Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0001/2011).
Komisjonile esitatakse järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: Euroopa rahaliste vahendite kasutamine
Financial Timesis hiljuti avaldatud artikli kohaselt on Euroopa Liit kasutanud ära ainult 10% 347 miljardist eurost, mis on eraldatud kuni 2013. aastani vaeste piirkondade arengu toetamiseks.
Samas artiklis väidetakse, et VKEdele eraldatud vahendeid kasutavad lõpuks rahvusvahelised ettevõtted (Coca-Cola, IBM, Nokia, Siemens) ning mõned suurettevõtted (Twinings, Valeo) kasutavad ELi vahendeid oma tegevuse üleviimiseks odavama tööjõuga riikidesse, ehkki selline tegevus on eeskirjadega selgesõnaliselt keelatud.
Milline on komisjoni seisukoht artiklis avaldatud teabe küsimuses ning milliseid lahendusi komisjon pakub, et edaspidi selliseid olukordi vältida?
Johannes Hahn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Komisjon toetab Financial Timesi põhjalikku uurimistööd, sest see aitab väga hästi kaasa ühtekuuluvuspoliitika tõhusust ja tulemuslikkust käsitleva avaliku arutelu avamisele ja laiendamisele.
Komisjon on teadlik tavapärasest aeglasemast tegutsemisest programmiperioodi alguses. Kõige värskemad andmed näitavad aga, et 2010. aasta neljandas kvartalis tegi komisjon ühtekuuluvuspoliitika raames rohkem makseid kui kunagi varem. Enamik tehtud maksetest olid vahemaksed, st liikmesriikides juba tehtud ja sertifitseeritud kulutuste tagasimaksed. Seega on eelmistest programmiperioodide näidete põhjal kindel, et kulutused ühtekuuluvuspoliitikasse suurenevad. ELi liikmesriikidele tehtud maksete tõhususe määrad on hetkel 21% Ühtekuuluvusfondist, 22% Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERDF) ja 23% Euroopa Sotsiaalfondist (ESF).
Mis puudutab rahvusvahelistele ettevõtetele ja suurettevõtetele antavat toetust, siis rõhutab komisjon, et ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärk on kasv ja uute töökohtade loomine konkreetsetes piirkondades ja liikmesriikides. Kõiki toetusi tootlikule investeeringule tuleb vaadelda selles kontekstis.
Töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamist on võimalik saavutada mitmetel viisidel, väikeste ettevõtete asutamisest kuni suurettevõtete toetamiseni. Ühtekuuluvuspoliitika sekkumisega toetatakse tootlikku investeeringut, mis on peamiselt suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, nagu on kindlaks määratud ERDFi ja ESFi eeskirjades. Komisjon rõhutas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli ka praeguste programmidokumentide üle peetud läbirääkimistel. Enamik tootlikust investeeringust ja investeeringust sisemise potentsiaali arengusse on suunatud VKEdele. Võib aga ka esineda juhtumeid, kus eeskirjadega kooskõlas rahastatakse suuremaid ettevõtteid, mis täidavad asjassepuutuvate rahaliste vahendite ja programmide eesmärke.
Kokku eraldati perioodil 2007-2013 ühtekuuluvuspoliitika raames ettevõtlustoetuseks 55 miljardit eurot, millest suur osa läks VKEde uuendustegevuse toetamiseks. Komisjon soovib juhtida tähelepanu sellele, et rahvusvahelised ettevõtted ei saa kasu ESFi laiendatud toetusest. Töötajad saavad kaasrahastatud väljaõppe. ESF toetab inimesi. Selle olemus on pakkuda töötajatele väljaõpet ja ümberõpet ning parandada nende oskusi, et valmistada inimesi ette töö leidmiseks ja aidata neil tööd leida. Selles ettevõttes töötav inimene võib leida end seotuna teise ettevõttega. Seega loeb oskuste kapital ja see, et töötajad on suutlikud jätkuvalt tööturul püsima, mitte väljaõpet pakkuva ettevõtte nimi ega liik.
Komisjon on seisukohal, et poliitilisest vaatenurgast ei tohiks ettevõtted saada Euroopa tasandil rahalisi vahendeid investeeringuteks, mis viiksid töökohtade kadumiseni samas ettevõttes Euroopa Liidu teises piirkonnas, sest sellisel juhul oleks ESFi investeeringu netomõju null või isegi negatiivne. Juhtudel, kus ühtekuuluvuspoliitika raames toetust saanud ettevõte viie aasta - või VKEde puhul kolme aasta - jooksul suletakse või kui projekti toetamine lõpetatakse, tuleb saadud toetus tagasi maksta.
Lõpetuseks - kuid see on väga oluline punkt - tahan öelda, et kuigi on valdkondi, kus tuleb veel palju ära teha, ei saa ega tohiks see jätta varju ühtekuuluvuspoliitika olulist head mõju. Tahan teile kinnitada, et komisjon ei kohku probleemide ees tagasi. Oleme varem tõepoolest esitanud ettepanekuid muudatusteks, millest mõned kasutusele võeti, ning jätkame ühtekuuluvuspoliitika arengu juhtimist. Ühtekuuluvuspoliitika toob selgelt kasu Euroopa Liidu vaesematele piirkondadele, kuid ka kogu Euroopale.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Ka mina soovin volinikku kvaliteetse teabe eest tänada. Tahaksin lisada järgneva kommentaari. Leian et selleteemalises arutelus peaksime keskenduma pigem edaspidistele meetmetele, mis on kavandatud samalaadsete olukordade vältimiseks, ja - kui lubate mul nii öelda - meie jaoks võib isegi olulisem olla küsida endalt, kas need arvud ei vähenda avalikkuse tähelepanu alla sattumisel kodanike usaldust ELi institutsioonide tegevuse vastu.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Tänan teid väga selgituse eest, sest see paneb aluse mõistlikule arutelule ja selgele kohustusele meie väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Lõppude lõpuks annavad just sellised ettevõtted kaks kolmandikku Euroopa töökohtadest ning nendelt laekub 80% maksudest. Seega on minu küsimus, kas te usute, et saame tulevikus oma teadustöö raamtingimusi ja infrastruktuuri mõnevõrra rohkem tugevdada?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Austatud juhataja! Mul on järgmine küsimus. Tõukefondidest ja eriti Euroopa Sotsiaalfondist tulev raha on väga tähtis. Selle eesmärk on parandada töötajate kvalifikatsiooni ja säilitada töökohti, et kvalifitseeritud inimesed seal töötada saaksid. Kas usute aga, et jõukate rahvusvaheliste suurettevõtete, kes peavad tõukefondidest või Euroopa Sotsiaalfondist raha saamiseks ka ise kaasa aitama, ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, kes soovivad ka oma töötajaid välja õpetada ja kvalifitseeritud töötajaid omada, vahel valitsevad võrdsed tingimused? Kas te ei kavanda sel puhul mingeid ettepanekuid, arvestades, et suurettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes ei kehti samaväärsed tingimused?
Johannes Hahn
komisjoni liige. - (DE) Austatud juhataja! Tänan teid küsimuste eest!
Mis puudutab teadustöö infrastruktuuri, siis väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted juba saavad märkimisväärseid rahalisi vahendeid Euroopa Regionaalarengu Fondist, eelkõige uuendustegevuse ergutamise valdkonnas, kus innovatsioonitoetuste summad ulatuvad kümnetesse miljarditesse eurodesse. Ajavahemikul 2000-2006 keskendus üle 30 000 ettevõtte selles valdkonnas fokuseeritud viisil. Pöörame tähelepanu tõsiasjale, et olulisemalt tähtsamana tuleb käsitleda ka teadustöö infrastruktuuri ja seda eelkõige tulevikus ning mitte vaid majanduse, vaid ka peamiste teadusuuringute valdkonnas. On võimalik, et toetame juba sel perioodil esimest korda selliste rahaliste vahenditega teadustöö infrastruktuuri projekti, mis on kaasatud ka ESFRI - Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegilise foorumi - tegevuskavva, sest sellesse projekti tehtud investeeringud on näidanud projekti pidevat mõju piirkonnas, kus luuakse töökohti ja mitte ainult teadusuuringutega seotud töökohti, vaid ka muid töökohti teadusuuringuid toetavates ettevõtetes, sest isegi teadustöö alusinfrastruktuur vajab teenuseid ja vahendeid. Teisisõnu võiks sellest saada regiooni konkreetse piirkonna - praegusel juhul ühe Ungari piirkonna - tõeline keskus. See peaks saatma välja sõnumi ka eesolevaks programmiperioodiks, võib-olla ülikoolidele, kel on lõpptulemusena samuti konkreetsed mõjud. Juba praegu toimub kaks kolmandiku ülikoolide teadustegevusest rakendusuuringute valdkonnas, mis toob lõpptulemusena kasu majandusele ning loob püsivaid töökohti.
Kui ma tohin pöörduda lugupeetud daami küsimuse juurde, siis Euroopa Sotsiaalfondi raames saavad toetust väljaõppeks üldiselt töötavad või ajutiselt töötud inimesed, et nende võimalused tööturul avarduksid. Selline väljaõppe võib toimuda ettevõttes, kus nad töötavad, või kui nad ei tööta, siis võib väljaõppe eesmärk olla parandada nende oskusi või lihtsalt üldist kvalifikatsiooni muude võimalike töökohtade jaoks. Ma võin tuua näite, millele te võib-olla vihjasite ja mis on põhjustanud palju kriitikat - täiendavat väljaõpet pakutakse näiteks McDonaldsi töötajatele. Siin tuleb teha selget vahet: tegemist oli täiendavate koolitusmeetmetega McDonaldsi töötajatele, et tõsta nende kvalifikatsiooni tööturul ja töömaailmas. Nagu te teate - lõppude lõpuks on seda kritiseeritud -, on McDonaldsi töökohad, kõnekeeles tihti MacJobs, üldiselt osalise tööajaga töökohad, mis ei nõua erilist kvalifikatsiooni ning mida täidavad tihti üliõpilased. Asi on nende inimeste oskuste tõstmises. Mis puudutab majasisest täiendavat kvalifikatsiooni, nagu selles projektis, siis näiteks McDonalds kandis kõik kulud ise. Teisisõnu püüame tagada, et töötajate täiendkoolitus keskendub nende isiklikele oskustele. Leian et seda teades ei ole vahet, kus need inimesed töötavad, vaid meie eesmärk peab olema hoopis täiendada iga indiviidi oskuste kvaliteeti, et muuta nad üha liikuvamaks muutuval tööturul paindlikemaks töötajateks, hoides nii ära võimalikult palju töötuse juhtumeid.
Teema: Euroopa mikrokrediidirahastu "Progress”
Euroopa mikrokrediidirahastu "Progress” rakendamine tundub kulgevat oodatust aeglasemalt, mis võib seada ohtu rahastu eesmärgi ja on selgelt vastuolus selle kiire vastuvõtmisega märtsis 2010.
Mida kavatseb komisjon teha selle protsessi kiirendamiseks ja kuidas ta kavatseb tagada selle, et Euroopa mikrokrediidirahastu "Progress” jõuaks kõige vähem kaitstud inimesteni, pöörates seejuures ühtlasi tähelepanu õigele geograafilisele tasakaalule?
Mida kavatseb komisjon teha selleks, et panna liikmesriigid rahastama nõustamis- ja koolitusprogramme ja ühtlasi tagada intressimaksete toetamine Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest, nii nagu kokku lepiti? Millega tagab komisjon selle, et teave Euroopa mikrokrediidirahastu "Progress” kohta jõuaks sihtrühmadeni?
Johannes Hahn
komisjoni liige. - Head kolleegid! Mul on hea meel teatada, et Euroopa mikrokrediidirahastu "Progress” mõlemad osad - nii tagatiste osa kui ka rahastatavate vahendite osa - on nüüd täielikult toimivad. Kõigest kolm kuud pärast otsuse jõustumist vormistas komisjon lõplikult Euroopa Sotsiaalfondi volitused alustada tagatiste andmist mikrokrediidi pakkujatele.
Eelmise aasta novembris asutas komisjon spetsialiseeritud investeerimisvahendi. Selle tulemusel alustatakse sellest kuust mikrolaenude andmist. Samuti on mul hea meel teatada, et komisjon on edukalt taganud Euroopa mikroettevõtjate täiendava rahastamise. Euroopa Investeerimispank lisab Euroopa Liidu panusele 100 miljonit eurot ja oodata on lisaaitajaid. Selle tulemusel ulatub mikrokrediidirahastu "Progress” raames antavate laenude kogusumma plaanitult 500 miljoni euroni. Selle rahaga toetatakse töötuid, sotsiaalselt tõrjutud või kaitsetus olukorras olevaid inimesi, kellele on tavaliste pangalaenude saamine raskendatud. Euroopa Investeerimispangale komisjoni antud volituste põhielemendid on nende sihtrühmadeni jõudmine ja geograafilise tasakaalu edendamine.
Seni heakskiidetud või ettevalmistamisel olevates tehingutes soovitatakse täita mõlemad eesmärgid. 2011. aasta algusest antakse mikrolaene Belgias asuva uue väikerahastamisasutuse kaudu, mis keskendub ebasoodsas olukorras olevatele linnapiirkondadele, ja Madalmaades asuva sihtasutuse kaudu, mis on suunatud inimestele, kellel puudub juurdepääs tavalistele pangalaenudele. EIB on teatanud, et ettevalmistamisel olevad tehingud on ka geograafiliselt tasakaalustatud. Umbes 40% nendest tehingutest hõlmavad Lääne-Euroopas ja umbes 60% Kesk- ja Ida-Euroopas investeerivaid vahendajaid. On hästi teada, et mikrofinantseerimine on kõige tõhusam siis, kui äritegevusega alustajatele ja mikroettevõtetele pakutakse samas ka tugiteenuseid.
Selleks võtab komisjon meetmed, et toetada Euroopa Sotsiaalfondi juhtivaid ja vahendavaid asutusi eraettevõtluse ja mikroettevõtete edendamise kiirendamises.
Praeguseks programmiperioodiks on liikmesriigid ettevõtluse arendamiseks eraldanud rohkem kui 2,7 miljardit eurot. Ettevõtjaid saab toetada ka intresside tagasimaksetega. Intresside tagasimaksmise toetamise või mittetoetamise üle otsustab aga konkreetne liikmesriik. Praegu on selle võimalikkusele vihjanud vaid üks riik, Leedu.
Lõpetuseks, komisjon edendab teabe andmist mikrokrediidirahastu "Progress” kohta. Mikrokrediidipakkujatele, kes kõige paremini sihtrühmadele vastavad, antakse teavet mikrolaenude kättesaadavuse kohta. Komisjon kasutab mikrokrediidirahastu edusammudest teavitamiseks olemasolevaid riiklike tööturuasutuste, ESFi ja valitsusväliste organisatsioonide võrgustikke.
Viimaseks, kampaanias "Noorte liikuvus” pööratakse erilist tähelepanu eri taustaga noorte inimeste võimalustele oma ettevõtluse alustamiseks ja mikrolaenude saamiseks.
Kinga Göncz
(HU) Austatud juhataja! Mul oli hea meel voliniku sõnavõttu kuulata ja tahaksin selgitada üht osa. Kui saime mõned nädalad tagasi komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga aruande, siis oli seal kogusummaks märgitud ainult 200 miljonit eurot. Üks minu küsimustest olekski, et esialgse lubaduse või kava kohaselt pidi see summa olema 500 miljonit eurot. Mind huvitab nende täiendavate rahaliste vahendite päritolu. Leian, et see on väga tähtis, sest tegemist on väga prioriteetse programmiga kriisi mõjude leevendamiseks, ja osaliselt just seetõttu kiirustasime selle vastuvõtmisega. Teine oluline küsimus on, kas liikmesriigid toetavad intressimaksete toetusi ning sotsiaalfondi koolitus- ja mentorluselemente. Ka see oli esialgses kavas ette nähtud ja siis unustas komisjon selle teema. Teabe levitamine ja selle jõudmise tagamine inimesteni on väga tähtis.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Tänan teid antud teabe eest! Nõustun teiega täielikult, et täna arutlusel olev instrument on väga tähtis. Märkida tuleb aga seda, et peame vastama ka küsimusele, millised riigid mikrokrediidirahastut kasutavad. Mulle tegi muret teie vastuse see osa, kus ütlesite, et peame tagama eri jaotustasemed riigiti ja geograafiliste piirkondade kaupa. Kas mõned riigid on seda instrumenti juba kasutanud?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Kahtlemata mõjutab majandus- ja finantskriis noori inimesi, kuid me ei tohi unustada ka üle 45-aastaseid inimesi, kes on töötud. Kuna mainisite, et 60% Euroopa mikrokrediidirahastust "Progress” läheb Kesk- ja Ida-Euroopale, siis huvitab mind järgmine: kas olete teinud kindlaks takistused, mis on siiani tõkestanud selle Euroopa piirkonna riike nimetatud instrumendist piisavalt kasu saama?
Johannes Hahn
komisjoni liige. - (DE) Tänan teid väga ülesnäidatud huvi ja kommentaaride eest! Mikrokrediidi teemaga tegeleb tegelikult mitu peadirektoraati ja konkreetsemalt haldab seda teemat sisuliselt Laśzló Andor. Tegemist on aga ka regionaalpoliitikaga seotud teemaga. Mis puudutab intressimäärasid, siis mõned liikmesriigid on määranud piirangu ehk n-ö tingimuse, mis on umbes 8- 9,5%. Siinkohal tuleb aga arvestada ka seda, et loomulikult on tegelike laenudega seotud üldkulud suhteliselt kõrged ja seetõttu kerkivad esile kulutused, mis tuleb katta, ja see küsimus on alati arutlusel olnud, ka selle instrumendi ettevalmistamisel. Tuli leida kuldne kesktee ja ma arvan, et see meil õnnestus.
Teise küsimuse juurde liikudes võin ma teile öelda, et praegu kasutatakse algatust "Jasmine” - mille eesmärk on pakkuda abi mikrofinantsasutustele asjakohaste ettevalmistuste tegemisel ja sillutada teed finantsvahendajate rajamisele ning väljaõppele - 15 institutsiooni ette valmistamiseks 15 eri riigis, millest 11 on Kesk- ja Ida-Euroopas ning neli Lääne-Euroopas. Ma ei suuda kõiki neid riike praegu peast nimetada, kuid peamiselt on tegemist uute liikmesriikidega ning me loodame, et tulevatel aastatel valmistatakse algatuse "Jasmine” raames ette veel 20 finantsvahendajat.
Mis puudutab viimast küsimust, siis pean paluma teilt kannatlikkust, sest improviseeritud vastust ma anda ei saa. Edastame vastuse kirjalikult, tuues seal üksikasjalikult ära juurdepääsu takistavad põhjused. Siiski võin kindlalt kinnitada, et sageli esinevad kommunikatsiooniprobleemid ja tihti on tõkkeid ka seetõttu, et paljud potentsiaalsed laenuvõtjad on isikud, kellele pank tavalaenu enam ei anna, ja seetõttu on selliste asutuste poole pöördumine seotud ka teatava ärevuse või tagasihoidlikkusega. Kui selline arusaam juurdub ja kinnistub, siis on vaja selles valdkonnas asjakohast teavet levitada.
Teema: Täiendavad toetusmeetmed VKEdele turismipoliitika rakendamiseks
Nii nagu teisigi majandusharusid, mõjutab järjest suurenev globaalne konkurents ka turismitööstust. Selleks et säilitada oma konkurentsivõimet turismisektoris, on Euroopa Liit Lissaboni lepingus sätestanud eesmärgi edendada selle majandusharu konkurentsivõimet ja luua ettevõtete arenguks vajalik keskkond. Et seda saavutada, tuleb täita järgmised eesmärgid: edendada innovatsiooni turismisektoris, parandada kõigi turismiteenuste kvaliteeti ja täiendada töötajate kutseoskusi. Kahjuks aga ei suuda turismisektori ettevõtted, kellest suur enamik on VKEd, alati neid eesmärke täita. Põhjuseks on mitmed eri tegurid, nagu piiratud rahalised vahendid, kvalifitseeritud töötajate nappus ja suutmatus kiiresti reageerida muutustele. Seetõttu on neil ettevõtetel vaja täiendavaid rahalisi vahendeid.
Kas komisjon ei arva, et oleks vajalik välja töötada asjakohane strateegia ja üksikasjalik tegevuskava, mis sisaldaksid just VKEdele suunatud toetusmeetmeid ja rahastamismehhanisme, et aidata sellel majandusharul raskustest üle saada?
Antonio Tajani
Austatud juhataja, head kolleegid! Nii nagu teisedki majandusharud, peab Euroopa turismitööstus seisma silmitsi üha suureneva globaliseerumisega.
See on ülesanne, mille komisjon on paljudel juhtudel juba esile tõstnud ja käsitlenud, eelkõige oma teatisega "Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”. Veelgi enam, eelmise aasta 30. juunil võttis komisjon vastu eriteatise turismi kohta, milles tehakse - kooskõlas Lissaboni lepingu ja uue Euroopa 2020. aasta strateegiaga - ettepanek luua turismitööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks ühtne tegevuskava, et kujundada Euroopa turismisektorist tõeliselt konkurentsivõimeline, nüüdisaegne, jätkusuutlik ja vastutustundlik tööstusharu.
See ühtne tegevuskava põhineb soodsa keskkonna loomise põhimõttel turismisektori mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamiseks. Selle saavutamiseks esitasime kolm konkreetset meedet, mille eesmärk on esiteks edendada Euroopa turismisektori konkurentsivõimet, teiseks edendada jätkusuutliku, vastutustundliku ja kvaliteetse turismi välja arendamist ja kolmandaks tõsta Euroopa mainet ja nähtavust säästvate ja kvaliteetsete turismisihtkohtade kogumina ning loomulikult kasutada ELi finantspoliitikat ja -instrumente senisest tõhusamalt turismitööstuse arendamiseks.
Edendatavad algatused peaksid andma turismisektorile instrumendid, mis on vajalikud turismiettevõtete katsumustega kohanemiseks, ning tegutsema turismitööstuse jätkusuutliku arengu, konkurentsivõime suunas. Loomulikult võetakse erimeetmeid, et edendada turismisektoris uuendustegevust, parandada turismiteenuste kvaliteeti ja täiendada töötajate kutseoskusi, sest me ei tohiks turismitööstust enam käsitleda ainult pereettevõtetest koosneva majandusharuna, vaid peame mõtlema ka sellele, kuidas seda nüüdisaegsemaks ja konkurentsivõimelisemaks muuta.
Toon mõned näited väljaõppe ja kutseoskuste kohta: käivitatakse platvorm "IKT ja turism”, et aidata turismisektoril ja selle ettevõtetel kohaneda uue infotehnoloogia arenguga ning tugevdada nende konkurentsivõimet. Kõik need ettepanekud ja ideed on hõlmatud komisjoni teatisse, mille nõukogu heaks kiitis ja mille üle parlamendis arutelu peame - raportöör on istungisaalis kohal.
Turismitööstuse ettevõtteid julgustatakse paremini kasutama liidu eri programme, nagu Leonardo programm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, programm "Erasmus noortele ettevõtjatele”, Euroopa Sotsiaalfond ja muud programmid. Veelgi enam, turismiteenuste mitmekesistamise edendamise ning Euroopa turismitööstuse nn virtuaalse vaatluskeskuse loomise strateegia aitab samamoodi turismisektori ettevõtetele soodsat keskkonda luua.
Lisaks pean rõhutama, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saavad rahastamisele juurdepääsul kasu muudest valdkondadevahelistest meetmetest. Mainiksin komisjoni, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga ühisalgatust JEREMIE, mille eesmärk on parandada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, eelkõige riskikapitali, laenude, tagatiste, mikrokrediidi ja muude tagasimakstavate toetuste vormis.
Lõpetuseks tooksin välja, et turismisektori väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on täielikult hõlmatud väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” raames esitatud meetmetega, mille eesmärk on edendada nende ettevõtete ettevõtluskeskkonda. Parlamendile saadetakse mõne nädala pärast uuendatud tekst.
Järelikult on väikettevõtlusalgatus "Small Business Act” ka kaitsev instrument väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, mis pakuvad turismisektori arendamise kontekstis tohutut potentsiaali, ja ma loodan, et suudame seda sektorit järgmisel aastal tugevdada, sest olen täiesti veendunud, et aluslepingus sätestatud Euroopa poliitikasuund võib anda lisandväärtuse sellele suurepärasele tööle, mille Euroopa piirkonnad ja liikmesriigid juba teinud on.
Seega võin selle küsimuse esitanud austatud parlamendiliikmele veel kord kinnitada, et oleme komisjoniga võtnud endale kohutuse kindlustada, et turismisektori väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid toetatakse ja abistatakse nende jõupingutustes ELi majanduslikele meetmetele juurdepääsemisel ning seda poliitilise strateegia raames, mille eesmärk on muuta turismitööstus meie majandus- ja tööstuspoliitika üheks peamiseks sektoriks.
Zigmantas Balčytis
(LT) Austatud juhataja! Tõenäoliselt loodavad kõik siinviibijad, et teie prognoosid turismi arendamise kohta tõesti reaalsuseks saavad ja et seda majandusharu mitte ainult ei arendata, vaid muudetakse ka investeeringutele soodsaks. Nagu teate, on turismitööstust Euroopa Liidus siiani ebaühtlaselt arendatud ning selleks on objektiivsed ja subjektiivsed põhjused. Mul on küsimus. Läänemere strateegias on ühe põhieesmärgina loetletud Läänemere piirkonna atraktiivsus ja juurdepääsetavus. Mida täpselt selles valdkonnas aastaga saavutatud on?
Carlo Fidanza
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Tahaksin tänada Zigmantas Balčytist selle küsimuse eest, millega tuuakse meie arutelu keskmesse küsimused, mida parlamendil järgmistel kuudel taas kord võimalik käsitleda on ning seda oma raportis, mille eest mina vastutan.
Kõigepealt tuleb meil avaldada austust komisjoni asepresidendile Antonio Tajanile, kes on andnud Lissaboni lepingus sätestatud Euroopa uuele turismipoliitikale tugevat hoogu eelmise aasta juunis vastu võetud komisjoni teatisega ja sellega seotud rakenduskavaga, mida esitleti mõned nädalad tagasi. Nendes kahes dokumendis keskendutakse eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning turismitööstuse konkurentsivõimele, pöörates erilist tähelepanu uuenduste ja väljaõppega seotud teemadele.
Rahastamise puhul tuleb meil tegutseda kahel rindel: esiteks tuleb tõsta teadlikkust juba olemasolevate rahaliste vahendite kohta ning tagada nende parem kasutamine ning teiseks peab parlament korraldama jõulise kampaania - austatud juhataja, sellega ma lõpetan -, et kaasata finantsraamistikku 2014-2020 spetsiaalsed rubriigid turismipoliitika jaoks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mõned riigid kasutavad turismitööstuse arendamiseks näiteks piirkondlikku konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi või rakenduskava ning - Ühendkuningriigi või Kreeka puhul - regionaalarengu rakenduskava. Tahaksin küsida, kas teil on kavas luua Euroopa tasandil tegevuskava, et suurendada VKEde osalust turismitööstuse arendamiseks mõeldud Euroopa tasandi rahalistele vahenditele juurdepääsul?
Antonio Tajani
Austatud juhataja, head kolleegid! Tahaksin tänada Zigmantas Balčytist, et ta on võimaldanud mul kõneleda teemal, mis minu kui voliniku vastutusalas olevatest teemadest mulle endale kõige südamelähedasem on. Euroopa esimese turismivolinikuna usun, et turismipoliitika on sarnaselt tööstus- ja kosmosepoliitikaga prioriteet.
Konkreetse vastuse andmiseks on lisaks poliitilistele algatustele, mida ma alates volinikuks saamisest rakendada püüdnud olen, keskne küsimus aga Carlo Fidanza sõnavõtus tõstatatu: kuna turismipoliitika enne Lissaboni lepingu jõustumist ELi vastutusalasse ei kuulunud, siis ei hõlma praegune finantsraamistik rahalisi vahendeid, mida EL turismitööstusele tugeva tõuke andmiseks vajab.
Meil on huvitavad programme, nagu Calypso, mida Hispaanias on laiendatud minu arvates mõnede väga heade piirkondlike algatustega. Mõistan aga selgelt, mida Carlo Fidanza parlamendi esitatavas raportis öelda tahab, ja toetus on olemas, sest järgmises finantsraamistikus turismipoliitikale mõeldud rahalisi vahendeid suurendatakse. Neid võidakse suurendada kaheksandas raamprogrammis või erakorraliste eelarveridade lisamisega. Tähtis on aga see, et parlament probleemi nähtavale toob, sest raske on anda konkreetseid vastuseid, kui majanduslikud vahendid paigas ei ole.
Sellele vaatamata ei tähenda see aga, et me suure pühendumusega ei tegutseks. Nagu teate, on võetud lõputuid algatusi, Belgia eesistumine korraldas suure ürituse Maltal ja Ungari eesistumine on juba teatanud spetsiaalselt turismitööstusele pühendatud suure ürituse korraldamisest - see oli meie mõned päevad tagasi Budapestis toimunud esimese kohtumise teema.
Mul on hea meel, et Zigmantas Balčytis tõstatas Läänemere piirkonna turismitööstuse küsimuse: see majandusharu ei ole seotud ainult Vahemere piirkonna riikide - Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Kreeka ja Malta - majandusega. Turismitööstus on ülioluline sissetulekuallikas kogu Euroopa Liidule, sealhulgas Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, millel on oma vaatamisväärused ja võimalused, mida arendada.
Balti riikide kohapealt usun, et üks küsimusest - mida on muide käsitletud ka eelmise aasta 30. juunil vastu võetud tekstis - on seos uute esilekerkivate klassidega, Venemaa uue keskklassiga. Miljonid Venemaa kodanikud plaanivad turismiga seotud tegevusi ning soovivad seega oma riigist välja reisida.
Meil on probleem viisadega. Usun, et sama probleem on ka Hiina puhul. Euroopa Komisjon ja turismiministrid on võtnud endale kohustuse püüda nii Venemaalt kui ka Hiinast tulevate potentsiaalsete külastajate probleemile lahendus leida. Tahame asju kiirendada ja nendele külastajatele meie riikidesse sissepääsu lihtsamaks muuta. Veelgi enam, Venemaale lähemal asuvad Balti riigid võivad samuti esilekerkiva keskklassi turistide võõrustamisest potentsiaalset majanduslikku kasu lõigata.
See on üks meie turismipoliitika arendamise keskseid teemasid ning mind julgustab ka tõsiasi, et paljud ministrid eri liikmesriikidest, sealhulgas Ühendkuningriik - kohtusin mõned nädalad tagasi Londonis Ühendkuningriigi uue turismiministriga - ja Prantsusmaa, on võtnud endale kindla kohustuse ELi turismipoliitikat toetada.
Tähtis on määrata kindlaks hulk juurdepääsuteid, sest Euroopa peab pakkuma lisandväärtust. Mul on hea meel, et volinik Vassiliou püüdis täna vastu võetud sporti käsitlevasse teksti kaasata punkti, et suured spordisündmused, nagu eesolevad olümpiamängud Londonis, on suur võimalus kogu Euroopa Liidule.
Lühidalt peame tagama, et iga ELi riik saaks toimida kui värav, mille kaudu turistid saavad riiki siseneda ja seda külastada ning seejärel külastada ka teisi Euroopa riike.
See on lisameede, mille Euroopa Komisjon võtma peab, ning nii palju, kui mina tean, on parlamendi toetus ülioluline. Tänan teid juba ette edaspidiste jõupingutuste eest, sealhulgas turismipoliitika alases arutelus, kuid ka kõigis aruteludes, mis puudutavad eelseisvaid eelarvemeetmeid!
Teine osa
Teema: Algatused ja programmid kõrghariduse ajakohastamiseks
Mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides on viidud läbi uuringud, et teha kindlaks, kuidas kõrgkoolid on kohanenud tööturu uute vajadustega ning millised on lõpetanute võimalused leida tööd pärast õpingute lõpetamist. Kahjuks selgus uuringutest, et paljud ülikoolid valmistavad ette spetsialiste juba küllastunud turu jaoks. Kõrgkoolide programme ei töötata alati välja tööturu vajadusi silmas pidades ning seetõttu on kõige raskemas olukorras äsja õpingud lõpetanud noored. Komisjoni 2011. aasta tööprogrammis on viidatud kõrghariduse ajakohastamisele. Tööprogrammis täpsustatakse, et võidakse esitada ettepanekuid kõrgkoolide tegevuse hindamist ja selle läbipaistvust käsitlevate süsteemide kohta.
Kas komisjon võiks sellega seoses täpsustada, milliseid konkreetseid programme ja näidisalgatusi kavatseb ta vastu võtta, et ajakohastada kõrgharidust Euroopas? Kas komisjonil on kavas töötada välja konkreetne strateegia kõrghariduse ajakohastamiseks, et kõrgkooli lõpetanud noortel oleks võimalik leida töö võimalikult kiiresti? Kui palju kavatseb komisjon tulevikus investeerida sellistesse noortele suunatud programmidesse ja algatustesse?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Haridus on üks põhiteguritest, mis määrab töö konkurentsivõime. Kõrgharidusega inimestel on 40% väiksem risk töötuks jääda kui ainult keskharidusega inimestel. Siiski on töötute ja alla oma kutseoskuste töötavate noorte arv tänapäeval vastuvõetamatult kõrge. Liiga paljudel õpinguid lõpetanud noortel on probleeme üleminekuga tööturule ja enda haridusele vastava kvaliteetse töökoha tagamisega.
Loomulikult alustatakse jõupingutustega töö konkurentsivõime arendamiseks juba ammu enne kõrgharidust. Komisjon teeb koostööd liikmesriikidega, et määrata kindlaks oskused või põhipädevused, mida noored koolis omandama peavad. Tänapäeva noored inimesed vajavad üleilmastunud majanduskontekstis edu saavutamiseks laialdasemaid oskusi kui kunagi varem. Paljud hakkavad tööle kohtadel, mida praegu veel ei ole. Paljud vajavad süvendatud keelelisi, multikultuurseid ja ettevõtlusoskusi. Tehnoloogia muudab maailma jätkuvalt selliseks, mida me ettegi kujutada ei suuda, ning seega muutub suutlikkus pidevalt õppida ning ajaga kaasas käia töö konkurentsivõime oluliseks teguriks.
Ülitähtis on ka juhendamine. Noorte ees on järjest suurenev hulk hariduslikke valikuid. Nad peavad olema suutelised tegema teadlikke otsuseid. Nad peavad saama paremat teavet haridus- ja koolitusvõimaluste kohta, samuti peavad nad saama selge ettekujutuse töövõimalustest. Tööturuasutuste kindlal osalusel tuleb edasi arendada kvaliteetset karjäärinõustamist ja kutsesuunitlust.
Kui nüüd kõrghariduse juurde tagasi pöörduda, siis nagu teate, käivitas komisjon hiljuti Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse "Noorte liikuvus”, millega kavatsetakse haridus ja koolitus noorte inimeste vajadustele vastavamaks muuta. Alustame nüüd selle strateegia eri osade rakendamisega. Komisjon kavatseb sel aastal esitada uue teatise kõrghariduse ajakohastamise kohta. Me hindame edusamme kõrghariduse vastavamaks muutmisel teadmistepõhise ühiskonna vajadustele, sealhulgas töö konkurentsivõime valdkonnas. Määrame kindlaks põhiülesanded tulevikus ja kavandame oma reageeringu.
Komisjon tugevdab nende jõupingutuste osana Euroopa alust ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks eesmärgiga suurendada üliõpilaste töö konkurentsivõimet ja arendada välja hariduse roll teadmiste kolmnurgas. Globaalsemas ja mobiilsemas maailmas võib kõrgharidusasutuste töö läbipaistvus ergutada nii konkurentsi kui ka koostööd ning olla edaspidise arengu ja nüüdisajastamise stiimul. Rahvusvahelised paremusloendid võivad ülikoolide tööst aga ebatäieliku pildi anda. Sel aastal esitleb komisjon teostatavusuuringu tulemusi, et töötada välja alternatiivne mitmemõõtmeline paremusjärjestuse süsteem, mis kajastab kõrgharidusasutuste mitmekesisust.
Euroopas on vaja paremini ette näha neid oskusi, mida homme vajame. Just seetõttu esitas komisjon algatuse "Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, mis käib käsikäes meie algatusega "Noorte liikuvus”. Algatuses "Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” vaadeldakse seda, kuidas aidata noori inimesi tööl konkurentsivõimelisemaks muuta. Eelkõige peame inimestele andma vajalikke oskusi, et nad meie kiirestimuutuva ühiskonnaga kohaneda suudaksid. Meie uus ülevaade oskuste kohta ELis, mis valmib 2012. aastaks, aitab prognoosida mitte ainult neid oskusi, mis töötajatel tänapäeval olema peavad, vaid ka selliseid oskusi, mida neilt tulevikus nõutakse.
Sel kevadel kavatseb komisjon esitada Euroopa uued teetähised õppimise liikuvuse ja hariduse rolli kohta inimeste töö konkurentsivõime ettevalmistamises teadmistepõhisel tööturul.
Lõpetuseks ELi programmid, millega toetatakse haridust, koolitust ja noori, sealhulgas sellised liikuvusprogrammid nagu Erasmus, võivad aidata noortel väärtusliku rahvusvahelise kogemuse omandamise ja intellektuaalse mõistmise väljaarendamise kaudu oma võimalusi tööturul edendada.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Austatud juhataja, volinik! Tänan teid väga põhjaliku vastuse eest! Tahaksin siiski esitada lisaküsimuse. Euroopa Liit peab tagama kõigile kodanikele õiguse saada kvaliteetset kõrgharidust. Liikmesriikide kõrgharidussüsteemides, kulutustes kõrgharidusele ja õpingute eest tasumiseks antavate laenude tingimustes on aga palju erinevusi. Õpingute eest tasumiseks võetavate laenude kõrged intressid ja ebasoodsad laenu tagasimaksmise tingimused takistavad tihti noortel inimestel oma riigis kõrgharidust omandamast ja soodustavad ajude äravoolu teistesse riikidesse. Kas Euroopa Komisjon kavatseb avaldada suunised õppelaenude andmise soodustingimuste kohta?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Austatud juhataja! Tahaksin küsida vaid ühe küsimuse, kuigi võiksime praegusel hetkel paljusid teemasid arutada. Tahaksin volinikult küsida, kas on tehtud midagi Euroopa üliõpilasvahetusprogrammide rahaliste vahendite suurendamiseks. Mulle on jäänud mulje, et Erasmuse ja teiste programmide rahastamise tase on mitu aastat sama olnud. Praegusel hetkel on need määratud summad kindlasti väga väikesed.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud volinik! On tõsi, et see kindel teema kuulub subsidiaarsuse valdkonda. Liikmesriikidele annab nende programmide rahastamiseks vahendeid aga Euroopa Liit. Näiteks said viimase, kolmanda ühenduse abi raamprogrammi raames sel eesmärgil ühenduse rahalisi vahendeid paljud liikmesriigid. Mul on väga spetsiifiline küsimus: kas komisjonil on andmeid sellistele liikmesriikidele antud ja antavate rahaliste vahendite tulemuslikkuse kohta?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Käsitleksin kõigepealt küsimust kõrgharidusasutuste erinevuste kohta: täpselt nii see on! Just seetõttu tahame, et ülikoolide registrid oleksid läbipaistvad. Just sel eesmärgil lõpetame praegu teostatavusuuringut, mille põhjal söandame lähemalt uurida ülikoolide paremusjärjestust, kaardistamist ja standardeid, et pakkuda üliõpilastele teavitatumaid valikuvõimalusi. Eesmärk on, et üliõpilased teaksid täpselt, kus õppida, mida õppida ja milline on selle ülikooli standard, kuhu nad sisse astuda soovivad.
Maksude suhtes olen teiega nõus, et kõrgete maksude kohta tuleb anda õiglaseid laene, aga nagu te kindlasti teate, kuulub see liikmesriikide pädevusse. Me teame, et majandusteadlased on üksmeelel selle suhtes, et haridusse tehtud investeeringud annavad pikemaajalisi tulemusi, mistõttu soovitan valitsustel alati tungivalt mitte kärpida investeeringuid ülikoolidesse ega haridusse üldisemas mõistes.
Veelgi enam nõustun austatud Euroopa Parlamendi liikmega, kes püstitas küsimuse liikuvuse toetuste, nagu programm Erasmus, ebapiisavuse kohta. Just seetõttu teeme taas kord teostatavusuuringu - London School of Economics'i uuring, millega jõuame loodetavasti paari kuu pärast valmis -, mille põhjal hindame koos Euroopa Investeerimispangaga võimalust luua Euroopa õppelaen liikuvuse otstarbeks. Olen kindel, et see annab kõigile üliõpilastele, nii vähem kui rohkem majanduslikult kindlustatutele, võimaluse nendest suurepärastest liikuvuse toetustest kasu lõigata.
Georgios Papanikolau puudutas oma küsimuses struktuurilise arengu rahalisi vahendeid, millele tuginedes valitsused oma hariduse infrastruktuuri üles ehitada saavad. Kahjuks ei kuulu struktuurifondid minu vastutusalasse, kuid ma uurin volinik Hahnilt, kas liikmesriigid on selliste toetuste tulemuste kohta aruandeid esitanud, ja kui on, siis annan sellest teile kindlasti teada.
Teema: Õpilaste õpitulemuslikkus ELi liikmesriikides
OECD hiljuti avaldatud rahvusvahelise õpitulemuslikkuse hindamise uuringu (2009. aasta PISA uuring) kohased 15aastaste õpilaste tulemused näitavad üldiselt, et ELi konkurentsivõime on tõsises ohus, sest lugemisoskuses (tase 5-6) olid ainult kaks ELi liikmesriiki parima 10 riigi seas. Matemaatikas on 10 parima seas ainult kolm ELi liikmesriiki ja ükski neist ei ole parima viie seas. Arvestades, et aastal 2020 osalevad nii need noored kui ka nende nooremad kaasõpilased aktiivselt tööturul või on tööturule integreerumas, tuleb liikmesriikides võtta viivitamatult tõhusaid meetmeid koolihariduse kvaliteedi oluliseks parandamiseks.
Kas komisjon kavatseb viia läbi ülalnimetatud uuringu põhjaliku hindamise ja anda liikmesriikidele konkreetseid soovitusi äraproovitud meetodite kohta? Kas on kavas välja töötada programm äraproovitud meetodite levitamiseks või luua foorum, kus arutada olemasolevaid probleeme? Kas liikmesriikidega tuleb rääkida sellest, milliseid meetmeid tuleb tulemuste parandamiseks võtta?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Nagu teate, otsustavad riigi haridussüsteemi korralduse üle liikmesriigid. See on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 165. Sellele vaatamata teeb komisjon liikmesriikidega koostööd, et soodustada vastastikkust õppimist ja paremate tavade vahetamist.
Nagu Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud, on Euroopa tulevikuks teadmistepõhise ja kaasatud ühiskonnana ülioluline, et haridussüsteemid reformitaks ja nüüdisajastataks maailma parimatele haridussüsteemidele vastavaks. OECD PISA uuring on nende muudatuste tegemisel oluline allikas. Viimane PISA uuring, mille tulemused avaldati 2010. aasta detsembris, annab ELi liikmesriikidest segase pildi. Mõnede riikide haridussüsteemide puhul on näha märkimisväärset arengut, kuid üldiselt on vaja veel palju teha, et edu saavutada. Need tulemused aitavad oluliselt kaasa tulevastele komisjoni ja liikmesriikide muudatustele.
2009. aasta mais nõukogu vastu võetud Euroopa sihttaseme eesmärk on põhioskuste piisava taseme saavutamine lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes, kutsudes üles vähendama madala õpiedukusega 15aastaste osakaalu 2020. aastaks alla 15%
Tahaksin nüüd lugeda ette väga asjakohase koha PISA aruandest. Viletsa kirjaoskusega õpilaste arv, mis tõusis võrreldes 21%-ga 2000. aastal 24%-ni 2006. aastal, langes 2009. aastal 20%-ni. Sellele vaatamata ei saavutatud OECD sihttaset vähendada 2000. aasta osakaalu 20% pealt 17% peale 2010. aastal.
Puudulike matemaatika- ja loodusteaduste teadmistega õpilaste arv on alates 2006. aastast vähenenud. Loodusteadustes saavutati matemaatikaga võrreldes rohkem edusamme ning teadmised loodusteadustes on praegu matemaatikaga võrreldes paremad.
Kui käsitleda tugeva lähtepunktina 2006. aastat, siis on EL 2020. aastaks seatud puudulike oskustega õpilaste osakaalu puhul edu saavutanud. Keskmiselt oli 25 liikmesriigis, mille kohta andmed saadaval on, nendes kolmes valdkonnas puudulike oskustega õpilasi 2006. aastal 22,5% ja 2009. aastaks oli nende osakaal vähenenud 19,6%-ni. Seega näeme, et üldiselt on Euroopa Liit edu saavutanud.
Muidugi analüüsib komisjon PISA uuringu tulemusi ning avaldab tehtud järeldused 2011. aastal oma järgmises iga-aastases arenguaruandes sihtmärkide kohta. 2010. aasta novembris kutsus nõukogu üles komisjoni ja liikmesriike fokuseerima oma ühistegevust järgmistes valdkondades: õppekava kujundamine; lugemis- ja kirjaoskuse ning matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia õppimise motiveerimine; uute tehnoloogiate mõju põhioskustele ja nende kasutamine, et aidata õppijatel saada iseseisvaks ning säilitada motivatsiooni, soolised erinevused õpitulemustes ja hoiakutes; õpilaste tausta ja põhioskuste valdamise taseme vaheline seos ning lõpetuseks õpetajate ja õpetajate koolitajate ning koolide eetose ja omadustega seotud küsimused.
Oma järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles moodustama ka kõrgetasemelist kirjaoskuse töörühma ja temaatilist matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia töörühma.
Kõrgetasemelise kirjaoskuse töörühma tegevuse kavatsen käivitada 1. veebruaril. See töörühm esitab parimatel tavadel ja teadusuuringutel põhinevad poliitilised meetmed, mis aitavad liikmesriikidel parandada põhioskuste tagamise järjepidevust ja tulemuslikkust elukestva õppe strateegiate raames. Töörühm teeb oma tööst kokkuvõtte ning avaldab 2012. aasta keskel aruande.
Veelgi enam, temaatiline matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia töörühm on juba asutatud. See koondab riikide poliitikuid ja spetsialiste vastastikuse õppimise ja parimate tavade vahetamise alusel. See temaatiline töörühm määrab kindlaks ja levitab poliitilisi meetmeid, et parandada puudulike põhioskustega õpilaste olukorda riiklikul tasandil.
Pean rõhutama ka seda, et elukestva õppe programmi Comenius meetmed keskenduvad teiste prioriteetide hulgas ka loodusteaduste ja matemaatika õppimise motiveerimisele ja kirjaoskuse parandamisele.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Austatud juhataja! Tahan küsida, et kas mõnes riigis on ehk tehtud uuringuid, mis selgitaksid õpilaste madalaid tulemusi ja saavutusi. Kas tegemist on rahaliste või struktuuriküsimustega? Milline on teie seisukoht alghariduse kohta? Uuring teostati ülema astme õpilaste seas, aga kuidas on olukord veel nooremate õpilaste hulgas, kes oma õpinguid jätkata kavatsevad?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Võin teid varustada kõigi üksikasjalike andmetega, mis meil eri liikmesriikide kohta olemas on. Me ei ole neid analüüsinud - meie töö ei ole selgitada, miks mõnede liikmesriike tulemused on halvemad kui teiste, kuid oma töö jooksul vahetasime parimaid tavasid. Mul on väga hea meel öelda, et mõned häid tavasid järginud riigid on alates 2006. aastast enamiku näitajate puhul väga palju edu saavutanud.
Mis puudutab algkooli, siis kahjuks ei ole meil selle kohta PISA uuringuga sarnaseid uuringuid. Sellist uuringut ei ole olemas.
Teema: Digitaalsete turgude killustatus ja selle mõju haridussüsteemidele ja geograafiliselt eraldatud piirkondadesse investeerimisse
Vastavalt komisjoni teatisele Euroopa digitaalse tegevuskava kohta koosneb Euroopa endiselt erinevatest riiklikest võrguturgudest ning eurooplased ei saa kasutada ühtse digitaalse turu võimalusi probleemide tõttu, mida on võimalik lahendada, nagu ebapiisav investeerimine võrkudesse. Seetõttu on paljudes eraldatud piirkondades (mägised piirkonnad ja saared) pakutav haridus tehnoloogia seisukohast maha jäänud ja see mõjutab ka kõnealustesse geograafilistesse piirkondadesse investeerimist. Kas komisjon võiks vastata järgmistele küsimustele?
Kuidas kavatseb komisjon võidelda digitaalsete turgude killustatuse vastu, kui arvestada, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor moodustab 5% Euroopa SKPst ja selle turuväärtus aastas on 660 miljardit eurot ning see aitab kaasa üldisele tootlikkuse suurendamisele (20% sellest tuleneb otseselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorist ja 30% investeeringutest info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorisse)?
Kas liidu tasandil võetavad meetmed on suunatud probleemi lahendamisele seoses väheste riiklike investeeringutega võrkudesse, eelkõige eraldatud piirkondades?
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Komisjoni teatises Euroopa 2020. aasta kohta ja teatises Euroopa digitaalse tegevuskava kohta kehtestatakse eesmärk tagada kõikidele eurooplastele lairibaühendus 2013. aastaks ja püütakse tagada, et 2020. aastaks on kõikidel eurooplastel juurdepääs veelgi kiiremale Interneti-ühendusele (30 Mbit/s) ja 50% või enamal Euroopa kodumajapidamisel juurdepääs kiiremale kui 100 Mbit/s Interneti-ühendusele.
Austatud juhataja! Komisjon on teadlik, et ilma tugeva riikliku sekkumiseta on oht, et tulemust ei saavutata ning kiired lairibaühendused koonduvad paari suure tihedusega piirkonda ning eraldatud ja maapiirkonnad jäävad maha. Sellel oleksid negatiivsed tagajärjed ka haridussüsteemidele ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ühendamisele haridusse. Viimased kogu ELi hõlmavad andmed näitavad, et ainult 67% koolidel on lairibaühendus ja et liikmesriikide ning tihe- ja hõredalt asustatud piirkondade vahel on suured erinevused, vastavalt 73,7% ja 60,6%
Vältimaks ohtu, et tulemust ei saavutata, on komisjon võtnud vastu lairibaühenduse paketi, milles esitatakse ühtne raamistik, mille piires tuleks töötada välja ELi ja riiklik poliitika, et saavutada eesmärgid. Nimetatud poliitika abil tuleks eelkõige vähendada kogu ELi territooriumil lairibaühenduse kasutuselevõtu kulusid, tagades nõuetekohase kavandamise ja kooskõlastamise ning vähendades halduskoormust.
Komisjon on juba tegutsenud selle nimel, et suurendada investeeringuid eraldatud piirkondades ja regioonides, planeerides ELi ühtekuuluvuspoliitika raamistiku raames perioodil 2007-2013 selleks umbes 2,3 miljardit eurot. Komisjoni teatis Euroopa majanduse taastamise kava kohta võimaldas samuti planeerida 360 miljonit eurot maapiirkondade lairibaühenduse meetmetele Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu. Oma programmipaketis avaldas komisjon, et kavatseb tugevdada ja ratsionaliseerida 2014. aastaks kiire lairibaühenduse rahastamist ELi vahenditest ning selgitada välja, kuidas meelitada kapitali lairibaühendusse krediidikvaliteedi parandamise abil Euroopa Investeerimispanga ja ELi vahendite toetusel. Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga ettepanekut on oodata 2011. aastaks.
Digitaalse tegevuskava teine sammas on pühendatud digitaaloskustele. Siin esitame näiteks ettepaneku käsitleda digitaalpädevust Euroopa Sotsiaalfondi määruse prioriteedina järgmises programmiperioodis ja määrata Europassiga seonduvalt kindlaks digitaalpädevus, et tagada selle läbipaistvus. Nagu teate, on digitaalpädevuse väljaarendamiseks meie ühiskonnas väga oluline haridus, ning me nõustume, et ilma asjakohaste investeeringuteta võivad mõned regioonid maha jääda.
Viimased kogu ELi hõlmavad andmed - pean silmas 2006. aastat - näitavad, et ainult 67% koolidel on lairibaühendus ja et liikmesriikide ning tihe- ja hõredalt asustatud piirkondade vahel on suured erinevused. Oleme algatamas uut uuringut koolide kohta ning selle tulemused on kättesaadaval selle aasta lõpuks.
Georgios Papanikolaou
- (EL) Volinik, tänan teid väga põhjaliku vastuse eest! Tahaksin küsida järgmise lisaküsimuse: ELi 2020. aasta strateegia kohaselt on meie eesmärk ühtne digitaalne turg kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis tähendab võrdset juurdepääsu, aga ka võrdset arengut.
Teie isiklikult olete mõnikord kuulamistel pädevate komisjonide ees, nagu kultuuri- ja hariduskomisjon, väitnud, et järgmise viie aasta jooksul on nendes valdkondades vaja ligikaudu 500 000 uut töökohta. Mul on konkreetne küsimus: kas me võtame kõik vajalikud meetmed, et tagada nende töökohtade jaotamine õiglaselt, jätmata välja geograafiliselt eraldatud piirkondi?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Austatud juhataja, vastus on jah.
Juhataja
Seda on väga hea kuulda. Tänan teid tõesti väga!

Teema: Abitelefon kadunud laste otsimiseks: telefoninumber 116 000
Komisjon esitas liikmesriikidele hiljuti viimase üleskutse võimalikult kiiresti käivitada Euroopa abitelefon kadunud laste otsimiseks (telefoninumber 116 000). Sellelt numbrilt saaksid lapsed hädaolukorras vajalikku abi ja toetust.
Praegu toimib abitelefon 116 000 täielikult ainult 12 liikmesriigis. Kas komisjoni arvates asjaolu, et nimetatud teenus ei toimi täies ulatuses ja asjakohaselt kogu Euroopa Liidus, ei sea lapsi ohtu? Kas inimesi teavitatakse sellest, et nende riigis või riigis, mida nad külastavad, see teenus puudub? Kas kõik liikmesriigid peavad seda teenust nõuetekohaselt ja täielikult rakendama? Kui kõikides liikmesriikides ei tagata selle abitelefoni numbriga seotud teenuse osutamist täies mahus, kas ei või lapsed seetõttu ohtu sattuda?
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Komisjon jagab austatud parlamendiliikme seisukohta, et abitelefoni kadunud laste otsimiseks (telefoninumber 116 000) rakendamise jaoks on paljudes liikmesriikides vaja teha lisapingutusi. Selles suhtes nõutakse läbivaadatud telekommunikatsioonieeskirjadega - eelkõige pean siinkohal silmas universaalteenuste direktiivi artiklit 27a -, et liikmesriigid teeksid kõik pingutused, et tagada oma kodanikele juurdepääsu abitelefoni teenusele kadunud lastest teatamiseks. Komisjon jälgib liikmesriike sel puhul hoolikalt ja abistab neid selle uue sätte ülekandmisel riigisisesesse õigusesse, mis peab valmis saama 25. maiks 2011. aastal.
Eelmise aasta 17. novembril võttis komisjon vastu teatise pealkirjaga "Kadunud laste otsimise Euroopa abitelefon 116 000”. Selle teatise eesmärgid on, et komisjon esitab liikmesriikidele uue üleskutse hakata abitelefoni esmatähtsa ülesandena tööle rakendama ja saavutada, et teenus oleks terves liidus võrdselt heal tasemel, andes liikmesriikidele praktilist abi.
Teatises tõstetakse esile liikmesriikide välja töötatud parimaid tavasid abitelefoni 116 000 tegevus- ja telekommunikatsioonikuludega seonduvate põhiprobleemide käsitlemiseks. Komisjon pakub välja kasutada sellist parimat tava ühtsete miinimumstandardite välja töötamiseks, mis tagaksid kvaliteetse teenuse kogu ELis, nii et vanemad ja lapsed saavad olenemata asukohast arvestada ühesuguse abiga. See ulatuslik töö ei kuulu elektroonilise side teema alla, mille eest mina vastutan, ning seda koordineerib minu kolleeg Viviane Reding.
Liam Aylward
Volinik, te olete varem kindlaks määranud, et selle abitelefoni rakendamist mõnedes liikmesriikides takistavad kulud ja teabe puudumine. Milliseid meetmed kavatsete nende takistuste käsitlemiseks kehtestada ja kas näete tulevikus selle teenuse rakendamist kõigis liikmesriikides? Lõpetuseks, millised võimalused on saadaval liikmesriikidele, kellel on probleeme selle abitelefoni rahastamisega, et tagada abitelefoni toimimine kogu ELis?
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Loomulikult püüame teha kõik, mis meie võimuses. Austatud parlamendiliikme võetud seisukoht on arusaadav. Olin tõepoolest varem seisukohal, et kulud on üks probleem. Abitelefon ise on väikseim osa probleemist. Probleem on järjekindel jätkamine. Me ei pea keskenduma mitte ainult abitelefonile endale, vaid ka selle järjepidevusele.
Jälgime liikmesriike hoolikalt ja abistame neid abitelefoni rakendamisel ning oleme teadlikud, et riigisisese õiguse puhul algatuse võtmine sõltub neist. Samuti oleme teadlikud sellest, et praeguse finantskriisi tingimustes on liikmesriikidel üha raskem leida võimalusi järjepideva tegevuse rahastamiseks.
Mõned sellised organisatsioonid on saanud teatavate projektide raames ELi rahalisi vahendeid. ELi rahaliste vahenditega ei ole võimalik täielikult katta teenuste toimimise jooksvaid kulusid, kuid eesmärk on lihtsalt aidata abitelefoni 116 000 teenuste väljaarendamist konkreetse projektide vahenditega.
Muidugi peame olema loovad. Selliste projektidega seotud organisatsioonid ja riiklikud valitsused peavad samuti olema loovad eelarveressursside koostamisel ning ettevõtte sotsiaalse vastutuse ja eraviisiliste annetuste puhul, et leida perioodi lõpus vahendeid selleks, mille tegemine meile kõigile meeltmööda oleks.

Teema: Alpide raudteemagistraalid
Kuidas hindab komisjon praegust seisu seoses Brenneri põhitunneli ja mõlemal pool vajalike ühendavate liinide ehitusega ning raudteeliini München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg väljaehitamisega?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Alpide liikluse küsimus on väga raske, kuid praeguses etapis ei ole olukord väga halb. Hoolimata finantsraskustest on Brenneri põhitunneli ning selle põhja- ja lõunapoolsete juurdepääsuteedega edu saavutatud. See projekt on tähtsaim prioriteet ning komisjon otsustas sellele eraldada ligikaudu ühe miljardi eurose eelarve.
Esiteks, Brenneri põhitunneli puhul viis Austria-Itaalia valitsustevahelise komisjoni kohtumine 19. novembril 2010. aastal, kus viibis ka ELi koordinaator Pat Cox, projekti otsustava jätkamiseni. Austria ja Itaalia kinnitasid, et nõustuvad Brenneri põhitunneli projekti kogukuludega kaheksa miljardi euro ulatuses. Austria kiitis heaks optimiseeritud töökava, mis võimaldab põhitunneli ettevalmistavate tööde alustamist 2011. aastal. Itaalia valitsus andis loa tööde alustamiseks, võttes kohustuse, millega tagatakse kulude katmine kogu ehitusperioodi vältel.
Teiseks võib teavitada mõlemal pool ühendusliinide puhul saavutatud edusammudest. Itaalia on andnud loa tööde alustamiseks lõunapoolsel ühendusliinil, alustades esimesest lõigust, Fortezza-Ponte Gardenast. Märkimisväärset edu põhjapoolsel ühendusliinil on saavutanud ka Austria. Austrial on lõik Lower Inn Valleys, kus lõpetatakse tööd 2013. aastaks või isegi varem.
Lõpetuseks, mis puudutab piiriüleseid ühendusi Austria ja Saksamaa vahel, siis ei ole saavutatud algset eesmärki tööd 2012. aastaks lõpetada. Saksamaa poolel ei alga tööd enne 2012. aastat ning need võtavad hinnanguliselt vähemalt kolm aastat. 2010. aasta novembris avalikustas Saksamaa aga oma riiklike investeeringute hindamise, mis hõlmab tingimust teha häid muudatusi põhjapoolsel juurdepääsuteel Müncheni ja Austria piiri vahel. Üherööpalist lõiku uuendatakse ja kogu lõik elektrifitseeritakse. Järgmine samm on vastastikuse mõistmise memorandum Saksamaa ja Austria vahel selle raudteelõigu suhtes ning tegelema tuleb hakata infrastruktuuri haldamise planeerimisprotsessiga.
Bernd Posselt
(DE) Tänan teid sõbraliku vastuse eest, volinik! Te ei vastanud aga küsimuse teisele osale, kus mainisin raudteeliini München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg, mis on osa Pariisi-Budapesti põhiliinist ning mis on väga tähtis Baieri nn Chemical Triangle'i seisukohalt ning leevendab Brenneri juurdepääsutee koormust.
Kui Brenneri põhitunneli tööd lõpetatakse, muutub Rosenheimi lõik ülekoormatuks ning seega on oluline välja ehitada ka raudteeliin München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg, mis on samuti komisjoni prioriteet. Pean teilt küsima, kas peate võimalikuks täiendavate rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist sellele projektile järgmises finantsraamistikus, sest lõppude lõpuks on tegemist piiriülese küsimusega.
Nikolaos Chountis
(EL) Volinik, Alpides toimuvaga on kõik hästi ja see on hea, kuid Kreekas teeb valitsus Kreeka memorandumi tõttu kärpeid ja vähendab teenuseid, isoleerides Kreeka nii Euroopast kui ka Balkani raudteevõrgust, viidates koos komisjoniga raudteefirma Hellenic Railways suurtele võlgadele.
Minu küsimus on seega: milline on teie arvamus sellise arengu kohta - ma pean silmas kärpeid raudteeteenustes? Teiseks, kas Hellenic Railwaysi võlg hõlmab raha koos Euroopa Liiduga kaasrahastatavateks infrastruktuuritöödeks?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Kreeka kohta ei oska ma vastata, sest ei ole üksikasjadega kursis. Ma ei ole saanud mingit teavet nende probleemide kohta.
Raudteeliini München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg prioriteetne projekt number 17 on veel käsil. Töödega alustati 2007. aastal. Osa töödest on lõpetatud. 19. aprillil 2010. aastal alustati töödega uuel kaherööpalisel sillal üle Mühldorfi jõe ning need tööd lõpetatakse. Seda rahastatakse täielikult Saksamaa taastamiskavast. Selle maksumus on 11,7 miljonit eurot, seega asjad arenevad ja me ei pea seda hetkel suureks probleemiks.
Teema: Tekstisõnumite saatmine sõidu ajal - liiklusohutus
Autojuhil on 23 korda suurem tõenäosus sattuda liiklusõnnetusse sel ajal, kui ta tekstisõnumit saadab. Tekstisõnumite saatmist sõiduki juhtimise ajal peetakse tuhandete liiklussurmade põhjuseks, kusjuures iga aastaga tõuseb murettekitava kiirusega ka sellest tulenevate vigastuste arv.
Kuigi komisjon tunnistab vajadust suurendada liiklusohutust ja tagada liiklusohutusnõuete täielik jõustamine, puuduvad praegu kogu ELi hõlmavad õigusaktid, mis keelaksid mootorsõiduki juhtimise ajal - juhul kui sõiduk liigub üle eelnevalt kindlaks määratud kiiruse - tekstisõnumite ja e-mailide saatmise ning veebilehitsemise.
Arvestades, et selline tehnoloogia, millega on võimalik takistada tekstisõnumite ja e-mailide saatmist ning veebilehitsemist sõidu ajal, on juba olemas, kas komisjonil on kavas kehtestada Euroopa Liidu tasandil õigusakte, eesmärgiga teha lõpp äärmiselt ohtlikule praktikale saata sõidu ajal tekstisõnumeid ja e-maile ning lehitseda veebikülgi?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Komisjon jagab austatud parlamendiliikme muret, et tekstisõnumite saatmine sõidu ajal, nagu kõik kõrvalised tegevused, on väga ohtlik. 2009. aastal avaldas komisjon raporti mobiiltelefonide kasutamise kohta sõidu ajal. See raport on kättesaadaval Euroopa maanteeohutuse veebileheküljel. Meil puudub aga statistika, kui palju õnnetusi just seetõttu põhjustatud on.
Kõigis liikmesriikides on õigusaktid, mis vähemalt vaikimisi keelavad tekstisõnumite ja e-mailide saatmise ja veebilehitsemise sõidu ajal. Juhul kui ei viidata konkreetselt mobiiltelefonide kasutamisele, sätestatakse riigisiseste õigusaktide õigusnormides, et juhid peavad keskenduma täielikult sõiduki juhtimisele. Seda arvestades ei kavatse komisjon kehtestada Euroopa Liidu tasandil täiendavaid õigusakte, et keelata mootorsõiduki juhtimise ajal tekstisõnumite ja e-mailide saatmine ning veebilehitsemine. Loodame, et liikmesriigid käsitlevad seda küsimust asjakohaselt.
Jim Higgins
(GA) Austatud juhataja! Volinik Kallase vastus valmistas mulle pettumuse. Koostöö eri liikmesriikide vahel on ülioluline. Me peame tegema kõik, et vähendada liiklussurmade ja -vigastuste arvu. Üks uusi nähtusi Euroopa teedel on tekstisõnumite saatmine sõidu ajal. Kõigis liikmesriikides on eri eeskirjad. Peame tegema rohkem koostööd. Olen pettunud, et volinik meile sel teemal rohkem lubada ei saa.
Seán Kelly
Soovin tänada kolleeg Higginsit selle väga olulise küsimuse tõstatamise eest! Ka mina jagan tema muret voliniku osavõtmatuse pärast tagada parimate tavade järgimine kogu Euroopa Liidus. Küsiksin temalt, miks komisjon vähemalt ei püüa ega julgusta liikmesriike, nii et kogu Euroopa Liidus kehtiksid samaväärsed eeskirjad ja määrused ning oleks tagatud nende eeskirjade jõustamine ohutuse ja elude säilitamise huvides?
Inés Ayala Sender
(ES) Austatud juhataja! Võtan sõna vaid selleks, head kolleegid, teavitamaks teid, et olen piiriüleste karistuste teema raportöör, milles komisjonile on antud vahend avada karistuste loetelu - mis oli tegelikult komisjoni algne ettepanek - ning milles kerkis esile mobiilitelefonide kasutamisega seotud probleem. Kahjuks ei osale nõukogu kokkuleppes sätestatud õigusliku aluse muutmises Ühendkuningriik ega Iirimaa, sest nad on loobujad. See on üks meie probleemidest, mida parlamendis võib-olla lahendada saaksime. Loodan, et arutelus nõukoguga teevad need riigid oma huvid selgeks, kuigi me nendest midagi ei tea. Tundub, et Ühendkuningriik soovib nüüd osaleda.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Laiaulatuslik ohutuse tegevusprogramm ja selle programmi rakendamine on komisjoni jaoks ülitähtsad prioriteedid olnud ning selles on tõesti märkimisväärset edu saavutatud: oleme oluliselt vähendanud õnnetuste arvu Euroopas. Võin teile öelda, et minu koduriigis oli liiklussurmade arv 1990. aastate alguses 400 surma aastas, samas kui eelmisel aastal oli see ainult 78 - ning samas on sõidukite arv teedel kümme korda suurenenud. See on oluline muutus.
See on tähtis ja tänan teid väga, Ayala Sender, et tuletasite meile meelde piiriülest karistuste jõustamist liikluseeskirjade rikkujatele, mis on väga tähtis samm maanteeohutuse parandamise suunas! Selle otsuse võttis nõukogu vastu detsembris ning meie jõustame selle nüüd.
Ma ei usu, et õigusaktide arvu suurendamine Euroopa Liidu tasandil on imeravim: mis tahes probleemi korral on kohe vaja Euroopa tasandil õigusakte.
Kui aga kõik kritiseerivad tõsiasja, et meil on liiga palju ELi tasandil õigusakte, siis on minu arvates siinkohal tegemist teemaga, mis teeb liikmesriikidele sama palju muret kui Euroopa üldsusele, ning kui piiriüleste karistuste jõustamisega liikluseeskirjade rikkujatele on võimalik Euroopa maanteed ohutumaks muuta, siis on see väga oluline.
Juhataja
Ajapuudusel vastamata jäänud küsimustele vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.15 ja jätkus kell 21.00)
