Bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide panus aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse - Bioloogilise mitmekesisuse konverents - Nagoya 2010 (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühine arutelu järgmiste raportite üle:
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas Jo Leinen ENVI komisjoni nimel nõukogule: peaeesmärgid 18.-29. oktoobril 2010 Nagoyas toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsil (B7-0467/2010);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas Jo Leinen ENVI komisjoni nimel komisjonile: peaeesmärgid 18.-29. oktoobril 2010 Nagoyas toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsil (B7-0468/2010);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas Michèle Striffler DEVE komisjoni nimel nõukogule: bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiga seotud teenuste panus arengusse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse (B7-0464/2010);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas Michèle Striffler DEVE komisjoni nimel komisjonile: bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiga seotud teenuste panus arengusse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse (B7-0465/2010).
Karin Kadenbach
autori asendaja. - (DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Paari päeva eest istusin ma koos mitme ajakirjanikuga ja me rääkisime teemadel, mis on mulle sel sügisel eriti südamelähedased. Üks neist on muidugi bioloogiline mitmekesisus. Nagu te teate, toimub Nagoyas peagi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverents, ning minul on au ja rõõm osaleda sellel parlamentaarse delegatsiooni koosseisus ja kaasautorina bioloogilist mitmekesisust käsitlevale resolutsioonile, mille üle Nagoyas hääletamine toimub. Niisiis istusin koos ajakirjanikega ja vestlesin nendega, kui mult küsiti, et miks lubame endale näiteks kopra päästmise luksust. Minu kodupiirkonnal, Alam-Austrial, on õnnestunud päästa väljasuremisohus liike ja nüüd on need üle ulatusliku ala levinud - mõneti põllu- ja metsamajandustootjate meelehärmiks, kelle suhtumine kobrastesse on hoopis erinev.
Samal ajal kui Euroopa Liit ja paljud liikmesriikide asutused valitsusväliste organisatsioonide toetusel kõvasti ja suure pühendumusega liikide kaitsmise nimel tööd teevad, tõestas see vestlus veel kord, et paljud inimesed peavad bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist ja säilitamist luksuseks. Nad küsivad, et kas ELil ei ole tõesti midagi pakilisemat, millega tegeleda, kui mõne ohustatud orhidee või loomaliigi päästmine. Inimesed küsivad sageli, et on seal siis vahet, kas loomaaias on 500 või ainult 499 loomaliiki, keda vaadata. Head kolleegid! Nende inimeste jaoks vaevalt et liikide säilitamise ja bioloogilise mitmekesisuse teema esmatähtis on. Olgem ausad, bioloogilise mitmekesisuse teema ei ole poliitikavaldkonnas pooltki nii tähtis kui majanduskasvu ja julgeoleku teemad! See peaks aga siiski olema, sest me alahindame selle teema tähtsust.
Minu mõte on, et liikide säilitamise küsimus ei ole mingi heategev üritus mõne väikese vaese putuka päästmiseks, ilma milleta me peaksime hakkama saama. Ärge saage minust valesti aru: liikide säilitamine on tõepoolest seotud armastusega taimestiku ja loomastiku vastu, kuid peamiselt käsitleb see julgeolekut, tööturupoliitikat ja rändepoliitikat. Bioloogilise mitmekesisuse arutelude puhul unustatakse sageli ära roll, mida loomad ja taimed meie ökosüsteemis täidavad. Nad on looduse teenusepakkujad, kes hoiavad meie ökosüsteemi korras. Just tänu erinevate liikide rohkusele ja nende vastastikusele mõjule ei ole rannajooned hävinud, ei esine laviine ja veekogud on isepuhastuvad. Me räägime siin säästva arengu olulisest osast ning selle elulistest kaupadest ja teenustest, nagu toiduga varustamine, süsiniku sidumine ja veekogude reguleerimine - asjadest, mis on majandusliku ja sotsiaalse heaolu ning elukvaliteedi alus. Kui liigid surevad välja, siis on looduslik tasakaal häiritud, vallandades ohtliku doominoefekti. Nende taimede ja loomade pakutavate teenuste asendamine on kulukas tegevus. Lõpuks muutuvad teatavad piirkonnad ja elupaigad elamiskõlbmatuks ja neid ei saa enam kasutada. Selle tulemusel ei pruugi need elupaigad ökosüsteemi enam oma väärtuslike kaupade ja teenustega varustada. Ja mitte ainult seda; võimalikud kaugemad tagajärjed, nagu töötus, turvatunde puudumine ja väljaränne, on asjad, mida me kõik kardame.
Seega on liikide kaitsmine ilmselgelt teema, mis mõjutab mitmeid poliitikavaldkondi. Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon rõhutas seda hiljuti, olles töötanud intensiivselt Euroopa Parlamendi seisukoha kindlakstegemisega. Nimetaksin nüüd mõned arvud. Teadlaste hinnangul võib nende looduslike teenuste asendamise ja selle tagajärgedega - nagu töötus ja väljaränne - tegelemise maksumuseks kujuneda 7% ülemaailmsest kogutulust. Kui see teid ei hämmasta, siis toon välja veel mõned arvud. Euroopa Komisjoni koostatud viimase uuringu kohaselt ähvardab 25% Euroopa loomaliikidest väljasuremisoht. Sama uuring ütleb ka, et Euroopa rannikualade ökosüsteeme hävitatakse pidevalt. Teatavate märkimisväärse bioloogilise mitmekesisusega piirkondade olukord on samuti halvenemas. Vastupidiselt sellele on inimese loodud arengualad, nagu tööstuspargid, elamuarendused ja transpordi infrastruktuur alates 1990. aastast suurenenud 8%.
Head kolleegid! Nagu te isegi avastate, ei ole Nagoya konverentsil läbirääkimisi pidavad osalised alati selle eesmärkide suhtes üksmeelel. Arenenud maad tahavad julgeid eesmärke, valitsusvälised organisatsioonid tahavad auahneid eesmärke. Samal ajal ei ole just üllatav, et majanduselus osalejad on rahul realistlike eesmärkidega. Mina arvan, et EL peab Nagoyas lati kõrgele seadma ja, just nagu Euroopaski, töötama äriringkonna suurema kaasatuse nimel - eriti nende sektorite ja tööstusharude, mis ohtralt bioloogilisi ressursse kasutavad. EL saab valida, kas ta tahab olla hea või halb eeskuju.
Head kolleegid! Oktoober on juba käes, kuid paljud Euroopa inimesed ei ole veel isegi kuulnud, et see aasta on nimetatud rahvusvaheliseks elurikkuse aastaks. Tagagem ühiselt, et bioloogiline mitmekesisus saaks väärilise ja vajaliku staatuse, et jätkata ka edaspidi oma ökoloogiliste teenuste pakkumist! Lubage ma kordan ühte paljutsiteeritud India vanasõna: alles pärast viimase puu mahalõikamist, alles pärast viimase jõe mürgitamist, alles pärast viimase kala püüdmist avastad sa, et raha ei ole söödav.
Gay Mitchell
autori asendaja. - Austatud juhataja! Ma olen tänulik võimaluse eest arutelus sõna võtta.
Eelmisel nädalal juhatasin aastatuhande arengueesmärke käsitleval ÜRO tippkohtumisel osalenud parlamentaarset delegatsiooni. Kogu tippkohtumise ja iga kõrvalürituse ajal olin ma haaratud oma kolleegide, valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kohapeal viibivate inimeste entusiasmist, kes on pühendunud 2000. aastal seatud ulatuslike eesmärkide täitmisele. Edusamme on küll tehtud ja on palju asju, mille üle me võime uhkust tunda, kuid veel rohkem asju ootab kordasaatmist.
Juurdepääs haridusele on kiiresti paranemas. Hariduses osalemine on Sahara-taguses Aafrikas jõudnud 76%-ni ja Põhja-Aafrikas 94%-ni. Joogivee kättesaadavus on suurenemas. 2015. aastaks on puhas joogivesi kättesaadav 86% arengumaade elanike jaoks võrreldes 71%-ga 1990. aastal. Joogivee kättesaadavusega seotud eesmärgid on täidetud juba neljas piirkonnas: Põhja-Aafrikas, Ladina-Ameerikas ning Kariibi mere piirkonnas, Ida-Aasias ja Kagu-Aasias. Energia kättesaadavus on suurenemas. Põhja-Aafrikas on olemas peaaegu üldine juurdepääs elektrile.
Hoolimata sellest, et on tehtud selgeid edusamme, on siiski palju rohkem asju, mis vajavad teostamist. ÜRO asesekretär ütles meile, et peame järgmise viie aasta jooksul tõepoolest n-ö finiši poole sööstma. Miljard last elab vaesuses, 1,4 miljonit last sureb igal aastal puhta joogivee kättesaamatuse tõttu ja 2,2 miljonit last sureb igal aastal, kuna nad ei ole saanud vaktsiini, mis on arenenud riikides hõlpsasti kättesaadav ja mis on meil juba üle 30 aasta olemas olnud.
Aastatuhande arengueesmärkide seitsmes eesmärk on keskkonna säästmise tagamine. Selle eesmärgi alla kuuluvad mitmed alleesmärgid. Eesmärk 7b on ehk kõige laiaulatuslikum: pidurdada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, saavutades 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemise kiiruse märkimisväärse pidurdumine. Bioloogilise mitmekesisuse näitajad sisaldavad muu hulgas metsaga kaetud maa-ala proportsiooni, CO2 heitkoguseid, kõigi kasutatud veeressursside proportsiooni, osoonikihti kahandavate ainete tarbimist ja bioloogiliselt ohutu taseme piiresse jäävate kalavarude proportsiooni. Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise pidurdamine on seega aastatuhande arengueesmärkide kõige tähtsam osa.
Seitsekümmend protsenti maailma vaestest elab maapiirkondades ning nende ellujäämine ja heaolu on otseses sõltuvuses bioloogilisest mitmekesisusest. Ökosüsteemi teenuste tarbimisel, nt õhu ja vee kvaliteedi säilitamisel ning jäätmete lagundamisel, sõltuvad ka linnades elavad vaesed bioloogilisest mitmekesisusest. Ei ole kahtlustki, et bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutused mõjutavad kõige enne maailma vaeseid. Need mõjutavad riike, nagu Polüneesias asuv Tuvalu - riik, mis asub ainult neli ja pool meetrit üle merepinna taseme - ja Maldiivid, kus president Nasheed pidas sel aastal veealuse valitsuskabineti istungi, et juhtida tähelepanu asjaolule, et sajandi lõpuks võib see riik tõepoolest üleni vee all olla.
Ma kutsun liikmesriike ja komisjoni üles andma uut hoogu ülemaailmse kliimamuutuste liidu ja selle abisüsteemi tegevusele, et suurendada arengumaade suutlikkust ja teadmisi bioloogilise mitmekesisuse vähenemise oodatava mõju kohta, ning seda tõhusalt lõimima arengukavade ja eelarvetega.
Ma olen ka rõhutanud asjaolu, et bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja vaesuse vähendamisele suunatud programmid peavad käsitlema vaeste jaoks esmatähtsaid küsimusi ning suuremal määral keskenduma kohalikule keskkonnajuhtimisele, bioloogilise mitmekesisusega seotud ressurssidele juurdepääsu tagamisele, maareformile ja tavakohase valdusõiguse tunnustamisele.
2050. aastaks on maakeral kaks miljardit inimest rohkem ja 90% nendest sünnib praegustesse arengumaadesse. Kui me lubame sellel kohutaval vaesusel nendes riikides jätkuda, siis toimub ulatuslik väljaränne lõunast põhja poole ning ebavõrdsusest võib saada maailma kahjutule põhjus.
Paljud meist ei uskunud, et me veel oma eluajal Berliini müüri langemist näeme. Nüüd peame enesestmõistetavaks, et endised nõukogude võimu all olnud riigid on meie partnerid ELis. Ka põhja ja lõuna vaesuse müür võib langeda ning meie saame luua parema ja ohutuma maailma - koha, kus me võime saada uusi partnereid, ning meie kõigi jaoks ohutu keskkonna.
Joke Schauvliege
Austatud juhataja! Lugupeetud parlamendiliikmed! Kõigepealt tänan mulle antud võimaluse eest võtta siin täna sõna sellel väga olulisel, nimelt bioloogilise mitmekesisuse teemal. Oma 15. märtsil 2010 pealkirjaga "Bioloogiline mitmekesisus: ELi visioon ja eesmärgid ning geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja kasu jagamisega seonduv rahvusvaheline kord 2010. aasta järgseks ajaks” avaldatud järeldustes rõhutas nõukogu, et tuleb kaitsta bioloogilist mitmekesisust ja vältida ökosüsteemide ning nende funktsioonide pöördumatut kahjustamist, muu hulgas selleks, et tagada sotsiaalne ja majanduslik stabiilsus ning saavutada aastatuhande arengueesmärgid.
Nõukogu väljastas meeldetuletuse, et bioloogiline mitmekesisus etendab keskset rolli üleilmses võitluses näljaga ja toiduga kindlustatuse tagamisel ning aitab oluliselt kaasa õitsengu tekitamisele ja vaesuse vähendamisele. Enamikus arengumaades on suhe, mis on ühelt poolt ökosüsteemide kaitse ja teisalt tööhõive, sissetuleku ning elatusallikate vahel, palju tihedam kui ELis.
Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 10. kohtumise vaimus soovib EL võtta realistliku ja põhjaliku lähenemisviisi ning aidata seeläbi aktiivselt ja kaalukalt kaasa üleilmse üksmeele saavutamisele selles, milliseid meetmeid bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks pärast 2010. aastat tuleks võtta. Nende hulka kuuluvad meetmed, mis võimaldaksid töötada välja strateegilise kava perspektiivi 2010. aasta järgseks ajaks, mille tähtaeg võib olla näiteks kuni 2020. aastani; visiooni, mille ajavahemik võib olla kuni 2050. aastani; alleesmärkide ja mõõdetavate näitajatega seotud oluliste verstapostide perspektiivi ning lõpuks sobivate vahendite rakendamise perspektiivi seireks, hindamiseks ja järeltegevusteks.
Kaks nädalat tagasi, 22. septembril toimunud ÜRO Peaassamblee kõrgetasemeline kohtumine oli hea võimalus kutsuda rahvusvahelist üldsust üles tunnistama bioloogilise mitmekesisuse kriitilist seisundit kogu maailmas ja rõhutada ka vajadust kaitsta elu alust maal inimkonna ning tulevaste põlvede huvides ning rakendada kõikidel tasanditel asjakohaseid algatusi.
Vähimarenenud riikidele osutatava tehnilise toe kohta arvab nõukogu, et areng ning hea tava ja tehnoloogiasiire on oluline võitluses bioloogilise mitmekesisuse kao, kliimamuutuse ja kõrbestumisega. Oluline on saavutada kooskõlastatud tegutsemine ja kasutada ressursse rahuldaval kulusäästlikult moel.
Rahastamise puhul on nõukogu seisukohal, et tulemusliku raamistiku kehtestamine 2010. aasta järgseks ajaks ning bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni uue strateegilise kava kasutuselevõtmine nõuab ressursside asjakohast kaasamist kõikidest võimalikest allikatest, hõlmates nii avaliku kui ka erasektori rahalisi vahendeid ja uusi rahastamisvorme ning kliimamuutusega võitlemise meetmete rahastamist. Nõukogu on seisukohal, et arvesse tuleks võtta ka rahaliste vahendite eraldamist bioloogilise mitmekesisuse tarbeks bioloogilisele mitmekesisusele kahjulike toetuste muutmise, kõrvaldamise või ümbersuunamise teel. Bioloogilise mitmekesisuse integreerimine ettevõtjate tegevusse ja muudesse valdkondlikesse poliitikasuundadesse on jätkuvalt vajalik ning prioriteene eesmärk.
Juba 5. detsembril 2006 kinnitatud nõukogu järeldustes juhiti tähelepanu vastusena bioloogilist mitmekesisust käsitlevale Pariisi sõnumile, et bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemide teenuste toetamine tuleb lülitada partnerriikide ning -regioonidega poliitikadialoogi. Tegevuse käigus pidi partnereid ergutatama tuvastama lisavajadusi ja neid eelistama riigisisestes ning regionaalsetes arengustrateegiates ja -kavades. Nõukogu on jätkuvalt veendunud, et ökosüsteemide teenuste ja bioloogilise mitmekesisuse integreerimine arengukoostöö programmide ning nendele järgnevasse rahalisse toetusse on ainus moodus jätkusuutlike tulemuste saavutamiseks.
Ehkki on selge, et ühelt poolt Århusi konventsioon - keskkonnainfo kättesaadavus, üldsuse osalemine keskkonnaasjade otsustamises ning kohtu poole pöördumine nendes küsimustes - ja teisalt bioloogiline mitmekesisus on omavahel seotud, tuleb võtta arvesse asjaolu, et konventsioon koostati ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni raames. Ehkki mitteliikmetest riigid võivad konventsiooniga ühineda, ei ole meie arengupartnerid hetkel konventsiooni osalised.
Sooviksin tänada teid huvi eest ja ootan pikisilmi teie arutelu, milles - olen veendunud - tõstatatakse palju uusi elemente!
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Euroopa Liidu strateegilisi eesmärke Nagoya jaoks kirjeldatakse nõukogu 22. detsembri 2009 ja 15. märtsi 2010 järeldustes ning neid viimistletakse ja täpsustatakse täiendavalt keskkonnanõukogus 14. oktoobril 2010. Euroopa Liidu seisukohast tõuseb iseäranis prioriteetsena esile kolm küsimust.
Esimene on konventsiooni uue strateegilise kava vastuvõtmine perioodiks 2011-2020. See peaks kajastama kasutada olevat teaduslikku teadmust bioloogilise mitmekesisuse seisukorra kohta ja pakkuma tulemuslikku rakendamisraamistikku, mis oleks piisavalt põhjalik, et motiveerida konventsiooni kõikide osaliste seas võimendamismeetmete rakendamist. See on ülioluline, kui soovime ennetada rohkemate liikide väljasuremist ja võimaldada bioloogilisel mitmekesisusel pakkuda jätkuvalt olulisi kaupu ja teenuseid, millest me kõik - ja eriti vaesed - sõltume.
Teine strateegiline prioriteet Euroopa Liidu seisukohast on lõpetada läbirääkimised juurdepääsu ja tulu jagamise protokolli kui põhipanuse üle bioloogilise mitmekesisuse kaitsesse ja säästlikku kasutamisse pärast 2010. aastat ning kooskõlas kohustusega, mille kõik bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalised konverentsi 8. istungil 2006. aastal võtsid. Tegemist on ootusega, mida jagavad laialdaselt konventsiooni arengumaadest osalised, kellest paljud näevad selles oma kõrgeimat prioriteeti.
Kolmandaks: kindlustada, et eraldataks piisavad ressursid võimaldamaks bioloogilise mitmekesisuse poliitika raamistiku, sealhulgas uue strateegilise kava rakendamist pärast 2010. aastat. Aasta alguses 2020. aastaks vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi raames on EL tervikuna pühendunud suurendama panust üleilmse bioloogilise mitmekesisuse kao ärahoidmisse, kuid minu arvates võime olla üsna uhked selle üle, mida tegelikult teeme.
Vahemikul 2002-2008 andis Euroopa Liit iga aasta üleilmse mitmekesisuse tarbeks üle miljardi USA dollari, ligikaudu 740 miljonit eurot, enamaltjaolt keskkonna ja loodusressursside temaatilise programmi kaudu arengukoostöö rahastamisvahendi, kuid ka Euroopa Arengufondi raames, mis mõlemad sisaldavad küllaldasi eraldisi bioloogilise mitmekesisuse tarbeks.
Ka liikmesriigid on panustanud märkimisväärselt ülemaailmse keskkonnafondi hiljutisse täiendamisse, millele on eraldatud 1,2 miljardit USA dollarit bioloogilise mitmekesisuse tarbeks. See kujutab 28% suurenemist võrreldes eelmise täiendamisega ja uuest miljardi euro suurusest aastatuhande arengueesmärkide algatusest, mille president Barroso läinud kuul New Yorgis ÜRO Peaassambleel teatavaks tegi, võib samuti selgesti bioloogilisele mitmekesisusele kasu olla.
Komisjon uuendab hetkel bioloogilise mitmekesisusega seonduvaid arengukoostöö arvnäitajaid, kasutades sama metoodikat, mida on kasutanud kliimaga seonduva rahastamise üle arvepidamiseks. Meie muidugi ergutame liikmesriike tegema sama, et saaksime Nagoyas koondarvu esitada.
Peame kaaluma ka muid mooduseid, kuidas saaksime aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni rakendamise tõhustamisele ning arengumaadest osalistel täita konventsioonist tulenevaid kohustusi, eriti uut strateegilist kava 2010. aasta järgseks ajaks, mis Nagoyas vastu võetakse. Kavatseme koos partneritega uurida Nagoyas selle jaoks mooduseid ja vahendeid.
Bioloogiline mitmekesisus ei ole uus katsumus vaesuse leevendamise teel, nagu juba mainitud. 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärk lülitati 7. aastatuhande arengueesmärkidesse juba 2002. aastal ning EL ise on arvukatel puhkudel sõnaselgelt rõhutanud bioloogilise mitmekesisuse ja arengu sidet. Just eelmisel kuul märkis president Barroso oma avalduses bioloogilise mitmekesisuse teemalisel kõrgetasemelisel sündmusel ÜRO Peaassambleel, et meie suutlikkus teha lõpp vaesusele ja näljale ning parandada laste ja emade tervist oleneb vee, toidu, ravimite ja loodusest ammutavate toormaterjalide pikas perspektiivis kättesaadavusest.
Seda meenutatakse ka 2010. aasta aastatuhande arengueesmärkide raportis, ELi poliitikaraamistikus, millega abistatakse arengumaid toimetulekul toiduainetega kindlustatuse katsumustes ning komisjoni arengupoliitika sidususe töökavas aastateks 2010-2013, mis sisaldab konkreetset bioloogilise mitmekesisuse ja kaasnevate näitajate eesmärki tegevusraamistikus, millega tõhustatakse ELi poliitika kooskõla arengueesmärkidega.
Uus on ehk suurenev teadmus ja teadlikkus bioloogilise mitmekesisuse kao majanduslikest tahkudest ja ulatusest, mil määral see õõnestab pikas perspektiivis vaesuse leevendamise väljavaateid. Rahvusvaheline ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke tahke käsitlev uuring näitab, kui kulukas on bioloogilise mitmekesisuse kadu ja ökosüsteemi kahjustamine meie majandusele, sealhulgas arengumaade majandusele. Seega ei ole tegemist enam moraaliküsimusega - tegelikult on see küsimus meie elukvaliteedi kohta, aga ometi ei nähta bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitsmises arenguprioriteeti.
Loodetakse, et rahvusvaheline ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke tahke käsitlev uuring muudab oluliselt olukorda, nii et rohkem meie arengumaade partnereid seaks bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja säästliku kasutamise arengustrateegiates prioriteetsemaks, kuid isegi seal, kus see ei ole riikide ja regioonide toe strateegiate tegevuse kese, nõuab Euroopa arengupoliitika sellest hoolimata, et keskkonda ja loodusressursside säästlikku juhtimist koheldaks valdkondadevahelise küsimusena, mis tuleb integreerida kõikidesse arengutegevustesse. Nii arengukoostöö rahastamisvahend kui ka Euroopa Arengufond sisaldavad eraldisi bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks.
Kokkuvõtteks: mis puudutab mehhanisme, mis kindlustavad õigust pääseda juurde teabele ja avalikkuse osalemist bioloogilise mitmekesisusega seotud otsuste tegemisel, toetab EL täielikult konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungi strateegilist kava käsitleva otsuse eelnõud, milles osalistel ja teistel valitsustel soovitatakse tungivalt võimaldada laia ning tulemuslikku osalemist konventsiooni ning strateegilise kava eesmärkide täies rakendamises. Arvame ka, et juurdepääsu ja tulu jagamise protokoll peaks kohustama lepinguosalisi kehtestama riigisiseseid raamistikke, mis lubaksid pärismaalastel ja kohalikel kogukondadel teha eelnevaid teadlikke otsuseid selle kohta, kas võimaldada juurdepääsu oma traditsioonilisele teadmusele või mitte.
Toetaksin kõike, mida küsimuste esitajad ütlesid, ja olen tõeliselt tänulik nende väärtusliku osaluse eest!
Esther de Lange
Austatud juhataja! Joke Schauvliege! Lugupeetud volinik! Olulisim, mida teilt homme oma resolutsioonis palume, on nõudlikud, ent realistlikud eesmärgid Nagoyas. Arukas lähenemisviis oleks leppida seal kokku meetmed, mis mitte ainult ei kaitseks bioloogilist mitmekesisust, vaid võitleks ka kliimamuutuse mõjudega, aitaks saavutada aastatuhande arengueesmärgid - mille kohta on juba palju öeldud - ja looks rohelisi töökohti, muu hulgas Euroopa Liidus. Neli kärbest ühe hoobiga - vaat see on hea hinna ja väärtuse suhe!
Selle saavutamiseks aga on Euroopa Liidul tarvis kõnelda ühel häälel. Pean teiega aus olema: olen selles suhtes alla andmas. Olen kuulnud arvukalt viiteid nõukogu avaldustele läinud aastatest ja selle aasta märtsist, kuid olen kuulnud väga vähe konkreetset. Sellest hoolimata loodan, et komisjoni ja ka nõukogu mõtted on 15. märtsi avalduse üldsõnalistest avaldustest edasi arenenud. Vähemalt loodan seda - küll me 14. oktoobril näeme. Loodan ka, et õpime oma eelmistest vigadest; et me ei lähe järjekordsele rahvusvahelisele tippkohtumisele relvastatuna mandaadiga, mida iseloomustab hägusus ja üldsõnalisus, ning et meie, Euroopa Liit, ei kuluta jälle kogu oma aega seal vastastikustele aruteludele, kuidas arengule reageerida, jätmata aega juhtrolli etendamisele, millele teiste seas Karin Kadenbach üles on kutsunud.
Viimane punkt, millele tähelepanu sooviksin juhtida, puudutab bioloogilise mitmekesisuse süvalaiendamist teistesse poliitikavaldkondadesse. Meie, parlament, kutsusime hiljutises raportis, kus käsitleti bioloogilist mitmekesisust Euroopa Liidus, üles taolisele kooskõlale keskkonna vallas ja muudes poliitikasuundades. Peame sarnaselt süvalaiendama bioloogilist mitmekesisust ka rahvusvahelisel tasandil. Bioloogiline mitmekesisus ei ole vaid keskkonna või aastatuhande arengueesmärkidega seotud küsimus. Ka teistes valdkondades, nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon, tuleb mittekaubanduslikke küsimusi päevakorras palju kõrgemale kohale seada. Lugupeetud volinik! Tean, et bioloogiline mitmekesisus on teile südamelähedane. Loodan, et viite selle sõnumi rahvusvahelise süvalaiendamise kohta oma partneritele rahvusvahelisel tasandil.
Michael Cashman
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Olin samuti Gay Mitchelliga ÜROs ja esindasin aastatuhande eesmärkide küsimuses parlamenti. Soovin tänada komisjoni tehtava puhul! Tahan aga täiskogule teada anda, et me oleme ELis nendes küsimustes - bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutused ja tõepoolest aastatuhande eesmärkide vaesuse leevendamine - rahvusvahelised eestvedajad, kuid huvitaval kombel antakse ÜROs meile vaid vaatleja staatus. See peab muutuma, kuna oleme nendes küsimustes maailmas eestvedajad!
Meil on bioloogilise mitmekesisuse aasta, kuid soovitaksin, et iga aasta oleks bioloogilise mitmekesisuse aasta. Meie kodanikud - võib-olla külaliste rõdul, võib-olla vaatamas kodust - küsivad, mis see nendesse puutub. Avalikkuse teadlikkuseta ja teadlikkust tõstmata ei muutu midagi. Nad peavad taipama, et konservtomateid, mis nad supermarketis korvi tõstavad, ei oleks bioloogilise mitmekesisuseta olemas. Meil on tarvis 360kraadilist teadlikkust sellest, mida see tähendab. Nagu Gay Mitchell seda hiilgavalt väljendas, peab see vaesuse - ja, lisaksin, puuduse - müür langema.
Teeme siin täiskogul juttu poliitika kooskõlast, kuid lubage mul vaid nendele küsimustele viidata: kooskõlas poliitikata arengumaailma energiale juurdepääsu, metsatustamise, kliimamuutuse, toiduga kindlustatuse, ühise põllumajanduspoliitika reformi, ühise kalanduspoliitika, maade krabamise, loodusvarade ja veele juurdepääsuga ei kaitse me kunagi bioloogilist mitmekesisust ega tee kunagi lõppu maailma vaeste kannatustele.
Gerben-Jan Gerbrandy
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Samal ajal kui arutame Euroopa seisukohta Nagoya tippkohtumisel, peetakse väljaspool täiskogu jahti: lakkamatut jahti ressurssidele, jahti naftale ja gaasile, mineraalidele, puidule, toidule ning veele, jahti ressurssidele, mida kõike pakub loodus.
Sellel jahil soovivad Hiina investorid ehitada maantee läbi Serengeti rahvuspargi Kesk-Aafrika ressursside ärakasutamiseks. Saudi Araabia investorid panevad lauale miljardeid dollareid, et ehitada tohutute palmiõlitehaste käivitamiseks 6000 kilomeetrit teid läbi Kongo vihmametsade.
Soovime kõik bioloogilise mitmekesisuse kao peatada, kuid tegelikus maailmas pärsib meie eesmärke see jaht ressurssidele. Selline on tegelikkus! Seetõttu on ainus moodus bioloogilise mitmekesisuse kao peatamiseks meie käitumise radikaalne muutmine.
Meil on tarvis bioloogilist mitmekesisust toidu, ulualuse, ravimite, puhta õhu, vee ja muu taolise pärast. Me lihtsalt ei suuda selleta ellu jääda! Oleme jõudmas murdepunkti, kus kahju on pöördumatu ja - hullemgi veel - kiireneb. Selles seisneb Nagoya tippkohtumise pakilisus ja seda pakilisust ootan osalevatelt ministritelt ning volinikelt.
Kahjuks ei piisa selle pakilisuse saavutamiseks poliitilistest deklaratsioonidest ja resolutsioonidest. Meil on tarvis palju rohkem survet. Seetõttu olen käivitanud Interneti-kampaania koos paljude kolleegidega üle terve maailma. Tahan, et küsimuses kuuldaks kõikide inimeste hääli, sest see läheb inimestele korda. Käige bioloogilise mitmekesisuse kao peatamiseks ja kampaania toetamiseks ära Facebookis. Ühes paljude kolleegidega esitame otsustajatele Nagoyas tuhandeid allkirju, et teatada neile, et inimeste silmis sõltub Nagoya õnnestumine nende püsivusest ja sihikindlusest.
Sandrine Bélier
Austatud juhataja! Joke Schauvliege! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Kohustustest, mis võeti 1992. aastal Rios ja 2002. aastal Johannesburgis, ei ole kinni peetud. Meie strateegiad bioloogilise mitmekesisuse kao peatamiseks on läbi kukkunud ja me teame läbikukkumise põhjusi.
Kliima on muutumas, bioloogiline mitmekesisus on kahanemas ja inimkond peab olema sihikindel, et kohanduda üha kiiremini ning aina keerukamatel viisidel. Mõni nädal enne Cancúni on Euroopa Liidul võimalus rääkida Nagoyas majandusarengu mudeli kohandamise poolt, seistes silmitsi 21. sajandi katsumustega.
Kliima reguleerimise piiramine, bioloogilise mitmekesisuse kao peatamine ja võitlus vaesusega: need kolm katsumust ja nendega toimetulekuks vajalikud reageeringud on tihedalt seotud. Meil on vastustus pakkuda välja ja võtta kasutusele uus arengumudel, mis on õiglasem, võrdsem ja säästlikum.
Seega kõnelgem selget ja praktilist keelt! Parlamendi resolutsioonis tuuakse välja kolm põhilist katsumust, mis tõstatavad nüüd mitu küsimust komisjoni ja nõukogu seisukoha kohta.
Esimene katsumus on muidugi bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja taastamisega alustamine. See eeldab piisavat rahastamist, kogu bioloogilist mitmekesisust kahjustava abi lõpetamist avalikus sektoris ning spetsiaalset eelarvet, mida meie ettepanekust lähtuvalt tuleks kümme korda suurendada. Kas Euroopa Liit on aga valmis eraldama 0,3% oma SKTst bioloogilise mitmekesisuse kao peatamise poliitikale ja veenma OECDi riike sama tegema?
Teine katsumus on bioloogilise mitmekesisuse kao maksumus ühiskonnale, mida on alles hakatud hindama. Seda hinnatakse umbes 1% üleilmsest SKTst, kuid hinnang ei võta arvesse bioloogilise mitmekesisuse sotsiaalset, kultuurilist, moraalset ja teaduslikku väärtust.
Kas Euroopa Liit on võtnud kindlalt nõuks seista vastu elusolendite rahaliseks väärtuseks arvutamisele? Kas ta on võtnud kindlalt nõuks kaitsta inimkonna ühist pärandit ja kinnitada uuesti, et loodus on hindamatu ja mittemüüdav?
Lõpuks, kolmas ülesanne on peatada ettevõtete ja majandusharude geeniressursside rüüstamine. Üks lahendus on reguleerida juurdepääs geeniressurssidele moel, mis austaks konkreetselt täielikult pärismaalastest ja kohalike kogukondade õigusi.
Euroopa Liidul on ikka veel läbirääkimistel eriline vastutus. Kas sellest lähtuvalt on võetud kindlalt nõuks kaitsta esiteks elu mittepatenteeritavuse põhimõtet ja teiseks toetada ökoloogilise võla tagasimaksmist lõunariikidele, toetades kasutuselevõetava süsteemi tagasiulatuvust?
Nirj Deva
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Bioloogiline mitmekesisus ei ole mingi abstraktne sõna, mida kasutavad raskesti mõistetavad teadlased, kes otsivad mingit keskkonna veidrust. Bioloogiline mitmekesisus on meie kui inimkonna planeedil ellujäämise peamine põhjus.
Võtame näiteks dr Pavan Sukhdevi hiljutise arvutuse bioloogilise mitmekesisuse kao ja selle kao väärtuse kohta. Tema leiud osutavad, et ainuüksi metsatustamine - Maa kopsude kadu, mis muudab süsinikdioksiidi hapnikuks ja võimaldab meil hingata - maksab iga aasta 4,5 triljonit USA dollarit. Iga aasta kaotame asenduskuludena 4,5 triljoni USA dollari väärtuses hapnikutootmisprotsessi. See on umbes sama nagu New Yorgi börsi maht.
Kui iga aasta kaotaksime New Yorgi börsi väärtuses vara, siis kindlasti tormaksid kõik siin ruumis ringi, kuid kuna tegemist on bioloogilise mitmekesisusega, ei näi see kellelgi korda minevat. Vaja läheks tohutus mahus rahastamist, et asendada hapnikukadu, mida puid maha võttes tekitame.
Võtame näiteks Newfoundlandi tursavarude kokkuvarisemise 1990. aastatel. Asenduskulud olid kokku kaks miljardit Kanada dollarit. Kui kaotame - nagu hetkel - osa farmaatsias tarvilikust geenimaterjalist, mis ammutatakse bioloogilisest mitmekesisusest, kaotame umbes 640 miljardi dollari väärtuses toormaterjale. Tegemist on väga tõsise küsimusega ja meil on tarvis, et tõsised inimesed teeksid tõsiseid otsuseid.
Kartika Tamara Liotard
Austatud juhataja! Kahe nädala pärast suundume kõik Jaapanisse Nagoyasse bioloogilist mitmekesisust arutama. Ei tea, kas võõrustajate pakutavasse menüüsse tuleb harilik tuun või vaal. Oluline arutelu seal puudutab aga veel kord seda, kas hakata käima välja raha või arutama eesmärke. Arengumaad eelistaksid, et paneksime lauale raha, EL aga, et alustaksime eesmärkide arutamisest.
Üks on aga selge ja see on see, et meil tuleb peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu iga hinnaga. Ennustatakse, et tegevusetus läheb meile 2050. aastaks maksma üle 4000 miljardi USA dollari. Tegevusetus ei ole seetõttu võimalik valik. mistõttu olen häiritud, et Madalmaade uus valitsus kavatseb muu seas vähendada arenguabi eelarvet - arengumaade üks olulisimaid rahastamisressursse bioloogilise mitmekesisuse kaoga võitlemiseks - miljardi euro võrra.
Kui EL tõesti soovib midagi Nagoyas saavutada, peab ta hakkama eestvedajaks ja arendama ise tervet põllumajandus- ja kalanduspoliitikat, selle asemel et oodata vastavate ettepanekute tegemisega, kuni Nagoya on toimunud. Põllumajanduspoliitika reformimisel peame vaatama kaugemale pelgalt säästlikust põllumajanduspoliitikast ja asuma kindlale seisukohale. Seetõttu kutsun komisjoni üles võtma Nagoyas kokkulepitut üle ettepanekutesse, mida saab mõõta ja seirata, ning töötada välja pikaajaline visioon, nii et 2011. aastal ei oleks meil tarvis uuesti öelda, et me ei ole suutnud bioloogilise mitmekesisuse kadu peatada.
Anna Rosbach
Austatud juhataja! Bioloogiline mitmekesisus on igas mõttes oluline - nii lihtne see ongi. Seetõttu peame võitlema Nagoyas peetaval konverentsil selle kaitsmise eest. Samal ajal kui aga pidevalt metsi maha võtame, uut maad põlluks teeme ja jõgesid tammistame, on selgelt puudu teadmusest ning suutlikkusest, mis puudutab elupaiku ja ökosüsteeme riigisisestes õigusaktides. Kõik alates nüüdisaegsest põllumajandusest, kalandusest, elamispinna arendamisest, teedevõrkudest ja transpordist tööstuse arvukate liikideni avaldab planeedi bioloogilisele mitmekesisusele negatiivset mõju. Mereelustik on kehvas seisus. Üle 60% ELis söödavast kalast ja koorikloomadest püütakse väljaspool ELi. Oleme ülekalastanud ja varudel on raske taastuda. Läänemeres on ajalooliselt olnud kõrge saastatuse tase. Rootsis soovitati rasedatel naistel kohalikku püütud kala mitte süüa. ELi liikmesriigid on võib-olla rakendanud meetmeid looduslike tingimuste parandamiseks, kuid kus on ülejäänud maailm? Mida saame teha, et aidata maailma teistel piirkondadel oma arengus edasi liikuda? Üleilmne bioloogiline mitmekesisus kahaneb inimtegevuse tagajärjel - olgu meil üleilmne soojenemine või mitte. Siin aga ei tohi me esitada ebarealistlikke nõudmisi. Bioloogilisele mitmekesisusele on kõige kasulikum, kui jäädakse realistlikuks. Seetõttu on aeg, et leiaksime praktilised realistlikud lahendused tervete maismaakeskkondade, terve floora ja fauna ning lisaks ka tervete veekeskkondade säilitamiseks.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Sooviksin kõigepealt rõhutada, et on täiesti kohustuslik, et Euroopa Liit võtaks bioloogilise mitmekesisuse küsimuses selge ühise seisukoha Nagoyas peetavaks konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungiks. Taolise tugeva kooskõlas seisukoha võtmata jätmine tooks kaasa järjekordse skandaalse lõpptulemuse, nagu 2010. aasta märtsil toimunud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni konverentsilgi. Just seepärast sooviksin, et soovitused, mille on esitanud keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon, võetaks vastu tingimusteta, kuna need võivad pakkuda parimat suunist, mida Euroopa Liit saaks kasutada ametliku seisukoha koostamiseks, mida meie esindajad saaks sel kuul Nagoyas täielikult toetada.
Lisaks nendele ei tohi me unustada, et kaalul ei ole mitte ainult Euroopa Liidu tõsiseltvõetavus selgelt mõtleva vastutustundliku parterina üleilmsete otsuste tegemise protsessis, vaid eelkõige ka planeedi tuleviku saatus.
Richard Seeber
(DE) Austatud juhataja! Lubage mul alustada üksikasjast. Volinik Potočnik - kellest väga lugu pean - esitab arvnäitajaid dollarites, ehkki arvutab need seejärel ümber eurodesse. Nirj Deva esitab arvnäitajaid samuti dollarites. Ma ei ole seda põhjalikult uurinud, kuid see näitab meile tegelikult, et bioloogilise mitmekesisuse arutelu ei ole veel selgesti Euroopasse jõudnud. Ilmselt ei suuda me Euroopas veel oma arvamust selles küsimuses kujundada ja arvan, et oleks mõttekas, kui suudaksime võtta arutelu piisavalt tõsiselt, et panna selle tähendus konkreetselt arvnäitajatesse. Arvan, et tegemist on elitaarse aruteluga, mis on kaugel meie kodanike kodudes tegelikult toimuvast. Arvan, et kuni oleme arutelu viimisel Euroopa kodudesse ja majapidamistesse edukad, ei ole meil lootust, et see siin parlamendis poliitilist kaalu saavutaks. Teisisõnu arvan, et kommunikatsioonistrateegia, mille nüüd kasutusele peaksime võtma, on viia asi lihtsalt inimesteni, nagu ütlesin, ja kui teame, kuidas inimesed reageerivad, siis oskame püstitada endale konkreetseid eesmärke.
Volinik on maininud väga konkreetseid eesmärke. Loodan, et ta suudab saavutada nende vastuvõtmise Nagoyas, ja loodan samuti, et ühendus kõneleb ühel häälel. See on rahvusvahelistel konverentsidel alati suur katsumus.
Arvan ka, et üksnes rahast ei piisa. Paljud minu kaasparlamendiliikmed on kutsunud üles lisarahastamisele. See võib olla üks moodus, kuid sellest edu kindlustamiseks ei piisa. Teiseks, nagu mainisin, on meil tarvis muuta oma kommunikatsioonistrateegiat ja kolmandaks on meil tarvis parandada olemasolevate andmete kvaliteeti. On selge, et suur osa andmetest on ikka veel puudulikud, ja minu arvates on tegemist valdkonnaga, kus ühendus saaks oma uuringuteprobleemi puhul veel midagi konkreetset teha.
Nagu teate, on minu lemmikteema vesi. Kui meie uus kalanduspoliitika käivitub, on meil kaitset vajavate liikide suhtes kõvasti tasa teha. Kalandusministrid kinnitavad tõenäoliselt jälle ülemäärased kalastamiskvoodid ja bioloogiline mitmekesisus lükatakse uuesti kõrvale. Seetõttu arvan, et see annab meile tõelise võimaluse näidata siin täiskogul, et mõtleme tõsiselt, mida ütleme. Vaadakem siis, milliseks ettepanekud kujunevad!
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Nõukogu liikmed! Meie siin täiskogul arutame tõepoolest tuliselt bioloogilise mitmekesisuse eesmärke ja uute eesmärkide rakendamist. Hetkel aga, kuniks arutelu peame, ohustab läbirääkimisi täielik kokkuvarisemine ja süüdi oleme meie, Euroopa Liit. Just seepärast soovin pöörduda nõukogu poole ja kutsuda seda üles oma seisukohta muutma.
Peame läbirääkimised geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja kasu jagamist käsitleva protokolli küsimustes n-ö vabaks laskma. Kui me seda ei tee, oleme tegelikult süüdi olukorra säilitamises, mis soodustab bioloogilist piraatlust ja kujutab hetkel kuritegu kohalike kogukondade ning geeniressursside vastu; jätame kasutamata järjekordse võimaluse keskkonna jaoks; läbirääkimised kukuvad läbi ja saame teise Kopenhaageni.
Seetõttu kutsun nõukogu tungivalt üles küsimust süvitsi läbi vaatama. Meil on tarvis muuta oma seiskohta enne, kui Euroopa Liit esimest korda oma ajaloo jooksul põhjustab keskkonnaalaste läbirääkimiste läbikukkumise.
Chris Davies
Austatud juhataja! Katsumus, millega seisame silmitsi elustiku ainulaadsete liikide kao ümberpööramisel, muutub arutelu jätkudes masendavalt ilmseks. Bioloogilise mitmekesisuse konverentsil öeldakse palju vajaduse kohta panna paika õiged meetmed, ent kui meil on lõpuks ainult vagatsev deklaratsioon, saavutame väga vähe.
Loodan, et suudame paika panna kogumi eesmärke ja rahalise toe mehhanisme - mis on kaheldamatult seotud juurdepääsuga bioloogilistele ressurssidele -, et need midagi väärt oleks. Loodan, et suudame kindlustada, et määratakse vastavuse hindamise ja kinnitamise kord, ning loodan, et suudame panna paika korra eesmärkide sagedaseks läbivaatamiseks ning korra täiustumiseks aja möödudes.
On üsnagi selge, et konverents ei saa kuidagi peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu; tempo on lihtsalt liiga kiire. Kui suudame vähemalt paika panna mehhanismid ja struktuuri, mis võiks kunagi aeglustada ja üks päev ehk kao ümber pöörata, loetakse see kordaläinuks.
Bas Eickhout
(NL) Austatud juhataja! Kõigepealt sooviksin avaldada volinik Potočnikule siirast tänu pühendumuse eest bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisele! Teame, et tema süda on õiges kohas ja et ta selle nimel väga pingutab. Selles suhtes on asjad Euroopa Nagoyale pühendumuse seisukohalt lootustandvad. Meil on aga ikka veel tarvis kokku leppida eesmärgid allvaldkondades, nagu kalandus, põllumajandus ja metsandus. Eeldame ikkagi, et kõikide nende valdkondade puhul võetakse kaugeleulatuvad eesmärgid, muu hulgas Euroopa poolt.
Veelgi olulisem on aga, et peame selle lõppkokkuvõttes, kui Nagoyast naaseme, Euroopa poliitikasse teisaldama. Tuleval aastal vaatame läbi oma põllumajandus- ja ka kalanduspoliitika. Volinik rääkis meile, et püüab samuti kindlustada, et poliitikas figureeriks selgesti termin "bioloogiline mitmekesisus”. Ometi on nõukogu vakka. Seega esitan küsimuse nõukogu eesistujale Joke Schauvliegele selle kohta, mida nõukogu lähitulevikus teha kavatseb. Võime muidugi Nagoyas ilusaid lubadusi anda, kuid mida teeme lähitulevikus oma kalandus- ja põllumajanduspoliitika puhul? Just siis muutub see tõeliselt oluliseks, sest vastasel juhul ei jää meie Nagoyas antud lubadused muuks kui tühjadeks sõnadeks.
Peter van Dalen
(NL) Austatud juhataja! Homme hääletame Nagoya konverentsi käsitleva resolutsiooni eelnõu üle ja oma sõnavõtus sooviksin kutsuda üles pöörama tähelepanu muudatusettepanekule nr 1, mille koos Esther de Langega oma kahe fraktsiooni nimel esitasime. Muudatusettepanek kinnitab uuesti põhimõtet, et eluvorme ja elusprotsesse ei tohi patenteerida. Seetõttu taotletakse selles erandit aretajatele, et võimaldada edaspidi taimesortide vabamat arendamist.
Taolise erandita on toht, et ainult rahakaimad ja suurimate patendiportfellidega ettevõtted suudavad ellu jääda. Siis otsustaksid nemad, mis liike turule tuua, ja see ei tooks kindlasti bioloogilisele mitmekesisusele kasu. Seetõttu palun rõhutatult teie tähelepanu ja tuge muudatusettepanekule nr 1 homsel hääletusel.
Oreste Rossi
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Jaapanis toimub 18.-29. oktoobril bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osapoolte konverentsi 10. istung ning parlamendi jaoks on oluline teada, mida nõukogu kavatseb bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja tagamise otstarbel välja pakkuda.
Teadusuuringutest ilmneb, et 4000 taime käsitlenud uurimuses liigitati tervelt 22% ohustatuks. See tähendab, et viiest taimest üht ohustab kadumine ja - mis on järjekordne murettekitav näitaja - välja surevad paljud veel avastamata taimed. Sama käib paljude loomaliikide kohta. Taimede puhul on meil oht kaotada ühes nendega toimeained, mis on üliolulised majandusharudele, mis tegelevad uute toodete arendamisega, mis võivad aidata võidelda haigustega, mis on hetkel ravimatud. Mis puutub loomadesse, siis kui kaovad nemad, kaotame omadused, mis on olulised meie planeedi seisukohast.
Selle aasta septembris kinnitas Euroopa Parlament selleteemalise ELi määruse selge hääletustulemusega, mis ei saa jätta nõukogu samale lähenemisviisile kohustamata. Me ei tohiks unustada, et vaesuse ja seega ka näljaga võideldakse, säilitades meie loodusressursside rikkust, meie hindamatut floorat ja faunat, rikkust, mille kaotamist me endale lubada ei saa ja mille säilitamiseks peame tegema kõik, mis meie võimuses.
Licia Ronzulli
(IT) Austatud juhataja! 2002. aastal kohustusid kogu maailma valitsuste esindajad vähendama 2010. aastaks oluliselt bioloogilise mitmekesisuse kadu. Hoolimata asjaolust, et eesmärk tõstatati ja seda rõhutati eri rahvusvahelistel foorumitel, seda kahjuks ei saavutatud.
Planeedilt kadumise tempo on kiirenenud niivõrd, et see toimub looduslikest tsüklitest vähemalt 100 korda kiiremini ja on saavutanud viimasel 50 aastal pretsedenditu taseme. Euroopas on kuuest imetajast üks väljasuremisohus ja ühe liigi kadudes võib see tekitada kõigi teiste suhtes doominoefekti. Viimasel 30 aastal on planeedil kaotatud vähemalt 30% kõikidest looma- ja taimeliikidest.
Ulatuslike eesmärkideta, mis tuleks võtta vastu viivitamatult, läheb praegusest hetkest 2050. aastani toimuv bioloogilise mitmekesisuse kadu - sellest on teatatud rohkem kui kord, samuti on teatanud WWF - Euroopale maksma 1100 miljardit eurot. Seetõttu, nagu Michele Striffler oma küsimuses rõhutas, kujutab bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine aastatuhande arengueesmärkide ja Euroopa 2020. aasta strateegia olulist tahku.
Bioloogilise mitmekesisuse soodustamine tähendab, et meil on enam relvi meie arsenalis äärmise vaesuse ja näljaga võitlemiseks, kasutades keskkonnasäästlikkuse poliitika rakendamist, mis säilitab meie rikka ja viljaka planeedi. Meil on tarvis uut strateegilist nägemust ja uusi eesmärke, mis arvestaksid järjekindlat liikide kadu ning kajastaksid tähtsust, mida probleemile omistame.
Edite Estrela
(PT) Kui räägime bioloogilise mitmekesisuse säilitamisest, räägime samuti kliimamuutusega võitlemisest, toiduga kindlustatusest, rahvatervisest, vaesusega võitlemisest, aastatuhande arengueesmärkide saavutamisest ja planeedi säästlikust arengust; teisisõnu meie ühisest tulevikust.
Nagu siin istungisaalis on juba öeldud, peab Euroopa Liit kõnelema Nagoya konverentsil ühel häälel ja tegema heade tulemuste saavutamiseks kõik võimaliku. Kõige ohustatumate taime- ja loomaliikide päästmiseks on tarvis poliitilist tahet. Mitu parlamendiliiget on samuti juba öelnud, et bioloogilise mitmekesisuse kao maksumus oleks aastas suurusjärgus 50 miljardit eurot: teisisõnu umbkaudu 1% sisemajanduse koguproduktist. On aga ka öeldud - ja on uurimusi, mis seda näitavad -, et 2050. aastaks võib see maksumus olla kasvanud 7% sisemajanduse koguproduktist, kuid investeeringute tootlus bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel on 100 korda suurem.
Bioloogiline mitmekesisus on oluline kliimamuutusega võitlemisel ja kohanemisel, arvestades näiteks maismaa- ja mereökosüsteemide rolli oluliste süsiniku neelajatena. Loodame seetõttu konverentsilt häid tulemusi. Just seda loodab Euroopa üldsus ja ka meie loodame, et tulemused tõstavad veelgi nende teadlikkust katsumustest, millele me kõik silma peame vaatama.
Paul Nuttall
Austatud juhataja! "bioloogiline mitmekesisus” on sõnapaar, mida kuulen tihti pillutavat eurokraatide, parlamendiliikmete ja lobitöö tegijate seas siin Brüsselis. Küsin endalt aga, kas keegi siin tegelikult oskab määratleda, mida see reaalselt tähendab, sest vean oma viimase raha peale kihla, et mitte keegi teist ei oska.
Nii imelik kui see ka ei ole, on minu arvates aga oluline, et mõistaksite, millest jutt käib, kui teete seadusi tervele ELile.
Mida aga mugavalt hägus ja mitmetähenduslik termin "bioloogiline mitmekesisus” tegelikult tähendab? On tõsi, et ei ole mingit õiget arvu liike, olgu siis Cumbria talus või Liverpooli eeslinnas või isegi Cheshire metsas, ja teen keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile ülesandeks pakkuda välja korralik määratlus või lõpetada taoliste lohakalt sisustatud sõnade kasutamine.
Ja kas tohin küsida, kus on bioloogiliselt mitmekesise ala piir? Kas seda kohaldatakse kunagi üldse avamere merekeskkondadele? Ja kui kohaldatakse, miks olete nii varmad ehitama koletislikke tuuleparke, mis on loomastikule kahjulikud ja isegi ei toimi!
Olgem avameelsed, te ei tea mõhkugi! Sellest, mida välja pakute, puuduvad selge mõtlemine, ühtne poliitika ja loogika. Kui kavatsete epistlit lugeda, mida te just teetegi, siis vaadake esmalt peeglisse, tehke omaenda kodu korda ja alustame katastroofi ehk ühise kalanduspoliitikaga.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele vastavalt kodukorra artikli 149 lõikele 8)
Chris Davies
Austatud juhataja! Ei tea, kas austatud kolleeg nõustuks, et oleme kaotamas planeedil iga viimane kui päev ainulaadseid elustikuvorme ja et on vaja rahvusvahelisi meetmeid, et püüda sellega võidelda? Ma ei kuulnud tema tähelepanekutes midagi, mis viitaks, et ta nõustub sellega, kuid kutsun teda oma seisukohta täiskogule selgitama.
Paul Nuttall
Austatud juhataja, seadkem mõned faktid järjekorda. Kui soovite näiteid liikidest, mis on kadumas, on meil selle kohta palju kahtlast statistikat. Võtame näiteks jääkarud: inimesed ütlevad pidevalt, et jääkarude populatsioon on vähenenud. Tegelikult on jääkarude populatsioon suurem kui 1940. aastatel.
Nõustun, et liigid on kadumas, kuid ma ei arva, et Euroopa Liit - mis on põhiolemuselt ebademokraatlik, britid ei ole kunagi selle kohta sõna saanud võtta - on õige foorum asja otsustamiseks. Seda peaks tehtama riikides.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Volinik Potočnik, tahaksin hoiatada kaasparlamendiliikmeid, et nad ei usuks, et Euroopa Liit oma eesmärki saavutada suudab. On õige, et sooviksime näidata Nagoyas teed bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel, kuid isegi Euroopa Liit ei ole suutnud peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu. Olgem seetõttu ettevaatlikud ja vaadakem, mis meie enda ülesanded on! Volinik Potočnik, kes on pärit Sloveenia põllumajandusettevõtjate perest - olen ise pärit Ungari põllumajandusettevõtjate perest -, sooviks juhtida tähelepanu ka suurele bioloogilise mitmekesisuse ja põllumajanduse reguleerimise vastuolule. Ühest küljest pakume põllumajandusettevõtjatele tuge lindude tehispesade püstitamisel, kui teisalt käsundame samal ajal karjamaa toetamise otstarbel, et puude ja põõsaste osakaal ei tohi olla üle kolmandiku ning põllumajandusettevõtjad peavad harvendama kõik puud, mis on sellest piirist üle. Teisisõnu vähendame lindude ja teiste loomade elupaiku. Edaspidine ühine põllumajanduspoliitika peab bioloogilise mitmekesisuse viima vastavusse põllumajandustoetustega. Nõustun täielikult raportiga, et peame välja selgitama keskkonnakaitse varade väärtuse, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse turuväärtuse, mida on väga raske välja selgitada. Just seepärast on meie seisukohast väga oluline ergutada ja premeerida tulevikus põllumajandusettevõtjaid, kuna turg seda ei tee.
Corina Creţu
(RO) Keskkonnasäästlikkuse kindlustamine on üks aastatuhande arengueesmärke, millel on inimelu seisukohast vahetud ja olulised tagajärjed. Saastamine ning põllumajandusmaa, metsade ja veeressursside järelemõtlematu kasutamine põhjustavad kliimamuutust, mis ohustab planeedi loodusressursse.
Sooviksin mainida üht tõsiseimatest ohtudest, nimelt üha kasvavad raskused juurdepääsul veele, mis pakub inimkonnale sünget väljavaadet, et 2050. aastaks ohustab 45% maailma rahvastikust veepuudus.
Kahjuks deklareeris ÜRO Peaassamblee alles tänavu, et õigus puhtale, kvaliteetsele joogiveele ning õigus sanitaarsüsteemidele on eluks vajalikud põhilised inimõigused. Deklaratsioon aga tehakse ajal, kui juba üle veerandi planeedi rahvastikust on juurdepääsuta joogiveele ja sobivatele sanitaarsüsteemidele. Tarbimiseks sobimatu vee joomisest tingitud haiguste esinemine ja suremus on sellises olukorras murettekitavalt kõrge, eriti laste seas. Just seepärast arvan, et Euroopa Liit peab nõudma Nagoya konverentsil palju kiiremat ja täpsemat lahendust nendele probleemidele arengumaailmas, mis teravdavad vaesust ja väljavaadete puudumist.
Arvan, et arenenud riikide ajalooline vastutus planeedi materiaalse ja ökoloogilise seisundi eest peaks andma lisaargumendi sellise poliitika toetamiseks, mis vastandub praegusele arengusuundumusele, et toormaterjali ekspordist sõltuvates arengumaades ergutatakse loodusressursside jätkusuutmatut ekspluateerimist.
Mario Pirillo
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! 18. oktoobril algab Jaapanis kümnes rahvusvaheline bioloogilise mitmekesisuse teemaline konverents. Euroopa Liit osaleb hoolimata asjaolust, et ei ole saavutanud 2001. aastal seatud eesmärki ehk teiste sõnadega bioloogilise mitmekesisuse kao peatamist 2010. aastaks.
Värskematest uurimustest ilmneb, et meie loodusressursid on tõsises ohus, eriti Vahemere riikide merepiirkonnad. Euroopa Liit on käivitanud olulised meetmed kliimamuutusega võitlemiseks, kuid peab võtma suuremaid kohustusi bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel: kohustus suurendada programmi Natura 2000 rahastamist ja komisjoni otsustavamat tegutsemist sellele aluslepinguga antud volituste teostamisel.
Mis meetmeid rakendatakse praegu viibimise vähendamiseks programmi Natura 2000 direktiivide kohaldamisel?
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Kui mõtleme ka bioloogilise mitmekesisuse hävimisest tingitud sotsiaalse ja rahalise, mitte ainult keskkonnaga seotud mõju üle, ei saa me alahinnata eelseisva Nagoya konverentsi olulisust.
Ungaris toimunud ökokatastroofist, kus hukkus neli inimest, on puudutatud seitse linna ja mitmed jõgede ökosüsteemid, ähvardades jõuda Rumeenias Doonauni ja Doonau deltani. See ei paku meile tänaseks aruteluks mitte ainult kurba tausta, vaid ka tõsist elektrišokki, et rakendaksime jõulisemaid meetmeid keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks. On aeg, et taaskäivitaksime arutelu mäetööstuses kasutatavate ohtlike ainete keelu üle, et teha nendele tragöödiatele lõpp.
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile esitatud bioloogilise mitmekesisuse teemaline resolutsioon sisaldab palju olulisi punkte. Sooviksin aga tõsta neist esile mõned, mida pean oluliseks.
Eelkõige peaks olema läbirääkimiste eesmärk võtta vastu kaugeleulatuvad konkreetsed eesmärgid, mis on olulised mitmetele tegevusvaldkondadele ning -sektoritele ehitusest ning transpordist metsanduse ja põllumajanduseni.
Miroslav Mikolášik
(SK) Keskkonnakomisjoni liikmena tunnen äärmist muret värskemate uurimuste tulemuste üle, kus esitataks murettekitavat statistikat bioloogilise mitmekesisuse kao kohta Euroopa Liidus.
Probleemi edasilükkamatus nõuab veelgi suuremaid jõupingutusi ELi ja liikmesriikide tasandil, mistõttu pean oluliseks, et komisjon ning liikmesriigid tegutseksid oktoobri lõpus Jaapani linnas Nagoyas toimuval konverentsil kooskõlas tõstmaks oma lähenemisviiside tulemuslikkust ja saavutamaks mõõdetavaid ning realistlikke eesmärke siduvate tähtpäevadega. Sooviksin rõhutada ka vajadust tõsta erasektori teadlikkust bioloogilise mitmekesisuse säilitamise nimel võitlemise ja selle säilitamisse investeerimisele naasmise majanduslikust kasust. Bioloogilise mitmekesisuse kadu vähendab juba inimeste heaolu taset ja tingib miljarditesse ulatuvat kahju, mis hinnanguliselt tõuseb 2050. aastaks mitme triljonini.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Sarnastest kliima-, topograafilistest, geoloogilistest ja taimkattetunnustest lähtuvalt võib Euroopa jaotada üheksaks eristuvaks biogeograafiliseks regiooniks.
Doonau regioon on maailma 20 olulisema ökoregiooni hulgas. Regiooni bioloogiline mitmekesisus on ülirikkalik. See on koduks 2000 taime- ja 5000 loomaliigile. Doonau delta on olnud alates 1991. aastast UNESCO maailmapärandi nimistus ja Doonau regioon sisaldab programmi Natura 2000 raames mitut erikaitseala ning hoiuala.
Kuna Doonaul ja Doonau deltal on ainulaadne ning habras ökosüsteem, mis on koduks haruldastele saastamise tõttu ohustatud taimeliikidele, arvame, et on oluline, et Euroopa Liit tõhustaks mõnikord üleujutuste, ränga põua ning avariireostuse puhul ennustamis- ja reageerimissuutlikkust.
Euroopa Liit on võtnud kasutusele mitmeid meetmeid mitmekesisuse, eriti bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks. Loodus ei ole Euroopa pärandi ainuke oluline osa ega paku ainult majanduslikku kasu, vaid ka arvukaid väärtuslikke teenuseid, nagu vee puhastamine, üleujutuste vältimine, pinnaseerosiooni ennetamine, põllukultuuride tolmeldamine ning vaba aja tegevused.
Maa kasutamine põllumajanduseks, kiire linnastumisprotsess ja transpordiinfrastruktuuri areng on avaldanud ränka mõju looduslikule elupaigale ning ulatuslikud kuivendussüsteemid on näiteks vähendanud suure osa looduslikest lammidest.
Charles Goerens
(FR) Austatud juhataja! Lahenduste pakkumise asemel on järjestikused bioloogilise mitmekesisuse teemalised konverentsid parimal juhul moodus valdkonna üsna niru bilansilehe päevakajastamiseks. Kas küsimus on rahas või vastutuses? Ütleksin, et mõlemas.
Metsi, mis sisaldavad enamikku liikidest, ähvardavad muu hulgas korruptsioon ja ükskõiksus. Korruptsiooniga - mille eest arengumaade juhid vastutavad samavõrd kui kehvast valitsemistavast kasusaajad - saab seletada läbikukkumist selles valdkonnas ainult osaliselt. Mis puudutab ükskõiksust, siis ärgem unustagem, et selles suhtes ei ole ka meie tarbimisharjumused neutraalsed.
Kuidas saame vastutustundelikumad olla? Kuna mul palju aega ei ole, toon vaid ühe näite: metsade sertifitseerimine. Mallid on paigas. Kas komisjon oskab mulle öelda, kas tema arvates aitavad ekspordipiirangud ja lisaks ka kahe metsade sertifitseerimise süsteemi kasutuselevõtmine selles valdkonnas kahju piirata? Kas on toimunud hindamine ja, kui jah, siis kas oskaksite meile rääkida selle põhijäreldustest?
Isabella Lövin
Austatud juhataja! Kui EL soovib Nagoyas mingitki tõsiseltvõetavust saavutada, tuleb tal mitte ainult pakkuda välja strateegilisi kavu, vaid teostada ka olemasolevat poliitikat kodus.
Kompromissettepanek, mida komisjon hetkel koostab, et lubada teravalt ohustatud hariliku angerja - mis kuulub ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) II lisasse - ekspordi jätkamist, ehkki ta kvalifitseerub selgelt ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni I lisasse, ei ole muud kui häbi. Hariliku angerja varud, üldised varud, on kahanenud 2007. aastast saadik 40%.
Kui EL soovibki mingitki tõsiseltvõetavust Nagoyas või järgmisel ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni kohtumisel, ei saa olla muud valikut, kui rakendada angerjate täielik ekspordi- ning impordikeeld. EL ei peaks kuulama väikest kalandussektorit, mis tahab eksportida noori klaasangerjaid - ohustatud klaasangerjaid - Jaapanisse praeguse hinnaga 600 eurot kilo.
João Ferreira
(PT) Bioloogilise mitmekesisuse säilitamine kujutab mis tahes majanduslikust kaalutlusest olulisemalt eetilist kohustust ja olulist tingimust inimliigi enese tuleviku seisukohast.
Enne Nagoya konverentsi peab Euroopa Liit õppima oma läbikukkumistest valdkonnas ja asuma õigele rajale, kui soovib praktilisi tulemusi, mitte aga kavatsuste korduvaid tähenduseta deklaratsioone. Muu hulgas tuleb ELil muuta põhjalikult oma valdkondlikke poliitikasuundi. Liikide ja viljeldavate sortide mitmekesisuse vähenemine tuleb peatada ja ümber pöörata, nagu ka geenibaasi erosioon, millest toit oleneb. Soodustama peab konkreetsetele regioonidele spetsiifiliste põllumajanduslike sortide kasutamist. Võitlema peab põllumajandusliku tootmise homogeenimise, intensiivsed haigusi levitavate mudelite ning praegusest põllumajandus- ja kaubanduspoliitikast tingitud väikese ja keskmise suurusega põllumajanduse hülgamisega. Need on vaid mõned näited. Bioloogiline mitmekesisus ja sellest olenev keskkondlik tasakaal moodustavad osa meie planeedi pärandist: ühine hüve, mis ei tohi mingil juhul langeda erakätesse; hindamatu ühine hüve, mille kasutamiseks ja nautimiseks peab olema kõigil tagatud õigus.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja! 2010 on rahvusvaheline bioloogilise mitmekesisuse aasta. Euroopa tasandil on meil juba oivalisi vahendeid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks; mõtlen siinkohal Natura 2000 võrgustiku loomise programme ehk elupaikade direktiivi. Iga idee on aga ainult nii hea kui selle teostus ja ütlen kahetsusega, et paljudes liikmesriikides jätab see paljuski soovida.
Petitsioonikomisjoni liikmetena juhitakse meie tähelepanu pidevalt tõsistele probleemidele Natura 2000 määratud objektidel. Liikmesriigid ja komisjon peavad võtma endale eelseisval konverentsil Jaapanis koos eestvedajarolli. Mingilt maalt aga lakkavad inimesed seda tõsiselt võtmast, kui meie sõnadele ei järgne nähtavaid tegusid.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Bioloogiline mitmekesisus on raske ja keerukas küsimus, mis on mõistagi oluline nii Euroopa Liidus kui ka maailmas tervikuna. See tõstatab aga teise küsimuse: kuidas tasakaalustame keskkonna kaitsmise majanduse kasvuga? See on tõenäoliselt selline üldine küsimus, mis meile suurimat peavalu tekitab.
On teada, et bioloogilise mitmekesisuse kadu on enamaltjaolt seotud inimeste vastutustundetu majandustegevusega. Alati võiks väita, et keskkonnakaitse nõudmised pärsivad konkurentsivõimet, sest Euroopa Liidu standardid on kõrged, samal ajal kui teiste riikide standardid ei ole, tingides selles vallas teatud probleeme, ning muidugi on tasakaalu saavutamine keeruline. Siiski võiks olla teatud ennetavaid vahendeid. Räägin Euroopa Liidus toimuvast tegevusest ja analüüside kasutamisest tegevuse õigustamiseks.
Oluline on, et need analüüsid ja keskkonnamõju hindamine oleksid kvaliteetsed ning sõltumatud. Vaadates realistlikult, kujuneb Nagoyas lepingu saavutamine muidugi keeruliseks, kuid sooviksin siiski soovida Euroopa Liidule ja komisjoni liikmele parimat.
Luís Paulo Alves
(PT) Kiidan heaks selle nõukogu ja komisjoniga peetava arutelu, kus arutame bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi eelõhtul Euroopa Liidu kavu ja peamisi strateegilisi eesmärke bioloogilise mitmekesisuse kao peatamiseks.
Loodan, et Euroopa Liit suudab asuda konverentsi suhtes tugevale ja järjekindlale seisukohale, esitades sealhulgas ideid konkreetsete meetmete kohta, mida rakendatakse tagamaks, et bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine võiks aidata kaasa jätkusuutlikule arengule. Juhiksin tähelepanu, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on ülioluline ökosüsteemide kvaliteedile, avaldab vahetut mõju olulistele funktsioonidele, nagu toiduainete tootmine või vee kättesaadavus, ja ennetab maalihkeid ning üleujutusi.
Lõpetuseks sooviksin näha poliitilisi reageeringuid, mille otstarve on kindlustada bioloogilise mitmekesisuse integreerimine selliste majandusharude tegevusse nagu põllumajandus, metsandus, kalandus ja turism, evides julgust ning soovi kaitsta seda hindamatut, kuid väga habrast pärandit - nagu minu regioonis Assooridel - seda sõgedalt ohustavate välishuvide eest.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Austatud juhataja! Kuulsime sel nädalal toredat uudist, et meres on avastatud üle 20 000 uue liigi. Just selle eest võtab Nagoya konverents vastutuse, mitte ainult selleks, et liikide eksisteerimine jätkuks, vaid ka selleks, et võiks avastada uusi liike ja et need ei kaoks enne, kui neist teadlikuks saame.
Euroopa Liidu - komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide - tõsiseltvõetavus aga ei ole kaalul mitte ainult Nagoyas. See on kaalul samuti kuu hiljem Pariisis Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni kohtumisel, kus otsustatakse hariliku tuuni, äärmiselt ohustatud mereliigi tulevik.
Just seda kooskõla on minu arvates oluline nõuda, sest see, mida komisjon ütleb bioloogilise mitmekesisuse kohta, on hea, tegelikult väga hea, kuid see peab olema kooskõlas valdkondlikele poliitikasuundadele, näiteks kalanduspoliitikale kohaldamisel.
On tähtis ja oluline jälgida, kuidas kooskõla, mida näeme ning loodame näha - nagu Nagoya jaoks nõuame - säilitataks Pariisis, kui me tegelikult mõistame, et hariliku tuuni kaitsmine ei tähenda mitte ainult looma, vaid eluviisi, kultuuri ja eelkõige inimkonnaga seonduva maailmavaate kaitsmist.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Tegemist on olnud väga huvitava aruteluga, sest nüüd järeldame, et bioloogilise mitmekesisuse kadu on arenenud maailma seisukohast ja arengumaailmas probleem. Gay Mitchell rääkis väga sõnaosavalt raskustest, mida arengumaailm kogeb bioloogilise mitmekesisuse erosiooni esinedes. Ta rääkis ka positiivselt sellest, kus olukorda on parandatud. Selleks et tagada maailmale toiduga kindlustatus, on meil tarvis säästlikku põllumajandust jätkusuutlikus keskkonnas.
Üks teine kolleeg vist mainis, et me ei ole ehk osanud rääkida väljaspool oma ridu - nendega, kes juhivad põllumajandusettevõtteid ja ökosüsteeme - sellest, kui oluline bioloogiline mitmekesisus on. Me oleme jätnud selle eest maksmata hinna kaudu, mida maksame oma kaupade eest. Nagu on öeldud, peame andma bioloogilisele mitmekesisusele turuväärtuse, kui meil kao ümberpööramise osas tõsi taga on.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kõigepealt, olles kuulnud kõike, mida austatud parlamendiliikmed öelnud on, tänan teid, sest minu arvates on sõnumid ja teadlikkus - mida nad jagavad, mitte ainult minu, vaid loodetavasti kogu Euroopa avalikkusega - enam kui selged.
Kõigepealt ütleksin, et me ei tohiks midagi varjata. Meil on 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid saavutamata jäänud, mille eest vastutame, ning peaksime suutma enamat.
Sisuliselt on kaks suunda, kus peaksime ja saame tegutseda. Üks on Euroopa suund, teine rahvusvaheline Nagoya suund, mille kohta oli teil rohkem öelda. Kuid varsti pärast Nagoyat tuleme samuti välja Euroopa Liidu strateegia ettepanekutega selle kohta, kuidas lahendada seda tõsist küsimust, ja seejärel muidugi tuleb tegeleda paljudega nendest asjadest, mida täna rõhutasite. See peab sisaldama nulljoont, mis meil hetkel lõpuks on. Sellel peavad olema mõõdetavad eesmärgid, mitte palju, vaid mõned, mis on kõige lähemal sellele, mida saavutada sooviksime: parimad ligikaudsed näitajad selle kohta, mida rakendada sooviksime. Miks mõned? Sest seda tuleb fundamentaalselt mõista, nii et meil oleks bioloogilisest mitmekesisusest ühine arusaam.
Oleme seni Euroopas üsna palju teinud. Olen väga ettevaatlik, kui räägime Natura 2000 rakendamisest. Arvan, et tulevikus pakub Natura 2000 eeliseid, kuid kui räägime strateegiast, tuleb meil minu arvates olla sihikindlad, nagu ka siis, kui räägime väljaskäimisest, kui räägime rahvusvahelistest esinemistest.
Paljud teist mainisid rahastamist. Ma ei alahinda rahastamise küsimust, kuid ärge fikseerige oma arutelu ainult rahastamisele! See on palju enamat kui lihtsalt rahastamine ja palju enamat kui lihtsalt värske raha bioloogilise mitmekesisuse tarvis. Asi on keskkonnale kahjulikes toetustes. Asi on samuti eraallikatest rahastamises. Asi on paljudes asjades, mis te siin täiskogul vastu olete võtnud.
Ebaseaduslik metsaraie on tüüpiline näide sellest, kuidas saame tegelikult aidata ja isegi rahastada riike, mis ekspordivad puitu, ka Euroopas. Arvan, et on ülioluline, et seda mõistaksime.
Nagu mõned teist mainisid, on tõeliselt ja fundamentaalselt tegemist moraali- ja eetikaküsimusega, kuid nende jaoks, kes seda ei mõista, on saamas enam kui ilmseks, et tegemist on meie elukvaliteedi küsimuse ning meie majandusliku edu küsimusega. Oluline on, et ka seda mõistetaks, sest kui mäletate, oli see kliimamuutuse arutelu pöördepunkt.
Arvan, et on oluline, et ka valitsused, mitte ainult Euroopas, vaid ka meie partnerid kogu maailmas, mõistaksid hästi, kui oluline on, et ka nemad rakendaksid oma prioriteete, kui jälgivad asju, mida täna siin täiskogul arutame.
Järgmine küsimus, mida sooviksin mainida, on juurdepääs ja kasu jagamine. Pärast arutelu praktiliselt kõigi meie partneritega New Yorgis on geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja kasu jagamise küsimus minu jaoks ülioluline või isegi läbimurre. Seega peaksime andma endast viimase kindlustamaks, et saavutame sellega läbimurde. Muidugi saate midagi muuta, kuid asi ei ole ainult teis, ning pärast kõiki arutelusid, mis meil liikmesriikidega olnud on, võin kinnitada, et liikmesriigid on selles punktis läbimurde saavutamiseks vägagi valmis.
Järgmine küsimus on midagi sellist, mida me samuti tulevikus arutame peame, ja ka see, kuidas sellega tegeleda, on tihedalt seotud mõnedele teistele küsimustele vastamisega. Teate, et Rios oli kaks konventsiooni. Üks oli kliimamuutuse, teine bioloogilise mitmekesisuse tarvis ning samuti oli eraldi oluline metsatustamise küsimus.
Üha enam on need eraldi ja arenevad paralleelselt; mõistame üha enam, et peaksime neid uuesti ühendama hakkama. Paljud küsimused kliimamuutusega võitlemise ja kohanemise kohta puudutavad bioloogilist mitmekesisust. Red Plus on loodud samavõrd kliimamuutuse jaoks kui bioloogilise mitmekesisusega tegelemiseks. Seega seadkem prioriteetseks bioloogilise mitmekesisuse küsimused, kui seame prioriteete selle kohta, kuidas kasutame Red Plusi tegevustele eraldatud raha. Ja kui räägime aastatuhande arengueesmärkidest, on sama lugu. Kohtusin ja rääkisin New Yorgis Helen Clarkiga sellest, kuidas saame teha komisjoni ja UNDP vahel tulevikus paremini koostööd kindlustamaks, et küsimused oleksid rohkem seotud.
Järgmine küsimus, mida mõned teist rõhutasid ja mis minu arvates on kõikide küsimuste alus, on bioloogilise mitmekesisuse integreerimine, bioloogilise mitmekesisuse süvalaiendamine teistesse poliitikavaldkondadesse. Jagan täielikult seisukohta, et kui tahame rääkida ühisest põllumajandus-, kalandus-, ühtekuuluvuspoliitikast ning muudest poliitikavaldkondadest, peame ka selle momendiga arvestama. Kui räägime ühisest põllumajanduspoliitikast - mida varsti näete ja arutate -, peaksime minu arvates arendama enam avaliku hüve ideed. Arvan, et põllumajandusettevõtjaid tuleb osaliselt tasustada selle eest, mis nad meie heaks teevad: nad pakuvad toitu ja me oleme selle eest tänulikud, kuid peaksime olema neile tänulikud ka bioloogilise mitmekesisuse säilitamise eest. See on oluline arutelu, mis meil ees seisab.
Nagoya/Cancún on enamalt jaolt seotud lood. Asi ei ole ainult bioloogilises mitmekesisuses; asi ei ole ainult kliimamuutuses; vaid asi on ka mitmepoolsuse ja halduse edus üleilmselt. Seega on väga oluline, et siin edu saavutame. Kõiki teie üleskutseid, et kõneleksime ühel häälel, kuuldi hästi. Teeme kõik, mis võimalik, et seda ka päriselt teha, ja siinkohal sooviksin tänada eesistujariiki Belgiat väga asjaliku seisukoha eest selles küsimuses.
Järgmine asi, mida mainida sooviksin ja millega olen peaaegu lõpule jõudmas, on tähelepanek eurode ja dollarite kohta. Tõlgendasin seda positiivselt, kuid kardan veidi, et rääkides bioloogilisest mitmekesisusest ja rahvusvahelisest abist, räägime rohkem eurodest kui dollaritest.
Seega oleme lõpuks tulnud Cancúnist millegi edukaga, mida võime õnnestunuks pidada ja mis on seotud lahendustega, sest lihtsalt liiga palju on kaalul. Me oleme vastutavad, kuid arvan, et on õiglane öelda, et ka teised on vastutavad. See aga, et parlament kindlalt meie taga seisab, on tõeliselt abiks.
Joke Schauvliege
Austatud juhataja! Head parlamendiliikmed! Sooviksin tänada kõiki sõnavõtjaid, kes on rõhutanud bioloogilise mitmekesisuse olulisust. Oleme siit arutelult saanud väga olulise sõnumi. Tegin sissejuhatuses juba juttu paljudest siin puudutatud tahkudest. On teatud punkte, millest sooviksin üksikasjalikumalt juttu teha.
Esiteks ning eelkõige juurdepääs ja tulu jagamine Oluline on märkida, et nõukogu kavatseb bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungil teha valmis geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja kasu jagamist käsitleva protokolli, arvestades, et sellel on väga oluline osa kõikide bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni eesmärkide saavutamisel. Geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja kasu jagamist käsitleva protokolli väljatöötamist ning rakendamist tuleb pidada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ümbritseva protsessi oluliseks osaks. Hiljutistel aruteludel Montrealis tehti selles valdkonnas juba edusamme, kuid on tõsi, et enne konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungit on tarvis lahendada mitmed muud küsimused. See nõuab piisavat paindlikkust kõikidelt läbirääkimispartneritelt ja seega ka EList.
Teiseks, mis puudutab ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi resolutsioon, tehakse resolutsioonis juttu bioloogilise mitmekesisuse poliitika põhielementidest: tegutsemise edasilükkamatus, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikud tahud, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni üldine missioon, nägemus, eesmärgid ning näitajad, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni strateegiline kava ja ka konkreetsemad tahud, nagu geneetilistele ressurssidele juurdepääs ja kasu jagamine ning kolme Rio konventsiooni sünergiad jne. Need elemendid lähevad kokku seisukohtadega, mis on hetkel nõukogus Nagoya konverentsi jaoks kujundamisel. Järeldused selle kohta peaks võetama vastu keskkonnanõukogus 14. oktoobril.
Mis puudutab küsimust paketi ja valdkondliku integratsiooni kohta sellistesse valdkondadesse nagu põllumajandus ja kalandus, meenutaksin teile, et 15. märtsil palus nõukogu selgesõnaliselt komisjonilt, et see pakuks välja paketi. Hetk tagasi tehtud voliniku sõnavõtust sain aru, et komisjon teeb selle nimel kõva tööd ja et võime seetõttu tema peale loota.
Nõukogul palutakse võtta bioloogilist mitmekesisust käsitlevad järeldused vastu järgmisel nädalal 14. oktoobril peetaval istungil. Pärast seda kasutatakse neid oktoobris Jaapanis peetavate läbirääkimiste poliitiliste suunistena. Need järeldused on lähtekoht, millelt määratakse kindlaks konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungi olulised teemad ja ka nõukogu seisukoht selles: bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ümbertöötatud ja uuendatud strateegiline kava; läbirääkimised geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja kasu jagamist käsitleva protokolli üle; strateegia rahastamise rakendamiseks, eriti uuenduslike rahastamismehhanismide kaudu; valdkondlik integratsioon ning kliimamuutusega võitlemise, kõrbestumise ja bioloogilise mitmekesisuse edendamise poliitika sünergiad.
Sooviksin tänada kõiki, kes on selle olulisust rõhutanud, ja ka volinikku asjaliku koostöö eest, mis meil seni on olnud, ja ka meeldiva koostöö eest, mis tõenäoliselt tuleb Nagoya eel ja Nagoyas kohapeal!
Juhataja
Olen saanud kuus resolutsiooni ettepanekut, mis esitati vastavalt kodukorra artikli 115 lõikele 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval, 7. oktoobril 2010.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elisabeth Köstinger
Bioloogiline mitmekesisus on nüüd ja edaspidi Euroopa Liidu jaoks oluline küsimuse, kuna bioloogiline mitmekesisus käib käsikäes toiduga kindlustatuse tagamisega Euroopas ja kujutab seetõttu väljavaateid järgnevate põlvede positiivseks tulevikuks. Euroopa põllumajandus on teadlik oma olulisest rollist bioloogilise mitmekesisuse edendaja ja säilitajana. CO2 talletamisega mullas või looduslähedase maakorraldusega aitavad meie Euroopa põllumajandusettevõtjad aktiivselt kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele. Kogu sellest jõupingutusest ei ole aga kasu, kui avalikkuse teadlikkus on madal või see puudub üldse. Meil on tarvis teadvustada Euroopa kodanikele bioloogilise mitmekesisuse põhjapanevat olulisust meie maapiirkondade, majanduse, elude ja laste tuleviku seisukohast ning kannustada neid tegudele. Euroopa Liit ei pääse mitmekesises ulatuses liikide väljasuremisest. Juba praegu on arvukad eluviisid tõsises ohus. Tegutsegem nüüd ja võtkem kurss liigirikkale tulevikule!
Rareş-Lucian Niculescu
Sooviksin arutelu kontekstis rõhutada olulist rolli, mida etendab mitmete Euroopa riikide rahastatav ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise majanduslikke aspekte käsitlev uuring (TEEB), milles arvutatakse looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kao tekitatud maksumuse rahaline väärtus. TEEB-uuring lubab meil tõsta teadlikkust asjaomaste katsumuste suurusjärgust ja valmistada ette tulevasi otsuseid selles valdkonnas. Sooviksin lihtsalt mainida mõnda fakti, mis esitati TEEB-uuringu viimastes leidudes. Metsatustamise maksumus on tõusmas ligikaudu 4,5 triljoni USA dollarini aastas. Lähtuvalt teistest sarnastest hiljutistest hinnangutest kadus 2000. aastaks üle veerandi maailma algsest bioloogilisest mitmekesisusest, kusjuures 2050. aastaks eeldatakse täiendavat kadu üle 10%. Võin tuua teile veel näiteid. Nendes oludes ei saaks Nagoya tippkohtumise ajastus parem olla. Lisaks arvan, et see arutelu parlamendis on iseäranis õigel ajal ka seepärast, et võimaldab meil ELi tasandil oma seisukohta eelnevaks tippkohtumiseks ühtlustada.
Rovana Plumb
See aasta on ülioluline aeg üleilmsete jõupingutuste ja kohustuste tõhustamiseks, et peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu. Peame kasutama seda hetke, et luua nägemus ja selged eesmärgid bioloogilise mitmekesisuse ja selle jätkusuutliku kaitse kohta 2010. aasta järgseks ajaks. Meil on tarvis määratleda tugev ühine seisukoht ja kindlustada Euroopa Liidu edaspidine aktiivne osalemine rahvusvahelistel läbirääkimistel. Pikas perspektiivis peab üleilmne nägemus võtma arvesse bioloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemide teenuste, kliimamuutuse, kõrbestumise, majandusliku õitsengu ning kodanike tervise ja heaolu seoseid. Väljapakutud bioloogilise mitmekesisuse ees- ja eesmärkide saavutamine oleneb vajalike vahendite leidmisest, et rakendada piisavalt loodusressursside kaitsmist ja säästlikku kasutamist edendavaid meetmeid. Selles suhtes toetab Rumeenia era- ja avaliku sektori suuremat kaasatust bioloogilise mitmekesisuse rahastamise uuenduslike lahenduste ning mehhanismide leidmisel.
Pavel Poc
kirjalikult. - (CS) Homo sapiens tekitab kõikidest bioloogilistest liikidest enim jäätmeid. Tööstuslik saastamine, olmejäätmed, CO2 tekitamine, müra, kerge sudu, soojusreostus ning kõik muud meie tsivilisatsiooni tuntud ja tundmatud jäätmed põhjustavad tohutut ökoloogilist jalajälge. Meie liigi ökoloogilise jalajälje mõju takistab teatud teiste liikide jätkuvat eksisteerimist planeedi ökosüsteemis. See on bioloogilise mitmekesisuse vähenemise alus tänapäeval. Bioloogiline mitmekesisus on määrav eeltingimus planeedi ökosüsteemi olemasoluks metastabiilses olekus, mida tunneme ja mis võimaldab meie oma tsivilisatsiooni olemasolu. Meie olemasolu vastastikust sõltuvust ja seotust planeedi teiste eluvormidega ei panda tähele, seda alahinnatakse ja näidatakse väiksemana. Kui bioloogiline mitmekesisus langeb, langeb ka planeedi ökosüsteemi neelamisvõime. Ökosüsteem muutub vähem vastupidavaks ja rohkem vastuvõtlikuks muutustele, sealhulgas olulistele muutustele. Teatud hetkel kaldub see üle teise olekusse. Küsimus on, kas uus olek võimaldab meie tsivilisatsioonil või inimeste praegusel arvul planeedil püsida ning kas see võimaldab meie bioloogilise liigi olemasolu ennast.
Praegusel ajal ei ole küsimus enam ühes või teises loomaliigis või isegi konkreetse ökosüsteemi kaitsmises. Küsimus on meie oma liigi, meie oma ökosüsteemi säilitamises. Kahjuks käitume ikka veel nagu vähki põdev haige. Valetame enestele ega rakenda meetmeid, mis meie elud päästa võiks.
