Īslandes 2010. gada progresa ziņojums
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par Īslandes 2010. gada progresa ziņojumu.
Enikő Győri
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es ļoti augstu vērtēju Eiropas Parlamenta aktīvo iesaistīšanos paplašināšanās procesā un tā konstruktīvo dalību vispārējās debatēs par paplašināšanos un, protams, it īpaši par Īslandes pievienošanos. Tā kā Eiropas Savienības paplašināšanās ir viena no sekmīgākajām Savienības politikām ES vēsturē, tā ir viena no mūsu prezidentūras svarīgākajām prioritātēm.
2010. gada 17. jūnijā Eiropas Padome vienbalsīgi nolēma piešķirt Īslandei kandidātvalsts statusu. Pievienošanās konferences ar Īslandi pirmā sanāksme ministru līmenī notika 2010. gada 27. jūlijā, bet 2010. gada novembrī tika uzsākta pārbaudes procedūra, kas noris, kā plānots. Nākamā pievienošanās konference ministru līmenī ir paredzēta 27. jūnijā; tādējādi mums būs iespēja izvērtēt sasniegtos rezultātus un, cerams, atvērt pēc iespējas vairāk nodaļu.
Ir vairākas īpaši svarīgas jomas, kuras es vēlētos sevišķi uzsvērt. Arī Parlamenta rezolūcijas projektā šie jautājumi ir minēti. Komisija 2010. gada ziņojumā par sasniegtajiem rezultātiem secināja, ka Īslande ir izpildījusi politiskos kritērijus dalībai ES un, kaut arī to ir smagi skārusi ekonomikas un finanšu krīze, Īslande ir pienācīgi sagatavojusies ieviest vajadzīgos pasākumus, lai apmierinātu prasības dalībai ES. 2010. gada 14. decembrī Padome savos secinājumos atgādināja, ka Īslandes demokrātijai ir ilga labas darbības vēsture, spēcīgas institūcijas un ciešas saiknes ar ES. Turklāt tika secināts, ka Īslandes vispārējā sagatavotība ir pietiekama, lai pieņemtu un piemērotu ES acquis, sevišķi tādēļ, ka Īslande ir Eiropas Ekonomiskās zonas dalībvalsts un Šengenas līguma puse. Īslandi var uzskatīt par funkcionālu tirgus ekonomiku, un tā var vidējā termiņā atgūt spēju turēties pretī vienotā tirgus konkurences spiedienam un tirgus spēkiem.
Padome atgādināja, ka sarunu mērķis ir panākt, lai Īslande pilnīgi pieņemtu un piemērotu ES acquis. Sarunu gaitu noteiks tas, vai Īslande izpildīs visas saistības saskaņā ar EEZ līgumu, ņemot vērā arī Eiropas Padomes 2010. gada 17. jūnija secinājumus, kā arī sasniegtie rezultāti citu Komisijas atzinumā minēto trūkumu novēršanā. Tajā pašā laikā Padome atgādināja, ka, no vienas puses, kamēr noris pievienošanās sarunas, EEZ līgums būs Īslandes un ES līguma pamats un ka, no otras puses, pēdējo divu gadu laikā Īslande ir bijusi aktīva un konstruktīva partnere gan šajā ziņā, gan saistībā ar Šengenas zonu. Turklāt valsts ir guvusi labus panākumus, piemērojot ES acquis, kas tiek pilnveidots. Tādēļ Padome mudināja Īslandi turpināt šo praksi.
Eiropas Parlamenta rezolūcijas projekts visaptveroši ataino gūtos rezultātus un veicamos uzdevumus. Attiecībā uz pēdējo es vēlētos vērst jūsu uzmanību uz mūsu kopējo uzdevumu, tas ir, vajadzību pēc atbilstošas un padziļinātas komunikācijas ar sabiedrību - gan īslandiešiem, gan ES iedzīvotājiem. Ņemot vērā iepriekšminēto, es vēlētos vēlreiz uzsvērt, ka vēl ir daudz kas jāpaveic, tostarp, Ungārijas prezidentūras laikā. Runājot par prezidentvalsti, mēs, protams, paļaujamies uz visām dalībvalstīm, Komisiju un, protams, Eiropas Parlamentu, lai atbalstītu Īslandi šajos centienos. Svarīgi saglabāt darba tempu un šajā pusgadā pēc iespējas sekmēt sarunu virzību.
Esmu pārliecināta, ka Īslandes pievienošanās var kļūt par veiksmes stāstu. Tas var stimulēt visu paplašināšanās politiku un veicināt tās sekmes. Ungārijas prezidentūras devīze un mērķis ir spēcīga Eiropa. Šī mērķa īstenošanu sekmē viss Īslandes pievienošanās procesā panāktais progress.
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, šodienas debates par Īslandi un tās pievienošanās procesa turpmākajiem posmiem ir ļoti piemērotas.
Es vēlētos pateikties Parlamentam par tā atbalstu Īslandes dalībai un apsveikt referentu Preda kungu ar kvalitatīvo ziņojumu. Apspriestā rezolūcija ir lietderīgs devums šajā procesā: tā nodod Īslandei pareizo vēstījumu pareizajā laikā.
Pašlaik tiek veikts izvērtējums par Īslandes atbilstību acquis - pārbaudes procedūra. Kopš 2010. gada novembra ir pārrunātas 24 nodaļas un ir notikušas 23 divpusējās pārbaudes sanāksmes, kurās runāts par zivsaimniecību, lauksaimniecību, vidi, reģionālo politiku un finanšu pakalpojumiem.
Pārbaudes procedūra ir svarīgs tehnisks process, un sanāksmēs jau ir noteikti jutīgi jautājumi un problēmas galvenajās jomās, piemēram, lauksaimniecībā, vidē un zivsaimniecībā. Šis sarunu posms tiks pabeigts līdz 2011. gada jūnijam.
Varu apstiprināt, ka faktisko sarunu sākums ir paredzēts Ungārijas prezidentūras termiņa beigās un dažas nodaļas tiks atvērtas pievienošanās konferencē, kas plānota 2011. gada 27. jūnijā. Šis ir ambiciozs, taču īstenojams grafiks, un visas puses ir apņēmušās turpināt virzību.
Komisija ir gatava ņemt vērā Īslandes īpatnības un gaidas pašreizējā pieejā pievienošanās sarunām un pilnīgi aizsargāt Savienības principus un noteikumus. Tāpēc mēs tiecamies strādāt atvērti un konstruktīvi, lai rastu abām pusēm pieņemamus risinājumus, tā paužot augsto sadarbības līmeni starp Eiropas Savienību un Īslandes varas iestādēm. Tāpat kā jebkurā līdz šim notikušajā pievienošanās procesā, paredzams, ka tas ne vienmēr būs viegls uzdevums, bet mēs uzskatām, ka ar Īslandi ir uzsākta sekmīga sadarbība.
Attiecībā uz Icesave, kā minēts jūsu rezolūcijā, Komisija atzinīgi vērtētu šī jautājuma ātru atrisināšanu, kas būtu visu iesaistīto pušu interesēs.
Runājot par ekonomiku, Īslandes banku sektora un fiskālā konsolidācija SVF programmas ietvaros ir bijusi iespaidīga. Tiek īstenota pielāgošanas programma, un valdība ir gatava turpmākai konsolidācijai. Ekonomikas atlabšanu veicinās palielināta parādu restrukturizācija. Turklāt valdība strādā pie stratēģijas pakāpeniskai kapitāla kontroles atcelšanai. Tas uzlabos uzņēmējdarbības klimatu.
Ļaujiet man īsi pieminēt atbalsta pasākumus, kas tiek ieviesti saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA). Lai atbalstītu administratīvo kapacitāti un sagatavotu Īslandi struktūrfondu pārvaldībai, nākamajiem trīs gadiem ir nodrošināti kopējie indikatīvie līdzekļi EUR 28 miljonu apmērā.
Panākts labs progress 2011. gada valsts IPA programmas noformēšanā, kā arī uzsāktas vairākas konkrētas darbības Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas programmas (TAIEX) ietvaros.
Es pilnīgi piekrītu jūsu uzskatam, ka ir vajadzīgas uz faktiem pamatotas sabiedriskas debates par pievienošanos ES. Tām var būt izšķiroša nozīme, lai paaugstinātu izpratni par Eiropas Savienības politiku un darbībām, un tās var palīdzēt kliedēt mītus. Turklāt es atzinīgi vērtēju to, ka Īslandes varas iestādes ir uzsākušas intensīvu komunikāciju.
Uzmundrinoši ir tas, ka pēdējā gada laikā ir ievērojami palielinājies sabiedriskās domas atbalsts ES: gan attiecībā uz atbalstu pievienošanās procesa turpināšanai, gan attiecībā uz attieksmi pret dalību ES un tās tēlu.
Komisija palielina savas informatīvās un komunikatīvās darbības, lai sekmētu informētas publiskās debates. Eiropas Savienības delegācija Reikjavikā ir pilnīgi gatava darbam un aktīvi iesaistās komunikācijā, kā arī tiek plānota ES informācijas centra izveide.
Tā kā pārbaudes periods ir gandrīz noslēdzies, es ļoti gaidu, kad tiks atvērtas dažādas nodaļas sarunās ar Īslandi.
Cristian Dan Preda
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos izteikt atzinību par Komisijas un Padomes klātbūtni sēžu zālē, kā arī par auglīgo sadarbību, kāda mums līdz šim bijusi ar šīm institūcijām, tostarp, rezolūcijas projekta izstrādē.
Tāpat kā pirms deviņiem mēnešiem, kad paziņojām par Īslandes pieteikumu pievienoties Eiropas Savienībai, esam nolēmuši ziņojumā pievērsties četriem galvenajiem punktiem.
1. Politiskie kritēriji. Šajā ziņā Īslande izceļas ar spēcīgu demokrātijas tradīciju. Turklāt es uzskatu, ka mums atzinīgi jāvērtē pēdējos mēnešos panāktais progress attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarības stiprināšanu, likvidējot tieslietu ministra dominējošās pilnvaras iecelt tiesnešus un palielinot tiesnešu neatkarību. Taču šie pasākumi jāīsteno stingri.
2. Ekonomiskie kritēriji. Būdama Eiropas Ekonomiskās zonas locekle, Īslande jau pilda lielu daļu dalībvalsts saistību. Es atzinīgi vērtēju vienošanos par Icesave tiesību aktiem. Es ceru, ka īslandieši, kā rāda aptaujas, nolems atbalstīt to pēc trim dienām paredzētajā referendumā un līdz ar to šis divpusējais strīds nebūs jāiztirzā sarunās par pievienošanos ES.
3. Arī reģionālā sadarbība ir svarīgs faktors. Īslandes pievienošanās ES sniedz Savienībai unikālu iespēju nostiprināt savas pozīcijas Arktikā un it īpaši Arktikas Padomē.
Visbeidzot, tomēr ne mazāk svarīgi - sabiedriskajai domai ir liela nozīme, lai pievienošanās procesa noslēgums būtu veiksmīgs. Ņemot to vērā, es uzskatu, ka jāatbalsta Reikjavikas iestāžu iniciatīva uzsākt publiskas debates un apspriešanu ar visām projektā iesaistītajām pusēm. Tas ir svarīgi, jo sabiedriskās domas aptaujas liecina, ka īslandieši atbalsta pievienošanās sarunu turpināšanu.
David-Maria Sassoli
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, rītdienas balsojums ir viens no posmiem, kas drīz ļaus Īslandei pievienoties Eiropas Savienībai.
Kā teica Preda kungs, Īslande ir ievērojami progresējusi. Es minēšu dažus piemērus: tiesnešu neatkarības stiprināšana, īpaša izmeklēšanas komisija, lai noskaidrotu un analizētu procesus, kas izraisīja Īslandes banku sistēmas sabrukumu, vienotas Eiropas Savienības un Īslandes parlamentārās komitejas izveide, situācija saistībā ar pievienošanos eiro zonai, padziļināta kompetence atjaunojamo energoresursu sektorā.
Sarežģītais Icesave jautājums paliek atklāts, un sestdien notiks referendums, kas liks īslandiešiem doties uz vēlēšanu iecirkņiem. Kaut arī referenduma iznākums ir diskutējams, es uzskatu, ka tam ir ļoti liela demokrātiska vērtība, jo referendums vairo īslandiešu atbildības sajūtu un vairāk iesaista viņus šajā delikātajā sarunu posmā. Kaut arī pirmais referendums nedeva pozitīvu rezultātu, Īslandes valdība ir cītīgi strādājusi, lai izveidotu plašu koalīciju, kas spēj iedzīvotājiem izskaidrot iemeslus, kāpēc Īslande ir apņēmusies atlīdzināt AK un Nīderlandes ciestos zaudējumus.
Eiropai šajā laikā vajadzētu izrādīt pacietību un cieņu un neizdarīt pārmērīgu spiedienu, kas varētu Īslandes sabiedrībā izraisīt noslēgtību un likt tai ieņemt pašaizsardzības pozīcijas.
Attiecībā uz zivsaimniecību un lauksaimniecību es uzskatu, ka Eiropai un Īslandei jārod labākais risinājums, lai apmierinātu Līgumā noteiktos kritērijus un pasargātu Īslandes ekonomiku, ekosistēmas un valsts īpatnības.
Īslandes pievienošanās Eiropas Savienībai nozīmēs Eiropas virzību tuvāk Ziemeļpolam, kā arī ievērojamu pozitīvu ietekmi uz politiku, ekonomiku, vidi un zinātni. Ir skaidrs, ka pievienošanās Eiropas Savienībai arī pēc sešdesmit gadiem ir vilinoša iespēja.
Pat the Cope Gallagher
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es priecājos no komisāra uzzināt, ka pagājušā gada novembrī uzsāktā pievienošanās nodaļu pārbaudes procedūra saistībā ar Īslandi drīz tiks pabeigta.
Protams, Īslandei kā EEZ dalībvalstij ir liela priekšrocība, jo tā jau ir pieņēmusi ievērojamu daļu acquis. Turklāt esmu priecīgs bilst, ka saskaņā ar sabiedriskās domas aptaujām Īslandē 65 % iedzīvotāju vēlas, lai sarunas tiktu turpinātas. Es izmantošu savu JPC priekšsēdētāja stāvokli, lai pārliecinātu īslandiešus neieņemt aizsargpozīcijas, kamēr nav precīzi zināms, kas tieši tiek piedāvāts šogad turpmāk.
Otrā ES un Īslandes vienotās parlamentārās komitejas sanāksme notiks Reikjavikā 26. un 27. aprīlī. Komiteja tika izveidota pagājušajā gadā, un es patiesi ticu, ka tas ir svarīgs forums dialogam un sadarbībai starp ES un Īslandes parlamentu.
Man jāsaka, ka esmu vīlies, ka marta sākumā piekrastes valstis Oslo nepanāca vienošanos. Ir ļoti svarīgi panākt vienošanos. Nav iespējams starp četrām piekrastes valstīm nozvejot miljons tonnas makreļu, ja tiek apgalvots, ka zinātniski ieteicama ir tikai puse šī daudzuma.
Indrek Tarand
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vienmēr, kad maza valsts vēlas pievienoties, tā ES izraisa lielas galvassāpes, un Īslandes galvassāpes, kā zināms, ir zivsaimniecība, vide un viss cits, ko minēja komisārs. Tomēr mums ir zāles, un šajā sēžu zālē varētu paust pretimnākošāku attieksmi, jo pret mazām valstīm jāizturas uzmanīgi.
Es vienmēr apbrīnoju Tannock kunga principiālo, politisko pieeju acquis un tam, ko Īslande dara vai nedara. Taču šoreiz mana grupa un es nepiekrītam grozījumu radikālajam tonim, un tādēļ mēs ļoti lūdzam līdz rītdienai rast kompromisu ar referentu. Es jau iztēlojos sešus papildu krēslus Parlamentā un papildu kabīni tulkiem.
Charles Tannock
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ECR grupa pilnīgi atbalsta Īslandes pievienošanos Eiropas Savienībai, lai gan lēmums referendumā jāpieņem tikai īslandiešiem.
Īslande ir maza, stabila un pārtikusi demokrātija, kā arī NATO un Eiropas Padomes dibinātājvalsts. Īslandes ekonomika ir ļoti atkarīga no zvejniecības; piedzīvojusi katastrofu finanšu pakalpojumu sektorā, Īslande, ja tā pievienosies ES, iespējams, lūgs ievērojamu koncesiju, lai aizsargātu zivsaimniecības uzņēmumus. Tad, cerams, AK un citām dalībvalstīm tiktu dota ideāla iespēja pieprasīt turpmāku un plašāku strīdīgās kopējās zivsaimniecības politikas reformu.
Attiecībā uz vaļu medniecību es par to neatvainojos. Man nepatīk nedz vēršu cīņas, nedz gaiļu cīņas, taču, tici vai nē, tās ir atļautas dažās ES daļās, pamatojot to ar valsts kultūru, tāpēc, ja Īslande pievienosies ES un uzstās, tad, manuprāt, vaļu medības būs jāatļauj, lai aizsargātu šo nozari.
Visbeidzot, Īslandei jāapņemas atmaksāt nauda, ko tā ir parādā AK un Nīderlandei pēc Icesave sabrukuma. Ja Īslandē gaidāmajā referendumā rezultāts šajā jautājumā būs negatīvs, tas var ievērojami mazināt AK valdības atbalstu.
David Campbell Bannerman
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Lielbritānijā pirmo aprīļa dienu sauc par Muļķu dienu, un cilvēki labprāt viens otru izjoko. Tāpēc, kad kāds ziņo, ka Īslande plāno nākamgad pievienoties ES, es domāju - aprīļa joks! Realitātē aptaujas liecina, ka 64 % īslandiešu vēlas saglabāt neatkarību, bet tikai 24 % vēlas turpināt pievienošanās procesu dalībai ES, un 60 % Īslandes uzņēmumu ir pret to.
Tiek arī apgalvots, ka Īslande vēlas eiro drošību. Aprīļa joks! Pat Portugāles bankas pašlaik atsakās pirkt Portugāles obligācijas.
Īslande neatdos savus bagātos zvejniecības apgabalus, kas nodrošina 40 % valsts eksporta, lai pievienotos katastrofālajai kopīgajai zivsaimniecības politikai, un neatteiksies no Īslandes parlamenta, kas ir vairāk nekā tūkstoš gadu vecs un saņēmis UNESCO demokrātijas balvu.
Pat ņemot vērā banku sektora krīzes sekas, Īslandei, tāpat kā Lielbritānijai labāk atrasties ārpusē. Nekādas muļķošanās!
Priekšsēdētājs
Mani mazliet samulsināja aprīļa Muļķu diena, Campbell Bannerman kungs. Šodien ir 6. aprīlis, es tikko pārbaudīju, taču pieļauju, ka jūs varat par Muļķu dienu pasludināt jebkuru dienu.
Nick Griffin
Priekšsēdētāja kungs, kā jau šeit ierasts, debatēm ir mazs sakars ar realitāti un pilnīgi nekāds ar demokrātiju.
Lielākā daļa šeit runā tā, it kā Īslande jau būtu ierauta eiro melnajā caurumā. Taču tas nav vēstījums, ko sūta īslandieši. Pašreizējās sabiedriskās domas aptaujas parāda, ka to, kas vēlas saglabāt neatkarību, ir gandrīz divreiz vairāk nekā eirofīlu un dzimtenes nodevēju eiro vārdā. Septiņdesmit pieci procenti īslandiešu prātīgi neuzticas ES. Vienīgā Īslandes partija, kas atbalsta dalību, sabiedriskās domas aptaujās ir noslīdējusi no 30 % līdz 18 %.
Tā ir visā Eiropā. Politiskā elite tiecas pēc aizvien ciešākas savienības un federālas impērijas, bet tauta vēlas brīvību un neatkarību. Šādas neatbilstības ir revolūcijas augsne. Apsveiciet sevi ar pievienošanās progresu, cik jums tīk, bet gaidāmais finansiālais krahs valstīs, kas iespiestas jūsu eiro trako kreklā, dārgi izmaksās mums visiem un būs liktenīgs jūsu utopijai. Beidzot Īslande un jūsu "aveņu reihā” iestigušās valstis būs brīvas.
Alf Svensson
(SV) Priekšsēdētāja kungs, Īslande ir maza valsts iedzīvotāju skaita ziņā (aptuveni 300 000), taču tā ir liela nācija. Es vēlos uzsvērt šeit minēto. Īslandei ir demokrātijas tradīcijas, tai ir iespaidīga kultūra, turklāt tā spēja sniegt sociālu drošību ilgi pirms tam, kad to spēja citas valstis. Skaidrs, ka, runājot par 2008. gada ekonomikas ekscesiem, mēs varam nonākt strupceļā, taču šādi ekscesi ir bijuši vairākās valstīs, ne tikai mazajā Īslandē. Skaidrs, ka, ja mazu valsti, kurā dzīvo 300 000 cilvēku, ietekmē neierobežota tirgus ekonomika, pārvaldē nepastāv inerces spēki. Par to nevajadzētu aizmirst, runājot par salu valsti, kas atrodas Arktikas reģionā.
Es arī labi saprotu, ka īslandiešus interesē zvejniecība. Tā ir nozare, kas ļāvusi paaudžu paaudzēm apdzīvot salu. Runājot par mazu valsti, jāuzmanās, lai neuzņemtos tādu kā lielā brāļa lomu. Dabiski, ka Īslande ir pakļauta ES rūpīgai pārbaudei, un es vēlētos teikt, ka Īslande ar to tiek galā labāk, nekā tiktu daudzas pašreizējās dalībvalstis, ja būtu pakļautas tik stingrai pārbaudei, kādai pašlaik ir pakļauta Īslande. To sacīdams, nedomāju, ka tas ir nepareizi. Turklāt uzskatu, ka, ja Īslande pievienosies, Norvēģijai būs vieglāk tuvoties ES un beidzot kļūt par dalībvalsti. Īslande būtu laipni jāuzņem. Tā iedvesīs dzīvību Eiropas Savienībā, un tas noteikti nav upuris.
Catherine Stihler
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties referentam. Konkrētais rezolūcijas priekšlikums ir godīgs, un tajā ir apskatīti galvenie progresa ziņojuma aspekti. Progresa ziņojumā ir apspriestas 33 nodaļas, un Īslande ātri virzās, lai atbilstu kritērijiem dalībai ES. Svarīgi, ka priekšlikumā ir atsauce uz ziņojumu par īpašu izmeklēšanas komiteju saistībā ar Īslandes banku sistēmas sabrukumu. Atzinīgi vērtējams tas, ka krīzes vaininieki saņems pēc nopelniem. Varbūt ES un dalībvalstis varētu sekot Īslandes saprātīgajai pieejai. Tomēr ir divi jautājumi, ko es vēlos šovakar iztirzāt: Icesave un makreles. Nedēļas beigās paredzētais referendums, cerams, noslēgs šo sāgu.
Tomēr es biju vīlusies, ka bija vajadzīgs otrs referendums pēc saspringtajām otrreizējām sarunām un Altinga, Īslandes parlamenta, apstiprinājuma. Runājot par makrelēm, vienpusējs kvotu palielinājums bez apspriešanas un tā radītās sekas kaimiņu flotēm bija tuvredzīgs lēmums. Lai pievienošanās sarunas būtu sekmīgas, jāatrisina zivsaimniecības jautājumi.
Visbeidzot, es gribu vēlēt veiksmi vienotās Parlamentārās komitejas, ko vada Pat the Cope Gallagher, otrajā sanāksmē Reikjavikā 26. un 27. aprīlī.
Struan Stevenson
Priekšsēdētāja kungs, es priecājos dzirdēt, ka jaunākajās sabiedriskās domas aptaujās lielākā daļa īslandiešu apgalvo, ka nevēlas pievienoties ES, jo, godīgi runājot, kādēļ mēs vēlamies, lai viņi pievienojas? Ko tieši viņi dos mūsu Eiropas klubam? Viņu ekonomika ir sabrukusi, bankas nav maksātspējīgas, viņu vulkāns uz deviņām dienām slēdza mūsu gaisa telpu (pieņemu, ka, ja tas notiktu atkal, mums vajadzētu par to maksāt) un tagad viņi laupa mūsu makreļu krājumus.
2005. gadā Īslande nozvejoja 367 tonnas Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas makreļu. Šogad viņi plāno nozvejot 150 000 tonnu. Par cik labu zivsaimniecības pārvaldību - ilgtspējīgu pārvaldību - jūs to saucat? Viņi vienmēr lepojas ar savu ilgtspējīgo zivsaimniecību un smejas par mūsu izmantoto kopējo zivsaimniecības politiku. Tas ir gandrīz noziedzīgi. Tā ir teju nelegāla zvejniecība, un mums nekādā ziņā nevajadzētu aicināt viņus pievienoties ES.
Alain Cadec
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, atļaujiet man sākt ar ierasto refrēnu: Parlamentam ir tikai viena rezidence - Strasbūra.
Kā zināms, Zivsaimniecības komiteja raizējas par makreļu jautājumu. Mani sevišķi uztrauc nesenās neveiksmīgās sarunas starp Eiropas Savienību, Īslandi un Farēru salām. Vairāk nekā desmit gadus makreļu kvota ir piešķirta, izmantojot fiksētu sadales "atslēgu”, kas pamatota ar katras piekrastes valsts vēsturisko nozveju.
Kopš 2010. gada Īslande pieprasa jaunas, daudz lielākas kvotas, atsaucoties uz makreļu hipotētisku ģeogrāfisku pārdali, ko izraisa klimata izmaiņas. Tāpēc Īslande pēkšņi, kā Stevenson kungs tikko teica, palielināja savas nozvejas kvotas no 2000 tonnu līdz 130 000 tonnu 2010. gadā. Dāmas un kungi, tas ir par vairāk nekā 6500 %.
Šis lēmums nav akceptējams, jo tas ir pieņemts vienpusēji un soda ES zvejniekus. Turklāt Īslandes pievienošanās sarunu kontekstā tas raida ļoti negatīvu signālu. Mēs nevaram akceptēt šo vienpusējo lēmumu. Mēs vēlētos sagaidīt Īslandes un Eiropas Savienības konflikta ātru atrisinājumu. Īslandei jāpielāgojas mūsu kopējai zivsaimniecības politikai, nevis tā jāmaina par labu Īslandei. Manuprāt, uzspiežot mums šos nepieņemamos noteikumus, Īslande spēlē bīstamu spēli. Īslandei jāiesniedz reālistiskāks priekšlikums. Beigu beigās - neviens nevēlas pieredzēt pārmērīgu nozveju vai makreļu krājumu iznīcināšanu, kas kaitētu visām pusēm. Es mudinu Īslandi būt atbildīgākai un elastīgākai sarunās, kā arī parādīt lielāku pārredzamību diskusijās.
Jan Kozłowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sirsnīgi apsveikt Īslandi ar kandidātvalsts statusa iegūšanu. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Īslandes sagatavošanās Eiropas Savienības prasību izpildei kopumā noris labi un saskaņā ar grafiku. Tomēr nevajadzētu aizmirst, ka viens no priekšnosacījumiem jebkuras valsts uzņemšanai Eiropas Savienībā ir skaidri pausta vēlme no valdības un sabiedrības puses. Tāpēс es domāju, ka, lai gūtu sabiedrības atbalstu Īslandes dalībai Eiropas Savienībā, ļoti būtiska ir efektīva sabiedrības informēšanas stratēģija. Polijas pieredze rāda, ka šajā gadījumā būtiska nozīme var būt ne tikai daudziem valdības pasākumiem, bet arī valsts plašsaziņas līdzekļiem, vietējām nevalstiskajām organizācijām un starptautiskai sadarbībai reģionālā un vietējā līmenī.
Petru Constantin Luhan
(RO) Priekšsēdētāja kungs, kā novēroju, pagājušajā gadā piedaloties Eiropas Parlamenta delegācijas oficiālajā vizītē, Īslande ir veikusi milzīgus ieguldījumus izglītībā, pētniecībā un attīstībā. Es apsveicu Īslandes varas iestādes par Lisabonas stratēģijai izrādīto atbalstu un iesaistīšanos tajā, tostarp, pieņemot Īslandes 2020. gada stratēģiju, kurā uzsvērta šo jomu nozīme un aprakstīti turpmāko gadu mērķi.
Es domāju, ka pievienošanās Eiropas Savienībai sniegs labumu visām iesaistītajām pusēm. Īslande iegūs ekonomisku un monetāru stabilitāti, bet Eiropas Savienība kļūs ietekmīgāka Arktikas reģionā, kā arī tādās jomās kā atjaunojamie energoresursi un klimata pārmaiņas.
Es esmu stingri pārliecināts, ka sevišķi svarīgi ir uzlabot dialogu ar pilsonisko sabiedrību, kā arī starp Eiropas Savienību un Īslandi. Mans vienkāršais ieteikums īslandiešiem būtu - pirms pieņemt nostāju, nogaidīt līdz sarunu galīgajam rezultātam.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs patiesi varam sevi apsveikt. Īslandiešu vēlme pievienoties liecina, ka ES aizvien ir vilinoša perspektīva. Stabilitāte, pārticība un drošība, kas izriet no Eiropas integrācijas, ir tik sekmīgi sasniegta, ka pat valsts ar tik augstu dzīves līmeni kā Īslande vēlas pievienoties mums. Protams, sava nozīme tajā var būt arī Īslandes ekonomikas krīzei.
Tomēr Īslandes dalība ES var nebūt pati par sevi saprotama. Vai mēs esam pienācīgi apsvēruši, kāda būtu Īslandes pievienotā vērtība Eiropai? Praktiski Īslande jau savu likumdošanu ir pārcēlusi uz Briseli, bet aizsardzības spēkus - uz NATO. Iedzīvotāju skaita ziņā tā būtu mazākā valsts ES.
No otras puses, tas varbūt skan ironiski, ka, salīdzinot ar iepriekšējām paplašināšanām, Īslande kā pārtikusi kandidātvalsts patiesībā būtu atbildusi ES dalības nosacījumiem. Es ceru uz aktīvu un pilnīgi atklātu diskusiju par Īslandes dalību ES.
Katarína Neveďalová
(SK) Priekšsēdētāja kungs, izvērtējot Īslandes progresa ziņojumu, jāņem vērā daudzi aspekti. Īslande ir pilnīgi funkcionējoša demokrātija un valsts, kas izpilda visus paredzētos cilvēktiesību standartus. Īslande ir Eiropas Brīvās tirdzniecības zonas daļa un tādējādi daudzās šajā darba kārtībā ietvertajās jomās ir savietojama ar acquis. Salīdzinājumā ar citām kandidātvalstīm tas Īslandi izvirza vadībā.
Kaut arī Īslandei ir funkcionējoša tirgus ekonomika, viena no tās lielākajām problēmām ir finanšu sektora krīze. Sadalītais banku sektors un valsts parāds, kas sasniedz 90 % no IKP, ir satraucoši. Situācija, iespējams, uzlabojas, taču ļoti lēnām. Samazināta inflācija ir pozitīvs pavērsiens, taču, manuprāt, tajā pašā laikā pieaug bezdarbs.
Es atzinīgi vērtēju Īslandes lēmumu stiprināt tiesu iestāžu neatkarību saistībā ar tiesnešu aizvietošanu. Es personiski uzskatu, ka Īslandes progress izglītībā un kultūrā ir liels panākums. Salīdzinot ar ES, standarti ir ļoti augsti, tāpēc valsts piedalās mūžizglītības programmās "Jaunatne rīcībā" un "Erasmus Mundus". Es piekrītu arī Komisijas secinājumiem, ka Īslande ir stabila demokrātija ar spēcīgām institūcijām.
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, šodienas debates ir izrādījušās produktīvas, jo ir noteikts, kā Īslandei jārīkojas, lai nodrošinātu pozitīvu pievienošanās sarunu iznākumu.
Kā teikts šodien apspriestajā rezolūcijas projektā un pagājušā gada novembra Komisijas progresa ziņojumā, Īslande ir pievienošanās saistību izpildes beigu posmā un ir daudz sasniegusi, taču tai jādara vairāk attiecībā uz vairākām skaidri definētām problēmām.
Daži no jums minēja makreles. Kaut arī šī problēma galvenokārt attiecas uz iesaistīto piekrastes valstu veikto makreļu krājumu pārvaldību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, ļaujiet teikt, ka mēs esam vīlušies par to, ka pēdējās apspriedēs netika panākts progress. Attiecībā uz atbilstošajām daļām starp pusēm saglabājas būtiskas viedokļu atšķirības, sevišķi starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, no vienas puses, un Farēru salām un Īslandi, no otras puses. Šī resursa ilgtspēja ir svarīga mūsu zivsaimniecības nozarei, un Komisija turpinās meklēt visus iespējamos līdzekļus, lai sadarbībā ar piekrastes valstīm rastu godīgu risinājumu attiecībā uz makreļu krājumiem.
Īslande tagad ir nonākusi izšķirošā posmā, kad progresa temps dalībai ES ir atkarīgs no valsts apņēmības. Esmu pārliecināts, ka ar mūsu vienoto atbalstu un, galvenais, ar iedzīvotāju iesaistīšanos un atbalstu Īslande spēs panākt reālu progresu virzībā uz Eiropas Savienību.
Enikő Győri
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, paldies par debatēm. Jūs esat norādījuši uz diezgan daudzām problēmām, kuras, esmu pārliecināta, Padome pienācīgi izskatīs pievienošanās sarunās, un mēs spēsim pievērst maksimālu uzmanību to atrisināšanai. Es vēlos informēt, ka plānoju apmeklēt Īslandes un ES asociācijas padomes sanāksmi aprīļa beigās, un ticu, ka attiecībā uz šiem jautājumiem saņemsim informāciju tieši no Īslandes varas iestādēm. Nekad nav bijis šaubu, ka vissarežģītākā situācija ir lauksaimniecībā, bet it īpaši zivsaimniecībā vai Icesave gadījumā. Tomēr domāju, ka Komisija risinās šos jautājumus ļoti pārredzami.
Turklāt pievienošanās sarunu gaitā dalībvalstis tiks pienācīgi informētas par šiem jautājumiem. Nobeigumā vēlos izteikt vēl vienu domu: ļoti priecājos, ka debašu laikā neviens runātājs neapšaubīja to, ka Īslandē ir ideāli funkcionējoša demokrātiski institucionāla sistēma un politiskā kultūra - mēs visi to atzīstam. Esmu pārliecināta, ka īslandieši pieņems ļoti atbildīgu lēmumu par to, vai pievienoties Eiropas Savienībai vai nē. Paļausimies uz viņiem - tas ir viņu uzdevums. Mūsu uzdevums ir veicināt pievienošanos, un, ja viņi izlems par labu tai, mēs viņus atbilstoši sveiksim. Paldies, priekšsēdētāja kungs!
Priekšsēdētājs
Noslēdzot debates, esmu saņēmis rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 110. panta 2. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks rīt plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Monika Flašíková Beňová
Kopš Eiropas integrācijas sākuma Īslande nav nopietni apsvērusi pilnīgu dalību ES, iesniedzot pieteikumu pievienoties 2009. gadā, pēc finanšu sektora sabrukuma. Neraugoties uz to, valsts ir spējusi izpildīt Eiropas standartus, kā arī daudzās jomās izpildīt vajadzīgos noteikumus sekmīgai integrācijai pašreizējo 27 ES valstu vidū. Progresu ievērojami sekmējusi dalība Eiropas Ekonomiskajā zonā un Šengenas zonā. Kaut arī Īslande ir spējusi īstenot lielu daļu Eiropas tiesību aktu, faktisko pievienošanās procedūru var sarežģīt, piemēram, ekonomikas vai zivsaimniecības politika. Tā ataino pusi Īslandes eksporta, veidojot 10 % no IKP. Par vēl vienu potenciālu šķērsli Īslandes dalībai var uzskatīt neatrisināto strīdu starp Īslandi un Nīderlandi un Lielbritāniju. Iesaistītās puses turpina meklēt atbilstošu veidu, kā atlīdzināt nīderlandiešiem un britiem, kuri zaudēja savus iekrājumus Īslandes banku sabrukuma dēļ. Zināmā mērā par negatīvu faktoru var uzskatīt arī to, ka liela daļa īslandiešu sevišķi neatbalsta dalību ES, kaut arī pievienošanās sarunām ir ievērojams iedzīvotāju atbalsts. Tāpēc Īslandes valdībai vajadzētu uzsākt pasākumus, lai informētu iedzīvotājus par to, ko valstij nozīmēs dalība Eiropas institūcijās un kādi būs no tās izrietošie ieguvumi iedzīvotāju ikdienā.
Jolanta Emilia Hibner
Kā zināms, Īslande uzsāka pievienošanās sarunas 2010. gada jūlijā. Kopš sākuma Īslande ir bijusi priviliģētā situācijā, jo ir Eiropas Ekonomiskās zonas dalībvalsts. Īslandes progress attiecībā uz dalību ES ir acīmredzams. Pievienošanās perspektīva tiek uztverta pozitīvi, taču vēl ir daži strīdīgi jautājumi, piemēram, vaļu medības, kas ES ir aizliegtas, Īslandes vēlme aizsargāt savu zivsaimniecības un lauksaimniecības tirgu un strīds par Icesave. Turpmākais progress ir būtisks, galvenokārt zivsaimniecības, lauksaimniecības un lauku attīstības jomās. Svarīgi panākt vienošanos jautājumā par nozvejas kvotām. Mums jāuzsver nepieciešamība saskaņot Īslandes zivsaimniecības tiesību aktus ar ES iekšējā tirgus principiem. Neaizmirsīsim, ka Īslande ir valsts, kurā ekonomika lielā mērā ir balstīta uz zivsaimniecību. Tādēļ pēc Īslandes pievienošanās ES tā vēlētos saglabāt zināmu kontroli pār zivsaimniecības pārvaldību savā ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā. Mums jāpievērš uzmanība arī nopietnajām domstarpībām vaļu medību jautājumā. Vaļu medību aizliegums ir ES tiesību kopuma daļa, kas jāpieņem visām jaunajām dalībvalstīm. Jāpiemin arī neseno sabiedriskās domas aptauju rezultāti, kas parādīja, ka palielinājies sabiedrības atbalsts pievienošanās sarunu turpināšanai un uzticība Eiropas Parlamentam.
Jarosław Leszek Wałęsa
Īslandes iespējamā pievienošanās ir labi uzņemta. Tomēr vēl saglabājas strīdīgi jautājumi, piemēram, vaļu medības, kas Eiropas Savienībā ir aizliegtas, un Īslandes vēlme aizsargāt savu zivsaimniecības tirgu. Es nedomāju, ka vaļu medību jautājumā varam dot kādas atlaides. Neatkarīgi no vēsturiskajiem faktoriem mēs nevaram pieļaut situāciju, kad valsts, kas pieteikusies dalībai ES, plāno medīt šos retos un aizsargājamos dzīvniekus.
Standartus, ko pieņēma un kas Eiropas Kopienā stājās spēkā pēc daudzu gadu darba, nevar "liekt", lai tradīciju dēļ pielāgotu brutālai realitātei. Vēl viens strīdīgs jautājums ir makreļu nozvejas apmērs. Kā jums zināms, neraugoties uz lūgumiem ievērot atbildīgas zvejniecības principus, 2010. gadā valdība Reikjavikā vienpusēji noteica kopējo atļauto sugas nozveju, kas ievērojami pārsniedz zinātniskajā novērtējumā ieteiktos limitus. Īslande nav izrādījusi nepieciešamo atvērtību un elastību, lai panāktu kompromisu šajā jautājumā. Turklāt Īslande ir paziņojusi, ka 2011. gadā ieviesīs nozvejas limitu 146 000 tonnu apmērā. Šāda pieeja man liek bīties, domājot par turpmāku sadarbību ar Īslandi zivsaimniecības jautājumā. Mēs visi apzināmies, ka šis konflikts apdraud pievienošanās sarunas ar Īslandi. Tomēr es personiski uzskatu, ka abos gadījumos mēs nedrīkstam piekāpties un mums jāuzstāj uz zivsaimniecības sektorā noteikto Savienības standartu ievērošanu.
