3. Sydkorea - dødsstraf erklæret legal
Formanden
Det næste punkt på dagsordenen er fem beslutningsforslag om Sydkorea - dødsstraf erklæret legal.
Renate Weber
forslagsstiller. - (EN) Hr. formand! Efter 13 år uden henrettelser i Sydkorea er det meget sørgeligt, at den sydkoreanske forfatningsdomstol for få uger siden tillod dødsstraf. Ifølge afgørelsen er dødsstraf en legal straf, der af hensyn til offentligheden kan afskrække kriminalitet. Det er et hyppigt anvendt argument og blot en reaktion på følelsesladede situationer i et givent land på et bestemt tidspunkt.
Det betyder faktisk, at dødsstraf ses som en præventiv straf, der medfører, at en kriminel, som ved, at der er risiko for dødsstraf, vil tænke sig om en ekstra gang. Vi ved alle, at mange undersøgelser har afkræftet denne tanke.
Endnu vigtigere er det, at en henrettelse er endegyldig - der er ingen vej tilbage. Ifølge romerretten på Justinians tid var det bedre, hvis en skyldig person undgik straf, end at en uskyldig person blev frarøvet livet. Det var 1 500 år siden. Da den sydkoreanske forfatningsdomstol anerkendte, at dødsstraf kan medføre fejl og misbrug, kan de bekymringer, vi i dag fremsætter, måske styrke de demokratiske institutioner i Republikken Korea i den idé, at denne straf skal afskaffes for altid.
Idet Republikken Sydkorea i 1990 tiltrådte den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder i 1990 og har underskrevet de fleste af de vigtigste menneskerettighedstraktater, ville det være meget skadeligt for landets omdømme at bevæge sig bagud.
David Martin
forslagsstiller. - (EN) Hr. formand! EU generelt og Parlamentet i særdeleshed har en stolt tradition for at være imod dødsstraf. Derfor kan vi kun beklage Republikken Koreas forfatningsdomstols beslutning om, at dødsstraf ikke er en overtrædelse af landets forfatning.
Jeg mener dog, at vi skal se realistisk på problemet. Forfatningsdomstolens beslutning blev vedtaget med et smalt flertal på fem stemmer mod fire. Sidst man stemte, var det syv stemmer mod to. Forfatningsdomstolen opfordrede ikke til eller støttede brugen af dødsstraf, men efterspurgte en politisk beslutning fra det koreanske parlament vedrørende en fremtidig afskaffelse af dødsstraf i landet.
Vi skal også være opmærksomme på, at Sydkorea i princippet har afskaffet dødsstraf. Der er ikke blevet udført nogen henrettelser siden februar 1998, og i 2007 kategoriserede Amnesty International Sydkorea som et land, der stort set har afskaffet dødsstraf.
Vi blev dog igen mindet om, hvor alvorligt problemet er, da partilederen for Grand National Party i Korea for nylig udtalte, at denne reelle afskaffelse af dødsstraf skal fjernes, og at visse fanger hurtigt skal henrettes. Jeg håber, at denne uheldige og opportunistiske stemme vil blive overhørt i Korea, og at Sydkorea vil gå fra at være et land, der de facto er et land uden dødsstraf, til at være et land, som også juridisk er et land uden dødsstraf.
Martin Kastler
Hr. formand, mine damer og herrer! Det er beklageligt, at en række lande rundt omkring i verden i vor tid stadig benytter sig af eller tillader denne umenneskelige afstraffelse af alvorlige kriminelle. Jeg mener ikke, at nogen har ret til at afgøre, om et andet menneske skal leve eller dø, hverken ved begyndelsen eller afslutningen på livet, og slet ikke som straf for en kriminel gerning. Den barbariske dødsstraf hører ikke til i den moderne verden.
Den uforglemmelige og store pave Johannes Paul II understregede, at soning, muligheden for forsoning, frem for alt skal være mulig. Med en uigenkaldelig gerning som dødsstraf er dette ikke muligt. Derfor opfordrer vi som parlamentariske grupper vores kolleger i Sydkorea til at tage dette spørgsmål op i deres parlament og sammen med os europæere som et symbol for menneskelighed at kæmpe for afskaffelsen af dødsstraf. Jeg vil gerne opfordre alle medlemmer til enstemmigt at vedtage dette fælles beslutningsforslag.
Marie-Christine Vergiat
Hr. formand! Ved den fjerde verdenskongres mod dødsstraf, der blev afholdt sidst i februar i Genève, glædede bevægelsen for afskaffelse af dødsstraf sig over det stigende antal lande, der enten har afskaffet eller suspenderet dødsstraf. Sydkorea synes at have forpligtet sig selv i henhold hertil, idet der ikke er blevet eksekveret henrettelser siden december 1997.
Forfatningsdomstolen i Republikken Koreas nylige beslutning kan kun bekymre os, og vi kan kun beklage den. Vi ønsker derfor, at Kommissionen og Rådet ser afskaffelsen af dødsstraf - en overtrædelse af retten til liv og en forbrydelse udøvet af stater - som et nøgleelement i EU's relationer til tredjelande.
Vi ønsker, at de skal opfordre den koreanske regering og republikkens præsident, der selv blev dømt til døden i 1981, til at forpligte sig til at afskaffe dødsstraf, til at træffe beslutning om et moratorium i henhold til FN's resolution, til at give udtryk for deres bekymring for situationen for de 59 personer, inklusive visse politiske fanger, der er blevet dømt til døden i landet, samt til at opfordre til, at deres dødsstraffe ændres.
Barbara Lochbihler
Hr. formand! Politikken om afskaffelse af dødsstraf er en meget succesrig del af den europæiske udenrigspolitik. Dette ses i tiltrædelsesforhandlinger, i bilaterale forhandlinger og i FN, hvor flere og flere af verdens lande beslutter at indføre et moratorium eller helt at afskaffe dødsstraf. Indtil for nylig var Republikken Sydkorea et af de lande, der i praksis ikke længere anvendte denne nedværdigende og uværdig straf.
Dagens beslutning er udtryk for vores bekymring om, at forfatningsdomstolens i Sydkoreas kendelse om, at henrettelser er juridisk kompatible med forfatningen, er tegn på, at vi nu har at gøre med en situation, hvor der er mulighed for fornyet brug af dødsstraf. Vi opfordrer derfor den sydkoreanske regering til at gøre alt, hvad der står i dens magt for, som et indledende skridt, at vedtage et juridisk bindende moratorium, der forbyder henrettelser - der sidder jo trods alt mere end 55 personer på dødsgangen - hvorefter den som trin to bør vedtage en lov om afskaffelse af dødsstraf.
Det er meget positivt at se, at der også i det sydkoreanske samfund er opstået en bevægelse, der kæmper for en lov om afskaffelse af dødsstraf. Vi bør her i Parlamentet støtte denne bevægelse.
Jarosław Leszek Wałęsa
Hr. formand! I en tid hvor flere og flere lande opgiver brugen af dødsstraf, bør den sydkoreanske forfatningsdomstols beslutning som minimum modtages med overraskelse.
Dødsstraf er en klar overtrædelse af menneskerettighederne, for når alt kommer til alt er loven til for at beskytte menneskelivet, og et retssystem, der tillader dødsstraf, er med til at undergrave sit eget fundament og er skyldigt i en besynderlig form for hykleri. Der findes mange argumenter mod denne måde at udøve ret på. Efter min mening er det vigtigste argument, at den er uigenkaldelig. Uanset hvad der ellers kan siges om dødsstraf, er det under alle omstændigheder en endegyldig straf. Den frarøver mennesker en af deres allermest dyrebare besiddelser. Desuden hviler der et moralsk ansvar på dem, der eksekverer dommen, fordi der altid er risiko for, at man henretter en uskyldig.
Derudover er forfatningsdomstolens beslutning skuffende, fordi vi ved, at der ikke er blevet gennemført nogen henrettelser i Korea i årevis Jeg håber ikke, at denne beslutning vil påvirke antallet af domme. Endvidere opfordrer jeg til, at dødsdommen helt afskaffes i Sydkorea.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Sydkorea er en af EU's vigtigste handelspartnere. Det er også et land, som EU har gennemført forhandlinger om en frihandelsaftale med, der giver de to parter meget bred adgang til hinandens markeder. Når vi nu har så tætte økonomiske relationer, overrasker det mig, at EU og Korea ligger så langt fra hinanden med hensyn til overholdelse af menneskerettigheder.
Alle EU's medlemsstater har underskrevet protokol 13 i Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der forbyder brugen af dødsstraf. Desuden har EU internationalt erklæret, at EU arbejder for universel afskaffelse af dødsstraf. I overensstemmelse med denne erklæring bør EU udtrykke sin klare støtte til den koreanske bevægelse, der arbejder for afskaffelse af dødsstraf. Lad os håbe, at der først og fremmest vil blive indført et moratorium for eksekvering af henrettelser, og at den koreanske regering involverer sig aktivt i FN's bestræbelser på at afskaffe dødsstraf.
I henhold til de nye beføjelser inden for handelspolitikken er vi som Europa-Parlamentet berettiget og forpligtet til at kræve afskaffelse af dødsstraf i alle EU's partnerlande.
Zbigniew Ziobro
Hr. formand! Hvis vore dages syn på dødsstraf havde været gældende under Nürnbergprocessen, ville ingen af de anklagede nazistiske forbrydere, der havde millioner af uskyldiges liv på samvittigheden, være blevet dømt til døden. Jeg har aldrig hørt nogen i Europa kritisere Nürnbergprocessen for dens uretfærdige domme.
Europa bevæger sig længere og længere væk fra essensen i en retfærdig straf som en reaktion, der er i overensstemmelse med forbrydelsen og den medfølgende skyld. Når vi taler om mord og drab på mange mennesker, f.eks. i forbindelse med terrorisme, eller når vi taler om folkemord og millioner af menneskers død, og det er, når alt kommer til alt, hvad der har fundet sted i Europa, så melder spørgsmålet om en passende straf sig. Det er sandt, at det i akademiske kredse i Europa og andre steder diskuteres, hvor effektiv denne form for straf er som en forebyggende foranstaltning og som beskyttelse af de uskyldige. Det er dog sandsynligvis ikke det vigtigste argument i denne forbindelse.
Europa har i dag afskaffet dødsstraffen. Det er et demokratisk valg, og vi ønsker, at dette valg bliver respekteret. Men vi skal også respektere andres valg, og derfor går jeg ind for diskussion af dette emne, og det gælder også diskussion med folk i Sydkorea. Det er en demokratisk stat og et demokratisk land.
Marek Henryk Migalski
(PL) Hr. formand! Af to årsager mener jeg ikke, at vi skal kommentere dette emne, eller at vi skal blande os. Først og fremmest fordi Sydkorea er et demokratisk land, og forfatningsdomstolens beslutning er en beslutning truffet af et retmæssigt organ i landet. Af samme årsag er der ingen fare for, at dødsstraffen vil blive anvendt i politiske eller trivielle sager - den vil blive brugt over for kriminelle og mordere. For det andet har dødsstraf en afskrækkende virkning. Det er naturligvis ikke muligt at bevise dette empirisk, men hvis vi tror på syllogismen i, at en strengere straf er mere afskrækkende, vil det betyde, at jo strengere en straf er, jo mere afskrækkende er den, og derfor er dødsstraffen den mest afskrækkende straf, der findes. Set i det lys er brugen af dødsstraf faktisk med til at redde uskyldige liv. Derfor bør EU og Europa-Parlamentet ikke blande sig i de sydkoreanske myndigheders arbejde i denne sag.
Bogusław Sonik
(PL) Hr. formand! Den sydkoreanske forfatningsdomstols beslutning om, at dødsstraf ikke er et brud på forfatningen, må modtages med sorg. Denne beslutning er et tilbageskridt i forhold til udviklingen i Sydkorea, hvor dødsstraf ikke er blevet anvendt i et årti. Den sidste henrettelse blev eksekveret for 13 år siden. I øjeblikket sidder der 57 dødsdømte og venter på dødsgangen. Vi bør se kritisk på den sydkoreanske domstols beslutning. Sydkorea bør som førende økonomisk magt i regionen være et godt eksempel i forhold til alles ret til liv. Dødsstraf er ikke kompatibel med et moderne retssystem, og modsat den aktuelle holdning fører den slet ikke til lavere kriminalitet.
Jaroslav Paška
(SK) Hr. formand! Dødsstraf vil fortsat eksistere, så længe der findes uhyrer og mordere, der lever med den viden, at de kan torturere, mishandle og myrde mennesker og forblive skjult i samfundet, fordi et svagt og magtesløst samfund ikke er i stand til at håndtere deres brutale adfærd.
Hvert af disse uhyrers ofre havde den samme ret til livet som alle os andre, lige indtil det øjeblik hvor de mødte et sådant uhyre, en kriminel, der for at tilfredsstille sine egne perverse lyster beseglede en persons skæbne uden nåde eller forsvar. Den koreanske forfatningsdomstol har udtrykt den holdning, at dødsstraf ikke er i uoverensstemmelse med den koreanske forfatning. På denne måde er den retlige status blevet evalueret i praksis. At Europas politisk elite i vores navn er gået bort fra denne mulighed betyder ikke, at vi er blevet bedre mennesker, eller at vores samfund er mere humant. Nej. De forfærdelige og brutale uhyrers myrderier af anstændige mennesker er præcis som i Korea ikke stoppet. Den eneste forskel er, at de europæiske uhyrer ikke behøver bekymre sig om dødsstraf.
Jeg respekterer vores model, der er baseret på den europæiske menneskerettighedskonvention, men jeg mener, at vi, før vi påtvinger resten af verden den, må være helt sikre på, at der virkelig findes en bedre løsning for anstændige mennesker, og at...
(Formanden afbrød taleren)
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne sige, at den sydkoreanske forfatningsdomstols beslutning er skuffende og foruroligende. På trods af at den sidste henrettelse i Sydkorea fandt sted i 1997, besluttede domstolen den 25. februar, at dødsstraf er en strafform, der ikke er et brud på den forfatningsmæssige ret til liv. Dette er den anden dom fra denne domstol med dette indhold. Den første dom blev afsagt i 1996, hvor domstolen slog fast, at den offentlige opinion ikke var for en afskaffelse af dødsstraffen. Man kan derfor konkludere, at den offentlige opinion i Sydkorea ikke har ændret sig, og det er ærgerligt, for en førende økonomisk magt bør være et godt eksempel for andre lande med hensyn til overholdelse af retten til liv, der er en fundamental menneskerettighed.
(Bifald)
Janez Potočnik
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Kampen mod dødsstraf er central for EU's menneskerettighedspolitik. EU ser dødsstraf som en grusom og inhuman straf, der ikke afskrækker kriminel adfærd, mens afskaffelsen af dødsstraf vil være med til at forstærke den menneskelige værdighed.
Vi har i den senere tid kunnet byde en række positive udviklinger i kampen mod dødsstraf velkommen. I januar i år annoncerede Mongoliet et moratorium for dødsstraf. I 2009 afskaffede Burundi, Togo og den amerikanske stat New Mexico alle dødsstraffen. I 2007 vedtog FN's Generalforsamling for første gang en resolution, der opfordrer landene til at vedtage et moratorium for henrettelser men henblik på at afskaffe dødsstraffen. Endnu en resolution bekræftede i 2008 denne opfordring.
Set i det lys er EU naturligvis skuffet over den sydkoreanske forfatningsdomstols beslutning - vedtaget med fem stemmer mod fire - den 25. februar, om at dødsstraf ikke strider mod forfatningen. Vi noterer os dog, at sagen omhandler fortolkningen af den koreanske forfatning. Der er ikke tale om en politisk beslutning om bevarelse af dødsstraffen. Vi er også særligt opmærksomme på de synspunkter, som tre af de fem dommere, der mente, at dødsstraf er i overensstemmelse med forfatningen, gav udtryk for. Dommer Lee Kang-Kook og dommer Min Hyung-Ki gjorde det klart, at der er behov for at begrænse brugen af dødsstraf og reducere antallet af forbrydelser, der kan straffes med dødsstraf, mens dommer Song Doo-hwan argumenterede for, at enhver beslutning om dødsstraf skal være genstand for offentlig debat og handling fra den lovgivende magt.
Selv om domstolene fortsat gør brug af dødsstraffen, har Republikken Korea siden 1997 opretholdt et moratorium for henrettelser siden 1997. Der er i øjeblikket ikke tegn på, at forfatningsdomstolens beslutning vil påvirke dette moratorium. Vi hilser Koreas fastholdelse af dette moratorium for eksekvering af henrettelser velkommen.
På samme tid, som bemærket i FN's Generalforsamlings resolution, skal et moratorium ikke i sig selv ses som et mål, men kun som et skridt på vejen mod fuldstændig afskaffelse. I overensstemmelse hermed opfordrer EU Koreas nationalforsamling til så hurtigt som muligt at afskaffe dødsstraffen. Republikken Korea har længe været førende inden for menneskerettigheder i Asien. Afskaffelse af dødsstraffen vil derfor kun være med til at understrege Republikken Koreas beslutning om at beskytte og fremme menneskerettigheder.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted efter forhandlingerne.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Gerard Batten  
Tillykke til Sydkoreas forfatningsdomstol med bevarelsen af dødsstraffen. De vil bevare dødsstraffen som straf til de værste forbrydere. F.eks. til Kang Ho-soon, der angiveligt har tilstået mordet på syv kvinder. Justitsministeriet har for nylig offentliggjort tal, der viser, at mere end 60 % går ind for dødsstraf. Hvis et lignende spørgsmål blev stillet i Det Forenede Kongerige, ville resultatet som minimum være det samme. I britiske fængsler sidder der livstidsdømte seriemordere, voldtægtsforbrydere, pædofile børnemordere, nekrofile og kannibaler. Det seneste eksempel i sidste uge er Peter Chapman, der lokkede sit 17-årige offer Ashleigh Hall i døden og blev idømt 35 års fængsel. Det er en utilstrækkelig straf. Han og hans slags bør henrettes. Det ville spare millioner af pund hvert eneste år, penge der i øjeblikket spildes på at holde sådanne kriminelle i fængsel på livstid. Disse penge ville være bedre brugt på de gamle og de syge. Så godt gået, Sydkorea: Se bare at få henrettet jeres værste kriminelle.
Monica Luisa Macovei  
skriftlig. - (EN) "Alle mennesker har retten til livet. Hvis ikke, opnår morderen uden at vide det en endelig og pervers moralsk sejr, ved at gøre staten til morder og på den måde reducere den sociale afsky over bevidste drab på mennesker" (Amnesty International, 1998). Moral, afskrækkelse og rimelighed er nøgleelementer i debatten om dødsstraf. Dem, der ønsker at få styr på kriminaliteten, søger at undertrykke kriminel adfærd, og dem, der ønsker menneskerettigheder og retfærdig rettergang, lægger vægt på individets rettigheder. Førstnævnte ser dødsstraf som moralsk korrekt, fordi den anklagede har taget et liv (hævn), og som afskrækkende, fordi dem, der måske ellers ville slå ihjel, undlader at gøre dette på grund af frygt for deres eget liv. I denne sammenhæng er retfærdighed ikke vigtig eller ikke påvist. Den sidstnævnte model hævder, at dødsstraf er umoralsk, fordi staten ikke bør tage et menneskeliv, og at den ikke er afskrækkende - som statistisk påvist - og at den ikke er retfærdig, fordi personer på dødsgangen af og til er uskyldige, og fordi deres rettergang kan være behæftet med fejl. Jeg tror på modellen med menneskerettigheder som afspejlet af det internationale samfund i hård og blød lovgivning og af det stigende antal lande, der afskaffer dødsstraffen. Jeg opfordrer Republikken Korea til at udvise en klar politisk vilje til at afskaffe dødsstraffen og til indtil da straks at vedtage et moratorium for eksekveringen af denne.
Cristian Dan Preda  
skriftlig. - (RO) EU's retningslinjer for dødsstraf stammer fra 1998. Det var det samme år, hvor det uofficielle moratorium for dødsstraf startede i Sydkorea. Siden da har det sydkoreanske parlament diskuteret tre forslag om afskaffelse af dødsstraffen. I sidste måned slog landets forfatningsdomstol med et snævert flertal fast, at dødsstraffen er i overensstemmelse med forfatningen.
Jeg beklager denne beslutning, og jeg håber, at det koreanske parlament vil vedtage en beslutning om afskaffelse af dødsstraffen.
Det vil sende et kraftigt signal til hele Asien, hvis Sydkorea slutter sig til de lande, der har afskaffet dødsstraf.
