Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
- (EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0211/2010).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Tiedonanto kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen kasvattamisesta
Viime päivinä tiedotusvälineisiin on tihkunut tietoja suunnitelmasta antaa komission tiedonanto neuvostolle, parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle mahdollisuudesta kasvattaa ilmasto- ja energiapakettiin kuuluvien kasvihuonekaasujen päästöjen vähennystavoitetta siten, että 20 prosentin vähennyksen sijasta pyritään 30 prosentin vähennykseen vuoteen 2020 mennessä.
Tämän ehdotuksen suhteen on syytä esittää muutamia huomautuksia. Ensiksikin päästövähennysten kustannusten aleneminen voi merkitä olennaista helpotusta valtioille, jotka kamppailevat talousarvioidensa tasapainottamiseksi. Toiseksi päästömäärät ovat merkittävästi alentuneet talouden laskusuhdanteen vuoksi. On kuitenkin odotettavissa, että kun kriisi on ohi ja tuotanto alkaa kasvaa, myös kasvihuonekaasujen päästöt alkavat taas kasvaa. Lopulta päästövähennysten kustannukset alkavat taas kasvaa. Kolmanneksi on epäilyksenalaista, onko nyt otollinen aika kasvattaa päästövähennystavoitetta. Tällainen toiminta kiihdyttäisi taas vähennyskustannusten kasvua, mikä taantumasta toipumisen vaiheessa saattaisi herättää oikeutettua vastustusta yrittäjien taholla.
Voisiko komissio ottaa kantaa näihin moitteisiin?
Connie Hedegaard
komission jäsen. - (EN) Lupaan alkaa vastata hyvin lyhyesti, koska asiakirja, johon arvoisa jäsen viittaa, ei ole komission hyväksymä asiakirja, ja sen julkaiseminen ei ollut sallittua, mutta myöhemmin tässä kuussa komissio aikoo antaa neuvostolle ja parlamentille tiedonannon, jossa arvioidaan hyötyjä ja kustannuksia, joita koituu siitä, että EU nostaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitetta 30 prosenttiin.
Ympäristöasioiden neuvosto itse asiassa pyysi tätä tiedonantoa tämän vuoden 15. maaliskuuta päivätyissä päätelmissään. Tarpeetonta sanoakaan, että meillä on hyvin vähän aikaa, mutta mielestämme se on merkittävä keskustelu; myöhemmin on tietysti paljon yksityiskohtia, joita meidän on käsiteltävä tarkemmin. Lisäksi tässä tiedonannossa esitetään ETS-direktiivin vaatimusten mukaisesti analyysi niiden paljon energiaa käyttävien alojen tilanteesta, joiden katsotaan altistuvan hiilivuodolle Kööpenhaminan tulosten perusteella.
Haluaisin kuitenkin sanoa yhden asian hyvin selkeästi. Komissio ei aio tehdä päätöstä nostamisesta 30 prosenttiin tämän tiedonannon esittämisen jälkeisenä päivänä. Se on vain yksi askel yritettäessä varmistaa, että kun keskustelemme näistä vähennystavoitteista, perustelumme tämän keskustelun eteenpäin viemiseksi perustuvat kattavaan tietoon. Se on tämän tarkoitus - tarjota meille analyysi, kustannukset, kaaviot ja laskelmat, jotta voimme käydä tietoon perustuvaa keskustelua. Toivon todella, että myös parlamentti osallistuu tähän keskusteluun.
Zbigniew Ziobro
Asiakirjassa sanotaan, että Keski- ja Itä-Euroopan entistä suuremmilla kasvihuonekaasupäästöjen leikkauksilla on perustavanlaatuinen merkitys uuden tavoitteen saavuttamisessa. On totta, että komissio todella panee merkille, että kyseiset toimenpiteet edellyttävät merkittäviä menoja, mutta se haluaa etsiä tämän rahan näiden maiden rakennerahastoista. Toisin sanoen, se riippuisi sellaisten varojen uudelleen osoittamisesta, jotka on kohdennettu muihin tarkoituksiin, erityisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisten kehityserojen ja näiden maiden elintason erojen vähentämiseen, ja se toteutettaisiin esimerkiksi Keski- ja Itä-Euroopan maiden tieinfrastruktuurin kehittämisen kustannuksella.
Connie Hedegaard
komission jäsen. - (EN) Toivon, että arvoisa jäsen kunnioittaa sitä, että en käsittele yksityiskohtaisesti yhtä monista luonnoksista, jotka on vuodettu. Minun ei olisi asianmukaista tehdä niin.
Sanoin kuulemisessani Euroopan parlamentissa, että meidän pitäisi huolehtia siitä, että kun käytämme Euroopan unionin rahaa eri tarkoituksiin, meidän on myös taattava, että eri hankkeet - esimerkiksi infrastruktuuri mainittiin - ovat ilmastonkestäviä. En kuitenkaan usko, että kukaan voi tässä vaiheessa antaa tarkkaa vastausta siihen, miten toimisimme, jos meidän pitäisi soveltaa 30 prosentin vähennystä vuoteen 2010 mennessä. Sen sijaan yritämme tarjota analyysin ja kehottaa parlamentin jäseniä ja neuvostoa, muun muassa, osallistumaan keskusteluun.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Äänestimme tänään mietinnöstä, joka koskee rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin muuttamista. Se on vain alku uudelle prosessille, jossa voimme todella leikata huomattavasti rakennusten päästöjä ja energiankulutusta. Kuten kollegani on myös sanonut, tarvitsemme edelleen varoja. Toivon, että meillä on teidän tukenne merkittävälle lisäykselle EAKR:n asumisen energiatehokkuutta koskevassa kohdentamistasossa sekä vuodesta 2014 alkaen sellaisen rahaston luomisessa, jolla parannetaan myös teollisuudenalan energiatehokkuutta.
Chris Davies
(EN) Arvoisa komission jäsen, eikö alkuperäinen kysymys osoita niiden ongelmien laajuuden, jotka teillä on edessänne tämän kysymyksen käsittelyssä? Monet jäsenet täällä ja monet neuvostossa edustetut hallitukset eivät vain hyväksy sitä, että ilmastonmuutoksen estämiseksi tarvitaan kiireellistä toimintaa. Niiden on helppo liittyä hartaisiin päätöslauselmiin taloudellisen kukoistuksen aikaan, mutta nyt, kun asiat eivät ole niin, ne ovat haluttomia liittymään käytännön toimintaan. Eikö teidän pitäisi käsitellä ilmastonmuutoksen kieltämistä koskevaa ongelmaa, jos aiotte nostaa tavoitteitamme?
Connie Hedegaard
komission jäsen. - (EN) Haluaisin ensiksi selvittää sen, mitä olette tänään sopineet rakennusten energiatehokkuudesta. Siinä on monia tapoja käsitellä suurempia ponnistuksia.
On myös joitakin vaihtoehtoisia rahoitusmalleja, joita voidaan käyttää, jotta olisi kaikkien rakennuksista vastaavien etujen mukaista tehdä niistä energiatehokkaampia. Sen tekemiseen on monia tapoja - jotka eivät välttämättä edellytä varoja - ja selvittäisin niitä mielelläni.
Olen hyvin paljon samaa mieltä kysymyksen laatijan kanssa siitä, että yksi aloista, jolla voimme tehdä niin paljon entistä enemmän Euroopassa, olisi energiatehokkuuden ja rakennusten ala. Siinä on niin valtavat mahdollisuudet, ja on vain typerää, että käytämme paljon energiaa, josta kukaan meistä ei todella hyödy, koska emme käytä sitä riittävän tehokkaasti.
Vastauksena Chris Daviesille ja ilmastonmuutoksen kieltäjien osalta: pyrin käsittelemään sitä, kun kohtaan sitä. Kaikista keskusteluista huolimatta - ja erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa käydään tästä valtavaa keskustelua Itä-Angliassa, ja vaikka IPCC-paneelin olisi parempi korjata virheet, kun se havaitsee niitä - en ole tähän päivään mennessä nähnyt mitään, joka todella olisi vastoin tieteen tärkeimpiä löydöksiä, nimittäin sitä, että meidän on käsiteltävä tätä asiaa ja meidän on suhtauduttava siihen vakavasti.
Mielestäni on niin paljon muita syitä - joista ilmastoepäilijöiden pitäisi myös olla samaa mieltä - että on tärkeää tehdä jotakin energiatehokkuuden ja energiateknologioiden osalta. Jos EU ei ole tässä kunnianhimoinen, pelkään suuresti, että menetämme tämän vuosisadan kasvavat markkinat kilpailijoillemme. Hiilivuodossa ei ole kyse siitä, että jos teemme asioita, saatamme menettää työpaikkoja. Pelkään todella paljon sitä, että jos epäröimme liikaa monen tulevan vuoden aikana, saatamme menettää erittäin paljon työpaikkoja. Olen hyvin tyytyväinen nähdessäni, että Yhdistyneen kuningaskunnan uusi hallitus näyttää myös olevan kiinnostunut toimimaan kunnianhimoisesti ilmastonmuutoksen alalla. Minusta se on erittäin olennaista meille kaikille.
Aihe: Komission toimet tekijänoikeuksien alalla
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 artiklassa annetaan unionille toimivalta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa sääntelyssä ja säädetään, että "sisämarkkinoiden toteuttamisen tai toiminnan yhteydessä Euroopan parlamentti ja neuvosto säätävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen toimenpiteistä, joilla luodaan eurooppalainen teollis- ja tekijänoikeuksien suoja yhdenmukaisen suojan varmistamiseksi unionissa ja joilla muodostetaan keskitetyt luvananto-, yhteensovittamis- ja valvontajärjestelmät unionin tasolla."
Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan, koko unionin tasolla yhdenmukaisen oikeudellisen kehyksen puuttuminen muodostaa merkittävän esteen sisämarkkinoiden kehitykselle näiden oikeuksien kattamien hyödykkeiden osalta.
Voisiko komissio kertoa, mitä aloitteita se aikoo tehdä teollis- ja tekijänoikeuksien alalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 artiklan nojalla?
Michel Barnier
Haluaisin ensiksi kiittää Lidia Joanna Geringer de Oedenbergiä hänen kysymyksestään. Se menee suoraan tekijänoikeuksista ja Internetistä tällä hetkellä käytävien keskustelujen ytimeen.
Valitettavasti tekijänoikeudet esitetään liian usein esteenä digitaalisten yhtenäismarkkinoiden luomiselle. Minusta se on epäoikeudenmukaista. Tekijänoikeuksien nojalla luovan työn tekijä voi myydä teoksensa, ja sillä taataan hänelle hänen pääomansa tuotto. Sitä ei myöskään sovelleta vain kulttuuriteoston alaan, minkä Lidia Joanna Geringer de Oedenberg tietää niin hyvin. Sitä sovelletaan myös teollisuuden, luomisen, teollisuusinnovaation alaan; pääoman tuotto, jonka ansiosta tekijä voi sitten edelleen tehdä muita teoksia ja uutta sisältöä. Tämä talousmalli, jolla tuetaan tekijänoikeuksia, on ollut olemassa monia satoja vuosia, mutta oikeuksien hallinta on kehittynyt luonnollisesti teknologioiden, radion, television, kaapelin, satelliitin ja nykyään Internetin myötä. Kaikkina aikoina uudet teknologiat ovat mahdollistaneet meille siirtymisen uusiin talousmalleihin, jotka ovat johtaneet muutokseen tekijänoikeuksien käytössä ja kaupallistamisessa.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, sen sijaan, että ehdottaisin joitakin jyrkkiä tekijänoikeuksien muutoksia, haluan suojella tekemistä ja samalla pyrkiä saamaan aikaan oikeudelliset puitteet, joiden avulla voi kehittyä uusia talousmalleja. Ilmoitin sen, kun olin edessänne 13. tammikuuta, ja juuri tämä periaate ohjaa toimintaani. Se on lisäksi tehtävä, jota suunnittelen, teidän kanssanne, EU:n lainsäätäjälle. Komission 19. toukokuuta kollegani ja ystäväni, komission jäsenen Kroesin, aloitteesta hyväksymä digitaalistrategia sisältää etenemissuunnitelman, joka kattaa tekijänoikeudet ja Internetin.
Lisäksi tänä vuonna annan kolme aloitetta näiden linjojen mukaisesti. Ensiksi ehdotus puitedirektiiviksi yhteisestä tekijänoikeuksien hallinnasta. Tässä ajatuksena on ensinnäkin se, että yhteisesti hallinnoidut yhteisöt voivat organisoida itsensä paremmin tarjotakseen uusia palveluja Internetissä, esimerkkinä mittatilaustyönä tehdyt oppaat tai keskitetyt palvelupisteet. Toisaalta tavoitteena on myös mukauttaa yhteisesti hallinnoitujen yhteisöjen hallintoa, avoimuutta ja valvontaa koskevia sääntöjä, jotta hinnoittelu ja yhteisesti hallinnoitujen yhteisöjen jäsenten tulot voisivat olla avoimempia.
Toiseksi, direktiivi orvoista teoksista: tavoitteena on saada aikaan tarvittava oikeusvarmuus tukemaan ponnistuksia kulttuuriperintömme digitalisoimiseksi. Ajattelen EU:n määritelmää orvoista teoksista.
Kolmanneksi, esittelen vihreän kirjan audiovisuaalisesta sisällöstä ja internetistä. Tässä on kyse uusien tilausvideopalvelujen ilmestymistä Euroopassa koskevien ehtojen analysoinnista. Käynnistämme vuonna 2011 vuoropuhelun eri sidosryhmien kanssa aiheista, jotka vaikuttavat uusien lisäarvoa sisältävien sisältöpalvelujen ilmestymiseen internetissä, jotta voimme varmistaa, miten nykyisiä sääntöjä selkeytetään. Ajatuksena on selvittää, mikä asema tekniikalla voi olla digitaalisen sisällön määrittämisessä ja siitä maksamisessa, määrittää digitaalisia tiedotusvälineitä koskevat kysymykset ja selvittää, miten internetin piratismista johtuvaa harmaata taloutta voidaan torjua entistä tehokkaammin. Menetelmäni on yksinkertainen: haluan kuulla eri sidosryhmiä ja ehdottaa teille toimia. Haluan EU:n, jossa voi kehittyä uusia talousmalleja. Minulla ei ole ennalta määritettyä ajatusta siitä, millaista puuttumista tarvitaan, oikeudellista vai muuta. En suhtaudu myöskään jyrkästi tai petä itseäni ja luule, että voidaan löytää kaikille sopivat ratkaisut. Haluaisin kuitenkin käyttää tätä sisämarkkinoiden ja digitaalistrategian uutta elpymisprosessia - jonka muuten Mario Monti mainitsi mietinnössään - todellisen talouspolitiikan kehittämiseksi Euroopan kulttuurialalle.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Pidän komission tekemiä aloitteita myönteisinä. Minulla on lisäkysymys vuoden 2008 vihreästä kirjasta nimeltä "Tekijänoikeudet tietotaloudessa", jossa komissio myöntää, että nykyinen vuoden 2001 direktiivillä käyttöön otettu tekijänoikeuksien suojelua koskevien vaihtoehtoisten poikkeusten järjestelmä ei täytä tarkoitustaan, toisin sanoen, että sillä ei helpoteta tekijänoikeuksilla suojattujen teosten jakelua eikä siinä oteta huomioon tasapainoa tekijöiden oikeuksien ja heidän teoksiaan käyttävien ihmisten oikeuksien välillä.
Lisäksi on tärkeää, että pakolliset tekijänoikeuksien suojaa koskevat poikkeukset ovat erittäin tarpeellisia kirjastoille, teosten antamiseksi sokeiden ihmisten saataville ja myös orpojen teosten jakelulle. Haluaisin kysyä, mitä komissio aikoo lähitulevaisuudessa esittää näiden tekijänoikeuksien suojelua koskevien poikkeusten osalta?
Michel Barnier
Arvoisa Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, kysyitte minulta myös asiasta, jonka haluan vahvistaa, eli siitä, miten komissio aikoo toimia; haluaisitte, että komissio antaisi lausunnon perussopimuksen 118 artiklan käytöstä. Voin vahvistaa, että tässä kohdassa se ei ole valitsemamme lähestymistapa. Ensisijainen lähestymistapamme on luoda sääntelypuitteet, joilla suositaan Euroopan laajuisia tekijänoikeuslupia. Se on käytännöllinen lähestymistapa, jonka avulla voisimme saada aikaan toivotut tulokset tehokkaammalla tavalla kuin ottamalla käyttöön uudet ainoalaatuiset ja keskitetyt tekijänoikeudet. Haluaisin lisäksi sanoa, että tämä vihreä kirja on hyvin tärkeä, ja sen avulla meidän on voitava kysyä monia kysymyksiä ja saada ajatukset etenemään. Ajattelin erityisesti heikkonäköisiä koskevaa kysymystä.
Ihmettelette, miksi emme ole kunnianhimoisempia yhden eurooppalaisen tekijänoikeuden luomisen osalta. Suurin este EU:n tekijänoikeuden käyttöön ottamiselle, hyvä Lidia Joanna Geringer de Oedenburg, on se, että sen olisi ehdottomasti oltava ensisijainen kansalliseen tekijänoikeuteen nähden ollakseen tehokas. Toisin sanoen Euroopan unionin tekijänoikeuden pitäisi olla tärkeämpi kuin kansallinen tekijänoikeus, mitä suoraan sanottuna näyttää olevan vaikeaa saada aikaan, sekä kulttuurisesti että poliittisesti. Vaikka jäsenvaltiot hyväksyisivätkin kyseisen lähestymistavan, sillä olisi sangen rajallinen vaikutus, koska sitä ei voitaisi soveltaa vanhoihin teoksiin. Sitä voitaisiin soveltaa vain juuri luotuihin teoksiin. Siksi uutta tekijänoikeutta ei sovellettaisi kaikkiin olemassa olleisiin musiikkiteoksiin.
Sanoin myös, miksi halusin työstää orpoja teoksia koskevaa direktiiviä. Ennen kuin tämän direktiiviluonnoksen lopullinen sanamuoto saadaan laadittua, kuulen kuitenkin huolellisesti niitä Euroopan parlamentin jäseniä, te mukaan luettuna, jotka ovat eniten mukana tässä asiassa.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Haluaisin kysyä teiltä, aiotteko tarkistaa direktiivin tekijänoikeuksista ja niihin liittyvistä oikeuksista tietoyhteiskunnassa. Kysyn sitä, koska tarvitsemme oikeusvarmuuden. Valitettavasti poikkeuksia on tulkittu eri tavoin eri maissa, mikä on johtanut erilaisiin päätöksiin samasta asiasta eri jäsenvaltioissa. Siksi katson, että on hyödyllistä tehdä tarkistus, erityisesti uuden Lissabonin sopimuksen takia.
Michel Barnier
Arvoisa Silvia-Adriana Ţicău, vastaan kysymykseenne hyvin selkeästi ja sanon, että tällä hetkellä emme aio tarkistaa vuoden 2001 direktiivin poikkeusluetteloa Olemme hyväksyneet lähestymistavan, joka on mielestäni käytännöllinen ja edistyksellinen, näissä kolmessa mainitsemassani direktiivissä yhteisestä hallinnosta, orvoista teoksista ja vihreästä kirjasta, ja niissä puitteissa käsittelemme siten ilmaisemianne huolia. Emme kuitenkaan aio muuttaa poikkeuksia koskevaa luetteloa.
Aihe: EU:n valtiontukia koskevat suuntaviivat
Onko komissio halukas arvioimaan kokonaisvaltaisesti uudelleen EU:n valtiontukia koskevia suuntaviivoja kaudeksi 2007-2013?
On tiedossa, että tänä vuonna suoritetaan valtiontukia koskevien suuntaviivojen uudelleenarviointi. Onko totta, että siinä on mahdollista suorittaa ainoastaan eräänlainen vaihto mutta ei määritellä alueita uudelleen siten, että voitaisiin ottaa huomioon rahoituskriisin jälkeinen taloustilanne?
Nykyiset valtiontukia koskevat suuntaviivat hyväksyttiin vuoden 2006 tilastojen perusteella. Tällä hetkellä Euroopan taloustilanne on täysin erilainen. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että tämä seikka on nykyisten suuntaviivojen heikkous? Entä kuinka asiaan voisi komission mielestä puuttua?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Komission jäsen Almunia pyysi minua vastaamaan tähän kysymykseen.
Aluekehitystä koskevien ponnistusten jatkuvuuden varmistamiseksi komissio päätti vuonna 2006, että jäsenvaltioiden osana aluetukikarttoja laatimaa alueiden luetteloa pitäisi soveltaa koko jakson 2007-2013 ajan. Komissio kuitenkin tunnusti kansallista aluetukea koskevissa suuntaviivoissaan, että voi kehittyä tilanteita, joissa tarvitaan mukautuksia, ja suuntaviivojen 104 kohdan mukaisesti jäsenvaltioille tarjottiin siksi mahdollisuutta tehdä väliarviointi aluetukikartoista, jotka koskivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti osoitettuja alueita.
Kolme 17 jäsenvaltiosta, joita väliarviointi koskee, on päättänyt hyödyntää tätä mahdollisuutta. Väliarvioinnin nojalla jäsenvaltiot voivat korvata jopa puolet tällä hetkellä tukeen oikeutetuista alueista juuri osoitetuilla alueilla. Tietyin edellytyksin on myös mahdollista lisätä alkuperäisen aluetukikartan nojalla jo osoitettujen alueiden tuki-intensiteettiä. Väliarvioinnin osana arvioidaan juuri osoitettujen alueiden tukikelpoisuutta ja mahdollisia tuki-intensiteetin lisäyksiä henkeä kohti laskettua bruttokansantuotetta ja asiaankuuluvan NUTS-tason 3 työttömyyttä koskevien Eurostatin tilastojen viimeisimpien vuosien keskiarvon perusteella. Siten autetaan varmistamaan, että alueellinen investointituki kohdistetaan niiden alueiden talouskehitykseen, jotka ovat heikossa asemassa kansalliseen keskiarvoon verrattuna.
Se, että vain kolme niistä jäsenvaltiosta, joita väliarviointi koskee, on päättänyt ilmoittaa muutoksista aluetukikarttoihin, näyttää osoittavan, että jäsenvaltioiden enemmistö katsoo, että talouskriisi ei ole vaikuttanut huomattavasti kehitystukea tarvitseviin alueisiin.
Alan Kelly
kysymyksen laatija. - (EN) Erittäin paljon kiitoksia vastauksestanne. Minusta on uskomatonta, että vain kolme valtiota on itse asiassa tehnyt hakemuksen. Se on uskomatonta.
Tulen alueelta, jossa olemme menettäneet tuhansia työpaikkoja: Dell - 3 000 työpaikkaa, ja juuri tänään menetettiin 800 työpaikkaa lääkeyritys Pfizeristä, ja niistä 300 minun alueellani, joka on Etelä-Irlannissa, ja siellä bruttoavustusekvivalentti on nolla prosenttia. Hallituksemme on tehnyt uudelleen hakemuksen, ja toivon, että se muuttuu, koska jos se ei muutu, sillä varmistetaan, että hallitus ei voi todella soveltaa aktiivisia toimenpiteitä suurten yritysten houkuttelemiseksi. Se on minusta hyvin taantumuksellista, ja se on muutettava. Odotan siis aktiivisesti, että komissio edistää toisenlaista strategiaa, koska minusta valtiontukikartta on vanhanaikainen.
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Voi todellakin olla outoa, kuten arvoisa jäsen on pannut merkille, että vain kolme jäsenvaltiota on pyytänyt tätä väliarviointia. Niin kuitenkin on tänä aamuna saamiemme lukujen mukaan.
Talouskriisi on tietysti vaikuttanut ankarasti moniin jäsenvaltioihin ja moniin alueisiin, mutta ehkä jotkin jäsenvaltiot katsovat, että sen käsittelemiseen on muita tapoja ja muita keinoja, koska, kuten olemme nähneet, hyvin harvat ovat pyytäneet tätä arviointia. Mahdollisuus annettiin 17 jäsenvaltiolle, mutta vain kolme on tehnyt niin.
Luulen, että arvoisa jäsen olisi kanssani samaa mieltä siitä, että pitkäaikaisen ohjelman perustavoite on tietysti se, että meillä pitäisi olla alueiden osalta jatkuvuutta pitkän aikavälin suunnittelua varten. Tämän lisäksi on tietysti muitakin keinoja kriisiin käsittelemiseen, mutta olen varma, että komission jäsen Almunia on halukas keskustelemaan tästä kanssanne enemmän myöhemmin.
Toinen osa
Aihe: EU:n ja Ukrainan poliisiyhteistyö
Kuinka EU:n ja sen tärkeimmän itänaapurin Ukrainan välistä rajat ylittävää poliisiyhteistyötä kehitetään ja miten komissio aikoo tehostaa yhteistyötä?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Kiitos, arvoisa Berndt Posselt, hyvin tärkeää aihetta koskevasta kysymyksestä. Rajatylittävä poliisiyhteistyö Euroopan unionin naapurimaiden kanssa kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan. Euroopan unioni kuitenkin tukee kahdenvälistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Ukrainan välillä pääasiassa Europolin toiminnan kautta. Europolin ja Ukrainan välillä allekirjoitettiin 4. joulukuuta 2009 strategista yhteistyötä koskeva sopimus, jonka nojalla voidaan koordinoida työtä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja vakavien rikosten ja terrorismin torjumiseksi. Strategisen sopimuksen nojalla ei kuitenkaan voida vaihtaa epäiltyjen henkilötietoja. Niitä voidaan vaihtaa vain sellaisten maiden kanssa, jotka ovat tehneet toimintaa koskevan sopimuksen Europolin kanssa, ja ennen kuin sellainen sopimus voidaan tehdä, Ukrainan on annettava lainsäädäntöä henkilötietojen suojelusta ja ratifioitava Euroopan neuvoston vuoden 1981 yleissopimus yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä ja sen pöytäkirja.
Se on osa komission laajempaa ensisijaista tavoitetta saada Ukraina laatimaan henkilötietojen suojelujärjestelmä EU:n normien mukaisesti. Sen nojalla voidaan perustaa todellinen riippumaton tietosuojan valvontaviranomainen, jota voidaan tukea EU:n teknisellä tuella ja asiantuntija-avulla. EU tukee myös taloudellista poliisiyhteistyötä Ukrainan kanssa kumppanuusohjelmalla, jolla lisätään Ukrainan poliisin valmiuksia, sekä EU:n rajavalvonnan avustusoperaation (EUBAM) avulla. Ja viime vuonna EUBAM yhteistyössä Frontexin, Olafin ja Kaakkois-Euroopan yhteistyöaloitteen kanssa tuki Nikoniyn yhteistä rajavalvontaoperaatiota, jolla parannetaan yhteistyötä Ukrainan ja Moldovan poliisivoimien välillä rajatylittävän rikollisuuden ja laittoman siirtolaisuuden torjumiseksi.
Bernd Posselt
kysymyksen laatija. - (DE) Halusin vain kysyä, mikä on tilanne Ukrainan poliisikoulutuksen tukemisen ja oikeus- ja sisäasiainviranomaisten vahvistamisen osalta. Toteutetaanko se painopistealana itäisen kumppanuuden puitteissa, ja ovatko komissio ja Euroopan poliisiakatemia myös mukana? Vai toteutetaanko se vain jäsenvaltioiden tasolla?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Käymme tietenkin tästä aiheesta jatkuvaa vuoropuhelua Ukrainan kanssa. Kollegani, komission jäsen Štefan Füle, on esittänyt yhteistyöjärjestelmää, ja myös minä olen siinä tiiviisti mukana. Se todella kattaa sisäasiat, jotta voidaan nähdä, miten voimme auttaa Ukrainan viranomaisia kehittymään näissä asioissa ja miten voimme syventää yhteistyötämme edelleen. Sitä käsitellään myös kokouksessa Ukrainan viranomaisten kanssa vain muutaman viikon päästä.
Poliisiyhteistyötä ja koulutusta sellaisenaan ei ole suunniteltu lähitulevaisuudessa, mutta siitä voitaisiin tietysti keskustella, kun Ukraina on tehnyt tarvittavat uudistukset. Olemme avoimia yhteistyölle heidän kanssaan. He ovat tärkeä naapuri. Meillä on paljon yhteistä. Meillä on yhteiset haasteet rajatylittävän rikollisuuden osalta, joten olisi myös meille hyvä, jos voisimme osallistua tähän enemmän. Ukrainalaisten on tietysti myös tehtävä parannuksia, mutta me olemme siellä ja olemme valmiita auttamaan ja tukemaan heitä, ja katsomme, mihin tämä johtaa pidemmällä aikavälillä.
Aihe: Rikollisuuden räjähdysmäinen kasvu Euroopassa
Rikollisuus ja väkivaltailmiöt ovat lisääntyneet merkittävästi eurooppalaisissa yhteiskunnissa, ja tämä ilmenee myös muutama kuukausi sitten julkisuuteen annetuista Eurostatin tiedoista. Talouskriisi on suorassa suhteessa näiden ilmiöiden lisääntymiseen, ja niinpä rikollisuutta ja väkivaltaa esiintyy erityisen paljon maissa, joilla on vakavia taloudellisia ongelmia.
Aikooko komissio tehdä rohkeampia aloitteita jäsenvaltioiden tehokkaamman yhteistyön edistämiseksi sekä eurooppalaisissa yhteiskunnissa esiintyvän rikollisuuden ehkäisemisessä että sen vastaisten toimien toteuttamisessa, ottaen samalla huomioon tarpeen puolustaa Euroopan kansalaisten henkilökohtaisia vapauksia?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Viimeisin, 29. toukokuuta julkaistu painos Eurostatin rikos- ja rikosoikeustilastoista kattaa jakson 1998-2007, ja siinä ei mainita arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kuvaamaa kasvua. Komissio kuitenkin tunnustaa, että järjestäytynyt rikollisuus on uhka kansalaisille ja taloudelle koko Euroopan unionissa.
Komissio on sitoutunut esittämään asiaankuuluvia ehdotuksia ja panemaan täytäntöön toimia erilaisten rikollisten toimien, järjestäytyneiden tai muiden, estämiseksi ja torjumiseksi. Siksi nämä tavoitteet ovat osa Tukholman ohjelman kattavia puitteita EU:n kansalaisia, oikeutta, turvallisuutta ja siirtolaisuutta koskevassa toimintapolitiikassa seuraavan viiden vuoden ajan. Komissio hyväksyi äskettäin Tukholman toimintasuunnitelman, ja tietääkseni kollegani, varapuheenjohtaja Reding, oli täällä vasta puoli tuntia sitten esitelläkseen sitä ja keskustellakseen siitä tässä täysistunnossa.
Ennen tämän vuoden loppua komissio aikoo lisäksi antaa tiedonannon sisäisen turvallisuuden strategiasta, ja siinä on konkreettisia ehdotuksia ja uhka-arviointeja tulevalle viidelle vuodelle. Järjestäytynyt rikollisuus on tietenkin siinä mukana.
Yhteiset uhat edellyttävät yhteisiä vastauksia, joten kaikkien jäsenvaltioiden, viranomaisten ja yksityisten järjestöjen pitäisi käyttää yhteisiä välineitä tehokkaasti. Haluaisin mainita kolme rikollisuuden tyyppiä, jotka ovat todella eurooppalaisia ja joilla on myös kansainvälinen ulottuvuus: ihmiskauppa, verkkorikollisuus ja henkilötietovarkaudet. Komissio vahvistaa päättäväisesti yhteistyötä tämän osalta ja valmistelee siitä myös toiminnallisia ja oikeudellisia ehdotuksia. Teemme sen yhteistyössä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, kansalaisjärjestöjen ja yksityisen sektorin kanssa.
Vuoropuhelun yhteensovittaminen ja operaatiot ovat tulevaisuuden avainsanoja; parhaiden käytäntöjen jakamisella, normeilla, suuntaviivoilla, koulutuksen kehittämisellä ja tutkimuksella pitäisi myös lisätä keskinäistä tehokkuutta ja ymmärrystä. Yhteistyö ehdokasvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa on tärkeää tehokkaassa rikoksiin puuttumisessa.
Haluaisin korostaa, että kunnianhimoinen lähestymistapa päätöksentekoprosessissa riippuu jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta. Hyväksyttyjen toimenpiteiden tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano riippuu tavoitteiden saavuttamiseen kohdennetuista kansallisista resursseista. Komissio voi tukea jäsenvaltioita rahoitusohjelmalla EU:n tason yhteistyön edistämiseksi.
Kuten te kaikki tiedätte, Lissabonin sopimuksella Euroopan parlamentille annetaan uudet valtuudet tällä alalla, ja haluaisin korostaa vastuutanne ja merkittävää asemaanne turvallisuuden muokkaamisessa Euroopan unionissa.
Gay Mitchell
(EN) Kiitän komission jäsentä hänen vastauksestaan. Laadin viime vuonna parlamentin mietinnön Euroopan keskuspankista, ja yksi esiin ottamistani aiheista oli 500 euron seteleiden huomattava lisääntyminen, ja ajattelen myös 200 euron seteleitä, mutta erityisesti 500 euron seteleitä. Otin esiin mahdollisuuden, että niitä käytettiin rahanpesutarkoituksiin, rikollisiin tarkoituksiin. Ymmärrän nyt Yhdistyneen kuningaskunnan perusteella, että siitä on todellista huolta.
Voisinko pyytää komission jäsentä käsittelemään Euroopan keskuspankin kanssa esiin ottamiani huolia, jotta saadaan selville, kuka käyttää niin suuria määriä 500 euron seteleitä? Minun on sanottava, että tässä on vakava epäilys veronkierrosta tai ehkä muusta rikollisesta toiminnasta.
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Haluan vain kiittää arvoisaa jäsentä tästä tiedosta. Tutkin sitä ehdottomasti ja katson, voimmeko jäljittää siinä joitakin kaavoja. Tällä hetkellä en pysty vastaamaan, mutta tutkin sitä ehdottomasti ja kiitän teitä sen ehdottamisesta.
Georgios Papanikolaou
Kiitos vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. Annoitte paljon tietoa ja olitte hyvin rehellinen tässä konkreettisessa vastauksessa siihen asti, mihin asti teillä on tietoja, toisin sanoen vuoteen 2007 asti. Esitin tämän kysymyksen teille 6. huhtikuuta 2010 ja 5. toukokuuta 2010. Kuten tiedätte, kolme ihmistä menetti traagisesti ja turhaan henkensä rauhanomaisissa mielenosoituksissa, kun Kreikan kansalaiset vaativat parempaa huomista.
Toistan kysymyksen saadakseni konkreettisemman vastauksen. Aikooko komissio puuttua näihin asioihin entistä järjestelmällisemmin ja antaa niistä suosituksia jäsenvaltioille? Aiotteko kerätä tietoja näistä asioista suoremmin ja nopeammin, koska ongelma näyttää pahenevan, erityisesti tänä aikana, monissa jäsenvaltioissa?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Komissio - ja minä itse - pitää erittäin valitettavana näiden kolmen ihmisen kuolemaa äskettäisissä mellakoissa, kuten arvoisa jäsen kuvaili. On aina murhenäytelmä, kun nämä asiat vaikuttavat syyttömiin ihmisiin. Me pidämme sitä valitettavana, ja ajatuksemme ovat heidän omaistensa luona.
Kuten sanotte, meidän on uusittava tilastojamme jatkuvasti, ja Eurostat selvittää sitä. Toivottavasti saamme piakkoin paremman arvioinnin. Emme suunnittele tästä tällä hetkellä aloitteita. Nämä rikokset ja nämä kuolemat ovat hirvittäviä, mutta komission toimivalta rajoittuu rajatylittävään rikollisuuteen ja kansallisten viranomaisten ja EU:n viranomaisten välisen yhteistyön helpottamiseen. Tällä hetkellä tämän osalta ei ole suunnitteilla aloitetta.
Aihe: EU:n yhteinen viisumipolitiikka
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan sekä siihen perustuvan sekundaarisen lainsäädännön säännösten, erityisesti luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, 15. maaliskuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001(1) (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna) mukaan jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhteiseen viisumipolitiikkaan ja vastavuoroisuuteen.
Ymmärtääkö komissio yhteisellä viisumipolitiikalla yksinomaan yhtenäisten, kolmansia maita koskevien sääntöjen antamisen? Olisiko mahdollista ymmärtää kyseinen perussopimuksen artikla - huolimatta siitä, että viisumipolitiikka koskee kolmansia maita - myös komission ja EU:n jäsenvaltioiden sitoumuksena pyrkiä luomaan kolmansissa maissa yhteiset edellytykset kaikille EU:n jäsenvaltioille?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Euroopan unionin viisumipolitiikka on yhtenäistä, ja se on yhteistä politiikkaa. Se perustuu kolmeen jäsenvaltioihin sovellettavaan oikeudelliseen välineeseen, eli asetukseen (EY) N:o 539/2001, jossa luetteloidaan kolmannet maat, joiden kansalaisiin sovelletaan viisumivaatimuksia, ja ne, joiden kansalaisiin niitä ei sovelleta; toiseksi viisumisäännöstöön, joka kattaa kaikki menettelyt ja ehdot lyhytaikaisten Schengenin viisumien myöntämistä varten; ja lopuksi asetukseen (EY) N:o 1683/95 yhtenäisestä viisumin kaavasta. Näitä sääntöjä sovelletaan kaikkien niiden kolmansien maiden kansalaisiin, joilta edellytetään viisumia.
Ensimmäisessä mainitsemassani asetuksessa laaditaan luettelo kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumit ulkorajoja ylittäessään; se on niin sanottu negatiivinen luettelo. On myös positiivinen luettelo: niiden maiden kansalaiset, jotka on vapautettu kyseisestä vaatimuksesta eri kriteerien perusteella, ja niissä vastavuoroisuus on perusperiaate. Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, sekä Islantiin, Norjaan ja Sveitsiin.
Vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti EU katsoo, että niiden kolmansien maiden kansalaisten tapauksessa, jotka on vapautettu viisumivaatimuksesta EU:n jäsenvaltioihin matkustettaessa, kolmannen maan pitäisi tarjota vastavuoroinen kohtelu EU:n kansalaisille vapauttamalla heidät viisumivaatimuksesta kyseiseen maahan matkustettaessa. Kun positiiviseen luetteloon kuuluva kolmas maa säilyttää tai ottaa käyttöön viisumivelvollisuuden yhden, kahden tai useamman jäsenvaltion kansalaisille, sovelletaan vastavuoroisuusmekanismeja. Nämä ovat puitteet, joissa komissio voisi toteuttaa toimenpiteitä saadakseen palautetuksi kolmannen maan viisumittoman matkustamisen, tai jos sitä ei voida saada aikaan, ehdottaa rankaisutoimenpiteitä viisumivaatimuksen väliaikaiseksi palauttamiseksi kyseisen kolmannen maan kansalaisille.
Tämä järjestelmä on osoittautunut sangen tehokkaaksi, kuten komission toteuttamat toimenpiteet, jotka on esitetty säännöllisessä vastavuoroisuutta koskevassa kertomuksessa, osoittavat, ja tämän vuodesta 2005 alkaen sovelletun vastavuoroisuusmekanismin nojalla jäsenvaltiot ilmoittivat 13:a positiiviseen luetteloon kuuluvaa kolmatta maata koskevasta 75 tapauksesta, joissa ei noudatettu vastavuoroisuutta. Siitä alkaen vastavuoroisuus on perustettu useimpien näiden 13 maan kanssa, esimerkiksi Japanin, Panaman, Singaporen, Australian, Uruguayn ja Costa Rican kanssa, ja äskettäin komissio päätti neuvottelut viisumista luopumisesta Brasilian kanssa, ja se esitetään hyvin pian teille ja neuvostolle.
Tietyillä jäsenvaltioilla on edelleen vastavuoroisuuden puuttumista koskevia ongelmia Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa, ja sen otamme aina esiin näiden maiden kanssa.
Mekanismia ei sovelleta silloin, kun negatiiviseen luetteloon kuuluva kolmas säilyttää tai säätää viisumivelvollisuuden vain yhden tai useamman jäsenvaltion kansalaisille tai kun kolmas maa soveltaa erilaisia ehtoja eri jäsenvaltioiden kansalaisille. Yhteisön säännöstössä ei ole sääntöjä kyseisiä tapauksia varten, eikä siinä säädetä erityisestä mekanismista, joten EU:n on hyvin vaikea puuttua asiaan.
Pavel Poc
Arvoisa komission jäsen, jos Euroopan komissio takaa yhteisen viisumipolitiikan ja jos tämä politiikka perustuu ensisijaisesti vastavuoroisuuspolitiikkaan, miten kauan komissio konkreettisesti aikoo sietää kolmannen maan, eli Kanadan, EU:n jäsenvaltiota eli Tšekin tasavaltaa vastaan käyttöön ottamaa ennakoimatonta ja yksipuolista viisumijärjestelmää?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Tunnen tietenkin erittäin hyvin tapauksen, johon arvoisa jäsen viittaa, ja komissio on ollut erityisen aktiivinen sen osalta.
Kanadan viranomaiset ovat perustaneet viraston Prahaan - se on yksi ehto, jonka säädimme heille - ja he ovat myös laatimassa etenemissuunnitelmaa viisumivapauden palauttamiseksi jälleen. Meillä on ollut monia korkean tason kokouksia Kanadan, Tšekin tasavallan ja komission kesken niiden toimenpiteiden hahmottamiseksi, jotka on toteutettava. Kanadalaiset ovat sanoneet, että he muuttavat lainsäädäntöään ja että he antavat sen hyvin pian parlamentilleen sen muuttamiseksi. Käymme heidän kanssaan ja Tšekin viranomaisten kanssa vuoropuhelua varmistaaksemme, että vuoropuhelua käydään edelleen, että ilmapiiri on rakentava ja että voimme edetä kohti tämän ratkaisemista. Jäsenvaltiot keskustelevat siitä jälleen neuvostossa kesäkuun alussa.
Olen pahoillani, että tätä selkkausta ei ole vielä ratkaistu, mutta voin vakuuttaa arvoisalle jäsenelle, että yritämme yhdessä Tšekin kollegoidemme kanssa löytää tähän ratkaisun mahdollisimman pian.
Aihe: Turkin ja EU:n välisen yhteisen julkilausuman (5.11.2009) ratkaisemattomat kysymykset
Kun otetaan huomioon seuraavat seikat:
Turkin sisäministerin Besir Atalayn, komission varapuheenjohtajan Jacques Barrot'n ja neuvoston puheenjohtajan Tobias Billströmin yhteinen julkilausuma ja etenkin sen 3 kohta, jossa viitataan Turkin ja EU:n välisiin toistuviin virallisiin neuvotteluihin palauttamissopimuksen loppuunsaattamiseksi, sekä 5 kohta, jossa todetaan, että Turkin ja Frontexin välinen sopimus on teknisiltä osiltaan saatettu loppuun.
Neuvoston puheenjohtajavaltion edustajan Cecilia Malmströmin Euroopan parlamentin 16. joulukuuta 2009 pidetyssä täysistunnossa antama vastaus kysymykseeni "0431/09.
Turkin ilma-alusten jatkuvasti toistuva Frontexin ilma-alusten häirintä.
Kysyn komissiolta seuraavaa: Mihin vaiheeseen yhteisen julkilausuman 3 kohtaa koskevat neuvottelut ovat edenneet? Ovatko Frontexin kanssa käytävät keskustelut mahdollisesti jumiutuneet? Liittyykö Frontexin ilma-alusten häirintä siihen, että Turkki kieltäytyy tunnustamasta selkeästi EU:n rajoja Egeanmerellä?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Minulla on tänään täysi asialista! Haluaisin muistuttaa, että meillä on ollut vaikea historia neuvotteluissa Turkin kanssa alkaen toimivaltuuksista vuonna 2002, mutta viime aikoina myönteisiä askelia on ollut hyvin paljon. Viime vuonna neuvoston päätelmissä laittomasta maahanmuutosta kehotettiin nopeuttamaan neuvotteluja Turkin kanssa ja, myös viime vuonna, edeltäjäni, komission jäsen Barrot vieraili Turkissa yhdessä Ruotsin ministerin Billströmin kanssa. Silloin annettiin yhteinen julkilausuma etenemisestä.
Siitä alkaen on saatu aikaan edistystä. Talven aikana käytiin monia keskusteluja, ja nyt olemme hyvin lähellä sopimusta Turkin kanssa takaisinotosta käytävissä neuvotteluissa.
Komissio suhtautuu luottavaisesti siihen, että tekstin hyväksytyt osat ovat tasapainossa ja että ne osoittavat tarpeemme ja että niissä käsitellään samalla Turkin huolia. Teemme työtä saadaksemme tekstin loppuun mahdollisimman pian ja olemme jatkuvasti yhteydessä Turkin viranomaisiin.
Tavoitteena on saada se loppuun ja tiedottaa neuvottelujen tuloksesta kesäkuun neuvoston aikana. Tiedotamme parlamentille täysimääräisesti, koska sitä pyydetään antamaan suostumuksensa päätöksen tekemiselle, kun se on saatettu loppuun.
Frontexin sopimuksen osalta on sanottava, että työskentelyjärjestelyjä koskevien neuvottelujen ja EU:n ja Turkin välisen takaisinottosopimuksen välillä ei ole virallista yhteyttä. Komissio kuitenkin toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yleisen johdonmukaisuuden molempien toimien samanlaisessa käsittelyssä.
Komissio ei voi esittää huomioita tietyn jäsenvaltion alueen rajoittamisesta tai rajoista, koska tällaiset asiat kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan ja sovellettaviin kansainvälisen oikeuden säännöksiin. Haluaisimme rohkaista Frontexia ja vastaanottavaa jäsenvaltiota varmistamaan, että kolmansille naapurimaille annetaan riittävästi tietoa lentokoneiden kaltaisten välineiden käyttämisestä lähellä rajoja ennen yhteisen operaation käynnistämistä.
Nikolaos Chountis
Arvoisa komission jäsen, vaikeudet selkeän vastauksen antamisessa moniin samankaltaisiin kysymyksiin saavat minut tajuamaan, että nämä neuvottelut ovat joka tapauksessa vaikeita ja että se minun mielestäni vahvistaa näkemyksen siitä, että turkkilainen osapuoli ottaa esiin monia poliittisia kysymyksiä, minkä takia neuvotteluja on vaikea saattaa päätökseen.
Olisin hyvin kiitollinen, jos kertoisitte meille heti, kun nämä neuvottelut on saatu päätökseen, heti, kun sopimus on olemassa. Haluaisin myös sanoa seuraavaa: kun Turkin pääministeri äskettäin vieraili Kreikassa, Ateenassa, allekirjoitettiin pöytäkirja, yhteistyöpöytäkirja Kreikan kanssa laitonta maahanmuuttoa koskevista asioista. Haluan kysyä teiltä seuraavaa: voiko tämä pöytäkirja, tämä - sanotaanko - takaisinottosopimus Kreikan ja Turkin välillä korvata Euroopan unionin ja Turkin välisen sopimuksen, josta tällä hetkellä neuvotellaan?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Tuntematta tarkasti Turkin ja Kreikan välillä tehdyn sopimuksen yksityiskohtia katson, että se todistaa rakentavasta ilmapiiristä, joka meillä on toisaalta Kreikan viranomaisten ja toisaalta Turkin viranomaisten osalta.
Turkin kanssa käydään rinnakkaisia neuvotteluja. Olemme, kuten sanoin, hyvin lähellä näiden neuvottelujen päättämistä. Ilmapiiri on ollut rakentava, ja mielestäni se osoittaa, että Euroopan unionin on saatava se aikaan, ja myös Turkin kiinnostuksen saada kanssamme aikaan sopimus takaisinotosta. Se on tietysti kaikkien etu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa komission jäsen, muissa saamissamme vastauksissa sanoitte yksiselitteisesti, että Frontex neuvottelee teknisistä asioista Turkin kanssa. Ymmärrän sen. Kerroitte meille äskettäin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa, kun tulitte ja kerroitte meille toimivaltaanne kuuluvista asioista, että lopullisessa sopimuksessa Turkin kanssa siirtolaiskysymyksistä oli, kuten tänään sanoitte, edistytty hyvin, ja se oli lähellä päättämistä.
Eikö tässä Euroopan unionin ja Turkin välisessä sopimuksessa pitäisi olla myös Frontexia koskeva säännös Euroopan unionin ja Turkin välillä? Eikö Frontex ole erittäin tärkeä tekijä laittoman maahanmuuton torjumisessa? En tiedä, miten paljon voitte kertoa meille siitä, mitä neuvotteluihin sisältyy, mutta eikö terve järki kerro meille, että niissä pitäisi tässä vaiheessa olla säännös Frontexin toiminnasta ja toimista?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Minulla oli tilaisuus puhua viime maanantaina kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa ja toistan sen, mitä silloin sanoin, eli sen, että Turkin kanssa käytävissä neuvotteluissa edistytään.
Frontexin ja Turkin rajavalvonnan osalta on sanottava, että teknisellä tasolla on saatu aikaan alustava sopimus työskentelyjärjestelyjen luonnoksesta. Molemmat osapuolet edistävät keskusteluja, ja tällä hetkellä Frontex odottaa vastausta Turkilta voidakseen jatkaa keskusteluja. Frontex on tässä tärkeä tekijä, mutta ennen kaikkea meidän on päästävä sopimukseen ja sitten jatkettava rinnakkaisia keskusteluja Frontexin kanssa. Olen samaa mieltä siitä, että tässä on paljon tilaa yhteistyölle.
Aihe: EU:n terrorismin vastaiset toimet ja CIA:n laittomat vankilat
Viimeaikaisten tapahtumien perusteella olemme saaneet lisätietoja jäsenvaltioiden osallistumisesta Yhdysvaltojen laittomiin vankikuljetuksiin. Vuonna 2010 tehdyssä YK:n tutkimuksessa todetaan, että EU:n jäsenvaltiot ovat olleet salaa yhteistoiminnassa CIA:n kanssa laittomia vankikuljetusten ja salaisten vankiloiden suhteen.
Koska viimeisten kahdeksan vuoden aikana jäsenvaltiot ovat syyllistyneet vallan väärinkäyttöön ja koska komissio on ehdottanut tiedonantoa terrorismin vastaisten toimien arvioinnista, voiko komissio kertoa yksityiskohtaisemmin niistä erityistoimista, joita se aikoo toteuttaa varmistaakseen, että EU:n terrorismin vastaiset toimet estävät moiset väärinkäytökset tulevaisuudessa?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Kiitos tästä kysymyksestä, hyvä Sarah Ludford. Kuten tiedätte, olen kiinnostunut tästä, ja olemme myös aiemmin tehneet yhteistyötä tämän osalta. On tarpeetonta sanoa, että vapaus ja turvallisuus liittyvät toisiinsa ja että perusoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittaminen on Euroopan unionin terrorismin torjuntaa koskevan lähestymistavan ytimessä. Terrorismin torjuntaa koskevat toimenpiteet on aina toteutettava perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen, ja EU:n on oltava tässä suhteessa esimerkillinen.
Se ei ole vain oikeudellinen vaatimus vaan myös avainehto uskottavuuden ja oikeutuksen varmistamiseksi sekä kansallisten viranomaisten välisen keskinäisen luottamuksen ja yleisesti kansalaisten luottamuksen edistämiseksi. Komissio noudattaa siksi edelleen sellaista terrorismin torjuntaa koskevaa toimintatapaa, jossa pyritään yhdistämään operationaalinen ja oikeudellinen tehokkuus ja toteuttamiskelpoisuus selkeään sitoumukseen kunnioittaa perusoikeuksia.
Luovutuksien ja salaisten pidätysten kaltaiset käytännöt ovat ihmisoikeusloukkauksia. Komissio on aina korostanut sitä, ja kyseessä olevien jäsenvaltioiden on aloitettava tai jatkettava perusteellisia, riippumattomia ja puolueettomia tutkimuksia totuuden paljastamiseksi. Se on myönteinen velvollisuus, joka johtuu Euroopan ihmisoikeussopimuksesta, jotta vastuut voidaan saada selville ja jotta uhrit voivat saada korvauksia. Olemme komission puolesta rohkaisseet Puolaa ja Romaniaa tekemään tutkimuksia salaisten vankiloiden olemassaoloa koskevista väitteistä ja pidämme myönteisenä rikostutkimusten käynnistämistä Puolassa maaliskuussa 2008.
Komissio on myös kirjoittanut Liettuan viranomaisille ja pitänyt myönteisenä niiden ennakoivaa asennetta tutkimusten käynnistämisessä. Vankikuljetuksia ja niiden seurauksia EU:n ilmailupolitiikkaan koskevan keskustelun osalta on sanottava, että komissio on oppinut jotakin siviili-ilmailun ja liikelentotoiminnan tiedottamisen puitteissa tammikuussa 2008. Lisäksi yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka tuli voimaan viime tammikuussa, tarjoaa täydentäviä toimenpiteitä lentokoneiden todellisen liikkumisen valvonnassa, ja me seuraamme sitä huolellisesti - tietysti toimivaltamme puitteissa.
Komissio antoi vuonna 2008 kattavia ja tosiasiallisia tietoja julkisessa työasiakirjassaan terrorismista ja perusoikeuksista. Se on yhteenveto jäsenvaltioiden vastauksista rikosoikeutta, hallinto-oikeutta, menettelyoikeutta ja perusoikeuksia terrorismin torjunnassa koskevaan kyselylomakkeeseen. Kaikki jäsenvaltiot ovat vastanneet tähän kyselylomakkeeseen, ja olemme juuri nyt lisäksi laatimassa komission puolesta tilannekartoitusta tärkeimmistä EU:n toimenpiteistä ja poliittisista aloitteista, jotka on toteutettu terrorismin torjunnan alalla Lissabonin sopimuksen voimaantuloon asti.
Jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteuttamaa terrorismin torjuntaa koskevaa politiikkaa tai osallistumista CIA:n vankien kuljetusohjelmaan ei erityisesti arvioida näissä puitteissa, mutta on hyvin selvää, mitä komissio siitä ajattelee, ja seuraamme edelleen kehitystä jäsenvaltioissa, mukaan luettuna kansallisissa tuomioistuimissa terrorismin torjuntaa vastaan esitetyt oikeudelliset haasteet, ja opimme lisää kestävästä politiikan teosta EU:n tasolla.
Sarah Ludford
kysymyksen laatija. - (EN) Arvoisa komission jäsen Malmström, en usko, että ilmaisu "parannuksen tehnyt rikollinen" on koskaan ollut asianmukaisempi, ja pidän aina myönteisenä työskentelyä teidän kanssanne näiden asioiden osalta.
Mielestäni se, mitä sanoitte, on sangen rohkaisevaa, koska se kertoo, että komission tulevaisuudessa toteuttama valvonta ja mekanismit vahvistuvat jonkin verran, mutta on totta, että menneisyys on olemassa. Jäsenvaltioita osallistui CIA:n laittomiin vankikuljetuksiin, kidutuksiin ja katoamisiin, ja valvontaa ja vastuuvelvollisuutta ei ollut. Ihmisoikeuksista puhuttiin paljon, kuten nytkin, mutta puheiden ja todellisuuden välillä on valtava kuilu. Meillä ei edelleenkään ole täysimääräistä vastuun kantamista.
Onko asioita, joita komission, joka on perussopimusten valvoja, mielestä voisi vielä tehdä, ei vain siksi, että yritettäisiin varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat velvollisuuksiaan tulevaisuudessa, vaan myös sen osalta, miten tutkimuksilla - mukaan luettuna, toivon todella, asianmukainen julkinen selvitys nyt Yhdistyneen kuningaskunnan uuden hallituksen avulla - voidaan varmistaa, että tiedämme täysin, mitä aiemmin tapahtui ja mikä meni vikaan?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Mielestäni Euroopan parlamentin tämän asian osalta tekemä työ on ollut erittäin tärkeää, koska siinä on valaistu laitonta kuljetusohjelmaa ja osoitettu, mitä on tapahtunut. Se on antanut vauhtia, mutta sillä on luotu myös vahva julkinen mielipide totuuden selvittämiseksi. Kuten sanoin, komissio on vaatinut ja rohkaissut asianosaisia maita tekemään täysimääräisen ja perusteellisen tutkimuksen, ja se jatkaa seurantaa ja sen varmistamista, että ne todella tehdään. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan ehdotuksen on määrä auttaa meitä edelleen valvomaan tätä.
Seuraamme sitä ja jatkamme selkeyden vaatimista. Sen lisäksi yhtenäinen eurooppalainen ilmatila ei voi tehdä paljonkaan muuta konkreettista, mutta olemme tyytyväisiä voidessamme työskennellä Euroopan parlamentin kanssa ja jatkaa selkeyden vaatimista ja sen varmistamista, että tämä ei ole jotakin, joka voisi olla osa EU:n terrorismin torjuntaa koskevaa politiikkaa.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Haluaisin pyytää teiltä, arvoisa komission jäsen Malmström, tietoja jostakin, joka on minun mielestäni tärkeä asia. Terrorismin torjunta - ja tiedämme tietysti kaikki oikein hyvin, että meidän on torjuttava terrorismia - edellyttää myös, että EU:n jäsenvaltiot tekevät toistensa kanssa yhteistyötä. Haluaisin tämän osalta kysyä seuraavan kysymyksen: huomaatteko te, että osassa unionin jäsenvaltioita on suurempi suuntaus yhteistyöhön, ja onko myös olemassa suurempi suuntaus, joka koskee tietojen vaihtoa toisten kanssa erilaisista ja hyvin merkittävistä tiedoista, jotka ovat välttämättömiä terrorismin torjunnassa? Onko tässä suhteessa ollut myönteisiä muutoksia?
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Terrorismin torjunta on tietysti yksi Euroopan unionin politiikan olennaisista osista. Kansalliset yksiköt, poliisiviranomaiset ja kansalliset poliitikot vastaavat tärkeimmistä toimista. Euroopan unioni voi tukea näitä aloitteita, voimme tarjota tietyt oikeudelliset puitteet ja voimme varmistaa, että perusoikeuskirjaa kunnioitetaan. Meillä on hieman rahoitusta, voimme antaa tukea uhreille ja voimme rohkaista lisäyhteistyötä.
Minusta tuntuu, että jäsenvaltioiden välillä tehdään tämän osalta paljon yhteistyötä. Tiedustelutietojen jakaminen on tietysti edelleen hyvin arkaluontoinen asia. Se perustuu luottamukseen - tai joskus luottamuksen puutteeseen. Sitä on kehitettävä ja se voidaan tehdä vain yhtenäistämällä ja varmistamalla, että Euroopan unionin järjestelmissä noudatetaan täysimääräisesti oikeusvaltion periaatetta ja että ne ovat luottamuksen arvoisia. Se on alue, jolla Euroopan unioni voi auttaa. Tukholman ohjelmassa ja siihen johtaneissa keskusteluissa jäsenvaltiot halusivat selkeästi vahvistaa yhteistyötä - toistensa kanssa, Euroopan unionissa, mutta myös kolmansien maiden kanssa - terrorismin torjumiseksi. Se on tietysti tehtävä perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen, ja CIA:n luovutusohjelma ei ole osa sitä.
Puhemies
(EN) Koska seuraavat kysymykset koskevat samaa aihetta, ne käsitellään yhdessä:
Aihe: Yrittäjät ja pk-yritykset
Pian vietetään eurooppalaisten pk-yritysten viikkoa (25. toukokuuta - 1. kesäkuuta 2010) ja myönnetään Euroopan yrittäjäpalkinnot (31. toukokuuta). Voiko komissio kertoa, mikä on eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) toteuttamisen tämänhetkinen tilanne? Pyydän tietoja erityisesti yrittäjien investointivalmiuksia koskevista toimista sekä toimista, joilla parannetaan heidän mahdollisuuksiaan saada rahoitusta ja vähennetään hallinnollista rasitetta, ja varsinkin jäsenvaltioiden aloitteista ja poliittisista päätöksistä, joilla pyritään auttamaan pk-yrityksiä torjumaan niiden kehitystä haittaavia ongelmia.
Aihe: Pienet ja keskisuuret yritykset
Onko komissiolla suunnitelmissa toteuttaa toimia auttaakseen EU:n vaikeuksissa olevia pieniä ja keskisuuria yrityksiä? Voisiko komissio myös harkita sellaisen erityisjärjestelmän käyttöönottoa, jonka avulla nuoria yrittäjiä voitaisiin auttaa heidän pyrkimyksissään perustaa menestyviä pk-yrityksiä unioniin ja vähentää samalla EU:n riippuvuutta suorista ulkomaisista investoinneista teollisen toiminnan vahvistamiseksi?
Aihe: Pienet ja keskisuuret yritykset ja työpaikkojen luominen
Tiedossa on yleisesti, että pienet ja keskisuuret yritykset työttömyyden vähentämiseen, mutta niihin kohdistuva sääntelytaakka on mittakaavaeduista johtuen suurempi kuin suuryhtiöiden taakka. Jos jokainen Euroopan pieni ja keskisuuri yritys voisi työllistää huomiseen mennessä yhden ihmisen lisää, työllisyyslukemat kohenisivat valtavasti.
Miten komissio aikoo tukea pienten ja keskisuurten yritysten työpaikkojen luomista esimerkiksi sääntelyuudistusten ja investointien avulla? Mitä tavoitteita komissio on asettanut ja kuinka se aikoo seurata niiden saavuttamista?
Aihe: Euroopan pk-yritysten teemaviikko
Ensi viikko on Euroopan pk-yritysten teemaviikko. Viikon tarkoituksen on edistää yrittäjyyttä, innovaatiota ja kilpailukykyä sekä tarjota tietoa työstä, jota Euroopan unioni ja viranomaiset tekevät kaikilla tasoilla mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi ja rahoittamiseksi.
Vaikeinta pienille ja keskisuurille yrityksille tällä hetkellä on pääomien ja rahoituksen saannin varmistaminen. On paljon pieniä yrityksiä, pieniä perheyrityksiä ja äskettäin toimintansa aloittaneita yrityksiä, jotka ovat menestyneet hyvin mutta jotka ovat nyt haavoittuvia, koska niiden pääomien saanti on epävarmaa. Mitä voidaan tehdä Euroopan tasolla tämän ongelman ratkaisemiseksi?
Aihe: Pk-yritysten hallinnollisten kustannusten vähentämistä koskevat toimet
Voisiko komissio kertoa, mitä toimenpiteitä se toteuttaa vähentääkseen pienten ja keskisuurten yritysten tarpeettomia hallinnollisia kustannuksia Euroopan unionissa?
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, kun olette uudessa liberaalissa asussanne, voisinko pyytää teitä selventämään, mitä kysymyksiä todella käsitellään? Käsitelläänkö kysymystä numero 33 kolmannessa osassa? Me kaikki yritämme osallistua moniin kokouksiin. Jos voisitte kertoa tarkasti ne kysymykset, joita ei käsitellä, se olisi hyödyllistä.
Puhemies
(EN) Mielestäni on erittäin epätodennäköistä, että pääsemme kysymykseen numero 33. Jos olisin te, en odottaisi sitä.
Komission jäsen Tajani antaa nyt yhden vastauksen, ja sen jälkeen annan kysymyksen laatijoille - ja muille kollegoille - tilaisuuden kysyä lisäkysymyksen.
Haluaisin huomauttaa, että aiomme lopettaa kello 20.30, koska henkilökunnan ja tulkkien on saatava jotakin syödäkseen ennen kuin jatkamme kello 21.00.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, olen nyt puhunut uudessa ominaisuudessani kaksi vuotta. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat edelleen uuden komission painopisteala, ja se on vakuuttunut, että sen on tehtävä kaikki voitavansa estääkseen rahoituskriisiä kehittymästä yhteiskuntakriisiksi, joka vaikuttaisi pääasiassa pieniin ja keskisuurin yrityksiin ja niiden työntekijöihin.
Pk-yrityksiä tukevan aloitteen antamisesta vuonna 2008 alkaen on saatu aikaan huomattavaa edistystä. Komissio on antanut viisi lainsäädäntöehdotusta, jotka liittyvät pk-yrityksiä tukevaan aloitteeseen, ja niistä kaksi on jo pantu täytäntöön: ryhmäpoikkeusasetus valtion tuesta ja direktiivi alennetusta alv-kannasta; kolmesta muusta, maksuviivästyksiä koskevasta direktiivistä, alv-laskutusta koskevasta direktiivistä ja yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä koskevasta asetuksesta, keskustellaan edelleen täällä parlamentissa ja neuvostossa.
Komissio on myös aloittanut vaaditut muut kuin lainsäädännölliset toimet; "pk-testi" on nyt otettu käyttöön kaikkialla vaikutustenarviointeja varten lainsäädännön laadun parantamiseksi. Annan esimerkin: maksuviivästyksiä koskeva direktiivi ja mikroyritysten vapautus kirjanpitorasituksista.
Jäsenvaltiot ovat myös osoittaneet voimakasta poliittista tahtoa panna pk-yrityksiä tukeva aloite täytäntöön: ne ovat esimerkiksi tehneet "pk-testistä" osan kansallisia päätöksentekomenettelyjä, ja pienet ja keskisuuret yritykset olivat tärkeimpiä edunsaajia toimenpiteissä, joita jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kriisin käsittelyä koskevan EU:n elvytysohjelman puitteissa. Esimerkiksi lainojen ja takuiden luominen ja laajentaminen pienille ja keskisuurille yrityksille oli yksi rahoituksen saatavuuden parantamiseksi hyväksytyistä toimenpiteistä.
Valitut menetelmät ja saavutetut tulokset kuitenkin vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä, ja siksi meidän on edelleen tehtävä työtä pk-yrityksiä tukevan aloitteen kansallisen tason täytäntöönpanon osalta. Minusta on siksi olennaisen tärkeää jatkaa aloitettua toimintalinjaa ja varmistaa, että periaatteet ja suositellut toimintalinjat pannaan täytäntöön sekä EU:n tasolla että kansallisilla tasoilla.
Pieniä ja keskisuuria yrityksiä suosivaa politiikkaa tuetaan täysimääräisesti EU 2020 -strategiassa, ja se on olennainen osa monia suunniteltuja lippulaiva-aloitteita, ja siihen sovelletaan erityistä tarkastusta, kun strategia pannaan jäsenvaltioissa täytäntöön. Yhdessä kymmenestä komission ehdottamasta täydentävästä suuntaviivasta kehotetaan jäsenvaltioita panemaan täytäntöön monia toimenpiteitä pienten ja keskisuurten yritysten puolesta pk-yrityksiä tukevan aloitteen periaatteiden mukaan.
Seuraavassa vaiheessa varmistetaan, että jäsenvaltiot sisällyttävät nämä toimenpiteet kansallisiin uudistusohjelmiinsa. Tämän vuoden loppuun mennessä olemme toteuttaneet perusteellisen selvityksen aloitteen täytäntöönpanosta mitataksemme aikaansaatua edistystä ja määrittääksemme uudet toimintalinjat, joissa otetaan myös huomioon EU 2020 -strategian ensisijaiset tavoitteet. Tärkeimpiä toiminta-aloja ovat luoton saatavuuden ja innovaation parantaminen, yrittäjähengen rohkaiseminen ja pienten ja keskisuurten yritysten kansainvälistymisen edistäminen. Pienet ja keskisuuret yritykset, erityisesti nuorten yrittäjien johtamat, ovat näiden uusien aloitteiden tärkeimpiä edunsaajia.
Euroopan komissio on tietoinen vaikeuksista, joita pienillä ja keskisuurilla yrityksillä tällä hetkellä on rahoituksen saannissa, ja se on seurannut tiiviisti alan kehitystä ja tehnyt yhteistyötä erityisesti Euroopan keskuspankin kanssa tarkoituksenaan tehdä säännöllisiä katsauksia tilanteesta.
Komissio on myös laatinut monia ohjelmia, joilla tarjotaan rahoitustukea auttamaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä saamaan pääomaa, jota ne tarvitsevat toimiensa kehittämiseksi. Esimerkiksi kilpailukyky- ja innovaatiopuiteohjelmassa on tiettyjä rahoitusvälineitä, jotka on kehitetty yhdessä Euroopan investointirahaston kanssa ja joilla tarjotaan kannustimia yritysten riskitoimia ja lainatakuutoimia varten. Euroopan aluekehitysrahaston rahoittama Jeremie-ohjelma tarjoaa valtavan määrän erityisiä rahoitustuotteita, joilla kehitetään ja vahvistetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä koko Euroopan alueella. Lopuksi, uusi eurooppalainen mikrorahoitusväline, komission ja Euroopan investointipankin yhteinen aloite, on erityisesti suunnattu mikroyrityksille, joilla on vaikeuksia saada väliaikaista rahoitusta.
Pienten ja keskisuurten yritysten luoton saatavuus on myös parantunut, koska Euroopan investointipankki on lisännyt luottojen yhteismäärää välityspankeille, jotka vastaavat määrien kohdentamisesta uudelleen pienille ja keskisuurille yrityksille lainojen muodossa. Vuonna 2009 Euroopan investointipankki myönsi rahoituslaitoksille 13 miljardin euron kokonaismäärän, jossa on 55 prosentin lisäys edelliseen vuoteen verrattuna. Tiedoksenne, yli 75 prosenttia vuosina 2008-2009 myönnetystä 21 miljardista eurosta saavutti pienet ja keskisuuret yritykset, joille ne oli tarkoitettu, eli 50 000 pientä ja keskisuurta yritystä koko unionissa.
Muutama päivä sitten komissio myös järjesti korkean tason konferenssin, jossa pankit, riskipääomarahastot ja pienet ja keskisuuret yritykset kokoontuivat; kokouksen, johon osallistui myös Euroopan parlamentin edustajia. Sen avulla pystyimme arvioimaan nykyistä markkinatilannetta ja tutkimaan uusia ajatuksia ja strategioita, joilla parannetaan pienten ja keskisuurten yritysten rahoituksen saatavuutta. Se oli tärkeä tilaisuus keskustelulle mahdollisista toimintalinjoista, jotka omaksutaan yritysten auttamiseksi, jotta säilytetään elpyminen ja talouskasvu.
Yksi päätetyistä toimintalinjoista oli pysyvän keskustelufoorumin perustaminen rahoituslaitosten, riskipääomarahastojen ja pienten ja keskisuurten yritysten edustajien kanssa. Euroopan komissio johtaa neljä kertaa vuodessa pidettäviä kokouksia. Tämän foorumin päätelmät ovat ensimmäinen vaihe strategiassa, jossa on tarkoitus laatia toimintasuunnitelma luoton ja pääoman saatavuuden luomiseksi pienille ja keskisuurille yrityksille unionissamme.
Lopuksi, käytän hyväkseni tätä keskustelua tiedottaakseni parlamentille, että osana ensimmäistä Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten viikkoa järjestetään yli 1 200 kansallista, alueellista ja paikallista tapahtumaa, joissa käsitellään monia tähän alaan vaikuttavia kysymyksiä. Pienten ja keskisuurten yritysten viikko kestää toukokuun 25. päivästä kesäkuun 1. päivään, samaan aikaan kuin vuoden 2010 Euroopan yrityspalkintoseremonia, joka on suunniteltu pidettäväksi toukokuun 31. päivänä Madridissa.
Kaikki tämä vahvistaa teille henkilökohtaisen sitoumukseni varmistaa, että unionimme työllisyyttä voidaan puolustaa tarjoamalla tukea pienille ja keskisuurille yrityksille. Suuren mittakaavan yksityisessä teollisuudessa tarvittava rakenneuudistus aiheuttaa joitakin työpaikkojen menetyksiä, ja ainoa tapa, jolla voimme rohkaista työllisyyttä, on pienten ja keskisuurten yritysten kehityksen tukeminen, koska ne ovat eurooppalaisen taloutemme selkäranka.
Marian Harkin
kysymyksen laatija. - (EN) Haluan onnitella komission jäsentä aikaansaadusta edistyksestä. Arvoisa komission jäsen, puhuitte kuitenkin siitä, että yksi suurimmista ongelmista on pääoman saatavuus, ja mainitsitte Euroopan investointipankin. Se on jakanut varoja Irlannin pankeille, jotta ne jakavat niitä pk-yrityksille. Huomattavaa määrää ei kuitenkaan ole jaettu, pääasiassa, koska pk-yritysten tarpeet - jonkinlainen uudelleenrahoitus - ja Euroopan investointipankin tavoite, joka on keskipitkän aikavälin investoinneista saatava raha, eivät kohtaa. Haluan siksi kysyä teiltä, oletteko samaa mieltä siitä, että uudelleenrahoitusta tarvitsevia pk-yrityksiä varten on toteutettava joitakin toimenpiteitä, ja minkälainen asema komissiolla voisi olla. Kannattaisitteko lisäksi jonkinlaista yritysten takuujärjestelmää kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa?
Jim Higgins
Arvoisa puhemies, olen täysin samaa mieltä komission julkilausumasta, jonka mukaan pk-yritykset ovat hyvin tärkeitä, ei vain niiden luomien monien työpaikkojen takia vaan myös siksi, että ne ovat vakaampia kuin suuret yritykset, jotka vain saapuvat ja jotka eivät ole lojaaleja alueelle tai maalle.
Olen täysin samaa mieltä kollegani Marian Harkinin lausunnosta, että rahoituksen puute on tällä hetkellä suurin este, ja komissio on viitannut siihen. Lisäksi käytössä on liikaa byrokratiaa.
Gay Mitchell
kysymyksen laatija. - (EN) Haluan kysyä komission jäseneltä, tutkiiko hän pk-yritysten kohtaamien ongelmien välillisiä rahoitusnäkökulmia.
En esimerkiksi tiedä, mikä on tilanne teidän maassanne, mutta minun kotimaassani ei ole enää olemassa sellaista asiaa kuin pankinjohtaja. Annamme rahaa pankeille, mutta pankit eivät arvioi ihmisiä heidän tilanteensa, heidän luonteensa ja heidän yritystään koskevien tietojen mukaan. Jouduimme tähän sotkuun, koska käyttäydyttiin kuin ihmiset kävisivät automaatilla. Jossain määrin he käyvät edelleen automaatilla. Miten vaalit voitetaan? Yksi ääni kerrallaan. Jos saamme yhden työpaikan jokaiseen EU:n pk-yritykseen, lopetamme työttömyyskriisin.
Pyydän teitä ystävällisesti kuulemaan Euroopan keskuspankkia ja Euroopan investointipankkia ja yrittämään vaikuttaa siihen, että meille annetaan takaisin perinteiset pankinjohtajat, jotka käsittelevät pk-yrityksiä ja auttavat niitä kehittämään yritystoimintaansa. Se tuo osinkoa.
Liam Aylward
(EN) Ilmiselvä kysymys on, uskooko komissio todella, että pk-yritysten viikko voi saavuttaa tavoitteensa? Voinko kysyä komissiolta, mihin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot saavat aikaan ympäristön, jossa yritykset ja perheyritykset voivat selviytyä, kehittyä ja kukoistaa ja jossa yrittäjyys palkitaan eikä sitä estetä, kuten nykyisessä talousympäristössä usein tapahtuu?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, puhun lyhyesti: olen samaa mieltä kaikkien tässä keskustelussa puheenvuoron käyttäneiden parlamentin jäsenten kanssa.
Euroopan investointipankin osalta ryhdyin välittömästi toimiin aloittaessani työt teollisuus- ja yrittäjyysasioista vastaavana komission jäsenenä tavatakseni pääjohtaja Maystadtin ja kehottaakseni häntä toimittamaan 30 miljardia euroa, jotka Euroopan investointipankista oli kohdennettu auttamaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Sen lupasin parlamentille kuulemisessani ennen kuin se antoi minulle työn teollisuus- ja yrittäjyysasioista vastaavana komission jäsenenä.
Jatkan ja kerron, että pääjohtajan vastaus oli sangen myönteinen: hän kertoi minulle, että alkuperäisen sulun jälkeen noin 6-7 miljardia euroa kohdennetuista 30 miljardista eurosta olivat saavuttaneet aiotun päämäärän. Kehotin pääjohtajaa nopeuttamaan toimitusaikoja.
On myös olemassa alueemme pankkeja koskeva ongelma - jonka viimeinen puhuja otti esiin - koska EU:n pankkijärjestelmä on sangen moninainen: kaikki pankit eivät ole samanlaisia. Jotkin pankit osallistuvat rahoituskeinotteluun, mutta onneksi meillä on edelleen pankkiverkosto, jossa johtaja tuntee yrittäjän, joka tulee pyytämään lainaa, ja siten hän voi luottaa häneen, ja hän myös tietää, että hänen sijoittamansa rahat sijoitetaan uudelleen pankkiin, eikä sitä, mitä tapahtui Yhdysvalloissa, voi tapahtua täällä.
Kokouksessa, jonka järjestin muutama päivä sitten ja johon osallistui monia Euroopan parlamentin kollegoitanne, pyrittiin todella tähän: strategian kehittämiseen. Siksi sanoin, että meidän on perustettava foorumi, joka myöhemmin johtaa luoton antamista koskevaan toimintasuunnitelmaan.
Tavoitteena on, että pienet ja keskisuuret yrityksemme olisivat kilpailukykyisiä. Jotta ne olisivat kilpailukykyisiä, on oltava innovaatioita, mutta innovaatiot ovat mahdottomia, jos tähän tarkoitukseen ei ole kohdennettu varoja. Siten ensisijainen sitoumukseni koskee pankkeja - jopa luottoa antavia pankkeja. Monet niistä ovat sitoutuneet tekemään niin tulevaisuudessa. Toteutamme komission kannustamana voimakkaita toimia, joihin liittyy pankkeja ja rahoitustoimijoita ja myös Euroopan investointipankki, joka lähetti kaksi varapääjohtajaa osallistumaan keskusteluun. Tämän toimen tavoitteena on saavuttaa ainakin joitakin näistä tavoitteista, koska olemme vakuuttuneita siitä, että pienet ja keskisuuret yritykset ovat tällä hetkellä paras väline tästä kriisistä selviämiseen ja - kuten sanoin puheenvuoroni alussa - siihen, että talous- ja rahoituskriisiä estetään kehittymästä yhteiskuntakriisiksi.
Voitte luottaa siihen, että olen täysin sitoutunut puolustamaan, suojelemaan ja tukemaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä - ja se koskee myös rahoitusnäkökulmia - koska toivon, että ne voivat kasvaa ja että uusia yrityksiä kehittyy, koska tavoitteemme on sama kuin aina ennenkin: markkinataloudella, jonka avulla pienet ja keskisuuret yritykset voivat tulla entistä kilpailukykyisemmiksi, voimme luoda todellisen sosiaalipolitiikan, Lissabonin sopimuksen sanoin.
Puhemies
(EN) Pyydän kollegoilta anteeksi sangen lyhyttä kyselytuntia, koska edellinen keskustelu oli 25 minuuttia liian pitkä.
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (katso liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 20.30 ja sitä jatkettiin klo 21.00)
