Kyselytunti (komission puheenjohtaja)
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana komission puheenjohtajan kyselytunti.
Kysymyksiä mistä tahansa aiheesta poliittisten ryhmien puolesta.
Sitten täysistunnon toisella puoliskolla kysymyksiä työllisyystilanteesta Euroopan unionissa.
Othmar Karas
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, Euroopan tutkimuksen keskus, Kreikan kohtaamat ongelmat, EU 2020 -strategia ja vastausten hakeminen rahoitus- ja talouskriisiin osoittavat kaikki meille selkeästi, että tarvittavia toimenpiteitä toteuttaessamme saavutamme pian sen rajat, mikä nykyisten perussopimusten nojalla on mahdollista. Toisaalta monet jäsenvaltiot etsivät turvaa uudenlaisesta hallitustenvälisyydestä, nationalismista ja protektionismista EU:hun turvautumisen sijasta.
Mitä aiotte tehdä ratkaistaksenne nämä ongelmat, laatiaksenne tarvittavat yhteiset tavoitteet ja luodaksenne uskottavia EU:n välineitä, jotta voimme toimia tehokkaasti ja antaa oikeat vastaukset?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) On totta, vaikkakin yllättävää, että jotkut kansalliset poliitikot tulkitsevat Lissabonin sopimusta niin, että se olisi hallitustenvälinen. Lissabonin sopimus tehtiin juuri lisäämään eurooppalaista ulottuvuutta, vahvistamaan Euroopan parlamentin valtuuksia, helpottamaan päätösten tekemistä määräenemmistöäänestyksellä ja vahvistamaan komission asemaa taloudellisessa valvonnassa ja ulkosuhteissa. Tämä tulkinta on siksi sangen yllättävää, mutta niin tosiaan tapahtuu.
Komission tehtävänä on tietenkin toimia perussopimusten valvojana Lissabonin sopimuksen 117 artiklan mukaan, suojella EU:n lainsäädäntöä ja valvoa lujasti EU:n lainsäädännön noudattamista, koska silloin, kun Euroopan unioni ei enää ole oikeudellinen yhteisö, se ei enää ole todellinen unioni.
Toiseksi sen tehtävänä on edistää aloitteita ja johtaa aloitteita. Sitä varten se tekee työnsä ja yrittää antaa ehdotuksia, joiden toivon saavan tämän parlamentin tuen. Mainitsin poliittisissa suuntaviivoissani erityissuhteen parlamentin kanssa, ja aion todella tehdä siitä totta.
Othmar Karas
Komission jäsen Rehn ehdotti Madridissa pakettia, jota ei ole vielä hyväksytty mutta johon kuului seuraamusten käsittely heti keskustelun alussa. Minun mielestäni meidän ei pitäisi aloittaa keskustelujamme jäsenvaltioita koskevista seuraamuksista, koska se olisi kärryjen valjastamista hevosen eteen. Sen sijaan meidän pitäisi laatia yhteiset tavoitteet, toteuttaa yhteisiä hankkeita ja yhteisiä välineitä, joita tarvitsemme nykyisten lisäksi, ja vasta sitten meidän pitäisi miettiä seuraamuksia käytöksestä, joka osoittaa yhteenkuuluvuuden puutetta. Mikä on kantanne tähän lähestymistapaan?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Kuten sanoitte, hyvä Othmar Karas, päätöstä ei ole vielä tehty. Valtiovarainministerien kanssa on käyty ensimmäinen keskustelu, ja komissio aikoo itse asiassa antaa ensi kuussa tiedonannon vahvistetusta talouden hallinnasta. Pyrimme vahvistamaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää ja korjaavaa osiota. Teemme ehdotuksia euroalueen makrotaloudellista epätasapainoa koskevasta tehokkaammasta ja laajemmasta valvonnasta ja selvitämme vaihtoehtoja kriisinratkaisumekanismin luomiselle, mutta keskitymme sisältöön.
Uskomme, että nykyisten perussopimusten nojalla on mahdollista tehdä paljon enemmän euroalueen ja talous- ja rahaliiton valvonnan osalta, jos jäsenvaltioilla todellakin on halua tehdä yhteistyötä ja noudattaa perussopimuksia.
Martin Schulz
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 125 artiklassa on niin sanottu avustuskielto, toisin sanoen siinä kielletään EU:n jäsenvaltioita ottamasta toisten jäsenvaltioiden velkoja vastuulleen. Mikä on näkemyksenne siitä, että Kreikkaa varten koottu apupaketti johtaa nyt siihen, että esimerkiksi Saksan liittotasavallan kaltaiset maat lainaavat Kreikan valtiolle rahaa kolmeksi vuodeksi viiden prosentin korolla, kun ne itse lainaavat sitä kolmeksi vuodeksi 1,5 prosentilla? Koska lainan kokonaisarvo on noin 8,4 miljardia euroa, voittoa tulee 620 miljoonaa euroa. Eikö avustuskieltoon kuulu myös vaatimus, että jos yksi jäsenvaltio ei voi ottaa vastuulleen toisen jäsenvaltion velkoja, se ei voi myöskään ansaita rahaa toisen jäsenvaltion veloista? Oletteko valmis keskustelemaan Saksan hallituksen tai muiden hallitusten kanssa mekanismista, jota minun mielestäni on mahdotonta hyväksyä?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) On totta, hyvä Martin Schulz, että Lissanbonin sopimuksessa ei sallita jäsenvaltioiden niin sanottua avustamista. Tähän mennessä aikaansaatu ratkaisu - jota ei ole vielä otettu käyttöön, koska sitä ei ole vielä pyydetty - on komission mukaan täysin perussopimuksen mukainen. Haluan korostaa sitä. Tiedän, että joissakin piireissä Saksassa - ja myös joissakin muissa jäsenvaltioissa, mutta ennen kaikkea Saksassa - käydään keskustelua, ja haluan sanoa, että on yksinkertaisesti väärin, että se, mitä olemme suunnitelleet, olisi jonkinlainen avustus. Se ei ole. Se on lainojen koordinointia. Komissiolla on tämä vastuu. IMF on myös järjestelmässä, joka, minun on sanottava, on luova. Se on ratkaisu, joka oli mahdollinen vasta jäsenvaltioiden kanssa käytyjen kattavien keskustelujen jälkeen, mutta se on täysin perussopimusten mukainen ja siinä tietysti noudatetaan Lissabonin sopimuksen säännöksiä.
Haluaisin päättää puheenvuoroni poliittiseen huomautukseen ja sanoa, että minusta on sangen erikoista, että Kreikan osalta oli niin vaikeaa saada aikaan yhteisvastuullinen ratkaisu, kun se onnistui Latvian, Unkarin ja Romanian osalta. Jos voimme saada yhteisvastuulliset ja vastuulliset ratkaisut aikaan euroalueen ulkopuolella, minusta on sangen selvää, että meidän pitäisi saada ne aikaan myös euroalueella.
Martin Schulz
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, ymmärrän, että yritätte olla vastaamatta kysymykseeni, koska se on epämiellyttävä. Siksi toistan sen.
On olemassa ainakin mahdollisuus, että jäsenvaltiot, jotka voivat lainata rahaa paremmin ehdoin kuin ne, joille ne lainaavat, pystyvät hyötymään toisen maan veloista. Koska avustuskiellossa todetaan, että jäsenvaltiot eivät voi ottaa vastuulleen toisten velkoja, niiden ei pitäisi voida myöskään hyötyä kyseisistä veloista. Oletteko valmis sanomaan avoimesti esimerkiksi liittokansleri Merkelille tai presidentti Sarkozylle tai kenelle tahansa muulle, että vastustatte tällaista toimintaa?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Olen puhunut tästä asiasta kyseisten johtajien ja muiden kanssa monen viikon ajan, ja voin kertoa teille hyvin suoraan, hyvä Martin Schulz, että tämä oli valitettavasti ainoa ratkaisu. Komissio oli alusta asti pyytänyt konkreettisempaa yhteisvastuullisuuden osoitusta Kreikalle tietysti aina vastuullisuuden periaatetta noudattaen. Nyt meidän on kuitenkin varmistettava, että Kreikkaa voidaan rohkaista palaamaan markkinarahoitukseen mahdollisimman pian ja, itse asiassa, aikaansaadussa ratkaisussa euroalueen jäsenvaltioiden lainat myönnetään markkinaehtoisilla koroilla. IMF:n tekemää lainojen hinnoittelua pidettiin asianmukaisena vertailukohtana euroalueen jäsenvaltioiden kahdenvälisten lainaehtojen asettamiselle, vaikka 11. huhtikuuta sovittiinkin tietyistä mukautuksista.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, ensinnäkin avustuskiellon osalta on todettava, että perussopimuksessa ei sanota sitä. Perussopimuksessa sanotaan, että jäsenvaltiota ei voida pakottaa ottamaan velkoja vastuulleen. Perussopimuksessa ei sanota, että on kiellettyä ottaa velat vastuulleen. Se on tehtävä selväksi, tai sitten perussopimuksesta on seurauksena vain kakofoniaa. Toistan: perussopimuksessa sanotaan selkeästi, että jäsenvaltiota ei voida pakottaa ottamaan velkoja vastuulleen. Siksi kaikki Kreikan osalta kehitetty koskee asioita, jotka ovat mahdollisia perussopimuksen nojalla ja jotka voidaan panna täytäntöön.
Minun kysymykseni on hiukan toinen. Kreikan lainojen korot ovat nousseet jälleen 7,6 prosenttiin, toisin sanoen 450 peruspistettä yli Saksan koron. Siksi tarvitaan muita toimenpiteitä, ja mielessäni ovat hyvin huomattavat perusuudistukset: Euroopan valuuttarahasto, Euroopan joukkovelkakirjamarkkinat, kunnianhimoisempi Eurooppa 2020 -strategia.
Arvoisa komission puheenjohtaja, kysymykseni on seuraava: missä vaiheessa aiotte esittää neuvostolle tällaisia uudistuksia sisältävää pakettia, mukaan luettuna uudistukset, jotka komission jäsen Rehn jo käynnisti? Koska juuri sitä me tarvitsemme, kunnianhimoisen uudistuspaketin esittämistä Kreikkaa koskevien erityistoimien lisäksi.
José Manuel Barroso
Ensiksi, hyvä Guy Verhofstadt, ja myös vastauksena Martin Schulzille, olkaamme täysin selkeitä ja rehellisiä itsellemme: jos teillä on kysymyksiä, jotka haluatte kysyä liittokansleri Merkeliltä, teidän on kysyttävä ne. En ole täällä vastatakseni liittokansleri Merkelin puolesta. Olen täällä vastatakseni komission puolesta. Tehkäämme se aivan selväksi.
Tehkäämme myös selväksi komission kanta. Aikaansaadussa ratkaisussa noudatetaan omantunnontarkasti sitä, mitä kutsutaan avustuskielloksi. Olemme luonnollisesti olleet hyvin varovaisia sen suhteen. Niiden toimenpiteiden osalta, jotka aiomme toteuttaa, esitetään ensi kuussa tiedonanto ja ehdotukset, jotka aiomme laatia. Haluan puhua tiedonannosta, joka koskee euroalueen vahvennettua hallintoa. Asiasta on jo käyty poliittinen keskustelu, ja komission jäsen Rehn on saanut komissiolta valtuudet käydä alustavia keskusteluja valtiovarainministerien kanssa. Voin siksi kertoa teille, että jossain vaiheessa toukokuuta tiedotamme teille yleisesti toimenpiteistä, joita esitämme tulevaisuudessa vahvistaaksemme euroalueen ja yleisesti Euroopan unionin hallintoa.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, voinko kysyä komission puheenjohtajalta, onko Euroopan valuuttarahasto osa tätä ehdotusta?
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, antaakseni tähän kohtaan konkreettisen vastauksen voin kertoa teille, että kantamme on pikemminkin sitä ajatusta vastaan, että talous- ja rahaliiton puitteissa luotaisiin uusi elin.
Ainakaan omasta puolestani en ole varma, että se on hyvä ajatus, mutta voin kertoa teille - puhun omasta puolestani, koska kollegio ei ole vielä päättänyt - että ajatus välineestä, jolla taataan euroalueen rahoitusvakaus, vaikuttaa minusta hyvältä. Voisin lisätä, että selvitämme erilaisia tapoja säätää ja vahvistaa vakuutusmekanismeja, esimerkiksi sellaisia, joilla vastataan huoliin, joiden takia ajatus Euroopan valuuttarahastosta syntyi.
Daniel Cohn-Bendit
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, näkisin mielelläni komission puheenjohtajan, joka yksinkertaisesti sanoo pyytävänsä Saksaa lainaamaan korolla, jolla sen on itse lainattava, eli kolmella prosentilla. Olisitte ainakin voinut sanoa niin julkisesti. Se olisi ollut osa keskustelua Saksassa, mutta te ette pysty sanomaan näitä yksinkertaisia asioita.
Haluaisin myös kysyä toisen kysymyksen ACTA-sopimuksesta. Olette neuvotelleet vuodesta 2008 alkaen väärentämisen ja piratismin vastaisesta ACTA-sopimuksesta. Maaliskuussa annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa teitä kehotettiin rajoittamaan ACTA-neuvottelut väärentämiseen. Huomenna aiotte esittää meille - kiitos, olemme odottaneet sitä vuoden - arvioinnin keskusteluista ja Uuden-Seelannin huippukokouksen lopuksi hyväksytyn tekstin.
Tiedätte, että parlamentin on sanottava "kyllä" tai "ei" näiden neuvottelujen lopuksi. Eikö olisi järkevämpää antaa parlamentin osallistua näkyvämmin, millä taattaisiin jonkinlainen avoimuus neuvottelujen osalta? Muuten huomaatte olevanne parlamentin kanssa samassa tilanteessa kuin SWIFT-järjestelmän kanssa. Pyytäisin teitä siksi vastedes osoittamaan suurempaa avoimuutta ja antamaan meille neuvottelutekstit, aivan kuten annatte ne suurille yrityksille. Parlamentti on aivan yhtä tärkeä kuin suuret yritykset.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, hyvä Daniel Cohn-Bendit, asiasta ei ole epäilystäkään, ja minä kunnioitan parlamenttia suuresti. Voisin lisätä, että siksi komissio, ja tarkemmin sanottuna komission jäsen De Gucht, hankki neuvottelukumppaneiltamme luvan julkaista kaikki neuvottelutekstit. Kuten tiedätte, ne julkaistaan huomenna, 21. huhtikuuta.
Olette epäilemättä myös tietoinen siitä, että nämä neuvottelut alkoivat ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, ja myös me haluamme parlamentin osallistuvan tiiviisti näihin neuvotteluihin. Parlamentilla on uusia valtuuksia kansainvälisten neuvottelujen alalla, ja komissio tukee parlamentin suurempaa asemaa kyseisissä neuvotteluissa.
Daniel Cohn-Bendit
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, koetetaan olla leikkimättä sanoilla. Riippumatta siitä, pyysittekö vai ette, jos ette tee avoimuudesta julkista, ette voi jatkaa neuvotteluja, koska teillä on Lissabonin sopimus.
Kyse ei siis ole siitä, pyysittekö kumppaneitanne esittämään raportit parlamentille: teidän on tehtävä niin, koska muuten parlamentti ei koskaan sano "kyllä", koska teitä sitoo nyt Lissabonin sopimus.
Lissabonin sopimuksen nojalla teidän on nyt oltava avoin parlamentille, koska lopuksi teidän on saatava parlamentilta "kyllä", eikä se ole varmaa neuvottelujen ja käsittelemämme tekstin tilanteen perusteella.
José Manuel Barroso
Puhuitte Lissabonin sopimuksen voimaantulosta. Kannatan erittäin vahvasti sitä, että Euroopan parlamentin asemaa vahvistetaan myös tällä alalla, ja huomenna julkaistava teksti, ja sitä varten meidän piti saada lupa neuvottelukumppaneiltamme, on neuvotteluteksti, neuvottelutekstin luonnos. Teemme sen. Olette epäilemättä tietoinen siitä, että jotkin kansainväliset neuvottelut ovat muita arkaluontoisempia ja että niissä edellytetään tietyillä aloilla varovaista lähestymistapaa, mutta me haluamme saada parlamentin mahdollisimman paljon mukaan, sillä Lissabonin sopimuksella on annettu sille aivan oikein valtuudet kansainvälisten neuvottelujen alalla.
Timothy Kirkhope
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Euroopan komissio ilmoitti maaliskuussa, että se tekisi työaikadirektiivistä uuden tarkistuksen sen jälkeen, kun edellinen tarkistus epäonnistui. Parlamentin vaatimuksesta direktiivissä romutettiin kansalliset vapauttavat lausekkeet, mikä johti pattitilanteeseen. Kuten me kaikki muistamme, Yhdistyneen kuningaskunnan työväenpuolueeseen kuuluvat Euroopan parlamentin jäsenet äänestivät ammattiliittojensa hallitsemina Yhdistyneen kuningaskunnan vapauttavan lausekkeen romuttamiseksi huolimatta oman hallituksensa päinvastaisista ohjeista.
Nyt kun meillä on uusi tarkistus ja koska monet EU:n jäsenvaltiot haluavat, että heidän työntekijänsä voivat halutessaan valita joustavammat työajat, voiko puheenjohtaja Barroso vahvistaa, että tämä komissio ehdottaa direktiiviä, jossa kunnioitetaan 48 tunnin työviikosta vapauttavia kansallisia lausekkeita?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, minulla ei ole vielä lainsäädäntöehdotusluonnosta hallinnassani. Tässä vaiheessa kaikki vakiintuneet ajatukset minkäänlaisten muutosten sisällöstä ovat liian aikaisia. Kuten tiedätte, on olemassa kuulemisasiakirja, jonka sävy on tarkoituksella avoin. Haluan myös kuulla työmarkkinaosapuolten näkemyksiä.
Uusilla säännöillä pitäisi suojella työntekijöitä liian pitkistä työajoista ja riittämättömästä levosta johtuvilta terveys- ja turvallisuusriskeiltä. Niiden pitäisi olla tarpeeksi joustavia, jotta työ- ja perhe-elämä voitaisiin sovittaa yhteen ja edistää yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä.
Mielestäni meillä on oltava sitä varten ratkaisu, hyvä Timothy Kirkhope, sangen suoraan sanottuna, koska, kuten tiedätte, unionin tuomioistuimessa käsitellään asioita, jotka velvoittavat meidän saamaan ratkaisun aikaan.
Joten yritämme saada aikaan laajan tuen uudelle ehdotukselle ja välttää pitkiä keskusteluja, jotka olivat ominaisia direktiivin edelliselle tarkistusyritykselle.
Timothy Kirkhope
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Ymmärrän, että puheenjohtaja Barroso ei halua ennakoida komission kuulemisen tulosta. EU:ssa on kuitenkin monia ihmisiä - esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa kolme miljoonaa ihmistä, jotka tällä hetkellä hyödyntävät vapauttavaa lauseketta - jotka odottavat häneltä sitoutumista siihen, että taloudellisen taantuman aikana hänen komissionsa ei halua tehdä ihmisten työtä raskaammaksi. Pelkäänpä, että komission jäsen Andor ei antanut meille tuota vakuutusta ehdokkuuskuulemisensa aikana, mutta luotan siihen, että puheenjohtaja Barroso tekee sen nyt.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Olette hyvin ystävällinen, arvoisa Timothy Kirkhope, mutta Yhdistyneen kuningaskunnan lisäksi Euroopan unionissa on myös 26 muuta jäsenvaltiota, joten ymmärtänette, että vaikka otamme tarkasti huomioon esittämänne huolet, minun on kuunneltava myös muita oikeutettuja huolia.
Tämä on hyvin vaikea ja erittäin arkaluontoinen asia. Meidän on saatava oikeaan tasapainoon pienten ja keskisuurten yritysten osalta korostamanne joustavuus ja työntekijöiden suojelu, josta olen varma, että myös te kannatatte sitä. Sen me aiomme tehdä. Siksi kehotamme myös työmarkkinaosapuolia esittämään rakentavan ehdotuksen.
Lothar Bisky
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, olette puhunut toimintaohjelmastanne, ja siitä on keskusteltu parlamentissa. Olette sanonut, että haluatte seurata kriittisiä huomioita. Minulla on yksi kysymys. Olemme viime aikoina puhuneet paljon kriisistä ja siitä selviämisestä. Minusta kuitenkin tuntuu, että pankkien toimintatavat ovat muuttuneet vain vähän.
Olisin myös kiinnostunut kuulemaan vastauksen toiseen kysymykseen. Olemmeko me ja komissio tehneet mielestänne tarpeeksi? Jos emme ole, mitä teidän mielestänne on vielä tarpeen tehdä rahoituskriisin syiden torjumiseksi pitkällä aikavälillä, jotta pankit eivät voi jatkaa toimintaansa siten kuin nyt?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Juuri tänään esittelimme toimintaohjelmassa toimintaamme rahoitusalalla. Olemme tehneet siitä suuren osan, mutta jäljellä on vielä toinen merkittävä osa.
Mielestäni komission ehdotukset olivat oikeita. Pidän itse asiassa valitettavana, että joissakin tapauksissa jäsenvaltiot ovat laskeneet tavoitetasoa, esimerkiksi teillä parlamentissa käsiteltävänä olevan valvontakehyksen osalta, ja esitämme joitakin ehdotuksia - olen esittänyt tänään parlamentille täydellisen luettelon - lähitulevaisuudessa.
Mutta konkreettisemmin sanottuna voisimme tehdä joitakin erityisiä asioita. Tuen esimerkiksi ajatusta pankeilta perittävästä maksusta. Mielestäni sen pitäisi olla G20-ryhmän asia. Mielestäni on oikeudenmukaista, että pankkiala tekee kaikkien yleiselle taloustilanteelle luomiensa ongelmien jälkeen myös osansa talouksiemme tulevaisuuden puolesta.
Siinä on siis, kuten aina, kyse tasapainosta. Emme halua heikentää talouksiemme erittäin merkittävää alaa - rahoitusalaa - mutta meidän mielestämme jotkin toimenpiteet ovat tärkeitä luottamuksen palauttamiseksi rahoitusalalla.
Lothar Bisky
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, minulla on toinen lyhyt kysymys. Deutsche Bankin pääjohtajaan Josef Ackermaniin on vaikea tehdä vaikutusta. Hän on äskettäin sanonut kiertelemättä, että hän haluaa 25 prosentin tuoton. Eikö se ole teidän mielestänne isku suoraan komission ja yksittäisten hallitusten toteuttamia toimenpiteitä vastaan? Hän ei muuta mitään. Hän on sanonut haluavansa jälleen 25 prosentin tuoton. Näin sanoi Josef Ackermann, Deutche Bankin, erittäin merkittävän pankin, pääjohtaja.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Olen pahoillani, en ole seurannut Deutche Bankin pääjohtajan antamia lausuntoja enkä voi kommentoida sellaista, mistä en ole tietoinen.
William  Dartmouth
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Koska rahoituskriisi oli luottokriisi ja pankkikriisi, joka sai alkunsa suurista kaupallisista pankeista - esimerkiksi Royal Bank of Scotland, IKB ja Fortis - oletteko sitä mieltä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annettu direktiivi on erittäin haitallinen Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja sen lisäksi se on komission puolelta väärin ja harhaan johdettu sääntelyaloite, jonka päämäärä on täysin väärä?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Ehdottomasti en ole samaa mieltä. Mielestäni kyseessä on erittäin hyvä aloite, jolla pyritään nimenomaan palauttamaan hiukan uskottavuutta rahoitusmarkkinoidemme tärkeällä alalla. Mielestäni uskottavuus on rahoitusalan etujen mukaista. Olkaamme sen osalta rehellisiä ja avoimia. Rahoitusalalla on nyt uskottavuusongelma, ja sen lähde on, sanokaamme, alan tiettyjen merkittävien toimijoiden vastuuton käytös, ei vain Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kuten sanoitte, vaan muissakin Euroopan maissa, Yhdysvalloista alkaneen tilanteen lisäksi. Tarvitaan sääntelyä asianmukaisella tasolla. Mielestämme esittämämme sääntely on asianmukaisessa tasapainossa, eikä sillä pyritä aiheuttamaan vaikeuksia rahoitusalalle. Päinvastoin: sillä pyritään rakentamaan luottamusta. Rahoitusalalla tarvitaan tällaista uskottavuutta talouden rahoittamiseksi.
William  Dartmouth
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Miten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetulla direktiivillä, joka on suunnattu vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, palautetaan luottamus rahoitusalaan, kun ongelmassa on kyse suurista kaupallisista pankeista? Se on kysymykseni.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Olen pahoillani, mutta en ole samaa mieltä siitä, että ongelmassa on kyse vain isoista pankeista.
Yhdysvalloissa kehittynyt ongelma ei itse asiassa ollut vain isojen pankkien luoma. Sen loivat myös muut kuin kaupalliset pankit, sijoitusyhteisöt sekä vipurahastot. Emme siis ole samaa mieltä näkemyksestä, jonka mukaan isot pankit loivat sen. Jotkin isot perinteiset kaupalliset pankit eivät itse asiassa olleet vastuussa kriisistä.
On monenlaisia toimijoita, joilla on jonkinlainen vastuu rahoitusalalla aikaansaadusta sotkusta, sanokaamme se selkeästi. Mielestämme sääntelyn asianmukainen taso on paras tapa käsitellä kysymystä sekä pankkien että markkinoiden muiden välineiden tai toimijoiden osalta.
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan ulkosuhdehallinto on vastuussa korkealle edustajalle. Korkean edustajan tehtävänä on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 artiklan mukaan johtaa unionin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa neuvoston valtuuttamana. Neuvostossa on kaikista puutteistaan huolimatta kuitenkin jäsenvaltioiden edustajia.
Tämän parlamentin poliittisten ryhmien vaikutusvaltaiset tahot kuitenkin vaativat, että komissiolla olisi paljon ratkaisevampi asema hallinnossa. Erityisesti vaaditaan, että ainakin puolet ulkosuhdehallinnon henkilökunnasta pitäisi tulla komissiosta ja että hallintoa ei pitäisi alistaa hallitustenvälisyyden vaikutukselle. Pyydän anteeksi tuon sanan käyttöä. Se ei ole minun, mutta mielestäni se on koodi neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle. Korkea edustaja on tietenkin lisäksi virkansa puolesta komission varapuheenjohtaja.
Tämä kaikki näyttää johtavan siihen, että todennäköisesti komissio johtaa todellisuudessa EU:n ulkopolitiikkaa ja että ajatus siitä, että sitä johtaisi korkea edustaja neuvoston valtuuttamana, olisi laillista sepitettä. Oletteko samaa mieltä?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) En ole samaa mieltä. Asia ei ole niin kuin esititte. Kuten tiedätte, korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan institutionaalisen aseman luominen on itse asiassa yksi Lissabonin sopimuksen tärkeimmistä innovaatioista, ja sen ajatuksena on yhdistää asiat, joita tavallisesti kutsutaan hallitustenväliseksi toimivallaksi ja yhteisön toimivallaksi.
Yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa toimivalta pysyy pääosin hallitustenvälisenä toimivaltana: se on jäsenvaltioiden erioikeus. On olemassa kuitenkin muuta yhteisön toimivaltaa, jonka ei pitäisi kuulua hallitustenväliseen osaan. Se olisi tietysti pidettävä yhteisömenetelmässä.
Korkea edustaja / komission varapuheenjohtaja siis, kuten sanotaan, istuu tavallisesti kahdella tuolilla. Hänen on parasta mahdollista vuorovaikutusta käyttämällä yhdistettävä nuo kaksi toimivaltaa. On siis tietysti toimivaltuuksia, joita hän voi kehittää komission sisällä komission varapuheenjohtajana, mutta tekemällä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja neuvoston kanssa. Mielestäni siten saadaan aikaan entistä johdonmukaisemmat ja yhtenäisemmät Euroopan unionin ulkosuhteet, vahvistetaan etujemme puolustamista ja edistetään arvojamme maailmassa.
Andrew Henry William Brons
(EN) Voin käsittää sisäisen johdonmukaisuuden siinä, mitä puhutte EU:n syvemmän yhdentymisen kannattajana, jollainen minä en ole.
Te kuitenkin itse asiassa ehdotatte, että meidän pitäisi ylittää Lissabonin sopimus, mikä on jo tarpeeksi paha, ja miltei heittää ulos neuvosto, jossa, kuten sanoin, on kaikista puutteistaan huolimatta kuitenkin kansallisvaltioiden edustajia.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) En voisi ikinä ehdottaa, että komissio toimii vastoin perussopimuksia, koska sen velvollisuutena on varmistaa, että perussopimuksia noudatetaan. Se, mitä todella pyydän jäsenvaltioita tekemään, on perussopimuksen noudattaminen, ja kaikkien toimielinten on noudatettava perussopimusta.
Perussopimuksella saadaan aikaan tasapaino, ja tuota tasapainoa on kunnioitettava. Se on edistystä verrattuna menneeseen, jolloin meillä oli täysin erilliset elimet käsittelemässä asiaa, joka on itse asiassa erittäin merkittävä yleinen etu - nimittäin eurooppalaisten arvojen puolustaminen maailmassa. Uskon, että perussopimusta täysimääräisesti noudattaen on mahdollista saada aikaan juuri se, mitä perussopimuksella pyritään saamaan aikaan. Se voidaan tehdä kaikkien toimielinten hyvän yhteistyön hengessä ja tietysti kunnioittaen täysimääräisesti jäsenvaltioitamme.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tulen Etelä-Italiasta, ja alueemme talous perustuu tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuuden sekä maatalouden pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.
Tällä hetkellä tällaiset teollisuudenalat ovat suurissa vaikeuksissa Kiinasta ja Aasian markkinoilta virtaavien tavaroiden takia. Kengän valmistaminen alueellamme, Etelä-Italiassa, maksaa 13 euroa. Kiinasta tulevan lopputuotteen kustannukset ovat 5,50 euroa. Meidän tuottamamme potkupuku maksaa 4-5 euroa, kun taas Kiinasta tuotu maksaa yhden euron.
Yrittäjät siirtävät tuotantoaan selviytyäkseen tai lopettavat, ja kun he lopettavat, menetetään tuhansia työpaikkoja, ja myös tämä saa aikaan kulutuskriisin ja alueen köyhtymisen.
Aina yrittäjiä tavatessani he kysyvät minulta: "Mikä estää teitä säätämästä tulleja, säätämästä veroja?" Kiinan halpatuotanto johtuu siitä, että lapset työskentelevät 12 ikävuodesta alkaen kymmenen tuntia päivässä ilman sosiaaliturvaetuuksia, ilman vakuutusta ja ilman oikeutta terveydenhuoltoon.
Tiedän, että protektionistisia toimia ei haluta, mutta mikä on vastaus? Arvoisa puheenjohtaja Barroso, kun tapaan yrittäjiä, mitä kerron heille EU:n tekevän torjuakseen peruuttamattoman kriisin, jossa niin monet yritykset kaatuvat, niin monet työpaikat haihtuvat savuna ilmaan ja kokonaiset Euroopan alueet, mukaan luettuna köyhimmät alueet, kuten Italian eteläosa, joutuvat vakavaan ja peruuttamattomaan kriisiin? Haluaisin voida antaa joitakin vastauksia, arvoisa puheenjohtaja Barroso, ja haluaisin kuulla niitä teiltä.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Ymmärrän huolenne, ja se on hyvin oikeutettu huoli, ja haluaisin sanoa muutaman sanan pienistä ja keskisuurista yrityksistä, jotka itse asiassa ovat, kuten tiedätte, tärkein liikkeellepaneva voima työpaikkojen luomisessa Euroopassa.
Nyt, miten voidaan vastata tähän ongelmaan, joka koskee niistä maailman osista tulevaa kilpailua, joissa normit ovat alhaisemmat sekä työvoiman että ympäristön osalta? Mielestäni ratkaisu ei missään tapauksessa ole rajojemme sulkeminen, koska Euroopan unioni on ehdottomasti maailman suurin viejä. Ratkaisu on siis kunnollisen työn edistäminen ja sosiaalisten normien nostaminen kaikkialla maailmassa. Sitä olemme ajaneet G20-ryhmässä, sitä olemme ajaneet Kansainvälisessä työjärjestössä, ja se on osa muiden kumppaneidemme kanssa käymäämme vuoropuhelua. Ratkaisu ei kuitenkaan mielestäni ole missään nimessä - ellei kyse ole polkumyynnistä - polkumyynnin vastaisten välineiden avulla toimiminen, eikä ratkaisu ole rajojemme sulkeminen EU:n muilta erittäin merkittäviltä kauppakumppaneilta. Se olisi meille itsetuhoista.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, viittaan huomioihin, joita aiemmin tehtiin Kreikan ongelman käsittelystä, ja totean, että kaikki meistä, jotka seuraavat tiiviisti näiden ongelmien kehitystä ja käsittelyä, ymmärtävät, ja monilla meillä on tunne, että neuvosto on työntänyt komission syrjään.
Komissio oli luullakseni alusta alkaen tasapainottava tekijä unionin keskisuurten ja pienten jäsenvaltioiden ja neuvoston välillä. Nyt uskon, että sen asema Kreikan, eikä vain Kreikan, kohtaamissa ongelmissa rajoittuu pelkästään teknokraattisiin toimiin ja lausuntoihin.
Konkreettinen kysymykseni on seuraava: puhumme taloudesta, rahaliitosta, jossa on entistä enemmän ylikansallisia osia. Puhumme myös komission laatimasta kunnianhimoisesta Eurooppa 2020 -strategiasta ja puhumme työttömyyden ja köyhyyden torjunnasta. Koska komissiolla ei ole siihen asianmukaista asemaa, miten on mahdollista panna nämä kunnianhimoiset strategiat täytäntöön?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Työllisyyskysymys riippuu, kuten tiedätte, yleisestä taloustilanteesta. Tehkäämme se täysin selväksi. Emme voi palauttaa kriisiä edeltäneitä työllisyystasoja ennen kuin EU:ssa on enemmän kasvua.
Siksi keskitämme ponnistelumme uusiin kasvun lähteisiin ja, itse asiassa, yritämme palauttaa tämän Euroopan unionin kannalta olennaisen tärkeän kasvun.
Se on nyt ensisijainen tavoitteemme. Sen sanottuani totean, että työllisyyden osalta on ryhdytty joihinkin erityisiin toimiin. Eurooppa 2020 -strategiassamme on joitakin ehdotuksia uusista taidoista, uusista työpaikoista, nuorten ohjelmista, mutta tärkein asia on kasvun edellytysten palauttaminen, mukaan luettuna talouttamme kohtaan tunnettu luottamus.
Kreikan tilanteen osalta tiedätte, että myös Kreikan talouden tulevaisuuden osalta kyse on paljon luottamuksesta. Siksi se riippuu niin paljon joidenkin talouteen liittyvien epätasapainoisuuksien korjaamisesta.
Frédéric Daerden
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, Euroopan työllisyystilanne on hyvin huolestuttava, kuten kollegani ovat juuri todenneet. Vuonna 2009 työpaikkansa euroalueella menetti 2,7 miljoonaa ihmistä. Työssä käyvän väestön köyhyysriskin taso on lisäksi noussut kahdeksaan prosenttiin eurooppalaisten työntekijöiden osalta, puhumattakaan siitä, että miltei 17 prosenttia väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.
Katsotteko tämän tilanteen perusteella, että olisi suotavaa panna täytäntöön kaksiosainen strategia? Tukemalla toisaalta kunnollista työtä - olisi jopa kannattanut ottaa tämä kysymys mukaan Eurooppa 2020 -strategiaan tiukasti kasvua tukevan työllisyyden sijasta; luotatteko lisäksi vihreiden ja älykkäiden työpaikkojen edistämiseen kestävän ja yhtenäisen yhteiskunnan kehittämiseksi - ja toisaalta nostamalla EU:n yleistä työllisyystasoa ja keskittymällä erityisesti nuorten työpaikkoihin - tästä te puhuitte - mutta myös yli 50-vuotiaiden työpaikkoihin.
Tässä yhteydessä Euroopan globalisaatiorahastolle osoitettujen pyyntöjen lisääntyminen ja eri alojen rakenneuudistukset korostavat tarvetta kehittää yleinen teollisuuspolitiikka.
José Manuel Barroso
Kaikkia esiin ottamianne asioita käsitellään Eurooppa 2020 -strategiassa, hyvä Frédéric Daerden. Puhuin jo kunnollisesta työstä poliittisissa suuntaviivoissani, aivan kuten puhuin EU:ta koskevan todellisen teollisuuspolitiikan olemassaolosta - ei vanhan teollisuuspolitiikan, vaan politiikan, jolla pyritään tarjoamaan EU:lle kestävä talous ja entistä nykyaikaisempi, kestävyyteen keskittynyt politiikka.
Nuorten ihmisten osalta totean, että heille on omistettu ainakin kaksi lippulaiva-aloitetta, eli aloitteet "Nuoriso liikkeessä" ja "Osaamisen ennakointi". Olemme korostaneet monia tavoitteita, jotka liittyvät esimerkiksi koulutukseen, köyhyyden torjuntaan ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen. Tämä näkökulma näkyy Eurooppa 2020 -strategiassa, erityisesti siksi, että mielestämme työttömyyden torjunta on nyt ensisijainen painopisteala. Uskon, että tämän strategian kehittämisen avulla voimme saada aikaan merkittäviä tuloksia työttömyyden torjunnassa.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kuten tiedätte, muutaman viime vuoden aikana työttömyys on lisääntynyt kaikissa Euroopan maissa - vaikkakin maittain eri muodoissa - ja se lisääntyy edelleen.
Kaikki taloustieteilijät ovat samaa mieltä siitä, että vie ainakin kaksi vuotta ennen kuin siellä täällä näkyvät alustavat elpymisen merkit yleistyvät ja että joka tapauksessa elpyminen on ainakin kymmenen vuoden ajan niin rajallista, että sen avulla ei luoda uutta työllisyyttä. Tämä tarkoittaa, että työttömyys lisääntyy, että tällä hetkellä työssä olevat menettävät työnsä ja että samalla monet nuorten ihmisten sukupolvet eivät pysty nyt eivätkä jatkossakaan pääsemään työmarkkinoille.
Kysyn teiltä, katsotteko, että tämän tilanteen perusteella on välttämätöntä edistää toimia, joilla pyritään takaamaan perustulo EU:ssa kaikille työpaikkansa menettäneille, ja koska nuoria ihmisiä koskeva kysymys on eräänlainen hätätapaus, toteuttaa erityisiä koulutukseen liittyviä toimia, joista he hyötyvät koko sen ajan, jonka he ovat työmarkkinoiden ulkopuolella.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Analyysinne työmarkkinoiden tilanteesta on pääosin oikea. Tilanne itse asiassa jatkaa huononemistaan, vaikkakin aiempaa kohtuullisemmalla vauhdilla. Alamme myös nähdä entistä johdonmukaisempia merkkejä vakautumisesta joissakin jäsenvaltioissa.
Siitä on kuitenkin yhdeksän kuukautta, kun talous alkoi toipua syvästä taantumasta, ja voi viedä osan tästä vuodesta ennen kuin taloudellisen toiminnan orastava kasvu vaikuttaa työmarkkinoiden suuntauksen kääntymiseen. Siksi ensisijainen tavoitteemme on nyt työllisyys. Nuorten ihmisten työttömyys on erityisen huolestuttavaa, kuten sanoitte. EU:ssa yli 20 prosenttia nuorista ihmisistä on työttömänä. Siksi olemme käynnistäneet tälle vuodelle kolme aloitetta. Olen jo maininnut kaksi niistä. On olemassa myös nuorten työllisyyttä koskeva aloite. Kehittämiemme erityisaloitteiden joukossa on juuri ammattikoulutuksen edistäminen lisäämällä Euroopan sosiaalirahaston rahoittamia harjoittelujärjestelmiä ja myös edistämällä laadukkaita oppimiskokemuksia valmistumisen jälkeisessä työpaikassa, niin sanottuja harjoittelupaikkoja, mukaan luettuna mahdollisuus harjoitteluun toisissa jäsenvaltioissa.
Graham Watson
(EN) Euroopan ilmastorahasto käynnisti viime viikolla etenemissuunnitelmansa vuoteen 2050 asti. Suunnitelmassa esitetään kolme tapaa, joilla Euroopan unioni voisi leikata hiilidioksidipäästöjään 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä Kioton pyrkimystemme mukaisesti. Voisimme tehdä siinä hieman enemmän kuin on tapana. Meistä voisi tulla täysin omavaraisia energiavarojen suhteen, ja nettotyöpaikkoja luotaisiin huomattavasti, jos taloudestamme tehtäisiin vähähiilinen.
Se voidaan kuitenkin tehdä vain EU:n tasolla. Hyväksyykö komissio tämän etenemissuunnitelman? Pyrkiikö se antamaan Euroopan unionille uutta vauhtia ehdottamalla uusia poliittisia toimenpiteitä? Koska työpaikkojen luomiseen on mahdollisuus, käytättekö, arvoisa puheenjohtaja Barroso, tätä ajatusta saadaksenne jäsenvaltiot toteuttamaan tarvittavia toimia?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Olen tietoinen Euroopan ilmastorahaston kyseisestä raportista ja, todellakin, olemme Eurooppa 2020 -strategiassa ehdottaneet resursseiltaan tehokasta EU:ta koskevaa lippulaiva-aloitetta, jossa juuri pyritään irrottamaan kasvu resursseista ja antamaan EU:lle kilpailuetu muihin kansainvälisiin kumppaneihin verrattuna.
Tämä tavoite oli myös täysimääräisesti mukana komission toimintaohjelmassa vuoteen 2010 ja sen jälkeen. Komissio aikoo kehittää vaihtoehtoa, jossa EU:sta tulee vähähiilinen, resursseiltaan tehokas ja ilmastonmuutoksen kestävä talous vuoteen 2050 mennessä, erityisesti tekemällä energia- ja liikennealoista vähähiilisiä ja tarjoamalla siten pitkän aikavälin puitteet politiikalle ja investoinneille. Korostan sanaa investointi.
Mielestämme ilmasto-ohjelma voi olla myös, kuten uusiutuvien energialähteiden ala osoittaa, tapa luoda EU:hun uusia työpaikkoja, joita tavallisesti kutsumme "vihreiksi työpaikoiksi".
Helga Trüpel
(EN) Monet äskettäiset ilmoitukset uusista tietoteknisistä välineistä, kuten Google Books tai iPad, helpottaisivat digitaalisessa muodossa olevan kulttuurisisällön, erityisesti niin sanottujen sähköisten kirjojen saatavuutta. Useimmat näistä aloitteista tulevat kuitenkin Yhdysvalloista. Mitä komissio tekee edistääkseen kulttuuriperintömme digitalisointia Euroopan mantereella?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Euroopan digitaalinen kirjasto käsittelee haastetta kansallisten kirjastojemme, museoidemme ja niiden arkistojen siirtämisestä verkkoon, ja se on aikamme keskeinen tehtävä, jossa digitalisoidaan, annetaan saataville ja säilytetään kulttuurimme rikkaus. Meidän on kuitenkin tehtävä se vaarantamatta kirjailijoiden ja julkaisijoiden oikeuksia, mukaan luettuna varastoista loppuneet teokset ja niin kutsutut orvot teokset. Meidän on myös arvioitava, ovatko taloudelliset ponnistuksemme ja siellä ja täällä toteutetut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet tämän erittäin merkittävän yhteiskunnallisen haasteen tasalla.
Siksi olen pyytänyt varapuheenjohtajaa Kroesia ja komission jäsentä Vassiliouta perustamaan viisaiden komitean. Ilmoitan teille tänään tyytyväisenä, että tämä tehtävä osoitetaan Maurice Lavielle, Elizabeth Nigermanille ja Jacques Dacarelle. Viisaiden komiteassa he edistävät tätä ajatusta erittäin tärkeän perintömme säilyttämisestä digitalisoinnin avulla kunnioittaen tietysti täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksia. Odotan saavani heidän suosituksensa näistä tärkeistä kysymyksistä tämän vuoden loppuun mennessä.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, haluaisin tietää, mikä on teidän mielestänne nyt jo muutamia päiviä kestäneiden ilmatilan sulkemisten vaikutus ilmailualan työllisyyteen? Vaikutusvaltaisen Financial Times -lehden etusivulla kerrottiin tänään, että miltei seitsemään miljoonaan matkustajaan vaikuttaneet ja 80 000 lennon perumisen aiheuttaneet sulkemiset ovat aiheuttaneet ilmailualalle 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin tappiot päivittäin. Miten tämä teidän mielestänne vaikuttaa tämän alan työllisyyteen? - koska olen ymmärtänyt, että tämä oli tärkein syy teidän ja puheenjohtaja Van Rompuyn poissaololle Krakovassa järjestetyistä Puolan presidentin hautajaisista.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Ensinnäkin hautajaisten osalta haluan sanoa, että tahdon pitää ne täysin erillisinä muista asioista.
Kunnioitin suuresti presidentti Kaczyńskiä. Yhteistyöni hänen kanssaan oli erittäin lojaalia. Tein kaikkeni ollakseni läsnä hänen hautajaisissaan.
Olin läsnä kaikissa niissä presidentti Kaczyńskin, hänen vaimonsa ja kaikkien tuossa järkyttävässä onnettomuudessa kuolleiden muistoksi järjestetyissä seremonioissa, joihin pystyin osallistumaan. En todellakaan ymmärrä, miten on mahdollista arvostella tällä tavalla EU:n toimielimiä käyttämällä hyväksi niin monen ihmisen kuolemaa.
Yritin mennä presidentti Kaczyńskin hautajaisiin aivan viime hetkeen asti. Ongelma oli siinä, että vasta lauantaina, hyvin myöhään illalla, sain tiedon, että Belgian viranomaisten järjestämä lento oli peruttu. Lähtöni ei enää ollut mahdollinen.
Haluan siis tehdä aivan selväksi, että tein kaiken voitavani, jotta olisin voinut osoittaa kunnioitusta järkyttävässä onnettomuudessa kuolleiden lisäksi myös Puolan kansalle.
Kysymyksen osalta, jos voin nyt käyttää toisen minuutin vastatakseni ilmailualaa koskevaan kysymykseen, olemme tietoisia tämän vulkaanisen ongelman erittäin huomattavasta vaikutuksesta ja siksi teemme jo työtämme nähdäksemme, miten me itse asiassa voimme tarvittaessa auttaa EU:n ilmailualaa.
Se kärsii ankarista taloudellisista menetyksistä, jotka johtuvat siitä, että sen ei ole annettu suorittaa kaupallista toimintaansa moneen päivään. On välttämätöntä pyrkiä maailmanlaajuiseen ratkaisuun alan auttamiseksi selviämään tästä kriisistä, ja itse asiassa siitä on ennakkotapaus, syyskuun 11. päivän jälkeinen kriisi. Tutkimme siis kaikkia mahdollisia tapoja valtiontukea koskevien sääntöjen lievittämiseksi, kuten olemme tehneet aiemminkin. Keskustelimme siitä kollegion kokouksessa tänään.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, virallisten tilastojen mukaan Euroopan unionin työttömyys vaihteli kahdeksan ja yhdeksän prosentin välillä vuosina 2000 ja 2006 täystyöllisyydestä puhuneen Lissabonin strategian kunniaksi.
Äskettäisessä kertomuksessaan komissio toteaa, että vuonna 2010 työttömyys nousee kymmeneen prosenttiin ja ylittää sen, ja se on yhteiskunnallinen tulivuori, ajanmukaista kieltä käyttääkseni.
Monissa säästöohjelmaa soveltavissa maissa, esimerkiksi Irlannissa ja Kreikassa, sekä Romanian, Unkarin ja Latvian kaltaisissa maissa, joissa Kansainvälinen valuuttarahasto on osallisena, työttömyys on lisäksi kivunnut ennätyslukemiin.
Sen perusteella kysyn teiltä seuraavaa: onko komissio selvittänyt, millaisia seurauksia on näistä säästöohjelmista, joita te vaaditte ja joita te painostatte maita noudattamaan kriisistä selviämiseksi? Oletteko selvittäneet vaikutuksia työllisyyteen ja talouteen maissa, joissa Kansainvälinen valuuttarahasto on osallisena? Uskotteko, että työttömyys vähenee EU:ssa näiden toimien seurauksena?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Emme pakota ketään toteuttamaan mitään toimenpiteitä. Kreikan osalta Kreikan viranomaiset tekivät päätökset, mutta ymmärrätte varmasti, että tämä Kreikan talouden makrotaloudellista epätasapainoa koskeva tilanne on hyvin kielteinen kasvun ja myös työllisyyden osalta.
On selvää, että jos luottamusta Kreikan julkiseen talouteen ei palauteta, Kreikassa ei ole investointeja eikä kasvua. Ilman kasvua on mahdotonta luoda työllisyyttä. Siksi meidän ei pitäisi asettaa makrotaloudellista vakautta ja kuria ristiriitaan tai vastakkain kasvun kanssa. Ongelma on sen ymmärtämisessä, miten voimme käsitellä siirtymistä, miten voimme säilyttää vauhdin talouksissa, joilla on varaa tehdä se, ja samalla noudattaa makrotaloudellisen vakauden tarvittavaa tasapainoa. Siksi on Kreikan talouden ja Kreikan työntekijöiden etujen mukaista, että Kreikan julkinen talous saa uskottavuutta mahdollisimman pian.
Paul Rübig
(DE) Kysymykseni liittyy tulivuoren purkaukseen, joka vaikuttaa tietysti hiukkasiin ja hiilidioksidipäästöihin. Katsotteko, että on mahdollista arvioida, mitkä hiukkastasot olisi otettava tulevaisuudessa huomioon, jotta vältettäisiin työpaikkojen vaarantaminen? Ilmanlaatua koskevissa direktiiveissämme säädetään tämän osalta merkittävistä rajoituksista.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Tämä tulivuoriongelma ei selkeästi ole EU:n toimielinten tai kansallisten hallitusten vallassa. Se tapahtui, ja nyt meidän on reagoitava sen seurauksiin.
Ilmailualan osalta olemme jo sanoneet, että selvitämme, mitä voimme tehdä, myös syyskuun 11. päivän jälkeisen ennakkotapauksen perusteella.
Taloustilanteen osalta olen sitä mieltä, että vielä on liian aikaista tehdä yleistä arviointia aiheutuneesta tuhosta, ja on luultavasti parempi välttää hyvin dramaattisia - tai sanotaanko paniikinomaisia - tulevaisuudennäkymiä. Meidän mielestämme nyt on tärkeää käsitellä vahinkoja ja yrittää selvittää, mitä voimme EU:n tasolla tehdä ja pitää samalla mielessä yksi tärkeä asia - EU:n tasolla vastaamme yhdestä prosentista yleisestä talousarviosta. Loput 99 prosenttia on jäsenvaltioiden hallinnassa. Mielestäni on siksi epäoikeudenmukaista odottaa Euroopan unionin yrittävän ratkaista kaikki ongelmat, kun meillä ei ole keinoja tehdä sitä.
Piotr Borys
(PL) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, Eurooppa 2020 -strategiassa on esitetty hyvin kunnianhimoinen työllisyyden lisäämistä koskeva taso, 63 prosentista 76 prosenttiin, ja koulun keskeyttäneiden työttömyyden lasku kymmeneen prosenttiin, mutta siinä on myös korostettu koulutusta, joka on kehityksen avain, jotta tulevaisuudessa 40 prosentilla EU:n kansalaisista saattaisi loppuun kolmannen asteen koulutuksen.
Haluaisin tämän osalta kysyä seuraavan kysymyksen: säilytetäänkö Euroopan sosiaalirahasto ja tutkimukseen ja kehitykseen osoitetut rahastot Euroopan unionin talousarviossa tulevaisuudessa? Tämä itse asiassa on avain nykyaikaisten menetelmien, innovaation ja työllisyyden lisääntymisen korostamiseen. Eikö meidän pitäisi teidän mielestänne korostaa myös mikroyritysten kehitystä? Sillä se on paras tapa rohkaista itsenäistä elinkeinon harjoittamista, ja itsenäisen elinkeinon harjoittamisen taso on edelleen liian matala tällä hetkellä. Siksi nämä kysymykset näyttäisivät tässä suhteessa olevan perusteltuja.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Kyllä, tiedätte, että olemme Eurooppa 2020 -strategiassa ehdottaneet koulutusta yhdeksi tavoitteeksi, mukaan luettuna koulun keskeyttämisen torjunta ja kolmannen asteen koulutuksen lisääminen. Mielestämme on mahdotonta puhua EU:n kilpailukyvystä käsittelemättä koulutuskysymystä.
Siksi yritämme saada kaikki jäsenvaltiot hyväksymään tuon tavoitteen ja, varmasti, jälkeenpäin on otettava käyttöön resursseja, joitakin jäsenvaltioista ja joitakin Euroopan unionista. Jälkeenpäin meidän on keskusteltava rahoitusnäkymistä. Emme ole vielä siinä asti, mutta mielestäni joihinkin toimiin on varmasti ryhdyttävä EU:n tasolla ja täydennettävä kansallisten hallitusten toteuttamia ponnistuksia. Sosiaalirahastossa meillä todellakin jo on nuorille joitakin harjoittelua koskevia toimia. Se on aikomuksemme. Emme voi ennakoida, mitä varoja sosiaalirahaston saatavilla on, mutta meillä pitäisi mielestämme varmasti olla riittävästi kunnianhimoa EU:n välineiden tasolla.
Jutta Steinruck
(DE) Meille kerrottiin eilen tiedotusvälineissä, että Antwerpenissä sijaitseva Opelin tehdas suljetaan. Se on vain yksi esimerkki EU:ssa kadonneista työpaikoista. Euroopan teollisuuden ammattiliitot järjestävät ensi torstaina mielenosoituksia koko Euroopassa. Ne kehottavat suojaamaan työpaikat ja Euroopan tulevaisuuden teollisuuskeskuksena. Ammattiliittojen jäsenet haluavat täystyöllisyyden, mutta he haluavat myös tehokkaita EU:n toimia ja selviä vastauksia nyt eikä viiden vuoden päästä.
Toimintaohjelmassanne ei anneta sen osalta kovinkaan selviä tietoja. Olette juuri viitannut suuntaviivoihin ja Eurooppa 2020 -strategiaa koskevaan kantaan. Minun mielestäni se ei ole tarpeeksi konkreettista. Teidän pitäisi antaa esimerkkejä. Mitä aiotte tehdä vahvistaaksenne strategisesti merkittäviä teollisuudenalojamme Euroopassa, ja mikä on komission tehtävä autoteollisuuden tekemisessä tulevaisuuden kestäväksi ja työpaikkojen suojelemisessa?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Työllisyyttä koskevat suuntaviivat riippuvat suuresti yleisestä talouskasvusta, mutta aiomme vahvistaa työllisyyttä koskevaa näkökohtaa Eurooppa 2020 -strategiassamme. Meillä on itse asiassa neljä suuntaviivaa: työmarkkinoihin osallistumisen lisääminen ja rakenteellisen työttömyyden vähentäminen, ammattitaitoisen työvoiman kehittäminen, työpaikkojen laadun ja elinikäisen oppimisen edistäminen, koulutusjärjestelmien suorituskyvyn parantaminen ja yhteiskunnalliseen koulutukseen osallistumisen lisääminen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta.
Nämä ovat yleisiä suuntaviivoja, joita EU:n toimielinten ja kansallisten hallitusten on nyt edistettävä kaikilla käytettävissään olevilla välineillä. On totta, että hopealuotia ei ole, EU:n työttömyyteen ei ole taianomaista ratkaisua tai ihmelääkettä. Ratkaisun on tultava myös kasvun edistämiseksi toteutetuista yleisistä toimenpiteistä rahoitusvakauden noudattamisen osalta, markkinoitamme kohtaan tunnetun luottamuksen osalta ja sisämarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntämisen osalta. Yllä esitetty on ainoa tapa ratkaista ongelma.
Autoteollisuuden osalta totean, että tietysti tiedämme, että Euroopan lisäksi koko maailmassa oli ylikapasiteettia, ja seuraamme sitä hyvin tiiviisti yhdessä itse teollisuuden kanssa, mukaan luettuna alan ammattiliitot.
Hannu Takkula
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, nuorten työttömyys ja syrjäytyminen on iso ongelma. Kuten sanoitte, 20 prosenttia nuorista on työttömänä.
Ongelmana on myös se, että kun nyt irtisanotaan paljon ihmisiä, suurin osa irtisanotuista on yli 50-vuotiaita. Samaan aikaan monissa jäsenvaltioissa kuitenkin puhutaan, että meidän täytyy pidentää työikää, meidän pitää nostaa eläkeikää, ja puhutaan myös, että tarvitsemme lisää ulkomaalaisia työntekijöitä. Tarvitaan siis voimakasta työperäistä maahanmuuttoa. Mielestäni tässä on jollakin tavalla ristiriita.
Haluaisin kysyä, että jos halutaan nostaa työikää, niin miksei yli 50-vuotiaille tarjota mahdollisuutta jatkaa töissä, vaan heitä irtisanotaan? Miksei nuorille luoda mahdollisuuksia, vaan sanotaan, että tarvitaan ulkomailta työperäistä maahanmuuttoa?
Mikä on eurooppalainen strategia tässä asiassa? Voimmeko me saada sellaisen aikaan? Uskon, että me kaikki olemme yhtä mieltä siitä, että nuorille lahjakkaille ihmisille pitäisi löytyä työpaikkoja, etteivät he syrjäytyisi. Syrjäytymiskehitys tulee maksamaan meidän yhteiskunnallemme aivan liian paljon.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Haluan voittaa tämän kilpailukykyä koskevan taistelun maailmanlaajuisesti. Yksi asia on varma: tarvitsemme enemmän ihmisiä, enemmän ja pidempään työskentelyä - ja haluaisin lisätä, parempaa, kilpailukykyisempää työskentelyä.
Pidemmän työelämän ja Eurooppaan suuntautuvan maahanmuuton välillä ei ole ristiriitaa. On itse asiassa sangen erikoista, että tällä hetkellä Saksassa on miltei miljoona avointa työpaikkaa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa melkein puoli miljoonaa. Se osoittaa, että työvoiman tarjonnan ja kysynnän välillä on epäsuhta.
Tällä alalla on paljon tehtävää. Mielestäni alaa voidaan edistää myös eläkeuudistuksilla. Haluan korostaa, että kriisin aikana jäsenvaltiot eivät turvautuneet perinteiseen politiikkaan, jossa ihmiset lopettavat työnsä aiemmin. Ne eivät ole tehneet niin. Itse asiassa on ollut mahdollista pitää ihmiset kauemmin työssä. Tämä on tärkeää, koska Euroopan kilpailukyvyn säilyttämiseksi on nostettava Euroopan työllisyystasoa.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, sanoitte puheessanne tänään, että komission työllisyyspolitiikan ensisijaisena tavoitteena on muun muassa auttaa tutkinnon suorittaneita ja nuoria pääsemään tehokkaasti työmarkkinoille.
Tiedämme, että tämän yhteiskuntaryhmän työttömyystaso on tällä hetkellä erittäin korkea. Espanjassa se on tällä hetkellä miltei 40 prosenttia ja Puolassa 20 prosenttia ja valitettavasti koko ajan kasvussa. Mielestäni yksi ongelma on se, etteivät opetetut aineet vastaa työmarkkinoiden tarpeita, ja ensimmäisiä työkokemuksia on vaikea saada.
Voimmeko mielestänne sanoa, että ammattikoulutusta koskeva Leonardo da Vinci -ohjelma ei ole tehokas? Miten arvioitte ohjelmaa? Onko Euroopan komissio laatimassa uusia toimenpiteitä, ja jos se on, mitä ne ovat, puuttuakseen nuorten ihmisten kasvavaan työttömyyteen? Mitä, arvoisa puheenjohtaja Barroso, voitte tänään tarjota ja ehdottaa EU:n nuorille?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Nuorten työttömyys on tällä hetkellä suurin ongelma EU:n työttömyyden osalta, koska se on yli 20 prosenttia.
Siksi olemme esittäneet kolmea konkreettista aloitetta: "Nuoriso liikkeellä", "Nuorten työllisyys" ja "Osaamisen ennakointi". Nuoriso liikkeessä -aloitteella parannetaan EU:n koulutusjärjestelmien tehokkuutta ja yhdenvertaisuutta, Nuorten työllisyys -aloitteessa tutkitaan tapoja selvittää kriisin vaikutus nuoriin ja Osaamisen ennakointi -aloitteessa pyritään samaan taidot ja työvoiman tarjonta vastaamaan paremmin kysyntään.
Olen juuri korostanut tilannetta kahdessa suurimmassa EU:n jäsenvaltiossa, koska vuoteen 2020 mennessä 16 miljoonassa uudessa työpaikassa tarvitaan korkeakoulututkinto, ja esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastosta käytetään 13,5 miljoonaa euroa vuosina 2007-2013 edistämään työntekijöiden ja yritysten sopeuttamistoimenpiteitä.
Voimme siis toteuttaa EU:n tasolla, yhteisön tasolla, joitakin toimenpiteitä täydentämään jäsenvaltioidemme nuorten työttömyyttä koskevan ongelman osalta toteuttamaa toimintaa.
Elisabeth Schroedter
(DE) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, minun on oltava eri mieltä kanssanne. Sanoitte, että Eurooppa 2020 -strategiassa on toimenpiteitä, joilla hyödynnetään vihreiden työpaikkojen luomista koskevia mahdollisuuksia Euroopan unionissa. Se ei ole totta. Olette yksinkertaisesti epäonnistuneet sisällyttämään sen strategiaan, ja minä ihmettelen miksi. On selvää, että jos haluatte saada aikaan työllisyyttä, talouden vihertyminen on merkittävä tilaisuus työpaikkojen luomiselle. Miksi se ei ole osa Eurooppa 2020 -strategiaa? Mitä komissio aikoo tehdä hyödyntääkseen täysimääräisesti kestävän kehityksen työpaikkojen luomista koskevat mahdollisuudet EU:ssa erityisesti, koska Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja on sisällyttänyt tämän merkittävän kohdan suunnitelmaansa, koska hänen mielestään se tarjoaa merkittävän mahdollisuuden? Mitä komissio aikoo tehdä?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Minun on muistutettava teille, että juuri komissio käynnisti ilmastonmuutos- ja energiapaketin ja että olemme korostaneet suuria mahdollisuuksia, joita niin kutsutun talouden vihertymisen joidenkin alojen työpaikkojen luomisella on ja että tietysti tulevaisuuden ensisijainen tavoite on se, yksi Eurooppa 2020 -strategian tärkeimmistä tavoitteista.
Olemme asettaneet Eurooppa 2020 -strategiamme ytimeen ilmasto- ja energiatavoitteemme, kasvihuonekaasujen 20 prosentin vähentämisestä uusiutuvien energialähteiden 20 prosenttiin ja 20 prosentin lisäykseen energiatehokkuudessa.
Esimerkiksi tämän uusiutuvia energialähteitä koskevan 20 prosentin tavoitteen osalta aiomme luoda työpaikkoja koko uusiutuvia energialähteitä koskevalla alalla. Se on siten ehdottomasti keskeinen osa tulevaisuuden talousstrategiaamme, ja olemme itse asiassa tehneet siitä yhden ydintavoitteistamme. Kasvusta, ei vain älykkäästä kasvusta ja tasa-arvoisesta kasvusta, vaan myös kestävästä kasvusta.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Arvoisa puhemies, täällä on puhuttu paljon nuorista, mikä on aivan oikein. Toinen ihmisryhmä, johon tämä työllisyyskriisi tulee iskemään erittäin rajusti, ovat naiset. Nimittäin nyt, kun kansantaloudet velkaantuvat ja jäsenvaltiot leikkaavat budjettia, niin budjettileikkaukset kohdistuvat usein niihin aloihin, eli terveydenhuoltoon ja koulutukseen, joilla naiset työskentelevät.
Kysynkin herra Barrosolta, mitä te sanotte ja mitä te aiotte tehdä niille jäsenvaltioille, jotka huolimatta siitä, että 2020-ohjelmassa sanotaan, että pitää panostaa inhimillisiin voimavaroihin, koulutukseen ja terveydenhuoltoon, leikkaavatkin niistä? Koska tämän päivän musiikkia jäsenvaltioissa on "leikataan, leikataan, leikataan" eikä "investoidaan, investoidaan, investoidaan ihmisiin", mitä te aiotte tehdä näille jäsenvaltioille?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Naisten osalta se oli noussut 9,3 prosenttiin vuoden 2010 helmikuuhun mennessä, verrattuna miesten 9,8 prosenttiin, eli vähemmän kuin miehillä. On kuitenkin totta, kuten sanoitte, että tulevaisuudessa naisten työllisyys voi aiheuttaa suurempaa huolta, koska jotkin aloista, joihin tuleva talouden tiukentuminen eniten vaikuttaa, ovat juuri niitä, jotka ovat enemmän riippuvaisia naisten työpaikoista.
Meidän on pyydettävä jäsenvaltioita käsittelemään tätä politiikassaan ja olemaan hyväksymättä sitä, että naiset joutuvat heikompaan asemaan tässä siirtymässä. Meidän mielestämme työllisyyden tavoitetaso - ja olemme keskustelleet tästä myös jäsenvaltioiden kanssa Eurooppa-neuvostossa - pitäisi kohdistaa sekä miesten että naisten työllisyyden edistämiseen. Joissakin jäsenvaltioissa tähän on itse asiassa loistavat mahdollisuudet. Joissakin jäsenvaltioissa naisten työllisyystaso on edelleen paljon miehiä alhaisempi.
Puhemies
(EN) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, kiitos vastauksistanne ja siitä, että osallistuitte kyselytuntiin täällä Euroopan parlamentissa. Mielestäni se oli mielenkiintoista.
Kiitos, hyvät kollegat, aktiivisuudestanne viime tunnin aikana.
Tapaamme myös ensi kuussa puheenjohtaja Barroson kyselytunnin aikana.
