Laiton maahanmuutto, EU:n ulkoiset toimet ja Frontex (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat laittomasta maahanmuutosta, Euroopan unionin ulkoisista toimista ja Frontexista.
Janez Lenarčič
neuvoston puheenjohtaja. - (SL) Esittelynä haluaisin painottaa, että maahanmuuton haaste vaatii kattavaa lähestymistapaa. Euroopan unionin on kehitettävä tehokasta muuttoliikepolitiikkaa ja -lainsäädäntöä ja jatkettava samaan aikaan laittoman maahanmuuton torjumista. Tarvitsemme toimia Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tasolla ja tarvitsemme kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Torjuttaessa laitonta maahanmuuttoa yksi tärkeimmistä asioista on Euroopan unionin ulkorajojen tehokas valvonta.
Merkittävä saavutus tällä alalla on tietenkin yhdeksän jäsenvaltion äskettäinen liittyminen Schengen-alueeseen. Valtioiden liityttyä Schengen-alueeseen puheenjohtajavaltio Slovenia aloitti työskentelyn toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) mahdollisimman pikaista käyttöönottoa varten. Tämä on yksi Euroopan unionin ensisijaisista hankkeista tällä hetkellä. Kaikki tarpeelliset toimet on tehtävä niin, että niillä helpotetaan siirtymistä Schengenin tietojärjestelmän ensimmäisestä sukupolvesta toiseen viimeistään syyskuussa 2009.
Välimerellä ja Afrikan pohjoisrannikolla toistuvasti sattuvien tapausten takia komissio ja jotkut jäsenvaltiot esittivät aloitteita vuonna 2007 laittoman maahanmuuton hallinnan parantamiseksi. Osana näitä pyrkimyksiä puheenjohtajavaltio Slovenia isännöi tämän vuoden maaliskuussa ministeritason konferenssia Euroopan unionin ulkorajojen hallinnan tulevista haasteista. Komission helmikuussa esittelemistä kolmesta mietinnöstä keskusteltiin ensimmäistä kertaa tässä konferenssissa. Osallistujat keskustelivat Frontex-viraston arvioinnista ja jatkokehityksestä sekä tulevista toimista Euroopan unionin ulkorajahallinnossa. Tulevasta rajavalvonnasta sovittiin, että sitä pitäisi tehostaa ja että ihmisten luotettava tunnistaminen pitäisi tehdä helpommaksi. Samalla meidän on pyrittävä tekemään Euroopan unionista avoin ja helppopääsyinen.
Lisäksi ministerit keskustelivat ehdotuksesta luoda Euroopalle rajavalvontajärjestelmä, Eurosur. Puheenjohtajavaltio valmistelee tähän jo lisäsuuntaviivoja, ja neuvosto keskustelee niistä oikeus- ja sisäasioiden osana kesäkuun istunnossaan.
Laittoman maahanmuuton torjumisesta tulee tehokkaampaa myös niin sanotulla palautusdirektiivillä eli direktiivillä jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä palautettaessa laittomasti Euroopan unionin jäsenmaan alueella oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia. Puheenjohtajavaltio on jo aloittanut Euroopan parlamentin kanssa toisen neuvottelukierroksen, joka oli hyvin rakentava. Yhteistoimin voisimme hyväksyä direktiivin jo ensimmäisessä käsittelyssä.
Direktiivillä ehdotetaan seuraamuksia työnantajille, joiden palveluksessa on laittomasti Euroopan unionissa oleskelevia kolmannen maan kansalaisia. Neuvosto odottaa Euroopan parlamentilta muutos- ja tarkistusehdotuksia.
Toinen olennainen osa kattavan muuttoliikepolitiikan kehitystä on viisumipolitiikka. Tässä asiassa puheenjohtajavaltio Slovenia on edistynyt keskustelemalla kahdesta erittäin tärkeästä asiakirjasta eli täsmällisesti ottaen muutoksista yhteisiin konsuliohjeistoihin ja viisumisäännöstöön. Asiakirjojen jatkotyöstämiseen toivomme luovaa yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa.
Tammikuun epävirallisessa istunnossa neuvosto keskusteli turvapaikka-asioista ja käytännön yhteistyöstä jäsenvaltioiden välillä. Tässä kuussa neuvosto teki asiaan liittyviä päätöksiä. Kuten sanoin esittelyssäni, muuttoliikepolitiikasta tarvitaan kattavaa näkemystä, jotta laitonta maahanmuuttoa voidaan hallita ja torjua. Laittoman maahanmuuton torjunnassa tarvitaan myös lähtö- ja tulomaan välistä yhteistyötä. Lisäksi on poistettava muuttoliikkeen syitä, toisin sanoen parannettava lähtömaiden kehitystä.
Euroopan neuvoston joulukuussa 2005 hyväksymän yleisen lähestymistavan tarkoituksena oli kattavan muuttoliikepolitiikkakeskustelun aloittaminen ja kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen ja syventäminen ensisijassa lähtö- ja tulomaiden välillä ja kumppanuuden luominen näiden maiden välille. Monia tämän yleisen lähestymistavan toimia toteutetaan juuri nyt. Toimissa keskitytään lähinnä kaikkein kriittisimpiin alueisiin, erityisesti Afrikkaan ja Euroopan unionin itäisiin ja kaakkoisiin raja-alueisiin.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, tärkein laittomia siirtolaisia houkutteleva tekijä on laiton työ.
Maahanmuuttajia tulee Eurooppaan niin kauan, kuin he uskovat, että laittomasta työnteosta saatavat taloudelliset voitot ovat suurempia kuin vaarat, jotka aiheutuvat Euroopan lainvalvontaelinten suorittamista pidätyksistä.
Tarvitsemme yhteistä tahtoa Euroopan tasolla, jotta voimme ottaa käyttöön tehokkaan strategian laitonta työtä vastaan. Tämä on keskeistä strategiassa, ja kaikki riippuu meistä, jäsenvaltioista ja yhteisestä poliittisesta tahdostamme. Tätä taustaa vasten komissio antoi ehdotuksen seuraamuksista niille, jotka työllistävät Euroopan unionissa laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia. Ehdotus on parhaillaan parlamentin ja neuvoston tutkittavana.
Ehdotuksella pyritään varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät ehkäisevät toimet ja samanlaiset seuraamukset ja ottavat ne todella käyttöön taistelussa laitonta työtä vastaan.
Haluaisin kannustaa parlamenttia jatkamaan tämän ehdotuksen tutkimista, jotta voimme luoda yhteisön välineen, jolla vaaditaan kaikkia jäsenvaltioita ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että oikeussääntöjä kunnioitetaan kaikkialla Euroopan unionissa.
En halua aliarvioida haasteita, jotka laiton maahanmuutto aiheuttaa kaikkialla Euroopan unionin ulkorajoilla. On erittäin todennäköistä, että tänäkin vuonna monet ihmiset Afrikan mantereelta haluavat tulla EU:hun meriteitse, toiset itsenäisesti, toiset pienissä ryhmissä, ja joitakin riistävät rikollisjärjestöt, jotka pyytävät valtavia rahasummia kuljetuksesta Eurooppaan.
Euroopan tasolla on tehty kovasti työtä, jotta jäsenvaltiot saisivat tarvittavan rahallisen tuen vuonna 2008. Frontex-viraston varat ovat käytännössä kaksinkertaistuneet vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2007. Tänä vuonna ne ovat yhteensä 70 miljoonaa euroa, johon kuuluu yli 31 miljoonaa euroa operaatioihin EU:n merirajoilla.
Frontex on järjestänyt näillä riskialttiilla alueilla neljä mittavaa operaatiota: Poseidon, Hermes, Nautilus ja Hera. Operaatioiden täsmälliset päivämäärät ja kestot eivät ole vielä yleisesti saatavilla, mutta operaatiot kestävät pidempään kuin vuonna 2007 suuremman rahoituksen ansiosta.
On myös tärkeää korostaa, että jäsenvaltiot ja Frontex ovat sopineet toimenpiteistä ja olosuhteista, jotka liittyvät teknisten välineiden keskitetyn rekisterin (Central Record of Available Technical Equipment, CRATE) tietokannan teknisten välineiden käyttöön.
Tällä hetkellä jäsenvaltiot ovat antaneet vapaaehtoisesti käytettäväksi 18 lentokonetta, 20 helikopteria ja 105 alusta. Omasta puolestaan Frontex tarjoaa henkilöstön, jota tarvitaan jäsenvaltioiden auttamiseen merioperaatioiden valmistelussa ja arvioinnissa. Komissio antoi Frontexia koskevan arviointikertomuksen ja suositteli siinä, että CRATEn mahdollisuuksia ja jäsenvaltioiden sitoumuksia on käytettävä hyödyksi mahdollisimman hyvin, koska näin varmistetaan tarvittavan välineistön saatavuus merirajaoperaatiossa.
Frontex-viraston on tiedotettava Euroopan toimielimille säännöllisesti välineistön nykykäytöstä ja sen laajuudesta ja käytön tarkoituksenmukaisuudesta tarpeisiin nähden. Viraston on tiedotettava myös tulevista menetelmistä, joilla voidaan varmistaa jäsenvaltioiden tarjoaman välineistön saatavuus. Virasto voisi myös parantaa CRATEn mahdollisuuksia ostamalla tai vuokraamalla siihen omaa teknistä välineistöä.
Näillä toimenpiteillä jäsenvaltiot ja Frontex voivat vähentää mahdollisimman hyvin merellä tapahtuvia katoamisia, joiden uhreina ovat Eurooppaan pyrkivät ihmiset hätävara-aluksissaan. Tuloksena on, että komissio on tyytyväinen Espanjan ja Länsi-Afrikan valtioiden kahdenväliseen sopimukseen ja Italian, Maltan ja Libyan välisiin yhteyksiin. Toistaiseksi yhteydenotoissa Libyan kanssa ei ole päästy haluttuihin tuloksiin, mutta tämä on hyvä syy jatkaa niitä edelleen.
Komission kertomuksessa Frontexin tulevasta kehityksestä painotetaan, että yhteistyö kolmansien maiden kanssa on keskeistä viraston yhteistoimien parantamisessa pitkällä aikavälillä. Olisikin harkittava sitä, olisiko Frontexilla oltava mahdollisuus pilottihankkeiden toteuttamiseen kolmansien maiden kanssa, kun ne ovat edunsaajia. Viraston on tietenkin varmistettava, että sen toimet ja unionin ulkopolitiikan yleinen kehys ovat yhdenmukaisia.
Tällaisilla hankkeilla voitaisiin vahvistaa merkittävästi nykyisten työjärjestelyjen puitteissa aloitetun yhteistyön vaikutusta. Näillä säännöillä voidaan määrittää, mitä rajavalvonnan suorituskyvyn kasvattamiseen tarvitaan konkreettisesti tietyissä kolmansissa maissa.
Komissio pitää vuotta 2008 koevuotena. Frontexilla on suuremmat kokonaisvarat, CRATE-tietokanta on täysin toiminnassa, ja nopeat interventioryhmät ovat käytössä. Arvioimme tietenkin näiden toimenpiteiden tuloksia, ja tarpeen mukaan voi olla sopivaa tutkia muita vaihtoehtoja, esimerkiksi Euroopan rajavalvontajärjestelmän luomista, kuten komission arviointikertomuksessa osoitetaan.
Nämä tiedot halusin kertoa teille tänään ja odotan kiinnostuneena parlamentin puheenvuoroja näistä vaikeista ongelmista.
Simon Busuttil
Tähän aikaan vuodesta kuulemme aina surullisia uutisia sadoista hukkuneista siirtolaisista, ja koska tiedämme hyvin, mitä tuleman pitää, on järkevää kysyä, olemmeko tänä vuonna varautuneet paremmin laittoman maahanmuuton haasteeseen. Frontex on vain osa ratkaisua. Se on pelote, kuten komissio sanoi, taistelussa laitonta maahanmuuttoa vastaan, ja tämä vuosi on koevuosi Frontexille. Komission jäsen Barrot totesi aivan oikein, että tänä vuonna olemme kaksinkertaistaneet Frontexin varat, olemme antaneet sille nopean interventiojoukon, ja vaikuttaa, että sillä on tarvittavat välineet tehtävänsä suorittamiseen. Valvommekin Frontexin työtä tiiviisti ja toivomme, että tänä vuonna se on tehokkaampi kuin koskaan aiemmin. Jos Frontex haluaa tämän parlamentin tuen, sen on osoitettava olevansa sen arvoinen.
Arvoisa puhemies, kuten sanoin, Frontex on kuitenkin vain osa ratkaisua, halusimmepa tätä ratkaisua tai emme. Tarvitaan myös vakavaa keskustelua siitä, kuinka taakka jaetaan jäsenvaltioiden välillä. Tätä keskustelua neuvosto on toistaiseksi vältellyt. Meidän on päästävä eroon tekopyhyydestä, jolla toisaalta päivitellään kauhistuneina siirtolaisten hukkumistapauksia ja toisaalta jätetään eteläiset jäsenvaltiot selviämään yksin tästä taakasta. Välimeren alueella on erittäin selvää, että taakka on jaettava. Viime vuonna näimme jo tapauksia, joissa Libyan meripelastusalueelta löydetyt siirtolaiset olivat kaatuneet aluksillaan tai tarrautuivat tonnikalaverkkoihin. Libya ei tehnyt asialle mitään, kun taas eurooppalaiset valtiot vain osoittelivat toisiaan sormella. Haluaisin kysyä komissiolta ja neuvostolta, mitä ne aikovat tehdä tänä vuonna. Ei ole epäilystäkään, arvoisat komission jäsen ja neuvoston puheenjohtaja, ei ole epäilystäkään siitä, ettei ihmishenkien pelastaminen olisi velvollisuutemme. Nyt on oikea aika saada komissiolta ja neuvostolta rohkeat vastaukset näihin kysymyksiin. Onko olemassa jokin tietty valtio, jonka on pakko ottaa siirtolaisia, vai pitäisikö heidät jakaa kaikkien kesken?
Claudio Fava
PSE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, lausun kiitokseni teille, arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja ja komission jäsen. Olemme tyytyväisiä neuvoston puheenjohtajan ehdotukseen yhdennetystä lähestymistavasta maahanmuuttoon. Pyrkiessämme yhdistämään ongelman eri näkökohdat ja käsittelemään niitä yhdessä meidän on aloitettava tunnustamalla tosiasia, jonka kaikki jo tuntevat: 60 prosenttia Eurooppaan saapuvista maahanmuuttajista tulee meriteitse, ja ”Euroopan linnoitus” on esittänyt arvion, että 12 000 ihmistä on hukkunut tai kadonnut muulla tavalla viimeisten kymmenen vuoden aikana. Välimerestä on tullut koko maailman suurin, ulkona oleva yhteishauta.
Vaikka Frontexia ei perustettukaan humanitaarisista syistä, sitä ei mielestäni voi erottaa tästä asiayhteydestä tai siitä tosiasiasta, että edessämme on merkittävä, humanitaarinen ongelma. Missä hankkeen vaikeudet ja epäselvyydet ovat? Jäsenvaltiot ovat toistaiseksi tulkinneet, että Frontex toimii niiden omien velvollisuuksien vähentämiseksi. Kuitenkin se on koordinointivirasto, joka perustuu solidaarisuuden ja vastavuoroisuuden henkeen ja joka ei voi työskennellä erillään jäsenvaltioista. Jäsenvaltiot ovat tosiaankin ensisijaisesti vastuussa maa- ja merirajojen hallinnasta.
Toinen tärkeä seikka on, että Frontexilla ei ole toistaiseksi ollut sopivia varoja. Nyt, kun kuulemme, että se saa käyttöönsä tarvittavat varat, rakenteet, henkilöstön ja käytännön resurssit, meidän on varmistettava niiden luotettava toiminta. Ei riitä, että vain luettelemme aluksia ja helikoptereita: meidän on nähtävä, miten näitä varoja ja välineitä käytetään viraston toimissa.
Kolmas huomioni on, että Frontex ei ole vielä ratkaissut ongelmaa, jonka te, hyvä komission jäsen, otitte esiin sanoessanne, että meidän olisi pyrittävä pienentämään kuolleiden ja kadonneiden määrää. Kuinka Frontex voi ryhtyä tähän? Uskomme, että tähän on vain yksi keino: meidän on varmistettava, että Frontexin vastuualaan kuuluvat meripelastustoimet. Toisin sanoen maahanmuuttoa Euroopan unioniin määräävien sääntöjen ohella myös merenkulkulait ja humanitaariset lait olisi otettava mukaan. Näin osoitettaisiin, että jokainen ihmishenki on pelastettava aina tilanteissa, joissa on kuolemanvaara.
Tämän viestin lähetän teille, hyvä komission jäsen, ja näihin asioihin pyydämme selvitystä teiltä ja neuvostolta.
Jeanine Hennis-Plasschaert
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olkaamme rehellisiä ja avoimia: Frontex on koordinointitoimisto, joten emme voi olettaa, että se itse tai itsestään pysäyttäisi laittomien maahanmuuttajien virran tai että se pystyisi lopettamaan laittoman ihmiskaupan. Frontex ei ole nyt eikä tulevaisuudessa yleislääke kaikkiin laittoman maahanmuuton aiheuttamiin ongelmiin.
Loppujen lopuksihan kaikki on varsin yksinkertaista: EU:n rajaturvallisuus on kaikkien jäsenvaltioiden tärkein velvollisuus, ja rajavalvonnan on tapahduttava jäsenvaltioiden välillä jaetun vastuun ja solidaarisuuden hengessä.
Viime vuosien aikana olemme joutuneet todellisen ristiriidan eteen. Jäsenvaltiot ovat kehottaneet Frontexia pysäyttämään laittomien siirtolaisten virran välittömästi ja käyttävän kaikkia mahdollisia välineitä. Kuitenkin käytettävissä olevan teknisen välineistön keskitetty rekisteri on pelkkä näennäisrekisteri, kuten tiedätte. Luettelon välineet kuuluvat jäsenvaltioille, ja on jäsenvaltioista kiinni, käytetäänkö välineitä. Voisimme tietenkin keskustella useiden jäsenvaltioiden osallistumistahdosta.
Jos - taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna - Frontex voisi käyttää kaikkea välineistöä yhdellä kertaa, sen varat kuluisivat saman tien. Tärkeimpään kysymykseen on vielä vastattava, ja käännyn tässä neuvoston puoleen: onko neuvosto valmis laajentamaan pakollisen yhteisvastuun periaatetta, joka velvoittaa kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan esimerkiksi pakollista solidaarisuusmekanismia?
Viime vuosien aikana jäsenvaltiot ovat vakuuttaneet toistuvasti, kuinka tärkeää kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden kunnioittaminen on muuttoliikkeen hallinnassa. Jäsenvaltiot korostivat, että eurooppalainen yhteisvastuu on tärkeä, perustava periaate taakan jakamisessa. Kuitenkin tehokkaan päätöksenteon lamauttaa liian usein jäsenvaltioiden kyvyttömyys yhteistyöhön yhteisissä asioissa.
Olisiko neuvoston puheenjohtaja samaa mieltä siitä, että puheiden aika on nyt ohi ja että olisi siirryttävä sanoista tekoihin? Oletteko samaa mieltä siitä, että maailmassa, jossa alueellisia selkkauksia tapahtuu entistä enemmän ja jossa rikkaiden ja köyhien välinen kuilu kasvaa, muuttoliike pikemminkin kasvaa kuin vähenee? Eikö olekin korkea aika, että jäsenvaltiot ottavat aseman, josta ne voivat vastata tähän haasteeseen jyrkästi mutta vastuullisesti ja tarkistaa mielipiteitään siitä, minkä pitäisi olla kattava paketti yhteisestä - toistan, yhteisestä - muuttoliikepolitiikasta?
Joudun valitettavasti lähtemään nyt salista, sillä osallistun käynnissä olevaan korkean tason kolmenväliseen vuoropuheluun palautusdirektiivistä. Odotan kuitenkin saavani yksityiskohtaisen vastauksenne ensi tilassa.
Mario Borghezio
UEN-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, Frontex-aloite ansaitsee tukemme. Se edustaa eurooppalaisen sivistyksen rajaa laittoman siirtolaisuuden tulvan edessä. Siirtolaisuus on tarkkaan harkittua, se tuo usein mukanaan järkyttäviä inhimillisiä tragedioita ja on merkittävää liiketoimintaa mafiatyyppisille rikollisjärjestöille. Tämän takia sitä on vastustettava mahdollisimman tarmokkaasti.
Mielestämme jotkut maat ovat ottaneet käyttöön erittäin tehokkaita toimia. Esimerkki tällaisesta on Espanja, jonka kansallisella valvontajärjestelmällä SIVEllä on rakennettu erittäin kehittyneet korkean teknologian muurit laittomia siirtolaisia vastaan. Ei ole mitään järkeä vuodattaa krokotiilinkyyneleitä kuolemantapauksista ja humanitaarisista onnettomuuksista, jos emme tee mitään rannikkojemme puolustamiseksi. Oma maani ei tehnyt mitään pitkään aikaan - ajatellaanpa vain Lampedusan tilannetta - mutta meidän olisi vain estettävä laittomia siirtolaisia kuljettavia aluksia pääsemästä jäsenvaltioiden aluevesille.
Kun asioita tarkastellaan lain kannalta, ovat syyt, joita esitetään laittoman maahanmuuton tulkitsemisesta rikokseksi, äärimmäisen perusteettomia. Laittomien siirtolaisten pidättäminen ja vangitseminen käsitellään täysin Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklan 1 kappaleen f kohdassa, jossa ilmoitetaan selvästi, että yksi poikkeus vapauden riistämisen kiellosta koskee ihmisiä, jotka pyrkivät laittomasti maahan.
Eurooppa ei voi pakoilla tarkastelemasta Schengenin sopimuksen täysimääräisen täytäntöönpanon tuloksia, nehän ovat aivan silmiemme edessä. Schengenillä oli tarkoitus edistää työntekijöiden ja opiskelijoiden vapaata liikkuvuutta, mutta itse asiassa sillä luotiin jonkinlainen lupakortti rikollisten vapaalle liikkuvuudelle. Tätäkö haluamme alueellemme? Emme varmastikaan. Meidän onkin ryhdyttävä pikaisiin toimiin: vuoden 2004 direktiiviä on tarkistettava saatujen tulosten perusteella.
Jäsenvaltioiden oli määrä vakiinnuttaa tulokynnykset ja vaatimukset siitä, että kaikkien maahantulijoiden on osoitettava varojensa laillisuus. Valtiot - esimerkiksi Italia - eivät ole tehneet näin, ja niinpä on kaupunkeja, esimerkiksi kristikunnan pääkaupunki, jotka ovat romaanien ja romanialaisten valloittamia. Nämä ihmiset syyllistyvät rikoksiin, raiskauksiin ja muihin laittomiin tekoihin, mutta heitä ei ajeta pois. Meidän on tarkasteltava näitä tuloksia oikein.
Cem Özdemir
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, Frontexin, Euroopan rajaturvallisuusviraston, perustamisesta alkaen eurooppalaisten työohjelmat on otettu käyttöön tehokkaasti ja suunnitelmia seuraten. Ryhmäni on kuitenkin ollut Frontex-asetuksen antamisesta lähtien erittäin huolissaan vakavista onnettomuuksista Välimeren alueella, missä parempaa elämää etsimään lähteneet ihmiset menettävät usein henkensä yrityksessään.
Meillä onkin joitakin kysymyksiä neuvostolle. Yksi niistä on tämä: sisältyvätkö ihmisoikeusvelvoitteet täysimääräisesti Frontexin nykyisiin asetuksiin ja käytäntöihin? Tai hieman täsmällisemmin ja suoremmin: voivatko neuvosto ja komissio taata, että EU:n jäsenvaltiot, jotka saavat tukea Frontexilta, täyttävät velvollisuutensa, jotka sisältyvät kansainväliseen lakiin ja yleissopimuksiin ja jotka liittyvät turvallisuuteen ja valtioiden ulkorajojen valvomiseen?
Frontexin julkistamat tilastot koskevat pelkästään lukuja niistä siirtolaisista, joilta on estetty pääsy Euroopan unioniin. Tilastoja ei ole pidätettyjen turvapaikanhakijoiden määrästä, eikä myöskään ole selvää, miten heitä on kohdeltu. Haluaisimme tietää, onko pidätettyjen turvapaikanhakijoiden määrästä olemassa minkäänlaisia tilastoja. Jos tilastoja on olemassa, miksi lukuja ei ole vielä julkaistu?
Jos turvapaikanhakija pidätetään, minkälainen asema Frontexilla on turvapaikkahakemuksen koordinoinnissa? Missä nämä hakemukset tutkitaan? Mitä menettelytapoja käytetään, jotta voidaan varmistaa, että hakemus tutkitaan perusteellisesti ennen turvapaikanhakijan lähettämistä takaisin?
Tobias Pflüger
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni toimielimineen vakuuttaa aina, että kaikkein tärkeintä on taistella ihmisoikeuksien puolesta. Tämä ei vaikuta kuitenkaan koskevan EU:n omaa Frontex-virastoa ja sen taustalla olevaa politiikkaa. EU haluaa käyttää Frontexia torjuakseen muualta tulevat ihmiset, eikä halua säästää näiden henkiä.
Apujärjestöt uskovat, että pakolaisia on kuollut enemmän Frontexin perustamisen jälkeen, koska nyt pakolaisten on matkustettava kauemmas. Frontex sotilaallistaa EU:n pakolaistentorjuntajärjestelmän. Kysymys onkin seuraava: miksi pakolaiset ensinnäkään haluavat tulla tänne? Tässä on paljolti kyse varallisuuseroista, ja jotakin on tehtävä. Ilmastonmuutos vaikeuttaa tilannetta: yhä useammat pakolaiset yrittävät matkustaa Eurooppaan.
Frontexia ei sido mikään parlamentaarinen valvonta. Muistutan kuulemistilaisuudesta, jonka järjesti kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta ja johon Frontexin pääjohtaja ei kokenut tarpeelliseksi saapua paikalle. EU:n strategiana on selvästikin poimia parhaat päältä, parhaat maahanmuuttajat ja pakolaiset, ja jättää muut rannalle käyttäen muun muassa Frontexia. Kaiken kaikkiaan Frontex huonontaa pakolaisten tilannetta. Ryhmäni kanta on tämän takia erittäin selvä: Frontex on lakkautettava, ja sen sijaan on toimittava tehokkaammin pakolaisten auttamiseksi käytännössä. Tämä olisi oikea lähestymistapa sen sijaan, että eristäydytään entisestään ja vahvistetaan Euroopan linnoitusta edelleen.
Georgios Georgiou
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, rajat ylittävien sopimusten kysymys ei ole vaikeatajuinen asia, kuten Lysiaksen tai Ciceron tekstit. Toisaalta Frontex ei tee mitään ratkaistakseen kaikkia niitä ongelmia, joita uskomme olevan Euroopan ja sieltä valitettavasti turvapaikkaa hakemaan joutuvien välillä. Nämä ressukat ovat aasialaisia uhreja, joiden riistäjiä ovat naapurivaltiot, jotka taas tekevät yhteistyötä Euroopan kanssa, mutta jotka eivät koskaan havaitse seurauksia eurooppalaisesta näkökulmasta.
Jos tälle saataisiin vastareaktio ja jos esimerkiksi Frontexin olisi sekä toteutettava pelastustoimintaa että tiedotettava meille, mistä nämä ihmiset tulevat ja mitkä valtiot sallivat tällaisen laittoman kaupan huono-onnisilla ihmisillä, jotka päätyvät usein merten pohjalle, voisi EU tällöin ryhtyä omiin toimenpiteisiinsä kyseisiä valtioita vastaan ja katkaista tuet, joita niille nyt syydetään.
Koenraad Dillen
(NL) Arvoisa puhemies, voimme tietenkin olla vain tyytyväisiä ilmoitettuihin Frontexin tehtävien laajentamiseen. Suunnitelmissa ovat Euroopan laajuisen rajavartion kehittäminen ja keskitetyn eurooppalaisen tietokannan luominen. On myös hyvä merkki, että Frontexille on näytetty vihreää valoa yhteistyösopimusneuvotteluiden aloittamisesta useiden lähtö- tai kauttakulkumaiden kanssa, jotta voidaan varmistaa yhteistoimet laitonta maahanmuuttoa vastaan. Toisaalta virasto joko pysyy pystyssä tai kaatuu jäsenvaltioiden teknisen avun ja poliittisen tuen perusteella. Nämä asiat ovat osoittautuneet aiemmin aivan liian ongelmallisiksi. Esimerkiksi Ranska, Saksa ja Alankomaat ovat olleet paljon aktiivisempia kuin Belgia, joka osallistui vain kolmeen operaatioon.
Emme voi kuitenkaan toivoa liikoja ulkorajojen vahvistamisesta emmekä todellakaan saisi sokaistua televisiossa nähdyistä, edustavista Frontex-operaatioista Välimerellä. Useimmat laittomat maahanmuuttajat saapuvat Eurooppaan laillisesti, mutta he katoavat laittomuuteen, kun heidän viisuminsa umpeutuu. Tällaisia ihmisiä on satoja tuhansia. Niinpä komission joitakin kuukausia sitten ehdottamat 53 000 pidätystä eivät tekisi juurikaan muuta kuin parantaisivat oireen.
Ydinkysymyksenä on edelleen se, että sekä Euroopan unionin jäsenvaltiot että Euroopan unioni ovat vastuussa valvomattomasta ja laittomasta maahanmuutosta sen kaikkine tuhoisine, yhteiskuntaan vaikuttavine seurauksineen. En puhu pelkästään joustavasta viisumipolitiikasta ja löyhästä jäljitys- ja palauttamispolitiikasta, vaan myös joidenkin jäsenvaltioiden vastuuttomista laillistamisaalloista, jotka ovat olleet valtava vetonaula. Schengen-alueen laajeneminen itään on tällä hetkellä viimeisin näistä tuhoisista päätöksistä. Voisittekin kysyä, eikö Frontexin tehtävänä olisi vain toimia ukkosenjohdattimena ja rauhoitella Euroopan kansalaisia.
Patrick Gaubert
(FR) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen Jacques, hyvät naiset ja herrat, tutkimme parhaillaan erittäin merkittäviä asiakirjoja, joiden pitäisi johtaa todelliseen muutokseen ja, uskaltaisin väittää, todelliseen kehitykseen maahanmuuttovirtojen hallinnassa. Tarkoitan erityisesti palautusdirektiiviä, direktiiviä sinisestä kortista, direktiiviä työnantajiin kohdistettavista seuraamuksista ja direktiiviä yhteisistä oikeuksista.
Nykyinen lainsäädäntötyö on saatava valmiiksi mahdollisimman pian, jos haluamme todellisia tuloksia, jotka kansalaisemme ja kolmansien maiden kansalaiset voivat havaita. Meidän on lähetettävä selkeä viesti. Parlamentin jäseninä kiinnitämme maahanmuuttokysymykseen erityishuomiota ja käsittelemme sitä päättäväisesti. Meidän on tarkasteltava omien ulkorajojemme hallintoa ja Frontexin asemaa siinä. Frontexia ei luotu etsimään hukkuneiden ruumiita eteläisessä Euroopassa. Sitä ei luotu parantamaan Itä-Euroopan nälkäisiä lapsia, jotka heidän vanhempansa ottivat mukaan päättymättömälle muuttomatkalle. Frontexilla on selvä tehtävä: se suojelee rajojamme suojellakseen kansalaisiamme.
Jäsenvaltioiden onkin tunnustettava vastuunsa, täytettävä velvollisuutensa ja annettava Frontexille kaikki varat, joita se tarvitsee tehtävänsä suorittamiseen parhaissa mahdollisissa olosuhteissa. Me emme saa pitää Frontexia väliaikaisena tai erillisenä toimenpiteenä. Frontexin on pystyttävä selvittämään ilmiöt - ja pysyttävä niiden vauhdissa mukana - jotka kuuluvat viraston vastuualueeseen: muuttoliike ja laiton maahanmuutto, järjestäytynyt rikollisuus, salakuljetus ja laiton kauppa sen kaikissa muodoissa. Frontex-viraston on oltava laajemman rajaturvallisuushankkeen ytimessä, ja tässä vaaditaan tiiviimpää yhteistyötä näistä kysymyksistä vastaavien ylempien viranomaisten kanssa.
Kuten tavallista, kyse on ensisijaisista periaatteista ja poliittisesta tahdosta, jotka uhkaavat viraston sujuvaa toimintaa. Jokaista jäsenvaltiota on muistutettava sen sitoumuksista vastuullisuuden, yhteisvastuun ja kunnioituksen periaatteisiin. Toivon, että komissio ja erityisesti neuvosto ottavat vaatimuksemme ja huolemme huomioon ja että ne eivät tuhoa Euroopan tasolla tarvitsemamme viraston menestystä.
Javier Moreno Sánchez
(ES) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, arvoisat neuvoston puheenjohtaja ja komission jäsen, kuten sanoitte, Frontex toimii. Esimerkiksi viime vuonna yhteisoperaatiot vähensivät Kanariansaarille tulevien laittomien maahanmuuttajien määrää 61 prosentilla. Kuitenkin mafiajärjestöt selvittävät uusia reittejä estääkseen turvallisuusoperaatiot. Järjestöjen toiminta etenee kuin jänis, kun taas meidän vastauksemme ovat yhtä nopeita kuin kilpikonna. Tunnemme kaikki La Fontainen sadun ja sen lopun: me voitamme kilpailun varmasti, mutta kuinka monta henkeä menetetään sitä ennen?
Hyvät naiset ja herrat, meidän on oltava selkeitä ja ytimekkäitä toisillemme ja suurelle yleisölle. Haluammeko tosiaan käsitellä laittoman maahanmuuton ongelmaa yhdessä vai haluammeko vain esittää tekevämme niin? Frontex tarjoaa lisäarvoa laittomien maahanmuuttajien määrän vähentämiseen, ihmishenkien pelastamiseen ja ihmiskaupan torjumiseen. Frontex toimii merkittävänä pelotteena alueilla, joita valvotaan.
Kuitenkin, hyvät naiset ja herrat, on tärkeää, että teemme kaikkemme ja varmistamme yhdennetyn eurooppalaisten järjestelmän, joka on käytössä kaikilla EU:n ulkorajoilla. Frontex tarvitsee asianmukaiset valtuudet ja varat. Komission ehdotuksilla mennään oikeaan suuntaan, mutta haluamme tietää, miten yhtenäisiä ja sitoutuneita jäsenvaltiot ovat taistelussa laitonta maahanmuuttoa vastaan. Se on ilmiö, joka vaikuttaa meihin kaikkiin, ei pelkästään etelärajoillamme sijaitseviin valtioihin.
Mitä mieltä jäsenvaltiot ovat ajatuksesta Euroopan rajavalvontajärjestelmän käyttöönotosta? Jos käsitellään tarkemmin Frontexin toimintakykyä, mitä mieltä neuvosto on alueellisten keskusten luomisesta herkille alueille, erityisesti eteläisille merirajoille?
Entä keskeisen rajavalvontakysymyksen osalta: mikä on Frontexin asema Iconetissa, ja mikä on neuvoston vastaus ehdotukseen Eurosurin luomisesta?
Lopuksi haluan sanoa, että olen samaa mieltä kansanne, arvoisa komission jäsen, siitä, että yhteistyö kolmansien maiden kanssa on olennaista laitonta maahanmuuttoa vastaan taisteltaessa. Mihin toimenpiteisiin Frontex ryhtyy helpottaakseen joidenkin jäsenvaltioiden, esimerkiksi Espanjan, solmimien sopimusten kehittämistä? Mielestäni tällaisiin kysymyksiin vastaaminen on ensimmäinen merkki siitä, miten ja milloin voitamme kilvan.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa puhemies, jäsenvaltioilla on sekä oikeus että velvollisuus valvoa rajojaan kunnolla, hallita maahanmuuttoa ja tehdä yhteistyötä keskenään ja kaikkialla Euroopan unionissa, kuuluivatpa valtiot Schengeniin tai eivät, kuten oma maani valitettavasti ei kuulu. Tämä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä Frontexin kanssa ja kautta, sikäli kuin niillä on laillinen oikeus tehdä niin, ja niiden on tuettava niin kutsuttuja RABIT-joukkoja, liikkuvia rajavartijoita, ja varmistettava, että Frontexilla on käytössään tarvittavat varat.
Hyvin hallinnoitujen rajojen ei kuitenkaan pitäisi tarkoittaa sitä, että maahanmuuttajia kohdellaan epäinhimillisesti tai että pakolaislakien noudattamisesta ei välitetä, kun aloitetaan turvapaikkapäätöstä koskeva menettely. Meidän olisikin saatava liikkuvien rajavartijoiden rinnalle turvapaikka-asiantuntijaryhmiä, joita voitaisiin ottaa käyttöön lyhyellä varoitusajalla mahdollisissa maahanmuuttajatulvissa. Tällöin olisi myös varmistettava, että mahdolliset vaatimukset arvioidaan yksityiskohtaisesti.
Frontex ei voi korvata kattavaa muuttoliikejärjestelmää - jota meillä ei vielä ole - joka käsittää laittoman ja laillisen maahanmuuton ja jolla on kunnon lailliset maahanmuuttoreitit ja jolla suojellaan turvapaikkareittiä.
Suhtaudun varoen suuntaukseen sekoittaa maahanmuutto ja rikollisuus. Usein käytetyllä ”rajaturvallisuus”-termillä tunnutaan oletettavan automaattisesti, että maahanmuuttajat ovat uhka. Useimmat heistä eivät ole. Heillä ei ole välttämättä laillista oikeutusta saapua, mutta tämä ei tarkoita automaattisesti, että he olisivat rikollisia.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Arvoisa puhemies, näemme laittoman maahanmuuton karuimman ja dramaattisimman puolen, kun hyvä sää saapuu Atlantin ja Välimeren rannoille.
Mafiaryhmät toimivat nyt paljon säännöllisemmin, kun riskit ovat selvästi vähäisemmät. Tämän takia tätä keskustelua tarvitaan: tukemaan, helpottamaan ja kannustamaan kaikkia aloitteita, jotka ehkäisevät ja poistavat rikollisen vitsauksen, joka asettaa monia ihmishenkiä vaaraan, rikkoo rajojamme ja jää säännöllisesti rangaistuksetta.
Euroopan unionin ulkoisesta toiminnasta on tulossa tässä yhteydessä olennainen osa. Tämän vahvistavat Montavian ja Kap Verden pilottihankkeet. Parlamentti antoi vastikään kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle luvan osallistua tähän tehtävään ja vahvisti kaksi matkaa Senegaliin ja Mauritaniaan, jotka ovat tyypillisiä esimerkkejä maista, joista laittomat maahanmuuttajat ovat lähtöisin tai joiden kautta he kulkevat.
EU:n maahanmuuttoa koskevan ulkoisen toiminnan on tästä lähtien oltava aktiivisempaa ja näkyvämpää ja keskityttävä enemmän keskeisiin maihin, erityisesti Guineaan ja sen Conakryyn.
Frontex on edistynyt lyhyessä ajassa hyvin. Sillä on varoja, 70 miljoonaa euroa ollaksemme tarkkoja, ja hyvin suunnitellut koordinointikyvyt, mutta tarvitsemme neuvostolta selkeästi apua esimerkiksi CRATE-tietokannan kehittämiseen, jotta se ei olisi pelkkä keino- tai tarjousilmoitusluettelo. Ongelma on jatkuva ja dramaattinen, ja se vaatii meitä jatkamaan ponnistelujamme ja säilyttämään ehkäisy-, tuki- ja valvontajärjestelmämme, joiden varoja ja henkilöstöä käytetään pysyvästi ja ajoissa Kanariansaarilla ja Välimerellä.
Vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana Kanariansaarille tuli 1 702 maahanmuuttajaa, kun taas viime vuonna samana aikana luku oli 1 425. Maahanmuuttajia tulee nyt enemmän, mutta heillä on käytössään vähemmän aluksia. Kolmessa vuodessa Kanariansaarille tuli 48 305 maahanmuuttajaa. On totta, että määrä väheni vuosien 2006 ja 2007 välillä 31 000:sta 11 000:een, mutta julma totuus on, että maahanmuuttajien määrä Kanariansaarten satamissa on kasvamassa ja että päivittäin löydämme ruumiita Välimereltä, läheltä Oranin rannikkoa tai sitten Kanariansaarilta.
Lisäksi, arvoisa puhemies - olen lopettamassa juuri - noin 15-20 prosenttia takaisinlähetetyistä maahanmuuttajista yrittää uudestaan. Ongelma on pysyvä. Tämän takia tarvitsemme enemmän yleistä maailmanlaajuista tahtoa ja vähemmän yleistä retoriikkaa.
Genowefa Grabowska
(PL) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja neuvoston puheenjohtaja, Malta, Espanja, Italia ja Ranska ovat kaikki valtioita, joihin muuttovirrat vaikuttavat erityisesti. Ne eivät ole kuitenkaan ainoita muuttoreittejä.
Haluaisin kiinnittää parlamentin huomion Euroopan unionin itärajaan ja varsinkin oman maani, Puolan, rajoihin. Viime kuukausien tapahtumat osoittavat, että muuttovirta kulkee myös kyseisen rajan kautta ja että inhimillisiä tragedioita tapahtuu sielläkin. Haluaisin muistuttaa parlamentille, että kaksi tšetšeenilasta kuoli nääntymykseen, kun he yrittivät päästää Puolaan äitinsä kanssa. Ukrainasta ja Valko-Venäjältä saapuvien laittomien maahanmuuttajien lisäksi Puolan pakolaiskeskuksissa on asukkaita Pakistanista, Koreasta ja Vietnamista.
Muuttoliike, erityisesti laiton muuttoliike, on koko unionin laajuinen ongelma, ja onkin valitettavaa, että Euroopan unionilla ei ole yhteistä lähestymistapaa laittomaan maahanmuuttoon. Jäsenvaltioiden turvapaikkoja ja maastakarkotusta koskevat periaatteet vaihtelevat suuresti. Haluaisinkin käyttää tätä tilaisuutta hyväkseni voidakseni korostaa, että tarvitsemme yhteiset oikeudelliset puitteet. Tällöin meidän olisi mahdollista ainakin kohdella laittomia maahanmuuttajia samaan tapaan kaikkialla unionissa. Ainoa vaihtoehto laittomalle maahanmuutolle on selvästikin laillinen maahanmuutto, eikä Euroopan unionin kansalaisten pitäisi pelätä jälkimmäistä. Se on mahdollisuus ikääntyvälle Euroopalle. Tämän takia olen tyytyväinen puheenjohtajavaltio Slovenian lähestymistapaan, koska mielestäni tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä tullien ja rajavalvontaviranomaisten välillä, jotta voidaan parantaa tämänhetkisiä tapoja, joilla hallinnoidaan unionin rajoja.
Lisäksi jäsenvaltioiden on osallistuttava tiiviimmin yhteisiin Frontex-toimiin. Jäsenvaltiot eivät voi olla enää itsekkäitä niin kuin aiemmin, vaan niiden olisi oltava anteliaampia tämän tärkeän viraston varustamisessa. En tarkoita tällä pelkästään asiantuntijoita, vaan myös ja erityisesti aluksia, lentokoneita ja muita välineitä, joilla taataan unionin rajojen tehokas suojaaminen. Loppujen lopuksihan merillä ja vuoristoissa monen henki on uhattuna yhteisen turvallisuutemme lisäksi.
Carlos Coelho
Arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja ja komission varapuheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, edessämme on laittoman joukkomaahanmuuton kriisi, joka vaikuttaa koko Euroopan unionin turvallisuuteen ja yhtenäisyyteen. Maahanmuutto on erittäin laaja ilmiö, johon vaaditaan eurooppalaista lähestymistapaa erityisesti alueella, jolla ei ole sisäisiä rajoja.
Tuenkin Eurosurin, Euroopan rajavalvontajärjestelmän, luomista. Sillä yhdennettäisiin ja liitettäisiin yhteen jäsenvaltioiden rajavalvontajärjestelmiä, mikä kohentaisi EU:n sisäistä turvallisuutta, laittoman maahanmuuton torjumista, rajat ylittävän rikollisuuden ja terrorismin estämistä ja jäsenvaltioiden pelastustoimintakyvyn vahvistumista.
Tuen myös Frontexin keskeistä asemaa ulkoisten rajojen vartioinnissa ja valvonnassa. Frontexin on mielestäni helpotettava nykyisten ja tulevien yhteisön säännösten käyttöä ja tehtävä tästä käytöstä tehokkaampaa ulkoisten rajojen hallinnoinnin osalta. Frontexin on myös varmistettava jäsenvaltioiden toimien koordinointi ja erityisesti tekninen ja toiminnallinen tuki jäsenvaltioille, jotka tarvitsevat sitä. Varoittaisin kuitenkin neuvostoa ja jäsenvaltioita siitä, että nämä tavoitteet saavutetaan vain, jos annamme virastolle tarvittavat inhimilliset ja taloudelliset voimavarat, mitä ei aivan näihin hetkiin asti ollut tapahtunut.
Maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän osalta meidän on mielestäni oltava varovaisempia. Olen huolissani ihmisten valvontaa koskevista ehdotuksista, jotka moninkertaistuvat hälyttävää vauhtia. Vaikuttaa siltä, että emme pysty toteuttamaan aiemmin sopimaamme ja että me vain kiidämme eteenpäin, emmekä välitä välttää päällekkäisiä tai toistuvia toimintoja, arvioida näiden kysymysten vaikutuksia yksilöiden perusoikeuksiin tai kehittää suojatoimenpiteitä tarvittaviin kohtiin.
Mielestäni uusien mekanismien ehdottamisen sijaan komission olisi keskityttävä hyvittämään viivästykset, jotka ovat jo tapahtuneet, ja käynnistämään mahdollisimman pian sellaiset järjestelmät kuin SIS II (Schengenin tietojärjestelmä) ja VIS (viisumitietojärjestelmä).
Katrin Saks
(ET) Arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, Euroopan unionissa, jossa ei ole sisäisiä rajoja, yhteistyö ja yhteisvastuu ulkorajojemme suojelemiseksi on erittäin tärkeää. Tärkeää on myös Frontexin toiminnan parantaminen edelleen.
Täällä on puhuttu paljon maahanmuuttajista, jotka ylittävät Välimeren veneillä ja joista tiedämme epäilemättä paljon tiedotusvälineiden ansiosta. Heidän lisäkseen valtavan ongelman muodostavat myös ne ihmiset, jotka tulevat kolmansista maista viisumeineen ja joilla ei ole aikeita poistua viisumin mennessä umpeen. Kyse on ensisijaisesti idästä tulevista maahanmuuttajista.
Tässä tapauksessa yhteinen viisumitietojärjestelmä olisi erittäin tärkeä, ja yhden kansallisvaltion tai jäsenvaltion vastuun kasvattaminen ei riitä. On tärkeää tiivistää yhteistyötä maiden välillä.
Lisäksi on puhuttu paljon yhteisestä muuttoliikepolitiikasta. Joissakin yhteyksissä se olisi tosiaankin tärkeä. Joidenkin kysymysten on kuitenkin säilyttävä jäsenvaltioiden vastuualalla, esimerkiksi kiintiökysymyksen, koska tällaisissa asioissa jokaisen maan on arvioitava omat mahdollisuutensa maahanmuuttoon. Näitä kysymyksiä ei voida ratkaista ylhäältäpäin.
Panayiotis Demetriou
(EL) Arvoisa puhemies, en usko, että on tarpeen toistaa, mitä olemme juuri kuulleet jäseniltä, jotka ovat jo käyttäneet puheenvuoron. He ovat käsitelleet lähes kaikkia puolia ongelmasta, jota kaikki pitävät monimutkaisena, vaikeana ja hyvin vakavana.
Haluaisin sanoa nyt neuvoston ja komission julkilausumista, että meidän on vältettävä tyhjiä sanoja ja ryhdyttävä toimiin. EU:n toimia on ohjattava kolmella periaatteella. Ensinnäkin viestin on oltava selvä, ja maahanmuutto-ongelma on tunnustettava eurooppalaiseksi ongelmaksi, eikä pelkästään kansalliseksi. Toiseksi yhteisvastuun periaatetta on sovellettava tässä asiassa käytännöllisesti. Kolmanneksi käyttöön on otettava hajautetun politiikan sijaan kokonaisvaltainen politiikka.
Olemme luoneet Frontexin, mikä on erinomaista. Komission jäsen sanoo, että Frontex on järjestäytynyt, sillä on tarvittava henkilökunta ja kaikki tarpeelliset varat. Voiko Frontex kuitenkaan ratkaista ongelmaa? Minulla on tästä epäilykseni. Kollegani ovat puhuneet esimerkiksi maahanmuuton syistä. Meidän on tosiaankin tuettava Frontexia. Ennen kaikkea meidän on kuitenkin kiinnitettävä huomiomme Välimeren valtioihin. Maa- ja meriyrityksiä on vahvistettava niin, että pystymme vähintään kestämään laittomien maahanmuuttajien valtavan tulvan. Kypros on keskeinen tapaus. Sinne on äskettäin saapunut laittomia siirtolaisia Lähi-idästä Turkin miehittämien alueiden kautta. EU:lla on tavat ja keinot vaikuttaa Turkkiin tällaisen toiminnan lopettamiseksi.
Jo keskustelemiemme aiheiden lisäksi on keskusteluun lisättävä vielä yksi asia: ihmisoikeuskysymykset, jotka ovat tärkeä aihe. Jotta voisimme lopettaa laittoman maahanmuuton ja maahanmuuton yleisestikin, emme voi sallia ihmisoikeuksista luopumista. Maahanmuuttajien kohtelussa ja heitä koskevissa menettelyissä meidän on noudatettava EU:n ihmisoikeusperiaatteita ja -arvoja. Vaadin komissiota ja neuvostoa toimimaan näin.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Arvoisa puhemies, nyt kun kesä on täällä ja sääolot ovat hyvät, erityisesti Kreikassa ja Välimeren alueella laiton maahanmuutto saa valitettavasti suuret mittasuhteet. Laittomia maahanmuuttajia saapuu sekä Kreikan meri- että maarajoille. Maani tekee parhaansa. Sillä on käytössään kaikki mahdolliset toimenpiteet, mutta ne eivät riitä pysäyttämään tätä virtaa.
Frontex perustettiin viisi vuotta sitten. Olemmeko tyytyväisiä sen tuloksiin? Uskaltaisin sanoa, että olemme, jos vain muistamme viraston vähäiset tekniset varat ja rajoitetun toimivallan. Jos haluamme kuitenkin tehdä todellisen poliittisen päätöksen, meidän on vahvistettava Frontexia edelleen logistisella infrastruktuurilla ja sopivalla toimivallalla. Vain näin voimme täyttää velvoitteemme. Meidän on lisäksi perustettava rannikkovartiosto Välimeren merirajoille.
Marios Matsakis
(EN) Arvoisa puhemies, laittoman maahanmuuton ongelma on hyvin monimutkainen. Siihen kuuluu vain osittain puolustus maan rajoilla ja yleisesti Euroopan unionin rajoilla.
Meidän on tutkittava syitä ja intoa, joka tuo nämä ihmiset Eurooppaan. He vaarantavat henkensä ja läheistensä hengen. He matkustavat tuhansia kilometrejä. He joutuvat kärsimään hirveistä olosuhteista, mutta jatkavat silti matkaansa. Oletan, että vaikka rakentaisimme kuusimetrisen muurin ympäri koko Euroopan, he tulevat silti.
Komission jäsen sanoi jotakin erittäin viisasta. Nämä ihmiset tulevat, koska tarvitsemme heitä. Heille on tarjolla työtä jäsenvaltioissamme. Miksi emme siis kehittäisi järjestelmää, jolla nämä laittomat siirtolaiset laillistettaisiin? Miksi meillä ei ole hallintajärjestelmää, jolla nämä ihmiset voitaisiin ohjata valtioihimme laillisesti ja turvallisesti?
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Arvoisat komission jäsen ja ministeri, mielestäni on aivan tyrmistyttävää väittää, että turvallisuuttamme uhkaavat nälkiintyneet ihmiset, jotka tulevat tänne etsimään työtä, jotta he voisivat auttaa kotiseuduilleen jättämiään perheitään. Haluaisin muistuttaa kollegoitani puheesta, jonka Kofi Annan piti, kun myönsimme hänelle Saharov-palkinnon. Hän pyysi meitä tekemään täysin päinvastoin kuin teemme, hän pyysi meitä avaamaan rajamme. Kun kurkistamme tulevaisuuteen, huomaamme liiankin hyvin, että tarvitsemme näitä työntekijöitä, koska Euroopassa työvoimasta tulee puutetta.
Mitä sitten teemme? Rakennamme muureja ja valitsemme, ketkä pääsevät niiden sisäpuolelle: me valitsemme ihmiset, joita tarvitsemme. Tätä on mahdotonta hyväksyä. Tarvitsemme toisenlaista politiikkaa, sellaista, joka on avointa kaikille näille ihmisille.
Haluaisin kuitenkin tietää, mitä Frontex toivoo tekevänsä esimerkiksi kauttakulkuvaltioissa. Mainitsen tässä yhteydessä Mauritanian, jonka tilanteen tunnen, koska Euroopan unioni lähetti minut sinne vaalitarkkailuvaltuuskunnan puheenjohtajana. Lupasimme tälle köyhälle maalle auttaa sitä demokratiaan siirtymisessä. Sen on hallittava maahanmuuttovirtaa, joka kulkee maan läpi kohti Kanariansaaria.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, olemme täällä keskustellaksemme Frontexista, ja siihen meidän olisi keskityttävä. Frontex on tietenkin nähtävä osana kattavaa muuttoliikestrategiaa, jolla toisaalta ohjataan laillista maahanmuuttoa ja toisaalta torjutaan laitonta maahanmuuttoa.
Tässä yleisessä asiayhteydessä Frontex on turvallisuusväline, josta toimet laitonta maahanmuuttoa ja ihmissalakuljettajia vastaan riippuvat. Frontexia käytetään aloilla, joita jäsenvaltioiden on vaikea hallita. Tämän takia meidän on varmistettava, että Frontex todellakin kehittyy menestyksekkääksi turvallisuusvälineeksi.
Parlamentti on pystynyt kaksinkertaistamaan viraston varat ja laajentamaan yhteisten operaatioiden aikataulua tuntuvasti. Olen ilahtunut, että Hera- ja Nautilus-operaatiot ovat jo alkaneet ja että Poseidon alkaa muutaman päivän kuluttua. Kuitenkin - ja tämä on tarkoitettu neuvostolle - kaikki operaatiot ovat menestyksekkäitä vain, jos jäsenvaltiot ottavat käyttöön vaaditut ehdot ja antavat käyttöön vaaditut välineet.
Pyyntöni ja kiireellinen vetoomukseni neuvostolle on: tehkää kaikkenne varmistaaksenne, ettemme joudu samaan tilanteeseen kuin aiempina vuosina jäsenvaltioiden vitkastellessa. Valtioiden olisi vihdoin käsitettävä, että tarvitsemme tätä turvallisuusvälinettä ja että teemme sen tehokkaasta käytöstä mahdollista vaadituin tarpein...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Janez Lenarčič
neuvoston puheenjohtaja. - (SL) Oli poikkeuksellisen kiinnostavaa olla läsnä tässä dynaamisessa keskustelussa. Mielestäni yksi asia oli selvää kaikille keskustelun aikana: laillinen maahanmuutto on sellaista maahanmuuttoa, jota Euroopan unioni tarvitsee, mutta muunlaista, laitonta, maahanmuuttoa olisi torjuttava. Tämä oli aiheena tämänpäiväisen keskustelun esityslistalla.
Puheenjohtajavaltio kuuluu joka tapauksessa niiden joukkoon, jotka uskovat, että laiton maahanmuutto on ilmiö, joka olisi torjuttava, koska sen taustalla on usein rikollisuutta. Sen taustalla on järjestäytyneen rikollisuuden yhteisö, jota ei kiinnosta, mitä ne ihmiset joutuvat kestämään, joita se yrittää kuljettaa, tässä tapauksessa, Euroopan unioniin. Minun on sanottava, etten ole samaa mieltä niiden parlamentin jäsenten kanssa, jotka sanoivat, että neuvosto yrittää vältellä tätä keskustelunaihetta. En ole myöskään samaa mieltä niiden kanssa, joiden mukaan me pelkästään puhumme.
Neuvosto ei välttele tätä keskustelua. Nimenomaan puheenjohtajavaltio Slovenia järjesti tämän vuoden maaliskuussa konferenssin Euroopan unionin ulkorajojen valvonnan tulevista haasteista. Lisäksi kaikki tai lähes kaikki tämänpäiväisessä keskustelussa mainitut aiheet olivat myös kyseisen ministeritason konferenssin aiheita. Olen joka tapauksessa samaa mieltä Jeanine Hennis-Plasschaertin kanssa siitä, että nyt on toiminnan aika. Hänen poissaolonsa todistaa, että olemme ryhtyneet toimiin. Hän osallistuu erittäin tärkeään tilaisuuteen, nimittäin palautusdirektiiviä koskevan kolmenvälisen keskustelun viimeistelyvaiheeseen, joka kuulemani mukaan edistyy hyvin ja saattaa päättyä onnistuneesti tänään.
Palautusdirektiivi on tärkeä taistelussa laitonta siirtolaisuutta vastaan. Jos se hyväksytään ensimmäisessä käsittelyssä, mitä puheenjohtajavaltio Slovenia toivoo ja Euroopan parlamentti tavoittelee, saamme tällöin uuden keinon, joka auttaa meitä kohtaamaan laittoman maahanmuuton ilmiön menestyksekkäämmin.
Yhteisvastuukysymyksellä on merkittävä poliittinen hinta laittoman maahanmuuton ongelmien osalta. Meidän on kuitenkin annettava arvoa sille, että jotkut yhteisvastuun osat ovat jo olemassa: meillä oli Schengen-varat, tai ”Schengen-järjestely”, uusille jäsenvaltioille, meillä on Frontex, ja komission jäsen on luetellut tärkeitä välineitä, jotka jäsenvaltiot antoivat vapaaehtoisesti virastolle yhteisvastuun nimissä.
En voikaan olla sitä mieltä, että Euroopan unionissa ei olisi yhteisvastuuta. Sitä on, mutta parantamisellekin on varaa. Meidän on otettava huomioon - ja Claudio Fava oli yksi asian osoittaneista - että ulkorajojen valvonta kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Miksi? Yksinkertaisesti siksi, että useimmat jäsenvaltiot haluavat niin. Yhteisvastuulla onkin rajansa. Useimmat jäsenvaltiot haluavat, että ulkorajojen valvonta kuuluu niiden toimivaltaan.
Katrin Saks mainitsi, että jäsenvaltiot eivät halua, että maahanmuuttokiintiöitä sanellaan niille ulkopuolelta tai ylhäältä käsin. Valtiot haluavat päättää näistä asioista itse. Nämä ovat puitteet, joissa toimimme ja joissa puheenjohtajavaltio Slovenia etsii mahdollisia reittejä eteenpäin. Mielestäni olemme saaneet aikaan jo useita toimenpiteitä, mutta tehtävääkin riittää vielä.
Haluaisin sanoa muutaman sanan vastaanottokeskuksista, jotka Javier Moreno Sánchez mainitsi ensimmäiseksi. Tästä aiheesta on edelleen käynnissä erittäin vaikea keskustelu. Aihe on poliittisesti erittäin arka, eikä se ole helppo kysymys. Se pitää neuvoston kiireisenä hyvän aikaa tulevaisuudessa.
Cem Özdemir esitti turvapaikkoja koskevan kysymyksen. Turvapaikkatilastoja on olemassa. Turvapaikkajärjestelmä on toiminnassa Euroopan unionin tasolla. Pyrimme kuitenkin edelleen parantamaan sen tehokkuutta. Ensimmäisessä vaiheessa julkaistiin komission esittelemä turvapaikkapolitiikan tulevaisuutta koskeva vihreä kirja ja neuvoston päätökset käytännön yhteistyön parantamisesta. Päätökset hyväksyttiin oikeus- ja sisäasioiden neuvoston viime kokouksessa.
Lopetan puheeni tähän, vaikka voisinkin vielä jatkaa tästä kiinnostavasta ja ajankohtaisesta aiheesta. Hyvät naiset ja herrat, vakuutan teille, että mielipiteenne ovat tärkeitä ja että pidämme ne mielessämme jatkaessamme keskustelua. Puheenjohtajavaltio Slovenia laskee yhteistyönne varaan, jotta voimme edistyä tässä asiassa.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluaisin ensin palata tämän keskustelun pääaiheeseen, Frontexiin, ja selventää joitakin seikkoja. Varsinkin Claudio Fava halusi tietää, onko Frontexin käyttämä välineistö täysin toimintakunnossa.
On totta, että Frontex on riippuvainen jäsenvaltioiden teknisestä välineistöstä, jota tarvitaan Frontexin koordinoimissa operaatioissa. Toistaiseksi virasto on ollut tyytyväinen siihen, miten jäsenvaltiot ovat antaneet välineistöä käyttöön CRATE-tietokannassa.
Lisätoimenpiteenä voitaisiin tietenkin ottaa käyttöön pakollinen järjestelmä jäsenvaltioille tarkistamalla viraston perusasetusta. Komissio mainitsee tämän arviointikertomuksessaan, ja keskustelut Frontex-viraston ja jäsenvaltioiden kanssa tästä aiheesta jatkuvat. Frontex on tehnyt teknisiä sopimuksia useimpien jäsenvaltioiden kanssa välineistön käytön ehdoista. On selvää, että virasto ei voi ostaa tällaisia erittäin kalliita välineitä, mutta arviointikertomuksessaan komissio suosittelee, että Frontexin olisi ostettava tai vuokrattava välineitä, joita käytetään usein: yönäkölaseja, pieniä tutkia varusteineen, lämpökameravälineitä ja niin edelleen.
Haluaisin myös sanoa - Javier Moreno Sánchez nosti nämä seikat erityisesti esille - että tietyt alueet ovat erityisesti vaarassa, ja meidän olisikin ehkä harkittava pysyvien toimintakeskusten perustamista tällaisissa tapauksissa. Frontex tutkii asiaa parhaillaan.
On monia muitakin kysymyksiä, ja pahoittelen, etten voi mainita kaikkia parlamentin jäseniä, vaikka teinkin tarkat muistiinpanot.
Monet teistä kysyivät Frontexin nykymahdollisuuksista auttaa ihmisiä, jotka joutuvat aluksissaan haaksirikkoon. On tärkeää muistaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa tällaisiin onnettomuuksiin joutuneiden etsimisestä ja pelastamisesta. Frontexilla ei ole tähän valtuuksia. Tämän sanottuani totean kuitenkin, että on totta, että monia henkiä on onneksi pelastettu Frontexin koordinoimien operaatioiden tuloksena. Vieläkin useampia ihmisiä on pelastettava, koska olemme havainneet näistä hirvittävistä, köyhien ja usein hyväksikäytettyjen ihmisten haaksirikoista, että tämä on merkittävin huolenaihe näissä operaatioissa.
Haluaisin nopeasti toistaa, mitä puheenjohtaja ja ministeri ja myös Patrick Gaubert juuri sanoivat: viime kädessä Euroopan on aloitettava muuttovirtojen hallinta, eikä muuttovirtoja voida hallita tehokkaasti ilman Frontexia, ilman ulkorajojemme valvontaa. On aivan selvää, että tarvitsemme oikeudellisen kehyksen, jolla Eurooppa voi vähitellen antaa todellisen eurooppalaisen vastauksen kaikkiin näihin muuttoliikeongelmiin. Minun on myös sanottava, että yksi tärkeimmistä minua odottavista tehtävistä on uuden, muuttoliikkeen yleislähestymistapaa koskevan tiedonannon valmisteleminen. Tiedonannossa olisi otettava huomioon kaikki teidän esille nostamanne seikat.
Haluaisin lisätä, että muuttoliikepolitiikka ei voi toimia ilman tiivistä yhteistyötä muuttoliikkeen lähtömaiden kanssa, ja tosiaankin tästä asiasta on sanottu, että kaikki ponnistukset, joilla pyritään vahvistamaan yhteistyötä kyseisten maiden kanssa, ovat hyviä.
Arvoisa ministeri, mainitsitte juuri hetki sitten, että palautusdirektiivin kolmenvälinen vuoropuhelu vaikuttaa edistyvän. Se on myös yksi kulmakivistä kattavassa maahanmuuttopolitiikassa, jonka on oltava paitsi kattavaa, myös yhtenäistä: yhteisvastuu on keskeistä. Tänä iltana on mainittu usein meripelastukset, mutta emme saa unohtaa Euroopan itärajoja.
On itsestään selvää - ja tämä on viimeinen huomioni - että laittomien maahanmuuttajien kohtelussa on kunnioitettava perusoikeuksia, joihin Eurooppa on sitoutunut vahvasti. Kaikki tämä tarkoittaa, että tarvitsemme aitoa, kattavaa lähestymistapaa, joka on inhimillinen, mutta samaan aikaan erittäin vakava ja ankara. Tämä on oleellista, jos emme halua Euroopan olevan linnoitus ja jos haluamme sen olevan avoin, mutta noudattavan kuitenkin sääntökehystä, jota pidämme järkevänä, jolla kunnioitetaan yksilöitä ja jolla samalla keskitytään varmistamaan, että yhdentymispyrkimykset onnistuvat eri jäsenvaltioissa, sillä maahanmuuttopolitiikka ei menesty ilman yhdentymistä.
Tässä oli kaikki, mitä halusin sanoa, ja pyydän anteeksi parlamentin jäseniltä, etten vastannut kaikkiin esitettyihin kysymyksiin. Voitte olla varmoja, että haluan kuunnella parlamenttia pystyäkseni luomaan perustukset kattavalle maahanmuuttopolitiikalle.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Marian-Jean Marinescu  
kirjallinen. - (RO) Euroopan unionin ulkorajat, sekä maa- että merirajat, suojaavat jäsenvaltioita mahdollisilta uhkilta, joita laiton maahanmuutto, salakuljetus ja järjestäytynyt rikollisuus aiheuttavat.
Euroopan komission ehdottamat Frontex-viraston kehityksen välineet, nimittäin parhaat mahdolliset rajavalvontajärjestelmät, tekninen välineistö ja nopeat interventiojoukot, ovat epäilemättä hyviä.
Kuitenkin rajojen vahvistamispyrkimysten pitäisi olla Euroopan yhteinen ponnistus eikä rajavaltioiden yksittäinen yritys. Lisäksi on tarpeen ryhtyä toimiin paitsi Euroopan unionin rajoilla, myös Euroopan unionin naapurivaltioiden rajoilla.
Muistutan teitä siitä tosiasiasta, että poliittinen vakaus ja demokratian, talouden ja elinolojen parantuminen kolmansissa maissa, Euroopan unionin naapurivaltioissa, vähentävät huomattavasti painetta rajoilla. Tämän takia on ensisijaisen tärkeää tehdä yhteistyötä näiden maiden asianosaisten viranomaisten kanssa.
Komission esittämiin hankkeisiin tarvitaan asianmukaista rahoitusta kiireellisesti, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman nopeasti.
