Situácia v Iráne (rozprava)
Predseda
Ďalším bodom rokovania sú vyhlásenia Komisie a vysokého predstaviteľa pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku o situácii v Iráne.
Srdečne vítam vysokého predstaviteľa, pána Javiera Solanu. Pán Solana, máte slovo.
Javier Solana
vysoký predstaviteľ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku. - Pán predseda, nechcem zasahovať do diskusie, ktorá práve prebieha, ale na Vaše vyzvanie si beriem slovo. Rád by som začal tým, že sa Vám chcem poďakovať za dnešné pozvanie. Je to prvýkrát, čo v roku 2008 vystupujem v Parlamente. Všetkým nám je jasné, že rok 2008 bude prinajmenšom veľmi vzrušujúci. Rád by som pokračoval v hlbšej spolupráci s Parlamentom, s Vami osobne ako aj s váženými poslancami tejto snemovne.
Dnes máme veľmi dôležitú diskusiu - diskusiu o otázke, ktorá je jednou z najdôležitejších otázok na programe medzinárodného spoločenstva. Rád by som o tejto otázke predniesol krátke stanovisko a strávil potrebný čas na to, aby som zistil, či dokážeme spoločne porozumieť - a nielen porozumieť, ale taktiež dosiahnuť určitý pokrok v riešení - tejto veľmi zložitej otázky, ktorá sa nachádza na vrchole nášho dnešného medzinárodného programu.
Rád by som začal niekoľkými poznámkami. Irán je kľúčovou krajinou na Strednom východe. Je dôležitý v strategickom postavení, a tiež ako regionálny činiteľ. Preto by sme boli radi, keby sme s Iránom mali konštruktívny vzťah. Ale, ako viete, je s tým mnoho ťažkostí.
Irán prestavuje veľmi životaschopnú spoločnosť plnú talentovaných ľudí. Má výnimočne vysoký podiel absolventov škôl ženského pohlavia. Perzština je jedným z najviac používaných jazykov na internete, predovšetkým na blogoch, keďže mladí ľudia hľadajú spôsob, ako sa vyjadriť.
Politická scéna v Iráne, ako všetci dobre viete, je v týchto dňoch predmetom veľkého záujmu. Existujú v nej demokratické prvky, ktoré nie sú prítomné v iných krajinách Stredného východu, aj keď volebný proces stále nie je ani zďaleka uspokojujúci. Uvediem príklad - 30 % kandidátov na marcové voľby do Majlisu (iránsky parlament) bolo diskvalifikovaných, pričom najviac utrpeli tí, ktorí mali reformné úmysly. Niektorí z nich dostanú príležitosť odvolať sa, avšak niektorí nie. Napriek tomu je nedokonalá demokracia stále lepšia než žiadna a je správne zapájať sa do spolupráce s iránskymi poslancami. Som veľmi vďačný Európskemu parlamentu za to, že tam poslal delegáciu, ktorá sa stretla so svojimi kolegami v iránskom parlamente.
Poslanci tohto Parlamentu majú tiež právo byť znepokojení v otázkach právneho štátu a dodržiavania ľudských práv v Iráne. Irán sa nachádza takmer na konci svetového indexu slobody tlače. Zvýšil počet popráv. Existujú tiež, bohužiaľ, početné správy o mučení. Tieto skutočnosti sú neprijateľné a len poškodzujú obraz Iránu ako civilizovanej krajiny.
Všetci tí, ktorí sa zúčastňujú kampane za ľudské práva v Iráne, napríklad na kampani Milión podpisov za práva žien, si zaslúžia našu podporu a obdiv. Dnes ráno som mal možnosť pohovoriť si o tejto záležitosti s pani Souhayr Belhassen, ktorá je, ako viete, jednou z najdôležitejších osobností Medzinárodnej federácie pre ľudské práva. Pri väčšej slobode, väčšej zodpovednosti a spravodlivejšom súdnictve by mohol byť Irán jednou z najtvorivejších a najdynamickejších spoločností na Strednom východe. Európska únia viedla v minulosti s Iránom dialóg o ľudských právach, od roku 2004 však Iránčania nie sú ochotní sa na tomto dialógu zúčastňovať.
Napriek tomu máme s Iránom mnoho spoločných oblastí záujmu, ktoré neboli ešte naplno využité, a z ktorých najzrejmejšou je sektor energetiky - je toho však oveľa viac, čo by sme v oblasti obchodovania s drogami a boja proti terorizmu mohli spoločne podniknúť.
Bolo by dobré, ak by sme mohli v danom regióne ešte lepšie spolupracovať s Iránom. Avšak v súčasnosti, ako iste viete, je to veľmi ťažké, pretože je zložité vnímať Irán ako konštruktívneho partnera. Takmer v každej oblasti zisťujeme, že sledujeme rozdielne, niekedy protikladné, politiky. V Palestíne si želáme riešenie v podobe existencie dvoch štátov. Chceme, aby konferencia v Annapolise dopadla úspešne. Irán je ešte stále jedinou krajinou na Strednom východe, ktorá odmieta myšlienku riešenia v podobe existencie dvoch štátov. Je kľúčovým dodávateľom zbraní pre Hamas. Poznámky prezidenta Ahmadinejada týkajúce sa Izraela a jeho podpora popierania holokaustu sú pre nás všetkých úplne neprijateľné. Irán, ako viete, je destabilizujúcim faktorom v Libanone. Je najdôležitejším dodávateľom zbraní pre Hizballáh. Spolupracoval tiež so skupinami vyvíjajúcimi násilie v Iraku.
Všetky tieto aktivity robia z Iránu, podľa nášho názoru, znepokojujúceho a problematického činiteľa na Strednom východe. Naďalej však zostáva krajinou, ktorej potrebujeme lepšie porozumieť, a s ktorou potrebujeme vytvoriť užšie väzby. V minulosti existovali aj plodné obdobia spolupráce s Iránom, napríklad v Afganistane, a myslím si, že práve takéto príležitosti by sme mali vyhľadávať.
Ako však viete, jedna z najznepokojujúcejších otázok je otázka iránskeho jadrového programu. V prípade, ak by Irán vyvinul jadrovú zbraň, spôsobilo by to na Strednom východe krajnú nestabilitu a ohrozenie. Tiež by to spôsobilo veľké škody v celom systéme nešírenia zbraní. Dokonca aj samotné podozrenie, že Irán pracuje na vývoji jadrovej zbrane, môže destabilizovať situáciu na Strednom východe.
Naším cieľom je rozptýliť tieto podozrenia. V konečnom dôsledku sa to môže podariť len prostredníctvom dohodnutého riešenia.
Vítame fakt, že Irán spolupracuje s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu na vyriešení takzvaných "otvorených otázok". Ako viete, v súčasnej fáze s Dr. El Baradeiom musí Irán odpovedať na otázky o dôležitých záležitostiach, ako je napríklad vyzbrojovanie, a predovšetkým na ďalšie veľmi dôležité otázky súvisiace s kontamináciou.
Ale aj v prípade, ak budú tieto otázky súvisiace s minulosťou zodpovedané, tento fakt nám neposkytne transparentnosť, ktorú v súvislosti so súčasnými aktivitami Iránu či s jeho zámermi do budúcnosti požadujeme. Ako už bolo mnohokrát spomenuté, súčasná transparentnosť si vyžaduje, aby Irán ratifikoval a vykonával Dodatkový protokol.
Dôvera voči zámerom Iránu do budúcnosti je oveľa ťažšia. Predpokladajme, že v Iráne v minulosti existoval program vyzbrojovania. Ako si dnes môžeme byť istí, že súčasné aktivity v oblasti obohacovania sú výlučne civilného charakteru? Je to obzvlášť ťažké, ak v súčasnosti neregistrujeme žiadne príznaky, že by sa Irán chystal podpísať dohodu o vybudovaní atómovej elektrárne, s výnimkou prípadu v meste Bušer, kde spolupracovali s Rusmi, ktorí im dodali palivo. Jediné, o čom neustále počúvame, je obohacovanie. Keď sa opýtam zástupcov iránskej vlády, tak, ako ste sa ďalší deň opýtali vy, čo zamýšľajú s obohateným uránom robiť, odpovede na svoju otázku sa nikdy nedočkám. Mohli ste sa o tom presvedčiť sami pred niekoľkými dňami.
Faktom je, že Irán môže vytvoriť civilný program len za pomoci krajín, ktoré patria do skupiny šiestich krajín - s výnimkou Japonska - ktoré s nimi rokujú, alebo ktoré sa s nimi snažia rokovať. Žiadna iná krajina na svete nemôže zásobovať krajinu, ktorá chce uplatniť alebo vyvinúť civilný nukleárny program, bez spolupráce krajín alebo podnikov v daných krajinách, ktoré patria do spomínanej skupiny šiestich krajín plus Japonsko. Nikto z nás nemá problém s iránskym civilným programom. Naopak, ponúkame svoju pomoc. Ale nikto z nás tak neurobí skôr, než si budeme istí, že zámery Iránu majú výlučne mierový charakter.
Z tohto dôvodu sa neustále snažíme dosiahnuť mierové riešenie. Ako bohužiaľ viete, doposiaľ sme neboli úspešní. Takisto bohužiaľ nie je možné len sa nečinne prizerať, zatiaľ čo Irán pokračuje v ignorovaní uznesení agentúry alebo rezolúcií Bezpečnostnej rady. Preto sa v New Yorku pracuje na ďalšej rezolúcii. Cieľom týchto rezolúcií nie je Irán potrestať, ale presvedčiť ho, aby si sadol k rokovaciemu stolu: pokiaľ ide o mňa, čím skôr, tým lepšie. Európska únia a stáli členovia Bezpečnostnej rady sú v tejto otázke úplne jednotní. Minulý štvrtok sme mali dôležité zasadnutie.
Snáď by som na tomto mieste mohol pripojiť ešte jednu poznámku, ktorá v tejto súvislosti presahuje význam samotného Iránu. Vo svete, v ktorom je zvýšený záujem o atómovú energiu, potrebujeme nájsť spôsoby, ako krajinám zaručiť, že môžu získať jadrové palivo aj bez toho, aby museli uskutočňovať svoje vlastné obohacovanie, ktoré je pre nich veľmi nákladné, a ktoré zvyšuje obavy zo šírenia zbraní. Ja osobne som silným zástancom myšlienky vytvorenia medzinárodných záruk pre zásobovanie palivom, snáď vo forme palivovej banky. S touto myšlienkou sa pohrávalo mnoho našich partnerov a mnoho významných osobností v medzinárodnom spoločenstve. V tejto oblasti existuje mnoho dobrých nápadov. Domnievam sa, že nastal čas premeniť tieto myšlienky na činy, na realitu.
Ako som už na začiatku povedal, Irán je kľúčovou krajinou. Už roky sa angažujem v normalizácii našich vzájomných vzťahov. Všetci z toho budeme mať prospech - Iránčania aj Európania. Skutočne tomu verím a budem vytrvalo pracovať na tomto cieli, o ktorom si myslím, že prinesie úžitok obyvateľom Iránu aj obyvateľom Európskej únie.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - Pán predseda, myslím si, že v súčasnej klíme je nevyhnutné, aby sa diskusie o Iráne zameriavali na jadrový program. Medzinárodné spoločenstvo je v otázke hľadania uspokojivého riešenia jednotné. To znamená spolupracovať cez príslušné kanály s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) a s Bezpečnostnou radou OSN. Taktiež to znamená podporovať trvalé úsilie vysokého predstaviteľa Javiera Solanu v mene Európskej trojky plus USA, Ruska a Číny s plnou podporou Európskej únie, pretože, ako sa ukázalo aj na poslednej schôdzi v Berlíne, medzinárodná jednota zostáva najdôležitejšia.
Keď som minulý týždeň prijala Dr. Saída Džalílího, hlavného iránskeho vyjednávača pre jadrový program, pripomenula som mu naše principiálne stanovisko. Nikto nikdy neupieral Iránu právo na používanie mierovej jadrovej energie, ale bola tu vážna potreba opätovného vybudovania dôvery a preukázania skutočnej politickej vôle pre nájdenie riešenia.
Bohužiaľ, kým Európska únia vynakladala maximálne úsilie, nepodarilo sa mi zaregistrovať rovnakú politickú vôľu aj na strane Iránu. Pokiaľ takúto politickú vôľu nebudeme vidieť, nebude, bohužiaľ, existovať žiadna možnosť prehĺbenia našich vzťahov vrátane začatia či obnovenia rozhovorov o dohodách o obchode a spolupráci a rozhovorov o energii. Toto som výslovne povedala Dr. Džalílímu na našom stretnutí.
Som presvedčená, že Parlament má rovnaký názor, a že naďalej pevne stojí za vysokým predstaviteľom pánom Solanom a Európskou trojkou plus USA, Ruskom a Čínou, za ich snahou dosiahnuť udržateľné a diplomatické riešenie, ktoré síce rešpektuje nepopierateľné právo Iránu vyvíjať jadrovú energiu na mierové účely, no zároveň poskytuje objektívne záruky, že tieto aktivity majú výlučne mierový charakter.
Aj keď rozvoj vzťahov medzi EÚ a Iránom je do veľkej miery podmienený pokrokmi v tejto otázke, Komisia zastáva názor, že v prípade Iránu by sme mali sledovať viac než len jednu líniu.
V tejto súvislosti by som rada vyslovila svoje uznanie práci delegácie pre vzťahy s Iránom pod vedením jej dynamickej predsedníčky pani Angeliky Beerovej. Pani Beerová, rada by som osobitne vyslovila svoje uznanie misii, ktorú ste minulý mesiac viedla do Teheránu. Kontakty Európskeho parlamentu, napríklad s iránskymi parlamentom (Majlis), predstavujú dôležitý komunikačný kanál medzi Európskou úniou a Iránskou islamskou republikou.
Vaše stretnutia s vysokopostavenými predstaviteľmi, napríklad ministrom zahraničných vecí pánom Mottakim, ako aj so širokým spektrom iránskej spoločnosti, boli a sú veľmi cenné. Stretnutia so ženskými aktivistkami, rodinami uväznených študentov, odborármi a menšinovými skupinami vytvárajú dôležité svedectvo o význame, ktorý Európska únia prisudzuje úplne slobodnému, demokratickému a pluralitnému Iránu v súlade s medzinárodnými dohovormi, ku ktorým sa Iránska islamská republika otvorene prihlásila.
Medziľudské kontakty vytvárajú vynikajúce prostriedky na zdolanie predsudkov a negatívnych stereotypov, a tiež na podporu vzájomného porozumenia. Z tohto dôvodu je veľmi dôležité podporovať ďalší rozvoj akademickej, kultúrnej a umeleckej výmeny medzi Európou a Iránom: dvomi starovekými civilizačnými majákmi, ktoré si majú vzájomne čo ponúknuť.
Preto som veľmi rada, že môžem v tomto akademickom roku oznámiť úspešný štart programu Erasmus Mundus, komponentu vonkajšej spolupráce, ktorý spája Európanov so študentmi a profesormi z Iraku, Jemenu a Iránu. Obzvlášť sieť Iránskych univerzít, ktoré sa zapojili do tohto združenia, vyzerá veľmi sľubne (od Teheránu po Shiraz, Mashhad až po Al Zahra). Prvá univerzitná skupina už umožnila vyše 50 iránskym študentom a profesorom študovať v Európe. Pevne verím, že tento projekt bude fungovať obojstranne, a že aj európski študenti a profesori navštívia Irán.
Okrem toho rozvíjame spoluprácu s Iránom aj v niekoľkých ďalších oblastiach, medzi ktoré patria napríklad podpora pre afganských utečencov alebo boj proti narkotikám. V tejto súvislosti by som rada upriamila vašu pozornosť na nedávno spustenú výzvu na predkladanie návrhov na granty určené neštátnym subjektom a miestnym orgánom v Iráne.
Tento program, ktorý je mimochodom prvý svojho druhu v Iráne, sa zameriava na podporu a posilnenie sociálneho začlenenia a silnej spoločnosti. Zahŕňa vzdelávacie a rozvojové aktivity so zameraním na opatrenia proti chudobe.
Nakoniec, tento program podporuje spoluprácu medzi občianskou spoločnosťou a miestnymi orgánmi a aktivity na posilnenie objemu tejto spolupráce. Táto výzva je v súčasnosti už spustená a bude prebiehať do 11. februára.
V súvislosti s inou témou, privítala som rozhodnutie Parlamentu prijaté na plenárnom zasadnutí 13. decembra minulého roka, ktoré zabezpečí vyčlenenie rezervy vo výške 3 miliónov EUR na televízne správy v perzštine (fársí). Dôležitú úlohu pri podpore lepšieho vzájomného porozumenia s iránskou verejnosťou môže zohrať podpora výroby a vysielania informácií so silným európskym charakterom.
Rada by som svoj prejav ukončila dôležitou poznámkou o otázke demokracie a ľudských práv. Minulý týždeň hovoril Dr. Džalílí pred týmto Parlamentom o dôležitosti ľudskej dôstojnosti. Ja s ním môžem samozrejme len súhlasiť, avšak keď som sa s ním stretla osobne, mohla som mu bohužiaľ tlmočiť len svoje hlboké obavy o zhoršovaní stavu ľudských práv a o situácii v oblasti ľudských práv v Iráne.
V minulom roku bolo v Iráne, na základe prepočtu agentúry AFP zostaveného z tlačových správ, vykonaných minimálne 297 popráv. Tento celkový počet predstavuje prudké zvýšenie oproti roku 2006, kedy bolo, na základe informácií Amnesty International, vykonaných 177 popráv. A to nehovorím o ďalších veľmi krutých metódach zabíjania. Preto som musela vyjadriť svoju nádej, že dialóg medzi EÚ a Iránom v otázkach ľudských práv bude pokračovať.
Taktiež som vyjadrila nádej, že v nadchádzajúcich parlamentných voľbách bude kandidovať širšie spektrum kandidátov, než tomu bolo v minulosti. Na tomto fronte sa bude Európska únia naďalej silne angažovať. Posledné vyhlásenie o rozsudkoch smrti v Iráne, vydané 25. januára, je len ďalším potvrdením uvedených tvrdení.
Plne súhlasíme s Parlamentom v tvrdení, že bez systematického zlepšenia situácie v oblasti ľudských práv v Iráne sa naše vzťahy s Iránom nebudú môcť rozvíjať primeraným spôsobom.
Michael Gahler
Pán predseda, naše uznesenie sa týka situácie v oblasti dodržiavania ľudských práv v Iráne a sporu o iránskom jadrovom programe. K téme dodržiavania ľudských práv tento Parlament v priebehu rokov opakovane a jasne vyjadril svoje stanoviská. Vysoký predstaviteľ dnes opäť hovoril o popravách a mučení. Vo svetle posledných udalostí by som rád spomenul mená politických aktivistov, príslušníkov arabskej komunity v Ahvaze, ktorí boli odsúdení na trest smrti. Vyzývam iránsku vládu, aby ich popravu zrušila. Ich mená sú Zamal Bawi, Faleh al-Mansouri, Said Saki a Rasoul Mazrea. To isté sa týka aj dvoch kurdských novinárov, Abdolwaheda 'Hiwu' Butimara a Adnana Hassanpúra. Kiež by im zverejnenie ich utrpenia v Európe poskytlo ochranu.
Čo sa týka jadrovej otázky, Saíd Džalílí, hlavný iránsky vyjednávač, minulý týždeň nepodal Výboru pre zahraničné veci žiadne jasné vysvetlenie skutočných iránskych zámerov. Na otázky 24 členov výboru odpovedal naraz a povrchne. Toto nie je spôsob, ako rozptýliť hlbokú nedôveru, ktorá panuje medzi medzinárodným spoločenstvom a Iránom. Solidarita na strane medzinárodného spoločenstva je najlepšou odpoveďou na vyhýbavé odpovede. To je aj dôvodom, prečo sme vo svojom uznesení privítali dohodu o návrhu novej rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN, ktorý bol 22. januára prijatý v Berlíne. Spomenutá dohoda zaručí účasť Ruska a Číny, čím sa vyšle silný signál smerom k Iránu. Rezolúcia zabezpečí ďalšie opatrenia, ktoré sú súčasťou spoločného postupu zo strany medzinárodného spoločenstva.
Domnievam sa, že je správne, že hľadáme dialóg všade tam, kde je to možné. Tiež by sme si mali znova jasne povedať, kde ležia naše záujmy. Konkrétne, na jednej prvej, v oblasti ochrany ľudských práv. A na strane druhej i v oblasti spolupráce, aj keď len v prípade, ak Irán znovu získa dôveru nášho spoločenstva.
Hannes Swoboda
v mene skupiny PSE. - (DE) Pán predseda, pán Solana, pani komisárka, diskutujeme o troch otázkach: o ochrane ľudských práv, o jadrových zbraniach a o slobodných demokratických voľbách v Iráne. Otázka, o ktorej tu dnes nediskutujeme, sa týka toho, či by sa organizácia Mudžahedíni iránskeho ľudu mala alebo nemala dostať na čiernu listinu. Touto otázkou sa budeme zaoberať osobitne.
Z nášho pohľadu predstavujú početné a často brutálne popravy citlivé miesto v oblasti ochrany ľudských práv. Súhlasím s tým, čo k tomuto bodu povedal pán Gahler. Dúfam, že verejná mienka v našich krajinách spomenutú oblasť výrazne ovplyvní.
Druhá otázka sa týka jadrového programu. Otvorene zastávame názor vysokého predstaviteľa. Nechceme v Iráne žiadne jadrové zbrane, nechceme jadrové zbrane nikde v danom regióne. Škandalóznym bol sám osebe už fakt, že sa mnoho krajín, bohužiaľ, musím povedať, vrátane Spojených štátov amerických, nečinne prizeralo, ako sa v Pakistane vyvíja bomba a ako sa odtiaľ technológia na výrobu bomby presúva do Iránu. Pakistan bol vnímaný výlučne z perspektívy spoločného boja proti Sovietskemu zväzu, a teda aj proti Afganistanu.
To, čo potrebujeme, je dohľad. Chcel by som Vás, pán Solana, požiadať, aby ste v tomto smere vyvinuli mimoriadne úsilie, aby sme zabezpečili, že sa jadrový priemysel, predovšetkým činnosti v oblasti obohacovania a likvidácie odpadu, plne začlenil do multilaterálnych rámcov a bol pod prísnejším dohľadom. V tomto smere musíme urobiť viac, lebo sa to netýka len Iránu, ale aj iných krajín.
Ďalšia vec, ktorú potrebujeme - a Američania musia byť pripravení urobiť v tomto smere ďalšie ústupky - je uznanie oprávnených bezpečnostných záujmov, nie však nejakej vlády, ale iránskeho národa. Bezpečnosť musí byť zaručená. Vďaka tomu sa nám istotne podarí dosiahnuť pokrok v našom dialógu s Iránom. Taktiež schvaľujem rezolúciu OSN, pretože ide o významný posun vpred.
V súvislosti s voľbami môžem, pán Solana, len zopakovať vaše pocity. Voľby a demokracia začínajú plniť svoj účel jedine vtedy, ak sú voľby skutočne slobodné. Ak sa prezident Ahmadinedžád domnieva, že má v Iráne takú širokú podporu, potom ho môžem len vyzvať, aby zabezpečil, že sa budú konať naozaj slobodné voľby bez vonkajších zásahov. Len tak sa budeme môcť presvedčiť, či sa naozaj teší širokej podpore. Slobodné voľby v Iráne predstavujú jeden z kľúčových aspektov pre demokratizáciu celého regiónu.
(potlesk)
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Pán predseda, pán Solana, pani komisárka, je skutočne paradoxné, že sa krajina s takou bohatou históriou, rôznorodou kultúrou a s takým dynamickým obyvateľstvom, akou je Irán, dopúšťa tých najhorších porušení ľudských práv. Počet trestov smrti za minulý, ktorý spomenula aj pani komisárka, je ich tragickým príkladom.
Preto sa, rovnako ako celá moja skupina, domnievam, že Irán v podstate zrádza svoju vlastnú históriu, keď súčasný režim zaobchádza s vlastným obyvateľstvom takým spôsobom, akým sa to, bohužiaľ, deje posledných niekoľko rokov. Napriek tomu si myslím, že riešenie spočíva v pokračujúcom dialógu, nepochybne s obyvateľstvom a občianskou spoločnosťou, ako aj s politickými orgánmi, nech je už tento dialóg akokoľvek zložitý.
Z tohto pohľadu nebola minulotýždňová diskusia s pánom Džalílím veľmi zábavná. Bola však nesmierne dôležitá, pretože teraz pán Džalílí vie, že ani jedna osoba z akejkoľvek skupiny v tomto Parlamente neschvaľuje alebo dokonca ani neuvažuje nad možnosťou, že by Irán začal znovu využívať svoj jadrový výskum na vojenské účely, bez toho, aby na to naša strana nezareagovala.
V mene svojej skupiny by som chcela obzvlášť privítať návrh pána Solanu na zriadenie mnohostrannej, mnohonárodnej banky pre jadrové palivo. Pravdepodobne ide o dobrý spôsob, ako zahnať naše obavy v súvislosti s nešírením zbraní a umožniť krajinám pokračovať vo vývoji svojich civilných jadrových činností.
Konrad Szymański
Pán predseda, pani komisárka, pán Solana, najdôležitejšou a najsúrnejšou záležitosťou je v súvislosti s Iránom získanie záruky, že nebude získavať jadrové zbrane. Napriek informáciám z rozličných zdrojov, vrátane správy amerických spravodajských služieb (NIE), si v súčasnosti nemôžeme byť istí, že Irán nebude vyvíjať jadrové zbrane.
Je naivné, myslieť si, že od roku 2003 bolo obohacovanie uránu v Iráne zamerané výlučne na civilné účely. Od tej doby bol proreformný prezident Khatami nahradený stúpencom oveľa tvrdšej politickej línie. Musíme tiež mať na pamäti, že každý jadrový program sa v počiatočných fázach skrýval za civilné projekty: ako tomu bolo v prípade Ruska, Indie, Číny a Izraela. Je veľmi pravdepodobné, že súčasný civilný program je len krokom k budúcemu obohacovaniu uránu na vojenské účely. Európska únia musí preto na Irán vyvíjať maximálny tlak, nevynechajúc ani vojenské riešenie.
Angelika Beer
Pán predseda, rada by som začala poďakovaním pánovi Solanovi a pani Ferrerovej-Waldnerovej za to, že sa tak dôkladne pripravili na svoju návštevu, ako aj za ich angažovanie sa v dialógu s nami pred spomenutou návštevou i po nej.
Rada by som zdôraznila - a týmto si buďte istí - že našu diskusiu bude počuť aj v Iráne. Osvietená a pluralistická spoločnosť sa snaží získavať informácie, ktoré potrebuje. My tieto aktivity podporujeme prostredníctvom televízneho spravodajstva v perzskom jazyku fársí. Vieme, že predstavitelia režimu prezidenta Ahmadinedžáda budú sledovať túto diskusiu. Preto je správne a vhodné, povedať prezidentovi Ahmadinedžádovi a jeho prívržencom, že zoznam kandidátov na 296 poslaneckých kresiel, obsahuje viac než 7.000 mien, z ktorých je 2.000 očividne vylúčených. Tento zoznam je pre nás jasným signálom, že vo vnútroštátnej politike je prezident zatlačený k múru. Naša solidarita patrí občianskej spoločnosti, ženám, odborovým zväzom a všetkým, ktorým hrozí nebezpečenstvo, a ktorých mená tu boli len pred malou chvíľou prečítané.
(potlesk)
Existuje však aj druhý dôvod, kvôli ktorému sme chceli mať dnešnú diskusiu, za ktorú som skutočne povďačná. Irán sa nachádza v slepej uličke. Narazil na múr a nevie, ako má postupovať ďalej - nie je v pozícii, aby mohol predkladať ponuky. Zároveň by som však rada vedela, či sme my, Európania, už vyložili na stôl všetky karty. Záver z návštevy poslancov rôznych strán v Iráne je taký, že musíme nájsť svoj vlastný spôsob rokovania. To je možné uskutočniť len bez predchádzajúcich podmienok, bez toho, aby sme si navzájom držali nôž na krku .
Jedna vec, ktorú som veľmi jasne pochopila vďaka všetkým ľuďom, s ktorými som mala možnosť sa stretnúť a ktorí potrebujú našu podporu, je, že sankcie oslabujú občiansku spoločnosť a posilňujú prezidenta Ahmadinedžáda. Preto nie je politickou alternatívou, pokračovať i naďalej tak, ako doteraz. Patovú situáciu to nevyrieši.
Rada by som skončila slovami, že si neprajeme, aby sa jadrové zbrane nachádzali v akejkoľvek krajine. Pokiaľ sa mňa týka, neželám si absolútne žiadnu jadrovú energiu. Ale, ak je politikou prezidenta Sarkozyho uzatvárať zmluvy o jadrovej energii so všetkými stranami a bez akýchkoľvek záruk, akými sú napríklad dohody o nešírení zbraní, európska zahraničná politika sa stane nástrojom pre šírenie zbraní namiesto toho, aby spôsobila opak.
(potlesk)
Predseda
Ďakujem Vám, pani Beerová, a prajem Vám, aby ste sa rýchlo zotavili z toho, čo vyzerá ako zlomenina ruky. Ako komunita, ktorá je založená na hodnotách a ktorá má vo svojom hodnotovom jadre vštepené zásady ľudských práv a demokracie, a ktorej najvyšším záujmom je stabilita a bezpečnosť, nemali by sme a nesmieme byť ľahostajní voči zhoršujúcim sa podmienkam v oblasti ľudských práv v Iráne a mali by sme urobiť všetko, čo je v našich silách, aby sme presvedčili svojich partnerov, že sa vyplatí dodržiavať zásady právneho štátu, ľudské práva a základné slobody.
Tobias Pflüger
Pán predseda, na základe správy americkej spravodajskej služby došlo k zmene situácie. To, čo teraz potrebujeme, je moratórium v jadrovej otázke. Tento prípad by mal byť odobratý Bezpečnostnej rade OSN a opätovne pridelený Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu. Irán má veľmi životaschopnú občiansku spoločnosť, a to aj napriek všetkým represívnym opatreniam uskutočňovaným voči skupinám, napríklad odborovým zväzom. Existujú tu prejavy netolerantnosti, ako napríklad zamietnutie kandidátov na voľby do iránskeho parlamentu Majlis. Som však zásadne proti tvrdším sankciám. Mohli by byť kontraproduktívne, a to predovšetkým vo vzťahu k demokratickej opozícii. Ešte stále počúvame o hrozbách vojny s Iránom, predovšetkým zo strany Spojených štátov. Moja skupina je zásadne proti akýmkoľvek hrozbám vojny a proti prípravám akýchkoľvek vojnových plánov.
Pán Solana, britské noviny Guardian citujú člena vášho tímu, pána Roberta Coopera, ktorý v súvislosti s nedávno prediskutovaným manifestom pre nové NATO vyslovil nasledovné tvrdenie : "Možno použijeme jadrové zbrane skôr, než ostatní, ale dal by som si pozor, aby som to nevyslovil nahlas". Týka sa toto tvrdenie situácie v Iráne, pán Solana? Kedy sa od neho budete dištancovať?
Opakujem: rokovanie s Iránom, nie eskalácia a vojna.
Bastiaan Belder
Pán predseda, z Iránskej islamskej republiky prichádzajú dobré aj zlé správy. Dobré správy prišli minulý mesiac, v polovici decembra, od iránskej opozície v Teheráne, ktorá zaujala veľmi jasné stanovisko voči popieraniu holokaustu prezidentom Ahmadinedžádom. Opozícia vyhlásila, že holokaust predstavuje historickú udalosť, ktorú nemožno spochybniť. Vzali sme to náležite na vedomie.
Zlou správou je verejná hrozba, ktorú minister zahraničných vecí, pán Mottaki, nedávno adresoval Bezpečnostnej rade OSN. Povedal, že v prípade, ak by prijala novú rezolúciu o sankciách voči Iránu pred najbližšou marcovou správou Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu o jadrovom programe v krajine, môže od Teheránu očakávať primeranú a vážnu reakciu.
Pán Solana, rád by som poznal váš názor na túto verejnú hrozbu. Aký je váš názor na myšlienku posilnenia postavenia Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu zriadením nezávislého výboru technických expertov pre iránsky jadrový program? Napokon, existovali pre to precedensy v Osobitnej komisii OSN a v Monitorovacej, overovacej a inšpekčnej komisii OSN. Správa komisie by potom poslúžila ako usmernenie pre posudzovanie Bezpečnostnou radou.
Philip Claeys
(NL) Pán predseda, režim v Iráne naďalej predstavuje hrozbu pre stabilitu na celom Strednom východe, ako aj ďaleko za jeho hranicami. Irán podporuje islamistické a teroristické skupiny v Libanone, na palestínskych územiach, v Afganistane, Iraku a na ďalších miestach. Stratégiou Európskej únie musí byť čo najväčšia izolácia Iránu v regióne. Je tiež dôležité vyzvať Rusko, aby postupne znížilo svoju jadrovú spoluprácu s Iránom. Iránske jadrové plány predstavujú hrozbu pre svetový mier.
Správa amerických spravodajských služieb prekvapila pred pár mesiacmi celý svet. Tvrdí sa v nej, že Irán v roku 2003 skončil snahy, produkovať jadrové zbrane. V súčasnosti sa v USA ozývajú hlasy na ďalšie prešetrenie tvrdení obsiahnutých v správe amerických spravodajských služieb . Bolo by však nesprávne, odrazu domnievať sa, že jadrová hrozba iránskeho režimu už viac neexistuje. Prečo, napríklad, Irán ešte stále sťažuje prácu inšpektorom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu?
Všetci dobre vieme, čoho je režim v Teheráne schopný. Máme jeho vizitku dodržiavania ľudských práv a existujú aj jasné dôkazy o angažovaní sa Iránu v medzinárodnom islamistickom terorizme v minulosti. Keď prezident Ahmadinedžád verejne vyhlási, že chce Izrael vymazať z mapy, musíme tieto tvrdenia brať vážne. Vzhľadom na súčasné okolnosti by bolo nesprávne, keby sme tlak na prezidenta Ahmadinedžáda zmiernili . Dialóg musí existovať, ale Európska únia musí byť nezlomná vo svojom úsilí a túžbe, vykonať viac pre propagáciu slobody a stability.
