Euroopan unionin kansainvälinen sijoituspolitiikka (lyhyt esittely) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Kader Arifin kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatima mietintö Euroopan unionin kansainvälisestä sijoituspolitiikasta tulevaisuudessa -.
Kader Arif
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan aluksi kiittää vilpittömästi kaikkia niitä, joiden kanssa minulla on ollut tilaisuus käsitellä tätä asiaa.
Kaikki panokset ovat olleet avuksi mietinnön laatimisessa ja kaikkien poliittisten ryhmien yhteistyön ansiosta - olen erityisen kiitollinen varjoesittelijöille -, meillä on tänään käsiteltävänä johdonmukainen teksti, jolla on vahva sanoma.
Euroopan unionin sijoituspolitiikka on käännekohdassa ajankohtana, jolloin meidän on käytettävä Lissabonin sopimuksella meille annettua uutta toimivaltaa voidaksemme vastata kahteen haasteeseen. Ensinnäkin EU:n liikeyrityksille on annettava niiden tarvitsemat välineet tehdä laadukkaita ulkomaisia sijoituksia pitkäaikaista tukea antavan oikeudellisen kehyksen suojelemina.
Toiseksi EU:n on vahvistettava asemaansa maailman johtavana ulkomaisten suorien sijoitusten edunsaajana. Sen on annettava itselleen välineet valvoa sijoituksia, jotta voidaan kannustaa kestävään kehitykseen, jonka avulla luodaan laadukkaita työpaikkoja.
Mietinnöstä äänestäminen on toimielimemme ensimmäinen virallinen kannanotto Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja parlamentti ottaa siinä täysimääräisesti itselleen uuden tehtävänsä toisena lainsäätäjänä kaupan sääntelyn alalla. Se esittää painopisteensä ajankohtana, jona ensimmäiset neuvottelut sijoitusten suojaamisesta on määrä aloittaa. Kannanotto on olennaisen tärkeä, koska sillä on tarkoitus välittää kansalaisten huolenaiheet. Kansalaiset ovat yhä kiinnostuneempia kauppa-asioista, ja meidän on tuettava heitä.
Nykypäivän maailmassa ristiriitoja esiintyy myös kaupan yhteydessä, joten ulkomaille sijoittavien yritystemme suojelun on oltava ensisijaisen tärkeää. Kansainvälisiä sopimuksia on tehty sijoittajien suojelemiseksi häikäilemättömiltä ja perusteettomilta pakkolunastuksilta ja piilolainsäädännöltä, jonka tavoitteena on yksinkertaisesti poistaa sijoittajat tuolta tai tältä markkinalta. Tämä ensisijainen tavoite on säilytettävä.
Vaikka Eurooppa on yksi maailman avoimimmista markkinoista, tärkeimpien kumppanien kanssa on palautettava tasapaino, jotta eurooppalaiset liikeyritykset voivat hyötyä tasa-arvoisista toimintaedellytyksistä. Tätä ehdotetaan mietinnössä, jossa korostetaan, että tuleviin sopimuksiin on sisällytettävä syrjimättömyyden sekä oikeudenmukaisen ja tasa-arvoisen kohtelun vaatimukset ja suoja välittömiä ja välillisiä pakkolunastuksia vastaan.
Vaatimukset on kuitenkin määriteltävä siten, että mahdolliset väärintulkinnat estetään. Eräät liikeyritykset ovat nimittäin käyttäneet ensimmäisen sukupolven sijoitussopimusten epämääräistä sanamuotoa hyväkseen suojellakseen etujaan oikeutettua pitemmälle esimerkiksi hyökkäämällä niiden etuja vahingoittavia uusia sosiaalisia ja ympäristölakeja vastaan. Käyttämällä kansainvälisiä välimiehiä menettelyssä, jossa ei ole avoimuutta eikä muutoksenhakumahdollisuutta, ne ovat vaatineet huomattavia korvauksia väittämällä, että lait vastaavat välillistä pakkolunastusta. EU:hun suuntautuu tulevaisuudessa yhä enemmän sijoituksia erityisesti nousevan talouden maista, ja meidän on suojauduttava tällaista väärinkäyttöä vastaan.
Tämä ajatus on Yhdysvaltain ja Kanadan toteuttamien uudistusten takana. Näiden kahden maan hallitukset ja viranomaiset ovat kärsineet useita takaiskuja kansainvälisissä välimiesmenettelyissä, joten ne ovat tarkistaneet rajusti sijoitussopimusmalliaan.
Mietinnössä ehdotetaan uusien sijoittajansuojaa koskevien normien määrittelemistä, jotta saadaan aikaan oikeudenmukainen tasapaino sijoittajien oikeuksien suojelun ja julkisviranomaisten sääntelyoikeuden välille. Tämä merkitsee myös sitä, että kaikkiin tuleviin sopimuksiin sisällytetään erityislausekkeita, joilla julkisviranomaisille annetaan mahdollisuus antaa lakeja ja sääntöjä kansallisen turvallisuuden, ympäristön, kansanterveyden, työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksien, teollisuuspolitiikan ja kulttuurien monimuotoisuuden aloilla.
Lopuksi sijoittajien parantuneeseen suojaan on liitettävä entistä vastuullisempi käytös erityisesti kehitysmaissa, joissa sosiaaliset ja ympäristölait eivät ole yhtä sitovia. Tästä syystä mietinnössä mainitaan, että kaikkiin unionin allekirjoittamiin vapaakauppasopimuksiin on sisällytettävä sosiaaliset ja ympäristölausekkeet. Lisäksi on mentävä syyllisten nimeämistä pitemmälle ja sisällytettävä kaikkiin tuleviin sopimuksiin selkeät yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat säännöt, joita yritysten on noudatettava ja jotka perustuvat OECD:n antamiin toimintaohjeisiin.
Jos tavoitteenamme on todella muotoilla uuden eurooppalaisen sijoituspolitiikan ääriviivat, vaadin, että mietinnön on oltava esimerkillinen ja edistettävä sijoituksia, jotka ovat kestäviä, kunnioittavat ympäristöä ja kannustavat laadukkaisiin työoloihin ja -ehtoihin niin Euroopassa kuin kolmansissa maissa. Tästä syystä mietinnön on toimittava viitearvona kaikissa komission tulevissa neuvotteluissa keskiviikon äänestyksellä annettavan valtuutuksen nojalla.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 206 ja 207 artiklan mukaan ulkomaiset suorat sijoitukset kuuluvat EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Komissio on jo laatinut luettelon maista, jotka ovat etuoikeutettuja kumppaneita neuvottelemaan ensimmäisistä sijoitussopimuksista: Kanada, Kiina, Intia, Mercosur, Venäjä ja Singapore.
Kehotamme komissiota, parlamenttia ja jäsenvaltioita laatimaan yhtenäisen ja johdonmukaisen sijoituspolitiikan, jolla edistetään laadukkaita sijoituksia ja myötävaikutetaan positiivisesti maailmanlaajuiseen taloudelliseen edistykseen ja kestävään kehitykseen. Vaadimme, että Euroopan unionin tulevalla politiikalla edistetään kestäviä sijoituksia, joilla kunnioitetaan ympäristöä ja kannustetaan asianmukaisia työoloja ja -ehtoja sijoitusten kohteena olevissa yrityksissä. Kehotamme komissiota varmistamaan vastavuoroisuuden neuvotellessaan kehitysmaista ja merkittävimmistä nousevan talouden maista olevien tärkeimpien kauppakumppanien kanssa markkinoille pääsystä.
Arvoisa puhemies, Euroopan unionin ja kolmansien maiden, kuten Kanadan ja Brasilian, välisten lentoliikennesopimusten esittelijänä haluan kysyä esittelijältä ja komission jäseneltä, kuinka varmistetaan yhteys vähittäisen markkinoille pääsyn, lentoyhtiöiden ja näiden kansainvälisten sijoitussopimusten välillä.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, esittelijä on Euroopan unionin kansainvälistä sijoituspolitiikkaa tulevaisuudessa koskevassa mietinnössä kiinnittänyt huomiota moniin avoimiin kysymyksiin mahdollisissa EU:n sopimuksissa. EU:n ensimmäinen tehtävä on suojella EU:n kansalaisten julkista etua, sillä EU edustaa kansalaisia jäsenvaltioiden valtuuttamilla aloilla. Valtion suojelema julkinen etu on kuitenkin usein ristiriidassa aggressiivisten ulkomaisten sijoittajien etujen kanssa, ja nämä ovat olleet toistuvasti taitavampia kansainvälisissä välimiesmenettelyissä kuin kansalaisten etuja puolustavat valtiot. Mietinnössä mainitut Argentiinan, USA:n ja Kanadan esimerkit ovat käytännön osoitus tästä.
Siitä syystä on olemassa todellinen tarve määritellä suojeluperiaatteet täsmällisesti, jotta eri sijoittajat eivät voi tulkita niitä virheellisesti. Tämä tärkeä ja toistaiseksi ratkaisematon kysymys on edelleen EU:n kansainvälinen velvollisuus erityisesti rahoitukselliselta kannalta, koska ei ole selvää, kuka kantaisi rahoitusvastuun EU:n häviämässä oikeusriidassa. Euroopan unionin neuvosto ei ole vielä antanut asianmukaista vastausta tähän kysymykseen.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, komissio suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin kansainvälistä sijoituspolitiikkaa tulevaisuudessa koskevaan mietintöön. Se on tärkeä vaihe valmisteltaessa sijoituksia koskevan EU:n uuden yksinomaisen toimivallan täytäntöönpanoa.
Kuten tiedätte, sijoitukset ovat yhteisen kauppapolitiikan uusi etulinja. Olemme ehdottomasti parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että meidän on tartuttava tilaisuuteen ja kehitettävä yhdessä yhtenäinen ja johdonmukainen sijoituspolitiikka, jolla edistetään sijoituksia ja myötävaikutetaan positiivisesti sekä taloudelliseen kasvuun että kestävään kehitykseen.
Komissio yhtyy myös täysin parlamentin toteamukseen, jonka mukaan sijoittajansuojan on edelleen oltava Euroopan unionin sijoituspolitiikan tärkein näkökohta. Katsomme, että uuden politiikan on saatava kaikki eurooppalaiset sijoittajat vakuuttuneiksi siitä, että he voivat toimia avoimessa ja asianmukaisesti ja tasapuolisesti säännellyssä liiketoimintaympäristössä, ei ainoastaan sisämarkkinoilla, vaan myös toimiessaan kolmansissa maissa.
Panen myös merkille parlamentin suosituksen, jonka mukaan EU:n olisi hyödynnettävä jäsenvaltioiden kahdenvälisten investointisopimusten parhaita käytäntöjä. Unionin toiminnan ytimessä tällä alalla olisikin oltava tuottaa parempia tuloksia kuin jäsenvaltiot yksitellen ovat saaneet.
Samalla kun pyrimme sijoittajiemme suojan korkeaan tasoon, emme saa vaarantaa muita tavoitteita, kuten julkisen vallan sääntelytehtävää tai johdonmukaisuutta muiden EU:n politiikkojen kanssa. Valtioiden ja EU:n oikeus toteuttaa toimenpiteitä oikeutettujen julkisen politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi on yhteisen kauppapolitiikan pysyvä ohjenuora. Sitä sovelletaan yhtä lailla sijoituspolitiikkaan.
Riitojenratkaisujärjestelmä ja siihen liittyvä taloudellinen vastuu ovat myös hyvin tärkeitä kysymyksiä, joita on edelleen pohdittava. Kuten tiedonannossa mainitaan, tavoitteemme on varmistaa ratkaisujen avoimuus ja yhtenäisyys ja tehdä järjestelmästä mahdollisimman tuottava. Meidän on käsiteltävä useita muitakin kysymyksiä, jotka johtuvat EU:n asemasta kansainvälisen oikeuden mukaan. Otamme mietinnössä esitetyt parlamentin näkemykset huomioon, kun erittelemme mahdollisia vaihtoehtoja ja uusia ajatuksia yhtenäisen lähestymistavan luomiseksi näihin kysymyksiin.
Otamme huolellisesti huomioon kaikki parlamentin mietinnössä esitetyt suositukset, kun asteittain kehitämme ja toteutamme unionin sijoituspolitiikkaa. Komissio on jo esittänyt ehdotuksia sijoitusneuvotteluohjeiksi Kanadan, Intian ja Singaporen kanssa. Haluamme käyttää hyödyksi käynnissä olevia laajoja kauppaneuvotteluja ja neuvotella sijoituksista kattavasti näiden maiden kanssa. Parlamentin lausunto on siten hyvin oikeaan aikaan esitetty ja ohjaa komissiota ja neuvostoa, kun määrittelemme lopullisia neuvotteluohjeita kutakin maata varten.
Viimeisenä muttei vähäisimpänä asiana haluan vakuuttaa teille, että koska kattava kansainvälisiä sijoituksia koskeva eurooppalainen politiikka on nyt kaikkien toimielinten vastuulla yhteisesti, komissio on valmis tekemään yhteistyötä parlamentin ja neuvoston kanssa kunnioittamalla samalla toimivallan jakoa kaikkien asianomaisten toimielinten välillä.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 6. huhtikuuta 2011.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Tokia Saïfi
EU:n toimivallan laajentaminen Lissabonin sopimuksella käsittämään ulkomaiset suorat sijoitukset merkitsee, että alalle voidaan viimeinkin suunnitella todellista eurooppalaista politiikkaa. Politiikan kehittämisen tässä vaiheessa painopisteenä on tarjota mahdollisimman paljon varmuutta sekä sijoituksille että sijoittajille. Tästä syystä siirtyminen kansallisesta toimivallasta EU:n toimivaltaan ei saa missään oloissa häiritä jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden välillä voimassa olevien noin 1 200 sopimuksen täytäntöönpanoa. Oikeusvarmuuden ja ennakoitavuuden takia EU:n on nyt laadittava tehokas ja avoin riitojenratkaisumekanismi, joka on kaikkien sijoittajien käytettävissä, pienimmät sijoittajat mukaan luettuina (kuten pk-yritykset). Viimeisimpiin kahdenvälisiin kauppasopimuksiin sisällytetyt mekanismit ovat hyvä perusta, mutta ne koskevat vain valtion ja EU:n välisiä riita-asioita. On laadittava säännökset EU:n ja yrityksen välistä mahdollista riita-asiaa varten. Lopuksi EU:n on käytettävä tilaisuutta edetäkseen tätä pitemmälle: tuleviin sopimuksiin on sisällytettävä paitsi lausekkeet, joilla helpotetaan sijoittajien sijoittautumista näihin maihin, myös perusmääräykset, jotka koskevat sosiaalisia ja ympäristönormeja.
