Olukord Egiptuses (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni asepresidendi / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldus olukorra kohta Egiptuses.
Komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade / julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimel võtab sõna volinik Štefan Füle.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mul on hea meel täna siin teiega viibida. Nagu te kindlasti teate, külastab kõrge esindaja ja komisjoni asepresident hetkel Vahemere lõunapiirkonda ja on palunud mul enda nimel teie poole pöörduda, et rääkida sündmustest Egiptuses.
Egiptuse poliitiline reaalsus muutus eelmisel reedel märkimisväärselt, kui president Mubarak astus tagasi pärast 30aastast ametiaega. Tema lahkumine on avanud tee Egiptuse võimalikuks muutumiseks. Lubage mul korrata seda siin täiskogu ees: Euroopa Liidul on hea meel Egiptuse rahva julguse üle, kes on võidelnud demokraatlike muutuste nimel rahumeelselt ja väärikalt.
Nüüd lasub suur vastutus kõrgeimal sõjanõukogul juhtida Egiptus demokraatliku tuleviku suunas, mille poole selle rahvas on püüelnud. Oleme kenasti üles märkinud kohustused: muuta põhiseadust, pidada parlamendi- ja presidendivalimisi, austada rahvusvahelisi lepinguid ja kohustusi ning piirata sõjaväevalitsust kuue kuuga.
On juba raporteid esimeste sammude kohta. Põhiseaduse muutmise ettepanek esitatakse kümne päeva jooksul ja pannakse rahvahääletusele kahe kuu jooksul. Jälgime tähelepanelikult astutud samme ning loodame, et nad sillutavad teed demokraatlike, vabade ja õiglaste valimiste suunas hiljem sel aastal.
Euroopa Liit reageeris sündmustele Egiptuses kohe, kui avalikud meeleavaldused laienesid. Kutsusime Egiptuse ametivõime korduvalt üles tagama viivitamatut üleminekut ja reageerima rahva demokraatlikele püüdlustele. Kõrge esindaja võttis otse ühendust Egiptuse asepresident Omar Suleimaniga, kui tekkis mure vägivalla suurenemise või inimõiguste kuritarvitamise pärast.
Euroopa Liit väljendas kohe oma valmisolekut toetada täielikult Egiptuse üleminekuprotsessi demokraatia suunas. Euroopa Ülemkogu palus kõrgel esindajal koostada meetmete pakett, mis toetab üleminekuprotsessi Egiptuses ja Tuneesias. Samuti paluti tal koos komisjoniga kohandada Euroopa Liidu vahendeid, et edendada üleminekut ning riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut.
Oleme alustanud tööd sellega, kuidas saaksime kõige paremini Egiptust toetada, ning meie eesmärk on ühine välispoliitiline reageerimine, mida Lissaboni leping võimaldab. Seda tehes kuulame kõiki hääli, sealhulgas täiskogu parlamendiliikmete hääli. Teil on demokraatlikult valitud esindajatena ning ka eelarvepädeva institutsioonina oluline osa.
Räägime koos kõrge esindajaga sellest protsessist mõne päeva pärast välisasjade nõukogus. Tahaksin siinkohal lisada, et kõrge esindaja Catherine Ashton on selleks pühapäevaks kutsunud kokku välisasjade nõukogu eriistungi.
Euroopa Liit toetab ühemõtteliselt alanud üleminekuprotsessi Egiptuses ja ka Tuneesias. Nendel kahel on siiski oluline vahe. Tuneesia puhul on poliitiline olukord muutunud natuke selgemaks. Oleme suutnud kehtestada dialoogi üleminekuvalitsusega riigi vajaduste ja võimaliku Euroopa Liidu sekkumise kohta.
Kõrge esindaja on olnud pidevalt tihedas kontaktis rahvusvaheliste juhtidega, et arutada piirkonda eesootavaid katsumusi ja tagada koordineeritud ning seega tugev rahvusvaheline reageerimine.
Esmalt püüame kohandada oma käimasolevaid programme, et toetada Egiptuse rahva reformide püüdlusi, kui asjad selginevad. Euroopa Liidul on Egiptuses juba suur hulk programme ja ta kulutab seal peaaegu 150 miljonit eurot aastas.
Oleme mitu aastat rahastanud projekte demokraatlike reformide, hea valitsemistava ja inimõiguste austamise kohta. Selleks eesmärgiks eraldati 2007.-2010. aastal 40 miljonit eurot ja 2011.-2013. aastaks on kavandatud 50 miljonit eurot. Meil on veel demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu rahalisi vahendeid mobiliseeritud - eelkõige kodanikuühiskonna jaoks. Uus olukord Egiptuses peaks looma õige keskkonna nende rahaliste vahendite maksimaalseks kasutamiseks ja edendama palju ulatuslikumate programmide rakendamist, kui oli võimalik minevikus.
Lisaks olemasolevatele programmidele ja vahenditele kavatseme kuulata egiptlasi ning saada teada, kus nende arvates riik kõige enam meie abi vajab. Nende nõudmisi demokraatia, sotsiaalsete ja majanduslike väljavaadete ning vabade, õiglaste ja kaasavate valimiste kohta tuleb täita. Euroopa Liit on valmis toetama seda reformiprotsessi, mille aluseks on inimõiguste ja põhivabaduste austamine.
Egiptuse ametivõimud on meile esialgsete taotlustega juba lähenenud. Sinna hulka kuulub ka riiklike vahendite omastamise kahtluse käsitlemise taotlus. Koordineerime seda koos liikmesriikidega ja eeldatavasti tegeleb selle küsimusega välisasjade komisjon. Kui tuleb muid taotlusi, anname endast parima, et vastata ja mobiliseerida oma asjatundjad demokratiseerimise, valimiste, inimõiguste, majanduslike ja sotsiaalsete reformide ja mis tahes muude küsimuste valdkonnas, kus egiptlased seda vajalikuks peavad.
Teeme selle siiski selgeks! Meie asi ei ole dikteerida tulemusi ega suruda peale lahendusi. Tulevik on Egiptuse inimeste kindlates kätes.
Mainisin alguses, et kõrge esindaja ja asepresident reisib just praegu selles piirkonnas. Ta oli valmis külastama Egiptust oma reisi osana ja väljendas seda valmisolekut Egiptuse kolleegidele. Egiptuse ametivõimud on ta nüüd Kairosse kutsunud ja ta reisib sinna esmaspäeva õhtul pärast välisasjade nõukogu. See on tema võimalus kuulata egiptlasi ja hinnata riigi prioriteetseid vajadusi teel demokraatia suunas.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
fraktsiooni PPE nimel. - (ES) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! President Mubarak on areenilt kadunud ja näib, et kõik hingasid kergendatult. Esiteks Egiptuse rahvas, kes on näinud oma õigustatud ootuste rahuldamist enama väärikuse ja demokraatia järele, ning teiseks rahvusvaheline kogukond, mis on nüüd muutunud mõningase küünilisusega mineviku liitlasest tänapäeva tüütuseks ja muutub ehk tuleviku süüdlaseks.
Austatud juhataja! Arvan, et me ei peaks ennast siiski petma. President Mubaraki ja president Ben Alí lahkumine on vajalikud tingimused, aga mitte piisavad, et tagada demokraatliku ülemineku protsessi, mille suhtes on veel palju ebakindlust. Kõige olulisem on tugevdada demokraatiat.
Austatud juhataja! Selge on ka, et ehkki demokraatlikku vabadust ja inimõigusi on võimalik saavutada 16 päeva protestide ja rahva hingestatusega ning kuulutada seda seaduse alusel hommikust õhtuni, ei ole majanduslike ja sotsiaalsete edusammudega kahjuks võimalik sama teha. Oleme seda näinud raskes majanduslikus kahjus, mille all nii Egiptus kui ka Tuneesia on viimaste päevade jooksul kannatanud.
Tulles tagasi voliniku kõne juurde, ütleksin, et pärast esialgseid kõhklusi ja mõnd probleemi ELi kuvandiga näib, et asjad on rööbastel tagasi. Paruness Ashton on piirkonnas ja Štefan Füle jutt on väga loogiline.
Esiteks, kindlalt ja täiest hingest toetada demokraatliku ülemineku protsessi ja poliitilisi reforme nendes riikides. Teiseks, vaadata Euroopa naabruspoliitika kriitiliselt läbi viisil, mis tugevdab demokraatlikku klauslit.
Kuulsime täna sõnavõttu laiendatud juhatuses Poola peaministrilt, järgmiselt nõukogu eesistujalt, ning tema algatust luua Poola sihtasutus demokraatia ja inimõiguste teemal. Seda võib laiendada ka kogu ELile.
Austatud juhataja! EL on mobiliseerinud suurel hulgal ressursse oma Euroopa-Vahemere piirkonna poliitikasse, kuid tulemused on olnud kehvad. ELi maine on selles konfliktis kannatada saanud - isegi rohkem kui teiste rahvusvaheliste osalejate oma. ELi veetlus jääb siiski puutumatuks.
Tahaksin öelda, austatud juhataja, et see on hea võimalus rõhutada, et EL saab lõpuks aru, et täna tehakse ajalugu olevikus. Praegusel ajaloolisel ajal, mida me läbime, peame tegutsema ülemaailmse osalejana ja täitma vajalikud kohustused, sest vastasel juhul peame loobuma, austatud juhataja, mängimast rahvusvahelisel areenil rollis, mida tahame säilitada, ning peame piirduma, nagu tegime seni, arve tasumisega suurte ülemaailmsete probleemide eest.
Adrian Severin
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Aastaid arvasid Euro-Atlandi osalejad, et islam ei suuda mingil juhul toota demokraatlikku käitumist ja institutsioone. Seega valisid nad autoritaarsete režiimide toetamise või Lääne demokraatia mudeli mehaanilise ülekandmise araabia maadele. Lisaks sellele, et mõlemad strateegiad ebaõnnestusid, vastutavad nad islami fundamentalistide tekkimise ja kodanikuühiskonna ilmalike osade võõrandamise eest.
Praegused sündmused Egiptuses tõestavad, et islam ei pea olema ainult fundamentalistlik, vaid see võib olla ka demokraatlik, kui lepime sellega, et demokraatial võib olla muutuv geomeetria, ning kui lubame sellel loomulikult oma konkreetsest pinnasest kasvada. Samal ajal peame tunnistama, et rahva ülestõus oli ühelt poolt Egiptuse eliidi arenemise tulemus küber- või Interneti-ühiskonnas ja teiselt poolt eksistentsiaalsete puuduste tagajärg, mille põhjustas ülemaailmne majanduskriis. Kui Euroopa Liit ei käsitle kohe ja järjekindlalt vajadust puudusi ületada, võib revolutsioon liikuda anarhia suunas ja sealt edasi järgmise diktatuuri suunas.
Lõpuks, lisaks sellele, et peame kiitma asjaolu, et Egiptuse hiljutiste sündmuste käigus ei põletatud ühtegi Iisraeli lippu, peame tähele panema ka seda, et kauaoodatud lahenduse puudumine Iisraeli-Palestiina konfliktile on ebaõnnestumise tunde aluseks, mis ärritas araabia ühiskonda ja toitis neuroosi. Seega peaks Euroopa Liit astuma kohe esimese sammu, et kasutada Egiptuse muutumist, mis praegu on üksnes lootus, ning muutma selle tõeliseks sisemise demokraatia ja piirkondliku rahu võimaluseks.
Selles kontekstis on hea uudis kõrge esindaja / asepresidendi visiidid piirkonda ja tema valmidus kohandada ning uuendada vajalikke Euroopa vahendeid, millega lahendada probleemid. Me kõik peame tema tegevust toetama.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Olime kaks nädalat tagasi koos Daniel Cohn-Benditiga paruness Ashtoni suhtes väga kriitilised ning näen, et Adrian Severin on oma keelekasutust pisut kohandanud ja räägib julgemalt. See sekkumine oli hädavajalik kaks nädalat tagasi, sest Euroopa Liit oli hakanud olukorda kergekäeliselt suhtuma.
On selge, et olukord Egiptuses nõuab kolme asja: esiteks peab komisjon koostama usutava ja ülemaailmse kava Tuneesia ja Egiptuse jaoks - kuidas tugevdada kodanikuühiskonda, mida teha korruptsiooniga võitlemiseks, kuidas aidata luua demokraatlikke institutsioone, kuidas luua sõltumatu õigussüsteem ja kuidas aidata kaasa majanduse ülesehitamisele ja arengule. Küsimus ei ole miljonites, volinik, vaid miljardites. Arvan, et peate nii pea kui võimalik tulema lagedale ülemaailmse kavaga.
Teiseks pidasime eile oma fraktsiooniga videokonverentsi Ayman Nouriga, kes on üks juhtivaid opositsioonijuhte Egiptuses. Muresid on palju. Kogu selles arutelus Egiptuses põhiseaduse muutmise üle võin teile öelda, et ilmalikud demokraatlikud erakonnad ei ole praegu kaasatud ja see on sõnum, mida edasi anda. Teiseks on võimatu sellega kahe kuu jooksul toime tulla ja korraldada valimised kahe kuu jooksul, sest see tähendab, et meil ei ole normaalseid erakondi osalemas. Siis on veel kogu proportsionaalse esindatuse või individuaalse esindatuse süsteemi küsimus.
Saatsin sõnumi kõrgele esindajale Catherine Ashtonile palvega, et ta tõstataks esmaspäeval kolleegidega kontakti astudes need kolm küsimust, mis on olulised tõelise demokraatliku ühiskonna jaoks Egiptuses lähitulevikus. Arvan, et parlament peaks teda nendes kolmes väites toetama, ja loodan, et ta väljendas kolme punkti, kolme muret oma kontaktidele Egiptuses.
Kolmandaks, volinik, see ei ole lõpp. Näeme asju toimumas Bahreinis, Jeemenis, Alžeerias, Iraanis, Liibüas, Marokos ja Kuveidis. Vajame nüüd ka julget sõnumit kõrgelt esindajalt selle kohta, mis nendes riikides toimub. Me ei tohiks oodata, kuni asju on juba palju juhtunud. Nendes küsimustes vajame ka selget teatist komisjonilt ja eelkõige paruness Ashtonilt selle kohta, mis toimub nendes riikides, väljendades oma toetust massidele nendes riikides.
Daniel Cohn-Bendit
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Austatud juhataja, volinik! Usun, et seisame tõepoolest silmitsi mitmete küsimustega. Esimene küsimus, mida ei saa lahendada kahe nädalaga, on see, et komisjon mõtleb, mida tähendab reaalpoliitika õhkkonnas, mis on kestnud aastaid Vahemere piirkonnas ja ehk ka mujal. Teisisõnu, millised saavad ja peaksid olema Euroopa Liidu suhted nende diktatuuridega ja mis kuju nad peaksid võtma. Kõik on üsna ebatavaline. Praegu ütlevad kõik, et president Mubarak oli diktaator. Ma ei kuulnud seda kuu aega tagasi Euroopa Parlamendis. Ta ei olnud siis diktaator. Seega, kui soovite külmutada varasid, ärge külmutage üksnes president Mubaraki sõprade varasid, vaid president Mubaraki ja tema perekonna varasid, nagu tegite president Ben Ali puhul. Te ei külmutanud üksnes president Ben Ali saatjaskonna varasid.
Teiseks usun, et see, mida näeme praegu Egiptuses ja Tuneesias, on demokraatlik tsunami. Mida me tegime, kui tsunami nõudis hulgaliselt ohvreid? Me mobiliseerisime erakorralised vahendid, et aidata just mõjutatud rahvaid. Peame nüüd mobiliseerima erakorralised vahendid, et aidata Tuneesia ja Egiptuse rahvast, sest ülestõusu taga olid peamiselt nälg ja vaesus ning kui seda vaesust ei leevendata demokraatliku ülemineku käigus, on oht, et osa protestijatest liituvad näiteks fundamentalistide ja karmi joone järgijatega. Me ei saa viivitada!
Seega usun, et komisjon peaks pakkuma Tuneesiale ja Egiptusele sisukat paketti ja ütlema, et demokraatia on hea asi, sest see toob ka rahalisi vahendeid. Siiski ma ei usu, et praeguses olukorras piisaks paruness Ashtoni külastusest. Vaja on erisaadikut, sest peame jätkama arutelusid komisjonidega. Näiteks ei ole Tuneesia ja Egiptuse põhiseaduse ümbervormistamise komisjonides opositsiooniliikmeid ega naisi. Seal on ainult mehed, kuigi naised võtsid osa meeleavaldustest. Peame seega toetama seda protsessi ja usun, et komisjon peaks tegema nii, nagu ta tegi minevikus ida puhul, ning pakkuma oma abi mis tahes vajalike põhiseaduslike aspektide juures - teisisõnu peab ta olema kohal poliitilisel, õiguslikul ja majanduslikul tasandil.
Mul on üks viimane mõte. Selle piirkonna teemal olete kursis sellega, et käimas on arutelud assotsiatsioonilepingute tehnilise ajakohastamise üle Iisraeliga. Ma ei usu, et see on õige lahendus. Ma ei usu, et see on õige märguanne, mida tahame välja saata. Iisraeli tuleb kaitsta kuid kõikide poliitika selles piirkonnas, sealhulgas Iisraeli valitsuse poliitika, tuleb läbi vaadata. See ei tähenda Iisraeli, vaid pigem Iisraeli valitsuse poliitika kahtluse alla seadmist. Praegu Iisraelile assotsiatsioonilepingu tehnilise ajakohastamise kinkimine saadaks halva märguande kogu piirkonnale.
(Aplaus)
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Iisraeli eksisteerimise esimese 30 aasta jooksul oli Egiptus tema lepitamatu vaenlane. Viimased 30 aastat on nende kahe riigi vahel õnneks rahu valitsenud.
Keeruline on mitte piisavalt rõhutada, kui oluline Camp Davidi leping Iisraelile turvalisuse seisukohalt on. Iisraellased on tõesti hirmul, et radikaalne Moslemite Vennaskond täidab tõepoolest Egiptuse revolutsiooniga tekkinud vaakumi. See on juba piisavalt halb, et Iisrael peab tegelema Hezbollahi terroristidest tingitud ohuga Liibanoni piiri ääres, Gazast rakette tulistavate Hamasi fanaatikute ning tuumarelva omava Iraaniga seotud eksistentsiaalse ohuga. Kui Islam peaks Egiptuse üle võtma, siis kaasneks sellega peaaegu kindlasti Egiptuse-Iisraeli rahulepingu tühistamine ning Rafahi piiri avanemine Hamasile.
EL peaks oma abi muutma sõltuvaks rahulepingu püsimajäämisest ning mitte sallima mis tahes taolist poliitilist arengut Egiptuses, mis meie strateegilise liitlase julgeolekut ohustab. Demokraatliku Egiptuse toetamine on meie jaoks tohutult oluline ja majanduslikud katsumused on meeletud. Toetan täielikult ettepanekut korraldada laenul põhinev rahastamine EIP ja EBRD ressurssidest, mida kõrge esindaja eile Financial Timesis soovitas. Meie erakonnad ja fraktsioonid Euroopas peavad samuti aitama rajada Egiptusesse ilmalikke, pluralistlikke ja demokraatlikke tütarparteisid, kes vabalt kuue kuu jooksul toimuvatel valimistel kandideerida suudaksid, kui sõjavägi loodetavasti võimult lahkub.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Krisztina Morvai
(HU) Austatud juhataja! Mul ei jää muud üle, kui küsida oma kaasparlamendiliikmelt, kui tasakaalus on tema kirjeldatud Iisraeli ja Lähis-Ida olukord, võttes arvesse seda, et ta ei maininud sõnagagi räigeid inimõiguste rikkumisi, mida Iisraeli riik toime paneb, sealhulgas Iisraeli häbiväärset rünnakut Gazale, seda nii-öelda turvatara, millel pole turvalisusega midagi pistmist, või kõiki neid inimõiguste rikkumisi, mida ÜRO ning mitmed teised organisatsioonid ja inimõiguste rühmad on hukka mõistnud.
Charles Tannock
Austatud juhataja! Arutelu käib selle üle, kuidas me Egiptust aitasime. Loomulikult toonitan vajadust aidata ka meie strateegilist liitlast Iisraeli.
Ma ei pea arutlema selle üle, miks on Iisrael meie liitlane, miks jagab ta meie ühiseid demokraatlikke väärtusi, miks turvamüür on reaalselt vähendanud terroristide rünnakute ning enesetapjate pommirünnakute määra üle 90% või miks Iisraelis on pressivabadus ning vabad valimised vastupidi kõikidele oma naabritele.
See arutelu jäägu teiseks korraks. Väidan praegu ainult seda, et piirkondliku rahu ning turvalisuse tagamise seisukohalt on Iisraeliga sõlmitud rahuleppe püsimajäämine väga oluline ning loomulikult peate meeles pidama, et EL on nelikus väga oluline tegija.
Willy Meyer
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (ES) Austatud juhataja ja volinik Stefan Füle! Euroopa Liidul on oma naabruskonna poliitikaga suur probleem ning see tuleb lahendada. Oleme kaugenenud Mubaraki ja Ben Ali režiimide vajalikust juhendamisest, sellest ühisest meetodist, mis - nagu juba mainisin - oli vajalik, ning oleme jõudnud olukorda, kus otsime võimalusi nende diktatuuride hukkamõistmiseks ja otsime ka võimalusi, et juhendada mõnel määral neid kodanikuühiskonna ellukutsutud demokraatliku muudatuse revolutsioonilisi protsesse.
Tuneesia ja Egiptuse revolutsioonides on midagi ühist. Demonstrandid on väga noored, poliitiliste organisatsioonide roll on kaduvväike, kuigi see ei kehti ametühingute kohta, ning mõlema revolutsiooniga nõutakse demokraatlikku heaoluriiki ilma religioonita ja selle üle peaksime rõõmustama.
Samas ei ole meie naabruspoliitika olnud piisavalt usaldusväärne. Selline asi ei ole võimalik, et ühel päeval tehakse kahe diktatuuriga vajalikku koostööd ning järgmisel päeval sõimatakse neid ja otsitakse võimalust juhendada Egiptuse konstitutsionaalseid reforme, mis riigi tulevikku kujundama hakkavad.
Volinik Stefan Füle, meile jääb arusaamatuks, miks pole assotsieerimislepingu teist artiklit mitte kunagi rakendatud. Teist klauslit pole kunagi rakendatud. Ei Egiptuses, Tuneesias, Marokos ega Iisraelis. Mitte kunagi! Klausel on assotsieerimislepingute üks kõige olulisem komponent, kuid samas pole seda veel senini realiseeritud. Selle tingimused on väga ühetimõistetavad: kõik riigid, kes Euroopa Liiduga assotsieerimislepingu allkirjastavad, peavad järgima rahvusvahelist õigust ning rahvusvahelisi inimõigusi. Seda väga olulist klauslit ei ole kunagi rakendatud. Seda ei ole kunagi ellu viidud. Seetõttu ei toeta me seda filosoofiat, mille kohaselt on Vahemere piirkonnas vabakaubandus inimõiguste suhtes ülimuslik.
Seda tuleb muuta, volinik Stefan Füle.
Fiorello Provera
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! President Mubaraki langus on rajanud teed demokraatiale, kuid sellega on kaasnenud ka suurepärane võimalus Egiptuse rahva vabastamiseks. Riigi demokraatlike institutsioonide reformimine võimaldab muu seas ka majandust veelgi enam edasi arendada ning loob võimaluse levitada jõukust kõikide ühiskonna liikmete, isegi kõige nõrgemate seas.
Demokraatiata majanduskasvuga kaasneb ainult mõne perekonna jõukuse kasv, nii nagu see on alati sotsiaalse õigluseta riikides olnud. Euroopalik poliitika peab seetõttu Egiptust reformide käivitumisel toetama ning aitama Egiptuse rahvast, et nad suudaksid oma tuleviku üle ise ilma abita otsustada.
Teisest küljest peame Kairo tulevasele valitsusele ühemõtteliselt mõista andma ning rõhutama, et uus ja viljakam partnerluspoliitika sõltub tulevikus piirkondlikust julgeolekust ning Iisraeliga sõlmitud rahust.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja ja volinik! See on loomulik, et revolutsioonilisi sündmusi saadab palju emotsioone. Meie kui väljaspool seisvad eurooplased peaksime aga ennast selliste emotsioonide eest kaitsma ning reaalsele olukorrale keskenduma. Kui me nüüd üldjoontes rõõmustame Egiptuses ning isegi Tuneesias puhkenud revolutsiooni üle, siis eirame reaalsust. Reaalsus on see, et Egiptuses on sõjaväeline režiim, mis loodetavasti on ainult üleminekurežiim, ning Tuneesias on selline režiim, mis ei suuda takistada tuhandete või kümnete tuhandete inimeste ebaseaduslikku väljarännet.
Eurooplased peavad loomulikult olema rahvaste sõbrad ning vabaduse liitlased. Tulevikku meeles pidades peame aga režiimide ja diktatuuride, mis on teistes Araabia riikides veel tugevalt juurdunud, suhtes vastavalt ka käituma. Arvan, et suudame seda teha ainult siis, kui meil ei ole illusioone ning aitame neid rahvaid, et nad saaksid demokraatiaks vajamineva välja arendada: õigusriigi printsiibi, vabaturumajanduse ning demokraatiaks vajaminevad struktuurid.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Daniel Cohn-Bendit
(DE) Hea Andreas Mölzer! Kas teie arvates vastab see heale tavale, et EL peab praegu läbirääkimisi kolonel Gadaffiga põgenike tagasisaatmise üle, kui Liibüas on täna demonstratsioonide käigus saanud viga 40 inimest? Kas teie arvates on parem sundida koos diktaatoriga põgenikke tagasi pöörduma? Kas teie arvates on see eetiline?
Andreas Mölzer
(DE) Hea Daniel Cohn-Bendit! Kuulsite mind ütlemas, et EL peab võtma seisukoha diktaatorite suhtes, kes on endiselt võimul ning endiselt Euroopa Liidu aktsepteeritud partnerid, ning peaksime tegema seda enne, kui nendes riikides toimuvad inimõiguste, demokraatia ning õigusriigi põhimõttega seotud revolutsioonilised muutused. Nende riikide demokratiseerumine ei saa aga olla varjupaiga taotlemise aluseks ning kui seal demokraatia nüüd vallandub, siis peab inimestel olema võimalus ka sinna jääda.
Elmar Brok
(DE) Austatud juhataja, volinik, nõukogu eesistuja! Peame endile midagi tunnistama ning see on midagi, mille kohta me ei ole veel järeldusi teinud. Nimelt seda, et sageli peame ebademokraatlike režiimidega koostööd tegema, sest paljusid maailma riike juhivad diktaatorid. Nii käitudes ei tohi me aga unustada koostööd kodanikuühiskonna liikumisega. Peame seda tegema nii inimõiguste toetamiseks kui ka demokraatia arendamiseks.
Minu teine märkus on see, et peame tunnistama, et stabiilsus ei ole ainuke määrav tegur. Tõeline stabiilsus saabub alles siis, kui toetame vabadust. Kui me ei haara praegusest võimalusest ega paku abi nende riikide julgetele inimestele, siis tekib oht, et leiame ennast vaakumis ega suuda muutust esile kutsuda, käivitada muutuste protsessi, nagu suutsime seda teha 1989. aastal Kesk- ja Ida-Euroopas, vaid selle asemel näeme välja kujunemas 1979. aasta Iraanile sarnast olukorda.
Kui anname abi praegu, siis kaasneb sellega stabiilsus ja turvalisus ka meie jaoks - vabadus ja stabiilsus käivad käsikäes. Seetõttu olen tänulik, et pärast meie uue talituse käivitamisetapi probleeme saadab Euroopa välisteenistuse tegevusi ning komisjoni tegevusi selge edu ning nad esitavad mõistlikke ettepanekuid. Seda arvesse võttes on oluline, et me mitte ainult ei parandaks ega tõhustaks oma abi struktuurilisest seisukohast lähtudes, vaid pakuksime nendele riikidele abi - see, kas meie abi tahetakse, sõltub muidugi seal elavatest inimestest - demokraatlike struktuuride rajamisel, et neil oleks võimalus osaleda demokraatlikus võistluses ning et lõpuks võidaksid valimised demokraadid, mitte need inimesed, kelle tegevusi organiseerib sõjalise režiimiga Moslemite Vennaskond. Seda arvesse võttes peame olema julgemad ning võib-olla kehtestama oma programme natuke intelligentsemalt kui varem.
Loodan, et oleme õigel teel. Kui me selle saavutame, ei tee me enam palju minevikus tehtud vigu ning peaksime endale avanenud võimaluse ära kasutama.
Saïd El Khadraoui
(NL) Austatud juhataja! Mubarak on võimult võib-olla lahkunud, kuid see saab olla alles vaheetapp. Vaja on palju teisi meetmeid ning sõjavägi, kes hetkel hoiab võimuohje, peab juba alanud üleminekuprotsessi suunamiseks lagedale tulema usaldusväärse viisiga. See tähendab sõjaseisukorra kaotamist ning kõikide demokraatlike jõudude kaasamist praegu tarvitusele võetavatesse meetmetesse. Uue põhiseaduse koostamine saab sel puhul olema esimene oluline katse.
Euroopa Liit peaks omalt poolt võtma tarvitusele kõikvõimalikud nii otsesed kui ka kaudsed meetmed, et seda protsessi suunata. Muu seas tähendab see tõesti demokraatlike erakondade ning kodanikuühiskonna arenemise aitamist. Lisaks kuulub selliste tegevuste hulka ka nende isikute vara külmutamine, kes on riigi vahendeid vääralt kasutanud. Loomulikult, ning see saab olema palju raskem ja nõuab rohkem tööd, peame heaks kiitma majandust toetavate meetmete paketi, sest üleminekut saab pidada edukaks ainult siis, kui majandus on taastuma hakanud.
Lõpetuseks oleme tõesti ära märkinud, et kehtestatud demokraatia klauslid, mida ei ole aga kohaldatud, on osutunud ebaefektiivseteks. Neid tuleb seetõttu hinnata.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Revolutsiooni kulgu on harva võimalik ette ennustada. Nii oli see Ameerika ning Prantsuse revolutsioonidega ja ka suure Euroopa revolutsiooniga aastatel 1989.-1991. Oluline on, et peaksime selgelt meeles ühte asja: revolutsioon on ja jääb Egiptuse revolutsiooniks. Tegemist ei ole Euroopa revolutsiooniga, mida saaksime suunata. Paruness Catherine Ashton käitub seetõttu õigesti. Ta kuulab ning ei püüa seal sündmusi ette kirjutada, nii nagu Euroopa seda sooviks.
Üks asi aga ülioluline: Egiptuses ei peaks augustis toimuma lihtsalt valimised, vaid egiptlaste valimised peavad olema ka tõelised valimised. See on hea, et Moslemite Vennaskond on põhiseaduse muutmise protsessiga liitunud, erakonna rajanud ning osaleb valimistel. Samas peavad ilmalikud jõud olema võrdväärselt kaasatud, et see vabaduse revolutsioon tooks egiptlastele kaasa tõelised valimised.
Ütlen paar sõna ka instrumentide kasutuselevõtu kohta. Tegemist on kantseliidiga ning peaaegu mitte keegi ei mõista, mida see tähendab. Mida see siis tähendab? Esiteks tähendab see rahaliste vahendite suurendamist, et Euroopa Investeerimispank saaks midagi ära teha. Kuid mida see veel tähendab? Vajame demokraatiale euroopalikku vundamenti, et saaksime tulevikus nende kodanikuühiskondadega tõhusamalt, kiiremalt ning demokraatlikumalt tööd teha.
Mirosław Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Parlament arutleb jälle Egiptuse olukorra üle, mis on dünaamiline ning mida tuleb vaadelda. Egiptuse president on tagasi astunud, kuid see ei ole vähendanud ei selle riigi ega terve piirkonna destabiliseerimise hirmu. Endiselt eksisteerib oht, et võimu võivad haarata äärmuslikud jõud. Varem soovitasin, et parlament ning komisjon peaksid Egiptusesse saatma spetsiaalse vaatlusmissiooni, ning nüüd peaksime sellele delegatsioonile andma volituse teha otsuseid. Kaalul pole mitte ainult vabade valimiste toetamine, vaid ka erakorralise toetuspaketi eraldamine, eriti kui võtame arvesse asjaolu, et egiptlased ise taotlevad Egiptusele finantsabi. Praeguse kriisi süvenemine võib kaasa tuua rahutuste kasvu ning demokraatiavastase meelsuse. Selleks et kasutusele võetavad meetmed oleksid tulemuslikud, tuleks konsulteerida Ameerika Ühendriikide diplomaatidega, kes on selle piirkonna poliitikaga lähedalt seotud.
Bastiaan Belder
(NL) Austatud juhataja! Kohutav poliitilise vabaduse puudumine koos valulise sotsiomajandusliku olukorraga tipnes mitme nädala pikkuste massidemonstratsioonide ning viimaks ka president Mubaraki taandumisega.
Kairo tänavatelt pärineva teabe kohaselt järgib veel ainult üks Egiptuse kodanik liikumiskeeldu: Hosni Mubarak. Siiski ei piisa ainult teravmeelsetest märkustest üksi tavalise egiptlase keskmise elukvaliteedi paranemiseks. Elukvaliteedi paranemine on kindlasti Mubaraki järglaste üks esimestest ülesannetest, kui nad soovivad uue protestide laine tekke ärahoidmist. Samal ajal ootame endiselt, et riigisisene demokratiseerumisprotsess käivituks. Selle protsessi rahumeelne kujunemine ei oleks oluline mitte ainult Egiptuse kodanikuühiskonnale, vaid ka tervele piirkonnale.
Toetan igasugust abi, mida Euroopa Liit selle kahekordse üleminekuprotsessi käigus pakub, ning see kehtib ka koptide haavatava olukorra ning Egiptuse-Iisraeli suhete kestuse kohta.
Barry Madlener
(NL) Austatud juhataja! Nüüd kui Egiptuses on olukord rahunenud, on aeg avada endi silmad ning vaadata, mis Põhja-Aafrikas tegelikult toimub.
Paljud protestandid ei soovi mitte demokraatiat, vaid šariaadi kehtestamist. Demonstratsioonide ajal oli kuulda sageli hüüdlauset "Allah akbari”. Ajakirjanikke kimbutati, ühte Hollandi korrespondenti ähvardati surmaga ning kõige kurvem asjaolu on see, et suurepärane Ameerika ajakirjanik Lara Logan langes märatseva rahvahulga seksuaalse ahistamise ohvriks.
Ahmadinejadi toetavatel diktaatoritel ning Al-Qaedal on kindlasti pidupäev. Moslemite Vennaskond saab nüüd jätkata oma püha sõda Iisraeli ning Lääne vastu.
Kutsun meie parlamendiliikmeid üles täna mitte naiivsetena käituma! Egiptlastel seisab ees tähtis valik. Kas islamistlik Moslemite Vennaskond tuleb võimule või saab Egiptus endale ilmaliku valitsuse? Šariaadi seaduse kohaselt ei oota koptidest kristlasi, apostaatidest moslemeid, naisi ning homoseksuaale Egiptuses hea tulevik. Kui Moslemite Vennaskonna islamistid saavad oma tahtmise, siis muutub Iisrael jälle kord vägivalla sihtmärgiks.
Ainukene õiglane seisukoht, mille saame täna heaks kiita, on järgmine: egiptlased, valige vabadus ja ärge valige šariaati! Islam ja demokraatia ei segune. Egiptuse uut põhiseadust ei tohi šariaadile üle anda. Imaamidel ei tohiks lubada poliitikuid ohjata. Hollandi Vabaduseparteil on julgust seda välja öelda. Kas parlamendil ning Euroopa Komisjonil on julgust seda täna välja öelda? See on küsimus, millele peame täna vastama.
Ioannis Kasoulides
Austatud juhataja! Hosni Mubaraki tagasiastumine annab märku pluralistlikule demokraatiale üleminekust, mis on vastus Egiptuse rahva püüdlustele.
Egiptuse sõjaväel on nüüd kohustus juhtida oma riiki väga lühikese aja jooksul tõelise demokraatia, sõltumatu kohtuvõimuga õigusriigi, hea valitsemise ning korruptsioonikahtlusega juhtumite puhul vastutuselevõtmise suunas. Sõjaväe juhatust on hoiatatud mitte valmistama pettumist noortele, kes olid demonstratsioonide eesliinil ning kelle esindajad tuleks üles kutsuda mängima oma rolli demokraatia ülesehitamisel ülemineku ajal.
Egiptuselt tulev sõnum on sõnum kõikidele araabia riikidele. Araabia riigid on meie partnerid ning meil ei ole mitte mingisugust kavatsuste neisse üleolevalt suhtuda või neile väljastpoolt midagi kehtestada. Samas on egiptlaste ja tuneeslaste neile mõeldud sõnum järgmine: "Reformimine - reformimine kohe. Demokratiseerige, valitsege hästi, võidelge korruptsiooniga või vastasel juhul seisate silmitsi rahva vihaga!”
See sõnum ei ole mõeldud ainult araabia maailmale. Eile edastati seda Türgis Diyarbakiris ning Teheranis ja teistes Iraani linnades. Inimesed suudavad selle ellu viia!
Richard Howitt
Austatud juhataja! Mul on hea meel, et kõrge esindaja on esimene ja kõige suurema kogemuste pagasiga diplomaat, kes Egiptust külastab, ning et selle arutelu järel on tal parlamendi toetus poliitvangide viivitamatule vabastamisele, rahumeelse protesti vägivaldse mahasurumise eest vastutavate isikute juriidilisele vastutusele võtmisele, varade külmutamisele ning minevikus toime pandud inimõiguste rikkujaid puudutavate teiste tegevuste elluviimisele.
Austatud volinik! See oli sotsiaalmeedia revolutsioon, mida plaaniti Interneti-kohvikus ning mille üks kangelane on Google'is töötav Wael Ghonim. Kuid sellised ettevõtted nagu Vodafone peavad võtma õppust oma teenuste pakkumise peatamisest ja peaksime neid kutsuma üles liituma koos inimõiguste organisatsioonidega üleilmse võrgustiku algatusega, mille kaudu nad demonstreerivad, et on valmis kaitsma sõnavabadust, kui see on ohus.
Lõpetuseks leian, et parlament hoidis ennast Tuneesia üle arutlemisel tagasi. Meie arutlesime Tuneesia üle, kui egiptlased tänavatele tulid, ning täna arutleme Egiptuse üle, kui peaksime endilt võib-olla küsima, kuidas saame paremini teotada demokraatlikku üleminekut nüüd Jeemenis, Süürias, Liibüas ja mujal araabia maailmas, enne kui inimesed peavad oma pealinnade tänavatel hukkuma ning Euroopa ja ülejäänud maailma seeläbi häbisse jätma.
Marielle De Sarnez
(FR) Austatud juhataja! Ma arvan, et ajalugu ei andestaks meile, kui me ei tuleks just toimunud ning endiselt toimuvate sündmustega toime. Seetõttu leian, et Euroopa Liidu jaoks on väga oluline suuta teha kiiresti järeldusi oma suhteliselt nähtamatust olekust, pehmelt öeldes hiljutiste sündmuste ajal.
Seetõttu leian, et tuleb kasutusele võtta kõik abinõud ning peame demokraatlikul üleminekuprotsessil pakkuma täielikku ja tingimusteta abi nii Tuneesias kui ka Egiptuses. Peame olema nende rahvaste poolt ning seda neile ütlema ning peame tegema endast kõik oleneva, et õigusriigi kontseptsioon kerkiks nende revolutsioonide ja muutustena tugevamalt esile, eriti Egiptuse puhul. Arvan, et ainult õigusriigi kontseptsioon toob endaga kaasa stabiilsuselemendi ning stabiliseerib terve piirkonna. Teisisõnu: see on väga oluline. Peame korraldama doonorkonverentsi ning kõige olulisem on see, et me ei kardaks. Need revolutsioonid on selliste tuneeslaste ja egiptlaste ilmalikud revolutsioonid, kes lihtsalt tahavad demokraatiat ja arengut, mis on olemuslikult seotud. Peaksime siiski oma naabruspoliitika üle vaatama ning analüüsima riikide suhete teemat, kuid ka seoseid erinevate avalike arvamuste vahel. See ongi parlamendi roll.
Sajjad Karim
Austatud juhataja! Võrreldes paar päeva siinsamas istungisaalis toimunud aruteluga, on tänane arutelu hoopis teistsugune. See on väga oluline, et Egiptuse rahvas teaks, et oleme neile toeks. Mul on hea meel asjaolu üle, et meie kõrge esindaja on praegu selles maailmaosas.
Egiptuse rahva saatus sõltub nüüd sellest, kas sõjavägi korraldab vabad ja õiglased valimised, et kujuneks välja selline ühiskond, mille eest nad oma elude ja verega tasusid. Rahvusvaheline üldsus peab nüüd tagama, et anname oma panuse ning aitame neil ehitada üles nende institutsioone ja võimaldame erakondadel areenile astuda ning selles valimisprotsessis osaleda. Loodan, et Euroopa Liit mängib selles protsessis oma rolli.
Lõpetuseks, austatud volinik, tahan öelda, et raha salaja kõrvalesuunamine arenevate riikide juhtide poolt on midagi, millega oleme väga hästi kursis. On aeg, et Euroopa ütleks, et keeldume olemast selliste inimeste tööriist, mille abil saavad nad rahalisi ressursse kõrvale suunata.
Pino Arlacchi
(küsib Barry Madlenerilt sinise kaardi küsimuse kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel) Austatud juhataja! Kirjeldati traagilist tulemust, mis kaasnes Egiptuse üleminekuga demokraatiale. Juba räägitakse sellest, et niikuinii võtavad islamifundamentalistid võimu ka demokraatlikult üle jne.
Kas te ei nõustu, et selliselt maalitud pilt on liiga tume ning vale? Miks ei arvesta me asjaoluga, et Lähis-Ida islamifundamentalismi ja terrorismi põhjused on tihedalt seotud türannide juhitud valitsustega ning nüüd on demokraatliku režiimil võimalus mõlemat põhjust vähemolulisemaks muuta?
Barry Madlener
(NL) Austatud juhataja! Ma juhin tähelepanu ühele tõelisele Egiptust varitsevalt ohule, nimelt sellele, et see võib islamistidest Moslemite Vennaskonna ohvriks langeda. Ma kutsun ka meid ning komisjoni sellele riskile vastu seisma ning saatma egiptlastele välja olulise sõnumi, et nad võivad meie abi unustada, kui valivad Moslemite Vennaskonna ning šariaadi. Leian, et see on väga oluline sõnum, mille peaksime täna välja saatma ning loodan, et toetate mind selles.
Cristian Dan Preda
(RO) Austatud juhataja! 18 päeva mässu, Hosni Mubaraki tagasiastumine ning sõjaväe ülemjuhatuse kontroll olukorra üle rajavad põhimõtteliselt teed üleminekule. Loodame, et saab olema üleminek demokraatiale. Olukord areneb kahtlemata kiirusel, mis tavaliselt revolutsioonilistele sündmustele omane on. Nagu teate, tühistati hiljuti põhiseadus ja parlament saadeti laiali ning põhiseaduse ülevaatamiseks moodustatud komisjon teeb ettepaneku teha muudatused kümne päeva jooksul ning korraldada kuue kuu jooksul seadusandliku kogu ja presidendivalimised.
Usun, et Euroopa Liit peab kasutama iga võimalust, et toetada mis tahes edasiminekut, mis demokraatlikule üleminekule viitab. Teisest küljest hoiatan mingil määral kiirustamise eest, sest need ülesehitusprotsessid nõuavad oma aega. Ärgem ka unustagem, et demokraatlikud jõud vajavad väga uuendamist ning kindlustamist, et poliitilisel maastikul ei tekiks tasakaalustatus!
Rosario Crocetta
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Egiptus: virtuaalsest kogukonnast Facebookis tõeliseks kogukonnaks, mille raames nõuavad miljonid inimesed õiglasemat varade jaotust ning suuremat õiglust ja protesteerivad korruptsiooni vastu. Peame sõdurite ja tankidega liikuma üleminekuperioodist edasi tõelisele demokraatiale: uus põhiseadus, uued valimised, surmanuhtluse kaotamine, inimlikumad vanglad, sotsiaalõigused ning vabadus.
See saab olema keeruline. Need, kes valmis idee nimel mis tahes meetmeid kasutusele võtma, hetkel ootavad. Tahame uskuda Egiptuse auväärsesse rahvasse, kes aga siiski pole kunagi demokraatiat kogenud. Tahame ilmalikku demokraatiat, kus on selge eristus religiooni ning poliitilise võimu vahel, ning sellist demokraatiat, mis lõimib vähemusi ning kehtestab tõelisi õigusi: õigused riiklikule tervishoiule, sotsiaalkindlustusele ning tööle.
Euroopa toetab seda käsitlusviisi, investeerides ressurssidesse, mis võimaldavad Egiptuses tõelise arengu edendamist: kaovad diktatuurid, kaob meeleheide ning kaob vaesus.
Edward McMillan-Scott
Austatud juhataja! Kolleegid said minult esmaspäeval e-kirja, kus kirjeldasin oma mitteametliku Kairo visiidi kogemusi eelmisel nädalavahetusel. See oli minu jaoks privileeg, viibida seal demokraatia ning inimõiguste asepresidendina.
Joannis Kasoulides viitas noorte rollile hiljutises Egiptuse revolutsioonis. Tal on täiesti õigus. Nende roll oli ülioluline. Just hiljuti rääkisin ühe organisaatoriga ning küsisin: "Kas oled endiselt optimistlikult meelestatud?” Ta vastas: "Loomulikult olen. Asjad liiguvad õiges suunas.”
Tekkinud on aga ka probleeme. Valimiste ajagraafik on vale ning põhiseaduse reformimise ajagraafik on liiga lühike. Vajame palju rohkem aega. Räägime küll Egiptusest, kuid see protsess on levimas. Oleks justkui 1989. aasta ning Euroopa Liit - täiskogu, komisjon, nõukogu ning Euroopa välisteenistus - vajab erimenetlusi ja meil kõigil on hea meel Catherine Ashtoni esialgsete pingutuste üle demokraatia nimel, kuid peame tegema ära palju rohkem. Peame reformi premeerima.
Nagu pühapäeval Kairos ütlesin ning loodan, et saan seda öelda veel paljude rahvaste seas, ei ole ma siin briti või eurooplasena, vaid Olen siin austatud egiptlasena. Endiselt olen.
Francisco José Millán Mon
(ES) Austatud juhataja! Vajame rohkem infot sõjaväe ülemjuhatuse plaanide kohta Egiptuses.
Üks spetsiifiline ettevõtmine on demokraatlike valimiste korraldamine kuue kuu jooksul, millele järgneb ekspertide juhitav põhiseaduslik reform. Lugesin aga, et Briti välisministri kohaselt näeme järgmisel nädalal uut valitsust, kuhu kuuluvad väidetavalt ka opositsiooni esindajad.
Usun, et me kõik nõustume sellega, et igal juhul on parim edasiliikumise viis üleminekuprotsess, mida kuni valimiste toimumiseni toetab võimalikult lai poliitiline konsensus. Samuti oleks soovitatav, et kõik sotsiaalsed jõud teeksid koostööd kindlustamaks, et seda üleminekut ei kimbutaks suured pinged.
Head kolleegid! Euroopa Liit peab toetama seda demokraatlikku protsessi ning selle edule kaasa aitama. Egiptus on oluline riik ning seal toimuvad sündmuseid tunnetatakse nii Vahemere ääres kui ka araabia maailmas. Seetõttu on mul hea meel paruness Catherine Ashtoni eelmise nädala Kairo külastuse üle.
Veel üks oluline märkus: tuneeslased ning egiptlased on andnud meile õppetunni inimeste vabaduse tahtest. Loodan, et välisministrid ei jäta seda õppetundi kahe silma vahele, kui hakatakse kujundama ühtset seisukohta Kuuba suhtes, mille eesmärk on saavutada demokraatlik üleminek selles riigis ning mis kaitseb neid, kes kaitsevad vabadust.
Kader Arif
(FR) Austatud juhataja ja volinik! Ei ole võimalik piisavalt sagedasti rõhutada, et see, mis toimub praegu Vahemere lõunakallastel ning täpsemalt just araabia maailmas, on ajalooline protsess, eriti just nendele rahvastele, kes pärast poolt sajandit, pärast seda, kui nende riigid saavutasid dekoloniseerimise järel iseseisvuse, saavad nüüd individuaalse ning kollektiivse vabaduse. Kuulen teid ütlemas, et tegemist on ajaloolise, kuid ootamatu sündmusega nagu kõik rahvarevolutsioonid. Siiski tingib see uus olukord täielikult meie visioonide, poliitiliste suuniste ning nende riikidega kujundatud suhete ülevaatamist. Ettepanekuid on tehtud.
Tõepoolest, ettevaatlikus, mis meie reaktsioone siiani on saatnud, on hõlpsalt ning murettekitavalt selgitatav meie stabiilsuse kinnisideega, mille all pean silmas seda ohutus-ennekõike-põhimõtet, mida toidavad meie hirmud. See on põhimõte, mille ainukesed eesmärgid olid immigratsiooni, terrorismi ning radikaalse islami vastu võitlemine, hõlmates muu hulgas mõnel määral majanduslikke huve, vähemalt juurdepääsu energiale.
Me aktseptisime autoritaarseid režiime, kui nende ainukene eesmärk oli meie hirmude kinnitamine. Inimeste vastuhakk on meie ebaõnnestunud poliitilised suunised selgesti välja toonud. Meil ei ole enam õigust jätkata, võttes oma analüüside aluseks samu hirme või - mis veel hullem - samu ksenofoobiatooniga tõekspidamisi. Seepärast peame seisma kõrvuti nendega, kes püüdlevad suurema vanaduse ning demokraatia poole kohtades, kus on võimalik olla moslem, demokraatlik ning omada ilmalikke tõekspidamisi. See on sõnum, mis meile saadetakse.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Austatud juhataja! Ülestõusud Tuneesias ja Egiptuses on juba paljudes moslemimaades põhjustanud poliitilise doominoefekti. Kogukonnad tõusevad üles aastakümneid allasurutud nõudmistega.
Ettevaatust! Miski ei ole lõppenud. Kõik alles algab. Uued katsumused ja uued väljavaated. Küsimus on aga see, mida teeb Euroopa? Mida ta saab teha ja mida ta peab tegema? Kindlasti mitte seda, mida ta hiljuti teinud on. Põhimõtteliselt on teda iseloomustanud tegevusetus ilma ühtekuuluvuse ja refleksideta. Mida hakkab ta peale näiteks uue immigrantide vooluga? Ega ometi ei hakka ta käituma nii nagu senini, mida iseloomustab solidaarsuse puudumine Põhja ja Lõuna partnerite vahel?
Seetõttu oleme meie ning meie kolleegid Küproselt, Maltalt, Prantsusmaalt, Hispaaniast ning Itaaliast esitanud komisjonile teemakohase küsimuse. Meie laiema naabruskonna areng saab Euroopa välispoliitika mõõdupuuks. Kas meid saadab edu või ebaedu? Aeg on otsa saamas. Lampedusa kutsub meid.
Carmen Romero López
(ES) Austatud juhataja! Ka mina ülistan paruness Catherine Ashtoni hiljutist reisi Tuneesiasse ning tema eelmise nädala reisi Egiptusesse.
Mida saab Euroopa teha, nagu eelmine sõnavõtja küsis? Hetkel on oluline, et annaksime selgelt nendele riikidele märku, et toetame neid. Geograafia ning ajalugu teevad Euroopast nende Vahemere piirkonnas asuvate riikide loomuliku liitlase. Praegu on õige aeg neile teada anda, kui olulised nad meile on, kui olulise muudatuse naabruskonna poliitikasse on nad endaga kaasa toonud ning milliseid uusi kõrgendatuid ootusi meil selle uue Vahemere piirkonna suhtes on, mille Egiptuse ja Tuneesia noored meie üllatuseks ning uskmatusest hoolimata esile kutsusid.
Peaksime nüüd seda üleminekut toetama, nagu teised sõnavõtjad on juba öelnud. Eelkõige peaksime toetamist alustama represseeriva süsteemi lõhkumisega, sest ärgem unustagem, et diktatuur kestab, kuigi diktaator on tagasi astunud, kaotades sõjalise eriolukorra ning abistades demokraatiat soosivaid jõude, et Euroopa saaks protsessile tõeliselt kaasa aidata ning et demokraatia muutuks tõeliselt konsolideerunuks ning oleks võimalik rajada uus partnerlus!
Instrumentide kohandamise kohta öeldu ei tule tühjalt kohalt. Tõde on see, et üks leht on ümber pööratud ning nüüd võtame ette uue puhta lehe.
Boris Zala
(SK) Austatud juhataja! Guy Verhofstadti öeldu kontekstist on selgelt aru saada, et Egiptuse demokraatlikud opositsioonilised jõud ei ole suutnud organiseerida ühist entiteeti, mis esindaks revolutsioonilisi jõude tänavatel. Üks asi on diktaatorist vabanemine, kuid demokraatliku režiimi juurutamine on midagi muud.
Kesk-Euroopa 1989. aasta revolutsioonide üks olulisimaid iseloomustavaid omadusi oligi suutlikkus rajada viivitamatult tõelisi organisatsioone, mis esindaks demokraatlikke, ilmalikke, revolutsioonilisi jõude.
Euroopa Liidu abile on siinkohal ruumi. See võib-olla olulisem kui rahastamine ja teised teemad. Need saavad tulevikus olema olulised.
Kes istuks praegusel hetkel laua taha ning hakkaks sõjaväe juhtidega siiralt läbirääkimisi pidama? Kes astub valimistel tõepoolest nende demokraatlike jõudude esindajana esile? Küsimust ei ole lahendatud ning Euroopa Liit saab siinkohal abi pakkuda. Kui seda suudetakse teha, siis ei pea me kartma, et Egiptus astub Iraanile sarnasele rajale, vaid vastupidi, võime kindlad olla, et Iraan valib Egiptuse raja.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Richard Howitt
Austatud juhataja! Soovin öelda oma sõbrale Boris Zalale, et mul on väga palju tema jagatud isiklikest revolutsioonikogemustest kasu olnud. Boris Zala, see arutelu hõlmab kahte küsimust, mille kohta sooviksin teie seisukohta. Rääkides sündmuste keerises olevatest inimestest, kui välisriigid ei kõnele demokraatia eest, siis kas see mitte ei aita äärmuslusele kaasa, selle asemel et takistaks seda? Kui välisriigid toetavad demokraatiat, siis kas seda tõlgendatakse sekkumise ja sobimatuna? Oleksin tänulik teie arvamuse eest.
Boris Zala
(SK) Tänan teid küsimuse eest! Minu arvates on meil nüüd piisavalt kogemusi diktaatorlike režiimide vastaste revolutsioonidega, et teada, kas sekkuksime oma soovitustega teiste riikide siseasjadesse. 1989. aastal olime olukorrast ilmselgelt teadlikud ning konsulteerisime mitmete välisriikides elavate inimestega. Peaksime toetuma enda ajaloolisele kogemusele. Saame nendele riikidele paljudes küsimustes nõu anda ning arvan, et kui see nõuanne on mõistlik, siis on see vastuvõetav.
Laima Liucija Andrikien
Austatud juhataja! Võttes arvesse Egiptuse arengu tohutut olulisust tervele regioonile ning ELi suhted selle maailma osaga, siis on väga oluline, et pööraksime õigel ajal tähelepanu ning näitaksime õigel ajal huvi ja võtaksime endale reageeriva rolli asemel proaktiivse rolli.
Kui rahvas, olgu nendeks siis egiptlased või kes tahes, tuleb kokku, et nõuda endale õigust demokraatiale, peaks EL nendele inimestele abi pakkuma, et nende unistust täita.
Võttes arvesse seda, et põhiseadus tühistati, parlament saadeti laiali ning aasta teise poolde plaanitakse presidendivalimisi, on väga oluline, et selles riigis suudetaks tagada vabad ja õiglased valimised. Inimesed kasutavad oma vaba meedia ning sõnavabaduse õigust.
Samal ajal ähvardab meid oht, et kui valimised korraldatakse ilma tugeva demokraatliku vundamendita, siis jah tõesti, on võimalik, et äärmuslased triumfeerivad.
Zuzana Roithová
- (CS) Austatud juhataja ja volinik! Toetan väga kindlalt kõrge esindaja tarvitusele võetud meetmeid, et aidata Egiptusel jõuda demokraatia ning jõukuseni ilma edasise verevalamiseta. Siiski ei tähenda see seda, et peaksime mööda vaatama üha kasvavast radikaalsete moslemite vägivallast kopti kristlaste suunas. Hoian kontakti kopte aitavate Euroopa kodanike ning tšehhidega, kuid nii käitudes seavad nad sõna otseses mõttes oma elu ohtu. Euroopa Liit peab avalikult paluma Egiptuse armeel näidata üles eeskuju, et nad karistaksid kristlaste tagakiusajaid. Samal ajal peaks Euroopa Liit aktiivselt aitama ohus olevaid kopte ajutiselt turvalisse riiki ümber kolida.
Soovin, et teeksite ettepaneku, mille kohaselt käivitaks nõukogu direktiivi 2001/55/EÜ alusel ajutised kaitsemeetmed koptide elude päästmiseks, kuni Egiptus nende jaoks turvalisemaks kodumaaks muutub. Volinik, kas saate seda teha?
Simon Busuttil
(MT) Austatud juhataja! Edaspidi vajame kolme asja. Esiteks vajame seda, et Egiptusele antaks üleminekuetapis viivitamatut abi nii, nagu seda on vaja pakkuda ka Tuneesiale, et nad saaksid töötada täisväärtusliku ning stabiilse demokraatia saavutamise suunas. Teiseks vajame pikaajalist plaani, mida kutsun Marshalli plaaniks, iga riigi jaoks, kes Tuneesiale ja Egiptusele sarnaselt plaanivad valida demokraatia suunas viiva tee. Seeläbi näitame, et ulatame abikäe neile, kes otsustavad valida demokraatia, ning demonstreerime, et demokraatia on edu eelkäija.
Lõpuks peame kogu oma Vahemere poliitika üle vaatama. Peame väärtustama ning tunnistama, et selles puudus vajalik visioon, mille abil oleks võinud mõista, mis oleks võinud araabia riikides juhtuda ning mis tõepoolest juhtus.
Ioan Mircea Paşcu
Austatud juhataja! Viimane kord väljendasid mõned meist oma frustratsiooni meie, ning kordan sõna "meie”, avalduste ja mitte tegevuste pehme tooni kohta, mis puudutasid Egiptuse sündmusi enne Mubaraki tagasiastumist. Loomulikult on Catherine Ashton oma positsiooni tõttu alasi ja haamri vahel, aga kui soovime, et ELi häält kuulda võetaks, siis peab see ka piisavalt tugev olema, et seda oleks võimalik kuulda.
Tulles tagasi Egiptuse juurde, siis oma kogemusest rumeenlasena arvan, et tõelised raskused alles algavad. Endise presidendi tagasiastumine ei lahenda kaugeltki nende muresid, vaid pigem komplitseerib ning mitmekordistab Egiptuse ühiskonna võimalikke probleeme. Mõned nendest võimalikest probleemidest, näiteks sõjaväe lubaduse murdmine organiseerida kindlaksmääratud ajal vabu valimisi või Iisraeliga sõlmitud lepingu tühistamine, mõjutavad meid otseselt.
Sellegipoolest olen kannustatud meie tahtest proovida, olles pidevalt kontaktis kohalike ametkondadega, püüdes selliseid probleeme ette näha ning valmistuda sekkumiseks kõige sobivamatel viisidel.
Alexandra Thein
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tulen Berliinist ning terve maailm rõõmustas koos meiega, Berliini elanikega, kui meie linna poolitav piir langes ning piirid avanesid kõikjal Ida-Euroopas. Nüüd, Egiptuse puhul, reageerisime liiga hilja, liiga ettevaatlikult ning eelkõige liiga külmalt. Miks me ei rõõmustanud? Iga teine meie suust tulev sõna puudutas stabiilsuse säilitamist. Kuid vabadus on igale maailma inimesele kõige olulisem.
Meie, sakslased teame eriti hästi, millest me räägime. Egiptuses ei olnud stabiilsust, seal oli allasurutus. Vabadus ning stabiilsus käivad alati käsikäes. Seetõttu ei tohiks me egiptlastele ette kirjutada, keda nad peaksid valima. Juhul kui valimised toimuvad õiglasel ning demokraatlikul viisil, peame tulemust tunnustama ja me ei tohi olla nii ülbed, nagu olime Palestiina või isegi Alžeeria puhul, et hakkame otsustama, kas tunnustame valituid või mitte. Peame tunnustama tehtud valikut.
Franziska Katharina Brantner
Austatud juhataja! Soovin Štefan Fülele öelda, et peame keskenduma tsiviilvalitsuse ülemineku nõudele ning kindlustama, et praegu võimul olev sõjaline režiim täidab oma lubadusi.
Põhiseadust koostav komisjon on nüüd vist moodustatud, kuid selles ei ole mitte ühtegi naist. Sellest on kahju, kui meenutame, kui palju naisi, noori naisi, oli tänavatel kindlustamaks, et see demokraatlik üleminek, see revolutsioon, hõlmaks kogu ühiskonda. Seega peame neid toetama. Peame nõudma, kui teie lähete sinna ja kui paruness Catherine Ashton läheb sinna, et saaksite naistega kohtuda. Et saaksite kohtuda mitte ainult nendega, kelle kohalolekut ja kaasalöömist võiks eeldada, vaid ka nendega, kes revolutsioonis osalesid ja keda nii sagedasti kuulda ei võeta.
Peame nõudma kõikide vangide vabastamist ning toimepandud vägivalla suhtes uurimise algatamist. Lõpetuseks mainin, et minu arvates oli paruness Catherine Ashtonil õigus: aeg on mõelda suurelt. Küsimus on ELi kaubanduses, viisades, rahas ning julguses.
Struan Stevenson
Austatud juhataja! Arutelu alguses ülistas austatud volinik nende noorte inimeste vaprust, kes tulid tänavatele Egiptuses ning Tuneesias ja sellele ülestõusule aluse panid.
Sajad tuhanded tulid esmaspäeval Teherani ja teiste Iraani linnade tänavatele ning need ülestõusud suruti julmalt maha. Nad purustati. Üks noor õpilane tapeti. Teisi on piinatud ning nad viidi vanglasse, kus nad kahtlemata hukatakse, kuna püüdsid selle fašistliku režiimi vastu välja astuda.
Miks me midagi kunagi sellist ei ütle, mis neid julgustaks? Miks oleme nagu halvatud, kui peame tegelema Teherani mulladega? Miks ei ütle me midagi hukkamõistvat 3400 opositsioonilise iraanlase psühholoogilise piinamise ja piiramise kohta Ashrafi laagris. Aeg on tegutseda ning näidata, et toetame Iraani opositsiooni!
Nikolaos Salavrakos
(EL) Austatud juhataja! Hiljutised ning väljakujunevad ülestõusud Vahemere-poolsel Aafrika äärel peaksid meid kõiki väga murelikuks tegema. Peame tuvastama nende ülestõusude põhjused: kas vaesus, religioon, ülekohus, korruptsioon või demokraatia ja vabaduse puudumine Mida need inimesed õigupoolest tahavad, kes mässavad režiimide vastu, kelle nad oma juhiks ja valitsejaks on valinud viimased 30-40 aastat?
Mulle tundub, et meile siin täiskogul meeldib endast mõelda kui täieliku demokraatia algusest ja lõpust. Esimene meie pakutav lahendus on raha. Neil oli raha ning mõned kavalad inimesed suunasid raha kõrvale. Siiski peame mõistma, et oluline küsimus on geopoliitiline ebastabiilsus, need muutused, mis võivad sellega piirkonnas kaasneda, rahva reaktsiooni mõju ning uued esilekerkivad tasakaalud.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austaud juhataja! Tänan austatud parlamendiliikmeid nende esitatud väärtuslike kommentaaride ning küsimuste eest! Olen täna väga väärtustanud seda võimalust vahetada arvamusi Egiptuse sündmuste ning parimate lahenduste teemal. Kuulsin palju asjalikke märkusi ning ettepanekuid ja edastan teie sõnumid komisjoni asepresidendile/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.
Analüüsime koos, kuidas nendele probleemidele kõige paremini reageerida, ning hoiame neid meie prioriteetide loendis kõrgel kohal, samal ajal, kui meie vastus Egiptusele välja kujuneb. Kinnitan teile, et kestva ülevaatusprotsessiga pöörame põhjalikku tähelepanu mõlemale olulisele elemendile: esiteks asjaga seotud riikide üleminek ja reformivajadused, kuid teiseks ka naabruskonna ning naabruspoliitika tohutute ja ajalooliste transformeerumiste strateegiline analüüs. Täiskogul on selles oluline roll.
Egiptlased on tõestanud oma suutlikust kujundada ise oma tulevikku. Nad soovivad demokraatiat ja sotsiomajanduslikke reforme ning Euroopa Liit peab olema suuteline demokraatlikke reformiprotsesse täielikult toetama. Nagu ma ütlesin, on praegu veel varased päevad, kuid Euroopa Liit on täiesti valmis kuulama ning reageerima egiptlaste endi nõuetele.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Kiidan teid selle eest, kuidas te täna silmsidet lõite! Kuulsin täna esimest korda, kuidas nimesid eelnevalt välja hõigati, kui kõnelejate arv oli piiratud, võimaldades nendel parlamendiliikmetel, kellel sõnavõtu võimalus puudus, oma tegevustega jätkata. Ma ei soovinud, et minuga arutluse ajal silmsidet loodaks, kuid märkasin, mida tegite, ning loodan, et teised istungi juhatajad võtavad selle käitumise omaks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Mariya Nedelcheva
, kirjalikult. - (FR) Egiptuse ametkonnad tegid plaane oma riigi põhiseaduse ülevaatamiseks. Rühm juriste on olukorraga kurssi viidud ning neil on kümme päeva oma muudatuste esitamiseks aega. See on väga hea uudis. Kõige vastuolulisemad paragrahvid, mis on eriti seotud just presidendi ametiaja arvude piiramatusega, piiravate nõuetega selle kohta, kes saab presidendivalimistel osaleda, valimiste vaatlusviisidega ning piiratud kaebuste võimaluste esitamisega pärast seaduslikke valimisi, tuleb üle vaadata. Demokraatlik üleminek on seega käimas. Samas pole põhiseaduse ülevaatamine ainuke probleem, millega tegeleda tuleb. Majanduslik heaolu ning sotsiaalne ühtekuuluvus on üliolulised tingimused inimeste vabanemiseks ning riigi tõrgeteta juhtimiseks. Euroopa Liit ei saa seista paigal ning vaadata muudatusi tegevuseta pealt. Pärast demokraatliku ülemineku tervitamist peab paruness Catherine Ashton uuendama partnerlusleppeid ning võtma õigusriigi põhimõtte, õigluse ning inimõigused oma südameasjaks. Neid väärtusi ei saa lubada jätta unarusse meie suhete stabiliseerimise ettekäändel.
John Attard-Montalto
kirjalikult. - Oluline on defineerida ELi rolli rahutuste keskel, mis mitmetes Araabia riikides ning eriti just Egiptuses toimuvad. Rahutused tulid kõigile üllatusena ning tundub, et sellise olukorra jaoks, mis ei ole kohalik, vaid laiaulatuslik, ei olnud varuplaani koostatud. Araabia maailmas muutusi esile kutsunud sotsiopoliitiline baas ei erine nende riikide omast, kes on nüüd üleminekufaasis, millest meie loodame väljakasvavat demokraatlikku keskkonda.
Paruness Catherine Ashton on ametlikult avalikult öelnud, et ELil on nn demokraatlik kutsumus kuulata muutust soovivaid inimesi, ning me oleme tunnistajaks muutuvale maailmale, sest araabia riikides toimuv avaldab mõju üleilmsetele poliitilistele, sotsiaalsetele ja majanduslikele probleemidele. Ühed eriti olulised teemad on julgeolek ning stabiilsus ning selles pole kahtlust, et see demokraatlik kutsumus puudutab peamiselt riike, kes on liidus teiste riikidega, kus hetkel on demokraatlikud poliitilised süsteemid. Hetkel ei ole teada, milleni see demokraatlik üleminekuprotsess välja viib või millise seisukoha traditsiooniliselt demokraatlikud riigid ning just EL kujundavad.
