Iepazīstināšana ar Čehijas prezidentūras pasākumu plānu (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes paziņojums par iepazīstināšanu ar Čehijas prezidentūras programmu.
Es vēlētos no sirds sveikt Padomes priekšsēdētāju, Čehijas ministru prezidentu Mirek Topolánek Eiropas Parlamentā. Ļoti sirsnīgi sveicu jūs, Topolánek kungs!
(Aplausi)
Es arī vēlētos no sirds sveikt Eiropas Komisijas priekšsēdētāju José Manuel Durão Barroso.
Dāmas un kungi! Mēs visi zinām, ka būt prezidējošajai valstij ir īpaši grūti, un es zinu, ka ministru prezidentam Topolánek kungam ar viņa politisko pieredzi komunisma gados tas liekas ne tikai intelektuālajā ziņā, bet arī emocionāli ļoti aizkustinoši tagad sniegt savu ziņojumu Eiropas Savienībai kā tās pārstāvis.
Šī ir otrā prezidentūra, no kurām pirmā ir Slovēnijas, ko vada valsts, kura pievienojās Eiropas Savienībai 20004. gada 1. maijā. Es esmu pārliecināts, ka es runāšu jūsu visu vārdā, dāmas un kungi, sakot, ka Čehijas prezidentūrai ir viss mūsu iespējamais atbalsts un ka mēs domājam darīt visu, kas ir mūsu spēkos, lai nodrošinātu, ka tā ir veiksmīga Eiropas Savienības prezidentūra šajā grūtajā laika posmā.
Pamatojoties uz to, Padomes priekšsēdētāj, ministru prezident Topolánek, es vēlētos aicināt jūs uzrunāt šo Parlamentu. Vēlreiz ļoti sirsnīgi sveicu Eiropas Parlamentā!
(Aplausi)
Mirek Topolánek
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja kungs, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es šodien pirmo reizi uzrunāju jūs kā Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs. Čehija ir uzņēmusies ES vadību pēc Francijas, kas man liekas vairāk nekā simboliski. Francijai bija svarīga loma modernās Čehijas valsts radīšanā. Francijas galms ir vieta, kur uzauga mūsu visdiženākais karalis Charles IV, Svētās Romas impērijas imperators, un pēc Sorbonas universitātes Parīzē parauga viņš Prāgā nodibināja universitāti, vienu no izcilajām Eiropas izglītības iestādēm. Tādā gadījumā mēs esam saistīti ar Franciju, gan piepildot mūsu valsts centienus, gan universālo Eiropas vērtību popularizēšanā.
Tāpat kā nebija viegli nodibināt universitāti Bohēmijā, kura līdzinātos Sorbonas universitātei, nav viegli pārņemt ES prezidentūru no Francijas. Es redzu tikai vienu veidu, kā ar godu paveikt šo uzdevumu. Tā nav nejaušība, ka es esmu izvēlējies viduslaiku monarhu kā piemēru mūsu saiknei ar Franciju un Eiropas vērtībām. Charles IV savā politikā nevarēja aizstāvēt ļoti ierobežoti pausto Čehijas nostāju, tieši pretēji, viņam bija jāintegrē un jāpārstāv visa daudzveidīgā impērija.
Savā ziņā Eiropas Savienība turpina šo viduslaiku universālismu - ja nekādā citādā veidā, tad tajā, ka tā priekšroku dod kopējam morāles kodeksam un kopējam juridiskajam pamatam pār vietējās varas interesēm. Šeit ir arī runa par otro Eiropas Savienību, birokrātisku, tehnokrātisku un bez dvēseles, bet es ticu pirmajai Eiropai: brīvības, tiesiskuma, ideju un noteikumu Eiropai.
Tajā vērtību universā, kur likumam ir piešķirts augstāks statuss par indivīdu, valsts lielumam nav nozīmes. Nozīme ir spējai kalpot kopējai idejai. Prezidentvalsts loma nav ne veicināt savas intereses, ne pieņemt lēmumus. Tās loma ir vadīt un rosināt diskusiju. Šodien es nestāvu jūsu priekšā kā Čehijas ministru prezidents, bet kā Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs. Uzskati, kuri man šeit jāpārstāv turpmākajos sešos mēnešus, nebūs mani personīgie uzskati vai Čehijas valdības uzskati. Tie būs 27 valstu kopējie uzskati, formulēti Eiropas Savienības Padomes secinājumos.
Es nevaru iedomāties vērsties pie jums kādā citā veidā. Jums, protams, kā tieši ievēlētiem Eiropas Parlamenta deputātiem ir tiesības jautāt man par jebko un, ja jūs esat ieinteresēti, es vienmēr priecāšos sniegt jums savu viedokli vai paskaidrot Čehijas nostāju, bet es pats to neuzskatu par būtisku. Valstu interešu sfēra ir Eiropas Savienības Padome, kas kā tāda bija iecerēta obligāti sarežģītas Eiropas Savienības demokrātijas kontroles un līdzsvara sistēmā. Tomēr Padomes galvenā misija ir meklēt vienošanās iespēju, visiem pieņemamu kompromisu. Es šeit to vienmēr aizstāvēšu stingri, noteikti un korekti.
Eiropas Savienībā mēdz teikt, ka čehi ir vienmēr ar kaut ko neapmierināti. Ka mēs esam to īgņu vidū, no kuriem citiem būtu jābaidās, ka mēs esam husītu valsts un karstgalvīgi šovinisti. Es pašos pamatos nepiekrītu šāda veida kritikai. Tāpat kā mūsu pirmais prezidents T.G. Masaryk es esmu pārliecināts, ka "Čehijas jautājums” patiesībā ir Eiropas jautājums, un ka tas vienmēr ir parādījies visas Eiropas kontekstā atbilstoši kopējām Eiropas vērtībām un saistībā ar notikumiem citās valstīs.
Kā rakstīja Masaryk pirms simt gadiem savā "Čehijas jautājuma” otrajā izdevumā: "Mūsu valsts literārā un valodas atdzimšana notika vienlaikus ar atmodu un jaunām attīstības tendencēm visās Eiropas valstīs. Tas nozīmē, ka mūsu atmoda nebija tik izolēta un brīnumaina, kā parasti tiek minēts, bet tā bija pilnībā daļa no Eiropas mēroga tendences”.
Es uzskatu, ka šie vārdi šobrīd ir joprojām aktuāli, kad Eiropas Savienība kopumā un tās atsevišķās valstis meklē Eiropai jaunu veidolu. Veidolu, kurā būs atspoguļotas tradicionālās Eiropas vērtības un kurš arī izskatīsies pamanāmi trešajā tūkstošgadē. Veidolu, kurš atbilstu Savienības moto "In varietate concordia”, vienotības un tajā pašā laikā daudzveidības izpausmei. Tieši tāpat kā 19. gadsimtā čehi iesaistās šajās debatēs kā jauna un maza dalībvalsts. Tomēr tieši tāpat kā toreiz mēs uzskatām sevi par lepno Eiropas valstu dižās saimes ilgi pastāvējušu daļu.
Turpmākajos sešos mēnešos mums būs iespēja pilnībā parādīt savu attieksmi pret Eiropas Savienības integrāciju. Čehijas prezidentūra ir gadā, kurš ir zīmīgs vairāku iemeslu dēļ. Šogad ir vēsturiski lielākās ES paplašināšanās 2004. gadā piektā gadadiena, kas bija simboliska un praktiska iepriekš sadalītā kontinenta atkalapvienošanas veiksmīgā procesa kulminācija, un šogad Eiropa atzīmē 20 gadus kopš dzelzs priekškara krišanas, kas ļāva valstīm no bijušā padomju bloka atgriezties pie brīvības un demokrātijas.
2009. gadā būs arī pirmo tiešo vēlēšanu 30. gadadiena Eiropas Parlamentam, kuru jūs pārstāvat. No ES iestāžu trijstūra tas ir Parlaments, kuru mēs uzskatām par tiešās politiskās leģitimitātes avotu. Eiropas Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā ES struktūra un ar atkārtotiem aicinājumiem samazināt tā saukto "demokrātijas deficītu” tā ietekme desmitgadēs ir palielinājusies.
Visbeidzot, šis gads iezīmē 60 gadus kopš NATO dibināšanas, kas ir vissvarīgākā transatlantiskā aizsardzības alianse. Drošības līmenī NATO ir eiroatlantiskās saites pierādījums, kas apliecina mūsu Eiropas civilizācijas vērtību spēkā esamību abās okeāna pusēs.
2009. gads būs ne tikai nozīmīgu gadadienu gads, bet arī svarīgu un sarežģītu izaicinājumu gads. Mums ir jāturpina risināt institucionālos jautājumus. ES starptautiskā loma tiks pārbaudīta ne tikai ar joprojām neatrisināto konfliktu Gruzijā, bet arī ar jaunu spriedzes saasināšanos Tuvajos Austrumos. Visbeidzot, jautājums par energoapgādes drošību atkal prasa mums tam steidzami pievērst uzmanību. Papildus mūsu ieplānotajiem uzdevumiem mums tāpat kā Francijas prezidentūrai būs jāsaskaras ar jauniem notikumiem. Turpmāki pārsteigumi nekad nevar tikt izslēgti.
Prezidentvalsts nevar ietekmēt ES ilgtermiņa darba kārtību vai jaunu problēmu parādīšanos. Tas, ko tā var un kas tai ir jāietekmē, ir prezidentūras prioritāšu noteikšana un, kā ierasts, es plānoju šeit izklāstīt šīs prioritātes.
Mūsu galvenais ieguldījums ir bijis nodrošināt to, ka šīs prioritātes ne tikai parāda Čehijas viedokli, bet arī atspoguļo attīstības ES nepārtrauktību, kā arī atsevišķo dalībvalstu nostājas un idejas, un politiskās tendences. Tas ir bijis plašs un saskaņots uzdevums, nevis konfliktus izraisošs un vienpusējs. Pat ja, protams, ikvienam nav iespējams būt 100 % apmierinātam ar šīm prioritātēm, es uzskatu, ka jūs visi mūsu programmā varat atrast kaut ko, ar ko jūs varat solidarizēties.
Tajā pašā laikā es noteikti neslēpju to, ka Čehijai tāpat kā jebkurai citai dalībvalstij prezidentūra dod iespēju pievērst uzmanību jomām, kurās mūsu īpašā zinātība ļauj mums sniegt kaut kādu ieguldījumu Eiropā. Kuras ir šīs jomas?
Kā valsts, kura ir atkarīga no naftas un gāzes importa, un kā bijusī austrumu bloka valsts mēs ļoti labi apzināmies energoapgādes drošības nozīmi kā priekšnoteikumu ne tikai ekonomiskajai labklājībai, bet arī brīvai un neatkarīgai ārpolitikai.
Kā jaunai dalībvalstij ar totalitārisma pieredzi mūsu dalība Kopienā mums nozīmē ļoti daudz un mēs uzskatām to par savu morālo pienākumu stiprināt sadarbību ar tiem, kuri ir atstāti ārpusē. Tieši tāpat kā Francija izmanto savu zinātību saistībā ar Vidusjūras reģionu mēs vēlamies pārliecināt ES par austrumu partnerības nozīmi.
Trešais ieguldījums, kuru es gribu pieminēt šajā saistībā, ir mūsu pieredze saistībā ar krīzi banku nozarē, kura mums bija 1990. gada beigās. Mēs varam veicināt pašreizējās debates ar mūsu ieteikumiem un mūsu ekspertiem. Finanšu iestāžu stabilizācijas rezultātā mēs pašlaik esam viena no retajām valstīm, kurai nevajadzēja ieguldīt nodokļu maksātāju naudu to banku glābšanā, kuras ir skārusi finanšu krīze.
Mūsu prezidentūras prioritātes atspoguļo Čehijas zinātību, ar tām ņem vērā ES attīstības nepārtrauktību un tās ir patiesībā ļoti atbilstošas pastāvošajām problēmām.
Kā jūs varbūt zināt, mūsu prezidentūras moto ir "Eiropa bez robežām”. Es šim moto pievienotu apakšvirsrakstu "Noteikumu Eiropa”. Šī vīzija iegūst jaunu nozīmi pašreizējā nemierīgajā politiskajā un ekonomiskajā situācijā. Mēs ticam, ka tikai tādai Eiropai, kura pilnībā izmanto savu ekonomisko, cilvēku un kultūras potenciālu, var būt pašai savs potenciāls ekonomiski un politiski globālajā konkurencē. Tā ir divkārt taisnība krīzes gadījumā.
Eiropas potenciāla attīstīšanu pilnībā kavē vairāki iekšējie šķēršļi, kuri mums ir jāmēģina novērst. Es domāju, piemēram, pēdējos atlikušos šķēršļus tam, lai visas dalībvalstis pilnībā izmantotu četras ES pamatbrīvības - nevajadzīgo administratīvo slogu uzņēmējiem vai savienojumu trūkumu starp enerģētikas tīkliem, kas ir šķērslis paaugstinātai energoapgādes drošībai un iekšējā enerģijas tirgus attīstībai.
No otras puses, Eiropa bez šķēršļiem nevar būt Eiropa bez noteikumiem un robežām. Iekšējo šķēršļu novēršanai ir jāiet roku rokā ar aizsardzību pret nelikumīgu darbību, kas apdraud eiropiešu drošību un intereses, jo īpaši intelektuālā īpašuma aizsardzības un nelegālās imigrācijas jomās. Tikai skaidri noteiktas robežas ļaus mums īstenot aktīvāku lomu ārējo šķēršļu novēršanā, piemēram, starptautiskajā tirdzniecībā, lai mēs varam labāk izmantot Eiropas Savienības valstu potenciālu un salīdzinošās priekšrocības.
Savas prezidentūras sešos mēnešos Čehija centīsies sasniegt šos vispārējos mērķus, īstenojot trīs galvenās programmas sadaļas, "Trīs Čehijas E”: 1. Ekonomika, 2. Enerģētika, 3. Eiropas Savienība pasaulē. Nedaudz pārspīlējot, varētu teikt, ka šie trīs "E” gada sākumā ir pārveidoti par diviem "G”. Gāze un Gazas sektors. Fizikā "E” nozīmē enerģiju un "G” ir gravitācijas paātrinājuma apzīmējums. Ikvienam, kuram ir vajadzīgs vingrinājums, attiecībā uz 2 "G” ir daudz darāmā.
Es uzreiz teikšu, ka es varētu stundām runāt par atsevišķām prioritātēm un uzdevumiem, bet svarīgāki par jebkuriem vārdiem ir Čehijas prezidentūras līdz šim sasniegtie rezultāti. Šodien ir 14. janvāris, kas nozīmē, ka mēs esam bijuši prezidentvalsts divas nedēļas. Šajā laikā mēs esam spējuši atrast politisku risinājumu sarežģītajai Krievijas gāzes problēmai un apspriest vienošanos starp abām šajā strīdā iesaistītajām pusēm. Mēs esam arī vadījuši Eiropas Savienības delegāciju Tuvo Austrumu konflikta reģionā. Šī delegācija pabeidza sarežģītu sarunu kārtu ar visām iesaistītajām pusēm un panāca pirmās sekmes humānās palīdzības koridora atvēršanā Gazas sektoram.
Tas viss ir noticis laikā, kad mēs esam saskārušies ar sarežģītu situāciju pašu valstī saistībā ar valdības pārgrupēšanos, un mēs tikām paļauti opozīcijas uzbrukumiem, kura bezatbildīgi grauj Čehijas ES prezidentūru un ir padarījusi valsts ārējo saistību izpildi atkarīgu no vietējā politiskā konflikta. Es domāju, ka rezultāti, kurus mēs esam sasnieguši par spīti tam, ir vairāk nekā pietiekama atbilde tām apšaubošajām balsīm, kuras teica, ka Čehija objektīvu un subjektīvu iemeslu dēļ nav piemērota ES vadības uzdevumam.
Tagad detalizētāk pievēršoties atsevišķām jomām:
Pirmais "E”: ekonomika.
Čehijas prezidentūra galvenokārt uzstās uz to, lai pilnībā tiktu īstenoti 2008. gada novembra G20 augstākā līmeņa sanāksmes deklarācijas secinājumi un 2008. gada decembra Eiropas Savienības Padomes secinājumi. Saskaņā ar šiem secinājumiem priekšnosacījums panākumiem ir novērst pārmērīgu regulējumu un izvairīties no protekcionisma - citiem vārdiem, ievērot ES primāros tiesību aktus, pieņemtos noteikumus. ES nedrīkst norobežot sevi no pasaules, tieši pretēji, tai ir jācenšas panākt vislielāko iespējamo atvērtību pasaules tirdzniecībā un gūt maksimālu labumu no tās.
Šajā saistībā ļoti atbilstoši ir mana drauga Joseph Daul no PPE-DE grupas vārdi: "Pašreizējā ekonomiskā krīze nav kapitālisma sakāve, bet drīzāk politisko kļūdu un noteikumu finanšu tirgu pārraudzībai trūkuma rezultāts.”
Galvenie uzdevumi būs direktīvas par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību pārskatīšana, sarunu pabeigšana par direktīvu, ar kuru regulē apdrošināšanu, par regulu par reitingu aģentūru darbību un par direktīvu par elektroniskās naudas iestādēm. Šī prezidentūra arī uzstās uz regulas par maksājumiem eiro pārskatīšanu, un, visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, uz ātru un pilnīgu Ekonomikas un finanšu lietu padomes ceļveža īstenošanu, kurš tika pieņemts, reaģējot uz krīzi finanšu tirgos. Tajā pašā laikā ir būtiski rūpīgi analizēt tās iespējas, kuras piedāvā pašlaik spēkā esošie tiesību akti, un pilnībā izmantot tās.
Tikai ekonomiski spēcīga un ietekmīga ES var spēt atrisināt svarīgus globālās politikas, drošības, tirdzniecības un vides jautājumus. Tāpēc prezidentūrai ir jānododas Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna realizācijai, ar uzsvaru uz tā iekļaušanu Lisabonas stratēģijas pamatā: pēc īstermiņa instrumentiem mūsu ekonomiku stiprināšanai tiks ieviesti instrumenti vidēja un ilgtermiņa strukturālajām reformām.
Šo svarīgo strukturālo reformu piemērs ir kopējā lauksaimniecības politika. Risinājums ir vienlīdzīgu nosacījumu noteikšana visām ES dalībvalstīm, veicot tiešos maksājumus, gan attiecībā uz izmaksātajām summām, gan uz maksājumu sistēmu (vēsturisko atšķirību novēršana, atsevišķo dalībvalstu lauksaimniecības daudzveidības ievērošana). Čehija vēlas iekļaut šo dimensiju debatēs par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada.
Ilgtermiņā vislabākā aizsardzība pret nākotnes krīžu postošo ietekmi ir stiprināt ES konkurētspēju. Kā es esmu iepriekš minējis, runa ir par pilnīgu to četru pamatbrīvību, kuras ir ES pamatā, aizstāvēšanu un izmantošanu. Šīm brīvībām es pievienotu "piekto brīvību” - brīvu zināšanu apriti, kas ir kaut kas no atgriešanās pie tā viduslaiku univerisālisma, kuru es minēju.
Svarīgs faktors, lai uzlabotu konkurētspēju, ir regulējuma kvalitātes uzlabošana, tostarp arī tiesiskā sloga samazināšana, lai atvieglotu uzņēmējdarbību, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Čehija izvērš ļoti plašu darbību šajā jomā.
Ārējās tirdzniecības jomā prezidentūra koncentrējas uz diskusiju atsākšanu PTO. Šeit mēs lielu nozīmi piešķiram veiksmīgai Dohas Attīstības programmas (DAP) pabeigšanai. DAP ir centieni panākt pārredzamu tirdzniecības liberalizāciju daudzpusējā līmenī, kas radīs ilgtermiņa ieguvumus. Ja sarunas par DAP tiek atliktas, šī prezidentūra mēģinās sākt domāt par daudzpusējās tirdzniecības instrumentiem un atbalstīs diskusiju paplašināšanu saistībā ar citām PTO programmām.
Mēs nedrīkstam aizmirst ieguldījumus izglītībā, pētniecībā, attīstībā un inovācijās līdz ar nepieciešamību uzlabot normatīvo vidi un samazināt administratīvo slogu. Šajā saistībā es citēšu Sociāldemokrātu grupas Eiropas Parlamentā priekšsēdētāju Martin Schulz: "Eiropa nevar veiksmīgi konkurēt ar citiem pasaules reģioniem ar zemām algām un sociālajiem standartiem, bet ar tehnoloģiskajiem jauninājumiem, augstāku darba kvalitāti un tās cilvēku kompetenci un zināšanām”. Es pilnībā atbalstu šo viedokli.
Otrais "E”: enerģētika.
Otrā prioritāte tāpat kā pirmā prioritāte iekļaujas pašreizējo notikumu kontekstā. Es teiktu, ka pat steidzamākā un neatliekamākā veidā. Globālā krīze var novājināt Eiropu īstermiņā, bet enerģijas deficīts, kas mūs apdraud, nekavējoties un ilgtermiņā sagrautu ne tikai Eiropas Savienības ekonomiku, bet arī iznīdētu mūsu brīvību un drošību. Čehijas prezidentūra noteikti turpinās savus centienus nodrošināt drošu, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu energoapgādi Eiropai.
Mēs vēlētos pievērsties trim aspektiem energoapgādes drošības jomā: pirmkārt, Otrā stratēģiskā enerģētikas pārskata, tostarp arī vidēja termiņa enerģijas pieprasījuma un energoapgādes ES analīžu, pabeigšanai un, pamatojoties uz to, atbilstošu infrastruktūras projektu noteikšanai. Otrkārt, direktīvas par jēlnaftas un naftas produktu obligātu rezervju uzturēšanu pabeigšanai, kur mēs atbalstām obligāto minimālo krājumu daudzuma palielināšanu no 90 līdz 120 dienām. Treškārt, Eiropas enerģētikas tīklu (TEN-E) pārveidošanai, šajā saistībā tiesību aktu kopums par energoapgādes drošību, kuru 2008. gada novembrī apstiprināja Komisija, arī ietver Zaļo grāmatu par Eiropas enerģētikas tīkliem. Ne mazāk svarīga ir infrastruktūras dalībvalstu teritorijā, tostarp arī pastāvošo pārrobežu savienojumu, nostiprināšana un jaunu enerģētikas tīklu savienojumu īstenošana. Mēs ceram, ka mums būs Eiropas Parlamenta atbalsts attiecībā uz visiem saistītajiem tiesību aktiem.
Protams, mēs esam arī ieinteresēti piegāžu un transporta maršrutu dažādošanā. Ir skaidrs, ka, piemēram, Nabuko gāzesvada celtniecība ir ļoti augstas prioritātes jautājums un atbalsts jaunu naftas vadu celtniecībai ir tikpat svarīgs. Turklāt mums ir jāveic centieni, lai dažādotu enerģijas veidu kopumu, tostarp arī kodolenerģijas ražošanas atjaunošana un ieguldījumi jaunajās tehnoloģijās.
Kā piemēru mūsu spējai panākt energoapgādes drošību praksē, mēs norādītu uz vienošanos, kuru mēs, darbojoties kā starpnieks, esam panākuši par uzraudzības mehānisma izveidi Krievijas gāzes tranzītam. Mērķis bija atjaunot būtisko uzticību starp Krievijas Federāciju un Ukrainu un ieviest elementāru pārredzamību attiecībā uz šo jautājumu. Mēs esam spējuši panākt to, ka Krievija un Ukraina paraksta vienotu dokumentu, lai piegāžu atjaunošana ES kļūtu iespējama.
Tagad ES ir jāpieņem lēmumi un jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka nākotnē šī krīze ar tās ietekmi uz dalībvalstīm neatkārtotos. Ir jāpalielina gāzes nozares pārredzamība un ir jādažādo piegādes maršruti un piegādātāji. ES valstu enerģijas veidu kopums ir jādažādo. Mums ir nopietni jādomā par drošas kodolenerģijas ražošanas attīstīšanu. Ir ātri jāīsteno infrastruktūras celtniecība ES, lai nodrošinātu efektīvus savienojumus starp dalībvalstīm kā priekšnoteikumu efektīva gāzes tirgus izveidei.
Iekšējā tirgus un infrastruktūras jomā mums ir jāveic centieni panākt pārvades sistēmas operatoru efektīvu koordināciju, lai pabeigtu vienota iekšējā elektroenerģijas un gāzes tirgus izveidi un lai nodrošinātu, ka pārrāvumi pārvadē un transporta sistēmā tiek novērsti.
Attiecībā uz jautājumu par likumdošanas prioritātēm šajā jomā mēs vēlamies pabeigt trešo paketi par iekšējo enerģijas tirgu, kas nozīmē pabeigt pārskatīt divas direktīvas un divas regulas par elektroenerģiju un gāzi, kuru mērķis ir pabeigt elektroenerģijas un gāzes tirgus liberalizāciju. Mūsu mērķis arī ir pienācīgi ieviest šos noteikumus un izveidot aģentūru sadarbībai starp energoregulatoriem.
Vēl viena joma ir energoefektivitātes paaugstināšana, kuru Zviedrijas prezidentūra vēlas analizēt detalizētāk, tas nozīmē, ka Francijas, Čehijas un Zviedrijas prezidentvalstu trijotne būs aplūkojusi enerģijas jautājumu patiešām visaptveroši un no visām pusēm.
Lai gan šīs prioritātes nosaukums ir "Enerģētika”, tā ir nedalāmi saistīta ar klimata aizsardzības politiku. Šajā jomā šī prezidentūra mēģinās panākt pasaules līmenī pieņemamu vienošanos par emisiju samazināšanas saistību noteikšanu pēc 2012. gada. Tas jo īpaši nozīmē panākt to, lai ASV, Indija un Ķīna sāktu rīkoties, un tas ļaus panākt plašu vienprātību starptautiskajā līmenī 2009. gada beigās Kopenhāgenā. Šādai vienprātībai ir arī jāatspoguļo pašreizējās tendences pasaules ekonomikā. Saistībā ar gaidāmo ekonomikas lejupslīdi un piegāžu krīzi būs īpaši svarīgi saskaņot vides, konkurētspējas un drošības prasības.
Gada sākums atgādināja mums par to, ka kā daļu no prioritātes "ES pasaulē” mums ir arī jāparedz neparedzēti steidzami uzdevumi. Jaunais spriedzes pieaugums starp Izraēlu un Hamas prasa ne tikai aktīvu pieeju no pašas ES, bet arī koordināciju ar svarīgiem globālajiem un reģionālajiem partneriem. Atkal ir apstiprinājies, ka miers nevar tikt panākts, kamēr Palestīna nesāks darboties kā pilntiesīga valsts, kura spēj nodrošināt likumību un kārtību savā teritorijā un drošību saviem kaimiņiem.
Šā iemesla dēļ papildus pašreizējiem diplomātiskajiem pasākumiem Eiropas Savienībai ir jāturpina tās centieni izveidot Palestīnas infrastruktūru, apmācot drošības spēkus un nostiprinot Palestīnas valdības autoritāti. Konflikta risināšanas procesā Čehijas prezidentūra vēlēsies izmantot savas labās attiecības ar Palestīnu un Izraēlu, bet ir skaidrs, ka bez savstarpējās uzticības ilgtermiņa miers Tuvajos Austrumos nav iespējams.
Es esmu jau pieminējis Austrumu partnerību. Gruzijas krīze parādīja, cik svarīgi ir, lai ES būtu stratēģija šim reģionam. Austrumu dimensijas padziļināšana Eiropas kaimiņattiecību politikā, stiprinot sadarbību ar šā reģiona valstīm (galvenokārt ar Ukrainu) un tāpat ar Kaukāza un Kaspijas jūras reģiona valstīm, ir ļoti svarīga ne tikai no morāles viedokļa, bet arī praktiski. Šī sadarbība ļaus mums dažādot mūsu ārējo tirdzniecību un enerģijas ražošanas izejvielu piegādes.
Attiecībā uz transatlantiskajām attiecībām ir skaidrs, ka, kamēr šīs attiecības nav nostiprinātās un attīstītas, ES nevar efektīvi īstenot savu lomu kā spēcīgs globāls spēlētājs tieši tāpat kā Amerikas Savienotās Valstis pašlaik nespēj īstenot šo lomu neatkarīgi. Ilgtermiņā mums varam gūt panākumus tikai tad, ja mēs strādājam kopā. Tāpēc Čehijas prezidentūra pievērsīs uzmanību intensīvam dialogam ar jaunās ASV administrācijas pārstāvjiem svarīgākajās ekonomikas, klimata un enerģētikas jomās un sadarbībai ar trešām valstīm (Pakistānu, Afganistānu, Krieviju, Tuvajiem Austrumiem).
Arī būtiski svarīga ES reputācijai pasaulē ir dalībvalstu ieņemtā nostāja, risinot sarunas par jaunu partnerattiecību nolīgumu ar Krieviju. Pēdējo gadu un jo īpaši pēdējo mēnešu notikumi izvirza vairākus jautājumus un uzsver nepieciešamību pēc vienotas pieejas no ES kopumā. Priekšnoteikumi tam ir Krievijas izpratne un kopējas analīzes un tāpēc mēs atbalstām ekspertu sadarbību attiecībā uz Krieviju visā Eiropas Savienībā.
Čehijas prezidentūras laikā sarunas arī turpināsies par paplašināšanos, kas ietvertu Rietumbalkānu valstis un Turciju. Rietumbalkāni nedrīkst tikt aizmirsti mūsu ekonomisko problēmu un pašreizējo starptautisko krīžu dēļ. Horvātijas gadījumā prezidentūra darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka šī valsts pēc iespējas drīzāk pievienojas ES. Horvātijas pozitīvais piemērs ir nepieciešamais nosacījums tam, lai saglabātu citu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu. Mums noteikti darīsim visu iespējamo, lai atbalstītu viņu progresu Stabilizācijas un asociācijas procesā.
Kā daļu no šā projekta Čehijas prezidentūra ir arī gatava turpināt Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas attīstīšanu un attiecību uzlabošanu ar partnervalstīm. Tas ietver ES un Izraēlas attiecību nostiprināšanu un Tuvo Austrumu miera procesu kopumā - pašreizējie dramatiskie notikumi šajā reģionā nedrīkst mūs atturēt. Tieši pretēji, tie uzsver nepieciešamību atrast miermīlīgu risinājumu.
Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, prioritāte par Eiropu pasaulē ietver iekšējās drošības jomu. Tas ir tāpēc, ka pašreizējie draudi drošībai pēc savas būtības arvien vairāk skar iekšējo drošību. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošana ir ES kopējās intereses, kas skar visu tās pilsoņu dzīves. Šajā saistībā prezidentūra strādās pie turpmāka progresa panākšanas Šengenas sadarbībā, policijas un muitas dienestu sadarbībā un sadarbībā starp dalībvalstīm civillietās un krimināllietās.
Mēs apzināmies, ka mūsu prezidentūras beigas iezīmēs Eiropas Parlamenta vēlēšanas, intensīvāka politiskā atmosfēra un nepieciešamība pabeigt likumdošanas procesu izvēlētajiem tiesību aktiem tā, lai darbs pie tiem netiktu pārtraukts pirms to pabeigšanas. Mūsu darba kārtībā arī ir diskusiju sākšana par Eiropas Komisijas jaunu struktūru.
No Čehijas prezidentūras arī ir atkarīga debašu turpināšana ar Īriju par Lisabonas līguma likteni. Es esmu pārliecināts, ka šīs sarunas ir jāveic delikāti un ar cieņu pret Īrijas pilsoņu suverenitāti. Turklāt, ja referendums par Lisabonas līgumu būtu noticis Čehijā, visas pazīmes liecina, ka tas arī šajā valstī nebūtu apstiprināts. Ir nepieciešams atrast risinājumu, kuru spēs pieņemt īru vairākums. Tas arī bez šaubām mums palīdzēs mūsu iekšējās politiskajās debatēs.
Es sāku savu runu, minot to, ka Čehijas jautājums ir arī Eiropas jautājums. Iespējams, neviena cita valsts nav veltījusi tik daudz potenciāla, pūļu un laika debatēm par savu identitāti, kā to ir darījuši čehi. Tas, ko pašlaik pieredz Eiropas Savienība, savas struktūras un savas eksistences mērķa meklējumus, ir kaut kas, ko mēs zinām ļoti labi no mūsu pašu vēstures. Tāpēc mēs kā prezidentvalsts Kopienai piedāvājam savu divsimt gadu pieredzi, meklējot pašiem savu vēsturisko lomu, pašiem savu vietu Eiropas valstu saimē.
Čehijas saiti ar Eiropu pirms vairāk nekā septiņdesmit gadiem labi aprakstīja kritiķis un filozofs František Václav Krejčí: "Mēs nesaredzam Čehijas zemes kā "Eiropas centru” ģeogrāfiskajā nozīmē tik daudz kā kulturālajā un intelektuālajā nozīmē. Mēs esam pašā kontinenta centrālajā daļā, kur saplūst ietekmes no visām tā daļām, mēs jūtamies visu Eiropas valstu ieskauti, ja ne tiešā veidā, tad ar kultūras darbu tēlaino varu. Mēs to sakām tāpēc, ka mēs atrodamies intelektuālo strāvojumu krustcelēs, un no tā izriet, ka mūsu misija ir būt par starpniekiem un jo īpaši būt par starpniekiem starp austrumiem un rietumiem.”
Es domāju, ka šie vārdi ir atklāsme 2009. gada sākumā, kad uzdevums, ar kuru Čehija saskarsies turpmākajos sešos mēnešos, ir būt debašu Eiropas Savienībā vadītājai. Paldies jums par uzmanību!
Priekšsēdētājs
Padomes priekšsēdētāj! Mēs vēlamies pateikties jums par jūsu viskonstruktīvāko, visplašāko ziņojumu un novēlēt jums visu labāko jūsu prezidentūrai!
José Manuel Barroso
Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! 2009. gada pirmās dienas nerada nekādas šaubas. Turpmākie seši mēneši pakļaus Eiropas Savienību pārbaudījumam. Eiropai būs jāpierāda sava apņēmība palīdzēt saviem pilsoņiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem stāties pretī un pārvarēt ekonomisko krīzi. Eiropai būs jāpierāda sava solidaritāte ārkārtas situācijās, kā, piemēram, pēkšņajā gāzes piegādes pārtraukšanā, ko mēs pieredzam pašlaik. Eiropa būs jāparāda sava spēja izmantot visu tās ārējo ietekmi, lai atrisinātu tik mieram pasaulē draudīgus starptautiskos konfliktus, cik pašlaik ir Gazas konflikts.
Ciešā sadarbībā ar Čehijas prezidentūru - un es vēlētos sveikt ministru prezidentu Topolánek un visu viņa komandu, es vēlu viņiem veiksmi Padomes vadībā un vēlreiz es vēlos paust savu pilnīgu pārliecību par Čehijas spēju pildīt šo ļoti svarīgo lomu - ciešā sadarbībā ar pēdējo un Eiropas Savienību Komisija centīsies parādīt, ka Savienībai ir pa spēkam šis uzdevums. Kopā mēs šajos sešos mēnešos varam parādīt Eiropas iedzīvotājiem, kāpēc Eiropas Savienība mūsdienās ir tik ļoti svarīga. Mēs varam viņiem parādīt, kāpēc tas ir tieši viņu interesēs paust savu viedokli, ievēlot Eiropas Parlamenta deputātus, kuri būs nākamajā Eiropas Parlamentā. Parādīsim mūsu līdzpilsoņiem, kāpēc Eiropai ir vajadzīgs palielināt demokrātiju un efektivitāti, ko paredz ar Lisabonas līgumu, un kāpēc tai ir jāgūst labums no šā līguma, un arī parādīsim viņiem, kāpēc tagad vairāk nekā jebkad mums ir vajadzīgs Lisabonas līgums, kuram ir visu mūsu dalībvalstu atbalsts.
Mums ir stabils pamats, no kura sākt. 2008. gadā Savienība pierādīja, ka tā spēja pieņemt grūtus lēmumus, ar kuriem mūsu sabiedrībai uzliek saistības daudziem gadiem. Enerģētikas un klimata pārmaiņu dokumentu pakete skaidri parāda tālredzīgas un apņēmīgas Eiropas politisko gribu. Ar šo paketi mēs spējām spert soļus ceļā uz tālejošas starptautiskās vienošanās panākšanu decembrī. 2008. gadā Savienība arī pierādīja savu spēju pielāgoties pārmaiņām. Tā ātri atrada līdzekļus, lai reaģētu uz finanšu krīzi, un tā ļoti ātri panāca vienošanos par atveseļošanas plānu, lai nekavējoties stimulētu Eiropas Savienības ekonomiku. Es pie šā jautājuma atgriezīšos.
Savienība arī sāk 2009. gadu pārliecināta par savas starptautiskās reputācijas spēku. Tā bija pirmā, kura bija gatava palīdzēt atrisināt tādus konfliktus kā konflikts starp Krieviju un Gruziju, tā nemazinās savus centienus palīdzēt vienoties pusēm tādā konfliktā kā Gazā, un faktiski tas ir pateicoties Eiropas Savienībai, ka vismaz ir atvērti humānās palīdzības koridori, lai palīdzētu Palestīnas iedzīvotājiem.
Eiropas Savienība ir arī rosinājusi tos rīcības virzienus, kurus ir turpinājis īstenot G20, lai novērstu ekonomisko krīzi. Tā ir atkārtoti apstiprinājusi, ka ir apņēmusies darīt visu iespējamo, lai atvērtu tirgus un jo īpaši lai pabeigtu Dohas procesu attīstībai un tirdzniecībai, kā arī lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, kurus nedrīkst apšaubīt krīzes bardzības dēļ. Eiropai ir arī jāturpina darīt visu, kas ir tās spēkos, lai risinātu mūsdienu problēmas, un es uzskatu, ka mums ir iemesls būt pārliecinātiem.
Šā gada laikā Komisija gatavojas turpināt darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka mēs nepazaudējam to impulsu, kuru mēs ieguvām Vašingtonā G20 augstākā līmeņa sanāksmē. Mēs uzskatām, ka ir svarīgi turpināt novērst visus šķēršļus globālās finanšu sistēmas reformai, un mums ir īpaša izdevība ar G20 augstākā līmeņa sanāksmes Londonā starpniecību. Eiropas Savienībai ir jābūt vienotai nostājai Londonā un jāturpina uzņemties iniciatīvu saistībā ar globālās finanšu sistēmas reformēšanu.
Komisija šogad turpinās ierosināt svarīgas iniciatīvas, piemēram, lai labāk regulētu to veidu, kādā darbojas finanšu tirgi, uzsāktu jaunu rīcības programmu tiesiskuma, brīvības un drošības jomā un ierosinātu jaunus pasākumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām. Mēs sagatavosim mūsu priekšlikumus, ņemot vērā budžeta pārskatīšanu. Turklāt mēs pievērsīsim īpašu uzmanību ekonomiskās un sociālās situācijas attīstības tendencēm un veiksim visus nepieciešamos pasākumus. Dāmas un kungi, jūs joprojām izskatāt dažus ļoti svarīgus priekšlikumus. Mēs ceram, ka tos būs iespējams pieņemt līdz Parlamenta sasaukuma beigām un tas ir jo īpaši pateicoties Čehijas prezidentūras paustajai apņēmībai. Konkrētāk ar to es domāju priekšlikumus saistībā ar ekonomisko un finanšu krīzi, tiesību aktu kopumu sociālajā jomā, iekšējo enerģijas tirgu - ar kuru saistītie pašreizējie notikumi ir izrādījušies tik ļoti svarīgi - un arī saistībā ar telekomunikāciju paketi un autoceļu transportu.
Šodien es savās piezīmēs pievērsīšos enerģētikai un ekonomikai. Tieši šajās jomās Eiropas pilsoņi šogad jutīs vislielāko spiedienu. Un tieši šajās jomās Eiropas Savienības apņēmīga, efektīva rīcība var radīt reālas pārmaiņas.
Jautājums, kurš prasa steidzamu un stingru Eiropas Savienības uzmanību, ir gāze, kur, nepieļaujot nekādas kļūdas no Eiropas Savienības puses, mums ir bijis jāiesaistās konfliktā starp Krieviju un Ukrainu par gāzes tranzītu. Īsumā, pašreizējā situācija ir gan nepieņemama un gan neiedomājama. Nepieņemama, jo Eiropas Savienības patērētājiem dažās dalībvalstīs joprojām nav gāzes pēc nedēļas bez piegādēm. Neiedomājama, jo mēs nonākam šajā situācijā dienu pēc tam, kad bija parakstīts svarīgs nolīgums augstāko amatpersonu līmenī ar garantijām no Krievijas un Ukrainas vadītājiem, ka viņi īstenos šo nolīgumu un ļaus gāzei tikt piegādātai.
Bez kritizējošiem nolūkiem ir objektīvs fakts: Krievija un Ukraina parāda, ka tās nespēj pildīt savas saistības pret dažām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Fakts ir, ka Gazprom un Naftogas nespēj pildīt savus pienākumus pret Eiropas Savienības patērētājiem.
Es vēlētos nodot ļoti skaidru vēstījumu Maskavai un Kijevai. Ja nolīgums, kuru finansē Eiropas Savienība, netiks steidzami ievērots, Komisija ieteiks Eiropas Savienības uzņēmumiem vērsties ar šo lietu tiesās un aicinās dalībvalstis iesaistīties saskaņotā rīcībā, lai atrastu energoapgādes un tranzīta alternatīvus veidus.
(Aplausi)
Mēs ļoti drīz redzēsim, vai ir tehniska kļūme vai arī nav nekādas politiskās gribas ievērot šo nolīgumu. Es norādīšu šādu lietu. Ja nolīgums nav ievērots, tas nozīmē, ka Krievija un Ukraina vairs nevar tikt uzskatītas par uzticamām partnerēm Eiropas Savienībai energoapgādes jautājumos.
(Aplausi)
Katrā ziņā Komisija nāks klajā ar turpmākiem priekšlikumiem, lai uzlabotu energoapgādes drošību Eiropā, pēc mūsu pagājušā novembra stratēģiskā enerģētikas pārskata.
Klimata un enerģētikas dokumentu paketes īstenošana un neiztērētās naudas 5 miljardu eiro apmērā no Kopienas budžeta izmantošana enerģētikas tīklu starpsavienojumiem arī būs svarīga un es vēlētos pateikties Čehijas prezidentūrai par tās atbalstu šīs apņemšanās, kuru pauda augstākajā līmenī pēdējā Eiropadomes sanāksmē, izpildei. Eiropai ir jārīkojas tagad, lai izvairītos no turpmākas šāda veida situācijas atkārtošanās.
Tagad ļaujiet man paplašināt apskatāmo tematu loku un aplūkot ekonomiku. Visas pazīmes liecina, ka ekonomiskais klimats turpina pasliktināties. Bezdarbs pieaug. Ražošanas rādītāji turpina kristies. Situācija tikai pasliktināsies pirms kļūs labāka. Mēs nedrīkstam slēpt šīs situācijas nopietnību, bet mēs nedrīkstam būt negatīvi un fatālistiski. Mēs esam izstrādājuši pareizās stratēģijas, lai pārvarētu šo krīzi. Mēs varam mazināt tās ietekmi uz vismazāk aizsargātajiem mūsu sabiedrībā un mēs pašlaik varam pieņemt lēmumus, kuri mums ļoti noderēs, kad mēs izkļūsim no šīs krīzes, un mēs ceram, ka mēs izkļūsim no šīs krīzes.
Galvenajai prioritātei nākamajām nedēļām ir jābūt kopīgam darbam, lai pārvērstu mūsu nodomus par realitāti. Atveseļošanas plāns, kuru ierosinājusi Komisija un atbalstījusi Eiropas Savienības Padome, ir pareizā atbilde. Tas nodrošina pietiekami lielu stimulu, lai tam būtu ietekme katrā dalībvalstī: aptuveni 1,5 % no Eiropas Savienības IKP ir ievērojama naudas summa, ja tā ir izmantota lietderīgi.
Tā nolūks ir maksimāla efektivitāte, vienlaikus sasniedzot divus mērķus: Eiropas Savienības ekonomikas dzīvotspēju ilgtermiņā un konkurētspēju, kā arī nepieciešamību pēc īstermiņa stimula, lai apturētu lejupslīdi. Ir atzīts, ka tā nav abstrakta diskusija par ekonomikas jautājumiem, bet krīze, kura ietekmē eiropiešus, viņu iztikas līdzekļus un viņu labklājību. Šīs krīzes sociālās sekas ir jārisina tiešā veidā.
Visbeidzot, tajā pēc iespējas efektīvāk izmantota Eiropas dimensija ar atbilstošas koordinācijas palīdzību, lai nodrošinātu, ka pasākumiem vienā dalībvalstī ir pozitīva ietekme citās dalībvalstīs un tie rada pozitīvu mijiedarbību.
Lai īstenotu šo programmu, mums ir nepieciešama aktīva prezidentūras iesaistīšanās, atsevišķo dalībvalstu un Padomes atbalsts, kā arī nepārprotama šā Parlamenta iesaiste. Tas jo īpaši nozīmē ātru vienošanas par juridiskajiem priekšlikumiem paketē, sākot no struktūrfondu izmantošanas paātrināšanas līdz pārskatītajam Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam, un vienošanos par 5 miljardu eiro no neizlietotajiem piešķīrumiem izlietošanu stratēģiskiem projektiem, īpašu uzmanību pievēršot enerģētikai un enerģētikas tīklu starpsavienojumiem. Krievijas un Ukrainas krīze ir skaidrāk parādījusi to, ka nepilnību novēršana mūsu energoinfrastruktūrā dos stratēģisku ieguvumu visai Eiropai. Tas nozīmē tā plāna, lai dotu mūsu ekonomikai stimulu aptuveni 200 miljardu eiro apmērā, efektīvu īstenošanu. Un, protams, tas nozīmē pārraudzīt šo situāciju, jo, kā jūs sapratīsiet, šī situācija var attīstīties.
Kad mēs veicam šos īstermiņa pasākumus, mēs nedrīkstam pazaudēt ilgtermiņa perspektīvu. Mēs varam vislabāk strādāt tad, ja mēs balstāmies uz dažiem no tiem panākumiem, kuri ir Eiropas labklājības pamatā, piemēram, iekšējais tirgus. Čehijas prezidentūras moto "Eiropa bez barjerām” patiešām ir svarīgs un iedvesmojošs vēstījums, bet, kā minēja ministru prezidents Topolánek, ļaujiet man arī uzsvērt, ka Eiropai bez barjerām ir vajadzīgi noteikumi - Eiropas Savienības noteikumi. Noteikumi, lai dalībvalstīm un uzņēmējiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Noteikumi, lai nodrošinātu, ka ieguvumi no Eiropas Savienības integrācijas tiek sadalīti starp mūsu pilsoņiem. Noteikumi, lai nodrošinātu mūsu iekārtas ilgtspējību ilgtermiņā.
Mēs šajā virzienā cieši sadarbosimies ar prezidentūru un ar šo Parlamentu, jo Eiropa, kuru mēs vēlamies un kura mums ir vajadzīga, ir tāda Eiropa, kura apvieno brīvību, solidaritāti un drošību visu Eiropas iedzīvotāju interesēs.
(Aplausi)
Joseph Daul
PPE-DE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Tikai nupat pārņemot prezidentūru, Čehijas prezidentūra ir saskārusies ar ievērojamām grūtībām un tai ir uzticēts smagais uzdevums pārvaldīt trīs lielākās krīzes: ekonomiskās un sociālās krīzes turpināšanos, gāzes krīzi, kas rada konfliktu starp Krieviju un Ukrainu un nopietni ietekmē Savienību un tās kaimiņvalstis, un vēl viena kara izcelšanos Tuvajos Austrumos.
Saskaroties ar šīm problēmām, vienīgā nostāja, kuru mūsu valstis var ieņemt, ir apvienot spēkus, izrādīt solidaritāti un veikt gan saskaņotu, gan apņēmīgu rīcību.
Man ir prieks atzīmēt to, ka Čehijas prezidentūra ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju ir rīkojusies ātri un vienoti enerģijas krīzē, kura izraisīja savstarpēju konfliktu starp Kijevu un Maskavu. Lai gan risinājums vēl nav atrasts, mēs nevaram pieņemt to, ka tiekam turēti par ķīlniekiem, mums ir stingri jārīkojas. Jums ir taisnība, Topolánek kungs un Barroso kungs. Iekļaujot enerģētiku kā vienu no savām trim galvenajām prioritātēm, Čehijas prezidentūra pilnībā izprata to, kas būs viens no Eiropas galvenajiem izaicinājumiem nākamajos gados, proti, mūsu neatkarība enerģētikas jomā un nepieciešamā mūsu energoresursu diversifikācija.
Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa tāpat kā visi Eiropas Savienības pilsoņi ir ārkārtīgi noraizējusies par šo konfliktu un par apdraudējumu, ko tas rada Eiropas Savienības valstīm kopumā. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka ES dalībvalstis tiek turētas par ķīlniecēm šajā konfliktā, un tas vēlreiz parāda to, ka steidzami vajadzīga vienošanās par Eiropas enerģētikas politiku. Tāpēc mums ir nopietni jāapsver tie veidi, kā samazināt mūsu atkarību, un jāveic pasākumi, lai īstenotu enerģijas dažādu veidu kopumus.
Dāmas un kungi! Pašreizējā situācija Tuvajos Austrumos arī noved mūs atpakaļ pie nepieciešamības uzņemties mūsu pienākumus starptautiskajā līmenī. Jā, Eiropa ir pasaules lielākā humānās palīdzības donore - mēs ar to varam lepoties un tam ir jāturpinās -, bet tā nav viena pati humānā palīdzība, kura atrisinās konfliktu starp izraēliešiem un palestīniešiem.
Eiropai ir vajadzīga spēcīga, skaidri pausta politiskā griba, tāda griba, kurai ir pietiekami cilvēkresursi, militārie un finanšu resursi, lai padarītu to par uzticamu partneri starptautiskajā mērogā. Kāpēc pasaule nenovērš skatienu no Barack Obama? Tāpēc, ka Eiropa vēl nespēj nākt klajā ar savu vīziju, ideāliem un zināšanām. Eiropa ir kritizējusi un pareizi kritizējusi pašreizējās ASV administrācijas vienpusējību, un, ja, kā es ceru, situācija mainīsies līdz ar jauno Baltā nama iemītnieku, vai mēs esam gatavi nodrošināt savu ieguldījumu daudzpusējo attiecību jomā? Vai mēs esam gatavi izmantot militāros resursus, lai nevis sāktu karotu, bet nodrošinātu mieru? Vai mēs esam gatavi atvēlēt budžeta resursus, kuri nepieciešami, lai sniegtu mums iespēju īstenot savu politiku?
Topolánek kungs! Jūs pareizi esat noteicis Savienības ārējās attiecības par vienu no jūsu prioritātēm. Pašreizējie notikumi nodrošina daudzus piemērus tai steidzamībai, ar kādu šis temats ir jāaplūko, neatkarīgi no tā, vai tas attiecas uz attiecībām ar Krieviju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Tuvajiem Austrumiem, nemaz nerunājot par attiecībām ar Vidusjūras, Balkānu reģionu, Āfriku vai jaunajām tirgus ekonomikas valstīm. Eiropas iedzīvotāji sagaida, ka Eiropa realizēs savu ietekmi starptautiskā mērogā, visas aptaujas to ir parādījušas gadiem ilgi. Kāpēc gaidīt?
Visbeidzot, Padomes prezidentūrai būs jātiek galā ar ekonomisko un sociālo krīzi, pārraugot dalībvalstu atveseļošanas plānu īstenošanu un vadot Eiropas Savienību G20 augstākā līmeņa sanāksmē, kas aprīlī notiks Londonā. Mēs aicinām Čehijas prezidentūru strādāt kopīgi ar Eiropas Komisiju, lai noteiktu un ieviestu kopā ar mūsu starptautiskajiem partneriem uzņēmējiem piemērojamos noteikumus.
Eiropas Savienībai ir jāaizsargā savs sociālais modelis, sociālā tirgus ekonomika un jāveicina tai sistēmai, kura dominē mūsu valstīs, līdzīgas tirgus uzraudzības sistēmas ieviešana pasaules finanšu tirgos. Eiropai ir jābūt saliedētai un apņēmīgai finanšu krīzes un arī ekonomiskās krīzes pārvaldīšanā.
Mēs rēķināmies ar jums, Topolánek kungs, ar jūsu prezidentūru, parādīt sparu un vadīt Eiropu šajā grūtajā posmā.
(Aplausi)
Martin Schulz
Priekšsēdētāja kungs! Ministru prezident Topolánek, jūs vadāt pašreizējā Eiropas Parlamenta sasaukuma pēdējo Padomes prezidentūru. Šis Parlamenta sasaukums sākās ar Nīderlandes prezidentūru, kuru vadīja Balkenende kungs, un neviens neatceras, ko viņš šeit teica un ko mēs atbildējām. Tāpēc tas, ko mēs pašlaik kopā apspriežam un sasniedzam turpmākajos piecos vai sešos mēnešos, būs būtisks priekšnosacījums augstai vēlētāju aktivitātei Eiropas Savienības vēlēšanās. Ja cilvēki redz, ka mēs - Prezidentūra, Parlaments un Komisija - esam sanākuši kopā un veiksmīgi risinājuši tās problēmas, ar kurām mēs saskaramies krīzes situācijā, es esmu pārliecināts, ka tas radīs pamatā pozitīvu un konstruktīvu noskaņojumu pirms Eiropas Savienības vēlēšanām.
Tāpēc mēs, Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā, esam ieinteresēti jūsu prezidentūras panākumos. Man bija zināmas šaubas pirmajās prezidentūras dienās, kad Schwarzenberg kungs teica, ka Izraēla izmanto savas tiesības uz pašaizsardzību, un pieslējās vienai pusei laika posmā, kad Eiropas Savienība bija vajadzīga kā starpniece. Viņš mainīja savu nostāju, kas ir labi. Topolánek kungs, jūs pats teicāt, ka "mēs nebūsim starpnieki gāzes konfliktā”. Jūs tagad esat to izlabojis.
Bija dažas sākotnējas problēmas, bet tagad tās ir pārvarētas, kas ir labi. Ja ar sākotnējām šaubām - un es vēlētos uzsvērt to, ka Barroso kungam bija taisnība par šo lietu - tagad faktiski panāk to, ka jūsu darbība dod pozitīvus rezultātus, jums būs viss iespējamais mūsu grupas atbalsts. Tas arī attiecas uz runu, kuru jūs šorīt šeit teicāt, kurā mēs visi klausījāmies un uzklausījām ar lielu labvēlību un arī ar pārliecības sajūtu par turpmākajiem pāris mēnešiem.
Es vēlētos pievērsties vienam no tiem jautājumiem, kurus jūs izvirzījāt. Jūs citējāt manu draugu Daul kungu - gudru cilvēku, bet šajā gadījumā viņš kļūdījās - , kurš šeit teica, ka finanšu krīze nav kapitālisma sakāve. Tā ir taisnība, ka tā nav sakāvusi kapitālismu - par nelaimi tas joprojām pastāv - , bet tā ir sakāvusi kapitālistus, kuri gadiem ilgi mums teica, ka mums nav vajadzīgi noteikumi, jo tirgus regulēs sevi pats, regulēs lietas pats. Šie kapitālisti ir cietuši sakāvi un kad jūs - kurš līdz šim esat pievērsies to cilvēku politikai, kuri teica, ka mums nav vajadzīgi noteikumi, līdzīgai politikai - šorīt sakāt šim Parlamentam, ka mums ir vajadzīga noteikumu Eiropa, es varu tikai piekrist: mums tiešām ir vajadzīgs vairāk noteikumu, lai pārvaldītu, pārvarētu šo finanšu krīzi. Topolánek kungs, es vēlos sirsnīgi jūs sveikt Eiropas regulatoru klubā - šķiet, ka arī jūs savu mācību esat guvis.
(Aplausi)
Ministru prezident, šis ir izšķirošs laika posms starptautiskajā politikā. Ja Eiropas Savienība vēlas uzņemties to globālo lomu, kuru aprakstīja Komisijas priekšsēdētājs, tostarp arī energoapgādes drošības vai Gazas konflikta jautājumos, tā nevar ļaut sev sadalīties, mums ir vajadzīga 27 valstu Savienība kā spēcīgs ekonomiskais un politiskais bloks. Tikai tad, ja mēs neļaujam sev tikt sašķeltiem, mēs būsim stipri. Galu galā pārējo priekšrocība ir tā, ka viņi var vienmēr cerēt uz to, ka eiropiešiem nebūs vienprātības. Karel Schwarzenberg saka, ka Izraēla rīkojas pašaizsardzības nolūkos, kamēr Louis Michel saka, ka šī valsts pārkāpj starptautisko tiesību normas. Ja tāda ir Eiropas Savienība, nav nekādas vajadzības risināt sarunas ar to.
Ja Krievija vai Ukraina uzskata, ka viena puse Eiropas ir viņu pusē un otra otrā pusē, mēs neesam stipri. Tomēr mēs esam stipri, ja mums ir spēcīgs līguma pamats, kuru nodrošina ar Lisabonas līgumu. Ja šo līgumu jūsu prezidentūras laikā ratificētu jūsu valdība - kura, protams, ir pietiekami sodīta, ņemot vērā jūsu valsts prezidentu -, tas nodotu spēcīgu signālu par to, ka Eiropa ir stipra.
(Aplausi)
Prāgas pils ir Václav Klaus rezidence, kurš uzrunās mūs februārī, kad viņš ieradīsies Briselē. Prāgas pils bija arī Charles IV rezidence, kā minēja ministru prezidents. Charles IV uzbūvēja Zelta ceļu no Prāgas uz Nirnbergu, kas viņa laikā bija milzīgs varoņdarbs, un kurš bija paredzēts tam, lai savienotu cilvēkus un valstis. Pirms viņš kļuva par Vācijas imperatoru ar rezidenci Prāgā Charles IV bija Luksemburgas hercogs. Tāpēc šis laika posms Prāgas pilī bija patiešām eiropeisks. Cerēsim, ka Prāgas pilī drīz būs atkal kāds tikpat eiropeisks.
(Aplausi)
Graham Watson
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Savas grupas vārdā es sveicu Padomes priekšsēdētāju. Mēs vēlam jums veiksmi, Priekšsēdētāja kungs!
Kāds ievērojams čehs reiz teica: "Es vairs neesmu iesācējs: no manis tiek sagaidīti iesisti vārti, gūt punktus ir mans darbs”. Labi, kas attiecās uz Milan Baroš, attiecas arī uz jums un jūsu ministriem. Jūsu darba programma iezīmē šos mērķus.
Attiecībā uz ekonomiku jūs esat minējis, ka šķēršļi tirgum - iekšējam un ārējam - ir jāsamazina un ka Eiropas atbilde lejupslīdei nedrīkst būt tikai Keinsa ekonomikas teorijā minētā tērēšana, bet, ka mums ir jācenšas panākt godīgāku konkurenci, tirdzniecības liberalizāciju un brīvāku cilvēku pārvietošanos un preču apriti pāri dalībvalstu robežām.
Eiropas pilsoņiem šie ir grūti laiki. Jūsu metode tiks apstrīdēta, bet to neapstrīdēs liberāļi un demokrāti. Jo Čehijas - un tik daudzu citu valstu - pieredze pierāda tirgu spēku cilvēku izkļūšanā no nabadzības.
Attiecībā uz enerģētiku, jums ir taisnība, cenšoties sasniegt Stratēģiskā enerģētikas pārskata mērķus, bet šis pārskats un mūsu klimata pārmaiņu mērķi nedrīkst būt mūsu centienu galējā robeža, drīzāk atspēriena punkts lielākiem un zaļākiem augstumiem, lai paātrinātu Eiropas pāreju no fosilā kurināmā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem, un izbeigtu mūsu pilnīgo atkarību enerģētikas jomā.
Pašlaik mūsu monitori ir bloķēti no Ukrainas nosūtīšanas centriem. Krievija apgalvo, ka tā nevar eksportēt gāzi, jo Ukraina to netransportēs, un Ukraina apgalvo, ka tai nav gāzes, ko eksportēt, jo krievi ir novirzījuši tranzīta maršrutu. Tikmēr cieš rūpniecības nozare Austrumeiropā un Centrāleiropā, daži cilvēki salst savās mājās un notiek virzība uz to, lai no jauna atvērtu kodolreaktorus, kurus mūsu Savienība atzina par nedrošiem.
Tas nav funkcionējošs enerģijas tirgus. Tas ir sižets no Marx Brothers filmas: "Nakts aukstumā” - vai, drīzāk, divpadsmit naktis un pārējās. Tāpēc beidziet runāt par iekšējo enerģijas tirgu un atjaunojamās enerģijas ražošanas attīstīšanu: izmantojiet savas prezidentūras pilnvaras, lai nodrošinātu nepieciešamo ieguldījumu.
Attiecībā uz Eiropas Savienību pasaulē mēs atzinīgi vērtējam jūsu prezidentūras centienus. Eiropai ir jābūt vadošai lomai konfliktu risināšanā, attīstības atbalstīšanā un cilvēktiesību veicināšanā.
Bet, ja jūs patiešām mēģināt palielināt ES spēju rīkoties, kāpēc jūs atkal esat aizkavējis Lisabonas līguma ratifikāciju? Ja jūs vēlaties novērst ieroču izplatīšanu, kāpēc jūs būvējat ballistisko raķešu aizsardzības sistēmu uz Eiropas zemes?
(Aplausi)
Un, ja jūs vēlaties mieru Tuvajos Austrumos, kāpēc atļaut, ka Eiropu izsmej tik daudzas dažādas miera misijas?
Tā kā Gazā notikumi attīstās, daudziem no mums kļūst grūtāk palikt malā. Šis Parlaments nekad nevienosies par kopēju nostāju, ja mēs mēģinām precīzi noteikt vainas pakāpi, bet vainot var abas puses, atmaskot vardarbību un aicināt nekavējoties noslēgt pamieru.
Nav nekāda attaisnojuma Hamas raķešu uzbrukumiem, bet arī ne blīva inerta metāla sprāgstvielu izmantošanai, lai sakropļotu civiliedzīvotājus.
Jūsu prezidentūras sauklis ir "Eiropa bez barjerām”. Varbūt tā autors bija domājis to veco čehu sakāmvārdu: "Aizsargā sevi nevis ar žogiem, bet ar savu draugu palīdzību”.
Padomes priekšsēdētāj, mēs, jūsu Eiropas līdzpilsoņi, esam jūsu draugi. Jūsu valsts prezidents pielīdzināja Eiropas Savienību Padomju Savienībai. Labi, mēs nenoklausāmies privātas diskusijas, kā viņš to izdarīja šā Parlamenta deputātiem.
Viņš, kurš vēlas nepārkāpt robežu, var brīvi to darīt. Bet šī ir draugu - draugu, līdzinieku un partneru Savienība.
Jūsu prezidentūras mērķi ir drosmīgi. Mēs tos atbalstām. Palieciet pie šiem mērķiem un mēs paliksim ar jums.
(Aplausi)
Brian Crowley
Priekšsēdētāja kungs! Ir jāveicina labākas politiskās un ekonomiskās attiecības starp Eiropas Savienību un Ameriku. Es ceru, ka Čehijas prezidentūra tam pievērsīsies nākamajos mēnešos. Amerikai nākamnedēļ būs jauns prezidents un mums visiem priekšā ir galvenie izaicinājumi. Mums, protams, ir drīz jāregulē finanšu tirgi.
- Padomes priekšsēdētāj! Mēs sveicam jūs šodien šajā Parlamentā, mēs jo īpaši sveicam Čehijas prezidentūru, lai pārņemtu Eiropas Savienības vadību šajā ļoti izšķirošajā laika posmā. Manas grupas, Nāciju Eiropas grupas, vārdā mēs arī piedāvājam savu atbalstu jūsu programmai, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienībai, kā arī dalībvalstīm Eiropas Savienībā ir skaidra un spēcīgāka nostāja.
Daudzi kolēģi jau ir izteikušies attiecībā uz pašreizējām vairākām krīzēm un sākumā es vēlos paust cieņu gan jūsu prezidentūrai, gan priekšsēdētājam Barroso par izšķirošajiem pasākumiem, kuri tika veikti, kad Eiropas Savienībai radās problēma saistībā ar gāzes piegādes pārtraukšanu, un ne tikai tāpēc, ka mēs noteicām vainas pakāpi, bet tāpēc, ka mēs nekavējoties iejaucāmies sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā līmenī, lai panāktu to, ka abas puses sāk sarunas viena ar otru par to, kur tās ir kļūdījušās iepriekš.
Tāpēc ir svarīgi šīs prezidentūras laikā tagad attīstīt šo ideju par partnerību ar austrumiem, ka mēs lūkojamies uz austrumiem un Balkāniem, jo šobrīd tās ir izplūdušas kontūras Eiropas Savienībā, ne tikai politiskās nestabilitātes dēļ, bet arī mūsu savstarpējās atkarības no enerģijas un saimnieciskās darbības dēļ.
Visbeidzot, tāpēc, ka runai paredzētais laiks ir tik īss, jūs runājāt par piekto brīvību - par zināšanu aprites brīvību. Šīs zināšanas var sniegt mums tos līdzekļus, kuri mums pašlaik ir vajadzīgi, lai palīdzētu mums sasniegt iespējamo inovāciju, pētniecības un prasmju attīstību. Ar jūsu paša totalitārisma, brīvības un izcilības izglītībā un inovācijās vēstures - individuālajā līmenī, kā arī valsts - starpniecību mēs tagad raugāmies uz jums, lai rādītu mums nākamo soli tajā virzienā, kurā Eiropas Savienībai ir jāvirzās.
Ļaujiet man noslēgt savu runu, īsi citējot John F. Kennedy, kurš savā inaugurācijas runā teica. "Mēs šodien stāvam jaunas robežas malā. Bet šī jaunā robeža, par kuru es runāju, nav solījumi - tie ir pārbaudījumi”. Es zinu, ka jūs spējat izturēt šos pārbaudījumus.
Monica Frassoni
Verts/ALE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Šajā pašā brīdī, kad mēs noturam šīs debates, uz Gazas iedzīvotājiem krīt bumbas. Es domāju, ka mūsu galvenajai prioritātei kā Eiropas Parlamenta deputātiem un Padomes un Komisijas galvenajai prioritātei ir jābūt Gazas iedzīvotāju bombardēšanas apturēšanai. Es domāju, ka šobrīd tas ir mūsu pienākums, kas ir svarīgāks par izlemšanu, kurš ir atbildīgs, un svarīgāks par domstarpībām mūsu vidū attiecībā uz šo jautājumu. Man ir jāsaka, ka mūsu grupai, Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupai, ir drīzāk skaidra ideja par šo jautājumu, kā mēs to teiksim šo pēcpusdien.
Priekšsēdētāja kungs! Jūs sākāt savus novērojumus, runājot par viduslaikiem, laika posmu, kas bija pilns ar vardarbību, tāls, tumšs ar nedaudz gaismas, bet noteikti pilns ar vardarbību un tumšs. Patiesībā, neraugoties uz jūsu koalīcijas partneru pūlēm, mums šķiet, ka programmai šiem sešiem mēnešiem ir spēcīgs nedaudz novecojušas vīzijas zīmogs, teiksim, spēcīga tradicionālistu pazīme, galēja brīvā tirgus principa pieeja, kurā dominē uzņēmējdarbība un tirgus, kas pašlaik, priekšsēdētāja kungs, ir vecmodīgi.
Es domāju, ka tā ir arī nedaudz vienaldzīga attiecībā uz nepieciešamību pēc politikas virzieniem, tiesību aktiem un instrumentiem saistībā ar sociālajiem jautājumiem, kuri apmierina pilsoņu reālas vajadzības, un mazliet atpalikusi tās vides politikas uzskatos par cīņu pret klimata pārmaiņām kā izmaksām vai šķērsli nozīmīgas iespējas inovācijām un ilgtspējīgai izaugsmei vietā. Tā pat, ja jūs atļausies man tā izteikties, nosliecas nedaudz uz pārspīlētu vīrišķību, minot, ka ir nepieciešams pārskatīt Barselonas mērķus par atbalsta struktūrām bērniem, protams, ar mērķi nosūtīt sievietes atpakaļ uz mājām.
Vēl šī ir programma, kurā migrantus saskata tikai kā drošības jautājumu, kura raugās uz NATO, nevis uz daudzpusējām attiecībām, kura joprojām nevērīgi izturas pret raķešu jautājumu, un ar to reāli nepievērš uzmanību tam, kas mums ir patiešām svarīgi ārpolitikā, proti, kohēzija: mūsu Savienības kohēzija.
Tāpat mēs neesam apmierināti ar to, ka nav pieminēta tik svarīga joma kā diskriminācijas apkarošanas joma, un attiecībā uz šo jautājumu es gribētu zināt, kādu prioritāti jūs piešķirat direktīvas pieņemšanai par diskrimināciju. Rezumējot, šī ir programma, kas atklāj pasauli ar daudz draudiem un maz iespējām.
Jūs runājāt par savu starpnieka darbu konfliktā starp Krieviju un Ukrainu par gāzi, bet pēc jūsu programmas var ļoti skaidri redzēt, ka tas nenotiks jūsu prezidentūras laikā, kad veiks stingrus pasākumus pret tām valstīm, piemēram, Slovākiju un Bulgāriju, kuras izmanto gāzes krīzes radīto iespēju, lai no jauna atvērtu bīstamas, novecojošas kodolspēkstacijas. Turklāt, priekšsēdētāja kungs, lūdzu, atceraties, ka nav drošas kodolenerģijas, varbūt būs pēc 30, 40, 50 vai 60. gadiem - es nezinu -, bet pašlaik tā neeksistē. Tāpēc nav vērts to apspriest, jo tā ir ļoti dārga ilūzija un tā noteikti novērš mūsu uzmanību no mūsu reālajām prioritātēm.
Energoapgādes drošība un solidaritāte var tikt panākta, mērķtiecīgi rīkojoties bez uzmanības novēršanas, lai veicinātu energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu, kas ir milzīga inovāciju, nodarbinātības un patēriņa samazināšanas joma. Tas ir ceļvedis, kurš mums ir jāizmanto, lai, cita starpā, reaģētu uz gāzes karu. Mēs jums īpaši lūdzam, priekšsēdētāja kungs, mēs jūs lūdzam pārliecināt mūsu kolēģus par Eiropadomes pavasara sanāksmes pamatu noteikt mērķi saistošā veidā apņemties panākt enerģijas patēriņa samazinājumu par 20 % līdz 2020. gadam, pagājušā gada enerģētikas paketes neievēroto priekšlikumu, un pārskatīt jūsu prioritātes, mazāk virspusējā veidā novērtējot decembrī pieņemtos lēmumus attiecībā atjaunojamo enerģiju.
Priekšsēdētāja kungs, viena pēdējā lieta par Eiropas nākotni: Lisabonas līgums nav nevainojums, bet tas ir patiešām savādi, ka jūs to vēl neesat ratificējuši. Tāpēc, lūdzu, izmantojiet šo iespēju, lai paskaidrotu mums, kāpēc, un pateiktu mums, kad jūs to izdarīsiet.
(Aplausi)
Miloslav Ransdorf
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Padomes priekšsēdētājs ir runājis par mūsu sarežģīto vēsturisko pieredzi. Es uzskatu, ka Čehijas prezidentūra mums ir iespēja palīdzēt pārvarēt pastāvošo Eiropas sadalījumu rietumos un austrumos. Savā romānā "Šveiks” Jaroslav Hašek kādreiz izdomāja vārdu spēli, vārdu spēli par vāciešiem un ungāriem, kelet oszt, nyugat veszti, kas, aptuveni tulkojot, nozīmē, ka austrumi dod un rietumi ņem. Tātad šis ir tas veids, kādā ir attīstījusies vēsture. Es uzskatu, ka mums ir iespēja to izbeigt. Es domāju, ka Čehijas prezidentūra mums ir arī iespēja atbrīvot sevi no mūsu pašu dogmām un aizspriedumiem. Es kā šādu dogmu piemēru piedāvāju Václav Klaus jaunāko rakstu, ar kuru mums iesaka, kā pārvarēt šo finanšu krīzi, uz laiku samazinot sociālos, vides un veselības aizsardzības standartus, jo, viņš saka, šie standarti kavē racionālu cilvēku uzvedību. Es teiku, ka pretējais ir taisnība, ka Čehijas prezidentūrai ir jāpalīdz nodrošināt to, ka mums ir uz sociālajām un vides prasībām pamatota ekonomika, tas ir, ekonomika, kuras spēku nodrošina sociālie un vides faktori. Es vēlētos šajā saistībā atzīmēt to, ka es piekrītu ministru prezidentam Topolánek par vienu lietu: par nepieciešamību paļauties uz inovāciju plūsmu, lai izvestu mūs no krīzes, un par nepieciešamību izveidot - Richard Florida vārdiem, ja atļausiet - radošu sabiedrības grupu, kura palīdzēs mūsu ekonomikām izkļūt no strupceļa.
Ar to es gribu teikt, ka mums visiem ir vajadzīga drosme, lai mainītos. Stefan George, izcilais vācu rakstnieks, min to, ka nākotne pieder tiem, kuri spēj mainīties. Es ceru, ka mēs spēsim izmainīt mūsu verdzību pagātnei, ka mēs spēsim novērst plaisu starp Austrumeiropu un Rietumeiropu un veidot vienotu valstu kopumu, kurš ir brīvs no kompleksiem par Amerikas Savienoto Valstu vai kādas citas valsts pārākumu. Es vēlētos noslēgt savu runu, norādot, ka, kaut arī ministru prezidenta Topolánek runa tika iztirzāta ar cēliem nodomiem, apņemšanos un mērķiem, un kaut arī ir patiešām pareizi un atbilstoši Čehijas prezidentūrai izklāstīt tālejošus projektus - man ir viens skeptisks komentārs poļu satīriķa Jerzy Lec aforisma veidā par to, ka iešana svētceļojumā neatturēs tavas pēdas no svīšanas.
Vladimír Železný
IND/DEM grupas vārdā. - (CS) Padomes priekšsedētāja kungs! Neviena valsts, uzsākot prezidentūru, nav saņēmusi tik ielu negativitātes gūzmu un tik daudz sliktu prognožu, kā Čehijas Republika. Francijas prese, jo īpaši, pārspēj pati sevi, attēlojot negaisa mākoņus, kas savelkas pie Savienības tumšajām debesīm, jo to vairs nevada tik ārkārtīgi spējīgs cilvēks kā Francijas prezidents, kura vietā prezidentūru ir pārņēmis čehu bars.
Patiešām, tie paši čehi, kuri radījuši tik milzīgu aizvainojumu, vēl neratificējot Lisabonas līgumu, saskaņā ar kuru dažas lielās valstis pastāvīgi uzurpēs lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienībā. Lai viss kļūtu vēl sliktāks, šiem čehiem ir populārs prezidents ar nenoliedzami augstu intelektu, kurš ne tikai iebilst pret Lisabonas līgumu, bet var kompetentā veidā pievērst uzmanību arvien lielākajam demokrātijas trūkumam Savienībā. Tieši šāda trūkuma dēļ pirms divdesmit gadiem mēs savā valstī gāzām sociālisma režīmu
Taču Čehijas prezidentūra vēlas īstenot konkrētus mērķus un saprātīgas prioritātes. Vēlēsim tai labu un sniegsim atbalstu, neskatoties uz apkaunojošajām klaigām no Čehijas sociālistu puses, kuri jau sen mīlestību pret valsti aizstājuši ar proletārisku internacionālismu, tāpēc šodien, pildot savu sociālisma kungu norādījumus, ļaunprātīgi mēģina graut Čehijas prezidentūras stabilitāti. Man tas ir pilnīgi vienaldzīgi!
Rīcības mērķis ir likt Čehijas prezidentūrai parādīt, ka mazās valstis ir nespējīgas un ka ir pienācis brīdis ar Lisabonas līguma palīdzību uz visiem laikiem nodot Eiropas Savienības vadības grožus lielajām, spējīgajām un pieredzējušajām valstīm. Tādēļ šī prezidentūra ir tik svarīga. Tā pierādīs, ka mazās valstis ir vienlīdz spējīgas vadīt Eiropu. Mazās valstis atšķiras ar to, ka tās neslimo ar lielummāniju, egocentrismu, sabiedrisko attiecību radītu histēriju, atsevišķu prezidentu pašmērķīgu hiperaktivitāti un nemitīgu plātīšanos par neesošiem sasniegumiem.
Es no visas sirds vēlu premjerministram Topolánek kungam, premjerministra vietniekam Vondra kungam un pārējām amatpersonām lielus panākumus. Tie būs kas vairāk par manas valsts panākumiem, tie būs mazas un jaunas valsts panākumi. Tāda ir svarīgā vēsts Eiropas Savienībai. Redziet, mums ir pieredze vēl vienā jomā. Kamēr lielākās ES valstis dzīvoja prognozējamā demokrātijā un iemācījās risināt tikai tipiskas situācijas, mēs pusgadsimtu pavadījām, dzīvojot ļoti netipiskā režīmā - totalitārismā. Tas mums iemācīja netipiskās situācijās rast radošus risinājumus, un šī prasme mums noderēs.
Jana Bobošíková
(CS) Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es lepojos par izveicību un rīcībspēju, ko Čehijas prezidentūra izrādīja attiecībā uz jautājumu par gāzes padevi ES valstīm. Es priecātos, ja sarunās par Eiropas Savienības nākotni, tas ir, Lisabonas līgumu, Padomes priekšsēdētājs Mirek Topolánek varētu paust tādu pašu apņēmību, kā redzējām sarunās par gāzi ar Vladimir Putin un Yulia Tymoshenko.
Padomes priekšsēdētājam ir jāgrib būt grupas līderim, nevis tikai remontstrādniekam. Padomes priekšsēdētāja kungs, jums ir neatkārtojama iespēja parādīt, ka visas valstis Eiropas Savienībā neatkarīgi no to lieluma ir vienlīdzīgas partneres. Ja nezaudēsiet mugurkaulu, Topolánek kungs, jūs ieiesiet vēsturē.
Jums ir dota iespēja un pilnvaras publiski paziņot, ka pēc referenduma Īrijā Lisabonas līgums ir miris un ka tas mūs ir ievedis purvā. Jums ir pilnvaras ierosināt izveidot jaunu vīzijas dokumentu, kas būtu patiess katras ES dalībvalsts interešu kopsaucējs un kas referendumos gūtu pilsoņu atbalstu. Nav nepieciešamības akli aģitēt par Lisabonas līgumu, kas nostiprina amatpersonu nedemokrātiskās pilnvaras, un vienlaikus attaisnoties par Eiropas elites nespēju panākt vienošanos un jo īpaši tās nevēlēšanos uzņemties atbildību pilsoņu priekšā.
Topolánek kungs! Jūs pārstāvat valsti, kurai pagājušajā gadsimtā izdevās atdalīties no Austroungārijas impērijas, kura izdzīvoja pēc Minhenes nodevības un kura izturēja nacisma radītās šausmas. Jūs pārstāvat valsti, kuras pilsoņi stājās pretī Varšavas pakta karaspēkiem. Jūs pārstāvat valsti, kas četrdesmit gadus pavadīja Padomju Savienības varā, kas nenovēršami ieslīga izplānotā nabadzībā, darbojoties Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padomē, un kas atbrīvojās no totalitārisma režīma, neizlejot asinis.
Es atsakos ticēt, ka jūs - premjerministrs no valsts ar tādu vēsturi - vēlaties, lai lēmumus par sociālo politiku, enerģētiku, nodokļiem, tiesiskumu un drošību pieņem kur citur, nevis katrā dalībvalstī. Es neticu, ka jūs patiešām vēlaties, lai Eiropas Savienībai būtu ekskluzīvas tiesības pārņemt dalībvalstu pilnvaras. Es neticu, ka jūs vēlaties, lai Savienība iejaucas cilvēku veselības aizsardzībā un uzlabošanā, rūpniecībā, kultūrā, tūrismā, izglītībā vai sportā. Es neticu, ka jūs atzinīgi vērtējat faktu, ka vairāk nekā piecdesmit jomās Lisabonas līgums atceļ valsts veto tiesības un samazina mazāko valstu, tostarp Čehijas Republikas, balss svaru.
Padomes priekšsēdētāja kungs un Čehijas Republikas premjerministra kungs, lai jums pietiek drosmes pateikt pārējiem 26 valstu vadītājiem to, ko jūs privāti sakāt, esot mājās. Sakiet, ka Lisabonas līgums nav labs un ka jūs to noraidāt. Dariet to demokrātijas un brīvības vārdā. Tā rīkojoties, jūs nenopelnīsiet tā sauktās "Eiropas elites”, Komisijas amatpersonu un pat ne šī Parlamenta vairākuma aplausus. Taču jūs nopelnīsiet cieņu un apbrīnu pilsoņu acīs, par kurām šeit viegli aizmirst, un uzlabosiet reputāciju savā valstī. Jūs esat prezidents 450 miljoniem pilsoņu, nevis dažiem politiķiem un amatpersonām.
Čehijas Republikā jūs Lisabonas līgumu bieži dēvējat par vajadzīgu ļaunumu. Taču kas šo ļaunumu padara nepieciešamu? Pārstājiet sev pārliecināt, ka Lisabonas līgums ir vajadzīgs ļaunums! Tas ir tikai ļaunums, un jūs to varat mainīt. Ierosiniet darbu pie jauna dokumenta, iedvesmojieties no Romas līguma un Mesīnas deklarācijas un veiciniet Eiropas Savienības kopējo interešu ievērošanu. Tās ir brīvība, labklājība, konkurētspēja un drošība, nevis eiroveselība, eironodokļi, eiroparki un eiroalus.
Topolánek kungs, arguments par vajadzīgu ļaunumu ir gļēvuļa alibi. Jūs neesat gļēvulis, vismaz es ceru, ka neesat. Jūsu atbalsta punkts ir referendums Īrijā, jūs atbalsta 55% Čehijas pilsoņu, kuri iebilst pret Lisabonas līgumu, un jūs varat paļauties uz Čehijas prezidenta Václav Klaus spēcīgo balsi. Esmu pārliecināta, ka jūs zināt, ka vislielākā gļēvulība ir zināt, kas jādara, bet nedarīt to.
Mirek Topolánek
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Paldies jums visiem par jautājumiem un komentāriem par manu runu. Arī Čehijas Republikā mums ir Parlaments, kur esam pieraduši pie uzskatu dažādības, tādēļ atsevišķi viedokļi mani nepārsteidza, lai arī nevaru tiem pilnībā piekrist. Taču jau sākumā vēlos atkārtot - un saku to kā atbildi uz visiem jautājumiem -, ka šeit mans uzdevums ir būt Eiropas Padomes priekšsēdētājam, un šo sešu mēneša laikā es neplānoju uzspiest savus personiskos vai partijas politiskos uzskatus; tomēr jūtu, ka man jāatbild uz vienu jautājumu, jo tas skar mani personiski, - tie ir ļoti skarbie vērtējumi attiecībā uz Čehijas prezidentu Václav Klaus, prezidentu, kurš kļuvis pazīstams Eiropas pilsoņu vidū, kas, manuprāt, ir labi, un es ar to lepojos. Václav Klaus ir simbols Čehijas pārveidošanai, kas notika pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados, un es varētu piebilst, ka, pateicoties viņam, mēs šodien esam veiksmīga valsts un veiksmīgi pārdzīvojām pirmos desmit gadus. Esmu lepns, ka mēs neskarti izturējām Samta revolūciju, lepojos, ka 1991. gadā mēs no savas valsts izdzinām Krievijas karaspēku, 1999. gadā pievienojāmies NATO, 2004. gadā pievienojāmies Eiropas Savienībai, pagājušajā gadā likvidējām robežas ES dalībvalstīs un tagad bez šķēršļiem varam doties no Lisabonas uz Viļņu, neņemot līdzi pases. Es lepojos, ka esmu tajā piedalījies, un šodien, stāvot šeit, man šķiet neticami, ka Čehijas Republika tagad ir prezidējošā valsts kopienā, kurā dzīvo gandrīz pusmiljards cilvēku un ietilpst veselas 27 valstis. Ja Eiropas Savienība zaudēs spēju - neskaitot jautājumu par noteikumiem un vienādošanu - nodoties brīvai, sabiedriskai diskusijai un mēģinās vienādot arī šo diskusiju, tā vairs nebūs mana Eiropas Savienība. Ja zaudēsim spēju un iespēju brīvi paust savus uzskatus, sāksies ceļš uz katastrofu, un es stingri iebilstu pret uzbrukumiem prezidentam Václav Klaus. Viņam piemīt unikāla spēja paust savu viedokli šajā vienādotajā un, es teiktu, pārmērīgi korektajā diskusijā, tādējādi radot pamatus "svaigai” diskusijai. Brīvai diskusijai turpmāk jābūt Eiropas Savienības lepnuma pamatam, un to nekad nedrīkst apspiest.
Runājot par Lisabonas līgumu, kas ir pieminēšanas vērts, es teiktu, ka tas ir "viduvējs” līgums. Nedaudz sliktāks par Nicas līgumu un nedaudz labāks par tā pēcteci. Tāds ir mans personiskais viedoklis par to. Es piedalījos sarunās par šo Līgumu, pārstāvot Čehijas Republiku; mēs šo Līgumu apstiprinājām parlamentā, es šo Līgumu parakstīju un balsošu par to parlamentā, taču vēlreiz atkārtoju, ka, manuprāt, ir absurdi uzskatīt, ka mums katrai dalībvalstij jau iepriekš jāliek šo dokumentu ratificēt, ka tām nav valstisku tiesību ievērot savas procedūras un pašām izlemt, pieņemt to vai nē. Mums jāievieš pārmaiņas iestādēs, mums jāuzlabo Eiropas Savienības mehānismu darbība, mums jāvienkāršo noteikumi; neesmu pārliecināts, vai tas viss ir iekļauts Lisabonas līgumā. Katram no mums bija nedaudz atšķirīgs viedoklis par to, kā Līgumam jāizskatās, un man, Bobošíková kundze, tas ir kompromiss, iespējams, ļoti sarežģīts kompromiss, un es atbalstīšu tā ratifikāciju.
Ir jāsaka vismaz daži vārdi par situāciju Tuvajos Austrumos un Eiropas nostāju šajā konfliktā. Ilgu laiku Eiropas Savienība ir "daudz maksājusi, taču nav pasūtījusi mūziku”. Tas nozīmē, ka tā ir ļoti daudz ieguldījusi investīcijās, tostarp investīcijās šī reģiona attīstībā un humānajā palīdzībā, bet nav pildījusi savu darba daļu "kvartetā”, un nav uzņēmusies atbildību, kas izriet no dalības šajā "kvartetā”. Es domāju, ka pašreizējā situācija, kad strādāt sākusi jauna Amerikas administrācija, sniedz Eiropas Savienībai iespēju ieguldīt šajā reģionā ne tikai naudu, bet arī savas problēmu risināšanas inicitatīvas un rīkoties aktīvāk. Es nevēlos tiesāt vienu vai otru pusi, jo fakts ir tāds, ka izraēļiem ir tiesības dzīvot drošībā un neciest no raķešu uzbrukumiem, un es esmu bijis Sderotā un Aškelonā, un citās Izraēlas daļās. Līdzīgi kā Palestīnas iedzīvotājiem šajā brīdī ir tiesības izveidot savu valsti un funkcionējošu administrāciju un dzīvot mierīgu un pienācīgu dzīvi. Šis 60 gadus ilgušais konflikts neko nav atrisinājis. Man nav ilūziju, ka mēs to tagad atrisināsim; mūsu īstermiņa mērķis ir panākt pamieru un pārtraukt karadarbību. Es vēlos novērtēt ne tikai darbu, ko veic Eiropas sarunu vēdēji un Karel Schwarzenberg vadītā misijas, kas devusies uz reģionu, bet arī, protams, arābu valstu lomu reģionā, kas ir bijusi pozitīva. To var teikt par Ēģiptes vai arī, piemēram, Turcijas un citu valstu lomu. Es domāju, ka tad, kad tiks izpildīti atsevišķi priekšnoteikumi, piemēram, īstenots stingrs aizliegums nodarboties ar ieroču kontrabandu no Sinajas uz Gazu, mēs kopīgi varētu panākt situāciju - ar vispasaules drošības arhitektūras, Eiropas Savienības vienas pašas vai tikai šī globālās arhitektūras daļas palīdzību -, kurā izbeigt konfliktu, lai gan neesmu pārliecināts, ka tas notiktu ātri.
Saistībā ar jautājumiem par enerģētiku, energodrošību, klimata pārmaiņām un Eiropas Savienības lomu procesā ikvienam vajadzētu saprast, ka, ja Eiropas Savienības vadība jautājumā par klimata pārmaiņām - neatkarīgi no maniem personiskajiem uzskatiem par šo tematu - negūs tādu ekonomiku un nozīmīgu valstu kā ASV, Krievijas Federācija, Brazīlija, Indija un Ķīna, atbalstu, šī Eiropas Savienības īstenotā iniciatīva būs izolēta balss tuksnesī un pasaules mērogā - bezjēdzīga. Mūsu uzdevums ir pārliecināt pārējās pasaules lielvaras un lielākos emisiju radītājus sekot mūsu piemēram, tieši tādu es redzu mūsu lomu šī gada pirmajā pusē, jo, manuprāt, klimata un enerģētikas pakete ir jau parakstīta un apzīmogota un vienkārši gaida īstenošanu, protams, pēc tās apstiprināšanas Eiropas Parlamentā, kas, es ceru, tiks izdarīts. Viss jautājums par enerģijas kopumu, reizēm tiek pārmērīgi ideoloģzēts un politizēts, un, manuprāt, Eiropas Savienībai vajadzētu tam pievērsties ļoti praktiski un pragmatiski un aplūkot īstermiņa, vidusposma un ilgtermiņa mērķus, kā arī īstermiņa, vidusposma un ilgtermiņa līdzekļus šo mērķu sasniegšanai. Es nevaru iedomāties, ka tādas valstis, kas par 90% ir atkarīgas no ražošanas, kuras pamatā ir ogles, piemēram, Polija, spēs radikāli un diezgan nežēlīgi mainīt šo atkarību piecpadsmit vai divdesmit gadu laikā. Mums, protams, jāieguda jaunās ogļu tehnoloģijās, "tīrās ogļu tehnoloģijās” un ražotņu efektivitātes uzlabošanā, jo mēs nevaram vienpusēji un ļoti strauji mainīt šo atkarību. Mums tas ir jāapspriež un ir jāiegulda līdzekļi novatorismā, un, protams, pakāpeniski jāpielāgo enerģiju kopums virzieniem, kurus apspriežam, citiem vārdiem sakot, virzienam uz lielāku vides aizsardzību, mazāku atkarību no fosilajam degvielām un, protams, drošiem un salīdzinoši lētiem enerģijas krājumiem, lai Eiropa varētu saglabāt konkurētspēju un būtu spējīga konkurēt pasaules mērogā. Visa Krievijas-Ukrainas krīze nav tikai uzticības krīze, tā ir krīze, kurā iesaistītas komerciālās, ekonomiskās, politiskās, ģeopolitiskās un stratēģiskās intereses. Tā ir daudzslāņaina problēma, un es noteikti nevēlos tiesāt, kurš šobrīd ir īstermiņa vainīgais, jo mēs, Eiropas Savienība un Eiropas valstis, varam vainot gan Krieviju, gan Ukrainu. Krievija nepiegādā gāzi, un Ukraina bloķē gāzes tranzītu; šajā jautājumā mums jāizmanto sava ietekme reģionā un jāmeklē veidi, kā pielikt šai problēmai punktu un kā - vidusposmā un ilgtermiņā - dažādot enerģijas avotus un tranzīta ceļus, un nodrošināt elektroenerģijas un gāzes sistēmu starpsavienojumus Eiropas Savienībā, lai mēs varētu panākt to, kas vēl nav sasniegts, - solidaritāti un ar krīzi saistītu ārkārtas plānu īstenošanu, jo, lai arī nevēlos piesaukt nelaimi, krīze vēl nav beigusies, un situācija Slovākijā, Bulgārijā un Balkānu reģionā ir ļoti smaga un kritiska.
Spriežot pēc manām piezīmēm par atsevišķu parlamentāro grupu pārstāvju teikto, jābilst, ka es nebūt neuzskatu, ka mūsu darba kārtība ir pārāk liberāla vai konservatīva; mūsu darba kārtību nosaka mūsu ilgtermiņa mērķi un Eiropas Savienības ilgtermiņa darba kārtība, un jau pirmajās jaunā gada dienās bija redzams, ka Čehijas ieguldījums un rīcība ir labi pārdomāta, jo mūsu uzsvars uz energodrošību var negaidīti un diezgan drīz mūs iesaistīt ļoti vispusīgās un padziļinātās diskusijās par to, kā panākt Eiropas Savienības neatkarību un brīvību, kas nodrošina neatkarību vai mazāku atkarību no enerģijas importēšanas un avotiem ārpus Eiropas Savienības.
Šeit tika izvirzīti jautājumi par pretdiskriminācijas direktīvu, Barselonas mērķiem un pārāk mazo uzmanību, kas pievērsta sociālajiem jautājumiem. Es uz to skatos citādāk, lai gan mēs, protams, esam mēģinājuši samazināt šos pamatmērķus līdz simboliskai formai, jo mēs noteikti nevērtējam jautājuma par pretdiskrimināciju un sieviešu aizsardzību nozīmi par zemu. Es jums garantēju, ka mums patiešām ir ļoti plaša pieredze situācijās, kad bērni ir spiesti mitināties dažādās iestādēs, un mums ir būtiski, lai sievietēm un ģimenēm būtu izvēle, - cilvēkiem ir jāvar izvēlēties, vai, kādā brīdī, tie veltīs laiku bērnu aprūpei, un mēs vēlamies izveidot visdažādākos mehānismus, lai padarītu to iespējamu, lai ģimenei netiktu uzspiestas sociālās vajadzības; un ir vienlīdz svarīgi nodrošināt pietiekami plašas iespējas bērnu aprūpes iestādēs; un, ticiet man, tādai valstij, kāda ir Čehijas Republika, šajā jautājumā ir daudz pieredzes no totalitārisma laikiem, kad šis princips tika īstenots piespiedu kārtā.
Domāju, ka tas visdrīzāk ir viss, kas man sakāms ievadā. Ja ir kas tāds, kā čehiem netrūkst, tā ir pašpārliecinātība, tāpēc vēlos beigt runu, sakot, ka mēs nejūtam nekādus kompleksus par to, ka Čehijas Republika ir mazākā no lielajām valstīm vai lielākā no mazajām valstīm; mēs esam divpadsmitā lielākā valsts Eiropas Savienībā. Vienkārši vēlos jums atgādināt, ka tad, kad 2001. gadā prezidentūru pārņēma Zviedrija, presē bija tieši tādi paši raksti, kā tie, ko novembrī un decembrī lasījām Eiropas Savienības plašsaziņas līdzekļos, - ar šaubām, vai eiroskeptiskā Zviedrija, kurā nav ieviests eiro un kura nevēlas to darīt, varēs risināt jautājumu par vienotu valūtu, vadīt apspriedes par Nicas līguma ratificēšanu un vai patiešām, būdama jauna valsts, vispār spēs vadīt Eiropas Savienību. Ja mēs tagad aizstātu Nicas līgumu ar Lisabonas līgumu un Zviedriju ar Čehijas Republiku, šie raksti izskatītos tieši tāpat. Mums par to nav mazvērtības kompleksu.
Jan Zahradil
(CS) Padomes priekšsēdētāja kungs! Es turpināšu šeit aizsākto tēmu par Čehiju. Mēs redzam to, ko jūs pats pamanījāt un atzināt, un uzsvērāt savā runā, respektīvi, to, ka strauji tuvojas Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un ļoti ticams, ka gan Čehijas, gan citu valstu deputātu uzrunu saturu vairāk ietekmēs pirmsvēlēšanu gaisotne, nevis mēģinājums novērtēt jūsu piedāvāto prezidentūras programmu.
Es uzskatu, ka Čehijas prezidentūras pirmajās dienās Čehijas valdība piedzīvoja nepieredzēti svarīgu pārbaudījumu un nokārtoja to spīdoši. Es ļoti priecājos, ka vairāki mani kolēģi deputāti to uzsvēra. Ir kļuvis arī skaidrs, ka trīs "E” - trīs prioritātes: ekonomika, enerģētika un eksternālās jeb ārējās attiecības, ir diezgan pareizi noteiktas par Čehijas prioritātēm, jo notikumus šā gada sākumā - konfliktu Gazā un ar Eiropas gāzes padevi saistīto krīzi - var iekļaut vismaz divās no minētajām prioritātēm. Ir skaidri redzams arī fakts, ko mēs agrāk atklāti neatzinām, - energodrošība ir neapšaubāms Eiropas Savienības nākotnes priekšnoteikums, un tas ir svarīgāks par visām citām jomām, tostarp, es uzdrošinos teikt, Lisabonas līgumu, jo Līgums mūs nenodrošinās ne ar gaismu, ne siltumu. Energodrošība ir jautājums, kas nav atrisināms vienas prezidentūras laikā, tas jādara daudzus gadus; panākt šajā jautājumā progresu nozīmē lielas grūtības un arī lielu godu Čehijas prezidentūrai. Vienlaikus ir redzama visu trīs "E” savstarpējā saistība, jo energodrošība iespaido ekonomiku, kurā vienmēr izjutīsim ierobežojumu sākotnējo ietekmi, un arī ārējās attiecības, jo mēs nevaram nosargāt Eiropas energodrošību un krājumu daudzveidību bez Austrumu partnerības, kaimiņattiecību politikas vai turpmākas Eiropas Savienības paplašināšanās, uzņemot, piemēram, Turciju.
Es ticu, ka Čehijas Republika uzņemsies šo uzdevumu, ka tā virzīs šīs debates uz priekšu un ka tā atstās neizdzēšamas pēdas Čehijas prezidentūrā un Eiropas Savienības vadībā. Es mums visiem novēlu panākumus šajā jomā.
Libor Rouček
(CS) Premjerministr Topolánek kungs, prezident Barroso kungs, dāmas un kungi! Es nezinu nevienu šajā Parlamentā, nevienu deputātu, kurš nevēlas, lai Čehijas prezidentūra būtu veiksmīga. Eiropieši austrumos, rietumos, ziemeļos un dienvidos, vecajā un jaunajā Eiropā vēl Eiropas Savienībai un Čehijas prezidentūrai panākumus. Tas ir pats par sevi saprotams, ka šī Parlamenta deputātiem, neskatoties uz to, vai viņi nāk no sociāldemokrātu, tautas partijas vai zaļo nometnes, ir kopēja cerība. Taču diemžēl, es atkārtoju, diemžēl, patāv konkrētas bažas un šaubas, kas dominē Eiropas Saviedrībā un pat šajā Parlamentā, par to, vai Čehijas prezidentūra izdosies sekmīga. Tam ir vairāki iemesli.
Pirmais iemesls ir nestabilitāte Čehijas Republikas valdošajā koalīcijā. Piemēram, maniem kolēģiem deputātiem nav saprotams, ka pašā prezidentūras sākumā ir nomainīti ministri un pārveidots valdības sastāvs. Kā gan jauni ministri, piemēram, satiksmes un reģionālās attīstības ministri, kuriem nav Eiropā gūtas pieredzes, spēs veiksmīgi īstenot Eiropas darba kārtību un vadīt Eiropadomi? Maniem kolēģiem deputātiem nav arī saprotams, kādēļ, piemēram, Kristīgajiem demokrātiem, kuri šobrīd ir Čehijas Republikas valdībā un cīnās par izdzīvošanu, bija jānolemj rīkot vēlēšanu kongresu Čehijas prezidentūras laikā?
Kā jau mēs dzirdējām, vairākus jautājumus ir rosinājušas arī valdības un Čehijas prezidenta attiecības. Es vēlos saņemt skaidras atbildes par to, vai Čehijas prezidentūra vai arī Čehijas valdība piekrīt prezidentam Václav Klaus, kurš noraida Lisabonas līgumu, noliedz globālo sasilšanu un apgalvo, ka finanšu un ekonomikas krīzi izraisīja pārmērīga regulēšana un sociālo un vides politiku pastāvēšana.
Nopietns pamats bažām ir arī neizpildītais mājasdarbs un kanclerei A. Merkel un prezidentam F. Sarkozy dotais solījums, ka Čehija kā prezidējošā valsts ratificēs Lisabonas līgumu līdz pagājušā gada beigām. Priekšsedētāja kungs! Es gribētu, lai jūs skaidri pasakāt, kad Čehijas parlaments ratificēs Līgumu. Es arī vēlos dzirdēt skaidru paskaidrojumu par to, kādēļ Līguma ratificēšana ir pakārtota divpusēju nolīgumu ar ASV par radaru jautājumu ratificēšanai un tiesību aktam, kurā aplūkotas divu Čehijas parlamenta palātu attiecības.
Kā mēs šeit dzirdējām, Lisabonas līgums ir nepieciešamība. Mums tas ir nepieciešams, lai papildus citām lietām, izpildītu Čehijas prioritātes. Manuprāt, šīs prioritātes ir pareizas, taču, lai varētu turpināt to turpmāku īstenošanu, piemēram, attiecībā uz energodrošību un lielāku Eiropas lomu ārējās attiecībās, mums ir vajadzīga ciešāka sadarbība, un tāpēc mums ir nepieciešams Lisabonas līgums.
Noslēgumā es vēlu Čehijas prezidentūras lielu veiksmi un panākumus. Tas ir gan Čehijas Republikas, gan Eiropas Savienības interesēs.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs! Sešus mēnešus Eiropas Savienība piedzīvoja drāmu, dinamiku un prezidenta F. Sarkozy paziņojumus, un tagad vadību esat pārņēmis jūs, priekšsēdētāja kungs, pie kura humora izjūtas dažiem varbūt jāpierod. Es ceru, ka jūsu Padomes prezidentūra būs konstruktīva un produktīva, jo Eiropas Savienība saskaras ar milzīgām grūtībām. Jūs pats pieminējāt Izraēlas un Hamas karu un ekonomikas krīzi, un, protams, pastāv arī tādi iekšēji jautājumi kā Lisabonas līgums.
Ļaujiet man pievērsties vienam jūsu runas aspektam - energodrošībai. Jūs uzsvērāt tās būtisko nozīmi, un es jums piekrītu, ka enerģija ir mūsdienīgas sabiedrības pamatizejmateriāls. Mūsu dzīvesveids, mūsu ekonomika, mūsu turpmākā attīstība - tas viss ir atkarīgs no enerģijas. Mēs nedrīkstam būt atkarīgi no energopiegādēm. Lai panāktu neatkarību, mums nepieciešams pietiekams dažādu enerģijas avotu kopums.
Tādēļ es ceru, ka ar savu tiešo un atklāto runas veidu jūs spēsiet pārliecināt savus Eiropas partnerus iesaistīties jaunās apspriedēs par kodolenerģiju un jo īpaši mudināt Vācijas valdību pārtraukt savu pretkodolenerģijas politiku. Tas ir mūsu kontinenta drošības priekšnoteikums.
Ir ļoti daudz darāmā, un tā ir jūsu iespēja vest Eiropu tālāk. Es vēlos paust pateicību un pārliecību par gaidāmo veiksmīgo sadarbību.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs! Ir tikai viena mēraukla, pēc kuras vērtēt jūsu valdības izvirzīto Čehijas prezidentūru un pēdējo nedēļu dramatiskos notikumus - tā ir Eiropas Savienības enerģētikas politika.
Šodien mēs nonākam līdz beigām vēl vienam Krievijas un Eiropas strīdam par enerģiju, taču mums joprojām nav sistēmiskas garantjas vai politiska pamata, lai izvairītos no šādām problēmām nākotnē. Pēc enerģētikas krīzēm 2004., 2006. un 2008. gadā Eiropas Savienībai ir pienācis pēdējais brīdis sākt dažādot ne tikai energopiegādes, bet arī pašus mums tik vajadzīgās enerģijas avotus. Tādēļ es vēlos, lai Čehijas prezidentūra sper jaunus soļus ceļā uz finansiāla atbalsta nodrošināšanu Nabuko gāzes cauruļvadam un stingrāku enerģētikas politiku Centrālāzijā. Tāpēc es vēlos, lai no Eiropas Komisijas prioritāšu saraksta izsvītro Ziemeļu gāzes cauruļvadu, jo pretējā gadījumā mēs nākamajā ziemā attapsimies pie pašreizējām problēmām.
Claude Turmes
- (FR) Priekšsēdētājas kundze! Saistībā ar jautājumu par enerģētiku ir apdraudēta Eiropas uzticamība. Barroso kungs, paldies par ļoti skaidrajiem vārdiem, ko šorīt teicāt.
Sabiedrības Gazprom un Naftogaz un to rīcība, ko pēdējo divu, trīs, četru, piecu dienu laikā esam pieredzējuši, ir neticama! Turpmāk mums ir jāsaka: "Kungi! Nu gan pietiek!” Lai to izdarītu, mums jādarbojas kopā. Paldies jums par labo sadarbību! Vai kāds no klātesošajiem var man paskaidrot, kāpēc notiek Slovākijas un Bulgārijas premjerministru vizītes uz Maskavu? Tas jau parāda Gazprom, ka mēs neesam vienoti. Paskaidrojiet man šo divu vizīšu iemeslu!
Tālāk, es uzskatu, ka Komisijai ir jāpaveic būtisks uzdevums - mums jāizstrādā ārkārtas plāni attiecībā uz gāzi. Pirmais, kas jādara, ir jāpārstrādā Gāzes drošības direktīva, pretējā gadījumā Eiropas Komisijai nebūs pietiekamu politisko pilnvaru, lai rīkotos. Ir nepieciešama Eiropas sadarbība. Otrkārt, izmantojot pieejamo naudu, mums ir jāizveido ārkārtas "Centrāleiropas un Austrumeiropas gāzes infrastruktūras” plāns.
Treškārt, mums jāapvieno Eiropas ekonomikas atveseļošana ar ievērojamu plānu iegudījumiem enerģētikā. Galvenā prioritāte ir būvniecība Austrumeiropā. Ir apkaunojoši redzēt, cik neliela struktūrfondu līdzekļu daļa tiek ieguldīta noderīgi! Tā vietā, lai būvētu stadionus Eiropas čempionātiem, es vēlētos ieguldīt naudu mūsu pilsoņu interesēs - ēkās, apkures tīklos un atjaunojamā enerģijā.
Visbeidzot vēlos piezīmēt, ka mūs atkarība saistībā ar kodolenerģiju ir lielāka nekā attiecībā uz gāzi. Mēs importējam 99% mūsu kodoldegvielas! Pārstājiet saistīt kodolenerģiju ar neatkarību! Koch-Mehrin kundze, jūs izklausāties smieklīgi, to sakot.
Jiří Maštálka
(CS) Premjerministra kungs, dāmas un kungi! Esmu diezgan pārliecināts, ka šajā zālē nav neviena, kas apskauž Čehijas prezidentūru par apstākļiem, kuros tā uzņēmusies Eiropas Kopienas vadību. Premjerministra kungs! Viens no galvenajiem saukļiem, ko esat pasludinājis savai prezidentūrai ir "Eiropa bez barjerām”. Šo saukli var interpretēt dažādos veidos atkarībā no katra politiskās un personiskās pieredzes. Man personīgi šķiet, ka to nevar saprast citādi, kā turpmāku finansiālo un tirgus mehānismu atvieglošanu; es drīzāk redzu to kā izaicinājumu uzlabot to, par ko Eiropa var pamatoti lepoties - Eiropas sociālo modeli. Šajā gadījumā es nedomāju nodarbinātības izredzes vai iespējamu bezjēdzīgo ierobežojumu likvidēšanu. Es uz to skatos, kā uz iespēju sniegt mobilajam darbaspēkam uzticamas garantijas attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi. Tas var ietvert, piemēram, Čehijas prezidentūras laikā panāktas pozitīvas izmaiņas neatrisinātajā jautājumā par pārrobežu veselības aprūpi.
Ja Eiropā jālikvidē barjeras, būtu labi to sākt, neradot jaunas. Eiropa nav tikai Eiropas Kopiena; Eiropa ietver arī mūsu kaimiņus, kas ir piederīgi Eiropai ne tikai ģeogrāfiski, bet arī vēsturiski. Es vēlos uzzināt jūsu viedokli par šo jautājumu, kā arī to, kādu stratēģiju Prezidentūra izmantos attiecībās ar mūsu kaimiņiem pie Eiropas Savienības robežām. Es ar to galvenokārt domāju Serbiju un delikāto jautājumu par Kosovu, un es jo īpaši domāju par Moldovu, kas ir spērusi vairākus pozitīvus soļus ceļā uz tuvākām attiecībām ar Eiropas Kopienu. Manuprāt, barjeru neveidošana ietver arī principiālu, taču eiropeisku politiku attiecībā uz Krieviju un Ķīnu. Arī ar šīm valstīm ir jāmēģina panākt līdzsvarotas attiecības, jo īpaši gadījumos, kad ir iesaistītas Eiropas intereses.
"Eiropa bez barjerām” nozīmē arī nopietni pievērst uzmanību faktam, ka Eiropas Savienībā dzīvo daudzu mazākumtautību pārstāvji. Tas ietver arī kādu mazākumtautību, ko mēs šajā Parlamentā apspriežam negribīgi, - nepilsoņus atsevišķās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Saistībā ar šo jautājumu risināšanu svarīgākais uzdevums inter alia ir jaunas politikas ieviešana, citiem vārdiem sakot, dubultstandartu politikas likvidēšana. Jūs esat teicis, ka būtiska nozīme ir brīvībai un lēmumu pieņemšanai. Dodiet savas valsts pilsoņiem iespēju pieņemt lēmumu referendumā par Lisabonas līgumu un ASV radiolokācijas iekārtu izvietošanu. Šāda rīcība pierādīs, ka jūsu vārdi ir patiesi.
Philippe de Villiers
- (FR) Priekšsēdētāja kundze! Savas Neatkarības un demokrātijas grupas vārdā vēlos apsveikt Čehijas prezidentūru, un darīt to, izsakot cieņu, ko pret to jūtam, jo Čehijas tauta vairākkārt ir piedzīvojusi lielas grūtības un tā krietni labāk par daudziem no mums spēj novērtēt vārda "brīvība” vērtību un nozīmi. Es vēlos to sveikt, arī izsakot mūsu cerības. Topolánek kungs, Klaus kungs, mēs ceram, ka jūs izdarīsiet divas lietas - ieklausīties tautas balsī, tas ir, nodrošināsiet, ka visā Eiropā tiek ievērots referendums par Lisabonas līgumu, un atdosiet cilvēkiem viņu brīvību, lai atbrīvotu tos no Briselē valdošās birokrātijas, kas mūs ir sažņaugusi. Šodien arvien lielāks mūsu, Eiropas cilvēku, skaits ir kļuvuši par Briseles disidentiem.
Frank Vanhecke
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Viss, ko varu darīt tikai vienas atļautās minūtes laikā, ir lūgt Čehijas prezidentūrai palīdzēt mums nodrošināt demokrātijas ievērošanu Eiropas iestādēs. Demokrātiskā režīmā lēmumu pieņem tauta. Valstīs, kurās cilvēkiem atļauj paust savas domas - Francijā, Nīderlandē un Īrijā -, Lisabonas līgumu, pazīstamu arī kā Eiropas Konstitūciju, nolēma izmest papīrgrozā. Es ceru, ka jaunā prezidentūra vēl vairāk nostāsies pilsoņu un brīvības pusē, nevis, kā esam pieraduši vairumā prezidentūru, uzpūtīgo un konservatīvo vadītāju pusē.
Pastāv arī jautājums par Turciju. Lielākā daļa eiropiešu iebilst pret neeiropeiskas valsts pievienošanos mūsu Savienībai. Arī šajā jomā eirokrāti uzspiež savu gribu, un mums ir vajadzīga Čehijas prezidentūras palīdzība. Tā kā Čehijas Republika pirms ne pārāk ilga laika atbrīvojās no diktatūras režīma, jūsu prezidentūra nākamajos sešos mēnešos varētu kļūt par demokrātijas un brīvības simbolu, protams, ja uzdrošināsieties iebilst Eiropas Savienības elites vēlmēm.
Timothy Kirkhope
Priekšsēdētājas kundze! Es sveicu premjerministru Topolánek kungu Eiropas Parlamentā, un, spriežot pēc iepriekšējām diskusijām, zinu, ka nākamos sešus mēnešus Eiropa būs ļoti labās rokās. Tas ir vēsturisks brīdis Čehijas Republikai, un brīdis, kurā jūs izmantojat savas īpašās politiskās spējas.
Čehijas prezidentūras programmā ir noteiktas vairākas svarīgas prioritātes: trīs "E” - enerģētika, ekonomikas situācijas uzlabošana un Eiropas loma pasaulē. Jūsu prezidentūras pirmajās dienās jūs patiešām saskarāties ar ievērojamām grūtībām. Jūs bijāt Maskavā un Kijevā, un jūs smagi strādājat, lai panāktu, ka tiek atjaunota dabasgāzes plūsma uz Eiropas valstīm. Līdz šim jūs esat uzskatāmi parādījis lieliskas diplomāta prasmes, strādājot ar Krieviju un Ukrainu, taču ir ļoti būtiski, lai Krievijas valdība saprot, ka valstu šantažēšana nav veids, kā mūsdienās nodarboties ar uzņēmējdarbību. Es jūs apsveicu par to, ka esat rādījis Eiropas Savienībai ceļu līdz šim un arī, strādājot pie pašreizējās Tuvo Austrumu krīzes risināšanas, lai panāktu uzticamu karadarbības pārtraukšanu, kas veicinātu miera sarunu atsākšanu.
Jūsu dienas kārtības augšgalā joprojām ir ekonomikas krīze. Jūs atbalstāt saprātīgus pasākumus ekonomikas lejupslīdes novēršanai. Jūs esat nepārprotami paudis, cik svarīgi Eiropā un dalībvalstīs ir nenoteikt jaunus un smagnējus noteikumus Eiropas vai nacionālā līmenī. Jū esat runājis par to valstu mobilizēšanu, kas piekrīt jūsu liberālajam ekonomiskajam plānam šobrīd pretoties protekcionismam. Mums ir jānodrošina visu regulējošo pārmaiņu samērīgums un saprātīgums.
Visbeidzot, pēc nedēļas Baltajā namā apmetīsies jaunais ASV prezidents. Es zinu, ka mēs varam paļauties, ka jūs, premjerministra kungs, izveidosiet labas darba attiecības ar jaunievēlēto prezidentu Obama kungu. Es zinu, ka jūs piekrītat manam uzskatam, ka transatlantiskās alianse ir būtiska mūsu drošībai un labklājībai. Es vēlu jums lielus panākumus. Citējot Winston Churchill teikto viņa pēdējā nozīmīgajā uzrunā Pārstāvju palātā: "Nekad neizvairieties, nekad nenogurstiet un nekad nekrītiet izmisumā!” Labu veiksmi!
Kristian Vigenin
Priekšsēdētājas kundze! Mums jaatzīst, ka Čehijas prezidentūras darba sākums bija ļoti grūts. Ekonomikas krīze, kuras stāvoklis pasliktinās, Izraēlas nežēlīgā militārā darbība un līdz šim lielākā pieredzētā Eiropas gāzes padeves krīze.
Palielinoties ar Eiropas vēlēšanu kampaņu saistītajai politiskajai spriedzei, jūsu darbs kļūs vēl grūtāks. Jūsu prezidentūras beigas tiks atzīmētas ar 532 jaunu Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu. Es uzsveru šo skaitli, jo tas nav Lisabonas līgumā paredzētais skaitlis. Es domāju, ka tādiem uzdevumiem kā Līguma ratificēšana un tā stāšanās spēkā jūsu darba kārtībā jāatrodas augstākā pozīcijā gan valsts, gan Eiropas līmenī.
Varētu šķist, ka nepriecājaties šādā situācijā vadīt Eiropas Savienību, taču katra krīze ir arī iespēja. Izmantojiet šīs iespējas! Padariet Eiropas Savienību aktīvāku, redzamāku un uzticamāku Tuvajos Austrumos. Mēģiniet izstrādāt atbildīgāku Eiropas Savienības enerģētikas un energopiegāžu politiku. Dariet vairāk, lai atjaunotu Eiropas ekonomiku, vienlaikus palīdzot cilvēkiem nezaudēt darbavietas. Topolánek kungs, es gribētu redzēt vēl vienu veiksmīgu jaunās dalībvalsts prezidentūru. Jūs par to esat īpaši atbildīgs. Tas pierādīs, ka jaunpienācēji spēj ne tikai sekot, bet arī vadīt.
Galvenais panākumu priekšnoteikums ir apvienot visas 27 dalībvalstis un padarīt to politiku un darbību vienotas. Tas nebūs iespējams, ja vienotības nebūs jūsu valstī. Pretrunīgās ziņas, ko saņemam no dažādām Čehijas iestādēm, nelabvēlīgi ietekmē jūsu izredzes uz panākumiem, tāpēc, lūdzu, dariet visu iespējamo, lai pieliktu punktu visām iekšējām politiskajām spēlēm. Pirmsvēlēšanu brīdī tas nav vienkārši, taču jūs varat sekot Slovēnijas piemēram. Otrs priekšnoteikums ir apvienot savā pusē visas šī Parlamenta partijas. Uz sešiem mēnešiem jums ir jāaizmirst jūsu politiskā piederība un jāveido plašs dialogs. Tas ir jāmācās no Francijas prezidentūras.
Visbeidzot es vēlos pievērst uzmanību tam, ka Eiropā ir palielinājies ekstrēmisms, antisemītisms un ksenofobija. Šī tendence ietekmē arī Čehijas Republiku. Es lūdzu pievienot šo jautājumu jūsu darba kārtības prioritātēm, jo īpaši, ņemot vērā gaidāmās Eiropas vēlēšanas. Es vēlus jums lielus panākumus.
Adina-Ioana Vălean
Priekšsēdētājas kundze! Vēlos pateikties jums, Padomes priekšsēdētāja kungs, ka ieradāties šodien izklāstīt Čehijas prezidentūras programmu. Taču es pievērsīšu uzmanību dažiem jautājumiem, kurus, es ceru, jūsu prezidentūra risinās.
Pirmkārt, jūsu izvēlētais moto ir "Eiropa bez barjerām”. Es piekrītu šī saukļa premisai. Tam jābūt īpaši patiesi saistībā ar Eiropas pilsoņiem, kuriem ir tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā un dzīvot tajā. Es esmu Direktīvas par brīvu apriti piemērošanas referents. Diemžēl izskatās, ka jūsu saukļa īstenošanu apdraud valsts iestādes. Komisija nesen publicēja ļoti skumdinošu ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu. Ņemot vērā to, cik neatbilstoši dalībvalstis pārņem šo direktīvu, es ceru, ka jūs šim jautājumam pievērsīsiet daudz lielāku uzmanību, nekā norādīts jūsu programmā rīcībai drošības un brīvības jomā.
Otrkārt, papildus dažiem biedējošiem jautājumiem, ar kuriem prezidentūras laikā jums nāksies saskarties, piemēram, finanšu krīzes un ar energodrošību saistīto bažu turpināšanās, jums būs arī liela ar tiesību aktiem saistīta nasta. Tādēļ es ticu, ka jūs izmantosiet visus vajadzīgos līdzekļus, lai pirms Parlamenta pilnvaru termiņa beigām pareizi pabeigtu neskaitāmos nepabeigtos ziņojumus. Eiropas pilsoņiem īpaši radušās cerības par balss, īsziņu un datu viesabonēšanas cenu samazināšanu. Es ceru, ka jūs pildīsiet savu pienākumu panākt vienošanos pirmajā lasījumā par manu ziņojumu par Viesabonēšanu II. Paldies, un es vēlu jums panākumus prezidentūrā.
Mario Borghezio
(IT) Priekšsēdētājas kundze! Dāmas un kungi! Es sirsnīgi sveicu Čehijas prezidentūru un ceru, ka tai no bezjēdzīgās runāšanas Briselē izdosies aizvirzīt Eiropu līdz rīcībai, lai cīnītos pret pazemojošo nelegālo imigrantu tirdzniecību, kas notiek Vidusjūras reģiona valstīs.
Nesen notikušajā Kipras, Grieķijas, Itālijas un Maltas iekšlietu ministru sanāksmē ministrs Maroni kungs beidzot lika Eiropai mosties. Eiropai ir pienācis laiks izprast šīs situācijas nozīmīgumu Vidusjūras valstīs - tur notiek no Āfrikas un Āzijas iebraukušo nelegālo imigrantu un ievesto narkotiku tirdzniecība. Čehijas prezidentūrai jāizskata šī steidzamā nepieciešamība veikt konkrētus pasākumus, pilnvarojot iekšlietu ministrus noslēgt atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis un no kurām šie nelegālie imigranti ir ieradušies.
Mums jānostiprina Frontex darbība, kura tomēr jāsaskaņo ar atbilstošiem instrumentiem un resursiem, un Eiropai ir jāsaprot, ka šāda darbība būs efektīva tikai tad, ja to papildinās politika par nelegālo imigrantu atpakaļatdošanu, kā arī līdzekļu atdošanu tādām valstīm kā manējā, kam nelegālie imigranti jāuzņem. Priekšsēdētāja kungs! Aizbrauciet uz Lampedūzu un redzēsiet, cik problēma ir nopietna. Mēs kļūstam par narkotiku tirdzniecības apkarošanas centru Vidusjūras reģionā - tas ir negods, kas mums jāizskauž. Aizbrauciet uz Lampedūzu kā politiķis un pēc tam atgriezieties skaistākajā Vidusjūras reģiona salā kā tūrists!
(Aplausi)
Milan Horáček
(DE) Priekšsēdētāja kuns! Barroso kungs, Topolánek kungs! Es sveicu Čehijas prezidentūru! Kā Eiropas Parlamentā ievēlēts Prāgas pilsonis un kā Zaļo/Eiropas Brīvās apvienības biedrs no Vācijas es esmu īpaši gandarīts par to, ka turpmākos sešus mēnešus Padomes prezidējošā valsts būs Čehijas Republika. Pirms vairāk nekā 40 gadiem pēc Čehoslovākijas okupācijas es devos politiskajā trimdā uz Vāciju, un es joprojām sajūsminos par to, ka tagad drīkstam veicināt demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu Čehijas Republikā un Centrāleiropā.
Pašreizējie notikumi politikā, ekonomikā un vides jomā sagādātu ievērojamas grūtības jebkurai Padomes prezidentūrai, taču es ticu, ka šī prezidentūra tās pārvarēs. Es vēlos ne tikai Čehijas Republikai, bet mums visiem novēlēt visu to labāko šīs prezidentūras laikā.
(Aplausi)
Adamos Adamou
(EL) Komisijas priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs! Viena no jūsu prezidentūras prioritātēm ir šāda - lai Eiropas Savienība rīkotos starptautiskā līmenī, tai jānostiprina sava drošība, stratēģiski sadarbojoties ar ΝΑΤΟ, un jāattīsta savas aizsardzības iespējas, lai papildinātu ΝΑΤΟ.
Vai pilsoņi brīnās par to, kurš apdraud Eiropas Savienību tādā mērā, ka nepieciešams pastiprināt drošību kopā ar ΝΑΤΟ? Gluži pretēji, acīmredzams drauds Eiropas Savienībai ir Izraēlas izmantotā stratēģija - karš -, ko Eiropas Savienība nav stingri nosodījusi un par ko tā nav noteikusi sankcijas, kā rīkojās citkārt.
Jūs norādāt, ka vēlaties, lai ekonomikai nebūtu robežu un ka jāizvairās no pārmērīgas regulēšanas, ka jāizvairās no protekcionisma līmeņa palielināšanas. Vai tā ir mācība, ko mēs, Eiropas Savienība, esam iemācījušies no ekonomikas krīzes? Vājo neaizsargāšana un spekulācija tirgū? Tādēļ nav pārsteigums, ka attiecībā uz Eiropas Savienības politikām pilsoņi sāk zaudēt pacietību. Mums daudz ko pastāsta Eirobarometrs, ko vienmēr ignorējam.
Šī brīža aktualitāte, ko uzsver ari masu demonstrācijās, ir nepieciešamība ievērot miera politiku nevis nosodāmu neitralitāti. Reakcija un masu protesti ir uzkrītošs pierādījums tam, ka ir nepieciešams taisnīgums, kā arī tirgus un preču cenu politiska kontrole, kas katrai valstij ļautu īstenot sociālo lomu, ko tai piešķīruši valsts pilsoņi bez dogmātiskajiem Stabilitātes paktā noteiktajiem ierobežojumiem.
Kathy Sinnott
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos sveikt Padomes priekšsēdētāju un novēlēt gan viņam, gan viņa darbiniekiem veiksmīgu prezidentūru.
Kā deputāts no Īrijas es vēlos pateikties Čehijas valdībai un tautai. Kad mūsu tauta referendumā balsoja par Lisabonas līguma noraidīšanu, tikai Čehijas prezidentūra saīja, ka tā atbalsta īru balsojumu. Vidē, kurā neciena franču, holandiešu un īru, un to cilvēku, kuriem neatļauj balsot, balsojumu, tas bija ļoti patīkami.
Cieņa ir vērtīga un vajadzīga attieksme. Eiropā mēs piedzīvojam vairākas krīzes. Jūs izklāstījāt pretenciozu programmu to risināšanai. Šāda programma ir pelnījusi dalībvalstu cieņu. Lai programmai būtu kādas izredzes uz panākumiem, tai ir vajadzīga arī dalībvalstu pilsoņu cieņu.
Mani iespaido cieņa, ko izrādījāt savai tautai, apliecinot, ka tā, līdzīgi īriem, visticamāk noraidītu Lisabonas līgumu, ja tai dotu iespēju. Šāda cieņa rada labas izredzes jūsu prezidentūrai un Eiropai.
Hartmut Nassauer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Iespējams, ka negaidījāt tik draudzīgu un labvēlīgu uzņemšanu Eiropas Parlamentā, Topolánek kungs, taču Čehijas prezidentūra Padomē ir vēsturisks notikums. Savas politiskās darbības laikā esmu piedzīvojis divus izšķirīgus notikumus - pirmais bija Vācijas atkalapvienošanās, bet otrais - Eiropas atkalapvienošanās pēc diviem asiņainiem Eiropas pilsoņu kariem pagājušajā gadsimtā. Fakts, ka šodien Eiropas Parlamenta prezidējošā valsts šodien ir Čehijas Republika, atspoguļo neticamās vēsturiskās pārmaiņas, kuras esam piedzīvojuši un par kurām varam būt pateicīgi. Es jums garantēju Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas demokrātu grupas atbalstu bez iebildumiem un skepses.
Jūs pareizi darījāt, ievadā atsaucoties uz Kārli IV, kurš bija ne tikai viens no pirmajiem visas Eiropas transporta tīkla arhitektiem, bet arī viens no vecākās un prestižākās Eiropas universitātes dibinātājiem, tādējādi viņš ir kā Eiropas vispārīguma simbols, kas, iespējams, mūs, eiropiešus, ietekmējis vismaz tikpat ievērojami, kā mūsu noslēgtie līgumi. Neskatoties uz neregulārajām eiroskeptiķu piezīmēm, kuras esam dzirdējuši no jūsu valsts, jūs saņemat mūsu atbalstu. Mēs, PPE-DEgrupa, esam ļoti lojāli eiropieši - par to nav šaubu -, un tieši tādēļ mēs varam atpazīt nepareizu Eiropas rīcību un palīdzēt to labot. Lisabonas līgums ir lielisks instruments, ar ko labot vairākas nepareizas Eiropas darbības. Tādēļ tagad vēlos paust cerību, ka jūs, Padomes priekšsēdētāja kungs, veicināsiet Līguma spēkā stāšanos jūsu valstī un ka jūsu valsts pēc iespējas ātri ratificēs Līgumu.
Enrique Barón Crespo
(ES) Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es sveicu Čehijas prezidentūru tikpat draudzīgi, kā 1991. gadā, kad, būdams Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, uzrunāju tajā laikā vēl Čehoslovākijas senātu, lai aicinātu viņus mums pievienoties. Manurāt, šo lielisko Čehijas un Slovākijas pilsoņu paaudzi iemieso cilvēks, kuru patiesi ciena Eiropā un visā pasaulē. Es, protams, runāju par prezidentu Václav Havel.
Man ir divi jautājumi un komentāri priekšsēdētāja kungam. Jūs pieņēmāt lēmumu - un es priecājos, ka jūs runājat par Eiropu, kurā pastāv noteikumi, - pakārtot Lisabonas līguma ratificēšanu pretraķešu vairoga ratificēšanai. Daudzi no mums uzskata, ka tas nav pareizais risinājums, taču jūs pieņēmāt lēmumu pakļaut savu valsti kam tādam, kas jāizlemj kopīgi. Tomēr ir viens fakts, ko ignorēt nevar, - strīds par gāzi ir politisks strīds. Manuprāt, šādā situācijā jums būs ļoti grūti īstenot politiku attiecībā uz Austrumiem. Es arī nesaprotu, kā jūs varat pakārtot īru rīcībai lēmumu, kas jāpieņem čehiem - tautai, kas lepojas ar savu suverenitāti un neatkarību.
Otrkārt, Padomes priekšsēdētāja kungs, jūs nepieminējāt eiro. Vakar šajā Parlamentā mēs atzīmējām eiro ieviešanas desmito gadadienu un jums radniecīgās republikas Slovākijas pievienošanos eiro zonai. Ko jūs grasāties darīt, lai Čehijas prezidentūras laikā aizstāvētu eiro?
Lena Ek
(SV) Priekšsēdētājas kundze, Topolánek kungs, Barroso kungs! Ir pilnīga taisnība, ka mēs šobrīd atrodamies starp divām krīzēm - klimata krīzi un finanšu krīzi. Tām mēs varam pievienot arī enerģētikas krīzi. Tāpēc ir svarīgi nezaudēt uzmanību. Tādēļ vēlos uzdot premjerministram Topolánek kungam šādu jautājumu - vai Čehijas Republika nodrošinās, ka ekonomikas krīzes ārkārtas programmās ir paredzēta arī klimata krīzes risināšana?
Galu galā, mums ir iespēja palīdzēt radīt mūsu pilsoņiem gan labāku vidi, gan jaunas darbavietas, gan palīdzēt mūsu mazajiem uzņēmumiem. Vēsturē ir pierādījies, ka pēc katras finanšu krīzes seko tehnoloģijas attīstība. Ieguldot līdzekļus jaunā "zaļā” tehnoloģijā, piemēram, rajonu apsildē, biodegvielā, kombinētā siltuma un elektroenerģijas ražošanā, saules bateriju paneļos, viedajos tīklos un citās iespējās, mēs varam iegūt no pielāgojumiem, kas vajadzīgi, lai novērstu ar klimatu saistītos draudus un radītu Eiropai un pasaulei vajadzīgo ekonomikas augšupeju. Vienlaikus veikti ieguldījumi viedās ar klimatu saistītās tehnoloģijās un nodarbinātībā stabilizēs arī ar Krieviju saistīto situāciju drošības politikā.
Tie, kas iebilda pret enerģētikas paketi un visaptverošu kopēju Eiropas enerģētikas politiku, tagad varbūt sapratīs, kādēļ mēs ieguldām tik daudz darba, lai Eiropa varētu par šiem jautājumiem runāt vienā balsī. Katrā ziņā salstošie Eiropas pilsoņi saprot, kas jādara. Mēs nedrīkstam piedzīvot tādu situāciju, kā Tuvo Austrumu krīzes laikā, kad viena otru nemitīgi nomainīja trīs vai četras Eiropas delegācijas.
Tādēļ es sveicu Čehijas prezidentūru un atzinīgi vērtēju izveidoto labo sadarbību ar nākamo prezidējošo valsti - Zviedriju. Es vēlu jums veiksmi.
Ģirts Valdis Kristovskis
(LV) Kolēģi, Barroso kungs, Topolánek kungs! Vēlos sveikt Čehijas valdību par apņēmību turpināt Slovēnijas prezidentūras laikā aizsākto komunistiskā režīma noziegumu politisko, morālo un juridisko aspektu izvērtēšanu. Komunistiskā režīma noziegumu sekas ir atbaidoša, dzīva rēta Eiropas sejā. Taču Eiropas politiķi joprojām reālpolitikas ietekmē to izliekas neredzam. Tas rāda, ka Eiropai joprojām pietrūkst pašcieņas Krievijas autoritārās ideoloģijas priekšā. Diemžēl tik ilgi, kamēr nacistu rīcību atzīs par noziegumu pret cilvēci, taču PSRS komunistiskā režīma noziegumus attaisnos, mums jārēķinās, ka Eiropa un tās vēsturiskā patiesība ir sadalīta austrumu un rietumu daļās. Ukrainai noslēdz gāzes padevi un Gruzijā iebrauc Krievijas tanki. Tik ilgi Eiropas kopējās vērtības būs nerealizēts sapnis. Aicinu Čehijas prezidentūru realizēt Prāgas deklarācijā pausto apņēmību!
Jacek Saryusz-Wolski
Šī ir pirmā bijušās Padomju Savienības bloka valsts prezidentūra, un mēs turam īkšķi, lai šī būtu pirmšķirīga prezidentūra, premjerministra kungs.
Jūs uzsākāt prezidentūru nokaitētā politiskā vidē un enerģētikas krīzes stindzinošajā vējā. Es vēlos jūs apsveikt, premjerministr Topolánek kungs, par ātru rīcību un apņēmību rast risinājumu gāzes krīzei, kā arī par starpniecību, ko uzņēmāties Krievijas un Ukrainas attiecībās.
Lai īstenotu divas no trijām Čehijas prezidentūras galvenajām prioritātēm - enerģētiku un Austrumu partnerību -, ir vajadzīga gāze. Tās ir abu jūsu prezidentūras prioritāšu krustceles. Jums tieši tagad ir jāatrod ārkārtas solidaritātes risinājums. Jums jāstrādā pie gāzes padeves atjaunošanas 18 dalībvalstīs, kurās cieš pilsoņi un rūpniecība. Jums jārod arī ilgstošs, ilgtspējīgs un sistēmisks ilgtermiņa risinājums. Mums vajag, lai jūs izstrādātu visaptverošu un apņēmīgu stratēģiju.
Es arī atzinīgi vērtēju jūsu prioritāti attiecībā uz Austrumu partnerību, kas mums sniegtu aptuvenu pamatu labākai sadarbībai ar mūsu austrumu partneriem, kuri atrodas tik tuvu mūsu robežām. Eiropas Parlaments to papildinās ar savām dimensijām, veidojot parlamentāro asambleju, ko mēs saucam par EURONEST. Šī partnerība palīdzētu novērst citas krīzes, kas līdzinātos iepriekšējai.
Esmu pārliecināts, ka Čehijas prezidentūra, kurai jāsaskaras ar tik lielām grūtībām un krīžu pārvaldību, spēs attaisnot mūsu cerības un ka sešu mēnešu laikā barjeru skaits samazināsies, un Eiropa kļūs spēcīgāka un drošāka, kā arī jaukāka, kā teikts jūsu sauklī -
- (CS) padarīt Eiropu jaukāku! Es vēlus jums lielus panākumus.
Jo Leinen
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs! "Eiropa bez barjerām ” ir labs moto, jo tas atbilst idejas par Eiropu būtībai - vienot cilvēkus. Taču es arī ceru, ka izdosies likvidēt barjeras to cilvēku galvās, kuri joprojām ir politiski, ja ne ideoloģiski atturīgi pret Eiropas Savienību, un tādēļ nobloķējuši ceļu uz turpmāku attīstību, kas paredzēta Lisabonas līgumā. Arī jūsu valstī saistībā ar to vēl ir krietni daudz darāmā.
Reformu līgums ir būtisks. Kā jūs grasāties īstenot enerģētikas politiku, ja nebūs Lisabonas līgumā noteiktā pamata? Tas nav iespējams. Tādā pašā veidā var aplūkot daudzas citas politikas jomas. Ir pilnīgi nepieņemami saistīt ratifikāciju ar citām iekšējām problēmām, jo šis ir kopējs Līgums, un tam nav nekāda sakara ar iekšējiem politiskiem strīdiem - opozīciju pret valdību un otrādi.
Eiropa ir vērtību kopiena. Galveno vietu tajā ieņem cilvēktiesības un tiesu vara - arī šajās jomās jūsu valstī ir vērojami trūkumi. Es vēlos izmantot iespēju pieminēt Dr. Yekta Uzunoglu, kurš 14 gadus pavadīja, cīnoties par taisnīgumu un kompensāciju. Es aicinu jūs panākt, lai šis nelaimīgais gadījums, par kuru Václav Havel jau ir pieteicis badastreiku, jūsu prezidentūras laikā tiek atrisināts.
Padomes Francijas prezidentūras beigās prezidents Sarkozy teica, ka iepriekšējie seši mēneši viņu ir mainījuši. Es ceru, ka šī pieredze mainīs arī jūs un dažus citus cilvēkus Čehijas Republikā.
Andrew Duff
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos uzdot priekšsēdētājam četrus jautājumus.
Priekšsēdētāja kungs! Ja, kā jūs teicāt, uzskatāt, ka Lisabonas līgums ir sliktāks par Nicas līgumu, kādēļ jūs to parakstījāt?
Otrkārt, vai apliecināsiet, ka Čehijas Republika nejutīs kārdinājumu sekot Īrijas piemēram un mēģināt sagraut Lisabonas paketi?
Treškārt, vai nesaskatāt pretrunas tajā, ka nākat šeit un slavējat Parlamenta tiesiskumu, taču liedzat atbalstu Līgumam, kas tik ļoti palielina Parlamenta pilnvaras?
Ceturtkārt, vai Čehijas prezidentūrai vispār ir pilnvaras, ja Čehijas Republika nav ratificējusi Līgumu, un kad tā grasās to izdarīt?
Bogdan Pęk
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Paradoksāli, ka daudzpusīgā krīze, kas sagādā ciešanas pasaulei, tostarp Eiropai, var būt arī lielisks sabiedrotais, jo tie, kas pieraduši visus mācīt, kā strādāt, saņem atbildības nastu par šo krīzi. Viņi to vadīja un mūs līdz tam noveda.
Šodien jūsu paziņojumā varam redzēt pārmaiņas, un tādēļ es vēlu Čehijas prezidentūrai visu labāko. Es vēlos atgādināt vēsturisku faktu, kam vajadzētu jums noderēt. 1618. gadā Hradčany pilsētā ieradās nepatīkama Habsburgu diplomātiskā misija, kuras pārstāvji bija neredzēti augstprātīgi. Čehi rīkojās pareizi un izmeta viņus pa logu, izdarot to, ko pazīstam kā "defenestrāciju”. Es ceru redzēt šādu politisko defenestrāciju arī tagad. Es ceru, ka jūs izmetīsiet visus negodīgos padomdevējus pa godīguma un saprātīguma logu un ka jums izdosies virzīt Eiropas lietas uz priekšu. Uz to cer Eiropas pilsoņi, un jūsu darbība nebūs veiksmīga, ja klausīsieties šajos šarlatānos.
Stefano Zappalà
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Kā jau vienmēr Eiropā, mēs piedzīvojam svarīgus vēsturiskus notikumus, un seši Čehijas prezidentūras mēneši noteikti ir iekļaujami to vidū.
Ir ļoti daudz neatrisinātu problēmu, kurām šai prezidentūrai būs jārod risinājumi - Lisabonas līgumam, kam nepieciešams pēdējais pielāgošanas posms, ceļš jau ir iezīmēts, taču ir vajadzīgs papildu stimuls nodrošināt procesa neaizkavēšanu līdz nākamajam gadam. Ietekmi turpinās radīt arī nopietnā pasaules ekonomikas krīze, un nav šaubu, ka tā šī gada laikā būs nozīmīga. Jācer, ka prezidentūra turpinās Francijas prezidentūras iemīto ceļu, lai gaidāmās G8 sanāksmes, kad prezidējošā valsts būs Itālija, panāktu Eiropas vajadzībām atbilstošus rezultātus.
Eiropa saskaras ar nopietnu problēmu saistībā ar energopiegādēm - šis ir svarīgs fakts, un šķiet, ka šo problēmu būs grūti atrisināt. Taču, iespējams, ka risinājums ir atrodams; katrā ziņā, ir nepieciešamas garantijas par nākotni, ņemot vērā daudzu valstu, tostarp manējās, atkarību no energopiegādēm.
Situācija Gazas joslā vairs nav paciešama. Nevajadzētu risināt sarunas ar teroristiem, taču reizi par visām reizēm ir jāaptur uzbrukumi Izraēlas iedzīvotājiem, un mums vairs nevajadzētu paciest nevainīgu civilo iedzīvotāju nāvi absurda frontes līnijā un, diemžēl, pastāvīgā karā.
Ar imigrāciju saistītās problēmas ir jārisina Eiropas līmenī, tādēļ liela vērība jāpievērš situācijai atsevišķās valstīs, tostarp Itālijā un Maltā, kurām ir ievērojamas ar šo jautājumu saistītas problēmas. Ir ātri jārisina Kipras problēma, lai uz visiem laikiem sakārtotu Grieķijas un Trucijas attiecības, kā arī attiecības starp Eiropas Savienību un Turciju, kas turklāt pastāvīgi gaida pievienošanos.
Visbeidzot, Topolánek kungs, es ceru, ka vienmēr būsiet klāt šajā sēžu zālē; es vēlu jums veiksmi darbā un apsveicu, ka pēc savas pirmās atbildes joprojām esat kopā ar mums. Iepriekšējās prezidentūrās mūs nav pie tā pieradinājušas. Paldies jums, tā ir laba zīme.
Bernard Poignant
- (FR) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs! Čehu vēsturnieki man atklāja, kādēļ jūs neesat ratificējuši Lisabonas līgumu - viņi runā par skaitļa 8 maģiju, līdzīgi kā saistībā ar 2008. gadu. Viņi stāsta, ka šis cipars iezīmē jūsu vēsturi: 1918. gadā tika izveidota Čehoslovākija, bet 1348. gadā izveidoja Prāgu. Viņi minēja četrdesmit neparastus piemērus un trīs konkrētus nesenus un sāpīgus piemērus: 1938. gadu, kad jūs pameta Francija un Apvienotā Karaliste, 1948. gadu, kad jūs atstāja malā coup d'état un 1968. gadu, kad jūsu teritoriju ieņēma Padomju Savienības tanki. Es saprotu, ka 2008. gadu jūs atlikāt malā, jo uz Līguma ratificēšanu tajā gadā skatījāties ar aizdomām, vēl jo vairāk, kopš tā laika atsevišķi cilvēki salīdzināja Līgumu ar suverentitātes ierobežojumiem Leonid Brezhnev laikos. Neskatoties uz visiem trūkumiem un pagātni, klātesošais biedrs Barroso kungs nav Leonid Brezhnev!
(Smiekli)
Mēs esam daļa no projekta, ko raksturo kopīga un brīvprātīga suverenitāte. Lisabonas līgums ir tikai viens brīdis šajā vēsturē, tas ir tikai viens vēstures posms. Es jūs lūdzu - 2008. gads ir beidzies, ratificējiet Līgumu 2009. gadā!
(Aplausi)
Margarita Starkevičiūt
(LT) Čehijas prezidentūra pārņem Eiropas Savienības prezidentūru laikā, kad debatējam par to, kā pārveidot ekonomiku un vai Eiropas Savienības nākotnes modelis būs vairāk sociāli vai liberāli orientēts. Reizēm to pasniedz kā līniju starp veco un jauno Eiropu, taču es domāju, ka Čehija spēs panākt vienprātību, jo starp šīm divām koncepcijām patiešām nav lielas atšķirības. To saplūšanu nosaka globalizācija un daudzkulturālā ekonomikas vide, kas joprojām attīstās. Konceptu "tirgus ekonomika” cilvēki saprot ļoti dažādi, un tas ir biheiviorāls faktors. Bijušās Padomju Savienības bloka valstis lieliski saprot, ka tirgus iestādes un likumi uzreiz nenozīmē veiksmīgu tirgus plaukšanu. Tiem jāatbilst cilvēku mentalitātei un cerībām. Lai arī mēs reizēm mēģinām uzsvērt ekonomisko modeļu atšķirības politisko interešu dēļ, ilgtermiņa politiskajā perspektīvā ekonomikas politikas aizkavēšana, ja ņemam vērā mainīgo daudzvalodīgo un daudzkulturālo ekonomikas vidi, palīdzēs nākt pie varas radikālajām populistu grupām un izraisīs ilgstošu politisko nestabilitāti un ekonomikas atpalicību.
Elmar Brok
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vēlos apsveikt Padomes Čehijas prezidentūru ar darba sākšanu. Šī ir pirmā Padomes prezidējošā valsts no bijušajām Varšavas līguma valstīm, tādēļ, kā teica Nassauer kungs, tai ir simboliska nozīme.
Sarunas par gāzi, Priekšsēdētāja Schwarzenberg kunga darbība Tuvajos Austrumos un daudzi citi piemēri pierāda, ka Padomes Čehijas prezidentūra ir labi sagatavojusies gaidāmajam darbam. Tādēļ es piešķiru īpašu nozīmi faktam, ka liela uzmanība tiek pievērsta tā dēvētajam energodrošības jēdzienam. Šis piemērs īpaši liecina, ka pastāv vairākas jomas, kurās valstis vienas pašas vairs nespēj ievērot savu pilsoņu intereses, un tām palīdzēs tikai kopēja Eiropas pieeja.
Taču, priekšsēdētāja kungs, pilnvaras enerģētikas un energodrošības jautājumos mums piešķir tikai Lisabonas līgums. Mūsu pašreizējās darbības ir kā koordinatori, un tās nav saistošas. Daudzu mūsu risināmo problēmu gadījumā mums ir jārīkojas, mēs to nespēsim, ja nevarēsim izmantot Lisabonas līgumā piešķirto rīcības brīvību - iespēju panākt lielāku demokrātiju, jo īpaši Eiropas Parlamenta un valstu valdību tiesību nostiprināšanu. Tādēļ es pieņemu, ka tulkojot vācu valodā tika pieļauta kļūda, sakot, ka jūs uzskatāt, ka Nicas līgums ir labāks par Lisabonas līgumu. Jums vajadzētu varēt izlabot vācu valodā teikto. Tādēļ mums ir jāmeklē iespēja skaidri norādīt, ka veidu, kādā pārvaram mūsu kopīgas grūtības visās svarīgākajās jomās, varam uzlabot tikai ar Lisabonas līguma palīdzību. Liels paldies!
Edite Estrela
(PT) Padomes priekšsēdētāja kungs! Jūs runājāt par Eiropu, kurā ir noteikumi. Patiesībā jūs daudz runājāt par noteikumiem. Pašlaik viens no demokrātijas noteikumiem ir saistību izpilde. Jūs uzņēmāties pienākumu līdz 2008. gada beigām ratificēt Lisabonas līgumu. Jūs to neizdarījāt, un tas nebija pareizi. Tādēļ es uzdodu jautājumu: "Kad Čehijas Republika ratificēs Lisabonas līgumu?”
Jūs arī runājāt par pašapziņu. Man tas izklausījās pēc augstprātības. Čehijas valdībai un tās prezidentam ir visas tiesības teikt un darīt, ko tie vēlas, taču tie nedrīkst aizmirst, ka ir Eiropas Savienības daļa un tagad runā gandrīz 500 miljonu pilsoņu un 27 dalībvalstu vārdā.
Tādēļ jūs nedrīkstat ignorēt faktu, ka 25 dalībvalstis jau ir ratificējušas Lisabonas līgumu un ka Īrija jau ir paredzējusi otru referendumu. Laimīgā kārtā, aptauju rezultāti liecina par vairākuma atbalstu. Īri ir sapratuši, ka šajā īpaši sarežģītajā starptautiskajā vidē fakts, ka viņi ir Eiropas Savienības un eirozonas daļa, ir pasargājis viņus no lielākām problēmām.
Tagad ir atlikusi tikai Čehijas Republika, kurai jāpaziņo, kad tā ratificēs Lisabonas līgumu. Kā teica manas grupas priekšsēdētājs Martin Schulz, šobrīd, kad Eiropa piedzīvo nepieredzētas grūtības, tai ir jārunā vienā balsī. Tagad tas ir iespējams tikai ar Lisabonas līguma palīdzību.
Marco Cappato
(IT) Priekšsēdētājas kundze, Topolánek kungs, dāmas un kungi! Jūs runājāt par Austrumu partnerību, Topolánek kungs. Partnerība ir diezgan nesens Eiropas Savienības izgudrojums, kura nebija tajā Eiropā, kuru vēlējās redzēt Ventotenes manifesta izveidotāji, vai arī Eiropā, kas pastāvēja pēc Otrā Pasaules kara. Tā Eiropa deva saviem kaimiņiem, tostarp kaimiņiem no Centrāleiropas un Austrumeiropas, pievienošanās izredzes. Eiropa ir bijusi miera faktors, nevis tādēļ, ka piedāvāja saviem kaimiņiem partnerību, bet tāpēc, ka piedāvāja iespēju piedalīties - kļūt par Eiropas Savienības daļu.
Taču, ja runājam par barjerām, jūsu priekštece Francijas prezidentūra skaidri lika noprast vēlmi definēt Eiropas robežas, jo īpaši aizcērtot durvis Turcijas priekšā, un liekot saprast, ka Eiropas Savienība vēlas savas robežas slēgt. Tā rezultātā Eiropas Savienību, kura pēdējo gadu desmitu laikā bija cerība tādām valstīm, kā jūsējā, tagad ieskauj kari un spriedze Tuvajos Austrumos, Balkānos, Kaukāzā, Urālos un Magribā.
Mēs, nevardarbīgā radikālā partija, vēlamies jūs aicināt vēlreiz apsvērt steidzamo vajadzību veidot Eiropas Savienotās Valstis, atveroties dalībai, dalībvalstīm, nevis neskaidrajām partnerības attiecībām. Partnerība izslēdz vissvarīgāko aspektu - Eiropas pilsoņu civiltiesības un politiskās tiesības, kā arī Eiropas robežas.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētājas kundze! Vēlos apsveikt Padomes priekšsēdētāju par jau parādīto spēju risināt vairākas problēmas.
Iepriekšējā gadsimta atstātā ģeopolitikas mantojuma dēļ daudziem zviedriem joprojām ir sajūta, ka Prāga atrodas uz austrumiem no Stokholmas. Tas nav pareizi, un jūsu prezidentūra, priekšsēdētāja kungs, atjaunos Čehijas Republikas pareizo vietu mūsu mentālajās kartēs - Eiropas sirdī gan vēsturē, gan nākotnē.
Vai drīkstu arī izteikt cerību, ka labi bruģēsiet ceļu Zviedrijas prezidentūrai klimata un konkurētspējas jomā, kurā ir tik svarīgi, lai jūs parādītu, ka mēs risināsim ekonomikas problēmas bez protekcionisma, bet ar atvērtības un atvērtas ekonomikas dinamikas palīdzību; kā arī enerģētikas jomā, kur jums būs būtiska nozīme, jo skaidri redzams, ka esat labi sagatavojušies. Laiks, kurā dzīvojam, uzsver vajadzību pēc reformām un pārmaiņām.
Manuprāt, ir godīgi teikt, ka solidaritāte un drošība attiecībā uz enerģētiku nozīmē, ka mums jāveic reforma un jāpaplašina Eiropas iekšējais enerģijas tirgus. Bez tā mēs cietīsim no dažādiem draudiem un mēģinājumiem mūs sadalīt un sašķelt. Vienam no mērķiem jābūt nodrošināt, ka neviens nevar vienlaikus kontrolēt gan gāzes padevi un ražošanu, gan izplatīšanu; nodrošināt mums visiem vienu kopēju tirgu. Ja to izdosies panākt jūsu prezidentūras laikā, tas būs stratēģisks solis uz priekšu, par kuru, es ceru, pēc sešiem mēnešiem mēs visi varēsim jūs apsveikt.
Maria Berger
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs! Es un daži šodien klātesošie deputāti bijām daļa no Apvienotās parlamentārās komitejas deputātu grupas, kas laika periodā līdz 2004. gadam īpaši veicināja Čehijas dalību Eiropas Savienībā. Tādēļ diena, kad varam pirmoreiz sveikt Čehijas prezidentūru, ir īpaša arī tiem deputātiem, kas nav no Čehijas. Kā Eiropas Parlamenta deputāte no Austrijas varu piebilst, ka Austrijā atbalsts Čehijas Republikas uzņemšanai ne vienmēr bija populārs. Tāpēc mēs noteikti esam vieni no tiem, kas piedāvā Čehijas prezidentūrai īpašu atbalstu un nav paredzējuši piešķirt lielu nozīmi sākotnējām grūtībām - jau tika minēta diezgan vienpusējā sākotnējā nostāja attiecībā uz Gazas konfliktu un Čehijas prezidentūras uzskats, ka sociālie un vides standarti ir pārāk augsti. No Austrijas perspektīvas mēs esam īpaši vīlušies Slovākijas plāna atjaunot Bohunices darbību atbalstīšanā, kas būtu skaidrs pašreizējo Eiropas Savienības tiesību aktu pārkāpums.
Izcilais filosofs un rakstnieks Jiří Gruša ir sarakstījis "Čehijas Republikas un Prāgas lietošanas pamācību”, ko visiem kolēģiem deputātiem varu ieteikt kā patīkamu un īpaši humorpilnu literatūru. Šobrīd vēl nav rakstiskas Eiropas ietošanas pamācības, taču, ja tādu kādreiz izdos, visām jaunajām prezidentūrām vajadzētu ieteikt nenoraidīt atbalstu, ko tām piedāvā Parlaments vai kaimiņvalstu valdības.
Othmar Karas
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Priekšsēdētāja kungs! Jums ir īpaša atbildība. Čehijas Padomes prezidentūrai ir bijis grūts sākums - tās mākslas instalācija bija provokatīva un raisīja sašutumu -, taču tās nopietnie centieni rast pamatu un uzņemties atbildību par visu Eiropas Savienību bija pamanāmi pat pirms šīs dienas. Izskatās, ka tā ir labi sagatavojusies. Tās programmā ir iekļautas pareizās prioritātes. Taču vēlāk tās vērtēs, ņemot vērā, noteiktību, eiropeiskumu un personīgo ieguldījumu to īstenošanā, kā arī to panākumus.
Komisijas priekšsēdētājs Barroso sacīja, ka Eiropas Savienība nākamajos sešos mēnešos tiks pārbaudīta. Padomes Čehijas prezidentūru un Čehijas valdību gaida pārbaudījums Eiropas politikā. Šos pārbaudījumus iespējams nokārtot tikai tad, ja mēs visi darīsim, ko spēsim. Tādēļ es jūs lūdzu pārtraukt izspēlēt pret Eiropas politiku savas iekšpolitikas spēles un apgrūtināt savu prezidentūru Padomē ar savām iekšlietu problēmām. Jums jāpaskaidro pilsoņiem, ka jau tagad jūtat, ka jautājumos par Gazu, strīdu par gāzi, Slovākijas rīcību saistībā ar Bohunici un finanšu krīzi Lisabonas līgums nostiprinātu jūsu lomu un ļautu jums to īstenot saskaņotāk ar citām Eiropas iestādēm.
Eiropas Savienība ir vērtību kopiena un vienota tiesību sistēma. Jā, mums ir likumi un ikviens kurš, nepildot savus solījumus, tos pārkāpj, uzskatāmi izrāda solidaritātes trūkumu. Neskatoties uz visām mūsu atšķirībām, mūs vieno mūsu vērtību kopiena, mūsu kopējā tiesību sistēma un mūsu politiskie mērķi.
Tādēļ vēlos izteikt šādu aicinājumu - neslēpieties aiz Īrijas muguras, speriet soli uz priekšu, ratificējiet Lisabonas līgumu pirms 2009. gada Eiropas dienas un pirms jūsu Padomes prezidentūras beigām. Mēs jūs vērtēsim, ņemot vērā jūsu darbus, nevis Čehijas Republikas prezidenta izteiktos komentārus.
Gary Titley
Priekšsēdētājas kundze! Es ar interesi klausījos Padomes Čehijas prezidentūras priekšsēdētāja teikto, ka opozīcija mēģina sagraut Čehijas prezidentūru, jo, no mana redzespunkta, graut Čehijas prezidentūru ļoti labi izdodas pašam Čehijas prezidentam.
Es piefiksēju Čehijas prezidentūras stāstu, ka tā dara visu, ko spēj, lai paplašinātu Eiropas Savienību un uzņemtu Horvātiju. Ja tā dara visu, ko spēj, kādēļ tā nevar ratificēt Lisabonas līgumu? Galu galā Čehijas prezidentūra tam piekrita, tādēļ tai vajadzētu pildīt savas saistības.
Mums jābūt godīgiem - tas nav īpaši labs prezidentūras sākums. Čehijas prezidentūra klimata pārmaiņu paketi raksturo kā muļķīgu greznību. Čehijas finanšu ministrs ir teicis, ka ekonomikas atveseļošanas plāns atgādina par komunisma laikiem. Mums ir tā sauktais mākslas darbs, kas ir aizvainojis visus un jo īpaši bulgārus, un pirmais paziņojums par Gazas krīzi, kas pēc pāris stundām bija jāatsauc.
Šajā brīdī mums ir vajadzīga vadība, un līdz šim redzētais man ir iemācījis - jo ātrāk Padomei būs pilna laika priekšsēdētājs, jo labāk, tādēļ, ka Eiropas drošību, ietekmi pasaulē un ekonomikas atveseļošanu iespējams panākt tikai ar vienotu Eiropas rīcību. Tāpēc dodiet mums nedaudz vadības!
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Josef Zieleniec
(CS) Priekšsēdētājas kundze! Čehijas prezidentūra ir pelnījusi atzinību par aktīvo darbību, lai pārtrauktu strīdu par gāzes padeves atjaunošanu Čehijai. Taču aizgriezties un nepievērsties šīs problēmas ilgtermiņa cēloņiem būtu liela kļūda.
To acīmredzams iemesls ir Krievijas centieni paplašināt savu ietekmes sfēru Ukrainā un pēc tam Centrāleiropā. Tādēļ Eiropas Savienības mērķim jābūt Ukrainas saglabāšanai Savienības redzeslokā. Taču tas nebūs iespējams, ja Ukraina turpinās finansēt nepārskatāmus darījumus un saglabāt "kaimiņiem draudzīgās cenas”, kas neatbilst īstajai situācijai tirgū un padara Ukrainu politiski atkarīgu no Krievijas.
Čehijas prezidentūras prioritāšu vidū ir energodrošība un Austrumu partnerība. Nepieciešams un svarīgs šīs partnerības aspekts ir pēc iespējas ātrāk palīdzēt Ukrainai noteikt enerģijas tirgus cenas, kas apspriestas, ņemot vērā ilgtermiņa nolīgumus.
Prezidentūrai arī jāizdara iedarbīgs spiediens uz Kijevu, lai likvidētu nepārskatāmās ekonomikas struktūras, kas apdraud centienus īstenot reformas un izveidot tiesisku valsti. Tikai stingrs ārējs spiediens un aktīva sadarbība var palīdzēt Ukrainai atteikties no īstermiņa un bieži vien personiskajām interesēm par labu īstai neatkarībai no Krievijas un tiesiskas valsts bez visaptverošas korupcijas izveidei. Ja Ukrainā neizdosies īstenot "attīrīšanu”, mēs nevaram cerēt, ka Eiropas Savienības reakcija uz arvien uzstājīgāko Krievijas politiku Centrāleiropā un Austrumeiropā būs efektīva.
Īstais laiks, kad izveidot ciešu Eiropas Savienības un Ukrainas sadarbību, pienāks tieši pēc gāzes krīzes mazināšanas. Ja Čehijas prezidentūrai Eiropas Savienības vārdā neizdosies uz Ukrainas vadītājiem izdarīt iedarbīgu spiedienu, mēs drīz pieredzēsim ne tikai aukstas dienas un gāzes trūkumu, kas būtiski ietekmēs dalībvalstu ekonomiku, bet, pats galvenais, bīstamas ģeopolitisko attiecību pārmaiņas Centrāleiropā un Austrumeiropā.
Proinsias De Rossa
Priekšēdētājas kundze! Tāpat kā ikviens šajā Parlamentā es vēlu veiksmi Padomes Čehijas prezidentūrai. Taču, priekšsēdētāja kungs, mani biedē jūsu šorīt izteiktais necienīgais komentārs par to, ka Lisabonas līgums ir sliktāks par Nicas līgumu. Šis komentārs ir ne tikai nepatiess, bet arī rada nesaskaņas, un ir uzticības pārkāpums. Tagad jums nopietni jāapsver iespēja atsaukt šorīt izteiktos komentārus par Lisabonas līgumu.
Mums ir vajadzīga Lisabonas līgumā piedāvātā Eiropa, kurā ir lielāka vienotība un efektīvāka demokrātija, lai risinātu daudzās problēmas, no kurām ikviena var mūsu pasauli iesaistīt konfliktā - šīs problēmas ir energodrošība, klimata pārmaiņas, ekonomikas un finanšu krīze un daudzie kari vairākos reģionos. Jums kā priekšsēdētājam ir uzdevums būt vidutājam un vadīt Eiropu, kuras pamatā - iekšēji un ārēji - ir tādas solidaritātes vērtības kā sociāla tirgus ekonomika, daudzpusīgums un sieviešu un vīriešu līdztiesība un kura ietver sieviešu un vīriešu tiesības dalīt vecāku uzdevuma pildīšanu.
Priekšsēdētāja kungs! Jums uz sešiem mēnešiem jāatliek malā jūsu konservatīvie un neoliberālie uzskati, pretējā gadījumā jums šos sešus mēnešus pastāvīgi radīsies konflikts ar Parlamentu. Šā gada rudenī Īrijā droši vien notiks referendums par izskaidroto Lisabonas līgumu. Es nopietni strādāšu, lai panāktu pozitīvu iznākumu Īrijai un Eiropai. Komentāri, ko šodien izteicāt, šo uzdevumu padarīja daudz grūtāku. Ja referendums neizdosies, vairums eiropiešu nebūs jums pateicīgi, cienītais kungs.
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Jerzy Buzek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja kungs! Es ļoti vēlos pateikties priekšsēdētāja kungam par prezidentūras pienākumu uzņemšanos un apsveikt jūs ar grūtajām, taču veiksmīgajām pirmajām divām nedēļām prezidentūrā. Es lieliski saprotu jūsu stāstu par valsts identitāti, identitāti, ko mēs, valstis starp Eiropas austrumiem un rietumiem, esam veiksmīgi izveidojušas.
Vēlos pievērst jūsu uzmanību tēmai, kas, manuprāt, šajos sešos mēnešos būs nozīmīga - trešajai enerģētikas paketei. Pirmkārt, šī pakete attiecas uz kopēju enerģētikas tirgu, kopēju Eiropas aģentūru valstu regulatoru sadarbībai, pārrobežas savienojumiem un kopējiem ieguldījumiem, un tādējādi arī uz integrāciju, citiem vārdiem sakot, uz solidaritāti enerģētikas jomā un drošām energopiegādēm.
Otrkārt, trešā enerģētikas pakete nozīmē arī liberalizāciju, godīgu regulēšanu attiecībā uz pieeju tīkliem, tas ir, konkurenci tirgū, kas nozīmē mazākas izmaksas un kaitējumu videi, kā arī lētāku enerģiju patērētājiem un, tādējādi, tautsaimniecībai, kas palīdzētu pārvarēt krīzi.
Treškārt, trešā enerģētikas pakete paredz godīgus noteikumus ārpus mūsu tirgiem esošo valstu darbībai, ievērojot kopēju politiku attiecībā uz ES valstu apgādi un iespēju veikt transportēšanu caur trešām valstīm. Eiropas Savienības Austrumu partnerības un austrumu dimensijas kontekstā trešā pakete skaidri runā pati par sevi.
Trešā pakete var sniegt ieguldījumu katrā no jūsu prezidentūras trim prioritātēm - enerģētikā, taustaimniecībā un Eiropas austrumu dimensijā. Es aicinu jūs saglabāt šo prioritāti un pilnībā ...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Jan Andersson
(SV) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos sveikt Čehijas prezidentūru. Šīs prezidentūras laikā mēs piedzīvosim zemu ekonomikas izaugsmi un bezdarba līmeņa palielināšanos. Šobrīd mēs piedzīvojam smagu ekonomikas situāciju. Pagājušajā nedēļā laikrakstā Financial Times es lasīju prezidenta Klaus piedāvātos risinājumus, un es tiem pilnībā nepiekrītu. Viņš stāsta, ka mums jāsamazina savas ambīcijas attiecībā uz vides un klimata politiku un ka mums jāsamazina ambīcijas attiecībā uz sociālo politiku. Tas ir absolūti nepareizs ceļš. Ja Eiropa nākotnē vēlas būt konkurētspējīga, mums jāiegulda līdzekļi modernā vides tehnoloģijā. Mums jāiegulda modernā infrastruktūrā, lai mūsu sabiedrība būtu ilgtspējīga ilgtermiņā, un jāiegulda aktīvā politikā attiecībā uz klimatu. Tādējādi tiks nodrošināts augstāks izaugsmes un nodarbinātības līmenis.
Līdzīga situācija ir arī sociālajā politikā. Mums jāiegulda sociālajā politikā ar godīgiem darba noteikumiem, vienlīdzīgu attieksmi pret darbiniekiem, labu darba vidi un tamlīdzīgi. Tas nenozīmēs mazāku izaugsmi, bet gan izaugsmi, kas ir ilgtspējīgāka ilgtermiņā.
Visveidzot, vēlos pieminēt ģimenes politiku. Ģimenes politika, par ko lasīju jūsu programmā, ir vecmodīga politika. Mūsdienīga ģimenes politika atbalsta vīriešu un sieviešu līdztiesību attiecībā uz bērniem un darbu. Savā programmā jūs norādāt pilnīgi atšķirīgu ceļu.
Rumiana Jeleva
(BG) Paldies, priekšsēdētājas kundze! Kā deputāte no Bulgārijas es atzinīgi vērtēju to, ka Čehijas prezidentūra starp savām galvenajām prioritātēm ir iekļāvusi enerģiju un energodrošību. Pēdējo pāris dienu laikā liels skaits Eiropas Savienības Parlamenta deputātu ir kļuvuši par Ukrainas un Krievijas strīda ķīlniekiem. Bulgārijā vien apkures nav vairāk nekā 160 000 mājsaimniecību. Diemžēl Bulgārijas valdībai neizdevās palīdzēt saviem pilsoņiem šajā krīzē. Bulgārija ir vienīgā Eiropas Savienības valsts, kurai nav alternatīvu gāzes avotu, piegādātāju un krājumu. Mums no šīs krīzes ir jāgūst mācība.
Kolēģi deputāti, domāju, ka runāju visa Parlamenta vārdā, sakot, ka mēs nevaram ļaut Eiropas pilsoņiem maksāt par politiskajām spēlēm, kurās piedalas valstis, kas savus enerģijas resursus izmanto kā politiskus instrumentus. Tādēļ es uzskatu, ka mums ir nepieciešami ilgtspējīgi risinājumi enerģētikas jomā. Mums ir vajadzīga kopēja Eiropas enerģētikas politika. Svarīgs šīs jomas elements ir enerģētikas infrastruktūras uzlabošana. Kad runājam par Eiropas solidaritāti enerģētikas jomā, mēs ar to domājam kopējus enerģētikas projektus Eiropas Savienībā un izvairāmies no šobrīd izmantotās prakses slēgt divpusējus nolīgumus.
Es arī gribētu ticēt, ka pēc neilga laika Eiropā varēs izveidot Eiropas mēroga kodolenerģijas ražotņu projektus, kuros iesaistītas dalībvalstis. Šādā kontekstā es arī atzinīgi vērtēju to, ka Čehijas prezidentūra paplašina sadarbības veidus ar valstīm no Dienvidkaukāza un Balkāniem, kā arī ar Ukrainu, kas ir vēl viena svarīga prioritāte. Tikai īstenojot integrētu pieeju, kurā ņemtas vērā intereses un iespējas, ko rada gan dalībvastu, gan tikko minēto reģionu intereses, mēs varam garantēt, ka pārvarēsim un novērsīsim tādu krīzi, kā nupat piedzīvotā gāzes krīze. Mums ir jārīkojas nekavējoties un jādara tas, kas ir vislabākais Eiropas Savienībai. Nepieciešamība konkrēti rīkoties ar mērķi izveidot kopēju Eiropas enerģētikas politiku, tagad ir lielāka nekā jebkad agrāk.
Es vēlu Čehijas prezidentūrai vislielākos panākumus!
Katalin Lévai
(HU) Priekšsēdētājas kundze, Premjerministra kungs! Čehijas prezidentūra par savu galveno moto ir izvēlējusies saukli "Eiropa bez robežām” un par savām svarīgākajām prioritātēm ir noteikusi enerģētikas politiku un ekonomikas stabilitāti. Es arī vēlos uzvērt, cik svarīgi ir iekļaut vēl vienu prioritāti - Eiropas pilsoņus.
Es vēlos aicināt pievērst lielāku uzmanību jautājumiem, kas tieši ietekmē pilsoņu ikdienas dzīvi. Ir jāliek lielāks uzsvars uz modernām Eiropas sociālajām programmām, Eiropas solidaritātes un vienlīdzīgu iespēju garantijām, kā arī uz mazākumtautību politikas īstenošanu. Es piekrītu tiem, kas mudina ratificēt Lisabonas līgumu.
Pilsoņi ir ciešāk jāiesaista Eiropas politikā, jo es uzskatu, ka sociālo pakešu un efektīvas saziņas trūkums izraisa arvien lielāku neuzticēšanos Eiropas iestādēm. Es uzskatu, ka izglītībai ir īpaši svarīga loma ...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Zuzana Roithová
(CS) Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Čehijas prezidentūra sākās ar konfliktu Gazā un enerģētikas krīzi. Pēc noraidošu un šaubu pilnu piezīmju gūzmas par Čehijas Republikas spēju vadīt Eiropas Savienību, Eiropa un citas pasaules daļas ar pārsteigumu vēro, cik atbildīgi un efektīvi Čehijas prezidentūra rīkojas, risinot negaidītās krīzes situācijas. Taču es šaubos, vai tās bija negaidītas, un atzinīgi vērtēju to, ka Čehijas valdība sāka tās agrīni risināt jau Ziemassvētkos, jo Francijas prezidentūrai neizdevās izskaust tās pašā iedīglī.
Es vēlētos, lai jūs tikpat bezbailīgi iesaistītos sarunās ar Ķīnu, kura apzināti pārkāpj pasaules tirdzniecības noteikumus, veicina negodīgu konkurenci un apdraud eiropiešu veselību, masveidā ražojot viltotas un bīstamas preces. Piemēram, vecākiem Eiropā šodien ir ļoti grūti atrast bērnu apavus, kas neapdraud to veselību, taču Padome un Komisija tam līdz šim ir pievērsusi maz uzmanības.
Es arī novērtēju, ka starp prioritātēm esat iekļāvuši "Eiropu pasaulē”. Es garantēju, ka Eiropa ir ļoti atvērta pasaules tirdzniecībai, taču līdz šim nevienam Padomes priekšsēdētājam nav izdevies nodrošināt godīgu savstarpīgumu un atvērt Ķīnu ražotājiem no Eiropas. Ceru, ka jums un jūsu pirmšķirīgajai komandai veiksies.
Padomes priekšsēdētāja kungs! Es apsveicu jūs par iepazīstināšanu ar patiesi kvalitatīvu, reālu Eiropas programmu un arī par jūsu personisko izaugsmi. Ņemot vērā, ka vadāt politisko partiju, kuras atsevišķi pašreizējie ministri 2003. gadā balsoja pret mūsu pievienošanos Eiropas Savienībai, jums uz Eiropas skatuves klājas ļoti labi. Es tikai ceru, ka mēs pieredzēsim līdzīgu uzskatu briedumu jūsu partijas kolēģu vidū arī attiecībā uz Lisabonas līgumu.
Plašsaziņas līdzekļi informē, ka Īrija finanšu krīzes ietekmē tagad labāk saprot, ka Līgums ir pienācīgs instruments, kas izveidots, lai pārvarētu grūtos laikus. Es ceru, ka arī jūs sāksiet labvēlīgi skatīties uz Līgumu, pat ja tas nozīmēs priekšsēdētāja Klaus tālruņa numura izdzēšanu no jūsu kabatas tālruņa. Es mums visiem vēlu veiksmīgu Čehijas prezidentūru, neskatoties uz mūsu uzskatu dažādību.
Katerina Batzeli
(EL) Priekšsēdētājas kundze, premjerministr, runājot par ārpolitikas jautājumu, ekonomikas krīzes risināšanas pasākumiem un Lisabonas līguma ratifikāciju, jāpiebilst, ka vienai no Eiropas Savienības galvenajām prioritātēm jābūt jauniešiem. Es par šo prioritāti izlasīju jūsu programmā. Es uzskatu, ka jūsu programmai daudz saskaņotāk un aktīvāk jāpievēršas jautājumam par jauniešiem.
Jauniešus vairs ilgāk nevarēs pārliecināt ar paziņojumiem un solījumiem. Viņi nejūtas droši valstī, kas atrodas sabrukuma priekšā un kas nespēj atrisināt ekonomisko krīzi. Viņi noraida izglītības sistēmas, kas nolemj viņus bezdarba tirgum un sociālajai atstumtībai. Viņi nepieņem eiroskepticismu, bailes no Eiropas. Viņiem ir problēmas ar Lisabonas līguma ratificēšanu. Viņi katru dienu sastopas ar pretrunām. Tā ir jaunā paaudze, kas saprot, ko nozīmē ...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
John Bowis
Priekšsēdētāja kungs, es Padomes priekšsēdētājam gribētu teikt, ka man viņa valsti simbolizē divi cilvēki: Franz Kafka un Jan Palach. Viņi simbolizē cīņu par brīvību un demokrātiju, un viņi ir atklājuši savu vilšanos, sāpes un ziedošanos, ar ko dažkārt nākas sastapties šajā cīņā.
Padomes Priekšsēdētāja kungs, šī iemesla dēļ es domāju, ka jūs izrādīsiet īpašu izpratni par karu Gazas joslā, un jūs sapratīsiet Gazas un Izraēlas iedzīvotāju sāpes un vilšanos. Tāpēc es ceru, ka jūs darīsiet visu, lai apturētu šajā reģionā notiekošo slepkavošanu.
Jūs spēsiet arī vērsties pie Amerikas prezidenta klimata pārmaiņu jautājumos un panākt viņa piedalīšanos Klimata pārmaiņu konferencē Kopenhāgenā.
Savā valstī jums būs iespēja gūt ievērību ar šī Parlamenta pieņemtajiem paliekošajiem likumdošanas priekšlikumiem, un - es uzsvēršu tās iespējas, ko pilsoņi iegūs no pārrobežu veselības aprūpes, jo es zinu, ka šis jautājums ir jūsu programmā.
Jūs minējāt zināšanu pārvietošanās brīvību. Nevienā citā jomā tas nav tik ļoti svarīgi kā medicīnas zinātnē, un tikpat svarīgi tas ir arī garīgās veselības jomā. Man bija liels gods sniegt savu nelielo atbalstu Čehijas Republikas garīgās veselības reformas izstrādāšanā. Es zinu, ka jūs šīs reformas gribēsiet turpināt ne vien savā valstī, bet arī visā Eiropā. Es gribētu, lai jūs atcerētos jūniju, kad mēs sākām darbu ar Eiropas Savienības garīgās veselības paktu. Pašlaik tas nav jūsu sarakstā, taču es ceru, ka jūs nodrošināsiet šī pakta iekļaušanu jūsu programmā kā jautājumu, ar kuru jāturpina strādāt, jo mūsu galvenais uzdevums - jūsu galvenais uzdevums - ir atbalstīt mūsu kopienas neaizsargātos cilvēkus, kuriem vajadzīgs mūsu atbalsts. Es zinu, ka jūs šajā jautājumā darīsiet visu iespējamo, un es jums novēlu visu to labāko jūsu darbā.
(Aplausi)
Józef Pinior
(PL) Iesākumā es jums gribētu atgādināt Polijas un Čehijas pagrīdes opozīcijas sanāksmi, ko tautas kustība Solidarity pirms 21 gada rīkoja Giant Mountains kalnos uz Čehijas un Polijas robežas.
Čehijas Republika ir pirmā ES prezidentūras valsts no Centrāleiropas un Austrumeiropas. Priekšsēdētāja kungs, tas ir pagodinājums! Čehi, vadot Eiropas Savienību, turpina Centrāleiropas un Austrumeiropas tradīcijas, kas dzimušas cīņā par dzelzs priekškara atvēršanu un demokrātisku sabiedrību kopienas izveidošanu Eiropas kontinentā. Es uzsveru, ka Čehijas prezidentūrai ir īpaša intelektuālā un politiskā nozīme.
Starp šīs prezidentūras daudzajām prioritātēm galvenā ir Lisabonas līguma ratificēšana un kopējās ārpolitikas nostiprināšana. Vēl viens ļoti svarīgs risināms uzdevums ir transatlantiskās stratēģijas sagatavošana, lai transatlantiskās attiecības pielāgotu jaunā Amerikas prezidenta ievēlēšanai. Un noslēgumā es gribētu novēlēt prezidentam Vaclav Havel drīzu izveseļošanos pēc nesen izdarītās operācijas.
Mihael Brejc
(SL) Čehijas prezidentūra ir paudusi gatavību iejaukties, lai turpinātu strupceļā nonākušās sarunas par Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai. Priekšsēdētāja kungs, šajā saistībā ļaujiet man jums atgādināt, ka katrai kandidātvalstij tiek prasīts iesniegt ticamus dokumentus. Ja šiem dokumentiem nevar ticēt, tad par to jāinformē iesaistītā valsts.
Konkrētajā gadījumā ar Horvātiju šī valsts savās kartēs iezīmēja robežu, par kuru ir konflikts. Tā vietā, lai minētu, ka par attiecīgo robežas posmu ir strīds, šī valsts vienkārši to atzīmēja tā, kā viņa uzskata par pareizu. Protams, tāds dokuments nevar būt ticams, jo patiesībā tas saistīts ar divu valstu konfliktu, kas būs jārisina citā vietā. Tas ir divpusējs konflikts divu valstu starpā, kurām citādi ir labas kaimiņattiecības ar izciliem noteikumiem, un tagad šis konflikts būs jārisina citur. Tāpēc es gribētu norādīt uz to, ka Slovēnija nav kautrējusies norādīt, ka Horvātijas dokumenti nav ticami. Patiesībā Slovēnija norāda uz to, ka dalībvalstīm obligāti jāpievērš šīs kandidātvalsts uzmanība prasībai iesniegt Eiropas Savienības standartiem atbilstīgus dokumentus.
Un kāds ir iespējamais risinājums? Jau ir iesniegti vairāki priekšlikumi, un es esmu pārliecināts, ka arī Čehijas prezidentūra iesniegs atbilstīgu priekšlikumu. Horvātija šo jautājumu varētu atrisināt, iesniedzot valdības vai parlamenta lēmumu, kurā skaidri paziņots, ka šīs robežas ir orientējošas, provizoriskas, vai arī būtu jālieto kāds cits termins, kas nepārprotami norādītu uz to, ka tās ir pagaidu robežas un ka tās vēl līdz šim nav noteiktas. Manuprāt, tādā veidā mēs mazliet pavirzītos uz priekšu un dotu Horvātijai iespēju iespējami drīzāk pievienoties Eiropas Savienībai, tas būtu arī Slovēnijas interesēs.
Noslēgumā ļaujiet man novēlēt jums panākumus, vadot Eiropas Savienības Padomi.
Richard Falbr
(CS) Padomes priekšsēdētāju šeit pārmērīgi kritizēja, es šai kritikai kategoriski nepievienojos. Čehu tautas pasakās pilī parasti valda gudrais karalis, kas nevienu nekaitina, nevienu neaizvaino un kurš neuzskata, ka ir lietpratējs visās jomās. Tomēr to nevar teikt par Prāgas pili. Tiešām, neviens nav nevainojams. Tomēr es ticu, ka Padomes jaunais priekšsēdētājs veiksmīgi izmantos šīs priekšrocības un turēs šodien dotos solījumus. Es viņu pazīstu vairāk nekā 20 gadu un ar gandarījumu redzu, kā dalība Eiropas Savienībā ir veicinājusi viņa politisko izaugsmi. Es vēlu viņam veiksmi, jo spāņi saka: "Con mi patria, con razón o sin ella”, angļi saka: "Mana valsts kopā ar tevi kā labos, tā arī sliktos laikos”, un es saku: "Mana valsts, es būšu ar tevi arī grūtā brīdī!”
Zita Pleštinská
- (SK) Iesākumā es gribētu paust savu prieku par to, ka jau pašā savas prezidentūras termiņa sākumā mūsu brālīgā kaimiņvalsts Čehijas Republika izkliedēja jebkuras šaubas par jaunās dalībvalsts spēju vadīt un pārvaldīt Eiropas Savienības lietas.
Čehijas prezidentūra parādīja savu spēju reaģēt un rīkoties tādās kritiskās situācijās kā karš Gazas joslā un Krievijas gāzes piegādes pārtraukumi ES. Tā kā es pārstāvu Slovākiju, valsti, kura gandrīz 97 % gāzes saņem no Krievijas un kurā, kopā ar Bulgāriju, ir viskritiskākā situācija, es gribētu apliecināt personīgu atzinību premjerministram Mirek Topolánek par viņa ieguldījumu Krievijas un Ukrainas pārstāvju sarunās. Premjerministr, Slovākijai vēl aizvien nav gāzes, un tāpēc tai vajadzīga efektīva jūsu palīdzība. Eiropai vajadzīga kopējā enerģētikas politika, un tai vajag pilnveidot savu nostāju sarunās enerģijas jomā.
Francija sāka savu prezidentūras termiņu ar Krievijas un Gruzijas konfliktu, un Čehijas prezidentūrai jārisina Krievijas un Ukrainas tirdzniecības un politiskais konflikts. Es nopietni uzskatu, ka ir pienācis laiks mācīties no šiem notikumiem. Ir svarīgi noteikt jomas, kurās ES ir atkarīga no Krievijas, kā arī tās jomas, kurās Krievija ir atkarīga no ES. Attiecības ar Krieviju ir svarīgas, taču nav pieņemami, ka Krievija izmanto gāzi par politisku ieroci. Nekavējoties ir jārisina jautājumi par enerģijas avotu dažādošanu un Nabuko gāzes cauruļvada būvi. Premjerministr, Slovākija atrodas ārkārtas situācijā, un jūsos tā saskata sabiedroto jautājumā par stratēģisko lēmumu Jaslovské Bohunice atomelektrostacijas lietā. Barroso kungs, es gribētu lūgt arī jūsu - Eiropas Komisijas priekšsēdētāja - palīdzību.
Es personīgi domāju, ka, īstenojot personu pārvietošanās brīvību, vēl aizvien pastāv daudzas nepilnības, un tāpēc es atzinīgi vērtēju Čehijas prezidentūras devīzi - "Eiropa bez barjerām”.
Es Čehijas prezidentūrai vēlu panākumus 3E (Ekonomika, enerģētikas politika un Eiropas Savienība pasaulē) programmas īstenošanā un ES ceļā uz Lisabonas mērķu sasniegšanu.
Miloš Koterec
- (SK) Premjerministr, agrāk mēs bijām vienas valsts pilsoņi, un tieši tāpēc es priecājos sveikt jūs Eiropas Parlamentā un novēlēt jums veiksmi sasniegt tos mērķus, ar kuriem jūs mūs iepazīstinājāt.
Jūsu 3E prioritātes noteikti apkopo Eiropas Savienības pašreizējās problēmas, tomēr es paļaujos uz to, ka ekonomikas nozarē jūs neaizmirsīsiet sociālos aspektus, kas lielākajam vairākumam ES pilsoņu ir ļoti svarīgi. Kad es jūs redzēju svinībās par godu eiro ieviešanai Slovākijā, es priecājos uzzināt, ka Padomes jaunais priekšsēdētājs atbalsta Eiropas Savienības valstu ciešāku integrāciju. Tomēr, tāpat kā lielākā daļa šī Parlamenta locekļu, es priecātos vēl vairāk, ja jūs sekmētu Lisabonas līguma ratifikāciju Čehijas Republikā. Ja tas neizdosies, tad būs grūti sasniegt jūsu paša nospraustos mērķus. Ja, kā jūs teicāt, mēs gribam, lai ES pasaules notikumos nebūtu vienīgi maksātāja, bet kļūtu arī par aktīvu dalībnieci, tad mums jāsper šis solis.
Premjerministr, kā jau šeit vairākkārt minēja, Eiropas vēlēšanas būs nozīmīgs notikums jūsu prezidentūras laikā. Vēlēšanu iznākums ietekmēs ES nākamo piecu gadu politiku, un Padomes materiālajam atbalstam šeit var būt noteicošā loma. Tagad, kad Slovākija ir izturējusi pasaules čempionāta hokejā atlasi un Čehijas Republika kvalificējas nākamajai kārtai ...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Tunne Kelam
Priekšsēdētājas kundze, Igaunijas vārdā es vēlētos paust vissirsnīgāko atbalstu Čehijas prezidentūrai. Konkurētspējas palielināšana, papildinot to ar četrām pamatbrīvībām, patiešām ir labākais ekonomikas krīzes risināšanas līdzeklis. Priekšsēdētāj, es pilnībā atbalstu jūsu ideju par Austrumu partnerības attīstību. Mēs tagad saprotam, cik svarīgi ir, lai tādas valstis kā Ukraina un Gruzija rīkotos saskaņā ar tiesiskuma un demokrātiskās atbildības principiem.
Pagājušā gada septembrī Eiropas Parlaments 23. augustu ieteica atzīmēt kā kopējo komunisma un nacisma upuru atceres dienu. Mēs paļaujamies uz to, ka jūs uzņemsieties iniciatīvu, lai pārliecinātu visu 27 valstu valdības, sākot ar nākamā gada augustu, oficiāli atzīmēt šo dienu.
Mēs sagaidām arī, ka jūsu vadībā mēs panāksim to, ka Eiropa morāli un politiski nosodīs totalitārā komunisma laikā izdarītos noziegumus.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) "Ekonomika, enerģētikas politika un Eiropas Savienība pasaulē” ir ES prezidentūras valsts Čehijas devīze. Eiropas pilsoņi sagaida, ka Eiropas iestādes pasargās viņus krīzes apstākļos un uzlabos dzīves kvalitāti. Pašlaik Eiropas pilsoņu prioritātes ir: Eiropas Savienības ekonomikas atveseļošanas plāns, energoefektivitātes palielināšana un enerģijas piegādes drošība.
Es mudinu Čehijas prezidentūru, neraugoties uz gaidāmajām Eiropas vēlēšanām, vai varbūt tieši šī iemesla dēļ, parādīt Eiropas pilsoņiem savu iztēles spēju, politisko gribu un, pirmkārt, apņēmību. Mēs kopā varam panākt vienošanos, lai direktīvu par ēku energoefektivitāti varētu pieņemt pirmajā lasījumā. Es apliecinu, ka gan Eiropas Parlaments, gan arī Eiropas Komisija ir gatavi jūs atbalstīt, lai direktīva par ēku energoefektivitāti kļūtu par vienu no Čehijas prezidentūras sasniegumiem.
Marios Matsakis
Priekšsēdētājas kundze, pēc pagātnes traumatiskās pieredzes ar krievu komunismu Čehijas Republika tagad nonākusi galējībās, cieši un padevīgi saistoties ar Ameriku. Priekšsēdētāj, to nepārprotami parādīja ne vien jūsu nostāja Gazas jautājumā un attieksme pret Lisabonas līgumu, bet arī jūsu valdības lēmums izvietot amerikāņu raķetes Čehijas teritorijā. Jūsu gatavība uzticīgi kalpot Vašingtonas administrācijai, maksājot par to ar draudiem mieram Eiropā, ir nepieņemama un rada aizdomas.
Jūsu valsts tagad ir ES, nevis ASV daļa, un jums jāraugās, lai jūsu valdība rīkotos atbilstīgi. Amerikas satelītvalstīm nav vietas mūsu Savienībā. Tāpēc jums jāizlemj: ES vai ASV? Jūs nevarat iegūt abas!
Mirosław Mariusz Piotrowski
- (PL) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāj, Čehijas prezidentūra ir pirmā daudzu gadu laikā, kas no dienas kārtības svītrojusi jau novecojušo anekdoti - Eiropas Savienības Konstitūciju, ko mēs pazīstam arī kā Lisabonas līgumu. Šī saprātīgā pieeja iedveš optimismu un izrāda cieņu demokrātijai un vienprātības principam.
Čehijas prezidentūra ir nolēmusi galveno uzmanību pievērst vissteidzamākajiem aktuālajiem jautājumiem, tostarp konfliktam Gazas joslā un enerģijas piegādes drošībai. Sākumā nebija plānots iesaistīties Krievijas un Ukrainas gāzes konfliktā, taču, kad tas sāka ietekmēt vairākas dalībvalstis, Topolánek kungs tajā nekavējoties iejaucās. Ir skaidrs, ka sešos mēnešos prezidentūra nesasniegs visus uzstādītos mērķus, taču jau no pirmajām divām nedēļām redzams, ka šīs prezidentūras darbība būs efektīva, par spīti ļaunajiem pareģojumiem Kasandras stilā, ko izteikuši daži šajā Parlamentā sēdošie politiķi. Delegācijas vārdā ...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Dimitar Stoyanov
(BG) Paldies, priekšsēdētājas kundze! Es dzirdēju, ka ar Čehijas prezidentūras atbalstu Briselē ir izstādīts tā saucamais mākslas darbs, kurā mana valsts, Bulgārija, attēlota kā tualete. Tas ir ārkārtīgi aizvainojoši un ir pretrunā ar Eiropas Savienības partnerības un savstarpējās cieņas tradīcijām. Tāpēc mēs pieprasām, lai Čehijas prezidentūra, kura šādā veidā faktiski uzdrīkstējusies aizvainot kādu dalībvalsti, šo gleznu nekavējoties aizvāktu. Šādu nodarījumu mēs nevaram pieļaut! Ja šo gleznu nekavējoties nenovāks, mēs ar kolēģiem aiziesim un pašrocīgi to noņemsim!
Mirek Topolánek
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Paldies, ka devāt man vārdu! Savu noslēguma runu es gribētu sākt ar pateicību jums visiem par paustajiem viedokļiem; tā bija ļoti sirsnīga sagaidīšana, kādu es nebiju gaidījis. Es gribētu arī piebilst, ka Čehijas prezidentūra un es pats Eiropas Padomes priekšsēdētāja amatā turpmāko sešu mēnešu laikā būsim tiešā saskarē ar Eiropas Komisiju un cieši sadarbosimies ar to. Šīs pirmās divas nedēļas parādīja, ka pastāvīgi un ļoti aktīvi kontakti katru dienu, ne vien ar José Manuel Barroso, bet arī ar visu Komisiju, nodrošināja kopējo rīcību tajos jautājumos, kas mums negaidīti bija jārisina šī gada sākumā. Es šeit runāju ne vien par mūsu sadarbību ar Eiropas Parlamentu, bet īpaši par mūsu sazināšanos ar Eiropas Komisiju laikā, kad mēs mēģinājām risināt šos ārkārtas jautājumus. Es gribu pateikties priekšsēdētājam J. M. Barroso.
Pirms ierašanās es zvērēju, ka nestāstīšu jokus. Taču vienu joku, par kuru manā zemē visi smietos, es izstāstīju, taču šeit tas izgāzās. Nu, nekas, es mēģināšu vēl, un varbūt, iespējams, pat vāciski to pārtulkos pareizi, un mēs viens otru sapratīsim.
Lisabonas līgums nevar būt lūgšana, ko nepārtraukti atkārto. Tam jābūt līdzeklim, nevis beigām. Tas ir līdzeklis, ar kura palīdzību uzlabot Eiropas Savienības darbību. Tas nekad nedrīkst būt piespiešanas jautājums. Katrai valstij ir savi līdzekļi un spēles noteikumi, ar kuriem panākt šī līguma ratifikāciju. Tas, ka es parakstīju līgumu, nenozīmē to, ka es ietekmēšu divu Čehijas parlamenta palātu lēmumu, jo tās ir neatkarīgas un izlems pašas. Tāpat mēs nedomājam ar piespiešanas metodi ietekmēt Īrijas iedzīvotāju lēmumu. Nekādā veidā nav iespējams uzspiest līguma spēkā esamību, lai gan es uzskatu, ka šajā brīdī mums ir vajadzīgs līgums un ka tas atvieglos Eiropas Savienības darbību. Tā ir mana noslēguma piezīme šajā jautājumā, un es pie tā vairs neatgriezīšos, jo es izklāstīju savu personisko nostāju.
Man patika godājamā deputāta T. Kirkhope citāts, un, lai raksturotu savas domas par pašreizējiem notikumiem, es pārfrāzēšu kādu citu W. Churchill citātu: "Turpmāk vairs nekādu krīžu, mans darba kalendārs ir pilns!” Manuprāt, tas, ko mēs esam pieredzējuši šo dažu pirmo nedēļu laikā, pierāda, ka mēs esam pareizi izvēlējušies savas prioritātes un ka mēs bijām labi sagatavojušies. Turklāt gāzes jautājumu mēs sākām risināt decembra vidū, Francijas prezidentūras laikā.
Es atvainojos visiem tiem godājamajiem Parlamenta locekļiem, uz kuru konkrētajiem jautājumiem es neatbildēšu; es mēģināšu mazliet apkopot šo diskusiju, un es mēģināšu izklāstīt drīzāk vispārēju pieeju šo konkrēto problēmu risināšanai.
Jautājums par cilvēku, narkotiku un bērnu kontrabandu, bērnu nolaupīšanu un līdzīgi jautājumi. Tiklīdz Parlaments ierosinās debates par brīvības un drošības līmeņiem, tā Čehijas Republika un mēs dedzīgi paātrināsim direktīvu, un visa Padomes lēmumu likumdošanas plāna pieņemšanas ietvaros cīnīsimies pret cilvēku kontrabandu. Es tikai vēlos teikt, ka mēs esam tam gatavi un gribam risināt katru šīs problēmas atsevišķo daļu.
Plašā diskusija par Nabuko gāzes cauruļvadu. Mums godīgi jāatzīst, ka Nabuko gāzesvads tikai tad būs alternatīva citiem tranzīta maršrutiem, ja tas nodrošinās arī alternatīvu piegādes avotu. Kā debatēs par Ukrainu diezgan skaidri pateica mans tautietis Josef Zieleniec - šī ir politiska un ģeopolitiska problēma, un es uzskatu, ka, ja mēs nedosim Ukrainai iespēju atrisināt savas iekšējās problēmas, ja mēs neierobežosim daudzo dalībnieku uzvedību gāzes tirgū - vai tās būtu atsevišķas personas, vai firmas - tad mēs varētu zaudēt Ukrainas proeiropeisko ievirzi, kas, protams, ir ģeopolitiska problēma. Mēs tikai aptuveni varam iedomāties, kādi ir šīs krīzes mērķi - varbūt tas ir vienīgi īslaicīgs cenu pieaugums, iespējams, daudz lielāks spiediens būvēt Nord Stream cauruļvadu, kas ir alternatīvs ziemeļu maršruts, bet varbūt tās mērķis patiešām ir apvaldīt Ukrainas eiropeiskās noslieces. Jebkurā gadījumā minētie faktori ir daļa no problēmas, kas nav tikai īstermiņa problēma un runa šeit nav tikai par enerģiju.
Ja man būtu jāatbild uz jautājumu, vai Eiropai jābūt liberālākai vai sociālistiskākai, es mēģinātu atbildēt ar vēl vienu joku un teiktu, ka es ierosinu kompromisu - Eiropai jābūt liberāli konservatīvai, taču tas patiešām ir mans pēdējais joks.
Ņemot vērā Čehijas Republikas uzsākto virzienu un eiro ieviešanu, 1. janvārī es paziņoju, ka Čehijas Republika šī gada 1. novembri pasludinās par pievienošanās datumu eiro zonai. Mana valdība ir pirmā valdība, kas atbildīs Māstrihtas kritērijiem. Es neuzskatu, ka tās ir ātrumsacīkstes. Es apsveicu savus slovāku kolēģus, un mēs nogaidīsim, lai redzētu, kā finanšu krīze ietekmēs atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem un kā tā iespaidos visu to noteikumu de facto izpildi, kas pārvalda eiro zonu. Es raizējos par to - un tas attiecas arī uz finanšu krīzes risināšanu - ka pašas ES pieņemto noteikumu mīkstināšana ir destruktīvs solis, un tāpēc, runājot par Eiropu, kas rīkojas saskaņā ar likumiem, mēs, protams, pieprasīsim atbilstību direktīvām par valsts atbalstu un konkurenci; un tas būs viens no kritērijiem, lai izvērtētu visus priekšlikumus attiecībā uz finanšu krīzes risinājumu. Noteikumus piemēro gan labos, gan sliktos laikos, un tie attiecas uz visiem. Ir jābūt absolūtai vienlīdzībai.
Tagad es komentēšu saukli: "Eiropa bez barjerām”. Jā, šim jēdzienam ir vismaz trīs nozīmes. Tā ir ekonomiskā nozīme, kas paredz starptautiskā tirgus barjeru nojaukšanu. Tā ir garīgā un psiholoģiskā nozīme, citiem vārdiem sakot, barjeru nojaukšana eiropiešu prātos, pēc kā, protams, tiecas nesen pievienojušās valstis. Un, visbeidzot, tas nozīmē ārējo barjeru nojaukšanu, izvairīšanos no protekcionisma, patiesu pasaules tirdzniecības liberalizāciju, kas ir viens no krīzes vadības līdzekļiem, pieprasījuma palielināšanu un Vašingtonas G20 sanāksmes rezultātu efektīvu īstenošanu.
Es vēlētos piebilst vēl kādu lietu, kas varbūt attiecas uz mani personīgi un kas jau ir nonākusi plašsaziņas līdzekļos. Václav Havel ir nopietni saslimis, un viņš atrodas slimnīcā. Viņš ir cilvēks, kas ne vien Čehijas Republikai simbolizē mūsu attīstības virzienu gan pirms, gan arī pēc novembra notikumiem - patiesībā viņš simbolizē dzelzs priekškara krišanu. Viņš bija pirmais čehu tautas pārstāvis, kurš uzrunāja Eiropas Parlamentu, un visu mūsu vārdā es gribētu viņam novēlēt drīzāku izveseļošanos.
Man ir dažas ļoti konkrētas atbildes vienam no mūsu godājamajiem sanāksmes dalībniekiem. Mani aizskāra Rouček kunga bažas par Čehijas valdību, un es varētu minēt vismaz desmit piemēru pēdējos piecpadsmit gados, kad Eiropas Savienības prezidentūras valstīm bija daudz iekšējo problēmu, tomēr savus prezidentūras pienākumus tās veica veiksmīgi. Beļģijā laikā, kad stājās spēkā Māstrihtas līgums, notika konstitucionālas pārmaiņas, kas nekādā mērā neietekmēja tās prezidentūru; Francijas prezidentūras laikā, kad paplašinājās Eiropas Savienība, un tai pievienojās Zviedrija, Somija un Austrija, Francija pārdzīvoja iekšēju politisko krīzi; Vācijas prezidentūras laikā, kad Gerhard Schröder saskārās ar milzīgām problēmām un O. Lafontaine pameta savu partiju, 1999. gadā stājās spēkā Amsterdamas līgums; Spānijas prezidentūras, ko vadīja José María Aznar, laikā ieviesa eiro, Īrijas prezidentūra arī bija veiksmīga, un es varētu minēt vēl daudzus citus piemērus. Neuztraucieties par Čehijas iekšpolitikas problēmām; tās neietekmēs Čehijas prezidentūru!
Par Kodolenerģētikas forumu: mums nevar būt debates par kodolenerģiju, kurās diskusijas zaļo, liberāļu, konservatīvo un pārējo starpā beigtos ar mākslīgi panāktu rezultātu. Sadarbībā ar Eiropas Komisiju rīkotajam Kodolenerģētikas forumam, kas notiks Bratislavā un Prāgā, jāievada jaunas debates par drošību, iespējām, riskiem un vajadzībām, un par visiem tiem jautājumiem, kas iepriekšējos gados patiesībā bija kļuvuši par aizliegtiem jautājumiem. Aizlieguma noņemšana šīm tēmām ir Slovākijas un Čehijas Kodolenerģētikas foruma patiesais mērķis. Nav noslēpums, kāda iemesla dēļ premjerministrs R. Fico apmeklē Maskavu un Ukrainu; Bulgārijas un Slovākijas problēmas ir ļoti sarežģītas, jo šīs valstis pilnībā ir atkarīgas no Ukrainas gāzes piegādēm. Bulgārija spēj uzglabāt tikai trešo daļu no tai nepieciešamā gāzes daudzuma, Slovākija jau tūkstošos uzņēmumu ir samazinājusi ražošanu, nedarbojas termoelektrostacija Nováky, un šī valsts pārdzīvo ārkārtīgi smagu krīzi. Es katru dienu sazinos ar Robert Fico un es atbalstu viņa misiju, lai gan es nedomāju, ka šobrīd tai būs veiksmīgs iznākums. Mums jābūt neatlaidīgākiem attiecībās ar šiem diviem spēles dalībniekiem - Ukrainu un Krieviju, Naftohaz un Gazprom. Turklāt es uzskatu, ka turpmākajai Eiropas Komisijas un arī Čehijas prezidentūras rīcībai jābūt daudz efektīvākai un noteiktākai. Mums jāmeklē līdzekļi, kas atrisinātu daudzās tehniskās problēmas. Nav iespējams neatsākt šīs piegādes pilnīgi nepiemērota iemesla dēļ (tehniskās gāzes izmantošana); un šajā ziņā mēs turpināsim rīkoties.
Mēs daudz runājām par Balkāniem un problēmām, kas saistītas ar šo reģionu, un šajā saistībā radās daudz jautājumu. Peterle kungam ļoti labi zināms, ka, lai nojauktu šķēršļus Horvātijas pievienošanās procesa gaitai, tad Slovēnijas un Horvātijas konfliktam jāatrod divpusējs risinājums. Tas nav Eiropas konflikts, lai gan tagad tas patiesībā sāk traucēt pievienošanās procesa sarunām. Šajā saistībā, iespējams, manas pārrunas ar diviem premjerministriem un diviem prezidentiem, kopā ar manu personīgo ieguldījumu šīs problēmas risināšanā, palīdzēs atrisināt Slovēnijas un Horvātijas robežu problēmas.
Es vēl daudz ko gribētu teikt, taču es nemēģināšu jūs aizkavēt vēl ilgāk. Es mēģināšu atbrīvot vietu nākamajiem darba kārtības jautājumiem. Noslēgumā es gribētu teikt, ka mēs augstu novērtējam iespēju piederēt šai valstu kopienai, kas balstās uz tām vērtībām un pamatnostādnēm, kas pēc 1989. gada novembra notikumiem atkal ir mūsu vērtības un mūsu mērķi. Mēs augstu vērtējam arī iespēju vadīt šo kopienu. Šis notikums ir tik vienreizējs, kādu mana paaudze, kurai 1989. gadā bija 33 gadi, vispār necerēja piedzīvot savas dzīves laikā. Mēs augstu vērtējam arī to, ka mēs varam atrisināt daudzas problēmas. Visaugstāk mēs vērtējam šeit notiekošās brīvās debates. Šī brīvība ļauj mums runāt par šīm problēmām, apmainoties ar daudziem un dažādiem viedokļiem, kas ir būtiski, lai atrisinātu šīs problēmas. Es jums viennozīmīgi varu paziņot, ka Tomas Garrigue Masaryk ir teicis, ka "demokrātija nozīmē diskusijas”. Es enerģiski sekošu pirmā Čehijas prezidenta pēdās; es esmu absolūti atvērts šai diskusijai. Es pateicos jums par jūsu uzmanību šodien un gaidu nākamo tikšanos ar jums.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs - Priekšsēdētājas kundze, šī bija ļoti interesanta diskusija, mani iedrošina problēmu kopējā izpratne un, vispārēji runājot, Čehijas prezidentūrai izrādītais atbalsts. Es vēlreiz atkārtoju, ka es vēlos, lai mēs kopā ar mūsu čehu draugiem strādātu lojāli, konstruktīvi un vislabāko nodomu vadīti. Viņu panākumi ir arī Eiropas panākumi.
Kā daži no jums jau uzsvēra, šis ir pēdējais prezidentūras termiņš pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Es domāju, ka ir ļoti svarīgi, lai šo mēnešu laikā mēs visi parādītu, kā visas mūsu iestādes strādā mūsu pilsoņu labklājības, veiksmes un solidaritātes labā.
Saziņa ir ļoti svarīga, un to nevar veikt Eiropas iestādes un dalībvalstis atsevišķi. Mums tas jādara visiem kopā, uzticamas partnerības garā; daudzi no turpmāko divu mēnešu notikumiem būs ļoti svarīgi Eiropas nākotnei, no tiem būs atkarīgs arī tas, vai mūsu iestādes cienīs visā Eiropā.
Es gribētu izmantot šo brīdi, lai atbildētu uz dažiem man uzdotajiem konkrētiem jautājumiem, sevišķi enerģijas jomā. Jā, mums nekavējoties jāpārskata Gāzes drošības direktīva. Komisija to teica pagājušā gada novembrī, kad tā iepazīstināja ar stratēģisko enerģētikas pārskatu, un mēs neatlaidīgi strādājam, lai Eiropas Parlamentam un Padomei iespējami drīzāk iesniegtu likumdošanas priekšlikumu. Jā, mums nepieciešams vairāk solidarizēties un nepieciešama straujāka attīstība Eiropas enerģijas piegādes drošības ziņā. Šim jautājumam bija veltīta galvenā uzmanība mūsu nesen iesniegtajā stratēģiskajā enerģētikas pārskatā.
Es gribētu vēlreiz izmantot šo brīdi, lai visām dalībvalstīm un Eiropas iestādēm lūgtu daudz aktīvāk strādāt ar Eiropas enerģētikas solidaritātes mehānismu izveidi. Jā, mums vajag arī paātrināt ieguldījumus enerģētikas infrastruktūrās, starpsavienojumu būvē un energoefektivitātes veicināšanā. Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi saņemt šiem mērķiem piešķirtos EUR 5 miljardus Kopienas budžeta līdzekļu.
Es aicinu Parlamentu un Čehijas prezidentūru iespējami drīzāk to praktiski īstenot. Jā, ja mēs no šīs krīzes vēlamies iziet spēcīgāki, tad ekonomikas atveseļošana jāsavieno ar saprātīgu, videi draudzīgu ekonomikas izaugsmi. Lai paātrinātu struktūrfondu līdzekļu izmantošanu šiem mērķiem, mēs esam iesnieguši priekšlikumus apspriešanai. Šie finanšu līdzekļi ir nepieciešami energoefektivitātes veicināšanai un enerģētikas starpsavienojumu izveidei, un lai saskaņotu valstu atbalsta programmas, mēs valstu centienus šajā virzienā pakārtosim Eiropas Padomes secinājumiem.
Ļaujiet man arī teikt, ka, lai pārvarētu šo ekonomikas krīzi un atgrieztu Eiropu uz ilgtspējīgas attīstības ceļa, būs arī nepieciešams ievērot Kopienas iespēju vienlīdzības likumus. Eiropai jāturpina atvieglot gan vīriešu, gan sieviešu iesaistīšanās ekonomikas procesos, kā arī jāpalīdz saskaņot ģimenes dzīvi ar profesionālo darbību.
Mazliet arī par Lisabonas līgumu, ko minēja daudzi no jums: pašlaik mums vairāk nekā jebkad ir vajadzīgs šis līgums, ko ratificētu visas dalībvalstis. Jā, mums jāciena visu valstu ratifikācijas procesi, bet, ja valdība valsts vārdā paraksta līgumu, tad to var uzskatīt par svinīgu solījumu, ka šis līgums stāsies spēkā.
(Aplausi)
Daudzi no jums runāja par Čehijas prezidentūru un par to, cik nozīmīga tā ir. Kā daži no jums - H. Nassauer un E. Brok - teica, tas, ka mums ir Čehijas prezidentūra, pats par sevi jau ir ļoti svarīgs notikums. Pirmo reizi kāda no bijušajām Varšavas līguma valstīm ir uzņēmusies atbildību vadīt Eiropas Padomi. Iedomājieties, kāds sasniegums ir tas, ka 20 gadu pēc dzelzs priekškara krišanas Eiropas Padomi vada Čehijas Republika, un šo atbildību dala premjerministrs M. Topolánek un premjerministra vietnieks A. Vondra. Es pilnībā paļaujos uz to, ko jūs esat nolēmuši paveikt.
Ļaujiet man ar jums dalīties pieredzē, kāda man bija pagājušajā gadā Portugāles prezidentūras laikā. Mēs kopā ar Portugāles premjerministru J. Socrates bijām Zittau pilsētā, kas atrodas uz Čehijas Republikas, Polijas un Vācijas robežas, un es redzēju, ko šajā brīdī izjuta premjerministrs M. Topolánek. Šo robežu, kas kādreiz Eiropā mūs atdalīja vienu no otra, šo robežu starp divām Eiropas pusēm, tagad brīvi var šķērsot ikviens eiropietis, kas dzīvo šajās valstīs. Tas bija nozīmīgs brīdis, un tas ir milzīgs sasniegums, ar ko mums vajadzētu lepoties. Tāpēc es patiešām uzskatu, ka ir svarīgi aizstāvēt mūsu vērtības, lai šīs prezidentūras laiks būtu veiksmīgs.
Daži no jums teica, ka Čehijas Republikai ir svarīgi gūt panākumus, jo tā ir maza valsts. Es atvainojos, bet Čehijas Republika nav maza valsts, pat Eiropas mērogā. Patiesībā dažreiz tas ir mazvērtības komplekss, kas dažas mūsu dalībvalstis liek uzskatīt par mazām. Ļaujiet man jums teikt, kā teica Paul-Henri Spaak - viens no mūsu Eiropas projekta dibinātājiem - ka Eiropas Savienībā vairs nav mazu un lielu valstu, un, ja vēlaties, neviena no tām nav liela: problēma ir tāda, ka dažas to vēl nav pamanījušas.
Patiesībā, ja mēs raugāmies uz pārējo pasaules daļu - kad mēs redzam Amerikas varenību aizsardzības un tehnoloģiju ziņā; kad mēs redzam Krievijas ģeogrāfiski milzīgi plašo teritoriju; kad mēs redzam Ķīnas un Indijas demogrāfisko apjomu - vai mēs varam apgalvot, ka Eiropā ir lielas valstis?
Eiropā vairs nav lielu valstu. Visas ir vienlīdz cienījamas. Eiropas Komisijai visas dalībvalstis ir vienlīdz cienījamas, taču, ja mēs gribam kļūt lieli pasaulē, Eiropas Savienībai jābūt spēcīgai. Mums jāsadarbojas, mums jāizmanto visu mūsu iestāžu līdzekļi; ja mēs šādi sadarbosimies, mēs padarīsim pasauli labāku. Tādēļ mums ir vajadzīgs Lisabonas līgums. Tādēļ mums ir vajadzīgs kopējs mērķis. Tādēļ mums ir vajadzīgas spēcīgas iestādes. Es vēlu Čehijas prezidentūrai visu to labāko!
(Ilgstoši aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana sekos.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Gerard Batten  
rakstiski - Daži no mums jau pievēršas jautājumiem, kas prezidentam V. Klaus būs jārisina februārī. Cik atspirdzinoši būs dzirdēt kādu, kas ir pietiekami inteliģents un godīgs, lai apšaubītu ideoloģiski iesīkstējušos uzskatus attiecībā uz vēl ciešāku Eiropas Savienību un klimata pārmaiņām.
Prezidentam V. Klaus bija pilnīga taisnība, kad viņš salīdzināja Eiropas Savienību ar bijušo Padomju Savienību. Mans draugs, varonīgais padomju disidents Vladimir Bukovsky, par Eiropas Savienību teica: "Es esmu dzīvojis jūsu nākotnē, bet tā cieta neveiksmi”. Bukovsky kungam ir pilnīga taisnība - ES ir komunisma maigākais paveids.
Mēs varam vienīgi cerēt, ka Čehijas prezidentūra pret dižo Eiropas projektu izturēsies mazliet skeptiskāk nekā dažas iepriekšējās prezidentūras. Vismaz kaut ko Čehijas prezidentūra var darīt: aizkavēt Lisabonas līguma ratifikāciju, vismaz nogaidīt līdz Īrijas otrā referenduma iznākumam. Ja īri vēlreiz balsos pret neveiksmīgo konstitūciju, tad čehi varēs atzīt šīs valsts - vienīgās ES valsts, kura ļāvusi rīkot referendumu - iedzīvotāju demokrātisko lēmumu un apturēt līgumu, apturot tā ratifikācijas procesu. Cerēsim, ka prezidents V. Klaus ir vīrs, kas to varēs izdarīt.
Alessandro Battilocchio  
rakstiski. - (IT) Paldies, priekšsēdētājas kundze! Es Čehijas Republikai sirsnīgi novēlu panākumus darbā. Šīs prezidentūras termiņa sākumā zīmes nepareģoja neko labu: pamatīgais eiroskepticisms, kas vēl nesen vadīja Čehijas rīcību daudzos jautājumos (piemēram, atteikšanās noteikt Lisabonas līguma ratifikācijas termiņu), pat optimistiem nesniedz mierinājumu. Arī Padomes priekšsēdētāja paziņojums attiecībā uz notikumiem Gazas joslā parādīja, ka viņš nejūt, kā šādās situācijās jārīkojas: šādu nostāju vajadzētu saskaņot ar pārējām 26 dalībvalstīm. Turklāt atteikšanās tikties ar Sociāldemokrātu grupu Eiropas Parlamentā ir ļoti negatīvs rādītājs: nekad vēl līdz šim tā nav noticis, ka Padomes priekšsēdētājs nav atradis laiku, lai aprunātos ar lielu Eiropas Parlamenta politisko grupu. Priekšsēdētājas kundze, mēs ceram uz negaidītu efektīvu, autoritatīvu rīcību: tādā gadījumā pēc sešiem mēnešiem mēs būsim inteliģenti, godīgi, lai to pienācīgi novērtētu.
Ilda Figueiredo  
rakstiski. - (PT) Čehijas prezidentūra izvirza trīs prioritātes: ekonomiku, enerģētikas politiku un starptautiskās attiecības. Tādējādi Čehijas prezidentūras programma, ar ko mēs iepazināmies, saskanēja ar mums jau zināmajiem virzieniem, taču tai piemita dažas īpatnības, sevišķi attiecībā uz Lisabonas līguma ratifikāciju. Čehijas premjerministrs apstiprināja, ka jāciena Īrijas pilsoņu suverenitāte. Viņš pat atzina, ka, ja Čehijas Republikā būtu noticis referendums, varbūt tā iznākums būtu bijis tāds pats kā Īrijā, piekrītot tam, ka Līguma projektu varētu noraidīt.
Saistībā ar Krievijas un Ukrainas gāzes krīzi viņš atzina, ka būtu jāvaino abas valstis, uzsverot šo valstu rīcības ekonomiskos, stratēģiskos un politiskos iemeslus, un viņš atbalstīja lielāku Eiropas Savienības iejaukšanos, taču viņš īpaši nesteidzās nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem.
Attiecībā uz sociāli ekonomiskajiem jautājumiem viņš neierosināja neko jaunu, kas nozīmē neoliberālās nostājas saglabāšanu, darba laika direktīvas priekšlikumu noraidīšanu Eiropas Parlamentā, Stabilitātes un izaugsmes paktu un neoliberālu Lisabonas stratēģiju, viņš ignorēja ekonomikas krīzi un tās nopietnās sociālās sekas.
Mums žēl, ka patiesībā viņš neko nepateica attiecībā uz Izraēlas nepārtrauktajiem kara noziegumiem pret Palestīnu.
Genowefa Grabowska  
rakstiski. - (PL) Čehijas prezidentūra savu darbu ir uzsākusi visai Eiropai grūtā brīdī. Eiropas piecdesmit sešu gadu ilgajā vēsturē šīs finanšu un enerģijas krīzes un ekonomikas lejupslīde ir vissmagākās. Un to visu vēl papildina jūnijā paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas un jaunākais militārais konflikts Gazas joslā. Personīgi es nožēloju, ka čehiem nav šim darbam piemērotu līdzekļu. Es nožēloju, ka nav stājies spēkā Lisabonas Līgums - ES reformu līgums.
Tieši tāpēc mums nav kopējās ārpolitikas: nav lēmumu pieņemšanas sistēmas, un dalībvalstīm nav obligāti jāievēro enerģētikas solidaritātes princips. Un prezidenta Vaclav Klaus savādais, ja ne naidīgais, viedoklis attiecībā uz klimata pārmaiņām, ES reformu un eiro prasa no viņa milzīgi daudz atbilžu. Tāpēc es aicinu Čehijas valdību un premjerministru Mirek Topolánek iespējami drīzāk atsaukt V. Klaus publiskos paziņojumus ES lietās. Tas ir gan viņa paša labā, gan arī mūsu visu kopējās interesēs.
Čehijas "trīs E” prioritātes - Ekonomika, enerģētikas politika un starptautiskās attiecības - īsumā apkopo Eiropas vajadzības. Tāpēc es ticu, ka piepildīsies K. Schwarzenberg solījums, ka čehi būtiski "pavirzīs uz priekšu Eiropas lietas” un ka viņi "nebūs starp nesekmīgajiem”. Es no mūsu dienvidu kaimiņiem visas sirds novēlu veiksmīgu prezidentūras termiņu!
Gábor Harangozó  
rakstiski. - Lai apturētu pašreizējo ekonomikas lejupslīdi, Ekonomikas atveseļošanas plāns, par ko vienojās decembrī, ir galvenais solis pareizajā virzienā. Tagad ir jāraugās, lai strauji un efektīvi īstenotu šī plāna konkrētos punktus. Eiropas Savienībai šajā saistībā vajadzētu palielināt savus centienus, lai atvieglotu piekļuvi pieejamajiem resursiem. Tāpēc mums - vienlaikus atjaunojot uzticību mūsu finanšu tirgiem - īpaši jāuzlabo un jāvienkāršo pasākumi, kas paātrinātu struktūrfondu un kohēzijas fondu īstenošanu. Kohēzijas politika ir Eiropas Savienības solidaritātes svarīgākais instruments, protams, tai ir ļoti svarīga loma šāda mēroga globālās krīzes seku likvidēšanā. Turklāt ļaujiet man citu jaunās Čehijas prezidentūras prioritāšu starpā apsveikt vēlmi līdztekus Komisijas paziņojumam ierosināt diskusijas par jēdziena "mazāk labvēlīgie apgabali” jaunu definīciju. Šo apgabalu precīzāka noteikšana noteikti palīdzēs labāk apzināt to vajadzības un paātrināt to attīstības iespējas, un tādējādi visa Eiropas Savienība darbosies saskaņā ar sociālās, teritoriālās un ekonomiskās konverģences mērķiem. Lai izvairītos no krīzes negatīvajām sekām ne vien ekonomikā, bet arī mūsu pilsoņiem, galvenokārt neaizsargātākajiem, mums noteikti jāturpina mūsu centieni.
Mieczysław Edmund Janowski  
rakstiski. - (PL) Es vēlētos pateikties Padomes priekšsēdētājam Mirek Topolánek par Čehijas prezidentūras izvirzītajām prioritātēm. Trīs "E” - Ekonomiku, enerģētikas politiku un Eiropu pasaulē, kas veidos Kopienas prezidentūras pamatnostādnes, papildu apdraudēs neplānoti ārēji notikumi: Gaza un gāze.
Gazas konflikta problēma ir politiska mēroga problēma. Tomēr tagad tas ir kļuvis tik militarizēts, ka priekšplānā jāizvirzās humānās palīdzības jautājumiem. Tur mirst cilvēki! Iet bojā ne vien Hamas militāristi, kas uzsāka šo militāro konfliktu, bet arī nevainīgi bērni, sievietes un vīrieši. ES kopā ar ANO jādara viss iespējamais, lai atrisinātu šo asiņaino konfliktu. Ebreji un palestīnieši var mierīgi dzīvot plecu pie pleca. Lūdzu, nelokāmi turpiniet savus centienus šī mērķa sasniegšanai!
Gāzes krīze radīja zaudējumus vairākām Eiropas valstīm. Divu uzņēmumu, viena Krievijas un otra - Ukrainas, konflikts strauji ir pārtapis divu valstu konfliktā. Tagad tā rezultātā ārkārtīgi cieš daudzu valstu iedzīvotāji, šīm valstīm enerģijas piegādi pārtrauca skarbas ziemas vidū. Šis konflikts nodarīja arī ievērojamus zaudējumus ekonomikai, jo gāzi izmanto arī ražošanā. Tāpēc beidzot ir jāizveido ES mēroga naftas un gāzes sistēma, kas izmantotu dažādus avotus. Mums nekavējoties jāmeklē jauni enerģijas avoti un jāizmanto mūsdienīgas ogļu gazificēšanas metodes. Polija sper soļus šajā virzienā.
Es mūsu čehu draugiem sirsnīgi novēlu veiksmi ES mērķu sasniegšanā.
Magda Kósáné Kovács  
Čehijas prezidentūra uzskata, ka atrodas sarežģītā situācijā. Ir grūti pirmo reizi pārņemt varas grožus no prezidentūras, kas labi zināma kā viena no Eiropas lokomotīvēm un jau vairākas reizes vadījusi Eiropas Savienības kuģi. Viņi ir sarežģītā situācijā, jo finanšu krīzes radītās sekas tikai tagad sāk izpausties visā Eiropā. Un šī situācija ir sarežģīta, jo viņiem jācīnās ne vien ar galējiem eiroskeptiķiem Parlamentā, bet arī ar augsta ranga politiķiem savā zemē.
Tomēr liekas, ka Čehijas prezidentūras programma būs tāda, kas mēģinās noturēt Eiropas Savienību labā līdzsvarā. Tās cēlais mērķis "Eiropa bez robežām” priekšplānā izvirza ne vien ekonomikas krīzes risināšanas problēmu, bet arī problēmu, kā efektīvi apstiprināt ES ilgtermiņa principus. Čehijas Republika ir pirmā Austrumeiropas un Centrāleiropas reģiona valsts, kas apvieno visas jauno ES dalībvalstu kopējās raksturīgākās īpašības. Tātad, Čehijas Republikas programma mēģina proporcionāli paust jauno dalībvalstu prasības.
Mēs priecājamies, ka Čehijas prezidentūra paredzējusi ekonomikas krīzi risināt galvenokārt ar starptautiskā darba spēka attīstību un vertikālās mobilitātes veicināšanu.
Tajā pašā laikā es īpaši gribētu pievērst prezidentūras uzmanību mazattīstīto reģionu un romu minoritātes stāvokļa uzlabošanai. Patiesībā tās ir Eiropas mēroga sociālās un ekonomiskās problēmas, kas pārvar robežas.
Turklāt imigrantu darbaspēka izmantošanas, ES iedzīvotāju novecošanās un šo apstākļu radīto sociālo spriedzi ilgtermiņā var risināt, attīstot starptautisko darbaspēku, ko pārstāv cilvēki, kuri savu vājo zināšanu un prasmju dēļ nav konkurētspējīgi.
Iosif Matula  
rakstiski. - (RO) Es gribu apsveikt Čehijas Republiku ar Eiropas Savienības prezidentūras termiņa uzsākšanu. Es gribētu arī atzinīgi vērtēt apstākli, ka bija iespējams izstrādāt 18 mēnešu programmu, kas ir Francijas, bijušās Eiropas Savienības prezidentūras valsts, un Zviedrijas, kas pārņems ES prezidentūru šī gada otrajā pusē, sadarbības procesa daļa.
Uzdevumi, kas šai prezidentūrai bija jārisina jau sava darbības termiņa sākumā, piemēram, karš Gazas joslā, Krievijas gāzes piegādes pārtraukums, nemaz nerunājot par globālo ekonomikas krīzi, apstiprināja to, ka Čehijas Republikas izvirzītās prioritātes ir pilnīgi pareizas.
No trim Čehijas prezidentūras prioritātēm - Ekonomika, enerģētikas politika un Eiropas Savienība pasaulē - es gribētu runāt par enerģētiku. Personiski es domāju, ka Eiropai nepieciešama vienota enerģētikas politika, lai varētu izvairīties no pārmērīgas atkarības no viena reģiona resursiem.
Šajā saistībā es atbalstu nepieciešamību veidot attiecības ar jauniem piegādātājiem, kā arī to, ka ir svarīgi ieguldīt līdzekļus jaunu netradicionālu enerģijas ražošanas tehnoloģiju izstrādē. Mums jāuzlabo transporta infrastruktūra un jāvelta pienācīga uzmanība Nabuko gāzes cauruļvada maršruta būvei. Es uzskatu arī, ka ir ļoti svarīgi saīsināt tādu projektu īstenošanas procedūras, kuru mērķis ir atrast alternatīvus un netradicionālus enerģijas avotus.
Mary Lou McDonald  
rakstiski. - Eiropas Padomes atteikšanās noteikt termiņu reālu problēmu atrisināšanai, slēpjoties aiz Īrijas pateiktā "nē” Lisabonas līgumam, iespējams novedīs pie tā, ka Īrija vēlreiz pateiks - "nē”.
Pieņemot, ka otrreizējs balsojums "pret” ir reāli iespējams, Čehijas prezidentūra mēģina sagatavoties iespējamībai, ka Lisabonas līgums varētu nestāties spēkā. Tā mēģina sagatavot "plānu B”, lai saskaņā ar Nicas līguma nosacījumiem izvēlētos jaunu komisiju. Ierosinātā ideja, ka jāizveido Komisija ar 26 komisāriem un vēl arī Eiropas ārpolitikas un drošības politikas augstie pārstāvji no visām 27 dalībvalstīm, ir tikai viena no iespējām, kā šo jautājumu varētu atrisināt.
Cilvēki visā ES atzīst, ka Lisabonas līgums nav tāds brīnumlīdzeklis, kā to pasniedz daudzi tā dedzīgākie aizstāvji. Gluži otrādi: tas varētu padziļināt mūsu ekonomiskās un sociālās problēmas.
Čehijas prezidentūras reakcija uz krīzi Gazas joslā ir ļoti tālu no vajadzīgās. ES vajadzīga saskaņota rīcība, lai aizstāvētu aplenkto palestīniešu tiesības un mēģinātu apturēt asinsizliešanu.
Rareş-Lucian Niculescu  
rakstiski. - (RO) Čehijas Republika, kas 2009. gada 1. janvārī pārņēma Eiropas Savienības Padomes prezidentūru, kopā ar citām valstīm, kas 2004. gadā un vēlāk pievienojās ES, saskaras ar problēmām, ko rada milzīga daudzuma dzīvojamo ēku bīstamais stāvoklis siltumizolācijas dēļ.
Mums jāpatur prātā nozīmīgais enerģijas ietaupījums un apkures izmaksu samazināšana pilsoņiem, ko varētu sasniegt, atjaunojot šo ēku apkures sistēmas, kā arī jāatceras struktūrfondu un kohēzijas fonda ierobežotās iespējas izmantot to līdzekļus ieguldījumiem šajā jomā. Tādēļ Padomes Čehijas prezidentūrai šis jautājums jāiekļauj savu prioritāšu skaitā.
Otrkārt, ņemot vērā Eiropas apcietināšanas orderi, Čehijas Republika saskaņā ar pamatlēmuma 32. pantu ir sagatavojusi paziņojumu par to, ka tā izpildīs nodošanas procedūras tikai attiecībā uz "noziegumiem, kas izdarīti pēc 2004. gada 1. novembra”. Līdzīgus normatīvos noteikumus piemēro arī citās Eiropas valstīs. Šādi gadījumi mazina pilsoņu ticību Eiropas kriminālnoziegumu apkarošanas politikas efektivitātei. Čehijas Republikai Padomes prezidentūras laikā ir dota laba iespēja pārskatīt šos paziņojumus.
Athanasios Pafilis  
rakstiski. - (EL) Čehijas premjerministra un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja paziņojumi un Eiropas Parlamenta debates par Čehijas prezidentūras ES programmu kopumā turpina iepriekšējo prezidentūru piekopto plašām tautas masām nedraudzīgo, vienoto politiku. Tie vēsta, ka kapitāla uzbrukumi darbaļaudīm, vienkāršajiem ļaudīm, turpināsies. Nostiprināsies ES imperiālistiskā loma, Čehijas prezidentūra centīgi to pierādīja jau stājoties amatā, kad ar pilnīgu ASV atbalstu un saskaņā ar US/NATO/EE "Jauno Tuvo Austrumu” plānu atbalstīja Izraēlas krimināli imperiālistisko iebrukumu Gazas joslā un padarīja likumīgu Palestīnas iedzīvotāju barbarisko slepkavošanu.
Čehijas prezidentūras programma vēsta, ka ES turpinās pastiprināt plašām tautas masām nedraudzīgo uzbrukumu, lai kapitālistiskās sistēmas krīzes sekas pārnestu uz strādnieku šķiras un nabadzīgo iedzīvotāju pleciem, pieaugs ES agresivitāte pret cilvēkiem un imperiālistiskā iejaukšanās, un ES palielinās savas militārās spējas, lai varētu iejaukties notikumos visā pasaulē.
Cilvēkiem uz ES agresiju jāatbild ar pretuzbrukumu. Cilvēkiem virzība uz priekšu nozīmē pretestību, nepaklausību un ES reakcionārās politikas pārtraukšanu, izlaušanos no pašas ES.
Maria Petre  
Savas runas sākumā es gribētu vēlreiz ierosināt ideju, par ko es runāju pirmdien plenārsēdes atklāšanā. Jūs uzsākat prezidentūru tādā brīdī, kas mums visiem ir īpaši nozīmīgs. Šogad paies 20 gadi kopš dzelzs priekškara krišanas. Es pirmdien teicu, ka šie 20 gadi mums, bet jo īpaši tiem miljoniem pilsoņu, kas mūs šeit deleģējuši, bija gan gaidīšanas, gan pieņemšanas laiks. Varbūt mums tas bija normāli, ka mēs nespējām ātrāk atbrīvoties no šo 50 gadu sloga, kas atdalīja mūs no pārējās Eiropas.
Es vēlējos iejaukties un apsveikt jūs ar to, ka jūs savā programmā esat iekļāvuši trešo prioritāti - "Eiropa pasaulē”, bet īpaši ar to, ka Austrumu partnerība ir jūsu prioritāte. Abu mūsu valstu - Rumānijas un Čehijas Republikas - vēsturē ir divas kopējas iezīmes: 1968. gads un Prāgas pavasaris, kas mums, rumāņiem, kas bija pakļauti viscietsirdīgākajai komunisma diktatūrai, nozīmēja gaismas staru tumsā, kas mūs vadīja ceļā uz brīvību.
Kā Parlamenta deputāte no Rumānijas es gribētu jums lūgt piešķirt Austrumu partnerībai piemērotāku, konkrētāku saturu. Šajā reģionā ir miljoniem pilsoņu, kuriem no jauna nepieciešams modināt šo cerību, tuvākajos mēnešos vēlreiz simboliski piedzīvojot Prāgas pavasara notikumus. Mēs abi spējam pilnībā saprast šīs gaidīšanas nozīmi.
Czesław Adam Siekierski  
rakstiski. - (PL) Mums priekšā ir seši mēneši kad Čehijas prezidentūra vadīs Eiropas Savienību. Jau tagad ir skaidrs, ka šīs prezidentūras termiņš nebūs viegls. Iepriekšējās divas nedēļas, kad mums vajadzēja risināt divas galvenās krīzes, parādīja, ka Eiropas Savienības veiksmīga vadība nenozīmē tikai labi sagatavotas programmas, bet galvenokārt tā nozīmē spēju ātri un pienācīgi reaģēt sarežģītu problēmu gadījumos. Tas jāatceras katrai dalībvalstij, kas gatavojas pārņemt ES prezidentūru.
Čehu prezidentūra seko aiz ļoti dinamiskās un vērienīgās Francijas prezidentūras. Es neticu, ka abām nav nekā kopīga. Tomēr es uzskatu, ka čehu iestādes ir labi sagatavotas šim darbam, un Čehijas Republikas prezidentūra būs piemērs tam, ka pat maza valsts, kas nesen pievienojusies Kopienai, spēj nodrošināt piemērotu vadību. Un pat politiskā nevienprātība valsts līmenī to neapturēs.
Es gribu aicināt prezidentūru veltīt vairāk uzmanības ikdienas problēmām. Plaša mēroga vērienīgi plāni ir svarīgi un nepieciešami, bet ļoti bieži tie ir tālu no vienkāršo pilsoņu uztveres. Un ir svarīgi, lai šobrīd, Parlamenta vēlēšanu priekšvakarā, Eiropas Savienības iedzīvotāji sajustu, ka Kopiena ir radīta tās pilsoņu dēļ, ka tā pastāv tādēļ, lai uzlabotu viņu ikdienas dzīvi. Tātad, varenas vīzijas! Jā, bet, raugoties caur ikdienas dzīves prizmu.
Es vēlu jums veiksmi!
Petya Stavreva  
Čehijas Republika ir pārņēmusi ES vadības grožus brīdī, kad Eiropas saskaras ar problēmām, ko izraisījusi globālā finanšu krīze, Krievijas gāzes piegādes pārtraukums un konflikts Gazas joslā.
Es uzskatu, ka Čehijas prezidentūras vērienīgajā programmā izvirzītos mērķus varēs sasniegt, ja Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija cieši sadarbosies. Eiropai jāturpina ieņemt aktīvu nostāju visos jautājumos, kas ir ES pilsoņu darba kārtībā. Pašlaik vissvarīgākais jautājums ir energoapgādes drošības jautājums, un ir jāaktivizē visu dalībvalstu centieni. Krievijas gāzes piegādes pārtraukums Eiropas patērētājiem apstākļos, kad gaisa temperatūra bija zem nulle grādiem un kas paralizēja Eiropu, paplašina enerģijas neatkarības jēdzienu. Šī krīzes situācija piespiež samazināt dalībvalstu atkarību no Krievijas gāzes piegādēm un meklēt alternatīvus risinājumus.
Vienotās Eiropas pilsoņi no Čehijas prezidentūras sagaida aktīvu nostāju un iesaistīšanos šīs problēmas risināšanā, kas jau sen ir pārsniegusi Krievijas un Ukrainas tirdzniecības konfliktu.
Vēlu prezidentūrai vislielākos panākumus!
Theodor Dumitru Stolojan  
Es atzinīgi vērtēju apstākli, ka Čehijas prezidentūra enerģētikas politikas jautājumu ir iekļāvusi prioritāšu sarakstā.
Pagājušās nedēļas nevēlamie notikumi saistībā ar dabasgāzes piegādes drošību attiecīgajām dalībvalstīm vēlreiz pierādīja Eiropas enerģētikas politikas nepieciešamību, kas jāīsteno ar konkrētu Eiropas projektu palīdzību, ar Eiropas finanšu līdzekļu atbalstu. ES dabasgāzes iekšējais tirgus tikai tad var normāli darboties, ja attīstīs dabasgāzes, kā arī sašķidrinātās gāzes uzglabāšanas iespējas un paātrinās Nabuko gāzes cauruļvada projekta īstenošanu.
Margie Sudre  
rakstiski. - (FR) Es novēlu visu to labāko Čehijas Republikas valdībai, kas Eiropas Savienību vada jutīgā brīdī, kad šajā valstī ir sarežģīta politiskā situācija un starptautiskie apstākļi ir sevišķi satraucoši.
Čehijas prezidentūrai jābūt apņēmīgai un dinamiskai, kāda iepriekšējos sešos mēnešos bija Nicolas Sarkozy vadītā prezidentūra, lai tā enerģiski strādātu ar karadarbības izbeigšanu Gazas joslā un saglabātu stingru politisku virzību, saskaņā ar sagatavošanas darba programmas projektu, kas izstrādāts sadarbībā ar Franciju un Zviedriju un kas Padomes vadībā būs veiksmīga.
Lai ekonomiskās krīzes apstākļos saglabātu rūpniecības nozari, konkurētspēju un darba vietas Eiropā, nekavējoties jāpiemēro saskaņotais atveseļošanas plāns, ko pieņēma visas 27 dalībvalstis. Eiropai ir ļoti nozīmīga loma krīzes risināšanā, un Čehijas prezidentūrai jāpalīdz to pierādīt.
Es atzinīgi vērtēju Čehijas premjerministra apņemšanos līdz prezidentūras termiņa beigām savā valstī ratificēt Lisabonas līgumu. Līdztekus ekonomikas, diplomātijas un institucionālajai krīzei, kuras novājina Eiropu, pēdējā ir vienīgā, kuras iznākums ir atkarīgs tikai no pašiem Eiropas iedzīvotājiem. Lai nodrošinātu mūsu līdzpilsoņu nākotnes izredzes, Čehijas prezidentūrai jāļauj Eiropas Savienībai gūt šos panākumus.
