Kyselytunti (komission puheenjohtaja)
Puhemies
- (PL) Esityslistalla on seuraavana komission puheenjohtajan kyselytunti.
Manfred Weber
PPE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, saanen aloittaa hymyissä suin, koska haluan onnitella kaikkia jäseniä siitä, että selvisimme evakuointiharjoituksesta hyvin ja pääsimme turvallisesti takaisin paikoillemme istuntosaliin.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän jäsenenä haluan esittää kysymyksen komission puheenjohtajalle, joka on ollut kiireinen reagoidessaan kuviin, joita olemme viime viikkoina saaneet Välimeren alueelta, jossa monet Afrikan tilannetta paenneet ihmiset ovat onnistuneet saapumaan Eurooppaan samanaikaisesti, kun toiset ovat epäonnistuneet yrityksessään. Olemme joutuneet uutisissa näkemään kuvia heitteille jääneistä ja kuolleista ihmisistä.
Tiedämme, että vastauksen löytäminen tähän dramaattiseen tilanteeseen ja pakolaisten kurjuuteen on yhteinen eurooppalainen haaste. Haluan pyytää PPE-ryhmän puolesta komission puheenjohtajaa antamaan meille arvion siitä, onko komissiolla - ja ennen kaikkea Frontexilla - riittävästi resursseja, onko meillä, Euroopan unionilla, riittävästi valmiuksia toimia paikan päällä ja onko meillä riittävät oikeudelliset perustat siihen, että Euroopan unioni voisi yhtenäisesti toimia Välimeren alueella.
Lisäksi olisin kiinnostunut kuulemaan, missä muodossa alkuperämaiden (esimerkiksi Tunisian ja Egyptin) kanssa käydään keskusteluja ja pääsemmekö me eurooppalaiset asiassa eteenpäin.
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Weber, me kaikki pidämme valitettavina tapahtumia, jotka ovat aiheuttaneet niin monia kuolemantapauksia. Olen kanssanne samaa mieltä, että asiassa on ryhdyttävä päättäväisempiin toimiin.
Välitön vastauksemme oli, että Pohjois-Afrikan maille annetaan avustusta - yli miljoona euroa humanitaarista apua - ja tämä avustus jatkuu. Yhteisen Hermes-operaation avulla rajaturvallisuusvirasto Frontex koordinoi toimia, joiden avulla vastataan voimakkaaseen muuttopaineeseen. On kuitenkin hyvin tärkeää, että Välimeren alueella sijaitsevat jäsenvaltiot jatkavat yhteistyötä yhdessä kolmansien maiden kanssa ja koordinoivat ponnistelujaan. Meidän on kuitenkin tehtävä enemmän.
Niinpä suora vastaukseni kysymykseenne on, että kyllä, tarvitsemme lisävaroja Frontexille. Ehdotukset Frontexin vahvistamiseksi on hyväksyttävä kiireellisesti. Jäsenvaltioiden on myös osoitettava poliittista tahtoa ja ennen kaikkea solidaarisuutta tarjoamalla vaaditut tekniset resurssit ja henkilöstövoimavarat. Kuten tiedätte, Euroopan unionilla ei itsellään ole kaikkia näitä resursseja, joten tarvitsemme jäsenvaltioiden yhteistyötä niiden saamiseksi saataville.
Manfred Weber
PPE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puheenjohtaja, monet kiitokset tilannearviostanne. Koska ilmoititte, että Frontexille tarvitaan tällä hetkellä lisää varoja, haluaisin kuulla, oletteko sitä mieltä, että jäsenvaltiot ovat toistaiseksi olleet liian haluttomia myöntämään varoja Frontexin vahvistamiseen. Meillähän oli jo välineet siihen. Oliko tilanne se, että jäsenvaltioiden puolelta oli liian vähän halukkuutta tukea Frontexia asianmukaisesti?
José Manuel Barroso
Tästä käydään jatkuvaa keskustelua. Itse asiassa asia kuuluu 23. ja 24. kesäkuuta kokoontuvan Eurooppa-neuvoston aiheisiin. Jäsenvaltioiden pitäisi hyväksyä jo esitetty ehdotus, joka käsittelee Frontexin vahvistamista, mutta on myös tärkeää lisätä logistista puolta: tarvitaan ehdottomasti suurempi määrä lentokoneita ja laivoja, emmekä tällä hetkellä voi tarjota niitä Euroopan unionin talousarviosta.
Minusta asiassa on poliittista tahtoa, mutta työ on toteutettava koordinoidulla tavalla, ja komissio on aloittanut ponnistelut: komission jäsen Malmström tekee työtä asian hyväksi jäsenvaltioiden kanssa, ja toivon, että Eurooppa-neuvosto myöhemmin tässä kuussa vahvistaa pohdintamme.
Samanaikaisesti tarvitsemme luonnollisesti myös kolmansien maiden yhteistyötä. Itse vierailin Tunisiassa, jossa keskustelin pääministerin kanssa, ja hän lupasi meille yhteistyötä. Tunisialaiset tekevät yhteistyötä, ja me yritämme nyt saada aikaan pragmaattisia logistisia sopimuksia Tunisian viranomaisten ja omien virastojemme välille.
Puhemies
(EN) Kaikki parlamentin jäsenet eivät ole palanneet istuntosaliin evakuointiharjoituksen jälkeen.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, se on totta, huomasin, että osa kollegoistani on edelleen poissa paloharjoituksen vuoksi.
Eilen komission jäsen Olli Rehn ilmoitti monista tärkeistä vaiheista komissiossa. Ensinnäkin hän pyysi erinäisiä muutoksia pelastusmekanismiin. Hän sanoi, että tämän mekanismin on pystyttävä tarjoamaan maille joustavia luottoja. Hän totesi, että kyseisen mekanismin on pystyttävä menemään toissijaisille markkinoille ja, mikä tärkeintä, että tämä voidaan tehdä alennetuilla vaihdoilla omiin AAA-luokan joukkovelkakirjoihin. Tämä on hyvin tärkeää, koska se merkitsee, että vaikeuksissa olevien maiden huonoja joukkovelkakirjoja voidaan vaihtaa pelastusmekanismin AAA-luokan joukkovelkakirjoihin.
Toiseksi hän sanoi, että komission pitäisi alkaa tarkastella eurobond-järjestelyjen mahdollisuutta - lopultakin, sanoisin.
Kysymykseni teille, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, kuuluu, voitteko vahvistaa, että tämä on myös komission kanta? Toiseksi, koska aikaa on vain vähän, ehdotatteko näitä muutoksia pelastusmekanismiin seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa kahden viikon kuluttua?
José Manuel Barroso
Haluan vahvistaa, että kaikilla komission jäsenen Rehnin esittämillä ajatuksilla on täysi tukeni ja kannatukseni, enkä aio toistaa, mitä hän on sanonut.
Mitä tulee Euroopan vakausmekanismiin, olemme nyt perustamassa sitä. Kuten tiedätte, toivon, että hallitukset sopivat asiasta hyvin pian ja niinpä toivon, että Eurooppa-neuvostossa tehdään poliittinen päätös, jolla vahvistetaan Euroopan vakausmekanismia koskevat päätökset, ja te luonnollisesti tiedätte kantamme.
Eurobondit eivät ole uusi idea. Komissio on monien vuosien ajan, myös eräs edeltäjistäni, esittänyt ajatusta eurobondeista. Todellisuus on, että toistaiseksi jäsenvaltiot eivät ole hyväksyneet ideaa; kun meillä oli Kreikka-kriisi, komissio ehdotti jonkinlaista velkojen yhteisvastuuta, mutta useimmat euroalueen jäsenvaltiot torjuivat idean. Minusta asia on edennyt hieman siten, että on hyväksytty ajatus monien vaihtoehtojen harkitsemisesta, ja komissio aikoo luonnollisesti esitellä useita vaihtoehtoja. Olemme aina ajatelleet, että eurobondien idea olisi kiinnostava, jos että jäsenvaltiot voisivat sitä tukea, mutta rehellisesti sanottuna emme ole vielä niin pitkällä. Emme ole vielä niin pitkällä ja luulen, että meidän pitää nyt keskittyä Euroopan vakausmekanismiin.
Guy Verhofstadt
En usko, että Kreikan kriisi ja euron kriisi olisivat ohitse. Kriisi ei ole ohi. Niinpä meidän on löydettävä uusia välineitä. Yhden lisävälineen muodostaa itse asiassa Olli Rehnin ehdottama joidenkin maiden huonojen joukkovelkakirjojen vaihto pienempään määrään AAA-luokan eurobondeja. Tämä on tapa päästä asioissa eteenpäin. Eurobondeja voivat luoda Euroopan rahoitusvakausväline, Euroopan vakausmekanismi tai uusi eurooppalainen virasto tulevaisuudessa. Tällä ei ole väliä. Kyse on tärkeästä mekanismista ja on tärkeää, että Olli Rehn ja komissio tunnustavat luullakseni ensimmäistä kertaa, että tällä tavalla päästään eteenpäin.
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Verhofstadt, komissio toimii kollegiona. Luulen, että teistä on helpompi olla samaa mieltä Olli Rehnin kanssa kuin minun kanssani, mutta me sanomme aivan samaa.
Vuotuisessa kasvuselvityksessä komissio puolusti ja ehdotti kollektiivisesti, että puututtaisiin nykyistä enemmän markkinoihin; valitettavasti jäsenvaltiot eivät tähän suostuneet. Voin siis vahvistaa, että työskentelemme tämän linjan mukaisesti; yritämme saada aikaan lisää joustoa markkinoihin puuttumiseen, mutta rehellisesti sanottuna meidän olisi minusta keskityttävä nyt Euroopan vakausmekanismiin ja luonnollisesti harkittava vaihtoehtoja eurobondien tulevaisuuteen, jos jäsenvaltiot ovat valmiita ottamaan tämän lisäaskeleen.
Jan Zahradil
Arvoisa puheenjohtaja, kuten tiedätte, ryhmäni koostuu enimmäkseen euroalueeseen kuulumattomista jäsenistä, mutta emme todellakaan toivo kokevamme euron epäonnistumista, kuten olen jo moneen otteeseen täällä todennut. Taloutemme ovat liian paljon yhteydessä toinen toisiinsa, ja minun on tästä syystä todettava, että emme oikein tiedä, mitä ajatella tämän hetken tapahtumista.
Saamme täällä ristiriitaisia viestejä. Euroopan unionin neuvosto sanoo yhtä, Euroopan keskuspankki sanoo toista ja Kansainvälinen valuuttarahasto sanoo taas jotain muuta. Enimmäkseen minulla on tunne, että poliittiset mielipiteet ovat edelleen taloudellisia mielipiteitä vahvempia, aivan kuin olisi mahdollista huiputtaa markkinoita muutamilla lupauksilla ja välttää tekemästä todellista ratkaisua tässä tilanteessa.
Haluaisin kysyä, mikä on Euroopan komission kanta valtionvelkojen uudelleenjärjestelyyn. Tunnutte todellakin pitävän parhaimpana vaihtoehtona aina vain suuremman rahamäärän syytämistä ja yhä suurempien loputtomien lainojen myöntämistä talouksille, joilla on vakavia ongelmia ja jotka ovat romahtamaisillaan. Vai alammeko osoittaa tervettä järkeä ja harkita vakavasti mahdollisuutta järjestellä uudelleen kyseisten maiden valtionvelkoja, koska emme minusta voi välttyä tältä pitkällä aikavälillä.
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Zahradil, valitettavasti Euroopassa vallalla olevat talousongelmat eivät rajoitu pelkästään euroalueeseen. Jotkin euroalueen ulkopuolella olevat jäsenvaltiot ovat myös mukana maksutasetukiohjelmissa komission ja IMF:n kautta.
Euroalueella on, kuten totesitte, käynnissä keskusteluja jäsenvaltioiden, neuvoston, komission ja Euroopan keskuspankin kanssa siitä, miten saavutetaan paras mahdollinen kattava vastaus. Kuten tiedätte, aina ei ole olemassa asiantuntijasopimusta parhaasta tavasta saavuttaa vastaus. Tämä on edelleen jatkuvaa työtä.
On reilua tunnustaa, että asiat ovat äärettömän vaikeita ja monimutkaisia. Haaste on suuruudeltaan ennenkuulumaton, ja se edellyttää jonkin verran lähentämistyötä. Komissio on toiminut hyvin varovasti tiedottaessaan asioista, koska jotkin asiat aiheuttavat herkästi reaktioita markkinoilla. Yksi asia on selvä: kuten olemme sanoneet, uudelleenjärjestely ei ole vaihtoehto tuskallisille talouden vakauttamispyrkimyksille, joihin kaikkien jäsenvaltioiden on ryhdyttävä, mikäli ne haluavat korjata alijäämästä ja veloista johtuvaa epätasapainoaan.
Daniel Cohn-Bendit
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, on totta, ettemme aina ymmärrä Euroopan unionin kantaa, mutta vastasitte juuri kysymykseen. Haluaisin sanoa kolme asiaa.
Ensinnäkin velkojen uudelleenjärjestelyjä ei enää pitäisi tehdä. Me kaikki tiedämme, että jossain vaiheessa valtionvelkoja tullaan järjestelemään uudelleen, esimerkiksi Kreikassa siitä yksinkertaisesta syystä, että Kreikan hallitukselle on annettava mahdollisuus palauttaa luottamus ja että kreikkalainen yhteiskunta on järjestettävä uudelleen. Kreikassa on tilanne, jossa kukaan ei luota kehenkään, ei ainakaan hallitukseen. Ellei hallitus pysty tarjoamaan kansalleen toisenlaisia tulevaisuudennäkymiä kuin säästötoimien täyttämiä näkymiä, se ei pysty elvyttämään talouttaan.
Tärkein asia, josta komission ja asianomaisten osapuolten on tästä syystä keskusteltava, on tarve lisätä kreikkalaisten luottamusta, sillä ilman tätä ei voida hyväksyä toimenpiteitä. Vallitsevat säästötoimet eivät kuitenkaan anna Kreikan yhteiskunnalle aikaa pysähtyä ajattelemaan. Tästä syystä kansa vastustaa säästötoimia, mikä voi olla hyvin vaarallista.
Viimeinen kysymys: veronkierto. Eikö Euroopan unioni voisi auttaa Kreikkaa myös tässä asiassa? Kreikkalaisilla on tilejä seuraavissa maissa olevissa pankeissa: Itävalta, Luxembourg, Kypros ja Sveitsi. Miksi näitä tilejä ei jäädytetä, tai ainakin pankkisalaisuus voitaisiin asettaa kyseenalaiseksi, jotta Kreikan hallitus voisi varmistaa, mistä veronkierron ongelmat ovat peräisin. Kehotamme Kreikkaa lopettamaan veronkierron, mutta emme kuitenkaan tarjoa minkäänlaista apua. Kyse on meidän pankeistamme, eurooppalaisista pankeista, jotka salaavat kyseisen veronkierron.
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Cohn-Bendit, olette oikeassa sanoessanne, että Kreikassa on veronkiertoon liittyvä ongelma. Minusta tämä ei kuitenkaan ole aiheuttanut Kreikan rakenteellista ongelmaa.
Käsittelemme parhaillaan pankkisalaisuuden ongelmaa. Kuten tiedätte, kaikki jäsenvaltiot ja Sveitsi ovat maaliskuusta 2009 lähtien sopineet OECD-standardin täytäntöönpanosta. Tässä standardissa säädetään, että valtio ei voi kieltäytyä toimittamasta toisen valtion pyytämiä tietoja sillä perusteella, että tiedot ovat pankin tai jonkin muun rahoituslaitoksen hallussa. Komissio sisällytti kyseisen periaatteen hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annettuun direktiiviin, joka tuli voimaan 11. maaliskuuta 2011 ja jota aletaan soveltaa valitettavasti vasta 1. tammikuuta 2013.
Pankkisalaisuuskysymys on tästä syystä ratkaistu Euroopan unionissa oikeudellisesta näkökulmasta, eikä se voi muodostaa estettä yksityiskohtaiselle tietojenvaihdolle veroviranomaisten pyytäessä tietoja. Uskon kaikkien kriteerien täyttyvän jo nyt, ja jäsenvaltiot ja EU antavat hallinnollisen yhteistyön pohjalta tietoja Kreikalle mahdollisista petoksista tai veronkierrosta.
Lothar Bisky
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, minulla on vain yksi lyhyt kysymys. Olen tyytyväinen, että G8-kokouksessa ja sitä edeltäneessä e-G8-foorumissa keskusteltiin Internetistä. Herää myös kysymys, miksi vallassa olevat tahot keskustelevat Internetistä. Tiedämme, miten arkaluontoisesta asiasta on kyse. Voitteko kertoa meille asiasta enemmän? Onko kyse kertaluonteisesta asiasta, vai jatkuuko keskustelu? Otatteko asian esityslistalle uudelleen?
José Manuel Barroso
Minusta presidentti Sarkozyn idea oli loistava, koska Internet on globaali ilmiö. Me kaikki haluamme avoimen Internetin. Internet lisää tietämystä ja vapautta. Samanaikaisesti Internet tarjoaa usein väärinkäytön mahdollisuuksia: Internetissä tapahtuu esimerkiksi lasten hyväksikäyttöä ja rikoksia, kun hyödynnetään Internetin tarjoamia vapauksia.
Kävimme hyvin mielenkiintoisen keskustelun eräiden suurten nimien kanssa Internet-aloitteiden luomisesta. Mukana olivat muun muassa Googlen toimitusjohtaja ja Facebookin toimitusjohtaja Zuckerberg. Keskustelimme siitä, minkä tyyppinen sääntely on asianmukaista Internetille, jotta samalla säilytettäisiin vapaus ja innovointipotentiaali, joita Internet tarjoaa. Keskustelun jälkeen vahvistettiin, että Internet on tulevaisuudessa G8-kokouksen esityslistalla.
Lothar Bisky
Olen edelleen utelias ja haluan kysyä, oletteko valmis kertomaan meille yleisellä tasolla Internetiä koskevista tulevista neuvotteluista, koska kyseessä on tärkeä ja tulevaisuuden kannalta kauaskantoinen toimenpide.
José Manuel Barroso
Kyse ei ollut varsinaisista neuvotteluista. Kyse oli yleisestä keskustelusta, eräänlaisesta aivoriihestä. Ennen kyseistä kokoontumista pidettiin erityinen e-G8-kokous, johon osallistui joitakin Internet-liiketoiminnan suuria toimijoita ja viranomaisia. Tämä ei ollut neuvottelu, en näe asiaa näin. Pyysimme keskeisten Internet-yritysten johtajia kertomaan meille, millaisena he näkevät Internet-alan tulevaisuuden ja lisäksi esitimme G8-kokouksen jäsenille huoliamme ja kiinnostuksen kohteitamme sekä kerroimme, mikä on käsityksemme Internetistä. Kyseessä ei siis kuitenkaan ollut neuvottelu, jossa olisi saavutettu konkreettisia tuloksia.
Nigel Farage
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, olemme seuranneet euroa käsittelevää näytelmää. Joka kerta, kun olen ennustanut, että jokin maa tarvitsisi tukipakettia, olette vastannut, ei suinkaan, maa ei tarvitse tukea, kaikki on kunnossa. Nyt edessämme on neljäs tukipaketti - toinen Kreikan tukipaketti - ellette tänään totea, ettei sekään ole tarpeen. Kysymys, jonka haluan teille esittää tänään on ehkä paljon vakavampi kuin mikään Kreikalle, Irlannille tai Portugalille tähän mennessä tapahtunut asia. Kyseessä on todellinen valtionvelkakriisi, joka saattaa olla edessämme muutaman viikon kuluttua ja joka koskee itse Euroopan keskuspankin tinkimättömyyttä.
Kuukausi toisensa jälkeen olen varoittanut, ettette voi enää ostaa valtavia määriä omia luottotappioita. Arvoisa puheenjohtaja Barroso, katsotteko, että Euroopan keskuspankin varat ja sen tinkimättömyys ovat nyt vakavassa ja uhkaavassa tilassa?
José Manuel Barroso
Ei, en hyväksy tätä. Euroopan keskuspankki on hyvin luotettava toimielin, jota on johdettu viisaasti ja älykkäästi. EKP:n riippumattomuutta on kunnioitettu kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa. Luonnollisesti tiedämme, että euroalueella on vaikeuksia. Kuten jo totesin, ne ovat vaikeuksia, jotka eivät koske pelkästään euroaluetta, jos ollaan rehellisiä.
Euroaluetta koskeva kritiikkinne on valitettavasti aina ideologista. Valtionvelkaongelmien lisäksi on muita ongelmia. Euroalueen velat ovat keskimäärin alhaisemmat kuin esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan velat. Mutta meillä on muita ongelmia, koska meillä on ensimmäistä kertaa tämäntyyppinen rahaliitto ilman siihen integroituja institutionaalisia puitteita. Juuri tästä syystä yritämme nyt saada kattavan vastauksen, ja EKP on mukana ponnisteluissa, joihin ryhdymme lisätäksemme euroalueen talouden vakautta.
Nigel Farage
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Juuri eilen arvostettu Open Europe -ajatushautomo esitti puheideni tueksi lukuja asiasta. Open Europe totesi, että EKP on altistunut Kreikan valtion ja Kreikan pankkien veloille valtaisan summan, 190 miljardin euron arvosta. Jos EKP:n omaisuuden arvo putoaisi ainoastaan 4,25 prosenttia, sen koko pääomapohja pyyhkiytyisi pois. Hyväksyttekö Open Europe -ajatushautomon löydökset, vai toimitteko Jean-Claude Junkerin muutamia viikkoja sitten esittämän väittämän mukaan, eli koska euron tilanne on näin vakava, teidän on valehdeltava julkisuudessa?
José Manuel Barroso
Ensinnäkään minä en valehtele, ja komissio on aina ollut johdonmukainen esittäessään tietoja kaikista tilanteista. Tilanne on vaikea; olemme sanoneet sen rehellisesti alusta asti, emmekä teeskentele, että tilanne olisi ruusuinen.
Euroopan keskuspankin uskottavuus nojaa euroalueen hallitusten ehdottomaan päättäväisyyteen tehdä kaikki voitavansa euroalueen talouden vakauden varmistamiseksi. Minä en epäile järjestelmän kykyä, euroalueen ponnisteluja enkä Euroopan keskuspankin uskottavuutta. Minä en epäile, etteikö Euroopan keskuspankki kykenisi puolustamaan eurooppalaisia etuja enkä epäile euroalueen jäsenvaltioiden sitoumusta antaa Euroopan keskuspankille kaikki ne takuut, jotka se tarvitsee täyttääkseen riippumattoman asemansa keskuspankkinamme.
Mitä tulee keskuspankkien altistumiseen, Euroopan unionissa ja Euroopan ulkopuolella on muita keskuspankkeja, jotka ovat paljon vaikeammassa ja haavoittuvammassa tilanteessa kuin Euroopan keskuspankki, joka on uskottava ja kansainvälisesti hyvin arvostettu Euroopan unionin elin.
Nicole Sinclaire
(EN) Euroopan unionista tulee koko ajan laajempi, ja - yleiseurooppalaisten poliittisten puolueiden myötä - ilmeisesti yhä vaikeatajuisempi, sillä se ei kykene saavuttamaan konsensusta, mikä on osoitettu toteen toistuvasti. Saksan vastakkainen kanta Libyasta ja Italian ja Ranskan kiista Schengen-viisumeista todisti tämän.
Voisitteko selittää minulle ja äänestäjilleni, miten on mahdollista ottaa käyttöön yhteistä politiikkaa tärkeillä aloilla, kuten kansainvälisissä suhteissa ja turvallisuudessa ilman konsensusta, ellemme luovu jäsenvaltioiden demokraattisista oikeuksista tuoda esiin omia näkemyksiään yksipuolisesti?
José Manuel Barroso
Rehellisesti sanottuna en ymmärrä kysymyksenne taustalla olevaa huolta. Olemme 27 demokraattisen valtion muodostama unioni ja olemme sopineet, että yhteisessä ja ulko- ja turvallisuuspolitiikassa päätökset on tehtävä yksimielisesti. Jos jäsenvaltiot eivät pääse sopimukseen yksimielisesti, emme pysty tyrkyttämään päätöstä kyseisille jäsenvaltioille, ja näin kunnioitamme kaikilta osin paitsi unionin myös jäsenvaltioiden demokraattista luonnetta.
Uskon, että on eurooppalaisten, Euroopan unionin kansalaisten intressien mukaista, että jäsenvaltiot toimivat yhdessä ulkosuhteissa. On selvää, että tämän päivän Euroopassa edes suurimmilla jäsenvaltioilla ei ole tarvittavaa vaikutusta tai vaikutusvaltaa keskustellakseen tasa-arvoisesti Yhdysvaltojen tai Kiinan tai muiden mahtien kanssa, mutta koko Euroopan unioni yhdessä voi vaikuttaa asiaan. Niinpä toivon, että prosessi johtaa nykyistä vahvempaan lähentymiseen myös ulkopoliittisissa asioissa jäsenvaltioidemme välillä.
Nicole Sinclaire
(EN) Ensimmäinen mainitsemani asia oli yleiseurooppalaiset puolueet. Voisitteko selittää, miksi veronmaksajien pitäisi rahoittaa poliittisia puolueita millään tasolla? Ehkä voitte selittää minulle, miten hyödyllisiä ne ovat Euroopan unionin pyrkimyksissä.
Toinen kysymykseni koskee Catherine Ashtonia. Panen merkille, että hänen osallistumisensa komission kokouksiin on hyvin vähäistä. Onko Yhdistyneen kuningaskunnan edustus komissiossa oikeanlainen?
José Manuel Barroso
Tässä esitettiin kaksi kysymystä. Ensinnäkin eurooppalaiset puolueet tunnustetaan, kuten tiedätte, tärkeiksi yksiköiksi perustamissopimuksessa, jonka jäsenvaltiot ovat yksimielisesti ratifioineet. Niinpä ei ole tarpeen tukia eurooppalaisia puolueita, koska ne ovat itse asiassa perustussopimuksessa tunnustettuja eurooppalaisia yksikköjä.
Toiseksi, mitä tulee Catherine Ashtoniin, hän ei ole pelkästään komission varapuheenjohtaja vaan myös Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. Hänellä on hyvin haastava työ, jossa hänen täytyy edustaa Euroopan unionia, joten hänellä on luonnollisesti enemmän työmatkoja kuin monilla muilla komission jäsenillä. Hän ponnistelee kovasti ollakseen paikalla lähes kaikissa komission kokouksissa. Hän ei voi olla paikalla niissä kaikissa.
Haluan kuitenkin huomauttaa, että komission jäsenet eivät edusta kokouksissa kotimaataan. He ovat maiden nimittämiä, mutta he edustavat Euroopan unionia. Kukin vannoo valan ottaessaan vastaan tehtävänsä ja toteaa, ettei ole maansa edustaja, ja toimielimen uskottavuus on pohjautuu juuri siihen tosiasiaan, että pyrimme olemaan riippumattomia ja palvelemaan yleistä eurooppalaista etua. Voin kertoa teille, että jäsenvaltiot, myös Yhdistynyt kuningaskunta, ovat oikein hyvin edustettuina Eurooppa-neuvostossa, johon kokoontuvat pääministerit, ja neuvoston muissa kokoonpanoissa eri ministerien toimesta.
Martin Schulz
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, anteeksi, että saavuin myöhässä. Odotin tästä syystä loppuun asti.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, haluan esittää kysymyksen, joka koskee vakavaa tilannetta, jossa Euroopan unioni ja me olemme. Vuosi 2008 oli syvän pankkikriisin vuosi. Vuonna 2009 pankkikriisi johti reaalitaloudessa syvään talouskriisiin. Pankkien alijäämistä aiheutuneiden kustannusten rahoittaminen julkisin varoin johti lopulta vuonna 2010 jäsenvaltioiden julkisen talouden syvään kriisiin. Julkisen talouden syvän kriisin ohella toteutetaan vimmalla leikkauksia, jotka johtavat dramaattisiin tilanteisiin useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ja tämä tapahtuu osaksi Euroopan unionin vaatimien toimenpiteiden tuloksena. Vaarana on, että pankkikriisin, talouskriisin ja julkisen talouden kriisin jälkeen vuosina 2011 ja 2012 Eurooppaan tulee sosiaalinen kriisi.
Siksi kysyn teiltä, puheenjohtaja Barroso, onko komissio valmis keskustelemaan siitä, miten pystymme parantamaan sosiaalisen hyvinvointiverkon - sosiaaliturvajärjestelmien - riittämätöntä rahoitusta Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joita julkisen talouden kriisi on pahiten koetellut?
Toiseksi, oletteko valmis käymään kanssamme lopullisen keskustelun eurobondeista, jotta saisimme tarvitsemamme resurssit voidaksemme tehdä talouteen investointeja kasvun vauhdittamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi eniten kärsineissä jäsenvaltioissa?
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Schulz, komissio hyväksyi juuri tänään maakohtaisia suosituksia kullekin 27 jäsenvaltiolle, ja mukana on myös johdanto, jossa ilmaisemme hyvin selkeästi juuri mainitsemanne huolen, joka on meille hyvin tärkeä. Olemme tietoisia, että säästötoimet, jotka ovat välttämättömiä tällä hetkellä, koska alijäämää ja velkaa on vähennettävä, ovat todella hyvin vaikeita.
Samanaikaisesti tiedämme, että jokainen velan korkoon käytetty euro merkitsee vähemmän rahaa sairaaloille, kansanterveyspalveluihin, julkisen alan koulutukseen ja sosiaaliturvaan. Tämän vuoksi kyse on todellisista säästöistä. Siksi meidän on ryhdyttävä vakaviin budjettineuvotteluihin luottamuksen palauttamiseksi ja samanaikaisesti toteutettava tarpeellisia rakenteellisia uudistuksia kilpailukyvyn takaamiseksi, mutta myös heikoimmassa asemassa olevien suojelemiseksi.
Uskon, että pidätte tänään hyväksymästämme asiakirjasta. Siinä käsitellään kaikkia työmarkkinoihin vaikuttavia seikkoja: miten houkuttelemme enemmän ihmisiä työmarkkinoille, miten yhdistämme tämän sosiaalisen ulottuvuuden kaikkiin politiikan aloihin?
Nyt on katsottava, kuinka paljon pelivaraa kullakin maalla on näiden tavoitteiden takaamiseksi. Minä uskon, että olemme yhtä mieltä tavoitteista.
Marco Scurria
(IT) Arvoisa puhemies, rehellisesti sanottuna en halunnut osallistua G8-kokouksesta käytyyn keskusteluun, mutta halusin esittää puheenjohtaja Barrosolle kulttuuria koskevan kysymyksen.
Euroopan unionissa on monia ohjelma, joissa nuorisoa ja muita rohkaistaan kokoontumaan yhteen, niinpä tästä muodostuu todellinen unioni. Monille nuorille Comenius-ohjelma, elinikäisen oppimisen ohjelma ja Nuoret liikkeellä -ohjelman kaltaiset ohjelmat ovat merkinneet todellista kokoontumista yhteen Euroopan unionissa ja synnyttäneet eurooppalaisia mielipiteitä.
(Puhemies keskeytti puhujan ilmoittaakseen, että keskustelu ei käsittele kyseistä aihetta, mutta kehotti tätä sitten jatkamaan...)
Haluaisin tietää, mitä näiden ohjelmien jälkeen tapahtuu, ainakin sen, mitä komissio voi kertoa, koska niiden voimassaoloaika päättyy pian ja meidän pitäisi jo käsitellä asiaa kulttuuri- ja koulutusvaliokunnassa. Miten komissio aikoo kehittää seuraavaa ohjelmaa, joka on voimassa vuodesta 2014 eteenpäin? Uskon, että asia kiinnostaa erityisesti monia Euroopan unionin toiminnassa mukana olevia ja monia nuoria maissamme.
José Manuel Barroso
Komissio on hyvin kiinnostunut kaikesta, mikä liittyy kulttuuriulottuvuuden edistämiseen Euroopassa ja kaikenlaiseen vaihtoon. Asia kiinnostaa erityisesti minua ja olen jo tavannut eräitä alan keskeisiä tahoja.
Tämän kuun lopussa teemme ehdotuksia kaikkien alojen rahoituksesta tulevaisuudessa, kulttuuri mukaan lukien. Esitämme luonnollisesti huomattavia ehdotuksia tällä alalla. Aiomme järkeistää välineitä ja samalla suojata mainitsemienne ohjelmien päämääriä. Kyse on lippulaivaohjelmista, ja ne ovat äärettömän tärkeitä Euroopan kansalaisten kannalta ja kulttuurin arvon tunnustavan Euroopan kannalta.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa puhemies, minä pitäydyn aihepiirissä. Komissio hyväksyi eilen vahvan kertomus- ja toimenpidepaketin korruption torjunnasta, joka maksaa EU:lle vuosittain 120 miljardia euroa - tämä on suunnilleen Euroopan unionin talousarviota vastaava summa. Tosin kahdeksan jäsenvaltiota sai alle viisi pistettä kymmenestä Transparency International -järjestön indeksissä. Komissio on todennut, että korruption vastaisten välineiden täytäntöönpano on epätyydyttävää.
Eikö siis olisi ollut hyvä ottaa korruptioasia esille G8-kokouksessa? Ainoa löytämäni viittaus korruptioon, ja sekin oli epäsuora, koski kehitysmaita. Ei esitetty mitään siitä, miten rikkaiden maiden täytyy osoittaa poliittista tahtoa puuttua ongelmaan omalla takapihallamme ja osoittaa asiassa johtajuutta. Eikö nyt mennytkin ohi hyvä tilaisuus puhua korruptiosta ja lahjonnasta G8-kokouksessa, erityisesti sen vuoksi, että yksi jäsenistä, Venäjä, jäi sijalle 154 (178 maan joukossa) ja monet jäsenvaltioistamme saivat huonon sijoituksen Transparency International -järjestön indeksissä?
José Manuel Barroso
Korruptiota käsiteltiin, kun järjestimme kokouksen Afrikan johtajien kanssa, ja voin kertoa teille, että korruption torjuntaa koskevat asiat tulevat olemaan korkealla esityslistalla marraskuussa pidettävässä G20-kokouksessa. Minusta se oli hyödyllinen keskustelu, koska silloin, kun lahjontaa esiintyy, joku on lahjonnan kohteena ja joku lahjoo muita, joten G8-jäsenet käytiin tavallaan myös tarkoin läpi keskustellessamme Afrikan ongelmasta.
Kerroin heille muuten hyviä uutisia, koska ilmoitin, että komissio aikoo esittää aloitteita, jotka koskevat raaka-aineiden käsittelyn avoimuutta. Tämä on hyvä tai huono uutinen näkökulmasta riippuen: avoimuuden vähentäminen auttaa joitakin hallituksia käyttämään maansa resursseista ja raaka-aineista saatuja tuloja ei-avoimella tavalla, joskus niin kutsutun kehittyneen maailman osallisuuden avulla. Tämä oli viimekertaisessa G8-kokouksessa ongelmasta esitetty näkökulma.
Peter van Dalen
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, puhuitte hetki sitten Euroopan keskuspankista, jonka kuvailitte olevan riippumaton. Keskeistä on se, että EKP ei ole riippumaton Kreikan kriisissä; se on valinnut puolen. EKP kaupallisena pankkina on ostanut kymmenien miljardien arvosta heikkoja joukkovelkakirjoja ja se viivyttää Kreikan velkojen välttämätöntä uudelleenjärjestelyä.
Kysymykseni kuuluu seuraavasti: mitä aiotte tehdä estääksenne Euroopan keskuspankkia, joka toimii kahdessa roolissa, olemasta tiellä, kun on ryhdyttävä Kreikan talouden vaikeaan mutta välttämättömään uudelleenjärjestelyyn?
José Manuel Barroso
Euroopan keskuspankki (EKP) on taatusti riippumaton, eikä se ole sitä pelkästään perustamissopimuksessa sille vahvistetun roolin ansiosta (kyse on siis oikeudellisesta ja perustamissopimuksessa vahvistetusta riippumattomuudesta), vaan voin kertoa teille myös, että olen ollut tässä toimessa noin seitsemän vuoden ajan ja toiminut hyvin usein EKP:n kanssa ja ollut mukana monissa tilaisuuksissa, joissa EKP on osoittanut, ettei se tarvitse meidän tukeamme vakuuttaakseen riippumattomuuttaan. Haluan vakuuttaa teidät tästä.
Mitä tulee uudelleenjärjestelyyn, eri vaihtoehtoja analysoidaan parhaillaan, kuten tiedätte. Otamme huomioon koko keskustelun, mutta komission kanta on aina ollut selkeä: uskomme, että uudelleenjärjestely ei ole vaihtoehto, kun tarkoitetaan pyrkimyksiä, joihin jäsenvaltioiden on ryhdyttävä julkisen talouden vakauttamiseksi ja rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tämä on johdonmukaisesti ollut kantamme ja pidämme siitä kiinni.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, haluaisin tietää G8-kokoukseen liittyen sen, onko rahoitusmarkkinoiden sääntelyä lykätty jälleen kerran erityisesti pääomasiirtojen transaktioveron käyttöönoton osalta, pääomatulojen, veroparatiisien lopettamisen sekä johdannaisten ja luottoluokituslaitosten lopettamisen osalta, kun otetaan huomioon niiden täydellinen uskottavuuden puute tällä hetkellä ja niiden avoimuuden puute. Lopuksi haluan myös kysyä teiltä, mitä täällä Euroopan unionissa on tapahtumassa Kreikan, Portugalin ja Irlannin osalta, kun ollaan määräämässä prosessia, jonka tavoitteena on etupäässä pakottaa sellaisten välineiden ja prosessien käyttöönottoon, jotka pahentavat työntekijöiden hyväksikäyttöä ja jäsenvaltioiden talouden taantumaa ja jotka lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä lisäävät köyhyyttä, työttömyyttä ja eriarvoisuutta.
Eikö tämä teidän mielestänne ole kaikkia esitettyjä periaatteita vastaan, myös perustamissopimuksessa esitettyjä periaatteita vastaan?
José Manuel Barroso
Ensinnäkin arvoisa jäsen Figueiredo, maailmanlaajuista talouden sääntelyä koskevien seikkojen osalta G20-kokoukselle on annettu etusija näissä asioissa, koska G20 perustettiin talousasioiden maailmanlaajuisen hallinnoinnin keskeiseksi taloudelliseksi foorumiksi.
Joitakin kyseisistä kohdista on käsitelty jossain määrin. Minä... voin kertoa teille... käynnistin G8-kokouksessa keskustelun pääomasiirtojen transaktioverosta, kun keskustelimme myös kehitysavun ongelmasta, ja minä olen selkeästi kyseisen veron kannalla. Valmistelemme asiaa komissiossa ja annamme lähiaikoina joitakin esityksiä.
Mitä tulee esille ottamaanne yleiseen ongelmaan, euroalueen tilanteesta keskusteltiin myös. Tässä kohdassa meillä saattaa olla täysin erilainen näkökulma. Meistä ei ole mahdollista edistää tavoitettamme, sosiaalista markkinataloutta, ilman julkisen talouden vakauttamista ja rakenteellisia uudistuksia.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, G8-kokouksen osallistujat keskustelivat Välimeren alueen naapuruuspolitiikkaa koskevista sitoumuksistaan. Te olette sitoutunut Euroopan unionin puolesta myöntämään 1,24 miljardia euroa ja todennut, että varat ovat naapuruuspolitiikkaa varten, mikä on saatettu ymmärtää, että asia koskee vain etelää.
Me tiedämme komission asiakirjan väliaikaisten versioiden perusteella, että alkuvaiheessa 150 miljoonaa euroa kyseisistä 1,24 miljardista eurosta oli varattu itäosille ja kaikki loput eteläosille. Tämä on vastoin symmetrian periaatetta ja sitä, että kumpaankin naapuruusalueeseen kiinnitettäisiin yhtä paljon huomiota. Miten selitätte asian? Mihin todellisuudessa sitouduitte eteläisen Välimeren alueen naapuruuspolitiikassa tuon ainoan mainitsemanne rahamäärän puitteissa?
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Saryusz-Wolski, hyvä ystävä, rehellisesti sanottuna ymmärrän oikein hyvin huolet, joita teillä on itäiseen naapuruuteen liittyen, mutta luulen että kaikkein tärkeintä on, ettei itää ja etelää aseteta kilpailuasemaan toisiaan vastaan. Tarvitsemme molempia. Nyt on tärkeää auttaa niitä, jotka haluavat apuamme, ja tehdä tämä tehokkaasti.
Naapuruuspolitiikan tarkistamisen yhteydessä esittämämme lähestymistapa on selkeä. Emme myönnä varoja idän ja etelän välisen jakaantumisen perusteella vaan niillä ehdoilla, miten kukin kumppani edistyy uudistuksissa, toisin sanoen mitä enemmän edistystä tapahtuu, sitä enemmän tukea voidaan myöntää. Ne, jotka tekevät enemmän, jotka osoittavat ansaitsevansa enemmän, saavat enemmän. Niinpä meillä ei ole etukäteen valmisteltua taulukkoa - tämä on maalle A tai maalle B - maan on osoitettava, että se ansaitsee tulla tuetuksi.
Minusta tämä on oikea lähestymistapa, ja tässä tapauksessa me pidämme luonnollisesti kiinni sitoumuksistamme niin Itä-Euroopan kumppanuuteen - mikä on hyvin tärkeää - kuin Välimeren alueenkin naapureihin.
Marielle De Sarnez
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, kysymykseni liittyy edelliseen kysymykseen ja siihen antamaanne vastaukseen.
Puhuitte hetki sitten tuesta, jonka myönsitte Deauvillen G8-kokouksessa ja joka eritoten koski kasvavia arabitalouksia. Tukea myönnetään 40 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta, enimmäkseen tukina Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilta (EBRD) ja Euroopan investointipankilta (EIP) sekä noin 15 miljardin euron arvosta Euroopan unionilta ja jäsenvaltioilta.
Mainitsitte ehdollisuuden, johon oma kysymykseni viittaa. Tuen ehtona on todellakin kriteerejä, jotka te tunnette hyvin: Säännöllisin väliajoin pidettävät vapaat vaalit, yhdistymisvapaus, lehdistön vapaus, sananvapaus, korruption torjunta, oikeuslaitoksen riippumattomuus, armeijan uudistaminen ja poliisilaitoksen nykyaikaistaminen.
Haluaisin tietää, kuka oikeastaan arvioi, onko kyseiset kriteerit täytetty, erityisesti nousevien arabidemokratioiden osalta. Osallistuuko parlamentti asetettujen ehtojen noudattamisen arviointiin, vai onko neuvostolla harkintavalta asiassa?
José Manuel Barroso
Ajatuksemme on, ja toivon, että olette siitä samaa mieltä, että komission olisi tarkoitus koordinoida toimintaa. Olen ylpeä siitä, että juuri komissio, yhdessä korkean edustajan kanssa, välittömästi esitteli suunnitelmamme: demokratiaan rakentuva kumppanuus Pohjois-Afrikassa ja Välimeren eteläpuolisella alueella sekä yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus. Neuvosto tunnustaa nyt, että komission olisi itse asiassa hyvä koordinoida toimintaa, ja komission on luonnollisesti raportoitava parlamentille asiasta. Tästä syystä pidän erittäin tervetulleina parlamentin mielenkiintoa ja sen tekemiä ponnisteluja, jotka tähtäävät mukanaoloon tässä asiassa.
Eräissä arabimaissa tällä hetkellä meneillään olevat tapahtumat ovat strategisesti hyvin tärkeitä paitsi kyseisten maiden, myös globaalin demokratian, muslimimaailman kehityksen ja meidän eurooppalaisten kannalta. Siitä syystä kaikki, mitä voimme tehdä paitsi EU:n toimielinten myös yhteiskuntiemme saamiseksi mukaan, jotta voisimme auttaa naapureitamme siirtymään demokratiaan, on hyvin tärkeää, ja suhtaudun hyvin myönteisesti Euroopan parlamentin osoittamaan mielenkiintoon.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja, joidenkin rahoitusalan julkaisujen mukaan G8-huippukokouksessa todettiin, että koko maailman BKT oli 58 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja rahavaranto oli 615 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2009. Samanaikaisesti kun olette huolissanne rahapolitiikasta, Yhdysvaltojen on vahvistettu laskevan liikkeelle lisää rahaa, uusia dollareita, mutta Euroopan unioni ei laske liikkeelle lisää rahaa.
Ekonomistit ovat eri mieltä monista asioista, mutta historia on opettanut meille kaksi asiaa: ensinnäkin sen, että vararikkoa ei voi välttää myöntämällä kalliita lainoja, ja toiseksi sen, että tiukan säästöohjelman avulla ei koskaan voida pienentää sellaisen taantumassa olevan makrotalouden alijäämää, joka ei voi devalvoida valuuttaansa. Arvoisa puheenjohtaja, eurobondeja tarvitaan kiireisesti. Näettekö tämän keinona tasapainottaa uuden rahan liikkeellelaskua, jota Yhdysvallat lisää koko ajan?
José Manuel Barroso
Tämän kysymyksen olisi pitänyt olla keskustelumme ensimmäisessä osassa, mutta voin vastata jäsenelle sanomalla, että komission kanta on ollut vuosien saatossa hyvin avoin ja, itse asiassa ymmärtäväinen, eurobond-idean suhteen. Yksi edeltäjistäni oli ensimmäinen, joka esitti ajatuksen eurobondeista.
Todellisuudessa jäsenvaltioiden välille ei saatu sopimusta. Se, mistä jäsenvaltiot nyt ovat sopineet, on Euroopan vakausmekanismin luominen. Kun se luodaan, siitä tulee maailman johtava kansainvälinen rahoitusalan laitos - tärkein maailmassa taloudellisen vahvuuden kannalta. Minusta meidän olisi nyt keskitettävä ponnistelumme tähän.
Samanaikaisesti olemme avoimia keskustelemaan jäsenvaltioiden - ja luonnollisesti parlamentin - kanssa monista vaihtoehdoista, jotka liittyvät eurobondien mahdollisuuteen, mikäli jäsenvaltiot ovat valmiita harkitsemaan kyseistä asiaa. Asia on luonnollisesti hyvin tärkeä ja ratkaiseva.
Andrew Henry William Brons
(EN) Äskettäin pidetty G8-huippukokous halusi muiden tietävän, että se myönsi Egyptille ja Tunisialle 40 miljardia Yhdysvaltain dollaria diktatuurin kukistamiseen ja demokratian tukemiseen. G8-kokouksen tiedotteessa todettiin, että se tukisi alueella maita, jotka etenevät paitsi kohti demokratiaa myös kohti markkinataloutta. G8 haluaa näiden maiden korjaavan globalisaation hyödyt ja ryhtyvän investointeihin pohjautuvaan integraatioon, minkä myötä G8-maiden on helpompaa synnyttää tuottoja näissä maissa ja ottaa sitten tuotot itselleen.
En vastustaisi sitä, että avunsaajien odotetaan toteuttavan toimia demokraattisten instituutioiden ja menettelyjen hyväksi ja niiden ylläpitämiseksi. Tämä olisi oikein. Eikö kuitenkin ole synkkää, että avunsaajille kerrotaan, millainen talouspolitiikka heidän olisi valittava ja millaisesta heidän olisi luovuttava? Avustuksen myöntäjillä ei varmastikaan ole oikeutta neuvoa uusia demokratioita niiden demokraattisissa valinnoissa.
José Manuel Barroso
Kannatan G8-kokouksen hyväksymää näkökulmaa. Minusta on yhteisten etujemme mukaista, että meillä on avointen yhteiskuntien lisäksi avoimia talouksia. Kyseiset maat ovat naapureitamme, ja minusta paras tapa auttaa heitä on käydä heidän kanssaan kauppaa.
Emme koskaan pysty tarjoamaan näiden maiden tarvitsemaa rahasummaa, jos ne pysyvät suljettuina maina. Esimerkiksi Maghreb-maiden todellisuus on - kuten luultavasti tiedätte - että maat eivät juuri käy kauppaa toistensa kanssa. Ne pyytävät meitä avaamaan markkinat heille, mutta ne eivät käy kauppaa keskenään. Minusta on tärkeää, että sanomme auttavamme näitä maita, mutta että niiden on myös avattava talouttaan ja integroiduttava globaaliin talouteen.
Näemme itse asiassa, että maan edistyminen ja sen valmiudet integroitua globaaliin talouteen liittyvät selvästi toisiinsa. Esimerkkinä mainittakoon Aasian maat, jotka eivät vielä ole demokratioita; ne avautuivat voidakseen osallistua globaaliin talouteen ja poimiakseen joitakin hyötyjä kansoilleen.
Gabriele Albertini
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, G8-huippukokouksen lopullisessa julkilausumassa todetaan Lähi-idästä, että neuvottelut ovat ainoa tapa pyrkiä kattavaan ja kestävään ratkaisuun kiistassa. Julkilausumassa kehotetaan Israelia ja palestiinalaishallintoa noudattamaan olemassa olevia yhteistyösopimuksia ja pidättäytymään yksipuolisista toimenpiteistä, jotka saattavat vaikeuttaa edistymistä ja uudistuksia.
Tukeeko Euroopan unioni - joka on G8-ryhmän tärkeä keskustelukumppani - tätä julkilausumaa? Jos vastaus on myönteinen, oletteko kertonut asiasta palestiinalaisille, jotka suunnittelevat ryhtymistä yksipuolisiin toimiin syyskuussa järjestettävän YK:n yleiskokouksen aikana?
José Manuel Barroso
Lähi-idän rauhanprosessin osalta en muista viimeksi kuluneiden 30 vuoden ajalta yhtään kansainvälistä kokousta, jossa asiaa ei olisi mainittu. Olemme toistaneet kehotuksemme jatkaa rauhanprosessia ja olemme vaatineet kumpaakin osapuolta ryhtymään jälleen todellisiin keskusteluihin, jotta Lähi-idän rauhanprosessi saatettaisiin päätökseen.
Me kaikki kehumme Yhdysvaltojen uutta näkemystä puitesopimuksen saavuttamisesta uraauurtavaksi ja eteenpäin suuntautuvaksi. Tämän uuden näkemyksen yksityiskohdat aiheuttivat kuitenkin eriäviä reaktioita. Rehellisesti sanottuna G8-kumppaneiden keskuudessa on toisistaan eriäviä näkemyksiä Hamas-järjestön ja PLO:n yhteistyöstä ja vuoden 1967 rajoja koskevasta ongelmasta.
Kokouksessa esitettiin myös huolia riskeistä, joita Palestiinan mahdollinen pyrkimys hakea tunnustusta YK:n yleiskokouksessa voisi tuoda mukanaan. Voin kertoa teille, että keskustelemme tästä myös jäsenvaltioiden kanssa ja toivon, että Euroopan unioni löytää yhteisen kannan asiaan.
Malika Benarab-Attou
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, G8-maat päättivät myöntää Tunisialle ja Egyptille 40 miljardia Yhdysvaltain dollaria, kuten on jo todettu. Euroopan unionin on kuitenkin edistettävä avoimuutta, näkyvyyttä ja jäljitettävyyttä; lyhyesti sanottuna kyseisen avun nykyistä parempaa hallintoa.
Meidän on keskityttävä neljään keskeiseen seikkaan: ensinnäkin on varmistettava, että kehitysyhteistyössä noudatetaan demokratian ja ehdottoman avoimuuden periaatteita; toiseksi on taattava ihmisoikeuksien kunnioittaminen; kolmanneksi vahvistetaan kansalaisjärjestöjen roolia ja valmiuksia ja neljäs seikka on avustuksessa sovellettavan hallintojärjestelmän uudistaminen, mihin Euroopan parlamentti osallistuu tiiviisti.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, Euroopan unionin on pystyttävä takaamaan, että kyseinen tuki saavuttaa ihmiset, joille se on tarkoitettu. Millaisia konkreettisia toimenpiteitä Euroopan unioni suunnittelee tämän varmistamiseksi?
José Manuel Barroso
Arvoisa parlamentin jäsen, sananne heijastavat omia ajatuksiani täydellisesti. Olen täysin samaa mieltä kanssanne. Toteutamme asian useiden välineiden avulla, jotta voimme tarkistaa, että kaikkien kumppanimaiden sitoumuksista pidetään kiinni ja että ne pannaan päättäväisesti täytäntöön. Voin kertoa teille, että komission yksiköt seuraavat kaikkia näitä ohjelmia ja näin tekee myös korkea edustaja, joka tulee nimittämään erityisedustajan kyseiselle alueelle. Minusta me pystymme auttamaan kyseisiä maita juuri tämäntyyppisen vuoropuhelun avulla, eritoten lisäämällä kansalaisyhteiskunnan osallisuutta.
Vierailin äskettäin Tunisiassa, jossa tapasin paitsi hallituksen ja tasavallan presidentin, myös kansalaisyhteiskunnan, naisjärjestöjen ja ammattiliittojen edustajia. Näin, miten tärkeänä he pitävät sitoumustamme, eivät ainoastaan hallitusten myöntämän tuen, vaan myös kansalaisyhteiskunnan antaman tuen muodossa. Totean vielä kerran, kuten sanoin jäsen Sarnezille, että Euroopan parlamentin sitoutuminen olisi hyvin tärkeää tässä tilanteessa, kun luomme suhteita nuorten ja uusien demokratioiden orastaviin parlamentteihin ja poliittisiin puolueisiin.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja, äskettäin pidetyssä G8-huippukokouksessa keskustelitte maailmantaloudesta ja sovitte, että ponnisteluissa olisi keskityttävä julkisen talouden toimintakykyyn, talouden elpymiseen ja toimiin, joiden avulla puututaan työttömyyteen. Kaikkea tätä tavoitellaan yhteiskunnan ja kansalaisten etujen mukaisesti.
Jos tarkastelemme Kreikan esimerkkiä, kymmenet- ja sadattuhannet kansalaiset ryntäsivät äskettäin spontaanisti Kreikan parlamenttia ympäröiville kaduille ilman että heitä olisi kehotettu toimimaan näin, ja he vaativat vihaisina ihmisarvoista elintasoa ja ihmisarvoisia mahdollisuuksia. Arvoisa puheenjohtaja, olette varmaan samaa mieltä siitä, että politiikka ei voi olla tehokasta, ellei yhteiskunta tue sitä tai vähintäänkin suvaitse sitä. Kreikan politiikka on rajoittunut ongelmaan, jossa vaihtoehtoina ovat uuvuttava säästöohjelma ja vararikko.
Huolestuttaako kyseinen yhteiskunnallinen kehitys teitä? Kyseessä on suuri poliittinen ongelma. Millaisen viestin lähetätte näille ihmisille, jotka etsivät arvokkaasti ja rauhanomaisesti mahdollisuuksia ja parempaa tulevaisuutta itselleen, perheilleen ja lapsilleen?
José Manuel Barroso
Ensiksi haluan ilmaista solidaarisuuteni Kreikan kansaa kohtaan. Ymmärrän, että Kreikka elää vaikeita aikoja. Uskon, että Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden poliittisten johtajien vastuulla, olivatpa he hallituksessa tai oppositiossa, on näyttää, mitä maiden on tehtävä. Kreikka ei selviydy kriisistä ilman julkisen talouden vakauttamista eikä ilman rakenneuudistusta.
Tosiasia on, että Kreikka ei voi välttyä kipeiltä toimenpiteiltä, ja jos joku väittää toisin, hän valehtelee Kreikan kansalle. Vetoan Kreikan johtajiin, jotta he selittäisivät Kreikan kansalle rehellisesti, millaisia vaikeita valintoja maan on tehtävä. Me kaikki tuemme Kreikkaa asiassa.
Minä ehdotin Eurooppa-neuvostossa Kreikalle myönnettyjen lainojen koron alentamista. Mutta olkaamme samanaikaisesti rehellisiä. Kreikan on itse tehtävä ponnisteluja, koska mikään maa ei voi ikuisesti elää näin suuren velkataakan kanssa.
Tämä on rehellinen viesti, joka meidän on välitettävä Kreikan hallitukselle ja oppositiolle ja joka meidän on hyväksyttävä Euroopan unionissa, mikäli todella haluamme auttaa Kreikkaa.
John Bufton
(EN) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja, olen iloinen, että otitte G8-huippukokouksessa esille euroalueen ongelmat. Kyseessä on kriisi, ja me kaikki tiedämme sen. Niin kuin edellinen puhuja totesi, kriisi koskettaa monia jäsenvaltioita. Madridissa oli äskettäin ongelmia, kun ihmiset osoittivat mieltään kaduilla. Lissabonissa on ollut mielenosoituksia kaikkialla, ja olemme nähneet myös, mitä Kreikassa on tapahtunut.
Avoisa puheenjohtaja Barroso, teidän on aika astua esiin. Mainitsitte hetki sitten valheiden kertomisen, ja kerroitte totuuden ja että on olemassa vaihtoehto. Onko yksi vaihtoehto se, että kyseisten maiden pitäisi voida jäädä euroalueen ulkopuolelle? Tämä on ainoa keino selviytyä tilanteesta.
José Manuel Barroso
Kunnioitan kaikkia demokraattisia valtioitamme, joten minun asiani ei ole kertoa niille, mitä niiden olisi tehtävä asiassa. Mutta tiedämme, että Kreikalla ei ole aikomusta jättäytyä euroalueen ulkopuolelle. Olen jatkuvasti yhteydessä sekä Kreikan viranomaisiin että pääoppositiopuolueeseen ja tiedän hyvin, etteivät kreikkalaiset halua jäädä euroalueen ulkopuolelle.
Luultavasti jotkut teistä, yksittäiset jäsenet, toivotte maan jäävän euroalueen ulkopuolelle, tai ehkä maanne ei kuulu euroalueeseen, ja me kunnioitamme tätä. Kreikka on kuitenkin hyvin sitoutunut Euroopan yhdentymishankkeeseen. Kreikalla on vaikeuksia, ja me yritämme tukea sitä, mutta älkää arvostelko euroa ideologisin perustein.
Todellisuudessa euroalueen ulkopuolella on maita, joilla on vähintäänkin samansuuruisia ongelmia. Islanti ei ole euroalueen jäsen, ja Islanti meni konkurssiin. Suoraan sanoen Islanti kuului ennen rahoituskriisiä maailman rikkaimpiin valtioihin asukaslukuun suhteutettuna.
Myös Euroopan unionissa on maita, joilla on hyvin suurten menojen vuoksi samantyyppisiä vaikeuksia. Todellisuudessa euro ei ole ongelman ydin, vaan ongelma johtuu erittäin suuresta velkaantumisesta tai julkisten talouksien mittavista alijäämistä.
Puhemies
- (PL) Komission puheenjohtajan kyselytunti on päättynyt.
