Põllumajandus ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: eriline tervisekontroll (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Herbert Dorfmanni raport põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel põllumajanduse kohta ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: eriline tervisekontroll -.
Herbert Dorfmann
raportöör. - (DE) Austatud juhataja! Volinik, head kolleegid! Raport on seotud komisjoni teatisega põllumajanduse kohta ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades.
Raportis käsitletakse konkreetselt ebasoodsas olukorras olevate piirkondade piiritlemist ning eriti selliseks piiritlemiseks uute viiside leidmist. Hetkel piiritletakse need kas peamiselt või ainult riigisiseste kriteeriumidega. Selliseid kriteeriumeid on üle saja ja need erinevad liikmesriigiti täielikult.
See ei taga ühtsust ja kontrollikoda on olukorda korduvalt kritiseerinud. Oma teatises tegi komisjon ettepaneku selliste piirkondade piiritlemise uue viisi kohta, kasutades selleks kaheksat kriteeriumit, mille eesmärk on piirkondade täielik ümbermääratlemine.
Parlament ei tea, milline mõju kriteeriumitel on, kuna raporti koostamise ajal ei olnud meie käsutuses piirkondlikke simulatsioone, mida komisjon oli palunud liikmesriikidel esitada, ning samuti ei olnud meil võimalik nende simulatsioonidega tutvuda.
Teen kokkuvõtte meie raportis esitatavatest ettepanekutest. Arvame, et põhimõtteliselt on piiritlemise ühtne meetod mõistlik, ning on võimalik, et on vaja tagada ühtsus üle kogu Euroopa Liidu. Usume samuti, et tasandustoetus - mis võiks öelda, on piiritlemisprotsessi kõige tähtsam tulemus, kuna see toimib peamiselt sedaviisi, et kõnealustele piirkondadele makstakse tasandustoetust - on põllumajanduspoliitika äärmiselt tähtis osa ning, mis eriti tähtis, teeb põllumajanduse võimalikuks piirkondades, kus ilma toetuseta oleks see väga raske ehk teiste sõnadega ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, eriti mägipiirkondades.
Meil ei ole siiski võimalik hinnata kriteeriumide kvaliteeti, s.t seda, kas kriteeriumid toimivad, kuna meil ei ole võimalik olnud kasutada simulatsioone. On siiski konkreetseid kahtlusi, kas ettepandud kriteeriumid on piisavalt täpsed.
Vaja on ka selgust, kas komisjoni ettepandud kriteeriumeid peab tegelikkuses sedaviisi käsitlema, teiste sõnadega eraldi, kriteeriumide kaupa, või oleks teatavatel tingimustel vaja kaaluda kriteeriumide akumuleerumist. Ebasoodsad tingimused on sageli seotud samal ajal mitme teguriga ning meile tundub vägagi mõistlik kaaluda, kas kriteeriumide akumuleerumise arvessevõtmine on absoluutselt hädavajalik.
Me peame samuti kaaluma, kas selles suhtes on vaja võtta arvesse subsidiaarsuspõhimõtet - kas ka praegusel juhul oleks vaja koostada uusi kriteeriumeid kasutades umbkaudne raamistik ning seejärel anda liikmesriikidele ja piirkondadele võimalus seda n-ö välja timmida.
Viimaseks usun, et on hädavajalik kaaluda ka üleminekuperioodide kasutamist. Piiritlemise tagajärjel eemaldatakse mõned piirkonnad piiritletud alade seast ja need piirkonnad vajavad piisavalt pikka üleminekuperioodi.
Kokkuvõttes tahaksin öelda - ja ma usun, et ka raportis väljendatakse seda arvamust -, et komisjoni teatist tuleb veel viimistleda ning enne selle rakendamist tuleks seda väga hoolikalt kaaluda, kuna tagajärjed mõjutatud põllumajandustootjatele on kaugeleulatuvad.
Lõpetuseks tahaksin siiralt tänada oma kaasparlamendiliikmeid siin parlamendis ning samuti komisjoni töötajaid, kes olid viimastel kuudel raporti koostamisel abiks!
Peter Jahr
(DE) Austatud juhataja! Suur tänu raportöörile suurepärase raporti eest! Ebasoodsas olukorras piirkondade doteerimine on ühise põllumajanduspoliitika keskne element, mille eesmärk on tagada põllumajanduse üldine levik kogu Euroopas. Seetõttu on tervitatav komisjoni lähenemisviis töötada välja kogu Euroopas kasutatav süsteem selliste piirkondade piiritlemiseks. Kriitiline asjaolu on siiski see, kas väljatöötatud kaheksast kriteeriumist tegelikkuses piisab. Ma ei ole kindel, kas need on õiged kriteeriumid, mida kasutada. Ma ei mõista - ja ma arvan, et sama võib öelda ka raportööri ja kogu põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kohta -, miks komisjon ei ole meile kättesaadavaks teinud kaheksa kriteeriumi mõju simulatsiooni tulemusi. Seepärast pöördun komisjoni poole: seda ei tohiks tõepoolest nii sageli juhtuda.
Kui tahame ja kui meil on vaja midagi hinnata, siis loomulikult peame teadma ka tulemusi. Ma näen selles teatavat usaldamatust parlamendi suhtes. See tähendab, et selle konkreetse ettepandud määrusega tuleb veel palju tööd teha. Loodan, et komisjon uurib hoolikalt Dorfmanni raportit, millest on saanud meie raport. Isiklikult loodan, et Herbert Dorfmannil on jätkuvalt võimalik anda selles küsimuses oma poliitiline panus.
Martin Häusling
(DE) Austatud juhataja! Ka mina soovin Herbert Dorfmanni raporti eest tänada! Tema ettekandest nähtub selgelt, et mõnes küsimuses puudub ikka veel selgus. Nagu eelnevad sõnavõtjadki arvan ma, et praegune piirkondade piiritlemise raamistik on liiga umbmäärane ja liiga valmis. Paljud kohad sellest ei vasta ebasoodsas olukorras olevate piirkondade vajadustele. Kahtlen, kas saame hakkama ainult looduslike kriteeriumidega.
Peame heitma terava pilgu ka sotsiaalsele olukorrale, mis ebasoodsas olukorras olevates piirkondades mängib olulist rolli. Kuna ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele antavad toetused on paljude põllumajandusettevõtete ellujäämiseks eluliselt vajalikud, peab komisjon veel kord mõtlema praeguse raamistiku viimistlemisele, et anda piirkondadele võimalus ellu jääda.
Ma kardan, et praeguse süsteemi rakendamisega kaasneksid väga suured erinevused, mis ei ole alati mõistetavad ja võivad põllumajanduses viia rahulolematuse ja kindlusetustunde tekkimiseni. Me peaksime seda küsimust veel kord uurima.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dorfmanni raportist lähtudes on väga tähtis, et ühise põllumajanduspoliitika eelarves oleks jätkuvalt prioriteediks ebasoodsate looduslike tingimustega põllumajanduspiirkondade toetamine, sest toetuse puudumise tagajärjel tekivad seal tõsised ökoloogilised kahjud ja sotsiaalsed probleemid. On tänuväärne, et komisjon - ja siinkohal väärib komisjon kiitust - on jätnud abikõlbulike piirkondade kaheksa kriteeriumi alusel kindlakstegemise liikmesriikide kohustuseks. Samal ajal tahaksin juhtida tähelepanu asjaolule, et siiani eksisteerivad liikmesriikide vahel erinevused ja diskrimineerimine - mitte ainult seoses uutele liikmesriikidele, eriti voliniku kodumaale Lätile, kuid ka teistele uutele liikmesriikidele, kehtestatud otsetoetustega. Minu kodumaal on mureks vee tarnimine liivadüünide piirkonda (Homokhátság), kuna põhjavee tase on seal viimasel neljal kümnendil langenud 4-5 meetrit ning piirkond on muutunud poolenisti kõrbeks. Sama probleem tekib ka Lõuna-Euroopas ja seega on tulevikus ühise põllumajanduspoliitika raames veeressursside majandamise küsimusele lahenduse leidmine eriti tähtis.
Michel Dantin
(FR) Austatud juhataja! Sooviksin tänada meie kolleegi Dorfmanni suurepärase töö eest raportiga! Arvan, et selles võetakse suurepäraselt kokku hetkeolukord, nii nagu see komisjoni ettepanekute valguses on.
Eriti tahaksin pöörduda just voliniku poole. Töö on kestnud mitmeid kuid. Mitmete meie riikide tööstusharudes, mida ähvardab ümberklassifitseerimine, põhjustab see suurt ärevust, kuna ümberklassifitseerimine võib toimuda ajal, kui - ning see on hommeõhtuse suuliselt vastatava küsimuse teema - paljud tootmissektorid kogevad suuri raskusi. Peame seega edasi liikuma ja tegema seda kiiresti. Ma arvan, et me ei saa oodata kolm aastat, et anda selge vastus põllumajandustootjatele, keda see piiritlemisküsimus puudutab.
Sari Essayah
(FI) Austatud juhataja! Vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade eriline rõhutamine raportis on väga hea! Keskne idee, mida arvatavasti toetavad kõik siin, on see, et kogu ELis on vaja kaitsta nii praegu kui ka tulevikus kasumliku põllumajandustootmiseks vajalikke eeltingimusi.
Vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade määratlemise kriteeriumid tunduvad tekitavat palju segadust. Peame pöörama erilist tähelepanu vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade põllumajandusele, kuna varasemad ühise põllumajanduspoliitika reformid teostati pahatihti soodsas olukorras asuvate piirkondade seisukohast.
Vähemsoodsas olukorras olevates piirkondades kasvu jätkumiseks on äärmiselt tähtis kasutada proportsionaalseid reguleerimismehhanisme. Mõnede varasemate põllumajanduse reguleerimise mehhanismide tühistamine ei ole olnud edukas. Näiteks olid vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade suhtes ebaõnnestunud otsusteks piimakvootidest loobumine ja maa tootmisest kõrvaldamise kava tühistamine.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Euroopa põllumajanduse doteerimist ei tohi kahtluse alla seada! Doteerimise põhjuste seas on tootmistingimuste erinevused, nagu kliima, pinnase kvaliteet, juurdepääs veele, maa asukoht ning sotsiaalsed ja ajaloolised tingimused. Enamikul neist on oluline mõju tootmis- ja majandustulemustele ning need on mõjutanud ühise põllumajanduspoliitika praegusi koostisosi.
Jagan autori vaateid ja kartusi seoses uue lähenemisviisi oodatud mõjude puudumisega. Kas võib olla, et siiani kasutatud kriteeriumid on olnud nii sobimatud? Ootame kalkulatsioone ja põhjalikumat mõjude analüüsi. Tähtis on küsimus selle kohta, kuidas säilitada tootmine vähemsoodsas olukorras olevates piirkondades. Minu arvates tuleb siiski järgmises finantsraamistikus jätkata nende piirkondade sobival tasemel toetamist ühise põllumajanduspoliitika osana.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Soovin tänada Herbert Dorfmanni suurepärase raporti eest, mis käsitleb komisjoni teatist pealkirjaga "Abi parem suunamine ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajandustootjatele”.
Ma sooviksin rääkida mitmest küsimusest. Ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondadele suunatud toetuste üldine eesmärk on tagada maa kasutamise jätkumine põllumajandusliku maaviljeluse teel, hoida alal paikkonda ja edendada säästlikke talupidamissüsteeme. Nendes piirkondades asuvatele põllumajandustootjatele antavate toetustega kompenseeritakse põllumajandustootjatele ebasoodsate looduslike tingimuste tõttu tekkinud lisakulusid ja teenimata tulu.
Nõukogu on otsustanud jätta ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade toetamise eesmärkide seast välja sotsiaalmajanduslikud kriteeriumid. Sotsiaalmajanduslike kriteeriumide väljajätmist tuleks vaadelda liikmesriikidele maaelu arengut käsitleva määruse alusel kättesaadavate meetmete kompleksi valguses - mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas, mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja turismi arendamine ning samuti põhiteenuste osutamine.
Nõnda ei ole ebasoodsas looduslikes tingimustes piirkondadele suunatud toetused sekkumisvahend, millega rahvastikukao probleemi lahendada. Põllumajandustootjate kompenseerimine piirkondades, kus ebasoodsad loodustingimused ei takista tootmist, kus ei teki lisakulusid või teenimata tulu kahjustaks konkurentsi teiste piirkondade põllumajandustootjatega. Lisaks muutuvad sotsiaalmajanduslikud näitajad aja jooksul, mis tähendaks seega vajadust teostada igas piirkonnas pidevalt järelhindamist ja ülevaatamist.
Ettepanek võtta arvesse kaugust ei ole praktiline, arvestades nõukogu kehtestatud kokkulepitud raamistikku, mis käsitleb ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondi. Perifeeriatega seoses on võimalik kasutada muid piiritlemise tasandeid, näiteks lisada määrusesse konkreetne artikkel selliste piirkondade kohta.
Protsessi eri faasides palus komisjon liikmesriikidel esitada alternatiivseid ettepanekuid biofüüsikaliste kriteeriumide ja nende künniste kohta. Ettepanekute sobivust ja eelkõige nende läbipaistvust ning ühenduses rakendatavuse võimalikkust analüüsivad teadlased. Alternatiivsete künniste puhul peaks siiski vastavalt nõukogu soovile olema võimalik järeldada, et kõnealust piirkonda mõjutavad olulised ebasoodsad loodustingimused.
Kui biofüüsikaliste kriteeriumide katsetamine on lõpetatud, arvestatakse selle tulemusi komisjoni ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika kohta pärast 2013. aastat. Mis tahes juriidiliste ettepanekute eesmärk on tõrgeteta üleminek piirkondades, mis võivad jääda ilma ebasoodsate looduslike tingimustega piirkonna staatusest.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kahe nädala pärast järgmisel osaistungjärgul Brüsselis.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Anneli Jäätteenmäki  
kirjalikult. - Ma sooviksin raportööri tema suurepärase töö eest tänada! Mitmekesiste ja aktiivsete maapiirkondade säilitamine on tähtis mitmel põhjusel, millest üks olulisemaid on kasvav ülemaailmne nõudmine toiduainete ja keskkonnasäästliku turismi järele. Lisaks, kui maaviljelus paljudes piirkondades ei jätkuks, oleks tegemist tõsise tagasilöögiga nii eluliselt vajalike põllumajanduslike sissetulekute kui ka sajandite vältel kujunenud maastike kaotsimineku tõttu.
Petru Constantin Luhan  
kirjalikult. - (RO) Ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade abikava on aidanud tõhusalt nendes piirkondades põllumajandusmaa viljelemist jätkata. Sobivate toetuste vähemsoodsas olukorras piirkondadele suunamise tähtsus on vaieldamatu.
Liikmesriigid on vastavalt oma näitajate kogumile teostanud nende piirkondade piiritlemist ja klassifitseerimist mitmete kriteeriumide alusel. On siiski äärmiselt keeruline neid näitajate kogumeid isegi võrrelda, kuna piirkondade klassifitseerimiseks ja mõõtmiseks on kasutatud eri meetodeid. Kava läbipaistvust, usaldusväärsust ja tõhusust aitaks kogu Euroopas parandada ühiste klassifitseerimise kriteeriumide kehtestamine. Selles osas toetan vajadust vaadata üle ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades asuvatele põllumajandustootjatele suunatud abikava ja koostada vähemsoodsas olukorras olevatele piirkondadele globaalne strateegia, mille abil oleks võimalik vähendada erinevusi, mis on ilmnenud liikmesriikide vahel finantstoetuste eraldamisega seoses.
James Nicholson  
kirjalikult. - Me ei tohiks unustada, et 54% põllumajandusmaast ELis on hetkel liigitatud vähemsoodsa piirkonnana (LFA). LFA-kava jätkumine on hädavajalik, kui soovime põllumajandustootjatele kompenseerida avalike hüvede tootmise, maa hülgamise vältimise, bioloogilise mitmekesisuse edendamise ning maarahvastiku toetamisele kaasaaitamise. Turg ei tasu ega hüvita põllumajandustootjatele neid saavutusi piirkondades, kus põllumajandus on looduslike tingimuste tõttu ebasoodne. Peame seega tagama, et LFA-süsteemi edasist reformimist rahastatakse ühise põllumajanduspoliitika üldeelarvest piisavalt ning et klassifitseerimiseks kasutatav süsteem oleks õiglane ja mittediskrimineeriv. Esialgses teatises olid komisjoni ettepanekud oluliselt ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade klassifitseerimise hindamiseks kasutatava kaheksa biofüüsikalise kriteeriumi kohta kahtlemata kallutatud Mandri-Euroopa soojema ja kuivema kliimaga piirkondade kasuks. Seetõttu oli mul hea meel, et komiteede tasandil võeti vastu muudatusettepanekud, milles mainitakse pinnase niiskuse tasakaalu ja mulla välivee mahutavuse päevi. See on esimene samm tagamaks, et Põhja-Euroopas asuvaid riike, nagu Ühendkuningriik ja Iirimaa, uues klassifitseerimise süsteemis ei diskrimineeritaks.
