

Puhemies.
    Esityslistalla on seuraavana Klaßin laatima ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietintö (A6-0061/2005) pohjaveden suojelusta pilaantumiselta. 
Stavros Dimas,
   . Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää Euroopan parlamenttia, erityisesti ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokuntaa ja esittelijä Klaßia työskentelystä tämän mietinnön parissa ensimmäisessä käsittelyssä. Pohjavesi on tärkeä luonnonvara, jota käytetään juomavetenä, teollisuusprosesseissa ja maanviljelyssä. Sillä on myös tärkeää ympäristöarvoa, koska se on vuorovaikutuksessa pintaveden ja kosteikkojen kanssa, ja se on sellaisenaan tärkeä osa vedenkiertoa, jota on suojeltava. Pohjaveden suojelua pilaantumiselta on säännelty yhteisön lainsäädännössä jo vuodesta 1980 lähtien – viimeksi vuonna 2000 annetulla vesipolitiikan puitedirektiivillä. Siinä on kuitenkin vielä joitakin aukkoja. Pohjaveden ympäristöllisten laatutavoitteiden määrittämiselle ei ole selkeitä arviointiperusteita, ja vielä oleellisempaa on, ettei hyvää kemiallista tilaa koskevia tavoitteita ole vahvistettu. Lisäksi tarvitaan erityistoimia, joilla voidaan ehkäistä ja rajoittaa pohjaveden pilaantumista. Tämä myönnettiin silloin, kun vesipolitiikan puitedirektiivi hyväksyttiin. Sen 17 artiklassa komissiota kehotetaan esittämään ehdotuksia näihin vaatimuksiin vastaamiseksi.
Tämän vuoksi komissio esitti asianosaisten laajojen kuulemisten jälkeen ehdotuksen, josta tänään keskustelemme ja joka sisältää seuraavat pääkohdat:
- pohjaveden hyvän kemiallisen tilan arviointia koskevat noudattamissäännöt, joiden avulla pyritään rajoittamaan sellaisten pilaavien aineiden määrää, joihin sovelletaan jo yhteisön laajuisia normeja
- pohjaveden kemiallisen tilan arviointiperusteet, jotka perustuvat ympäristön laatunormeihin, jotka jäsenvaltioiden on hyväksyttävä asianmukaisella kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla ottaen huomioon luonnollisen pohjaveden tilassa olevat erot, määritetyt vaikutukset ja pilaantumiseen yhteydessä olevat kemialliset aineet
- perusteet, joiden mukaan arvioidaan pohjaveden laadun heikkenemistä ja pilaantumisen muutossuuntien kääntämistä, ja
- toimet, joilla ehkäistään tai rajoitetaan vaarallisten aineiden suoraa ja ennen kaikkea epäsuoraa pääsyä pohjaveteen.
Ehdotuksessa esitetään selkeitä erittelyjä, joilla varmistetaan, että vesipolitiikan puitedirektiivissä määritetyt pohjavettä koskevat ympäristötavoitteet saavutetaan. Lisäksi ehdotuksessa saatetaan tyydyttävään tasapainoon asiat, joita on käsiteltävä yhteisön tasolla, ja asiat, joiden on kuuluttava edelleen ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuualueeseen. 
Christa Klaß (PPE-DE ),
   . – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, vesi merkitsee elämää, ja pohjavesi on tärkein makean veden ja näin ollen myös juomaveden lähteemme, sillä 60 prosenttia Euroopan unionin juomavedestä saadaan pohjavedestä.
Pohjavesi ei ole kuitenkaan vain tärkeä juomaveden lähde, vaan sillä on oleellinen merkitys myös maatalouden, teollisuuden ja ekosysteemimme kannalta. Vaikka yrittäisimme kuinka kovasti pitää vetemme, etenkin pohjavetemme, puhtaana ja puhdistaa jo pilaantunutta vettä, meidän on myös yhteisön tasolla otettava järkevästi ja tasapuolisesti huomioon vesitalouden vaatimukset, maatalouden tarpeet, ekosysteemit ja käytettävissä olevat resurssit, joiden avulla vesi voidaan pitää puhtaana ja joiden avulla se voidaan puhdistaa jäsenvaltioissa. Koska pilaantuneen pohjaveden puhdistus on erittäin vaikeaa, hidasta ja ennen kaikkea erittäin kallista, pilaantumisen ehkäisemisellä ja pohjaveden ekosysteemin suojelulla on erittäin tärkeä merkitys.
Ainakin Euroopan mantereella jokien kaltaiset pohjavesimuodostumat ylittävät valtioiden rajoja. Tästä syystä ja myös siksi, että jäsenvaltioiden erilaiset vaatimukset vääristävät väistämättä teollisuuden ja maatalouden alojen kilpailua, pohjaveden suojelu on Euroopan yhteinen tehtävä. Onneksi meidän ei kuitenkaan tarvitse aloittaa tyhjästä. Nyt esillä olevan komission ehdotuksen taustalla on vesipolitiikan puitedirektiivi, joka on ollut voimassa vuodesta 2000 lähtien ja joka kaikkien jäsenvaltioiden oli tarkoitus panna täytäntöön joulukuuhun 2003 mennessä. Vesipolitiikan puitedirektiivissä jäsenvaltioiden ensisijaiseksi tehtäväksi määritettiin kaikkien vesistöjen tilan kartoitus 22. maaliskuuta 2005 mennessä. Kaikkien jäsenvaltioiden pitäisi viimeistään nyt olla tietoisia vesistöjensä ja pohjavetensä tilasta, jos ne ovat tehneet tämän määräajassa – komission jäsen Dimas voinee kertoa meille, onko näin tehty.
Vesipolitiikan puitedirektiivissä vahvistetaan kaikkien yhteisön vesien, myös pohjaveden, laatua ja määrää koskevat tavoitteet sekä määritetään toimet niiden saavuttamiseksi. Tällä tytärdirektiivillä on tarkoitus säännellä kahta avoimeksi jäänyttä asiaa. Siinä määritetään ensinnäkin arviointiperusteet, joiden mukaan pohjavesi luokitellaan "huonoksi" tai "hyväksi", ja toiseksi ajankohta, jolloin on ryhdyttävä toimiin, jos pohjaveden laadun on todettu heikkenevän. Lisäksi on määritettävä, onko laadittava säännöksiä, jotka koskevat piste- ja hajakuormituksesta aiheutuvia pilaavien aineiden epäsuoria päästöjä.
Meidän on tarkasteltava tässä yhteydessä kaikkia asian kannalta merkityksellisiä direktiivejä: vesipolitiikan puitedirektiiviä, prioriteettiaineita koskevaa direktiiviä, nitraattidirektiiviä ja torjunta-ainedirektiiviä. Niiden hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta sekä niiden täytäntöönpanon valvonnasta aiheutuvien kustannusten on oltava kohtuullisia, emmekä saa vaarantaa tavoitteena olevaa pohjaveden hyvän kemiallisen tilan säilymistä kaikissa EU:n 25 jäsenvaltiossa.
Tämän tavoitteen saavuttaminen kuitenkin vaarantuisi, jos hyväksyisimme 6 artiklaan tehtävän niin sanotun kompromissitarkistuksen 94, jonka PSE-ryhmä, liberaalit, vihreät ja GUE/NGL-ryhmä jättivät yhdessä ja joka muuttaisi paitsi mietintöni myös komission ehdotuksen ja vesipolitiikan puitedirektiivin yleistä suuntaa. Siinä ylikuormitetaan jäsenvaltiot uusien niin sanottujen vaarallisten aineiden luetteloiden laatimisella ja tehtävillä, joita säännellään nykyisen kemikaalipolitiikan mukaan REACH-järjestelmällä. Kyseisessä tarkistuksessa ehdotetaan, että otetaan käyttöön uusi pohjavesimuodostumien luokka ja että tästä luokasta osoitetaan suojelualueita, joiden kemiallinen tila on "erittäin hyvä", sekä vaaditaan useita uusia tutkimusta, raportointia ja valvontaa koskevia velvoitteita, joista koituvat lisäkustannukset jäisivät jäsenvaltioiden ja kuntien maksettavaksi. Kyseinen tarkistus on lisäksi muotoiltu erittäin epämääräisesti, ja siinä on paljon toistoa. Kaiken huipuksi siinä poistetaan kaikki 6 artiklan 2 kohtaa koskevat poikkeukset, joita vesialan asiantuntijat pitävät välttämättöminä ja jotka sisältyvät myös vuoden 1980 pohjavesidirektiiviin. Tätä tarkistusta ei saa hyväksyä. Vesipolitiikan puitedirektiivin yhteydessä vaivalla aikaansaatua sopuratkaisua ei saa muuttaa pohjavettä koskevalla tytärdirektiivillä.
Kahdessa muussa tarkistuksessa ehdotetaan Euroopan laajuisesti yhtenäisiä normeja tärkeimmille pilaaville aineille ja indikaattoreille. Jotta voidaan estää kilpailun vääristyminen ja jotta pohjaveden suojelutaso olisi samanlainen kaikissa jäsenvaltioissa, Euroopan parlamentin on mielestäni erittäin tärkeää vaatia pohjaveden arviointia koskevaa yhtenäistä Euroopan laajuista luokitusta, jossa pohjavesi luokitellaan "hyväksi" tai "huonoksi". Pyydän teitä näin ollen kannattamaan tarkistuksia 111 ja 112.
Meidän on myös tehtävä selvä ero pilaavien aineiden ja indikaattorien välillä. Olen pyrkinyt tekemään täydellisen eron, sillä sulfaatti, kloridi ja alumiini eivät ole itse asiassa pilaavia aineita, mutta ne ovat tärkeitä pohjaveden kemiallisen tilan sekä mahdollisten pilaantumisten ja pilaavien aineiden indikaattoreita. On sitä paitsi mahdotonta valvoa jatkuvasti kaikkia mahdollisia pilaavia aineita, joita on satoja tai jopa tuhansia. Lopuksi pyydän parlamenttia kannattamaan tarkistuksia 89 ja 90, joissa luettelo jaetaan indikaattoreihin ja pilaaviin aineisiin. Pyydän teitä kaikkia tänään varmistamaan, että yhtenäisesti toimiva Eurooppa suojelee vesiämme jatkossa hyvin.
Reino Paasilinna (PSE ),
   .  Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, tämä on esimerkki vaikeasta lainsäädännöstä. Pohjavedet kuuluvat kuitenkin tärkeimpiin voimavaroihimme. Niiden suojelemiseen pitää suhtautua vakavasti, sotiahan käydään yhä enemmän vesiresursseista.
Tämä direktiiviehdotus pohjavesien suojelusta on puutteineenkin ryhmäni mielestä syytä saada voimaan. Se täydentää vesipuitedirektiiviä, kuten on tullut esille. Tämä on vaikea asia unionin laajuisesti. Kotimaassani Suomessa on tuhansia pieniä pohjavesialueita, joista ei lähitulevaisuudessa löydy pilaavia aineita, joita nyt vaaditaan tutkittavaksi. Me kuitenkin myönnymme tähän lakiin, vaikka se ei ole meille tarpeellinen. Uskon, että nyt on meidän vuoromme löytää täältä vastavuoroisuutta.
Keski-Euroopan pohjavesialueet ovat isot, ja niitä uhkaavat erilaiset kemikaalit. Iberian niemimaan ien ongelma on usein merivesi. ITRE-valiokunnassa saimme lausunnon aikaan oikein hyvässä hengessä, mistä kiitän kollegoitani. Valitettavasti PPE-DE-ryhmä ei asiasta vastaavassa ENVI-valiokunnassa ole suostunut tukemaan muiden ryhmien tavoin kompromissiehdotusta 94.
Tätä direktiiviä tarvitaan. Ensimmäinen käsittely on vain välivaihe, sillä neuvoston yhteinen kanta on kovin erilainen. Meidän kannattaa silti pyrkiä yhteisvoimin saamaan pohjavesien suojelu kohdalleen. Se vaikuttaa meidän elämänlaatuumme, se vaikuttaa maatalouteen, se vaikuttaa ihmisten viihtymiseen ja meidän terveyteemme.
Jan Mulder (ALDE ),
   .  Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää esittelijä Klaßia hyvästä yhteistyöstä, jota sain tehdä hänen kanssaan.
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta kiinnitti huomiota erityisesti kahteen asiaan, ja tuskin yllätytte kuullessanne, että tärkein asia, jonka edelliset puhujat ovat jo maininneet, oli se, että myös maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta tietenkin haluaa puhdasta vettä. Koska asialle on tehtävä jotain, voimme periaatteessa kannattaa pohjavesidirektiiviin sisältyviä ehdotuksia. Meidän mielestämme on kuitenkin oleellista, että Euroopassa otetaan käyttöön erilaisia mittausmenetelmiä, joissa otetaan huomioon erilaiset ilmasto-olot ja maaperätyypit. Savimaalla on erilainen tilanne kuin turve- tai hiekkamaalla, ja myös sama maaperätyyppi voi olla erilainen Suomessa kuin Italian saappaankorossa. Tämä on otettava huomioon 50 mg:n raja-arvon kohdalla.
Toiseksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta halusi ottaa huomioon voimassa olevan lainsäädännön. Nitraattien kohdalla näyttää pian olevan voimassa kaksi direktiiviä: voimassa oleva nitraattidirektiivi sekä pohjavesidirektiivi. Jos esimerkiksi jossain päin Eurooppaa toimiva maanviljelijä noudattaa pohjavesidirektiiviä ja alittaa 30 mg:n arvolla 50 mg:n viitearvon, hänen on siitä huolimatta noudatettava nitraattidirektiivin säännöksiä, ja on mahdollista, että maanviljelijä, jolla on kolme lehmää hehtaarilla, ei pysty noudattamaan nitraattidirektiivin säännöksiä mutta pystyy noudattamaan pohjavesidirektiivin säännöksiä, koska nitraattipitoisuus on alle 50 mg. Minun mielestäni tällöin on epäloogista, että meidän on pyydettävä kyseistä maanviljelijää vähentämään nautayksikköjen hehtaarikohtaista määrää. Meidän on valittava jompikumpi. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta on siksi kehottanut arvioimaan nitraattidirektiivin tarpeellisuutta vuonna 2008. Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta hylkäsi kaksi tätä koskevaa tarkistusta. Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä jätti ne sen jälkeen uudelleen käsiteltäviksi, ja haluan nyt lämpimästi suositella teille niiden hyväksymistä.
Kolmanneksi – ja tämän viimeisen minuutin puhun ALDE-ryhmän puolesta – kannatan ajatusta siitä, että puhdasta vettä on oltava saatavilla, mutta meidän on otettava huomioon siihen liittyvät kustannukset. Mitkä ovat tietyn lainsäädännön sosioekonomiset seuraukset? Tätä kysymystä käsitellään myös joissakin ALDE-ryhmän jättämissä tarkistuksissa, ja tietenkin haluaisin, että ne hyväksytään. Minusta on täysin loogista, ettei direktiivejä oteta käyttöön kaiken muun kustannuksella. Meillä on oltava aikaväli, jolla asiat pidetään realistisina ja kustannuksiltaan edullisina. 
Cristina Gutiérrez-Cortines,
   . Arvoisa puhemies, me Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän jäsenet kannatamme voimakkaasti nyt esillä olevaa direktiiviä. Ainakin joitakin aloja ja maita edustavat ryhmäni jäsenet ovat kuitenkin alusta alkaen olleet erityisen epämiellyttävässä tilanteessa, koska direktiivi ei täyttänyt kaikkia toivomiamme tavoitteita.
Siinä ei esimerkiksi käsitelty yhtä oleellista asiaa, joka liittyy pohjavesimuodostumien määrän valvontaan, vaan siinä keskityttiin ainoastaan laatuun, vaikka vesidirektiivin liitteissä tosiasiassa käsiteltiin vesimäärien valvontaa laadun valvonnan ohella. Emme voi ymmärtää, ettei laatua ja määrää ole onnistuttu yhdistämään viranomaistoimenpiteessä, hoitotoimenpiteessä.
Direktiivissä ei myöskään vaadita, että joko jäsenvaltioiden tai vesipiirien on valvottava vesivaroja, vaikka siitä säädetään vesidirektiivissä vesivarojen hoidon yhteydessä; siinä ei säädetä vesipiirien, mutta kylläkin valtioiden toteuttamasta valvonnasta.
Nyt esillä olevassa direktiivissä ei ole myöskään otettu huomioon pohjavesimuodostumien keinotekoista täyttämistä, vaikka se on tärkeä näkökohta.
Meidän on myös todettava, että useat parlamentin tarkistukset mielestämme vain pahentavat tilannetta, koska niissä pyritään yhdenmukaistamaan kaikki pohjavesimuodostumat ja kaikki aineiden valvontatoimet, vaikka tiedämme hyvin, että Euroopan unionin alueella on suuria geologisia eroja ja että ajatuksella Euroopan geologisesta monimuotoisuudesta on oltava keskeinen sija tällä politiikan alalla, koska kestävän kehityksen on oltava tarkoituksenmukaista joka paikassa.
Lisäksi katsomme, että joitakin tarkistuksia olisi mahdotonta panna täytäntöön, kuten tarkistusta 94, koska valtio ei voi taata, mitä aineita sen pohjavesimuodostumiin pääsee, koska pohjavesimuodostumat ulottuvat monissa tapauksissa usean valtion alueelle. Jos tarkistus 94 hyväksytään, äänestämme näin ollen direktiiviä vastaan, koska se olisi puutteellinen eikä siinä säädettäisi vesimäärien valvonnasta. 
María Sornosa Martínez,
   .  Arvoisa puhemies, aluksi haluaisin onnitella esittelijä Klaßia ja kaikkia parlamentin jäseniä työstä, jota he ovat tehneet täydentääkseen puitedirektiiviin sisältyviä pohjaveden suojelua koskevia säännöksiä, joilla pyritään ehkäisemään ja rajoittamamaan pohjavesien pilaantumista sekä määrittämään veden kemiallisen tilan arviointiperusteet. Meidän on sen vuoksi katsottava, että koska pohjavesimuodostuman puhdistusmahdollisuudet ovat hyvin rajalliset, on ehdottoman tärkeää pyrkiä rajoittamaan ja ehkäisemään pilaantumista, jotta voidaan varmistaa, ettei pilaavia aineita keräänny pohjaveteen. Emme saa unohtaa, että pohjavesi on Euroopan unionin herkin ja tärkein vesivara sekä ennen kaikkea myös tärkein yleisen juomaveden lähde.
Koska toimet, joilla ehkäistään tai rajoitetaan pilaavien aineiden pääsyä pohjaveteen, ovat oleellinen osa ehdotettua direktiiviä, huolimatta siitä, mitä edellinen puhuja totesi, on erittäin tärkeää, että hyväksymme yhdessä toisten jäsenten kanssa jättämämme 6 artiklaan tehdyn kompromissitarkistuksen, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot rajoittavat aineiden epäsuoraa pääsyä sellaisten parhaiden ympäristökäytäntöjen ja tekniikoiden avulla, jotka ovat riittäviä tällaisen epäsuoran pääsyn estämiseksi.
Arvoisa komission jäsen, haluan todeta, että ehdottamassaan pilaavia aineita koskevassa liitteessä komissio ei ole ottanut riittävästi huomioon, että syvempien maakerrosten geologisen luonteen vuoksi joitakin aineita, kuten klorideja ja sulfaatteja, esiintyy luonnostaan monissa Euroopan unionin pohjavesimuodostumissa ja että tieteellisestä näkökulmasta tarkasteltuna on kyseenalaista, pitäisikö näitä suoloja edes luokitella pilaaviksi aineiksi.
Lisäksi haluan huomauttaa, ettei käsiteltäväksemme jätetty ehdotus ole kovin kunnianhimoinen, koska siihen on sisällytetty vain puitedirektiivin vähimmäisvaatimukset, mutta siitä huolimatta uskon, että meidän kaikkien yhteistyöllä direktiiviä onnistutaan parantamaan. 
Marian Harkin,
   .  Arvoisa puhemies, olen komission kanssa samaa mieltä siitä, että liitteessä I lueteltuihin nitraatteihin ja torjunta-aineisiin olisi sovellettava jatkossakin EU:n laajuisia normeja. Jäsenvaltiot saisivat määrittää raja-arvot monille muille aineille. Vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanosta saatujen kokemusten ja tietojen perusteella voidaan todeta, että näin saatamme pitkällä aikavälillä pystyä paljon paremmin muuttamaan kansallisella tasolla määritetyt raja-arvot EU:n laajuisiksi pohjaveden laatunormeiksi.
Minun mielestäni tämä on järkevämpi ja käytännöllisempi etenemistapa, mutta myös kriittisesti arvioiden se on toimiva ja toteuttamiskelpoinen menetelmä. Milloin nimittäin muutamme lainsäädäntöä Euroopan parlamentissa? On oleellista, että lainsäädäntö toimii hyvin kaikissa 25 jäsenvaltiossa ja että toissijaisuusperiaate vakiinnutetaan lainsäädännössämme, jotta voimme saavuttaa kansallisella tasolla sovellettavat tiukat vaatimukset.
Olen iloinen voidessani kannattaa maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausuntoa, jossa ehdotetaan, että komissio arvioisi, voidaanko nitraattidirektiivi kumota vuodesta 2008 alkaen. Yhdyn tähän ehdotukseen edellä esittämieni toteamusten perusteella. Lainsäädännön on oltava riittävää ja toimivaa, mutta kaikkein tärkeintä on, että sillä saavutetaan sille asetetut tavoitteet. Näin ei epäilemättä ole nitraattidirektiivin kohdalla, sillä viidestätoista jäsenvaltiosta kaksitoista on haastettu tuomioistuimeen virheellisen tai puutteellisen täytäntöönpanon vuoksi. Oleellista on kuitenkin se, ettei direktiivissä oteta huomioon ilmasto- tai maaperäoloja, ja ennen kaikkea se, että yhteisön tasolla olisi määritettävä nitraattidirektiivin tavoite eikä sen saavuttamismenetelmä.
Kävin eilen illalla yhteisen tutkimuskeskuksen näyttelyssä. Eräällä näyttelyosastolla sain tietää, että Euroopassa on 28 erilaista maaperätyyppiä, joista kuutta esiintyy Irlannissa. Miten nitraattidirektiivin kaltainen direktiivi, jossa kaikkia mitataan samalla mitalla, voi olla tehokas näissä oloissa? Maaperä ei sitä paitsi ole ainoa ratkaiseva tekijä, sillä esimerkiksi laidunmaa eroaa merkittävästi viljelymaasta.
Ilmastoasiasta en voi sanoa muuta kuin että Irlannissa meillä ei ole ilmastoa vaan sää. Jos irlantilaiset maanviljelijät sitä paitsi noudattaisivat direktiiviä kirjaimellisesti ja levittäisivät lietettä aina, kun se on sallittu, he eivät suinkaan estäisi pilaantumista vaan lisäisivät sitä. Me kaikki haluamme puhdasta vettä, mutta meidän on laadittava sellaista lainsäädäntöä, jonka avulla tämä tavoite voidaan saavuttaa. 
Marie Anne Isler Béguin,
     Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, pohjavettä koskeva Klaßin mietintö on äärimmäisen monimutkainen. Tänään voisimme kuitenkin pohtia sitä, saavutetaanko mietintöön sisältyvillä ehdotuksilla vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteet sekä tavoitteet, jotka koskevat pohjaveden pilaantumisen ehkäisemistä ja rajoittamista. Pohjaveden suojelu on todellakin tärkeä asia, sillä se ei koske vain nykyisiä vesivarojamme vaan myös tulevien sukupolvien vesivaroja ja koko vesiekosysteemiä. Tiedämme, miten hankalaa pohjaveden tutkimus on, ja tiedämme myös, että kun pohjavesimuodostuma on kerran pilaantunut, se pysyy pilaantuneena vuosikausia.
Nykyään vesivaroja uhkaa monenlainen pilaantuminen. Joidenkin pohjavesimuodostumien tila on jo huonontunut vakavasti intensiivisen maatalouden vaikutusten vuoksi, koska viljelyssä on käytetty paljon torjunta-aineita, rikkaruohomyrkkyjä ja lannoitteita, myös nitraatteja. Ennalta varautumisen periaate edellyttää, että asetamme pilaantumisen ehkäisemisen etusijalle pohjaveden kunnostamiseen tai puhdistamiseen nähden, vaikka voisimmekin vakavasti harkita helppoja pohjavesimuodostuman puhdistamismahdollisuuksia.
Jotta pohjaveden pilaantuminen voidaan estää, meidän on ensisijaisesti pyrittävä poistamaan pilaantumisen aiheuttajat. Jotkin tarkistukset saavat meidät kuitenkin pelkäämään, että – epäilemättä alakohtaisiin etuihin liittyvistä syistä – ei ole ymmärretty, että pilaantumisen ehkäisemiseen on ehdottomasti suhtauduttava nykyistä tiukemmin. Soveltamisalan ulkopuolelle on todellakin jätetty jotkin epäsuorat päästöt: hyvän maatalouskäytännön mukaisesti käytetyt lannoitteet ja kasvisuojeluaineet. Tämä itse asiassa tarkoittaa, että maatalouden aiheuttamat saasteet hyväksytään virallisesti, mikä ei ole hyväksyttävää, etenkin kun tiedämme, että maatalous on epäilemättä pohjaveden suurin saastuttaja.
Tarkistuksessa 45 esitetty näkemys on hylättävä suoralta kädeltä, jos haluamme saavuttaa tuloksia vesivarojemme suojelussa. Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä, joka pettyi jo siihen, ettei komission alkuperäisessä ehdotuksessa menty tarpeeksi pitkälle pohjaveden laadun tosiasiallisessa suojelussa, pelkää, että tämä mietintö jopa heikentää komission kantaa entisestään. Jos jotkin näistä tarkistuksista hyväksytään, tässä direktiiviehdotuksessa tavallaan annetaan lupa saastuttaa, ja viime kädessä tietenkin eurooppalaiset kuluttajat joutuisivat maksamaan kovan hinnan juomavedestä, joka olisi pilattu käytännössä laillisesti.
Meidän mielestämme kaikkein tärkeimpiä ovat 6 artikla ja kompromissitarkistus, jonka jätimme yhdessä Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän, Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän ja Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmän / Pohjoismaiden vihreän vasemmiston kanssa, koska niissä vaaditaan selkeitä ehkäisemistoimia sekä kaikkein vaarallisimpien kemikaalien kieltoa ja muiden pilaavien aineiden tiukkaa rajoittamista. Kehotamme siksi parlamenttia kannattamaan tätä kompromissitarkistusta. 
Dimitrios Papadimoulis,
   . – Pohjavesi on ainutlaatuinen ja tavattoman arvokas luonnonvara, minkä vuoksi sitä on suojeltava tehokkaasti. Tarvitsemme mielestämme selkeät arviointiperusteet veden laadullisen tilan tutkimiseen ja yhteisen eurooppalaisen nimittäjän, jotta nämä arviointiperusteet ovat vertailukelpoisia. Katsomme siksi, että pohjaveden suojelemiseksi tarvitaan vähitellen unionin yhteistä politiikkaa, jossa kuitenkin otetaan huomioon myös kunkin alueen erityispiirteet. Pidämme erityisen tärkeänä 6 artiklaan tehtyä kompromissitarkistusta, jonka olemme allekirjoittaneet yhdessä muiden poliittisten ryhmien kanssa ja jossa ilmaisemme toiveemme tehokkaasta suojelusta. Direktiivin 6 artiklan soveltamisalaa ei saa rajoittaa pelkästään pohjaveteen tuleviin epäsuoriin päästöihin. Kannatamme myös ajatusta siitä, että jäsenvaltioiden on laadittava luettelo pilaavista aineista, jotka aiheuttavat erityistä huolta vesipiirin alueella. Koska parhaalle maatalouskäytännölle ei ole mitään Euroopan laajuista määritelmää, kehotamme jäsenvaltioita toteuttamaan lisätoimia pilaantumisen ehkäisemiseksi tällä alalla. Samalla maaseudun kehittämisohjelmien avulla on tuettava maanviljelijöitä heidän toimissaan aiempaa puhtaamman ympäristön saavuttamiseksi, jotta sekä vesipolitiikan puitedirektiivin että pohjavesidirektiivin tavoitteet voidaan saavuttaa. Lisäksi ehdotamme, että jäsenvaltiot luetteloivat toimet, joita ne ovat toteuttaneet pilaantumisen ehkäisemiseksi, ja tekevät niistä väliarvioinnin. Näin voidaan tehostaa ennaltaehkäisyä ja välttää peruuttamattomat vaikutukset. Ennaltaehkäisyn korostaminen, pohjaveden tiukka suojelu ja sen huononemisen estäminen ovat paitsi välttämättömiä toimia myös sijoitus tulevia sukupolvia varten. Sen vuoksi en kerta kaikkiaan ymmärrä niitä, jotka sanovat, ettei heillä ole rahaa sijoittaa tulevaisuuteen, ympäristöön tai lapsiimme. 
Johannes Blokland,
   .  Arvoisa puhemies, olen ollut nyt yksitoista vuotta Euroopan parlamentin jäsenenä, ja olen harvoin tavannut esittelijän, joka esittää itse vähemmistöön jääneen mielipiteen mietinnössä. Minusta on totta puhuen hieman outoa, että esittelijä Klaß teki juuri näin. Hän haluaa tuoda esiin, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnassa hyväksytyissä tarkistuksissa jätetään liikaa tilaa jäsenvaltioiden omalle politiikalle. Tässä yhteydessä voin vain painottaa, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta teki mielestäni oikein hyväksyessään nämä tarkistukset, sillä pohjavesihän on loppujen lopuksi pääasiassa valtion sisäinen asia. Vesipolitiikan puitedirektiivistä käydyssä keskustelussa myönnettiin, että pohjavettä on käsiteltävä erikseen. Myöskään toissijaisuusperiaatteen vuoksi tällä tytärdirektiivillä ei voi olla muuta oikeusperustaa kuin 175 artiklan 1 kohta. Pohjavesi on uhattu luonnonvara, joten on hyvä, että kiinnitämme siihen huomiota vaihtamalla parhaita käytäntöjä ja edistämällä suojelun tehostamista, mutta tiukat Euroopan laajuiset normit eivät kuulu tälle alalle. Tiedämmekin jo, että on tavattoman vaikeaa mitata objektiivisesti jonkin aineen pitoisuutta pohjavedessä tietyllä alueella saati sitten jäsenvaltiossa. Esimerkiksi kloridipitoisuus voi vaihdella 10 kilometrin säteellä 20 mg:sta yli 10 000 mg:aan/l. Lopuksi haluaisin pikaisesti kiinnittää jäsenten huomion aineiden epäsuoran pääsyn kieltämiseen. Tarkistuksella 43 on ratkaiseva merkitys tässä asiassa. Kun otetaan huomioon tapa, jolla juomavettä hankitaan joissakin jäsenvaltioissa, nimittäin suodattamalla pintavettä, on äärimmäisen tärkeää, ettei epäsuoraa pääsyä kielletä kokonaan. Pyydän teitä siksi äänestämään tarkistusta 43 vastaan. Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän jättämä tarkistus 103 on sen sijaan hyväksyttävä. Odotan innokkaasti tulevan äänestyksen tulosta, vaikka en voikaan taata, että olen siihen täysin tyytyväinen. Riippuu siitä, mitä tarkistuksia parlamentti hyväksyy. 
Luca Romagnoli (NI ).
    Arvoisa puhemies, pohjaveden pilaantuminen johtuu maanpinnan läpi suodattumisesta, kemiallisten aineiden käytöstä maataloudessa sekä orgaanisista ja epäorgaanisista saasteista, jotka pääsevät pohjaveteen jäte- ja likaveden valuessa pinnan alle vapaasti tai kanavien kautta, ja viimeiseksi muttei suinkaan vähäpätöiseksi syyksi mainitsen jätteenkäsittelypaikkojen puutteelliset läpäisemättömyysjärjestelmät.
Laittomat päästöt, joita valitettavasti tapahtuu useilla unionin alueilla sekä uusissa että vanhoissa jäsenvaltioissa, kuten Italiassa, pilaavat pohjavettä voimakkaasti ja hallitsemattomasti. Jäsenvaltioiden määrittämien pilaavien aineiden raja-arvojen käyttöönotto merkitsee huomattavaa taantumaa ympäristönsuojelussa. Komission suunnitteleman vaiheittaisen lähestymistavan soveltaminen ei tässä tapauksessa tarkoita yksittäisten valtioiden oikeuksien kunnioittamista, mitä toki kannattaisimme monissa muissa tapauksissa, vaan tässä asiassa siitä on haittaa ympäristölle ja kuluttajille.
Tarkastelemalla mineraalivesipullojen etikettejä kuluttajat voivat ehkä arvioida, ostavatko he tuotteen vai eivät, mutta he eivät voi tehdä näin vihannesten ja viljan kohdalla. Toivon siksi, että onnistumme tämän lainsäädäntäprosessin aikana muuttamaan direktiiviä ja vahvistamaan kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettavat yhdenmukaiset pilaavien aineiden raja-arvot, jotta myrkyllisyysaste on kaikkialla sama ihmisten ja ympäristön kannalta. 
Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, täällä näyttää kiertävän useampia listoja, mutta toivon, ettette osoita sormellanne jäsen Herranz Garcíaa siitä syystä, ettei hän vaivautunut varoittamaan minua.
Haluan yhtyä esittelijä Klaßille osoitettuihin kiitoksen sanoihin, sillä vaikka tiedän, että hän oli eri mieltä joistakin asioista, hänen työpanoksensa oli myönteinen, ja hän oli valmis tukemaan näkemyksiä, joita muita jäsenvaltioita edustavat jäsenet pitivät tärkeinä.
Tämä direktiivi on tärkeä, koska siinä pyritään saamaan aikaan ekologinen tasapaino. Pohjavedellä on tärkeä merkitys myös maatalouden, teollisuuden ja juomaveden kannalta. Puitedirektiivissä valitsimme vesipiirijohtoisen lähestymistavan, mikä vaikuttaa pohjavesidirektiivin arviointiin. Se tarkoittaa, että joihinkin aineisiin on mahdotonta soveltaa yhdenmukaisia normeja, mutta on kuitenkin laadittava esimerkiksi yhdenmukaisia mittausmenetelmiä.
Siirryn nyt toiseen asiaan. Olen jättänyt tarkistuksen 110, joka koskee epäsuoria päästöjä, joita käsitellään direktiivin 6 artiklassa. Saatatte ihmetellä, miksi jätin tarkistuksen. Olen kotoisin maakunnasta, jossa on säännöllisesti tulvia. Olemme parhaillaan raivaamassa tilaa joille. Laajennamme niitä ja nostamme sedimentin avulla penkereitä. Jos hyväksymme tämän vesipolitiikan puitedirektiivin ja tietenkin vihreiden ryhmän jättämän kompromissitarkistuksen 94, joka tarkoittaa, että kaikki näistä joista kaivettu aines olisi jätettävä jokien varrelle maakunnan ja Alankomaiden turvallisuuden vuoksi ja että se täytyisi kääriä kalvoon, siitä aiheutuisi pienelle kotialueelleni 100 miljoonan euron kustannukset. Eihän tämä voi olla tarkoituksena, joten kehotan teitä äänestämään tarkistuksen 110 puolesta ja hylkäämään tarkistukset 43 ja 94. 
Dorette Corbey (PSE ).
    Arvoisa puhemies, edessämme on nyt suuri poliittinen haaste. Velvollisuutenamme on ehkäistä luonnonvarojen pilaantumista ja loppuun kulumista, ja koska Alankomaiden juomavedestä 60 prosenttia saadaan pohjavedestä, meidän on syytä tehdä kaikkemme pilaantumisen ehkäisemiseksi. Meidän on säädettävä tiukat pohjaveden laatunormit, mutta kuinka tiukkoja raja-arvojen täytyisi olla? Olisiko meidän säädettävä Euroopan laajuiset normit vai pitäisikö niiden määrittäminen jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi? Alankomaissa ollaan melko huolissaan Euroopan yhteisön säännöksistä, jotka usein vaikuttavat maanviljelijöiden, rakentajien ja yritysten toimintaan. Ilman laatu, lannoitteet ja ympäristönsuojelu ovat aloja, joita säännellään direktiiveillä, joilla on suuria vaikutuksia ja joita on vaikea selittää henkilölle, joka huomaa rakennushankkeensa tyrehtyvän yhteisön abstraktien säännösten vuoksi. "Tämä on taas yksi esimerkki siitä, miten Brysselissä puututaan asioihin." Alankomaiden työväenpuolueen kanta on selkeä: emme halua yhteisiä pohjavettä koskevia raja-arvoja. Yhdenmukaistettuja raja-arvoja ei haluta, koska pohjaveden kemiallinen koostumus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen luonnonolojen vuoksi. Liian tiukat raja-arvot voivat johtaa siihen, että ihmisten toimet kielletään joillakin aloilla. Alankomaiden työväenpuolue ei väitä, että Alankomaat pitäisi teljetä lukkojen taakse, mutta poliittista tukea eivät saa myöskään säännökset, jotka ovat syyttä aivan liian tungettelevia. Vastustamme siksi tarkistuksia 111 ja 112. Voitte kuitenkin olla vakuuttuneita, että Alankomaiden työväenpuolue on yhtä vihreä kuin ennenkin. Kannatamme empaattisia yhteisiä käytännesääntöjä, joilla pyritään ehkäisemään tai rajoittamaan pilaavien aineiden pääsyä pohjaveteen. Tämä tarkoittaa, ettemme voi hyväksyä tapauksia, joissa jotkin tarkasti määritellyt aineet pilaavat pohjavettä. Haluamme myös, että saastuttaja maksaa -periaatteeseen suhtaudutaan vakavasti. Tarkistukseni, jossa ehdotin rikkaruohomyrkkyjen aiheuttamasta pilaantumisesta syntyvien kustannusten muuttamista verotukseksi, on saanut laajan kannatuksen, mistä olen iloinen, koska käsin tehtävää kitkentää pidetään monissa kunnissa liian kalliina. Tähän mennessä pilaantumisen kustannuksia ei ole sisällytetty kemialliseen torjuntaan. Jos näin tehtäisiin, vahingollisten aineiden käyttö vähenisi. Lopuksi haluan mainita muutaman nitraatteihin ja lannoitteisiin liittyvän tarkistuksen. En ymmärrä sitä, että juuri nyt, kun eri jäsenvaltiot tekevät kovasti töitä nitraattidirektiivin hyväksi, annetaan sellainen viesti, että tämä direktiivi voi olla tarpeeton. Emme siksi kannata kyseisiä tarkistuksia, mutta annamme mielellämme tukemme jäsen Oomen-Ruijtenin jättämälle tarkistukselle 110. 
Adamos Adamou (GUE/NGL ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, pohjavesi on arvokas perusluonnonvara, jota meidän on suojeltava. Pohjaveden pilaantuminen koskee jokia, järviä ja arvokkaita ekosysteemejä, nostaa juomaveden hintaa ja vaarantaa sen toimitusvarmuuden. Pohjaveden suojelua koskevaa komission ehdotusta on parannettava etenkin siksi, että pohjaveden puhdistaminen voi kestää vuosikymmeniä. Tavoitteenamme on suojella pohjavettä ennalta ehkäisevin toimin eikä pyrkiä vain parantamaan pilaantuneen veden tilaa. Tarvitsemme ehdotuksen, joka mahdollistaa pohjaveden suojelun pilaantumiselta määriteltyjen arviointiperusteiden ja rajojen avulla, ja jäsenvaltiot on velvoitettava toimittamaan säännöllisesti selvityksiä vetensä tilasta ja toteuttamistaan tehokkaista toimista. Tarkistus 94, jossa ehdotetaan pysyvien, biologisesti akkumuloituvien ja myrkyllisten aineiden ehkäisemistä ja rajoittamista sekä otetaan käyttöön jäsenvaltioiden valvontatoimet, on myönteinen pyrkimys parantaa mietintöä. Euroopan ympäristökeskuksen mukaan 87 prosenttia Euroopan pohjavesistä ei täytä nitraatteja koskevia kriteerejä, ja yhdestätoista valtiosta kymmenen on raportoinut, että torjunta-aineet uhkaavat pilata pohjaveden. Nitraatteja ja torjunta-aineita koskevien arviointiperusteiden on oltava tiukkoja, ja kehotan teitä siksi äänestämään tarkistusten 101 ja 102 puolesta. Toinen asiani koskee pohjaveden ekosysteemejä. Mikroskooppiset kasvit ja eläimet auttavat parantamaan pohjaveden ja juomaveden laatua. Tarkistuksissa 96 ja 98 ehdotetaan pohjaveden suojelualueiden käyttöönottoa, ja tarkistuksissa 95 ja 100 vaaditaan lisää pohjaveden ekosysteemien tutkimusta, minkä vuoksi kehotan teitä äänestämään niiden puolesta. 
Urszula Krupa (IND/DEM ).
    Pohjaveden suojelu pilaantumiselta kotitalouksien ja teollisuuden veden käytön yhteydessä on vakava asia jokaisessa valtiossa ja taajamassa. Tarkasteltaessa direktiiviehdotusta, joka koskee pohjaveden suojelua pilaantumiselta, näyttää siltä, että lisätyötä tarvitaan etenkin ympäristöä eniten uhkaavien pilaavien aineiden luetteloinnissa. On tärkeää asettaa myös raja-arvot niille luonnossa esiintyville aineille, jotka on luetteloitu biosidien aktiivisiksi ainesosiksi ja joiden luonnollinen pitoisuus on ehdotettua laatunormia korkeampi. On otettava huomioon, että nämä aineet vaikuttavat elävien organismien fysiologiseen toimintaan. Tarvitaan seurantaa ja tutkimusta, jotta voidaan määrittää näiden aineiden vaikutus ihmisiin. Mielestäni on myös tehtävä erittäin selväksi, että pohjaveden suojelun yhteydessä on toteutettava ehkäisy- ja koulutustoimia, jotta kansalaiset tietävät veden pilaantumiseen liittyvät tosiseikat ja jotta voidaan tarjota tietoa suojelumenetelmistä ja niiden täytäntöönpanosta. Vettä ei pidä suojella ainoastaan perimällä maksuja sen käytöstä vaan myös rankaisemalla sen tuhlauksesta ja pilaamisesta. Lisäksi täytäntöönpanotoimien, kuten oikeusnormien ja säännösten, on oltava käytännöllisiä ja toimivia. 
James Hugh Allister (NI ).
    Arvoisa puhemies, nitraattidirektiivissä käsitellään nimenomaan pohjavedessä olevia nitraatteja. Miksi siis pohjavesidirektiivissäkin on käsiteltävä nitraatteja? On epäasianmukaista, että kahdessa direktiivissä käsitellään samaa asiaa erilaisin lähestymistavoin ja menetelmin, mikä tarkoittaa kaksinkertaista täytäntöönpanoa kovaosaisen maatalousyhteisön kannalta. Nitraattidirektiivi on kumottava tai jommankumman edellytysten täyttämisen olisi poistettava toinen yhtälöstä. Nyt käsiteltävänä olevan direktiivin ja vesipolitiikan puitedirektiivin yhteisvaikutusten vuoksi nitraattidirektiivi on täysin tarpeeton. Nyt esillä olevassa direktiivissä vaaditaan muutossuuntien kääntämistoimien käyttöönottoa, kun pilaavan aineen pitoisuus on 75 prosenttia säädetyn laatunormin tasosta. Tämä vaatimus on tiukempi kuin nitraattidirektiivissä säädetyt normit, jotka koskevat nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiita vyöhykkeitä. Taas meillä on konflikti, ristiriita ja kaksi standardia. Tarvitsemme vakuuttavan, supistetun lainsäädännön emmekä kalliita päällekkäisiä säännöksiä. 
Caroline Jackson (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, kun komission jäsen Dimas pitää hetken kuluttua vastauspuheenvuoronsa keskustelussa, haluaisin kysyä häneltä, voisiko hän nimenomaan vastata ja ilmoittaa meille komission kannan tarkistuksiin 111, 112 ja 94 sekä edellisen puhujan äsken mainitsemiin nitraatteja koskeviin tarkistuksiin? Meitä kaikkia kiinnostaisi kuulla, mitä mieltä komissio on nimenomaan näistä tarkistuksista.
Haluan käsitellä pikaisesti tarkistuksia 111 ja 112, joita esittelijä näytti kannattavan avauspuheenvuorossaan ja jotka koskevat pohjavesidirektiivissä säädettävien yhtenäisten normien soveltamista. Kuten hän tietää, tämä ajatus hylättiin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnassa, ja siellä kannatettiin viitekehykseen perustuvaa komission lähestymistapaa, jonka perustana on vesipiirin hoitosuunnitelma. Ovatko ne meistä, jotka vastustavat yhtenäisiä normeja, oikeassa todetessaan, että pohjavesidirektiivin mukainen vesipiirin hoitosuunnitelma tai paikallinen hoitosuunnitelma tarkoittaisi, ettei yhtenäisiä normeja tarvita? Monet puhujat ovat puhuneet siitä, kuinka tärkeää on myöntää, että olisi hullua yrittää panna täytäntöön yhtenäisiä normeja. Yhteensä 40 prosenttia Euroopan pohjavedestä ylittää jo Florenzin tarkistuksissa asetetun normin. Minusta on valitettavaa, että jäsen Klaß käytti esittelijänä puheaikansa sellaisten tarkistusten puoltamiseen, joiden hän tiesi tulleen hylätyksi valiokunnassa.
Esitän vielä lyhyesti toisen asian. Pohjavesidirektiivin tarkoituksena on nimenomaan käsitellä kaatopaikkojen vaikutusta pohjaveden laatuun. Voiko komission jäsen vakuuttaa meille, että komissio todellakin toteuttaa kaatopaikkadirektiivin seurantatoimia? Olemme kuulleet, että Ranskassa, Italiassa ja muissa maissa on vielä tuhansia laittomia kaatopaikkoja. Jos tämä pitää paikkansa, se vesittää pyrkimyksemme parantaa pohjavettä koskevia normeja, kun ongelman aiheuttajaa ei ole vielä poistettu. 
Karin Scheele (PSE ).
    Arvoisa puhemies, kun joidenkin jäsenvaltioiden edustajat ovat nyt arvostelleet paljon esittelijää, on taas aika kehua häntä, ja nämä kehut tulevat itävaltalaiselta jäseneltä. Esittelijä on mielestäni tehnyt erittäin rakentavaa työtä, ja hän on käsitellyt aihetta, jolle ei ole saatava ainoastaan parlamentin enemmistön kannatus vaan jossa mielipiteet jakautuvat nimenomaan myös ryhmien sisällä. Mielestäni on tärkeää, että näitä eri tarkistuksissa ehdotettuja yhtenäisiä normeja sovelletaan Euroopan laajuisesti tärkeimpiin pilaaviin aineisiin paitsi kilpailun vääristymisen myös ympäristöperusteisen polkumyynnin estämiseksi.
Pohjavesidirektiivin 6 artiklassa on lisäsäännöksiä pohjavesimuodostumien suojelusta, sillä vesipolitiikan puitedirektiivissä ei ole mitään mainintaa siitä, miten pilaavien aineiden epäsuoria päästöjä on käsiteltävä. Tästä syystä – ja jotta voimme lähettää hyvin voimakkaan ja selkeän viestin ympäristönsuojelusta – pidän 6 artiklaa erittäin tärkeänä, ja toivonkin, että parlamentti torjuu kaikki yritykset vesittää tämä artikla. Katson sen sijaan, että tarkistuksella 45, jossa ehdotetaan yleistä poikkeusta hyvästä maatalouskäytännöstä, on kielteinen vaikutus pohjaveden suojeluun. Vaikka hyvän maatalouskäytännön noudattamista koskevat säännöt ovat olleet voimassa vuosikausia, maatalous on edelleen suurin pohjaveden saastuttaja. Euroopan ympäristökeskuksen tuoreimman raportin mukaan kaikki EU:n pohjavesimuodostumat ylittävät nitraatille asetetut raja-arvot, ja nämä pohjavesimuodostumat kattavat 87 prosenttia maaseutualueiden pohjavedestä.
Jotkut – mielestäni hyvin monet – jäsenet ovat päätelleet, että nitraattidirektiivi on tarpeeton, mutta minusta tämä päätelmä on väärä. Sen sijaan tämänpäiväinen keskustelu on turha. 
Jens-Peter Bonde (IND/DEM ).
    Äänestämme tänään direktiivistä, jolla on näennäisesti tarkoitus suojella ja parantaa EU:n pohjavettä. Sen avulla tämä tavoite voidaan ehkä saavuttaakin joissakin paikoissa määrittämällä raja-arvoja esimerkiksi torjunta-aineiden määrälle vedessä. Tanskassa saamme hajautetun vesihuoltojärjestelmän kautta pohjavettä, jota ei ole puhdistettu kemiallisesti ja jota juomme suoraan. Meidän mielestämme on siksi väärin päästää myrkkyä pohjaveteen. Meidän ei pidä toimia vasta sitten, kun raja-arvo tai yläraja on saavutettu. Meidän on toimittava heti kun mittaustulokset osoittavat, että torjunta-aine tai sen hajoamistuote on läpäissyt maankuoren juuristovyöhykkeen. Torjunta-aineita ei saisi hyväksyä nimenomaan sillä ehdolla, etteivät ne pysty läpäisemään maan pintakerrosta eivätkä pääse sitä kautta pohjaveteen. Kun mittaustulokset osoittavat, että vedessä on torjunta-aineita ja niiden hajoamistuotteita, oli virhe hyväksyä ne, ja niiden käyttö on lopetettava välittömästi. Tanskassa on ollut toistaiseksi eniten torjunta-aineiden käyttöä koskevia kieltoja, mutta EU haluaa nyt kumota jotkin näistä kielloista. Tämä osoittaa, että vaikka perustuslaissa määrätään korkeatasoisesta suojelusta, kaikkein tiukin suojelu voidaan poistaa. Se myös osoittaa, että niin kutsuttu ympäristötakuu on suurimmaksi osaksi propagandaa. Pohjavesi on tietenkin ala, jolla erityissäännökset voidaan perustella Tanskassa, koska juomme puhdistamatonta pohjavettä. Tästäkään huolimatta ei hyväksytä, että tilanteeseemme kiinnitetään erityishuomiota. Miten meidän olisi todistettava, että tanskalaiset ovat saksalaisia alttiimpia esimerkiksi allergiaa aiheuttaville ja karsinogeenisille aineille. JuniBevægelsen-liikkeen jättämällä tarkistuksella on tarkoitus varmistaa, että tilanteeseen puututaan heti, kun pilaantumisaste on mitattavissa. Ellei tätä tarkistusta hyväksytä, kehotan komissiota ilmoittamaan, että valtiot, joissa puhdistamatonta pohjavettä juodaan suoraan, voivat ottaa käyttöön korkeatasoisemman suojelun. Kiitoksia, arvoisa puhemies, vaikka toistaiseksi ei olekaan paljon kiittämisen aihetta. 
Andreas Mölzer (NI ).
    Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, vaikka maapallosta kaksi kolmannesta on veden peitossa, voimme käyttää siitä vain yhden prosentin juomavetenä – tämänhetkisen tietämyksen mukaan. Pidämme hanasta tulevaa puhdasta vettä itsestään selvänä asiana, mutta muualla kuolee päivittäin tuhansia lapsia vedestä johtuviin sairauksiin.
Tämä osoittaa selvästi, että juomavesi on kaikkein tärkein ravintoaine ja että meidän on tietenkin suojeltava pohjavettämme Euroopan laajuisesti, jotta emme tulevaisuudessa sulje itse omaa vesihanaamme ja määrää tuleville sukupolville samaa kohtaloa.
Veden määrä pysyy maailmassa vakiona, mutta maatalouden, rakennustöiden, kaatopaikkojen, aiemmin saastuneiden alueiden ja lisääntyneen liikenteen aiheuttama pilaantuminen heikentää pohjaveden laatua. Siksi on erittäin järkevää laatia pohjaveden laatua koskevat Euroopan laajuisesti yhtenäiset normit ja mittausmenetelmät, minkä vuoksi äänestän tämän mietinnön puolesta, vaikka se onkin mielestäni puutteellinen.
Kuten mietinnössäkin todetaan, pilaantuminen voi tulla ilmi vasta vuosikymmenten kuluttua, joten näitä luonnonvaroja on ehdottomasti käsiteltävä huolellisesti. Luonnonmukaisen maatalouden arvostus YMP:n uudistuksen yhteydessä oli oikeansuuntainen askel, mutta jos tuemme kuljetusta tai eri puolille Eurooppaa suuntautuvia kuljetuksia tai hyönteismyrkkyjen intensiivistä käyttöä esimerkiksi maissin ja tupakan viljelyssä, lisäämme myös pohjaveden pilaantumisen todennäköisyyttä. Meidän on siksi tarkasteltava tukijärjestelmiämme kriittisesti ja perinpohjaisesti.
Meillä on Itävallassa suuret juomavesivarat, jotka ovat meille elintärkeät ja kallisarvoiset, ja nimenomaan itävaltalaisena parlamentin jäsenenä minusta on tärkeää, että vettä, etenkin pohjavettä, käsitellään huolellisesti koko Euroopassa. Muuten yhä useammat kääntävät väistämättä ahneet katseensa meidän vesiemme suuntaan, ja sen haluamme estää. 
María Esther Herranz García (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, aivan ensimmäiseksi haluan sanoa, että esiin tullut puhujiin liittyvä ongelma johtuu yksinomaan ryhmäni puoluepiiskurien tekemästä virheestä, ja heidän velvollisuutena on siksi selittää tilanne asianomaisille jäsenille.
Jäsen Klaßin mietinnöstä haluan todeta, että maanviljelijät ovat ryhmä, johon nyt käsiteltävänä oleva pohjaveden suojelua koskeva direktiivi luultavasti vaikuttaa eniten, mutta heidän näkemystään ei ole siitä huolimatta otettu huomioon nyt esillä olevaa ehdotusta laadittaessa. Monilla Euroopan alueilla maatalous takaa kasvimassan olemassaolon, joka estää aavikoitumisen, ja tämä ilmiö lisää huomattavasti luonnosta peräisin olevien pilaavien aineiden määrää pohjavedessä. Maataloustoiminnan voimakas väheneminen, mitä jotkut selvästikin haluavat, olisi siksi ristiriidassa tänään käsiteltävänä olevan direktiivin tavoitteiden kanssa.
Toiseksi haluan ilmaista tyytymättömyyteni siihen, ettei ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta osoittanut kiinnostusta maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan jättämiin tarkistuksiin, etenkin niihin, joissa vaaditaan, että "veden määrä" on otettava huomioon määritettäessä pohjaveden pilaantumista aiheuttavat tekijät.
Pienemmillä pohjavesimuodostumilla, joita on usein Etelä-Euroopan alueilla etenkin kuivina kausina, on suurempi suolapitoisuus ja näin ollen myös suurempi sulfaattipitoisuus. Väitänkin, että suolapitoisuus liittyy läheisesti veden määrään, eikä tätä seikkaa ole otettu huomioon nyt käsiteltävänä olevassa mietinnössä. Vastustan myös yhteisön laajuisten normien säätämistä, jonka tarkoituksena on korvata kansalliset raja-arvot laatunormeilla, koska tämä toisi mukaan staattisen elementin, joka on ristiriidassa maaperien ja vesien monimuotoisuuden kanssa monilla Euroopan alueilla. Maanviljelijät sitä paitsi kärsivät eniten näistä toimista, koska joidenkin aineiden, etenkin monilla alueilla luonnosta peräisin olevien sulfaattien, sietokyky riippuu maaperien ja kasvien ominaispiirteistä, ja esimerkiksi riisi sietää suurempaa sulfaattipitoisuutta kuin muut kasvilajit. Yhteisön laajuisten normien määrittäminen tämäntyyppiselle aineelle, joka ei missään tapauksessa vaaranna kuluttajien terveyttä, voisi aiheuttaa aiheettomia keskeytyksiä kastelussa. 
Proinsias De Rossa (PSE ).
    Arvoisa puhemies, pohjavesi on kallisarvoinen luonnonvara eikä mikään kansallisomaisuus, ja sitä pitäisi kohdella luonnonvarana, jota ilman ihmiskunta ei tule toimeen. Meillä ei näin ollen ole oikeutta vaarantaa veden laatua eikä tehdä täällä sopimuksia siitä. Meidän on ryhdyttävä ehkäisytoimiin, emmekä saa ajatella vain kustannuksia.
En usko lainkaan siihen, että jäsenvaltiot ylläpitävät saati sitten säätävät asianmukaisia normeja. Ne eivät ole tehneet sitä tähänkään mennessä. Ne ovat sallineet tuhansia laittomia kaatopaikkoja eri puolilla Eurooppaa, myös Irlannissa. Irlanti ei ole vielä pannut täytäntöön vuonna 1992 annettua nitraattidirektiiviä. Kolmentoista vuoden kuluttua se ei ole vielä pannut direktiiviä täytäntöön. Se ei johdu siitä, etteikö direktiivin täytäntöönpano olisi välttämätöntä – se todellakin on välttämätöntä Irlannissa – vaan siitä, että se pelkää Irlannin maanviljelijöiden liittoa.
Lopuksi haluan todeta, ettei meidän pidä vain asettaa tiukkoja normeja vaan meidän on määrättävä tiukkoja ja ankaria rangaistuksia niille jäsenvaltioille, jotka eivät noudata näitä normeja. Meidän ei pidä kätkeytyä toissijaisuusperiaatteen taakse, sillä se on vain vastuun pakenemista. 
Bogusław Sonik (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, pohjavesi voi pilaantua hyvin monella tavoin, eivätkä tavalliset ihmiset ole tietoisia monestakaan näistä tavoista, minkä vuoksi on tärkeää toteuttaa koulutusta ja ennaltaehkäisyä koskevia toimia. Ne on kohdistettava kouluihin sekä myös veden suurimpiin käyttäjiin, jotka pilaavat jatkuvasti ympäristöä kuin olisivat itse kuolemattomia. On ratkaisevan tärkeää, että koheesiorahaston varat pysyvät Euroopan komission alun perin ehdottamalla tasolla, sillä niillä tuetaan EU:n uusien jäsenvaltioiden valtavaa vesiensuojelutehtävää. Emme saa kitsastella infrastruktuurin, viemärijärjestelmien ja puhdistamoiden rakentamisessa, koska se on ainoa keino tasoittaa valtioiden välillä olevat valtavat erot. Asevarustelun tarpeita palvellut raskas teollisuus vahingoitti Keski- ja Itä-Euroopan luontoa. On tärkeää, että jäsenvaltiot toimittavat määräajassa tietoja pohjaveden tilasta, sillä jatkossa toteutettava tarkka ja tehokas seuranta edellyttää tällaisen yleiskuvan saamista. Parlamentti on ottanut esiin pohjaveden määrää koskevan kysymyksen. Direktiiviehdotuksen tavoitteena on käsitellä yksinomaan veden kemiallista tilaa vesipolitiikan puitedirektiivin 17 artiklan mukaisesti, joten nyt ei ole oikea aika sisällyttää ehdotukseen veden määrää koskevia säännöksiä. Tarkistukset 7 ja 10 on siksi hylättävä. Tarkistus 54 koskee uusia säännöksiä kylpylöiden ja terveyslähteiden suojelusta. Sitä on syytä kannattaa, sillä EU:n lainsäädännössä ei ole toistaiseksi säädetty näiden erityisen hyvälaatuisten vesien suojelusta. On laadittava niitä koskevia säännöksiä, ja pyydän komission jäsentä ja koko Euroopan komissiota kiinnittämään asiaan erityishuomiota. 

Avril Doyle (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, ehdotetulla direktiivillä pyritään varmistamaan, että pohjaveden laatua seurataan ja arvioidaan yhdenmukaisin menetelmin kaikkialla Euroopassa. Laatunormien määrittämistä koskeva ehdotettu lähestymistapa on sekä joustava että toistuva, ja siinä otetaan huomioon paikalliset erityispiirteet ja mahdollistetaan parannukset. Tämä direktiivi on suora reaktio vuonna 2000 annetun vesipolitiikan puitedirektiivin 17 artiklaan, ja olemme odottaneet sitä jo jonkin aikaa.
Komission tarkoituksena on määrittää EU:n laajuisesti sovellettavat pohjaveden laatunormit nitraateille ja torjunta-aineille – mitä monet kollegat ovat kommentoineet – sekä antaa jäsenvaltioiden itse määrittää raja-arvot monille muille aineille, kuten arseenille ja kadmiumille, joiden vähimmäisluettelo vahvistetaan direktiivissä. Hyväksyn tämän lähestymistavan, sillä Euroopassa ei tarvita tämän laajempia yhdenmukaistamistoimia. Meidän on kunnioitettava ilmasto- ja maaperäolojen eroja.
Menen vielä askeleen pitemmälle. Tämä lähestymistapa, jossa jäsenvaltioiden annetaan tehdä päätös vesipiirin hoitosuunnitelmien perusteella – joilla niiden käyttöönoton jälkeen hoidetaan puitedirektiivin mukaan kaikkia makean veden lähteitä – mahdollistaa loppujen lopuksi myös sen, että jäsenvaltiot voivat hallita pilaantumista aiheuttavia nitraatteja ja torjunta-aineita. Tätä lähestymistapaa olisi sovellettava kaikkeen.
Nitraattidirektiivistä onkin ollut jo puhetta. Myös maanviljelijät tarvitsevat ja haluavat puhdasta vettä. Kukaan ei saa pilata pohjavettämme eikä makeaa vettämme nitraateilla eikä millään muullakaan. Kuten kollegat ovat todenneet, politiikka, jossa kaikkia mitataan samalla mitalla, on kuitenkin osoittautunut äärimmäisen hankalaksi, sillä viidestätoista vanhasta jäsenvaltiosta kaksitoista on haastettu tuomioistuimeen, koska ne eivät ole panneet nitraattidirektiiviä täytäntöön tai sen täytäntöönpano on ollut puutteellista. Se ei ole koskaan ollut mieluisa direktiivi, eikä se ole koskaan ollut aivan tarkoituksenmukainen, koska siinä ei ole otettu huomioon jäsenvaltioiden välisiä eroja, eikä jäsenvaltioiden annettu itse seurata vesiensä pilaantumista.
Haluan kysyä komission jäseneltä Dimasilta nimenomaan sitä, miksi hän antaa Irlannin hallituksen edelleen lisätä fluoria – pilaavaa ainetta – yleiseen juomaveteemme. Tiedän, ettei tämä asia kuulu suoraan komission vastuualueeseen, mutta miten voimme puhua täällä vakuuttavasti veden turvallisuudesta ja veden elintärkeästä merkityksestä – mistä olemme kaikki yhtä mieltä – jos annamme yhden jäsenvaltion edelleen pilata julkisen juomaveden fluorilla? Pyydän komission jäsentä puuttumaan kiireesti asiaan. Muuten koko tämä lainsäädäntö – puitedirektiivit, vesidirektiivit ja muut – ovat merkityksettömiä. 
Péter Olajos (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, kun 22. huhtikuuta vietetystä Maan päivästä on kulunut vain muutama päivä, ei ole ehkä liioittelua väittää, että vesi, joka peittää suurimman osan planeetastamme, joka on kaikkien elävien organismien suurin rakenneosa ja joka voi olla myös kiinteässä muodossa napa-alueilla ja kaasun muodossa ilmassa, on tärkein tekijä elämässämme ja suurin luonnonvaramme. Nyt esillä olevalla direktiivillä pyritään suojelemaan pohjavettä, joka on tämän luonnonvaran tärkeimpiä aarreaittoja, ja vaikka meillä on yhteinen päämäärä, ratkaisumme ovat erilaisia.
Minun mielestäni on laadittava yhteisön laajuisia normeja, sillä valtioiden rajat ylittävien jatkuvien pohjavesimuodostumien hyvä laatu voidaan taata vain, jos kaikki naapurivaltiot ovat velvollisia noudattamaan tiukkoja säännöksiä. Laatunormeista puhuttaessa on tietenkin otettava huomioon maaperän ja pohjavesimuodostumien erilaiset luonnolliset ominaispiirteet. Raja-arvoja määritettäessä on tutkittava vedessä luonnostaan esiintyviä aineita. Pohjaveden suuri arseenipitoisuus Etelä-Unkarin tasangoilla on tästä hyvä esimerkki. Direktiiviehdotuksessa kielletään edelleen pilaavien aineiden suorat päästöt pohjaveteen. Epäsuorien päästöjen sallimisen yhteydessä minusta on oleellista, että muiden tiettyä ympäristöä rasittavien pilaavien aineiden olemassaolo otetaan huomioon. Oli ilahduttavaa huomata, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta kannatti asiaa koskevaa tarkistustani.
Toinen suuriarvoinen asia mietinnössä on, että siinä edistetään pohjavesimuodostumien suojelualueiden määrittelemistä, kun on kyse terveyslähteisiin liittyvistä vesimuodostumista. Jotta pohjaveden laatua voidaan parantaa, nykyistä maatalouskäytäntöä on muutettava, esimerkiksi käytöstä poistettujen jätteenkäsittelylaitosten aiheuttamaa pilaantumista on käsiteltävä, ja lisäksi tarvitaan toimintasuunnitelmia ja varoja. Meidän on nyt määriteltävä selvästi, miten tärkeitä nämä asiat ovat, jotta jäsenvaltiot suhtautuvat vakavissaan tähän ympäristöön liittyvään tärkeään tehtävään. Lopuksi haluan onnitella esittelijä Klaßia erinomaisesta mietinnöstä, jossa käsitellään ehdotusta direktiiviksi, jolla on hyväksymisensä jälkeen ratkaiseva merkitys pohjaveden suojelussa vuoden 2003 jälkeen. 
Mairead McGuinness (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, kaikki hyväksyvät ehdotetun direktiivin tavoitteet. Erimielisyydet koskevat näiden tavoitteiden saavuttamismenetelmiä: optimistina ajattelen, että olemme nyt melkein puolivälissä. Pohjavesi on tärkein kansallinen rikkaus. Meillä Irlannissa neljännes juomavedestä saadaan pohjavedestä ja pohjavesimuodostumista. Ympäristönsuojeluviraston toteuttama Irlannin pohjaveden seuranta osoittaa, että yksittäiset pohjavesimuodostumat eivät ole pilaantuneet laajalti. Useimpien viraston keräämien näytteiden perusteella pohjavesi ei ole pilaantunut. Näin pitää ollakin, ja tämä on hyvä uutinen, mutta meidän on pysyttävä valppaina.
Tarvitsemme koko EU:ssa sovellettavat yhdenmukaiset mittausmenetelmät, mutta yhteiset raja-arvot tarvitaan vain nitraateille ja torjunta-aineille. Pintamaan ja syvempien maakerrosten tyypit on tärkeää ottaa huomioon luonnehdittaessa pohjavesimuodostumien alttiutta pilaantumiselle. Niissä on huomattavia eroja eri puolilla unionia. Se, että jäsenvaltioissa sovellettavissa erilaisissa raja-arvoissa voidaan ottaa huomioon nämä paikalliset luonnonolot, ei saa kuitenkaan johtaa suojelutason liiallisiin eroihin tai kilpailun ja kaupan vääristymiin.
Kuten olemme jo kuulleet, nitraattidirektiivistä ei ole saatu hyviä kokemuksia, ja näiden kokemusten pitäisi ohjata meitä pohjavesidirektiivin laadinnassa. Nitraattidirektiivissä ei ole otettu huomioon jäsenvaltioiden ilmasto- tai maaperäoloja. Siinä säädetään erittäin tiukka maatalousjärjestelmä asettamalla määräaikoja: ei aivan siten kuin luonto tarkoitti. Siitä voi hyvinkin olla enemmän haittaa kuin hyötyä. Nitraattidirektiivin täydellinen epäonnistuminen ei juurikaan lisää komission suosiota EU:n kansalaisten silmissä. Näin ei saa käydä pohjavesidirektiivin kohdalla. 
Albert Jan Maat (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää esittelijää sitoumuksellisesta työskentelystä. Oli hyvä, että hän oli niin sitoutunut työhönsä alusta alkaen, mutta ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan nyt laatima mietintö näyttää tiukentavan komission alkuperäistä ehdotusta; ainakin tarkistukset 43, 103 ja 94 varmasti tiukentavat sitä. Ihmettelen, miten parlamentti aikoo menetellä niiden kanssa. Kyseisten tarkistusten hyväksyminen lisää taas kerran velvoitteita ja kustannuksia etenkin Euroopan maatalouden ja puutarhaviljelyn aloilla, jotka varmasti hyötyvät puhtaasta vedestä. Ehdotuksessa jätetään onneksi riittävästi tilaa myös toissijaisuusperiaatteelle, mutta on selvää, että kun Euroopan unionin maatalouspolitiikan talousarviota pienennetään ja markkinoiden sääntelyä vähennetään, Euroopan maatalouden ja puutarhaviljelyn omakustannushinnat nousevat entisestään. Ei ole hyväksyttävää, että Euroopan parlamentti yhtäältä lisää velvoitteita ja toisaalta purkaa markkinoiden sääntelyä edelleen ja saattaa siten Euroopan maaseudut mahdottomaan tilanteeseen. Toivon, ettei parlamentti missään tapauksessa enää tiukenna komission ehdotusta, ja kehotan sitä tietenkin äänestämään tarkistuksia 43 ja 94 vastaan. Kannatan myös jäsen Oomen-Ruijtenin jättämään tarkistusta 110, joka parantaisi huomattavasti pohjavesidirektiivin toimivuutta jokia koskevaa unionin politiikkaa ajatellen. 
Richard Seeber (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, minäkin haluan onnitella esittelijä Klaßia, joka oli erittäin yhteistyöhaluinen tätä mietintöä laadittaessa. Yksi Euroopan suurimmista rikkauksista virtaa lukuisissa lähteissämme, puroissamme ja joissamme, joten velvollisuutenamme on suojella vesivarojamme. Pohjaveden suojelun on siksi oltava yhteisön ympäristöpolitiikan ensisijaisia painopisteitä. Meidän on myös pidettävä mielessä, että pilaantunut pohjavesi on huomattavasti vaikeampi puhdistaa kuin pintavesi. Pohjavettä käytetään paljon myös juomavetenä, ja sen pilaantuminen voi vaarantaa ihmisten terveyden, mikä taas kuormittaa terveydenhuoltojärjestelmiämme.
Hyväksyessämme vesipolitiikan puitedirektiivin sovimme, että Euroopan vesien kemiallisen tilan on oltava hyvä vuoteen 2015 mennessä. Näissä tytärdirektiiveissä, jotka meidän on nyt hyväksyttävä, on säädettävä menetelmiä ja parametrejä, jotta hyvä laatu säilyy koko yhteisössä. Tarkistusten 111 ja 112 tarkoituksena on, että liitteissä säädetään näiden parametrien tasosta. Ellemme vahvistaisi näitä arvoja, myös vesipolitiikan puitedirektiivi olisi tehoton ja vaikeasti sovellettavissa. Emme kuitenkaan yritä soveltaa yhteisössä samoja normeja kaikkeen, vaan pyrimme varmistamaan pohjaveden hyvän laadun kansalaisten etua ajatellen, mutta otamme ilman muuta huomioon etenkin geologisissa oloissa esiintyvät paikalliset ja alueelliset erot. Jätimme siksi tarkistuksen 91, jossa otetaan huomioon Euroopan alueiden erilaiset olot.
Näiden parametrien vahvistamiseksi tarvitaan tarkkoja menetelmiä eikä komission ehdottamia epämääräisiä menettelytapoja. Hylkään siksi komission asiaa koskevat ehdotukset. Vastustan etenkin oikeudellisista syistä nitraattidirektiivin tarkistusta ja mahdollista kumoamista, joita vaaditaan tarkistuksissa 108 ja 109. Euroopan maatalous tarvitsee kaikkialla yhtäläiset toimintaedellytykset eikä vääristynyttä kilpailua.
Stavros Dimas,
   . Arvoisa puhemies, komissio katsoo, että kun otetaan huomioon, ettei pohjaveden ympäristöllisestä laadusta ole toistaiseksi tietoa ja että luonnonolot vaihtelevat suuresti Euroopassa, ei ole teknisesti mahdollisesti eikä myöskään toivottavaa ottaa Euroopan unionin tasolla tältä pohjalta käyttöön uusia normeja tämän useammille aineille. Tästä syystä komissio ehdotti pientä Euroopan unionin laajuisesti sovellettavien laatunormien määrää ja päätti varmistaa, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön asianmukaisia raja-arvoja muille vaarallisille aineille, joiden katsotaan olevan vaaraksi pohjavedelle. Termiä "raja-arvo" käytettiin ainoastaan siksi, että voidaan tehdä ero kansallisten ja Euroopan unionin laajuisesti sovellettavien normien välillä. Myönnämme kuitenkin, että termin "raja-arvo" käyttö voi aiheuttaa sekaannusta.
Olemme siksi valmiita hyväksymään periaatteessa tarkistukset 17 ja 57 ja niihin liittyvät tarkistukset 30, 31 34, 69, 70 ja 71. Termin "pohjaveden laatunormit" käyttö koko tekstissä selkeyttää samalla sitä, että tiettyjä aineita koskevat laatunormit määritetään Euroopan unionin tasolla ja että jäsenvaltiot määrittävät muita aineita koskevat normit. Komissio kannattaa myös tarkistusta 65, jossa ehdotukseen vaaditaan yhteistä metodologiaa, jotta pohjaveden laatunormit määritetään yhteisten perusteiden mukaan. Noudattamissäännöistä totean, että komissio voi hyväksyä tarkistukset 28, 29 ja 58 periaatteessa, jotta pohjaveden hyvän kemiallisen tilan määrittelemiseen saadaan hieman joustavuutta. Joustavuuden lisääminen ei saa kuitenkaan merkitä kompromissia ympäristötavoitteiden osalta, ja tekstin on oltava tässä kohtaa ehdottoman selkeä.
Tarkistuksissa 1 ja 2 ehdotetaan, että on selvennettävä, että direktiivissä käsitellään pohjaveden suojelua kemialliselta pilaantumiselta ja huononemiselta, ja tätä ehdotusta voimme tukea. Tarkistuksissa 3 ja 4 esitetyt viittaukset juomavettä koskeviin parametreihin olisivat kuitenkin epäasianmukaisia, koska ehdotuksessa käsitellään pohjaveteen liittyviä ympäristötavoitteita ja juomavettä koskevia toimia säännellään riittävästi vesipolitiikan puitedirektiivin 7 artiklassa. Haluan selvittää, ettei komissio voi hyväksyä tarkistusta 94, jonka useat puhujat ovat tänään maininneet. Ehdotetut muutokset voivat aiheuttaa sekaannusta ja vesittää vesipolitiikan puitedirektiivissä jo vahvistetut järjestelyt. En voi hyväksyä myöskään tarkistuksia, joissa käsitellään vesipolitiikan puitedirektiivin soveltamisalaan kuuluvia asioita. Tällaisia ovat tarkistukset 7, 10 ja 15, joissa käsitellään pohjaveden määrään liittyviä näkökohtia vesivarojen hoidossa, pohjaveden ominaispiirteiden tarkastelua koskeva tarkistus 16 sekä saastuttaja maksaa -periaatetta koskeva tarkistus 52. Komissio voi hyväksyä tarkistukset 21 ja 22, joissa käsitellään huononemisen ja taustapitoisuuden uusia määritelmiä. En voi kuitenkaan puoltaa sitä, että komissio hyväksyy tarkistukset 23 ja 49, joissa ehdotetaan uutta määritelmää ja erillistä järjestelmää aiemmin pilaantuneille alueille, koska kyseisten alueiden hoito ei kuulu nyt esillä olevan ehdotuksen soveltamisalaan.
Seurannasta totean, että komissio hyväksyy tarkistukset 14, 41 ja 43, jotka koskevat tarvetta tiukentaa vaatimuksia mittausmenetelmien yhdenmukaistamista sekä niitä koskevien tietojen vertailukelpoisuutta ja asiallisuutta koskeviin vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimuksiin nähden. Mitä tulee pohjaveteen kulkeutuvien päästöjen ehkäisemiseen ja rajoittamiseen, komissio voi hyväksyä periaatteessa valtaosan tarkistuksissa 19, 20, 43 ja 48 ehdotetuista selvennyksistä. Pohjaveden laadun noususuuntausten määrittämisestä ja kääntämisestä laskeviksi totean, että komissio hyväksyy tarkistuksen 37, jossa todetaan, että ihmisten toiminnasta johtuvaan pitoisuuksien lisääntymiseen on kiinnitettävä huomiota. Komissio hyväksyy muut tarkistukset, myös tarkistukset 38 ja 39, joissa käsitellään vertaamista lähtötason muodostamaan pitoisuuteen ja erityistä muutossuunnan arviointia pistekuormitukselle alttiiden pohjavesimuodostumien yhteydessä. Komissio voi hyväksyä myös teknisiä erittelyjä koskevat tarkistukset 74, 75 ja 79, kun taas muut tarkistukset, kuten tarkistukset 76–78 ja 83–85, voidaan hyväksyä periaatteessa, mutta niitä on vielä selvennettävä.
Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 108 ja 109, jotka koskevat nitraattidirektiivin mahdollista tarkistusta ja kumoamista. Nitraattidirektiivin avulla on onnistuttu vähentämään maataloudesta johtuvaa pilaantumista, ja siitä on jatkossakin hyötyä tässä asiassa. Vesipolitiikan puitedirektiivi, nitraattidirektiivi ja nyt esillä oleva ehdotus pohjavesidirektiiviksi täydentävät ja tukevat toisiaan. Vastatessani esitettyihin kysymyksiin haluan korostaa, että nitraattidirektiivin soveltamisalaan kuuluvat vain sellaiset vyöhykkeet, jotka ovat alttiita nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle, mutta pohjavesidirektiiviä sovelletaan koko Euroopan unioniin. Komissio ei hyväksy tarkistuksia 111 ja 112, koska niissä ehdotettujen pilaavia aineita koskevien Euroopan laajuisten normien on komission mielestä kuuluttava toistaiseksi jäsenvaltioiden vastuualueeseen.
Lisäksi haluan korostaa, että monet tarkistukset selventävät ehdotusta ja parantavat sen suhdetta vesipolitiikan puitedirektiiviin sekä edelliseen pohjavettä koskevaan direktiiviin. Voin ilokseni todeta, että komissio voi hyväksyä 31 tarkistusta kokonaan ja lisäksi 44 tarkistusta periaatteessa tai osittain. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä 48:aa tarkistusta. Toimitan puhemiehistölle täydellisen luettelon komission kannoista tarkistuksiin(1). Lopuksi haluan vielä kerran kiittää esittelijää hänen tekemästään työstä. 
Puhemies.
   – Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 11.00.
Komissio voi hyväksyä kokonaan, osittain tai periaatteessa tarkistukset 1, 2, 5, 6, 8, 9, 12, 13, 14, 15, 17, 19, 20, 22, 24, 25, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 55, 57, 58, 59, 60, 61, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 91, 92, 97, 103, 106 ja 113.
Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 3, 4, 7, 10, 11, 16, 18, 21, 23, 27, 40, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 56, 62, 80, 88, 93, 94, 95, 96, 98, 99, 100, 101, 102, 104, 105, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122 ja 123. 

Puhemies. –
   Esityslistalla on seuraavana Handzlikin laatima sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietintö (A6-0068/2005) sisämarkkinoista uusissa jäsenvaltioissa: tilanne, mahdollisuudet ja opittavat asiat. 
Małgorzata Handzlik (PPE-DE ),
   .  Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin kiittää aluksi kaikkia niitä, jotka ovat auttaneet parantamaan mietintöni laatua arvokkaiden huomautustensa ansiosta. Hyvät parlamentin jäsenet, tälle kysymykselle osoittamanne kiinnostus, joka ilmenee esittämistänne tarkistuksista ja lukuisista keskusteluista, joita olemme käyneet, on tehnyt selväksi, että mietintöni aihe on hyvin tärkeä monille teistä. On syytä mainita, että mietinnössä ei hyödynnetä yksistään tietojen keruuta ja tilastojen analysointia, vaan se perustuu myös henkilökohtaiseen kokemukseeni. Olen johtanut pieniä ja keskisuuria yrityksiä viimeisten 15 vuoden ajan ja oppinut ruohonjuuritasolla, mitkä ovat tällaisten yritysten kestävän kasvun ja kehityksen edellytykset. Sisämarkkinoista on tultava yksi taloudellinen kokonaisuus ja talouden käyttövoima, ja tämä onnistuu vain, jos kaikki jäsenvaltiot panevat sisämarkkinadirektiivit ja kaikki muut sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävät direktiivit kaikilta osin täytäntöön. Emme yksinkertaisesti voi hyväksyä sitä, että toiset maat edistyvät direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden soveltamisessa, kun taas toiset viivyttelevät. Sisämarkkinoiden toteutuminen on tiiviisti sidoksissa maiden väliseen yhteistyöhön, ja yhteinen toiminta on ainoa tapa saavuttaa meidän kaikkien toivomat tulokset. Tätä varten Eurooppa-neuvosto on ehdottanut, että direktiivien täytäntöönpanon vajetta koskevaa 1,5 prosentin tavoitetta sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa. Mietinnössä mainittu tutkimus direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä yksittäisissä jäsenvaltioissa ja etenkin uusissa jäsenvaltioissa on hämmästyttävän rohkaiseva. Vuoden 2004 marraskuun alussa alhaisin direktiivien täytäntöönpanon vaje oli 2,1 prosenttia. Tämä luku kirjattiin itse asiassa uusissa jäsenvaltioissa, ja se poikkeaa merkittävästi unionin keskiarvosta, joka on 5 prosenttia. Kuukausi myöhemmin marraskuun lopussa vuonna 2004 saadun tiedon mukaan täytäntöönpanon vaje oli laskenut uusissa jäsenvaltioissa 1,8 prosenttiin ja koko unionin keskiarvoa kuvaava luku 3,6 prosenttiin. Mainitut tilastotiedot osoittavat selvästi, että lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeva tilanne on parantumassa. Tämä parannus saatiin aikaan vain kuukauden kestäneiden toimien ja sitoumusten jälkeen. Vasta kun kaikki maat ovat siirtäneet direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään ja soveltavat niitä, voimme poistaa jäljellä olevat tavaroiden, ihmisten, palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden tiellä olevat esteet viivästyksettä ja mahdollistaa näin sisämarkkinoiden toteutumisen. Siksi teen seuraavat ehdotukset. Ensinnäkin komission käyttöönottamaa yhteisön säännösten rikkomista koskevaa erityismenettelyä, jota sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin, jotka eivät ole siirtäneet säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään, olisi sovellettava yleisesti ja kaikkiin jäsenvaltioihin. Toiseksi niin kutsuttua sisämarkkinoiden tulostaulua olisi päivitettävä siten, että siitä tehdään Eurooppa-neuvoston virallinen asiakirja. Se olisi tunnustettava tärkeimmäksi vertailukohdaksi arvioitaessa kansalliseen lainsäädäntöön soveltamisen tilaa yhdessä kaikkien jäsenvaltioiden antamien direktiivien kansalliseen lainsäädäntöön sisällyttämisen tilannetta koskevien tietojen kanssa, ja sitä olisi päivitettävä säännöllisesti. Kolmanneksi tulostaulua olisi käytettävä häpeäluettelon laatimiseen kaikista niistä jäsenvaltioista, jotka ovat jääneet jälkeen yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Neljänneksi on varmistettava tuomioistuimen ulkopuolisen ongelmanratkaisuvälineen Solvitin asianmukainen rahoitus, sillä tällainen ongelmanratkaisumenetelmä on jo osoittautunut onnistuneeksi. Sen lisäksi, että kiinnitämme huomiota direktiivien siirtämiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden soveltamiseen, meidän olisi otettava huomioon myös muut tekijät, joilla edistetään sisämarkkinoiden kehittymistä ja siten Euroopan talouden kasvua. Tässä yhteydessä uusien jäsenvaltioiden on ensisijaisen tärkeää investoida enemmän tutkimukseen ja kehittämiseen, sillä tällä hetkellä niiden investoinnit ovat Euroopan keskiarvon alapuolella. Uusien jäsenvaltioiden olisi myös luotava ympäristö, joka edistää tutkimuslaitosten ja yritysten välisiä yhteyksiä. Koska olen uuden jäsenvaltion kansalainen ja entinen yrittäjä, olen myös tietoinen tarpeesta luoda tehokkaampi koulutusjärjestelmä. Lisäksi uusien jäsenvaltioiden olisi saatava lisää tietoa unionin toimintatavasta ja sen lainsäädännöstä. Yrittäjiä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin tämä näkemys. Monissa uusissa jäsenvaltioissa opetusjärjestelmä on vanhentunut. Opiskelijoille opetetaan aineita ja ammatteja, jotka eivät vastaa markkinoiden tarpeita. On tärkeää pitää mielessä, että mitä paremmin yhteiskunta on koulutettua ja mitä parempaa tietoa yhteiskunnalla on, sitä parempaa on työn laatu. Unionin voimassa olevan lainsäädännön yksinkertaistamista on myös vaadittu. Näin edistetään yritystoiminnan, kaupan ja palvelujen kehittämistä ja vauhditetaan Euroopan talouden kasvua. Palveludirektiivi on ensisijaisen tärkeä myös sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta. Sekä uusien että vanhojen jäsenvaltioiden talouksissa hyvä palveludirektiivi antaa mahdollisuuden vähentää työttömyyttä ja alueellisia eroja. Direktiivillä luodaan uusia työpaikkoja, lisätään kilpailukykyä, parannetaan palvelujen laatua ja lisätään kuluttajien mahdollisuuksia käyttää valinnanvapauttaan. Siksi meidän on paras vapautua niistä tunteista ja peloista, joita tämä direktiivi on heti alusta alkaen synnyttänyt. Tarvitsemme itse asiassa rakentavia toimia sen varmistamiseksi, että saatamme voimaan kaikkein asianmukaisimman version direktiivistä meille kaikille optimaalisella hetkellä. Lopuksi haluaisin kiittää jäsen Kallenbachia hänen osallistumisestaan ja hänen esittämästään tarkistusehdotuksesta. Ehdotan kuitenkin, että hänen tarkistuksensa hylätään, sillä palveludirektiiviä koskeva keskustelu on yhä kesken emmekä vielä tiedä, mikä on direktiivin lopullinen muoto. Hyvät parlamentin jäsenet, luotan siihen, että esittämäni ratkaisut ja ehdotukset saavat hyväksyntänne. 
Stavros Dimas,
   . Arvoisa puhemies, on kulunut lähes vuosi siitä, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin. Toukokuun 1. päivästä 2004 alkaen 25 jäsenvaltion ja yli 450 miljoonan kansalaisen Euroopan unioni on ollut selvästi suurin sisämarkkina-alue maailmassa. Ennen vuoden 2004 toukokuuta jotkut arvostelijat totesivat, että Euroopan unioni laajenee liian nopeassa tahdissa ja ilman riittäviä valmisteluja, että ehdokasvaltiot eivät vielä olleet valmiita ja että kaikki päättyisi epäonnistumiseen ja kyyneliin. Lopulta katastrofia ei kuitenkaan syntynyt 1. toukokuuta 2004. Laajentumista valmisteltiin asianmukaisesti ja haluaisin lisätä, että uudet jäsenvaltiot osoittivat myönteistä asennetta, tehokkuutta ja sitoutumista liittymisvalmistelujensa aikana. Nyt kun Euroopan unionin laajentumisesta on kulunut lähes 12 kuukautta, voimme todeta, että Euroopan unioni ja etenkin 10 uutta jäsenvaltiota ovat saavuttaneet erityisen vaikuttavaa edistystä. Tässä yhteydessä voisin mainita useita eri näkökohtia ja kehityskulkuja, jotka liittyvät uusien jäsenvaltioiden sisämarkkinoihin. Komissio on varma siitä, että Puolassa vierailulla oleva sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan valtuuskunta voisi mainita myös monia muita edistysaskelia.
Komissio haluaa kiittää Euroopan parlamenttia tästä tärkeästä valiokunta-aloitteisesta mietinnöstä. Olemme erityisen tyytyväisiä Euroopan parlamentin päätöslauselmaesitykseen sisämarkkinoista uusissa jäsenvaltioissa. Lähes vuosi Euroopan unionin laajentumisen jälkeen jäsen Handzlikin mietinnössä suhtaudutaan valtaosin myönteisesti uusien jäsenvaltioiden sisämarkkinoiden toimintaan, ja panemme sen erityisen tarkkaavaisina ja tyytyväisinä merkille. Mietinnössä esitetyissä arvioissa ja suosituksissa esitetään yhteenveto saavutuksista ja tavoitteista, joilla varmistetaan, että sisämarkkinat toimivat mahdollisimman joustavasti.
Sallinette minun viitata lyhyesti muutamiin mietinnön kohtiin. Yhteisön säännöstön asianmukainen siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edellytyksenä sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle. Jäsenvaltioiden on hoidettava velvollisuutensa; toiset tekevät sen erinomaisesti, toiset ovat jääneet jälkeen. On kuitenkin todella vaikuttavaa, minkälaisiin tuloksiin uudet jäsenvaltiot ovat yltäneet kahden viime vuoden aikana. Etenkin uudet jäsenvaltiot ovat onnistuneet erinomaisesti yhteisön säännöstön siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Viimeisimpien tietojen mukaan Liettua on 25 jäsenvaltiosta muodostuvan joukon kärjessä, sillä sen täytäntöönpanovaje on vain 1 prosenttia. Tietyt vanhat jäsenvaltiot eivät ole pärjänneet yhtä hyvin. Jäsenvaltioiden onkin suhtauduttava vakavammin 1,5 prosentin tavoitteeseen, josta on sovittu useissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa. Niiden on myös toimittava voimallisemmin sen varmistamiseksi, että sisämarkkinadirektiivit siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä asianmukaisesti ja ajallaan. Päätöslauselmassa esitetyt päätelmät ovat ehdottomasti komission kannan mukaisia, mukaan luettuna päätelmä tarpeesta syventää hallinnollista yhteistyötä, kuten tehdään jo ongelmanratkaisuverkoston Solvitin avulla. Tällaiset menettelyt, joilla pyritään ratkaisemaan erot sovinnollisesti, tyydyttävät markkinatoimijoita ja niillä edistetään myönteisesti sisämarkkinoiden toimintaa Euroopassa. On selvää, etteivät uudet jäsenvaltiot tyydy julistuksiin. Päinvastoin ne ovat erityisen halukkaita parantamaan suoritustaan ja luomaan oikeat olosuhteet innovaatioiden kehittämiselle, mikä on hyvin rohkaisevaa. Juuri tällaisella lähestymistavalla taataan sisämarkkinoiden onnistuminen. Emme saa unohtaa sitä, että sisämarkkinoiden moitteeton toiminta on eräs perusedellytys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi. Haluaisin kuitenkin lisätä, että komission on tehtävä vuorostaan oma osuutensa. Sen sijaan, että annamme yhä uutta lainsäädäntöä, meidän on nyt käytettävä hyväksemme tätä mahdollisuutta ja keskityttävä siihen, että teemme vähemmän mutta parempaa työtä. Tähän liittyy myös lainsäädännön yksinkertaistaminen läheisessä yhteistyössä uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden kanssa ja tiedottamisen ja ohjaamisen parantaminen kuluttajien oikeuksien ja työllistymistä ja sijoittautumista koskevien mahdollisuuksien alalla laajentuneessa Euroopan unionissa. Tulevina vuosina meidän on tehtävä Euroopan unionista houkuttelevampi paikka yritystoiminnalle ja investoinneille, ja uudenaikaisten ja menestyksekkäiden sisämarkkinoiden luominen on varmastikin ensimmäinen tärkeä askel tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Luotamme Euroopan parlamentin tukeen tähän haasteeseen vastaamisessa. Lopuksi haluaisin vielä todeta, että olemme optimistisia ja uskomme, että uudet jäsenvaltiot antavat uuden sysäyksen Euroopan unionille ja raikkautta, josta me kaikki hyödymme. 
Zita Pleštinská,
   .  Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin ensimmäiseksi onnitella esittelijä Handzlikia hänen erittäin onnistuneesta ensimmäisestä mietinnöstään Euroopan parlamentissa ja kiittää sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokuntaa sen aloitteesta laatia tämä tärkeä mietintö.
Viime laajentumiskierroksella Euroopan unioniin liittyi 10 uutta jäsenvaltiota 1. toukokuuta 2004, mutta vain sanan juridisessa merkityksessä. Todellisuudessa maittemme on tehtävä paljon töitä eri aloilla, jotta niistä voi tulla täysivaltaisia jäsenvaltioita. Eräs tällaisista aloista on direktiivien ja muiden yhteisön säädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta luodaan toimivat ja esteettömät yhteiset sisämarkkinat.
Mietinnössä esitetään tiivis yleiskuva Euroopan unionin lainsäädännön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä yksittäisissä jäsenvaltioissa. Vaikka minun kotimaani Slovakia – jota on alettu kutsua pääministeri Mikuláš Dzurindan osaavissa käsissä "Keski-Euroopan tiikeriksi" – kuuluu niihin EU:n jäsenvaltioihin, jotka eivät ole edistyneet parhaalla mahdollisella tavalla unionin säännöstön siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä, maan taloudellisilla uudistuksilla on mahdollistettu se, että keskipitkän aikavälin talousstrategian täytäntöönpanossa on tehty suuria harppauksia. Sisämarkkinoilla jäljellä olevien esteiden poistamiseksi on ehdottoman tärkeää lujittaa ja parantaa unionin lainsäädäntöä. Komission olisi käynnistettävä voimassa olevan yhteisön lainsäädännön uudelleentarkastelu sen yksinkertaistamiseksi. Vastustan vakaasti byrokraattisia direktiivejä, joilla säännellään ja määrätään kaikesta. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti meidän olisi annettava jäsenvaltioiden tehdä voitavansa joustavuuden ja tehokkuuden parantamiseksi.
Toisaalta me tarvitsemme direktiivejä, joilla on vapauttava vaikutus. Emme saa pelätä vaan meidän on hyväksyttävä pikaisesti uusi, ehkäpä Bolkensteinin direktiivin kaltainen palveludirektiivi, jolla puhalletaan uutta henkeä tarkistettuun Lissabonin strategiaan. Olen vakaasti tätä mieltä ja uskon, että monet teistä ovat samaa mieltä.
Kiitän teitä tarkkaavaisuudestanne. 
Edit Herczog,
   .  Arvoisa puhemies, Euroopan sosialidemokraattinen ryhmä on tyytyväinen tähän mietintöön. Sen sisältö on täsmällistä ja suositukset toteutuskelpoisia. Olen erityisen iloinen siitä, että keskustelemme tästä mietinnöstä miltei täsmälleen vuosi liittymisen jälkeen.
Mietinnössä todetaan, että sen lisäksi, että monet uudet jäsenvaltiot ovat saattaneet yhteisön säännöstön osaksi kansallista lainsäädäntöään vaaditulla tavalla, ne ovat usein tehneet sen monia vanhoja jäsenvaltioita täsmällisemmin. On mielenkiintoista todeta, että sen sijaan, että näin olisi parannettu sisämarkkinoita, sillä samanaikaisesti osittain vääristettiin sisämarkkinoita seuraavista syistä: poliittisen muutoksen jälkeen maat ovat edistyneet taloudellisissa uudistuksissa vain osittain. 98 prosenttia yrityksistä on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka kamppailevat pääomavajeen kanssa ja joilla on vain rajoitetusti tietoa saatavanaan. Yhteisön säännöstön voimaansaattamisen suuret kustannukset kuormittavat uusia jäsenvaltioita vielä useiden vuosien ajan.
Toisaalta laajentuminen näihin kymmeneen ja myöhemmin kahteen jäsenvaltioon on saanut aikaan aiempien muutosten lisäksi joitakin yleisiä muutoksia, joita ei korosteta kovin usein. Lähes 150 miljoonaa uutta jäsentä muodostavat kolmanneksen EU:n väestöstä. Vanhojen jäsenvaltioiden taloudet eivät olleet laajentumisajankohtana yhtä vauraita kuin aiempien laajentumisten yhteydessä, ja ne ovat itse uudistamisen tarpeessa. Viimeisin laajentumiskierros toi mukanaan sen edun, että sen myötä poistui kaksi erilaista maailmanjärjestelmää.
Poliitikoilla on suuri vastuu. Poliitikot, joiden mielestä Euroopan parlamentti on kansallisten poliittisten keskustelujen kansainvälinen foorumi – vaikka alun perin se ei ollutkaan heidän tarkoituksensa – estävät unionin ongelmien ratkaisemisen. Eurooppalainen poliitikko pyrkii luomaan järjestelmän ongelmien ratkaisemiseksi yhteisötasolla, niin että kaikki jäsenvaltiot saavat tarvitsemansa tuen ottaakseen seuraavan askeleen kotimaassaan. Toivon, että me kaikki kuulumme tähän ryhmään. 
Mitä meidän olisi tehtävä? Tarvitsemme selkeän, tosiseikkoihin perustuvan ja tunteita rauhoittavan poliittisen tyylin, emme tunteita kuohuttavaa politiikkaa. Meidän on palautettava nopeasti sisämarkkinoiden tasapaino, jolla rajoitetaan ehdottomasti työvoiman liikkuvuutta. Uusissa jäsenvaltioissa sisämarkkinoiden loppuun saattaminen merkitsee hallintojärjestelmän moitteetonta toimintaa, kun taas valtaosassa vanhoista jäsenvaltioista siihen sisältyy niiden oman 1,5 prosentin vajetta koskevan tavoitteen täyttyminen. Euroopan unionin tuleva lainsäädäntö ei saa johtaa sisämarkkinoiden vääristymiseen (kuten palveludirektiivin tapauksessa), eikä sillä saisi rasittaa taloutta valtavilla kustannuksilla (kuten riisiä koskeva direktiivi), joilla olisi vaikutusta etenkin huonossa asemassa oleviin ryhmiin. Poliitikkojen ja koko toimielinjärjestelmän vastuulla on saattaa Euroopan kansalaisten elämää sääntelevä lainsäädäntö voimaan käytännössä. Eräs hyvä esimerkki tästä on pieniä yrityksiä tukeva yritystoiminnan pääosasto, eurooppalaiset tiedotuskeskukset mukaan luettuina, jotka ovat toimineet hyvin menestyksekkäästi Unkarissa ja muissa maissa. Eräs kielteinen esimerkki on kuitenkin se, että lomakkeet, joita käytetään yritysten eriyttämisessä, eivät edelleenkään ole saatavana kaikkien jäsenvaltioiden kielellä. Eräs poliitikko totesi kerran "ihmiset eivät ole kohtalonsa vankeja vaan mielipiteidensä vankeja". Meidän on tehtävä parhaamme muutoksen aikaansaamiseksi poliittisten hämäysten sijaan ... 
Toine Manders,
   .  Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa jotain Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puolesta tästä jäsen Handzlikin erinomaisesta mietinnöstä ja kiittää häntä siitä. Vierailimme yhdessä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan kanssa hänen kauppakamariinsa kuuluvissa yrityksissä. Hän ilmentää hyvin sitä, mitä uusien jäsenvaltioiden ihmiset ajattelevat sisämarkkinoista, ja mielestäni se kuvastuu ja sitä hyödynnetään hänen mietinnössään. Haluaisin onnitella häntä tämän johdosta ja sanoa tässä yhteydessä, että uudet jäsenvaltiot ovat tehneet suuria uhrauksia täyttääkseen unionin asettamat ehdot. Ne kiristivät vöitään vuosien ajan ja kuten mietinnössä todetaan, ne ovat usein olleet jopa monia vanhoja jäsenvaltioita tehokkaampia yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Siksi olisi järkevää antaa komissiolle enemmän valtaa seuraamusten asettamisessa, millä helpotettaisiin direktiivien täytäntöönpanon valvontaa, sillä näin ainoastaan vauhditetaan, parannetaan ja optimoidaan vapaita markkinoita entisestään. Sisämarkkinat ovat lisänneet taloudellista vaurauttamme, jolla puolestaan taataan poliittinen vakaus, joka johtaa rauhaan, ja uskon, että tästä syystä päätettiin jo varhaisessa vaiheessa, että Euroopan unioniin otetaan monia uusia jäsenvaltioita. Olen tyytyväinen siihen, että jäsen Gebhardt on jossain määrin laajentanut palveludirektiivistä käytävää keskustelua, sillä palveluala on eräs niistä tärkeistä aloista, joita ei ole vielä vapautettu. Mielestäni on välttämätöntä käydä korkeatasoista keskustelua, jotta saadaan aikaan erinomainen palveludirektiivi. Mielestäni tähänastisella keskustelulla annetaan hyvin heikko viesti uusille jäsenvaltioille. Olisi tosiaankin vahingollista antaa uusille jäsenvaltioille sellainen kuva, että niiden lukuisista uhrauksista huolimatta ja huolimatta siitä, että vanhat jäsenvaltiot suhtautuvat avoimen myönteisesti uusiin markkinoihin, emme halua lisätä kilpailua. Me liberaaliryhmän jäsenet katsomme, että kilpailu johtaa innovaatioon, jolla puolestaan luodaan uusia työpaikkoja. On mahdotonta pitää halpaa työvoimaa Euroopassa. Meidän on valitettavasti todettava, että työpaikat siirtyvät Kiinaan. Siksi uskon, että lisäarvoa tuottavat innovatiiviset työpaikat hyödyttävät markkinoita, ja toivon, että voimme tältä osin paketoida palveludirektiivin myönteiseen muotoon. 
Gisela Kallenbach,
    Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän teitä jäsen Handzlik mietinnöstänne ja pyrkimyksistänne hahmotella uusien jäsenvaltioiden kohtaamia haasteita, jotka liittyvät sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja loppuun saattamiseen. Olemme tehneet hyvää yhteistyötä ja olemme kiitollisia siitä, että olette sisällyttänyt tekstiin useita ehdotuksiamme. Ryhmämme äänesti kuitenkin tätä mietintöä vastaan sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa toimitetussa äänestyksessä. Se ei kuitenkaan johdu siitä, että vastustaisimme avoimia ja moitteettomasti toimivia eurooppalaisia sisämarkkinoita. Päinvastoin! Se on eräs tärkeimmistä edellytyksistä sille, että Euroopan unioni voi kasvaa yhdessä.
Emme myöskään vastusta mitenkään monia mietinnön kohtia, mutta suhtaudumme kuitenkin hieman varauksellisesti muutamiin päätelmiin. Juhlimme lähes vuosi sitten uusien jäsenvaltioiden kanssa niiden liittymistä, sillä valtaosalla uusista jäsenvaltioista oli pakottava tarve lähes 60 vuotta kestäneen eron jälkeen löytää jälleen paikkansa Euroopassa, johon ne kulttuurihistoriallisesta näkökulmasta luonnollisestikin kuuluvat. Ryhmämme haluaa kuitenkin ilmaista vastustavansa niin kutsuttujen markkinavoimien rajoittamatonta toimintaa. Emme halua harjoittaa epäoikeudenmukaista kilpailua, josta koituu vahinkoa uusien jäsenvaltioiden hyvin motivoituneille ja sitoutuneille työntekijöille. Emme halua, että näitä ihmisiä, joille työnantajat maksavat huonointa mahdollista palkkaa, huijataan ja että he saavat ammattiliitolta ja työmarkkinaosapuolilta riittämätöntä tukea. Haluamme, että laatustandardeja ja sosiaalisia näkökohtia sovelletaan jatkossakin kaikissa 25 jäsenvaltiossa ja että turvaamme samalla ympäristö- ja kuluttajansuojanäkökohdat. Koska olemme tällä hetkellä erityisen huolissamme komission esittämän palveludirektiivin takia, olemme esittäneet toistamiseen asiaa koskevan tarkistuksen, jossa vastustamme ehdottomasti alkuperämaaperiaatetta. Tiedän, että tämä on vastoin esittelijän näkemystä, mutta haluaisin kuitenkin pyytää sille teidän tukeanne. 
Κyriacos Τriantaphyllides,
   . – Arvoisa puhemies, Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä – Pohjoismaiden vihreä vasemmisto on aidosti yllättynyt mietinnössä esitetystä viittauksesta, joka koskee sisämarkkinoiden kiistämätöntä taloudellista menestystä, ja arviosta, jonka mukaan sisämarkkinat ovat olleet käyttövoimana taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja alueellisten eroavuuksien asteittaisessa poistamisessa. Yhdyn ehdottomasti tähän arvioon, sikäli ja siinä määrin kuin viittaus taloudelliseen menestykseen koskee yrityksiä. Se on epäilemättä ollut niille valtaisa menestys. Käsityksemme mukaan sisämarkkinat ovat kuitenkin osa Euroopan unionin toimia alueellisten erojen poistamiseksi ja kaikkien Euroopan kansalaisten elämän laadun parantamiseksi. Tästä näkökulmasta sisämarkkinat ovat epäonnistuneet aivan samaan tapaan kuin Lissabonin strategia on epäonnistunut ja aivan samaan tapaan kuin uusliberaaliin filosofiaan perustuvat politiikat ovat epäonnistuneet ja epäonnistuvat vastakin.
Rakenteita on uudistettava radikaalisti, ja meidän on asetettava jälleen kansalaiset unionin keskipisteeksi. Tarvitsemme strategiaa, jonka painopisteenä ovat kansalaiset. Meidän on tänään saavutettava todellista lähentymistä unionin kaikkien kansalaisten elämän laadussa sen asemesta, että lisäämme paikallisten talouksien numeerista lähentymistä ja edistämme näin vapaan markkinajärjestelmän vaurautta ja moitteetonta toimintaa Euroopan kansalaisten vaurauden sijasta. 
Guntars Krasts,
   . Arvoisa puhemies, haluaisin ensinnäkin kiittää esittelijää, jäsen Handzlikia, hänen kattavasta tutkimuksestaan, ja minun on sanottava, että mietinnöstä käy ilmi, että vuosi sen jälkeen kun uudet jäsenvaltiot tulivat osaksi Euroopan unionin sisämarkkinoita, niiden tilanne lainsäädännön hyväksymisen alalla ei näytä yhtään huonommalta kuin vanhoissa jäsenvaltioissa. Voimme havaita lähes saman määrän myönteisiä ja kielteisiä esimerkkejä sekä vanhoissa että uusissa jäsenvaltioissa. Uusien jäsenvaltioiden liikemaailman edustajilla on edelleen vaikeuksia sisämarkkinoiden toimintamekanismin kanssa, etenkin aloilla, joita ei ole yhdenmukaistettu. Harmonisoiduilla aloilla vaatimustenmukaisuuden arvioinnin edellyttämää infrastruktuuria ei ole aina saatavana toimijoiden omissa maissa heidän valmistamiensa tuotteiden osalta. Voisin jatkaa erillisten ongelmien luettelemista, mutta ne eivät voi himmentää Euroopan unionin sisämarkkinoiden saavutuksia. Kuulimme kuitenkin suhteellisen hiljattain, miten kaikki tuolloin vielä EU:n hakijavaltioita olleet maat olivat huolissaan siitä, että tavaroiden vapaalla liikkuvuudella voisi olla tuhoisa vaikutus talouksille, jotka kärsivät taloudellisen järjestelmän äkillisestä muuttumisesta. Edelleen heikossa kunnossa oleva teollisuus ei kykenisi selviytymään EU:n jäsenvaltioiden vaikutusvaltaisten tuottajien kilpailusta. On ilmeistä, että monet uusien jäsenvaltioiden yritykset, jotka eivät olleet vakiinnuttaneet asemaansa markkinoilla, tekivät konkurssin vanhojen jäsenvaltioiden yritysten kilpailupaineen takia, mutta liiketoiminta ei tietenkään ole vähentynyt. Päinvastoin kilpailun lisääntyminen on aktivoinut markkinoita, ja kuluttajat ovat tietenkin hyötyneet tästä. Panemme merkille, miten hämmästyttävän samankaltaisia ovat ne mielipiteet, jotka esitettiin aikoinaan Euroopan unionin yhtenäismarkkinoiden mahdollisista uhista uusille jäsenvaltioille ja jotka esitetään nyt tämänpäiväisissä keskusteluissa Euroopan unionin palveludirektiivin vanhoille jäsenvaltioille muodostamista mahdollisista uhista. Kaikkein silmiinpistävin yhteinen piirre näissä keskusteluissa on se, miten kuluttajien edut jätetään huomiotta. Kuluttajaa ei kuunnella. Keskusteluissa tuodaan julki mahdollisesta kilpailun kasvusta huolestuneiden yritysten kanta. Tämänpäiväisellä esityslistalla olevalla ensimmäisellä tarkistuksella, jonka tarkoituksena on torjua alkuperämaaperiaatteen soveltaminen sisämarkkinoilla, on käytännössä sama vaikutus kuin ehdotuksella torjua sisämarkkinat. Alkuperämaaperiaate on Euroopan unionin sisämarkkinoiden johtava periaate, ja se on vahvistettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksissä. Nykyään kilpailluilla palvelualoilla markkinat ja tietenkin myös kuluttajat hyötyvät kilpailun lisääntymisestä. Tällä hetkellä myös menestyksekkäiden pienten ja keskisuurten yritysten on vaikeaa ylittää oman maansa rajoja tarjotakseen palveluja muissa jäsenvaltioissa korkeiden taloudellisten ja byrokraattisten kustannusten vuoksi. Alkuperämaaperiaatteen soveltaminen palvelujen tarjontaan avaisi Euroopan unionin sisämarkkinat tärkeimmille palvelujen tuottajille jäsenvaltioissa, toisin sanoen pienille ja keskisuurille yrityksille. Lähes 10 vuotta sitten hyväksytty direktiivi työntekijöiden sijoittautumisesta palvelualalla kumoaa täysin väitteet eurooppalaiseen sosiaaliseen malliin kohdistuvista uhista. Kuluttajat haluavat saada mahdollisimman korkealaatuisia ja mahdollisimman edullisia tavaroita ja palveluja, mutta paras tapa varmistaa tämä on kilpailukykyiset markkinat ja Euroopan unionin sisä- ...
Leopold Józef Rutowicz (NI ).
     Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin kiittää jäsen Handzlikia siitä, että hän on laatinut näin mielenkiintoisen mietinnön sisämarkkinoiden tilanteesta uusissa jäsenvaltioissa. Haluaisin myös jakaa kanssanne pari ajatustani mietinnöstä. Köyhempien yhteiskuntien keskivertokansalaiset arvioivat sisämarkkinoita lähinnä sen perusteella, miten ne vaikuttavat tavaroiden ja palvelujen hintaan unionin jäsenyyden myötä. Monien perustuotteiden ja -palvelujen hinnat ovat nousseet voimakkaasti, eikä hintojen nousulle ole mitään taloudellista perustetta. Mekanismit, joilla on tarkoitus varmistaa kilpailukyky, ja kuluttajansuojajärjestelmät ovat epäonnistuneet. Sosialismin kaudella meidän oletettiin riemuitsevan uutisista, joiden mukaan veturien hinnat ovat laskeneet vaikka leivän hinta oli noussut. Mitkä ovat nykyisen järjestelmän syyt optimismiin? Toinen näkökohtani koskee markkinamonopolien muodostamaa ongelmaa. Monet yhtiöt ovat kaksinkertaistaneet voittonsa, ei kuitenkaan lisääntyneen tuottavuuden vaan hintapolitiikan ansiosta. Tästä on useita esimerkkejä etenkin polttoaineiden alalla. Mielestäni tarvitsemme tältä osin pikaisia ratkaisuja. Unioni muodostaa suuret ja houkuttelevat markkinat. Niitä olisi hyödynnettävä siten, että säännellään …
Jacek Protasiewicz (PPE-DE ).
     Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minun on aloitettava kiittämällä jäsen Handzlikia ja onnittelemalla häntä siitä, että hän on laatinut tämän mielenkiintoisen ja tärkeän mietinnön. Jäsen Handzlik on Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän jäsen ja maanmieheni. Jollen ole erehtynyt, hänen mietintönsä on meille tärkeä paitsi siitä syystä, että se on ensimmäinen puolalaisen naispuolisen parlamentin jäsenen laatima mietintö, myös siksi, että siinä käsitellään erityisen tärkeää aihetta, jolla on ratkaiseva merkitys Euroopan unionin talouden kehittymiselle. Tarkoitan tällä aidosti yhteisiä ja vapaita palvelumarkkinoita Euroopan unionissa. Kun otetaan huomioon, että palvelut muodostavat 70 prosenttia unionin BKT:stä, voimme ymmärtää helposti tämän kysymyksen merkityksen. Tämä koskee myös EU:n palvelumarkkinoiden kehittämisen merkitystä. Nyt kun perustuslakisopimuksesta keskustellaan laajasti monissa Euroopan maissa, palveludirektiiviä ja aidosti vapaita, avoimia ja kilpailukykyisiä Euroopan palvelumarkkinoita koskeva kysymys on eräs tämän keskustelun keskeisimmistä kysymyksistä. On esitetty voimakkaita epäilyksiä eurooppalaisten palvelumarkkinoiden täysimääräisestä avaamisesta yhteistyölle. On myös esitetty monia pelkoja siitä, pystyvätkö uusien jäsenvaltioiden yritykset ja palvelujen tarjoajat toimimaan näillä markkinoilla. Jäsen Kallenbachin juuri esittämä puhe ilmensi osittain näitä ajatuksia. Haluaisin viitata yksinkertaisesti presidentti Chiracin Ranskassa parhaillaan käynnissä olevan keskustelun yhteydessä esittämään tärkeään uutiseen. Presidentti Chirac totesi, että laajentumisen seurauksena vienti Ranskasta Keski-Euroopan uusiin EU-jäsenvaltioihin on nelinkertaistunut. Tämän rahallinen arvo on lähes 10 miljardia euroa ja näin luodaan 130 000 uutta työpaikkaa Ranskassa. Tällaisia vaikutuksia on aidosti laajojen ja vapaiden eurooppalaisten markkinoiden toiminnalla. Ei ole mitään syytä pelätä laajentumista tai aitoa kilpailua tällaisilla markkinoilla. 
Evelyne Gebhardt (PSE ).
    Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Handzlik, monet kiitokset mietinnöstänne, jonka juuri esittelitte ja joka on todella hyvää työtä. Monet kiitokset myös siitä, miten avoimesti olette tehnyt muiden ryhmien kanssa yhteistyötä. Juuri tällaista yhteistyötä toivon parlamentissa tehtävän.
Tiedän tuottavani pettymyksen jäsen Kallenbachille kertoessani, ettei ryhmämme voi äänestää hänen tarkistuksensa puolesta. Kuten hän totesi, kannatamme periaatteessa ehdottomasti palveludirektiivin laatimista ja palvelumarkkinoiden avaamista, emme kuitenkaan miten tahansa vaan sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla.
Voimme äänestää jäsen Handzlikin mietinnön puolesta, sillä se sisältää muutamia hyvin tärkeitä päätelmiä. Esimerkiksi 5 kohdassa todetaan, että uudet jäsenvaltiot ovat panneet lainsäädännössään täytäntöön vastavuoroista tunnustamista koskevan periaatteen. Lisäksi siinä todetaan, että ne ovat omaksuneet suuntaviivoiksi tiukat normit, jotta varmistetaan harmonisointi, joka on sisämarkkinoiden keskeinen tavoite. Tällaisilla asioilla on merkitystä Euroopan unionin kansalaisille, ja mielestäni meidän olisi toteutettava nämä asiat.
Valiokunta pääsi sopimukseen siitä, ettei tässä mietinnössä pohdittaisi palveludirektiiviä koskevia säännöksiä ja että tarkastelemme näitä kysymyksiä sen sijaan kyseistä direktiiviä koskevassa mietinnössä, johon ne myös kuuluvat. Olemme pitäneet kiinni tästä sopimuksesta, samoin kuin jäsen Handzlik, ja mielestäni se on ainoa oikea ja asianmukainen tapa edetä.
Meillä sosialidemokraattisen ryhmän jäsenillä on oma erityinen syymme hyväksyä tämä mietintö, sillä 14 kohdassa sovimme, että vaikka onkin toivottavaa toteuttaa palvelumarkkinat, katsomme, ettei tähän tähtäävillä toimilla saa heikentää EU:n sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja että kuluttajien on voitava nauttia suojelun korkeasta tasosta. Tällaisen tehtävän me parlamentin jäsenet olemme ottaneet harteillemme palveludirektiiviä koskevassa kysymyksessä, ja jatkamme sitä koskevia toimiamme tulevaisuudessa.
Myös tästä syystä onnittelen jäsen Handzlikia ja parlamenttia uusien jäsenvaltioiden tämänhetkistä tilannetta koskevan mietinnön laadinnasta ja pian laadittavasta kuluttajansuojaa koskevasta mietinnöstä. Samalla toivon kuitenkin, että tämä on viimeinen kerta, kun teemme näin. Toivon, että tulevissa mietinnöissä aiheena on koko Euroopan unioni ja että "uuden" ja "vanhan" erottelun sijasta kuvataan koko yhteisöä. 
Danutė Budreikaitė (ALDE ).
    Arvoisa puhemies, Euroopan unionin laajimmasta laajentumiskierroksesta on kulunut vuosi. Kymmenen uutta jäsenvaltiota, jotka ovat kokeneet Venäjän miehityksen aiheuttaman tuskan ja joita kutsuttiin vielä hiljattain siirtymävaiheen talouksiksi, liittyivät Euroopan unionin sisämarkkinoihin, joilla sovelletaan neljää keskeistä vapautta: henkilöiden, palvelujen, tavaroiden ja pääoman vapaata liikkuvuutta. Vuoden kestäneiden toimien jälkeen sisämarkkinoiden tilasta saadut kokemukset ja sisämarkkinadirektiivien siirtämistä uusien jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön kuvaavat tilastot osoittavat, että tulokkaat ovat panneet sitoumuksensa täytäntöön hyvin menestyksekkäästi. Haluaisin korostaa erityisesti Liettuassa saavutettua kehitystä; maassa, josta minut on valittu Euroopan parlamenttiin. Liettua on paras uusista jäsenvaltioista ja parempi kuin valtaosa kokeneemmista vanhoista jäsenvaltioista sisämarkkinoita koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Eräs tällainen menestysindikaattori oli teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja niiden hyväksymistä koskeva pöytäkirja, jota Euroopan komissio on suositellut ehdokasvaltioille välineenä, jolla valmistellaan toimia sisämarkkinoilla. Monet maat ovat panneet menestyksekkäästi täytäntöön uuden lähestymistavan mukaiset direktiivit jo vuosi ennen liittymistä EU:hun, mutta puhumme nyt tavaroiden vapaan liikkuvuuden onnistuneesta toteuttamisesta. Palvelujen ja henkilöiden liikkuvuuden toteuttamisen yhteydessä tilanne on toinen. Palveludirektiiviä koskevilla tarkistuksilla, joilla on poistettu alkuperämaaperiaate, rajoitetaan palvelujen sisämarkkinoiden kehittymistä. Ne ovat edelleenkin pirstaleiset, rajoitetut ja suojatut. Henkilöiden vapaan liikkuvuuden osalta muistutan teitä siitä, että vanhojen jäsenvaltioiden esittämän pyynnön mukaisesti uusiin jäsenvaltioihin sovelletaan seitsemän vuoden siirtymäaikaa. Vain muutamat valtiot ovat avanneet työmarkkinansa laajentumisen jälkeen. Siksi pyydän parlamenttia, Euroopan komissiota ja etenkin jäsenvaltioita luomaan kaikilta osin toimivat sisämarkkinat lykkäämättä päätöksiä epämääräiseen ajankohtaan ja luomaan näin todelliset mahdollisuudet Lissabonin strategian täytäntöönpanolle. Kiitän teitä. 
Malcolm Harbour (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, ryhmäni koordinaattorina sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa minulla on suuri ilo toivottaa tervetulleeksi kollegani Handzlik ja hänen ensimmäinen mietintönsä ja niin ilmeikkäästi puhuneet kollegani Puolasta ja Slovakiasta.
Eräs mietinnön laatimiseen johtaneista syistä on se, että uudet jäsenvaltiot opettavat meille jo nyt valtavasti siitä, miten sisämarkkinoita olisi käsiteltävä. Oli onnellinen sattuma, että sisämarkkinavaliokunta vieraili Puolassa muutama viikko sitten. Kävimme jäsen Handzlikin kotikaupungissa ja tapasimme hänen kauppakamariinsa kuuluvia yrityksiä. Nämä suuret ja pienet yritykset ovat todella turhautuneita siitä, miten jotkin vanhoista jäsenvaltioista estävät niitä edelleen pääsemästä eurooppalaisille markkinoille. Uskokaa minua, uusilla jäsenvaltioilla on meille paljon opetettavana. Tarkasteltaessa sisämarkkinoita koskevia raportteja voidaan todeta, että monissa tapauksissa uudet jäsenvaltiot ovat suoriutuneet parhaiten sisämarkkinadirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Eikö ole omituista, että kaiken tämän jälkeen vanhat jäsenvaltiot ovat jääneet jälkeen täytäntöönpanossa? Halusimme laatia tämän mietinnön, koska uusilla jäsenvaltioilla on meille niin paljon opetettavaa. Tänä aamuna olemme keskustelleet väistämättä palveludirektiivistä. Varjoesittelijänä haluaisin sanoa, että Euroopan suurin tämänhetkinen ongelma on työttömyys. Vuodesta 1999 valtaosa uusista työpaikoista on luotu palveluyrityksissä. Meidän on luotava uudet tehokkaat ja toimivat palvelumarkkinat. Meidän on laadittava direktiivi, joka toimii tyydyttävästi. Voimme käsitellä nyt esiin tuotuja ongelmia, mutta meidän on hoidettava työmme kunnolla.
Me parlamentin tällä puolella istuvat jäsenet näytämme esimerkkiä, miten saada aikaan tehokas palveludirektiivi ja jatkaa Euroopan talouden uudistamista yhdessä uusien jäsenvaltioiden kanssa.
Phillip Whitehead (PSE ).
    Arvoisa puhemies, haluan onnitella jäsen Handzlikia siitä, että hän on laatinut ensimmäisen mietintönsä uuden jäsenvaltion uutena jäsenenä uudessa valiokunnassa. Olen kyseisen valiokunnan puheenjohtaja, ja mielestäni hän on tehnyt mietinnöllään kiitettävän aloitteen.
On perusteltua korostaa tänään uusien jäsenvaltioiden saavutuksia sen sijaan, että moitimme niitä mahdollisista vaikeuksista ja haasteista. Voimme nähdä, miten vanhoissa jäsenvaltioissa ollaan huolestuneita laajentumisen meihin kohdistuvista vaikutuksista ja toisinaan kielletään ne. Tämä on nyt nähtävissä joissakin perustuslakisopimuksesta käytävissä keskusteluissa. Se näkyy myös retoriikassa, jossa tuodaan ilmi pelko siitä, mitä uusista jäsenvaltioista tapahtuva maahanmuutto voi aiheuttaa. Minun mielestäni parlamentin on suhtauduttava myönteisesti Euroopan unionin laajentumiseen sen laajimmassa mahdollisessa merkityksessä.
Sen lisäksi, että sain hiljattain mahdollisuuden osallistua valtuuskunnan Puolan-matkaan, vierailin myös Unkarissa liike-elämän valtuuskunnan kanssa, johon kuului alueeni edustajia. Olemme kuulleet tänään jäsen Handzlikin, jäsen Pleštinskán ja kaikkien ystäviemme suusta, mitkä ovat heidän nimenomaiset tavoitteensa ja miksi niitä olisi kannatettava.
Meidän on vapautettava palvelut sisämarkkinoilla siten, että lisätään kuluttajien ja yrittäjien valtaa ja yhdistetään sosiaaliset ja taloudelliset tavoitteet. Niitä ei voida erottaa toisistaan. Minun on sanottava ystävillemme uusissa jäsenvaltioissa, että olisi väärin uskoa, että puhdas kapitalismi antaa kaiken tarvittavan ja on hyvä palvelija. Kaikkien näiden näkökohtien on oltava tasapainossa.
Haluaisin sanoa uusista jäsenvaltioista minun kotimaahani, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, tulleille, että olette tervetulleita. Olen ylpeä siitä, että voin sanoa kesken Ison-Britannian yleisen vaalikampanjan, että teimme oikein, kun annoimme uusien jäsenvaltioiden kansalaisille vapaan pääsyn markkinoillemme. Siitä on hyötyä meille, pääoman muodostumiselle, kulttuurillemme, ruokakulttuurillemme. Toivotamme teidät tervetulleiksi ja olen tyytyväinen voidessani sanoa sen. Toivon, että jäsen Harbour palaa kotiin ja kertoo Ison-Britannian konservatiivipuolueelle, että myös sen olisi omaksuttava tällainen myönteinen asenne.

Wiesław Stefan Kuc (PSE ).
    Arvoisa puhemies, vain muutama vuosi sitten valtaosa EU:hun vuonna 2004 liittyneistä valtioista oli erilaisen poliittisen järjestelmän vankeja. Me erosimme muusta Euroopasta lähes jokaisesta näkökulmasta eikä meillä ollut juurikaan muuta yhteistä kuin se, että sijaitsimme samassa maanosassa. Siihenkään ei aina suhtauduttu myönteisesti. Tänään keskustelemme yhdessä elämämme yksityiskohdista, esteiden poistamisesta ja vaikeuksien voittamisesta. Jäsen Handzlikin erinomaisessa mietinnössä määritetään kaikkien jäsenvaltioiden kohtaamat ongelmat ja keinot niiden ratkaisemiseksi. Haluaisin kiittää esittelijää hänen toimistaan ja kaikesta siitä työstä, jonka hän on tehnyt tämän mietinnön laatimiseksi. On toivottavaa, että kaikki 24 kohtaa pannaan täytäntöön mahdollisimman pian. Olemme kirjanneet monia saavutuksia, mutta eri keskusteluissa, kuten sisämarkkinoilla tapahtuvaa syrjintää ja vastavuoroisuusmekanismeja koskevissa keskusteluissa, ilmaistut katkerat sanat viittaavat siihen, että tehtävää riittää vielä paljon. Mikään ei ole täydellistä, ja parannuksia voidaan aina tehdä. On myös tärkeää pitää mielessä, että parhaimmatkaan säännökset eivät ole välitön ratkaisu ongelmiin. Jäsenvaltioiden on tehtävä välttämättömät toimet säännösten täytäntöön panemiseksi, jotta ne olisivat tehokkaita. Tässä on suurta vaihtelua. Pyrkimykset kiertää direktiivejä tai kuormittaa Euroopan unionia päätöksillä, jotka vahingoittavat kuluttajien etuja, ovat jokapäiväisiä. Toisinaan näytämme toimivan ikään kuin olisimme unohtaneet, mihin pyrimme ja mitä perustuslakisopimuksessa todetaan. 
Stavros Dimas,
   .  Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin kiittää teitä kommenteistanne ja kysymyksistänne, jotka välitän eteenpäin kollegalleni komission jäsenelle McCreevylle.
Jäsen Kallenbachin esittämästä palveludirektiiviluonnosta koskevasta tarkistuksesta haluaisin todeta yksinkertaisesti, ettemme saa käyttää tätä erinomaista mietintöä välineenä, jolla puutumme palveludirektiiviluonnosta koskeviin nykyisiin toimiin. Tänä viikonloppuna juhlimme 25 jäsenvaltion Euroopan unionin ensimmäistä vuotta. Siksi tämä mietintö hyväksytään juuri oikea-aikaisesti ja se osoittaa, että meillä on hyvä syy suhtautua optimistisesti sisämarkkinoihin. Toteamme, että edessämme on vielä töitä. Näin tulee aina olemaan, mutta saamamme yleiskuva on se, että 10 uutta jäsenvaltiota ovat suoriutuneet hyvin ja muutamissa tapauksissa jopa muita paremmin.
Siirtyminen 15 jäsenvaltion sisämarkkinoilta 25 jäsenvaltion sisämarkkinoille luo uutta dynamiikkaa. Meidän olisi hyödynnettävä tätä dynamiikkaa edistyäksemme esteiden poistamisessa ja luodaksemme uusia mahdollisuuksia yrityksillemme ja kansalaisillemme. Haluaisin kiittää uudelleen jäsen Handzlikia hänen erinomaisesta mietinnöstään. 
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt. Äänestys toimitetaan hetken kuluttua.
Avril Doyle (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron. Viime yönä keskustelimme parlamentissa ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan puheenjohtajan esittämistä kahdesta parlamentin kysymyksestä, jotka liittyvät ensi viikolla Punta del Estessä järjestettävään pysyviä orgaanisia yhdisteitä käsittelevään konferenssiin osallistuvaan EU:n valtuuskuntaan. Kysymykset ja niitä tukevat päätöslauselmat toimitettiin komissiolle ja neuvostolle.
Vaikka neuvostolle ilmoitettiin asiasta riittävän ajoissa, kukaan neuvostosta ei ilmaantunut viime yönä vastaamaan näihin kysymyksiin. Komission jäsen oli paikalla. Haluaisin saada selvityksen, miksi neuvosto on jättänyt huomiotta ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan puheenjohtajan esittämät parlamentin kysymykset. 
Puhemies.
   Hyvä jäsen Doyle, neuvostosta ei ole kukaan paikalla vastaamassa kysymykseen, joten välitämme huomautuksenne neuvostolle. Olen varma, että se vastaa aikanaan. 
Puhemies.
   Esityslistalla ovat seuraavana äänestykset.

Eugenijus Gentvilas (ALDE ).
    Arvoisa puhemies, pidän erittäin myönteisenä huomiota, jonka mukaan meidän on keskusteltava Transnistriaan suuntautuvasta salakuljetuksesta. Mielestäni juuri tällä Euroopan laidalla on kuitenkin myös toinen salakuljetuksen lähde, Kaliningradin alue, josta virtaa paljon salakuljetettua tavaraa Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Tähän mennessä tavaraa on tullut valtavia määriä Liettuaan ja Puolaan. En todellakaan voi sulkea pois mahdollisuutta, josta myös asiantuntijat ovat yhtä mieltä: salakuljetettua tavaraa saattaa päästä myös unionin vanhoihin jäsenvaltioihin. Tässä on kyse ennen kaikkea valmisteveron alaisista tuotteista. Siksi ehdotamme, että myös Kaliningradin alue sisällytetään 12 kohtaan erityisenä riskitekijänä. Näin kannustettaisiin pysäyttämään salakuljetustavaran virtaaminen tältä alueelta Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Kiitoksia. 
Puhemies.
   Olisi kenties avuksi, jos lukisin suullisen tarkistuksen. Siinä lisätään kohtaan yksinkertaisesti sanat "sekä Venäjälle, jotta pysäytetään salakuljetus Kaliningradin alueelta Liettuaan ja Puolaan".
Simon Coveney (PPE-DE ),
   . Arvoisa puhemies, tämän suullisen tarkistuksen tarkoituksena on yksinomaan varmistaa Marokkoa koskevan osion yhdenmukaisuus ja täsmällisyys. Ehdotan, että 13 kohdan loppu muotoillaan seuraavasti: "panee merkille, että kuolemanrangaistukset on keskeytetty Marokossa ja kehottaa Marokon viranomaisia lakkauttamaan kuolemanrangaistuksen". 

Philippe Morillon (ALDE ).
    Arvoisa puhemies, ehdotetusta viittauksesta Baker-suunnitelmaan totean teidän kaikkien todennäköisesti tietävän, että viittaus on poistettu Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin uusista ehdotuksista. Siksi ehdotin tarkistusta 3. Pyydän myös kohta kohdalta -äänestyksen toimittamista Euroopan parlamentin sosialistiryhmän esittämästä tarkistuksesta 15, sillä mielestäni viittaus Baker-suunnitelmaan on poistettava. 
Puhemies.
   Saamieni tietojen mukaan viittaukset Baker-suunnitelmaan poistetaan kaikista tarkistuksista, mikäli hyväksymme jäsen Morillonin suullisen tarkistuksen. Hyvä jäsen Morillon, onko näin? 
Philippe Morillon (ALDE ).
    Ei, sillä siinä tapauksessa meidän olisi äänestettävä tarkistuksesta 17, joka itsessään liittyy olennaisesti Baker-suunnitelmaan. Jos tarkistusta 17 ei hyväksytä, kyse on vain parlamentin sosialistiryhmän esittämästä tarkistuksesta 15. 
Puhemies.
   Hyvät kollegat, pyydän esittelijältä neuvoa tässä kysymyksessä. 
Simon Coveney (PPE-DE ),
    Arvoisa puhemies, esittelijänä neuvon tämän nimenomaisen osion kohdalla olemaan hyväksymättä Baker-suunnitelmaan liittyvää suullista tarkistusta. Mielestäni PSE-ryhmän tarkistus eli tarkistus 15 on tässä yhteydessä tasapainoinen, joten kehotan hyväksymään sen. 

 Hyvä jäsen Morillon, tällä kertaa hävisitte.
Rainer Wieland (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, saanko kysyä, oliko teillä tapana puhutella Ian Paisleyä pastoriksi, kun hän oli vielä tämän parlamentin jäsen, ja odotettiinko tämän pastorin nousevan seisomaan osoittaessaan sanansa puhemiehelle? 
Puhemies.
   Hyvä jäsen Wieland, en ole varma, ymmärränkö kysymyksenne tarkoitusta. Voisitteko toistaa kysymyksen? 
Ona Juknevičienė (ALDE ).
    Arvoisa puhemies, Uzbekistanin rikoslainsäädännön muuttamista koskeva 43 kohta sisältää epätarkkuuksia. Muutoksissa on pohjimmiltaan kyse sen tunnustamisesta, että kidutus ja vankien huono kohtelu ovat rikoksia. Siksi ehdotan, että kohdan alkuperäinen teksti 
"pyytää Uzbekistanin hallitusta vapauttamaan poliittiset vangit, kieltämään lailla kidutuksen ja vankien huonon kohtelun". 
 korvataan tekstillä 
"pitää tervetulleena rikoslain vuoden 2003 muutoksia, joiden mukaan kidutus ja vankien huono kohtelu on laitonta ja johtaa oikeudenkäyntiin; kehottaa Uzbekistania panemaan nämä muutokset tehokkaalla tavalla täytäntöön ja vapauttamaan kaikki poliittiset vangit". 
Puhemies.
   Pyydän esittelijää ottamaan tähän kantaa. 
Simon Coveney (PPE-DE ),
    Arvoisa puhemies, mielestäni teksti täsmentää mietintöä, ja esittelijänä kannatan sitä painokkaasti ja mielihyvin. 

Simon Coveney (PPE-DE ),
    Arvoisa puhemies, pelkäänpä, että yritykseni on mahdoton, mutta katsotaan, miten käy. Ehdotan kompromissitarkistuksena suullista tarkistusta tarkistukseen 8. Jos suullinen tarkistukseni hyväksytään, 131 kohta kuuluu seuraavasti: "panee merkille joukkoraiskausten merkityksen naisten ja tyttöjen altistamisessa HI-virukselle/aidsille; kehottaa EU:ta varmistamaan, että täysimittainen lääketieteellinen hoito on välittömästi kaikkien raiskattujen naisten ja tyttöjen ulottuvilla".


Gisela Kallenbach (Verts/ALE ).
    Arvoisa puhemies, haluan esittää suullisen tarkistuksen. Pyydän, että sanat "ja jäsenyyttä hakevat maat" lisätään kaikkiin kohtiin, joissa vaaditaan jäsenvaltioiden, ehdokasvaltioiden tai neuvoston toimia, sillä johdanto-osan H kappaleessa viitataan yksiselitteisesti Kosovoon, Kroatiaan sekä Bosnia ja Hertsegovinaan. Viittaus ei ole järkevä, ellei näitä alueita itseään vaadita tarttumaan toimeen. Aion esittää myös toisen suullisen tarkistuksen, kun pääsemme johdanto-osan H kappaleeseen. 

Martine Roure (PSE ).
    Arvoisa puhemies, haluan kiinnittää huomionne siihen, että aiomme esittää suullisen tarkistuksen 17 kohtaan; olemme jo ilmoittaneet teille tästä. 

Martine Roure (PSE ).
    Arvoisa puhemies, esitämme suullisen tarkistuksen 17 kohtaan. Luen kohdan: "Kehottaa jäsen- ja ehdokasvaltioita ottamaan käyttöön erityisiä stipendi- ja harjoitteluohjelmia, joilla tuetaan vähävaraisia romaniopiskelijoita". Ehdotamme seuraavaa lisäystä: "ja kaikkia muita vähävaraisia opiskelijoita". 

Jäsen de Groen-Kouwenhoven haluaa esittää kaksi suullista tarkistusta, joiden tarkoituksena on lisätä uudet kohdat olemassa olevien 18 ja 20 kohdan perään. 
Elly de Groen-Kouwenhoven (Verts/ALE ).
    Arvoisa puhemies, haluan esittää kaksi suullista tarkistusta, joiden tarkoituksena on lisätä päätöslauselmaan kaksi kohtaa. Tämän ei pitäisi olla ongelma, koska kaikki viisi poliittista ryhmää kannattivat näitä tärkeitä kohtia. Teillä pitäisi olla näiden kohtien teksti edessänne, mutta jos haluatte, voin lukea kohdat parlamentille. 
Puhemies.
   Teidän on luettava ne, sillä muutoin ne eivät ole suullisia tarkistuksia.
Elly de Groen-Kouwenhoven (Verts/ALE ).
   Arvoisa puhemies, luulin, ettei parlamentissa ole lukutaidottomia ihmisiä, mutta noudatan kaikesta huolimatta työjärjestystä.
Ensimmäinen kohta kuuluu seuraavasti: "18a. pitää tervetulleena Euroopan romani- ja vaeltajafoorumin luomista sekä romani- ja vähemmistökysymyksiä käsittelevien työryhmien perustamista parlamentissa; pitää tämänkaltaisten elinten keskinäistä yhteistyötä tärkeänä, kun kehitetään romaneja koskevaa politiikkaa Euroopassa".
Toinen kohta kuuluu seuraavasti: "20a. suhtautuu myönteisesti -aloitteeseen, jonka viisi jäsenvaltiota ja ehdokasvaltiot ovat allekirjoittaneet, ja kehottaa komissiota toimimaan yhdenmukaisella tavalla asianmukaisten valtioiden hallitusten kanssa, jotta aloitteelle voidaan saada EU:n ohjelmille tarkoitettua rahoitusta". 

Gisela Kallenbach (Verts/ALE ).
    Arvoisa puhemies, haluan esittää myös toisen tarkistuksen, joka koskee johdanto-osan H kappaletta. En yksinkertaisesti katso, että kohdan alkuperäinen versio tekee sellaisenaan oikeutta nykytilanteelle: siinä todetaan, että Kosovon, Kroatian ja Bosnia ja Hertsegovinan romanit joutuvat edelleen etnisten puhdistusten uhreiksi. Ehdotan, että tätä johdanto-osan kappaletta tarkistetaan selkeyden nimissä. Luen ehdotukseni englanniksi: 
"muistuttaa, että suuri määrä romaneja on joutunut sodan uhreiksi ja etnisten puhdistusten kohteiksi ja monia romaneja vainotaan edelleen entisen Jugoslavian joillakin alueilla". 


PSE-ryhmä ehdottaa, että tarkistuksen 4 teksti lisätään olemassa olevan 25 kohdan loppuun sen sijaan, että muodostettaisiin uusi kohta. Hyvä jäsen Purvis, tarkoititteko tätä? 
John Purvis (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, juuri tätä tarkoitin. Olen samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, että seuraava teksti on syytä lisätä 25 kohdan loppuun: "pyytää lisäksi komissiota pitämään Euroopan rahoitusmarkkinoiden sujuvaa toimintaa haittaavan sääntelyn muuttamista tai kumoamista ensisijaisena asiana". Tällä korvattaisiin 26 kohta, joka on syytä poistaa. 
Puhemies.
   Vastustetaanko jäsen Purvisin suullista tarkistusta? 
Ieke van den Burg (PSE ),
    Arvoisa puhemies, 25 kohtaan on ehdotettu kahta lisäystä. Meidän on äänestettävä ensin Verts/ALE-ryhmän esittämästä tarkistuksesta 4 ja sitten jäsen Purvisin suullisesta tarkistuksesta, jonka mukaan myös alkuperäinen 26 kohta olisi lisättävä 25 kohtaan. 

Ieke van den Burg (PSE ),
    Arvoisa puhemies, haluan esittää suullisen tarkistuksen, jonka tarkoituksena on muuttaa pankkipalveluja koskevaa sanamuotoa seuraavasti: "pyytää komissiota teettämään kattavan tutkimuksen, jossa käsitellään eri jäsenvaltioiden yksityisasiakkaiden rahoituspalveluja ja erityisesti pankkipalveluja". Tällä sanamuodolla painotetaan pankkipalveluja muttei rajoiteta tutkimusta pelkästään niihin. 

John Purvis (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, esitän 38 kohtaan suullista tarkistusta, jolla korvataan tarkistus 1: "katsoo, että jäsenvaltioilla on monia eri perinteitä kuluttajien suojaamiseksi; ottaa huomioon, että [yksi sana poistettu] osa rahoituspalvelujen tarjoajista pyrkii mahdollisimman vähäiseen yhdenmukaistamiseen, kun taas eräät alan toimijat, erityisesti pankit, ajavat kohdennettua harmonisointia todella yhdenmukaisten kilpailuedellytysten saavuttamiseksi; siksi kehottaa komissiota järjestämään keskustelun EU:n rahoituspalvelumarkkinoiden rakenteesta ottaen huomioon kuluttajien ja alan toimijoiden edut ja koko Euroopan kilpailukyky". 

Jos tarkistus 15 hyväksytään, PSE-ryhmä ehdottaa, että tarkistettu teksti lisätään 25 kohdan perään.
Ieke van den Burg (PSE ),
    Arvoisa puhemies, tämäkin on suullinen tarkistus. Esitän, että sanat "säännelty kilpailu" korvataan sanoilla "reilu kilpailu". 


Figueiredo (GUE/NGL ),
    Kannatimme äänestyksessä mietintöä ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Brasilian tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä, sillä otamme huomioon edut, joita molemmille osapuolille koituu yhteistyön kehittämisestä eri aloilla.
Tärkeimmät sopimuksen perustana olevista aloista ovat julkinen hallinto, taloudellinen yhteistyö, sosiaalinen kehitys, tutkimus, teknologia ja ympäristö. Tässä yhteydessä ehdotetaan, että yhteistyötä kehitetään sellaisilla aloilla kuin bioteknologia, tieto- ja viestintäteknologia, bioinformatiikka, avaruustutkimus, mikro- ja nanoteknologia, materiaalitutkimus, puhtaat teknologiat, luonnonvarojen hoito ja kestävä käyttö, terveys ja lääketiede, ilmailu, metrologia, standardointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi sekä ihmistieteet.
Sopimuksessa mainitaan myös osapuolten aikovan aloittaa yhteistyön tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen alalla siten, että yhteistyötä lisätään monilla aloilla ja että molemmat osapuolet, sekä EU että Brasilia, hyötyvät tämän yhteistyön taloudellisista ja sosiaalisista eduista. 
Queiró (PPE-DE ),
    Äänestin Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen puolesta. Mielestäni on kehitettävä tarkoituksenmukaisia välineitä, joilla nykyistä yhteistyön määrää voidaan lisätä huomattavasti niiden toimien rajoissa, jotka kuuluvat kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön kuudennen puiteohjelman soveltamisalaan.
Tämän vuoksi parlamentin on edistettävä jatkossakin yhteistyömekanismien kehittämistä tieteellisten ja teknologisten innovaatioiden alalla. Eurooppalainen tutkimusalue on täydellinen ympäristö Brasilian ja EU:n välisen yhteistyön lisäämiselle ja tehostamiselle, kun otetaan huomioon tieteen ja teknologian merkitys taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä molempien osapuolten halu laajentaa ja lujittaa yhteistyötä aloilla, joilla voidaan saavuttaa yhteisiä etuja. 

Queiró (PPE-DE ),
    Euroopan unionin ja Meksikon tiedeyhteistyötä koskeva sopimus on ratkaiseva väline pyrittäessä kehittämään ja tehostamaan Meksikon ja EU:n välistä yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla.
Mielestäni on kehitettävä tarkoituksenmukaisia välineitä, joilla nykyistä yhteistyön määrää voidaan lisätä huomattavasti niiden toimien rajoissa, jotka kuuluvat kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön kuudennen puiteohjelman soveltamisalaan.
Tämän vuoksi parlamentin on edistettävä jatkossakin yhteistyömekanismien kehittämistä tieteellisten ja teknologisten innovaatioiden alalla. Eurooppalainen tutkimusalue on täydellinen ympäristö Brasilian ja EU:n välisen yhteistyön lisäämiselle ja tehostamiselle, kun otetaan huomioon tieteen ja teknologian merkitys taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä molempien osapuolten halu laajentaa ja lujittaa yhteistyötä aloilla, joilla voidaan saavuttaa yhteisiä etuja. 

Mölzer (NI ),
    Vapaan liikkuvuuden myöntäminen joillekin EU:n kansalaisille mutta sen kieltäminen toisilta on EU:n tasa-arvoisen kohtelun periaatteiden vastaista. Sveitsin soveltama kiintiöjärjestelmä takaa maalle mahdollisuuden torjua lisääntyvästä henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta mahdollisesti aiheutuvat kielteiset seuraukset.
Vaikka äänestin pöytäkirjan puolesta, haluan todeta, että Saksan niin kutsuttu viisumitapaus on nyt saanut uuden ulottuvuuden. Päätös, jonka mukaan liikkumisvapaus oli myönnettävä epäselvissä tapauksissa, johti kolmansien maiden kansalaisten hyväksyttyjen viisumihakemusten määrän dramaattiseen kasvuun. Määrä nousi yli kaksinkertaiseksi, ja monet "turistit" ottivat vastaan laitonta työtä tai päätyivät prostituution uhreiksi.
Avokätisyys, jonka seurauksia ei voida vielä arvioida, saattaa lisätä monien sveitsiläisten pelkoja ja epäilyksiä siinä määrin, että pöytäkirja jää hyväksymättä syyskuun mahdollisessa kansanäänestyksessä. Lopputuloksena saattaa olla, että EU:n on päätettävä, vetäytyykö se mieluummin vapaata liikkuvuutta koskevasta sopimuksesta kuin loukkaa uusia jäsenvaltioita. 
Queiró (PPE-DE ),
    EU:n ja Sveitsin välistä sopimusta henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ei laajennettu automaattisesti koskemaan uusia jäsenvaltioita EU:n toukokuussa 2004 tapahtuneen laajentumisen jälkeen.
Sveitsi hyötyy EU:n jäsenvaltioiden tavoin viimeaikaisesta laajentumisesta, sillä poliittinen vakaus on lisääntynyt sen maantieteellisillä naapurialueilla ja sisämarkkinat ovat laajentuneet.
Äänestin tämän suosituksen puolesta, koska tällä sopimuksella helpotetaan mielestäni huomattavasti sveitsiläisten työntekijöiden lähettämistä uusiin jäsenvaltioihin, joissa monilla sveitsiläisillä yrityksillä on toimintaa. Sveitsiläiset yritykset voivat myös ottaa aiempaa helpommin palvelukseensa uusien jäsenvaltioiden kansalaisia. Pitkällä aikavälillä kaikki EU:n jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansalaiset hyötyvät vapaasta liikkuvuudesta. 

Estrela (PSE ),
    Annoin puoltavan ääneni jäsen Coelhon suositukselle toiseen käsittelyyn; suosituksen aiheena oli ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden pääsy Schengenin tietojärjestelmään. Suositus heijastaa tarvetta torjua ajoneuvovarkauksia EU:ssa, jossa sisäiset rajatarkastukset on poistettu lähes kokonaan.
Kun otetaan huomioon Europolin julkaisema tieto, jonka mukaan EU:ssa varastettiin 1 149 114 autoa pelkästään vuonna 2002, EU:n on mielestäni ryhdyttävä kiireesti toimiin varastetuilla ajoneuvoilla käytävän kaupan torjumiseksi. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Katsomme, että nykyisen lainsäädännön oikeusperusta on väärä. Schengenin sopimuksen laajentaminen siten, että ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaaville jäsenvaltioiden yksiköille myönnetään pääsy Schengenin tietojärjestelmän tietoihin, ei voi perustua yhteiseen liikennelainsäädäntöön. Kyse on kolmanteen pilariin kuuluvasta asiasta, joka koskee oikeus- ja poliisiyhteistyötä. Tällaisista kysymyksistä päättäminen kuuluu neuvoston, ei parlamentin, tehtäviin.
Siksi Kesäkuun lista -puolueen edustajat äänestivät tarkistuksia vastaan. 
Queiró (PPE-DE ),
    Tarve varmistaa turvallisuus ja lainsäädännön noudattaminen aiempaa vapaammassa ja suuremmassa unionissa merkitsee, että pyrkiessään suojelemaan kansalaisia lainsäätäjien on taattava viranomaisille riittävät edellytykset turvallisuuden edistämiseen. Kansalaisia on kuitenkin suojeltava myös valtion tarpeettomalta ja ei-toivotulta sekaantumiselta yksityisiin asioihin. Toisin sanoen tasapaino turvallisuuden takaamisen ja vapauden edistämisen välillä on säilytettävä, kuten tavallista, myös vähäpätöisiltä näyttävissä kysymyksissä. Tämä pätee lainsäädäntöön, jota koskevaa suositusta käsittelemme. Äänestin suosituksen puolesta. 

Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström ja Westlund (PSE ),
    Kotitalouksien, maatalouden ja teollisuuden aiheuttamat saasteet lisääntyvät, mikä heikentää pohjaveden laatua. Pohjaveden pilaantuessa seuraukset ovat pitkäkestoisempia kuin pintaveden pilaantuessa. Pohjavesi on tärkeä luonnonvara niin juomaveden kuin teollisuuteen ja maatalouteen liittyvien prosessienkin kannalta. Siksi pohjavesiä on suojeltava nykyisen ja tulevan käytön mahdollistamiseksi.
Tämän vuoksi me sosiaalidemokraatit pidämme myönteisenä komission aloitetta, jonka aiheena ovat pohjavettä koskevat uudet säännökset.
Pohjavesi ei kuitenkaan ole samanlaista kaikkialla EU:ssa. Siksi on vaikea muodostaa yhteistä normia, joka sopisi EU:n kaikkiin pohjavesiesiintymiin ja jonka seuraukset olisivat ympäristön kannalta kaikkein edullisimpia. Mielestämme lähestymistapa, jossa otetaan paremmin huomioon EU:n eri osien pohjavesissä olevat huomattavat erot, olisi ollut ympäristön kannalta hyödyllisempi. 
Figueiredo (GUE/NGL ),
    Pohjaveden suojeluun pilaantumiselta on sovellettava ennalta varautumisen periaatetta. Tästä säädetään tällä hetkellä direktiivissä 80/68/EY, joka on voimassa vuoteen 2013 saakka.
Tämän jälkeen suojelua on jatkettava vuonna 2000 annetun niin kutsutun vesipuitedirektiivin sekä nyt ensimmäisessä käsittelyssään olevan direktiivin perusteella.
On esitetty monia näkemyksiä siitä, mikä lähestymistapa olisi valittava. Mietinnössä esitetään, että laatunormit määritetään ihmistä ja ympäristöä koskevan toksisuuden kriteerien mukaisesti, ja lisäksi siinä huomautetaan, että laatunormeja määrittäessään jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon vesissä luonnollisesti esiintyviksi todettujen aineiden pitoisuudet. Esittelijä kuitenkin korostaa, että uudella lainsäädännöllä on taattava vähintään nykyistä vastaava suojelun taso ja että pilaantumisen ehkäisyn on oltava tärkeimpiä tavoitteitamme.
Myöhemmin meillä on oltava myös poliittista tahtoa ryhtyä tarvittaviin toimiin pilaantumisen ehkäisemiseksi ja pohjaveden laadun turvaamiseksi. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Kesäkuun listan jäsenet on valittu varmistamaan, että EU:n tasolla päätetään ainoastaan rajatylittävistä ympäristökysymyksistä. Neuvostolla on oltava keskeinen asema tässä prosessissa. Pohjavesikysymys on osittain rajatylittävä kysymys. Pahoittelemme, ettei pohjavettä koskevassa direktiivissä viitata suuremmassa määrin toissijaisuusperiaatteeseen. Direktiiviä pohjaveden suojelusta pilaantumiselta onkin sovellettava noin kolmen vuoden ajan, minkä jälkeen se on korvattava direktiivillä, johon sisällytetään toissijaisuusperiaate. 
Grossetête (PPE-DE ),
    Äänestin tämän direktiivin puolesta.
Tässä direktiivissä ei pidä poiketa periaatteista, jotka hyväksyttiin vesipuitedirektiivin yhteydessä. Kun otetaan huomioon pohjavesiesiintymien huomattava monimuotoisuus Euroopassa, täsmällisiä tavoitteita voidaan asettaa ainoastaan paikallisella tasolla.
On epärealistista pyrkiä säätämään yhteisiä normeja koko unionille. Laatunormeja voidaan soveltaa unionin tasolla vain rajalliseen määrään parametrejä. Siksi pidänkin tässä tapauksessa hyväksyttävänä ehdotusta, jonka mukaan ainoastaan nitraatteja ja torjunta-aineita koskevista parametreistä säädettäisiin unionin tasolla.
Toisaalta meidän on asetettava tietyt tilanteet asiayhteyteensä. Laatunormin tai raja-arvon ylittyminen ei välttämättä merkitse, että pohjavesiesiintymä on heikkolaatuinen. Poikkeamien syyt on tutkittava, jotta vesipuitedirektiivissä suositetut toimenpiteet voidaan panna täytäntöön veden laadun palauttamiseksi ennalleen.
Lopuksi totean, että tiettyjen paikallisten olosuhteiden vuoksi aiempi saastuminen on otettava erityisesti huomioon, mutta tämä ei saa johtaa näiden vesiesiintymien automaattiseen väheksymiseen. On selvää, että näissä tapauksissa on sovellettava vesipuitedirektiivissä määriteltyjä toimenpiteitä pilaantumisen leviämisen ehkäisemiseksi. 
Queiró (PPE-DE ),
    Direktiivissä pohjaveden suojelusta pilaantumiselta tuodaan julki pohjaveden suojelua koskevat säännöt, mutta siinä ei määritellä selkeitä laatutavoitteita eikä esitetä perusteellista ja jatkuvaa arviota. Direktiiviä on muutettava niin, että on mahdollista kerätä lisää saatavilla olevaa tietoa pohjaveden laadusta Euroopassa. Jotta voimme saavuttaa pohjaveden hyvän kemiallisen tilan vuoteen 2015 mennessä, on ratkaisevan tärkeää, että puhdas pohjavesi pidetään puhtaana.
Äänestin tämän mietinnön puolesta, koska mielestäni on välttämätöntä parantaa välineitä ympäristön suojelemiseksi ja kohentaa Euroopan pohjavesiä koskevia laatutavoitteita. 

Cederschiöld, Fjellner, Hökmark ja Ibrisagic (PPE-DE ),
    Maltillisen kokoomuspuolueen jäsenet ovat kannattaneet äänestyksessä mietintöä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta annetun asetuksen muuttamisesta. Mielestämme on tärkeää, että säätiön työskentelytapoja ja sen hallintoneuvoston kokoonpanoa arvioidaan jatkuvasti, jotta säätiön toimintaa voidaan tehostaa. Koko parlamenttimme osallistuminen arviointiin aiheuttaisi kuitenkin ongelmia, sillä vain muutamat parlamentin jäsenet ovat perillä siitä, miten säätiö toimii.
Katsomme myös, että hallintoneuvoston jäsenten valinnan on perustuttava hakijoiden ansioihin ja että sen on tapahduttava sukupuolesta riippumatta. On organisaation edun mukaista, että sen hallintoneuvostossa on edustettuna erilaisia taitoja ja monenlaista kokemusta, mutta valintaa ei pidä valvoa poliittisesti. 
Queiró (PPE-DE ),
    Äänestin jäsen Harkinin mietinnön puolesta, sillä mielestäni meillä on edessämme uusia haasteita elin- ja työolojen alalla. Pidän tämän säätiön perustamisen taustalla olevia tavoitteita myönteisinä ja uskon, että esitetyillä tarkistuksilla edistetään varmasti sujuvaa ja tehokasta täytäntöönpanoa.
Hyvän hallinnon periaatteet ovat keskeisiä unionin toimielinten sujuvan toiminnan kannalta, ja siten myös toimielimiä koskevien perustuslaillisten tekstien muuttamisen ja arvioinnin on perustuttava näihin periaatteisiin. 
Silva Peneda (PPE-DE ),
    Vuonna 1975 annettua asetusta Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta ollaan muuttamassa ulkoisen tarkastuksen tulosten mukaisesti.
Säätiön tehtävänä on kehittää ajatuksia elin- ja työolojen parantamisesta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sekä tunnistaa muutokseen johtavat tekijät.
Tärkeimpien tarkistusten tarkoituksena on saada aikaan säätiön hallintoelinten sisäinen uudelleenjärjestely, lisätä riippumattomien asiantuntijoiden osallistumista ja kasvattaa työmarkkinaosapuolten ja kansallisten hallitusten edustajien sananvaltaa.
Tämän strategisen ja toiminnallisen muutoksen ansiosta säätiö voi tehdä työtään aiempaa tehokkaammin ja avoimemmin.
Tuottamalla tietoa ja analyysejä elin- ja työoloista säätiö on vaikuttanut huomattavasti yhteisön sosiaalipolitiikan kehittämiseen.
Siksi äänestin näiden tarkistusten puolesta. 

Queiró (PPE-DE ),
    Pidämme myönteisinä kaikkia toteutettavissa olevia toimia työturvallisuuden ja -terveyden parantamiseksi. Vaikka työturvallisuus- ja työterveystilanne Euroopan unionissa on verrattain hyvä, tilanteen parantamiseksi voidaan tehdä vielä paljon. Kaikkialla EU:ssa on edelleen tapauksia, joissa työturvallisuutta ja -terveyttä ei selvästikään ole taattu ja joissa sääntöjä ei noudateta. Siksi vakavia työhön liittyviä onnettomuuksia tapahtuu edelleen. Jotta voimme ehkäistä nämä onnettomuudet, meidän on rakennettava vakaa perusta asianmukaisella lainsäädännöllä, varmistettava tämän lainsäädännön noudattaminen ja edistettävä hyviä käytäntöjä. Toivon uuden viraston saavuttavan nämä tavoitteet. 
Silva Peneda (PPE-DE ),
    Työturvallisuus- ja työterveysviraston (Bilbao) toiminnan arvioimiseksi suoritetun ulkoisen tarkastuksen perusteella komissio on esittänyt joukon tarkistuksia viraston perustamista koskevaan asetukseen.
Äänestin mietinnön puolesta, sillä tarkistusten tarkoituksena on selkeyttää viraston tavoitteita ja velvollisuuksia, tehostaa sen toimintaa, kasvattaa työmarkkinaosapuolten sananvaltaa ja kehittää muiden sosiaalialalla toimivien elinten kanssa tehtävää yhteistyötä.
Virastolla on keskeinen asema levitettäessä tietoa ja rohkaistaessa ihmisiä vaihtamaan kokemuksia työturvallisuudesta ja -terveydestä. Tehtävä on ratkaisevan tärkeä, kun otetaan huomioon työhön liittyvien onnettomuuksien aiheuttamat järkyttävät murhenäytelmät, joiden inhimilliset ja taloudelliset kustannukset ovat mittaamattomat.
Virasto osallistuu myös päätöksentekoprosessiin toimittamalla unionin toimielimille tietoa, jota ne tarvitsevat sosiaalialan lainsäädännön hyväksymiseksi. Tätäkin tärkeämpää on, että virasto jakaa tietoa tämän lainsäädännön vaikutuksista pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Tiedon keräämisen ja jakamisen lisäksi virasto vastaa tästedes myös työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyvän tiedon analysoinnista.
Kannatan täydestä sydämestäni kaikkia tarkistuksia, joiden tarkoituksena on lisätä viraston avoimuutta ja tehokkuutta. 

Queiró (PPE-DE ),
    EU ei saa sivuuttaa kansainvälisissä kysymyksissä sitä, että eri jäsenvaltioilla on erilaiset suhteet kolmansiin maihin. Siksi lainsäädännöllä on varmistettava, että kukin jäsenvaltio pystyy toimimaan ja reagoimaan omaan tilanteeseensa suhteessa muuhun maailmaan.
Koska mekanismin käyttäminen on ollut vaikeaa, sitä ei ole sovellettu käytännössä. Siksi kannatan aloitetta sen joustavuuden lisäämiseksi. Lisäksi mahdollisuus valita muita keinoja ja toimia voi hyvinkin osoittautua hyödylliseksi ja tehokkaaksi lähestymistavaksi. Näistä syistä katson, että meidän on syytä kannattaa saavutettua ratkaisua. 

Figueiredo (GUE/NGL ),
    Kuten olen todennut aikaisemmissa äänestysselityksissä, on mahdotonta hyväksyä sitä, että uusia jäsenvaltioita painostetaan saattamaan yhteisön säännöstö osaksi kansallista lainsäädäntöä. Painostusta perustellaan sillä, että ellei yhteisön säännöstöä saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä, Euroopan talouden kasvu estyy ja alueelliset erot kasvavat.
Tämä politiikka perustuu kahdenlaisiin normeihin. Yhtäältä sanotaan, että meidän on edistettävä ja kehitettävä sisämarkkinoita ja poistettava esteet yhdenmukaistamalla kansallista lainsäädäntöä, jotta tavarat, palvelut ja pääoma voivat liikkua vapaasti. Toisaalta politiikalla pyritään rajoittamaan uusien jäsenvaltioiden kansalaisten liikkuvuutta ja heidän oikeuksiaan.
Käsiteltävänämme olevassa mietinnössä ei oteta huomioon uusien jäsenvaltioiden ominaispiirteitä eikä sitä, että ne ovat jäljessä muista jäsenvaltioista. Mietinnössä ei myöskään puututa tarpeeseen ottaa käyttöön toimia, joilla markkinoiden toimintaa tuetaan siten, että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus lisääntyvät.
Koheesiopolitiikan rahoitusta on lisättävä rahoitusnäkymissä, jotta voimme edistää yhdentymistä parantamalla talouskehityksen edellytyksiä eli lisäämällä työpaikkoja ja sosiaalista osallisuutta sekä poistamalla epätasapainotila laajentuneen EU:n alueiden ja maiden väliltä. Tällä tavoin voidaan säilyttää tuki Portugalin kaltaisille maille, jotka ovat rakenteellisesti jäljessä muista. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    ( Pidämme EU:n sisämarkkinoiden tehokkuutta tärkeänä asiana. On luonnollista, että myös uusien jäsenvaltioiden on sopeuduttava sisämarkkinoihin. Vastustamme kuitenkin poliittisten kantojen sisällyttämistä mietinnön perusteluihin ja sitä, että komissio antaa lisämäärärahoja ammatillisten elinten kehittämiseen uusissa jäsenvaltioissa. 
Queiró (PPE-DE ),
    Äänestin tämän mietinnön puolesta, koska mielestäni uusien jäsenvaltioiden tilannetta on arvioitava tarkasti. Esteet tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle on poistettava, ja esteet on korvattava avoimilla markkinaehdoilla. Näin nämä taloudet saavat mahdollisuuden kasvaa.
Mielestäni näiden uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen on ennen kaikkea yksityisen sektorin vastuulla, mutta samalla viranomaisten on varmistettava, että sisämarkkinoita koskevat direktiivit saatetaan asianmukaisesti ja hyvissä ajoin osaksi kansallista lainsäädäntöä. 

Ursula Stenzel (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, haluan esittää äänestysselityksen, joka liittyy äänestykseen jäsen Coveneyn ihmisoikeuksia käsittelevästä mietinnöstä. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä pitää Coveneyn mietintöä kokonaisuudessaan hyvin myönteisenä ja äänestikin sen hyväksymisen puolesta. Kuten parlamentin kaikki ihmisoikeuksia käsittelevät mietinnöt, tämäkin mietintö sisältää poliittisen viestin, ja jäsen Coveney, jota ryhmäni pitää suuressa arvossa, on onnistunut säilyttämään tasapainon parlamentin poliittisten suuntausten välillä. Tästä syystä olen sitäkin hämmästyneempi ja huolestuneempi parlamentin sosialistiryhmän asenteesta: kyseinen ryhmä äänesti lopulta tyhjää – vaikka oli varmistanut kahden aborttia koskevan tarkistuksensa hyväksymisen – pelkästään siitä syystä, että sen Kuubaa ja Venezuelaa koskevia tarkistuksia ei hyväksytty. Tämä on poliittisesti tyylitöntä. PPE-DE-ryhmä tunnustaa koko mietinnön merkityksen ja äänesti sen puolesta.
Haluan kuitenkin tehdä selväksi, että suhtaudumme hyvin huolestuneesti tarkistuksiin 8 ja 9 ja että olemme jättäneet omien jäsentemme harkintaan, äänestävätkö he niiden puolesta vai niitä vastaan. Miksi näin on? Ensinnäkin tarkistuksissa vaaditaan mahdollisuutta aborttiin, mikä ei suinkaan ole omiaan ehkäisemään ihmisoikeusloukkauksia. Tarkistuksissa on kyse ennen kaikkea raiskatuista naisista, vaikka raiskaukset tuomitaan selkeästi muualla mietinnössä. Toiseksi näissä tarkistuksissa vihjataan epäsuorasti, että abortti kuuluu ihmisoikeuksiin. Abortti ei kuitenkaan ole ihmisoikeus: päinvastoin, se on loukkaus ihmisoikeuksia vastaan. Tätä mieltä on myös Yhdistyneet Kansakunnat. Kolmanneksi 8 ja 9 artikla ovat toissijaisuusperiaatteen vastaisia. EU:lla ei ole valtuuksia käsitellä tätä kysymystä, joka kuuluu kansalliseen toimivaltaan, ja siksi suurin osa ryhmämme jäsenistä, joilla oli siis vapaus äänestää omantuntonsa mukaan, torjui nämä artiklat. Itse kuuluin juuri tähän joukkoon.
Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun parlamenttimme vasemmistoryhmät ovat pyrkineet käyttämään hyväkseen ihmisoikeuksia käsittelevää mietintöä vapauttaakseen aborttiin liittyviä käytäntöjä. Se, että enemmistö haluaa vapauttamista, ei tee abortista hyväksyttävää. Vapauttaminen ei ole myöskään sitovaa, sillä itse mietintökään ei ole sitova. Tämän vuoksi PPE-DE-ryhmä on tietoisesti jättänyt nämä kysymykset jäsentensä omaan harkintaan ja suhtautuu kielteisesti tarkistusten 8 ja 9 sisältöön. 
Martin Schulz (PSE ).
    En olisi pyytänyt puheenvuoroa, ellei jäsen Stenzel olisi hyökännyt ryhmäämme vastaan epäasiallisella tavalla, joka on täysin sopimaton parlamentin jäsenen arvolle. Haluan sanoa jäsen Stenzelille kaksi asiaa. Kunnioitamme niin abortin kuin tämän keskustelunkin osalta jokaisen jäsenen oikeutta tehdä päätös omantuntonsa mukaan. Se on harvoin tarpeen parlamentin keskusteluissa: poliittisten ryhmien ei tarvitse kovinkaan usein sallia jäsentensä äänestää omantuntonsa mukaan. Tällaisia kysymyksiä esiintyy harvoin, mutta tämä on yksi niistä.
Jos jäsen Stenzel tarkastelee äänestyksen tulosta, hänen ei liene vaikeaa nähdä, ettei mietintöä olisi hyväksytty, jos ryhmämme olisi äänestänyt sitä vastaan. Ryhmämme "ei" olisi riittänyt mietinnön kumoamiseen. Mietinnössä oli tiettyjä keskeisiä kohtia, joista olimme eri mieltä, mutta olimme varsin tyytyväisiä muihin kohtiin. Äänestimme tyhjää, koska halusimme auttaa tätä mietintöä saamaan enemmistön tuen, mutta myös siksi, että halusimme tuoda esiin epäilyksemme. Jos jäsen Stenzel pitää tätä tyylittömänä, hänen pitäisi kenties pohtia, tuomitseeko hän meidät väärin perustein. 
Puhemies.
   Kiitoksia, hyvä jäsen Schulz. En ole varma, osuuko olettamuksenne täysin oikeaan. 
Allister (NI ),
    Vaikka kannatankin suurelta osin mietinnön sisältöä, koin tarpeelliseksi äänestää tyhjää. Tähän olivat syynä tarkistukset, joissa suhtaudutaan myönteisesti pyynnöstä tehtävään aborttiin sekä kuolemanrangaistuksen kertakaikkiseen kieltämiseen. Pidän kuolemanrangaistusta perusteltuna maissa, joiden avoin ja oikeudenmukainen oikeusjärjestelmä perustuu asianmukaisiin oikeudenkäynteihin. Olen tyytyväinen erityisesti mietinnön suoriin terrorismin vastaisiin äänenpainoihin, kuten toteamukseen, jonka mukaan demokraattisten hallitusten on päättäväisesti tuhottava kaikki terroristiverkostot, mietinnössä esitettyyn paheksuntaan komission täyskäännöksestä Kiinaa koskevan asevientikiellon osalta sekä siihen, että mietinnössä nostetaan esiin kansalaisten vainoaminen monissa maailman maissa heidän tunnustamansa kristinuskon vuoksi. Olisin tosin toivonut mietinnön olevan selkeämmän ja keskittyneen erityisesti kysymykseen, joka liittyy protestanttisiin vähemmistöihin kuuluvien kansalaisten oikeuksien järkyttävään polkemiseen esimerkiksi Eritreassa, Vietnamissa, Pohjois-Koreassa, Kolumbiassa, Burmassa, Indonesiassa, Laosissa, Egyptissä, Kiinassa, Sri Lankassa ja Pakistanissa. On mahdotonta hyväksyä vainoja ja pidätyksiä, jotka kohdistuvat moitteettomiin kansalaisiin, joiden ainoa rikos on, että he elävät aidon uskonsa mukaisesti. Ilmaisunvapautta, kokoontumisvapautta ja uskonnonvapautta on puolustettava kaikkialla maailmassa. 
De Rossa (PSE ),
    Pidän myönteisenä Simon Coveneyn mietinnön antamaa laaja-alaista sysäystä, mutta mielestäni siinä ei mennä riittävän pitkälle tarkasteltaessa polttavaa tarvetta tukea erityisin toimin naisia, jotka ovat joutuneet väkivallan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi. Mietinnössä pannaan merkille joukkoraiskausten merkitys ja todetaan, että seksuaalisen väkivallan uhrit altistuvat HI-virukselle/aidsille. Siinä ei kuitenkaan ehdoteta näille uhreille minkäänlaista välitöntä huolenpitoa. Tämän vuoksi kannatan tarkistusta 8, jossa vaaditaan näille uhreille mahdollisuutta saada kondomeja taudin leviämisen ehkäisemiseksi sekä mahdollisuutta tehdä abortti, mikäli raiskauksesta seuraa ei-toivottu raskaus.
Mietinnössä olisi myös tunnustettava, kuten tarkistuksessa 9 vaaditaan, että voimme varmistaa seksuaalisen väkivallan asianmukaisen torjumisen ainoastaan kunnioittamalla täysimääräisesti lisääntymisterveyttä koskevia oikeuksia.
Itse pidän seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ihmisoikeutena, joka on tunnustettava täysimääräisesti ja taattava jokaiselle miehelle, naiselle ja lapselle unionin jäsenvaltioissa ja kaikkialla maailmassa. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Tässä mietinnössä on kyse vuosittaisesta ihmisoikeusraportista sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta. EU:lla on vastuu ihmisoikeuksista välittömillä naapurialueillaan, jotka koostuvat lähinnä Itä- ja Keski-Euroopan mahdollisista tulevista jäsenvaltioista. Ihmisoikeuksien maailmanlaajuinen turvaaminen ei ole kuitenkaan EU:n vaan YK:n tehtävä.
Päätöslauselmassa on myönteisiä näkökohtia, joita kannatamme. Niihin kuuluvat esimerkiksi vaatimus ympäristöön liittyvän työn lisäämisestä sekä kansainvälisen rikostuomioistuimen tukeminen. Päätöslauselmassa on kuitenkin pitkälti kyse EU:n ulkopoliittisen aseman vahvistamisesta. Siksi äänestämme tyhjää koko päätöslauselman osalta. 
Guerreiro (GUE/NGL ),
    Voisin kirjoittaa yhtä ja toista tästä parlamentin vuosittaisesta mietinnöstä, jota on viime vuosien tapaan käytetty poliittisena painostus- ja sekaantumiskeinona. Niin kutsuttuina ystävinä pidetyt maat välttyvät tässäkin mietinnössä arvostelulta, jonka kohteeksi joutuvat Yhdysvaltojen ja EU:n maalitauluiksi tuomitut maat.
Monien esimerkkien joukosta mainittakoon, että mietinnössä
- sivuutetaan Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten sotilaallinen miehitys Irakissa; miehitysjoukkoihin viitataan kaunistelevasti "maahan sijoitettuina sotilasvoimina"
- ei tuomita Israelin hallitusta Palestiinan sotilaallisesta miehityksestä eikä turva-aidan rakentamisesta; sen sijaan siinä ilmaistaan parlamentin "huoli turva-aidan/muurin olemassaolosta".
Lisäksi mietinnössä
- "tuomitaan" neuvoston toimet Kuuban vastaisten sanktioiden kumoamiseksi; nämä toimet ovat yhdenmukaisia Yhdysvaltojen Kuuban-politiikan kanssa
- pyydetään yllättäen Venezuelan hallitusta turvaamaan "ilmaisunvapaus sekä vapaa tiedonsaanti" tilanteessa, jossa ylivoimainen enemmistö maan tiedotusvälineistä on sellaisten voimien valvonnassa, jotka eivät kaihda mitään keinoja demokratian horjuttamiseksi.
Kaikesta huolimatta vain oikeisto hyväksyi tämänvuotisen mietinnön. Mietinnön puolesta äänestäneiden määrä oli huomattavasti pienempi kuin niiden, jotka äänestivät tyhjää tai vastustivat mietintöä, kuten me teimme. 
Le Rachinel, Fernand (NI ),
    Euroopan parlamentin ihmisoikeuksia koskevassa mietinnössä kerrotaan vuosittain maailmalle, miten ihmisoikeuksia on kunnioitettava. Siinä ei kuitenkaan mainita tilannetta unionin omissa jäsenvaltioissa.
Haluan kiinnittää huomionne Marek Dochnalin ja Krzysztof Maciej Popendan tapaukseen. Kyse on kahdesta puolalaisesta liikemiehestä, jotka ovat olleet vangittuina lokakuusta 2004 lähtien. Heitä vastaan nostettuja syytteitä on muutettu useaan kertaan, ja vangitsemisen mahdollistavia syyttämismenettelyjä on pitkitetty ilman mitään todellista oikeusperustaa. Näin on loukattu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määriteltyä syyttömyysolettamaa. Tuomareita on yritetty painostaa julkistamalla kyseisten henkilöiden henkilöllisyys ja valokuvat, mikä on Puolan lainsäädännön vastaista. Myös heidän yksityis- ja perhe-elämästään on julkistettu tietoja, jotka eivät liity oikeudellisiin tutkimuksiin. Näin on loukattu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklaa.
Nämä kaksi miestä ovat poliittisen vainon uhreja. Vainoamalla heitä pyritään kenties osoittamaan vääräksi todistus, jonka Dochnal antoi parlamentin valiokunnalle sen tutkiessa mahdollisia yhteyksiä tiettyjen puolalaispoliitikkojen ja tiettyjen öljy-yhtiöiden välillä. Toivon ja uskon, että Euroopan parlamentti reagoi tähän väärinkäytökseen. 
Libicki (UEN ),
    Vastustin äänestyksessä Coveneyn mietintöä vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2004 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta. Ratkaisuni johtui siitä, että vasemmisto ja liberaalit lisäsivät mietintöön säännöksiä niin kutsuttujen lisääntymisoikeuksien laajentamiseksi keinona ehkäistä aidsin leviämistä, vaikka huomattava osa parlamentin jäsenistä vastustaa tätä. Maailman terveysjärjestön mukaan lisääntymisoikeuden käsite kattaa myös abortin. Mietintöön lisättiin myös säännöksiä, jotka takaavat raiskausten uhreille pikaisen mahdollisuuden aborttiin.
Pidän aborttia julmana käytäntönä, jota on mahdoton hyväksyä moraalisesti.
Kun otetaan huomioon, että näkemykset abortista jakautuvat voimakkaasti Euroopassa, katson, ettei näin kiistanalaisia säännöksiä pidä sisällyttää mihinkään Euroopan parlamentin asiakirjaan.
Vaikka otamme huomioon asiaa koskevat nykyiset näkemyserot, en usko, että kukaan voi nykytiedon perusteella väittää järkeenkäyvästi, ettei abortti olisi hyökkäys ihmiselämää vastaan.
Näistä syistä en voi kannattaa mietintöä, joka sisältää mainitun kaltaisia säännöksiä. 
Meijer (GUE/NGL ),
    Edustamassani Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmässä/Pohjoismaiden vihreässä vasemmistossa on arvosteltu huomattavasti ehdotuksen valikoivuutta, ja tämän vuoksi osa kollegoistani on äänestänyt sitä vastaan. Kukaan ei ole kiistänyt, etteikö mietintö sisältäisi monia perusteltuja huomioita ihmisoikeusloukkauksista Euroopan unionin ulkopuolella, mutta on silmiinpistävää, että Israelin ja Turkin kaltaiset maat ja Kolumbian hallitus säästetään arvostelulta, jollaista esitetään Kuubaa, Venezuelaa ja Kolumbian sissiliikkeitä kohtaan. Venezuelassa, jossa suurin osa tiedotusvälineistä on opposition hallinnassa, lehdistönvapauden oletetaan olevan puutteellinen. Tällaisesta asenteesta saa sen vaikutelman, etteivät liittolaiset tee koskaan virheitä ja etteivät muut tee asioita koskaan oikein. Niin vasemmistolla kuin oikeistollakin on takanaan pitkä valikoivuuden perinne niiden puolustaessa ihmisoikeuksia: ihmisoikeuksien puutetta on käytetty erityisen tehokkaana aseena poliittisia vastustajia vastaan. Meidän on lopetettava tämä käytäntö ja suhtauduttava – vähättelyn sijaan – vakavasti liittolaistemme virheiden arvostelemiseen. Ellei oikeisto olisi juuri vahvistanut vastustavansa EU:n parannettua politiikkaa Yhdysvaltojen harjoittaman Kuuban eristyksen suhteen, olisin arvostelusta huolimatta äänestänyt mietinnön puolesta yhdessä pohjoismaisten ja saksalaisten kollegojeni kanssa. 
Pflüger (GUE/NGL ),
    En voi äänestää mietinnön puolesta, koska siinä suhtaudutaan epämääräisesti huomattaviin ihmisoikeusongelmiin ja koska siinä sivuutetaan tietyt ongelmat kokonaan. Mainitsen tästä viisi esimerkkiä.
Ensinnäkään mietinnössä ei mainita sanallakaan väärinkäytöksistä ja kidutuksesta, joihin Yhdysvaltojen sotilaat ovat syyllistyneet Irakissa. Näiden rikosten tekijöihin ei viitata yksiselitteisesti. Mietinnöstä on turha etsiä vaatimuksia syytteeseenpanosta kansainvälisessä rikostuomioistuimessa.
Toiseksi mietinnössä ei viitata Irakin yhä jatkuvaan miehitykseen eikä ihmisoikeusloukkauksiin, joita maassa tapahtuu päivittäin. Mietinnössä ei tuomita tätä kansainvälisen oikeuden loukkausta.
Kolmanneksi mietinnössä ei käsitellä lainkaan länsimaiden väliintulosotia eikä niihin liittyviä ihmisoikeusloukkauksia. Tekstissä ei ole omistettu ainuttakaan riviä yli 100 000 irakilaiselle siviilille, jotka saivat surmansa kansainvälisen liittoutuman hyökkäyksessä. Mietinnössä ei tuomita terrorismin torjunnan varjolla suoritettuja sotilaallisia väliintuloja – joita kuvataan myös humanitaarisiksi väliintuloiksi – eikä niin kutsuttua aseidenriisuntasotaa, jotka kaikki ovat olleet kansainvälisen oikeuden vastaisia.
Neljänneksi mietinnössä ei pidetä ongelmana ihmisoikeuksiin liittyviä uhkia, jotka aiheutuvat EU:n militarisoinnista, etenkään kun militarisointia ollaan pönkittämässä EU:n perustuslailla.
Viidenneksi on skandaali, ettei Turkin ihmisoikeustilanteesta ole mietinnössä minkäänlaista mainintaa, eikä tätä puutetta korjaa vakuutus, jonka mukaan aihetta käsitellään erillisessä mietinnössä. On käsittämätöntä, että aihe pitäisi lakaista maton alle, etenkin kun otetaan huomioon ihmisoikeusloukkausten lisääntyminen maassa. 
Queiró (PPE-DE ),
    Jäsen Coveneyn mietinnössä esitetty yleiskuva ihmisoikeuksien suojelusta maailmassa on valitettavan täsmällinen. Kun tarkastelemme tätä mietintöä omasta etuoikeutetusta tilanteestamme käsin ja omalta puoleltamme maailmaa, on väistämätöntä, että tunnemme velvollisuudeksemme ryhtyä tehokkaisiin yhteisiin toimiin ihmisoikeuksien suojelemiseksi (ja demokratian suojelemiseksi, sillä älkäämme unohtako, että nämä kaksi käsitettä ovat luonnostaan yhteydessä toisiinsa; ilman demokratiaa ei ole myöskään ihmisoikeuksien suojelua).
Kun aihe on näin laaja, kaikkien näkökohtien käsitteleminen on mahdotonta, mutta yhden näkökohdan haluan nostaa esiin. Olen huolissani siitä, ettei monille eurooppalaisille poliitikoille ole selvää – vaikkei tämä olekaan ainoastaan eurooppalaisten poliitikkojen puute – että terrorismi on kaikkein suurin uhka yhteiskunnillemme ja että se on uhka kansalaisillemme (en korosta, että he ovat viattomia kansalaisia, sillä tämä tarkoittaisi, että mikäli kansalaiset eivät ole viattomia, terrorismille voisi olla jonkinlainen oikeutus), yhteiskunnillemme, näiden yhteiskuntien edustamalle mallille ja demokratialle itselleen.
Lähettäkäämme tällä mietinnöllä selkeä viesti siitä, että Euroopan unioni aikoo edistää määrätietoisesti ihmisoikeuksia ja demokratiaa. 
Ribeiro e Castro (PPE-DE ),
    Haluan kiittää jäsen Coveneya tästä vuosittaisesta mietinnöstä ja uudesta järjestelmästä, jonka hän on esitellyt.
Lopullisessa päätöslauselmassa esitetään vaatimuksia Kuuban kommunistihallinnolle ja tuomitaan terrorismi jyrkin sanakääntein. Nämä kysymykset ovat erityisen lähellä sydäntäni, ja olen käsitellyt niitä Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän ihmisoikeuskoordinaattorina. Olin tyytyväinen siihen, ettei äänestyksessä hyväksytty kommunistisen ja sosialistisen vasemmiston yrityksiä poistaa päätöslauselmasta Kuuban diktatuurin suoraa tuomitsemista.
Päätöslauselmassa käsitellään tarkoituksenmukaisesti myös muita kysymyksiä, kuten ihmiskauppaa ja ihmiselinten kauppaa, joita olen seurannut huolestuneena. Tämä on uutta ja myönteistä.
Paheksun vasemmiston manipuloivaa strategiaa, jossa oikeus aborttiin esitetään perustavanlaatuisena ihmisoikeutena. Vasemmiston edustajat menivät niin pitkälle, että he estivät äänestyksen esittelijän suullisesta tarkistuksesta, jonka sisältö oli seuraava: "panee merkille joukkoraiskausten merkityksen naisten ja tyttöjen altistamisessa HI-virukselle/aidsille; kehottaa EU:ta varmistamaan, että täysimittainen lääketieteellinen hoito on välittömästi kaikkien raiskattujen naisten ja tyttöjen ulottuvilla". Kun tämä suullinen tarkistus hylättiin, kaikki vasemmiston esittämät tarkistukset hyväksyttiin, mutta silti vasemmisto äänesti tyhjää lopullisessa äänestyksessä. Tämä on osoitus heidän halustaan manipuloida tärkeä ihmisoikeuskatsaus mieleisekseen. 
Szymański (UEN ),
    Vastustin äänestyksessä Coveneyn mietintöä vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2004 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta. Ratkaisuni johtui siitä, että vasemmisto ja liberaalit lisäsivät mietintöön säännöksiä niin kutsuttujen lisääntymisoikeuksien laajentamiseksi keinona ehkäistä aidsin leviämistä, vaikka huomattava osa parlamentin jäsenistä vastustaa tätä. Maailman terveysjärjestön mukaan käsite lisääntymisoikeus kattaa myös abortin. Mietintöön lisättiin myös säännöksiä, jotka takaavat raiskausten uhreille pikaisen mahdollisuuden aborttiin.
Pidän aborttia julmana käytäntönä, jota on mahdoton hyväksyä moraalisesti.
Kun otetaan huomioon, että näkemykset abortista jakautuvat voimakkaasti Euroopassa, katson, ettei näin kiistanalaisia säännöksiä pidä sisällyttää mihinkään Euroopan parlamentin asiakirjaan.
Vaikka otamme asiaa koskevat nykyiset näkemyserot huomioon, en usko, että kukaan voi nykytiedon perusteella väittää järkeenkäyvästi, ettei abortti olisi hyökkäys ihmiselämää vastaan.
Näistä syistä en voi kannattaa mietintöä, joka sisältää mainitun kaltaisia säännöksiä. 
Tannock (PPE-DE ),
    Haluan selittää, miksi suuri osa valtuuskunnastamme äänesti tyhjää Coveneyn mietinnön osalta. Tuemme tätä mietintöä hyvin laajalti, sillä kannatamme korkeinta mahdollista yhteiskunnallisten ja poliittisten ihmisoikeuksien tasoa kaikkialla maailmassa sekä hyvää hallintotapaa ja demokratiaa ihanteellisen hallinnon muotoina.
Puolueemme omaksuman poliittisen kannan mukaan emme kuitenkaan hyväksy kansainvälistä rikostuomioistuinta, ja siksi emme voi kannattaa tarkistusta 45. Tarkastelemme parhaillaan kysymystä, joka koskee irrottautumista YK:n pakolaisia koskevasta Geneven yleissopimuksesta, jotta voimme saada maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan takaisin hallintaamme. Tämän vuoksi emme voi kannattaa tarkistusta 35.
Kuolemanrangaistuksen langettamista kaikkein vakavimmista rikoksista sekä aborttia pidämme omantunnon kysymyksinä, emmekä ole määrittäneet kantaamme suuntaan tai toiseen.
Näiden näkökohtien perusteella olemme äänestäneet tyhjää koko mietinnön osalta. 
Wagenknecht (GUE/NGL ),
    En voi äänestää mietinnön puolesta. Vaikka siinä mainitaan lukuisia tärkeitä näkökohtia – kuten ihmisoikeusloukkaukset Länsi-Saharassa, jonka Marokko on miehittänyt laittomasti ja joka usein unohdetaan – sille on yleisesti ottaen tunnusomaista yksipuolinen katsantokanta ja ihmisoikeusloukkausten valikoiva arvostelu erityisesti tapauksissa, joissa se on poliittisesti sopivaa. Mietinnössä ei kaihdeta edes tosiasioiden vääristelyä. Joistakin merkittävistä ihmisoikeuksiin liittyvistä ongelma-alueista mietinnössä ei sen sijaan ole minkäänlaista mainintaa.
Ensinnäkin pidän perin irvokkaana, että mietinnössä puhutaan ilmaisunvapauden rajoittamisesta Venezuelassa ja kehotetaan maan hallitusta ryhtymään asianmukaisiin toimiin, kun otetaan huomioon, että suurin osa tiedotusvälineistä on opposition hallinnassa.
Toiseksi Kolumbian tilannetta arvioitaessa sivuutetaan täysin hallituksen vakavat ihmisoikeusloukkaukset ja tuomitaan sissit yksipuolisesti.
Kolmanneksi on ihmisoikeuksien kannalta täysin käsittämätöntä, että parlamentti arvostelee EU:n varovaisia toimia Kuuban-suhteiden palauttamiseksi. 
Neljänneksi Turkin vakavia ihmisoikeusongelmia ei käsitellä lainkaan.
Pidän hyvin ongelmallisena, ettei mietinnössä käsitellä juurikaan sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksia ja että siinä pidätytään poikkeuksetta itsekriittisistä huomioista, jotka koskisivat ihmisoikeustilannetta EU:ssa ja EU:n roolia maailmassa. Tämä on ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia ja jakamattomia. 
Záborská (PPE-DE ),
    Kaikki äänestäjät haluavat valitsemiensa poliitikkojen pysyttelevän sillä perustalla, jolta heidät on valittu.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän jäsenenä olen sitoutunut kunnioittamaan ryhmämme edustamaa kristillisdemokraattista arvoperustaa, johon kuuluvat ihmisarvon suojeluun ja edistämiseen liittyvät periaatteet ja näin ollen myös se, että kunnioitamme oikeutta elämään ja jokaisen ihmisen ainutlaatuisuutta hedelmöityksestä aina luonnolliseen kuolemaan saakka.
Kun poliittisessa ohjelmassa määritellään ryhmän edistämät arvot, on luonnollista noudattaa tätä ohjelmaa myös äänestyksissä.
Äänestäjät eivät halua valitsemiensa edustajien pettävän heitä, etenkään kun on kyse keskeisistä arvoista, joita puolustamaan he ovat meidät valinneet.
Elämän suojelu sen kaikissa vaiheissa hedelmöityksestä aina luonnolliseen kuolemaan saakka kuuluu erottamattomana osana kaikkiin poliittisiin laskelmiin. Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden käsite sisältää toimet ei-toivottujen raskauksien keskeyttämiseksi. Siksi äänestin tarkistuksia 8 ja 9 vastaan. Kun nämä tarkistukset hyväksyttiin, ne muuttivat päätöslauselmaa tavalla, joka on ristiriidassa PPE-DE-ryhmän arvoperustan kanssa. 

De Rossa (PSE ),
    Tuen PSE-ryhmän päätöslauselmaa (B6-0275/2005) ja yhteistä päätöslauselmaa komission julkilausumasta, jonka aiheena on romanien tilanne Euroopan unionissa.
Vuonna 1984 parlamentti tunnusti ensimmäisen kerran, että romanit kärsivät edelleen syrjinnästä lainsäädännössä ja käytännössä, ja kehotti jäsenvaltioiden hallituksia lopettamaan romanien syrjinnän kaikissa muodoissaan.
Valitettavasti nämä päätelmät osuvat oikeaan edelleen, 21 vuotta myöhemmin: romanit ja kiertolaiset kärsivät edelleen syrjinnästä lainsäädännössä ja käytännössä.
Myönteisen kehityksen merkkejä ovat mielestäni perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevien komission jäsenten ryhmän perustaminen sekä komission puheenjohtajan Barroson sitoutuminen romanien ja kiertolaisten sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen.
Nyt odotamme komission jäsenten ryhmän ja asianosaisten pääosastojen konkreettisia toimia. Komission on torjuttava romanien ja kiertolaisten sosiaalista syrjäytymistä jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja muissa unionin nykyisten rajojen ulkopuolisissa maissa sekä ryhdyttävä kiireesti toimiin laajalle levinneen romani- ja kiertolaisvastaisen hengen taltuttamiseksi Euroopassa. Tämä merkitsee, että rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY on pantava täytäntöön täysimääräisesti ja asianmukaisesti. 
Figueiredo (GUE/NGL ),
    Annoimme puoltavan äänemme tälle yhteiselle päätöslauselmalle, jonka laatimiseen itsekin osallistuimme, sillä mielestämme on välttämätöntä kitkeä romaneihin jatkuvasti kohdistuvat väkivaltaiset rasismin ja rotusyrjinnän muodot. Olemme myös tietoisia siitä, että mustalaisvastaisuuteen ja romanivihaan perustuvien rikosten rankaisematta jättäminen heikentää oikeusvaltioperiaatetta ja demokratiaa ja kannustaa helposti uusiin rikoksiin, ja että rankaisematta jättämisen poistaminen edellyttää päättäväisiä toimia.
Huhtikuun 8. päivä on nimetty kansainväliseksi romanipäiväksi. Sitä pidetään romanien vuosipäivänä ja tapahtumana, jonka tarkoituksena on lisätä tietämystä Euroopan suurimmasta etnisestä vähemmistöstä ja sen sosiaalisen syrjäytymisen laajuudesta.
Mielestämme on tärkeää tuomita jälleen kerran jyrkästi kaikki syrjinnän muodot, mukaan lukien romanien syrjintä.
Odotamme, että romanien oikeuksia kunnioitetaan kaikissa jäsenvaltioissa ja että jäsenvaltiot toteuttavat toimet, joita tarvitaan kielteisten stereotypioiden torjumiseksi; nämä stereotypiat johtavat romaneihin kohdistuvaan syrjintään, vihaan ja rasismiin. Lisäksi odotamme jäsenvaltioiden torjuvan romanivihan kaikkia muotoja niin paikallisella, alueellisella, kansallisella kuin unioninkin tasolla. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    EU on arvojen unioni ja siten vastuussa ihmisoikeuksien jatkuvasta kunnioittamisesta rajojensa sisällä. Siksi EU:lla on jäsenvaltioidensa kautta velvollisuus kiinnittää huomiota romanien suojattomaan asemaan ja edistää heidän integroitumistaan yhteiskuntaan. 
Kirkhope (PPE-DE ),
    Brittiläisten konservatiivikollegojeni tavoin tuomitsen täysin ja varauksetta kaikki rasismin ja muukalaisvihan muodot. Emme kuitenkaan voi tukea tätä päätöslauselmaa, koska mielestämme romanien kaltaisen yksittäisen vähemmistöryhmän asemaa ei voida parantaa lokeroimalla se erilleen muista: tällöin on olemassa vaara, että eristäminen vain lisääntyy. Katsomme, että lokeroinnin sijaan on parasta sisällyttää syrjinnän ja ennakkoluulojen – joista romanit epäilyksettä kärsivät – torjuminen talous- ja sosiaalipolitiikan valtavirtaan. 
Lambrinidis (PSE ),
   – Pasok-puoluetta edustavat Euroopan parlamentin jäsenet äänestävät romaneja koskevan päätöslauselman puolesta. Tämänpäiväisen päätöslauselman perusteella romanien sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjunta on nostettava Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden painopistealueeksi.
Samalla panemme merkille, että kansallisten, etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen määritelmät sekä väestöryhmien jakautuminen valtion rajojen sisällä poikkeavat toisistaan unionin eri jäsenvaltioissa. Tämä johtuu kansallisista lainsäädännöistä ja/tai kansainvälisistä yleissopimuksista (kuten Kreikan tapauksessa), joita ei pidä missään tapauksessa haastaa tai vahingoittaa tällä päätöslauselmalla. 
Meijer (GUE/NGL ),
    EU:n 25 jäsenvaltiosta vain seitsemässä väkiluku on suurempi kuin romanien määrä EU:n nykyisellä ja tulevalla alueella. Romanit ovat kansakunta ilman valtiota, ja heitä pidetään vähemmistönä kaikkialla, vaikka onkin olemassa kaupunkeja, joissa he muodostavat enemmistön. Se, että monet romanit ovat jääneet ulkopuolisiksi ja työttömiksi heikon koulutuksena takia ja että heidän asenteensa ärsyttää helposti muita, johtuu eristämisestä ja syrjinnästä. On jo pitkä perinne, että nämä ihmiset ajetaan valtiosta toiseen ja että heille kieltäydytään myöntämästä kansalaisoikeuksia, koska heitä pidetään pakkosiirtojensa vuoksi muukalaisina. Joissakin tapauksissa yksittäisille romaneille annetaan mahdollisuus integroitua ja saada enemmistön hyväksyntä, mutta kokonaisuutena ryhmää ei hyväksytä. Ongelmia on aiheutunut paitsi uusissa jäsenvaltioissa, jotka liittyivät unioniin vuonna 2004, ja kahdessa maassa, jotka liittyvät mukaan vuonna 2007, myös vanhoissa jäsenvaltioissa, kuten Kreikassa ja Italiassa. Koska tulokkailta kielletään turva, koulutus ja säännölliset tulot, rikollisuus on näiden ihmisten ainoa keino selvitä hengissä. Tilanteen on todellakin kohennuttava, kun otetaan huomioon, että tämä päätöslauselma hyväksyttiin 90 prosentin enemmistöllä. 

Lang (NI ),
    Euroopan yhteiskunnalliset ja lääketieteelliset tulevaisuudennäkymät ovat lohduttomat. Kyse on ongelmista, jotka liittyvät epätasa-arvoon, odotusaikoihin sekä kehittymättömään tieteeseen ja teknologiaan. Parlamentin suosittelemat ratkaisut osoittautuvat jatkossa aivan yhtä tuloksettomiksi kuin komissionkin suosittelemat.
Uudistushalu koskee itse asiassa Euroopan maita, jotka ovat kaukana Ranskan mallista. Tämä järjestelmä suojaa meitä edelleen puutteilta, joita on kaikkialla maailmassa. Väestön ikääntymisen osalta kukaan ei rohkene ehdottaa, että palaisimme lopultakin todelliseen perhemyönteiseen politiikkaan, jolla rohkaistaisiin syntyvyyden lisäämistä.
Meidän on syytä olla huolissamme myös siitä, että tässä julkista terveydenhoitoa koskevassa mietinnössä käytetään sellaisia ilmauksia kuin markkinat ja kuluttajat. Vielä huolestuttavampaa on, että – syistä, joita voidaan vain arvailla – mietinnön johdanto-osan A kappaleessa ylistetään Euroopan perustuslakia. Perustuslakisopimus ei ole vielä voimassa. Se on tuomittava sosiaalisen taantumuksen välineeksi, joka on uhka ranskalaisten terveydelle: siinä terveydenhoito supistetaan pienimpään yhteiseen nimittäjään.
Lopuksi totean, että maahanmuuttokysymys sivuutetaan tekstissä kokonaan. 11 kohdassa ilmaistaan huoli hallinnollisista ongelmista, vaikka kyse on itse asiassa yhteiskuntiemme asteittaisesta hävittämisestä – puhumattakaan Turkin tulevasta liittymisestä unioniin. Näistä syistä vastustamme sosiaalisen itsepuolustuksen hylkäämistä. 
Queiró (PPE-DE ),
    Sosiaalinen suojelu ja terveydenhoitojärjestelmät kuuluvat perustellusti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Pitää myös paikkansa, että haluamme unionin kansalaisten nauttivan parhaasta, tarkoituksenmukaisimmasta ja tehokkaimmasta sosiaalisesta suojelusta, ja sama pätee terveydenhoitoon.
Emme saa kuitenkaan jättää huomiotta aikamme suuntauksia, erityisesti väestön ikääntymistä. Toisin sanoen meidän on etsittävä kiireesti ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat jo ilmeisiä.
Lopuksi haluan huomauttaa, että yhteisymmärrys, jonka tämä kysymys yleensä saa aikaan, perustuu tavoitteisiin ja siihen, mitä haluamme saavuttaa, eikä suinkaan tarvittaviin keinoihin ja menetelmiin. Viimeksi mainittujen osalta erot ovat selkeitä ja hyvin dokumentoituja. 

Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Hughesin mietinnössä on kyse Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston toiminnan ja organisaation uudistamisesta. Harkinin mietinnössä käsitellään Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön uudistamista. Cabrnochin mietinnön aiheena on puolestaan sosiaalisen suojelun uudistaminen ja laadukkaan terveydenhoidon kehittäminen.
Katsomme, etteivät työturvallisuuteen ja -terveyteen, sosiaaliseen suojeluun ja terveydenhoitoon liittyvät kysymykset kuulu EU:n toimivaltaan. Ne ovat kysymyksiä, joista kunkin jäsenvaltion on voitava päättää itse. Edellä mainittujen elinten ylläpitäjänä ei saa olla EU vaan asianosaiset osapuolet, ja niiden on toimittava valtioista riippumattomina järjestöinä. Siksi äänestämme tyhjää näiden kolmen mietinnön osalta. 

Figueiredo (GUE/NGL ),
    Rahoituspalveluiden puitteiden toteuttamista koskeva toimintasuunnitelma laadittiin vuotta ennen Lissabonin strategiaa, vaikka se kuuluukin strategian keskeisiin tukipilareihin.
Rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden luomisen ja pääomamarkkinoiden yhdentämisen tarkoituksena on vapauttaa pääomien liikkuvuutta entisestään, tarjota suurille monikansallisille yrityksille keino järjestää toimintonsa uudelleen ja hankkia pääomaa mahdollisimman alhaisilla kustannuksilla sekä vauhdittaa yritysosto- ja fuusioprosesseja Euroopan tasolla. Ennen kaikkea tarkoituksena on kuitenkin hallita valtavaa rahavirtaa, joka vapautuu kansallisten eläkejärjestelmien asteittaisen yksityistämisen yhteydessä.
On varsin ironista, että vaikkei esittelijä ole tyytyväinen, toimintasuunnitelman 42:sta lainsäädäntötoimesta 39 on jo hyväksytty. Toisin sanoen tämän toimintasuunnitelman tavoitteet liittyvät aloihin, joilla täytäntöönpano on tehokkainta. Vertailukohtana mainittakoon Lissabonin strategian vaatimattomat sosiaaliset tavoitteet.
Lisäksi kaikki tämä on kiedottu tekniseen ammattikieleen, josta maltilliset säännöt puutuvat lähes kokonaan. Itsesääntely puolestaan jätetään alan toimijoiden omaan harkintaan. Lisää työpaikkoja ja talouskasvua lupaillaan, mutta talouden keskittyminen yhä enemmän rahapolitiikkaan näkyy lukuisina rahoituskriiseinä niin alueellisella kuin maailmanlaajuisellakin tasolla sekä investointien valumisena tuotannosta pääomamarkkinoille ja spekulatiivisille markkinoille. 
Queiró (PPE-DE ),
    Minun kaltaiseni sisämarkkinoiden täytäntöönpanon kannattajat suhtautuvat myönteisesti rahoitusmarkkinoiden onnistuneeseen yhdentymiseen. Ilman sisämarkkinoita emme nimittäin voisi saavuttaa joitakin unionin ensisijaisia päämääriä, kuten Lissabonin strategiassa määriteltyjä tavoitteita.
Rahoitusmarkkinoita koskevan suunnitelman olemassaolo ja alalla saavutetut tulokset antavat aihetta tietynasteiseen tyytyväisyyteen. Työtä on kuitenkin vielä tehtävä, ja kuten käsittelemässämme mietinnössä huomautetaan, tässä yhteydessä on suoritettava asianmukainen arvio toimista, jotka on toteutettava ajan mittaan, jottei hyvää ehdotusta pilata liian monilla tai liian vähillä oikeudellisilla välineillä. 

Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Ympäristön kannalta vaarallisten aineiden päästöt muodostavat merkittävän poliittisen kysymyksen. Mielestämme EU ei kuitenkaan tarvitse yhteistä strategiaa pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevaa Punta del Esten konferenssia varten. Kunkin yksittäisen jäsenvaltion on päätettävä itse kansallisista neuvottelutoimistaan. 
Puhemies.
   Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
