A kisvállalkozási intézkedéscsomag felülvizsgálata (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a következők tárgyalása:
szóbeli választ igénylő kérdések a Tanácshoz a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról; Bendt Bendtsen a PPE képviselőcsoport nevében, Herczog Edit az S&D képviselőcsoport nevében, Fiona Hall az ALDE képviselőcsoport nevében, Reinhard Bütikofer a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Giles Chichester az ECR képviselőcsoport nevében, Niki Tzavela az EFD képviselőcsoport nevében - B7-0301/2011),
szóbeli választ igénylő kérdések a Bizottsághoz a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról; Bendt Bendtsen a PPE képviselőcsoport nevében, Herczog Edit az S&D képviselőcsoport nevében, Fiona Hall az ALDE képviselőcsoport nevében, Reinhard Bütikofer a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Giles Chichester az ECR képviselőcsoport nevében, Niki Tzavela az EFD képviselőcsoport nevében - B7-0301/2011).
Bendt Bendtsen
Elnök úr, a gazdasági válság hatással volt az európai kis- és középvállalkozásokra. Ezen kívül ott vannak még az új bázeli szabályok, amelyeket majd a tőkekövetelmény-irányelv alkalmaz majd. Ez valószínűleg még nehezebbé teszi a kis- és középvállalkozások számára a tőkeszerzést, holott ez tenné lehetővé az Európa számára szükséges növekedést. Ezzel az állásfoglalással az Európai Parlament egyértelmű jelet küld a Bizottságnak, hogy most kell meghozni a kis- és középvállalkozások érdekében szükséges döntéseket.
Igaz, hogy nem a politikusok dolga a vállalkozások működtetése, de nekik is segíteniük kell termékeny táptalajt létrehozni, amin az európai vállalkozások növekedhetnek. Örülök a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatának. Releváns intézkedéseket kell hozni ahelyett, hogy csak beszélünk az európai vállalkozások fontosságáról. Sürgősen biztosítanunk kell a kis- és középvállalkozások jobb hozzáférését a finanszírozáshoz. Javítani kell a piacra jutás lehetőségeit is, ideértve az EU szabványosítási rendszerének modernizálását is, valamint javítani kell a kis- és középvállalkozásoknak a közbeszerzésekhez való hozzáférését is.
Végezetül szeretném megemlíteni, hogy csökkenteni kell a vállalkozások bürokratikus terheit, például a jelentéstétel terén. A kisvállalkozások tulajdonosainak miért kellene egynél többször beadniuk egy jelentést? Egyszer elégnek kell lennie. A hatóságok dolga, hogy aztán átadják ezt az információt egymásnak. Azt a tényt is figyelembe kell venni, hogy az új európai uniós törvények meghozatala és a tagállamokban történő alkalmazása gyakran újabb terheket ró a kis- és középvállalkozásokra. Ezért nem elég, ha csak a számukat csökkentjük. Az új jogszabályok megalkotásakor minden esetben azt is biztosítani kell, hogy ne rójunk újabb terheket a kis- és középvállalkozásokra. Összességében: meg kell könnyíteni az európai vállalkozások működését. Ez nem tűr halasztást.
Edit Herczog
Elnök úr, biztos úr, elnézést kérek, egy pillanatra fölnéztem a karzatra, mert abban a szerencsében van részem, hogy épp egy magyarországi látogatócsoport is itt lehet.
A kisvállalkozási csomag az elmúlt időszakban beépült az európai gondolkodásba. Az elmúlt két év gyakorlati tapasztalatai alapján itt az idő, hogy áttekintsük, frissítsük és megerősítsük a kisvállalkozási csomagot. Mi, a kérdés feltevői, a határozati javaslatban 34 pontban foglaltuk össze a legfontosabbakat. Ezek közül néhányat szeretnék kiemelni.
Nagyon fontos a végrehajtás. A tagállamok különböző hatékonysággal és elkötelezettséggel, s ennek következtében eredményesen végezték a munkájukat. Azt szeretnénk, hogy egységes adatbázis és eredménytábla mérje a sikert és a túlkapásokat.
Biztos úr! A mi elképzelésünk szerint nem a munkavállalók jogainak bármilyen sértése, hanem új munkahelyek létrehozása a cél. Az adminisztráció csökkentése nem azonos a munkavállalók jogainak csorbításával, sokkal inkább a mikro- és kisvállalkozásoknak kell lehetőséget teremteni, hogy együttműködhessenek.
A pénzügyi forrásokhoz való hozzáférés esetében nagyon fontos, hogy az európai uniós szinten rendelkezésre álló források felhasználása még sikeresebb legyen. Eddig 75%-os hatékonyságot értünk el, és mintegy ötvenezer kkv kapott így forrást. Ugyanakkor a versenyképességi programban, a CIP-ben körülbelül 300 000 kkv-t sikerült forráshoz juttatni. Ezt mindenképpen meg kell erősítenünk, meg kell őriznünk.
Nagyon fontos, hogy az intézményhálózat segítse a kis- és közepes vállalkozókat. Ezért erősíteni kell a "European Entreprise Network”-öt.
Nagyon szeretnénk megoldani, hogy folytatni lehessen az Erasmus programot a fiatal vállalkozóknak. Azt szeretnénk elérni, hogy a 23 millió kis- és közepes vállalkozás mindegyike legalább egy fő foglalkoztatását tudja még megoldani. Ezzel jelentősen hozzájárulhatnánk a munkaerő-piaci helyzet javításához. Nagyon fontos azonban, hogy a kis- és középvállalkozóknál dolgozó munkaerőforrás képzettebb legyen a mainál. Különösen fontos, hogy részt tudjon venni a zöld gazdasági program végrehajtásában és digitális képességeket szerezzen. Nekünk a legfontosabb, hogy a kis- és közepes vállalkozók közül a fiatalok ne vesztesként, hanem nyertesként tekintsenek a vállalkozói formákra.
Fiona Hall
szerző. - Elnök úr, a kisvállalkozói intézkedéscsomagot örömmel fogadták a kkv-k, de ez két éve volt. Nagyon fontos, hogy most megmutassuk a kisvállalkozásoknak, hogy ez nem csak egy papírlap volt.
Az adminisztratív terhekkel kapcsolatban a célnak nem egy egyszeri intézkedésnek kell lennie, amiről aztán nyugodtan megfeledkezhetünk. Olyan kérdés ez, amellyel folyamatosan foglalkozni kell. Különösen aggaszt a mikrovállalkozások helyzete. Egy kisvállalkozás, ahol például 249 alkalmazott van, köztük specializált adminisztratív alkalmazottakkal, még jó helyzetben van, illetve viszonylag jó helyzetben van. De egy mikrovállalkozást, ahol egy-két ember dolgozik, tönkretehet a túlszabályozás. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy a 10 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztató mikrovállalkozások az EU vállalkozásainak 90%-át teszik ki.
A mikrovállalkozásokat családi egységként kell kezelni, és az EU-nak és a tagállamoknak együtt kell működniük és meg kell vizsgálniuk, hogy a kisvállalkozásoknak hogyan lehet közvetlen támogatást nyújtani az energiahatékonyság javításához. Valóban létfontosságú a kkv-k finanszírozásának általánosabb kérdése.
Húsvét előtt az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság több tagja is ellátogatott Kaliforniába, hogy tájékozódjon afelől, hogy hogyan zajlanak a beruházások a Szilíciumvölgyben. Azt láthattuk, hogy sokkal könnyebben hozzáférhető a kockázati tőke, mint Európában, és a kockázati tőkét nyújtók sokkal bátrabban vállalnak kockázatot. A kaliforniai kockázatitőke-befektetők azzal számolnak, hogy tízből kilenc beruházás megbukik. A tizedik behozza a másik kilenc költségét, de a mottó az, hogy "bukj meg gyorsan”. Sokat tanulhatunk arról, hogy hogyan lehetne jobban támogatni itt Európában a saját innovatív kisvállalkozásainkat. Talán az sem mellékes, hogy nem szabad stigmatizálni a kudarcot, hanem a siker felé vezető út egy lépésének kell tekinteni.
Giles Chichester
szerző. - Elnök úr, az EU kis- és középvállalkozásokkal (kkv) kapcsolatos politikájában van egy alapvető paradoxon. Egyrészről szinte teljes az egyetértés a gazdaságban, a foglalkoztatásban, a javak megtermelésében, az innovációban és a rugalmasságban játszott szerepük fontosságával kapcsolatban, valamint azzal kapcsolatban, hogy összességében a gazdaság komoly részét teszik ki. Ha a pozitív retorika megrendeléseket és hasznot generálna, akkor az Unió kkv-ai kiváló helyzetben lennének. A nagy kihívás - amivel ez az állásfoglalás is foglalkozik - azonban az, hogy a meleg szavakból hogyan legyenek hasznos tettek, mégpedig úgy, hogy nem csak egyszerűen pénzt adunk a kkv-k kezébe - abból ugyanis nemigen van a mai gazdasági helyzetben. Másrészről az EU-ban a pozitív érzések mellé rengeteg, az alkalmazottakat védő, illetve környezetvédelmi jogszabály társul; jó szándékkal hozott jogszabályok, amelyek azonban elsősorban mind-mind a kkv-kat terhelik, növelve az adminisztratív terheiket, miközben azokat inkább csökkenteni kellene.
Az állásfoglalásban sok konstruktív javaslat van. Különösen tetszik az a javaslat, hogy lépjünk fel az ellen, hogy a nemzeti hatóságok az uniós intézkedésekre további, saját szabályokat halmoznak. Saját személyes véleményem szerint - és én 25 évet dolgoztam kisvállalkozásban - jó lenne csökkenteni az adminisztratív terheket, de a legtöbb, amit a kisvállalkozásokért tehetünk az az, hogy segítjük az információkhoz és a finanszírozáshoz való hozzáférést.
Reinhard Bütikofer
Elnök úr, a Parlamentben nem mindennapos, hogy hat különböző képviselőcsoport tagjai egy vitához vezető közös kérdést nyújtanak be. Ma ez történt, és nem véletlen, hogy éppen a kis- és középvállalkozások szerepével kapcsolatban. Ez a kérdés sokakat foglalkoztat és aggaszt.
Az egyik kérdés a következő: Mit tesz a Bizottság a kis- és középvállalatok számára különösen sikeres pénzügyi eszközök megerősítésére? Az egyik ilyen sikeres eszköz a versenyképességi és innovációs keretprogram. Mi lesz ennek a sorsa, amikor kidolgozzák a kutatás és az innováció közös stratégiai keretrendszerét? Milyen lehetőségei lesznek a kis- és középvállalkozásoknak ebben a kontextusban?
Az biztos, hogy az innovációt nem lehet olyan széles körűen és átfogóan meghatározni, hogy minden kis- és középvállalkozás összes releváns tevékenységét lefedje. Nem szabad azonban elkövetni azt a hibát, hogy csak azoknak a kis és közepes méretű vállalatoknak a versenyképességét támogatjuk, amelyeket különösen innovatívként azonosítottunk. Ezért nagyon fontosnak tartom, hogy a közös stratégiai keretrendszer ügyében helyes döntések szülessenek.
Azt is szeretném külön megemlíteni, hogy ez érinti az egyszerűsítést és a bürokrácia csökkentését szolgáló lépések alapját jelentő kritériumok meghatározásának kérdését is. A versenyképességi és innovációs keretprogram sokkal kevésbé bürokratikus, mint a hetedik keretprogram. Nem lenne logikus a hetedik keretprogram szabályait a kis- és középvállalatokra alkalmazni. Praktikus módot kell találni azon intézkedések folytatására, amik hasznosak voltak a kis- és középvállalkozások számára, különösen az olyan programok fenntartására, mint a versenyképességi és innovációs keretprogram, hogy ezek a tevékenységek ne váljanak az átszervezés áldozatává.
Niki Tzavela
szerző. - Elnök úr, szeretnék gratulálni kollégáimnak, akik hozzájárultak ennek a nagyon hasznos állásfoglalásnak a kialakításához, és szeretném kijelenteni, hogy az eddig elhangzottakkal egyetértek. Beadtam azonban néhány módosító indítványt néhány kérdéssel kapcsolatban; úgy gondolom, ezek konstruktív és hasznos hozzájárulást tesznek a végső szöveghez.
Végezetül, a szöveg nem említi az illegális kereskedelemnek a kisvállalkozásokra gyakorolt hatását. Sajnos ma az illegális kereskedelem megkerülhetetlen tény, és egyre terjed a tagállamokban. Leegyszerűsítve: az illegális kereskedelem az európai kisvállalkozások feltörésének és növekedésének legnagyobb gátja.
A második megjegyzésem a Bizottság kis- és középvállalkozásoknak szóló "második lehetőség” kezdeményezésével kapcsolatos. A mostani nehéz gazdasági helyzetben különösen fontos, hogy támogassuk a kkv-kat és segítsük a növekedésüket.
Ehhez kötődik az utolsó megjegyzésem. Sajnálatosnak tartom, hogy kevés innovatív kkv-ből lesz nagyobb vállalat, és az EU-ban kevesebb a fiatal, K+F-intenzív, innovatív cég, mint az USA-ban. A kkv-k komoly hiányt szenvednek innovációs készségek terén, ami akadályozza az innovatív, okos üzleti modellek és az új technológiák alkalmazását. Ezt a kérdést kezelni kell, és Európában terjeszteni kell az amerikai fiatalok körében meglévő kockázatvállalási kedvet.
Enikő Győri
Elnök úr, biztos úr, tisztelt képviselők! Hálás vagyok a Parlamentnek, amiért érdeklődést mutat a kisvállalkozói intézkedéscsomag iránt, és ezzel alkalmat kínál különösen arra, hogy megvitassuk milyen lépéseket tegyünk az intézkedéscsomag felülvizsgálata kapcsán felvetett különböző kezdeményezések terén.
A kisvállalkozói intézkedéscsomag nagyon fontos eszköz, amely segít abban, hogy a kis- és középvállalkozások számára kedvezőbb üzleti környezetet teremtsünk. A kis- és középvállalkozások nagymértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz, hiszen a vállalkozások túlnyomó többsége ebbe a csoportba tartozik, Európa szerte több mint 90 millió embernek adva munkát. Éppen ezért a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó szakpolitika és ezen belül is a kisvállalkozói intézkedéscsomag maradéktalan végrehajtása kiemelt prioritású feladatot jelent a magyar elnökség számára. Versenyképességi stratégiánk sikere attól függ, hogy szakpolitikai kezdeményezéseink miként érintik a kis- és középvállalkozásokat. A jövőbeni növekedés egyik záloga, hogy Európában magas szinten versenyképes, innovatív kis- és középvállalkozások működjenek. Következésképpen a Tanács nagy örömmel üdvözli a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményt, amelyet 2011. február 23-án tettek közzé. Közleményében a Bizottság több kiemelt területen is különböző új kezdeményezéseket javasol a további fellépés érdekében. Ezek a kezdeményezések a kis- és középvállalkozások szövetségeivel és az érintett hatóságokkal folytatott széleskörű konzultációk eredményeként születtek, így kellőképpen szem előtt tartják mind maguknak a vállalkozásoknak mind pedig más érdekelt feleknek az érdekeit.
A versenyképességi miniszterek a 2011. április 13-án, Magyarországon, Gödöllőn tartott informális találkozójukon megvitatták a Bizottság közleményét. Ezen a megbeszélésen a miniszterek teljes mértékben támogatták az elnökségnek azt a véleményét, hogy a négy legfőbb, prioritásként kezelendő kérdést a következők jelentik: intelligens szabályozás, finanszírozás, nemzetközivé válás és irányítás. További munkára van szükség ahhoz, hogy e kérdésekben előrelépést érjünk el. Az elnökségnek ugyanakkor eltökélt szándéka, hogy a Versenyképességi Tanács 2011. május 31-én sorra kerülő ülésén, amely a kisvállalkozói intézkedéscsomag félidei felülvizsgálatával is foglalkozik majd, fenntartsa a folyamat lendületét. Az elnökség szeretné elérni, hogy az említett ülésen a Tanács olyan következtetéseket fogadjon el, amelyekben különösen is érvényesül a gondolkozz előbb kicsiben elve, vagyis az az elv, amelyre a Bizottság közleménye is épül.
Ami az európai zártkörű társaság statútumát illeti, arra az Európai Bizottság elsőként egy 2008-as tanácsi rendelettervezetben tett javaslatot. A javaslat mögött az az elképzelés áll, hogy a kis- és középvállalkozások számára az egységes piacon belül meg kell könnyíteni az üzleti tevékenység folytatását. Ennek pedig a költségek csökkenését és fokozott gazdasági növekedést kell eredményeznie. A Tanácson belül a javaslat bizonyos szempontjait, elemeit illetően néhány aggály merült föl. A svéd és a belga elnökségek figyelemre méltó erőfeszítései ellenére a tagállamoknak máig nem sikerült megállapodásra jutniuk. Biztosíthatom a tisztelt képviselőket arról, hogy a magyar elnökség arra törekszik, hogy megtalálja az előrelépés módját e javaslat különösen is problematikus kérdései tekintetében és továbbra is meg fog tenni mindent annak érdekében, hogy sikerre vigye az ügyet.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök úr, köszönöm a képviselőknek ezt a fontos szóbeli kérdést és a vitát. Kollégám, Antonio Tajani alelnök úr nevében én fogok válaszolni a kérdésre.
Valójában a kis- és középvállalkozások az európai vállalkozások 99%-át teszik ki, és a reálgazdaságban a hozzáadott érték nagy részét ők termelik meg, valamint a privát szférában a munkahelyek kétharmadát is a kis- és középvállalkozások adják. Az EU a kkv-kra támaszkodik, és olyan feltételeket teremt, amelyek mellett fejlődhetnek és növekedhetnek, erős versenyt mutató piacokon munkahelyeket teremtve. A kkv-k szükségletei a következők: kevesebb bürokrácia, könnyebb hozzáférés a finanszírozáshoz, zöld piacok és olyan készségek, amelyek jobban megfelelnek a reálgazdaság igényeinek. Ezek a kkv-politikánkat meghatározó elvek, ahogy az az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatából is kiviláglik. A Bizottság nevében adott válaszomban a szóbeli kérdésben szereplő öt kérdésre válaszolva öt cselekvési irányt mutatok majd be.
A felülvizsgálatban a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a kkv-teszt alkalmazásával szisztematikusan értékeljék ki a jogszabályok kkv-kra gyakorolt hatását. Az Európai Parlament és a Bizottság együtt dolgozik egy, a kkv-teszt tagállami és európai szintű alkalmazásáról szóló tanulmányon. A Bizottság ezt a tesztet használja majd a végrehajtást segítő további intézkedések megtervezéséhez és a legjobb gyakorlat cseréjéhez is. Hamarosan lezárul a licencekkel és a hivatalos engedélyezéssel, a társaságátruházással és a csődeljárásokkal kapcsolatos problémák elemzése is. Az elemzés lehetővé teszi, hogy a Bizottság és - ami még fontosabb - a tagállamok megfelelő intézkedéseket tervezhessenek meg az "először kicsiben gondolkozz” elv közigazgatási szolgáltatásokban történő alkalmazására. Ez különösen az online és egyablakos ügyintézés elterjesztése által lesz lehetséges, amit a felülvizsgálat is javasol.
Másodszor, egy új irányítási rendszer kerül majd bevezetésre. A Bizottság felkérte a tagállamokat arra, hogy jelöljenek ki kkv-képviselőt, aki nemzeti szinten nyomon követi a kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) végrehajtását. A nemzeti képviselők egy, az SBA-val foglalkozó konzultatív testületet alkotnak majd, ami segít majd kiértékelni és terjeszteni a kkv-k támogatására hozott intézkedésekkel kapcsolatos információkat. Először Budapesten találkoznak majd, a május 24-
25-i SBA-konferencián.
Harmadszor: a tervek szerint a kkv-k lesznek az adminisztratív terhek csökkentését célzó európai program fő haszonélvezői. A Bizottság benyújtotta a Tanácsnak és az EP-nek az adminisztratív költségek igen komoly csökkentésére irányuló javaslatait - akár 30%-os is lehet a csökkenés. Az eddig meghozott intézkedések pedig 22%-kal csökkentik majd az adminisztratív költségeket.
A Bizottság bízik abban, hogy a Parlament biztosítja majd, hogy a javaslatokat a lehető leghamarabb elfogadják. Bizonyos javaslatok, például a negyedik számviteli irányelv felülvizsgálata különösen kedvezőek lesznek majd a kkv-kra nézve. Amint a Tanács és a Parlament elfogadja, a negyedik számviteli irányelv felülvizsgálata lehetővé teszi majd, hogy a tagállamok a nagyon kis vállalkozásokat mentesítsék bizonyos számviteli kötelezettségek alól.
Negyedszer, az SBA létrehozott egy, a kkv-k energiahatékonyságának javítását szolgáló keretrendszert is, amely segít az energiakezelés javításában és a környezetvédelmi piac lehetőségeinek kihasználásában. Végrehajtásra kerül majd az öko-innovációt támogató cselekvési terv is, amely különös figyelmet szentel a kkv-knak, előtérbe helyezve a hálózatépítést, az alacsony széndioxid-kibocsátású technológiákat és az erőforrások hatékony használatát. Tovább dolgozunk majd a kifejezetten a környezetvédelmet szolgáló, illetve az energia-szakértőket érintő fellépéseken is a vállalatok európai hálózatán belül.
Végezetül, az "Új készségek és munkahelyek menetrendje” elnevezésű kiemelt kezdeményezés részeként a Bizottság kiértékeli majd a mikro- és kézműves vállalkozások jövőbeli készségigényeit. A 2020-ig terjedő időszak ilyen szükségleteiről szóló előzetes tanulmány épp most jelent meg. Ebben szerepel, hogy milyen intézkedésekre van szükség a jövőbeli szükségletek lefedéséhez, a készségek megszerzésének támogatásához és azoknak a képzési programokba való rendszeresebb beépítéséhez mind a mikrovállalkozások, mind a kézműves jellegű vállalkozások esetében.
Pilar del Castillo Vera
a PPE képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, Győri asszony, biztos úr, ma egy, a kisvállalkozói intézkedéscsomagnak a Bizottság által februárban beterjesztett felülvizsgálatával kapcsolatos közös állásfoglalásra irányuló javaslat került a Parlament elé.
A kis- és középvállalkozások és a gazdaság viszonyát sokféleképpen lehetne definiálni, de bizonyos értelemben ők jelentik azt a tengelyt, amely körül minden gazdasági rendszer - ebben az esetben az európai gazdaság - forog. Ha erősek, akkor jól teljesít a gazdaság; ha gyengék, akkor a gazdaság is bajba kerül. A kkv-k munkahelyeket teremtenek, és így jólétet hoznak a gazdaságba.
Három olyan tényezőt említenék, amelyeket alapvető fontosságúnak tartok a vállalatok erős hálózatának kiépítése szempontjából.
Az első az infokommunikációs technológiák alkalmazása és az olyan technológiák kifejlesztése, mint az online államigazgatás vagy a számítási felhő, amelyek pénzt spórolnak meg, csökkentik a költségeket és a munkaterhet, és így javítják a kkv-k versenyképességét.
Második az innováció, amely ugyanilyen fontos a szektor számára. Ennek megfelelően erős ösztönzőket kell nyújtani a fejlődő kis- és középvállalkozások számára.
Harmadszor, a kkv-knak képesnek kell lenniük teljes mértékben részesülni a belső piacból, mind határokon átnyúló közbeszerzési pályázatok útján, mind pedig a belső piac minden más eleme terén, amelyek rendkívüli előnyöket nyújthatnak a kkv-k versenyképessége terén, de egyelőre ezek az előnyök nem érvényesülnek.
Végezetül, ott van még a vállalkozó szellem mint társadalmi érték, amelynek erősnek kell lennie, máskülönben az egész hálózat meggyengül. Ezen a területen a kormányoknak és az Európai Uniónak is sok feladata van még, különösen az oktatás terén.
Teresa Riera Madurell
Elnök úr, a kis- és középvállalkozásoknak (kkv) mindenképpen előnyére szolgál rugalmasságuk és fürgeségük, valamint az, hogy közel vannak az ügyfeleikhez, ami sokkal gyorsabb döntéshozatalt tesz lehetővé. Ezek nagyon fontos tulajdonságok a válság idején, amikor a gyors reagálás kulcsfontosságú.
Ráadásul, mint tudjuk, a kkv-k az üzleti szektor több mint 90%-át teszik ki, és fontos modellt jelentenek, amelyet fenn kell tartani, mert egy nagyvállalkozás csődjének vagy elköltözésének még károsabbak a hatásai, főleg a foglalkoztatás terén.
Ezért mi - és itt főleg a kormányokra gondolok - nem engedhetjük meg, hogy tönkretegyük ezeket a vállalkozásokat. Ezért fogadtuk el a kisvállalkozói intézkedéscsomagot, és ezért olyan fontosak az ilyen lépések az elhatározott politikai és jogalkotási intézkedések tagállami alkalmazásában.
Hölgyeim és uraim, az európai kkv-k érdekében sürgősen javítani kell azok hozzáférését a közbeszerzési tenderekhez, ahogy az a kisvállalkozói intézkedéscsomagban is szerepel. Erős politikai akaratra van szükség ahhoz, hogy ez valódi, kézzelfogható, operatív intézkedésekben öltsön testet.
Üdvözöljük az egyes tagállamok által meghozott intézkedéseket, például a pályázatok tételekre bontását és az információkhoz való elektronikus hozzáférés javítását központi weboldalak és interaktív weblapok használatával, de ezt nem tartjuk kielégítőnek.
A Parlamentnek ragaszkodnia kell ahhoz, hogy azok, akik a különböző állami szerveknél a közbeszerzésekért felelősek, a pályázati kiírásokba olyan szabályokat építsenek be, amelyek a kkv-k pozitív megkülönböztetéséhez vezetnek, és töröljék az olyan szerződéses rendelkezéseket, amelyek akadályozzák a részvételüket.
Jürgen Creutzmann
Elnök úr, Rehn úr, a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatával kapcsolatos közös kérdés mutatja, hogy még sok tennivalónk van annak biztosítására, hogy az európai középvállalkozások szabadon működhessenek, különösen nemzeti szinten. Örülök azonban annak, hogy az elmúlt években az Európai Unióban sikerült végrehajtani a kisvállalkozói intézkedéscsomag szinte minden elemét. A legfrissebb esemény a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló irányelv márciusi életbe lépése, ami komoly mértékben hozzájárul majd az európai fizetési gyakorlat javulásához. A tagállamoknak most két évük van az új irányelv alkalmazására. Szeretném, ha ezt a határidőt lerövidítenék, különösen azokban a tagállamokban, ahol ez nem jelentene számottevő problémát. Ahelyett, hogy az alkalmazást két évvel eltolnánk, erre - ahol lehetséges - sor kerülhetne egy éven belül.
A tagállamoknak eddig nem sikerült megegyezni az európai zártkörű társaság statútumáról. Ezért nagyon örülök annak, hogy a magyar elnökség továbbviszi ezt az ügyet, munkája egyik központi elemévé téve azt. Ez a vállalkozási forma különösen alkalmas arra, hogy a kis- és középvállalkozások sok pénzt takaríthassanak meg. Itt főleg a számvitelre, valamint a vállalatalapításra és a folyamatos jogi tanácsadásra gondolok. Ezért szeretném újra elmondani, hogy nagyon örülök annak, hogy a magyar elnökség kiemelten kezeli ezt a kérdést.
A Teresa Riera Madurell által megemlített kérdés, a közbeszerzés is fontos. Ezen a területen sokat tehetünk még a kis- és középvállalkozásokért. Sok a bürokratikus szabály, és a kis- és középvállalkozások számára gyakran különösen nehéz a közbeszerzésekhez való hozzáférés. Nagyobb átláthatóságra van szükség, és igyekezni kell a lehető legjobban kihasználni a modern média által nyújtott lehetőségeket, különösen az internetet.
Kay Swinburne
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, a kisvállalkozói intézkedéscsomag pontosan olyasmi, amire politikusként és jogalkotóként koncentrálnunk kell, amikor új növekedést igyekszünk előmozdítani és új lendületet akarunk adni a gazdaságunknak.
A walesi vidéki választókörzetemben a vállalkozások több mint 98%-a kkv. Mivel az Egyesült Királyságban az állami szektorban egyre bizonytalanabbak a munkahelyek, és remélhetőleg a választóim egyre nagyobb része fog kisvállalkozást alapítani vagy kisvállalkozásban dolgozni, teljes mértékben támogatom a kkv-k adminisztratív terheinek csökkentésével kapcsolatos ambiciózus célokat, illetve az olyan célokat, mint a kkv-teszt elvégzése minden jogszabály esetén. Bízom benne, hogy ezek az intézkedések és a kormányom által alkalmazott "Egy be, egy ki” elv a célunk elérése felé visznek majd.
De most merésznek, nagyratörőbbnek kell lennünk, és többet kell elérnünk. Nagyon sok kreativitást láttam Walesben, ami az igen jövedelmező globális szerencsejáték-ipar egyik központjává és a film- és műsorkészítés révén kulturális központtá kezd válni, de mégis: azon gondolkozom, hogy hogyan lehetne támogatni és bátorítani ezt a fejlődést. A nagy projekteknek, mint az európai szabadalom és a digitális menetrend, a kisvállalkozásokat is szolgálniuk kell, munkahelyeket teremtve, és megalapozva a walesi és általában az európai emberek jövőjét.
Derek Roland Clark
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, a felülvizsgálat 10 alapelve között van az is, hogy segítsünk a kkv-knak kihasználni az egységes piac lehetőségeit, de az euróövezet összeomlóban van; akkor hogyan adhat új lehetőségeket? Azt is kéri a felülvizsgálat, hogy a kkv-k élvezhessék a piacok növekedésének előnyeit. Milyen növekedésről van itt szó? 2009 szeptemberében megkérdeztem Andor biztos úrtól, hogy milyen konkrét intézkedésekkel segítené a kkv-kat, miután hasonló kérdést tettem fel neki, amikor hivatalba lépése kapcsán megjelent a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságban. Akkor nem kaptam választ, de most úgy tűnik, szolgált néhány válasszal.
A felülvizsgálat öt, a kkv-kra nehezedő nyomást csökkenteni hivatott iránymutatása között van a héa-szabályok egyszerűsítése és a kulcsok csökkentése, valamint a késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló irányelv is, de ez csak a meglévő szabályozás apróbb kiigazítása. A felülvizsgálat első elve - a megfelelő környezet kialakítása - nem jelentheti új szabályok javaslását, mint az európai zártkörű társaság és az állami támogatások szabályai. Inkább megszüntetni kéne a szabályokat, mégpedig százával. Végtére is tavaly júliusban Barroso elnök úr azt mondta a Parlamentben, hogy a bürokrácia megfojtja a kkv-kat.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Elnök úr, világos, hogy a túl bonyolult, érthetetlen, túl szigorú, a legfrissebb változásokkal lépést nem tartó jogszabályok nem szolgálják a fejlődést és a haladást. A Jogi Bizottság koordinátoraként ezért szeretném külön felhívni a figyelmet annak a fontosságára, hogy a jogalkotási folyamat során a kis- és középvállalkozásokat is vegyék figyelembe az ex ante és post ante hatástanulmányokban. Ez lehetővé tenné, hogy már a jogalkotási folyamatban azonosításra és megszüntetésre kerüljenek azok az akadályok, amelyeket az új jogszabály támaszthatna az európai gazdaság motorját jelentő szektor működésében.
Hasonlóképpen a "gondolkodj először kicsiben” és a "csak egyszer” elvek alkalmazása és az európai uniós irányelvek nemzeti jogba való túlzottan szigorú átültetésének korlátozása - természetesen a tagállami szervek által - érezhetően csökkentené a kkv-szektor adminisztratív terheit. Mind a Stoiber-munkacsoport, mind a kisvállalkozói intézkedéscsomag Európai Bizottság által benyújtott felülvizsgálata megerősítette, hogy az adminisztratív akadályok és az ellenőrzési intézkedésekhez kapcsolódó túlzott terhek gyakran késleltetik, és időnként meg is akadályozzák a kisvállalkozások növekedését, ami új munkahelyeket teremthetne.
Ezért jogosnak tartom felvetni a kérdést, hogy elérhető-e már az Európai Bizottság által ígért elemzés az adminisztratív terheknek a mostani szint 25%-ára való lecsökkentéséről. Egyetértek az arra irányuló javaslatokkal is, hogy az EU intézményei és a tagállamok is ezen elveket alkalmazzák az új jogszabályok megalkotásában és a meglévő jogszabályok felülvizsgálatában. Aggasztó, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása a tagállamokban sok akadályba ütközik, habár sok tagállam példája mutatja, hogy az elvek alkalmazása jó eredményeket hoz.
Végezetül szeretném felhívni a figyelmet az európai szerződéses joggal kapcsolatos jelenleg zajló munkára, illetve az európai szabadalomvédelmi rendszer létrehozását célzó munkára, ami a Jogi Bizottságban már megkezdődött. Nem lehet kétséges, hogy az ezen a területen születő jó jogszabályok közvetlenül hozzájárulnak az innováció fejlődéséhez, különösen a kis- és középvállalkozások tevékenysége és növekedése terén.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr, 2011 márciusának végén az Európai Unió munkanélküliségi rátája 9,5% volt, az euróövezeté pedig 9,9%. Még ennél is aggasztóbb, hogy a fiatalok munkanélküliségi rátája majdnem kétszer olyan magas, mint az összlakosságé. Az üzleti környezet és a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása, valamint a kkv-k strukturális alapokhoz való hozzáférésének megkönnyítése segíti majd a vállalkozói szellem javulását. A kkv-knak stabil jog- és adórendszerre van szükségük. Az adójogszabályok sorozatos módosítása és a különböző finanszírozási források hozzáférési feltételeinek megváltoztatása megnehezíti a működésüket. Probléma az is, különösen válság idején, hogy a kkv-k megszenvedik azt, hogy az állami intézmények késve fizetik ki a számlákat. Ezek a tényezők mind kihatnak a kkv-k üzleti terveinek teljesíthetőségére, üzleti eredményeikre, és, ami a legfontosabb, az innovációs kapacitásukra.
2006 és 2008 között a kkv-k a közbeszerzési szerződések teljes értékének csak 33%-át nyerték el. Mivel a közbeszerzési szerződések az Európai Unió GDP-jének 17%-át teszik ki, úgy gondoljuk, hogy a kkv-knak nagyobb részt kell szerezniük a közbeszerzési piacból. Ezért felszólítjuk a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2015-re tegyék meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy a közbeszerzési tranzakciók legalább 50%-a a tagállami kormányok által 2005-ben Manchesterben tett vállalásnak megfelelően elektronikus úton kerüljön lefolytatásra.
Szeretnék rámutatni arra, hogy az egységes piac még nem működik a szolgáltatási szektorban, ami károsan hat a kkv-k Európai Unión belüli üzleti tevékenységére. 2008-ban a Bizottság az európai gazdasági fellendülési terv részeként bemutatott egy programot, amely tartalmazott egy, az Európai Beruházási Bankon keresztül a kkv-k felé folyósítandó 30 milliárd eurós hitelkeretet. Az EBB a középvállalkozásoknak nyújtandó hiteleket évi egymilliárd euróval tervezte kiegészíteni. Szeretném megkérdezni a Bizottságtól, hogy hol tart a program végrehajtása, hogy tervezik-e a források bővítését és hogy a források egyenlően oszlanak-e meg a tagállamok között.
Mara Bizzotto
(IT) Elnök úr, a támogatási politikákra több millió eurót fordítottak, és mégis hárommillió munkahely veszett el. Ez katasztrofális eredmény a kis- és középvállalkozásokra (kkv) gyakorolt hatást tekintve, ami két okra vezethető vissza: az első a dicsőséges lisszaboni projekt, a második pedig a "fénymásolt” Európa 2020 stratégia, amelyre a következő többéves pénzügyi időszak alatt, 2014 és 2020 között extra erőforrásokat szánunk.
Fel kell tehát hívnom a figyelmet arra, ami több ezer európai polgár és adófizető fejében megfordul: mi haszna az Uniónak, ha képtelen megoldani a kontinens gazdasági problémáit, ha nem képes egységes hangon megszólalni külpolitikai kérdésekben, és ha pazarolja a pénzt? Remélem, hogy megvalósul, amit Tajani biztos út több alkalommal elmondott. Remélem, hogy a kkv-szabályok felülvizsgálata valóban egyszerűsíti a bürokratikus ügyintézést, biztosítja a hitelekhez való hozzáférést és azok visszafizetését és megkönnyíti az internalizálást.
A késedelmes fizetésekről szóló irányelv esetében sikerült elérni egy valódi, konkrét célt, de ez a politikai akarat eredménye volt, nem az europropaganda eredménye. Ha az ezredik stratégia költségei sem hoznak más eredményt, csak üres szólamokat, akkor felszólítom az európai intézményeket, hogy osszanak kárpótlást annak a több tucatnyi vállalkozónak az ügyében, akik saját régiómban, Venetóban inkább elvették saját életüket, mint hogy lássák csődbe menni a vállalkozásukat.
Krišjānis Kariņš
(LV) Elnök úr, biztos úr, a szülők sokszor arra a gyerekre figyelnek oda, aki a leghangosabban sír, pedig inkább a másikra kellene. Hasonlóképpen a politikusok és a sajtó gyakran a nagyvállalatokra figyelnek, akiknek sok pénze van és hallatni tudják a hangjukat, pedig inkább másokra, a kisvállalatokra kellene figyelni. Európában a nagyvállalatok olyanok, mint a fák, de nem csak ők alkotják az erdőt - a gazdaságot. Néhány adat: az európai vállalkozások 90%-a kis- és középvállalkozás, nem nagyvállalat. A munkavállalók háromnegyede kis- és középvállalatoknál dolgozik, amik az európai GDP hasonló arányú részét termelik meg. Eljött az ideje, hogy a figyelmünk a nagyvállalatokról, akik a leghangosabbak, hadd ne mondjam, hogy olyanok, mint a gyerekek, de hangosak, a csendesebbek, a kisvállalatok felé forduljon, azok felé, akikkel végül is e nagyvállalatok többsége együtt dolgozik. Ebben a helyzetben tehát, biztos úr, kérem, hogy fordítson nagyobb figyelmet a Bizottság vállalására, miszerint csökkentik a kis- és középvállalkozások adminisztratív terheit. Ezt a meglévő jogszabályok felülvizsgálatával lehet elérni, nem pedig új jogszabályok meghozatalával, amelyek csak tovább növelik az adminisztratív terheket. A kis- és középvállalkozások támogatásával gyorsabb lépéseket teszünk az egész Európai Unió gazdasági növekedésének előmozdításáért. Köszönöm a figyelmet.
Zigmantas Balčytis
(LT) Elnök úr, a 2008-ban elfogadott kisvállalkozói intézkedéscsomag célja az volt, hogy lendületet adjon a kisvállalkozások fejlődésének és az európai üzleti környezet javulásának. Sokat tettünk az üzleti környezet javításáért és az adminisztratív előírások egyszerűsítéséért, például az elektronikus számlázásról szóló irányelv és a késedelmes fizetésekről szóló irányelv útján. De ez nem elég. Mára látható, hogy az eredmény nem az, amire a kisvállalkozások számítottak.
Nem teljesültek szisztematikusan és konzisztensen a fő prioritások, mint például a finanszírozás és az üzleti környezet javítása a szabályozási rendszerek egyszerűsítésével. Mindeközben az üzleti környezet nagyban eltér az egyes tagállamokban. A fogyasztói jogokat védő jogszabályrendszerek még mindig eltérnek, ami gyengíti a fogyasztók egységes piacba vetett bizalmát, és nem motiválja a vállalatokat arra, hogy más tagállamokban terjeszkedjenek. Ez megakadályozza, hogy az Európai Unió belső piaca a kisvállalkozások számára kedvezőbb környezetet jelentsen.
A gazdasági és pénzügyi válság éppen a kisvállalkozásokat sújtotta legjobban. A hatalmas adósságteher miatt sorban mennek tönkre a vállalatok. Tettünk lépéseket a megsegítésükre, de sajnos ezek nem minden esetben voltak sikeresek. A Bizottság által létrehozott európai Progress mikrofinanszírozási eszköz megfelelő lépés volt arra, hogy a kisvállalkozások finanszírozást kaphassanak a válság alatt. Ahogy azonban több tanulmány rámutatott, ahelyett, hogy a vállalkozásoknak hitelt nyújtottak volna, a bankok több tagállamban még szigorúbbra szabták a hitelnyújtási feltételeket.
Ezeket a hiteleket két évig az Európai Beruházási Bank kezelte, és általában nem voltak információi az eszközök végrehajtásáról. Adódik a kérdés, hogy akkor miért van egyáltalán szükség ilyen közvetítőre? Az egyértelmű végkövetkeztetés az, hogy a jövőben a Bizottságnak kell vállalnia azt a feladatot, hogy ellenőrizze az ilyen fontos kezdeményezések tagállami végrehajtását.
A kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata remélhetőleg segít majd megérteni és kiértékelni, hogy mely területeken van szükség nagyobb erőfeszítésre, hogy olyan környezetet teremtsünk, ami előnyösebb a kisvállalkozások számára.
(A felszólaló beleegyezik, hogy az eljárási szabályzat 149. cikkének (8) bekezdése alapján kékkártyás kérdést intézzenek hozzá)
Paul Rübig
(DE) Elnök úr, azt szeretném megkérdezni Balčytis úrtól, hogy mit gondol az "Erasmus fiatal vállalkozók számára” programról, mert említette, hogy a válság miatt ennek a területnek a pénzügyi helyzete labilissá vált. Úgy hallottam, hogy a Bizottság a program zsugorítását tervezi. Nem gondolja, hogy a pénzügyi válság fényében logikusabb lenne biztosítani, hogy a kis- és középvállalkozások értesülhessenek az új üzleti területekről?
Zigmantas Balčytis
(LT) Köszönöm a kérdést. Az, hogy hogyan tervezzük átalakítani a társadalmat, és a jövőben kinek kell majd kezelnie a fő problémákat (nem csak a kisvállalkozások, hanem a nagyvállalkozások esetében is) - kiemelten fontos kérdés a jövő szempontjából.
Az ön által említett Erasmus program is nagyon fontos, és úgy gondolom, hogy a jövőben a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek egyaránt nagyobb erőfeszítéseket kell majd tennie annak érdekében, hogy a programok ne szenvedjenek hiányt, és hogy meglegyenek azok az emberek, azok a felkészültebb emberek, akik végre tudják hajtani azokat az elméleti elképzeléseket, amik ma itt elhangzottak. Végtére is valakinek az elméletet át kell ültetnie a gyakorlatba. Teljesen egyetértek azzal, hogy a Parlamentnek nem szabad hozzájárulnia az ilyen programok csökkentéséhez.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Elnök úr, a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatával kapcsolatos mostani munkában főleg az európai zártkörű társaság statútumának létrehozására kellene koncentrálni, ami megkönnyítené a gazdasági vállalkozások határokon átnyúló tevékenységét az EU piacán. Az utóbbi hónapokban gyorsabbá vált ugyan a cégalapítás, de az Európai Bizottság egyik elemzése kimutatta, hogy a tagállamok több mint fele még mindig nem felel meg annak az előírásnak, hogy ez három nap alatt megoldható legyen. Ráadásul a tagállamok többsége még mindig nem végzi el a jogszabályjavaslatok és a közigazgatási kezdeményezések kkv-hatásvizsgálatát, és nem alkalmazza teljes mértékben a "csak egyszer” elvét.
Az elmúlt két évben nem változott azon országok listája, ahol egy éven belül meg lehet szüntetni egy vállalkozást. Ezért azt javasolnám, hogy az Európai Bizottság tegyen még többet azért, hogy a tagállamok alkalmazzák ezeket a rendelkezéseket. Emellett úgy gondolom, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag részét képező egyéb intézkedéseknek ki kellene terjedniük a finanszírozás hozzáférhetőségének javítására, a kockázatitőke-piacok hozzáférhetőségére és az adminisztratív eljárások megkönnyítése érdekében a tagállami egyablakos ügyintézési pontok kialakítására is.
Érdemes kiemelni, hogy az Európa 2020 stratégiában szereplő 75%-os foglalkoztatottsági szint elérésében kulcsfontosságú a kkv-k támogatása. A gazdasági válság eredményeként a kkv-k megsínylik az extra költségek terhét, és képtelenek munkahelyeket teremteni.
Elena Băsescu
(RO) Elnök úr, annak érdekében, hogy a szabályozási környezet jobban megfeleljen a kkv-k szükségleteinek, a kisvállalkozói intézkedéscsomagot összhangba kell hozni az Európa 2020 stratégia prioritásaival. Ez azt jelenti, hogy a bemutatott intézkedéseket, különösen a "gondolkodj először kicsiben” elvet gyorsan és teljes egészében meg kell valósítani. Véleményem szerint különös figyelmet kell fordítani az innovatív vállalkozások széleskörű finanszírozására. A Bizottság értékelése szerint Románia jó példája annak, hogy hogyan kell a Start business program segítségével növelni a vállalkozó kedvet. A program költségvetése 21,2 millió EUR, célja pedig a fiatalok menedzsmentkészségeinek javítása.
Fejlődés figyelhető meg a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása terén is. A kormány legalább 1100, fiatalok által működtetett kkv létrehozását és fejlesztését támogatja.
George Sabin Cutaş
(RO) Elnök úr, először is szeretném üdvözölni az Európai Bizottságnak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatával kapcsolatos javaslatait. Az Európai Bizottság 2011. február 23-i közleményében megjegyzi, hogy komoly előrelépések történtek a kisvállalkozói intézkedéscsomag 2008. júniusi elfogadása óta, de figyelmeztet a még fennálló kihívásokra is. A kkv-knak tehát továbbra is nehézséget jelent tevékenységük bővítése, innovációs kapacitásuk javítása, a piacokhoz való hozzáférés és a forrásszerzés, és továbbra is túlságosan nagyok az adminisztratív terhek. A legtöbb esetben az irányelvek nemzeti jogba való átültetése során az Európai Unió által előírt bürokratikus követelményeket még túl is teljesítik. A nagyobb átláthatóság érdekében minden tagállamnak táblázatokban kellene összegeznie a nemzeti adminisztratív intézkedéseket és azokat, amelyeket az európai uniós irányelvek követelnek meg. Ki kell értékelni az új európai uniós jogalkotási javaslatoknak a kkv-kra gyakorolt hatását is.
Jaroslav Paška
(SK) Elnök úr, több mint két év telt el a kisvállalkozói intézkedéscsomag elfogadása óta, ezért nagyon is helyénvaló, hogy februárban a Bizottság kiadott egy értesítést a kezdeményezés felülvizsgálatáról. Úgy tűnik, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára kedvezőbb jogszabályi környezet kialakítására irányuló erőfeszítéseink eddig nem győzték meg magát az üzleti szektort. A kkv-kat képviselő szervezetek képviselőivel való egyeztetés alapján a Bizottság ezért további intézkedéseket is előkészített, amelyek segíthetnek javítani a kkv-k helyzetét.
Véleményem szerint legfőképpen az új szabályoknak a nemzeti jogszabályok útján való alkalmazására kell koncentrálnunk. Saját hazám tapasztalatai azt mutatják, hogy a nemzeti bürokrácia hihetetlen akadályokat gördít minden elé, és makacsul ellenáll minden olyan változásnak, ami csökkentené a kisvállalkozások bürokráciának való kiszolgáltatottságát. Ezért úgy gondolom, hogy folytatni kell a kkv-kat érintő szabályok türelmes és alapos egyszerűsítését, és bíznunk kell benne, hogy a munkánk majd meghozza a várt eredményt.
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr, a kisvállalkozói intézkedéscsomag egyik különösen pozitív eleme az a rendelkezés, ami lecsökkenti a cégalapítás idő- és költségvonzatait. Annak is örülök, hogy az állami szektornak kötelező lenne a számláit 30 napon belül kifizetni.
Bizonyos bürokratikus akadályok azonban így is megmaradnak, például a cash-flow tekintetében. Ki kell értékelni, hogy a bázeli kritériumok mennyiben okozhatnak súlyos hitelhiányt a kis- és középvállalkozásoknak. A határokon átnyúló tevékenységekre térve, végre be kell vezetni az európai zártkörű társaságot. A költség-haszon viszony szempontjából ez a cégforma a jövőben még fontosabb lehet, mint az európai részvénytársaság. Itt a leányvállalatokra és a székhely Európán belüli áthelyezésére gondolok.
Végezetül, szeretném elmondani, hogy tovább kell vinni azokat az intézkedéseket, amiket annak érdekében hoztunk, hogy a kis- és középvállalkozások hozzáférjenek a kínai és más ázsiai piacokhoz.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Egyetértek a felülvizsgálat azon megállapításával, mely szerint további intézkedésekre van szükség. Fontosnak tartom, hogy az Uniónak nagyobb rálátása legyen arra, hogy hogyan hajtják végre a tagállami kormányok az intézkedéscsomagot. Az időközi értékelés azért is fontos, mert a kkv-k problémái már-már állandósulni látszanak - így a forrásszerzés nehézségei, az adminisztratív terhek nagysága, a túlszabályozás, és a piacra jutás nehézségei.
Jónak tartom azt az elképzelést is, hogy a kisvállalkozások európai zártkörű társaságként regisztráltathassák magukat, ezzel is csökkentve az adminisztratív terheket. Ugyanakkor rendkívül időszerű kérdés az intelligens szabályozás megvalósítása. Benne kiemelten fontos a "csak egyszer elv” Európa-szerte történő elterjesztése, valamint annak a vizsgálata, hogy rendeltetésszerű-e egy-egy szakpolitikai terület szabályozási kerete, és ha nem, mi az, amin változtatni szükséges.
Seán Kelly
Elnök úr, tény, hogy ha minden kkv létrehozna egy új munkahelyet, akkor Európában eltűnne a munkanélküliség. Ez nem is lehetetlen feladat. Ehelyett azonban sok inkább munkahelyeket veszít, részben a recesszió miatt, de részben a túlszabályozás és a bürokrácia miatt is. Ezt mindenképpen gyorsan kezelni kell.
Örülök, hogy az új kormány tegnap a kkv-k megsegítését célzó intézkedéseket jelentett be, amiket ma az üzleti világ általánosságban pozitívan fogadott - az intézkedések a héát, a béreket terhelő szociális járulékokat, a közlekedési adót és a szakmai gyakorlatokat érintik. Európai szinten kulcsfontosságú a csalások kezelése. A feketegazdaság virágzik, és európai szinten kell fellépni ellene. Emellett bátorítani kell a vállalkozásokat, hogy éljenek az e-kereskedelemben rejlő lehetőségekkel, és létre kell hozni az európai szabadalmat. Ha ezt megtesszük, azzal véget vethetünk a munkanélküliségnek és sok új munkahely megteremtéséhez járulunk hozzá.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata remek lehetőség, ha annak megértésén alapul, hogy milyen fontosak az európai kis- és középvállalkozások. Olaszország gazdaságában a kis- és középvállalkozások a termelés igen nagy és igen fontos részét adják.
Dél-Olaszországban, ahonnan én is származom, különösen fontosak, mert az egész termelőrendszer a kis- és középvállalkozások köré épül. Régebben az ipari területek tele voltak több ezer munkahelyet biztosító kisvállalkozásokkal. Ma ezeknek jó része tönkrement vagy bezárt, komoly részben a tisztességtelen verseny miatt, ahogy azt a Barlettából idelátogató diákok is tudják.
Az Uniónak tehát határozottan jeleznie kell, hogy csökkenti a bürokráciát, csökkenti a költségeket, nagyobb átláthatóságot biztosít és felgyorsítja a kifizetéseket, valamint biztosítja azt a stabilitást, amire a kis- és középvállalkozásoknak olyan nagy szüksége van.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök úr, köszönöm a képviselőknek ezt a rendkívül komoly és tartalmas vitát. A Bizottság tudja, hogy többet kell tenni; ezt több képviselő is kiemelte, és teljesen egyetértek azzal, hogy a kis- és középvállalkozások állapota kulcsfontosságú Európa gazdaságának talpra állása, a növekedés és a foglalkoztatás érdekében.
Amikor a kkv-k sikeresek, az európai gazdaság is sikeres. Biztosíthatom önöket afelől, hogy a "gondolkozz először kicsiben” elv és a kisvállalkozói intézkedéscsomagban javasolt intézkedések a Bizottságban kiemelt prioritást élveznek. Ebben a kérdésben szeretném megköszönni a támogatásukat.
A Bizottság már várja az érintett felekkel - különösen az Európai Parlamenttel - való szoros együttműködést annak biztosítására, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása európai és nemzeti, tagállami szinten is eredményes legyen. Az októberi európai kkv-hét jó lehetőség lesz az együttműködésre és arra, hogy az egész Európai Unióban felhívjuk a figyelmet a kkv-politikára és kkv-k szükségleteire. Ezt az eseményt a Parlament és a Bizottság együtt szervezi.
Enikő Győri
Cselekvés itt és most! - mondta Bendtsen képviselőúr, és én mélyen osztom álláspontját. A kis- és középvállalkozások - hallottuk - az Európai Unió fő foglalkoztatói, fő munkaadói is, és a gazdasági válság után különösen fontos annak áttekintése, fölülvizsgálata, vajon hogyan segíthetjük őket a talpraállásban? A magyar elnökség a munka alapú gazdaságban és társadalomba hisz és ebben a kis-és középvállalkozásokat fő partnerei között tartja számon. 2008 óta drámai módon megváltozott a gazdasági környezet, tehát valóban szükség van a felülvizsgálatra. Üdvözöljük a magunk részéről is azt a hatpárti egyetértést, amelyről Bütikofer képviselőúr megemlékezett, és köszönjük azt is, hogy több hozzászóló is visszaigazolta a magyar elnökség erőfeszítéseit, illetve azt, hogy a magyar elnökség valóban prioritásként kezeli ezt az ügyet.
Engedjék meg, hogy néhány konkrétumra is fölhívjam a figyelmüket. Miután figyelmesen meghallgattuk a képviselőket, örömmel jelenthetjük, hogy valóban az elvekben teljes az egyetértés. A kis- és középvállalkozások jelentik az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás gerincét, ezért a kis- és középvállalkozások versenyképességének növelése a Tanács számára is prioritás. Ennek érdekében, ezt tükrözendő a Versenyképességi Tanács már említett 2001. május 30-31-i ülésén tanácsi következtetéseket készül elfogadni, erre vonatkozó tervezetet nyújt be az elnökség a Tanácsnak. Ennek fő elemei válaszokat kívánnak majd adni a kis- és középvállalkozási intézkedéscsomag felülvizsgálatának eredményeként azonosított problémákra. Melyek ezek? A hitelekhez történő jobb hozzájutás, a piacra jutás mind európai, mind globális szinten. Ezek a piacra jutás feltételeinek a javítása és az igazgatási terhek enyhítése.
Fontosnak tarja a Tanács - és itt fontosnak tarjuk örömmel megállapítani -, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelv, amely ugye elfogadást nyert, minél előbb át legyen ültetve. Erre törekszik a Tanács, erre bátorítja a tagállamokat, mert ez nagy terhet venne le a kis- és középvállalkozások válláról, likviditásukat nagyban növelné. Ugyancsak örömmel jelenthetem, hogy a Tanács közel áll a megállapodáshoz a vállalkozásalapítás terheinek csökkentésére vonatkozó bizottsági célokról. Ennek lényege, hogy legfeljebb három nap alatt, legfeljebb 100 euró költségen lehessen vállalkozást alapítani és az engedélyek egy hónap alatt beszerezhetők legyenek.
Még két konkrét ügyről szeretnék említést tenni. Az európai szabadalom ügye az egyik. A megerősített együttműködéshez immár 23 tagállam csatlakozott, és a Tanácsban már az alaprendeletet tárgyaljuk. Úgy értékeljük, hogy ez komoly áttörés az EU versenyképessége és különösen kis- és középvállalkozások versenyképessége szempontjából. Creutzmann képviselőúr rákérdezett az európai zártkörű részvénytársaság ügyére és kérte, hogy prioritásként kezeljük. Komoly előrehaladást sikerül elérnünk. Már csak a tagállamoknak egy igen-igen szűk köre nem csatlakozott a konszenzushoz. A kis- és középvállalkozások szempontjából valóban fordulópontot jelentene ennek elfogadása, tehát nagy erőkkel munkálkodunk rajta, és bízunk abban is, hogy a képviselők képesek a saját csatornáikon egyfajta politikai nyomást, ösztönzést gyakorolni annak érdekében, hogy a kellő többség előálljon. A Jogi Bizottság jeles képviselőivel szövetségesként többször is beszéltünk erről.
Végezetül hadd említsem meg az összefüggést az Európa 2020 stratégiával. Itt azt tartjuk fontosnak, hogy a stratégiában megjelölt célokat olyan jogszabályokká és olyan cselekvésekké, intézkedésekké fordítsuk le, amelyek a kis- és középvállalkozások helyzetét javítják, de persze a tagállamoknak is el kell végezniük saját házi feladataikat. Az európai keret önmagában nem elég, így például szükség van az adórendszerek egyszerűsítésére, úgy véljük, és kis- és középvállalkozás baráttá tételére. Több tagállam is ennek szellemében jár el. Köztük van az elnökséget adó Magyarország is.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2011. május 12-én, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Cristian Silviu Buşoi
Örömmel fogadom a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményt, amely nagyrészt a kkv-k problémáival foglalkozik, amelyekre az uniós és nemzeti politikáknak megoldást kell találniuk.
Az egységes piaci intézkedéscsomag kiemelte a kkv-k támogatását. A javasolt intézkedések jó része, mint például a számviteli irányelvek felülvizsgálata, a bürokrácia csökkentése, a tőkéhez és a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés javítása stb. mind szerepel a közleményben.
A kkv-k egyik legnagyobb problémája a finanszírozáshoz való hozzáférés hiánya, ami nem csak az innovációt gátolja, hanem a vállalkozások növekedését is. Az innovatív kkv-k esetében különösen fontos az informális finanszírozáshoz és a kockázatitőke-alapokból származó finanszírozáshoz való hozzáférés - ugyanis ez az új vállalkozások fő finanszírozási forrása.
A kkv-kat nemzeti adókedvezményekkel is lehet támogatni, különösen a működés első néhány hónapjában.
Végezetül, úgy gondolom, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet a kkv-kra nézve igazságosan kell végrehajtani. Ezenkívül annak érdekében, hogy a kkv-k bővíthessék határokon átnyúló tevékenységeiket, a határokon átnyúló tartozások behajtását meg kell könnyíteni, és késlekedés nélkül el kell fogadni a az európai zártkörű társaság statútumát.
Nessa Childers
írásban. - Az ír kormány munkahely-teremtési kezdeményezése - helyesen - a sok munkahelyet kínáló turizmusra koncentrált; az EU kisvállalkozói intézkedéscsomagja (SBA) pedig ezt a következő évek során kiegészítheti a kkv-k területén. Az SBA célja a kis- és középvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése és finanszírozáshoz való hozzáférésük megkönnyítése. Rehn biztos úr ma arról számolt be, hogy az SBA sikeresen, bizonyos területeken 22%-kal csökkentette a vállalkozások költségeit, és ezen a téren tovább folyik majd a munka. A kisvállalkozói intézkedéscsomag fő üzenete az, hogy "gondolkodj először kicsiben” - hogy az egész EU-ban minden, a vállalkozásokat érintő jogszabály főleg a kis- és középvállalkozásokra koncentráljon - és az EU ma vállalta, hogy továbbra is kiemelten kezeli ezt a kérdést. Ennek érdekében fontos, hogy az írországi vállalkozók teljes körű tájékoztatást kapjanak arról, hogyan lehet a legjobban kihasználni a kisvállalkozói intézkedéscsomagot.
Jan Kozłowski
A mikro-, kis- és középvállalkozások központi szerepet játszanak az európai gazdaság növekedésében; ők a fő munkaadók, és alapvető hatást gyakorolnak az európai versenyképesség és innováció alakulására. Ezért nyugodtan kimondhatjuk, hogy az Európa 2020 stratégia céljait csak akkor érhetjük el, ha támogatjuk a kis- és középvállalkozásokat és megkönnyítjük számukra az egységes piac teljes kiaknázását. A kisvállalkozói intézkedéscsomagban szereplő megoldások, ideértve a bürokratikus akadályok csökkentését, a finanszírozási forrásokhoz való jobb hozzáférést és a piachoz való könnyebb hozzáférést, különösen fontosak, és véleményem szerint hatásosan szolgálják a kkv-k fejlődéséhez ideális körülmények megteremtésének célját. Az intézkedések tagállami szintű végrehajtásában adódó problémák azonban veszélyeztethetik azok hatásosságát. Ezért remélem, hogy azon tagállamok, amelyek még nem alkalmazzák teljes mértékben ezen intézkedéseket, mindent megtesznek majd a folyamat mielőbbi lezárásáért.
Marian-Jean Marinescu
A kkv-k a finanszírozás és a piachoz való hozzáférés terén nehézségekkel szembesülnek. A következő többéves pénzügyi keretnek tartalmaznia kell bizonyos intézkedéseket e problémák megoldására. A pénzügyi programoknak és a már sikeresen működő, de elégtelennek bizonyult eszközöknek, mint például a versenyképesség és innováció program, nagyobb támogatást kell biztosítani. Az új innovatív vállalkozások pénzügyi támogatásokhoz való hozzáférését start-up finanszírozással kell javítani. A kkv-k számára hasznos lenne egy európai kockázatitőke-alap létrehozása és az Európai Beruházási Bank által forgalmazott állandó kockázatmegosztási termékek körének a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus útján való kiterjesztése is. A kkv-k piachoz való hozzáférésével kapcsolatban felszólítom a Bizottságot, hogy javasoljon tervet az innovatív termékek bevezetésére és forgalmazására. Emellett szükségesek a kkv-kat az új energiahatékonysági terv végrehajtásában támogató intézkedések is.
Nikolaos Salavrakos
Üdvözlöm a Parlament kezdeményezését, mert a kis- és középvállalkozásokról szóló vitával kapcsolatos, a képviselőcsoportok közötti egyetértés is mutatja, hogy milyen fontos a kkv-k szerepe, mint az EU növekedésének motorja. A recesszió még nehezebbé teszi a kis- és középvállalkozások számára a tőkeszerzést. A piacokhoz, finanszírozáshoz és információhoz való hozzáférést sürgősen javítani kell. A szabályozási környezet leegyszerűsítésével korlátozni kell az adminisztratív terheket. Fontos, hogy európai szinten fellépjünk a feketegazdaság ellen, és hogy ösztönzőket adjunk a kis- és középvállalkozásoknak. A Bizottság a közelmúltban jelentett be 12 intézkedést a 2012-es évre, amelyek célja az egységes piac élénkítése, ideértve a kkv-k finanszírozását és a munkavállalók mobilitását szolgáló intézkedéseket is, amiket én a helyes irányba tett lépésnek tartok. Az egységes piac integrált felhasználásával és előnyeinek kiaknázásával európai szinten növelhetjük a növekedést és a jólétet, és új lendületet adhatunk a vállalkozásoknak. Az olyan intézkedéseket, mint az európai szabadalom és az európai szakmai kártya, a versenyképesség és a foglalkoztatottság javítása érdekében meg kell erősíteni és széles körben kell alkalmazni.
Dominique Vlasto
Az európai kis- és középvállalkozások (kkv-k) jelentik a gazdaság motorját. Fejlődésüknek, modernizációjuknak és versenyképességüknek gazdasági stratégiánk központi elemeinek kell lennie. Ezért örömmel fogadtam a kisvállalkozói intézkedéscsomagnak a Bizottság által javasolt felülvizsgálatát, aminek célja a kkv-k növekedési potenciáljának felszabadítása. Még sok mindent kell tenni a szabályozási környezet és a bürokratikus eljárások leegyszerűsítése érdekében, ezek ugyanis komoly mértékben korlátozzák vállalkozásaink tevékenységét és dinamizmusát.
Támogatom továbbá az európai zártkörű társaság statútumának létrehozását, ami segítene a kkv-knak teljes mértékben kiaknázni az egységes európai piacot, lehetővé téve, hogy határokon átnyúló tevékenységüket anélkül folytassák, hogy aránytalan, a gazdasági tevékenységtől elrettentő kötelezettségek betartására kényszerülnek. Ezért felszólítom a Tanácsot, hogy hozzon gyors döntést a kezdeményezés ügyében.
Végezetül, a diverzifikált finanszírozáshoz való jobb hozzáférés biztosításával támogatnunk kell az innovatív kkv-kat, különösen az európai finanszírozási eszközök alkalmazásának komoly mértékű egyszerűsítésével, ezek ugyanis még nem elég rugalmasak. Ezek az eszközök már hozzáférhetőek, és véleményem szerint a reálgazdaság, az innováció és a foglalkoztatottság fejlődésének hathatósabb támogatása érdekében mobilizálni kell őket.
