Eakate inimeste elukvaliteedi parandamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Neena Gilli koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uue info- ja sidetehnoloogia (IST) vahendite abil - C6-0178/2007 -.
László Kovács
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma olen meelitatud ja õnnelik, asendades niivõrd tähtsa ja hea teema tutvustamisel oma kaasvolinikku proua Viviane Redingit.
Elanikkonna vananemine kogu Euroopas seab meie ühiskonna ja majanduse ette märkimisväärsed väljakutsed. Tänapäeval on veel iga pensionil oleva inimese kohta viis maksumaksjat. 2025. aastaks langeb see suhtarv kolm ühele ja 2050. aastaks ainult kaks ühele. Hoolekandekulud, eriti mis puudutab üle 80-aastaste kasvavat vanusegruppi, tõusevad kiiresti. Mure eakate inimeste kõrgetasemelise elukvaliteedi tagamise, samuti tervishoiu ja sotsiaalhoolduse rahastamise jätkusuutlikkuse tagamise pärast on õigustatud.
Rõhutan samal ajal, et vananev elanikkond on samuti suur võimalus ja paljutõotav turg tervislikuks vananemiseks ja iseseisvaks eluks vajalikele uutele toodetele ja teenustele. Me oleme veendunud, et me võime ja peame kaasama uued info- ja sidetehnoloogiavahendid heaks vananemiseks Euroopas. Intelligentset elukeskkonda käsitlev ühisprogramm, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine ("Ambient assisted living”) aitab meil nende küsimustega tegeleda ja selle võimalusi kasutada. Samuti on see liikmesriikide uuenduslik koostöö turusuunitlusega teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, mis pälvib Euroopa toetuse.
Teie poolt välja pakutud kompromiss-muudatusettepanekud, mis selgitavad liikmesriikide tegevuspiiride ulatust, samuti nende rolli ja panust, on kindlasti aidanud tugevdada initsiatiivi Euroopa mõõdet. See aitab tagada Euroopa tähtsa püüdluse edu, millest on kasu meil kõigil.
Neena Gill
raportöör. - Härra juhataja, nagu oleme kuulnud, on Euroopa kasvava vananeva elanikkonna elukvaliteedi parendamine üks suurematest Euroopa ees seisvatest väljakutsetest.
Me peame kohanema oma ühiskonna koosseisu muutumisega, et tagada eakate inimeste elukvaliteet ja iseseisev toimetulek, keda vastasel korral ähvardab sotsiaalse tõrjutuse oht.
Me peame tagama, et see uus ühiskond on kõiki kaasav. Me peame kindlustama, et kasvav arv eakaid inimesi on täiel määral võimeline osalema ühiskonnas, sest aastatel 2010 kuni 2030 kasvab 65-80 aastaste ELi kodanike arv 40 %.
Vananev elanikkond avaldab tõsist mõju mitmetele poliitikavaldkondadele: sotsiaalvaldkond, tööhõive, elamuehitus, haridus, koolitus, tervishoid ja sotsiaaltoetus. Seetõttu vajame killustatud lähenemise asemel laiahaardelist lähenemist vananemisele.
Käesolev raport tuleneb liikmesriikide algatustest asutamislepingu artikli 169 alusel, mida komisjon kaasrahastab 150 miljoni euro suuruses summas järgmise viie aasta jooksul. See aitab Euroopa tööstus- ja teadusuuringute instituutidel välja arendada uusi, ülimoodsaid IST teenuseid, tooteid ja lahendusi vananevate isikute elukvaliteedi parendamiseks.
Tänapäeval on välja arendatud tehnoloogiad, mis aitavad lahendada mälukaotuse, nägemise, kuulmise ja liikumisvõimega seotud probleeme. Tegelik töö on juba alanud, kuid sageli puudub selles teadlikkus ja laiaulatuslik kasutamine. Seega loodan, et käesolevast algatusest tõuseb käegakatsutav kasu ühiskondlike probleemide lahendamisele kaasaaitamisel.
Mul on tõesti heameel öelda, tuginedes otsestele allikatele, et ma olen näinud paljudes kohtades, eriti oma piirkonnas läänepoolsel sisemaal, kuidas tavapärast maja saab toetavate tehnoloogiate abil kohandada turvalisemaks ja ligipääsetavaks koduseks keskkonnaks.
Ma olen uhke, et minu piirkond on kaasaegsete toetavate tehnoloogiate poolest esirinnas, mitte alati eakaid inimesi silmas pidades, vaid ka puuetega inimeste abistamiseks väljatöötatud tehnoloogiate osas.
Nii peaks intelligentse elukeskkonna ühing tegelikult hoogustama sellealast tegevust kolmes valdkonnas. Esiteks, ELi teadusuuringuid juhitakse keskselt, mis võimaldab praktiliselt kasutatavate toodete väljatöötamist ja nende turule toomist.
Meie eesmärk peaks olema saada selles valdkonnas kvaliteedimärgiks ning peaks toimuma üleeuroopaline teadmiste ja parimate kogemuste vahetamine.
See on saavutatav vaid siis, kui kõik osalevad riigid annavad tegeliku panuse. Seetõttu on mul hea meel, et nõukogu on tingimusena kokku leppinud iga osaleva riigi rahaliseks panuseks vähemalt 0,2 miljonit eurot, rakendades samaaegselt ühte ühtset hindamismehhanismi ja abikõlblikkuse hindamise kriteeriume, mis loodetavasti suurendab programmi kooskõlastatust, läbipaistvust ja usaldatavust.
Teiseks, see toob kasu ELi ettevõtetele, millel on selles valdkonnas hiigelsuur potentsiaal. Seega kutsun üles intelligentse elukeskkonna ühingut (AAL Association) välja arendama kõnesolevate IST toodete ja teenuste tõhusad ärimudelid, mis on võtmeküsimus madalamate hindade tagamisel ja toodete turuletoomisel.
Samuti tuleb neil tagada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalemisvõimalus ning uurimis- ja rahastamisvõimaluste õiglane kättesaadavus. Siiski on edu saavutamisel põhiline, et programm peab silmas ELi hõlmavate kriteeriumide ja koostegevuse väljatöötamist, et jõuda maailmas juhtpositsioonile kõnealuse toetavate tehnoloogiate valdkonnas. On hädavajalik kõrvaldada selle valdkonna arengut halvendavad tehnilised ja regulatiivsed takistused. Ärgem unustagem, et ülejäänud maailm, nagu Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja isegi Hiina seisavad silmitsi samalaadsete demograafiliste väljakutsetega. Seetõttu sõltub meist globaalselt konkurentsivõimeliste lahenduste väljatöötamine.
Intelligentse elukeskkonna ühing ei ole suunatud ainult iseseisva elu parendamiseks, vaid see saab anda panuse ka Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks. Aga selleks vajame me sidusat mõtlemist ja sidusat tegevusi teiste selle sektori programmidega, nagu töökohtade loomine ja majanduskasv.
Kolmandaks, samal ajal, kui tehnoloogia võib parendada eakate inimeste elukvaliteeti, saab see tegelikkuseks mõne peamise probleemi lahendamisega: kõigile kättesaadavust võimaldavad mõistlikud hinnad, uue tehnoloogia kasutajasõbralikkus (ja eakatele ja nende hooldajatele selle mõistmiseks vajaliku koolituse andmine), ja kuigi me võime elada infoühiskonnas, ei ole see veel kaasav ühiskond, sest paljud vanemaealised kogevad tõrjutust. Seetõttu peame suurendama Interneti kättesaadavust ja andma koolitust, et võimaldada eakatele inimestele olla nii sotsiaalselt seotud kui ka hõlbustada nende igapäevased toimingud, nagu ostude sooritamine, arvete maksmine ja kokkusaamiste kokku leppimine. Kuid selle kättesaadavus ei tohiks olla sõltuvuses Euroopa geograafilisest jaotusest. Seoses Euroopa ees seisva demograafilise väljakutsega ei taha ma näha kahel kiirusel liikuvat Euroopat.
See on alles algus. Meil on palju rohkem teha ja ma loodan, et käesolev programm loob pretsedendi komisjoni ja nõukogu edasistele tegevustele ja algatustele.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuse koostaja. - (PL) Härra juhataja, Euroopa vananev rahvastik kujutab endast väljakutset tervele Euroopa ühiskonnale. Praegu on oodatav keskmine eluiga 80 aastat ja prognoositakse pensioniealiste inimeste tõusu 40 % võrra aastaks 2030.
Euroopa Liit peaks omaks võtma laiahaardelise lähenemise sellele väljakutsele vastamiseks, sest demograafilised suundumused avaldavad mõju paljudele poliitikavaldkondadele, sealhulgas tööhõivele, elamuehitusele, haridusele, sotsiaaltoetustele ja tervishoiule Kõnealuse teadus- ja arendusprogrammi kõikehõlmav eesmärk on parandada eakate inimeste elukvaliteeti ja tugevdada Euroopa tööstuslikku alust. Seda kavatsetakse saavutada IST vahendite rakendamisega, mis aitab eakatel inimestel parandada oma elukvaliteeti, jätkata hea tervise nautimist ning jääda tegusaks nii tööl kui ühiskonnas.
Ekate inimeste oskused ja kogemused kujutavad endast peamist väärtust, eriti teadmuspõhises ühiskonnas. Samuti on oluline rõhutada, et vananevas ühiskonnas on naiste osakaal tänu nende oodatavale pikemale elueale meestest suurem. Seetõttu tuleb arvesse võtta soolist faktorit programmi planeerimisel ja hindamisel. Lõpetuseks soovin tänada raportööri, proua Gilli, väga hästi ettevalmistatud raporti eest.
Lambert van Nistelrooij
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (NL) See on hea, et kordki täna räägime Euroopa demograafilisest muutusest erinevast vaatenurgast, mitte ainult sellest, kui kulukaks see läheb ja et see tekitab juurde hoolekannet vajavaid inimesi; selle juhtumine annab samuti ka väga tähtsa võimaluse. Mina isiklikult räägin heameelega hõbedasest majandusest: kui te uurite programmi lähemalt, siis näete seal elukvaliteediga seotud probleemi, niisiis, millised on Euroopa valikud?
Ühest küljest on meil suurepärased põhiteadmised, kuid teisalt võtab uuenduste juurutamine turul liiga kaua aega. Oleme kasutanud Internetti ja lairibalevi pikka aega ja nüüd on ka piiratud liikumisvõimega inimestel Interneti kaudu sobiv ligipääs teenustele. See võib asju muuta ja siin peitub võimalus.
Ühest küljest on mul selle üle hea meel, et seitsmes raamprogramm on eraldanud pool miljardit eurot baasuuringutele ja Euroopa Ühendus saab selle pool miljardit tagasi liikmesriikide osalusest ja äriettevõtetelt. On hea, et neid teadmisi levitatakse, kuna see rajab silla turule.
Nagu proua Gill juba ütles, on väga tähtis muuta moonutatud ja killustatud Euroopa turgu ning tutvustada paremaid eeskujusid sidususe suurendamiseks. Näiteks Ameerikas või Hiinas sellist probleemi ei ole. Meil on väga erinevad finantssüsteemid. Seetõttu on vaja riigi tasandil juurutada nii tehnoloogiat kui ka partneritevahelist konsulteerimist. Sel põhjusel oleks hea ühendada liikmesriigid ja alati kaasata igasse projekti kolm riiki. Mõnikord on see raske, kuid arvan, et teadmiste kiiremaks kasutamiseks on see vajalik.
Programmi mõningaid punkte on vaja hinnata ja ma olen väga uudishimulik olemasolevate tehnoloogiate suhtes ja kas IST rakendusi saab kasutada tõhusalt. Ma usun ja loodan, et kasutajatel on suur roll selles programmis; ma tänan raportööri küsimusega tegelemisesse panustatud ülima pingutuse eest ja iseäranis raporti sisu eest.
Silvia-Adriana Ţicău
fraktsiooni PSE nimel. - (RO) Sündimuse suurenemist edendavate poliitikate ja laste kasvatamiseks ja nende eest hoolitsemiseks vajaminevate abinõude puudumise tõttu oleme olukorras, kus üle 65 aastaste osakaal rahvastikus tõuseb 20 % -lt 28 %-ni aastaks 2025.
Vanematel kodanikel on erivajadused ja ühiskond peab läbi tegema muutuse nende vajaduste rahuldamiseks. Me vajame kohandatud elamuehitust, tervishoiu ja eakate päevahooldusteenuse arendamist. Selles kontekstis on IST roll erakordselt tähtis. Mõned eakad inimesed kasutavad digitaaltelevisiooni, mobiiltelefone, arvutit ja isegi Internetti. Paljud vanemad kodanikud suhtlevad oma välismaal viibivate lastega Interneti ja veebikaamerate kaudu, sõltumata sellest, kas nad asuvad maa- või linnapiirkondades.
Siiski, üle 65 aastaste Internetti kasutavate Euroopa kodanike arv moodustab ainult 10 %. Palun pange tähele, et rohkem kui 21 % üle 50-aastaseid Euroopa kodanikke kannatab tõsiste kuulmis-, nägemis- või liikumishäirete tõttu, mis muudab tavapäraste IST vahendite kasutamise nende jaoks raskeks.
2007. aasta juunis pöördus komisjon liikmesriikide ja valdkonnaga seotud ettevõtete poole üleskutsega toetada tegevuskava "Eakate inimeste kaasamine infoühiskonda” elluviimist. Selles kontekstis on teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames arendatavale kodus iseseisva toimetuleku abistamise programmile ühenduse eelarvest ette nähtud 150 miljonit eurot ja liikmesriigid (see tähendab programme osalisriigid) kulutavad ajavahemikul 2008-2013 vähemalt 150 miljonit eurot.
Selle programmi eesmärgid on: eakatele mõeldud innovatiivsete info- ja sidetehnoloogial (IST) põhinevate toodete, teenuste ja süsteemide edendamine, ELi tasandil teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kriitilise massi loomine infoühiskonnas eakatele ette nähtud tehnoloogia ja teenuste valdkonnas, ettevõtete poolt uurimistulemuste kasutamise tingimuste parandamine.
Selles programmis võivad osaleda kõik liikmesriigid. Kahe aasta jooksul programmi algusest koostab komisjon vahearuande ja 2013. aastal koostab selle kohta lõpphinnangu. Ma usun, et eakad on võimaluse ära teeninud, me võlgneme seda neile! Õnnitlused raportöörile.
Jorgo Chatzimarkakis
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, mul oli täna siin rühm külastajaid. Paljudele minu kolleegidele on see tuttav olukord. Meil käivad külastajarühmad, mõned suured, mõned väikesed, ja suurimad neist rühmadest kuuluvad hõbedasse põlvkonda. Selline oli ka tänane rühm. Kohal oli 60 inimest, kes olid ülimalt huvitatud, tõeliselt kaasatud, väga aktiivsed ning see on jätkuvalt nii. Kindlasti on see Euroopa jaoks väljakutse.
Demograafilist muutust kujutatakse sageli ohuna. Numbrid kõnelevad enda eest. Aastatel 2010 kuni 2030 oodatakse 65 kuni 80 aastaste ELi kodanike arvu tõusu 40 % võrra. Siiski, nagu ka härra van Nistelrooij, ei näe mina seda ohuna. Ma arvan, et see on eurooplaste peamine võimalus näidata, et meie piirkond on maailmas enim pühendunud igas elufaasis ja igas vanuserühmas olevate inimeste kõrge elukvaliteedi tagamisele. Me peame rohkem tähelepanu osutama eakatele inimestele ja me peame kindlustama, et me teeme seda nii, nagu on kohane Euroopale, maailma piirkonnale, mis kaitseb elu.
Sooviksin õnnitleda komisjoni käesoleva ettepaneku puhul. Intelligentset elukeskkonda käsitlev ühisprogramm (AAL) on seotud tähtsa suundumusega, nimelt demograafilise muutusega, mida Euroopas teadvustatakse rohkem kui teistes piirkondades, sealjuures ka meie tugevusega teadusuuringutes ja innovatsioonis. Me tegeleme pühendunult IST tehnoloogiatega ja AAL ühendab need kaks suundumust.
Daamid ja härrad, on üpris selge, et Euroopa Liiduna ei ole meil otsest pädevust sätestada eakaid inimesi, elamuehitust jne käsitlevaid eeskirju. Siiski, nende pilootprogrammide abil me saame edendada parimate kogemuste vahetamist, ühendada liikmesriikides juba käimasolevad parimad tegevused ning anda sellele Euroopa kvaliteedipitser, et see oleks teistele tõeliseks eeskujuks. Daamid ja härrad, käesoleva programmiga aitab komisjon vähendada niinimetatud digitaalset lõhet meie ühiskonna sugupõlvede vahel.
Sooviksin tänada raportöör Neena Gilli selle eest, et ta on sõnumi edasi andnud erakordselt selgelt, pean ütlema, et selgemalt kui teised raportöörid. Sooviksin avaldada talle oma siirast tänu. Samuti kaitses ta väga julgelt parlamendi seisukohti kolmepoolsetel kõnelustel ja tagas meie väidete tõhusa edastamise. Meil ei ole vaja end peita. Lubage mul täiskogu esindajana öelda, et me soovime AAL programmile suurimat edu. Meie parimad soovid saadavad seda.
Guntars Krasts
fraktsiooni UEN nimel. - (LV) Tänan teid, härra juhataja. Euroopa demograafilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tegurid nõuavad lahendusi, mis muudavad eakate inimeste kutsealase ja kultuurilise kogemuse väärtuslikuks pagasiks, tagades neile võimalikult kvaliteetsed elutingimused ja viies miinimumini sellest demograafilisest suundumusest põhjustatud kulutused.
Komisjoni esitatud programm on vastus vajadusele edendada tehnoloogilist progressi selles sektoris ja osaliselt ka uute mooduste otsimine selleks tegevuseks. Tegelikult on digitaalne lõhe, nimelt takistused info- ja sidetehnoloogiate kasutamisel, kohati väga tavaline, välistades nii märkimisväärse osa vanemaealise rahvastiku aktiivse osalemise sotsiaal-majanduslikus elus ja piirates nende võimalusi kasutada uue tehnoloogia poolt pakutavaid teenuseid ja abi.
Kuigi ma toetan komisjoni ettepanekut igas suhtes, tuleb teadvustada seda, et uus areng info- ja sidetehnoloogiasektoris, millel on kaubanduslik nõudlus, leiab aset joovastaval kiirusel. Samuti nagu ma nõustun komisjoni väitega, et eakate inimeste ostujõud kasvab, peame me siiski tunnistama märkimisväärset sissetulekutasemete erinevust liikmesriikides. Jäävad ka märkimisväärsed riigisisesed piirkondlikud erinevused vanemaealiste kasutuses olevate info- ja sidetehnoloogia võimaluste vahel.
Sooviksin rõhutada, et komisjoni ettepanekute saavutused ei seisne ainult tehnoloogia enese olemasolus, vaid samuti selle kättesaadavuses ja vanemaealiste õppimisele ergutamises ja selleks võimaluste pakkumises nendes Euroopa osades, kus sellel on eriline tähtsus sissetulekutasemete ebavõrdsuse ja piirkondlike erinevuste vähendamisel. Siiski saab kõige raskem ülesanne olema digitaalse lõhe ületamine infosisu osas. Selles mõttes, et kui digitaalne lõhe väikeste ja suurte rahvaste vahel ja väikeste ja suurte majanduste vahel säilib, siis selle ületamine põlvkondade vahel on majanduslikult kõige raskem ülesanne.
Härra juhataja, kuigi ministrite deklaratsioon e-kaasamise kohta, mis on tänase dokumendi kohta käiva arutelu aluseks, võeti vastu Läti pealinnas Riias 2006. aastal, ei ole Läti programmiga ühinenud. Seoses sellega on mul küsimus, millele ka raportöör viitas, mis puudutab programmis osalevate riikide huvi selle vastu, et seitsmendast raamprogrammist rahastatakse ka muid liikmesriike, kui vahendid jäävad muutumatuks.
Kathy Sinnott
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, see on naljakas vana maailm. Ühest küljest, tervishoiuraportis proovime välja selgitada võimalusi oma laste lahtikangutamiseks arvutite küljest, et nad rohkem õues oleksid ja ringi jookseksid ning teisest küljest proovime oma vanureid meelitada arvuti taha istuma ja seda kasutama.
Kuid tõsiselt rääkides, arvutitel on pakkuda vanuritele palju võimalusi, eriti maapiirkondade elanikele või terviseprobleemide tõttu eraldatud inimestele. Kuid eakate inimeste ühinemiseks IT kogukonnaga peab tehnoloogia esiteks olema lihtsasti kasutatav, mõõduka hinnaga, kõigile kättesaadav ja väheste hoolduskuludega. Arvestades eakate inimeste arvu kasvu Euroopas, võib eakasõbraliku tehnoloogia arendamine parandada nende elukvaliteeti ja aidata neil kauem iseseisvalt elada. Eakatele mõeldud arvutite väljatöötamine on kindlasti hiilgav äriplaan. Kuigi neil võivad olla puudulikud tehnilised oskused, on neil palju aega arvutite kasutamiseks ja soov teistega ühendust pidada. See on teostumist ootav turg.
Desislav Chukolov
(BG) Kallid kolleegid, minu maa, Bulgaaria, kuulub kahetsusväärselt juhtivate riikide hulka Euroopa rahvastiku vananemises.
Minu riigi noored inimesed, ahvatletuna heast elust Läänes, tormasid pärast külma sõja lõppu massiliselt sinna nõusid pesema ja ainult nende vanad vanemad jäid koju. Teie idee tõsta eakate kodanike eluiga on suurepärane. Kes oleks selle vastu?
Kuid enne, kui te mõtlete uue info- ja sidetehnoloogia kasutamisest, palun ma teid härdalt aru saada asjaolust, et Bulgaaria pensionärid elatuvad 50 eurole vastavast pensionist kuus. Niipalju eraldab neile Bulgaaria Sotsialistliku Partei sotsiaalasjade valitsus. See on fakt elust enesest.
Ma pöördun sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni esindajate poole siin saalis: rahvusvahelised daamid ja härrad, kas te teate, mida tähendab 50 eurot kuus pensionärile, kes on ausalt töötanud kogu oma elu? Kas te olete teadlikud asjaolust, et need 50 eurot on mõeldud elamiseks ja toidu ostmiseks, mille hinnad on võrreldavad Euroopa tasemega? Kas te olete teadlikud asjaolust, et Bulgaaria pensionärid lülitavad välja oma telefonid, kuna nad ei saa endale lubada röövellike tasude maksmist kriminaalselt erastatud Bulgaaria telekommunikatsiooniettevõttele?
Soovitus parandada infoteenuseid on nende inimeste mõnitamine. Kõigepealt peab mõtlema rahalise sõltumatuse tõhustamisest. Kuna enamik Bulgaaria pensionäre ei ole mustlaspäritolu, siis ei looda nad tasuta lõunale.
Ivo Belet
(NL) See on hea programm, kuid sellegipoolest on mul mõned tähelepanekud.
Loomulikult on esimene seotud eelarvega: 150 miljonit eurot ei ole mingil juhul piisav summa - ja seda on siin juba öeldud - sektori jaoks, mis teie sõnul saab tulevikus üheks kõige hoogsamalt edenevaks valdkonnaks. Vahendite kiire rakendamine on eakate inimeste heaolu parandamise otsustav tegur, kuid samuti on see riikliku majanduse, riigieelarve otsustav tegur ja sellel on suurepärased majanduslikud väljavaated. Härra van Nistelrooij on juba seda öelnud: siit tuleneb üleskutse Euroopale suurendada märkimisväärselt neid investeeringuid ja huvitatust järgnevate aastate jooksul, võimaluse korral isegi poolaasta eelarve hindamisel.
Minu teine märkus on - ja ma olen täiesti nõus raportööri mõtteavaldustega - et ei tohi olla kahestumist ega erinevusi, nagu härra Chatzimarkakis on juba öelnud, nende eakate inimeste, keda on koolitatud ja kes on võimelised kasutama neid uusi tehnoloogiaid ning teiste vahel, kelle jaoks see pole olnud võimalik ja kellel lihtsalt pole vahendeid nende installeerimiseks kodus. See oleks suuresti vasturääkivuses programmi peamise eesmärgiga, milleks on võimaldada võimalikult paljudel eakatel inimestel jätkata kodus elamist võimalikult kaua. See on palju odavam, kui nende saatmine haiglasse või hooldekodudesse, ning loomulikult on see parim ka eakate heaoluks. See on elu lõpupoole väga oluline.
Lõpetuseks, oluline on kõigi nende innovatiivsete vahendite jätkuv kättesaadavus kõigile eakatele inimestele, sõltumata nende rahalisest olukorrast.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Ma tervitan komisjoni algatust ja hindan proua Gilli raportit, mis on kahtlemata väga kasulik, arvestades eakaid inimesi mõjutavaid probleeme. Euroopa kasvav vanemaealine rahvastik tõstatab probleeme ja nimetamisväärseid väljakutseid. Tänapäeval on välja arendatud uued abistavad tehnoloogiad, mis võimaldavad tagada eakatele kõrgetasemelise elukvaliteedi ja võimaluse, sõltuvalt nende soovidest ja võimetest, elust aktiivselt osa võtta. ELi liikmesriigid peaksid seetõttu valmistuma peatseks pöördeks sotsiaalsete ja abistavate teenuste osutamisel.
Kaasaegsete info- ja sidetehnoloogia tootjad on märganud kasvavat nõudlust nende toodete järele. Uued abistavad tehnoloogiad võivad olla abiks nägemise, kuulmise, liikuvusega seotud ning ka teiste probleemide lahendamisel, võimaldades vanemaealistel jätkuvalt tunda end ühiskonnale kasulikuna ja tõepoolest seda ka olla. Asjaolu, et ELi liikmesriigid kavatsevad aastaks 2013 investeerida üle 1 miljardi euro eakate vajadusteks mõeldud uute tehnoloogiate arendamisesse, on kiiduväärne.
IST võib parandada ja kahtlemata parandab eakate elukvaliteeti ja eneseaustust. Siiski kerkib küsimus: kas sellest on kasu kõigile või ainult käputäiele "valitutele”?
Ma hindan raportööri muret võimaluse suhtes, et ainult väike osa eakatest, kellel juba õnnestub nautida kõrget elukvaliteeti, hakkab kasu saama info- ja sidetehnoloogia uuendustest. Mõned ELi riigid uhkeldavad kuue tärni tasemel hotellide stiilis eakate eluasemetega. Siiski võib neile üsna lähedal silmata vaesusest kurnatud vanadekodusid, mille asukad võitlevad ellujäämise nimel. Mingid uuendused, abistavad tehnoloogiad ega kaasaegne varustus ei ole viimatimainitud asutustes viibivatele inimestele iialgi kättesaadav olnud. See olukord peab viivitamatult muutuma.
Ma tervitan raportis väljendatud seisukohta, et eakatele mõeldud IST tooted peaksid olema mõõduka hinnaga ja kasutajasõbralikud. EL on liider paljudes valdkondades. Juhtpositsioon kõnealuses valdkonnas on nii vajalik kui ka austusväärne.
DanutBudreikait
- (LT) Täna on iga viies EÜ kodanik üle 60 aasta vanune, oodatava elueaga üle 80 aasta. Siiski ei ole Euroopa kasvava eaka rahvastiku elukvaliteet piisavalt kõrge. Näiteks minu riigis, Leedus, kirjeldab iga neljas eakas isik oma tervislikku seisukorda halvana, sealjuures on ühiskonnas osalemise määr ainult 57%. Vananeva rahvastiku elukvaliteedi parendamine peaks olema üks Euroopa Liidu prioriteetidest.
Komisjoni algatus info- ja sidetehnoloogia mobiliseerimiseks on väga oluline samm eakate mälukaotuse, nägemise, kuulmise ja liikuvusega seotud probleemide lahendamiseks. Sellest hoolimata pole komisjon piisavalt käsitlenud info- ja sidetehnoloogia õiglase kättesaadavuse küsimust.
Üks peamine probleem seoses info- ja sidetehnoloogia õiglase kättesaadavusega on nende hinna hoidmine vastuvõetaval tasemel. Eakate inimeste peamine sissetulek on nende madal pension, eriti hiljuti liitunud riikides. Uutel info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete kättesaadavus hinna poolest on tähtis küsimus kõigi ELi kodanike jaoks.
Teine peamine kättesaadavuse element on uute tehnoloogiate kasutajasõbralikkus. Vaid 18% ELi rahvastikust vanuses 65-74 kasutab Internetti, võrreldes üldise 60%-ga. Seepärast peame kindlustama info- ja sidetehnoloogial põhinevate uute toodete kasutajasõbralikkuse.
Sylwester Chruszcz
(PL) Härra juhataja, ühiskonna vananemise nähtus Euroopa riikides on fakt ja kujutab endast peamist väljakutset ühiskonnale. Euroopa tasemel tegevuste suhtes peaksime silmas pidama demograafilisi tendentse ja eelnevast tulenevaid sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid. inimeste arv vanuses 65 kuni 80 tõuseb 40% 2010-2030.
Peamine siht peaks olema väärika elu ja kõikvõimalike mugavuste tagamine neile inimestele, koos kõigi esmavajalike teenuste kättesaadavusega. Loomulikult pingestab rahvastiku vananemine tervishoiuteenuste ja sotsiaalhoolduse osutamist, arvestades rahalisi võimalusi ja samuti tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutava personali olemasolu. Kõnesoleva olukorra kontekstis juhiksin teie tähelepanu eakate inimeste virelemise ja eraldatuse ohtlikule nähtusele.
Katsed vabaneda haigetest ja vanadest inimestest seadustatud eutanaasia abil kujutavad kaasaegsele Euroopale tõsist ohtu. Ma olen õnnetu, sest hoolimata tegevusest esmatähtsate inimõiguste tagamisel on Euroopa Liit ja selle parlament seda küsimust vaikides ignoreerinud.
Ljudmila Novak
(SL) Pole midagi hävitavamat ja alandavat tõrjutuse, tähtsusetuse ja võimetuse tunnetamisest. Seetõttu ma toetan Euroopa Komisjoni ettepanekut ühenduse osalemiseks ühisprogrammis, mis on suunatud eakate inimeste aitamisele ja kaasamisele, nende elukvaliteedi parandamisele info- ja sidetehnoloogia kasutamise abil.
See on järjekordne mosaiigitükk Lissaboni strateegiale infopõhise, digitaalse kirjaoskusega ja majanduslikult konkurentsivõimelisema Euroopa ülesehitamiseks. Eakate inimeste tegeliku kaasatuse ja harituse parandamise tegevused peavad olema vastavalt kohandatud ja neile kättesaadavad. Need tegevused peavad olema arusaadavad, lihtsasti kasutatavad ja õpitavad ning mõistliku hinnaga. Need peavad haarama vanemaealise rahvastiku ja puuetega inimesed nii linnas kui maal, vastasel korral on oht, et tulemuseks on kaasamise asemel tõrjutus.
Info- ja sidetehnoloogia laialdase kasutamisega saab ka vanem põlvkond suuresti kasu tänapäeva uuendustest. Nende elukvaliteet paraneb, sest nad on rohkem iseseisvad, liikuvad, aktiivsed ja kaasatud ühiskonda ja majandusellu.
Kohandatud sisseseade, abivahendid ja paljud elektroonilised süsteemid võimaldavad elukeskkonna haldamist. Samal ajal võimaldavad seadmed kontrolli nende kasutajate üle, tagades nende suurema turvalisuse ja rahulolu oma eluga. Selline sisseseade võimaldab puuetega inimestel ja vanemaealistel välismaailmaga suhelda ja nautida kaughooldust, kaugtööd ja meelelahutust.
Kõik me soovime jõuda küpse eani, kuid mitte olla üksildased ja ühiskonnast irdunud. See on põhjus, miks me mõtleme oma tulevikust nüüd ja astume uusi samme selle heaks.
Roberta Alma Anastase
(RO) Vastavalt statistilistele andmetele kasvab eakate kodanike arv Euroopas 40% aastatel 2010 kuni 2030. See nähtus esitab väljakutseid, kuid ka võimalusi avalikule poliitikale ja Euroopa tulevikule. Tõeliselt jõukas ja konkurentsivõimeline Euroopa peaks neile väljakutsetele leidma õiged vastused ja võimalused täielikult ära kasutada uute demograafiliste suundumuste potentsiaali.
Euroopa eakad kodanikud peavad kasu saama kvaliteetsetest teenustest ja tingimustest ning nende elukogemust peaks kasutama ühiskonna jätkuvaks arenguks. Kuna Euroopa Liit kavatseb luua infopõhise majanduse ja ühiskonna, siis kujutab infotehnoloogia uuenduslikku vastust sellele olukorrale ja Euroopa kogukonna kaasamine asjaomastesse programmidesse on rohkem kui vajalik.
Ma sooviksin seoses eakate inimeste elustandardi parandamiseks mõeldud uute tehnoloogiatega välja tuua kaks olulist aspekti. Kõigepealt, Euroopa kodanikke tuleks koolitada ja teavitada pakutavatest uutest tehnoloogilistest võimalustest. Eakad inimesed, eriti uutes liikmesriikides, ei ole üldse või on vähesel määral tuttavad selle valdkonnaga ja sellest tulenevad ühiskonna kaotused tervikuna on ilmselged. Järelikult sõltub täna arutusel olnud otsuse edu suuresti Euroopa võimest mobiliseerida hariduse andmise ja nende inimeste teavitamisega seonduvad vahendid. Teiseks, erilist tähelepanu tuleks pöörata naistele, kuna nemad moodustavad tõusnud oodatava eluea tõttu meestega võrreldes suurema osa eakast elanikkonnast. Seda aspekti tuleb arvestada vananemisprotsessi teaduslikus uurimises ning samuti avalike poliitikate konkreetsel rakendamisel.
Lõpetuseks soovin taaskord nimetada uute liikmesriikide olukorrale keskendumise tähtsust, seal on eakate inimeste olukord ebasoodsam. Madalam elustandard, kuid samuti uute tehnoloogiate kasutamise oskuse puudumine, muudab selle kategooria tulevaste Euroopa tasandil tehtavate jõupingutuste esmatähtsaks sihtrühmaks.
Zita Pleštinská
(SK) Slovakkias Euroopa Komisjoni toetusel avaldatavad "Eakate abifoorum”, "Seenioride parlament” ja ajakiri "Seenioride foorum” on tegevused, millega oli mul võimalus tutvuda eakate kodanikega kohtumiste ajal, kuna nendega algab traditsiooniliselt minu kalendriaasta. Taolised tegevused on mind veennud, et eakad inimesed tahavad olla aktiivsed ja on võimelised kiiresti õppima. Näiteks pole mobiiltelefonid neile sugugi tundmatud. Viimastest on nende jaoks saanud asendamatud kaaslased.
Kahjuks on suunatud liiga vähe ressursse digitaalse kirjaoskuse arendamiseks eakatete inimeste seas ja seepärast tervitan proua Gilli raportit, mis kujutab endast Euroopa Parlamendi olulist sõnumit eakate ja puuetega inimeste elukvaliteedi parandamisele.
Uued info- ja sidetehnoloogiavahendid võivad osutuda tõhusaks abivahendiks kindlustamaks, et see osa Euroopa kodanikest, kes on elutarkuse, kogemuste, traditsioonide ja oskuste allikaks, ei jää ühiskonnast väljatõrjutuks. Ometi on tähtis kindlustada kõigile Euroopa Liidus elavatele eakatele võrdne juurdepääs info- ja sidetehnoloogiavahenditele.
Zuzana Roithová
(CS) Härra juhataja, tervitan 13 liikmesriigi algatust töötada välja ühine teadus- ja arendustegevusprogramm eakatele kodanikele eesmärgiga, et ka nende põlvkond saaks täiel määral infotehnoloogiavahendeid kasutada. Kahtlemata teeb see suhtlemise nende jaoks palju lihtsamaks ja võimaldab neil ka kauem töötada. Seepärast avaldan täielikku toetust püüetele lülitada AAL programm meie homsesse otsusesse, et muuta see Euroopa Liidu ühisprogrammiks. Usun, et seda tehes suudame kahekordistada rahalisi vahendeid kuni 600 miljoni euroni. Meie taotlus kaasrahastada programm 20% ulatuses riiklikest vahenditest annab minu arvates liikmesriikidele piisavalt motivatsiooni nende ülesannetega tegelemiseks. Peame programmi igati toetama, kuna see võimaldab uuenduslikel toodetel ja eriteenustel, mille puhul kasutatakse info- ja sidetehnoloogiat, tõhusalt areneda ja tagada inimestele väärika vananemise. Programm pakub samuti eri võimalusi väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks ja on täielikus vastavuses Lissaboni strateegia eesmärkide ning meie väärtustega.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, peaksime tervitama ühenduse osalemist ühises teadus- ja arendusprogrammis, mille eesmärgiks on parandada eakate elukvaliteeti.
Uued info- ja sidetehnoloogiavahendid võivad vanemate inimeste elu kergemaks muuta ja aidata neil jääda aktiivseks nii tööl kui eraelus. Peame arvesse võtma, et elutingimuste parenemise tõttu tõuseb pidevalt eakate inimeste arv.
Programmi jaoks detailsete tööpõhimõtete arendamisel peaksime siiski arvestama, et eakate inimeste vahendid ja elutingimused on liikmesriigiti erinevad. Erinevused elatustasemetes on väga suured. Järelikult varieeruvad ka vajadused teenuste ja aktiivseks eluks ettevalmistumise tasemete osas, eriti mis puudutab maapiirkondades elavaid inimesi. Uued tehnoloogiad, uued töötamisvõimalused Interneti vahendusel ja uue tehnoloogia enda tarbeks kasutamine võib aidata vanematel inimestel püsida tööturul. Kõik see looks head tingimused väärikaks vananemiseks. See probleem on eriti aktuaalne Euroopa rahvastiku vananemist silmas pidades.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Eakate eemalejäämine infotehnoloogiavahendite eelistest on problemaatiline, kuna 65-80-aastaste kodanike arv moodustab varsti 40% kogu Euroopa rahvastikust.
Seepärast on ühine teadus- ja arendustegevusprogramm, millega Euroopa Liit ühineb, nende inimeste elu paremaks muutmise eesmärgil igati tervitatav. Sooviksin siiski juhtida tähelepanu sellele, et ühenduse rahaline osalus on kõnealuses projektis piiratud. Ühenduse toetuse ülempiir on 150 miljonit eurot, arvestades, et see tuleb teadus- ja arendustegevusraamprogrammi eelarvest, mille suurus on üle 50 miljardi euro. Lisaks, ühenduse rahaline toetus ei tohi ületada 50% projektisse kaasatud avaliku sektori vahenditest - ebatavaliselt madal protsent niivõrd olulise projekti puhul.
Peale konkreetsete eeliste, mida infotehnoloogialahendused selle programmi raames eakatele kodanikele pakkuvad, on ühenduse osalemine selles projektis suurepäraseks võimaluseks parandada eurooplaste elukvaliteeti ja, seepärast peaks ühenduse rahaline toetus taolise teadustegevuse puhul olema riiklikust toetusest suurem.
László Kovács
komisjoni liige. - Härra juhataja, rääkides proua Redingi nimel, tahaksin avaldada tänu Euroopa Parlamendile ja eriti just raportöör proua Gillile väga konstruktiivse lähenemise eest ettepaneku "Ambient assisted living” (AAL) üle peetavate läbirääkimiste ajal. Ma pole selle valdkonna eest vastutav ning arutelus osalemine oli minu jaoks huvitav ja hariv. Kinnitan teile, et edastan kolleeg Viviane Redingule peale õnnitluste ka arutelu käigus tekkinud mured ja ettepanekud.
Sain aru, et üheks põhiülesandeks on võimaldada eakal elanikkonnal kasutada info- ja sidetehnoloogiavahendeid (IST) ja ma olen sellega nõus. Selleks on vaja nii teadmisi kui ka rahalisi ressursse. Eakate, eriti just maapiirkondades elavate vanade inimeste koolitamine on kahtlemata tähtis, kuid sellega tegeleb juba programm "Väärikas vananemine”. Taskukohasus on teine oluline aspekt ning AALi ülesandeks on sellega tegelda. Kui me võtame arvesse ka need liikmesriigid, kes on ühinemisest huvitatud, on see võimalik ning see oligi põhjus, miks te suhteliselt madalat künnist pakkusite.
Lõpetuseks tahaksin rõhutada, et komisjon tervitab ja toetab raportööri tehtud kompromissettepanekuid, mis võimaldavad jõuda kokkuleppele juba esimesel lugemisel. Aitäh teile pühendumuse eest, selle olulise algatuse käivitamine on võimalik juba kevadel. Teie toetus on äärmiselt oluline ka algatuse rakendamisel. Sooviksin rõhutada, et sellise väljakutse vastuvõtmine pole mitte ainult moraalne kohustus, vaid ka majanduslik võimalus - seisukoht, mida on avaldanud mitmed kõnelejad. Teeme seda eakate kodanike heaolu nimel ning meie konkurentsivõimenimel tulevikuks.
Neena Gill
raportöör. - Härra juhataja, sooviksin tänada kõiki kolleege kommentaaride ja panuse eest.
Härra Krasts küsis minult, kas tunneksin heameelt, kui teised riigid algatuses osaleksid. Kavatsuste kohaselt on programm avatud nii paljudele liikmetele kui võimalik ja see koostöö võib ületada ka ELi liikmesriikide piirid - nagu see juba juhtunud on.
Palju kõneainet tekitab programmi rahastamine ja paljud toonitasid just seda aspekti. Probleem seisneb selles, et rahastamise ülempiiriks on 150 miljonit eurot. Juhul kui programmi vastu on suur huvi, peaksime mõtlema, kuidas ja kas on võimalik seda tulevikus üle vaadata, või siis hoopiski rakendada sellega tegelemiseks teisi algatusi seitsmenda raamprogrammi raames.
Kuulsin, kuidas täna öeldi, et rahvastiku vananemine on koos kliimamuutusega 21. sajandi üheks suurimaks väljakutseks. On oluline, et komisjon jätkaks sellega tegelemist, ja seda mitte ainult taoliste üksikute programmide abil, mis on iseenesest väga tähtsad, vaid laiendaks sarnast tegevust ka teistesse valdkondadesse ja - tahaksin korrata - see peaks olema ühine püüdlus.
Lisaks, arvan et komisjon peaks olema valvas, kuna mõned liikmesriigid on teistest ilmselgelt ees. On vaja kindlustada, et programmi lõppedes pole liikmesriikide vahel liiga suurt ebavõrdsust.
Tahaksin mainida veel paar tähtsat üksikasja, mida kolleegid, eriti minu variraportöörid, mainisid. Härra van Nistelrooij juhtis tähelepanu sellele, et toodete turulejõudmine toimub liiga aeglaselt ja, kui me tahame kõnealuse programmiga juba midagi muuta, siis on oluline tegeleda ka selle probleemiga. Ja, nagu härra Chatzimarkakis ütles: tulevikus on meil tegu maailma osaga, mille suurimaks prioriteediks on pühendumus elukvaliteedile, olenemata inimese vanusest. Minu arvates on oluline, et meie sõnade eest räägiks tegutsemine.
Tahaksin samuti tänada proua Geringer de Oedenbergi, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuse koostajat, ning kõiki teisi töötajaid komisjoni sekretariaadist, fraktsiooni PSE sekretariaati ja omaenda kantseleid panuse eest, kuid samuti ka komisjoni ja nõukogu, eesistujariikidena nii Portugali kui Sloveeniat.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval, 13. märtsil 2008.
