Summit G20 v Pittsburghu (24.-25. září) (rozprava)
Předseda
Dalším bodem jsou prohlášení Rady a Komise k summitu G20 v Pittsburghu, který se bude konat ve dnech 24.-25. září 2009.
Cecilia Malmström
Pane předsedo, je mi velkou ctí zastupovat zde dnes švédské předsednictví. Předsednictví a Komise budou společně zastupovat Evropskou unii ve dnech 24.-25. září na summitu G20 v Pittsburghu. Abychom připravili společný postoj EU, dojde zítra v Bruselu k neformálnímu zasedání Evropské rady. Jak asi všichni víte, celosvětová finanční krize vyžaduje nebývalá opatření na celosvětové úrovni:
Zaprvé jde o rychlá a účinná opatření finanční a monetární politiky, která podpoří finanční sektor a reálnou ekonomiku. Zadruhé je to koordinace celosvětového úsilí a rozvoj úlohy skupiny G20 jakožto fóra pro takovou koordinaci, a to včetně opatření týkajících se regulace finančních trhů. Opatření finanční a monetární politiky, která mohla být rychle přijata, byla naprosto nezbytná, abychom překonali nejhorší momenty krize.
Celková podpora pro hospodářství EU se pro letošní a následující rok odhaduje na 5 % HDP. Centrální banky reagují na krizi tím, že udržují úrokové sazby na téměř nulové výši. V současnosti jsme s opatrností optimističtí v tom, že pokud jde o naléhavé problémy finančního odvětví, to nejhorší už je za námi, hospodářská situace je však i nadále nestabilní a existuje zde významné riziko dalšího zhoršení. Jsme si dobře vědomi, že v budoucnu bude značně převažovat otázka rostoucí nezaměstnanosti. Situace je i nadále nejistá, ale mohla být i mnohem horší.
Pokud máme zajistit rozsáhlou hospodářskou obnovu a udávat tón v otázce návratu k dlouhodobému a udržitelnému růstu založenému na pevných základech, bude koordinace a spolupráce na mezinárodní úrovni velmi významná. Skupina G20 v tomto ohledu má a bude i nadále mít ústřední roli. Bude spolupracovat s mezinárodními finančními institucemi - Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Světovou bankou - s cílem zajistit, aby měly dostatečné prostředky a dobře fungující vnitřní organizaci, aby bylo možné podpořit hospodářský růst a zajistit finanční stabilitu po celém světě.
Postup skupiny G20 dospěl k následujícím významným výsledkům:
Zaprvé k tomu, že disponujeme společnou analýzou problémů, které postihly naše hospodářství. To se sice nemusí jevit jako velký pokrok, ale společný pohled na finanční odvětví a reálné hospodářské problémy, které jsou důvodem krize, je nezbytný pro přijetí účinných protiopatření.
Zadruhé jsme dosáhli skutečného pokroku prostřednictvím mnoha zvláštních opatření, na nichž jsme se dohodli v Londýně při jarním summitu. Tato opatření zahrnují komplexní balíček stimulačních opatření určených pro naše hospodářství, a dále posílení spolupráce při dohledu nad finančními trhy a při jejich regulaci. Mimoto jsme zajistili, aby měl Mezinárodní měnový fond dostatek prostředků ke splnění poptávky po půjčkách. Rovněž jsme podnikli kroky nutné ke zlepšení schopnosti mezinárodních finančních institucí vyslat varovný signál ve správný čas, pokud by měly obdobné problémy nastat v budoucnu.
Ještě je před námi velký kus práce, učinili jsme však jasný pokrok, který byl podpořen koordinovanými mezinárodními závazky. Domnívám se, že my v EU jsme společně s dalšími členy skupiny G20 dosáhli velkého pokroku v mnoha ústředních otázkách, které mají zásadní důležitost, pokud máme strategicky odpovědět na hospodářskou a finanční krizi. Naše koordinovaná evropská strategie znamená, že Evropa má v diskusi o tomto problému vedoucí postavení a není pouhým jejím pozorovatelem. Při vypracovávání řešení v celosvětovém měřítku se berou v potaz právě naše řešení. Proto předsednictví zve hlavy států nebo předsedy vlád na zítřejší večerní recepci. Jejím cílem je navázat na úspěšnou práci, která byla výsledkem neformálního oběda Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ECOFIN a schůzky ministrů financí skupiny G20 v Londýně, abychom byli již od počátku summitu v Pittsburghu dobře připraveni.
Předpokládám, že zítřejší schůzka a pittsburghský summit opět vyústí v pokrok v hlavních otázkách, které jsem zmínila, ale také v několika dalších oblastech. Jednou záležitostí, která byla důrazně vznesena několika evropskými ministry financí, je otázka úlohy, jakou mají v oblasti finanční stability systémy odměňování. Ministři financí EU se jednomyslně shodují, že bychom měli požadovat vytvoření účinných celosvětových norem za účelem zajištění, aby takové systémy odměňování neměly destabilizační účinky a aby byly odměny přiměřené výkonu. To je důležitou součástí celkové iniciativy na zajištění větší transparentnosti finančního odvětví a lepšího dohledu nad tímto odvětvím, a je to zásadní, pokud máme zajistit budoucí stabilitu.
Rada pro finanční stabilitu byla požádána, aby na pittsburghském summitu podala zprávu o své činnosti v oblasti rozvoje zásad systémů odměňování. Doufám, že tato zpráva bude obsahovat konkrétní strategie, které mohou být zavedeny do praxe a které zaručí, že finanční instituce zavedou citlivé a uvážlivé struktury odměňování. Navíc doufám, že se můžeme dohodnout na tom, že dokud to bude nutné, budeme našim hospodářstvím nadále poskytovat nezbytné podněty, ale rovněž je důležité, abychom přestali využívat ta opatření, která již nejsou potřebná, abychom se mohli navrátit k vyváženému stavu veřejných financí, až dojde k hospodářské obnově.
O těchto strategiích pro překonání krize jsme právě začali uvažovat. Pokud máme dosáhnout vyvážené a dlouhodobé hospodářské obnovy, jejich forma, koordinace a způsob uplatňování budou velmi významným prvkem. Další velkou výzvou je zaměstnanost. Požadovaná opatření musíme pečlivě navrhnout a zároveň musíme zachovat správnou rovnováhu mezi finanční a strukturální politikou. Jsem si jistá, že budeme znovu považovat za nezbytné udržet si postoj jdoucí proti protekcionismu a zajistit na celosvětových trzích rovné podmínky. To bude vyžadovat významnou koordinaci finanční regulace a dohledu, ale i koordinaci postupů při odstraňování mimořádných opatření přijatých na podporu finančního odvětví. Na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU bude i nadále požadována rozsáhlá činnost.
Diskuse týkající se reformy finančních institucí bude pokračovat zítra i v Pittsburghu, ale také v průběhu zbytku roku. Chceme, aby finanční instituce byly silné, disponovaly dostatečnými prostředky, měly adekvátní mandát, těšily se politickému vedení a měly řídící struktury, které správně odráží jejich složení. Jedná se o složité a vzájemně propojené záležitosti, ale musíme se naléhavě pokusit je zvládnout, aby mohly finanční instituce přikročit k této stále důležitější práci.
Na závěr bych ráda řekla, že pokud máme dosáhnout pokroku v diskusích, které předchází summitu o změnách klimatu konaném v Kodani, je zcela přirozeně potřeba, abychom byli politicky rozhodní. To je velkou prioritou švédského předsednictví. Chceme zajistit, aby byly pro každého zavedeny správné pobídky pro přijímání opatření na omezení globálního oteplování a pro takové přizpůsobení hospodářských strategií, aby byl upřednostněn rozvoj šetrný ke klimatu.
Naším cílem je dosáhnout na pittsburghském summitu pokroku, pokud jde o pokyny pro financování celosvětových opatření v oblasti klimatu. Nemohu slíbit, že dosáhneme všeho, o co usilujeme, protože tyto otázky jsou velice složité, ale slibujeme, že předsednictví bude odpovědně prosazovat a hájit postoje EU. V tomto duchu se těším na úspěšné diskuse s hlavami států nebo předsedy vlád, k nimž dojde zítra večer, a na skutečné výsledky, které svět očekává od pittsburghského summitu, jež se koná příští týden.
(Potlesk)
Joaquín Almunia
Pane předsedo, paní Malmströmová, dámy a pánové, je to poprvé, kdy stojím před tímto Parlamentem v novém volebním období. Rád bych na začátek poblahopřál vám všem k vašemu zvolení nebo, jak tomu bylo v mnoha případech, znovuzvolení. Jsem si jistý, že všichni sdílíme smysl pro odpovědnost, pokud jde o vypořádání se s jednou z největších politických výzev naší generace: jak překonat tuto hlubokou hospodářskou a finanční krizi. Musíme pro naše občany obnovit důvěru a stabilitu a zároveň zvýšit jejich příležitosti a zajistit co možná nejvyšší úroveň sociální soudržnosti pro všechny.
Otázka, která bude diskutována příští týden na summitu G20 v Pittsburghu, je jádrem této výzvy a obavy. Jsem přesvědčen, že tato otázka se bude objevovat v průběhu celého příštího období a v průběhu celého volebního období tohoto Parlamentu bez ohledu na to, zda jsou tyto otázky diskutovány na summitech skupiny G20 nebo v Evropské radě, ve vašich rozpravách nebo v navrhovaných iniciativách, které bude tomuto Parlamentu předkládat nová Komise.
Summit G20 v Pittsburghu je třetí schůzkou svolanou na úrovni hlav států nebo předsedů vlád od doby, kdy před rokem a dnem došlo ke krachu banky Lehman Brothers a rozpoutala se krize takového rozsahu, který několik desetiletí předtím neměl obdoby.
Vzhledem k prvním dvěma vrcholným schůzkám skupiny G20, které se konaly loni v listopadu ve Washingtonu a v dubnu tohoto roku v Londýně, je jasné, že skupina G20 hraje rozhodující roli v koordinaci celosvětové odpovědi na tuto krizi.
Přispění skupiny G20 k vývoji koordinované odpovědi je zásadní, aby bylo možné vyhnout se ještě hlubšímu hospodářskému poklesu, než je ten, který v současnosti zažíváme. Je zásadní rovněž pro vytvoření základů hospodářského a finančního systému, který bude v budoucnosti předcházet opakování nerovnovážných stavů a výkyvů, které nás dovedly do stávající situace.
Evropská unie v tomto ohledu hraje v podpoře skupiny G20 aktivní a rozhodující roli. Jak včera v tomto Parlamentu připomněl předseda Barroso, první summit konaný ve Washingtonu byl evropskou iniciativou předloženou francouzským předsednictvím a prezidentem Sarkozym společně s Komisí. Evropská unie rovněž rozhodujícím způsobem přispěla ke stanovení ambiciózních cílů prvních dvou summitů a aktivně se podílela na přípravných pracích pro tyto summity, aby se dosáhlo nejen zásadních prohlášení, ale také konkrétních výsledků a závazků.
Všichni Evropané, stejně jako všechny evropské orgány, by proto z toho měli cítit uspokojení. Rovněž můžeme být odůvodněně spokojeni s úrovní koordinace, která funguje mezi různými evropskými zástupci na summitech G20: evropskými zeměmi, které jsou členy skupiny G20 a jako takové se účastní schůzek G20, předsednictvím Evropské unie společně s Komisí, která představuje hlas všech Evropanů a společný postoj všech členských států.
Washingtonský summit konaný v listopadu loňského roku umožnil hlavním světovým hospodářstvím - země skupiny G20 představují přibližně 90 % světového HDP - dohodnout se na provádění stimulačních plánů na podporu hospodářské činnosti v dané době, tedy loni na podzim, kdy se úvěry, mezinárodní obchod a investice náhle zbrzdily v důsledku obrovského finančního šoku, který se poprvé objevil v srpnu 2007 a značně získal na síle v září 2008.
Několik dní po loňském washingtonském summitu Komise navrhla Plán evropské hospodářské obnovy, který v prosinci získal politickou podporu Evropské rady. Tento plán vytvořil základ pro evropskou odpověď v rámci fiskálních politik a politik na podporu poptávky prostřednictvím nástrojů, jež jsou v rukou vnitrostátních vlád a parlamentů nebo samotných evropských orgánů.
Podle nejnovějších dostupných informací se předpokládá, že tyto diskreční fiskální stimuly společně s činností automatických stabilizátorů, které jsou v evropských zemích kvůli našemu daňovému zatížení a systému sociálního zabezpečení velmi důležité, navýší HDP EU mezi lety 2009 a 2010o 5,5 %, což bude představovat podporu celkové poptávky.
Nové úřady Spojených států amerických rovněž přijaly velmi významný stimulační plán. Vzhledem k tomu, že jeho automatické stabilizátory nejsou tak rozsáhlé jako evropské, celková výše přímých stimulů a automatických stabilizátorů znamená, že na obou stranách Atlantiku je poskytována obdobná podpora. Rovnocenné fiskální stimuly navíc přijaly i země jako Japonsko, Čína, Kanada a další členské země skupiny G20 .
Na londýnský summit, který se konal na začátku dubna, jsme v tomto ohledu trvali na potřebě rychle tyto plány uvést do praxe. Vyzvali jsme k důkladnému sledování těchto plánů a dospěli k závěru, že pokud to bude nezbytné, měly by být doplněny o dodatečná opatření. Nyní můžeme potvrdit, že tyto stimulační plány společně s velmi významnými monetárními stimuly, jež přijaly centrální banky, a s mobilizací veřejných zdrojů na podporu finančních institucí, zejména bank, dokázaly zastavit strmý hospodářský pokles. Díky těmto opatřením také můžeme letos na podzim pozorovat první známky stabilizace, což jasně vyplývá z hospodářských předpovědí, které jsem měl tu příležitost představit před dvěma dny v Bruselu. Poprvé po dvou letech nebyly tyto předpovědi na základě přehodnocení sníženy.
Stále však nejsme schopni říct, že by se mohla hospodářská činnost sama o sobě udržet, pokud by byly tyto stimuly staženy. Také je pravda, že i s uplatňovanými podněty jsou zde rizika, že znovu dojde k propadu, a to vzhledem k mimořádně znepokojujícímu nárůstu nezaměstnanosti a doposud nevyřešeným slabým stránkám finančního systému.
V důsledku toho je jedním z poselství pro summit v Pitsburghu, na kterém se dohodli ministři financí skupiny G20 na svém setkání na začátku tohoto měsíce v Londýně, potřeba zachovat prozatím dočasná podpůrná opatření, aniž by byla přehlížena potřeba začít vyvíjet koordinovanou strategii pro překonání krize. K tomu se ještě krátce vrátím na konci svého projevu.
První dva summity skupiny G20 ve Washingtonu a v Londýně byly rozhodující rovněž pro stanovení globálního programu reforem systémů finanční regulace a dohledu. Je možné říci, že po téměř třech desetiletích, ve kterých dominoval model deregulace a teorie o domnělé spolehlivosti finančních trhů, jsme svědky radikální změny.
Ve Washingtonu země skupiny G20 položily základy, stanovily zásady a vymezily program pro to, aby finanční trhy podléhaly přísnější a účinnější regulaci a dohledu, a to tak, aby žádné oblasti, produkty nebo finanční subjekty nezůstaly mimo kontrolu prováděnou orgány pro regulaci a dohled. Tyto orgány musí spolupracovat a mnohem pečlivěji vzájemně koordinovat své činnosti, aby napravily zjevnou neúčinnost vnitrostátních systémů dohledu vzhledem ke globalizovaným trhům a finančním institucím, které působí na těchto trzích bez ohledu na hranice států.
Na dubnovém summitu v Londýně byla odvedena významná práce, která vedla ke konkrétnímu a značnému pokroku v provádění tohoto reformního programu. Londýnský summit skupiny G20 přijal konečné kroky k naplnění slibu reformy, a to od obezřetnostních účetních pravidel vztahujících se na finanční instituce, po rozhodný požadavek ohledně transparentnosti nespolupracujících jurisdikcí, konkrétně daňových rájů, a to včetně regulace zajišťovacích fondů nebo dalších finančních institucí, organizace transparentních trhů s deriváty a přijetí pravidel ohledně odměňování vedoucích pracovníků finančních institucí a obchodníků působících na těchto trzích.
V důsledku toho Evropská unie splnila velmi důležitý úkol nejen tím, že tyto dohody podporovala na úrovni skupiny G20, ale také tím, že tyto dohody G20 uplatňuje. To v předešlém roce zahrnovalo intenzivní regulační činnost. Některé z návrhů již byly přijaty v tomto Parlamentu a v Radě. O ostatních se v současné době diskutuje zde v Parlamentu a v Radě a Komise plánuje přijmout do konce roku další soubory návrhů; počínaje příštím týdnem, tedy jeden den před summitem v Pittsburghu, a to návrhem na zřízení Evropského výboru pro systémová rizika a na zřízení tří evropských orgánů mikro-dohledu; tento návrh se zakládá na doporučeních zprávy poslance de Larosièra a Rada i Komise ho schválily.
Úřady Spojených států amerických rovněž předložily ambiciózní plán finanční reformy, který prezident Obama tento týden potvrdil jakožto prioritu svého funkčního období. Uznal, že Spojené státy jsou místem, kde se krize zrodila a rozvinula, a nesou za to odpovědnost.
Cíle stanovené pro summit v Pittsburghu zahrnují kontrolu pozitivního pokroku v těchto reformách a zajištění nezbytného sbližování právních předpisů na obou stranách Atlantiku. Jakékoli rozdíly v právních předpisech v budoucnosti budou nebo by mohly být investory využity k arbitrážním strategiím, které by mohly znovu vést k velkým narušením na trzích. Kromě zajištění souladu s tím, co již bylo dohodnuto, a podpory provádění přijatých opatření však pittsburghský summit musí vyslat i jasnou politickou zprávu. Je nutné jasně sdělit bezpodmínečné přání vlád, politických vůdců, orgánů, našich vlastních zemí a Evropské unie, kterým je zavedení důkladného regulačního rámce s pevnými závazky a s varovným poselstvím. Tímto poselstvím musí být, že "nikdo by si neměl myslet, že když jsme překonali nejhorší část krize, bude možné povolit další rozvoj dřívějších praktik, jež vedly ke krizi, jako by se nic nestalo".
Veřejnost očekává záruky, že po finančních institucích a jejich vedoucích bude požadováno, aby se přizpůsobili pravidlům, zejména ohledně odměn, což jim zabrání v tom, aby znovu ohrozili finanční systém a reálné hospodářství jako celek. Je třeba uvést, že Evropská unie je v tomto ohledu naprosto jednotná.
Další záležitostí, která je jedním z předních bodů na pořadu jednání mnoha summitů skupiny G20, je reforma mezinárodních finančních institucí, jak již zmínila paní Malmströmová.
Jediným bodem, který ještě chci dodat, je to, že v Londýně byly přijaty mimořádně významné kroky, pokud jde o finanční schopnost těchto institucí, zejména Mezinárodního měnového fondu (MMF). Jeho schopnost poskytovat úvěry se zvýšila nejméně o 500 miliard USD a v důsledku toho dosahují nyní prostředky, kterými MMF disponuje pro své operace, celkové výše 750 miliard USD. Kromě toho bylo dohodnuto, že mezi všechny členské země MMF budou podle poměru k jejich kvótám rozdělena zvláštní práva čerpání, dosahující výše až 250 miliard USD. Navíc bylo rovněž dohodnuto navýšení finanční schopnosti MMF za účelem podpory jeho zvýhodněných půjček se zvláštními podmínkami, které poskytuje nejchudším zemím. To vše se nyní připravuje. Za šest měsíců jsme dosáhli většího pokroku než za mnoho předchozích let.
Evropská unie tedy samozřejmě souhlasila s tím, že k navýšení prostředků MMF náležitým způsobem přispěje. Členské státy Evropské unie se dohodly, že k jejich běžným příspěvkům připojí dalších 125 miliard EUR, což je částka poměrná k financování nových cílů.
Vedoucí představitelé zemí skupiny G20 rovněž prodiskutují změnu zastoupení různých zemí v řídících orgánech mezinárodních finančních institucí. Rozvíjející se a rozvojové země velmi správně usilují o vhodnější zastoupení. Evropská unie toto úsilí podporuje, ale je nutné převést ho do podoby konkrétních dohod. Proto Evropská komise - ačkoli se nejedná o oficiální postoj předsednictví Evropské unie - v souladu s tím, co se doposud domnívá Parlament, stále prosazuje to, že nejlepším zastoupením Evropské unie v těchto orgánech je jednotné zastoupení.
Summit v Pittsburghu se bude týkat rovněž dalších otázek: financování problematiky změny klimatu v rámci příprav na kodaňský summit; potřeby pokračovat v mezinárodních obchodních jednáních a nutnosti nepodlehnout protekcionistickým tendencím, a dále potřeby zvýšené podpory pro nejslabší a nejzranitelnější země určené na překonání této krize. Jak víte, Komise sdělení o financování problematiky změny klimatu přijala minulý týden.
Na závěr mi prosím dovolte, abych uvedl přání vyjádřené na poslední schůzce ministrů financí skupiny G20, které bude prodiskutováno na summitu v Pittsburghu: jde o potřebu položit základy budoucího modelu pro vyváženější a udržitelný růst. To bude nejprve zahrnovat vyvinutí strategií pro překonání krize, které nemají být uplatněny ihned, ale tehdy, až to bude vhodné, a to koordinovaným způsobem. Je to proto, že rozvoj takových strategií není pouze řešením pro udržitelné překonání krize, ale zároveň se jedná také o potřebu nabídnout vyhlídku střednědobě až dlouhodobě udržitelné situace poté, co krize závažně zasáhla veřejné finance, úroveň zaměstnanosti a schopnost růstu našich hospodářství.
Corien Wortmann-Kool
Pane předsedo, paní ministryně Malmströmová, pane komisaři Almunio, nacházíme se v globální krizi. Máme finanční systém, který funguje v celosvětovém měřítku, a proto se potřebujeme, jak jen to bude možné, dohodnout na závazných pravidlech pro tento sektor na celosvětové úrovni. Proto je pittsburghský summit skupiny G20 tak důležitý, ačkoli i samotná Evropská unie by samozřejmě měla učinit rázné kroky. Úsilí musí být zaměřeno na obnovu rovnováhy mezi svobodou a odpovědností, hodnotami, které tvoří základ našeho sociálně-tržního hospodářství, jádra volební platformy Skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů).
Pane předsedo, summit skupiny G20 je významným summitem, na kterém nebude stačit pouhá vize - jsem ráda, že jste o tom také mluvil. Je to summit, na němž je nutné dospět k rozhodnutím. To se týká strukturálních reforem v oblasti řízení rizik, větší transparentnosti a lepších pravidel pro finanční dohled. Pane komisaři Almunio, uvedl jste, že již existují návrhy vztahující se k zajišťovacím fondům. Čeho chcete v tomto ohledu na summitu G20 dosáhnout? Velmi potřebujeme také rychlou reformu MMF a Světové banky a - jsem ráda, že jste obojí také zmínil - je nutné začít včas pracovat na koordinované strategii pro překonání krize, nebo se znovu objeví nové problémy.
Pane předsedo, je velice důležité, aby byla nesprávná kultura odměňování vyřešena zavedením závazných pravidel, protože odměny, které jsou udělovány za krátkodobé zisky, představují velké riziko pro stabilitu finančních institucí. To však není všechno, protože veřejnost je tímto problémem právem rozhořčena, a proto i z tohoto důvodu je velice důležité, abychom se v tomto ohledu projevili rozhodným způsobem.
Pane předsedo, summit bude úspěšný pouze tehdy, bude-li dosaženo závazných dohod. Hovořila jsem o finanční regulaci, ale změna klimatu, příprava na úspěšný průběh kodaňského summitu a boj proti protekcionismu v zájmu pracovních míst, jsou samozřejmě rovněž významnými otázkami. Vy, Evropská unie, my všichni společně musíme v tomto ohledu zaujmout průkopnickou roli, a proto je důležité, abyste přesvědčil členské státy, že je nezbytné táhnout za jeden provaz.
Udo Bullmann
Pane předsedo, paní úřadující předsedkyně Rady, pane komisaři, dámy a pánové, v prvé řádě se v současné hospodářské situaci nesmí objevovat žádné "jen tak dál". To nám umožní pouze pomalou obnovu a budeme svědky dalšího dramatického zvýšení počtu nezaměstnaných, a to i zde v Evropě. Musíte tedy být odvážní. To je nejdůležitější zpráva, kterou může tento Parlament sdělit delegátům určeným pro pittsburghský summit. Buďte odvážní!
Pane Almunio, vyslechl jsem váš osvěžující projev a rád bych vám k němu poblahopřál. Nyní to musíte začít uvádět do praxe. Je správné začít systémy odměňování, ale není to dostatečné. Musíme reagovat pokaždé, když jsou krátkodobí spekulanti na mezinárodních trzích ve výhodě oproti těm, kteří chtějí dlouhodobě investovat do pracovních míst, prvotřídních výrobků a dlouhodobého úspěchu svých společností, protože pravidla jsou špatně nastavena. Je správné říct, že bez přiměřené regulace zde nemohou zůstat žádní riskantní aktéři a žádná riskantní finanční centra, a proto je nutná regulace tzv. offshore center, jejichž pochybné produkty zaplavují celý svět. To je nejdůležitější úkol, který si nyní musíme vytyčit.
Také byste se neměli obávat diskuse o fiskální politice - není to zakázané. Globální transakční daň, která přináší prospěch dlouhodobým investorům by nás této diskusi celkově posunula vpřed. Potřebujeme silnou a vylepšenou koordinaci naší mezinárodní, ale i evropské hospodářské politiky. Je správné přemýšlet o strategii pro překonání krize, ale ještě důležitější v tuto chvílí je, abychom pracovali na tom, jak můžeme důkladněji podpořit hospodářství a zlepšit koordinaci naší hospodářské politiky.
Sylvie Goulard
Pane předsedo, paní ministryně, pane komisaři, samozřejmě oceňujeme veškerá úsilí, která jste zmínili a která již ve skutečnosti zacházejí poměrně daleko, my však chceme jít ještě dále. Chceme, aby bylo úředně schváleno několik prvků a závazků skupiny G20. Chtěla bych vás upozornit zejména na nepoměr mezi spíše povzbudivými údaji z finančního sektoru a hrozivými údaji ohledně nezaměstnanosti v Evropské unii. Pokud bude nezaměstnanost dlouhodobá, dospějeme zaprvé k lidské tragédii a také k zatížení veřejných financí, a nebudeme mít žádnou naději, že k hospodářské obnově dojde na základě spotřeby.
My, Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu, se velmi obáváme japonského scénáře a několikaleté stagnace hospodářského růstu. Domnívám se, že vaše země, paní Malmströmová, tedy Švédsko, bohužel touto zkušeností rovněž prošla. Prosím, pomozte nám této zkušenosti využít.
Podle mě jsou zde tři hlavní úkoly. Zaprvé musíme pokračovat v mezinárodní spolupráci a v boji proti protekcionismu a musíme posilovat globální instituce, jako je například MMF. Z této situace se nedostaneme sami. Evropa musí toto poselství neúnavně zdůrazňovat.
Zadruhé musíme úspěšně zavést účinný dohled a mnohem náročnější formu bankovní stabilizace. V tomto ohledu bychom měli být opatrní, pokud jde o propagaci skupiny G20. Jsou zde výkonné pravomoci, ale i na legislativní úrovni musí dojít k určité činnosti a pro nás, pane Almunio, jsou návrhy Komise týkající se dohledu krokem ve správném směru, ale nejsou dostatečné. Skutečně chceme více evropských subjektů. Dále se domnívám, že budeme muset zvážit společné strategie pro překonání krize a přitom ochránit euro a zajistit, aby schodky nevytvářely napětí v rámci společné monetární disciplíny.
Na závěr bych ráda poděkovala panu komisaři Almuniovi za to, že vyjádřil souhlas s tím, aby Evropská unie jakožto subjekt přijímala postoje ohledně mezinárodních institucí, čímž by hájila metodu Společenství. Spoléháme se na vás v tom, že zajistíte, že nebudou slyšet pouze velké státy, ale že bude chráněna celá Evropská unie a celý vnitřní trh.
Sven Giegold
jménem skupiny Verts/ALE. - Pane předsedo, děkuji panu komisaři za jeho projev. Mám určité obavy. První je to, že Výbor pro rozvoj tohoto Parlamentu vypracoval návrh usnesení. Cituji z něj. Návrh "s velkým znepokojením konstatuje, že krize si již vyžádala velký počet lidských obětí a má ničivý dopad na ohrožené skupiny v nejchudších zemích: očekává se, že počet nezaměstnaných vzroste o 23 miliony, počet extrémně chudých se jen v roce 2009 zvýší až na 90 milionů, bude ohrožena možnost léčby léky zachraňujícími život až pro 1,7 milionu ohrožených osob a počet dětských úmrtí vzroste v období let 2009-2015 v průměru o 200 000 až 400 000 ročně".
Tento návrh bohužel neprošel, ačkoli byl sestaven na základě společného úsilí všech skupin v tomto Parlamentu. Hluboce toho litujeme a myslím, že je ostudné, že Parlament nebyl schopen vypracovat usnesení o skupině G20 a s ní souvisejících otázkách v oblasti rozvoje.
Velkou otázkou je to, jak financovat důsledky krize, a zde německý ministr financí společně s kancléřkou navrhoval, aby skupina G20 prodiskutovala možnost globální transakční daně. Ptám se Komise a ptám se rovněž předsednictví Rady. Podporujete tento návrh?
Druhá otázka se týká daňových rájů. Skupina G20 se s nimi chce vypořádat na základě výměny informací o jednotlivých případech. Víme, že toto nebude fungovat. Výbor pro rozvoj navrhl ohlašovací režim pro jednotlivé země tak, aby nadnárodní společnosti musely podávat zprávy podle jednotlivých zemí. My navrhujeme zavedení automatické výměny informací tak, aby tyto informace mezi různými zeměmi skutečně kolovaly.
Globální finanční systém musí být transparentní. Rovněž chceme vědět, jaký je váš postoj vůči těmto konkrétním návrhům, které jsou určeny k překonání krize a k financování jejích důsledků.
Kay Swinburne
jménem skupiny ECR. - Pane předsedo, děkuji za projevy, které jsme vyslechli dnes dopoledne. Byla jsem potěšena zejména připomínkami paní Malmströmové k tomu, že je potřeba, aby se zástupci na summitu G20 v Pittsburghu dohodli na významné koordinaci nepřetržité podpory stimulačních opatření, na přerušení těchto podpůrných opatření, bude-li to potřeba, a na rozhodném a koordinovaném úsilí týkajícím se budoucí regulace.
Avšak na pozadí jednání tohoto summitu jsou národy, které utrácí biliony dolarů na záchranné a stimulační balíčky, a ve dvou největších světových hospodářstvích vidíme určitá protekcionistická opatření, zejména pokud jde o pneumatiky a drůbež, stejně jako dvě nejsložitější regulační struktury na světě, konkrétně EU a USA, které se snaží naprosto zrevidovat své finanční systémy. Proto doufám, že významné otázky týkající se koordinace finančních služeb, zejména nyní, když některé země ukazují prvotní znamení toho, že překonaly toto období negativního růstu, budou hlavním tématem diskuse a nikoli odvrácením pozornosti od kontroly bonusů bankéřů.
Tento summit by se měl zaměřit na to, jak dosáhnout společného regulačního rámce ve stejném časovém měřítku, abychom nevytvořili příležitost pro konkurenční výhodu jednotlivým státům nebo příležitost k regulační arbitráži pro spekulativní obchodování. Ve finanční regulaci nebude existovat žádná výhoda vyplývající z včasného jednání. Globální a koordinovaný přístup je jediným způsobem, který by mohl podpořit podniky ve Walesu, EU a jinde usilující o získání finančních prostředků.
Pokud nebudou mít moje velšské podniky přístup k finančním prostředkům z USA, pokud banky, na které se spoléhají, budou požadovat tolik kapitálu, že budou muset daňoví poplatníci EU podstupovat ještě větší riziko, nikdo nám nepoděkuje za to, že jsme jako první přistoupili k regulaci, která je přílišnou zátěží. Mojí prosbou je, abychom ve všech případech zaujali globální a koordinovaný přístup a dokázali zajistit budoucí přístup ke kapitálu pro všechny naše podniky ve Walesu, EU i jinde.
Miguel Portas
V Portugalsku vzrostly zisky bank v prvním čtvrtletí tohoto roku o 18 %. Jediná věc, která se zvýšila více než zisky bank, byla nezaměstnanost. Portugalsko není výjimkou, ale příkladem nenaplněného slibu, který učinila skupina G20, podle něhož měla být tato krize vyřešena prostřednictvím nového hospodářského a světového pořádku.
Není to pravda a dosvědčuje to zvýšení nezaměstnanosti o 50 milionů lidí a zvýšení počtu lidí žijících v chudobě o 200 milionů. Proto vyzývám Komisi a paní Malmströmovou, aby se samozřejmě zabývaly systémem bonusů a hedgeovým fondy, ale aby se zabývaly především tím, co jsme zde nezmínili: ukončením offshore bankovnictví, daňových rájů, daněmi z finančních transakcí a ukončením bankovního tajemství. Všechno by měly dělat transparentním způsobem, pokud chtějí, aby jim lidé věřili.
Mario Borghezio
Pane předsedo, dámy a pánové, jak mohou lidé důvěřovat regulaci finančních trhů, když je svěřena veleknězům z globálních finančních chrámů, jako je například Mario Draghi?
Ve Spojených státech dochází k lidovému povstání, nové konzervativní revoluci občanů proti finančním oligarchiím. My, občané, nevěříme ve vytváření politik financovaných daňovými poplatníky, které mají sloužit k záchraně finančních mocností, ať je to ve Spojených státech či Evropě. Evropské vlády by měly spíše vyčleňovat odpovídající prostředky ve prospěch reálného hospodářství; měly by si dělat starosti s výrobou a pracovními místy. Můžeme vidět výsledky skupiny G20: nezahrnují nic, co by se týkalo stropů nebo systému bonusů, nic o odstranění daňových rájů!
Opatření jsou místo toho zaměřena pouze na záchranu těch, kteří jsou odpovědní za vznik finanční bubliny: již se utratilo 23 bilionů EUR, z čehož 5 bilionů EUR vyčerpala Evropská centrální banka. Peníze z našeho hospodářství byly darovány těm, kteří jsou odpovědní za vznik finanční bubliny. Ve srovnání s 850 miliardami EUR, které byly poskytnuty bankám, bylo pouze 50 miliard EUR vyčleněno na opatření na podporu blahobytu a na pobídky pro výrobní sféru. Skutečnost je taková, že velké peníze vydávají příkazy a politika se jim podřizuje.
Ve Spojených státech stejně jako v Evropě se politici jeví pouze jako služebníci globální bankovní moci. Probuď se, Evropo! Následuj příklad americké obyvatelstvo, které zahajuje druhou velkou revoluci: konzervativní lidovou revoluci!
Hans-Peter Martin
(DE) Pane předsedo, potřebujeme demokratickou revoluci. To jasně vyplývá z procesu, který se nyní naštěstí vyvinul v současnou G20, protože se mohly připojit další země; stejně tak by bylo možné představit si G3. Jak by to bylo, kdyby Rada napomohla k zavedení demokratických kontrolních mechanismů, zejména vzhledem k její tradici konsensu? Nemusí to být okamžitě světový parlament, ale to, co má být podporováno, vyžaduje demokratický dohled prováděný volenými členy parlamentu v rámci mnohem většího fóra, nežli je Evropský parlament.
Rovněž bych chtěl zdůraznit zejména to, že k otázce systémových rizik je nutné přistupovat od jejího jádra. Zejména s ohledem na vyčerpávající situaci, v níž se stále nacházíme a která začala v roce 1998 s fondem LTCM, bankou Hypo Real Estate a samozřejmě bankou Lehman Brothers, a s ohledem na související dopady, by měla na základě toho vzniknout pravidla, která znemožní, aby nastal základní problém společností, které jsou příliš velké, než aby mohly vyhlásit úpadek (tzv. too big to fail). To lze samozřejmě učinit prostřednictvím kartelového práva, ale také to bezpochyby představuje zásadní globální otázku.
Co se týče globální transakční daně, byla zde v Evropském parlamentu v roce 1999 zřízena skupina pro Tobinovu daň. Je správné, že zde došlo k pokroku. Co se týče balíčku v otázce dohledu, naléhavě musíme na evropské úrovni reagovat a nesmíme se nechat odradit těmi, kteří chtějí Evropu vést špatným směrem.
Othmar Karas
(DE) Pane předsedo, dámy a pánové, statistiky se zlepšují. Avšak četné příčiny krize - a není to pouze otázka mezer v právních předpisech - ještě zdaleka nejsou odstraněny. K tomu nám nesmí chybět politická vůle, rozhodnost a odvaha, spíše naopak.
Dnes hovoříme o summitu G20. Je to správný postup. Potřebujeme nové a odlišné struktury, priority a hodnotící základy, abychom ve světě vybudovali globální hospodářství a zřídili finanční, sociální a soudní pořádek.
To je podřízeno třem podmínkám: zaprvé musíme vyvinout demokratický, parlamentní legitimizační proces; zadruhé potřebujeme EU více prosazovat v Evropě a Evropu ve světě, což rovněž znamená, že hodnoty naší Listiny základních práv jsou našimi vývozními artikly, že náš model odpovědného eko-sociálního tržního hospodářství je základem pro náš globální pořádek, a zatřetí je potřebná evropská regulace v oblastech, v nichž není dosažení dohod v rámci skupiny G20 v dohledu.
Jsme pro integrovanou Evropu spíše než pro pouhý koordinovaný dohled nad finančním trhem založený na modelu Evropské centrální banky. De Larosièrova zpráva je nedostatečná. Jsme pro rozpravu o výplatách bonusů, ale změna výplatních metod není v této oblasti správným směrem. Musíme změnit základ hodnocení a kdykoli se jedná o bonusy, musí být zmíněny rovněž sankce.
Pokud jde o mě, rozprava o procyklicitě je v současnosti příliš stručná. Musíme odstranit procyklické účinky krize a stávající regulace na roky 2009 a 2010. Politická vůle nám nesmí chybět. Z těchto důvodů a na základě projevů úřadující předsedkyně Rady a pana komisaře se chystáme do Pittsburghu s optimismem.
Pervenche Berès
(FR) Pane předsedo, paní úřadující předsedkyně Rady, pane komisaři, jeden rok po krachu banky Lehman Brothers je postoj, který EU zaujímá na summitu G20 v Pittsburghu, naprosto rozhodující, pokud chceme předejít opakování předešlých událostí a usilujeme o to, aby dynamika změny zůstala prioritou. K této záležitosti mám čtyři připomínky.
Zaprvé učinili hlavy států nebo předsedové vlád vloni v dubnu na summitu G20 v Londýně závazek, že navýší prostředky MMF. To je v pořádku. Viděli jsme, že na splnění tohoto cíle byla poskytnuta značná podpora. Obávám se, že chyběla další odhodlanost být součástí tolik potřebné reformy správy MMF.
Moje druhá připomínka je taková, že se nesmíme uchýlit k módním trikům. Nepřála bych si, aby všudypřítomná rozprava o bonusech a platech vedoucích pracovníků a obchodníků - což je naprosto rozhodující, pokud chceme, aby se stávající systém vyvíjel směrem k systému, který se méně zaměřuje na krátkodobé investice a upřednostňuje investice dlouhodobé - zastínila stejně tak důležitou kampaň týkající se vymýcení daňových rájů, která byla prioritou londýnského summitu.
Moje třetí připomínka - a ta navazuje na to, co již uvedl pan Bullmann - je taková, že je pro nás historickým momentem znovu vznést otázku příspěvku bank na financování otřesů pramenících z krize. To nám umožní znovu zahájit debatu o zdanění transakcí, což nám musí samo o sobě rovněž umožnit, aby mohly být uvolněny prostředky na dlouhodobé investice. Vzhledem k tomu, jakým způsobem byly banky podpořeny a byla jim poskytnuta pomoc, aby se mohly vypořádat s touto krizí, je jediným správným, řádným a účinným důsledkem, aby banky nyní přispěly k financování hospodářství.
Moje závěrečná připomínka je taková, že když se podíváme na situaci zaměstnanosti, domnívám se, že naše schůzky G20 od začátku selhávaly, pokud šlo o vyřešení makroekonomické otázky, otázky globálního paktu pro zaměstnanost a otázky návratu ke strategii, která nám v budoucnosti umožní napravit globální nerovnováhy způsobené touto krizí.
Wolf Klinz
(DE) Pane předsedo, dámy a pánové, vítám rychlou a rozhodnou reakci skupiny G20 na globální finanční krizi. Došlo k velkému pokroku. Zdá se, že to nejhorší jsme již překonali, ale základy našeho finančního systému jsou stále nestabilní. Občané jsou neklidní. Zisky jsou investovány zpět ve prospěch akcionářů a ztráty jsou zestátňovány, tak to vidí občané. Mezitím se stále více a více tržních aktérů navrací k obvyklému provozu; tito aktéři činí velké kroky, spíše než by se zaměřovali na to, co by jako poskytovatelé služeb měli dělat, konkrétně jde o podporu reálného hospodářství. Finanční etika a odpovědnost jsou pro mnohé z nich stále cizími slovy.
Očekávám, že skupina G20 přistoupí ke zvláštním - a rychlým - opatřením. Doufám, že všechny členské státy EU potáhnou za jeden provaz. Kromě nových struktur dohledu potřebujeme rovněž posílit základny vlastního kapitálu, který stoupá současně s rizikem, dlouhodobé - nikoli krátkodobé - systémy pobídek, koordinovanou strategii pro překonání krize založenou na státní podpoře, omezení protekcionismu, vhodnou regulaci, spíše než regulační arbitráž, a ukončení procyklicity a řešení problému společností, které jsou příliš velké, než aby mohly vyhlásit úpadek, a především musíme zůstat věrni osvědčenému a vyzkoušenému sociálně-tržnímu hospodářství.
Cornelis de Jong
Pane předsedo, skupina G20 se doposud soustředila na opatření určená pro finanční odvětví. Zdá se však, že všichni zapomněli, že reálné hospodářství je rovněž postiženo nenasytností a posedlostí po krátkodobých ziscích.
Hluboce obdivuji malé podniky, které se oproti všem problémům snaží o přežití. Zaslouží si získat úvěry, na něž mají nárok. Nemám však vůbec žádný obdiv vůči vedení některých větších společností, které nemají žádný vztah k výrobkům či službám, jež dodávají, a umí myslet pouze na expanzi a spekulaci.
Proto vyzývám skupinu G20, aby prodiskutovala způsoby, jak učinit hospodářství demokratičtějším a jak zajistit, aby měli pracovníci a ostatní, kteří zastupují obecný zájem, ve společnosti dostatek pravomocí ke kontrole vedení.
V rámci EU se musíme opět zaměřit na statut evropské společnosti. Měli bychom zajistit, aby akcionáři a vedení nemohli praktikovat spekulativní strategie růstu na úkor dlouhodobých zájmů samotných společností a na úkor těch, kteří pro tyto společnosti pracují.
Krisztina Morvai
Pane předsedo, většina Evropanů není vedoucími podniků, ani bankéři, ale jsou to rodinní zemědělci, drobní podnikatelé a státní zaměstnanci.
Většina Evropy je naprosto otrávena současným systémem, ve kterém řídí svět globální nadnárodní společnosti a banky. Potřebují a přejí si zcela nový přístup, na jehož základě musí dojít k posunu od globalizace směrem k lokalizaci, od rozhodování zaměřeného pouze na zisk a peníze k rozhodovaní zaměřenému na lidi a společenství, od volného obchodu se zemědělskými produkty řízeného Světovou obchodní organizací (WTO) k soběstačnosti v zásobování potravinami, lokální výrobě a lokálnímu zemědělství.
Prosím, zastupujte na summitu G20 postoje většiny Evropy.
Werner Langen
(DE) Pane předsedo, dámy a pánové, kdo by měl regulovat koho a jak? To bude jednou z kontroverzních otázek summitu G20. I když zde bude panovat jednomyslná shoda na skutečnosti, že se nesmíme vrátit k divokému vývoji na finančních trzích, metody a rozsah regulace jsou stále předmětem tvrdých sporů. Stále bude možné dosáhnout dohody o pravidlech ohledně vlastního kapitálu, o ratingových agenturách, možná také o otázkách souvisejících s deriváty a jejich licencováním, ale bude zde spor ohledně otázky nekalé hospodářské soutěže, daní a kontroly. Budou se zde vyskytovat spory týkající se bonusů a spory o požadavku Evropy ohledně zavedení Tobinovy daně.
Jinými slovy neseme jako Evropané odpovědnost za to, abychom splnili svůj úkol bez ohledu na výsledek summitu G20, a Komise se ubírá správnou cestou, protože se nespoléhá pouze na tento summit. Heslem musí být: v budoucnosti nezůstanou žádní aktéři na finančních trzích, žádné finanční produkty a žádná finanční centra bez dohledu.
Globální hospodářská obnova je však rovněž součástí agendy. Nemůžeme se chovat stejně jako v minulosti a zachovávat ve světě nerovnováhy ve prospěch USA a ve prospěch velkých průmyslových zemí. Sami se musíme věnovat překonávání chudoby a hladu ve světě a summit G20 k tomu musí dát nový impuls.
Rád bych dodal ještě jeden bod, který nikdo s výjimkou pana komisaře Almunia doposud nezmínil. Bude nezbytné, abychom se v Evropě řídili Paktem o stabilitě a růstu, a nikoli abychom ho pohřbili. Právě díky tomuto paktu, který jsme revidovali a hájili, bylo pro Evropu možné, aby zůstávala akceschopnou. To by mělo být i nadále evropským cílem: rychlá strategie na překonání nadměrného zadlužení a návrat ke stabilnímu hospodářství, návrat k využívání Paktu o stabilitě a růstu, jak ho známe.
Edward Scicluna
(MT) Pane předsedo, v současnosti je nejpopulárnějším tématem, tedy alespoň ve zprávách souvisejících se summitem G20, téma bonusů. Je to zjevně nejdiskutovanější aspekt této záležitosti, přesto musíme pochopit, že skutečný problém je poněkud složitější. Je třeba uvést, že pokud by měly tyto bonusy ohrožovat finanční systém, pak musí být nepochybně kontrolovány. Musíme však mít na paměti, že k této krizi vedly vysoké schodky zahraničního obchodu mezi zeměmi a další vnitřní fiskální schodky.
Rovněž musíme vzít v úvahu zaměstnanost. Víme, že opoždění v otázce zaměstnanosti vyžaduje přibližně rok, aby bylo možné dostihnout dopad předchozí výkonnosti hospodářství měřené na základě HDP. Když tedy analyzujeme otázky ohledně zaměstnanosti, musí být uplatňované fiskální stimulační balíčky používány až do doby, kdy se začnou objevovat pozitivní výsledky. Komise by měla zajistit, aby zde nebyly žádné nesrovnalosti, a měla by požadovat, aby bylo snížení schodku zaznamenáno, ještě než se tak stane.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Pane předsedající, summit G20, na němž bylo hlavním tématem řízení odměňování, se ani s velkou představivostí nedostal k jádru problému a bohužel nepředstavuje krok směrem k vylepšení stávajícího systému.
Soubor návrhů, které mají změnit regulace, je podřízen analýze povrchních otázek a nezaměřuje se na sociální cíle. Cílem by měla být celková renovace finančního systému a veřejné a sociální kontroly, demokratičtější summit, kterého by se účastnily všechny státy a který by se zabýval otázkami, jako je například zvýšená nezaměstnanost a prudký růst cen základního zboží a paliva, summit, který by učinil zásadní rozhodnutí zaměřená na tržní zásahy za účelem zastavení neustálé privatizace a zániku sociálního státu.
To jsou skutečné potřeby občanů. Ti v současnosti požadují celkovou strukturální změnu daleko od neoliberálního systému, který vede k nedostatečnému vývoji namísto ke skutečnému vývoji, daleko od nekontrolovatelné spekulace, která pracuje proti zájmům občanů.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, vítám vaše odhodlání.
Evropa začala uplatňovat účinnou regulaci, ale nesmí v tom zůstat osamocena. Úzká mezinárodní spolupráce je nezbytná, a to je přesně to, co očekáváme od skupiny G20. Musí přísně a rázně pokračovat v reformách, které byly zahájeny na předchozích schůzkách. Mezinárodní rámec pro regulaci finančního odvětví musí být dokončen, aby mohl napomáhat k investicím, růstu a zaměstnanosti. Musí být potvrzeny základní zásady. Krize není za námi. Nesmíme se vrátit do předchozí situace a přestat používat opatření, jež mají, jak jen to bude možné, zamezit obnovení krizí, které jsou obzvláště škodlivé pro reálné hospodářství, růst a zaměstnanost.
Posílení dohledu a regulace je stejně tak důležité. Závazky ohledně dohledu by měly odrážet úroveň systémového rizika, kterým finanční instituce zatěžují toto odvětví. Spekulačním činnostem, jež představují značné riziko, by se mělo zabránit zvýšením kapitálových požadavků a mezinárodním uplatňováním pravidel Basilejské úmluvy.
Pokud jde o platy ve finančním odvětví, měli bychom doporučit zřízení výborů pro oblast platů, zvýšit transparentnost těchto platů prostřednictvím přísnějších požadavků na zveřejňování informací a dohlížet na proměnlivé platy, zejména pak bonusy. Posílení globálních finančních institucí je stejně naléhavé jako reforma správy MMF a zastoupení v MMF.
Pane komisaři, to jsou některá očekávání občanů ohledně příštího summitu G20, na kterém musí Evropa vystupovat jednohlasně, s odhodláním a přesvědčením.
Alejandro Cercas
(ES) Pane komisaři Almunio, paní Malmströmová, rád bych vás požádal, abyste v Pittsburghu nezapomněli na to, že nezažíváme pouze finanční a hospodářskou krizi nebývalých rozměrů, ale také rozsáhlou sociální krizi, jež má ničivý dopad na ty, kteří nejvíce potřebují pomoc, na ty, kteří mají pouze svoji práci, na malé podnikatele a na nejvíce znevýhodněné regiony a země. Doufám, že bude v Pittsburghu objasněno, že hospodářství je důležité, ale že lidé jsou důležitější a že hospodářství slouží lidem.
Navíc, pane komisaři a paní ministryně, nezapomeňte prosím v Pittsburghu, že Evropa existuje. Buďte prosím slyšet i mezi nejsilnějšími zeměmi. Mám zde dopis ze dne 3. září od tří evropských předsedů vlád. Není v něm jediné slovo o Evropě. Tvrdí, že je důležité, aby se Evropa prosazovala jednohlasně, ale hlas Evropy stále přehlušují.
Musíte hovořit hlasitěji než oni. Musíme objasnit, že Evropa má práva i povinnosti a že naše vize sociálně-tržního hospodářství je řešením na tuto krizi a na to, aby se předešlo jejímu opakování.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Dámy a pánové, souhlasím s mnoha body, které zde byly zmíněny, ale musí uvést ještě několik dalších.
Souhlasím, že je příliš brzy domnívat se, že je krize zažehnána, ale nastal čas přejít k normálnímu chodu hospodářství. Stále ještě musíme absorbovat likvidní zůstatky na trzích, napravit nerovnováhu veřejných financí a znovu nastolit respekt vůči pravidlům hospodářské soutěže. V Pittsburghu musíme přistoupit k několika věcem, které sami nedokážeme: musíme zřídit fungující mechanismy včasného varování, protože ty, jež jsme měli, nefungovaly; musíme revidovat regulační rámec, protože stávající rámec nefunguje.
Souhlasím, že je důležité regulovat systémy bonusů a daňové ráje. To vše jsou nezbytná, ale nedostatečná opatření. Podle mého názoru je důležitější přestavět základy finančních institucí, omezit zadlužení a stanovit ve správnou dobu rezervy, abychom dokázali přežít špatné časy. Důležitější je vyvinout úsilí v rámci dohledu.
Pan komisař ví, že jsem podpořil de Larosièrovu zprávu, ačkoli jsem se domníval, že je nedostatečná, protože bych byl pro centralizovanější dohled. Je však jasné, že evropský dohled nemůže fungovat bez úzké koordinace s orgány dohledu z dalších hlavních světových hospodářských oblastí. Musíme se rovněž zabývat obchodem. Je správné pomáhat rozvíjejícím se zemím, ale důležitější je odstraňovat překážky, které stále brání obchodování se zbožím.
Pane komisaři, nejdůležitějším bodem je, že musíme vytvořit základy pro stabilní a udržitelný růst výroby. K tomu potřebujeme volné trhy, trhy otevřené inovaci, trhy otevřené podnikatelům, ale také trhy, které podléhají určité úrovni regulace.
Skončím citátem, který bude můj krajan pan Almunia znát: "Nevydávej mnoho výnosů, a když nějaké vydáš, ať jsou dobré a zvláště ať jsou zachovány a naplňovány," řekl Don Quijote svému příteli Sanchovi.
Peter Skinner
Pane předsedající, děkuji panu komisaři. Souhlasím s ním zejména v otázce charty pro udržitelnou hospodářskou činnost. Domnívám se, že právě s tím musíme přijít na summit G20, ale nesouhlasím s tím, že bychom měli používat náš kapitál proto, abychom se zabývali bonusy bankéřů. Myslím, že to v mnoha směrech představuje odvrácení pozornosti, ačkoli bychom se tím měli zabývat. Upřímně řečeno, ani seznam požadavků určených pro vyřešení světových problémů pravděpodobně nebude úspěchem.
Odvětví finančních služeb je v plamenech. Nejprve se musíme ujistit, že jsme je uhasili a že se zase nevznítí. K tomu musíme zaujmout shodný přístup. Skupina G20 je vedoucím fórem, ale potřebujeme rovněž trvalé struktury a také Transatlantickou hospodářskou radu, abychom se mohli zabývat otázkami, jako jsou mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS). Pokud se máme opravdu zabývat systémovým rizikem, musíme se přestat dívat dozadu a začít se zaměřovat na cestu vpřed.
Kader Arif
(FR) Pane předsedající, dámy a pánové, krize, kterou procházíme, je hluboká a má dlouhé trvání. Je proto naléhavé a naprosto zásadní, aby byly zavedeny nezbytné regulace a dohled nad finančním odvětvím a bankami, abychom zabránili opakování současné krize v ještě drastičtější podobě. Finanční systém musí znovu sloužit reálnému hospodářství a musí ho přestat ničit.
Poslední summit G20 v Londýně, který zde byl zmíněn, z tohoto úhlu pohledu vyústil v přinejmenším částečné návrhy, ale slova nebyla proměněna v činy, a k odchylkám ve finančním odvětví dochází znovu.
Vzhledem k této situaci a k tomu, že je summit G20 v Pittsburghu skutečně potřebný, musí Evropská unie hájit silná regulační opatření, která budou skutečně účinná. Kromě zásadních opatření k dohledu nad financemi, jež zmínilo několik kolegů, bych osobně rád vznesl otázku týkající se obchodu a vývoje, protože v Pittsburghu se bude hovořit rovněž o opětovném zahájení jednacího kola z Dohá. Zahajte ho znovu, ano, ale s podmínkou, že výchozí a ústřední cíl tohoto kola, tedy rozvoj, nebude opět odsunut stranou. Naši jižní partneři zcela správně nebudou akceptovat, že jejich obavy zůstávají stále bez odpovědi.
Otázka, o kterou jde na tomto summitu G20, přesahuje téma finanční krize: týká se položení základů nové globální správy.
Ramon Jauregui Atondo
(ES) Paní Malmströmová, pane Almunio, v jedné minutě vám chci sdělit tři myšlenky.
Zaprvé potřebujeme silnější postavení Evropy. A to proto, že vzhledem k celosvětové situaci musí být Evropa jednotná a silná. Pokud v tom selžeme, Evropa nebude brána v potaz a nebude zapojena.
Zadruhé potřebujeme silnější postavení státu. A to z toho důvodu, že kromě vyvinutí nového systému správy ve světě, kromě nové regulace a dohledu a také větší mezinárodní koordinace, musíme odstranit daňové ráje a přezkoumat zdanění uplatňované na nadnárodní úrovni. Podle mého názoru je to pro budoucnost naléhavá otázka.
Na závěr potřebujeme lepší trh. Domnívám se, že je zásadní znovu zdůraznit potřebu nové etiky obchodování a rovněž potřebu podporovat novou kulturu odpovědnosti podniků. Myslím, že je to nezbytné. Podniky se musí stát součástí lidské společnosti a musí být učiněny odpovědnými vůči těmto zainteresovaným skupinám a subjektům.
Rachida Dati
(FR) Pane předsedající, paní ministryně, pane Almunio, nejprve chci uvést, že dne 3. září Německo, Spojené království a Francie dosáhly dohody, která jednohlasně vyjadřuje evropský souhlas s otázkou dohledu nad bonusy obchodníků.
Ve čtvrtek se setká 27 členů Rady, aby se připravili na summit G20. Vybízím vás, abyste aktivně pracovali na nalezení řešení, společné, ale především ambiciózní odpovědi, pokud jde o záležitost bonusů pro obchodníky. Ve skutečnosti nebyla ustanovená pravidla a rozhodnutí přijatá v dubnu na poslední schůzce G20 dodržována, protože banky, jež obdržely rovněž státní podporu, si pohotově vyčlenily částky určené na platy obchodníkům.
Evropští občané nechápou a nepochopí, proč nebyla taková porušení potrestána, když byla na summitu G20 přijata náležitá opatření. Pokud jde o záležitost státní podpory, musejí být porušení bez pochyby potrestána. Je proto zásadní, aby byla v Pittsburghu přijata konkrétní a především společná opatření. Nemůžeme být pouze těmi chvályhodnými.
Na platy se musí zkrátka lépe dohlížet prostřednictvím pravidel transparentnosti, správy a odpovědnosti a tam, kde jsou pravidla porušována, se musí použít sankce.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Myslím si, že to, co zde bylo představeno, je poměrně ambiciózní plán, který chcete prezentovat na summitu G20. Obávám se však, jaký bude závěr summitu G20 a jaké pak budou skutečné účinky, které se projeví ve společnosti, protože výsledky, které se dostaly na úroveň členských států EU, doposud nejsou ani citelné, ani viditelné.
Paní Malmströmová mluvila o tom, že se bude jednat o přiměřenou úroveň platů manažerů, ale je třeba uvést, že všechny údaje nasvědčují tomu, že přesně v těch odvětvích, která jsme finančně podpořili a zachránili jsme je před krachem, žádná přiměřenost v odměnách manažerů není. Navíc se nic nestalo s offshore bankovními centry - daný mechanismus se jednoduše nespustil.
To vše směřuje k tomu, že se zvyšuje nezaměstnanost a máme problémy ve vztahu k malým a středním podnikům, podle mého názoru bychom se měli v budoucnosti zaměřit na méně otázek a tyto otázky potom opravdu plně realizovat.
Pascal Canfin
(FR) Pane předsedající, hovořil jste o správě MMF. Rád bych rovněž věděl, zda zamýšlíte vznést na summitu G20 otázku podmíněnosti finančních prostředků, které MMF půjčuje státům. Viděli jsme, že podmínky, které byly dříve velice liberální, nebyly změněny, a to se týká zejména půjček, které byly uděleny některým evropským státům. Jaký je váš postoj k této záležitosti?
Moje druhá otázka je následující: jaký je postoj Komise a Rady vůči návrhu Číny zavést mírně odlišnou mezinárodní měnu namísto dolaru, a to s cílem regulovat finanční systém?
Moje třetí otázka je: G20 je rovněž součástí příprav na kodaňský summit. Komise navrhla na pomoc určenou pro jižní země celkovou částku pohybující se mezi 2 a 15 miliardami EUR na přizpůsobení se změně klimatu. Jaký je postoj Rady? Jakou částku předložíte příští týden na summitu G20?
Vicky Ford
Pane předsedající, skupina G20 předložila mnoho citlivých odpovědí: potřebou přepracovat finanční regulaci a dohled a potřebou postupovat koordinovaným způsobem. Naši vnitrostátní politici říkají jednu věc, ale zdá se, že zde v EU děláme něco jiného. Podrobnosti regulace, kterou se již zabývají někteří moji kolegové, ukazují odchylky jak od časového plánu uplatňování, tak od detailů regulace.
Naše hospodářství jsou stále velmi křehká. Nezaměstnanost stoupá a přístup k finančním prostředkům představuje velký problém zejména pro malé a střední podniky. Chceme, aby byly naše britské nebo evropské podniky v konkurenční nevýhodě, když potřebují provozní kapitál? Chceme, aby bylo půjčování od evropských bank tak nákladné, že si naší zákazníci, naše společnosti prostě půjdou půjčit na Wall Street a nakonec tak prospějí Wall Street na úkor evropských bank?
(Předsedající řečnici přerušil)
Enikő Győri
(HU) Dámy a pánové, dovolte mi, abych se k tomuto tématu postavila z odvrácené strany krize. Maďarští občané byli šokováni tím, že zatímco země po sedmi letech socialistické vlády přežívá z podpory MMF a EU, dosahovaly půlroční zisky maďarských bank dvou třetin úrovně zisku před krizí. Banky rovněž mohou jednostranně změnit své dohody a tím občany, kteří si vzali půjčky v cizí měně v naději, že si koupí vlastní byt, dostanou do zranitelného postavení.
Pevně věřím, že musíme přijmout opatření proti takovým trendům. Banky a ostatní subjekty finančního trhu bychom měli podřídit řádnému dohledu. Měli bychom zabránit v pokračování škodlivé kultury bonusů, která byla před krizí běžná. Měli bychom stanovit pravidla profesní etiky, protože vidíme, kde s přílišnou deregulací skončíme. Vytvořme svět, který odměňuje nikoli dosažení rychlého, krátkodobého zisku a neumírněnost, ale řádně odvedenou práci, a který považuje sociální odpovědnost za základní hodnotu. Společně musíme pracovat na stanovení citlivých pravidel, abychom si na svou stranu získali naše partnery ze skupiny G20.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Z toho, co zde bylo doposud řečeno, vyznívá jasné poselství, a to že za účelem opětného získání důvěry běžných občanů musíme přijmout opatření proti neúměrným bonusům a daňovým rájům. Rád bych se zeptal pana komisaře Almunia a paní Malmströmové na to, kdy začne fungovat evropský finanční orgán dohledu navržený maďarským předsedou vlády. Rovněž bych rád zdůraznil, že mimořádně významným úkolem tohoto Parlamentu je chránit zájmy evropských spotřebitelů a občanů, což nijak nesouvisí s G20.
Evropští spotřebitelé a občané jsou ponecháni na milost a nemilost bank, které neposkytují dostatečně spolehlivé informace. V Maďarsku byl sestaven etický kodex. Navrhoval bych, aby byl v Evropě na úrovni EU využíván etický kodex, který by upravoval chování občanů a bank, protože pevně věřím, že existuje velké množství nevinných obětí, protože běžní občané nerozumí riziku, které s sebou nese získání úvěru. Toto je pro Evropu mimořádně významný úkol.
Corinne Lepage
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, velmi ambiciózní program, který jste nám představili, je zajímavý, ale nemyslíte si, že bychom se měli zabývat otázkou týkající se zájmu, který zde stále existuje a jenž upřednostňuje velmi krátkodobé transakce a velmi krátkodobou ziskovost před operacemi prováděnými střednědobě a dlouhodobě?
Nedostatek finančních prostředků pro naše podniky, zejména v Evropě, vyplývá právě z tohoto současného zájmu o investování ve velmi krátkém období. Nemyslíte se, že bychom se měli vypořádat s touto otázkou?
Cecilia Malmström
Pane předsedající, ráda bych poděkovala všem poslancům, kteří přispěli k této rozpravě. Domnívám se, že zde v Parlamentu panuje velká shoda na tom, co je důležité pro evropský postoj a na jaké otázky se musíme zaměřit před summitem G20. EU nyní hovoří na mezinárodní scéně jasným koordinovaným hlasem a opravdu bych ráda poděkovala Komisi, a zejména panu Joaquínovi Almuniovi za práci, kterou odvedl, aby napomohl k dosažení tohoto konsensu.
Mnoho poslanců vzneslo otázky, kterými jsme se já i pan komisař zabývali. Ano, potřebujeme lepší dohled a lepší regulaci finančních trhů. Doufám, že systém dohledu bude moci být zaveden co nejdříve. Budeme ho zakládat na Larosièrově zprávě a uvidí se, jak rychle bude možné ho zavést. Potřebujeme více koordinovaných globálních řešení a účinných a fungujících mezinárodních institucí. Potřebujeme jasné zásady pro systémy odměňování. Vkládám velkou důvěru do Rady pro finanční stabilitu a jsem si jistá, že předloží specifické a uskutečnitelné návrhy, které budeme moci prodiskutovat.
Rádi bychom se rovněž ujali záležitosti financování v oblasti změny klimatu. Vyzveme všechny země, aby se ujaly svých povinností, ale nejsem si jistá, zda je reálné očekávat, že budeme moci na summitu v Pittsburghu prodiskutovat konkrétní údaje. Pochopitelně budeme na této záležitosti pracovat, protože je to správná věc.
Rovněž potřebujeme globální řešení. Řešení EU nemůžeme oddělit od tohoto systému, namísto toho musíme zajistit, že zavedeme co nejvíce možných globálních řešení. Nezaměstnanost je pro evropské občany možná nejpatrnějším aspektem hospodářské a finanční krize. Nezaměstnanost po nějakou dobu přetrvává ve většině našich zemí a představuje velmi a velmi závažnou situaci. Vyžaduje evropská a vnitrostátní řešení. Musíme mít silnou politiku trhu práce, musíme společnostem a podnikatelům usnadnit možnost vzít na sebe riziko zaměstnávat další pracovníky a dovolit si investovat a prostřednictvím investic do vzdělávání a výzkumu musíme zajistit, aby byli lidé zaměstnatelní. V říjnu budeme vést na zasedání Rady Ecofin zvláštní diskusi o nezaměstnanosti.
Dále musíme prodiskutovat strategie pro překonání krize. Jinak hrozí, že opatření, která jsme přijali, budou mít negativní dopad zejména na nezaměstnanost a růst a vyústí ve schodky a inflaci. Jako první jsou vždy zasaženi ti nejzranitelnější. Pokud jde o nejchudší země, jsme si velmi dobře vědomi, že právě tyto země v této mezinárodní krizi nejvíce ztrácí. Krize tvrdě zasahuje nejchudší lidi světa. Diskutovali jsme a stále diskutujeme o tom, jak můžeme zmírnit situaci těchto lidí. Je důležité, aby mezinárodní rozvojové banky měly dostatek prostředků k poskytování tzv. zvýhodněných půjček. Rovněž je důležité, abychom zajistili řádné fungování systému mezinárodního obchodu a to, že s ním není spojen žádný protekcionismus. V důsledku toho různé diskuse týkající se globálních daní a různých druhů Tobinovy daně mají význam pouze tehdy, pokud je lze skutečně realizovat globálně, a to v současné chvíli není možné. Byly by tedy pouze kontraproduktivní a našim hospodářstvím by nepomohly.
Mnoho poslanců vzneslo otázku hedgeových fondů a nové finanční regulace. Toto jsou priority švédského předsednictví. O těchto záležitostech rozhodneme společně s vámi a těšíme se na velmi úzkou spolupráci s Evropským parlamentem, jejímž cílem bude vypracování směrnic o hedgeových fondech a finanční regulaci, co nejdříve to bude možné. Jsem si vědoma, že to je nesnadné a složité - že je zde mnoho aspektů, které musejí být uváženy - ale jsme připraveni navázat s vámi co nejužší spolupráci, abychom toho dosáhli.
Stručně řečeno, summit G20 pochopitelně nemůže vyřešit všechny problémy, o kterých jsme diskutovali. Nicméně mám dobrý důvod doufat, že můžeme dosáhnout podstatného pokroku v otázkách, které jsme prodiskutovali. Je zde tlak ze strany evropských občanů, ale i lidé po celém světě očekávají , že prokážeme naše vedoucí postavení a zvýšíme stabilitu finančních systémů, že uděláme, co je v našich silách, abychom se vyhnuli takovému druhu krize v budoucnosti, a zajistíme, že z této krize vyjdeme silnější, než jsme do ní vstoupili. EU je jednotná, EU je silná a mohu vás ujistit, že švédské předsednictví udělá, co je v jeho silách, aby hájilo a prosazovalo postoje Evropy na summitu G20, který se koná příští týden. Velice vám děkuji za velmi zajímavou rozpravu.
Joaquín Almunia
Pane předsedající, domnívám se, že jsme se všichni shodli na tom, že ve stávající situaci, v níž stále musíme vyřešit obrovské a rozsáhlé výzvy, jež jsou následkem krize, jsou úspěch pittsburghského summitu G20 a víra v to, že na základě těchto schůzek začneme hledat a uplatňovat řešení na dané problémy a výzvy, jimž čelíme, mimořádně důležité. Ve skutečnosti začínáme v některých hospodářských ukazatelích pozorovat určité náznaky zlepšení, zejména jde o růst mezinárodního obchodu a důvěry spotřebitelů a investorů. V důsledku toho by všechny body programu summitu měly být, musí být a doufám, že budou, hlavami států nebo předsedy vlád odsouhlaseny a následně po schůzce, která se koná příští týden, uplatňovány.
Jedním z nejdůležitějších bodů, který mnoho z vás zmínilo, je potřeba objasnění, jasného poselství ohledně toho, jakým způsobem největší světová hospodářství zamýšlí pokračovat v koordinaci svých opatření. Dalším krokem v koordinaci hospodářské politiky musí být vymezení strategie pro překonání krize a závazek týkající se rozhodnutí o tom, kdy a jak bude tato strategie koordinovaně uplatňována. Musíme se poučit z krize z roku 1929 - a doufám, že jsme se z ní poučili - v tom, že stimulační opatření nemohou být stažena příliš rychle, když krize v hospodářství - jak někteří z vás řekli - ještě není zažehnána. Nesmíme však tato stimulační opatření využívat déle, než je nutné, protože v takovém případě by se opakovaly podmínky, které vedly k bublinám a nerovnováhám, jež krizi zapříčinily. To je velmi významná otázka, která musí být na pittsburghském summitu objasněna.
Musíme se vyvarovat opakování chyb z minulosti nejen pokud jde o makroekonomické politiky, ale také pokud jde o finanční regulaci a dohled. Domnívám se, že tento závazek byl na předchozích summitech velmi dobře objasněn. Musíme tento závazek dále rozvíjet a ctít závazky, které již byly učiněny jak na globální úrovni, tak v našem případě na evropské úrovni.
V této souvislosti souhlasím s těmi, kteří na dnešní dopolední rozpravě uvedli, že ne všechno by mělo být zaměřeno na otázku odměn. Rovněž však naprosto souhlasím s těmi, kteří tvrdí, že otázka odměn je mimořádně důležitá z hospodářského, sociálního, politického a etického hlediska. Domnívám se, že Evropa v této otázce ukazuje své vedoucí postavení - stejně jako tomu je v dalších otázkách, které jsou na programu G20 - jak prostřednictvím všech hlav států či předsedů vlád, tak prostřednictvím samotných evropských orgánů, předsednictví Evropské unie a Komise.
Neměli bychom zapomenout na to, že letos v dubnu předložila Evropská komise členským státům doporučení ohledně odměn, která jsou téměř identická s doporučeními, jež nyní navrhuje celý svět. I nadále musíme věnovat pozornost problémům finančního systému - více kapitálu, restrukturace a opravy bankovních rozvah - jak na evropské, tak na globální úrovni.
Pokud je finanční systém zcela propojen, nemáme důvod k tomu, abychom naše problémy řešili v rámci našich hranic, pokud nikdo jiný neřeší své problémy ve stejnou dobu. Musíte si vzpomenout, že jsme si vloni ještě den před krizí banky Lehman Brothers stále mysleli, že největším problémům finanční krize, které nastaly ve Spojených státech, se dokážeme vyhnout. Zároveň, jak mnoho z vás uvedlo, je rozhodně pravda, že politickým cílem nakonec není pouze napravit rozvahu jedné banky nebo kapitalizovat její závazky. Zásadními problémy jsou zaměstnanost, situace našich malých a středních podniků a udržitelnost našich veřejných služeb a systémů sociálního zabezpečení.
Avšak bez fungujícího finančního systému nelze udržet nic dalšího. To je výzva, kterou je nutné na pittsburském summitu vyřešit nebo jíž se musí skupina G20 na pittsburghském summitu dále zabývat.
Na závěr bych se rád zmínil o jedné otázce, která byla vznesena v mnoha vašich příspěvcích. Ačkoli souhlasím s ostatními body programu G20, které byly mnohými z vás uvedeny, chci upozornit pouze na jeden - a to na otázku daňových rájů a nespolupracujících jurisdikcí.
Je pravda, že na schůzce G20 v Londýně nebylo nalezeno řešení všech problémů, které způsobují daňové ráje. Bylo by velmi složité nalézt v jeden den všechna řešení problému, který přetrvává po mnoho let. Je však rozhodně pravda, že od dubnového summitu v Londýně bylo za šest měsíců vyřešeno mnohem více problémů, než bylo nebo mohlo být vyřešeno v době před londýnským summitem. K tomuto zvláštnímu bodu bylo dosaženo dohody o výměně informací potřebných k zabránění daňovým únikům a k tomu, aby se zabránilo skrývání hospodářských a finančních aktivit před veřejnými orgány, a to využíváním ochrany daňových rájů. Je tedy pravda, že za těchto šest měsíců nebylo vyřešeno všechno. Avšak během tohoto půl roku jsme dosáhli velkého úspěchu v otázce, která je velmi významná, aby se zabránilo provádění takových finančních aktivit, které jsou skryté před orgány pro regulaci a dohled, aby se zabránilo opětnému vzniku narušení systému. Je to rovněž mimořádně důležité, pokud jde o zprávu, kterou vysíláme našim občanům ohledně rozdělení odpovědnosti a úsilí potřebném k překonání krize.
Někdo uvedl, že hlas EU musí být slyšet i přes hlasy evropských členů G20. Mohu vás ujistit, že pod švédským předsednictvím a za využití hlasu Evropské komise je hlas EU slyšet. Je poslouchán velmi pozorně a s respektem, protože Evropa, a nikoli pouze jedna nebo dvě evropské země, ale Evropská unie byla organizací, která tento proces globální koordinace zahájila. To jasně ukazuje, že pokud dochází je skutečné koordinaci, je možné dosáhnout působivých výsledků.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v průběhu prvního dílčího říjnového zasedání.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
András Gyürk
Očekává se, že blížící se summit G20 bude klást hlavní důraz na konferenci o změně klimatu, která se bude konat v Kodani. Na cestě k dohodě, která má nahradit Kjótský protokol, stále zůstává mnoho nerozhodnutých otázek. Dovolte mi vyjádřit několik myšlenek, které mám k tomuto tématu. Číslo jedna: namísto neurčitých dlouhodobých slibů potřebujeme střednědobé závazky. Tyto závazky musí být reálné, čestné a zodpovědné. Při stanovení těchto závazků je mimo faktorů, jako je hospodářský rozvoj a přírodní bohatství, důležité zohlednit rovněž rozsah, v jakém byly doposud splněny závazky Kjótského protokolu.
Číslo dva: měl by být podpořen názor, že EU by měla finančně pomáhat rozvojovým zemím a měla by jim pomáhat při plnění jejich cílů v oblasti změny klimatu. Aby toho bylo dosaženo, musí být stanovena zvláštní finanční záruka. Za účelem zajištění transparentnosti však musí rozvojové země rovněž učinit pevné závazky a sestavit podrobné akční plány.
Číslo tři: mechanismy flexibility musí mít nadále významnou roli. Pro podporu investic je třeba co nejdříve dosáhnout dohody o způsobu, jakým mohou být začleněna osvědčení spojená s doposud provedenými projekty.
Číslo čtyři: tržní nástroje musí získat v systému následujícím po Kjótském protokolu větší pole působnosti. Například rozšíření systémů pro obchodování s emisemi nebo se zelenými osvědčeními může napomoci ke snížení emisí v místech, kde dochází k minimálním nákladům. Domnívám se, že hospodářská krize nepředstavuje pro kodaňský kompromis překážku. Přiměřená střednědobá dohoda může určitým způsobem podpořit konkurenceschopnost evropského hospodářství a zároveň snížit zátěž kladenou na životní prostředí.
Edit Herczog  
Před pěti lety se každý nový členský stát při vstupu do EU zavázal, že přijme euro. V současnosti toho již dosáhly čtyři z nich. Ostatní země se od této otázky odchýlily a v této oblasti zaostávají z různých důvodů a chyb hospodářské politiky, nehledě na to, že hospodářská a finanční krize je dostala do zranitelného postavení. Hospodářský pokles podporuje protekcionistické ambice, které ohrožují a podkopávají činnost jednotného trhu.
Stávající hospodářská krize zdůraznila skutečnost, že euro zaujalo přední roli v úzkých hospodářských vazbách vytvořených mezi členy eurozóny, ale státy, které doufaly v přijetí eura, se nyní z důvodu zdlouhavých příprav ocitly v mimořádně zranitelném postavení. Mnozí, včetně mě, věří, že řešením kritické měnové situace, jež se zde vyvinula, by pro tyto členské státy bylo urychlené zavedení eura. Pro to však musí být stanoveny podmínky hospodářské politiky, ale i kdyby byly stanoveny dříve, zavedení eura by trvalo několik let.
Podle mého názoru bychom neměli dohlížet pouze nad tím, aby se nezměnila kritéria konvergence, ale také aby se EU zabývala nařízením, které upravuje dobu, jakou je třeba setrvat v mechanismu směnných kurzů ERM II, mnohem flexibilnějším způsobem, než jak to dělá nyní. Rovněž si myslím, že je velmi důležité přezkoumat, jak by mohl být postup přistoupení do eurozóny urychlen tak, aby byly zároveň splněny podmínky, jež lze splnit. To by mohlo stabilizovat situaci v postižených zemích, ne-li zachránit celý vnitřní trh EU. Jinak by, v nejhorším možném případě, mohla potenciální insolventnost na mezinárodním poli u zemí, které nejsou v eurozóně, způsobit zároveň i úpadek eurozóny.
Liisa Jaakonsaari  
Pane předsedající, tržní hospodářství je dobrý sluha, ale zlý pán. Nedávno se však tyto role poněkud pomíchaly. Na mezinárodních konferencích je zvykem hovořit o triviálnostech, ale nyní musíme přikročit k činům, a to rychle. Svět má nyní na summitu G20 v Pittsburghu jedinečnou příležitost opět se dohodnout na pravidlech pro světové hospodářství. V tisku se hodně psalo o bonusech bankéřů, ale ty jsou pouze špičkou ledovce. Světové hospodářství potřebuje kompletní obnovu a klíčovým slovem je zde transparentnost. Musíme se pokusit posunout k reálnému hospodářství a vypořádat se s rizikovým hospodářstvím. Pouze závazná mezinárodní pravidla mohou zaručit, že se již nebude opakovat tzv. kasinová ekonomika, již jsme zažili v posledních letech. V budoucnosti by za spáchané škody neměli platit daňoví poplatníci. U mechanismů, jako jsou daně z bohatství, se vždy vyskytuje riziko, že se ve světovém hospodářství najde někdo, kdo na tom bude cizopasit. Domnívám se však, že bychom měli přinejmenším přezkoumat, do jaké míry by takové mechanismy mohly být vhodné.
Wojciech Michał Olejniczak  
Summit G20 v Pittsburghu se bude konat prakticky v den výročí krachu banky Lehman Brothers. To je základem problému, proti kterému by měly vedoucí světové subjekty jednat. Následky krize pocítili obyvatelé téměř ve všech částech světa. Primárním cílem summitu G20 by mělo být to, aby bylo minimalizováno riziko opakování krize vzniklé na základě deregulace finančních trhů. Vedoucí představitelé G20 čelí úkolu zavést opatření, které zabrání vzniku dalších spekulačních bank, a abych to řekl otevřeně, zabrání v tom, aby byly podváděny miliony zákazníků finančních institucí po celém světě.
V posledních měsících se dozvídáme stále horší novinky o manažerech, kteří dovedli své firmy na pokraj krachu a přitom čerpali veřejnou podporu. V několika posledních letech se v Evropě vytvářejí nebývalé rozdíly v příjmech, které dříve v evropském sociální modelu neměly své místo. Jedním z úkolů skupiny G20 by mělo být vyrovnání příjmů na evropské a na světové úrovni. Finanční odvětví musí být podřízeno pravidlům, podle nichž budou bonusy záviset nikoli na krátkodobých ziscích, ale na dlouhodobých výnosech z investic.
V Pittsburghu budou přítomni vedoucí představitelé několika evropských zemí a Evropské unie jako celku. Proto by měla Evropa na summitu hovořit jedním hlasem. Žádám zástupce Evropské unie, aby měl na paměti, že zájmy Společenství zahrnují zájmy členských států, jejichž zástupci se summitu nebudou účastnit.
Sirpa Pietikäinen  
Tento týden v pondělí jsme měli zvláštní čest pracovat v den, který určitým způsobem představoval výročí: přesně před rokem zkrachovala investiční banka Lehman Brothers. Tento krach je považován za událost, která v podstatě urychlila současnou hlubokou globální recesi a finanční krizi.
V době, která je velmi blízká uvedenému výročí a schůzce G20 v Pittsburghu, je třeba se zastavit a zamyslet se nad tím, co jsme se krizí naučili a co se z ní ještě můžeme naučit. Podle mě je zásadní věcí, která z krize vyplývá, příležitost důkladně zrenovovat mezinárodní finanční architekturu. V tomto směru již byly přijaty nějaké kroky. Schůzka G20 na jaře byla dobrým základem pro učinění příslušných kroků a vodítkem pro globální konsensus o požadovaných opatřeních. Spojené státy americké nedávno oznámily přijetí rozsáhlého finančně-legislativního balíčku. Od Evropské komise se příští týden očekává předložení návrhu o vybudování evropské finanční architektury a dohledu nad ní. Klíčovým heslem je zde "globální přístup".
Musíme sestavit mezinárodně platná pravidla reformy Mezinárodního měnového fondu, nařízení o solventnosti a nová pravidla pro výplatu opcí. Právní předpisy se musí vztahovat na všechny finanční produkty a musí být natolik flexibilní, aby mohly vždy reagovat na změny v odvětví a vztahovat se na odvětví, které zavádí nové produkty.
V zajetí krize, která narušuje základní bezpečnost občanů, jejich živobytí a blahobyt, je rovněž logické uvažovat o nových způsobech měření bohatství. Závěry zveřejněné komisí, kterou nedávno sestavil prezident Sarkozy, doporučují změnit měření prosperity založené na HDP na nové metody, které zohlední zejména schopnost společnosti zabezpečit z hospodářského hlediska blahobyt občanů a udržitelnost z hlediska životního prostředí.
Catherine Stihler  
písemně. - Souhlasím s těmi, kteří hovořili o potřebě globálního koordinovaného přístupu. Je to podstatné, pokud máme změnit mocenské struktury globálního finančního systému. Komise ani Rada se však nevyjádřily ke konceptu tzv. living wills (nouzové plány a plány na řešení krize specifické pro jednotlivé společnosti), který je určen pro bankovní odvětví. Tento týden je výročím krachu banky Lehman Brothers. Odhaduje se, že to potrvá deset let, než bude moci být tato investiční banka zlikvidována. Na rozdíl od toho společnost Dunfermline Building Society disponovala nouzovým plánem a plánem pro řešení krize umožňující jasnou identifikaci jejích aktiv. Transparentnost je zásadní, pokud máme obnovit důvěru spotřebitele v bankovní sektor.
