Doba vyhrazená pro otázky (otázky Komisi) 
Předsedající
Dalším bodem je doba vyhrazená pro otázky (B7-0009/2011).
Následující otázky jsou určeny Komisi.

Předmět: Zákaz uvedení léčivého přípravku Mediator na trh
Může Komise sdělit důvody, proč nebylo rozhodnutí týkající se zákazu uvádět na trh léčivé přípravky obsahující benfluorex přijato již v roce 1998? Neměly by Komisi opět zneklidnit zákazy, které vydaly španělské a italské orgány? Stručně řečeno, proč Komise vyčkávala tak dlouho, až do června 2010, než přijala pevné rozhodnutí týkající se uvádění tohoto přípravku na trh?
Může Komise upřesnit, zda má v úmyslu požádat Evropskou agenturu pro léčivé přípravky o vypracování věrohodných retrospektivních studií o používání tohoto léčivého přípravku v průběhu posledních dvaceti let?
John Dalli
člen Komise. - Dovolte mi, abych odpověděl na všechny čtyři části otázky postupně.
První otázka zněla: Může Komise sdělit důvody, proč nebylo rozhodnutí týkající se zákazu uvádět na trh léčivé přípravky obsahující benfluorex přijato již v roce 1998? Odpověď zní: O benfluorexu jsme diskutovali v roce 1998 ve Výboru pro hromadně vyráběné léčivé přípravky, jež se nyní nazývá Výbor pro humánní léčivé přípravky, v rámci Evropské agentury pro léčivé přípravky a následně i v pracovní skupině pro farmakovigilanci.
Výbor tehdy usoudil, že benfluorex by neměl být zahrnut do probíhajícího postupu hodnocení na evropské úrovni, jež se týkalo určitých anorektik, kvůli jeho odlišnému mechanismu účinku. Bylo však dohodnuto, že pracovní skupina pro farmakovigilanci v rámci výboru prověří, zda s touto sloučeninou nejsou spojena nějaká bezpečnostní rizika. V březnu roku 1999 pracovní skupina pro farmakovigilanci shledala, že léčivé přípravky obsahující benfluorex nepředstavují žádné velké riziko v poměru k jejich přínosu. Následná diskuse na toto téma v pracovní skupině nevedla ke změnám tohoto závěru.
Co se týče druhé otázky: Neměly by Komisi opět zneklidnit zákazy, které vydaly španělské a italské orgány? Odpověď zní: Itálie ani Španělsko nezrušily registraci benfluorexu na svém území. Ve skutečnosti nějaký členský stát poprvé podnikl účinná opatření ke zrušení registrace Mediatoru na svém území v roce 2009, kdy registraci léku na svém území pozastavila Francie.
Ve Španělsku se v roce 2003 vzdal registrace sám držitel rozhodnutí o registraci Servier. Podobně i v Itálii v roce 2003 o obnovení rozhodnutí o registraci nezažádal opět sám Servier.
Přípravek se mohl nadále prodávat ve Francii, Portugalsku, Lucembursku a Řecku. O Benfluorexu se diskutovalo v rámci pracovní skupiny pro farmakovigilanci, jež funguje jako fórum, v němž si členské státy mohou údaje týkající se farmakovigilance vyměňovat mezi sebou.
Rád bych se zdůraznil, že sledování údajů týkajících se farmakovigilance a následné rozhodnutí o udělení, či neudělení registrace léčivého přípravku v určitém členském státě je prvořadou odpovědností členských států. Zásahy Komise v těchto případech jsou výjimečné a omezujíc se pouze na konkrétní situace, pro něž má Komise oporu v právních předpisech.
Komise může zahájit celoevropský postup hodnocení Evropskou agenturou pro léčivé přípravky ve dvou případech: zaprvé, když členské státy přijmou odlišná vnitrostátní rozhodnutí týkající se registrace léčivého přípravku, a zadruhé, předtím, než dojde k jakémukoli rozhodnutí ohledně udělení, změny, pozastavení nebo zrušení registrace, jež se jeví jako nezbytné, především pak v situaci, kdy jsou zohledněny informace týkající se farmakovigilance v případech, kdy jde podle Komise o zájmy celého Společenství.
V tomto případě nebyly zahájeny žádné kroky na úrovni EU, jelikož k tomu nevedly závěry pracovní skupiny pro farmakovigilanci ani skutečnost, že v té době nebyla na úrovni členských států učiněna žádná různící se rozhodnutí v reakci na jednání pracovní skupiny.
Třetí otázka zněla: Stručně řečeno, proč Komise vyčkávala tak dlouho, až do června 2010, než přijala pevné rozhodnutí týkající se uvádění tohoto přípravku na trh? Odpověď zní: Teprve v roce 2009 jeden z členských států, konkrétně Francie, pozastavil registraci léčivého přípravku Mediator. Podle nových ustanovení, která jsou v platnosti od roku 2004, automaticky následovalo zhodnocení poměru mezi přínosy a riziky přípravku, jež vedlo k přijetí rozhodnutí Komise, v němž požadovala, aby všechny členské státy zrušily registraci jakýchkoli přípravků obsahujících benfluorex na svém území.
V této souvislosti je nezbytné zdůraznit, že nový právní předpis týkající se farmakovigilance ze dne 15. prosince 2010 zavedl dodatečná ustanovení, která mají zajistit, aby Evropská agentura pro léčivé přípravky rozpoznala včas signály bezpečnostních problémů u přípravků povolených v členských státech, a také představily nové postupy na úrovni Evropské unie, které mají za cíl ohodnotit signály týkající se bezpečnosti u takovýchto přípravků, což by mělo vést k harmonizované činnosti členských států.
Čtvrtá a poslední otázka zněla: Může Komise upřesnit, zda má v úmyslu požádat Evropskou agenturu pro léčivé přípravky o vypracování věrohodných retrospektivních studií o používání tohoto léčivého přípravku v průběhu posledních dvaceti let? Odpověď zní: Komise doposud nepožádala Evropskou agenturu pro léčivé přípravky o vypracování věrohodných retrospektivních studií o používání tohoto léčivého přípravku v průběhu posledních dvaceti let. Čísla a údaje v dokumentaci, které uvádí francouzská zpráva, jasně ukazují, že zdaleka nejvíce se tento léčivý přípravek užíval ve Francii.
Předsedající
Jen bych ráda objasnila, jak budu dnes večer postupovat v případě doplňujících otázek. Vyslechneme si všechny doplňující otázky najednou - mějte na paměti, že na doplňující otázku máte pouze 30 vteřin - a poté požádám komisaře, aby odpověděli na všechny tyto otázky en masse.
Gilles Pargneaux
(FR) Paní předsedající, rád bych vznesl jednu připomínku v souvislosti s poznámkami a reakcemi pana komisaře Dalliho, jemuž bych tímto rád poděkoval za poskytnuté odpovědi a vyjasnění. Jak jste uvedl, pane komisaři, v roce 2003 a 2005 právě Servier požádal o to, aby byl tento léčivý přípravek stažen v těchto dvou zemích z prodeje. Také jste řekl, že v roce 1998 a 1999 se pracovní skupina nerozhodla přípravek z prodeje stáhnout ani stažení nenavrhla. Avšak přesto víme, že tento přípravek byl ve Spojených státech stažen ztrhu už v roce 1997.
Proto je zcela jasné - a to je podstatou problému -, že na tak velkém trhu, jaký představuje Evropská unie a který zahrnuje 500 milionů evropských občanů, musíme být ostražitější Především pak potřebujeme další varovné signály, které spustí opatření na celoevropské úrovni, a jasné vymezení pravomocí Evropské komise a Evropské agentury pro léčivé přípravky. Tak se budeme schopni vyhnout opakování situací, ke kterým v některých členských státech došlo, jako byl např. výše zmiňovaný případ Francie.
Marc Tarabella
(FR) Paní předsedající, dovolte mi rozšířit předmět této rozpravy, protože léčivý přípravek Mediator zkrátka představuje jen špičku ledovce a vyvolává mnoho dalších otázek.
Jak je kupříkladu možné, že léčivý přípravek, který je považován za potenciálně škodlivý, či dokonce smrtelně nebezpečný, a který byl v některých členských státech stažen z prodeje, může být dále volně v oběhu v rámci Evropské unie?
Neměli bychom se skutečně vážně zamyslet nad tím, jakou úlohu a jaký účel plní Evropská agentura pro léčivé přípravky, jestliže její závěry nejsou pro členské státy závazné?
John Dalli
člen Komise. - Postupy, které byly uplatňovány v době událostí, o nichž jsem se zmiňoval ve své odpovědi, byly skutečně takové, jaké jsem uvedl: existovalo zde jasné oddělení pravomocí členských států a evropských orgánů - oddělení, které vlastně stále platí a které si členské státy žárlivě střeží. Z tohoto důvodu jsme v průběhu času došli k názoru, že bychom měli zpřísnit naše postupy a procesy týkající se farmakovigilance.
Musím říct, že v roce 2004 jsme učinili krok vpřed a přehodnotili postupy a procesy týkající se farmakovigilance, které již fungují, a také ty, které jsou obsaženy v poslední dohodě o farmakovigilanci. Máme nyní k dispozici mnoho "brzd" a také můžeme podnikat další kroky na úrovni Evropské unie, abychom zajistili, že budeme informováni o všech přípravcích, které budou někde staženy z prodeje, a budeme na to moci patřičně reagovat. To dříve nebylo možné.
Taková je tedy situace dnes. Pověřil jsem nyní své spolupracovníky provedením zátěžového testu týkajícího se mimo jiné nových postupů a procesů v oblasti farmakovigilance, které vstoupily v platnost po naší poslední dohodě. Považují Mediator za případovou studii a zkoumají, zda je v současnosti možné, aby podobná situace jako v případě Mediatoru nastala i při fungování nejnovějších postupů v oblasti farmakovigilance. Pakliže najdeme nějaká hluchá místa, překážky nebo nedostatky, které by způsobily, že by v takovýchto případech nebyly podniknuty patřičné kroky, postaráme se o to, abychom spolu s vámi celou situaci napravili.
Předmět: Prodej předplatného pro iPad společností Apple
Výrobce iPadu Apple požaduje, aby vydavatelé novin a časopisů nabízeli čtenářům své produkty (jednotlivá vydání i předplatné) výhradně prostřednictvím internetového obchodu společnosti Apple zvaného iTunes, aby si společnost udržela kontrolu nad podmínkami prodeje. To znamená, že uživatelé iPadu si již nemohou objednat žádné noviny nebo časopis pro iPad prostřednictvím internetových stránek daných vydavatelů.
Domnívá se Komise, že tento postup je v souladu s právními předpisy EU a takovými zásadami, jako je interoperabilita a otevřený internet?
Mohlo by se jednat o případ zneužití dominantního postavení, a tudíž porušení článků 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie?
Jaké kroky v této souvislosti Komise podnikne?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Společnost Apple dnes oznámila, že bude nabízet digitální předplatné novin a časopisů na přístrojích iPad výhradně prostřednictvím aplikací (Apps), které prodává ve svém internetovém obchodě. Vydavatelé budou stále moci nabízet internetové předplatné prostřednictvím svých webových stránek nebo jiným způsobem, ale už nebudou moci zpracovat předplatné zakoupené prostřednictvím jedné z aplikací (Apps) na telefonu iPhone, kde by Apple fungoval jako zprostředkovatel.
To, zda chování společnosti Apple představuje porušení pravidel hospodářské soutěže v Evropské unii, závisí na mnoha věcných, právních i ekonomických faktorech. Aby se tak stalo, musel by Apple kromě jiného mít dominantní postavení na relevantním trhu. Hranice takového relevantního trhu nejsou jasné, jelikož toto odvětví je relativně nové a stále se vyvíjí a jelikož existuje několik srovnatelných platforem a přístrojů, které mají podobné funkce, z nichž některé jsou podporovány internetovými obchody s aplikacemi, protože poptávka spotřebitelů po elektronických nebo tištěných časopisech je taktéž nejistá a stále se proměňuje.
Až bude trh řádně definován, bude nutné posoudit otázku dominantního postavení. Dominantní postavení bylo Soudním dvorem definováno jako situace, v níž má podnik hospodářskou sílu, která mu umožňuje bránit zachování účinné hospodářské soutěže na relevantním trhu tím, že mu poskytuje možnost jednat do značné míry nezávisle na svých soutěžitelích, zákaznících a nakonec i spotřebitelích.
Komise především poznamenává, že existují i další platformy poskytující aplikace a několik společností již představilo, nebo v blízké budoucnosti plánuje představit, několik přístrojů, jež se svou funkcí a účelem podobají iPadu. Komise bedlivě sleduje další vývoj obchodních politik společnosti Apple a je v úzkém kontaktu s vnitrostátními orgány zabývajícími se hospodářskou soutěží.
Ivo Belet
(NL) Paní předsedající, dnes odpoledne společnost Apple oznámila, že chce zavést nový model pro své předplatitele, ale je přitom zcela jasné, že chce využít svého postavení na trhu, ať už jde o dominantní postavení, nebo ne, aby se dostala k informacím o zákaznících, které mají nyní k dispozici vydavatelé. V dlouhodobém horizontu to může mít neblahý vliv na vydavatele v Evropě stejně jako na pluralitu médií.
Chtěl bych se proto zeptat, zda jste připraveni jednat, nehledě na to, zda se jedná, či nejedná o případ dominantního postavení, a zda se chystáte vůbec nějak převzít iniciativu. Jinými slovy, mohl byste vysvětlit, jaký časový horizont máte v této souvislosti na mysli? Hodlá Komise vyvinout iniciativu v horizontu týdnů, nebo měsíců?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Paní předsedající, pane komisaři, rád bych vám poděkoval za odpověď, ale podle mého názoru jste jaksi zapomněl zmínit naprosto zásadní otázku, konkrétně mám na mysli to, zda jsme schopni si vůbec představit, jak velkou část trhu může nový výrobek společnosti Apple ovládnout. Odpověděl jste poněkud obecně v tom smyslu, že tato záležitost se v současnosti teprve zkoumá. Avšak já se domnívám, že bychom měli vědět, zda jde skutečně o reálnou hrozbu, že by společnost Apple získala dominantní postavení na evropském trhu.
Andris Piebalgs
člen Komise. - Teprve se uvidí, zda společnost Apple získá dominantní postavení na trhu, jelikož trh se stále vyvíjí. Musíme nejprve zhodnotit, co přesně tento trh je a co znamená mít na tomto trhu dominantní postavení. Co se týče zastoupení na trhu, v tomto stádiu je malé a je předčasné hovořit o jakýchkoli krocích ze strany Komise.
Pokud zde bude hodně konkurenceschopných návrhů a přístup společnosti Apple nebude mít za následek dominantní postavení na trhu, pak není důvod, aby Komise cokoli podnikala. Jak jsem již řekl, Komise celou situaci bedlivě sleduje podle předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, a pokud bude potřeba podniknout nějaká opatření, dojde k nim ve chvíli, až na ně přijde vhodná doba a až dojdeme k názoru, že jsou skutečně nezbytná. Můžete se spolehnout, že pokud to bude nutné, patřičné kroky podnikneme.
Předmět: Ochrana investic v souvislosti s jednáním mezi EU a Ruskem o nové dohodě o partnerství a spolupráci
Upozorňuje Komise během jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci s Ruskou federací na otázky týkající se ochrany investic, a to především v odvětví energetiky? Zamýšlí Komise - s přihlédnutím k množství případů, kdy byly evropské energetické společnosti donuceny opustit ruský trh, aniž by měly možnost vyhledat nestrannou a spravedlivou ochranu ze strany místních soudních orgánů - do nové dohody o partnerství nebo do dalších hospodářských dohod s Ruskou federací začlenit mechanismus pro řešení sporů mezi investorem a státem?
Jaký zaujímá Komise postoj ke Smlouvě o energetické chartě (ECT)? Domnívá se Komise i nyní, že by ruská vláda mohla ECT znovu podepsat a časem ji ratifikovat? Anebo budou podobná opatření na ochranu investic v odvětví energetiky začleněna do nové dohody o partnerství?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Vážená paní předsedající, s celkovým objemem zahraničních investic ve výši 92 miliard na konci roku 2008 je Evropská unie zdaleka největším zahraničním investorem v Ruské federaci.
Co se týče energetického odvětví, má Evropská unie pevný úmysl zajistit, aby klíčové zásady zakotvené ve Smlouvě o energetické chartě byly také součástí probíhajících jednání mezi Evropskou unií a Ruskou federací o nové úmluvě. Součástí relevantních opatření by měla být ochrana investic pro energetické odvětví a zejména silný mechanismus pro řešení sporů.
Celkové hodnocení Evropské unie týkající se toho, že Smlouva o energetické chartě je i nadále cenným multilaterálním nástrojem pro řízení mezinárodních energetických vztahů, by nemělo být tímto přístupem nijak dotčeno. Jeho jedinečnost spočívá v tom, že stanoví právně závazná pravidla pro přesun ochrany investic a že obsahuje ustanovení o urovnávání sporů v energetickém odvětví.
Evropská unie je toho názoru, že obnovený závazek Ruska v procesu energetické charty, který byl vyjádřen při posledním summitu EU-Rusko, je velice důležitý a povede v tomto ohledu ke konstruktivnímu a otevřenému přístupu. V této souvislosti Evropská unie vítá zájem Ruska na vytvoření právně závazného energetického rámce, který vyplývá z jeho nedávno předloženého návrhu úmluvy o zajištění mezinárodní energetické bezpečnosti. Modernizace procesu energetické charty by byla vhodná z hlediska multilaterálního jednání o tomto návrhu.
Laima Liucija Andrikien
Mám jednu doplňující otázku. V Evropském parlamentu v současné době pracujeme na budoucí podobě evropské investiční politiky. Co se týče Ruska, často slýcháme o expanzi tamějších společností na evropský trh, zejména v energetickém odvětví, ale sami evropští investoři přitom čelí nesmírným obtížím, když chtějí v Rusku investovat, zejména do těch odvětví, které Rusko považuje za strategické, jako je například energetické odvětví. Jaké kroky hodlá Komise podniknout pro to, aby byla v investičních vztazích v rámci nové dohody o partnerství dodržena zásada reciprocity?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Za týden máme schůzku s ruskou vládou, při níž téma investiční politiky bude jistě projednáváno, protože obě strany mají k tomuto tématu své argumenty. Rusko dále tvrdí, že některé jeho investice nejsou v Evropské unii dostatečně oceňovány, takže jednání probíhají.
Zároveň mohu s klidným svědomím říci, že se v loňském roce začaly zlepšovat vztahy v některých značně složitých otázkách: Rusko je nyní ochotnější diskutovat o těchto otázkách více do hloubky a podrobněji. Jsem nicméně toho názoru, že vztahy by se měly zakládat na shodě a že nové dohody, které jsem se zmínil a které budou následovat Dohodu o partnerství a spolupráci, by měly obsahovat důsledné doložky týkající se ochrany investic. To je jediný způsob, jak se můžeme vyhnout situacím, kdy jedna strana nařkne tu druhou z toho, že nehraje podle pravidel.
Současný dynamický politický vývoj zavdává důvod k nadějím, že se nám podaří tuto dohodu uzavřít a začlenit do ní relativně pevná ustanovení. Je více než jasné, že v loňském roce prošly naše vztahy zásadními pozitivními změnami.
Předmět: Podpora poskytovaná Evropskou unií Světovému fondu pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii
V rozpočtu na rok 2011 jsou na Světový fond pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii (GFATM) vyčleněny značné částky (65 000 000 EUR v prostředcích na závazky a 47 608 950 EUR v prostředcích na platby).
Nedávno vypracované zprávy však poukazují na výrazné nedostatky tohoto fondu. Protože se navíc ve spojitosti s fondem objevily problémy korupce a úplatkářství, některé členské státy své platby do fondu pozastavily.
Jak Komise zajistí, aby prostředky vyčleněné na GFATM nebyly využívány na úplatkářství a korupci?
Jaká opatření přijala Komise k zajištění toho, aby GFATM i nadále splňoval pravidla způsobilosti pro financování z prostředků EU?
Zvážila Komise možnost pozastavit financování GFATM?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Tato otázka je zcela na místě a týká se tématu, jež Komise bere velice vážně, a proto ji sleduje pozorně a s velikým znepokojením. Světovému fondu pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii se dostává ze strany Komise výrazné podpory. Tento fond je velice úspěšný a já mám v úmyslu se jím zabývat a zmíněné problémy v co nejkratší době vyřešit, aby Komise zůstala i nadále jedním z jeho největších přispěvatelů.
Je zapotřebí zdůraznit, že zjištěné problémy nevznikly ve fondu samotném, ale viníky jsou osoby odpovědné za provádění programů v jednotlivých zemích. V těchto zemích je zapotřebí neustále věnovat zvláštní pozornost tomu, aby se zmíněným problémům předešlo. Je veřejně známo, že úřad generálního inspektora Světového fondu provádí šetření ohledně toho, jak je využíváno 4,8 miliard dolarů v 33 zemích. Tato šetření probíhají buď systematicky, nebo v reakci na získané informace o potenciálním zpronevěřování finančních zdrojů. Toto šetření je již uzavřeno. V souladu s běžnou praxí vydal úřad generálního inspektora zprávu a publikoval ji na stránkách Světového fondu.
Tento postup se při prosazování politiky nulové tolerance vůči korupci, kterou Světový fond vyhlásil, ukázal jako účinný a transparentní. Co se nás týče, Komise zadala nezávislý audit Světového fondu o pěti pilířích, jak vyžadují finanční nařízení Evropské unie pro všechny organizace, které využívají finanční podpory Evropské unie. Zpráva o auditu, která byla vydána v listopadu 2010, vyjádřila celkový závěr auditorů, že prostředí vnitřní kontroly Světového fondu ctí zásady rozdělení odpovědností, kontroly řízení země a regionálního účetního vykazování. V praxi tudíž fungují standardní mechanismy a kontroly, s jejichž pomocí lze zajistit, že je s finančními příspěvky od dárců řádně nakládáno.
Auditoři nicméně předložili několik návrhů, které by spolu se stávající strategií řízení rizik měly přispět ke kvalitnějšímu řízení fondů. V návaznosti na tuto zprávu moje služby v současné době projednávají potřebné úpravy, které by měly zkvalitnit a zrychlit reformní agendu Světového fondu, která byla schválena dne 4. ledna. V návaznosti na institucionální posouzení podnikneme také druhou kontrolní návštěvu, jejíž součástí jsou i inspekce v konkrétních zemích. Prostřednictvím dopisu s datem ke dni 27. ledna 2011 a telekonferenci, která proběhla dne 2. února, jsem již kontaktoval výkonného ředitele Světového fondu, pana Kazatchkinea, s cílem vyjádřit naléhavou nutnost dodatečných reforem, potřebných k dalšímu posílení řídících procesů a operací fondu na místě.
Mezitím, během zasedání představenstva, svolaného na 2. února, navrhl sekretariát Světového fondu, aby byl prostřednictvím mechanismu Světového fondu pro dohled proveden externí přezkum. Členové představenstva to uvítali. Takže v odpovědi na vaši otázku, zda Komise zvážila možnost, že by Evropská unie pozastavila financování Světového fondu, vás chci informovat, že Komise výkonnému řediteli Světového fondu a členům představenstva oznámila, že Evropská unie vyplácení příspěvků pozastavuje. Zároveň se domnívám, že Evropská unie a zejména Komise musí splnit svůj celkový závazek vůči cílům Světového fondu, provést reformu procesu a strategie v souladu s danou zemí a se zdravotními systémy.
V tomto ohledu Komise vymezuje jasná kritéria, která budou uplatněna před tím, než začne Světovému fondu znovu vyplácet příspěvky. Tato opatření, která mají zajistit předcházení a odhalování zpronevěry, nemají vliv na poskytování zásadní péče pacientům, ale zároveň reagují na to, že potřebujeme velmi rychle zavést do praxe nové, posílené kontrolní mechanismy, protože pozastavovat příspěvky donekonečna není tím nejlepším řešením. Potřebujeme posílené doplňkové kontrolní mechanismy na úrovni zemí, které sníží riziko zpronevěry finančních zdrojů, a poté budeme ve vyplácení plateb pokračovat. Komise bude, jak jsem již řekl, Světový fond i nadále výrazně podporovat, protože dosáhl vynikajících výsledků, ale zároveň došlo ke zpronevěře a my se s ní musíme náležitě vypořádat.
Anne E. Jensen
(DA) Vážená paní předsedající, chtěla bych poděkovat panu komisaři za to, že fond podporuje, ale také za to, že podniká rozhodné kroky k tomu, aby se vypořádal s tím, co se děje, a za to, že bere celou záležitost velice vážně. Má konkrétní otázka na pana komisaře zní: jaký časový plán předpokládá, pokud jde o pozastavení plateb fondu? Jak rychle se podle jeho očekávání naleznou řešení těchto problémů? Podle vyjádření fondu byli někteří z těch, kteří jsou za zpronevěru odpovědní, zatčeni. Byly podniknuty kroky. Chtěla bych vědět, jak dlouho podle něj potrvá, než peníze začnou znovu proudit.
Michael Cashman
Vážený pane komisaři, souhlasíte s tím, že Světový fond pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii je nezbytně nutný a že by bylo trestuhodné zastavit nyní jeho financování, protože by to znamenalo konec životně důležitých projektů?
A dále, souhlasíte s tím, že musíme posílit kontrolní mechanismy i náš závazek, abychom zajistili, že Světový fond bude pomáhat těm, kteří to potřebují nejvíce, tedy lidem, kteří jsou ohroženi AIDS/HIV, malárií a tuberkulózo?
Na korupci nesmí doplácet nevinní lidé s AIDS/HIV nebo kteří jsou vystaveni hrozbě malárie a tuberkulózy.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážená paní předsedající, i já vám, pane komisaři, děkuji za vaši odpověď. Podle zveřejněných statistik vyčlenila Evropská unie 972,5 miliónů EUR na Světový fond pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii na období 2002 až 2010, což představuje přibližně 50 % celkových zdrojů fondu.
Moje otázka zní: kromě toho, co jste nám řekl o problémech, jež jste zjistili, sestavila Komise hodnotící zprávu nebo vedla vyšetřování ohledně toho, zda všechny tyto peníze dorazily k svému zamýšlenému cíli?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Tato záležitost má svůj rub i líc. Na jednu stranu uznávám, že fond odvádí vynikající práci, jelikož pomáhá potřebným. O tom není pochyb.
Na stranu druhou jde o veřejné finanční prostředky. Veřejné prostředky jsou peníze daňových poplatníků a jeden jediný případ zpronevěry nebo podvodu může zničit práci stovek tisíců lidí. Takže musíme urychleně nalézt řešení. Mým cílem je do začátku léta zavést doplňková opatření, abychom mohli na podzim v platbách opět pokračovat. Toho lze podle mého názoru dosáhnout.
Určili jsme, ve kterých oblastech je to zapotřebí, a sice na vnitrostátní úrovni. Ústřední úřad je podroben důkladné kontrole. Když peníze převádíme, vše je v pořádku, ale když přijde na vyplácení v dané zemi, je zde příliš mnoho rizikových prvků. Kdybyste věděli, o jaké země se jedná a jak velké jsou jim určené specifické rozpočtové obálky, pochopili byste, že dotyčné částky jsou příliš velké, než abychom platby přerušili, a k práci urychleně potřebujeme zmíněné reformy.
Pokud se příští rok zjistí, že dochází k dalším případům zpronevěry, budete první, kdo mi řekne, že jsem o těchto případech věděl, a budete se ptát, proč jsem nepodnikl žádné kroky. Pak bych vám odpověděl, že jsem jednal v zájmu nemocných. Ale taková odpověď by nebyla uspokojivá.
Pokud tento problém odstraníme za půl roku, do začátku léta, neučiníme sice žádný zásadní pokrok, co se týče fungování fondu, ale dodáme vyšší důvěryhodnost jak fondu, tak i způsobu, jakým jsou vynakládány peníze evropských daňových poplatníků.
Předmět: Označení CE
Mohla by Komise nastínit, nakolik se podařilo posílit používání označení CE, které má podpořit evropský vývoz na trhy, jako jsou Jižní Amerika a Asie, což byl jeden ze závazků, který učinil komisař Tajani po svém jmenování do funkce?
Antonio Tajani
Vážená paní předsedající, pane Higginsi, označení CE je viditelnou součástí mechanismu, který je klíčový pro hladké fungování vnitřního trhu.
Přijetí nového legislativního rámce v roce 2008 zvýšilo spolehlivost tohoto označení konkrétně ve třech směrech. Za prvé posílilo kontrolu systému certifikace výrobků s označením CE. Za druhé zavedlo tržní dohled vnitrostátních orgánů, které musí kontrolovat prohlášení výrobců o shodě a certifikáty vydané nezávislými organizacemi, které užívání označení CE na výrobcích schvalují. A za třetí vyžaduje, aby členské státy posílily celní kontroly s cílem zajistit, aby na evropských a světových trzích byly v oběhu pouze ty výrobky, které jsou ve shodě s platnými právními předpisy.
Díky nástrojům určeným na ochranu označení CE, které až donedávna nebyly k dispozici, posiluje účinné provádění nového legislativního rámce důvěryhodnost tohoto označení, čímž zlepšuje dobré jméno výrobků nesoucích toto označení na evropských a následně i na mezinárodních trzích. Přísnější kontroly prováděné u dovážených výrobků dále zajistí, že na světovém trhu bude označení CE méně zneužíváno. V návaznosti na výslovnou žádost Parlamentu Komise kromě toho úspěšně zahájila informační kampaň týkající se označení CE, která je zacílena jak na hospodářské subjekty, zejména malé a střední podniky, tak i na spotřebitele.
Cílem kampaně je zvýšit povědomí zainteresovaných stran, zejména malých a středních podniků, o významu tohoto označení a také o fungování základního mechanismu takovým způsobem, aby podniky mohly zavést pravidla pro řádné označování a hájit se u soudu v případech padělání nebo nebezpečných produktů. Tím dojde ke zvýšení konkurenceschopnosti evropských výrobků.
Naše dohody a jednání se třetími zeměmi, včetně zemí Mercosuru a Latinské Ameriky, zejména Argentiny, mají za cíl prosadit regulační a technický model, který se týká označení CE. V rámci mých styků s touto částí světa hodlám zmíněné body vysvětlit a samozřejmě prosadit řešení, na jejichž zavedení jsme se dohodli. Latinskou Ameriku navštívím na jaře a toto téma bude rovněž na programu schůzek se zástupci vlády těch zemí, které mám navštívit: Brazílie, Argentiny a Chile.
Samozřejmě znovu potvrzuji svůj závazek k užší spolupráci s vámi, abychom zajistili správné fungování mechanismu pro označení CE a aby členské státy plnily své povinnosti s cílem zvýšit konkurenceschopnost našich produktů. Budu vás samozřejmě pravidelně informovat o vývoji v této oblasti. Dovolte mi, abych vám připomněl, že Komise situaci znovu přezkoumá a v roce 2013 předloží Parlamentu zprávu, jak vyžaduje nařízení (ES) č. 765/2008.
Jim Higgins
Rád bych poděkoval panu komisaři za jeho odpověď. Tento koncept je podle mého názoru dobrý. Je zaměřený na spotřebitele a týká se o dobrého jména a spolehlivosti zboží vyrobeného v Evropské unii. Nemohu však nikde dohledat žádné informace, například z Eurostatu, které by se týkaly toho, nakolik je tento symbol cenný pro evropský obchod či kolik procent Evropanů vůbec ví, k čemu označení CE slouží.
Za druhé se domnívám, že bychom jej měli používat více. Na hannoverském veletrhu v dubnu 2010 probíhala velká kampaň na podporu označení CE, přesto jej dostatečně nevyužíváme. Potřebuje vyvinout mnohem větší společné úsilí, jelikož jeho potenciál je obrovský.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážená paní předsedající, jelikož jste se zmínila o konkurenceschopnosti Evropské unie a protože vítám vaše úsilí směřující k zavedení průmyslové politiky Evropské unie, chtěla bych vám položit tuto otázku: jaké procento výrobků dostupných na evropském trhu nese označení CE a jaké procento výrobků dostupných na evropském vnitřním trhu je vyrobeno v Číně?
Antonio Tajani
Vážená paní předsedající, jsem vděčný za to, že byla zmíněna celá řada problémů, které jsou i v centru naší pozornosti. Pravda je taková, že produkty dovážené legálně i nelegálně ze zemí mimo Evropskou unii jsou v mnoha případech padělané. Bohužel však orgány Komise a ani Unie nemají celní agentury ani policejní síly na to, aby kontrolovaly dovoz, takže musíme věřit kontrolám, které provádějí různé členské státy v případech, kdy produkty nesoucí tuto značku vstupují do Evropské unie a jsou uváděny na trh.
Později, v odpovědi na doplňkovou otázku pana Higginse, uvedu další detaily, musím však jasně poukázat na to, že jsme spustili informační kampaň zaměřenou nejen na prosazování označení CE, ale také na zajištění vyšší záruky zboží díky kontrolám, jejichž cílem je odhalovat padělané zboží.
Návrh navštívit rotterdamský přístav, kudy se dováží většina hraček, je nápad, který mi již nějakou dobu leží v hlavě. Vydám se tam nejspíš osobně, abych dal najevo, že se Komise soustředí na kontrolování výrobků, které nepocházejí z Evropské unie a jsou do ní dováženy přes jeden z jejích nejvýznamnějších přístavů.
Souhlasím s poznámkou, že využívání označení CE je třeba posílit. Nacházíme se v rané fázi a podle mého názoru bychom se měli vydat touto cestou. Takový je účel informační kampaně, která mimo jiné vzešla z požadavku, který předložil Parlament. Během mého působení v Evropském parlamentu se nám podařilo dosáhnout řady věcí, když jsme trvali na tom, že je nutné, aby Evropská unie disponovala označením, které bude v první řadě zaručovat soulad s nařízeními Evropské unie. Vlastně bychom neměli zapomínat na to, že označení CE není evropskou značkou kvality, ale pouze ukazatelem toho, že byla dodržena pravidla Evropské unie. V podstatě jde o druh autocertifikace či certifikace třetí stranou
Někteří poslanci této sněmovny doufají, že po označení CE bude následovat i označení kvality. Parlament mě k tomu dokonce před rokem nutil během slyšení, kdy jsem oznámil, že budu kandidovat do Komise. Rozhodně nejsem odpůrcem této myšlenky, ale myslím si, že bychom nejprve měli podpořit a zvýšit používání označení CE prostřednictvím informační kampaně v rámci Evropské unie. Je toho však zapotřebí udělat ještě víc a v další fázi musíme zvážit další nové iniciativy. Nejprve však musíme zajistit, že se označení CE stane běžnou praxí pro všechny podniky v Evropské unii, zejména pro malé a střední podniky, které pravděpodobně vyžadují více informací.
Ujišťuji vás o svém závazku k čím dál vyšší informovanosti. Těší mě rozpravy a otázky, jako jsou tyto, a panu Higginsovi za ně děkuji, protože podněcují k práci Evropský parlamentu a jeho jednotlivé členy a k práci komisaře i zastupitelských úřadů Komise a Parlamentu v Evropské unii.
Je nezbytně nutné informovat jednotlivé členské státy a obchodní organizace o tom, jak důležité je tento nástroj používat. Stejně tak klíčové je, jak jsem již ve svém projevu zdůraznil, vyvíjet tlak na členské státy, aby prováděly důsledný dohled na hranicích i uvnitř trhu s cílem zamezit nebo se alespoň pokusit eliminovat problém padělání a nezákonného využívání označení CE, čímž se zajistí ochrana našich výrobků a soulad se zákony Evropské unie, které v první řadě hájí zájmy spotřebitelů.
Předmět: Různorodost podnikatelského prostředí v členských státech
Jednou z hlavních priorit strategie "Evropa 2020" je podpora podnikání, která má být zajištěna zavedením rozvojových politik a politik zaměřených na zlepšení podnikatelského prostředí a určených obzvláště malým a středním podnikům. Nadále však platí, že pokud jde o podnikatelské prostředí, přetrvávají mezi členskými státy značné rozdíly. V mnohých členských státech je dokonce zatížení byrokracií tak velké a náklady spojené se zakládáním nových společností tak vysoké, že od podnikání odrazují. Tento problém je navíc prohlubován hospodářskou krizí, která vede k tomu, že v oblasti podnikání vzniká uvnitř EU různorodá situace, jež se poté odráží i na poli rozvoje.
Mohla by Komise odpovědět na následující otázky: Domnívá se, že cíl rozvíjet podnikání stanovený ve strategii "Evropa 2020" je realistický a že navzdory výše zmíněným rozdílům může být ve všech členských státech splněn v průběhu deseti let?
Má v úmyslu doporučit členským státům zavedení konkrétních politik a společného rámce s cílem překonat potíže, které jsou překážkou rozvoje podnikání?
Předmět: Malé a střední podniky
Může Komise nastínit, jaká opatření byla přijata na pomoc malým a středním podnikům v Evropě, které plánují vyvážet a investovat do rozvíjejících se ekonomik, jako je Čína?
Předmět: Podnikání v zemích uplatňujících úsporná opatření
Jsou navrhována nějaká opatření na podporu podnikání zejména v těch zemích, které uplatňují přísná úsporná opatření?
Antonio Tajani
Vážená paní předsedající, pokusím se být stručný, jako jsem býval ve funkci poslance Evropského parlamentu. Zabýváme se otázkami velkého významu, k nimž patří především ochota Komise podpořit podnikání, zlepšit prostředí, v němž podniky, zejména malé a střední podniky, fungují, a současně podpořit jejich přístup na trhy ve třetích zemích. Tato tři témata považuji za prvořadá.
Proto bude v nadcházejících dnech podrobena přezkumu iniciativa na podporu malých a středních podniků ("Small Business Act" pro Evropu, SBA), která byla přijata Komisí v roce 2008. Zásady a ustanovení této iniciativy jsou naprosto v souladu s prioritami strategie Evropa 2020 a budou nepochybně prováděny na vnitrostátní úrovni, neboť se jim dostává podpory všech zúčastněných stran. Jinými slovy, všichni, jak členské státy, tak i obchodní organizace, se budou účastnit sledování získaných výsledků.
Máme v úmyslu zajistit, aby byly jak na úrovni Unie, tak i na vnitrostátních úrovních prováděny zásady, které SBA vřele podporuje a které jsou navrženy tak, aby podporovaly podnikání a vymýtily praxi neustálého "myšlení v malém" při tvorbě politik.
Pro malé a střední podniky jsme již zavedli test, který má ve vyšší míře vzít v potaz postup používaný při posuzování dopadu různých politik a závazků, které malé a střední podniky omezují. SBA bude po provedení přezkumu obsahovat opatření, kterými se sjednotí využívání tohoto testu a zlepší kvalita posouzení. Kromě toho budou všechny členské státy vyzvány k tomu, aby v postupech v rámci vnitrostátních rozhodovacích procesů zaujaly tentýž postoj.
Jelikož jsme si vědomi nutnosti snížit přílišnou byrokracii a zabránit různorodé situaci panující mezi zeměmi, určíme konkrétní opatření, jako je založení jednotných správních míst a využívání elektronické státní správy, abychom se pokusili urychlit procesy v této oblasti. Komise také organizuje výměny osvědčených postupů mezi státními zaměstnanci týkajících se konkrétních témat.
Abychom povzbudili mladé lidi k podnikání a podpořili přeshraniční obchodní spolupráci v Evropě, vytvořili jsme opět z podnětu Parlamentu program Erasmus pro mladé podnikatele, jehož výsledky jsou pozitivní. Máme proto v úmyslu dát tomuto projektu právní základ, a přeměnit ho tak z pilotní akce v trvalý program.
Rovněž jsme podnikli kroky zaměřené konkrétně na ženy podnikatelky: nyní máme k dispozici síť, kterou tvoří 250 velvyslankyň z 22 evropských zemí. Doufám, že se tato síť ještě více rozroste. A konečně, pracujeme na vytvoření poradních programů pro ženy podnikatelky v nejméně 12 zemích.
Co se týče podpory pro malé a střední podniky v oblasti vývozu a investic za hranicemi Unie, zahájili jsme začátkem loňského roku velké veřejné konzultace, které odpovídají našemu záměru posílit podpůrná opatření. Výsledky těchto konzultací nám umožní přizpůsobit se navrhovaným pokynům, jejichž cílem je posílit podpůrné služby malých a středních podniků, a zároveň zajistit účinné využívání veřejných financí.
Získali jsme již mnoho zkušeností, co se týče pomoci malým a středním podnikům v tom, aby se staly mezinárodními. Mám tím na mysli projekty, které se těší značnému úspěchu, jako je asistenční služba pro otázky duševního vlastnictví u malých a středních podniků působící v Číně, Středisko pro průmyslovou spolupráci mezi Evropskou unií a Japonskem, síť pro podporu podniků Enterprise Europe a výcvikové programy. Kromě toho na základě výsledků studie financované Parlamentem připravujeme sdělení zaměřené na podporu malých a středních podniků na trzích ve třetích zemích.
Co se týče rozvíjejících se ekonomik, jako je například Čína, mohu potvrdit, že v rámci SBA využila Komise finančních zdrojů vyčleněných Parlamentem na přípravnou práci, která nám umožnila zřídit asistenční a podpůrná střediska pro malé a střední podniky v Číně a v Indii. Já sám jsem se v Pekingu loňského listopadu účastnil otevření Střediska pro malé a střední podniky Evropské unie v Číně.
Mohu vám také říci, že zítra bude Komise jmenovat nového zvláštního vyslance pro malé a střední podniky, Daniela Calleju Crespa, zástupce ředitele pro podniky a průmysl, který bude zodpovědný za dohled nad prováděním SBA a bude kontaktní osobou pro malé a střední podniky.
Dokument Komise, který je v současné době přijímán, vyzývá všechny členské státy a místní orgány k tomu, aby jmenovaly vyslance pro malé a střední podniky, který bude dohlížet nad prováděním SBA v regionech Evropské unie. S radostí vám oznamuji, že jsem již obdržel kladné odpovědi z řady členských států a několika regionů Evropské unie.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážená paní předsedající, pane komisaři, mnohokrát vám děkuji za slova, která jste tu pronesl, jsou velmi ambiciózní. Podívejme se však do minulosti. Rada pro konkurenceschopnost vyzvala v prosinci 2008 členské státy k tomu, aby zkrátily do roku 2012 dobu potřebnou pro založení nového podniku na tři pracovní dny. Komise pochopitelně přislíbila, že bude tento vývoj monitorovat.
O tři roky později, uprostřed hospodářské krize, vidíme, že začlenění nového podniku trvá v Řecku 15 dní, v Rakousku 11, ve Finsku 8 a v Belgii pouze den a půl. Jinými slovy, panují velké nerovnosti mezi zeměmi.
Moje otázka zní: jelikož se všichni shodneme na tom, že podnikání je podmínkou rozvoje, jak může Komise přejít od pobídek k vyvíjení skutečného nátlaku na vlády, abychom mohli harmonizovat postupy?
Brian Crowley
Rád bych se zmínil o třech bodech.
Za prvé, k otázce asistenční služby působící v Číně. I když je to vynikající nápad, pro malé a střední podniky je těžké vstoupit do odvětví, v nichž jsou přímo zapojeny. Zdá se, že by byly vhodnější pro větší podniky.
Za druhé, koncept jednotného kontaktního místa, který se již nyní využívá interně v rámci Evropské unie, by se dal lépe využít v zemích skupiny BRIC, tedy v Brazílii, Rusku, Indii a Číně, aby došlo ke zvýšení vývozu a vnějších investic, které evropské společnosti mohou přinést.
A konečně za třetí, model, který až doposud fungoval nejlépe, je vztah EU-Japonsko. Na obou územích fungoval nejlépe v oblasti obchodu a investic. Možná bychom se měli řídit právě tímto modelem.
Marian Harkin
Moje otázka bude zřejmě poněkud obtížnější, jelikož se týká zemí, které zavádějí velice přísná úsporná opatření a mezi něž patří i má vlastní země, Irsko.
Podstatné je toto: malé a střední podniky potřebují přístup k úvěru, který nemají z celé řady důvodů. Možná proto, že banky hledají větší zajištění, než mohou sami poskytnout, nebo někdy malé a střední podniky nechtějí riskovat půjčky v současné situaci nulového růstu.
Moje otázka zní: nemohla by Komise za těchto podmínek přijmout jiná opatření, například zavést programy zajišťování půjček nebo rozšířit nástroj Evropské unie pro mikrofinancování?
Antonio Tajani
Vážená paní předsedající, vážení poslanci, velice mě těší, že již druhým dnem je téma malých a středních podniků středem parlamentní rozpravy. Včera večer jsme se zabývali rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP) a také hledáním způsobů, jak pomoci malým a středním podnikům a mikropodnikům ke získání přístupu k financování Evropské unie v souvislosti s blížícím se osmým rámcovým programem. Rovněž jsme se zmínili o tom, co jsme pro tuto kategorii podniků již udělali a na čem právě pracujeme.
Jak jsem uvedl ve svém projevu a také včera večer, domnívám se, že podpora malých a středních podniků je prioritní oblastí z celé řady důvodů. Za prvé, malé a střední a podniky musíme nezbytně považovat za základní nástroj pro zotavení se ze současné krize. Díky dokumentu Evropa 2020 vracíme reálné hospodářství zpět do středu zájmu hospodářské politiky. Malé a střední podniky jsou živou vodou našeho reálného hospodářství. A zároveň se domnívám, když přistoupím k další otázce, že hrají i klíčovou společenskou roli, protože právě ony budou v Evropské unii vytvářet nová pracovní místa, a to i tehdy, když budou velké průmyslové korporace procházet restrukturalizačními fázemi.
Proto musíme vytvořit podmínky k tomu, aby naše malé a střední podniky byly konkurenceschopné. Konkurenceschopnost je jiné slovo pro inovace, a abychom se stali inovativními, musíme malým a středním podnikům pomoci k získání úvěru. Díky podpoře Evropského parlamentu jsme přijali směrnici o pozdních platbách ze strany orgánů veřejné správy a o mezipodnikových transakcích, která je součástí SBA. To je vynikající výsledek a já doufám, že členské státy začnou provádět tuto směrnici, jež se stala pro celou Evropskou unii závaznou, do 24 měsíců počínaje loňským říjnem a snad i před konečnou uzávěrkou. Tím získá trh finanční injekci ve prospěch malých a středních podniků ve výši zhruba 180 miliard likvidity.
To není vše. Také jsem zřídil finanční fórum pro malé a střední podniky, jak je uvedeno ve zprávě Parlamentu o politikách pro malé a střední podniky a CIP. Jde o nový projekt Komise, v jehož rámci budeme analyzovat obtíže spojené s přístupem k úvěru a přicházet s řešeními těchto problémů. Není náhoda, že jsme přesvědčili londýnskou burzu cenných papírů, aby se této iniciativy vůbec poprvé účastnila. Jde také o silný signál ze strany Spojeného království, který v podstatě znamená, že svět financí výrazně podporuje malé a střední podniky. Finanční hospodářství se proto snaží podporovat reálné hospodářství a sloužit mu, což je podle mého názoru významné znamení. Podniknu kroky k dalšímu podporování práce finančního fóra pro malé a střední podniky, co se týče přístupu k úvěru, a také určím všechny dostupné iniciativy, včetně přeshraničního rizikového kapitálu a pokusu odstranit překážky mezi Evropskou investiční bankou a domácími úvěrovými institucemi, protože právě ony nakonec přidělují finanční prostředky
Co bychom měli udělat pro to, abychom usnadnili přístup k financování ze strany Evropské unie? V současné době pracujeme na budoucím osmém rámcovém programu a pro malé a střední podniky jsme získali mnoho výhod. Zopakuji to, co jsem říkal již včera večer, protože nevím, jestli tu vážení poslanci, kteří jsou přítomni dnes, byli i včera: co se týče regulace registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), snížil jsem poplatky za registraci o 60 % pro malé a střední podniky a o 90 % pro mikropodniky. Rovněž jsem zajistil, aby byla pravidla pro zavádění regulace REACH přeložena do všech jazyků Evropské unie. Malé a střední podniky jsou tudíž svědky skutečné podpory i v tomto směru. Totéž chceme udělat i pro mikropodniky ve stavebním odvětví.
Uspořádal jsem také mnoho schůzek na téma mikroúvěru. Tomuto tématu jsem se také podrobně věnoval při schůzce, která se konala před dvěma týdny v Bruselu, se zástupcem nové mikroúvěrové organizace italské vlády, jež se zdá být dobrým příkladem. Doufám, že budu schopen rozšířit povědomí o osvědčených praktikách různých členských států v tomto odvětví, aby bylo možné je zavést.
Skutečným problémem je různorodá situace v členských zemích v době, která vyzývá k autorizaci. Není pochyb o tom, že musíme vyvinout tlak na členské státy, aby snížily byrokratickou zátěž. O evropské byrokracii, která má jistě své vlastní problémy, se toho namluví hodně, avšak byrokracie v členských státech se jí někdy do značné míry vyrovná. Tak či onak, domnívám se, že je v zájmu občanů, abychom urychlili postupy. Když říkáme, že bychom měli "myslet v malém", musíme zajistit, aby toto, stejně jako Komise, prováděly i členské státy. Až bude v různých hlavních městech Evropy představen přezkum iniciativy SBA, získáme tím také možnost vyzvat členské státy ke zkrácení doby, jež je potřebná k tomu, aby bylo vydáno povolení k založení malého či středních podniku.
Předmět: Strategie pro politiku rovných příležitostí v Komisi
Dne 17. prosince 2010 zahájila Komise novou strategii pro rovné příležitosti žen a mužů pro období do roku 2014, ve které si stanovila nové cíle: konkrétně počet žen ve středním a vrcholovém managementu a počet žen, které by měly být přijaty na místa administrátorů (AD) v generálních ředitelstvích, odděleních a útvarech Komise.
Tato nová strategie pro politiku rovných příležitostí bude mít tedy za cíl zajistit rovné příležitosti mezi muži a ženami, které pracují v Komisi, ale netýká se jiných institucí a agentur Evropské unie. Ovlivní tato strategie pro politiku rovných příležitostí, kterou vypracovala Komise, i postavení žen, jež pracují v ostatních institucích EU? Nedomnívá se Komise, že by bylo vhodné stanovit společnou strategii pro politiku rovných příležitostí, jež by zajistila rovnost příležitostí také pro ženy a muže, kteří pracují v jiných evropských orgánech, institucích a agenturách? Rovnost žen a mužů a rovné příležitosti jsou jedním ze základních principů Evropské unie, a to je důvod, proč by měly být uplatňovány univerzálně a bez výjimky na všechny zaměstnance EU.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Velice mě těší, že mohu na tuto otázku odpovědět, protože pro vás mám dobré zprávy. Počínaje prvním lednem pracuje poprvé v historii pro Komisi více žen než mužů. Na tento výsledek jsme velice hrdí, ale víme, že tím naše práce nekončí. Nadále musíme pokračovat v naší politice zaměřené na zvyšování počtu našich kolegyň na manažerských i nemanažerských pozicích (AD) v rámci Komise.
Proto jsme přijali tuto strategii na období 2010 až 2014, tedy až do vypršení mandátu stávající Komise. Skutečně bychom rádi dosáhli výsledku, kdy budou ženy zastávat 25 % vyšších manažerských pozic, 30 % středních a 43 % administrátorských nemanažerských pozic. Co se týče zvyšování počtu žen v manažerských pozicích, dosáhli jsme za posledních patnáct let skvělých výsledků. Samozřejmě bychom rádi pokračovali se stejným úsilím. Metoda, kterou hodláme využívat, spočívá v tom, že pozice lidí, kteří odejdou do důchodu, budou obsazeny ženami, které budou zastávat 30 % vyšších manažerských pozic, a 50 % středních a administrátorských pozic. Což znamená, že až tito manažeři půjdou do důchodu, budou z 30 % až 50 % nahrazeni ženami.
Abych odpověděl na vaši otázku, prověřoval jsem situaci v ostatních orgánech a musím říci, že i v Parlamentu jste zastoupeny hojně. Čísla jsou to ohromující. V Radě už to tak slavné není, ačkoli, mám-li být upřímný, máme poněkud odlišné výsledky. Domnívám se však, že nejlepší metodou, jak pokročit dále, by bylo pokračovat v naší politice vyměňování osvědčených praktik a zkušeností při provádění našich politik.
Vím, že i naši vedoucí správních útvarů a generální tajemníci o této otázce diskutují pravidelně a věřím, že tvto výměny osvědčených postupů povedou k dobrým výsledkům ve všech orgánech Evropské unie.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Vážená paní předsedající, pane komisaři, děkuji vám za dobré zprávy. Vítám skutečnost, že je v Komisi více mužů než žen. Chtěla bych vám nicméně položit doplňkovou otázku. Jak dlouho by podle vašeho názoru trvalo, než by počet žen na řídících pozicích Evropské komise dosáhl nikoli 25 % ani 42 %, ale 50 %? Kolik času by k tomu bylo podle vás zapotřebí? Řekl jste, že toho dosáhnete ke konci svého mandátu.
Na mou otázku jste však neodpověděl příliš zřetelně. Jaký je názor vás, jako komisaře, na strategii pro politiku rovných příležitostí v rámci orgánů Evropské unie? Na strategii v rámci všech orgánů Evropské unie? Byl by to velice dobrý příklad pro členské státy, jak pro lidi pracující ve veřejných, tak i v soukromých sektorech.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážená paní předsedající, chtěla bych trochu rozvést otázku své kolegyně a zeptat se pana komisaře, zda existuje i strategie pro rovné možnosti. Mám tím na mysli jmenování osob z nových členských států na střední a vyšší manažerské pozice v rámci orgánů Evropské unie.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Děkuji vám za vaše doplňkové otázky.
Souhlasím s vámi, že uvedená čísla se možná nezdají být tak ambiciózní, jak byste si je do budoucna představovali, ale pravda je taková, že od roku 1995, kdy jsme začali uplatňovat politiky pro rovné příležitosti v Komisi, se nám podařilo počet žen ve vrcholových pozicích zpětinásobit. To znamená, že tyto pozice jsou nyní pětkrát více obsazeny ženami než předtím. Musíme samozřejmě přihlížet k výchozímu bodu. Souhlasím s tím, že byl velice nízký. Také musíme porovnat, v jakém prostředím v Evropě pracujeme.
To je také částečně odpověď na druhou otázku, totiž že politiky pro vytváření těchto podmínek pro ženy nejen v orgánech Evropské unie, ale i v členských státech, je zapotřebí neustále zlepšovat. Nejprve musíme vytvořit vhodné podmínky pro ženy, aby mohly tyto vysoké pozice skutečně zastávat, tedy kvalitní péči o děti, kvalitní pracovní vybavení a další podmínky, které ženám umožní tyto pozice skutečně zastávat. Tyto podmínky jsou pochopitelně vytvářeny postupně. Podle mého názoru jsme v rámci evropských orgánů dosáhli dostatečně vysokých standardů a můžete vidět, na jak různých úrovních byly tyto podmínky v různých členských státech zajištěny.
Proto moje kolegyně, paní místopředsedkyně Redingová, nyní navrhuje strategii pod názvem rovné zastoupení mužů a žen v obchodním vedení. Zatím jde o pracovní dokument útvarů Komise, o kterém se bude s vedoucími obchodní představiteli diskutovat za dva měsíce, a poté budou zahájeny veřejné konzultace. Jaké ponaučení vyplývá z tohoto procesu? Měli bychom zavést povinný systém kvót? Měli bychom se přiklonit k systému, který funguje v Komisi, kde se snažíme vytvořit vstřícné prostředí a manažerské pobídky pro ta GŘ, která dokážou splnit cíle týkající se zastoupení žen? Domnívám se, že poté se dočkáme náležitých výsledků.
Předsedající
Otázky, které nebyly z důvodu nedostatku času zodpovězeny, budou zodpovězeny písemně (viz příloha).
Seán Kelly
Vážená paní předsedající, mám jednu procesní námitku. Chtěl bych učinit poznámku a vím, že se mnou mnoho poslanců bude souhlasit. Není to nic proti vám osobně, ale týká se to způsobu, jakým je organizována doba vyhrazená pro otázky.
Nikdo z poslanců nikdy neví, kolik bude zodpovězeno otázek, kolik bude zodpovězeno doplňkových otázek, jak dlouho budou odpovědi trvat a zda budeme vůbec mít k dispozici dobu vyhrazenou pro otázky Komisi či Radě. To se nám nelíbí. Mluvil jsem s baronkou Ludfordovou. Přišla na večeři s hodinovým zpožděním, protože čekala, že bude její otázka zodpovězena. Já jsem si vypočítal, že má otázka zodpovězena bude, takže jsem pozvání na večeři odmítl. Poslanci by přinejmenším měli vědět s předstihem, kolik otázek bude zodpovězeno, aby se podle toho mohli zařídit.
Vím, že dostanu písemnou odpověď, ale kdybych já nebo kdyby další poslanci chtěli písemnou odpověď, mohli bychom poslat e-mail z pohodlí svého domova a e-mailem bychom dostali i odpověď.
To je vše, co jsem chtěl říci. Myslím, že by to mělo být vzato v potaz. Není to nic proti vám, paní předsedající: vy odvádíte dobrou práci. Proti vám nemám žádných námitek.
Předsedající
Pane Kelly, děkuji vám za váš vstup. Jako jedna z místopředsedů zodpovědných za dobu vyhrazenou pro otázky bych měla podotknout, že mě znepokojuje, že jsme jako orgán nepřiměli Komisi k tomu, aby provedla to, na čem jsme se v naší interinstitucionální dohodě dohodli, tedy na zlepšení doby vyhrazené pro otázky. Jsem ráda, že tu dnes večer pan Šefčovič je a že viděl na vlastní oči, jakými problémy se zde zabýváme. Doufám, že se objeví nová hnací síla, která se pokusí přiblížit nás k situaci, kterou jsme si při vyjednávání interinstitucionální dohody představovali.
(Zasedání bylo přerušeno ve 20:50 a pokračovalo v 21:00).
