Integrētā jūrniecības politika (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā iesniedza Meissner kundze, par integrēto jūrniecības politiku (IJP) - sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi -.
Gesine Meissner
Priekšsēdētāja kungs, Geoghegan-Quinn kundze, dāmas un kungi! Es vēlos, kaut plenārsēžu zāle būtu pilna līdz pēdējai iespējai nevis tāpēc, ka es uzstājos, vai tāpēc, ka šis ir mans pirmais ziņojums, bet temata dēļ, kurš daudziem cilvēkiem ir nezināms, tomēr ļoti svarīgs.
Gandrīz neviens nav dzirdējis par integrētu jūrniecības politiku, bet tas ir izšķirīgs temats mums visiem, jo patiešām ir taisnība, ka mūsu nākotne atrodas jūrā. Kopumā 70 % zemes virsmas klāj ūdens. Iedzīvotāju skaits palielinās - nevis Eiropā, bet visā pārējā pasaulē, un līdz 2050. gadam tas būs sasniedzis 9 miljardus iedzīvotāju. Zeme kļūst pārāk maza, un daudzi eksperti jau ir atklājuši okeānu nozīmīgo potenciālu. Tagad mums jāizvirza mērķis saglabāt jūru resursu drošību nākamajām paaudzēm, izmantojot integrētu jūrniecības politiku.
Līdz šim ir izpētīti tikai 10 % okeānu un to resursi, bet mums jau ir 50 000 produktu, ko dod jūra. Tagad tiek pieliktas pūles, lai no jūras iegūtu enerģiju un izejmateriālus medicīnai, kosmētikai un rūpniecībai. Attīstot vispārēju jūrniecības politiku, mums ir svarīgi nodrošināt, lai jūra nedotu tādu prettriecienu, kā tas notiek populārā autora Frank Schätzing sensacionālajā romānā. Mums ir iespēja pārvērst jūrniecības ekonomiku par vislielākās izaugsmes jomu mūsu ekonomikā kopumā. Šā iemesla dēļ cilvēki šodien runā ne tikai par "zaļām” darbavietām, bet arī par "zilām” darbavietām un "zilu” izaugsmi. ES piekrastes līnija ir 23 000 kilometru gara, un viena trešdaļa iedzīvotāju dzīvo pie jūras. Zaļa kuģniecība un enerģijas ieguve atklātā jūrā ir jomas, kurās Eiropai ir plaša zinātniska pieredze, ko var attīstīt vēl tālāk. Šā iemesla dēļ mums vajadzīga integrēta pieeja, lai tādā veidā mēs ļoti rūpīgi panāktu visus šos mērķus.
Kuras jomas konkrēti tiek ietvertas integrētā jūrniecības politikā? Pirmā joma ir transports. Kuģniecību var raksturot kā Eiropas transporta dzinējspēku, jo 95 % globālās tirdzniecības un 40 % Eiropas iekšējās tirdzniecības pārvietojas pa jūru, caur ostām ar iekšzemes savienojumiem un loģistiku. Tiek prognozēta turpmāka izaugsme, un tāpēc mums īpaši jānodrošina emisiju samazināšana, attīstot "zaļākus” kuģus. Nākamā joma ir kuģubūve. Šajā nozarē mums ir pamatīga pieredze, kā iepriekš jau pieminēju. Šī pieredze mums jāizmanto produktīvi, lai nodrošinātu esošās darbavietas un radītu jaunas.
Protams, jūrniecības politika ietver arī zivsaimniecību un akvakultūru. Zivis nav tikai pārtikas avots. Akvakultūra turklāt ir lauksaimniecības un zivsaimniecības joma, kas uzrāda visaugstākos izaugsmes līmeņus. Mums ir svarīgi to apzināties.
Enerģētikas jomā daudz kas notiek jūrā un saistībā ar jūru. Mums ir naftas un gāzes vadi, naftas ieguves platformas un vēja parki atklātā jūrā, un jau ir plāni aprīkot tankkuģus ar burām, lai tie varētu samazināt savu enerģijas patēriņu par 20 %, izmantojot vēja enerģiju. Viļņu enerģija ir joma ar nākotnes potenciālu, un mikroaļģes, kuras var izmantot kā biomasu, ir gandrīz neierobežots enerģijas avots.
Pētniecība pievēršas "zilās” biotehnoloģijas izmantošanai zāļu attīstīšanā. Mums jau ir pretsāpju līdzekļi un pretmalārijas zāles, un pašlaik notiek darbs pie vēža zālēm.
Mūsu piekrastes aizsardzība ir svarīgs jautājums, kas arī ir iekļaujams integrētā jūrniecības politikā. Mūsu piekrastes apdraud vētru paisumi, un mums tās jāsargā ne tikai no paisuma, bet arī no naftas, pirātisma un kontrabandas. Turklāt mums jānodarbojas ar patvēruma meklētāju problēmu Itālijā.
Visbeidzot - mūsu piekrastes, protams, ir ļoti populāri tūristu galamērķi, un mēs strādājam pie ilgtspējīgas tūrisma koncepcijas attīstīšanas piekrastes zonai.
Jūs redzat, ka ir daudzas konkrētas jomas, kas ir saistītas ar ūdeni. Integrētās jūrniecības politikas mērķis ir attīstīt šīs jomas rūpīgi un saskanīgi, strādājot kopā. Daudzi cilvēki to neapzinās, bet tas ir ārkārtīgi svarīgi.
Eiropas Savienība šajā jomā jau ir sasniegusi daudz, bet tai jāpanāk vēl vairāk. Tāpēc es šajā ziņojumā esmu pievērsusies ne tik daudz atsevišķajām jomām, cik galvenokārt tam, kas ir noticis šajos pēdējos gados kopš 2007. gada Zilās grāmatas publicēšanas un kas vēl attīstāms, un kas turpināms. Šīs ir jomas, kuras es vēlreiz īsi pieminēšu savā noslēgumā.
Máire Geoghegan-Quinn
Priekšsēdētāja kungs un godātie deputāti! Es vēlos, pirmkārt, pateikt, ka mana kolēģe komisāre Damanaki šodien ir Portugālē, priekšsēdētāja Barroso vārdā uzstājoties svarīgā konferencē par jūras lietām un jūras politiku, un viņa izsaka nožēlu, ka nevar šodien būt šeit.
Tomēr, pirmkārt, ļaujiet man teikt, ka šīs debates pierāda, ka jūrniecības politika ir svarīga. Es vēlētos apsveikt referenti Meissner kundzi par šo ļoti labo ziņojumu.
Komisija ļoti atzinīgi vērtē šo izcilo ziņojumu un tajā doto pozitīvo skatījumu uz mūsu integrēto jūrniecības politiku. Šis ziņojums ir kaut kas vairāk nekā vienkāršs pārskata pasākums. Tas izvirza arī vērienīgu, iekļaujošu un sīki izstrādātu jūrniecības politikas nākotnes redzējumu. Šī nav pirmā reize, kad, diskutējot par integrēto jūrniecības politiku, Parlaments ir devis piemēru citiem. Ziņojums ir rezultāts apbrīnojamai dažādu komiteju sadarbībai, kas papildina mūsu politiku ar demokrātisku leģitimitāti. Turklāt tā paver jaunus apvāršņus, tostarp atzinīgi vērtējot valstu un reģionu parlamentu un iestāžu līdzdalību, kas palīdz mūsu integrētajai jūrniecības politikai veidoties tā, lai kļūtu par patiešām nozīmīgu rīcības politiku, kura radīs vairāk darbavietu un labākas kvalitātes darbavietas.
Komisija ir pārliecināta, ka politikas prasības šajā ziņojumā pozitīvi ietekmēs nākamo jūrniecības politiku trīs svarīgu iemeslu dēļ.
Pirmkārt, uz nākotni vērstās pieejas dēļ, pievēršoties jūrniecības dimensijai stratēģijā "Eiropa 2020” un nodrošinot ilgtspējīgu attīstību jūrniecības nozarēs un piekrastes reģionos.
Otrkārt, tas norādīs ceļu, pa kuru Komisijai un Parlamentam, strādājot kopā, jādodas pretī jaunajiem politikas mērķiem. Tajos ietilpst Eiropas pieeja klimata pārmaiņu mazināšanai piekrastes reģionos un ilgtspējīgam piekrastes tūrismam, atbalstam zaļākai, nekaitīgākai un konkurētspējīgākai kuģniecībai kopējā jūrniecības telpā bez robežām un turpmākai darbībai, lai radītu lielāku drošību jūrā un novērstu negadījumus.
Treškārt, šis ziņojums sniedz saskanīgu un konstruktīvu priekšlikumu kopumu turpmākai rīcībai.
Es ar lielu nepacietību gribu dzirdēt šajās debatēs paustos viedokļus.
Werner Kuhn
Priekšsēdētāja kungs, Geoghegan-Quinn kundze! Pirmkārt, es vēlos pateikties Meissner kundzei par vārda vistiešākajā nozīmē integrēto darbu - ne tikai tāpēc, ka tas attiecas uz integrēto jūrniecības politiku, bet arī tāpēc, ka tajā ietvertas visas konkrētās jomas. Attiecībā uz zivsaimniecību es vēlos vēlreiz teikt, ka zivsaimniecība un akvakultūra, protams, veido integrētās jūrniecības politikas būtisku sastāvdaļu. Man ir svarīgi arī vēlreiz pieminēt to, ka mēs Eiropas Savienībā ražojam aptuveni 2 miljonus tonnu zivsaimniecības, zivju un akvakultūras izstrādājumu, bet patērējam 8 miljonus tonnu.
Mēs esam viens no lielākajiem zivsaimniecības izstrādājumu eksporta reģioniem pasaulē. Tāpēc mēs saskaramies ar īpašām problēmām attiecībā uz savu resursu aizsardzību. Šajā sakarā izšķirīgi svarīgs punkts, kas jau tika pieminēts, ir jūrniecības teritoriālais plānojums. Mums ir svarīgi noteikt, kur ir mūsu prioritātes. Zvejas vietām un aizsargājamām teritorijām kopā ar kuģošanas maršrutiem un, protams, sakarā ar to jūrniecības drošībai noteikti ir augsta prioritāte. Īpaša uzmanība jāpievērš ļoti aktīviem kuģošanas ceļiem.
Mēs daudz esam runājuši par atjaunojamo enerģiju. Atklātās jūras vēja parki, kurus būvē lielos daudzumos, lai ražotu enerģiju, arī ir jāņem vērā gan no zivsaimniecības, gan jūrniecības drošības perspektīvas. Tas rada lielu problēmu. Ir vēl viens temats, kuru es saistībā ar šo gribu apskatīt. Mums jāveicina pētniecība un attīstība attiecībā uz zvejas metodēm. Ar EUR 50 miljoniem, kurus Komisija ir piešķīrusi, nepietiks. Es vēlos jums lūgt aiznest šo vēsti sev līdzi, Geoghegan-Quinn kundze.
Integrētā jūrniecības politika, protams, nebeigsies pie Eiropas robežām. Mums jāstrādā kopā ar saviem kaimiņiem. Mums tikai jāiedomājas par Īslandi, Farēru salām un to, kas tur noticis pēdējos gados, par Vidusjūras reģionu, Lībiju un Ēģipti, kas rada lielu problēmu.
Georgios Stavrakakis
Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Ilgtspējīga jūras vides izmantošana ir izšķirīga visas Eiropas ilgtspējai un izaugsmei, īpaši valstīs, kuru tautsaimniecība ir tieši saistīta ar jūru.
Līdzsvarota izaugsme pamatnozarēs, piemēram, zivsaimniecībā un akvakultūrā, enerģētikā, transportā un tūrismā, var garantēt pilsoņu profesionālo nākotni un ienākumus. No reģionu attīstības viedokļa raugoties, būtiski svarīga ir teritoriālās kohēzijas kā jaunas turpmākas iekšējā tirgus integrācijas bāzes izmantošana. Jūrniecības nozarei tas nozīmē turpmāku tuvsatiksmes kuģošanas veicināšanu un labāku sakaru nodrošināšanu starp nomaļiem jūras reģioniem un salām un starp tiem un sauszemi un ekonomiskiem centriem. Tas ir būtiski, ja vēlamies sasniegt sociālu, ekonomisku un teritoriālu kohēziju.
Novatoriskā pieeja, kas pieņemta kopā ar integrēto jūrniecības politiku, arī ir svarīga, un tā ir aizstājusi sadrumstaloto pieeju jūrniecības politikai. Izmantojot sinerģijas priekšrocības, tiek gūts divkāršs labums Eiropas Savienības pilsoņiem - tā uzlabo iegūtos rezultātus un taupa naudu.
Georgios Koumoutsakos
Priekšsēdētāja kungs! Integrētā jūrniecības politika ir būtiska Eiropas Savienībai. Mums tā ir vajadzīga, lai pilnībā izmantotu vienu no Eiropas pamatpriekšrocībām: tās spēcīgo jūras tradīciju. Integrētas jūrniecības politikas stratēģiskais mērķis ir nostiprināt Eiropas vadošo stāvokli jūras pētniecībā un tehnoloģijas attīstībā tādās nozarēs kā, piemēram, kuģubūve, jūras resursu izmantošana un atklātās jūras enerģijas avotu attīstība, labāk koordinējot ar jūru saistītos politikas aspektus.
Integrētajai jūrniecības politikai jāatbalsta Eiropas kuģniecība, kas ir nepārspēta pasaulē, lai tā varētu pildīt savu vadošo lomu starptautiskā līmenī. Tieši tāpēc mums jāsargā savas kuģniecības konkurētspēja kā vērtīgs kapitāls; tas Eiropai ir ļoti svarīgi. Tieši tāpēc visas pasaules līmenī ir piemērojami starptautiskie risinājumi, ko pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija, kuras nozīmei ir jābūt suverēnai.
Meissner kundzes ziņojumā pilnīgi pareizi uzsvērts un analizēts jūrniecības pārvaldības, jūrniecības uzraudzības un jūrniecības teritoriālā plānojuma svarīgums. Tomēr tajā visā ir obligāts priekšnosacījums: atbilstība ANO Jūras tiesību konvencijai. Tādēļ ārkārtīgi svarīgs ir ziņojuma 25. punkts, kurā Eiropas Parlaments aicina visu jūras baseinu, īpaši Vidusjūras, piekrastes valstis atrisināt robežu jautājumus, pamatojoties uz Jūras tiesību konvenciju. Ziņojumā uzsvērta ekskluzīvo ekonomikas zonu milzīgā nozīme Eiropai. Es vēlos apsveikt Meissner kundzi par viņas izcilajiem centieniem un sadarbību ar mums un pateikties visiem ēnu referentiem par viņu pūlēm. Vienlaikus tomēr man personīgi kā kaismīgam Eiropas kuģniecības konkurētspējas aizstāvim ir nopietni iebildumi un dziļas bažas par grozījumu, ko Meissner kundze iesniedza pirms dažām dienām.
Knut Fleckenstein
S&D grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vispirms es vēlos apsveikt Meissner kundzi par ziņojumu un pateikties viņai par visu viņas lielo darbu. Mēs piekrītam ziņojuma pieejai, kas uzmanības centrā izvirza nevis jūrniecības politikas nozaru struktūru atsevišķās dalībvalstīs, bet uzsver jūrniecības politikas koordinēšanas nozīmi dalībvalstīs un starp tām.
Ja mēs skatāmies nākotnē, mēs redzēsim, ka mūsu jūrās un okeānos pieejamā teritorija arvien vairāk tiek ierobežota. Okeāni ir transporta maršruti, izejvielu un enerģijas avoti, pārtikas produktu un ūdens krājumu piegādātāji. Okeānu ekonomiskā izmantošana pieaug, un līdz ar to tajos tiek palielināta ietekme uz vidi. Radīsies interešu konflikti, un mums tie būs jāatrisina ar efektīvu koordināciju valstīs un valstu starpā.
Nav iespējams komentēt katru jautājumu, bet es vēlos īsi pieminēt sēra emisiju kontroles zonas. Man nebija nodoma vājināt robežvērtību stingrību. Kad Komisija iesniegs savu pētījumu, mēs varēsim pateikt, cik lielā mērā šīs robežvērtības izraisīs pāreju no jūras transporta uz autotransportu, īpaši Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā. Tad varēsim turpināt diskutēt par šo jautājumu. Tomēr pamatnosacījumiem konkurencei Eiropas Savienībā starp ziemeļiem un dienvidiem jāpaliek tajā pašā līmenī. Tam ir jābūt arī vienam no Komisijas mērķiem.
Ir viens punkts, par kuru mēs pavisam neesam priecīgi. Mēs ilgi esam runājuši par kuģubūves nozares stratēģisko nozīmi Eiropā. Mēs esam arī teikuši, ka inovācija ir ļoti svarīga šajā nozarē, jo tikai tādā veidā tā var izdzīvot. Mūsu kuģubūves nozares politikai vajadzīga koordinēta stratēģija. Es uzskatu, ka dalībvalstu aicinājums atlikt finanšu līdzekļus kuģubūvei arī bija ļoti svarīgs, bet to nav atbalstījuši liberāļi un konservatīvie. Dāmas un kungi, kā, jūsuprāt, mums būtu jāatbalsta kuģubūves nozare Eiropā? Uzstāties ar vispārzināmām patiesībām un labiem novēlējumiem Eiropas kuģu būvētavu strādniekiem, kas ir noraizējušies par savām darbavietām, gluži vienkārši ir nepietiekami. Mēs, sociāldemokrāti, gaidām labākus pasākumus un labākus priekšlikumus šajā jomā.
Izaskun Bilbao Barandica
Priekšsēdētāja kungs! Trešā daļa Eiropas pilsoņu dzīvo piekrastes reģionos. ES ir pasaules lielākā jūrniecības lielvara. Integrēta politika, kas atbilst stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem, palīdzēs mums nostiprināt savu vadošo vietu.
Tas tomēr prasa globālu starpnozaru politiku, kas ņem vērā visus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus, kā arī vietējo un reģionālo iestāžu stratēģijas un atbildības jomas piekrastes teritorijās. Mums joprojām jāuzskata savas piekrastes un jūras par iespēju.
Šā iemesla dēļ mums jāstiprina sava ilgtspējīgās zivsaimniecības politika, iekļaujot darba kārtībā to cilvēku grūtības, kuri pelna sev iztiku no jūras, kas, cita starpā, ir ārkārtīgi atbildīga nozare. Mums jāpastiprina drošības politika, lai varētu aizsargāt zvejas kuģus, kas darbojas saskaņā ar Eiropas nolīgumiem. Tas nozīmē pirātisma apkarošanu un tāpēc arī operācijas Atalanta stiprināšanu.
Mums jāapliecina pilnā mērā savas uzņemtās saistības pret stratēģiski svarīgo kuģubūves nozari, kura pārdzīvo grūtu laikposmu sakarā ar konkurenci no Dienvidaustrumāzijas, un tā gaida - un tai vajadzīgs -pamatīgs Eiropas atbalsts, ko tā pašlaik nesaņem.
Mums jāattīsta jūras maģistrāles, lai samazinātu CO2 un veicinātu atjaunojamās enerģijas veidu attīstību.
Inovācija, iestāžu koordinācija, pienācīgi finanšu instrumenti un skaidra Eiropas stratēģijas definīcija katrā iesaistītajā nozarē ļaus mums panākt ekonomisku, tehnisku un ilgtspējīgu attīstību, kā arī pētniecību tādā pakāpē, kas ļauj radīt augsta līmeņa darbavietas un aizsargāt to, kas mums visiem rūp un ko mēs visi gribam uzturēt dzīvu - jūru.
Keith Taylor
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Zaļo/ALE grupas vārdā es vēlos pateikties referentei Meissner kundzei par šā ziņojuma izstrādāšanu un tā attīstīšanu kopā ar pārējām politiskajām grupām.
Tā kā 71 % no Zemes teritorijas klāj ūdens, ir patiešām vērts mēģināt attīstīt integrētu jūrniecības politiku. Eiropai, protams, ir 305 000 kilometru gara piekraste.
Tāds bija Komisijas nodoms jau 2009. gadā, kad tā paziņoja par horizontālāku politikas pieeju tādām jomām kā, piemēram, jūras transports, jūras vide un reģionālā un zivsaimniecības politika.
Šodien mēs redzam Transporta un tūrisma komitejas atbildes reakciju uz šo jauno virzienu Meissner kundzes ziņojumā. Mēs atbalstīsim šo ziņojumu. Tas ir derīgs solis pareizajā virzienā, rūpējoties un domājot par mūsu jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu.
Tomēr mēs uzskatām, ka vēl ir daudz darāmā. Mēs atzinīgi vērtējam ziņojumā paustos ierosinājumus par jūrniecības pārvaldību, par ierosmēm un stratēģijām saistībā ar jūras baseinu, par jūras teritoriālo plānošanu un uzraudzību, jūras pētniecības pamatnostādnēm un novērojumu un datu tīklu, un fondu jūras infrastruktūrai.
Man ir īpašs prieks par to, ka ziņojums tagad ietver oglekļa emisiju samazināšanas mērķu integrāciju un atbalstu atjaunojamai saules un vēja enerģijai uz kuģiem.
Kad šodien vēlāk nonāksim līdz balsošanai, es īpaši vēlos aicināt deputātus atbalstīt referentes grozījumu, kura nolūks ir iekļaut izvēli par emisiju kvotu tirdzniecības shēmām ES un SJO noteikumos.
Šis bija jautājums, par kuru Transporta komitejā viedoklis sadalījās vienlīdzīgi uz pusēm ar 20 balsīm katrā pusē, tādēļ ir pilnīgi pareizi, ka Meissner kundze šodien to izvirzījusi balsošanai plenārsēdē.
Es gribu aicināt deputātus parādīt noteiktu "20-20” redzējumu un balsot par referentes grozījumu, kas atzīst, ka šie pasākumi pilnībā sakrīt ar mūsu plašākajiem stratēģiskajiem mērķiem saistībā ar CO2 samazināšanu un projektu "Eiropa 2020”.
Struan Stevenson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju integrētas jūrniecības politikas attīstību, kurā ierakstīti un nostiprināti subsidiaritātes, konkurētspējas un jūras resursu ilgtspējīgas izmantošanas principi. Tomēr es neatbalstu Eiropas krasta apsardzes idejas atdzimšanu. To vienreiz jau noraidīja. Es neuzskatu, ka tā ir nepieciešama. Es uzskatu, ka tā ir pārāk dārga spiedīgos finanšu apstākļos.
Es uzskatu arī, ka direktīva par jūras teritoriālo plānošanu būtu nevajadzīga greznība, kas, manuprāt, nedotu pievienotu vērtību pašreizējam dalībvalstu sadarbības procesam.
Vai šajā sakarībā drīkstu pieminēt atklātās jūras vēja, viļņu un paisumu enerģijas projektu ietekmi uz piekrastes un nerūpnieciskām zivsaimniecībām līdzās jūras aizsargājamo teritoriju (JAT) noteikšanai? Mēs nevaram vienkārši iezīmēt ar līnijām uz kartes plašas piekrastes ūdeņu teritorijas kā JAT vai teritorijas atjaunojamai enerģijai. Sīkos zvejniekus nevar patvaļīgi pārvietot pilnībā bez pilnīgas apspriešanās. Šādu teritoriju noteikšanai jābūt augšupējam, nevis lejupējam procesam, un tajā jāparedz apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm.
Jaromír Kohlíček
Integrētā jūrniecības politika saistībā ar Eiropas Savienību netiek apspriesta pirmoreiz, bet joprojām ir ļoti grūti saskaņot vides aizsardzību, zivsaimniecību, transportu, enerģētiku, rūpniecību, zinātni un pētniecību un iestrādāt dažādos attīstības aspektus vienotā plānā. Komisijas ziņojums atbild uz jautājumu, kā īstenojams 2007. gada Zilajā grāmatā ietvertais rīcības plāns. Ziņojums liecina, ka 56 pasākumi no 65 ierosinātajiem priekšlikumiem ir uzsākti vai pabeigti, un tie īstenoti galvenokārt kā Komisijas vai Padomes tiesību akti.
Tomēr iekšzemes reģionu prioritāte ir savienot jūrniecības politiku ar Eiropas kuģošanas ceļu labākas, racionālākas izmantošanas politiku; skatiet ziņojuma 40. punktu. Šeit uzmanība tradicionāli tiek koncentrēta uz Reinu, Māsu un saistīto kuģošanas ceļu sistēmu Francijā, Beļģijā, Nīderlandē un Vācijā, tostarp Reinas-Mainas-Donavas savienojumu. Diemžēl Donavas centrālā daļa lejuptecē pie Vīnes un Elbas pietekas augštecē pie Magdeburgas šajos pasākumos tiek atstāta novārtā. Šo kuģošanas ceļu izmantošanu satiksmei apspriež ievērojami retāk, un par ieguldījumiem kuģojamības uzlabošanā Eiropas Komisijai un Padomei ir maza interese. Tā nepārprotami ir kauna lieta, jo šo kuģošanas ceļu lielais enerģijas potenciāls joprojām netiek izmantots, vienlaikus nevajadzīgs spiediens tiek izdarīts uz termināļu paplašināšanu ostu pilsētās, kuros kravu no kuģa pārkrauj uz dzelzceļu vai autotransportu, kamēr upju ostās ir neizmantota jauda.
Protams, papildus kuģu, dzelzceļa un autotransporta satiksmes savienošanai ir pamatīgi jāpievēršas dabas saglabāšanas un enerģijas izmantošanas jautājumu risināšanai piekrastes reģionos. Šeit ir pamats izvirzīt vēl jautājumus papildus tiem, kurus Meissner kundze uzdeva savā ziņojumā, par diviem citiem punktiem: par attiecībām starp jūras un upju transportu un to savienošanu.
Es atzinīgi vērtēju desmitiem pasākumu, kas ietverti ziņojumā. Es uzsveru vajadzību konsekventi piemērot trešo jūrniecības pasākumu kopumu. Es uzskatu, ka 21. punktā minētais darbs pie naftas tankkuģu tīrīšanas un veco kuģu apglabāšanas ekoloģiskiem risinājumiem ir svarīgākā ierosme piesārņojuma novēršanai. Stāvoklis šajā jautājumā pašreiz ir nožēlojams. Es piekrītu Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas ziņojumam.
Anna Rosbach
EFD grupas vārdā. - (DA) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Meissner kundzei par labi pārdomāto un vispusīgo ziņojumu, kurā nav vajadzīgi gandrīz nekādi papildinājumi. Arī es tāpat kā Meissner kundze stingri atbalstu saskaņotību starp politikas jomām, starpdisciplīnu pētniecības programmām un jaunām problēmām, bet man visvairāk bažas rada problēmas saistībā ar mūsu jūru piesārņojumu.
Mēs Parlamentā pieņemam tik daudz ziņojumu, ka tie diemžēl tiek aizmirsti drīz pēc to pieņemšanas. Tāpēc es vēlos atgādināt Komisijai par papildu protokolu, ko Parlaments pieņēma šā gada 26. janvārī, citiem vārdiem sakot, gandrīz pirms deviņiem mēnešiem. Tas attiecās uz sadarbības izveidošanu ES dalībvalstu starpā katastrofu apkarošanai Ziemeļaustrumu Atlantijā. Šo tematu Meissner kundze arī piemin sava ziņojuma 4. punktā. Līdz šai dienai es neesmu saņēmusi par šo tematu nekādu atbildes reakciju no Komisijas ne par to, vai ir kaut kas ticis veikts, lai izveidotu šādu sadarbību vai gatavību dalībvalstu starpā, ne arī par to, vai Komisija varbūt pati plāno noteikt gatavības stāvokli Eiropas Savienībai. Tas viss notiek, neskatoties uz naftas noplūdes katastrofu Meksikas līcī, ar kuru mēs tik tikko esam beiguši nodarboties, un apdraudējumu, ko rada pārāk vecie un sarūsējušie naftas urbumi Ziemeļjūrā. Tāpēc es tagad vēlreiz vēlos jautāt Komisijai: kas ir noticis attiecībā uz sagatavotību katastrofām mūsu jūrās? Vai mums būs jāgaida, lai notiek kaut kas nopietns, pirms Eiropa pamodīsies?
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Runājot par mūsu okeāniem, laiks beidzas. Ja mēs turpināsim tos graut pašreizējā tempā, mēs galu galā sagrausim paši sevi, jo 70 %pasaules skābekļa ražo jūras augi. Nepietiek ar to, ka tiek veicināta vides aizsardzība ES, ko mēs vienmēr tik ļoti vēlamies darīt, jo vispārzināms ir fakts, ka vējš un viļņi neievēro robežas.
Tāpēc es faktiski nesaprotu, kāpēc mēs neieviešam skaidrus noteikumus, ja bagātas rūpniecības valstis spēj pārcelt savas vides problēmas uz jaunattīstības valstīm. Es domāju, ka mums vajadzīgs īpašs regulējums kuģu demontāžai. Kuģi, kuros ir tonnām atkritumu, kas piesārņoti ar azbestu, demontāžai tiek sūtīti no Eiropas uz Indiju, Bangladešu un Pakistānu, kur tie saindē piekrasti veselām strēlēm. Tomēr tas viss atgriežas pie mums atpakaļ saindētas jūras pārtikas veidā, kas galu galā pa pārtikas ķēdi nonāk uz mūsu galdiem. Mēs neesam pat pieminējuši strādājošos šajās valstīs, kuri riskē ar savu dzīvību nepietiekamu drošības pasākumu dēļ. Jo diena, jo kuģis, jo nāve. Tieši tā kuģu demontētāji Indijas pilsētā Alangā apraksta savu bīstamo darbu.
Mums nav arī skaidru noteikumu par dziļurbumiem jūrā. Šajā sakarā es vēlos izcelt ļoti pozitīvo Öttinger kunga rīcību, kurš mēģina ieviest noteikumus urbšanas platformu drošības pārvaldībai.
Netiek regulētas aktīvas kuģošanas maģistrāles, piemēram, Bosfors, kurās vēl nav ieviests obligāts loča pakalpojums. Lieli tankkuģi šķērso šos šaurumus katru dienu.
Vēl viena pozitīva iezīme, ko vēlos pieminēt, ir fakts, ka kuģniecības uzņēmumi aktīvi darbojas vides un jūras dzīvnieku aizsardzībā. Piemēram, kāds Itālijas kuģniecības uzņēmums ir uzstādījis sistēmu, kas novērsīs kuģu sadursmi ar vaļiem. Būtu ļoti labi, ja ES atbalstītu šāda veida pozitīvus pasākumus, ko īstenojuši privāti uzņēmumi.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties referentei par izcilo darbu un jo īpaši par to, cik pareizi viņa apskata Starptautiskās Jūrniecības organizācijas lēmumu par sēra emisijām. Es ceru, ka Komisija patiešām ņems vērā šo lēmumu, kurš šodien Parlamentam noteikti vienprātīgi jāpieņem.
SJO lēmums tika pieņemts steigā bez novērtējuma par ietekmi uz vidi un bez izmaksu aplēsēm. ES nedrīkst atkārtot SJO kļūdu. Ja tiks noteikti dažādi emisiju robežlielumi ziemeļiem salīdzinājumā ar dienvidiem, konkurence tiks kropļota un izkropļoti tiks arī ES noteikumi. Emisiju robežlielumiem jābūt vienādiem. Es esmu pilnībā pārliecināts, ka tie nonāks pretrunā ar ES konkurences likumu, ja tiks virzīti uz priekšu.
Ko tas nozīmēs, piemēram, manai valstij? Tas nozīmēs, ka rūpniecībai radīsies papildu izmaksas aptuveni EUR 1 miljards gadā. Somijā darbavietas ir apdraudētas, lai gan mēs darām visu iespējamo, lai palielinātu darbavietu skaitu Eiropas Savienībā. Mēs runājam par stratēģiju "Eiropa 2020”, bet pieņemam cita veida lēmumus, kas likvidē darbavietas.
Krava Somijai tiek pārsūtīta uz Krievijas kuģiem, no kuriem pēc tam preces Somijai nogādā kravas automašīnās, jo Krievija negatavojas ratificēt šo SJO lēmumu. Nav iespējams, ka tāda ir ES vēlēšanās. Zviedri ir pateikuši, ka viņi sāks pārvadāt ar smagajām automašīnām to, ko tagad nosūta ar kuģiem. Tāpēc mēs pieņemtu lēmumu, kas nebūtu labs videi un nebūtu labs nākamajām Eiropas darbavietām. Es ceru, ka Komisija patiešām saprot šo lēmumu, kas šodien Parlamentā tiek pieņets vienprātīgi.
Guido Milana
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties referentei. Attiecībā uz integrētu jūrniecības politiku mums jādomā tālāk par labu nodomu posmu un jādod jauns impulss stratēģijai, kas pārstāvēs ceļu uz izaugsmi un attīstību Eiropas Savienībā, kompensējot milzīgo laika daudzumu, kas zaudēts vides katastrofu novēršanā un cīņā pret klimata pārmaiņām un piesārņojumu.
Vēl šorīt Pirillo kungs atgādināja Parlamentam par vēl vienu katastrofisku notikumu, kas atgadījās šajās dienās Paolas pilsētā, Kalabrijā. Komisijai jāpierāda, ka tās centieni ir reāli, ka tā izmanto ne tikai pārvaldības instrumentus, bet faktiski īsteno mērķtiecīgus tiesību pasākumus un pienācīgi apgūst mācību, ko sniedz iepriekš pieļautās kļūdas, ko izraisīja pieeja, kuru pārāk bieži raksturoja pievēršanās vienai nozarei.
Mēs pilnībā apzināmies, ka šis ir ļoti sarežģīts process, bet mēs atrodamies ļoti grūtā un neatliekamā situācijā, kurā nav paciešama nekāda uzmanības paviršība un kurā atbilstīgs ieguldījums un dalīti pārvaldības mehānismi ir vajadzīgi gan starptautiskā līmenī, gan reģionālo baseinu starptautiskajā sadarbībā, kurā Vidusjūra izceļas savas sarežģītās jurisdikcijas dēļ.
Tieši tāpēc būs izšķirīgi uzskatīt Vidusjūras baseina vadību par visu piekrastes valstu kopīgo vērtību, pamatojoties uz res communis omnium jeb kopējā mantojuma principu. Pretējā gadījumā arvien pieaugošā prakse vienpusēji deklarēt Vidusjūrā ekskluzīvas ekonomikas zonas vai tamlīdzīgi, kā arī darboties pretēji Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai kaitēs efektīvas, kopējas pārvaldības idejai.
Es vēlos norādīt šajā sakarībā, ka tikai pirms mēneša šāda interpretācija no Lībijas puses noslēdzās ar reālu bruņotu uzbrukumu Eiropas zvejas kuģim, un būtu nepareizi norādīt, ka šis jautājums skar tikai Itāliju un Lībiju.
Corinne Lepage
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Ļaujiet vispirms izteikt lielu pateicību mūsu referentei Meissner kundzei par viņas izcilo ziņojumu un visvairāk par viņas izcilo sadarbību ar Jūras un piekrastes lietu sadarbības grupu, kurā es esmu priekšsēdētāja un kura, pateicoties Meissner kundzes labi organizētajam darbam, spēja nodrošināt grozījumu pieņemšanu par jautājumiem, kas tās locekļiem ir ļoti svarīgi. Šis ziņojums dod mums nākotnes projekcijas iespēju, un, ja situācija ir tāda kā šodien, tas ir ļoti svarīgi.
Mēs esam pilnībā apņēmušies panākt divas lietas integrētajā jūrniecības politikā (IJP). Pirmkārt, to, ka prioritāte tiek piešķirta jūras un piekrastes vides saglabāšanai. Pamatdirektīva jau darbojas, bet jāpastiprina citi instrumenti, īpaši attiecībā uz integrētu piekrastes zonas pārvaldīšanu un jūras teritoriālo plānošanu.
Mums jāizmanto nākamie trīs gadi, kas mums doti, lai izveidotu reālu Kopienas politiku šajā jomā, kas ļaus mums pārvarēt mākslīgo šķirtni starp instrumentiem zemei un instrumentiem jūrai, citādi mūsu līdzpilsoņi mūs nesapratīs. Tāpēc mēs daudz gaidām no Damanaki kundzes šajā lietā.
Otrais punkts attiecas uz "zilo” izaugsmi. Mēs visi esam ļoti cieši ar to saistīti, un mēs gaidām, ka pētījums, ko ierosināja Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts, noskaidros darbības un nodarbinātības avotus, uz kuriem mēs ceram.
Es vēršu jūsu uzmanību uz projektu, kas saucas "Vasco de Gama” un ko ir uzsākuši jūras reģioni, un es pateicos Meissner kundzei par to, ka tas ir ņemts vērā.
Isabella Lövin
(SV) Integrētā jūrniecības politika ir ļoti atzīstama stratēģija, jo mūsu jūras ir savstarpēji saistītas, un visas nozares, kas izmanto jūras, kopīgi ietekmē jūras vidi. Tas nozīmē, ka būtu postoši un bezatbildīgi joprojām pieņemt ar jūras vidi saistītus lēmumus, neņemot vērā zvejas, bagarēšanas, kuģošanas, vēja un viļņu enerģijas ieguves, tūrisma un citu aktivitāšu kumulatīvo ietekmi uz jūras vidi.
Jūras stratēģijas pamatdirektīva veido vides pīlāru integrētās jūrniecības politikā, un tā nosaka, ka visām dalībvalstīm līdz 2020. gadam jāpanāk labs vides stāvoklis mūsu jūrās. Ja gribam to panākt, dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk jāīsteno tāda jūrniecības pārvaldības forma, kas ir integrēta praksē, ar lēmumu pieņemšanas vienotu centru.
Es sniegšu jums piemēru par to, cik slikts stāvoklis var izveidoties, ja dažādu jūras izmantotāju pārvaldību īsteno dažādas iestādes un tiek izmantoti atšķirīgi tiesību akti. Zviedrijā Kategata dienvidu daļā Zviedrija ar Dāniju ir vienojusies aizsargāt mencu nārstu vietu, izmisīgi cenšoties aizsargāt pēdējos atlikušos mencu krājumus. Nesen kāda cita iestāde Zviedrijā nolēma, ka Falkenbergas municipalitātei jāsaņem atļauja izgāzt jūrā milzīgus bagarēšanas atkritumu daudzumus no ostām tieši mencu nārstošanas vietā.
Tagad dalībvalstu pienākums ir panākt labu jūras vides stāvokli līdz 2020. gadam. Tas būs iespējams tikai, apvienojot lēmumus, kuri ietekmē jūras, un veicot jūras teritoriālo plānošanu.
Jūras teritoriālā plānošana ļaus mums arī skaidrāk redzēt, kam ir interese par jūru, kurš vēlas izmantot jūru, un būs skaidrs, ka visiem jāpiemēro vienādi noteikumi. Zvejniecības darbībām arī jāveic vides ietekmes novērtējumi, un tām arī jāievēro labākās prakses princips. Tām arī jāievēro piesardzības princips tieši tāpat, kā to dara, ierīkojot gāzes cauruļvadus jūras gruntī vai vēja parkus.
Tas būs ļoti liels solis pareizajā virzienā.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Ziņojums par integrētu jūrniecības politiku liek mums rūpīgāk domāt un prasa, lai mēs šim jautājumam pievērstu lielāku uzmanību. Ziņojuma īsais izklāsts saskaņā ar Reglamenta 48. pantu, samazinātā iespēja iesniegt grozījumus, kas ir pret noteikumiem, un Eiropas Komisijas iesniegto grozījumu lielākās daļas noraidīšana nevairo mūsu optimismu vai cerības, ka Transporta un tūrisma komitejas pieeja integrētas jūrniecības politikas tematam būs pilnīgi atbildīga.
Atcerēsimies, ka jūrniecības nozare Eiropas Savienībā atrodas milzīgā krīzē. Tā tiek iznīcināta Tālo Austrumu dempinga un konkurences dēļ un tādēļ, ka lēti operatori pārņem kuģniecības uzņēmumus. Tas notiek tāpēc, ka trūkst Eiropas integrētas jūrniecības politikas. Mēs saskaramies ar krīzi kuģubūves nozarē. Es piebildīšu, ka divas vislielākās kuģu būvētavas manā valstī nesen tika slēgtas un ka tas notika Eiropas Komisijas izdarītā spiediena ietekmē un sakarā ar Polijas valdības neefektīvo rīcību. Tas izraisīja milzīgu ekonomisko migrāciju un palielināja bezdarbu. Tāpēc es vēršos ar aicinājumu veltīt pienācīgu uzmanību integrētai jūrniecības politikai un pievērsties šim jautājumam ar pilnu atbildību.
João Ferreira
(PT) Jūras vides aktivitāšu un nozaru politikas aspektu lielais skaits - no zvejniecības līdz jūras transportam, ietverot tūrismu, enerģētiku, zinātni un tehnoloģiju cita starpā - prasa integrētu politiku, kas veicina visu šo jomu savstarpēji izdevīgu sasaistīšanos jūras vides ilgtspējas kontekstā un attiecīgo ekosistēmu aizsardzībā. Tāpēc konkrētām vietējām un reģionālām iezīmēm ir izšķirīga nozīme šajās attiecībās, un integrētās politikas iedarbība būs jūtama arī šajā līmenī. Paralēli vienkāršai īstenošanai ir vajadzīga arī tās definīcija šajā līmenī, iekļaujot piekrastes kopienas, kas nodarbojas ar jūras vidi, dod tai dzīvību un ir atkarīgas no tās. Mēs nedrīkstam arī aizmirst vajadzīgo kopējo redzējumu vai sadarbību un līdzdarbību, kas ir izšķirīga, ņemot vērā to, ka okeāni un jūras ir savienotas un savstarpēji atkarīgas.
Katrai Eiropas Savienības iniciatīvai šajā jomā jāsargā katras dalībvalsts suverenitāte un pilnvaras attiecībā uz tās teritoriālo ūdeņu un ekskluzīvo ekonomisko zonu pārvaldīšanu, vienlaikus dodot ieguldījumu pastāvošo resursu kā šo valstu iekšējā potenciāla un salīdzināmo priekšrocību attīstīšanā.
Cita starpā šādai jūrniecības tehnoloģiju un inženierzinātņu dažādo aspektu, piemēram, kuģubūves, jūras pētniecības un attīstības veicināšanai, visaptverošam integrētas jūrniecības politikas redzējumam jāparedz šādi aspekti: ilgtspējīgai videi draudzīgāka jūras transporta un ostu infrastruktūras veicināšana kā to publiskās pārvaldības sastāvdaļa; zvejniecības veicināšana, nodrošinot nozares modernizāciju un tās vides ilgtspēju un sociāli ekonomisko dzīvotspēju; atbilstīgs un neatkarīgs finansējums, kas neatņem resursus Eiropas Zivsaimniecības fondam; un, visbeidzot, visattālāko reģionu nozīme un konkrētās īpatnības.
Nick Griffin
Priekšsēdētāja kungs! Pirms pieņem kāda eksperta padomu, ir prātīgi pārbaudīt informāciju par viņu, lai pārliecinātos par viņa kompetenci. Ziņojums "Integrētā jūrniecības politika” daļēji ir Zivsaimniecības komitejas darbs, tāpēc, pirms pieņemam tajā ietvertās grandiozās shēmas, ir vērts kritiski izskatīt Eiropas Savienības informāciju par jūru pārvaldību. Tas nenovēršami nozīmē situācijas izvērtēšanu iepriekš suverēnajos AK ūdeņos, kas slepeni nodoti Eiropas birokrātijas kontrolē 1973. gadā, jo gandrīz 70 % no tā sauktajiem "ES zivju krājumiem” faktiski ir Lielbritānijas zivju krājumi.
Kā ir veicies mūsu zivīm un zvejniekiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) apstākļos? Skaitļi parāda mums daudz vairāk nekā visi skaistie vārdi šajā ziņojumā. No ES zivju krājumiem 88 % ir pārzvejoti salīdzinājumā ar globālo vidējo rādītāju aptuveni 27 %. Pašlaik no mūsu zivju sugām 30 % oficiāli nesasniedz neapdraudētus bioloģiskus robežlielumus, jo ir palicis pārāk maz pieaugušu zivju normālai atražošanai. Atbilstīgi KZP apkaunojošai kvotu sistēmai gandrīz miljons tonnu beigtu zivju katru gadu tiek izmestas tikai Ziemeļjūrā vien. Tostarp zivju sugu, piemēram, smilšu zuša, rūpnieciska ieguve ir novedusi pie putnu sugu, piemēram, alka, populāciju straujas samazināšanās.
Eiropas dienvidos aina ir tikpat bēdīga. Rietumāfrikas zvejnieki, kuru dzīvesveids ir veidojies paaudžu paaudzēs, tiek piespiesti pārorientēties uz cilvēku tirdzniecību, jo ES reģistrētie kuģi ir palīdzējuši izzvejot viņu ūdeņus līdz pilnībai.
Ir pienācis laiks Eiropas Savienībai atzīt, ka tās veikums jūras pārvaldībā ir vissliktākais visā pasaulē, tipisks piemērs tam, ko pazīst kā vienkāršo ļaužu traģēdiju - parādību, kurā kopēji resursi vienmēr tiek nežēlīgi izmantoti, jo katrs, kas izrāda mērenību, ir sliktākā situācijā par to, kurš ir bez aizspriedumiem.
Ir pienācis laiks atjaunot kontroli pār jūrām un zvejas vietām, nododot to suverēnajām valstīm, par kurām ir zināms, ka tās spēj šādas darbības veikt. Divas trešdaļas ES ūdeņu, ko ES pilnībā ir iztukšojusi, attiecas uz britu nāciju un britu zvejniekiem.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Manuprāt, referente Meissner kundze ir jāapsveic. Mums ir bijušas atšķirīgas, pat konfliktējošas nostājas, bet viņa ir atradusi kompromisa risinājumus, kas ļauj mums šodien stāvēt kopā šajā svarīgajā jautājumā.
Dāmas un kungi, Transporta un tūrisma komiteja ir nolēmusi, ka visas jūras jāaizsargā līdzīgā veidā, pamatojot, ka ikviens cits risinājums radītu negodīgas konkurences situāciju.
Mēs pieņemam vairākuma nostāju par labu tiesiskai situācijai ar vienādiem noteikumiem visai Eiropas Savienībai, lai gan es deputātiem nenoklusēšu to, ka arī šādā risinājumā skaidri nojaušama noteikta deva netaisnīguma.
Ir acīmredzams, ka Baltijas jūras, Ziemeļjūras un Lamanša ūdeņi ir vairāk piesārņoti un, manuprāt, sēra pārraudzībai būs jābūt stingrākai.
Pasākumi transportēšanas ilguma un apstrādes izmaksu samazināšanai ostās nenoliedzami ir pozitīvas iniciatīvas. Tomēr es atkārtošu vēl un vēlreiz - mums joprojām ir jāstrādā pie šī jautājuma. Ja vien mēs izlēmīgi neliberalizēsim savas ostas, tās nespēs plaši pildīt savu centrālo uzdevumu, kas no tām tiks prasīts saistībā ar dažādu transporta veidu savietojamību.
Atzinīgi vērtējama arī CO2 samazināšanas stratēģijas veicināšana, kuras mērķis ir mainīt konkrētās klimata pārmaiņu sekas.
Es domāju, tas ir labs ziņojums, kas ir jāpieņem. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka šis ziņojums ir saistīts ar nopietnu katastrofu, konkrēti to, kura ietekmē Meksikas līci.
Šajā sakarā Komisija tiek mudināta lemt, vai saistībā ar Eiropas Jūras drošības aģentūras regulas pārskatīšanu ir jāpastiprina aģentūras uzdevumi preventīvu pārbaužu un tīrīšanas darbu veikšanā pēc ogļūdeņraža izplūdes. Komisāre, manuprāt, šī ir vajadzīga reforma un ir jāizmanto vajadzīgais mandāts, lai atbalstītu šos uzdevumus.
Saïd El Khadraoui
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Es vēlos sākt ar pateicību Meissner kundzei par teicamo darbu un par to, kā viņa ar savu ziņojumu spēja panākt plašu vienprātību. Kā savas grupas koordinators es vēlos arī izmantot šo iespēju, lai pieminētu mūsu bijušo kolēģi Piecyk kungu, kurš diemžēl pirms diviem gadiem nomira un kurš izdarīja dažus radikāli nozīmīgus darbus šajā Parlamentā, lai veidotu integrētu Eiropas jūrniecības politiku - ko šodien mēs varam izmantot kā pamatu.
Skaidrs, ka šī ir sarežģīta nozare ar daudziem aspektiem, un tāpēc mums būs daudz jāstrādā, lai sasniegtu savu mērķi. Vispirms mums jāpiešķir nozarei jauns dinamisms, ieviešot efektīvas struktūras un pienācīgus pasākumus; galu galā šī nozare nodrošina lielu daudzumu darbavietu visā Eiropā gan tieši, gan netieši, un tas ir īpaši būtiski mūsu piekrastes un ostu zonu attīstībai.
Struktūra tika jau pieminēta, un šeit ietilpst arī Eiropas struktūras. Eiropas Jūras drošības aģentūra (EJDA) ir patiešām jānostiprina, un tai jāpiešķir lielāka loma, pienācīga kompetence un resursi. Naftas katastrofas un naftas urbumu jautājums arī tika izvirzīts. Attiecībā uz to es uzskatu, ka ir skaidrs, ka ikvienam turpmākajam kompetenču grozījumam ir jāstiprina EJDA statuss. EJDA kā galvenais uzdevums jāuzņemas sadarbības veicināšana dalībvalstīs starp valsts pārbaudes dienestiem, piekrastes pārraudzības dienestiem un tā tālāk.
Turklāt, protams, ir arī vairākas svarīgas vides problēmas. Kuģniecība rada vairāk piesārņojuma nekā pieļaujams. Tāpēc uzlabojumiem vēl ir plašs lauks. Mēs runājam par sēra standartiem, kam jābūt visur vienādiem, un par emisiju tirdzniecības sistēmu - un es aicinu Komisiju patiešām turpināt izdarīt spiedienu uz Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) šajā jautājumā. Turklāt mums, protams, vajadzīga efektīva teritoriālā plānošana.
Beidzamais punkts ir šāds - es uzskatu, ka ir svarīgi veikt pasākumus arī sociālā līmenī, lai popularizētu jūrnieka profesijas tēlu jauniešu vidē.
Britta Reimers
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Integrēta jūrniecības politika ir uz nākotni vērsta joma. Okeāni arvien intensīvāk tiek izmantoti transporta pārvadājumos, jūras ekonomiskajās darbībās, enerģijas ieguvē atklātā jūrā un zvejniecībā, un šo jomu attīstība jākoordinē. Pieejamā teritorija ir ierobežota, un tāpēc dažādajām jūrniecības nozarēm jāuzņemas atbildīga un pārdomāta pieeja kopējai sadarbībai. Jūru izmantošana un aizsardzība nedrīkst atrasties savstarpējā konfliktā. Šīs divas jomas ir savstarpēji atkarīgas, jo okeāni mūs var atbalstīt tikai tad, ja tie ir veselīgi. Es vēlos izcelt pozitīvo sadarbību Baltijas jūras valstu starpā, kuras kopīgi strādā, lai veicinātu dinamisku zivsaimniecības, vides, infrastruktūras un tūrisma attīstību piekrastes reģionos. Mums arī turpmāk jāpievēršas zvejniecības nozarei, kuras stāvoklis ir vājš un kuru bieži uzskata par zemas prioritātes jomu, taču tā, apgādājot mūs ar pārtiku, ir vitāli svarīgs posms piekrastes ekonomikā.
Es vēlos apsveikt Meissner kundzi par šo pozitīvo ziņojumu.
Elie Hoarau
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Es uzskatu, ka ziņojums skaidri parāda problēmas, ko jūras vide rada saistībā ar zivsaimniecību, akvakultūru, transportu, tūrismu, enerģētiku, ieguvi un bioloģiskajiem resursiem, un klimata pārmaiņu pētniecību. Šeit ir ievērojams attīstības potenciāls, un tas ir glabājams, sargājams un vairojams ilgstošā veidā, jo cilvēces nākotne ir no tā atkarīga. Ziņojumā arī pareizi atzīmēts, ka Eiropas Savienība ir pasaules vadošā jūras lielvalsts un ka tās visattālākie reģioni nodrošina tai pasaules vislielāko ekskluzīvo ekonomisko zonu.
Tāpēc, ņemot vērā šādu atzinumu, Eiropas Savienība ir atbildīga par vērienīgas politikas īstenošanu, visas jūrniecības politikas īstenošanu. Ja to nedarīs pasaules vadošā jūras lielvalsts, kas tad to darīs? Jāsaka tomēr, ka rezolūcijas vēriens nav ļoti plašs šajā virzienā Nevar pretendēt uz pasaules vadošā politikas lēmēja godu, ja rīcībā ir tikai EUR 50 miljoni.
Visbeidzot - lai gan visattālāko reģionu stratēģiskais stāvoklis ir atzīts, jo tie atrodas katrā okeānā, būtu bijis saprātīgi paredzēt tiem vadošo vietu okeānu kopējā stratēģijā. Diemžēl referente to nepieņēma, un es paužu savu nožēlu par to.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Okeānu un jūru ūdeņi klāj 70 % planētas virsmas, tajos ir dzimusi dzīvība, un visā cilvēces vēstures gaitā tie ir bijuši pārtikas avots, pateicoties zvejniecībai, kā arī komunikācijas līdzeklis starp tautām un kultūrām, pateicoties jūras tirdzniecībai. Tieši tur mēs atrodam izcelsmi jēdzienam par tradicionālām darbībām jūrā - zvejniecību un transportu.
Jūra pašlaik gūst jaunu nozīmi saistībā ar globālo pasauli kā ģeostratēģiska un ģeopolitiska arēna, kas ierāda Eiropai centrālu vietu. Turklāt mēs pašlaik dzīvojam laikposmā, kad okeāniem rodas tā sauktie jaunie izmantošanas veidi, piemēram, enerģijas, izrakteņu un ģenētisko resursu izmantošana, kas līdzās zvejniecībai un jūras pārvadājumiem prasa holistisku perspektīvu un saskaņotu darbību; faktiski Meissner kundze ir mēģinājusi radīt priekšstatu par to, tāpēc es viņu sirsnīgi apsveicu.
Eiropas Savienībai ir būtiski plānot Eiropas jūras teritoriju un tās izmantošanas veidus, īpaši piekrastes reģioniem un vēl jo vairāk visattālākajiem reģioniem. Lai integrētā jūrniecības politika būtu lielāka par tās sastāvdaļu summu - un lai šeit pievērstos zvejniecībai - ir svarīgi šo darbību pārstāvēt jūras darbību kopās, lai tādējādi vēlmes tiktu iemiesotas sadarbībā un varētu pārvarēt grūtības, ko rada interešu pārklāšanās attiecībā uz jūras teritorijas izmantošanu.
Šajā jomā, lai ievērotu lēmumus, kas tika pieņemti Johanesburgas 2002. gada augstākā līmeņa sanākmē, obligāti jāaizsargā bioloģiski visjutīgākie jūras bioģeogrāfiskie reģioni un jāveicina ilgtspējīga zvejniecība, izmantojot aizvien selektīvākas metodes. Tāpēc ir svarīgi garantēt, ka tiek izveidoti starpnozaru politiski instrumenti, kuros tiek apkopotas dažādās nozares, kas veic dažādas jūras darbības, aizstāvot savas attiecīgās prasības un konkrētās iezīmes saistībā ar jūras sfēras izmantošanu.
Okeānu aizsargāšana ir morāls pienākums, kas mums ir pašiem pret sevi un nākamajām paaudzēm.
Spyros Danellis
(EL) Komisāre! Eiropas vēsturē gandrīz katras civilizācijas pamatā ir bijusi jūra. Šodien Lisabonas līgums nosaka jaunu politiku un rīkus konfliktu mazināšanai, dinamiskas sinerģijas veicināšanai un negodīgas konkurences izskaušanai, lai aizsargātu vidi un radītu darbavietas. Integrētā jūrniecības politika prasa starpnozaru, globālu stratēģiju ilgtspējīgai piekrastes un salu teritoriju, un jūru attīstībai.
Pamata rīks jūras izmantošanas racionālai ierobežošanai ir pārrobežu jūras teritoriāla plānošana. Mums jārosina vienotas, integrētas jūras pārvaldības struktūras pieņemšana reģionālā līmenī un stratēģiju attīstīšana Eiropas Savienības jūru makroreģioniem. Mums jāizskata iespēja radīt Eiropas krasta apsardzi efektīvai integrētai jūras uzraudzībai.
Visbeidzot, neviens nevar nepiekrist, ka kuģniecības nozarei jāpalīdz samazināt oglekļa dioksīda emisijas. Mums jāizdara koordinēts spiediens, iestājoties par globāliem SJO noteikumiem, ņemot vērā, ka vienpusējs Eiropas lēmums radīt ETS kuģniecībai, manuprāt, izraisītu katastrofālas sekas Eiropas kuģniecībai, atliekot pareizu risinājumu, proti, starptautiskus noteikumus, neaizmirstot, ka kuģniecība ir starptautiska darbība par excellence.
Debora Serracchiani
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es pateicos Meissner kundzei par viņas ziņojumu par integrēto jūrniecības politiku, un es piekrītu viņai par vajadzību stiprināt jūras transportu un kuģubūves nozari, sargāt piekrastes reģionus un veicināt novatoriskas un pētnieciskas darbības.
Šodien jūras transportam ir būtiska nozīme tirdzniecībā. Tādēļ mums jārosina sadarbība starp mazām un lielām ostām, kuras saskaras viena ar otru vienā jūras baseinā un kuras var palīdzēt raitākai tirdzniecības norisei. Turklāt, lai nodrošinātu dažādu transporta veidu savietojamību, mums jāiegulda jūras un iekšzemes ostu infrastruktūrā, īpaši ostās, kuras ir savienojamas pa Eiropas koridoriem.
Visbeidzot, es uzskatu, ka ir svarīgi neatstāt bez ievērības citu jautājumu, proti, ostu drošību. Visi pasākumi saistībā ar drošību visās Eiropas ostās ir jāsaskaņo, lai tādā veidā labāk aizsargātu jūras transportu un neļautu negodīgai konkurencei kaitēt šīm ostām, kas faktiski rada lielākus izdevumus augstāka līmeņa drošības garantēšanai.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Integrētas jūrniecības politikas attīstība ir obligāta, ņemot vērā iepriekš īstenoto sadrumstaloto pieeju, kas noveda pie neefektivitātes un konfliktiem šajā jomā. Meissner kundzes ziņojumā atkārtoti uzsvērts Eiropas Parlamenta viedoklis par integrēta, saskaņota un kopēja lēmumu pieņemšanas procesa izveidi attiecībā uz okeāniem, jūrām, piekrastes zonām un jūrniecības nozarēm. Integrētā jūrniecības politika veicina starpnozaru pieeju jūras pārvaldībā, palīdzot identificēt un izmantot sinerģijas jomas starp attiecīgajiem Eiropas Savienības politikas aspektiem.
Regulas priekšlikums paredz programmu, kas piedāvās stabilu pamatnostādni palīdzības nodrošināšanai, kuru piešķir iniciatīvām šajā jomā, un radīs nosacījumus saskaņotākai finanšu līdzekļu izmantošanai jūras un piekrastes teritoriju attīstībai. Diemžēl vienīgais iespējamais un izmantojamais finanšu risinājums pašreizējos ekonomikas apstākļos bija ES pieticīgais finanšu ieguldījums. Tomēr es ceru, ka šī finansēšanas metode ļaus sasniegt integrētās jūrniecības politikas mērķus gan īstermiņa, gan vidēja termiņa laikposmā.
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Gudrā izaugsme, ko aizstāv stratēģija "Eiropa 2020”, var būt sasniedzama tikai tad, ja mēs saprātīgi mobilizēsim dažādos potenciāla veidus, kas raksturīgi Eiropas daudzveidībai.
Eiropas Savienībai ir vislielākā ekskluzīvā ekonomiskā zona pasaulē ar 25 miljoniem kvadrātkilometru. Mums ir 32 000 kilometru gara piekraste, kurā dzīvo viena trešā daļa mūsu iedzīvotāju; piekraste dod 40 % mūsu iekšējā kopprodukta un 95 % mūsu ārējās tirdzniecības. Iepriekš minētajiem skaitļiem būtu jāiedarbojas uz Komisiju un Padomi kā stimulam rīkoties tādā nozīmē, ka bez integrētas Eiropas jūrniecības politikas nevar sasniegt gudru izaugsmi, kas ir izšķirīga sekmīgam stratēģijas "Eiropa 2020” īstenojumam.
Es vēlos pievērst īpašu uzmanību bioloģiski ģenētiskajam potenciālam un izrakteņu bagātībai, kas slēpjas mūsu jūras dzīlēs un gultnēs, par ko mēs pašlaik maz zinām; es vēlos pievērst uzmanību vajadzībai palielināt pētniecības un attīstības centienus šajās jomās.
Michael Theurer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Geoghegan-Quinn kundze, dāmas un kungi! Mums jāsaglabā pasaules okeāni kā ekosistēma. Tomēr okeāni un globalizācijas jēdziens nav savstarpēji izslēdzoši. Kuģošanas maršruti ir būtiski mūsu labklājībai, jo tie ir pasaules tirdzniecības artērijas. Šajā sakarā ir daudz darāmā, lai nodrošinātu, ka mēs aizsargājam vidi un ka mūsu transporta ceļi ir droši.
Turpmāk mums būs jāpadara droša arī izejvielu piegāde. Zinātnieki paredz, ka vērtīgas izejvielas ir atrodamas jūras gultnē un pašā jūrā. Ir svarīgi apsvērt, kā tās iegūt videi draudzīgā veidā.
Trešais aspekts, ko es vēlos apskatīt, ir saikne starp okeāniem un iekšzemes ūdensceļiem. Es uzskatu, ka ir svarīgi izveidot savienojumu ar iekšzemes ūdensceļu transportu. Donavas attīstībai ir liela nozīme šajā ziņā. Kā ES garākā upe kopā ar Reinas-Mainas-Donavas kanālu, tā var savienot Melno jūru ar Ziemeļjūru. Mums būtu jārada sasaiste starp integrēto jūrniecības politiku un iekšzemes ūdensceļiem.
Gerard Batten
Priekšsēdētāja kungs! Nevienam nav jābūt pārsteigtam par to, ka ES grib integrēt jūrniecības politiku, tāpat kā tā vēlas integrēt visu citu ikvienā dzīves un sabiedrības politikas aspektā visā Eiropā.
Es 2007. gadā vērsos pie AK Jūrniecības un zivsaimniecības aģentūras, lai uzzinātu, cik zivju tika nozvejots Lielbritānijas ūdeņos. Man atbildēja: "Mēs nevaram identificēt AK ūdeņus. Tos tagad apzīmē kā daļu no EK ūdeņiem.” Tātad Apvienotajai Karalistei vairs nav savu teritoriālo ūdeņu.
Varbūt ir vietā šodien to apspriest, jo, kā jums visiem, es esmu pārliecināts, ir zināms, šī ir 205. gadadiena kopš Trafalgāras kaujas 1805. gada 21. oktobrī, kad admirālis lords Nelsons un daudzi citi varonīgi vīri atdeva savu dzīvību un krita kaujā, lai Lielbritānija varētu palikt brīva un neatkarīga valsts. Viņa pēdējie vārdi bija: "Paldies Dievam, es savu pienākumu esmu izpildījis!” EP deputāti no AKNP pildīs savu pienākumu šopēcpusdien un balsos pret.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Mēs joprojām pārāk maz zinām par jūras ekosistēmām, un jo īpaši daudzas dziļjūras teritorijas ir tikai balti plankumi mūsu kartēs. Taču jūras un okeāni ir viena no lielākajām šā gadsimta problēmām un ne tikai tāpēc, ka tie apgādā mūs ar pārtiku un proteīnu. To vieta mūsu klimata sistēmā un tāpēc arī to devums cilvēces labklājībai nebūtu jānovērtē par zemu.
Lielā Barjerrifa piemērs rāda, ka jūras ekosistēmas var atjaunoties, ja tiek īstenoti nepieciešamie vides aizsardzības pasākumi. Rifa aizsargātajās teritorijās zivju populācija ir palielinājusies par 30 % līdz 75 % tikai divos gados. Ņemot vērā, ka vairāk nekā 40 % pasaules iedzīvotāju dzīvo nepilnu 100 kilometru attālumā no jūras un tāpēc varētu kļūt par cunami upuriem, es ļoti atzinīgi vērtēju plānu īstenot kopēju Eiropas katastrofu novēršanas stratēģiju piekrastes teritorijās. Tomēr atšķirīgu emisiju normu noteikšana ES ūdeņos ir pretrunā integrētajai jūrniecības politikai, kuras mērķis ir ņemt vērā visus faktorus. Šajā jomā mums ir jābūt konsekventiem.
Petru Constantin Luhan
(RO) Integrētās jūrniecības politikas nozīme ir neapstrīdama apstākļos, kad Eiropas Savienība ir pirmā lielākā globālā jūras lielvara un 40 % no ES IKP tiek ražoti saistībā ar jūras un piekrastes teritorijām. Īstenojot šīs politikas mērķus, īpaša vērība jāveltī konkrētajām reģionālajām iezīmēm jūrās, kas ieskauj Eiropu. Katra jūras teritorija ir vienreizēja un prasa individuālu uzmanību, lai panāktu ilgtspējīgu līdzsvaru ar tās lietotājiem.
Vienlaikus mums jānodrošina šī politika ar pienācīgu finansējumu nākamajā plānošanas laikposmā, līdz ar to radot jaunu pieeju, kuras mērķis ir veicināt visu jūrniecības aktivitāšu optimālu attīstību ilgtspējīgā veidā un kura attieksies uz visiem jūras baseiniem. Tas mums ļaus gūt daudz lielāku labumu, vienlaicīgi mazinot ietekmi uz vidi.
Kriton Arsenis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Referenti un deputāti ir dziļi analītiski runājuši par integrētās jūrniecības politikas saturu. Es vēlos pievērsties kuģošanas emisiju jautājumam. Tas patiešām nebūs viegls uzdevums, bet mums jāiekļauj kuģošanas emisijas plānos, lai samazinātu kopējās emisijas. Lai darbs notiktu efektīvi, tas jāveic kā prioritārs uzdevums saskaņā ar starptautisku SJO nolīgumu. Ja šādu nolīgumu nevarēs panākt, mums, acīmredzot, nopietni būs jāapsver reģionālu pasākumu pieņemšana ES līmenī. Kā teica Danellis kungs, tas nebūs viegls uzdevums, un, ja mēs gribam gūt panākumus, mums jāseko aviācijas nozares piemēram.
Šie pasākumi jāveic, pamatojoties uz tirdzniecības kuģu ierašanās ostu, un mums jānolemj, kā noteikt nodokli par emisijām. Ir pierādījies, ka ETS ir samērā sarežģīta un neefektīva; mums jāatrod vienkāršs, bet efektīvs risinājums; varbūt oglekļa nodoklis vai citas uzlabotas metodes, kas ir vienkāršas un efektīvas.
Werner Kuhn
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos vēlreiz izcelt Eiropas Savienības transporta stratēģiju. Mūsu mērķis ir pārcelt preces no autoceļiem uz jūru un nodrošināt efektīvu un videi draudzīgu pārvadāšanas veidu. Tomēr noteiktās kuģniecības jomās mēs nedrīkstam savus vides mērķus uzstādīt tik augstu kā sēra emisijas kontroles teritorijas Baltijas jūrā un Ziemeļjūrā, pretējā gadījumā krasi pieaugs pārvadāšanas izmaksas. Itälä kungs un Fleckenstein kungs jau pieminēja to. Es vēlos aicināt Geoghegan-Quinn kundzi novērtēt pētījumu, kas tiek ļoti rūpīgi veikts. Mēs negribam pārcelt pārvadājumus no jūras atpakaļ uz autoceļiem, un mēs gribam godīgu konkurenci Eiropas ziemeļdaļā, Eiropas Savienībā un Vidusjūras areālā. Tā ir viena no būtiskajām prasībām.
Runājot par drošību jūrā, es vēlos teikt, ka tai jāierāda lielāka nozīme integrētajā jūrniecības politikā attiecībā uz ļoti aktīvām kuģošanas maģistrālēm un šaurumiem. Piemēram, Kategata rifos un Bosfora šaurumā, kā viens no maniem kolēģiem deputātiem to jau minēja, loča pakalpojumu izmantošanai turpmāk vajadzētu būt obligātai. Loča pakalpojumu obligāta izmantošana vietās, caur kurām pārvietojas lieli tankkuģi un ārkārtīgi sarežģītas kravas, paaugstinātu jūras drošības līmeni.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kuģniecība un kuģubūves nozare dod nozīmīgu ieguldījumu ES valstu ekonomiskajā labklājībā un sniedz vērtīgus pakalpojumus Eiropas un globālajai rūpniecībai, kā arī patērētājiem.
Es apsveicu Meissner kundzi par viņas ziņojumu. Es vēlos uzsvērt, cik svarīga ir jūras teritorija bez barjerām. Tajā pašā laikā mēs aicinām Komisiju un dalībvalstis novērtēt un saglabāt mazās jūras ostas, paplašināt īso jūras pārvadājumu tīklu, lai samazinātu pārvadājumu pa zemi attālumus, atbalstīt kravu veidu, kravu apstrādes un loģistikas risinājumu pētniecību un inovāciju ar mērķi rast risinājumus, kas samazina pārvadājumu laiku un to veikšanas izmaksas, un atbalstīt ostu infrastruktūras attīstību, un nodrošināt intermodalitāti.
Uzsverot Melnās jūras ģeostratēģisko nozīmi, Eiropadomei jāprasa, lai Eiropas Komisija izstrādā Eiropas Savienības Melnās jūras stratēģiju. Diemžēl līdz šim pārāk maza uzmanība ir tikusi veltīta Melnajai jūrai, kurai Eiropas Savienībā ir ģeostratēģiska nozīme.
Pat the Cope Gallagher
Priekšsēdētāja kungs! Integrētā jūrniecības politikas attīstība ir izšķirīgi svarīga Īrijas, Eiropas un, patiesi, arī globālajai ekonomikai. Īrijā kā raksturīgā salas tautsaimniecībā jūras transports ir rūpniecības stūrakmens.
Vairāk nekā 99 %, es atkārtoju - 99 % - visa Īrijas tirdzniecības apjoma tiek pārvadāti pa jūru. Tiek lēsts, ka Īrijas jūras rūpniecības bāze nodrošina nodarbinātību aptuveni 8000 cilvēku, kas ekonomikā dod vairāk nekā EUR 1,5 miljardus katru gadu.
Šī nozare sasaista Īrijas ekonomiku ar pārējo Eiropu un pārējo pasauli. Šī nozare ir stratēģiski svarīga manai valstij un Īrijas ekonomikas atlabšanai. Jūrniecības nozares straujā attīstība prasa vienotu pieeju Eiropas līmenī, un jūrniecības jomu izaugsme, piemēram, jūras pārvadājumi, attīstība, akvakultūra un tūrisms - savienojumā ar jauniem jūras izmantošanas veidiem, piemēram, zemūdens tehnoloģijām, atklātās jūras atjaunojamo enerģiju un "zilo” biotehnoloģiju - rada arvien lielāku spiedienu uz jau ierobežoto jūras teritoriju.
Josefa Andrés Barea
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Integrētā jūrniecības politika ir transversāla, reģionāla un nozaru politika, un zivsaimniecības un akvakultūras politikai jābūt tās sastāvdaļai tādā veidā, ka tā netiek pakārtota citiem politikas aspektiem. Mums visiem jāpievēršas vides un ekonomikas problēmām, kas ietekmē sabiedrību kopumā un zivsaimniecību jo īpaši, un tās ir šādas: jaunas tehnoloģijas, zvejas ierīces, sugu attīstība, jūrniecības ekonomikas programma, lai radītu vairāk un labākas darbavietas, kvalitatīva apgāde, starptautiskās attiecības ar mērķi novērst pirātismu un labvēlīgi ietekmēt jūras pārvaldību bez šķēršļiem un bez ilgtspējas problēmām, kā tas, piemēram, ir Īslandē.
Tieši tas mums ir jādara, ja gatavojamies strādāt integrētas jūrniecības politikas virzienā un ja gatavojamies strādāt vides un ilgtspējas labā.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Integrētajai jūrniecības politikai ir horizontāla funkcija - tā iemieso dažādus aspektus, sākot no vides līdz jūras un jūrniecības pētniecībai.
Integrētā jūrniecības politika nenodrošina starptautisko teritoriālo ūdeņu robežu pārraudzību, sargājot no nelegālas zvejniecības vai šo robežu pārkāpšanas. Es ceru, ka šis aspekts tiks nopietni apsvērts saistībā ar finanšu līdzekļiem, kas paredzēti šīs politikas īstenošanai, un ka šie līdzekļi palīdzēs pastiprināt kontroli, pateicoties modernām uzraudzības sistēmām, piemēram, Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) dienestiem.
Horizontālais aspekts, kas ir raksturīgs integrētam jūras transportam, tiks garantēts - cerams, ar nākamo finansējuma dokumentu kopumu - no ES budžeta un nevis no zivsaimniecības līdzekļiem, kas tiek izmantoti īpašām darbībām. Es ļoti pateicos referentei par šo svarīgo dokumentu un ceru, ka Komisija un Padome pilnībā apmierinās mūsu prasības.
Priekšsēdētājs
Liels jums paldies, Pirillo kungs. Es neesmu iekļāvis jūsu sākotnējās piezīmes jūsu runas laikā, jo tas, ko jūs teicāt, ir svarīgi. Tomēr es varu jums apliecināt, ka visi priekšsēdētāja vietnieki veltī tam lielas pūles. Es vēlētos aicināt jūs piedalīties sacensībās ar mani. Mēs vilksim no cepures ārā Parlamenta deputātu vārdus un redzēsim, kurš var labāk tos izrunāt. Taču kļūdas patiešām dažreiz gadās acumirkļa ātrumā, un es gribētu lūgt jūs būt iecietīgiem.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Pateicos jums par jūsu laipnību. Es vēlos silti sveikt Meissner kundzi par viņas izcilo darbu un arī par viņas spēju integrēt mūsu kolēģu prasības un grozījumus.
Es esmu īpaši pateicīga par diviem konkrētiem grozījumiem. Pirmais ir tas, kurš mudina Komisiju uzlabot jūrniecības darbinieku darba apstākļus un beidzot transponēt ES tiesību aktā Startautiskās Darba organizācijas (ILO) Konvenciju par darbu jūrniecībā Grozījumā ietilpst arī priekšlikums par kvalifikācijas un apmācības programmu jūrniekiem, kura īpaši dos iespēju pieņemt darbā jauniešus un iekļaut trešās valstis.
Es pateicos arī par grozījumu, kurā mēs aicinām Komisiju palīdzēt dalībvalstīm nogrimušo kuģu un to atlieku zemūdens lokalizēšanas un kartēšanas programmas īstenošanā, kuri ir Eiropas vēstures un kultūras mantojuma daļa - es esmu no Spānijas, valsts ar ļoti daudziem reliktiem tālu no krasta. Šī programma veicinās sapratni par zemūdens mantojumu un tā izpēti un palīdzēs novērst izlaupīšanu, tādējādi ļaujot to pienācīgi saglabāt.
Es domāju, ka šie divi aspekti papildus Meissner kundzes teicamajiem priekšlikumiem būs svarīgi, radot jauno izpratni par jūru, kas Eiropai tik ļoti vajadzīga.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es zinu, ka debašu sākumā Meissner kundze pauda vilšanos, ka tik maz deputātu bija šeit plenārsēžu zālē. Es domāju, ka viņai jābūt ļoti gandarītai, ka debatēs piedalījās 37 runātāji.
Patiešām, mums bija ļoti aktīvas debates, kurās radās svaigas idejas kā pamudinājums mums izvirzīt vēl augstākus mērķus jūrniecības politikā, kas jāīsteno. Mums jāapgūst ES finanses attiecībā uz jūrniecības jautājumiem saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par finansējumu integrētajai jūrniecības politikai 2011., 2012. un 2013. gadā. Ierosinātā finansējuma, proti, EUR 50 miljoni, nolūks ir turpināt darbu, kas sākts 2007. gadā politikas šķēršļu likvidēšanai, un atraisīt sinerģijas, savienojot visus politikas aspektus, kas ietekmē jūru, piemēram, transportu, zivsaimniecību, muitu un jūras vides aizsardzību.
Komisija cer kopīgi ar Parlamentu strādāt pie šīs regulas stāšanās spēkā laikus, lai tādā veidā mēs varētu īstenot savas nākamās integrētās jūrniecības politikas darbības. Turklāt jūrniecības uzraudzība ir svarīga jauna iniciatīva, kas domāta milzīgu pārmaiņu norisei visās nākamajās jūrniecības iestāžu darbībās jūrā, un tās mērķis ir iedibināt kopēju informācijas apmaiņas vidi ES jūrniecības darbības laukā.
Komisijas paziņojums par šo iniciatīvu tika sniegts tikai vakardien. Tas ir intensīva darba sasniegums, kurā radīts sešu pakāpju plāns, lai īsā laikā panāktu integrāciju jūras uzraudzībā, kas likās ļoti grūti sasniedzama vēl pirms dažiem mēnešiem.
Tagad es pievērsīšos vairākiem konkrētiem jautājumiem, kas tika izteikti. Runājot par sēra emisijām, Komisija pilnībā apzinās bažas, ko pauž nozares grupas, par ietekmi, kuru var radīt jaunie jūras degvielas kvalitātes standarti, ko SJO pieņēma 2008. gadā. Tieši tāpēc Komisija ir iestājusies par - un vēlāk atzinīgi novērtējusi - SJO nolīgumu, kas, spriežot pēc aplēsēm, samazinās sēra dioksīda emisijas pat līdz 90 % un, kas vēl svarīgāk, sekundāro cieto daļiņu emisijas par gandrīz 80 %.
Komisija nākamajos mēnešos iesniegs priekšlikumu saskaņot ES tiesību aktus ar SJO lēmumu. Priekšlikumu papildinās sīki izstrādāts ziņojums, kurā ietilps arī mūsu ex-post ietekmes izvērtējuma iznākums saistībā ar SJO lēmumu, kā arī iespējamie pasākumi, ko Komisija varētu veikt, lai mazinātu nevēlamas ietekmes uz nozari.
De Grandes Pascual kungs uzsvēra jautājumu par jūras baseiniem. ES zina par atšķirīgajām situācijām jūras baseinos un attīsta atbilstīgu stratēģiju katram jūras baseinam, kas konkrēti piemērota īpašajām vajadzībām.
Visbeidzot, Rosbach kundze un citi skāra jautājumu par katastrofu novēršanas shēmu. Eiropas Jūras drošības aģentūra ir atbildīga par kuģošanas drošības pārraudzību. Pašlaik tā nav juridiski tiesīga veikt regulēšanu vides katastrofu jomā, bet notiek diskusijas - Komisijā pašlaik pagarinot vai atjaunojot Eiropas Jūras drošības aģentūras mandātu - par to, vai turpmākajos gados aģentūrai būtu piešķiramas lielākas pilnvaras. Protams, Parlaments tiks centralizēti iesaistīts šajā jautājumā.
Visbeidzot, man kā Eiropas komisārei, kas ir atbildīga par pētniecību, inovāciju un zinātni, bija prieks dzirdēt, ka šeit plenārsēžu zālē vairāki deputāti runā par attiecībām starp jūrniecības politiku vispār un konkrēti jūras un jūrniecības politikas pētniecību. Pāgājušajā nedēļā Beļģijas prezidentūra organizēja ļoti svarīgu konferenci Ostendā, kura īpaši pievērsās šim jautājumam un kurā satikās šajā jomā iesiastītie zinātnieki. Tas ir ļoti svarīgs mūsu integrētās jūrniecības politikas aspektu pīlārs.
Es vēlos vēlreiz pateikties Meissner kundzei par viņas visaptverošo un tālejošo ziņojumu. Es uzskatu, ka tagad ar atjaunotu enerģiju un pārliecību mēs varam turpināt visu nākamo jūrniecības iniciatīvu īstenošanu.
Paldies jums un atvainojos tulkiem, ja runāju pārāk ātri.
Gesine Meissner
Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, ir labi, ka jūs, Geoghegan-Quinn kundze, esat skaitījusi. Es nezināju, cik daudz runātāju ir izteikušies, bet 37 patiešām ir daudz. Es vēlos pateikties katram, kas šodien piedalījās debatēs. Pašā sākumā es aizmirsu pateikties arī visiem ēnu referentiem par darbu. Mēs patiešām esam strādājuši kopā ļoti konstruktīvi, un es biju ļoti apmierināta. Es ziņojumā ietvēru ļoti daudzus tematus, jo man ir ļoti svarīgi, lai šajā izšķirīgajā jomā būtu pārliecinošs vairākums.
Daudzās runās par dažādiem tematiem tika izcelts fakts, ka mums kopīgi jādarbojas jūrniecības pētniecībā, plānošanā, īstenošanā un kontrolē, veicot kopīgu pārvaldību, teritorijas plānošanu un pārraudzību. Tieši par to ir ziņojums. Taču tas ir ļoti daudzveidīgs temats.
Tagad es vēlos pievērsties dažām runām. Fleckenstein kungs uzsvēra sēra emisiju problēmu. Mēs esam to iekļāvuši ziņojumā, jo mums bija svarīgi, lai netiktu kropļota konkurence, bet mums arī jānodrošina, lai kuģošana kļūtu videi draudzīgāka. Tomēr tas, ko jūs, Fleckenstein kungs, teicāt par kuģubūvi, nav gluži patiesi. Nav tiesa, ka liberāļi un konservatīvie negribēja to iekļaut. Jautājums vienkārši bija par to, kā mums tas jāīsteno, par to, vai mums būtu jārada jauns fonds Eiropas līmenī vecu kuģu remontēšanai, vai arī mums būtu jāievieš stratēģija. Tāds ir pašreizējais formulējums.
Tika izvirzīts arī mana grozījuma temats, ko es iesniedzu, lai ziņojumā iekļautu emisiju tirdzniecību. Komitejā to noraidīja ar ļoti nelielu pārsvaru, bet, manuprāt, mēs visi esam pārliecināti, ka arī turpmāk mums jāiet šis ceļš. Šā iemesla dēļ es ceru uz atbalstu šajās jomās.
Kohlíček kungs, jūs teicāt, ka bija grūti sasaistīt visas jomas kopā, bet es zinu, ka tas ir iespējams. Ieinteresēto personu un uzņēmēju grupa no visām dažādajām jūrniecības jomām tiekas divreiz gadā, lai apmainītos ar idejām. Viņi ir ievērojami Eiropas līmeņa pārstāvji, un viņi visi ļoti augstu vērtē iespēju sanākt kopā.
Mans beidzamais punkts attiecas uz faktu, ka ir tik daudz dažādu reģionu. Es ziņojumā esmu iekļāvusi salu nostāju, un nav taisnība, ka tā ir tikusi izlaista. Vienīgā joma, kas stratēģijā nav iekļauta, ir Ziemeļjūra. Es dzīvoju vistuvāk Ziemeļjūrai un tāpēc gribēju pieminēt, ka, runājot par Melno jūru, Vidusjūru un Donavu, mēs nedrīkstam aizmirst Ziemeļjūru.
Visbeidzot, es vēlos jo īpaši pateikties par piezīmi, ka mums jāuzņemas morāla atbildība par jūru un nākamajām paaudzēm. Tieši tāpēc es izvēlējos virsrakstu "Mums vajadzīga jauna izpratne par jūru”. Ja mēs turpināsim pie tā strādāt, mēs spēsim panākt daudz.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos izvirzīt jautājumu par procedūru. Es vēlos pateikties priekšsēdētājam par debašu pabeigšanu šodien stundas ceturksni pirms balsošanas, jo tas ir cienījams veids, kā pabeigt debates, kas ļauj mums mierīgi beigt runāt un dod deputātiem laiku ienākt. Vakar darbs neveicās tik labi un nebija izplānots tā, kā mēs būtu vēlējušies. Šodien viss ir tā, kā tam jābūt, un es ceru, ka priekšsēdētājs ņems to vērā turpmāk un paredzēs pietiekami daudz brīva laika starp debatēm un balsošanas sākumu.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks šodien plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Maria Da Graça Carvalho
Eiropas Savienībai ir svarīgi nodrošināt savas piekrastes aizsardzību. Ir nepieciešams arī, lai spēkā esošie tiesību akti padarītu naftas izmantošanu un ieguvi drošāku.
Eiropas Jūras drošības aģentūra (EJDA), kas atrodas Lisabonā, sniedz atbalstu un tehnisku palīdzību, izstrādājot un piemērojot Eiropas Savienības tiesību aktus par jūras drošību un aizsardzību, kā arī kuģu radīto piesārņojumu.
Šā gada jūnijā es iesniedzu rakstisku ierosinājumu komisāriem G. Oettinger, S. Kallas un K. Georgieva pagarināt EJDA mandātu par mehānismu izveidi drošības uzraudzībai Eiropas naftas platformās, kas atrodas Ziemeļjūrā, Melnajā jūrā un Vidusjūrā, un uzdot tai atbildību par vides katastrofu novēršanu saistībā ar naftas izpēti. Šis ierosinājums dod iespēju gūt apjomīgu ietaupījumu finanšu, cilvēku un tehnisko resursu līmenī.
Es atzinīgi vērtēju komisāru atbildi, kas apliecināja gatavību pārskatīt EJDA regulas, paplašinot tās mandātu attiecībā uz iejaukšanos jūras piesārņojuma negadījumos. Es vēlreiz aicinu Eiropas Komisiju paplašināt EJDA mandātu, lai tādējādi nodrošinātu aizsardzību mūsu piekrastei.
Vilja Savisaar-Toomast
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Kā labi zināms, saskaņā ar MARPOL VI pielikumu Starptautiskā Jūrniecības organizācija ir noteikusi atšķirīgas prasības par sēra daudzumu dažādos reģionos. Baltijas jūra, Ziemeļjūra un Lamanša šaurums ir izsludināts par sēra emisiju kontroles teritoriju, un šiem reģioniem ir izveidotas stingrākas prasības attiecībā uz piesārņojuma ievērojamu samazināšanu. Šajos reģionos no 2015. gada jūras degviela ir izmantojama, ja sēra saturs tajā nepārsniedz 0,1 %, bet citiem reģioniem ir prasība, lai sēra saturs nepārsniegtu 0,5 % no 2020. gada. Šis jautājums tika apspriests arī Starptautiskajā Jūrniecības konferencē, kas 24. septembrī notika manā dzimtenē Tallinā. Es uzskatu, ka nekas netiks atrisināts, ja Eiropas Savienība nāk klajā pati ar savām prasībām, bet tās neattiecas uz trešām valstīm; tas ir, mēs pakļausim sevi nevienlīdzīgai konkurencei jūrniecības nozarē. Situācija jārisina starptautiski, lai noteiktās prasības būtu reālas un attiektos uz visiem, kas kuģo Baltijas jūrā, ne tikai uz ES dalībvalstu kuģiem. Turklāt nesaprātīgu standartu noteikšana saistās ar preču pārvadājumu pāreju no jūras atpakaļ uz autoceļiem, kas ir daudz bīstamāki un naidīgāki videi. Tāpēc es šajā jautājumā atbalstu Igaunijas un Somijas valdības, kā arī Eiropas Kopienas kuģu īpašnieku asociācijas nostāju - Starptautiskās Jūrniecības organizācijas lēmums ir jāpārskata un jānosaka vienādi noteikumi visiem ES reģioniem un kuģiem, kas tajos darbojas.
Traian Ungureanu
rakstiski. - Pildot referenta par ES Melnās jūras stratēģiju pienākumus, es ar nožēlu vēroju, ka ar Melno jūru saistītie jautājumi ir gandrīz ignorēti Eiropas Savienības integrētajā jūrniecības politikā (IJP). Lai gan Melnā jūra bija iekļauta IJP koncepcijā 2007. gadā, konkrēta ES darbība šajā jomā šķiet atpaliekam. Es stingri mudinu Eiropas Komisiju divkāršot pūles un attīstīt šīs politikas Melnās jūras pieeju. IJP ir svarīgs rīks, kura mērķis ir visaptveroša piekrastes zonu attīstība, saskaņoti izmantojot iespējas un risinot problēmas ES jūru baseinos. Es esmu dziļi pārliecināts, ka Melnajai jūrai kā jūrai, kas daļēji atrodas Eiropas Savienībā, un valstīm tās piekrastē ir steidzama vajadzība pēc pareizas šā rīka piemērošanas. IJP starptautiskā dimensija ir kritisks aspekts tās sekmīgai īstenošanai Melnās jūras reģionā, kurā ietilpst arī septiņas ES nepiederošas valstis. Eiropas Parlaments pašlaik gatavo ziņojumu par ES stratēģijas izveidi Melnajai jūrai. Es ceru, ka Komisija sekos šai iniciatīvai un uzskatīs nākotnes stratēģiju par svarīgu pamatu stingrākai IJP īstenošanai Melnās jūras teritorijā.
