Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana Willi Piecykin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta laatima mietintö Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta.
Willi Piecyk
Arvoisa puhemies, olen iloinen, että te toimitte toisen kerran puhemiehenä meripolitiikasta käytävässä keskustelussa. Olitte keskustelussa myös vuosi sitten.
Arvoisa komission jäsen, aloitetaan hyvillä uutisilla. Tänä iltana järjestetään ensimmäisen Euroopan meripäivän tilaisuus pyhän Jaakobin kirkossa Lyypekissä. Kyseisessä kirkossa on kansainvälinen muistomerkki siviilimerenkululle. Komission jäsen Barrot vihki sen käyttöön viime vuonna. Kapteenit keskustelevat siellä tänä iltana elin- ja työoloistaan. Pastorit ovat luottaneet parlamentin puhemieheen ja neuvoston ja komission puheenjohtajiin siinä, että 20. toukokuuta todella julistetaan Euroopan meripäiväksi tänä iltapäivänä. Se on ilonaihe, ja sen pitäisi myös saada Eurooppa kiinnittämään enemmän huomiota meriinsä.
Ne, jotka uskovat, että kyseinen päivä on itse asiassa jo meripolitiikkaa, erehtyvät pahasti: tällaisen meripäivän ei pitäisi taantua pelkäksi symboliikaksi. Tämä tarkoittaa, että sen on oltava osa poliittista kehystä. Politiikkaa tarvitaan - sosiaalisia asioita, meriturvallisuutta ja ilmaston suojelemista varten. Käsitelläänpä elin- ja työoloja laivoilla: on täysin vanhentunut ajatus, että monia sosiaalista suojelua ja työsuojelua koskevia säännöksiä ei sovelleta merenkulkijoihin. Sen on muututtava, ja myös komissio näkee, että sen on muututtava. Me odotamme komission aloitteita.
Kansainvälinen työjärjestö hyväksyi merityötä koskevan yleissopimuksen vuonna 2006. Tähän mennessä sen on ratifioinut kolme valtiota: Bahama, Liberia ja Marshallinsaaret. Missä tilanteessa Euroopan valtiot ovat tällä hetkellä? Jos neuvosto haluaa parantaa navigoinnin ja merenkulun turvallisuutta, sillä on tehtävänä yksinkertaisesti yksi asia: sen on lopultakin hyväksyttävä Erika III -paketti. On hieman liikaa, että neuvosto käsittelee meriturvallisuutta niin viivytellen. Parlamentin ensimmäisestä käsittelystä on kulunut yli 12 kuukautta, eikä meillä vieläkään ole yhtään yhteistä näkemystä. Erika- ja Prestige-onnettomuuksien pitäisi itse asiassa olla riittävä varoitus ja muistutus siitä, että toimiin on viimeinkin ryhdyttävä.
Komission puheenjohtajan Barrot'n tammikuussa esittelemässä ilmastonsuojelua koskevassa paketissa viitataan mahdollisuuteen sisällyttää meriliikenne päästökauppaan. Se on liian löysää, se ei ole tarpeeksi. Minun mielestäni meripolitiikassa on saavutettava ilmastonsuojelun osalta ainakin kolme asiaa: meriliikenteen sisällyttäminen päästökauppaan - nyt, ei joskus; saastepäästöjen - hiilidioksidin, rikkidioksidin ja typen oksidien - olennainen vähentäminen ja tuulen ja aurinkoenergian kaltaisten uusiutuvien energialähteiden käyttö. Satamissa on lopetettava se, että laivojen moottorit tuottavat oman energiansa, mikä vahingoittaa ihmisiä ja luontoa. Sitä vastoin meidän on myös tuotettava energiaa maalta käsin, joten satamissa olevat laivat on yhdistettävä energialähteeseen.
Pohjanmerellä ja Itämerellä on kymmenittäin menneistä sodista peräisin olevia ammuksia. Ne aiheuttavat valtavia vaaroja. Tarvitsemme siksi toimintasuunnitelman määrittääksemme ja poistaaksemme tämän vanhan ja haitallisen jätteen. Viime kuukausien aikana olemme kuulleet, että merirosvot ovat hyökänneet eurooppalaisia laivoja ja eurooppalaisia vastaan Afrikan rannikolla. Tarvitsemme siksi avomerta koskevaa selkeää kansainvälistä lainsäädäntöä ja tukijärjestelmän, ja meidän on suojeltava rannikoita mereltä, mutta myös meriä rannikoilta. Suurin vaara merille tulee edelleen maalta: maatalous ja teollisuus tuottavat 80 prosenttia saastepäästöistä. Parannuskeinon löytämiseksi myös tällä alalla on sovellettava EU:n lainsäädäntöä ja pantava sitä täytäntöön.
Kun tämän iltapäivän äänestyksen jälkeen julistamme 20. päivän toukokuuta Euroopan meripäiväksi, toivon, että ensi vuoden toukokuun 20. päivänä voimme sanoa: olemme saavuttaneet tällä välin paljon.
Näettehän, se oli tarkka rantautuminen.
(Suosionosoituksia)
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, minusta on sangen sopivaa, että käymme tätä keskustelua, kun juhlimme ensimmäistä Euroopan meripäivää. Loppujen lopuksi se oli parlamentin jäsen Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, joka ensimmäisenä ehdotti ajatusta puheenjohtajalle Barrosolle Euroopan unionin tulevaa meripolitiikkaa koskevan vihreän kirjan valmistelujen yhteydessä. Kiitos kuuluu myös parlamentille ja erityisesti puhemies Hans-Gert Pötteringille, joka myöhemmin tänään toimii isäntänä Euroopan meripäivän perustavan yhteisen kolmikantajulistuksen allekirjoitustilaisuudessa. Tämä juhlinta osoittaa, miten pitkälle olemme päässeet yhdennetyn eurooppalaisen meripolitiikan kehittämisen lisäksi myös Euroopan valtameriä ja meriä koskevan uuden näkemyksen kehittämisessä. Se osoittaa myös, miten tiiviisti kaikki EU:n toimielimet ovat osallistuneet jokaiseen kehitysvaiheeseen. Parlamentti on itse asiassa ollut keskeinen toimija uuden yhdennetyn meripolitiikan kehittämisessä sekä järjestämällä monia kokouksia, joissa käytiin tuloksekkaita keskusteluja ja syvällisiä väittelyjä, että laatimalla mietintöjä, joilla työtämme ohjataan ja joissa annetaan erityistä neuvontaa meripolitiikan täytäntöönpanossa.
Haluaisin myös esittää sydämelliset kiitokseni esittelijälle Willi Piecykille siitä, että hän on koordinoinut eri valiokuntien innokasta mielenkiintoa ja laatinut tämän vaikuttavan mietinnön. Haluan myös kiittää eri valiokuntien esittelijöitä ja muita arvostettuja parlamentin jäseniä, jotka ovat koko kahden viime vuoden aikana antaneet erityisen panoksensa parlamentin osuuteen tässä tulevassa EU:n politiikassa. Heiltä minä pyydän anteeksi sitä, etten voi mainita heitä nimeltä, kuten haluaisin.
Nyt haluaisin teidän luvallanne käsitellä itse mietintöä. Vaikka mietinnössä ei ole mitään uusia ehdotuksia, siinä keskitytään kuitenkin tiettyihin parlamentissa vuoden 2007 heinäkuussa esitettyihin vaatimuksiin, jotka tukivat meitä määrittäessämme tietä eteenpäin ja jotka innoittavat meitä nyt jatkamaan meripolitiikan täytäntöönpanoa.
Joissakin alakohtaisissa kysymyksissä komissio pitää myönteisenä sitä, että parlamentti jatkuvasti korostaa meripolitiikan ympäristöulottuvuutta ja erityisesti ilmastonmuutoksen haasteita, ja odottaa innokkaasti, että näitä huolenaiheita käsittelevä ilmastonmuutoksen sopeutumista koskeva strategia hyväksytään vuonna 2008.
Komissio pitää myös myönteisenä sitä, että Euroopan parlamentti tunnustaa meriliikenteen merkityksen EU:n taloudelle, ja sitä, että parlamentti tukee yhteistä meriliikennealuetta, merten moottoriteiden kehittämistä ja lähimerenkulkua. Ne ovat kaikki hankkeita, joiden toteuttamista komissio jatkaa sinnikkäästi.
Tutkimuksen osalta komissio pitää myönteisenä parlamentin tukea kattavan meriliikennestrategian kehittämiselle, sillä se on meripolitiikan kulmakivi ja sen pitäisi olla valmis hyväksyttäväksi vuoden 2008 puoliväliin mennessä.
Komissio on tyytyväinen mietinnön myönteiseen asenteeseen siitä, että kalastusalan kestävyys on varmistettava. Olemme ottaneet sinisen kirjan antamisen jälkeen monia askelia tähän suuntaan, muun muassa antamalla huhtikuussa 2008 tiedonannon ekosysteemiin perustuvasta lähestymistavasta ja hylkyjä koskevat kaksi ehdotusta, jotka ovat valmiita tämän vuoden loppuun mennessä.
Sen lisäksi, että muun muassa ympäristö, meriliikenne, tutkimus ja innovaatio, sosiaaliset näkökohdat, kalastus ja energia on erityisesti mainittu, komissio pitää myönteisenä sitä, että meripolitiikan alueelliselle näkökulmalle on annettu erityistä merkitystä, sillä EU:lla on poikkeuksellinen meriulottuvuus laajojen rannikoidensa, saariensa ja syrjäisimpien alueidensa ansiosta. Komissio myös kannattaa täysimääräisesti sitä, että meripolitiikassa pitäisi ottaa huomioon eri erityispiirteet jäsenvaltioissa ja merialueilla, mukaan luettuna rannikkoalueet, saaret ja syrjäisimmät alueet.
Arvoisat parlamentin jäsenet, me olemme vielä varhaisessa vaiheessa meripolitiikan täytäntöönpanossa, mutta parlamentin jatkuvalla tuella pyrimme lisäämään toimenpiteitä kyseisessä täytäntöönpanossa. Lopuksi haluaisin jälleen kerran onnitella Euroopan parlamenttia ja asiaankuuluvia esittelijöitä heidän erinomaisesta työstään. Me odotamme innokkaasti tiiviin vuoropuhelun jatkamista kanssanne seuraavina kuukausina, jotta unionissa saadaan pantua täytäntöön yhdennetty meripolitiikka. Luotamme myös teidän tukeenne siinä, että saamme erityisesti Euroopan merialueet mukaan vuoden 2009 meripäivään.
Sérgio Marques
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, onnittelemme Euroopan komissiota sen Euroopan unionin yhdennettyä meripolitiikkaa koskevasta tiedonannosta sekä ehdotuksesta toimintasuunnitelmaksi, jolla säädetään ensimmäisistä vaiheista pyrittäessä kyseisen politiikan täytäntöönpanoon.
Vihreän kirjan ja nykyisen sinisen kirjan laatimisen välisenä aikana on selvästi ollut joitakin vastoinkäymisiä, erityisesti merenkäytön suunnittelun, rannikkojen suojelun, Euroopan lipun ja kansainvälisen merenkulkujärjestön eurooppalaisen edustajan osalta, mutta edistystäkin on ehdottomasti saavutettu erityisesti sosiaalisessa ulottuvuudessa, investoinneissa, innovaatioissa ja meriklustereissa ja meriliikenteessä. Yleisesti tulos on positiivinen.
Meidän on nyt toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen toteutettava käytännössä tehokasta yhdennettyä meripolitiikkaa, jolla varmistetaan, että eri politiikanaloja koordinoidaan, mikä tuottaa odotettua yhteisvaikutusta ja todellista lisäarvoa. Vain tällä tavalla politiikka voi olla merkittävä väline, jonka avulla voidaan vastata kestävän kehityksen, kilpailukyvyn ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden luomiin haasteisiin Euroopassa.
Aluekehitysvaliokunta toivoo ennen kaikkea, että yhdennetty meripolitiikka vaikuttaa hyvin myönteisesti rannikkoalueiden, saarten ja syrjäisimpien alueiden kehitykseen.
Pedro Guerreiro
Aion puhua hyvin lyhyesti, mutta haluaisin korostaa merkitystä, joka kalatalousvaliokunnan tekemien ehdotusten sisällyttämisellä mietintöön on, sillä niissä korostetaan, että Euroopan unionin yhdennetyn meripolitiikan päätavoitteena pitäisi kalastusalalla olla alan nykyaikaistaminen ja kestävän kehityksen edistäminen, sen sosioekonomisen elinkelpoisuuden ja kalavarojen turvaaminen, elintarvikeriippumattomuuden ja elintarviketurvallisuuden, kalatuotteiden saatavuuden ja työpaikkojen säilymisen turvaaminen sekä kalastajien elinolosuhteiden parantaminen. Ehdotuksissa korostetaan myös, että mereen liittyvien uusien ja parempien työpaikkojen luominen etenkin kalastusalalla riippuu myös siitä, että varmistetaan oikeudenmukaiset ja riittävät tulot alalla työskenteleville ihmisille. Tarvitaan myös mekanismeja, joilla maksetaan korvauksia kalakantojen elvytyssuunnitelmista kärsimään joutuneille kalastajille ja joilla lisätään tukea kalastusalan tieteelliselle tutkimukselle eri jäsenvaltioissa erityisesti seitsemännen puiteohjelman puitteissa ja joilla osoitetaan yhteisön tukea asianmukaisille miehistöjen avustus- ja pelastustoimille.
Georg Jarzembowski
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, ryhmäni haluaisi ensinnäkin kiittää esittelijää, Willi Piecykiä. Hän on jo vuoden ajan johtanut keskusteluja oikein hyvin ja hahmotellut haasteita. Paljon kiitoksia, hyvä Willi Piecyk!
Myös me tuemme yksimielisesti mietintöä. Arvoisa komission jäsen, pidämme kuitenkin valitettavana sitä, että toimintasuunnitelma ei sisällä riittävästi konkreettisia toimia. Willi Piecyk on jo pannut merkille, että koko joukko ympäristöongelmia on edelleen ratkaisematta. Konkreettisia toimia ei ole, ja on epäselvää, miten eri toimijat - esimerkiksi laivanomistajat - osallistuvat ilmastonmuutoksen torjuntaan ja miten he voivat selvitä maailmanlaajuisessa kilpailussa. Tämä ulottuu rikkioksidien ja typen oksidien vähentämisen kaltaisista merellä suoritettavista toimenpiteistä maalta saatavan energian käytön kaltaisiin satamassa suoritettaviin toimenpiteisiin.
Minä olen rehellisesti sanoen hieman pettynyt. Kun komissio sanoo, että se esittää tästä ehdotuksia syksyllä, emme voi enää panna niitä täytäntöön tämän parlamentin toimikauden aikana. Ehkä voisitte lisätä vähän voita kalaan, kuten Hampurissa sanotaan, ja saada siten vähän lisää energiaa.
Toinen asia koskee merenkulun valvontaa. Mielestäni emme tarvitse pelkästään parempaa yhteistyötä kansallisten rannikkovartiolaitosten välillä. Meidän ei pelkästään pidä vahvistaa Frontex-virastoa, joka käsittelee laitonta siirtolaisuutta, vaan me tarvitsemme myös EU:n rannikkovartioston. Tämä on ollut jo vuosien ajan yksi huolenaiheistamme eli, että kaikki toimet, olivatpa ne sitten kalastustoimia, tullin työtä tai poliisityötä, keskitetään jäsenvaltioihin, ja tätä varten otetaan käyttöön voimakas EU:n rannikkovartiosto. Arvoisa komission jäsen, aikooko komissio esittää ehdotuksen rannikkovartiostosta tämän parlamentin toimikauden aikana vai ei?
Viimeinen uusi kohta koskee merirosvoihin liittyviä tarkistuksia. Meidän on suojeltava kalastus- ja kauppalaivastojamme paremmin kansainvälisillä vesillä, ja siksi tarvitsemme toimintaa sekä EU:n tasolla että maailmanlaajuisesti. Merten vapaudesta ei pitäisi tulla merirosvojen vapautta.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE-ryhmän puolesta. - (RO) Onnittelen kollegaamme Willi Piecykiä, jota arvostan hyvin paljon. Olen iloinen, että keskustelemme hänen mietinnöstään tänään, kun allekirjoitetaan kolmikantajulistus, jolla perustetaan vuosittain 20. toukokuuta vietettävä Euroopan meripäivä.
Euroopan unionin yhdennetyllä meripolitiikalla pitäisi varmistaa niiden alojen yhteisvaikutus, joilla on erityistä taloudellista merkitystä, kuten laivanrakennusteollisuus, meri- ja jokiliikenne, satamatoiminnot, kalastus, energia, matkailu, ympäristönsuojelu ja merenkulkuperinteen suojelu. Unionin rajana on 1. tammikuuta 2007 lähtien ollut Mustameri, ja unionin pitäisi edistää yhteistä meripolitiikkaansa myös tällä alueella. Sisävesiliikenteen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevia hankkeita ja merikäytävien liikennettä varten on koordinaattoreita. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen laajentaminen liittyy merikäytäviin. Pyynnöt, jotka koskevat hankkeita, joita komissio on käynnistänyt Euroopan merikäytäviä varten, eivät valitettavasti koske myös Mustanmeren aluetta. Pyydän komissiota laatimaan tutkimuksia ja hankkeita Mustanmeren aluetta varten, sillä siitä on tultava Euroopan laajuisen verkon strateginen alue. Pyydän myös komissiota laatimaan konkreettisia toimia sisältävän suunnitelman suisto- ja jokisuualueiden suojelemiseksi, ja tässä viittaan erityisesti Tonavan suistoon.
Paweł Bartłomiej Piskorski
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, minäkin haluan onnitella Willi Piecykiä erinomaisesta mietinnöstä. On tärkeää, että keskustelemme tällä symbolisella hetkellä, mutta minä haluaisin ennen kaikkea kiinnittää huomion tämän mietinnön käytännön näkökohtiin. On todella väärin, että muun yhteisössä täytäntöön panemamme EU:n politiikan joukossa meriasiat on tähän mennessä siirretty sivuun eikä niitä ole katettu yhteisön laajuisella politiikalla.
Haluan korostaa sitä, että tämä ei ole erillinen ala, tämä on ala, jolla on hyvin laajat ulottuvuudet, kuten tässä mietinnössä todetaan. Sillä on taloudellinen ulottuvuus: hyvin monet ihmiset saavat elantonsa merestä ja työskentelevät merellä. Sillä on hyvin vahva yhteiskunnallinen ulottuvuus, mikä meidän on pidettävä mielessämme, kun puhumme alan uudelleen järjestelystä ja kun puhumme siitä, mitä meidän pitäisi tehdä ihmisille, jotka saavat elantonsa merestä ja jotka työskentelevät merellä. Keskustelullamme on hyvin merkittävä ympäristöön liittyvä ulottuvuus, jota korostetaan tässä mietinnössä erityisesti, ja haluaisin kiittää esittelijää myös siitä. Alueellinen ulottuvuus on myös hyvin tärkeä; emme saa unohtaa, että mereltä elantonsa saavat alueet ja meren rannalla sijaitsevat alueet ovat hyvin huomattava osa yhteisöämme.
Haluaisin myös korostaa tässä keskustelussa esiin noussutta seikkaa eli sitä, että me käsittelemme työtämme ja keskustelujamme aina eräänlaisena sisällysluettelona ja johdantona komissiolle. Me hahmottelemme tiettyjä vastauksia, esitämme kysymyksiä ja kuvailemme epäilyksiämme, kun taas odotuksemme komission suhteen ovat itse asiassa hyvin suuret, ja odotamme vastausten ja erityisten ratkaisujen tulevan mahdollisimman pian.
Haluaisin myös huomauttaa, että hyvin monille maille tämä on painopisteala, joka on yhtä merkittävä kuin muut EU:n politiikanalat, esimerkiksi maatalouspolitiikka.
Margrete Auken
Arvoisa puhemies, tähän mennessä yritykset saada merenkulkuala eroon vanhanaikaisesta käsityksestä, jonka mukaan meri pyyhkii pois kaikki jäljet, ovat epäonnistuneet. Ei, meri muistaa yhtä hyvin kuin maa ja vesi, yhtä hyvin kuin kasvit ja eläimet ja ihmiskeho, ja merenkulkualan osuus saasteista on edelleen valtava. Kuvitelkaa, että voisimme saada tärkeimmät merenkulkumaat tekemään kansainvälisestä merenkulkujärjestöstä aktiivisen toimijan maailman ympäristön pelastamisessa sen sijaan, että se nykyisellään jarruttaa hyviä aloitteita. Tämä Willi Piecykin mietintö on erinomainen lisä aiempiin saavutuksiimme parlamentissa, mutta toivon, että voimme vahvistaa sitä edelleen ja saada tukea ehdottamammalle tarkistukselle, jotta merenkulku sisällytettäisiin kiistatta hiilidioksidin päästökauppajärjestelmään. Ilmailu on jo sisällytetty. Ainoa looginen ja puolustettavissa oleva lähestymistapa on se, että merenkulku osallistuu myös päästökauppaan. Siksi, hyvät naiset ja herrat, tukekaa tarkistusta 1, jotta mietintöön saadaan sisällytetyksi merenkulkualan päästökauppajärjestelmä.
Seán Ó Neachtain
UEN-ryhmän puolesta. - (GA) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi onnitella Willi Piecykiä hänen mietinnöstään. Olen kotoisin saarelta ja ymmärrän oikein mainiosti merenkulkua koskevan tutkimuksen ja edistyksen merkityksen.
Minun mielestäni tämän päivän mietintö hyödyttää meitä suuresti tämän saavuttamisessa. Emme ole kovin tyytyväisiä yhteiseen meripolitiikkaan Irlannissa, mutta pelissä on paljon enemmän. Jokin aika sitten vierailimme alueellani yhdessä kalatalousvaliokunnan kanssa ja näimme, miten loistavaa työtä Oranmoren merenkulkuinstituutti on tehnyt Galwayn kreivikunnassa. Merenkulkuinstituutin kaltaisten muiden instituuttien kanssa voimme edistää tarvittavaa tutkimusta koko Euroopassa, jotta sininen vallankumous, josta puhumme niin paljon, voisi toteutua ja jotta se voisi tukea suunnitelmaamme.
Pedro Guerreiro
Puhun lyhyesti huomauttaakseni vain, että kaikissa meripolitiikkaa koskevissa aloitteissa on kunnioitettava jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeutta aluevesien ja yksinomaisten talousvyöhykkeiden osalta.
Haluaisin huomauttaa, että Portugalin tasavallan perustuslain 5 pykälässä säädetään, että valtio ei saa luovuttaa mitään osaa Portugalin alueesta tai sitä koskevista itsemääräämisoikeuksista - ja tämä sisältää oikeudet välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan merenpohjaan. Lisäksi on olennaisen tärkeää, että merenkulkijoiden työoloja parannetaan, työpaikat taataan, samasta työstä samaa palkkaa koskevaa periaatetta kunnioitetaan, työaikaa vähennetään, monitaitoisuutta koskevaa vaatimusta ei sovelleta ja vastustetaan kaikkia uusia pyrkimyksiä vapauttaa satamapalvelut EU:n tasolla, erityisesti yhteisön sisäisessä laivaliikenteessä; meripolitiikan ”vakaata taloudellista pohjaa” ei pitäisi rakentaa Euroopan kalatalousrahaston ja yhteisen kalastuspolitiikan kustannuksella, vaan sen pitäisi perustua periaatteeseen, jonka mukaan uudet painopistealat edellyttävät uutta rahoitusta.
Fernand Le Rachinel
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, onnittelut Willi Piecykille hänen erinomaisesta mietinnöstään yhdennetystä meripolitiikasta sekä kollegalleni Georg Jarzembowskille hänen asiaankuuluvista huomioistaan.
Arvoisa puhemies, tässä mietinnössä yhdistetään ansiokkaasti tämän politiikan eri puolet: ympäristöön, talouteen, yhteiskuntaan ja turvallisuuteen liittyvät puolet. Viittaan erityisesti ongelmiin, jotka liittyvät laittomaan siirtolaisuuteen, terrorismiin ja salakuljetukseen, joita tapahtuu koko 320 000 kilometriä pitkällä Euroopan rannikolla. Niiden jäsenvaltioiden, joiden alueeseen kuuluu rannikkoa, on tehostettava merialueidensa seurantaa ja valvontaa. Niiden ja tämän laittoman toiminnan alkuperämaiden välinen yhteistyö on pantava täytäntöön mahdollisimman pian.
On myös totta, että tieteelliset keksinnöt, teknologian huomattava edistys, globalisaatio, ilmastonmuutos ja merenkulusta aiheutuva saastuminen muuttavat huomattavasti Euroopan suhdetta meriin ja valtameriin, mukaan luettuna kaikki niiden mukanaan tuomat ongelmat ja haasteet.
Olen kuitenkin pettynyt siihen, että meille ehdotettu teksti ei kata yksityiskohtaisemmin satamia ja kalastusalaa koskevaa politiikkaa. Nämä kaksi alaa ovat erityisen arkaluontoisia, kuten tiedämme. Ranskassa ammattikalastajat saartavat satamia Atlantilla, Englannin kanaalissa ja Välimerellä vastauksena dieselin hinnan äkilliseen nousuun ja Brysselin säätämiin kiintiöihin.
Ala on sekä rakenteellisessa että taloudellisessa kriisissä. Kalastuksen johtajat eivät enää halua investoida aluksiinsa, joten laivasto vanhenee. Ranskalaisen kalastusaluksen keskimääräinen ikä on 25 vuotta. Yhä harvemmat ihmiset valitsevat urakseen kalastuksen ammatin rajoitteiden takia.
Arvoisa puhemies, yhdennetyssä meripolitiikassa on otettava huomioon nämä alakohtaiset huolenaiheet ja ongelmat ja käännettävä nopeasti tämä suuntaus, joka johtaa kalastusalan hitaaseen ja tuskalliseen kuolemaan.
Luís Queiró
(PT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, hyvä Willi Piecyk, kaikki, jotka nyt kulkevat Berlaymont-rakennuksen etupuolelta, näkevät valtavan taulun, jossa on mahdollisuuksien valtamerta tarkoittava lause ”An Ocean of Opportunity”, joka viittaa tänään vietettävään Euroopan meripäivään ja Euroopan meripolitiikkaan.
Euroopan komissio on sangen oikeassa, ja myös minun mielestäni investoinnit, joita olemme päättäneet tehdä mereen, voisivat olla erinomainen mahdollisuus laajojen luonnonvarojen käyttämiseen vastuullisesti ja kilpailukykyisesti.
Maailma on valitettavasti pullollaan menetettyjä mahdollisuuksia, haaksirikkoon joutuneita hyviä ajatuksia. Niin ei saa käydä Euroopan meripolitiikalle. Meiltä ei voi tai pikemminkin meiltä ei saa puuttua tahtoa tai valmiuksia toteuttaa politiikkaa, kuten Georg Jarzembowski aivan oikein huomautti.
Vahvaa uskoamme tämän aloitteen mahdollisuuksiin ei saa kuluttaa puolittaisiin toimenpiteisiin tai siihen, että pelkästään esitetään avokätisiltä kuulostavia ajatuksia, jotka pohjimmiltaan eivät ole niin kunnianhimoisia kuin haluaisimme.
Jos haluamme menestyä, meidän on investoitava päättäväisesti sinisiin teknologioihin, edistettävä meriklusterien verkostoa kehittääksemme parhaita käytäntöjä ja kehittyneimpiä teknologioita, hyödynnettävä merta parhaalla mahdollisella tavalla ilmastonmuutoksen torjunnassa ja meren käyttämisessä uusiutuvana energianlähteenä, edistettävä meriliikennettä ja rannikkomatkailua, tunnustettava merialueet, erityisesti syrjäisimmät alueet, ja niiden merkitys turvallisuudessa ja laittomalta siirtolaisuudelta, ihmiskaupalta, salakuljetukselta ja terroristiuhkilta suojelussa. Meidän on tietysti myös varmistettava, että meillä on strateginen ja yhdennetty näkemys ja kestävä rahoitus tällaista toimintaa varten.
Siksi kehotan nyt suoraan komissiota ja kollegoitani sanomaan, että osoitettu kunnianhimo ei voi olla vähempää kuin kunnianhimo rakentaa uusi yhdennettyyn meripolitiikkaan perustuva eurooppalainen mielenkiinnon keskus.
Arvoisa komission jäsen, tämä on ainutkertainen mahdollisuus. Mietin vain, pystyvätkö Euroopan komissio ja tämä parlamentti vastaamaan omaan haasteeseensa.
Robert Navarro
(FR) Arvoisa puhemies, yksi tänään vietettävän Euroopan meripäivän tavoitteista on parantaa mereen liittyvien ammattien kuvaa palauttamalla niille niiden tulevaisuudennäkymät. Näitä ammatteja koskevien työhön ja työllisyyteen liittyvien ehtojen parantamisen ja urasuunnitelmien uudelleen määrittelyn lisäksi on täytettävä monia rakenteellisia ehtoja.
Tällä hetkellä Ranskassa epätoivoiset kalastajat saartavat satamia, koska he eivät enää usko tulevaisuuteensa. Kalakantojen suojelemiseen tähtäävien kalastusrajoitusten - en kyseenalaista periaatetta, mietin vain, onko se oikeudenmukainen - lisäksi polttoaineen hinnan nousu uhkaa ajaa heidät vararikkoon.
Tämä on jo ongelma Ranskassa, mutta on todennäköistä, että se leviää lähitulevaisuudessa Euroopan muihin osiin. Euroopan unioni voi ja sen täytyy toimia tällä alalla tukemalla uudelleenjärjestelyä ja kannustamalla sellaisten alusten käyttöönottoa, joiden polttoaineen kulutus on puhtaampaa ja tehokkaampaa. Sen on myös kiireellisesti autettava tästä taloudellisesta kriisistä kärsiviä yrityksiä pysymään pinnalla. Korostan tätä viimeistä kohtaa, koska emme voi sallia sitä, että kansalaiset yhdistävät ensimmäisen Euroopan meripäivän mielessään koko alan kuolemaan.
Anne E. Jensen
(DA) Arvoisa puhemies, Willi Piecykin mietinnössä korostetaan, että meripolitiikan osalta tarvitaan konkreettisempaa toimintaa, ja olen vahvasti samaa mieltä. Missään ei tarvita niin paljon aktiivista meripolitiikkaa kuin Itämerellä. Se on EU:n saastunein merialue, jolle tulee laajasti saasteita maalta ja laivoista. Tämän lisäksi siellä on menneistä sodista peräisin olevia hylättyjä ammuksia. Itämeren luonnon on oltava puhtaampaa, ja haluaisimme myös nähdä alueella voimakasta taloudellista kehitystä sekä siirtymisen rannikkolaivaliikenteeseen, millä vähennettäisiin tieliikenteen määrää. Siksi on löydettävä ratkaisu, jolla rajoitetaan laivojen päästöjä mutta ei estetä rannikkolaivaliikenteen kehitystä. Minun mielestäni ratkaisuna on menetelmien vapaus päästöjä koskevien poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi sekä rahoitusvälineet. Toivon, että komissio voimistaa Itämeri-strategiassaan ympäristön parantamista koskevaa työtä ja ottaa oppia pilottihankkeista, jotka parlamentti sisällytti tämän vuoden talousarvioon.
Ian Hudghton
(EN) Arvoisa puhemies, minä edustan Skotlantia, yhtä Euroopan ensisijaisista merenkulkuvaltioista. EU:lla on noin 68 000 kilometriä rantaviivaa, Skotlannilla on siitä noin 11 000 kilometriä. Joten merenkulun kannalta Skotlanti on Euroopan sydämessä. Meillä on paljon voitettavaa ja paljon annettavaa meristrategiassa ja -politiikassa.
Vesissämme on paljon mineraaleja, energiaa ja elollisia luonnonvaroja, ja sijaintimme on ihanteellinen Euroopan ja muun maailman meriliikenteen solmukohdaksi. Merenkulkuvaltioilla on strategiassa ja politiikassa omat painopistealansa niiden vesialueilla olevien resurssien osalta. Kaikella EU:n politiikalla pitäisi tukea merenkulkuvaltioita saavuttamaan niiden tavoitteet, esimerkiksi rahoittamalla tutkimusta, edistämällä uusien reittien kehittämistä tavara- ja matkustajaliikenteelle, tukemalla energian yhdysputkia ja parantamalla alusten turvallisuutta ja energiatehokkuutta.
Haluaisin lainata Willi Piecykin mietinnön 34 kohtaa, jossa sanotaan, että ”unionin yhdennettyä meripolitiikkaa pitäisi kehittää niin, että YKP:ssa vältettäisiin epäkohdat, esimerkiksi liiallinen keskittyminen”. Toisin sanoen: luodaan lisäarvoa eikä puututa asiaan toimivaltaa koskevan tekosyyn nojalla.
Athanasios Pafilis
(EL) Arvoisa puhemies, komission tiedonannossa Euroopan unionin meripolitiikasta pyritään varmistamaan laivanomistajien ja tällä alalla aktiivisten monopolististen ryhmien kannattavuus.
Mitä voidaan sanoa yhdennettyä meripolitiikkaa koskevista ehdotuksista?
Ensinnäkin niillä edistetään uusia erioikeuksia sekä muutoksia yhteisössä ja kaupallisen lainsäädännön kansainvälisissä puitteissa. Kaiken muun lisäksi niillä luodaan sosiaalisia ongelmia merenkulkualan työntekijöille ja saaristoalueiden asukkaille, mikä aiheuttaa erimielisyyttä.
Toiseksi, meripolitiikka niputetaan yhteen liikenteen ja muiden asiaan liittyvien alojen kanssa.
Kolmanneksi esitetään laajamittaisia muutoksia koulutus- ja työsuhteisiin työntekijöiden korvaamiseksi halvemmalla työvoimalla. Työmäärä kasvaa, ja niin kasvavat myös ihmisten elämään ja ympäristöön kohdistuvat uhat.
Neljänneksi, satamia myydään liikeyritysten monopolistisille ryhmittymille.
Viidenneksi, sortomekanismeja vahvistetaan käyttämällä terrorismin torjuntaa tekosyynä.
Kuudenneksi, mukavuusliput ovat symboleita kilpailukyvylle ja EU:n työvoiman vastaiselle meripolitiikalle. Kreikkalaisomisteisen laivaston kapasiteetista 68 prosenttia ja Saksan laivaliikenteen kapasiteetista 85 prosenttia ei turhaan ole ulkomaisten lippujen alla, vaikka ne sijaitsevat oikeasti EU:n jäsenvaltioissa.
Ashley Mote
(EN) Arvoisa puhemies, minun vaalipiiriini, Kaakkois-Englantiin, kuuluu yli puolet Englannin kanaalin rantaviivasta, ja tuota vesialuetta on jo vuosisatojen ajan kutsuttu Englannin kanaaliksi.
Uusimmissa Arc Manchen alueen kartoissa Englannin kanaalin nimi on ”Greater North Sea” ja Bristolin kanaali on ”Celtic Sea”. Kenen luvalla noissa kartoissa merimaileista on yhtäkkiä tullut kilometrejä?
Nyt te ajattelette, että nämä ovat vain pieniä asioita, mutta siellä, mistä minä tulen, ne eivät ole. Komissio ei ole lainkaan ymmärtänyt, minkälainen vaikutus tällaisella tarpeettomalla ja järjettömällä hölynpölyllä on saarivaltioon, ja se vain jouduttaa sitä päivää, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta kävelee ulos EU:sta ja ottaa 1,5 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa maksavan kerhojäsenyytensä mukanaan.
Struan Stevenson
(EN) Arvoisa puhemies, meillä on nyt meripäivä, meillä on yhdennetty meripolitiikka, meillä on meri- ja kalastusasioiden pääosasto. Olemme todellakin kulkeneet pitkän matkan, ja minun mielestäni olemme tässä parlamentissa onnittelut velkaa komission jäsenelle sekä Willi Piecykille heidän kovasta työstään ja ponnisteluistaan, joilla he ovat edistäneet tämän tavoitteen saavuttamista.
Euroopan merenkulkuun liittyvät edut vaikuttavat miljoonien kansalaistemme elämään ja työhön. Ulkoisesta kaupastamme 90 prosenttia ja sisäisestä kaupastamme 40 prosenttia kulkee Euroopan satamien kautta. Globalisaation vuoksi määrät kasvavat. Jos otetaan huomioon kaikki rannikkoalueemme ja syrjäisimmät alueemme, meillä on yli 320 000 kilometriä rantaviivaa, ja näillä alueilla asuu kolmannes koko EU:n väestöstä. Mereen perustuvat teollisuudenalat ja palvelut ja näiden rannikkoseutujen muut toiminnat muodostavat 40 prosenttia BKT:stämme. Mutta luotamme merivaroihimme enemmän kuin kauppaan: meremme ovat ruoan, energian, mineraalien ja virkistyksen lähde.
Meri on myös merkittävä ilmaston sääntelijä, ja olemme jo nähneet ilmastonmuutoksen vaikutukset kalakantoihin. Samalla, kun merestä peräisin olevan terveellisen proteiinin kysyntä kasvaa, kalakannat vähenevät. Meidän on nyt tuotava EU:n ulkopuolelta yli puolet kuluttamastamme kalasta. Arvostelijat yrittävät aina syyttää kalastajia merivarojemme liiallisesta hyödyntämisestä, mutta ilmaston lämpenemisellä, ympäristön saastumisella ja monilla muilla tekijöillä on myös osansa.
Jos aiomme hyödyntää kaikki Euroopan meriin liittyvät mahdollisuudet ja toteuttaa unelman puhtaista, turvallisista, tuottoisista ja biologisesti monimuotoisista valtameristä ja meristä, meidän on pantava täytäntöön hoitosuunnitelma, jolla pyritään kestävyyteen jokaisella alalla. Sen me voimme tehdä siirtämällä hoitoon liittyvää toimivaltaa enemmän alueellisille neuvoa-antaville toimikunnillemme.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Haluaisin ensiksi onnitella komission jäsentä ja komissiota esitetystä ehdotuksesta ja hyväksytyistä menetelmistä ja onnitella Willi Piecykiä hänen loistavasta työstään ja avoimuudestaan tämän erinomaisen mietinnön laatimisessa.
Koska olen syntynyt vanhassa merenkulkuvaltiossa Portugalissa ja siellä syrjäisellä saaristoalueella Madeiralla, tuen vahvasti tätä mietintöä, koska siinä taataan muiden perustavanlaatuisten kohtien lisäksi syrjäisimpien alueiden asianmukainen tunnustaminen meripolitiikan tehokkaassa täytäntöönpanossa niiden sijainnin ja muun muassa innovaatioiden, tutkimuksen ja ympäristön aloja koskevan laajan kokemuksen takia.
Toiseksi, jotta merivarojen hoitoa ja kestävää hyödyntämistä voidaan parantaa ja jotta ilmastonmuutosta voidaan torjua asianmukaisesti, rannikkoalueita on kohennettava, ympäristön kannalta kestäviä meriliikenteen muotoja ja tehokasta satamapolitiikkaa on tuettava, merentutkimusta on tuettava, sosiaalisia oikeuksia on edistettävä aiemmin sovittujen kansainvälisten edellytysten mukaisesti, elinikäistä oppimista on edistettävä sekä tuettava matkailua, joka on yksi tämän meripolitiikan perustoimista.
Bogusław Liberadzki
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää Willi Piecykin tekemää työtä. Hyvä Willi Piecyk, olemme tottuneet odottamaan teiltä erittäin hyviä mietintöjä, eikä tämä ole poikkeus. Paljon kiitoksia!
Minun vaalipiirini on Szczecin, Länsi-Pomeraniassa. Meillä on satama, telakka, laivanomistajia, kalastajia ja merenkulkuhallinto. Ennen kaikkea pidän myönteisenä julkilausumaa, jolla perustetaan Euroopan meripäivä. Toiseksi, tämän mietinnön tuloksena Szczecinin ja Gdynian sekä Maltan ja muiden maiden telakoiden työntekijät odottavat paljon uudelta meripolitiikalta. Telakkateollisuus on maailmanlaajuista. Telakoidemme on toimittava sellaisilla ehdoilla, jotka ovat vertailukelpoisia kaikkialla maailmassa, jossa kilpailijamme työskentelevät.
Se, mitä me tarvitsemme - ja nyt puhuttelen teitä, arvoisa komission jäsen - on viisas politiikka ja eurooppalaisten telakoiden tarkkanäköinen käsittely.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, Galiciasta, todelliselta merenkulkualueelta kotoisin olevana Euroopan kansalaisena olen hyvin ylpeä esittelijän, ystäväni Willi Piecykin tekemästä erinomaisesta työstä, ja kiitän häntä ja muita poliittisia ryhmiä sen tarkistukseni tukemisesta, joka koski lisääntyvää merirosvoutta, josta on surullista kyllä jälleen uutisoitu kahden äskettäisen kaappauksen takia.
On oikein, että huolemme esitetään päätöslauselmassa, koska tämä on vakava kansainvälinen turvallisuusongelma, josta on huolehdittava.
Viimeisen kymmenen vuoden aikana on siepattu 3 200 merimiestä, 500 on loukkaantunut ja 160 kuollut tällaisissa hyökkäyksissä.
Pyydämme jotakin hyvin yksinkertaista: mekanismia, jonka nojalla yhteisön minkä tahansa jäsenvaltion kansainvälisillä vesillä oleva sotalaiva voi tarjota apua yhteisön kalastus- ja kauppa-aluksille. Pyydämme myös Eurooppaa tukemaan Yhdistyneiden Kansakuntien aloitetta, jolla pyritään laajentamaan merioikeutta.
Hyvät naiset ja herrat, hyvää Euroopan meripäivää!
Jamila Madeira
(PT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, Willi Piecykin erinomaisessa mietinnössä käsiteltyyn toimintasuunnitelmaan on vuonna 2006 laaditun vihreän kirjan jälkeen lisätty monia toimenpiteitä, joihin on ryhdyttävä Euroopan unionin yhdennetyn meripolitiikan puitteissa.
Meidän on siksi laadittava yleiskuva itse merten lisäksi myös vahvasta suhteesta rannikkoalueisiin ja kaikista siihen liittyvistä asioista: työllisyydestä, ympäristöasioista, alueellisesta kehityksestä, taloudellisesta kehityksestä, investoinneista merentutkimukseen ja asiantuntemukseen, eli monista alakohtaisista politiikanaloista, joiden avulla, jos käsittelemme niitä nyt yhdessä, voimme saavuttaa suuremman yhteenkuuluvuuden ja menestyksen täytäntöön pannussa politiikassa, ja siten saada aikaan suurempaa yhteiskunnallista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää kestävyyttä, joka on ehdottomasti olennaista.
Juuri tämän takia tässä mietinnössä korostetaan sitä, että tutkimuksella ja innovaatiolla on oltava keskeinen asema alueellisten kehitysmahdollisuuksien parantamisessa niin, että niillä tuetaan kaikkia asiaan liittyviä toimia, joihin meripolitiikka joko suoraan tai välillisesti vaikuttaa.
Vaihtoehdot merten liikkuvuudelle ja aaltoenergiaa koskeva haaste ovat joitakin jo kehitettyjä lupauksia, ja ne herättävät varmasti suuria odotuksia tulevien taloudellisten ratkaisujen osalta, ja luonnollisesti ne ovat kestäviä ja ansaitsevat kaiken tuen.
Paulo Casaca
(PT) Arvoisa puhemies, haluaisin liittyä niiden kollegoideni joukkoon, jotka ovat aivan oikeutetusti onnitelleet esittelijäämme, Willi Piecykiä, ja jotka ovat ylistäneet Euroopan komission jo tekemää työtä.
Siitä on jo neljä vuotta, kun nykyinen komissio teki sen, mikä oli ehkä yksi sen tekemistä tärkeimmistä poliittisista lupauksista, ja on asianmukaista korostaa, että nyt ollaan ottamassa erittäin tärkeitä askelia, ja komissiota on siksi onniteltava.
Haluaisin kuitenkin korostaa ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa meripolitiikassa. Minusta kyseinen lähestymistapa vaikuttaa elintärkeältä, ja koska huomasin, että komission viimeisimmässä tiedonannossa oltiin sangen pidättyväisiä täysimääräisen täytäntöönpanon suhteen Euroopan eri merillä esiintyvien ongelmien takia, haluaisin huomauttaa, että meidän on tarkasteltava syrjäisimpiä alueita niiden omat erityispiirteet huomioon ottaen. Täysimääräisesti yhdennetyn lähestymistavan osalta ei siellä ole mitään ongelmia, ja haastaisinkin komission toteuttamaan sen mahdollisimman pian.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Meriliikenne, satamat ja telakat ovat melko unohdettuja aloja, vaikka niissä onkin huomattavat mahdollisuudet kasvuun. Kilpailukykyisen ja turvallisen meriliikenteen, satamien ja niihin liittyvien alojen kehittämiseksi vaaditaan asianmukainen suunnitelma, jolla taattaisiin korkeatasoinen meriturvallisuus.
Merten tavaraliikenne on huomattavasti energiatehokkaampi liikennemuoto kuin maanteiden tavaraliikenne. Annetaan siksi telakoille, myös Gdynian, Gdánskin ja Szczecinin telakoille, mahdollisuus kehittyä. Muistammehan, että 90 prosenttia EU:n ulkoisesta kaupasta ja miltei 40 prosenttia sisäisestä kaupasta kulkee satamien kautta.
Eurooppa on ollut yhteydessä mereen historiansa alkuajoista lähtien. Sen oli oltava niin, koska rantaviivamme on 70 000 kilometriä pitkä eli kolme kertaa Afrikan rantaviivan pituinen. Vuosien ajan meri elätti esi-isämme ja oli huomattava tulolähde. Tilanne on samanlainen tänäänkin. Vain yhdennetyn ja koordinoidun lähestymistavan ja asianmukaisen toiminnan avulla voimme hyötyä niistä mahdollisuuksista, joita merillämme on tarjottavana.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin puheenvuorossani korostaa kahta näkökulmaa, jotka minun mielestäni ovat hyvin tärkeitä. Ensimmäinen koskee Tonavaa, joka yhdistää Pohjanmeren Mustaanmereen virraten koko maanosan läpi. Sen mahdollisuuksia ei ole läheskään hyödynnetty osaksi siksi, että tilanne entisessä Jugoslaviassa - joka sijaitsee keskeisessä asemassa jokeen nähden - on estänyt kaikki aloitteet. Koska lopullisen ratkaisun mahdollisuus on niin lähellä, on vaikeaa perustella, miksi ei ole esitetty kattavaa aloitetta, jolla Tonava muutettaisiin maanosan pääasialliseksi vesiväyläksi, joka toisi lisää taloudellista kehitystä kaikkialla sen varrella oleville rannoille.
Toinen näkökohta on pääasiassa poliittinen. Maat, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioita, jakavat unionin meriä koskevan lähestymistavan. Siksi EU:n on huolehdittava siitä, että sen naapuruuspolitiikka ja sen välineet on suunniteltu niin, että niillä edistetään tavoitteita, jotka koskevat kattavaan yhdennettyyn meristrategiaan liittyvään kunnianhimoiseen päämäärään.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Merialue on ehdottomasti ala, jossa todella sovelletaan yhdennetyimpää politiikkaa. Meret tarjoavat puitteet maiden, kansojen, toimien ja politiikanalojen väliselle monitahoiselle viestinnälle. Bulgariassa sanomme, että meri tuo kaikki kaukana olevat asiat yhteen. Korostan, että Mustaamerta itärajana ja Mustanmeren aluetta pitäisi käsitellä yhdenvertaisesti kaiken muun meripolitiikan kanssa.
Tämänhetkinen kehitys esittää vakavia haasteita merenkulkuvaltioille eikä pelkästään niille. Toisaalta on suojeltava ympäristöä, vettä, rannikkoalueita, luonnon monimuotoisuutta, työllisyyttä ja ihmisten mahdollisuuksia ja toisaalta on vastattava haasteeseen, joka koskee merivarojen käyttöä yhteiskunnan ja ihmisten kehityksen hyväksi. Tässä politiikassa on monia elintärkeitä osia. Kiinnitän huomionne siihen, että meriliikennettä ja kaikkia energiahankkeita, joihin liittyy meren ylittäminen, on valvottava tarkasti ja että meren uusiutuvien luonnonvarojen kestävyys on varmistettava.
Catherine Stihler
(EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen, että voimme nähdä nyt meripolitiikan yhdennetyn lähestymistavan merkityksen. Laivaliikenteen, ilmastonmuutoksen ja saastumisen torjunnan väliset yhteydet ovat olennaisia, jos aiomme säilyttää meriemme ja valtameriemme yhteiset luonnonvarat.
Toivon kuitenkin, että ensi vuonna voimme hyödyntää enemmän toukokuun 20. päivää, ja minun mielestäni ensi vuonna jokaisella ehdokkaalla on vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaaleissa tilaisuus käyttää toukokuun 20. päivää korostaakseen meriemme ja valtameriemme ja rannikkoyhteisöjemme merkitystä.
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, vilkas keskustelu ja esiin nostamienne mielenkiintoisten kohtien kirjo osoittivat selvästi tämän parlamentin sitoumuksen edetä unionin yhdennettyä meripolitiikkaa koskevassa toimintasuunnitelmassa.
Vakuutan teille, että komissio jakaa täysimääräisesti tämän sitoumuksen. Monet puhujat ottivat esiin kysymyksen, jota emme ole käsitelleet riittävästi ehdotuksessamme ja jossa voisimme ja jossa meidän pitäisi olla vieläkin kunnianhimoisempia. Pidän näitä huomioita merkkinä siitä, että olette todella vakuuttuneita siitä, että tämä politiikka onnistuu ja että sillä on huomattava merkitys miljoonille Euroopan unionin kansalaisille ja sidosryhmille, joihin meremme vaikuttavat.
Haluaisin toistaa, että tämä on vain koko prosessin alku ja että tässä vaiheessa meidän on ensisijaisesti kiinnitettävä huomiomme sen varmistamiseen, että meillä on lyhyellä aikavälillä käytössämme välineitä, joilla voimme kehittää prosessia ja ohjata sitä oikeaan suuntaan. Siksi tämä on komission viime lokakuussa hyväksymän toimintasuunnitelman tärkein vaikutin.
Rahoituskysymyksen osalta olen samaa mieltä Luís Queirón kanssa siitä, että rahoitus on tärkein ala, joka vaikuttaa tämän politiikan onnistumiseen. Tähän mennessä olemme ottaneet varoja käyttöön kalastusalan kaltaisilla politiikanaloilla tehdyistä säästöistä. Tämä ei vahingoita kalastusalan ohjelmia, koska varat on saatu säästöistä ja käyttämättä jääneistä varoista. Yhdennetyn meripolitiikan tulevaa rahoitusta koskeva kysymys on ratkaiseva keskusteluissa ja tulevissa rahoitusnäkymissä.
Haluaisin nyt käsitellä muutamaa erityistä kohtaa, jotka otettiin esille ja joita haluaisin kommentoida heti. Haluaisin kuitenkin vakuuttaa teille, että me käsittelemme kattavasti kaikkia kohtia, jotka on mainittu tämän keskustelun aikana.
Laivoista peräisin olevien päästöjen osalta haluaisin muistuttaa hyvin merkittävästä rikkioksidipäästöjä ja typen oksidin päästöjä koskevasta kansainvälisessä merenkulkujärjestössä juuri tehdystä sopimuksesta. Haluaisin nyt keskittyä enemmän hiilidioksidin, ja tämä meidän pitäisi tehdä ensin kansainvälisen merenkulkujärjestön puitteissa, ja jos se epäonnistuu, meidän on toimittava itse.
Georg Jarzembowskin esiin ottamasta kysymyksestä EU:n rannikkovartiostosta, johon olen kiinnittänyt erityistä huomiota, haluaisin korostaa, että tämä on hyvin arkaluontoinen asia. Uskon kuitenkin, että voimme kehittää kansallisten rannikkovartiolaitosten tai valvontajärjestelmien koordinoidun mekanismin.
Haluaisin polttoaineen hintojen nousun osalta toistaa, että tämä ei ehdottomasti johdu mistään Brysselissä toteutetusta toimenpiteestä, vaan se on kansainvälinen ongelma ja uutta todellisuutta. Teemme kaikkemme löytääksemme asianmukaisia ratkaisuja, jotta voisimme auttaa alan rakennetta ja jotta todellisuutta voitaisiin katsoa suoraan silmiin. Olemme tämän osalta itse asiassa juuri päässeet sopimukseen Ranskan kanssa, ja olen varma, että sopimuksen yksityiskohdat julkistetaan lähipäivinä.
Merirosvouksen osalta komissio on tietysti hyvin huolissaan tapausten lisääntymisestä. Huomaamme, että tässä on sekä tarve että tilaisuus EU:n jäsenvaltioiden keskinäiseen apuun ja tukeen, jotta voimme vastata tähän uhkaan, ja odotamme tästä asiasta lisää ohjeistusta neuvostolta ja itse jäsenvaltioilta.
Olen myös samaa mieltä niiden kanssa, jotka ovat kehottaneet alueellisempaan lähestymistapaan, ja tähän suuntaan me pyrimmekin. Läntisen Välimeren valvontaa koskeva hankkeemme perustuu kyseiseen alueelliseen lähestymistapaan, ja toivomme, että se voisi olla esimerkkinä, jota voidaan laajentaa muille alueille. Harkitsemme itse asiassa meripolitiikkaa Itämerta ja Mustaamerta varten, mihin monet puhujat ovat tänä aamuna viitanneet, aivan kuten olemme juuri aloittaneet tehdä Välimeren osalta.
Minulla ei ole aikaa kertoa lyhyellä aikavälillä kalastusalalla jo toteutetuista tai suunnitelluista toimista, kuten EU:n aloitteesta, rakenteellisista kalastuskäytännöistä, ekosysteemiin perustuvasta lähestymistavasta, hylyistä, satamastrategiasta, meriliikenteestä, merentutkimuksesta, meriympäristöstä, energiasta, hallinnosta, valvonnasta tai merenkulkijoiden sosiaalisesta syrjäytymisestä, joita kaikkia käsittelemme. Voin kuitenkin vakuuttaa teille, että komission sitoumus jatkaa sinnikkäästi tätä politiikkaa erityisesti yhdessä parlamentin kanssa ja yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa on taattu.
Willi Piecyk
Arvoisa puhemies, tämä on valitettavasti lopun ongelma. Toivon, että ainakin komission jäsen ymmärtää minua.
Haluaisin ensiksi kiittää kaikkia keskusteluun osallistuneita. Olen vakuuttunut siitä, että yhdennetty meripolitiikka, kuten komissio on sen esittänyt, telakoista laivojen, satamien ja kalastuksen tutkimisen kautta matkailuun, voi olla loistava mahdollisuus eurooppalaisille, jos myös he käyttävät sitä hyödykseen. Arvoisa komission jäsen, te olette kuullut tämän: komissiolla on parlamentin täysi tuki edetä hiukan rohkeammin, hiukan energisemmin. Tiedän, minkälaisia vaikeuksia teillä on neuvoston kanssa, mutta sen ei pitäisi estää teitä toteuttamasta rohkeasti omia ideoitanne käytännössä ja edistämästä niitä.
Te olette lähestynyt kansainvälistä merenkulkujärjestöä. On tietysti hyvä, jos kansainvälinen merenkulkujärjestö on tehnyt joitakin päätöksiä ilmastonsuojelun ja saasteiden vähentämisen osalta, mutta te tiedätte, miten työlästä kansainvälisen merenkulkujärjestön päätösten allekirjoittaminen on jäsenvaltioille.
Georg Jarzembowski mainitsi rannikkovartioston. Jos me molemmat taivuttelemme omaa hallitustamme siihen, että sillä pitäisi olla ensin oma rannikkovartiolaitos, toivon, että saavutamme tämän. Komission jäsenellä on muuten vielä yksi työ tehtävänä, nimittäin vaatimattoman tutkimuksen tekeminen tästä.
Lopuksi, tiedämme edelleen liian vähän meristä. Eurooppalaisilta edellytetään siksi paljon tutkimusta ja varoja, jotta voimme oppia enemmän meristä, ja jos me nyt yhdistämme ne Euroopan meripäivään, olemme tehneet jotakin hyvää. Kuten Catherine Stihler sanoi: toivottavasti voimme ensi vuonna kirjata hieman edistystä.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Esityslistalla on seuraavana äänestykset.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
John Attard-Montalto  
Olen täysin samaa mieltä sen tavoitteen kanssa, että Euroopan merien pitäisi olla ”puhtaimmat maailmassa ja niillä olisi [...] tuottavin talous, paras tutkimus ja teknologia, uudenaikaisin ja puhtain merenkulku [...] sekä innovatiivisimmat ideat”. Meidän on kuitenkin tunnustettava, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhdennettyä meripolitiikkaa koskevan komission toimintasuunnitelman olisi oltava huomattavasti kunnianhimoisempi.
Toisaalta on selvää, että toimintasuunnitelma ”ei sisällä riittävästi konkreettisia toimia” ja että meidän on myönnettävä, että Euroopan meripolitiikka ei ole valmis ilmastonmuutoksen seurauksiin, erityisesti merenpinnan nousuun ja kasvavaan tulvariskiin satamissa ja rannikkoalueilla.
Jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa varmistaakseen, että Euroopan meripolitiikalla edistetään merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Merten saastuminen maalta käsin muodostaa lisäksi merkittävän osuuden merten kaikista saasteista. Siksi pyydän lopuksi komissiota antamaan toimintasuunnitelman kyseisen saastumisen vähentämiseksi. Jäsenvaltioita kehotetaan puolestaan saattamaan viipymättä tämän alan lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöään.
Rumiana Jeleva
kirjallinen. - (EN) Meidän Euroopassa on tehtävä parhaamme varmistaaksemme, että käytössämme on tehokas meripolitiikka, jolla suojellaan merta ja kiinnitetään riittävää huomiota meriin liittyviin kysymyksiin.
Mietinnössä korostetaan onnistumisia mutta huomautetaan myös puutteista.
Minun mielestäni tärkeimmät kysymykset, joita on käsiteltävä parannusten varmistamiseksi, ovat alueellisten viranomaisten ja rannikkoyhteisöjen koordinoidumpi yhteistyö ja niiden vahvistaminen. Nämä paikalliset toimijat on sisällytettävä kaikkiin uusiin strategioihin, koska juuri ne ovat vastuussa kaikkien kyseisten strategioiden käytännön täytäntöönpanosta.
Rannikkoalueilla toimivien eri tahojen välistä lisääntynyttä yhteistyötä koskevan menetelmän avulla on tehtävä enemmän paikallisten ekosysteemien ympäristönsuojelun parantamiseksi.
Haluaisin lisäksi, että laadittaisiin selkeät suuntaviivat Euroopan ja läheisten merialueiden merenkulkua varten, jotta voitaisiin välttää laivaonnettomuuksien aiheuttamat ympäristöhaitat, kuten öljytankkerien törmäys Mustallamerellä muutama kuukausi sitten. Tämä tarkoittaa, että merenkulkua harjoittavien kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä on lisättävä. Euroopan unionin pitäisi olla tarvittaessa valmis avustamaan kyseisiä maita toivottavasti pian laadittavien tiukempien suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Me kaikki hyötyisimme sellaisesta lähestymistavasta.
Janusz Lewandowski
, kirjallinen. - (PL) Kaikilla EU:n jäsenvaltioilla ei ole pääsyä merelle, mutta merten hyödyntämisen merkitys ymmärretään yleisesti. Merenkulkuteollisuuden, merenkulkupalvelujen ja rannikkoalueilla harjoitettavan toiminnan arvioidaan olevan 40 prosenttia 27 jäsenvaltion kokonais-BKT:stä. Tämän takia tarvitaan enemmän konkreettisia toimia, joilla EU:n yhdennetty meripolitiikka toteutetaan käytännössä, toimia, jotka ovat Euroopan komission vihreän kirjan mukaisia.
Rannikkolaivaliikenteen mahdollisuuksien paremmin hyödyntämiseksi ponnistellaan, ja siten vähennetään maalla kulkevien reittien määrää. Surullista kyllä, oman maani osuus tässä on mitätön. Näyttää kuitenkin siltä, että ympäristöä ja ilmastoa koskevat painopistealat työntävät taloudelliset ongelmat taka-alalle.
Tämä on luonteenomainen suuntaus kaikessa EU:n politiikassa. Niiden yhteensovittaminen on kuitenkin vaikeaa. Lisääntyvä erimielisyys Itämeren suojelluista alueista on vain yksi esimerkki kalastusalan taloudellisten etujen ja luonnonvarojen suojelua koskevien näkökulmien välisistä jännitteistä. Puolan näkökulmasta - eli eteenpäin pyrkivän maan näkökulmasta - talouden ja ympäristön välisen tasapainon löytäminen on olennaista.
Käsiteltävänä olevan mietinnön ja ensimmäisen Euroopan meripäivän välinen yhteys on ilahduttava. Olisi kuitenkin huomattavasti merkittävämpää, että yhteisellä meripolitiikalla olisi taloudelliset ja lainsäädännölliset välineet, jotta varmistettaisiin, että käteen jää muutakin kuin muodollinen juhlinta.
