Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir mutisks jautājums, ko Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā Komisijai uzdeva Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühle, Adam Bielan un Kyriacos Triantaphyllides, saistībā ar Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu transponēšanu (O-0108/2009/rev.2 - B7-0217/2009).
Malcolm Harbour
autors. - Priekšsēdētāja kungs, ar jūsu atļauju vēlos ierosināt, lai mēs pāris mirkļus pagaidītu, jo šis ir mutisks jautājums Komisijai, un mēs cerējām, ka McCreevy kungs ieradīsies uz sēdi, bet es redzu, ka gatavojas uzstāties Samecki kungs. Līdz šim man nav nācies tikties ar Samecki kungu, tāpēc man šķiet interesanti, ka viņš gatavojas atbildēt uz jautājumu, kuru izskatīja McCreevy kungs ar savu komandu. Liels paldies!
Es vēlējos izteikt atzinību McCreevy kungam un pateikties viņam par paveikto darbu, tāpēc, varbūt jūs nodosiet viņam laba vēlējumus, tā kā šī, iespējams, būtu bijusi viņa pēdējā uzstāšanās Parlamentā. Tomēr esmu īpaši gandarīts, ka mums ir pievienojies ļoti aktīvs mūsu komitejas loceklis Barnier kungs, lai noklausītos debates, jo šis ir jautājums, kas būs tieši viņa kompetencē, protams, pieņemot, ka Parlaments apstiprinās viņa kandidatūru un Komisija virzīs to tālāk. Tomēr ir ļoti labi, ka viņš šodien ir šeit.
Speciālistu brīva pārvietošanās un direktīva par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu ir viens no galvenajiem jautājumiem, kas mūsu komitejā raisa vislielākās bažas attiecībā uz vienotā tirgus izveidi. Mēs darām ļoti pareizi, ka šajā rītā diskutējam par šo Komisijai adresēto jautājumu, kuru ir ļoti būtiski uzdot, lai atjauninātu progresu saistībā ar mūsu komitejas 2004.-2005. gadā sagatavotās pārskatītās direktīvas transponēšanu, un par to, kā minētā direktīva tiek īstenota dalībvalstīs. Šis ir īstais laiks arī tāpēc, ka pirmdien mūsu komitejā ieradās profesors M. Monti, lai runātu par uzdevumu, ko viņam uzticējis Komisijas priekšsēdētājs saistībā ar iekšējā tirgus turpmāko virzību. Viņš pārliecinoši norādīja, ka iekšējā tirgus problēma daļēji ir nevis tiesību aktu trūkums, bet gan konsekventas piemērošanas trūkums un to instrumentu efektivitāte, kas patlaban ir mūsu rīcībā, lai veidotu iekšējo tirgu.
Attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu mūsu jautājuma formulējumā ir samērā skaidri teikts, ka mēs jau esam apzinājuši ievērojami daudz problēmu, kas saistītas ar profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un ar kurām saskaras iedzīvotāji visā Eiropas Savienībā. Tā ir viena no visbiežāk iesniegtajām sūdzībām SOLVIT mehānismā, ko mēs ļoti atbalstām dalībvalstu valdību līmenī. Daudzi cilvēki ir vīlušies, jo trūkst skaidru lēmumu un nenotiek saziņa starp atļauju piešķiršanas iestādēm dažādās dalībvalstīs. Šajā saistībā viens no aspektiem mūsu veiktajā pētījumā un komitejas pasūtītajā pētījumā liecina, ka trūkst pietiekami koordinētu darbību, lai palīdzētu cilvēkiem atzīt viņu tiesības saskaņā ar savstarpējas atzīšanas principu. Otrs aspekts, par ko skaidri liecina mūsu un pārējo kolēģu paveiktais darbs, ir tas, ka Eiropas Kvalifikāciju sistēmā plāno ietvert nepietiekami daudz profesiju. Mums ir vairāki nopietni jautājumi par šo mehānismu un to, vai tas ir viegli pieejams, kā arī par to, cik lietderīgs tas ir praksē. Statistikas dati un informācija liecina - un esmu pārliecināts, ka Komisija to drīz paziņos -, ka gandrīz visas dalībvalstis kavējas transponēt šo instrumentu. Tā ieviešana ir pārāk ieilgusi, un tas rada bažas par šā instrumenta sarežģītību.
Apkopojot iepriekš minēto saistībā ar Iekšējā tirgus komitejas darbību nākamajiem pieciem gadiem, es priecājos, ka, manuprāt, šodien sēdē piedalās visi komitejas koordinatori, un vēlos pateikties viņiem par darbu, ko esam kopīgi paveikuši, izstrādājot turpmāko šīs komitejas darbības programmu. Jautājums par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu nav tāds, kuru vienreiz uzdod un aizmirst. Tas ir kā daļa no mūsu pārliecības, ka mūsu komitejas uzdevums ir turpināt izmeklēt, veicināt un sniegt ieteikumus par galveno tiesību aktu, kas ir vienotā tirgus pamatelementi, turpmāko attīstību.
Mēs zinām, ka Komisija 2011. gadā plāno pārskatīt direktīvu par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu. Mēs gatavojamies sasaukt dalībvalstu parlamentu sanāksmi, lai parlamentu deputāti apspriestu šo priekšlikumu. Šajā saistībā mums jau ir bijusi uzklausīšana, un mēs esam sagatavojuši ziņojumu par pētījumu. Tie ir instrumenti, kurus var izmantot mana komiteja, un, ja koordinatori piekritīs, es esmu pārliecināts, ka mēs 2010. gada laikā izstrādāsim pašiniciatīvas ziņojumu kā savu ieguldījumu Komisijas plānotajā diskusijā.
Tas ir šā jautājuma konteksts. Mēs vēlamies dzirdēt Komisijas atbildi par šādas sistēmas izveidi, tomēr šis ir tikai procesa sākums, un esmu pārliecināts, ka jaunais komisārs spēs virzīt to tālāk un sadarboties ar mums, lai patiesi izstrādātu šo būtisko tiesību aktu un uzlabotu vienotā tirgus darbību.
Paweł Samecki
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas locekļiem par šo nopietno jautājumu izvirzīšanu.
Pirms atbildu uz atsevišķiem jautājumiem, es vēlētos sniegt nelielu pārskatu. Profesionālo kvalifikāciju direktīvas mērķis ir veicināt mūsu iedzīvotāju brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū. Divos gados kopš transponēšanas posma beigām transponēšana ir pabeigta 22 dalībvalstīs, un, cerams, četras dalībvalstis to pabeigs līdz šā gada beigām. Tomēr patlaban mani uztrauc Grieķija, no kuras vēl neesam saņēmuši informāciju par transponēšanas pasākumiem.
Tagad es pievērsīšos pirmajam jautājumam. Transponēšana dalībvalstīm ir sagādājusi problēmas galvenokārt tāpēc, ka tas skar vairāk nekā 800 dažādu profesiju. Šīs profesijas bieži vien reglamentē pat valsts vai reģionālie likumi. Tomēr tas nevar būt attaisnojums jebkādiem kavējumiem, un līdz šim Eiropas Kopienu Tiesa sešos nolēmumos šādu kavēšanos nav pieņēmusi.
Runājot par otro jautājumu, galvenās problēmas ir saistītas ar profesijām veselības jomā un arhitekta profesiju, kurās pastāv augstāks saskaņotības līmenis attiecībā uz apmācību prasībām Eiropas līmenī. Problēmas rodas arī ar profesijām, kurās ir augstāks darba ņēmēju pārrobežu mobilitātes līmenis, piemēram, skolotāji un tūristu gidi.
Attiecībā uz trešo jautājumu Komisijas prioritāte ir nodrošināt direktīvas pareizu un konsekventu īstenošanu. Tāpēc mēs esam izstrādājuši rīcības kodeksu attiecībā uz administratīvo praksi un iedzīvotājiem paredzētu rokasgrāmatu, kas arī veicinās lielāku konsekvenci.
Runājot par SOLVIT konstatētajiem šķēršļiem, mēs pilnībā apzināmies pašreizējās problēmas, piemēram, kavēšanās atzīšanas procedūrā, dalībvalstu kompetento iestāžu nereaģēšana, nepamatoti lēmumi, nozaudēti dokumenti, u.c. Dažreiz migrantiem pat tiek sniegta maldinoša informācija, un viņus aicina ievērot nepareizas procedūras. Tomēr ir pierādījies, ka SOLVIT tīkls spēj efektīvi risināt daudzas no šīm problēmām.
Tomēr SOLVIT nav vienīgais. Visās dalībvalstīs ir izveidoti kontaktpunkti, lai informētu iedzīvotājus un sniegtu tiem palīdzību, un Komisija cer, ka nākotnē šie kontaktpunkti darbosies vēl aktīvāk. Turklāt Iekšējā tirgus informācijas sistēma ir arī nodrošinājusi vidi, lai vairāk nekā 1200 gadījumos atbalstītu informācijas apmaiņu attiecībā uz daudzām reglamentētajām profesijām šajā gadā. Tas ir uzlabojis ikdienas administratīvo sadarbību dalībvalstu starpā.
Noslēgumā, attiecībā uz pēdējo jautājumu Komisija nevar novērtēt, vai šobrīd ir vajadzīgas reformas. Tas tiks noteikts direktīvā paredzētajā ex-post izvērtējumā. Mūsu nolūks nepārprotami ir ievērot direktīvā noteikto grafiku. Par turpmāko rīcību lems jaunā Komisija.
Kurt Lechner
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēc vairāku gadu ilguša darba un debatēm Parlamentā mēs 2005. gadā pieņēmām šo direktīvu, un tā stājās spēkā. Direktīva tika ieviesta 2007. gadā. Nu jau ir 2009. gads, un ir grūti pieņemt, ka direktīva netiek īstenota visās valstīs, it īpaši tāpēc, ka tā nebija pilnīgi jauna direktīva, jo priekšlikumi jau bija iesniegti. Es varu tikai mudināt Komisiju izdarīt lielāku spiedienu uz dalībvalstīm.
Es biju domājis, ka problēmas varētu būt saistītas ar direktīvas praktisko pārvaldību. Tas ir turpmāko izmeklēšanu galvenais mērķis - pārbaudīt, vai pastāv kādas īpašas vietējas problēmas, un noskaidrot pašreizējo situāciju. Jau ir norādes uz to, ka 20 % sūdzību, kas iesniegtas SOLVIT, attiecas uz šo jautājumu. Šī ir ļoti nopietns jautājums. Harbour kungs pamatoti norādīja - un es negribētu atkārtot viņa teikto -, ka attiecībā uz iekšējo tirgu šī problēma ir svarīga no ekonomiskā viedokļa.
Tomēr, neatkarīgi no ekonomiskajiem jautājumiem, pastāv jautājums par iedzīvotāju pamatbrīvībām strādāt savā profesijā un izmantot savu potenciālu citā valstī, piemēram, apprecoties vai pārceļoties uz citu valsti citu iemeslu dēļ. Eiropas iedzīvotājiem tā ir nopietna problēma.
Ir svarīgi, lai mēs atzītu, ka problēmas būs neizbēgami. Tas ir sarežģīts jautājums, kas prasa laiku, un te ir iesaistītas dažādas kultūras un tradīcijas, jo īpaši attiecībā uz profesijām un izpratni par kvalitāti un kvalifikāciju šajās profesijās. Tādēļ nav iespējams, ka visas kvalifikācijas, kas atzītas vienā valstī, bez ierunām atzītu citā valstī. Man un mums visiem šķiet, ka tas ir mazāk saistīts ar atsevišķu grūtību pārvarēšanu, jo tādas neizbēgami radīsies, bet vairāk ar izmeklēšanu, kurā ir iesaistīts SOLVIT, pārbaudot, vai struktūrās un sistēmā nav kļūdu un kādus uzlabojumus varētu ieviest.
Es gribētu uzsvērt, ka šo jautājumu nebūs iespējams noslēgt. Tas ir ilgtermiņa jautājums, jo nepārtraukti parādās aizvien jaunas profesijas un jauni darba apraksti. Tādējādi tas nav tikai Komisijas un Parlamenta pašreizējais uzdevums, bet jāiesaistās ir arī dalībvalstīm, un šajā saistībā es aicinu tās parādīt savu labo gribu.
Evelyne Gebhardt
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms vēlos pateikt, ka tas ir kas nedzirdēts, ka sēdē nepiedalās pārstāvji no Komisijas, jo šis jautājums ir adresēts Eiropas Komisijai. Tā ir necieņas izrādīšana Parlamentam. Tas ir vienkārši neiedomājami, un mums pilnībā nepieņemami.
(Neapmierināti izsaucieni)
Jā? Jā, viņš nepiecēlās kājās. Labi, es atvainojos. Man tas nav pieņemami.
Dāmas un kungi, pievēršoties izskatāmajam jautājumam, runa ir par Savienības pilsonību, par cilvēkiem, kuriem ir tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā un strādāt savā profesijā gan savā mītnes valstī, gan valstī, kurā tie izvēlējušies strādāt. Mēs esam ieviesuši šos tiesību aktus, lai tas kļūtu vienkāršāk un lai profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesu varētu padarīt laikmetīgāku. Manuprāt, satraucoši ir tas, ka dalībvalstis bieži nav veikušas vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šos tiesību aktus un patiesi nodrošinātu iedzīvotājiem pārvietošanās brīvību. Šajā saistībā Eiropas Komisijai vēl ir daudz darāmā.
Es gribētu vērst uzmanību uz kādu man ļoti svarīgu jautājumu, kuru esam vairākkārt izvirzījuši Parlamentā. Mums ir jānodrošina, lai tiktu ieviesta mūsu ierosinātā Eiropas profesionālā karte. Tā sniegs iedzīvotājiem iespēju brīvi pārvietoties visā Eiropas teritorijā. Dažas organizācijas jau cenšas to darīt. Tomēr, manuprāt, ir svarīgi uzdot jautājumu Eiropas Komisijai, vai šī ir joma, kurā tā varētu iesaistīties, lai paātrinātu šo procesu.
Cristian Silviu Buşoi
Personu brīva pārvietošanās ir viena no Eiropas Savienības pilsoņu pamatbrīvībām. Tā ietver arī speciālistu brīvu pārvietošanos, kas ir būtisks nosacījums, lai nodrošinātu iekšējā tirgus iespējami efektīvāko darbību.
Kā jau tika minēts visās iepriekšējās runās, lai gan direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu tika pieņemta 2005. gadā, speciālisti, kas vēlas izmantot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos, joprojām saskaras ar daudzām problēmām. Es personīgi esmu saskāries ar vairākiem šādiem gadījumiem, par kuriem attiecībā uz dažādām profesijām mani ir informējuši ne tikai Rumānijas pilsoņi, bet arī Eiropas iedzīvotāji.
Mani kolēģi Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejā pagodināja mani, ieceļot par referentu Eiropas SOLVIT tīkla jautājumā. Kā jau iepriekš tika minēts, vairums gadījumu, kurus jārisina SOLVIT, ir saistīti ar kļūdām profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas sistēmā.
Cienījamie kolēģi, es uzskatu, ka mums ir sīki jāizanalizē šīs problēmas, par kurām SOLVIT centros ir saņemti iesniegumi, lai mēs varētu noskaidrot, kas vēl ir uzlabojams.
Ir jāuzlabo arī saziņa starp kontaktpunktiem, lai veicinātu savstarpēju sapratni dalībvalstu starpā. Tām ir jāsaprot, kā darbojas pārējās Eiropas Savienības sistēmas, lai direktīvu varētu piemērot pēc iespējas elastīgāk, kā arī lai neradītu administratīvus šķēršļus speciālistiem.
Visbeidzot, būtu vēlams, lai tās piecas dalībvalstis, kuras vēl nav pabeigušas direktīvas transponēšanu, vai jebkura no 22 dalībvalstīm, kuras to jau ir izdarījušas, bet joprojām saskaras ar transponēšanas grūtībām vai transponēšanu ir veikušas neatbilstīgi, steidzami labotu šo situāciju. Galvenais mērķis ir veicināt iekšējā tirgus nevainojamu darbību attiecībā uz tādu pakalpojumu sniegšanu, kurus tieši ietekmē ar profesionālo kvalifikāciju atzīšanu saistītās problēmas.
Heide Rühle
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es domāju, ka mēs visi atbalstīsim šo mērķi. Nenoliedzami, mēs visi vēlamies, lai Eiropas pilsoņi varētu brīvi pārvietoties un strādāt savā profesijā. Rodas jautājums, kāpēc šī direktīva vēl nav pienācīgi īstenota četru vai nu jau gandrīz piecu gadu laikā. Es uzskatu, ka būtu prātīgi, ja komiteja būtu iesaistīta ne vien tiesību aktu izstrādāšanā un ieviešanā, bet arī analizētu transponēšanas novilcināšanas iemeslus.
Direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu nav vienīgā direktīva, kas rada problēmas. Tas, ka Eiropas Kopienu Tiesā izskata tik daudz lietu un tas, ka ir tik daudz sūdzību procedūru, kā arī tas, ka šajā jautājumā ir aktīvi iesaistīts SOLVIT, ir jāuztver kā trauksmes signāls. Mums ir rūpīgāk jāizskata cēloņi, un tādu ir daudz. No vienas puses, vienmēr ir vienkāršāk pateikt, ka par kavēšanos ir atbildīgas dalībvalstis. Nav šaubu, ka vēl viens iemesls ir protekcionisms. Tāpat nozīme ir arī dažādajām kultūrām un tiesību sistēmām. Kā Eiropas tiesību akti ietekmēs šīs dažādās tiesību sistēmas? Tas ir vēl viens jautājums, kas mums būs jārisina.
Turklāt mums jāapsver, vai direktīvai ir bijis iecerētais efekts, vai arī tā jau no paša sākuma nespēja panākt konkrētus rezultātus. Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi, lai mēs izskatītu šo jautājumu vēlreiz. Šāda ex-ante analīze ir viens no svarīgākajiem jautājumiem, kuru komitejai būs jāizskata un jāvirza tālāk.
Tomēr man ir arī jautājumi Komisijai. Mani pārsteidz, ka šīs vadlīnijas parādās pēc vairāk nekā četriem gadiem. To varēja paveikt daudz agrāk. Tomēr es atzinīgi vērtēju šīs vadlīnijas. Esmu tās izlasījusi, un tās noteikti ir noderīgas. Tomēr tās mums būtu noderējušas jau pirms kāda laika. Es gribētu pievienoties Gebhardt kundzei, jautājot, kas notiek ar Eiropas profesionālo karti. Tas būs otrs svarīgākais pasākums.
Adam Bielan
Priekšsēdētāja kungs! Krīze, kas pēdējo mēnešu laikā skārusi Eiropas Savienību, neapstrīdami liecina, ka iekšējais tirgus ir ļoti nozīmīgs visas Savienības darbībai. Mēs nepabeigsim tā veidošanu, nedodot iedzīvotājiem zināmu brīvību pārvietoties, kas cita starpā paredzēta direktīvā par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu. Tādējādi ir skumji un pārsteidzoši, ka četros gados pēc direktīvas pieņemšanas tā vēl nav stājusies spēkā četrās valstīs, un neviena dalībvalsts nebija to pieņēmusi pirms direktīvā noteiktā termiņa 2007. gada 20. oktobrī.
Šajā saistībā mans pirmais jautājums Eiropas Komisijai ir šāds. Vai Komisija pēdējo četru gadu laikā nav bijusi pārāk pasīva, un ko tieši Komisija ir darījusi, lai visas valstis savlaicīgi transponētu šo direktīvu? Otrkārt, es vēlētos pajautāt, kad Komisija publicēs novērtējuma ziņojumu par direktīvas transponēšanu, un ko šajā ziņojumā izmantos par pamatu secinājumiem? Pakalpojumu direktīva ir jāīsteno līdz gada nogalei. Šodien Parlamentā mēs jau zinām, ka daudzas valstis nespēs laicīgi pieņemt tiesību aktus šajā jomā. Es vēlētos pajautāt, kas, pēc Komisijas domām, vieno šos abus dokumentus?
Visbeidzot, ļoti svarīgs jautājums valstij, kuru es pārstāvu, ir jautājums par medmāsu brīvu pārvietošanos. Ar šo direktīvu tiek saskaņotas obligātās prasības māsu apmācībai. Es gribētu pajautāt, kādus īpašus pasākumus Komisija ir veikusi, lai palīdzētu medmāsām no Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, tostarp Polijas.
Andreas Schwab
- (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Vispirms es vēlētos sirsnīgi pateikties Komisijai par pausto viedokli. Tomēr es gribētu arī norādīt, ka saskaņā ar iestāžu nolīgumu starp Komisiju un Parlamentu - un es redzēju, ka tas tā bija jautājumā par Pakalpojumu direktīvu, ko mēs pirms vairākiem mēnešiem apspriedām Briselē - Parlamentam ir tiesības pieprasīt, lai atbildīgais komisārs piedalītos sēdē un atbildētu uz sarežģītiem jautājumiem. Es nedomāju, ka mēs varam atrisināt minēto jautājumu ar šo Komisiju, un nav vērts censties to darīt.
Parlamenta vārdā es gribētu paskaidrot klātesošajam Komisijas pārstāvim, ka, mūsuprāt, šī iestāžu nolīguma daļa ir ļoti svarīga. Kādēļ? Nevis formalitātes dēļ, bet tādēļ, ka tas ir ļoti svarīgs politisks jautājums Eiropas Savienības pilsoņiem. Bielan kungs tikko pieminēja Pakalpojumu direktīvu, kas darbojas tikai tad, ja profesionālās kvalifikācijas atzīst abas puses. Tas ir ļoti svarīgi, bet daudziem cilvēkiem tas saistās arī ar bezpalīdzības sajūtu, ja viņiem šķiet, ka darba devējs izmanto pretrunas profesionālo kvalifikāciju pārrobežu savstarpējā atzīšanā, lai samazinātu viņu atalgojumu.
Šie cilvēki jūtas aizmirsti un bezpalīdzīgi. Man ir nācies saskarties ar vairākiem šādiem gadījumiem pie robežas starp Vāciju un Franciju. Tomēr tas acīmredzami nav vienīgais problēmjautājums. Tiesa, ka mēs neatrisināsim visas problēmas vienā dienā, un, kā jau teica referents K. Lechner, šis process būs jautājums, kas būs jārisina arī turpmāk. Tomēr mūsu pienākums ir parādīt iedzīvotājiem, ka mēs nopietni uztveram viņu bažas, un, manuprāt, arī Komisijai jāpiešķir šim jautājumam pietiekami liela nozīme.
Es ceru, ka mēs spēsim sastrādāties ar jauno Komisiju, lai panāktu progresu šajā jautājumā. Es vēlos jūs lūgt šajā saistībā vienoties ar ģenerāldirektorātu, kas ir atbildīgs par šo jomu.
Bernadette Vergnaud
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs jau esam apsprieduši jautājumus, kas raisa bažas saistībā ar Pakalpojumu direktīvas transponēšanu. Šajā ziņā direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu ir simbolisks piemērs. Dažas valstis nav ievērojušas transponēšanas termiņu, un tām problēmas rada nepilnības direktīvas tekstā. Lai gan minētā direktīva veido stabilu pamatu savstarpējai atzīšanai, tajā nav ņemtas vērā atsevišķu profesiju īpatnības. Patiesībā kvalifikāciju atzīšana, neieviešot vienotus kvalifikācijas un apmācību, tostarp augstākās izglītības, līmeņus, var radīt tikai sarežģījumus un izraisīt neuzticību dalībvalstu, speciālistu un iedzīvotāju vidū.
Uzskatāmākais piemērs ir medicīnas specialitātes. Piemēram, Francijas vecmātēm ir tiesības izrakstīt receptes, un viņas ir attiecīgi apmācītas, bet citās valstīs tas tā nav. Kas notiks, ja vecmāte, kurai nav šādu tiesību, ieradīsies strādāt Francijā, un viņai bez papildu apmācības būs jāizraksta recepte? Tāpat ir atsevišķas specialitātes, kas nepastāv visās dalībvalstīs.
Šī direktīva ir izšķiroša attiecībā uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, kas ir Eiropas idejas pamatā, tomēr šajā direktīvā ir jāveic uzlabojumi un papildinājumi, un radušās grūtības ir jāizmanto, lai noteiktu, kurās profesijās ir vajadzīga valodu apguve un saskaņota apmācība.
Es gribētu minēt zīmīgu iniciatīvu par Eiropas kartes izveidošanu, ko atbalstīja visi veselības aprūpes speciālisti. Tā ir patiesa garantija gan kartes īpašniekam, gan klientam vai pacientam, un es aicinu Komisiju to attiecināt arī uz pārējām profesijām, jo tas ļaus uzlabot savstarpēju atzīšanu un iegūt iedzīvotāju uzticību.
Antonyia Parvanova
Priekšsēdētāja kungs! Apspriežot profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un labu iekšējā tirgus darbību, mums ir jāizvērtē pašreizējā situācija veselības aprūpes jomā, saistībā ar kuru, iespējams, būs vajadzīgas turpmākas diskusijas par direktīvu un tās īstenošanu.
Turklāt, lai direktīvu īstenotu pilnībā, ir būtiski ieviest papildu pasākumus, ko piemēro ne vien diplomu, bet arī veselības aprūpes speciālistu kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai. Lai sniegtu veselības aprūpes pakalpojumus, ir vajadzīgas atbilstīgas valodu prasmes, jāreģistrējas valsts regulatora reģistrā, un vislielākā nozīme ir spējai sniegt drošu un kvalitatīvu aprūpi.
Es uzskatu, ka ir jāuzlabo informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā attiecībā uz veselības aprūpes speciālistu reģistrāciju, piemēram, ieviešot kopīgu ES datu bāzi. Ļoti būtisks aspekts drošu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā ir kompetences novērtēšanas sistēma, un mums ir jāpadomā par vienotu standartu ieviešanu zināšanu un prasmju novērtēšanai.
Veselības aprūpes speciālistu mobilitāte ir arī sabiedrības veselības un sabiedrības drošības jautājums. Ar šādu pamatojumu EKT jau ir apstiprinājusi papildu valsts aizsardzības līdzekļus attiecībā uz preču apriti. Šādu pasākumu piemērošana veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanai ir loģiski pamatota, it īpaši situācijā, kad jaunās komunikācijas tehnoloģijas pieļauj tādu strīdīgu pakalpojumu kā e-doctor jeb ārsta konsultācijas tiešsaistē. Mums jārisina sabiedrības novecošanās problēma, un tas radīs vēl lielāku spiedienu uz veselības jomā nodarbināto personālu Eiropā.
Nodrošinot veselības aprūpes speciālistu mobilitāti, mums arī jāgarantē, lai veselības aprūpes pakalpojumi būtu visiem Eiropas iedzīvotājiem pieejami un laikus sniegti atbilstīgi visaugstākajiem kvalitātes standartiem. Par to mēs visi esam atbildīgi. Es ceru, ka Eiropas iestādes un dalībvalstis to apsvērs ļoti nopietni, ņemot vērā, ka dažu valstu veselības aprūpes sistēmās trūkst speciālistu, un tas ievērojami apgrūtina veselības aprūpes pamatpakalpojumu nodrošināšanu.
Małgorzata Handzlik
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Ja mēs vēlamies, lai mūsu iedzīvotāji ir mobili - un tas ir Eiropas ekonomikas interesēs -, viņiem ir jābūt pārliecinātiem, ka iegūstot kvalifikāciju, piemēram, Polijā, nebūs problēmu ar tās atzīšanu kādā citā dalībvalstī. Es ļoti labi apzinos problēmas mērogu. Dalībvalstu pārvaldes iestādēm ievērojamas problēmas sagādā Samecki kunga pieminētās 800 reglamentētās profesijas, kā arī daudzie noteikumi, kas reglamentē šīs profesijas dalībvalstu un reģionālajā līmenī. Tomēr mūsu iedzīvotājiem, kuriem ir problēmas ar viņu kvalifikācijas atzīšanu, ir jātiek galā ar visu sarežģīto sistēmu. To apstiprina SOLVIT rīcībā esošie dati, un tāpēc problēma, kas saistīta ar direktīvas savlaicīgu īstenošanu, ir tikai viens no mūsu diskusijas aspektiem.
Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka daudzas problēmas rodas tāpēc, ka dalībvalstis neuzticas citu dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmām. Visbeidzot mums trūkst resursu, nenotiek sadarbība un valsts pārvaldes iestādes neuzņemas saistības. Eiropas profesionālās kartes ieviešana ir laba doma, un mums bija iespēja to apspriest iepriekšējā Parlamenta pilnvaru termiņa laikā. Tomēr šādai kartei ir jāveicina cilvēku plūsma, nevis jāpadara tā sarežģītāka. Es vēlos īpaši uzsvērt, ka minētās kartes ieviešana nedrīkst kļūt par vēl vienu šķērsli iekšējā tirgū.
Dāmas un kungi, Pakalpojumu direktīvas transponēšanas termiņš beidzas jau pēc mazāk kā desmit dienām. Es to atgādinu tāpēc, ka tas arī ir ļoti svarīgi mūsu šīsdienas debašu kontekstā. Abas minētās direktīvas dažos aspektos papildina viena otru. Nevar teikt, ka direktīvas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu transponēšana ir īstenota sekmīgi, tāpēc es vēlreiz atļaušos aicināt pastiprināt darbu pie abām direktīvām, jo bez tām mēs nepanāksim progresu iekšējā tirgū.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Priekšsēdētāja kungs, mēs visi zinām, ka vienā tiesību aktā par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu tika konsolidētas 15 direktīvas. Tas ir radījis daudzas praktiskas problēmas, kas saistītas ar transponēšanu dažādās dalībvalstīs. Minētās problēmas ir labi zināmas, un Komisijai ir jāuzskaita šie kritiskie punkti un jāanalizē problemātiskās jomas šā svarīgā iekšējā tirgus instrumenta transponēšanā.
Protekcionisms, kas sāk parādīties dažādos līmeņos, ir šķērslis ne vien attiecībā uz personu brīvu pārvietošanos, bet arī attiecībā uz iekšējo tirgu. Mums ir jācenšas noteikt neskaidrās jomas, lai neradītu aizdomas, kas mazina direktīvas efektivitāti. Mēs nelūdzam, lai Savienība darītu to, kas jādara dalībvalstīm, bet tai jācenšas atvieglot šo darbu, palīdzot likvidēt profesionālo korporatīvismu.
Lai uzlabotu direktīvas transponēšanu, būs jāveicina kvalifikāciju atzīšana ar SOLVIT un EURES tīklu starpniecību, jāveido kopīgas platformas, jāievieš efektīvi kontaktpunkti, un tikpat svarīgi ir sasaistīt šo direktīvu ar Pakalpojumu direktīvu.
Louis Grech
(MT) Nozīmīgākais jautājums, kas skar šīs direktīvas pareizu īstenošanu, ir dalībvalstu neuzticība citu dalībvalstu sistēmām. Tas, ka dalībvalstis nav ieinteresētas savstarpēji sadarboties, atspoguļojas arī nekonsekventajā veidā, kādā tās uztver iekšējā tirgus informācijas sistēmu. Visas dalībvalstis apgalvo, ka izmanto sistēmu, tomēr izmantošanas biežums mainās atkarībā no izmantošanas mērķa. Informācijas apmaiņas sistēma nevar darboties pareizi, ja dalībvalstis to neizmanto saskaņoti. Ir svarīgi pilnībā apkopot datus un tos regulāri atjaunināt, kā arī ir jāizveido atsauces punkts visām dalībvalstīm, lai katra dalībvalsts tajā ievadītu visu nepieciešamo informāciju, kas ļaus konkrēti piemērot direktīvu.
Es gribētu lūgt Komisiju informēt mūs par rīcības plāniem, ko tā gatavojas pieņemt, lai direktīva tiktu pareizi transponēta, ja mēs patiesi vēlamies pieņemt vienotā tirgus koncepciju, nevis tikai interpretēt to tā, kā mēs uzskatām par piemērotu.
Catherine Stihler
Priekšsēdētāja kungs! Šorīt pirms manas uzstāšanās tika daudz runāts par SOLVIT. Pēdējā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas (IMCO) sanāksmē mūs informēja par nepietiekamo finansējumu SOLVIT centriem. Barnier kungs, jūs, iespējams, vēlēsieties ņemt vērā pirms uzklausīšanas, ka kādā lielā dalībvalstī šo organizāciju vada interns. Mēs nevaram to turpmāk pieļaut, jo SOLVIT sniedz mums lieliskus pakalpojumus.
Mans jautājums Komisijai ir saistīts ar veselības aprūpes speciālistiem. Vājš speciālists rada draudus pacientu veselībai un ārkārtas gadījumos pat apdraud pacientu dzīvību.
Vai Komisija apsver uzlikt kompetentajām iestādēm tiesisku pienākumu aktīvi un efektīvi sniegt informāciju par speciālistiem, kas ir izslēgti no reģistra, lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes speciālistu mobilitāte nemazina pacientu drošību?
Pašreizējā iekšējā tirgus informācijas sistēma ļauj apmainīties ar informāciju, bet tikai tad, ja kompetentajam regulatoram ir jautājums par pieteikuma iesniedzēju attiecībā uz savu reģistru, tādējādi mums ir vajadzīga labāka informācijas apmaiņa, lai brīdinātu iestādes par personām, kas ir izslēgtas no reģistra nekompetences dēļ.
Paldies jums, priekšsēdētāja kungs, par šā jautājuma izvirzīšanu komitejai.
Philippe Juvin
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu ir daudz runāts. Jautājums ir šāds: kāpēc šo direktīvu, kura ir tik ļoti svarīga un kuru visi tā gaidīja, ir sarežģīti piemērot? Vienkārši tāpēc, ka to ir grūti un sarežģīti piemērot ikdienas darbā.
Es saskatu trīs galvenās problēmas. Pirmā acīmredzami ir valoda - jautājums, kurš jau tika pieminēts. Otrā ir sarežģītās procedūras, kas jāievēro, lai atzītu personas kvalifikāciju par derīgu - dažreiz cilvēkiem nākas burtiski izlīst caur adatas aci, lai tiktu atzīti viņu sākotnējie diplomi. Trešā problēma, iespējams, ir dažādie sākotnējās apmācības veidi.
Šajā saistībā es uzskatu, ka būtu labi, ja Komisija aicinātu dalībvalstis noteikt katrai profesijai vienu kompetentu profesionālu organizāciju, kas būtu atbildīga par pastāvīgo apmācību. Pastāvīgā apmācība ir viens no risinājumiem. Minētās kompetentās iestādes jālūdz darboties kā valdes Eiropas līmenī, lai noteiktu vienotu Eiropas sertifikācijas veidu. Tādējādi mēs redzētu, kā speciālisti no sākotnējā neviendabīgā līmeņa pamazām pāriet uz kopējo pastāvīgās apmācības līmeni.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Beļģija ir viena no piecām dalībvalstīm, kas vēl nav pilnībā transponējušas direktīvu par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. Tomēr saskaņā ar manā rīcībā esošo informāciju, lai panāktu atbilstību Eiropas tiesību aktiem, tai vēl ir tikai jāatrisina problēma, kas saistīta ar ceļojumu speciālistiem.
Neņemot vērā Beļģijas iestāžu sistēmai raksturīgās grūtības, kas saistītas ar dažādu Eiropas direktīvu transponēšanu, šķiet, ka direktīva, kuru šodien apspriežam, ir īpaši sarežģīta. Tas jau tika minēts. Beļģija nav vienīgā valsts, kura nav transponējusi direktīvas, vai transponējusi tās slikti vai daļēji. Tāpēc, speciālistu interesēs, es aicinu Eiropas Komisiju palīdzēt tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar grūtībām. Speciālistiem ir jābūt iespējai saņemt priekšrocības no personu brīvas pārvietošanās, un, manuprāt, brīvība veikt uzņēmējdarbību ir šīs direktīvas galvenais mērķis.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlētos pateikties Samecki kungam par labi paveikto darbu. Es domāju, ka mēs visi piekritīsim principam, par kuru šodien debatējam, bet tas ir jāpiemēro ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī visā pasaulē.
Mēs nesen to apspriedām ar Kanādas delegāciju, un tas ir solis pareizajā virzienā. Tomēr, ja mēs vēlamies panākt šādu utopisku situāciju, mums jānodrošina vienots standarts profesionālajām kvalifikācijām visā Eiropas Savienībā un, ideālā gadījumā, visā pasaulē.
Daži paradoksāli pierādījumi liecina, ka atsevišķās dalībvalstīs studenti, kuru izglītības līmenis neļauj kvalificēties studijām, var doties uz citu valsti un par maksu sekmīgi to izdarīt tur.
Ir vajadzīgi neatkarīgi pārbaudāmi pierādījumi, ka standarti ir vienādi, un, ja tie ir vienādi, tad nav attaisnojami, ka šis princips netiek transponēts visā Eiropas Savienībā un, cerams, visā pasaulē, lai mēs panākto to, ko vēlamies - darba ņēmēju brīvu pārvietošanos attiecībā uz speciālistiem.
Alan Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Runāsim par lietu. Dalībvalstu nespēja kopīgi rīkoties kvalifikāciju atzīšanas jomā rada kaitējumu nodarbinātībai. Tas, ka dalībvalstis neuztver to nopietni, ir būtiska problēma. Mūsu pārrobežu tirdzniecības līmenis attiecībā uz to, kādam jābūt vienotajam tirgum, ne tuvu nav tāds, kādam tam vajadzētu būt. Mēs esam Eiropas ekonomikas atjaunošanas procesā, un daļa no tā ir saistīta ar pārrobežu tirdzniecības veicināšanu un darbaspēka mobilitātes uzlabošanu.
Mums jāveido jauna uzņēmējdarbības inovāciju joma, kurā mēs Eiropā kopīgi strādājam, lai radītu pasaules modernākos izstrādājumus. Tā kā mūsu ražošanas bāze ir sevi izsmēlusi - šāds piemērs ir Īrija -, mūsu pakalpojumu eksportēšana ir jauns veids, kā veicināt tirdzniecību Eiropā. Tomēr tas nozīmē, ka Eiropai vajadzēs ieviest standartus kvalifikāciju jomā.
Līdz šim dalībvalstu nespēja vienoties par noteikumiem šajā jautājumā ir ierobežojusi mūsu iespējas pārdot šos pārrobežu pakalpojumus. Attiecībā uz iesaistītajām personām tas ierobežo darbaspēka brīvu pārvietošanos.
Esmu vienisprātis ar savu kolēģi Grech kungu, ka dalībvalstis neizrāda pietiekamu cieņu, it īpaši attiecībā uz informācijas sistēmu, kuru tās izmanto, un katrā dalībvalstī kādam ir par to jāatbild. Šajā saistībā es mudinu Komisiju noteikt un novērst šķēršļus vienotā tirgus īstenošanā.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Es šajās debatēs vēlētos pieminēt vienu aspektu. Šķiet, ka mums izteikti trūkst specializēto profesiju, un tas ir radījis tirdzniecību ar kvalifikācijām, un patiesās kvalifikācijas netiek ņemtas vērā. Tas var radīt apdraudējumu gan drošības jomā, gan tādiem lieliem uzņēmumiem kā ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi un naftas pārstrādes rūpnīcas. Šajā saistībā valstu uzraudzība šķiet nepiemērota.
Es gribētu uzdot komisāram trīs jautājumus. Pirmkārt, vai viņš zina par šo situāciju; otrkārt, vai šajā saistībā Eiropas Komisija var sniegt mums ziņojumu, un, treškārt, ko mēs varam darīt, lai mainītu šo situāciju.
Manuprāt, mums ir jāpārtrauc šī pilnīgi absurdā un nepatīkamā situācija.
Milan Zver
(SL) Dāmas un kungi! Mēs šodien apspriežam ļoti nopietnu jautājumu par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu Eiropas Savienībā. Tā ir liela problēma, jo kvalifikācijas tiek piešķirtas atbilstīgi vismaz 27 ES dalībvalstu izglītības sistēmām.
Daži no jums varbūt atceras, ka pagājušā gada martā mēs ieviesām Eiropas Kvalifikāciju sistēmu, kas ir mehānisms, ar kuru var salīdzināt izglītības sistēmas. Tomēr viena no problēmām ir tāda, ka šī kvalifikāciju sistēma netiek īstenota dalībvalstīs. Dažas dalībvalstis to nav īstenojušas pilnībā, un dažas to izmantojušas kā ērtu vārdnīcu attiecībā uz dažādām kvalifikācijām, profesijām, prasmēm un izglītības līmeņiem.
Es uzskatu, ka dalībvalstīm šajā konkrētajā jomā būs jāizpilda ļoti nopietns uzdevums, un, ja tās patiesi vēlas īstenot Eiropas Kvalifikācijas sistēmu, kas jau tika apstiprināta Eiropas iestāžu līmenī, tām ir lielā mērā jāsekmē izglītības kvalifikāciju salīdzināšana un savstarpēja atzīšana.
Paweł Samecki
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, godātie deputāti! Es vēlos atvainoties, ka nepiecēlos kājās pirmajā uzstāšanās reizē. Tur vainojams pieredzes trūkums un agrā rīta stunda.
Kopumā es gribētu pievērsties pāris izvēlētajiem jautājumiem. Vispirms jāuzsver, ka Komisija ir palīdzējusi dalībvalstīm sagatavoties direktīvas transponēšanai. Transponēšanas perioda beigās mēs arī enerģiski centāmies veicināt transponēšanu. Mēs 2007. gadā publicējām transponēšanas pamatnostādnes. Pēc tam mēs izstrādājām iekšējā tirgus informācijas sistēmu, kuru tagad samērā intensīvi izmanto visās dalībvalstīs, un šā gada jūnijā mēs arī publicējām rīcības kodeksu attiecībā uz administratīvo praksi.
Pirms gada Komisija cēla prasību Eiropas Kopienu Tiesā pret dalībvalstīm, kas nav izpildījušas savas saistības, un Tiesa pieņēma sešus labvēlīgus lēmumus, nosodot to, ka attiecīgajās dalībvalstīs transponēšana netiek īstenota. Pavisam nesen mēs publicējām pārskatu par transponēšanas gaitu dalībvalstīs, kā arī rokasgrāmatu iedzīvotājiem un uzņēmēju aprindām.
Noslēgumā es gribētu pateikties jums par visiem jautājumiem un komentāriem un īpaši priekšsēdētājam Malcolm Harbour par viņa vērtīgo ieguldījumu. Mēs uzskatām, ka šā jautājuma risināšana tagad ir atkarīga no dalībvalstīm. Komisija cer, ka ar Parlamentu izveidosies īpašas attiecības arī šajā jautājumā. Mēs esam gatavi aktīvai diskusijai par direktīvas darbību praksē un par to, kā vislabāk ņemt vērā strauji mainīgo vidi turpmākajos gados.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Christa Klaß  
rakstiski. - (DE) Viens no šīs direktīvas mērķiem ir pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus par speciālistu brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā. Speciālistu brīva pārvietošanās jau tika pieņemta Direktīvā 2005/36/EK. Tomēr problēmas rodas atkārtoti, it īpaši valstu pierobežas reģionos. Daudzi ļaudis no mana reģiona strādā Luksemburgā, Beļģijā vai Francijā. Es saņemu daudzus jautājumus no iedzīvotājiem, kuri dodas strādāt uz kādu no kaimiņvalstīm. Šie jautājumi bieži ir saistīti ar profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. Šī situācija ir jāmaina. Profesionālās organizācijas ir panākušas vienošanos par konkrētām profesijām, bet tas nepalīdz visos gadījumos, un iedzīvotājiem pārāk bieži nākas cīnīties par viņu kvalifikāciju atzīšanu. Vēl sarežģītāk ir tad, ja konkrētā profesija noteiktā dalībvalstī nepastāv vai arī tās pielietojums ir atšķirīgs, piemēram, fizioterapeiti vai doktora grādu ieguvušie, kas strādā uzņēmējdarbības pārvaldē. Tajā pašā laikā citās jomās trūkst darbinieku. Medmāsām vai, piemēram, instrumentu meistariem turpmāk būtu dodamas lielākas iespējas mūsu darba tirgū, un, pats galvenais, ka iekšējam tirgum ir jādarbojas efektīvi attiecībā uz darbu. Mums ir vajadzīga pārredzama, vienkārša un skaidra kvalifikāciju atzīšanas procedūra.
