Eurooppa-neuvoston valmistelu (29. ja 30. lokakuuta 2009) (keskustelu)
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat Eurooppa-neuvoston valmistelusta.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, ensi viikolla on Eurooppa-neuvoston kokous. Esityslista on laaja, ja se sisältää paljon meidän kaikkien hyvinvointiin liittyviä asioita. Keskustelemme ilmastonmuutoksen torjunnasta, keinoista EU:n johtamiseksi ulos rahoitus- ja talouskriisistä sekä energiavarmuuden edistämisestä ja tarkastelemme laittoman maahanmuuton ongelmaa.
Euroopan unionilla on parhaat valmiudet tarkastella kaikkia näitä asioita, jos perussopimusasia on selvä. On tärkeää, että Lissabonin sopimus tulee voimaan mahdollisimman pian, muun muassa jotta voimme jatkaa uuden komission nimitystyötä. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto tarkastelee myös tätä asiaa.
Aloitan asioista, joiden tiedän herättävän vahvaa kiinnostusta Euroopan parlamentissa. Ensi viikon lopulla valtioiden tai hallitusten päämiehet pyrkivät saamaan aikaan selvyyden Lissabonin sopimuksen ratifioinnista ja siitä, kuinka prosessi etenee. Sopimuksen puolesta äänestäneiden ylivoimainen enemmistö Irlannissa sekä Puolan presidentin allekirjoitus ovat antaneet työlle uutta pontta, mutta kuten me kaikki tiedämme, sopimus ei voi tulla voimaan ennen kuin kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen - 26 27:stä on tehnyt niin, mutta odotamme edelleen Tšekin tasavallan ratifiointia. Valtion parlamentin alahuone ja senaatti hyväksyivät sopimuksen, mutta sitten 17 senaatin jäsentä vetosi Tšekin perustuslakituomioistuimeen ja pyysi sitä selvittämään, onko Lissabonin sopimus yhteensopiva Tšekin tasavallan perustuslain kanssa.
Meidän on tietenkin kunnioitettava demokraattista prosessia Tšekin tasavallassa. Valtion perustuslakituomioistuin pitää asiasta julkisen kuulemisen 27. lokakuuta, toisin sanoen ensi viikolla. Uskomme tuomioistuimen antavan ratkaisunsa hyvin pian sen jälkeen, mutta meillä ei ole tiedossa ajankohtaa. Kuten tiedätte, presidentti Klaus on myös esittänyt joitakin ehtoja sopimuksen allekirjoittamiselle. Odotamme ja yritämme selvittää, mitä nämä vaatimukset ja ehdot tarkalleen ottaen ovat. Eurooppa-neuvoston keskustelut riippuvat siis pitkälti Tšekin tasavallan tapahtumista. Tšekin perustuslakituomioistuimen lausunto ja sitä seuraava menettely ovat ratkaisevia sen määrittämisessä, koska Lissabonin sopimus voi tulla voimaan.
Eurooppa-neuvostossa keskustelemme myös tähän mennessä tehdyistä valmisteluista sen varmistamiseksi, että sopimuksen voimaantulo toteutuu mahdollisimman sujuvasti. Tämän osalta puheenjohtajavaltio esittää raportin, jossa kuvataan tilannetta kaikkien näiden seikkojen osalta. Raportissa esitämme jäsenvaltioiden näkemyksiä esimerkiksi Euroopan ulkosuhdehallinnosta - josta keskustelemme myös tänä iltapäivänä - sen toimialasta, oikeudellisesta asemasta, henkilöstöstä ja rahoituksesta. Olen lukenut jäsen Brokin mietinnön, jonka perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta hyväksyi maanantaina. Kuten totesin, keskustelemme tästä tarkemmin tänä iltapäivänä.
Voi jo sanoa, että ensi viikon kokousta silmällä pitäen mietintö tarjoaa ohjeistusta korkealle edustajalle, jotta tämä voi sopimuksen tultua voimaan hyvin nopeasti laatia virallisen ehdotuksen Euroopan ulkosuhdehallinnon tulevasta toiminnasta. Neuvoston pitäisi voida hyväksyä ehdotus hyvin nopeasti, toivottavasti parin seuraavan kuukauden aikana. Olemme keskustelleet monista näistä aiheista Euroopan parlamentin kanssa ja toivomme, että tämä jatkuu tulevina viikkoina.
Merkittävin aihe Eurooppa-neuvostossa on ilmastonmuutos. Tavoitteemme on, että neuvosto tekee asianmukaisia päätöksiä, myös rahoituksesta, jotta EU voi edelleen toimia johtavassa asemassa ja edistää osaltaan onnistuneen tuloksen aikaansaamista Kööpenhaminassa.
Eilisessä Ecofin-neuvoston kokouksessa käytiin pitkä ja perusteellinen keskustelu rahoituksesta. Puheenjohtajavaltio teki kaikkensa sopimukseen pääsemiseksi, mutta lopulta päätettiin, että asiasta päättää Eurooppa-neuvosto. Joissakin jäsenvaltioissa tarvitaan vielä lisää keskustelua, jotta voimme edetä tässä asiassa. On hyvin tärkeää, että pääsemme yhteisymmärrykseen, jotta prosessi ei hyydy. Kansainvälisten neuvottelujen tässä vaiheessa olemme hyvin tietoisia kohtaamistamme vaikeuksista. Tämän vuoksi EU, jossa olisi sovittu rahoituksesta, voisi edistää merkittävästi neuvotteluja.
Eurooppa-neuvoston kokous osuu sopivaan ajankohtaan, hieman ennen YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin Barcelonan neuvotteluja ja G20-maiden ministerien tapaamista St Andrewsissa. Kööpenhaminassa päästään sopimukseen vain, jos kaikki osapuolet toteuttavat toimia. EU:n ympäristöministerit ovat parhaillaan koolla ja keskustelevat ilmastonmuutosta koskevista päätelmistä. Tavoitteena on voida esittää kattava kuva EU:n kannasta neuvottelun kohteena olevista asioista.
Merkittävä osa ympäristöasioita käsittelevän neuvoston päätelmiä on EU:n päästöjen pitkän ajanjakson vähentämisstrategian selventäminen. On myös pyrittävä pääsemään sopimukseen, joka helpottaisi päätöstämme päästövähennystavoitteemme nostamisesta 20:sta 30 prosenttiin verrattuna vuoden 1990 tasoihin. Eurooppa-neuvoston päätelmissä käsitellään myös päätöstä EU:n ehdotukseksi kansainvälisen lentoliikenteen ja meriliikenteen päästövähennyksiä koskevissa neuvotteluissa, kehitetään EU:n strategiaa kehitysmaissa toteuttavien toimenpiteiden osalta investointien mittaamisen, raportoinnin ja tarkistamisen osalta sekä alakohtaisten mekanismien asemasta ja kehitetään edelleen EU:n strategiaa metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjumiseksi, jotta neuvotteluja voidaan nopeuttaa.
Eurooppa-neuvosto arvioi myös edistystä EU:n rahoitusmarkkinoiden valvonnan uuden kehyksen luomisessa. Kuten tiedätte, valtioiden tai hallitusten päämiehet pääsivät kesäkuussa hyvin kunnianhimoiseen sopimukseen, ja tavoitteena on perustaa erityinen elin, joka vastaa EU:n rahoitusjärjestelmän makrovalvonnasta, ja kolme eurooppalaista valvontaviranomaista pankki-, arvopaperi- ja vakuutusmarkkinoille. Komissio esitti lainsäädäntöehdotuspakettinsa syyskuun lopussa. Tämä on yksi puheenjohtajavaltion aivan esisijaisista tavoitteista, ja olemme asettaneet kunnianhimoisen aikataulun. Tavoitteemme on pasta sopimukseen koko paketista vuoden loppuun mennessä.
Olen tämän vuoksi tyytyväinen siihen, että Ecofin-neuvostossa onnistuttiin eilen ottamaan merkittävä askel eteenpäin ja saatiin aikaan laaja poliittinen sopimus uuden makrovalvontaelimen perustamisesta estämättä kuitenkaan keskustelua kansallisissa parlamenteissa. Valtiovarainministerit pyysivät puheenjohtajavaltio Ruotsia myös jatkamaan vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa. Meillä on vuoropuhelusta erinomaisia kokemuksia ja katsomme sen toimivan hyvin.
Nyt on tärkeää tarttua mahdollisuuteen edistää tätä työtä mahdollisimman nopeasti. Meidän on näytettävä, että teemme kaikkemme estääksemme kriisit tulevaisuudessa ja että kannamme jaetun vastuumme takaamalla, että kuluttajat ja sijoittavat saavat takaisin luottamuksensa rahoitusjärjestelmään.
Haluan sanoa pari sanaa myös Euroopan työllisyydestä, asiasta, jota tiedän Eurooppa-neuvoston käsittelevän. Olemme hiljattain havainneet varovaisia vihjeitä talouden elpymisestä. Tilanteen odotetaan kuitenkin vielä huononevan työmarkkinoilla, ja tarvitsemme edelleen kannustimia ja tukitoimenpiteitä.
Yksi seikka, jota Eurooppa-neuvoston on tärkeä tarkastella, on se, kuinka voimme selviytyä kriisin vaikutuksista ja samaan aikaan saavuttaa pitkän ajanjakson tavoitteemme työvoimatarjonnan lisäämisestä. Kestävä julkinen talous edellyttää korkeaa työllisyystasoa. Myös talouskasvu, ihmisten hyvinvointi ja sosiaalisesti entistä yhteenkuuluvampi Eurooppa edellyttävät korkeaa työllisyysastetta.
Tässä yhteydessä haluan myös muistuttaa, mitä totesimme strategioista kriisistä selviytymiseksi. Valtiovarainministerit vahvistivat, että elpyminen on alkanut, mutta se on edelleen heikkoa. Tämän vuoksi meidän on tärkeää jatkaa kasvuhakuista rahoituspolitiikkaa. Neuvoston kokouksen keskusteluissa päästiin sopimukseen strategioiden laatimisesta niiden periaatteiden pohjalta, joista valtiovarainministerit keskustelivat epävirallisessa tapaamisessaan Göteborgissa.
Haluan sanoa muutaman sanan myös energiavarmuudesta. Kesäkuussa 2009 annettujen päätelmien mukaisesti Eurooppa-neuvosto arvioi ensi viikolla aikaansaannoksia energiainfrastruktuurien (yhteenliitännät) ja kriisimekanismien alalla. Olemme laatineet raportin edistymisestä tammikuusta alkaen. Eurooppa-neuvosto pane merkille tämän raportin.
Eurooppa-neuvosto hyväksyy myös Euroopan unionin Itämeren alueen strategian. Kävimme tästä hyvin onnistuneen keskustelun parlamentin täysistunnossa syyskuussa. Valtioiden tai hallitusten päämiehet hyväksyvät puheenjohtajavaltion päätelmät, jotka yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston on määrä hyväksyä maanantaina. Strategia muodostaa yhdennetyn kehyksen kohtaamiemme haasteiden tarkastelulle ja edistää osaltaan EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota. Olen vakuuttunut siitä, että strategia voi toimia innoituksen lähteenä muille makroalueille EU:ssa ja näin vahvistaa Euroopan yhdentymistä. EU:n Tonavan aluetta koskeva strategia on jo muodostumassa, ja se esitellään ajallaan Unkarin puheenjohtajakaudella vuonna 2011.
Puheenjohtajavaltio on hyvin tyytyväinen voidessaan nyt esitellä tämän aloitteen tulokset, ja aloite on tietenkin lähtöisin Euroopan parlamentista. Toivomme, että Eurooppa-neuvosto kykenee vetoamaan kaikkiin keskeisiin toimijoihin, jotta strategiaa aletaan panna hyvin nopeasti täytäntöön. Se on aivan välttämätöntä, jos haluamme ratkaista vakavia ympäristöongelmia ja saavuttaa strategian tavoitteet.
Eurooppa-neuvosto arvioi myös Välimeren maahanmuuttotilannetta koskevien päätelmien täytäntöönpanon edistymistä. Neuvosto on tyytyväinen toteutettuihin lyhyen ajanjakson toimenpiteisiin - esimerkiksi Maltan kokeiluhankkeen käynnistämiseen - sekä Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisen edistymiseen. On myös pantava merkille, että EU ja Turkki ovat käynnistäneet uudelleen maahanmuuttoa koskevat keskustelut.
Odotamme Eurooppa-neuvoston kehottavan lisäponnistuksiin Välimeren alueen nykytilanteen ratkaisemiseksi sekä jatkamaan jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen perustuvien pitkän ajanjakson ratkaisujen työstämistä. Odotamme neuvoston myös korostavan tarvetta lisäponnistuksiin EU:n maahanmuuttoa koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanossa. Neuvostoa kehotetaan vahvistamaan Frontexia ja esittämään Frontexin operaatioita merellä koskevat yhteiset säännöt.
Lopuksi järjestetään keskustelu ulkosuhteista. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto kehotti kesäkuussa toimielimiä tarkastelemaan, kuinka EU voisi kiinnittää enemmän huomiota Afganistaniin ja Pakistaniin. Ensimmäisestä luonnoksesta keskusteltiin syyskuussa Gymnichin epävirallisessa tapaamisessa, ja jäsenvaltiot tarkastelevat parhaillaan yksityiskohtaista ehdotusta työryhmissä. Ensi viikon ulkoministerien kokouksessa EU hyväksyy suunnitelman Afganistanin ja Pakistanin entistä voimakkaammasta tukemisesta. Suunnitelmassa keskitytään valtion ja instituutioiden valmiuksien vahvistamiseen molemmissa valtioissa. On äärimmäisen tärkeätä, että suunnitelma voidaan panna täytäntöön välittömästi.
Tarvitaan merkittäviä kansainvälisiä toimenpiteitä, jos halutaan vaikuttaa Afganistanin ja Pakistanin kehitykseen. Sotilaalliset ratkaisut eivät koskaan voi sellaisenaan johtaa kestävään ratkaisuun. Ilman turvallisuutta ja valvontaa talouskehitys menee hukkaan. Tarvitaan myös investointeja demokraattisiin instituutioihin ja kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseen. EU:lla on hyvin merkittävä asema tällä alalla molemmissa valtioissa. On olemassa sekä yhteisiä ongelmia että alueellisia näkökohtia, ja lähestymistapa tietenkin vaihtelee kahdessa eri valtiossa. Tästä keskustellaan ensi viikolla Eurooppa-neuvostossa, ja olen tietenkin valmis kuuntelemaan parlamentin jäsenten mahdollisia huomautuksia ja kysymyksiä.
(Suosionosoituksia)
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, olen pitkälti samaa mieltä Cecilia Malmströmin Eurooppa-neuvoston puolesta esittämistä linjauksista. Haluaisin tarkastella kahta asiaa, ensin Lissabonin sopimusta ja kaikkia institutionaalisia kysymyksiä ja sitten ilmastonmuutoksen torjuntaa ja Kööpenhaminan mahdollisuuksia.
Ensinnäkin katson, että tämän Eurooppa-neuvoston olisi voitava tehdä lopullinen päätös Lissabonin sopimuksen voimaantulosta. Olemme jo useita vuosia tienneet, että uuden perussopimuksen ratifiointi ei ole helppo asia. Olemme kokeneet paljon takaiskuja ja joitakin pettymyksiä, mutta joka kerta sopimuksen ensisijainen merkitys on voittanut - vastustamaton ajatus demokraattisesta ja tehokkaasta Euroopasta. Suhtaudun luottavaisesti siihen, että näin tapahtuu nyt viimeisenkin esteen ylittämisessä ja että Lissabonin sopimus tulee voimaan Irlannin kansan sille antaman voimakkaan tuen jälkeen.
Ratifiointiprosessin päätyttyä Puolassa voimme nyt todeta, että kaikki jäsenvaltiot ovat demokraattisesti hyväksyneet Lissabonin sopimuksen. Vielä tarvitaan ratifiointiprosessin loppuunsaattamista Tšekin tasavallassa. On tietenkin kunnioitettava Tšekin tasavallassa meneillään olevaa perustuslaillista prosessia, mutta on myös vastattava demokraattiseen tahtoon saada sopimus voimaan. Tšekin tasavallan parlamentti osoitti selkeästi tämän poliittisen tahdon, joten toivon, ettei lopulliselle ratifioinnille nyt aiheuteta keinotekoisia esteitä tai viivästyksiä.
Olen jo esittänyt tälle parlamentille, kuinka tärkeää on minimoida viivästykset Euroopan komission nimittämisessä. Meidän on kuitenkin tehtävä kaikki voitavamme saadaksemme Lissabonin sopimukseen perustuvan komission näinä Euroopan kriittisinä aikoina. Meidän on kyettävä edistämään agenda, jota tämä parlamentti tuki valitessaan minut puheenjohtajaksi uudelle kaudelle. Tämän saavuttamiseksi ja jotta saamme toimielimet toimimaan asianmukaisesti, me tarvitsemme Lissabonin sopimuksen ratifiointia, jos haluamme vahvan, yhtenäisen ja tehokkaan Euroopan unionin. Teen siis jälleen kerran selväksi, että Eurooppa-neuvoston on kannettava vastuunsa, on ymmärrettävä asian kiireellisyys ja se, että yhteisölle aiheutuu todellisia kustannuksia niin kauan kun yhteisön toimielimet eivät voi toimia asianmukaisesti.
Samanaikaisesti on oikein edistää täytäntöönpanotyötä ja valmistautua sopimuksen voimaantuloon. Tiedän, että parlamentti on täysin sitoutunut tähän työhön. Olen tyytyväinen voidessani tehdä kanssanne yhteistyötä sen varmistamiseksi, että kaikki sopimuksen hyödyt tulevat käyttöön mahdollisimman nopeasti. On monia aloja, joilla parlamentti on jo aloittanut työnsä ja antanut merkittävän panoksensa, kiteyttämällä ajatuksia eurooppalaisen kansalaisaloitteen kaltaisilla aloilla. Tiedän, että keskustelette iltapäivällä Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevasta Elmar Brokin mietinnöstä. Mietinnössä lähdetään juuri oikeasta lähtökohdasta sen varmistamiseksi, että kuten muillakin sopimuksen innovaatioilla myös ulkosuhdehallinnolla tehdään yhteisön järjestelmästämme entistä voimakkaampi ja paremmin toimiva.
Tiedän, että alusta asti on ollut huolta siitä, että Euroopan ulkosuhdehallinnosta tulee jonkinlainen hallitusten välinen elin, joka kelluu Euroopan unionin järjestelmän ulkopuolella, mutta se on ankkuroitava tiukasti Euroopan unionin järjestelmään. Sen on ehdottomasti tehtävä hyvin tiivistä yhteistyötä kaikkien toimielinten kanssa, ensisijaisesti komission kanssa. Komissio, tai YUTP-asioissa neuvosto, tekee sen valmistelemat päätökset. Itse asiassa olen vakuuttunut, että ulkosuhdehallinnon menestys riippuu siitä, että sillä varmistetaan Euroopan unionin ulkoisten toimien olevan enemmän kuin sen institutionaalisten osien summa. Jos se kykenee työskentelemään parlamentin demokraattisella tuella, neuvoston yhteyksillä kansallisiin hallintoihin sekä komission asiantuntemuksella ja eurooppalaisella näkemyksellä, siitä voi tulla todella Euroopan unionille voimakas väline kansainvälisen tason tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisön ulkosuhdehallinto, joka perustuu yhteisömenetelmään, on Euroopalle suuri etu ja yhdentyneelle Euroopalle vahva väline sen vaikutusvallan osoittamiseksi koko maailmassa.
Eurooppa-neuvoston on samanaikaisesti edistettävä aktiivista poliittista ohjelmaa. Sen on pidettävä yllä tehokasta työtämme talouskriisin ratkaisemiseksi, erityisesti työttömyyteen kohdistuvien vaikutusten osalta. Meidän on jatkettava työtä, josta sovittiin G20-maiden kokouksessa. Meidän on tehtävä kaikki voitavamme sen varmistamiseksi, että komission ehdotukset rahoitusvalvonnasta tulevat mahdollisimman pian voimaan. Meidän on vauhditettava energiavarmuutta koskevaa ohjelmaamme.
Politiikanaloista merkittävin asia neuvostossa on Kööpenhaminan kokous. Kööpenhaminan kokouksen menestyksekäs tulos on eurooppalaisille ensisijainen huolenaihe ja kansainvälisen yhteisön merkittävä tehtävä. Kööpenhaminan kokoukseen on alle 50 päivää. Neuvottelut etenevät edelleen hitaasti. On jälleen Euroopan unionin tehtävä osoittaa johtotaitoa ja pitää vauhtia yllä. Esittämämme tavoitteet ovat tarjonneet muille kannustimia vauhdittaa toimiaan, mutta me kaikki tiedämme, että on otettava askel todellisen maailmanlaajuisen toiminnan voimistamiseksi. Meidän on autettava kehitysmaita tarjoamalla niille konkreettisia rahoitusta koskevia ajatuksia, kuten Euroopan komissio ehdotti viime kuussa. Arvioimme, että vuoteen 2020 mennessä kehitysmaat tarvitsevat noin 100 miljardia euroa lisää vuosittain. Kotimainen rahoitus pääasiassa suurissa kehittyvissä talouksissa - kehitysmaiden kehittyvissä talouksissa - sekä hiilimarkkinat kattanevat tästä suuren osan, mutta on suunniteltava myös laaja-alaista kansainvälistä julkista rahoitusta, ja Euroopan unionin on maksettava tasapuolinen osuutensa.
Kööpenhaminan esityslistalla ei ole pelkästään ilmastonmuutos. Se on tietenkin pääasiallinen aihe, mutta ilmastoon liittyy myös kehitysyhteistyö, emmekä saa unohtaa tätä hyvin merkittävää ulottuvuutta. Tämä edellyttää suurta sitoutumista erityisesti aikana, jolloin julkisiin talouksiin jo kohdistuu paineita, mutta tiedämme, että kustannukset vain kasvavat odotettaessa. Eurooppa-neuvoston tehtävänä on siis jälleen löytää luovia ratkaisuja, osoittaa, että Euroopan unioni on yhdistynyt tarpeessa torjua ilmastonmuutosta.
Ensinnäkin Kööpenhaminassa on osoitettava, että päästövähennysten toteuttaminen on käynnissä, on osoitettava, että olemme valmiita auttamaan niitä, jotka ovat valmiita ottamaan tämän askeleen. Tämä on paras tapa todistaa Lissabonin sopimuksen mukaista aktiivista eurooppalaista toimintaa - edistää politiikkaa, joka osoittaa Euroopan unionin tuovan todellista etua kansalaisilleen.
Kunnianhimoinen politiikka edellyttää tehokasta toimielinkehystä, josta palaan ensimmäiseen aiheeseeni. Lissabonin sopimus on ensimmäinen laajentuneen Euroopan unionin perussopimus. Tämä sukupolvi, erityisesti ystävämme Keski- ja Itä-Euroopassa, muistavat hyvin jakautuneen Euroopan, mutta me emme ole aina täällä siitä muistuttamassa. Toimielimet ovat pysyviä, joten me tarvitsemme laajentuneen unionin toimielimet. Lissabonin sopimus on 2000-luvun Euroopan unionin perussopimus, se käsittää voimakkaat toimielimet, jotka kykenevät saamaan aikaan konkreettisia tuloksia 27 jäsenvaltion yhteisössä, jossa on tulevaisuudessa enemmänkin jäseniä. Pelkät toimielimet eivät kuitenkaan riitä. Tarvitaan vahvaa poliittista tahtoa tavoitteiden saavuttamiseksi, ja toivon Eurooppa-neuvoston tämän kuun lopussa osoittavan tätä tahtoa voimakkaan ja kunnianhimoisen tuloksen aikaansaamiseksi Kööpenhaminassa.
(Suosionosoituksia)
Joseph Daul
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) odottaa Eurooppa-neuvoston saattavaan päätökseen yhteisön toimielimiä jo aivan liian kauan koskeneen epävarmuuden ajanjakson ja tarjoavan tarvittavan ponnen Lissabonin sopimuksen mukaisen uuden komission sekä pysyvän neuvoston puheenjohtajan ja korkean edustajan tehtävän perustamiseksi.
Ennen kaikkea neuvoston on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kasvun elpymisen vauhdittamiseksi ja parhaan mahdollisen tilanteen aikaansaamiseksi, jotta Eurooppa kykenee luomaan työpaikkoja, sillä kriisi jatkuu siihen asti, kunnes sosiaalinen koheesio on palautettu.
Ensinnäkin toimielimistä haluan muistuttaa kaikkia, että Puolan presidentin päätös allekirjoittaa sopimus merkitsee sitä, että yhtä lukuun ottamatta kaikki jäsenvaltiot ovat valmistaneet tietä yhteisön edistymiselle tuhlaamatta aikaa.
Kaksi päivää ennen Eurooppa-neuvoston kokousta, 27. lokakuuta, Tšekin perustuslakituomioistuin tarkastelee perussopimuksen yhteensopivuutta valtion perustuslain kanssa. Kunnioitamme luonnollisesti päätöstä, olipa se millainen tahansa.
Toisaalta ryhmämme pahoittelee sitä, että Tšekin presidentti on esittänyt uuden verukkeen allekirjoituksensa viivästymiselle, vaikka Tšekin parlamentti on hyväksynyt Lissabonin sopimuksen sellaisenaan, sillä kaikki tietävät, että kyse on tekosyystä. Minusta on valitettavaa, että muut valtiot seuraavat hänen esimerkkiään ja vaativat vuorostaan vakuutuksia yhdestä ja toisesta sopimuksen näkökohdasta. Me emme saa antaa periksi houkutuksella avata tätä Pandoran lipasta, ja kiitän puheenjohtajavaltiota sen ääneen sanomisesta.
PPE-ryhmä odottaa Eurooppa-neuvoston ilmaisevan selvästi, ettei Euroopan unioni hyväksy mitään viivytystaktiikoita. Kaikki ovat Euroopassa suoraan tai välillisesti tukeneet Lissabonin sopimusta, ja nyt meidän on siirryttävä eteenpäin. Me kaikki tiedämme, että niin kauan kun eurooppalainen julkinen keskustelu pyörii vain toimielinasioiden ympärillä ja niin kauan kun yhteisöllä ei ole tarvittavia välineitä päätösten tekemiseen demokraattisesti ja tehokkaasti, todellisia poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia ja ekologisia kysymyksiä ei käsitellä niiden edellyttämällä vauhdilla ja vakavuudella. Voimme todeta olevamme pattitilanteessa.
Parlamentin on voitava jatkaa tulevien komission jäsenten kuulemisia mahdollisimman pian ja sen on voitava päättää kaikista nimityksistä komissiossa ja neuvostossa avoinna oleviin virkoihin ennen vuoden loppua, jos mahdollista.
PPE-ryhmä odottaa Eurooppa-neuvostolta myös joitakin selkeitä ohjeita talouspolitiikan alalla, päätelmiä G20-maiden Pittsburghin huippukokouksesta, jonka tulokset olivat sekalaisia, ja lehdistössä ollaan kuin mitään ei olisi tapahtunut.
Euroopan on tehtävä kaikkensa, jotta sen yritykset voivat palata riittävälle toimintatasolle palkatakseen työntekijöitä ja investoidakseen tutkimukseen. Euroopan on myös tehtävä kaikkensa tasapuolisen kaupallisen ympäristön luomiseksi.
Lopuksi odotan Eurooppa-neuvoston laativan ilmastoalalla tilanteeseen sopivan strategian, toisin sanoen kumppaneidemme tähän mennessä esittämien sitoumusten heikkouteen, kun Kööpenhaminan kokoukseen on alle kaksi kuukautta. Esitän selkeän kysymyksen: millä tavalla aiomme painostaa Yhdysvaltoja, Kiinaa ja kaikkia kehittyviä valtioita? Maltillisella ja kohteliaalla tavalla vaiko voimakkaalla painostuksella? Vaikka olenkin ylpeä siitä, että Eurooppa on alan suunnannäyttäjä, se ei voi olla ainoa osapuoli, joka toteuttaa tarvittavat ponnistukset ilmaston lämpenemisen torjumiseksi.
Kööpenhaminan huippukokoukseen on enää 50 päivää - ja 50 päivää ei ole paljon, mutta se riittää, jos osaamme olla vakuuttavia, ja tämän vuosi pyydän teitä, arvoisa neuvoston puheenjohtaja ja arvoisa komission puheenjohtaja, kertomaan meille kuinka aiotte käyttää nämä 50 päivää.
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Eurooppa-neuvoston lokakuun istunto on ratkaiseva ja se tulee osoittamaan, onko Eurooppa tietoinen kiireellisestä tarpeesta toimia talouden ja sosiaalisten kysymysten aloilla sekä päästä yli institutionaalisista kiistoista. PPE-ryhmämme vetoaa EU:n kaikkien 27 jäsenvaltion vastuuntuntoon.
(Suosionosoituksia)
Hannes Swoboda
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, ennen institutionaalisten asioiden tarkastelua haluan esittää lyhyen huomautuksen Kööpenhaminan huippukokouksesta.
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, olette aivan oikeassa, ja komission puheenjohtaja Barroso vahvisti sen, että yksi keskeisistä päätöksistä, joka meidän on tehtävä, koskee Kööpenhaminaa. Tarvitaan sitovia tavoitteita yleisten lausuntojen sijaan. Tätä ei ole helppo saavuttaa, sillä amerikkalaiset eivät vielä ole saattaneet loppuun lainsäädäntöprosessiaan. Meidän on myös tehtävä joitakin päätöksiä Kööpenhaminan jälkeen ensi vuoden aikana. Prosessin päätteeksi on kuitenkin oltava sitovia tavoitteita. Se on ehdottoman tärkeää.
Toiseksi, mitä tulee rahoitusmarkkinoihin ja taloustilanteeseen, tällä hetkellä maksettavat bonukset ovat törkeitä ja provokatiivisia. Tämä koskee erityisesti Yhdysvaltoja, mutta tilanne tulee olemaan sama Euroopassa. Tämä ei ole keskeisin ongelma, mutta se osoittaa, kuinka monet johtajat eivät vieläkään ymmärrä, mitä uuteen rahoitusmarkkinoiden sääntelyyn sisältyy ja mitä vastuuta heillä on koko väestöön nähden. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, olette oikeassa siinä, että erityisesti työllisyyspolitiikka on katsottava ensisijaiseksi. Ei ole kyse pelkästään talouden elvytyssuunnitelmaan liittyvien kannustimien säilyttämisestä. Tarvitaan myös uusia toimenpiteitä työllisyyden lisäämiseksi.
Komission puheenjohtaja vastasi eilen myönteisesti Stephen Hughesin pyyntöön. Olen hyvin iloinen siitä, että olemme kyenneet pääsemään yhteisymmärrykseen edes siitä, että työllisyyspolitiikan on oltava toimintamme keskiössä seuraavien viiden vuoden ajan.
Nyt haluan sanoa pari sanaa Lissabonin sopimuksesta. Ensinnäkin mitä tulee presidentti Václav Klausin allekirjoituksen puuttumiseen, oletan perustuslakituomioistuimen tekevän myönteisen päätöksen. Minusta on tuomittavaa, että Benešin asetuksia käytetään tällä tavalla, että kysymys voidaan ottaa uudelleen käsittelyyn ja viivästyttää allekirjoitusta. Haluan muistuttaa tšekkiläisille kollegoilleni, että ennen heidän liittymistään laadimme Benešin asetuksista mietinnön - muistatte tämän varmasti, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, sillä olitte tuolloin yksi meistä - jossa tutkittiin sitä, ovatko asetukset este Tšekin tasavallan liittymiselle. Tuolloin enemmistö katsoi, etteivät olleet. Asetuksilla ei nyt ole erilaista vaikutusta, mutta niillä oli vaikutusta silloin, kun ne laadittiin. Kun toteamme, etteivät Benešin asetukset olleet este Tšekin tasavallan liittymiselle, se tarkoittaa, ettei ole hyväksyttävää nyt käyttää samoja asetuksia verukkeena Lissabonin sopimuksen allekirjoittamisesta kieltäytymiselle. Meidän on tehtävä kantamme hyvin selväksi tässä asiassa.
Lissabonin sopimuksella on kaksi pääasiallista tavoitetta: ensinnäkin enemmän demokratiaa Eurooppaan, mikä merkitsee enemmän parlamentaarista demokratiaa, erityisesti Euroopan parlamentissa
(Vastalauseita)
ette halua sitä, koska ette kannata demokratian laajentamista - ja toisaalta enemmän tehokkuutta. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, tärkeä tehtävänne on nyt varmistaa muutaman seuraavan viikon aikana, että institutionaaliset kysymykset ja henkilöstökysymykset eivät ole tässä esteenä. Komission puheenjohtaja Barroso totesi eilen aivan oikein, että tarvitsemme sellaisen neuvoston puheenjohtajan, johon meillä ei ole vaikutusvaltaa, mutta joka kykenee hyvään yhteistyöhön komission - ja tähän lisäisin myös Euroopan parlamentin - kanssa ja joka uskoo, että yhteisömenetelmä on päätöksentekoprosessin keskiössä. Tämä on hyvin tärkeää. Emme tarvitse tärkeilevää neuvoston puheenjohtajaa, joka sokaisee kaikki ja pyrkii hämäämään meitä. Tarvitsemme neuvoston puheenjohtajan, joka kykenee tehokkaaseen yhteistyöhön kanssamme.
Tietenkin tarvitsemme ulkosuhteiden hallintoa, ei pelkästään komission puheenjohtajan mainitsemista syistä ja tehokkaiden yhtenäisyyttä ja yhteistä ulkopolitiikkaa koskevien säännösten laatimiseen, vaan myös parlamentaarisen valvonnan syistä. Ei voida hyväksyä, että asioita yhtäkkiä poistetaan Lissabonin sopimuksesta, jolla on tarkoitus lisätä parlamentaarista valvontaa, siten että meillä lopulta olisi vähemmän parlamentaarista valvontaa, jos ulkosuhdehallinnosta tulee täysin itsenäistä.
Tiedän, että meidän on päästävä kompromissiin. Teidän on kuitenkin tiedettävä, että me - sekä esittelijä Brok - olemme täysin samaa mieltä komission puheenjohtajan kanssa siitä, että tarvitaan selkeä rakenne. Ratkaiseva tekijä meille on jälleen kerran parlamentaarinen valvonta, myös ulkosuhdehallinnon sekä korkean edustajan laatiman ulkopolitiikan valvonta, vaikka tietenkin tunnustamme neuvoston aseman. Koska olitte kerran yksi meistä ja taistelitte tämän edestä ulkoasiainvaliokunnassa, katsomme teidän olevan taistelukumppanimme tällä alalla. Toivon, että voimme panna täytäntöön Lissabonin sopimuksen kuten se oli tarkoitettu saadaksemme enemmän demokratiaa, enemmän parlamentaarista valvontaa ja entistä tehokkaampaa ulkopolitiikkaa.
(Suosionosoituksia)
Zoltán Balczó
(HU) Hyvä jäsen Swoboda, totesitte, että Tšekin tasavalta oli liittymisensä aikaan vakuuttunut siitä, etteivät Benešin asetukset olleet huolenaihe, koska ne eivät koskeneet asiaa. Oletteko tietoinen siitä, että näiden asetusten vakavat seuraamukset jatkuvat yhä? Jos siis sovellamme tässä oikeusvaltion periaatteita ja haluamme niitä sovellettavan koko Eurooppaan, niin tältä osin Tšekin tasavallalla on vielä selvitettäviä asioita niin Sudetti-Saksan kansalaisten kuin unkarilaistenkin kanssa.
Puhemies
(PL) Jäsen Swoboda, voitteko vastata tähän?
Hannes Swoboda
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, olen hyvin selvillä tästä asiasta, sillä monet sudettisaksalaiset asuvat Itävallassa, ja minä tunnustan heidän oikeutensa, vaikeutensa ja huolensa. Meidän on kuitenkin luovuttava menneisyyden aaveista ja katsottava tulevaisuuteen. Tulevaisuudessa ei ole kyse Benešin asetuksista. On kyse vapaasta Euroopasta ja sen vapaista kansalaisista, joiden oikeudet perustuvat perusoikeuskirjaan. Tämä on minun näkemykseni Euroopasta.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, juna on mennyt jo niin kovaa ja niin kauas, ettei sitä luultavasti enää voi pysäyttää tai kääntää. Lainasin presidentti Klausia, ja tämä on kenties ainoa kerta, kun olen hänen kanssaan samaa mieltä, että juna on mennyt jo niin kovaa ja niin kauas, ettei sitä luultavasti enää voi pysäyttää tai kääntää.
Tämä on merkittävä lausahdus presidentti Klausilta, sillä ilmeisesti hän on hyväksynyt sen tosiseikan, ettei mikään enää voi viivyttää Lissabonin sopimusta pidempään. Minusta on luonnollista, että kun 27 jäsenvaltiota on ratifioinut ja hyväksynyt sen, voimme odottaa myös hänen allekirjoitustaan.
Uskon, että hänen asennemuutostaan voidaan selittää vain määrätietoisuudellamme koko Lissabonin sopimuksen mukaisen prosessin loppuunsaattamisessa, ja meidän on jatkettava näin tulevina päivinä ja viikkoina. Toivottavasti päivinä, ei viikkoina. Toisin sanoen minusta paras tapa varmistaa presidentti Klausin allekirjoitus ja sopimuksen lopullinen ratifiointi on yksinkertaisesti, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, jatkaa koko prosessia ja täytäntöönpanoa. Hänen mukaansa juna on mennyt niin kovaa, ettei sitä enää voi pysäyttää, joten junan on jatkettava.
Tässä yhteydessä on aivan välttämätöntä, että neuvosto vauhdittaa uuden komission nimittämismenettelyä ja esittää mahdollisimman nopeasti pakettiaan neuvoston puheenjohtajaksi ja korkeaksi edustajaksi. Toistan vielä, että tämä on paras tapa osoittaa presidentti Klausille, että hän on oikeassa, että juna kulkee päivä päivältä kovempaa ja ettei hänellä ole muuta vaihtoehtoa kuin allekirjoittaa sopimus. Jos odotamme, hänkin odottaa. Jos jatkamme, hän allekirjoittaa. Tämä on minun mielipiteeni.
Toinen asiani koskee ulkosuhdehallintoa. Toivon, että neuvosto pääsee tästä sopimukseen, muttei mihin tahansa sopimukseen. Meidän on vältettävä päällekkäisyyksiä. Pelkään, että rakennamme nyt kahta rinnakkaista rakennetta: toinen on komissio ja unionin edustustot uuden perussopimuksen mukaisesti, mikä tekee tänä päivänä paikallinen henkilöstö mukaan luettuna yli komissiolle ja komission puheenjohtajalle työtä tekevää 6 000 henkilöä. Toinen rakenne on uusi ulkosuhdehallinto, jossa useita tuhansia henkilöitä toimii korkean edustajan alaisuudessa.
Tämän koko prosessin jälkeen meidän on selvästikin välttämätöntä päätyä vain yhteen ulkosuhteista vastaavaan rakenteeseen, ei tällaiseen toisaalta komission edustustojen ja toisaalta ulkosuhdehallinnon rinnakkaisjärjestelmään. Toivon, että neuvostossa päästään sopimukseen, mutta toivon myös, että kyseessä on sopimus, jossa on täysin selvää, ettei komission rakenteita voida toisintaa toisaalta komission edustustoiksi ja toisaalta ulkosuhdehallinnoksi.
Rebecca Harms
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, aluksi haluan todeta Tšekin tasavallasta, että minusta presidentti Klaus on hyvin huono häviäjä ja että hänen toimensa edustavat aivan tietynlaista poliittista hävyttömyyttä. Pyydän teitä todellakin olemaan vastaamatta huonolle häviäjälle, joka ilmeisesti ei kunnioita edes Tšekin tasavallan lainsäädäntöä, koska ei kunnioita sopimuksen puolesta Tšekin tasavallassa äänestäneen perustuslaillisen enemmistön tahtoa eikä piittaa Tšekin tasavallan lainsäädännöstä vaatiessaan Tšekin tasavallalle opt-out -järjestelyä perusoikeuskirjan soveltamisessa. Minusta se olisi askel liian pitkälle tämän tšekkiläisen riidanhaastajan osalta. Tšekin tasavallan kansalaiset, jotka ovat tehneet niin paljon Euroopan yhdentymisen puolesta, kun saksalaiset pakenivat sieltä, ansaitsevat jotain parempaa. Siinä kaikki, mitä haluan sanoa presidentti Klausille.
(Suosionosoituksia)
Arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, ilmastonmuutoksen osalta olette harvoin kuullut minulta niin myötäsukaisia sanoja kuin tänään. Olen hyvin, hyvin innoissani siitä, että olette jälleen kerran täällä todennut, kuinka tärkeää on, että Euroopassa sitoudutaan selkeästi osoittamaan tietty summa kehitysmaiden ilmastonsuojelutoimenpiteiden kansainväliseen rahastoon. Eilen häpesin lukiessani, että Saksan valtiovarainministeri, joka osallistui neuvotteluihin Luxemburgissa, vertasi neuvotteluja pokeripeliin. Hän sanoi, että pokeria pelattaessa kättä ei paljasteta kenellekään. Kööpenhaminan kokouksen valmisteluissa ei kuitenkaan todellakaan ole kyse pokerista. Kuten liittokansleri Merkel ja muut Euroopan unionin johtavat poliitikot ovat toistuvasti todenneet, kyse on kaikkien aikojen suurimmasta haasteesta. Kyse on kaikkein suurimmasta haasteesta tällä planeetalla yhdessä elävien ihmisten yhteisölle. Minusta tähän on suhtauduttava vakavasti.
Vuodesta 2020 alkaen tarvitaan 100 miljardia euroa kehitysmaiden auttamiseksi täyttämään ilmastonsuojelua koskevat velvoitteensa, jotka niiden on tuolloin täytettävä sopeutumistoimien toteuttamisen lisäksi. Tämä vastaisi Saksan kaltaiselle valtiolle noin kolmea miljardia euroa vuodesta 2020 lähtien. Verrattuna siihen, mitä nyt asetamme saataville talouden elvytyspaketeissa tai rahoitusalan pelastamiseksi, kyse on pikkurahoista. Olen häpeissäni siitä, että epäonnistuminen Kööpenhaminassa ja tämä kauhea, nolostuttava pokeripeli hyväksytään. Tapa, jolla Euroopan unioni eilen neuvotteli Luxemburgissa osoittaa, ettei se ole liikkeellepaneva voima. Se ei ole ottanut itselleen johtajan asemaa kansainvälisessä ilmastonsuojelussa. Sen sijaan se on yksi edistymisen suurimmista esteistä. Teidän on ymmärrettävä, että kaikkia tämänpäiväisiä neuvotteluja Luxemburgissa ja ensi viikolla Brysselissä seurataan kaikkialla maailmassa.
Voin vain kehottaa komission puheenjohtaja Barrosoa kiireesti varmistamaan, että komissio pysyy kurssissa. Kansainvälisen rahaston rahoituksen on oltava avointa. Olemme puhuneet tästä jo kaksi vuotta, aina Balista lähtien. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, minusta ruotsalaiset toimivat oikein neuvotteluissa. On pysyttävä johdonmukaisena ja kunnioitettava ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan äänestystä. Tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä 30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Jos pienennämme tavoitettamme, emme koskaan pääse kahden asteen tavoitteeseen.
Minulla on ongelma neuvoston puheenjohtajavaltio Ruotsin uskottavuuden kanssa. Minusta teidän on lopultakin vakuutettava valtion omistama yhtiönne Vattenfall siitä, ettei se saa investoida johdonmukaisesti ja rajoituksetta hiileen kaikkialla Euroopassa ja erityisesti olemaan investoimatta pääasiassa sinne, missä ei tarvitse hankkia lupia. Vattenfallin strategia on ristiriidassa hyvän maineenne kanssa valmistauduttaessa maailmanlaajuisiin ilmastoneuvotteluihin. Pyydän teitä myös varmistamaan, että Vattenfallin Saksan liittotasavaltaa vastaan käynnistämistä oikeustoimista Saksan ympäristölainsäädännön muuttamiseksi Vattenfallin hiilivoimaloille myönteiseksi luovutaan. Minusta teillä on valitettavasti pieni, mutta kasvava musta tahra muutoin tahrattomassa maineessanne. Teidän on varmistettava, että kaikki on kunnossa, ennen kuin lähdette Kööpenhaminaan.
Puhemies
(PL) Hyvät kollegat, noudattakaa teille osoitettua puheaikaa. Puheenvuoronne on hyvin merkittäviä, mutta minulla on kuitenkin toinen sinisen kortin kysymys. En aio ottaa vastaan kaikkia sinisiä kortteja, sillä keskustelun on edettävä. Muutaman minuutin kuluttua saamme toisen pyynnön, jos se liittyy työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohtaan, otan sen vastaan.
Timothy Kirkhope
Arvoisa puhemies, aluksi haluan onnitella Ruotsin hallitusta yleisesti sen puheenjohtajakaudesta ja erityisesti tavasta, jolla se on pyrkinyt edistämään hyvin merkittävää ilmastonmuutoksen käsittelyä ja ratkaisemaan meitä kohtaavan talous- ja rahoituskriisin. Mielestäni pääministeri Reinfeldt ja hänen hallituksensa ansaitsevat kiitoksemme tavasta, jolla ovat tämän tehneet, mutta kuten niin monissa puheenjohtajavaltioissa, he ovat joutuneet myös mukautumaan suuriin sisäisiin institutionaalisiin häiriötekijöihin - tässä tapauksessa Lissabonin sopimuksen yhteydessä.
Institutionaalinen teologia ei ole Euroopan kansalaisille ensisijainen ala. Me tarvitsemme tietenkin Lissabonin toimintaohjelmaa, emme niinkään Lissabonin sopimusta.
Lissabonin toimintasuunnitelmalla on jalo tavoite: tehdä Euroopasta maailman dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee kestävään talouskasvuun, luomaan uusia ja laadukkaampia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä ympäristön kunnioittamista vuoteen 2010 mennessä.
Sen olisi pitänyt saada aikaan todellista muutosta miljoonien ihmisten elämässä ja luoda vankka pohja taloutemme tulevaisuudelle, ja kuitenkin, kuten pääministeri Reinfeldt itse totesi, Lissabonin toimintasuunnitelma on epäonnistunut.
Miksi emme koskaan saa aikaan tuloksia, joilla olisi merkitystä kansalaisille? Laekenin julkilausuman kunnioitettavat tavoitteet eivät aikoinaan toteutuneet, ja nyt Lissabonin toimintasuunnitelma kohtaa saman merkityksettömyyden ja saavutusten puutteen.
Arvoisa puhemies, niin lähellä ja kuitenkin niin kaukana, ja jälleen jäsenvaltioiden talouksia koskevien aloitteiden on oltava selvästi ymmärrettäviä tavallisille ihmisille. Työpaikkojen luomisessa ei ole kyse työpaikkojen luomisesta entisille pääministereille neuvoston puheenjohtajina tai fanaattisille maailmanmatkaajille ulkosuhteiden korkeina edustajina.
Nämä kaksi tehtävää tuskin auttavat tiukoilla olevia pieniä ja keskisuuria yrityksiä missään jäsenvaltiossa. Ne eivät helpota miljoonien perheiden juuri nyt kokemaa kriisiä.
Institutionaaliset muutokset eivät auta myöskään ilmastonmuutoksessa. Meidän on kohdattava suurimmat maailmaamme uhkaavat riskit, ja on löydettävä käytännöllisiä ja toimivia ratkaisuja. Tuhannet sivut tekstiä, josta suurin osa on liian monimutkaista kansalaisten ikinä ymmärrettäväksi, yksinkertaisesti kuluttaa puita, joita meidän on suojeltava.
Painostakaamme maailmanyhteisöä yhdistymään ja pelastamaan planeetan tuleville sukupolville, älkäämme tuhlatko voimia niihin, jotka eivät suhtaudu yhteisön toimielimiin yhtä tunteikkaasti kuin eräät.
Kaikesta tästä huolimatta toivon puheenjohtajavaltio Ruotsin kykenevän jäljellä olevana aikanaan kiinnittämään kaikkien eurooppalaisten johtajien huomion kansalaisia huolettaviin merkittäviin asioihin - niihin asioihin, joihin keskityttiin puheenjohtajakauden alussa, nimittäin yhteisöön ja todellakin ilmastonmuutokseen. Toivon kaikkea hyvää jäljellä olevalle kaudelle ja kiitän tähänastisesta työstä.
Lothar Bisky
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Barroso, viimeisten kolmen kuukauden aikana on spekuloitu paljon henkilöstökysymyksillä sekä Lissabonin sopimuksen mahdollisella voimaantulolla, jonka ryhmäni tuomitsee kolmesta hyvästä syystä.
Me yksinkertaisesti haluamme ensinnäkin, että ensisijaiseksi katsotaan pikemminkin sosiaalinen Eurooppa kuin radikaali markkinasuuntautuminen. Toiseksi haluamme aseriisuntaa sotilaallisten valmiuksien kehittämisen sijaan ja kolmanneksi haluamme enemmän välitöntä demokratiaa eliiteistä muodostuvan yhteisön sijaan.
Meidän olisi lopultakin keskityttävä erityiseen sisältöön. Samaan aikaan kun väittelemme nimistä ja tehtävistä yhä useammat ihmiset menettävät työpaikkansa. Pankit on tietenkin pelastettu. Samaan aikaan komission puheenjohtaja Barroso vaatii meitä saattamaan pian päätökseen talouden elvytyssuunnitelmat - eilen määräaika asetettiin vuodelle 2011 - ja vähentämään nopeasti jäsenvaltioiden talousarvioiden alijäämää. Tämä merkitsee alennuksia palkoissa ja eläkkeissä, leikkauksia julkisissa palveluissa ja sosiaaliturvassa, korkeampia arvonlisäveroja sekä työehtosopimusten puuttumista. Yksi ajankohtainen esimerkki tästä on Saksan kaupallinen siivousala, joka on ollut lakossa kolme päivää.
Euroopan kansalaisia vaivaat tällaiset ongelmat, ja näitä ongelmia neuvoston olisi tarkasteltava. Sen sijaan pääasiallinen huolenaihe on lausekkeiden lisääminen Lissabonin sopimukseen, jotta rohkaistaisiin Tšekin presidenttiä allekirjoittamaan se. Jos asia on niin yksikertainen kuin käytännössä vaikuttaa, pyydän hallitusten päämiehiä harkitsemaan tarkemmin sosiaalista edistymistä koskevan lausekkeen sisällyttämistä Lissabonin sopimukseen. Se vaikuttaisi asianmukaiselta.
Parlamentin toimikauden alussa esitettiin lukuisia myönteisiä ehdotuksia EU:n entistä sosiaalisemmasta politiikasta. Tämä ei koskenut pelkästään sosiaalista kehitystä koskevaa lauseketta. Kyse oli myös Euroopan uudesta talouden elvytyssuunnitelmasta työpaikkojen luomiseksi ja säilyttämiseksi sekä investointien lisäämisestä ja vihreästä kasvusta.
Vaadittiin eurooppalaista työllisyyssuunnitelmaa uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomiseksi, samapalkkaisuutta, työntekijöiden oikeuksien lisäämistä ja parempia työoloja. Keskusteltiin jäsenvaltioiden välisestä entistä lujemmasta solidaarisuudesta sekä sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien kestävyyden varmistamisesta.
En ole vielä havainnut jäsenvaltioiden tai komission politiikassa mitään strategiaa, joka voisi johtaa näihin tavoitteisiin. Neuvoston on tietenkin nyt tarkasteltava uuden komission nimittämistä ja mahdollisia muutoksia Lissabonin sopimukseen. On kuitenkin keskityttävä mainitsemiini ongelmiin ja niiden ratkaisemiseen. Ryhmäni äänestys komissiosta kollegiona riippuu tästä.
Nigel Farage
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, komission puheenjohtaja Barroso sanoi tänä aamuna, että kaikki jäsenvaltiot ovat demokraattisesti ratifioineet sopimuksen. Se ei pidä paikkaansa. Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset eivät ole saaneet sanoa kantaansa, vaikka heille luvattiin niin, ja niin kauan kunnes saamme tästä kansanäänestyksen, minä kieltäydyn tunnustamasta sopimuksen legitiimiyttä.
(Vastalauseita)
Kaikkien katse on nyt suunnattu presidentti Klausiin ja odotetaan, mitä hän tekee tai ei tee ensi viikolla, ja se on mielenkiintoista. Tiedän, että te kaikki vihaatte presidentti Klausia, koska hän uskoo kansalliseen demokratiaan.
(Vastalauseita)
Itse asiassa hän kuitenkin puolustaa Tšekin tasavallan kansallisia etuja. Hän pelkää saksalaisten vaativan sudettialueita, ja kuunneltuani saksalaisten poliitikkojen puheita tästä, katson hänen olevan aiheellisesti peloissaan.
Joten sinnitelkää vain, presidentti Klaus; jos ette saa mitä haluatte, älkää allekirjoittako. Jos saatte haluamanne, sopimus on ratifioitava uudelleen 25 jäsenvaltiossa, mikä tarkoittaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetään kansanäänestys, ja uskon, että demokraatteina te kaikki haluatte Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kansanäänestyksen tästä sopimuksesta. Minä ainakin haluan.
Lisäksi olen miettinyt, onko meillä tulevan huippukokouksen jälkeen todella Euroopan keisari? Onko se Tony Blair keisarinna Cherien kanssa? No minä olen päätynyt siihen, että haluan Tony Blairin. Nimittäkää siis Tony Blair, mies, joka antoi pois kaksi miljardia puntaa Yhdistyneen kuningaskunnan jäsenmaksualennuksesta tyhjää vastaan. Mies, joka lupasi meille kansanäänestyksen perustuslakisopimuksesta ja kielsi sen sitten meiltä.
On täysin selvää, että tässä Euroopan unionissa hinta Kansan pettämisestä on todella korkea. Pyydän teitä näin ollen nimittämään Tony Blairin. Se saa Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset näkemään totuuden, että Euroopan unionissa merkittäviä eivät ole vaaleilla valitut edustajat, vaan ihmiset, jotka luovuttavat kansallisen demokratian Euroopan unionille saadakseen huippuvirkoja. Olkaa siis niin hyvät ja antakaa meille Tony Blair Euroopan ensimmäiseksi presidentiksi.
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, on valitettavaa - joskaan ei yllättävää - että neuvosto ja komissio määrätietoisesti edistävät Lissabonin sopimuksen voimaantuloa. Tiedän, ettei tämä kenties saa yleistä kannatusta täällä parlamentissa, mutta minä uskon aidosti, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa olisi järjestettävä sopimuksesta kansanäänestys. En ymmärrä, mikseivät konservatiivit ja Labour-puolue ole halukkaita tähän.
Tänä aamuna haluan kuitenkin kiinnittää huomionne, arvoisa ministeri, erityisesti Eurooppaa edelleen riivaavaan rahoituskriisiin. Englannin pankin pääjohtaja Mervyn King totesi eilen, että Yhdistyneet kuningaskunnat lainasi pankeille lähes biljoona puntaa. Hän todellakin totesi, ettei koskaan aiemmin ole ollut tilannetta, jossa niin harvat ovat näin paljon velkaa niin monelle näin vähäisin uudistuksin. Pääjohtaja King totesi edelleen, ettei pankkien sääntely ole riittävää, vaan että tämän pankkikriisin ytimessä on moraalinen dilemma, koska rahoitus- ja pankki-instituutiot tiesivät olevansa liian suuria kaatumaan ja että veronmaksajien, olipa kyse Yhdistyneestä kuningaskunnasta tai mistä tahansa alueesta Euroopassa, olisi aina autettava niitä, johtuipa kriisi mistä tahansa. Arvoisa ministeri, tämä on hyvin vakava syytös, ja sen esitti yksi pankkimaailman omista johtohenkilöistä. Neuvoston kokouksissa on löydyttävä tahtoa puuttua tähän moraaliseen dilemmaan, ja parlamenttia kiinnostaa kuulla, minkälaista tahtoa löytyy ja mitä aiotaan tehdä.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, kiitos, että annoitte minulle mahdollisuuden esittää joitakin huomautuksia nyt, vaikka pysyn täällä luonnollisesti keskustelun loppuun asti.
Ensin haluan vastata jäsen Verhofstadtille. En minäkään usko, että junaa enää voitaisiin pysäyttää. Toivon junan saapuvan asemalle hyvin pian. Voin vakuuttaa jäsen Verhofstadtille ja arvoisille parlamentin jäsenille, että puheenjohtajavaltio Ruotsi on tiiviissä yhteydessä Tšekin tasavaltaan ja toivomme voivamme hyvin pian antaa täsmällisemmän ja lopullisen vastauksen siihen, mitä sopimukselle tapahtuu ja koska. Toivomme kovasti teidän laillanne, että palaset loksahtelevat paikoilleen mahdollisimman nopeasti, niin avoimien virkojen kuin Euroopan parlamentille kuulemistanne varten esitettävän komission jäsenluettelon osalta. Huippukokouksessa teemme kaikki tarvittavat päätökset, joiden tekeminen on mahdollista. Saamme kaikki valmistelut valmiiksi siihen, että Lissabonin sopimus voi tulla voimaan heti kun kaikki ovat sen ratifioineet.
Haluan myös kiittää siitä valtavasta tuesta, jota parlamentin jäsenet kaikista ryhmistä ovat osoittaneet puheenjohtajavaltion aivan ensisijaiselle tavoitteelle, nimittäin sopimukseen pääsemiselle Kööpenhaminassa. Se on äärimmäisen tärkeää. Euroopalla on valtava vastuu rahoituksen järjestämisessä siten, että voimme osoittaa kantavamme osamme globaalista vastuusta lähettää asianmukaisia signaaleja.
Hyvä jäsen Daul, meillä on hyvin tiiviit yhteydet muihin osapuoliin. Vain muutaman viikon sisällä meillä on huippukokous Venäjän ja Kiinan kanssa sekä Yhdysvaltojen kanssa, ja ilmasto- ja energia-asiat ovat ensisijaisia aiheita keskusteluissa kaikkien näiden valtioiden kanssa. Kymmenen päivän sisällä on myös työryhmien kokoukset ja Barcelonan huippukokous. Lisäksi valtiovarainministerit tapaavat St Andrew'ssa, joten tästä on monta mahdollisuutta keskustella. En ole tyytyväinen tähänastisiin tuloksiin, mutta suhtaudun aivan optimistisesti siihen, että voimme vielä pasta sopimukseen Kööpenhaminassa. Ihmiset ympäri maailmaa odottavat meidän tekevän niin.
Uskon myös, että on hyvä asia, jos EU kykenee saamaan aikaan tuloksia rahoitusalan kriisin hoitamisessa. Vaikka nyt onkin havaittavissa joitakin myönteisiä merkkejä, emme saa unohtaa sitä, että tarvitsemme valvontaelimiä, jotta olemme paremmin valmistautuneita torjumaan vastaavien kriisien ilmenemisen vastaisuudessa ja tunnistamaan ne ajoissa. Tämän vuoksi toivon, että seurantajärjestelmät ja makrovalvontaelin voidaan perustaa mahdollisimman pian.
Myös toimielinkysymykset ovat hyvin merkittäviä. On tärkeää, että Euroopan unioni kykenee päätöksentekoon, ja että se tapahtuu demokraattisesti ja tehokkaasti. Tämän osalta Lissabonin sopimus on merkittävä väline. Samalla Euroopan unioni ei koskaan voita kansalaisten luottamusta, jos emme saa aikaan ratkaisuja erityisissä asioissa. Talouskriisin ja ympäristöasioiden käsittely ovat asioita, joista ihmiset ovat kiinnostuneita ympäri maailman ja varsinkin Euroopan unionissa. Jos voimme edistyä ja saavuttaa tuloksia huippukokouksessa ja myöhemmin syksyllä, uskon sen luovan hyvän perustan legitiimiyden ja yhteisön toimielimiin kohdistuvan luottamuksen lisäämiselle.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, katson Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) puheenjohtaja Joseph Daulin ja Rebecca Harmsin esittäneen joitakin hyvin tärkeitä kysymyksiä.
Kuinka voimme varmistaa menestyksen Kööpenhaminassa varsinkin kun muut kumppanit eivät ponnistele yhtä paljon? Itse asiassa vaikeuksia on, sillä joissakin teollisuusvaltioissa on selkeää kunnianhimon puutetta päästövähennyksiä koskevien konkreettisten sitoumusten osalta. Myös kehitysmaiden suurimmat kehittyvät taloudet ovat haluttomia sisällyttämään kansallisiin lieventämissuunnitelmiin maailmanlaajuista sopimusta, ja tällä hetkellä ei ole uskottavaa rahoitussuunnitelmaa.
Mitä me sitten voimme tehdä tässä tilanteessa?
Ensinnäkin katson, ettei nyt ole oikea aika sitoa Euroopan kunnianhimoisia tavoitteita. Se antaisi tekosyyn luopua ponnisteluista. On siis meidän tehtävämme osoittaa edelleen kunnianhimoa ja johtajuutta yhtäaikaisesti, ja nyt vastaan konkreettisesti Joseph Daulille ja totean, että tarjouksemme, erityisesti rahoitusta koskeva tarjouksemme on ehdollinen. Olemme valmiit auttamaan niitä valtioita, jotka ponnistelevat aidosti vähentääkseen päästöjä. On siis tärkeää tehdä rahoituksen osalta ehdollinen tarjous, mutta kunnianhimoisten tavoitteidemme sitominen olisi virhe.
Uskon menestyksen vielä olevan mahdollinen Kööpenhaminassa. Meillä on myös myönteisiä näkökohtia. Yhdysvallat on palannut neuvottelupöytään. On muistettava, että muutama vuosi sitten Yhdysvallat ei varsinaisesti osallistunut prosessiin, mutta nyt se on sitoutunut neuvotteluihin. On myös muistettava, että Australia ja Japani ovat ilmoittaneet kunnianhimoisista tavoitteista - ei vielä sitovista, mutta poliittisella tasolla. Jopa Kiina, Meksiko, Brasilia ja Etelä-Korea ovat ilmoittaneet kunnianhimoisista kansallisista suunnitelmista, mutta eivät vielä ole suostuneet sisällyttämään niitä maailmanlaajuiseen sopimukseen.
Tämän vuoksi meidän on korostettava näitä myönteisiä näkökohtia ja saatava aikaan muutosvoimaa. Toivon, ettei kuukauden lopussa kokoontuva Eurooppa-neuvosto tarjoa lisäpanoksia skeptikoille ja ennustajille, jotka jo väittävät meidän tarvitsevan suunnitelmaa B. Olen jo todennut, ettei ole olemassa suunnitelmaa B, koska ei ole myöskään planeettaa B. Tarvitaan konkreettisia toimia, emmekä saa menettää Kööpenhaminan tarjoamaa historiallista mahdollisuutta.
(EN) Haluan ilmaista viimeisessä kommentissani hämmästykseni. En olisi ikinä odottanut parlamentin brittiläisen jäsenen kyseenalaistavan loistavaa instituutiota, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttia. Yksi Britannian suurimmista panoksista sivilisaatiollemme oli ja on edelleen Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti.
(Suosionosoituksia)
Haluan tehdä tämän selväksi: Britannian hallitus neuvotteli sopimuksen. Britannian hallitus allekirjoitti sopimuksen. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti - alahuone ja ylähuone - hyväksyi sopimuksen. Kuningatar on ratifioinut sopimuksen. Yhdistyneen kuningaskunnan ratifiointivälineet ovat Roomassa.
Yhdistynyt kuningaskunta on siis ratifioinut Lissabonin sopimuksen, ja toivon kaikkien, erityisesti parlamentin brittiläisten jäsenten, kunnioittavan Yhdistyneen kuningaskunnan demokraattista järjestelmää.
(Suosionosoituksia)
Othmar Karas
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, jäsen Farage on lähdössä. Toivon, ettei parlamentissa ole ketään, joka vihaisi sitä, mitä hän vihjasi meistä. Viha on eurooppalaisen ilmapiirin vastaista, ja itsekkyys, protektionismi ja nationalismi ovat Euroopan unionin yhteisön suurimpia vihollisia.
Toiseksi toivon, ettei kukaan täällä parlamentissa aseta parlamentaarista demokratiaa ja kansalaisia toisiaan vastaan ja koe jonkinlaista jakoa meidän ja työmme kansalaisten edustajina välillä, kuten hän vihjasi.
Olemme kaikki nähneet kipinöinnin valmistauduttaessa huippukokoukseen ja toivomme perustuslakituomioistuimelta ratkaisevaa vapauttavaa tuomiota. Odotamme neuvoston kantavan vastuunsa Euroopasta ja ettei se anna yhden henkilön pitää itseään panttivankina vaan tekee tarvittavat päätökset henkilöstöstä, toimielimistä, aikataulusta, sisällöstä ja rahoituksesta.
Kehotan kuitenkin myös hallituksia olemaan etsimättä pienintä yhteistä nimittäjää valitessaan ja nimittäessään komission jäseniä, vaan pikemminkin löytämään parhaan ratkaisun yhteisölle, johon me kaikki kuulumme. Kehotan hallituksia luopumaan vanhoista tutuista poliittisista peleistä komission jäseniä valitessaan ja asettamaan sen sijaan yhteisen eurooppalaisen vastuun valintaprosessin keskiöön. Kehotan komission puheenjohtajaa laatimaan kunnianhimoiset vaatimukset komission jäsenille ja jäsenvaltioille.
Toinen huomautukseni koskee rahoitusmarkkinoiden valvontaa. Kannatan makrovalvontaa koskevia ehdotuksia, mutta niissä ei mennä läheskään tarpeeksi pitkälle. Tarvitaan myös mikrovalvontaa, ja minusta komission ehdotus edustaa pienintä yhteistä nimittäjää, vähimmäismäärää. Meidän on mentävä pidemmälle. Meidän on perustettava Euroopan rahoitusmarkkinoille valvontaelin, joka on toimivaltainen toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, kuten Euroopan keskuspankki.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Jo Leinen
(DE) Arvoisa puhemies, presidentti Václav Klausin lisäystä perusoikeuskirjaan koskeva pyyntö on mielivaltainen ja turha. Se on kuitenkin helppo torjua, sillä perusoikeuskirjassa viitataan ainoastaan EU:n lainsäädäntöön ja sitä sovelletaan ainoastaan tulevaisuudessa. Tämän vuoksi neuvoston on tarvittaessa annettava poliittinen julkilausuma. Sopimuksen ratifioinnin, jota olemme odottaneet yhdeksän vuoden ajan, on määrä tapahtua muutaman viikon aikana.
Eurooppa-neuvoston on tehtävä tarvittavat valmistelut, mutta sen ei pidä tehdä hätiköityjä johtopäätöksiä. Tämä koskee myös ulkosuhdehallintoa. Korkean edustajan vastuulla on ehdottaa ulkosuhdehallinnon konseptia, ei neuvoston byrokratian. Pyydän tämän vuoksi neuvoston puheenjohtajavaltiota varmistamaan, ettei ulkosuhdehallinnon asemasta tule itsenäistä, vaan että se integroidaan yhteisön järjestelmään, kuten puheenjohtaja Barroso sanoi.
Sopimus tarjoaa meille oikeusperustan yhteiselle energiapolitiikalle ja yhteiselle ilmastonsuojelupolitiikalle. Voin vain toivoa sumun hälvenevän ennen Kööpenhaminaa, sillä nämä kysymykset eivät saa jäädä avoimiksi konferenssiin asti. Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta on esittänyt selkeitä vaatimuksia, myös rahoituksen osalta. Toivon, että huippukokouksessa päästään ensi viikolla sopimukseen rahoituskonseptista. Lisäksi tarvitaan EU:n sisäistä taakanjakoa. Saksan ja muiden valtioiden on osoitettava tietä, sillä me tarvitsemme tasapuolisen sopimuksen niin EU:n sisällä kuin EU:n ja koko maailman kehitysmaiden välille.
Marielle De Sarnez
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin esittää kolme kysymystä.
Ensinnäkin tarkastelen ilmastonmuutosta. Kuka tahansa ymmärtää, että Euroopan unionilla on erityisen velvollisuus johtaa maailman valtioita Kööpenhaminassa. Jotta tämä voi toteutua, meidän on oltava vaativia ja kunnianhimoisia tavoitteiden osalta, mutta meidän on myös tunnustettava velkamme kehitysmaille. Jokaisen valtion on suostuttava asianmukaisiin rahoituspyrkimyksiin. Tämä ei onnistu, ellemme kykene osoittamaan solidaarisuutta.
Toinen huomautukseni koskee maahanmuuttoa. On luonnollisesti hyvä parantaa Frontexin operaatioita, mutta jos todella haluamme auttaa eteläisen Euroopan valtioita, meidän on edettävä kohti turvapaikkaoikeuksien yhdenmukaistamista, tarkistettava Dublinin yleissopimusta ja ennen kaikkea laadittava lopultakin aitoa maahanmuuttopolitiikkaa. Uskon, että tämä on ainoa tapa käsitellä asiaa rauhallisesti ja vastuullisesti.
Lopuksi kolmantena asiana on ulkopolitiikka. Neuvosto aikoo edistää ulkoasianhallinnon toteuttamista. Mitä nopeammin, sen parempi! Saamme todennäköisesti korkean edustajan. Mitä nopeammin, sen parempi! Sitäkin parempaa olisi kuitenkin puhua yksiäänisesti, ainakin maailmaa järisyttävistä konflikteista. Tarkoitan erityisesti Afganistania, josta haluan huomauttaa, että eurooppalaisten sotilaiden määrä on lähes sama kuin amerikkalaisten.
EU:n ja Yhdysvaltojen välinen huippukokous pidetään 3. marraskuuta, ja eurooppalaisilla on erityinen vastuu. Meidän on ehdotettava strategiaa, joka ei ole yksinomaan sotilaallinen. Jos me emme sitä tee, ei sitä tee kukaan muukaan.
Gerald Häfner
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Lissabonin sopimus on loppusuoralla, ja nyt on aika katsoa tulevaisuuteen. Meidän on tehtävä Euroopasta entistä sosiaalisempi, ympäristöystävällisempi ja demokraattisempi. Meillä on erityisesti näillä aloilla vielä paljon tehtävää.
Minä toivon Eurooppaa, jossa kansalaiset eivät pitäisi itseään Euroopassa vain tarkkailijoina tai objekteina, vaan subjekteina. Toivon Eurooppaa, jonka kansalaiset kokevat kansalaisten Euroopaksi, mutta meillä on paljon tehtävää tämän saavuttamiseksi.
Sanoin Lissabonin sopimuksen olevan loppusuoralla, mutta juuri tässä se voi helposti horjahtaa kurssiltaan.
Minua harmittaa se, että juuri ennen ratifiointiprosessin loppuun saattamista, havaitaan yhä enemmän eurooppalaisen ilmapiirin vastaisuutta ja yhteisön oikeuden rikkomista. Eräs yksittäinen eurooppalainen presidentti pyrkii saamaan kansastaan, valtiostaan ja koko Euroopasta lunnaita. Nyt hän yhtäkkiä väittää, ettei perusoikeuskirjaa pitäisi soveltaa hänen valtiossaan. Jos eilen kuulemani on totta, hänelle on jopa lupailtu tällaista. Tämä olisi todella pöyristyttävää, ja olisin iloinen, jos asiaa voitaisiin selventää ja antaa selkeä vastaus, ettei tällaisia lupauksia ole annettu. Muuten vaikuttaa siltä, että olemme palaamassa keskiajalle, ja itsevaltiaat antavat alamaisilleen vain sellaisia oikeuksia, joita tahtovat antaa. Emme kuitenkaan elä keskiajalla vaan Euroopassa, ja Eurooppa on lainsäädäntöön ja demokratiaan perustuva yhteisö.
Tšekin parlamentti ja senaatti ovat jo äänestäneet sopimuksen puolesta vaatimatta mitään tällaista. Ne ovat tietenkin tehneet sen hyvästä syystä, sillä ne haluavat perusoikeuskirjaa sovellettavan Tšekin tasavallassa. Perusoikeuskirja on sopimuksen olennainen osa, emmekä voi sallia sopimuksen ytimen repimistä ilman hyvää syytä.
Perusoikeudet ovat kaikkien kansalaisten luovuttamattomia oikeuksia, jotka eivät voi olla vain joidenkin ulottuvilla. Eurooppa on lainsäädäntöön ja demokratiaan perustuva yhteisö. Se ei ole mikään basaari. Tämä tarkoittaa, että meidän on estettävä tällaiset kauheat sopimukset perusoikeuskirjasta eikä meidän pidä missään olosuhteissa sallia sen kyseenalaistamista. Emme saa sallia tällaisia asioita koskevia neuvotteluja ja Euroopan muuttumista basaariksi.
Nämä tapahtumat osoittavat, kuinka tärkeää meidän on vahvistaa demokratiaa Euroopassa.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Oldřich Vlasák
(CS) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, haluan vastata edelliseen puheenvuoroon. On täysin selvää, että Eurooppa-neuvoston seuraavaa kokousta leimaavat institutionaaliset kysymykset ja Lissabonin sopimuksen ratifiointi. Keskusteluissa EU:n tulevasta suunnasta meidän on mielestäni käyttäydyttävä toisiamme kohtaan asianmukaisen nöyrästi ja samaan aikaan meidän on rauhallisesti kunnioitettava eri jäsenvaltioiden suvereeneja päätöksentekomekanismeja ja niiden perustuslaillisia toimijoita.
Nyt siirryn omaan aiheeseeni. Henkilökohtaisesti katson makroalueellisen strategian olevan yhtä merkittävä aihe neuvoston esityslistalla. Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, jo edellisessä parlamentissa sovittiin, että Itämeren alue olisi sopiva pilottihankkeeseen, jonka tavoitteena olisi makroaluetta koskevan EU-strategian täytäntöönpano, joten olen iloinen siitä, että juuri tätä koskeva neuvoston päätös todennäköisimmin ratifioidaan.
Samalla katson, että nyt on aika ajatella myös sitä, kuinka pilottistrategiaa voidaan toisintaa. Jos tarkastelemme tässä yhteydessä Euroopan karttaa, havaitsemme, että suurimmat erot, olivatpa ne taloudellisia, sosiaalisia tai kulttuurisia, vaikuttavat edelleen entisen sosialistiblokin ja Länsi-Euroopan kapitalististen valtioiden välisellä rajalla. Nämä erot ovat havaittavissa myös täällä parlamentissa. Kaksikymmentä vuotta Berliinin muurin murtumisen jälkeen puhumme edelleen uusista ja vanhoista jäsenvaltioista. Kaksikymmentä vuotta samettivallankumouksen jälkeen me edelleen sovellamme poikkeuksia henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen hyödyntäessämme siirtymäaikoja työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen. Nämä ovat täysin selviä esteitä, jotka olisi purettava järjestelmällisesti...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Georgios Toussas
(EL) Arvoisa puhemies, neuvoston ja komission julkilausumat tulevasta Eurooppa-neuvoston huippukokouksesta osoittavat Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden hallitusten ruohonjuuritason vastaisen politiikan eskaloitumista ja uutta suurta hyökkäystä työväenluokkaa vastaan. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden hallitusten, olivatpa nämä sitten keskustaoikeistolaisia tai keskustavasemmistolaisia, on turvata monopolien tuottavuuden jatkuminen siirtämällä kapitalistisen talouskriisin taakka työväenluokalle kaikkialla Euroopan unionissa.
Vaikka Euroopan unioni on tukenut monopolihirviöitä satojen miljardien eurojen tukipaketeilla eikä uutta rahoituskierrosta voida sulkea pois, tässä vaiheessa kannatetaan edelleen kapitalististen uudelleenjärjestelysuunnitelmien nopeaa edistämistä Lissabonin sopimuksen yhteydessä. Työväenluokan vastaisen hyökkäyksen keskiössä on kahdeksantuntisen työpäivän ja työehtosopimusten lakkauttaminen sekä joustoturvan ja väliaikaisten, joustavien ja huonopalkkaisten työpaikkojen yleinen soveltaminen lisäämällä paikallisia työsopimuksia ja harjoittelua. Sosiaaliturva, terveydenhuolto, hyvinvointi ja opetusjärjestelmät uhrataan, tehdään jatkuvia muutoksia työntekijöiden haitaksi, valmistellaan monopolististen yritysryhmien pääsyä näille hyvinvointialoille kapitalismin vuoksi. Samaan aikaan joukkoirtisanomiset, jotka koskivat yli viittä ja puolta miljoonaa viime vuonna, työnantajien terrorismi ja työntehostaminen ovat luoneet työpaikoille keskiaikaiset olosuhteet. Tyypillinen esimerkki on France Telecomin kauan jatkunut rikollinen toiminta työntekijöitään kohtaan, joka on johtanut 25 työntekijää tekemään itsemurhan sietämättömien työolojen ja lisääntyvän orjuuttamisen vuoksi.
William
(EN) Arvoisa puhemies, kuten jäsen Bisky totesi aiemmin, jäsenvaltioiden suurin ongelma on työllisyyskriisi. Nuorisotyöttömyys on 24 prosenttia Ranskassa, 25 prosenttia Italiassa ja 39 prosenttia Espanjassa.
Voimme kuitenkin olla varmoja, että Eurooppa-neuvosto kokouksessa annetaan mahtavia vakuutuksia joukkotyöttömyydestä. Voitonriemu ovat sopimatonta ja häpeällistä ja osoittaa eliitin kuvittelevan saaneensa Lissabonin sopimuksensa.
Tähän mennessä kaikki askeleet kohti eurooppalaista supervaltaanne ovat toteutuneet varastamalla ja manipuloimalla, ja Lissabonin sopimuksen yhteydessä manipulointi on ollut niin häpeämätöntä ja räikeää, ettei sopimuksella ole demokraattista legitiimiyttä. Tästä ei selvitä ilman seurauksia. Voin siteerata, "he soittavat nyt kelloja, kohta he vääntelevät käsiään."
Csanád Szegedi
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, hyvät kollegat, keskustelut Lissabonin sopimuksen allekirjoittamisesta ovat turhia niin kauan kunnes olemme selvittäneet keskenämme, mitä ovat perusarvomme. Esitän teille esimerkin, joka koskee Euroopan suurinta ilman oikeuksia jäänyttä vähemmistöä, nimittäin Karpaattien alueen ulkopuolella asuvien unkarilaisten yhteisöä. Oletteko tietoisia siitä, että esimerkiksi kaksimiljoonaisen unkarilaisyhteisön alueellinen itsemääräämisoikeus yhdessä Euroopan unionin jäsenvaltiossa ei ole sielläkään esityslistalla, vaikka me kaikki tiedämme, että alueellinen autonomia on oikeudellinen instituutio?
Tiedättekö, että samassa valtiossa, Romaniassa, kymmenet tuhannet csángó-unkarilaiset eivät tänäkään päivänä voi harjoittaa uskontoaan ja saada opetusta äidinkielellään? Sitten meillä on minua nuorempi valtio, Slovakia, ja sen slovakialainen kielilainsäädäntö, jonka voimme perustellusti sanoa olevan Euroopalle häpeäksi. Kaiken huipuksi on halveksittavia poliitikkoja, jotka käyttävät epäinhimillisiä Benešin asetuksia neuvotteluperustana. Minkälaisessa diktatuurissa, rasistisessa Euroopassa me oikein elämme, kun Benešin asetuksia voidaan pitää neuvotteluperustana? Olemme saaneet tarpeeksemme diktatuureista, jotka aina esitetään valheellisesti demokratiana.
Me Jobbik-puoluetta edustavat parlamentin jäsenet haluamme elää Euroopassa ilman Benešin asetuksia, ilman slovakialaista kielilainsäädäntöä ja ilman Lissabonin sopimusta. Haluamme, ettei yhtään unkarilaista vainota etnisen alkuperän ja äidinkielen vuoksi. Haluankin kysyä jäsen Swobodalta: jos Benešin asetukset eivät ole voimassa, koska uhrit ovat saaneet korvauksensa?
Marian-Jean Marinescu
(RO) Eräät täällä parlamentissa puhuvat keskustelunaiheesta riippumatta aina samasta aiheesta, eivätkä aina asianmukaisella tavalla.
Ensisijaisena tavoitteena Eurooppa-neuvoston kokouksessa on luonnollisesti oltava ratkaisun löytäminen, jotta Tšekin tasavalta voi saattaa päätökseen Lissabonin sopimuksen ratifiointiprosessin. Ratkaisun on kuitenkin oltava tasapuolinen kaikkia muita jäsenvaltioita kohtaan.
Samalla emme saa unohtaa kohtaamaamme talouskriisiä, johon myös on löydettävä välittömiä ratkaisuja. Talous- ja rahoituskriisi sekä viime vuonna hyväksytyt erityiset rahoitustoimenpiteet ovat huolestuttavalla tavalla epävakauttaneet Euroopan unionin jäsenvaltioiden enemmistön julkista taloutta. Tähän mennessä komissio tarkkailee 17:ää 27 jäsenvaltiosta liiallisesta alijäämästä, ja kolmen muun jäsenvaltion arvioidaan pian olevan samassa tilanteessa.
Taloudellisesta mahdistaan huolimatta jäsenvaltiot ovat ylittäneet luvut, joihin ne ovat sitoutuneet, sillä kriisi on aiheuttanut jyrkän laskun talousarvioiden tuloissa ja kasvussa suunniteltuihin julkisiin menoihin nähden. Itse asiassa lähitulevaisuudessa on selkeitä edellytyksiä elpymiselle, ja tämän vuoksi voimme käynnistää keskustelun rahoituskannustimien vähentämisestä tietyillä aloilla.
Jokaisen jäsenvaltion erityistä tilannetta on kuitenkin tarkasteltava erikseen ja yhteisön toimielinten on tunnustettava, ettemme vielä ole vaiheessa, jossa julkisesta tuesta voitaisiin luopua täysin kaikilla talouden aloilla. Jäsenvaltioiden on suostuttava jatkamaan elvytysstrategiaa ja sovittava sopivista välineistä sen tukemiseksi, myös rakenneuudistusten sopeuttamisesta, joka voi keskipitkällä aikavälillä vähentää alijäämää ja luonnollisesti osaltaan edistää talouden elpymistä.
Jos elpymisen jälkeistä ajanjaksoa ei hallinnoida jäsenvaltioissa asianmukaisesti, se voi aiheuttaa epävakautta Euroopan unionin sisämarkkinoilla. Tämän vuoksi julkisen tuen jatkamista koskevien myönteisten päätösten ja lupien on perustuttava jokaisen valtion erityiseen tilanteeseen.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä Euroopan parlamentin jäsenen Marinescun kanssa siitä, että seuraavassa neuvostossa pitää löytyä ratkaisu kahteen asiaan. Toinen on Lissabonin sopimuksen loppuunsaattaminen ja toinen on uudet lääkkeet talous- ja finanssikriisiin. Me elämme nyt Euroopan taloushistorian syvintä kriisiä. Tämä kriisi jakaa ihmisten mahdollisuudet, tulot, eläkkeet ja työt aivan uudelleen, ja meidän täytyy olla tietoinen tästä.
Euroopan unioni aloitti elvytyksen erittäin hyvin. Kiitos siitä komissiolle. Komissio ja Euroopan keskuspankki toimivat jopa niin nopeasti, että Yhdysvallat seurasi Eurooppaa esimerkkinä. Sitten tuli kummallinen hyytyminen ja alettiin puhumaan siitä, että kriisi on ohi. Kriisi on kuitenkin itse asiassa edessä, siis kriisi on edessä, koska Euroopan unionin yllä on neliteräinen giljotiini: kasvava työttömyys, velkaantuvat kansantaloudet, ikääntyminen ja suuri rakennemuutos, jota tapahtuu metsäteollisuudessa, autoteollisuudessa ja niin edelleen.
Oikeastaan ainoa hyvä piirre tässä talouskriisissä on se, että politiikkaa vaaditaan nyt ratkaisemaan ongelmat. Mitä tulee uuteen finanssiarkkitehtuuriin, komissio on tässä aika kunnianhimoton. Toivottavasti se, että parlamentti on perustanut oman talouskriisityöryhmän, antaa uusia eväitä. Tavoitteena tulee olla finanssimarkkinoiden sääntely. Ylisääntely ei kuitenkaan saa estää kasvua ja työllisyyttä.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, arvoisa komission varapuheenjohtaja Wallström, arvaan että teillä, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, on niin paljon keskustelunaiheita, että käyttäisitte ensi viikon huippukokoukseen mieluummin kaksi viikkoa kuin kaksi päivää. On aiheita, jotka ovat todella merkittäviä Euroopan kansalaisille, kuten talouskriisi ja se, miten siitä selvitään, uusien työpaikkojen luomisen mahdollisuudet ja tietenkin Afganistan. Nämä eivät ole uusia aiheita. Uutta tällä kertaa on kuitenkin se, että kaikesta voidaan keskustella siitä näkökulmasta, että EU voi todellakin toimia entistä tehokkaammin ja että saamme uuden sopimuksen.
Tämä on jännittävä tulevaisuudennäkymä, joten nyt on toimittava nopeasti Euroopan rahoitusmarkkinoiden uuden yhteisen valvontarakenteen täytäntöönpanemiseksi, yhteisen ulkopolitiikan laatimiseksi ja Kööpenhaminan huippukokoukseen valmistautumiseksi. On myös nopeasti selvitettävä, mikä EU:n tuleva johtorakenne on ja luovuttava itsekeskeisyydestä. Tarvitaan vähemmän omaan napaan tuijottamista ja enemmän raportteja Euroopan unionin menestyksestä. Tämän vuoksi toivon teille tarvitsemaanne menestystä, onnea ja auktoriteettia.
Oriol Junqueras Vies
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan korostaa, etten voi puhua katalaaniksi, sillä se ei vielä ole virallinen kieli, vaikka onkin yli 10 miljoonan Euroopan kansalaisen kieli. Tämän vuoksi puhun tänään italiaksi.
Suomen hallitus tunnusti hiljattain kaikkien kansalaisten oikeuden saada Internet-laajakaistayhteys yleispalveluna. Itse asiassa tämä palvelu on talouskehityksen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja alueellisen tasapainon osatekijä, koska sillä taataan tiedon saatavuus, millä torjutaan digitaalista kuilua. Kohtuuhintainen laajakaistan saatavuus on myös ratkaisevaa Lissabonin tavoitteiden mukaisen tietoon perustuvan talouden kehittämisessä.
Toteuttaako Eurooppa-neuvosto toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni kokonaisuudessaan toimii esimerkkinä muulle maailmalle tälläkin alalla?
Martin Callanan
(EN) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvostossa keskustellaan monista tärkeistä asioista, mutta minusta yksi tärkeimmistä on Lissabonin sopimuksen tulevaisuus.
Monet tähän keskusteluun osallistuneet ovat puhuneet ilmeisen tosissaan Lissabonin sopimuksen mukanaan tuomasta lisääntyneestä demokratiasta ja EU:n toimielinten lisääntyvästä vastuusta unohtaen, että he tarkoituksella katsoivat, ettei sopimuksen edistämisessä tarvittu demokratiaa tai vastuullisuutta. Hallitusten päämiesten kesken oli aktiivinen salaliitto sopimusta koskevien kansanäänestysten välttämiseksi siltä varalta, että kansalaiset olisivat niin hankalia, että ilmoittaisivat, etteivät halua sitä.
Kuuntelin puheenjohtaja Barroson aiempia huomautuksia suurella mielenkiinnolla. Selitän hänelle, miksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ollaan tästä niin vihaisia. Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2005 vaaleissa kaikki kolme suurinta poliittista puoluetta sitoutuivat ohjelmajulistuksissaan kansanäänestykseen silloisesta Euroopan perustuslaillisesta sopimuksesta. Myöhemmin siitä tuli Lissabonin sopimus, vaikka kyse on samasta asiakirjasta. Alahuoneen äänestyksessä kaksi näistä puolueista kuitenkin söi lupauksensa ja eväsi kansalta kansanäänestyksen, joten kyse on perusluottamuksesta ja vastuusta politiikassa. Ihmiset haluavat heille luvatun kansanäänestyksen. Jos heille ei olisi luvattu sitä, puheenjohtaja Barroson huomautukset olisivat olleet asianmukaisia ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaarinen ratifiointiprosessi olisi ollut tavanomainen.
Tuin puheenjohtaja Barroson uudelleenvalintaa, mutta emme tarvitse hänen luentojaan luottamuksesta ja vastuusta politiikassa, kun hän samaan aikaan pyrkii tukemaan niitä, jotka kieltävät kansalaisilta kansanäänestyksen. Tässä siis lyhyesti selitys siihen, miksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on niin voimakkaita mielipiteitä kansanäänestyksestä. He katsovat meren yli Irlantiin ja näkevät, että irlantilaisia on pyydetty äänestämään kahdesti asiakirjasta, josta me emme ole saaneet äänestää lainkaan. Ei voida toisaalta väittää sopimuksen lisäävän EU:n demokratiaa ja vastuullisuutta ja samalla kieltää EU:n kansalaisilta mielipiteensä esittäminen asiakirjasta.
Mario Borghezio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minäkin haluan esittää pari seikkaa, joita Lissabonin sopimuksen mahdollisen voimaantulon osalta on tarkasteltava, ja ennen kaikkea haluan korostaa Saksan perustuslakituomioistuimen hiljattain Lissabonin sopimuksesta antaman lausunnon hyvin merkittävää vaikutusta.
Haluan erityisesti keskittyä demokraattisen legitiimiyden puutteeseen, joka on seurausta kahdesta seikasta: väestörikkaimpien valtioiden riittämättömästä edustuksesta Euroopan parlamentissa ja yhteisön eri toimielimissä sekä kansallisten parlamenttien piittaamattomuudesta harjoittaa suvereenia valtaa Euroopan unionin tasolla.
Haluan mainita vielä yhden, mielestäni merkittävän puutteen Lissabonin sopimuksessa, sillä siinä ei käytännössä oteta huomioon alueellisten parlamenttien asemaa. Vaikka kansallisia parlamentteja ei juuri ajatella, katson, että toissijaisuusperiaatteelle on annettu eräänlainen kuolinisku nykyisessä Lissabonin sopimuksessa.
Saksan perustuslakituomioistuimen päätöksen olisi nimenomaan auktoriteettinsa ja voimansa ansiosta pitänyt johtaa, ja se voisi vieläkin johtaa, laaja-alaiseen oikeudelliseen ja poliittiseen keskusteluun täällä parlamentissa niistä vaaroista ja riskeistä, joita saattaa ilmetä tällä sopimuksella käynnistettävässä Euroopan unionin federalisointiprosessissa.
Haluan myös mainita valtiottomien kansojen Padaniasta Bretagneen ja Korsikasta Valle d'Aostaan oikeudet. On kymmeniä valtiottomia kansoja, jotka olisi mainittava, ottaen huomioon että yhteisön perustajaisät halusivat rakentaa kansakuntien Euroopan, eivät federalistista Eurooppaa tai suurimpien etujen Eurooppaa.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, mitä tulee Euroopan unioniin suuntautuvaan laittomaan maahanmuuttoon, haluan korostaa, että se on lisääntynyt hyvin paljon ja hyvin vakavalla tavalla kuluneen vuoden aikana. Komission mukaan laittomien maahanmuuttajien määrä on noussut noin 63 prosenttia.
Vuonna 2008 EURODAK-tietokantaan sisällytettiin 62 000 kiinni otetun laittoman maahanmuuttajan sormenjäljet. Emme voi edes arvailla niiden maahanmuuttajien määrää, jotka eivät ole jääneet kiinni.
Kotimaani Itävallan maantieteellinen asema tekee siitä erityisen suositun kohteen, ja tästä on katastrofaalisia seurauksia. Esimerkiksi hiljattain kiinni jääneistä 64 kurdista 58 katosi vastaanottokeskukseen ja jätti välittömästi turvapaikkahakemukset, ja tästä seuraa pitkittynyt menettely.
Jatkuvasti kasvavan laittomien maahanmuuttajien määrän aiheuttama taakka - ja korostan tässä sanaa laittomien - on muodostumassa sietämättömäksi EU:n kansalaisille. Jos emme ratkaise asiaa nopeasti, meidän ei pidä yllättyä kansalaisten EU:ta kohtaan tuntemasta yhä suuremmasta skeptisyydestä ja etääntymisestä. Tämän vuoksi pyydän Eurooppa-neuvostoa tarkastelemaan tätä asiaa 29. ja 30. marraskuuta.
Elmar Brok
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission varapuheenjohtaja Wallström, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, hyvät kollegat, Lissabonin sopimuksen on nyt tultava voimaan ja se on pantava nopeasti täytäntöön. Yli kymmenen vuoden ajan jatkuneet toimielinten väliset keskustelut ovat riittävät. Tarvitsemme viimeinkin näitä välineitä voidaksemme auttaa Euroopan kansalaisia. Erityisesti tämän talouskriisin aikana meidän on tehtävä jotain kansalaisten hyväksi työttömyyden torjunnassa ja vastaavanlaisissa ongelmissa. Tästä syystä meidän on saatava nämä keskustelut nopeasti päätökseen.
Tämän vuoksi pyydän presidentti Klausia tekemään tietä sopimukselle, joka on ratifioitu kaikissa 27 valtiossa. Tšekin tasavallassa perustuslakituomioistuin on hyväksynyt sopimuksen kahteen otteeseen ja tekee sen vielä kolmannen kerran. On myös täysin selvää, että perusoikeuskirjaa sovelletaan ainoastaan yhteisön lainsäädännön puitteissa. Maaomaisuuteen liittyvä sääntely kuuluu yksinomaan kansallisille viranomaisille. Yhteisön lainsäädännöllä ei tehdä pätemättömäksi lainsäädäntöä, joka oli voimassa ennen sitä. Nämä kolme suojalauseketta ovat olemassa, joten hänellä ei ole syytä huoleen. Tarvittaessa Eurooppa-neuvoston on jälleen selvennettävä tätä antamalla julistus.
Haluan esittää tässä yhteydessä toisenkin huomautuksen. Sopimuksen täytäntöönpanossa on otettava huomioon perustuslakiluonnoksen ja valmistelukunnan kolme periaatetta: tehokkuus, avoimuus ja demokratia. Tässä kohtaa haluan mainita erityisesti ulkosuhdehallinnon, sillä keskustelemme asiasta jälleen tänään iltapäivällä. Avoimuutta, demokratiaa ja varsinkaan yhteisöperiaatetta ei pidä uhrata tehokkuuden saavuttamiseksi. Tarvittavat turvalausekkeet on saatava. Voidaan sanoa, että osa komissiosta on erityislaatuinen, mutta täällä on mahdollista keskustella kaikenlaisista asioista. Tämän vuoksi, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, pyydän teitä luopumaan hallituksenne nykyisistä suunnitelmista ja olemaan laatimatta ulkosuhdehallintoa koskevia suuntaviivoja Eurooppa-neuvoston ensi viikon kokouksessa, sillä se rajoittaisi neuvottelumahdollisuuksia, vaan tekemään sen sijaan lopulliset päätökset asiasta yhdessä uuden korkean edustajan kanssa, jotta saamme yhteiset ja tasapuoliset perusteet neuvotteluille.
William
(EN) Hyvä jäsen Brok, mainitsitte 10 vuotta kestäneet keskustelut Lissabonin sopimuksesta. Onko mieleenne juolahtanut, että kymmenen vuoden keskustelujen aikana te ja kolleganne olette yksinkertaisesti epäonnistuneet vakuuttamaan tarpeeksi ihmisiä ja että tämän vuoksi olette kollegojenne kanssa joutuneet turvautumaan räikeään manipulointiin, johon aiemmin viittasin, saadaksenne sopimuksen läpi?
Elmar Brok
(DE) Haluan vastata kollegalleni, että Nizzan sopimukseen, perustuslailliseen sopimukseen ja Lissabonin sopimukseen liittyvillä toimielinmuutoksilla on aina ollut Euroopan kansalaisten laaja kannatus ja eurooppalaisten valtioiden enemmistön laaja kannatus. Aina on ollut yksittäisiä valtioita, jotka ovat tehneet erilaisia päätöksiä, osin sisäpoliittisista syistä. Nyt päätös on tehty 27 valtion parlamenteissa - eivätkö parlamentit ole toisluokkaisen demokratian muoto - tai kansanäänestyksissä, kuten Irlannissa. Suuri enemmistö kannattaa siis nyt Lissabonin sopimusta, myös enemmistö kotimaanne kansalaisista.
Libor Rouček
(CS) Haluan esittää Eurooppa-neuvoston kokouksen alla muutaman huomautuksen Lissabonin sopimuksen ratifioinnista kotimaassani Tšekin tasavallassa. Tšekit ovat selkeästi hyväksyneet Lissabonin sopimuksen parlamentin molempiin kamareihin valittujen edustajiensa välityksellä. Kaikki mielipidemittaukset osoittavat, että he haluavat presidentti Klausin allekirjoittavan sopimuksen nopeasti. Tšekit haluavat myös takeet samoista ihmisoikeuksista, kansalaisoikeuksista ja sosiaalisista oikeuksista kuin muillakin Euroopan kansalaisilla. Tämän vuoksi he ovat selkeästi hyväksyneet myös perusoikeuskirjan. Presidentti Klaus tunnetaan perusoikeuskirjan pitkäaikaisena vastustajana, erityisesti sen sosiaalisten osien. Hän pyrkii nyt sudettiuhan tekosyyllä pelaamaan aikaa ja neuvottelemaan Tšekin tasavallalle ulkopuolelle jättäytymistä koskevan lausekkeen.
Euroopan unionin ei pidä osallistua tähän häpeälliseen peliin. Tšekin kansan enemmistä haluaa perusoikeuskirjan kokonaisuudessaan, myös sen sosiaaliset osiot. On surullista, valitettavaa ja Tšekin presidentin arvoa alentavaa vetää sudettisaksalaiset peliin 65 vuoden kuluttua toisen maailmansodan päättymisestä. Sekä tšekit että sudettisaksalaiset ovat kokeneet enemmän kuin tarpeeksi kauhua ja kärsimystä sodassa ja siirtymisessä. Uskon vakaasti niin tšekkien kuin sudettisaksalaistenkin oppineen traagisista kokemuksistaan. Uskon myös, että tšekit, saksalaiset ja sudettisaksalaiset haluavat elää yhdessä ja rakentaa uutta yhdentynyttä Eurooppaa rauhassa ja yhteistyössä.
Fiona Hall
(EN) Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Ruotsi ja komissio viittaavat molemmat siihen, kuinka tärkeää on saada aikaan EU:n sopimus kehitysmaiden ilmastonmuutostoimenpiteiden rahoituksesta. Olen siitä samaa mieltä. Komission esittämä tarjous on kuitenkin vain hämäystä, jonka kehitysmaat aivan oikeutetusti kyseenalaistavat.
Komission puheenjohtaja Barroso totesi juuri, että kehittyvien maiden hiilimarkkinat kattavat suurimman osan siitä 100 miljardista eurosta, jonka ilmastonmuutoksen lieventämisen ja siihen mukautumisen arvioidaan maksavan vuosittain.
Ei kuitenkaan ole varmuutta siitä, että kansainväliset hiilimarkkinat ohjaisivat 38 miljardia euroa vuodessa kehittyvien maiden rahoitukseen. Olemme havainneet, kuinka epävakaa hiilen hinta on EU:n päästökauppajärjestelmässä ja kuinka kauan asianmukaisten hiilimarkkinoiden syntymiseen kuluu.
Toinen suuri virhe on olettaa, että kehittyvät valtiot ja nopeasti kehittyvät maat mielellään rahoittavat omia energiatehokkuustoimenpiteitään. Se on mieletöntä. Omissa jäsenvaltioissamme energiatehokkuutta hidastaa välittömän rahoituksen mekanismin puuttuminen, ja kuitenkin oletamme, että kehitysmaat löytävät tähän rahaa. Tarvitaan lisärahoitusta.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, haluan esittää kolme huomautusta tulevasta neuvoston kokouksesta. Ensinnäkin Irlannin kansanäänestyksen myönteinen tulos on mielestäni pääasiassa seurausta rahoituskriisistä, kun pankit pelastettiin vuosi sitten veronmaksajien rahoilla. Nyt pankkiirit saavat taas ennätyspalkkioita. EU:ta tullaan varmuudella arvioimaan sen osalta, kykeneekö se lopettamaan miljardien eurojen veronmaksajien rahojen katoamisen tähän mustaan aukkoon.
Toiseksi Lissabonin sopimuksen seurauksena EU:n huippuvirkoihin tulee uusia kasvoja. Heidän ammatillinen pätevyytensä on varmuudella toisluokkaista, koska suurin osa ehdokkaista on epäonnistuneita poliitikkoja, jotka on äänestetty pois kotimaansa vallankahvasta. Kuka nyt edustaa EU:ta? Neuvoston puheenjohtaja, korkea edustaja vai komission puheenjohtaja? Kaaos muodostuu varmasti.
Arvoisa puhemies, kolmas huomautukseni on seuraava: jos Tšekin tasavallan presidentti Václav Klaus allekirjoittaa Lissabonin sopimuksen sillä ehdolla, että siihen sisällytetään alaviite, jolla varmistetaan Benešin asetusten voimassaolo edelleen, toisin sanoen kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien vastaisten asetusten, sen seurauksena on olemassa kahdenlaisia perusoikeuksia, yhdet saksalaisille, sudettisaksalaisille, ja toiset kaikille muille. Sitä ei voida hyväksyä.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimuksen voimaantulon lähestyessä me odotamme marraskuun Eurooppa-neuvoston edistyvän yhdessä ensisijaisessa asiassa - Euroopan ulkosuhdehallinnossa. Euroopan parlamentti on jatkuvasti vaatinut aidon yhteisen eurooppalaisen diplomatian luomista. Ulkosuhdehallinnolla on mahdollisuus varmistaa ulkoisten toimiemme yhtenäisyys ja johdonmukaisuus, mikä on hyvin suotavaa, jos unionin on määrä toimia yksiäänisesti ja vastata energiavarmuuden kaltaisiin ulkoisiin haasteisiin tehokkaasti.
Odotamme neuvoston tarttuvan ulkosuhdehallinnon perustamisen tarjoamaan mahdollisuuteen ja ottavan huomioon Euroopan parlamentin perustuslakivaliokunnassa tällä viikolla hyväksytyn kannan ja erityisesti seuraavaa. Vahvan ulkopolitiikan vuoksi meidän on varustettava eurooppalaisen diplomatian uusi johto asianmukaisin välinein, jotta tämä voi vahvistaa ulkopolitiikkaamme. Ulkosuhdehallinnon on perustuttava yhteisömenetelmään, ja komission ja Euroopan parlamentin on oltava selkeästi osallisina. Korkean edustajan toimivallan on oltava laaja, ja siihen on kuuluttava YUTP kanssa yhteydessä olevat politiikat, kuten laajentumis-, naapuruus-, kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikka.
Voimakkaan ja johdonmukaisen ulkopolitiikan edellytys on demokraattinen legitiimiys, jonka vain Euroopan parlamentin voimakas osallistuminen voi tarjota. Tätä osallistumista on tarkasteltava kahdella tasolla: parlamentin kuuleminen etukäteen ulkosuhdehallinnon perustamisprosessissa ja parlamentin kuuleminen etukäteen ulkopolitiikan tavoitteiden asettelussa. Kun korkea edustaja ja ulkosuhdehallinto ovat aloittaneet toimintansa, Euroopan parlamentilla on oltava selkeä mandaatti aktiivisena toimijana EU:n ulkopolitiikan ja ulkosuhdehallinnon valvonnassa.
Täytäntöönpanovaiheessa meidän ei pidä sallia Lissabonin sopimukseen perustuvien ulkopolitiikkaa koskevien määräysten lieventämistä. Uuden ulkosuhdehallinnon demokraattinen legitiimiys riippuu myös sen kokoonpanosta. On otettava huomioon unionin maantieteellinen tasapaino. Kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen edustus EU:n toimielimissä on keskeinen periaate, eikä ulkosuhdehallinnon pidä olla poikkeus tästä.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, yli neljän kuukauden kuluttua tämän Euroopan parlamentin vaaleista aiotte kokoontua Eurooppa-neuvostoon Euroopan unionin päättämättömyyden aikana, kun komissio on edelleen tehtävässään hoitaakseen päivittäisiä tehtäviään.
Jos emme halua ajaa Euroopan kansalaisia täysin epätoivon partaalle, minusta tämän Eurooppa-neuvoston on lähetettävä kaksi viestiä. Ensimmäinen viesti on se, että yhden vuoden kuluttua kaikkien Euroopan valtioiden pankkeja kohtaan osoittamasta solidaarisuudesta teidän on aloitettava eurooppalainen keskustelu valuuttasiirtojen verosta tai osuudesta, joka pankkien on osoitettava jäsenvaltioiden talousarvioihin vastavuoroisena solidaarisuutena.
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, komission puheenjohtaja kertoi meille eilen Euroopan komission puolesta, että hän tukee tänään esitettyä talousarviota, ja ettei siihen sisällytetä mitään uutta vuoden kuluttua elvytyssuunnitelmasta. Kuluneen vuoden aikana tilanne työllisyysrintamalla ja velkarintamalla on kuitenkin heikentynyt merkittävästi. Meille tänään esitetyllä talousarviolla ei voida rahoittaa edes vuosi sitten suunnittelemaanne elvytyssuunnitelman toista osaa. Tässä siis neuvo Eurooppa-neuvostolle: liiketoimivero, pankkien solidaarisuus jäsenvaltioiden talousarvioita kohtaan sekä todellinen elvytyssuunnitelma, kuten vuosi sitten esitettiin, vaikka sitä silloin kritisoitiin riittämättömänä.
Marian Harkin
(EN) Arvoisa puhemies, olen ensinnäkin iloinen nähdessäni täällä entisen kollegani Cecilia Malmströmin, varsinkin kun irlantilaiset ovat vakuuttavasti hyväksyneet Lissabonin sopimuksen, jonka Puolan demokraattisesti valittu presidentti on sittemmin allekirjoittanut. Uskon ja toivon näiden kahden kannattavan eleen auttavan puheenjohtajavaltio Ruotsia toimimaan puheenjohtajana koko Lissabonin sopimuksen ratifiointiprosessin ajan.
Suurin osa Euroopan kansalaisista on kuitenkin kiinnostuneempi siitä, mitä EU tekee nykyisen talouskriisin ratkaisemiseksi, kuin Lissabonin sopimuksen yksityiskohdista. Sanon siis euroskeptisille ystävilleni: koettakaa päästä siitä yli. Ennen irlantilaisten myönteistä äänestystä 27 miljoonaa EU:n kansalaista oli äänestänyt "kyllä" ja 24 miljoonaa "ei". Sitä on demokraattinen legitiimiys.
Ryhdytäänpä elämään todellisessa maailmassa. Tässä yhteydessä haluan puhua Progress-mikrorahoitusjärjestelystä, jolla annetaan työttömille mahdollisuus uuteen alkuun ja tehdään tietä kohti yrittäjyyttä. Järjestelystä tarjotaan sata miljoonaa euroa ja sillä voi olla vipuvaikutus 500 miljoonaan euroon mikrorahoitusta. Sanon kuitenkin komissiolle ja neuvostolle, ettei tämä ole läheskään riittävää. Tämä on EU:lle todellinen mahdollisuus vastata kansalaisten todellisiin tarpeisiin, mutta investointeja tarvitaan lisää.
Wim van de Camp
(NL) Arvoisa puhemies, on hyvä, että Euroopan unioni vähän aikaa nautiskelee Irlannin kansanäänestyksen menestyksestä. Saamme olla kiitollisia myös siitä, että on otettu merkittävä askel kohti Lissabonin sopimuksen toteutumista. Olemme tietenkin kaikki huolestuneita Tšekin tasavallasta. Odotamme kunnioittaen tuomioistuimen päätöstä, mutta olkaa kärsivällisiä ja maltillisia presidentti Klausia kohtaan. Häntä kohtaan hyökkäämisellä voi olla hyvinkin kielteinen vaikutus.
Kööpenhamina ja konferenssin onnistuminen antavat toivoa, ei pelkästään Euroopalle vaan koko maailmalle. Kestävyys on teknologisen kehityksen avain. Merkittävä teknologian kehitys Euroopassa, esimerkiksi hiilidioksidin varastoinnissa, voi auttaa myös talouskriisistä toipumisessa.
Tästä pääsen kolmanteen kohtaan: talouskriisiin. Me haluamme kansalaisten Eurooppaa. On kiinnitettävä enemmän huomiota työllisyyteen, ja neuvoston tätä koskevat suunnitelmat ovat hyviä. Suunnitelmat ovat kuitenkin vielä hyvin etäisiä monille kansalaisille, jotka eivät juurikaan tiedä niistä. Myös pankkilaitosten rahoitusvalvonta on hyvin tärkeää, ja toivon teidän edistyvän tässäkin ensi viikolla.
Lopuksi tarkastelen lähestymistapaa turvapaikka-asioihin. Kannatan voimakkaasti puheenjohtajavaltio Ruotsin aikomuksia, mutta konkreettisia tuloksia myöskään neuvoston keskusteluista ei ole onnistuttu saamaan aikaan. Viime viikolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan kokouksessa esitettiin valitus, jonka mukaan komissio, neuvosto ja parlamentti edelleen saavuttavat liian vähän konkreettisia tuloksia.
Gianluca Susta
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, katson, että parlamentin on aika lopettaa Lissabonin sopimusta koskevat loputtomat keskustelut, joita olemme tänäänkin kuulleet.
Katson, että meidän on kunnioitettava tämän parlamentin tahtoa, suurten eurooppalaisten valtioiden tahtoa, niiden 27 ja 26 valtion tahtoa, jotka ovat eri tavoin, mutta demokraattisesti, ratifioineet tämän sopimuksen, ja näin ollen meidän on myös hylättävä sopimukseen ja sen demokraattiseen sisältöön kohdistuvat hyökkäykset. Katson myös, että neuvoston kokous kuun lopussa on merkittävä tilaisuus vahvistaa tarve herättää uudelleen voimiin Eurooppa-ajatus Lissabonin sopimuksen jälkeen ja piristää taloutta sekä varmistaa, ettei Eurooppa peräänny merkittävissä ilmastonmuutosasioissa. Tästä näkökulmasta katson, että se mitä olemme viime aikoina kuulleet neuvoston puheenjohtajalta, myös se, mitä kuulimme tänään, ei ole riittävää.
Lissabonin sopimuksen jälkeinen Eurooppa ei onnistu tulkitsemaan uuden sopimuksen vahvaa sisältöä eikä noudattamaan sopimuksen ehtoja. Jos me 500 miljoonaa eurooppalaista siis haluamme edelleen olla maailman suurin talousmahti, joka valmistautuu tulemaan merkittäväksi poliittiseksi toimijaksi kansainvälisellä näyttämöllä, kehotan komissiota toimimaan täysimääräisesti mandaattinsa mukaan ja ehdottamaan yhteisön lainsäädäntöä talouteen, talouden elpymiseen ja työmarkkinoiden elpymiseen liittyvissä merkittävissä asioissa ja muuttamaan pitkän luettelon otsakkeita todelliseksi poliittiseksi toiminnaksi auttaakseen taloudellisten vaikeuksien ratkaisemisessa.
Tämä meiltä minusta puuttuu. Meiltä puuttuu merkittävä talouden elvytyssuunnitelma, puuttuu toimia merkittävillä aloilla, kuten infrastruktuuripolitiikan elvyttäminen euro-obligaatioilla, ja meiltä puuttuu korkean profiilin eurooppalainen lähestymistapa. Tätä me odotamme kuun lopussa kokoontuvalta Eurooppa-neuvostolta.
Johannes Cornelis van Baalen
(EN) Arvoisa puhemies, talouskriisin torjuminen on hyvin tärkeää, ja se merkitsee myös pienten ja keskisuurten yritysten auttamista. Meidän on sitouduttava Stoiberin ryhmän tuloksiin, ja haluan kuulla sekä komissiolta että neuvostolta, ovatko ne sitoutuneet tähän prosessiin ja mitä me aiomme tehdä, sillä byrokratiaa on vähennettävä.
Toinen asia, jonka haluan nostaa esille, on Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirja. Turkin ulkoasiainministeri totesi Haagissa julkisessa haastattelussa, ettei Turkki ratifioi tai pane täytäntöön Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjaa. Tällaisen lausunnon hän antoi haastattelussa, jonka de Volkskrant julkaisi 7. lokakuuta 2009. Mitä me aiomme tehdä? Me emme voi vain esittää uutta kohteliasta pyyntöä, kuten komission jäsen Rehn totesi ulkoasiainvaliokunnassa. Määräaika päättyy 1. marraskuuta. Mitä me aiomme tehdä?
Gunnar Hökmark
(SV) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, hauska nähdä teidät täällä! Haluan nostaa esiin kaksi asiaa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta. Niistä ensimmäinen koskee ilmastoa. Minusta on tärkeää mennä neuvotteluihin pyrkien siihen, että paras ratkaisu asiaan on ratkaisu, jossa kaikki tekevät yhteisiä sitoumuksia. Sanon näin koska toisinaan keskusteluissa puhutaan ikään kuin kyse olisi parhaan ratkaisun laatimisesta täällä Euroopassa tai jossain tietyssä valtiossa. Se ei kuitenkaan riitä, jos emme onnistu saamaan mukaan Kiinaa, Intiaa ja kaikkia niitä muita valtioita, jotka eivät tällä hetkellä osallistu yhteisiin ilmastositoumuksiin. Tämä merkitsee, että etusijalla on oltava käytännöllisyyden ja tulosten. Tällaisen ratkaisun on myös perustuttava siihen, että kaikki valtiot ovat valmiita sitoumuksiin. Ei voida hyväksyä tilannetta, jossa sitoumukset ja politiikka muissa maailman osissa perustuu jatkuviin investointeihin Euroopasta. Sen sijaan niiden on perustuttava järkevään talouteen, vankkaan kasvuun ja uusien mahdollisuuksien järkevään kehittämiseen - Euroopan ja rikkaiden maiden avustuksella.
Toinen huomautukseni koskee rahoitusmarkkinoita. Minusta on tärkeää korostaa sitä, että rahoitusmarkkinoiden vakaus edellyttää enemmän kuin mitään muuta niin kutsuttua vakaata makrotaloutta, toisin sanoen vakaata julkista taloutta. Tämä merkitsee, että keskustelu suurista alijäämistä pääsemisestä on paljon tärkeämpää kuin se, miltä yksittäisten rahoitusmarkkinoita koskevien säännösten olisi näytettävä. Vakaat rahoitusmarkkinat edellyttävät meiltä kuitenkin myös vakaata kasvua, vakaita investointeja ja uusien työpaikkojen luomista. Tämä tarkoittaa, että laatiessamme lainsäädäntöä rahoitusmarkkinoista siihen on sisällyttävä entistä paremman valvonnan, rajat ylittäviä toimenpiteitä ja avoimuutta, mutta sääntelyn määrä ei saa johtaa siihen, että investoinnit ja kasvu toteutuvat toisissa maissa. Silloin vaarantuisivat oman taloutemme ja omien rahoitusmarkkinoidemme vakaus.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Arvoisa puhemies, Irlannin kansanäänestyksen myönteinen tulos tekee Lissabonin sopimuksen voimaantulosta uskottavamman ja välittömämmäksi kuin koskaan. Tämä on hyvä uutinen, sillä se tarkoittaa, että saamme lopultakin toimintakykyiset toimielimet. Ensinnäkin ne voivat auttaa meitä selviytymään tästä kriisistä ja tarkastelemaan sen sosiaalisia ulottuvuuksia, erityisesti uusien työpaikkojen luomista. Tämän lisäksi kuitenkin myös ilmastonmuutoksen, energian ja tasapuolista kauppaa koskevien sääntöjen on oltava esityslistalla.
Huippukokous tarjoaa myös mahdollisuuden tarjota tarvittavan alun, jotta ryhdyttäisiin toteuttamaan toden teolla uuden komission jäsenten nimeämistä, ja olemme jo kuulleet puheenjohtaja Barroson ennusteita valintakriteereistä.
Haluan korostaa kahden seikan merkitystä. Ensinnäkin Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän jäsenenä katson, että komission jäsenyyden on oltava tasapainossa. S&D-ryhmä mainitsi, kuinka tärkeää on, että korkea edustaja kuuluisi tähän poliittiseen perheeseen, mutta epäilemättä myös sukupuolien välisen tasa-arvon varmistaminen on tärkeää.
Toisaalta ryhmä mainitsi myös salkkujen jakautumisen ja viittasi yhteen niistä, joka on minulle vapaudelle omistautuneena lakimiehenä sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtajana tärkeä. Kyse on oikeus- ja sisäasioiden pääosaston jakautumisesta kahteen pääosastoon, joista toinen tarkastelee oikeus- ja perusoikeusasioita ja toinen turvallisuutta.
Minusta tämä ei ole oikea ratkaisu. Oikeaan ratkaisuun ei liity oikeuden alistamista turvallisuuden merkitykselle tai niiden vastakkain asettelua, vaan pikemminkin jakaminen oikeus- ja perusoikeuksia koskevien asioiden pääosastoon, sisäasioiden pääosastoon ja kolmanteen pääosastoon, jossa ei yhdistetä turvallisuutta ja maahanmuuttoa vaan pikemminkin erotetaan ne toisistaan, luomalla turvallisuuden pääosasto ja toinen, maahanmuuttoa, turvapaikka-asioita ja pakolaisia tarkasteleva pääosasto, joka käsittää myös perusoikeudet.
Brian Crowley
(EN) Arvoisa puhemies, keskusteluissamme näistä huippukokouksista havaitaan, jos palataan yli kymmenen vuoden aikaisiin tapahtumiin, että parlamentin jäsenet, neuvoston jäsenet ja myös komission jäsenet ovat esittäneet monia samankaltaisia ajatuksia, suunnitelmia tai ehdotuksia, ja kulunut vuosi on ainakin osoittanut minulle, että kun unioni toimii solidaarisesti yhdessä suurine suunnitelmineen ja kunnianhimoisesti, se vaikuttaa koko maailmaan. Kenties nyt on suurempien suunnitelmien ja kunnianhimoisempien tavoitteiden aika, mitä tulee etenemiseen.
Monet ovat puhuneet työttömyyden vitsauksesta, joka on kohdannut niin monia viime kuukausien aikana, ja todenneet, että nyt on aika toteuttaa merkittäviä toimenpiteitä turhan painolastin poistamiseksi sääntelystä sekä yritysten ja yrityksiä luovien yrittäjien kohtaamien turhien esteiden poistamiseksi.
Tahdon sanoa, että kun puhumme solidaarisuudesta, kyse ei ole pienten ja suurten vastakkainasettelusta, ja minulla on pelko, että uudella G20-kokouksella voi olla kielteinen vaikutus pieniin ja keskisuuriin valtioihin, jotka kasvavat näillä uusilla markkinoilla.
Lopuksi sananen neuvoston puheenjohtajalle: voisitte ottaa neuvoston ja puheenjohtajavaltio Ruotsin esityslistalle tekijänoikeuksien voimassaoloajan jatkamisen.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, kun Lissabonin sopimus on juuri tulossa voimaan, nyt on historiallinen hetki keskittyä ensinnäkin Euroopan yhteiseen tulevaisuuteen ja yhteiseen etuun. Pelkäänpä, että nyt ei ole sopivaa käyttää näitä viimeisiä hetkiä kansallisten etujen edistämiseen, muiden kumppanien hermoille käymiseen.
Eurooppaan kohdistuvia maailmanlaajuisia haasteita ei voida ratkaista ilman tehokkaita yhteisiä toimielimiä ja yhteistä politiikkaa. Nykypäivän Eurooppaa tarvitsee kuitenkin enemmän kuin koskaan kaukonäköisyyttä, moraalista sitoumusta ja käsitystä yhteisistä eurooppalaisista arvioista, jotka aikoinaan innoittivat perustajaisät lopettamaan historian noidankehän ja luopumaan kansallisesta itsekkyydestä. Tämän vuoksi Euroopan edistyminen ja uskottavuus maailmassa eivät välttämättä edellytä hyviä asiainhoitajia vaan todellisia valtiomiehiä, vahvoja demokraattisia johtajia, joilla on näkemystä ja auktoriteettia muutoksen aikaansaamiseksi myös Euroopassa.
Tarvitaan siis selkeää sitoutumista yhteisiin eurooppalaisiin toimielimiin ja niiden käytännön täytäntöönpanoa. Tarvitsemme yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ulkosuhdehallintoineen, mutta tarvitsemme myös yhteistä energiapolitiikkaa. Eurooppa-neuvosto hyväksyy myös Itämeren strategian. Kiitän jälleen komissiota ja puheenjohtajavaltio Ruotsia tämän asian mukaan ottamisesta. Neuvoston tehtävänä on nyt täytäntöönpano aikaa hukkaamatta. Toivon Itämeren strategian saavan ansaitsemansa huomion, myös puheenjohtajavaltioilta Espanjalta ja Belgialta. Kannatan ministeri Malmströmin ajatusta siitä, että Itämeren strategia voidaan katsoa mallipilottihankkeeksi muille Euroopan makroalueille. Mitään EU:n strategiaa ei kuitenkaan oteta vakavasti, jos sen täytäntöönpanoon ei ole riittävästi resursseja. Budjettikohtaan tarvitaan rahaa ja uskottavuutta.
Edite Estrela
(PT) Haluan esittää kaksi lyhyttä huomautusta. Ensimmäinen koskee Lissabonin sopimusta. Irlannin myönteisen äänestystuloksen ja Puolan presidentin allekirjoituksen jälkeen Tšekin tasavallan perustuslakituomioistuimen lausuntoa odotetaan, ja sitten presidentti Klausin on allekirjoitettava sopimus. Neuvosto ei saa antaa periksi Tšekin tasavallan presidentin kiristykselle. Lissabonin sopimus on olennainen yhteisön toimielinten paremman toiminnan kannalta ja siihen liittyy myös muita etuja, kuten Euroopan parlamentin toimivallan kansalaisten oikeuksien vahvistaminen. Tämän vuoksi on niin tärkeää, että Lissabonin sopimus tulee pian voimaan. Neuvoston ja komission on esitettävä presidentti Klausille määräaika, jotta tämä alkaisi käyttäytyä kuin Euroopan unionin jäsenenä olevan demokraattisen valtion presidentin kuuluu. Emme voi hetkeäkään antaa elätellä ajatusta, että jonkun johtajan oikku voisi voittaa enemmistön tahdon.
Toinen asiani koskee Kööpenhaminan konferenssia. Hyvät kuulijat, maailmassa tarvitaan maailmanlaajuinen sopimus ilmastonmuutoksen torjunnasta. Niin teollisuusmaiden kuin kehitysmaidenkin on yhdessä pysäytettävä planeetan ylikuumeneminen, joten niiden on yhdistettävä voimansa ja tehtävä rohkea päätös. Kööpenhaminan konferenssi on suuri mahdollisuutemme välttää katastrofi, kuten tiedemiehet sanovat. Ei ole mitään syytä vedota rahoitusalan kriisiin perusteena Kööpenhaminaa varten tehtyjen suunnitelmien viivyttämiseksi tai niistä luopumiseksi, eikä tällaisiin pyrkimyksiin pidä suhtautua vakavasti. Jos haluamme pelastaa planeetan, tarvitaan kunnianhimoa.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, seuraavan sukupolven aikana Euroopan unionin väestö tulee olemaan kuusi prosenttia maailman väestöstä. Emme ole nyt kaukana siitä, joten emme yksinkertaisesti voi jatkaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajuuden kierrättämistä kuuden kuukauden välein ja antaa jopa viiden henkilön edustaa unionia ulkoasioihin liittyvissä aiheissa. Saman sukupolven aikana maailman väestö kuitenkin kasvaa noin kahdella miljardilla ihmisellä. Yhdeksänkymmentä prosenttia tästä kasvusta toteutuu nykyisissä kehitysmaissa, joissa kuolee vuosittain jopa 11 miljoonaa lasta, joista noin viisi miljoonaa sellaisten lääkkeiden puutteeseen, jotka ovat olleet yli 30 vuotta saatavilla siellä, mitä me kutsumme länsimaiksi.
Tässä yhteydessä ei ole pelkästään tärkeää, että olemme organisoituneet johtamaan Eurooppaa sisäisesti. On myös tärkeää, että olemme varustautuneet kohtaamaan tällaisia tilanteita kehitysmaissa, minkä vuoksi kannatan vahvaa, erillistä komission jäsentä vastaamaan kehitysavusta omine selkeine määrärahoineen ja toimivaltoineen. Tämän on oltava vastuussa Euroopan parlamentille kehitysapuvaliokunnan kautta.
On aivan ratkaisevan tärkeää, että korkea edustaja tai ulkoasiainministeri, miksi häntä sitten tullaanko kutsumaan, saa suuren toimivallan, paljon tehtävää, mutta yksi ainoa asia vaatii ja sen pitää vaatia erityistä huomiotamme. Haluan edistää voimakkaasti sitä, että meillä on oltava edelleen kehitysyhteistyökomissaarin virka, mutta tämä salkku on annettava henkilölle, joka on tehtäviensä tasalla ja pyrkii määrätietoisesti varmistamaan, että näitä lyhyen matkan päässä olevia Euroopan unionin naapureitamme kohdellaan kunnioittavasti sekä itsekkäistä että epäitsekkäistä syistä.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Kaikkein tärkein asia tulevassa neuvoston kokouksessa on saattaa päätökseen Lissabonin sopimuksen ratifiointi ja sopimuksen saattaminen eloon.
Lissabonin sopimuksella käynnistettävä prosessi vahvistaa unionia niin sisäisesti kuin maailmanlaajuisessa yhteydessä. Unionin aseman vahvistaminen liittyy läheisesti nykyisen kolmannen pilarin alan yhteistyön vahvistamiseen. Unionista tulee entistä avoimempi, tehokkaampi ja demokraattisempi. Suurin haaste ja ensisijainen tavoite on taata perusoikeudet ja -vapaudet sekä yhtenäisyys ja turvallisuus Euroopassa. Nämä tavoitteet ovat saavutettavissa nykyisen lainsäädännön sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien suojeluun liittyvien välineiden täysimääräisellä tukemisella, tehokkaalla täytäntöönpanolla ja asianmukaisella kunnioituksella.
Tukholman ohjelmassa korostetaan näiden oikeuksien puolustamista erityisesti oikeuden ja turvallisuuden aloilla. Meidän on katsottava ensisijaisiksi mekanismit, joilla helpotetaan kansalaisten pääsyä tuomioistuimiin, jotta heidän oikeuksiaan ja laillisia etujaan voidaan valvoa kaikkialla unionissa. Strategiaamme on kuuluttava myös poliisiyhteistyön vahvistaminen, oikeuksien valvominen sekä turvallisuuden parantaminen Euroopassa. On kehitettävä sisäistä turvallisuusstrategiaa, jolla pyritään torjumaan ääriliikkeiden kasvamista jäsenvaltioissa, poistamaan vastuuttomien poliitikkojen synnyttämiä jännitteitä ja löytämällä konkreettisia ratkaisuja sellaisiin arkoihin asioihin kuten esimerkiksi maahanmuuttoon, turvapaikkapolitiikkaan, romanien ja kansallisten vähemmistöjen tilanteisiin siten, etteivät äärioikeistolaiset voi käyttää näitä asioita hyväkseen.
Asianmukaisesti organisoitu maahanmuutto voi olla kaikille osallisille eduksi. Euroopassa tarvitaan joustavaa maahanmuuttopolitiikkaa, jolla voidaan vastata yhteiskunnan ja työmarkkinoiden tarpeisiin EU:n eri jäsenvaltioissa.
Pitkällä ajanjaksolla kestävän ja uskottavan maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan osalta meidän on kuitenkin kiinnitettävä tarkkaan huomiota laittoman maahanmuuton ongelmaan, joka on suuri huolenaihe kansalaisille.
Mario Mauro
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olkaa rohkeita, rohkeampia, tällaisen suosituksen haluan esittää neuvoston kokouksen alla, ja tämän vuoksi kun keskustellaan uusien komission jäsenten, Euroopan unionin uuden ulkoasiainministerin ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan nimityksistä - siis henkilöistä, joiden on puheenjohtaja Barroson ja muiden komission jäsenten kanssa valvottava yhteisön politiikkaa lähitulevaisuudessa - ainoa päätöksentekotapa on tarkastella Euroopan kansalaisten ensisijaisia etuja.
Tämän vuoksi valituksi tulevien henkilöiden on oltava syvällisiä niin poliitikkoina kuin ihmisinäkin, heidän kansalliseen ja yhteisön politiikkaan liittyvien toimiensa on oltava leimallisesti yhteiseen hyvään pyrkiviä. Tältä perustalta meidän on jatkossa tarkasteltava merkittäviä asioita, kuten ilmastonmuutosta, kenties selvittämällä lisää eri talouksien vaatimuksia ja talouskriisiä Eurobondsin kaltaisten rohkeiden aloitteiden tuella, ja meidän olisi saatava tämäkin tulevan neuvoston kokouksen esityslistalle.
Lopuksi haluan lainata Paavi Benedictus XVI:n hiljattain lausumia sanoja - ja olisin iloinen, jos näistä pidettäisiin kerrankin kiinni myös Eurooppa-neuvostossa - sillä niissä muistutetaan ajankohtaisesti kaikkien kansalaisten ja poliittisten edustajien yhteisestä vastuusta, pyrkimäämme yhtenäisyyteen ja yhteiseen totuuden etsintään liittyvän vaatimuksen täyttämisestä, siitä merkittävästä kannusteesta, jota tarvitsemme rakentaaksemme jotakin tärkeää itsellemme ja tuleville sukupolville.
Edistys ja sivistys syntyvät yhtenäisyydestä, ja Eurooppa on tehnyt suuren teon välittämällä näitä kristillisestä uskosta johdettuja perusarvoja ja tekemällä niistä kansallista kulttuuriperintöä ja -identiteettiä. Tämän vuoksi katson olevan selvää, mitä polkua meidän on kuljettava, jotta voimme selviytyä valtavasta haasteesta käynnistää uudelleen Euroopan toiminta maailmanvaltana.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimus on keskeinen asia. Tšekin perustuslakituomioistuimen oikeuskäytäntö on johdonmukaista, enkä usko, että tuomioistuin ensi viikkoon mennessä päättäisi perussopimuksen olevan Tšekin perustuslain vastainen. Epäilen kuitenkin sitä, että maan presidentti lopettaisi vastustustaan. Tšekin tasavalta ei kuitenkaan ole presidentillinen järjestelmä, ja hallitus voi käynnistää oikeustoimet presidenttiä vastaan tämän toimivallan ylittämisestä. On tosiasia, että Václav Klaus kieltäytyi vuosien ajan nimittämästä erästä lakimiestä tuomariksi vain sen vuoksi, että oli hävinnyt tälle tuomioistuimessa, eikä presidentti kunnioita korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä. Tämän lakimiehen lisäksi presidenttimme päähänpistojen panttivangiksi on joutunut 500 miljoonaa Euroopan kansalaista. Vahingot eivät ole vähäisiä. Kriisiaikana uuden komission nimittäminen pitkittyy, parlamentilla ei ole toimivaltaa ratkaista talousarviota, samaan aikaan kansalliset parlamentit eivät voi käyttää keltaista tai punaista korttia emmekä voi hyödyntää uutta toimivaltaamme torjuaksemme epidemioita, energiakriisejä, terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta tai uusia väestönsuojelun ja humanitaarisen avun periaatteita.
On mahdollista, että perusoikeuskirja hylätään, pelkästään kuolleiden Benešin asetusten vuoksi. Tämä on yksinkertaisesti mieletöntä, ei pelkästään ajankohdan vuoksi vaan myös siksi, ettei sille ole oikeudellisia perusteita. Lissabonin sopimuksen 345 artiklassa jopa todetaan selvästi, ettei sitä sovelleta jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Perusoikeuskirjalla ei luoda uusia laillisia mahdollisuuksia jo olemassa olevien lisäksi sovellettaviksi omistusoikeuskiistoihin Tšekin tasavallassa. Lisäksi tuomioiden tunnustamista koskevaa 44 artiklaa ei sovelleta 50 vuotta vanhoihin omistuskiistoihin. Epäilykset kuitenkin kuohuvat Tšekin tiedotusvälineissä. Mitä Tšekin tasavallassa todella tapahtuu? On selvää, että Tšekin tasavallan seuraavista presidentinvaaleista tulee tiukka taistelu, ja Václav Klaus pyrkii tällä teatteriesityksellään luomaan itsestään käsitystä voimakkaana johtajana, joka yhdellä kädellä pyörittää koko EU:ta ja puolustaa tšekkien omaisuutta ulkomaalaisia vastaan. Arvostan sitä, ettei EU painostanut Tšekin tasavaltaa, ja kehotan odottamaan kärsivällisesti, kunnes presidentin aikaansaama demokratiavaje saadaan ratkaistua kotimaassani, hyvissä ajoin ennen Yhdistyneen kuningaskunnan vaaleja. Lopuksi haluan vielä kehottaa neuvostoa tukemaan Tšekin tasavaltaa ja vastustamaan Kanadan Tšekin kansalaisille yksipuolisesti asettamia viisumivaatimuksia sekä tekemään päätöksen yhteisistä sanktioista.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, keskityn puheenvuorossani kolmeen seikkaan. Niistä ensimmäinen on talouskriisi. Kriisi on iskenyt tasapuolisesti kaikkiin talousjärjestelmiin, niin vahvoihin kuin vähemmän vahvoihin. Jos tulkitsemme kymmenen vuoden kokemuksia EMU:sta talouskriisin kannalta, on selvää, että talouspolitiikkaa on yhteisöllistettävä entistä enemmän. On myös selvää, että taloudelliset riskit on yhteisöllistettävä. Luottamus on hyvä asia, valvonta vielä parempi.
Toinen asiani koskee ilmastonmuutosta. Euroopan unioni on aivan perustellusti edelläkävijä maailmanlaajuisessa ekologisessa diplomatiassa. Olen täysin samaa mieltä komission puheenjohtaja Barroson kanssa siitä, että valmistauduttaessa Kööpenhaminan huippukokoukseen ei ole olemassa suunnitelmaa B. Ekologinen velka rasittaa poikkeuksetta kaikkia. Kannatan ajatusta maailmanlaajuisesta ilmastopankista, joka saa varoja päästöpankista rahoittaakseen kehitysmaiden pyrkimyksiä luoda ympäristöystävällisiä kehitysnormeja.
Kolmas asiani koskee maahanmuuttoa. Meidän on selvästikin edettävä entistä nopeammin yhteisen maahanmuuttopolitiikan luomiseksi. Maahanmuuttoon liittyy kuitenkin myös ulkopoliittisia näkökohtia. Meidän on edettävä mahdollisimman nopeasti luodaksemme tehokkaat ulkopoliittiset suhteet kolmansiin maihin, sillä erityisesti eteläisen Euroopan valtioihin kohdistuu suuria paineita. Haluan todeta varsin selvästi, että Turkin asenne on provokatiivinen. Olin iloinen kuullessani puheenjohtajavaltio Ruotsin korostavan tätä. Euroopan unionin viesti Turkille - ja muillekin valtioille - on sanottava ääneen, selkeästi ja tehokkaasti. Tämä kehys on osa yhteisön säännöstöä, ja kaikkien on noudatettava sitä.
Peter Liese
(DE) Arvoisa puhemies, neuvoston puheenjohtaja Malmström ja komission puheenjohtaja Barroso tarkastelivat ilmastonmuutosta ja Kööpenhaminan huippukokouksen valmisteluja. Olen samaa mieltä kaikkien niiden kanssa, joiden mukaan neuvoston on tehtävä kunnianhimoisia päätelmiä. Neuvon kuitenkin olemaan tarkastelematta pelkästään teollisuutta, johon päästökauppajärjestelmää on sovellettu vuodesta 2005 lähtien, tarkasteltaessa sekä rahoitusta että sitä, kenen on toteutettava vähennyksiä.
Taakan jakamiseen tarvitaan useampia aloja. Yli 50 prosenttia päästöistä ei vielä sisälly päästökauppajärjestelmään. Tarvitsemme useampia aloja kantamaan vastuuta, jotta voimme saavuttaa tavoitteemme ja taata rahoituksen. Tarkoitan lentoliikennettä ja merenkulkualaa. Olen pettynyt neuvoston ja komission tähänastisiin toimiin. Pittsburghiin valmistauduttaessa tämä asia ei sisältynyt neuvoston päätelmiin.
Jos toivomme menestystä Kööpenhaminassa, on tärkeää nopeuttaa toimiamme. Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta toimi näin maanantaina. Pyydän neuvosto ja komissiota tarkastelemaan asiaa yksityiskohtaisemmin.
Toiseksi haluan sanoa, että tiedän käytävien keskustelujen olevan hyvin epävirallisia, mutta neuvoston on tarkasteltava myös uuden komission kokoonpanoa. Haluan aivan vaatimattomasti esittää ehdotuksen. Historiallisista syistä lääkelainsäädäntö kuuluu teollisuuden pääosaston ja teollisuudesta vastaavan komission jäsenen toimivaltaan. Lääkelainsäädäntö liittyy tietenkin myös teollisuuteen, mutta se liittyy myös terveydenhuoltoon. Kaikissa jäsenvaltioissa, Euroopan parlamentissa ja jopa Yhdysvalloissa ala kuuluu terveydenhuoltopolitiikkaan. Tämän vuoksi olisi kenties aika pyrkiä muutokseen tällä alalla. Olkaa niin hyvät, pyytäkää komission puheenjohtajaa tarkastelemaan asiaa.
Vytautas Landsbergis
(EN) Arvoisa puhemies, komission puheenjohtaja mainitsi eilen kauniissa vastauksessaan jäsen Faragelle, että tarvitsemme EU:ssa aidosti eurooppalaisen neuvoston puheenjohtajan. Olen varma, että te molemmat ja monet täällä ovat samaa mieltä. Tarvitsemmeko myös jonkun, joka kyseisessä virassa voisi olla aito gazpromilainen, kuten Gerhard Schröder, Paavo Lipponen jne.? Tai kenties katsotte, että nämä piirteet ovat jokseenkin yhteensopivia, joten paras eurooppalainen olisi hyvä gazpromilainen, erityisesti jos tämä äänesti ystävällisten ja lahjovien suhteiden puolesta. Tällä tavalla voisimme nopeuttaa EU:n nykyistä kehittymistä GU:ksi - Gazprom-unioniksi - ja välttää tilanteen, jossa Venäjä ei lainkaan piittaa EU:sta samalla kun pyrkii jakamaan sitä. Mikä on kantanne gazpromilaisten asemiin uusissa viroissa?
Mirosław Piotrowski
(PL) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimusta ei ole vielä ratifioitu, ja se on edelleen vain poliittinen asiakirjaluonnos. Tämä merkitsee sitä, että yksimielisyysperiaate sitoo meitä edelleen Euroopan unionissa. Jokaisella valtiolla on oikeus esittää varauksiaan. Tšekin tasavallan presidentti Václav Klaus toimii voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. Presidentin painostaminen ei itse vaikuta vain häneen henkilökohtaisesti vaan myös miljooniin niiden Euroopan valtioiden kansalaisiin, jotka ovat esittäneet vakavia varauksia asiakirjasta. Tulevassa Eurooppa-neuvostossa Euroopan unionin jäsenvaltioiden johtajien on pohdittava syvällisesti sitä, onko viisasta tietoisesti ohittaa edustamiensa kansalaisten tahto sekä tämän seurauksia.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Eurooppa-neuvostoa kehotetaan hyväksymään Euroopan unionin Itämeren alueen strategia. Minusta se on hyvä malli Euroopan unionin tulevalle Tonavan alueen strategialle.
Tonavan alue kattaa kymmenen valtiota, joista kuusi on Euroopan unionin jäsenvaltioita 200 miljoonaisine kansalaisineen. Lukuun sisältyy 75 miljoonaa ihmistä, jotka asuvat Tonavan rannoilla. Tämän vuoksi katson tärkeäksi soveltaa mallia myös Tonavan alueen strategiaan, jolle on tulevina vuosina laadittava toimintasuunnitelma ja toimintaohjelma.
Edelleen Eurooppa-neuvoston ohjelmasta, katson myös, että meidän on hyvin tärkeää hyväksyä yhteisön tasolla ympäristötehokkaan talouden kehityksen edellyttämät rahoitusvälineet. Tarkoitan tässä tapauksessa erityisesti rakennusten energiatehokkuutta ja kestävää liikennettä.
Jean-Pierre Audy
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa Euroopan komission varapuheenjohtaja, kysymykseni koskee Lissabonin sopimuksen soveltamista, erityisesti irlantilaisille annettua lupausta jokaisen valtion omasta komission jäsenestä.
Joulukuussa 2008 sovittiin, että Eurooppa-neuvosto toteuttaa tarvittavat oikeudelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että saamme jokaisesta valtiosta yhden komission jäsenen. Arvoisa ministeri Malmström, mitä ovat nämä oikeudelliset toimenpiteet? Liikkuu tietoja, joiden mukaan Lissabonin sopimusta tarkistetaan Kroatian liittymissopimuksella, vai onko muita asianmukaisia oikeudellisia järjestelyjä? Voitteko kertoa tästä meille? Kuinka olette ajatellut lisätä parlamentin jäsenten määrää 18 jäsenellä, sillä Lissabonin sopimuksen mukaan seuraavassa Euroopan parlamentissa on 18 uutta jäsentä?
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, tulevassa neuvoston kokouksessa aivan ensisijaisena aiheena on oltava niiden liberaalien politiikkojen muuttaminen, jotka johtivat vakavaan taloudelliseen ja sosiaaliseen kriisiin. Nyt on aika ottaa huomioon köyhyys, jonka kokee noin 80 miljoonaa Euroopan unionin kansalaista, myös yli 30 miljoonaa työntekijää, joiden palkka on niin matala, että he pystyvät hädin tuskin elättämään itsensä ja perheensä, eikä heillä ole keinoa päästä köyhyydestä. Nyt pitäisi olla aika sitoutua ratkaisemaan vakavan työttömyyden ongelma, joka vaan kasvaa ja joka saattaa tavoittaa ensi vuonna 30 miljoonaa kansalaista, ellemme toteuta välittömästi tarvittavia toimenpiteitä.
Tulevan neuvoston kokouksen merkittävin haaste on näin ollen sanoutua irti Lissabonin strategian ja vakaussopimuksen uusliberalistisesta politiikasta. Se on korvattava todellisella edistystä ja sosiaalista kehitystä koskevalla ohjelmalla, jossa edistetään korkealaatuisia julkisia palveluita, tuetaan tuotantoa sekä mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä, arvostetaan työn tekijöitä ja luodaan uusia työpaikkoja oikeuksineen, myös työpaikkoja naisille ja nuorille.
Enikő Győri
(HU) Hyvät kuulijat, joidenkin kuulemieni huhujen mukaan liikkeellä on ajatus siitä, kuinka kenties saataisiin Tšekin tasavallan presidentti Klaus mukaan yhteistyöhön, ja kyse on Benešin asetusten sisällyttämisestä jollakin tavalla Lissabonin sopimukseen jälkikäteen. Toivon meidän torjuvan tällaisen vehkeilyn ja hölmöilyn kolmesta syystä. Ensinnäkin katson, että loisimme vaarallisen ennakkotapauksen, jonka nojalla perustuslakiasiantuntijat katsoisivat voivansa puuttua sopimukseen jälkikäteen, ja kuten olemme nähneet, tämä on vaarallista, sillä Slovakian hallitus on jo ilmoittanut, että jos presidentti Klaus voi tehdä näin, hekin haluavat. Katson tämän vuoksi, että tästä tulisi vaarallinen ennakkotapaus.
Toiseksi on väärin mainita irlantilaiset esimerkkinä. Se mitä irlantilaiset vaativat, oli myös alun perin sisällytetty Lissabonin sopimukseen, eivätkä he vastustaneet sellaista, mitä siinä ei ollut. Irlantilaisten pyynnölle ei siis ollut laillisia esteitä. Kolmanneksi 13:lla kaikkiaan 143 Benešin asetuksesta riistetään unkarilaisilta ja saksalaisilta näiden oikeudet. Minusta Euroopan unioni ei voi sallia viittausta tällaisiin asiakirjoihin.
Rachida Dati
(FR) Arvoisa puhemies, haluan toistaa eilisessä puheenvuorossani esittämäni argumentin Kööpenhaminan huippukokouksen valmisteluista ja puhua sitten eilisestä Ecofin-kokouksesta, joka ei ollut valtavan menestyksekäs.
Esitin kysymyksiä velvollisuudesta, joka meillä teollisuusmailla on käyttäytyä siten, että kehitysmaat voivat seurata esimerkkiämme ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
Emme voi toimia Kööpenhaminassa ikään kuin meillä kaikilla olisi samat valmiudet - tämä merkitsisi, että aloittaisimme kaikki samasta lähtökohdasta emmekä etenisi mihinkään. Saadaksemme kehitysmaakumppanimme vakuutettua yhteistyöhön osallistumisesta meidän on luonnollisesti tarkasteltava niille annettavaa tukea emmekä voi odottaa Kööpenhaminan huippukokouksen tuloksia.
Seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa ja ilmastonmuutosta koskevassa tärkeässä asiassa 27 valtion on ehdottomasti sovittava siitä, miten Euroopan unioni suhtautuu kehitysmaille annettavaan tukeen.
Kuten sanoin, valtiovarainministerien eilisessä Ecofin-neuvostossa ei onnistuttu saamaan aikaan yhteistä kantaa näihin ongelmiin. Tiedämme kuitenkin, että asia on erittäin tärkeä. Euroopan komissio oli jo esittänyt ehdotuksensa, ja toivon todella, että voimme tehdä aloitteen ja saada kumppanimme mukaan saavuttaaksemme tarvittavan globaalin solidaarisuuden ilmastonmuutoksen ongelmien ratkaisemiseksi.
Charles Goerens
(FR) Arvoisa puhemies, kysymykseni on osoitettu neuvoston puheenjohtajalle. Tiedätte, että keskeinen kysymys, joka liittyy Eurooppa-neuvoston tulevaan puheenjohtajaan, on se, aikooko tämä suosia yhteisömenetelmää kaikissa olosuhteissa. Katsotteko, että tästä olisi tehtävä ennakkoedellytys neuvoston puheenjohtajan nimittämiselle?
Olemme hiljattain silloin tällöin havainneet suuntausta hallitusten väliseen toimintaan. Minusta sen aika on nyt lopetettava ja on palattava Euroopan yhdentymisprosessin alkuun ja pysyttävä uskollisena Robert Schumanin ja Jean Monnet'n perinnölle.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, puhumme aina niin kutsutusta talous- ja rahoituskriisistä. Miksi emme puhu rakenteellisesta kriisistä? Kaikki alkoi todellisesta pankkikriisistä, johon joutuivat investointipankit. Kyse on yhdestä alasta, mutta koko maailman talous kärsi sen seurauksena.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Hyvät kuulijat, Kööpenhaminan konferenssi on aivan pian, mutta me olemme edenneet vasta pienen askeleen viime vuoden konferenssin jälkeen. Meidän olisi pitänyt saavuttaa paljon enemmän ja toimia määrätietoisemmin. Me painimme edelleen sekä rahoituksen parissa että myös tehdäksemme sitoumuksia yksittäisten valtioiden päästövähennystavoitteista.
Teollisuusmaiden on oltava näkyvämmässä asemassa tässä tehtävässä, ja meidän on lähetettävä Amerikan yhdysvalloille selkeä viesti. Erityinen ongelma, jonka kohtaamme Yhdysvaltojen osalta on, että tiedämme, ettei se oli joulukuussa vielä saanut voimaan tarvittavaa kansallista lainsäädäntöä. Minusta meidän on sanottava selkeästi ääneen, että odotamme presidentti Obaman täyttävän yhden tärkeimmistä ennen vaaleja esittämistään tavoitteista, toisin sanoen että Yhdysvallat valitsee ennakoivan asenteen ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Meidän on selvästi sanottava ääneen myös se, että odotamme presidentti Obaman hyödyntävän henkilökohtaista läsnäoloaan konferenssin menestyksekkääseen loppuunsaattamiseen.
Jaromír Kohlíček
(CS) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Eurooppa-neuvosto on kiistatta merkittävä elin, ja tämän vuoksi sen on ratkaistava perustavaa laatua olevia ongelmia. Ensimmäinen asia on tarjota töitä, jotta voidaan varmistaa ihmisten kohtuullinen elintaso. Olen yllättynyt toistuvista merkityksettömistä puheenvuoroista, joilla peitetään tietämättömyyttä ja joissa sekoitetaan typerällä tavalla revanssivaatimukset ja äärimmäisen liberaalit menetelmät oudoksi keitoksi. Eurooppa-neuvoston on hylättävä alkuunsa tällaiset vaatimukset ja annettava samalla selkeä signaali siitä, että sen ensisijainen tavoite on saada teollisuus jälleen käyntiin ja ratkaista maatalouden kriittinen tilanne. Jos se tämän sijaan suostuu sosiaalialan leikkauksiin ja helpotuksiin pankeille ja kaikkein rikkaimmille, ei voida odottaa myönteisiä impulsseja, varsinkaan jos edelleen vaaditaan talouden vakauden abstraktin edellytyksen täyttämistä. Lopuksi haluan sanoa niille, jotka ovat epätoivoisesti vastustaneet Lissabonin sopimuksen ratifiointia kansanäänestyksissä: siivotkaa ensin oma tonttinne, ja jos ette kykene selittämään omille kansalaisillenne, mitä hyvää tässä sopimuksessa on, niin älkää saarnatko muille.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Arvoisa puhemies, haluan mainita haasteet, jotka meidän on kohdattava ja voitettava vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Meidän on luotava asianmukainen yhteinen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka, ulkorajojemme tehokas valvonta, tehokas kotoutus- ja palauttamispolitiikka, uskottava ja luotettava Eurojust sekä yhteisön asiaa edistävä Europol Euroopan parlamentin valvontaan. Meidän on edistyttävä siviili- ja rikosoikeuden yhdenmukaistamisessa, tehostettava luottamukseen ja tasa-arvoon perustuvia transatlanttisia suhteita erityisesti Yhdysvaltojen kanssa ja löydettävä oikeudenmukainen ratkaisu SWIFT-tietoja koskevassa asiassa. Tarvitsemme tehokasta tietosuojapolitiikkaa, euron entistä parempaa suojelua väärennöksiä vastaan sekä perusoikeuskirjan aktiivista edistämistä.
Robert Goebbels
(FR) Arvoisa puhemies, kysymykseni on hyvin yksinkertainen. Meillä on hiljattain nimitetty uuden komission puheenjohtaja, mutta koska saamme uuden komission? Näinä vaikeina aikoina on mahdotonta tehdä työtä sellaisen komission kanssa, jonka jäsenistä puolet jo pakkailee tavaroitaan. Euroopassa tarvitaan uutta vauhtia - me tarvitsemme pian uuden komission.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, yksi Irlannin hiljattaisesta kansanäänestyksestä opittu asia on, että hyvällä PR-kampanjalla on suuri merkitys. Kesäkuussa 2008 Irlannin kansalaiset äänestivät Lissabonin sopimusta vastaan. Hieman yli vuotta myöhemmin he äänestivät kahden kolmasosan enemmistöllä sen puolesta. Oliko Euroopan unionilla paljon suurempi vaikutus heidän elämäänsä väliaikana? Ei ollut, mutta Euroopan unionin viesti meni paljon paremmin perille sen kannattajien toisessa kampanjassa.
Erityisesti nyt Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan katson, että on tärkeää tehdä paljon hyvää työtä uusilla toimivaltuuksilla. Komission on kuitenkin myös sitouduttava asianmukaiseen PR-kampanjaan tämän hyvän työn saattamiseksi kansalaisten tietoisuuteen. Kysynkin komissiolta, mitä suunnitelmia sillä on sen osalta, että tulevat kansanäänestykset sujuvat paljon helpommin kuin menneisyydessä.
Petru Constantin Luhan
(RO) Arvoisa puhemies, nimeni on Luhan, ei Luman. Olen hyvin tyytyväinen siihen, että poliittiset ryhmät kannattavat ratifiointiprosessin edistämistä. Sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni voi toimia tehokkaasti, me tarvitsemme Lissabonin sopimusta, ja sen on tultava voimaan mahdollisimman pian.
Tällä hetkellä Tšekin tasavalta on ainoa jäsenvaltio, joka ei vielä ole ratifioinut sopimusta. Kuten Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmä on jo todennut, kehotamme presidentti Klausia osoittamaan vastuullista asennetta ja ratifioimaan sopimuksen lokakuussa kokoontuvan Eurooppa-neuvoston istuntoon mennessä. Muuten jumitumme tähän institutionaaliseen keskusteluun emmekä voi keskittyä tavallisten kansalaisten kohtaamiin todellisiin ongelmiin, kuten talous- ja rahoituskriisiin, työttömyyteen ja sosiaaliseen osallistamiseen, emmekä kykene vahvistamaan käsitystä Euroopan unionista aidosti maailmanlaajuisena toimijana.
Olemme mielestäni puhuneet niin paljon tämän sopimuksen eduista, ettei meidän enää kannata käynnistää siitä keskustelua. Nyt meitä kiinnostaa se, että seuraavassa Eurooppa-neuvostossa voimme vahvistaa ratifiointiprosessin loppuun saattamisen kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voimme edetä seuraavaan vaiheeseen, komission kollegion perustamiseen.
Cecilia Malmström
neuvoston puheenjohtaja. - (SV) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitos kysymyksistänne ja huomioistanne. Puhumme usein kansalaisten Euroopasta, ja tulkitsemme sen sitten sopivan omiin poliittisiin tarkoituksiimme. Ei siinä varsinaisesti mitään väärää ole, mutta jos kansalaisilta kysytään, mitä he haluavat Euroopalta, he vastaavat haluavansa tiettyihin arvoihin perustuvaa yhteistyötä, jolla ratkaistaan yhteisiä ongelmiamme - joita ovat esimerkiksi talouskriisi, työttömyys, ilmastoasiat, kansainvälinen rikollisuus, maahanmuutto-ongelmat ja niin edelleen.
Sitä varten me olemme täällä. Monia näistä asioista tarkastellaan huippukokouksessa kymmenen päivän kuluttua. Emme tietenkään pysty ratkaisemaan niitä kaikkia, mutta pystymme toivottavasti ottamaan joitakin merkittäviä askelia oikeaan suuntaan ja luomaan vähän enemmän kansalaisten Eurooppaa. Nämä päätökset on tehtävä demokraattisella ja avoimella tavalla.
Meillä kaikilla voi olla erilaisia näkemyksiä Lissabonin sopimuksesta. Puheenjohtajavaltio Ruotsin ja neuvoston sekä uskoakseni parlamentin enemmistön näkemyksen mukaan Lissabonin sopimuksella viedään Eurooppaa lähemmäs kansalaisia. Teemme päätöksiä entistä tehokkaammalla ja demokraattisemmalla tavalla ja lisäämme myös Euroopan unionin voimaa ja painoarvoa maailmanlaajuisissa suhteissamme. Tämän vuoksi on tärkeää saada sopimus voimaan, ja voin taata teille, että teemme kaikkemme sen varmistamiseksi, että tämä tapahtuu mahdollisimman pian.
Tšekin presidentin osalta ei ole vielä ratkaisua. Olen kuullut, että täällä spekuloidaan jotain, mutta ratkaisua ei kuitenkaan vielä ole. Käymme tiivistä keskustelua ystäviemme kanssa Prahassa, ja toivomme voivamme hyvin, hyvin pian esittää teille ehdotuksen tämän asian ratkaisemiseksi. Haluan korostaa, että meidän on tietenkin odotettava Tšekin perustuslakituomioistuimen päätöstä ennen kuin voimme edetä.
Samaan aikaan jatketaan yhteispäätöstä parlamentin kanssa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevia valmisteluja, joista keskustelemme iltapäivällä. Palaan moniin täällä esitettyihin näkemyksiin ja muihin Lissabonin sopimusta koskeviin kysymyksiin. Yhteistyömme puhemiehenne Jerzy Buzekin ja hänen kollegoidensa kanssa on ollut oikein rakentavaa. Olemme tarkastelleet sitä, kuinka parlamentti, neuvosto ja komissio voivat tehdä yhteistyötä uusien sääntöjen tultua voimaan.
Täällä esitettiin joitakin Afganistania koskevia kysymyksiä. Kyllä, hyvä jäsen de Sarnez, toivomme voivamme edistyä keskusteluissa entistä yhdenmukaisemmasta eurooppalaisesta näkemyksestä Afganistanin osalta. Sen on perustuttava niin Euroopan unionin nykyiseen sotilaalliseen läsnäoloon että yhä suurempaan tukeen kansalaisyhteiskunnalle sekä demokraattiselle valtion kehittämisprosessille. Parhaillaan käydään intensiivisiä keskusteluja siitä, kuinka voimme tukea 7. marraskuuta järjestettäviä vaaleja. Ne ovat hyvin pian. On vaikeaa saada eurooppalaisia vaalitarkkailijoita paikalle näin lyhyessä ajassa, mutta teemme tietenkin kaikkemme.
Euroopan unionin pitkän ajanjakson tavoite, jota kannatamme, on yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka. Sitä ei saada aikaan vuoden loppuun mennessä, osittain koska Lissabonin sopimuksen on ensin tultava voimaan. Olen kuitenkin samaa mieltä kanssanne siitä, että se ib tärkeää. Tässä välissä edistämme Tukholman ohjelmaa, ja yksi tässä yhteydessä tarkasteltavista asioista ovat maahanmuuttoasiat. Ne ovat luonnollisesti hyvin monimutkaisia aiheita ja koskevat yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, kauppaa, kehitysapua sekä mahdollisuutta luoda puitteet, joiden myötä myös laillinen maahanmuutto Eurooppaan on mahdollista. Keskustelut koskevat myös solidaarisuutta ja vastaanottojärjestelmiä. Komissio raportoi tähänastisesta edistymisestä tällä alalla. Teemme sitten lisää päätöksiä joulukuussa.
Hyvä jäsen van Baalen, Ankaran pöytäkirjaa koskeva asia on tärkeä. Toistamme usein turkkilaisille ystävillemme, että heidän on ratifioitava Ankaran pöytäkirja ja pantava se täytäntöön. Asiasta ei keskustella tässä huippukokouksessa, mutta laajentumisesta keskustellaan myöhemmin tänä syksynä ja päätös tehdään mahdollisesti joulukuussa. Palaan siis varmasti tähän asiaan uudelleen.
Mitä tulee komission jäsenten lukumäärään, Eurooppa-neuvosto on tietenkin päättänyt, että jokaisella valtiolla tulee olemaan yksi komission jäsen. Nykyisellä sopimuksella asiaa olisi mahdollista muuttaa vuonna 2014. Kun sopimus on voimassa, meillä on aikaa tarkastella mahdollisesti tarvittavia lainsäädännöllisiä muutoksia, joilla taataan, että jokaisella valtiolla säilyy oma komission jäsen, ja me teemme sen. Käymme keskusteluja eri oikeuselinten kanssa tarkistaaksemme, tarvitaanko sopimukseen lisää tarkistuksia vai riittääkö Eurooppa-neuvoston yksimielinen päätös.
Samaa koskee Euroopan parlamentin 18 uutta jäsentä. Kun sopimus on voimassa, aloitamme tätä koskevat valmistelut. Tietyt valtiot ovat jo tehneet valmisteluja ollakseen valmiita lähettämään kyseiset jäsenet tänne nopeasti. Hyvä jäsen Audy, joissakin valtioissa kansallinen äänestysjärjestelmä on hieman monimutkaisempi. Se voi näin ollen viedä vähän aikaa. Toivon valmistelujen käynnistyvän heti kun se on mahdollista. Olen hyvin iloinen siitä, että Euroopan parlamentti on antanut näiden jäsenten olla tarkkailijoina odottaessaan virallista Euroopan jäsenen asemaansa. Teemme yhdessä tulevan puheenjohtajavaltio Espanjan kanssa parhaamme sen varmistamiseksi, että asia etenee mahdollisimman nopeasti ja sujuvasti.
Lopuksi haluan esittää kiitokseni, ei pelkästään tästä keskustelusta, vaan myös siitä voimakkaasta tuesta, jota parlamentti antaa puheenjohtajavaltiolle ilmastoasiassa. Teemme kaikkemme, jotta Eurooppa-neuvoston kokouksessa olisi mahdollista tehdä päätöksiä yhteisön rahoituksesta, joka perustuisi yhteisön rahoitusosuuteen sekä rahoitusosuuteemme suhteessa kehitysmaihin, jotta voimme lähettää voimakkaan signaalin ja antaa kansainvälisille neuvotteluille lisäpotkua mahdollisimman suuren menestyksen takaamiseksi Kööpenhaminassa. Sukupolvemme vakavin ja merkittävin tehtävä on toteuttaa asianmukaisia konkreettisia toimia maapallon lämpenemisen torjumiseksi ja saada aikaan maailmanlaajuista sääntelyä. Olen todella kiitollinen Euroopan parlamentin osoittamasta tuesta ja sitoutumisesta tässä asiassa.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, aivan ensiksi haluan kiittää vilkkaasta ja mielenkiintoisesta keskustelusta. On hyvin selvää, että kiireinen tarve Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanoon on kouriintuntuva täällä parlamentissa ja tässä keskustelussa. Kuten ymmärrätte, komissio odottaa parlamentin tavoin innokkaasti uuden sopimuksen voimaantuloa.
Me kaikki tiedämme, että kaikissa jäsenvaltioissa poliittista hyväksymisprosessia ei ole saatettu päätökseen. Jokaisen jäsenvaltion on tietenkin saatettava ratifiointiprosessi päätökseen ja niin tehdessään noudatettava omia sisäisiä menettelyjään, mutta on myös selvää, ettei yksikään yksittäinen jäsenvaltio toimi tyhjiössä. Niiden päätöksillä ja viivästyksillä on vaikutusta kaikkiin.
Toivomme tietenkin Tšekin tasavallan hyvin pian voivan ratifioida sopimuksen. Haluan myös muistuttaa kaikkia täällä lojaalista yhteistyöstä, joka on yksi Euroopan unionin periaatteista ja tärkeimmistä ominaisuuksista. Minusta on aivan ratkaisevaa, että jäsenvaltiot voivat luottaa toisiinsa tehdyissä sitoumuksissa.
Haluan myös esittää huomautuksen siitä, että monet parlamentin jäsenet erottivat täällä selkeästi toisistaan toisaalta todellisuuden - työttömyyden ja talouskriisin - ja toisaalta Lissabonin sopimustekstin, mutta tietenkin ajatus on, että Lissabonin sopimuksen testin avulla voidaan ottaa huomioon konteksti ja että meillä on paremmat valmiudet tehdä tehokkaita päätöksiä maahanmuutosta tai turvapaikkapolitiikasta, energiavarmuudesta ja niin edelleen. Tämä on se keskeinen ajatus, ja meidän on erottelun sijaan yhdistettävä ne toisiinsa, mutta toivomme hyvin pian pääsevämme tästä ikuisesta institutionaalisesta keskustelusta ja pääsevän käyttämään uusia tehokkaita välineitä.
Komissio valmistautuu nyt aktiivisesti sopimuksen täytäntöönpanoon sen tultua voimaan. Tiedän, että keskustelette iltapäivällä erityisesti Euroopan ulkosuhdehallinnosta. Tämän vuoksi nyt ei ole aika käydä tätä keskustelua. Haluan kuitenkin sanoa, että tämä on todellinen haaste.
On haastavaa yhdistää ulkosuhteiden alan eri toimijat, ja ensisijaisen tavoitteen on oltava diplomaattisen synergia saavuttaminen. Tarvitaan jonkin verran luovaa ajattelua, ja samalla on kunnioitettava toimielinten välistä tasapainoa.
Ulkosuhdehallinnon on myös vastattava täysimääräisesti toiminnastaan Euroopan parlamentille. Uskon vahvasti, että ulkosuhdehallinnon perustaminen voi olla menestys, jos neuvosto, parlamentti ja komissio tekevät tiivistä yhteistyötä. Meidän on myös otettava huomioon, että ehdotuksen esittävät korkea edustaja ja komission varapuheenjohtaja komission suostumuksella.
Toisesta merkittävästä asiasta, Euroopan kansalaisaloitteesta, komissio aikoo antaa vihreän kirjan marraskuun puolivälissä. Aiomme järjestää kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien sidosryhmien laaja-alaisen kuulemisen voidaksemme esittää lainsäädäntöehdotuksia hyvin pian Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen.
Talous- ja rahoituskriisin seuraukset ovat etusijalla neuvoston esityslistalla. Tämä aihe mainittiin monesti keskustelussa. Olen samaa mieltä niiden kanssa, jotka totesivat, ettei itsetyytyväisyydelle ole sijaa. On totta, että kriisiin vastaamispolitiikka alkaa kantaa vähäisiä hedelmiä - rahoitusmarkkinat alkavat vahvistua ja luottamus paranee - mutta olemme vielä kaukana täydellisestä elpymisestä ja työttömyyden seuraukset ovat ja tulevat olemaan hyvin vakavia. On jatkettava poliittisia pyrkimyksiä tukea aktiivista työmarkkinapolitiikkaa.
Komissio seisoo luonnollisesti talousarvioehdotuksensa takana - tämä vastaukseksi joihinkin keskustelun aikana esitettyihin kysymyksiin. Toivomme parlamentin myös vahvistavan kunnianhimoiset tavoitteemme äänestyksessä. Kuten puheenjohtaja Barroso eilen totesi kyselytunnilla, ei ole tehty läheskään tarpeeksi.
Työllisyystilanne on sellainen, että meidän kaikkien on tehtävä enemmän yhteisön tasolla mutta myös kansallisella tasolla. Työttömyys on nyt ensisijainen huolenaiheemme ja toivomme voivamme luottaa siihen, että Euroopan parlamentti jatkaa työtään tässä asiassa, ja toivomme voivamme painostaa neuvostoa ja kansallisella tasolla, jotta ehdotuksemme rakennerahastojen hallinnoinnin helpottamisesta hyväksytään, sillä siitä olisi todellakin apua.
Toinen asia, joka otettiin esiin, on hallinnollinen taakka. Komissio antaa tänä torstaina hyvin kauaskantoisen tiedonannon hallinnollisen taakan vähentämisestä. Tiedonannossa esitetään, mitä tähän mennessä on saatu aikaan ja mitä on vielä tehtävä. Se perustuu myös Stoiberin ryhmän merkittävään työhön. Kyseisen mietinnön mukaan kuva on hyvin myönteinen, ja hallinnollisen rasituksen keventämistä koskeva ehdotus on valmis. Valitettavasti suurin osa ehdotuksista on pysähtynyt neuvostoon, joten toivomme jälleen Euroopan parlamentin auttavan meitä jäsenvaltioiden painostamisessa, jotta ne etenisivät todella näissä asioissa.
Haluan myös sanoa jotain rahoitusmarkkinoiden valvonnasta, joka luonnollisesti on säännöllisesti ollut komission esityslistalla viime kuukausina. On perustettava täysin uusi valvontakehys EU:n tasolla, ja olemme iloisia siitä, että asiassa on edistytty jonkin verran. Makrovakausvalvonnasta vastaavaa järjestelmäriskikomiteaa koskeva komission ehdotus sai laajaa kannatusta neuvostossa. Toivomme parlamentin antavan tässä tukensa. Tarvitaan vielä paljon työtä, mitä tulee mikrovakausvalvonnan valvontaviranomaisiin, ja luotamme jälleen neuvostoon ja parlamenttiin siinä, että ne pääsevät mahdollisimman pian kunnianhimoiseen ja tehokkaaseen ratkaisuun.
Lopuksi haluan sanoa muutaman sanan aiheesta, joka on korkealla myös puheenjohtajavaltio Ruotsin esityslistalla, nimittäin ilmastonmuutoksesta, sillä Kööpenhaminan konferenssiin on enää muutama viikko. Minusta monet teistä tarkastelivat sitä, mikä on keskeinen menestystä tai epäonnistumista määrittävä tekijä. Kutsun sitä ilmasto-oikeudeksi, sillä kyse on kehitysmaiden ja teollisuusmaiden välisestä suhteesta sekä halusta esittää uskottava ehdotus niin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvien toimien rahoituksesta sekä tavasta, jolla osoitamme halukkuutemme näyttää tietä.
Komissio on ainoana elimenä esittänyt ehdotuksen rahoituksesta. Monet ovat kritisoineet ehdotusta riittämättömäksi. Olen varma siitä, ettei se ole riittävä, mutta kyse on ensimmäisestä askeleesta, ja toivottavasti se saa muutkin esittämään omia pyrkimyksiään ja tuomaan pöytään jotain, josta voimme neuvotella Kööpenhaminassa. Jatkamme tietenkin yhtä aktiivisesti emmekä laske kunnianhimoisia tavoitteitamme, vaan pikemminkin rohkaisemme kaikki muita osapuolia ottamaan täysimääräisesti osaa ja osallistumaan neuvotteluihin - myös Yhdysvaltoja, ensimmäistä kertaa - jotta voimme vastata kaikkiin kansalaisten huolenaiheisiin.
Voin vakuuttaa teille, ettemme aio laskea kunnianhimoisia tavoitteitamme vaan pikemminkin varmistaa ennakoivan työn hyvän sopimuksen aikaansaamiseksi Kööpenhaminassa.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Gerard Batten  
Tony Blairin mahdollisesta nimityksestä Euroopan unionin ensimmäiseksi Lissabonin sopimuksen / Euroopan perustuslaillisen sopimuksen mukaiseksi presidentiksi spekuloidaan kuumeisesti. Lähes 38 tuhatta henkilöä on allekirjoittanut Euroopan laajuisen vetoomuksen, jolla vastustetaan tätä. On helppo ymmärtää miksi. Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerinä Blair osoittautui valehtelijaksi ja haaveilijaksi. Suhteellisen vaatimattomalla pääministerin palkalla hän onnistui salaperäisesti tulemaan monimiljonääriksi. Parlamentissa vellovassa parlamentin jäsenten menoja koskevassa skandaalissa vain yhden parlamentin jäsenen menotiedot ovat kadonneet. Ne ovat Tony Blairin. Jaan Tony Blairin presidenttiehdokkuuteen kohdistuvan vastenmielisyyden. Mutta kukapa sopisi Tony Blairia paremmin presidenttiehdokkaaksi unionille, joka perustuu petokseen, valheisiin ja korruptioon? Tony Blair ajoi Britannian tuhon partaalle. Hän voi tehdä saman EU:lle. EU ja Tony Blair ansaitsevat toisensa.
Ivo Belet  
kirjallinen. - (NL) Arvoisa puhemies, oletamme tulevan Eurooppa-neuvoston kokouksen esityslistalla olevan myös talouskriisin, erityisesti Opelin tilanteen. Opelin hankinta ja tässä yhteydessä luvattu massiivinen valtiontuki on Euroopalle enemmän kuin ennakkotapaus. Kyse on Euroopan komission uskottavuudesta, sillä sen on varmistettava, ettei laittomia valtiontukia myönnetä. On tuomittavaa, että terveitä, tuottavia tehtaita suljetaan, koska jäsenvaltio, jossa ne sijaitsevat, ei kykene tarjoamaan yhtä paljon valtiontukea kuin toinen, suurempi ja voimakkaampi jäsenvaltio.
Meidän on otettava Opelin tapauksesta opiksemme. Ei ole vielä liian myöhäistä käynnistää yhteisön koordinoitua autoalan strategiaa. CARS 21 oli kiitettävä suunnitelma ja on sitä edelleen, mutta se ei todellakaan riitä. Yhteisössä on laadittava kurinalainen suunnitelma tulevaisuutta varten, jotta voidaan merkittävästi nopeuttaa kestävän sähköauton kehittämistä. Tätä varten meidän on saatava eurooppalaiset autonvalmistajat yhdessä neuvottelupöytään, ja tähän on keskitettävä varoja seitsemännestä puiteohjelmasta. On aika ryömiä esiin puolustusasemistamme ja antaa kaikille Euroopan suurimman teollisuusalan työntekijöille myönteinen signaali.
Maria da Graça Carvalho  
Yksi tulevan Eurooppa-neuvoston kokouksen ensisijaisia tavoitteita on varmistaa joulukuussa Kööpenhaminassa pidettävän ilmastonmuutosta koskevan YK:n konferenssin onnistuminen.
Neuvoston päätelmät EU:n kannasta Kööpenhaminan konferenssissa ovat ratkaisevia sen varmistamiseksi, että EU puhuu yksiäänisesti. On tärkeää säilyttää kunnianhimoinen neuvotteluasema. EU:n on osoitettava, että se on yhdistynyt, ja näytettävä esimerkkiä johtajuudesta erityisesti auttamalla kehitysmaita, jotka kohtaavat vuodesta 2020 alkaen noin 100 miljardin euron kustannukset vuosittain mukautuakseen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja vähentääkseen päästöjään.
Rahoitusjärjestelmän rakenteen luominen kehitysmaita varten, erityisesti vähiten kehittyneitä maita varten, on hyvin tärkeää. On myös määritettävä rahoituksen lähteet ja sen määrä, jotta voidaan varmistaa sopimukseen pääsy Kööpenhaminassa.
Sopimuksen avulla voidaan saada voimaan pöytäkirja, jolla korvataan Kioton pöytäkirja 1. tammikuuta 2013 alkaen ja jolla varmistetaan kasvihuonekaasupäästöjen tehokas vähentäminen ja annetaan samalla eurooppalaiselle taloudelle mahdollisuus pysyä kilpailukykyisenä maailmanlaajuisilla markkinoilla.
András Gyürk  
kirjallinen. - (HU) Toivomme, että viimeistään Eurooppa-neuvoston viimeiseen lokakuun istuntoon mennessä loputkin esteet ovat hävinneet Lissabonin sopimuksen voimaatulolta. Sopimus voi monin tavoin inspiroida Euroopan unionia entistä tehokkaamman päätöksentekoprosessin muodostamisessa. Haluan korostaa yhtä esimerkkialaa, energiavarmuutta. Yksi edistymisen merkki on se, että toisin kuin tähän mennessä, energiapolitiikalle on varattu erillinen osio EY:n sopimuksessa. Muutaman viime vuoden tapahtumien perusteella uskon, että uusi luku tulee ohjaamaan EU:n energiapolitiikkaa. Sen kannatettavia tavoitteita ovat muun muassa energiatehokkuuden kehittäminen, uusiutuvien energialähteiden käytön ja verkostojen yhteenliitäntöjen tukeminen. Uutta jäsenvaltiota edustavana Euroopan parlamentin jäsenenä olen erityisen tyytyväinen siihen, että solidaarisuuskäsite esiintyy myös uudessa energiaa koskevassa luvussa. Lissabonin sopimuksessa ei kuitenkaan millään tavoin ainakaan energiapolitiikan osalta esitetä valmiita ratkaisuja. Uuden luvun sisällyttäminen on pikemminkin varoitus: Euroopassa on kiireesti toteutettava toimia riippuvuuden vähentämiseksi ja ympäristönäkökohtien edistämiseksi.
Lissabonin sopimuksessa itsessään ei tarjota mitään takeita, vain mahdollisuus. Tämä on jäsenvaltioille mahdollisuus vahvistaa EU:n yhteisen energiapolitiikan perusteita tietoisina omista eduistaan. Vaihtoehtoisten toimitusreittien kehittämistä, verkostojen yhteenliitäntöjä tai edes suojelua ulkoisilta hankinnoilta ei voida tulevaisuudessa suunnitella ilman asianmukaista poliittisen määrätietoisuuden tasoa ja jäsenvaltioiden yhteistyötä.
Iosif Matula  
Lissabonin sopimuksen hyväksymisen Irlannissa vaikutukset tuntuvat kaikkialla Euroopan mantereella. Sopimuksen tarkoituksena on tietenkin yksinkertaistaa päätöksentekoprosessia EU:n itälaajentumisen jälkeen. Tätä taustaa vasten irlantilaisten kumppaniemme välittämä viesti tukee Euroopan kansalaisten välistä solidaarisuutta. Puhumme myös yhdestä viimeisistä Eurooppa-neuvoston kokouksista EU:n kiertävän puheenjohtajuuden järjestelmässä. Tämä on sitäkin merkittävämpää, koska valintaprosessi koskee tärkeimpien virkojen täyttämistä tuleviksi vuosiksi. Tämä asia on herättänyt vilkasta keskustelua, johon liittyy lukemattomia poliittisia herkkyyksiä. Minusta tehtävämme on tarkastella asiaa, jossa selkeiden periaatteiden on oltava ensisijaisia hetkellisten ylpeyden tunteiden sijaan. Meidän tehtävämme on tarjota Euroopan unionille jatkuvuutta, tehokkuutta, pitkän ajanjakson tulevaisuus ja tasapainoinen kehitys kaikilla alueilla, jotta se voi vastata maailmanlaajuisen politiikan haasteisiin, olipa kyse sitten talouskriisistä, ilmastonmuutoksesta, yhteisestä identiteetistämme ja niin edelleen. Euroopan unioni saa ansaitsemansa vahvuuden todellakin vasta kun olemme samalla aaltopituudella maailmanlaajuisella tasolla ja kun meidät voidaan tunnistaa yhtenäisiä toimia toteuttavaksi kokonaisuudeksi.
(Istunto keskeytettiin muutamaksi minuutiksi)
