Effektiviteten vid EU-byråerna för sysselsättning, arbetsvillkor och utbildning (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om effektiviteten vid EU-byråerna för sysselsättning, arbetsvillkor och utbildning.
László Andor
Herr talman! Jag vill tacka parlamentet för att ni tagit med frågan om EU-byråerna på dagordningen.
För kommissionen är det mycket viktigt att EU-byråerna fungerar väl. Detta beror delvis på de styrningsregler som gäller för dem alla. Som ni vet diskuteras byråernas arbete och styrning i den interinstitutionella arbetsgruppen bestående av kommissionen, parlamentet och rådet. Detta görs bland annat utifrån en utvärdering av flera byråer som gjordes på uppdrag av kommissionen 2009. Det är dags att utforma en ny strategi för EU-byråerna och göra dem mer samordnade, effektiva, ansvariga och öppna.
Den interinstitutionella arbetsgruppens yttersta mål är att steg för steg ta fram ett allmänt avtal mellan de tre EU-institutionerna om olika frågor. Vi hoppas att det kan uppnås till årsskiftet eller i början av nästa år. Samarbetet med parlamentet har hittills varit mycket positivt, och vi litar på att vi kan räkna med parlamentets stöd i våra nästa åtgärder.
Som ni vet är EU-byråerna juridiskt obundna organ vars styrningsregler fastställts i grundbestämmelserna. I de flesta fall övervakas byråerna av en styrelse vars sammansättning kan variera beroende på byrå. Tre av byråerna inom sysselsättning och utbildning - Eurofound, Europeiska arbetsmiljöbyrån och Cedefop - har till exempel trepartsstyrelseorgan med representanter från båda sidor av industrin, medlemsstaterna samt kommissionen.
Jag vill försäkra er om att parlamentet har tillgång till mycket information. Dels information som är allmän egendom, dels information som parlamentet, i egenskap av budgetansvarig, får genom att utskottet för sysselsättning och sociala frågor håller utfrågningar med byråcheferna om årsprogrammen och ansvarsfrihet för budgeten.
Varje byrå - Eurofound, Europeiska arbetsmiljöbyrån, Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen och Cedefop - har en egen roll. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen och Cedefop arbetar båda med yrkesutbildning, men skiljer sig till exempel åt i geografiskt tillämpningsområde. Den första arbetar utanför EU och den andra inom EU, och de har olika syften. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen assisterar huvudsakligen grannländer med att reformera utbildnings- och yrkesutbildningssystem, medan Cedefop främjar informationsinsamling och forskning om medlemsstaternas yrkesutbildning. Kommissionen vill gärna skapa synergier mellan de två byråerna genom utbyte av information, gemensamma arbetsprogram, gemensamt organiserade konferenser och seminarier samt gemensamma projekt.
Ingeborg Gräßle
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Först vill jag välkomna medlemmarna från Kristdemokratiska unionen (CDU) i Wesel som är på läktaren. Jag vill också säga till kommissionsledamot László Andor att det gläder oss att han tackar oss för vårt samarbete när det gäller byråerna. Det är dock både synd och beklagligt att rådets representant än en gång har lämnat kammaren, eftersom det tröga arbetet i den interinstitutionella arbetsgruppen för byråer främst beror på rådet, som inte vill samarbeta med oss för att införa förbättringar. Kommissionen ska vara medveten om att vi står på dess sida.
Vi måste sätta större press på byråerna. Vi diskuterar nu fyra byråer vars problem i grunden är desamma som på alla byråer, det vill säga överlappande ansvarsområden. Så är till exempel fallet mellan Europeiska arbetsmiljöbyrån (OSHA) och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) samt mellan OSHA och Europeiska sjösäkerhetsbyrån (EMSA) och Europeiska järnvägsbyrån (ERA) och Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA). Verksamheten i Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF) överlappar ofta den i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop). Med tanke på EU:s ekonomiska problem, varför kan vi inte förmå oss att vidta vissa grundläggande åtgärder och slå ihop de byråer vars ansvarsområden liknar varandra, som byrån för yrkesutbildning inom EU och byrån för yrkesutbildning utanför EU?
Det finns många goda skäl till att göra detta. Vi har problem med byråernas storlek och därmed med deras effektivitet. Vi har övervakningsorgan med fler medarbetare än byråerna har anställda. Detta försämrar dagligen EU:s rykte, eftersom alla som konfronteras med byråerna skakar på huvudet och säger: "Ni kan inte mena allvar.” Viktigast av allt, vissa byråer har inte nått den kritiska massan i den utsträckning som krävs för att kunna göra ett bra arbete. Dessutom har parlamentet skjutit till för mycket pengar och personal. Vissa byråer, som OSHA, har ökat sin budget med 105 procent och sin personal med 69 procent de senaste tio åren. Eurofound har ökat sin budget med 39 procent och sin personal med 46 procent. Därför uppmanar jag mina kolleger att göra vissa förändringar nästa gång man diskuterar budgeten.
(Talaren godtog att svara på en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Sylvana Rapti
(EL) Herr talman! Föregående talare tog upp att Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor i Dublin och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning i Thessaloniki, Grekland, har överlappande befogenheter. Om jag minns rätt grundades båda organisationerna 1975. Nu undrar jag: är det möjligt att två organisationer med samma syfte grundades samtidigt?
Ingeborg Gräßle
(DE) Herr talman! Sylvana Rapti, ja, det är möjligt, eftersom det sedan dess uppstått överlappningar mellan de faktiska arbetsområdena. Förresten var det inte jag som hittade på detta. Det lyftes fram i kommissionens studie, där man tar upp överlappningarna. I undersökningar som gjorts av de som använder byråernas arbete nämns dessutom dessa överlappningar ofta. Det är därifrån informationen kommer. Jag tar gärna fram dokumenten åt dig.
Alejandro Cercas
Herr talman, herr kommissionsledamot! De senaste åren har jag följt våra byråers arbete, i synnerhet de i Bilbao och Dublin. Deras arbete är både värdefullt och oerhört effektivt när det gäller kostnadsfördelar. Samtidigt gynnas vi av den stora öppenheten och det råder inga tvivel om att de samarbetar med parlamentet.
Därför förvånar det mig att man ifrågasätter deras existens och arbete. Jag är chockad över att det som vanligt finns ledamöter som i stället för en politisk vision har en vision som inte sträcker sig längre än räkenskaper. Siffror är viktiga: det är viktigt att veta vilka kostnader man har, men man måste även veta vilka vinsterna är. Vi behöver känna till kostnaden för att förhindra arbetsplatsolyckor, men även kostnaderna för underlåtenhet att förhindra arbetsplatsolyckor. Vi behöver veta hur höga kostnaderna är för både utbildning och underlåtenhet att utbilda eller underlåtenhet att förutse de förändringar som våra arbetare och industrier måste göra.
Herr kommissionsledamot, jag tror att vissa av kommissionsledamöterna snarare har problem med EU, än med byråerna. Precis som Odysseus när han återvände till Ithaka, får ni inte lyssna på sirenernas sång, för de vill locka skutan till klipporna och få EU-skutan att sjunka.
Roger Helmer
Herr talman! Vi i ECR-gruppen vill se en bättre kontroll av EU:s budget. Å skattebetalarnas vägnar kräver vi mervärde för pengar som spenderas på EU-nivå. Särskilt i dessa tider av ekonomisk åtstramning vill vi att man blir mer restriktiv med spenderandet: man ska inte spendera mer, utan bättre.
Om man applicerar detta på utskottet för sysselsättning och sociala frågor måste jag ifrågasätta arbetet på de fyra byråer som vi har diskuterat: Eurofound, ETF, OSHA och byrån med det osannolika namnet Cedefop. Jag besökte själv ETF i Turin och lyssnade på en presentation från Cedefop. Som tidigare talare sagt överlappar deras program varandra i hög grad. Åtminstone deras förvaltning och administration borde kunna slås samman.
Därför ställer jag följande frågor. Har kommissionen fastställt kriterier för effektivitet och prestationer för dessa byråer? Om ja, kan vi då få se dem? För det andra, hur lever byråerna upp till kriterierna? Kan kommissionen visa parlamentet en analys av byråernas verksamhet? För det tredje, när nu byråernas verksamhet överlappar varandra, har kommissionen övervägt att slå ihop dem? Det har talats om synergier; vi vill se dem. Vem sätter upp mål och strategier för byråerna? Kan vi få se dem? Generellt sett verkar det vara stora överlappningar i de rapporter om sysselsättningsfrågor och dessa byråer som tagits fram av kommissionen och parlamentets utredningsavdelning. Nu undrar vi: är dubbelarbetet berättigat?
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! EU har fyra byråer inom sysselsättning, arbetsvillkor och utbildning; Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound), Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF), Europeiska arbetsmiljöbyrån (OSHA) och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop), med en årsbudget på ungefär 15-20 miljoner euro. Jag har tittat på byråernas webbplatser. Fokus ligger på saker som en fototävling på temat riskförebyggande, en tävling om praktiska lösningar, vilka de nu är, samt den gemensamma organisationen av Europeiska dagen för solidaritet mellan generationerna. Dessa verksamheter är världsomskakande och verkar helt sakna konkret mening.
Byråernas arbetsområden överlappar varandra. Det finns överlappningar mellan byråerna och även kommissionens generaldirektorat, parlamentets avdelningar och nationella organ. Så får det givetvis inte fortsätta. Vi måste förhindra dubbelarbete genom en hopslagning av byråerna. Ineffektiva byråer måste stängas, eftersom skattebetalarna inte kommer ha någon förståelse för att man slösar bort miljontals euro på en uppsjö byråer som anordnar fototävlingar.
Véronique Mathieu
(FR) Herr talman! Synergierna mellan dessa fyra byråer kräver att vi tittar närmare på deras mål. Deras mål har fastställts på papper, men ansvarsfrihetsförfarandet gör att vi är mindre nöjda med deras effektivitet.
Den externa revisorn har uppmärksammat den dåliga budgetplaneringen, bristen på koppling mellan mål och budgetresurser samt överföringar och annulleringar av stora anslag. I fallet med Eurofound noterade revisionsrätten i sin rapport från 2009 att fondens budget saknade en särskild rubrik för de olika program som finansieras med inkomster avsatta för särskilda ändamål.
Jag ser ett problem i att vi inte längre vet hur EU:s bidrag används förrän byråns bokslut gås igenom två senare. Den bristfälliga budgetplaneringen ger oss alltså inte någon garanti för dessa fyra byråers värde.
För att åtgärda detta kan vi försöka samordna deras arbete på ett bättre sätt. Varför inte till exempel inrätta en gemensam styrelse för de fyra byråerna? Den interinstitutionella arbetsgruppen har arbetat med dessa problem i ett antal år. Vad har den att säga?
Sylvana Rapti
(EL) Herr talman! Jag uppskattar frågan, eftersom jag tycker om utvärderingar, jag tycker om kontroll. Jag tycker även om studier som ger information som hjälper oss på EU-institutionerna att göra ett bättre jobb åt EU-medborgarna. När då EU-institutionerna efterlyser en konsekvensbedömning innan man säger hej, varför har vi problem med dessa två organisationer som sedan 1975 har bedrivit forskning och gjort studier inom arbete, utbildning och yrkesutbildning? Det är en bra fråga. Förutom att syftet inte är ekonomiskt eller finansiellt, utan politiskt. Det är en fråga som återkommer om och om igen på olika sätt och av olika orsaker. Det faktum att den ställs nu igen, när EU befinner sig i kris, när arbetare och utbildning far illa, visar att den har en annan orsak. Vi har förstått hur vi ska slå, och nu utdelar vi slag så fort vi får chansen. Far Grekland illa? Då ger vi oss på Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, eftersom det ligger i Thessaloniki, även om det grundades 1975. Vad jag försöker säga är: överlappningar mellan ansvarsområden är en sak och samarbete är en annan, i synnerhet det samarbete som behövs för att få rätsida på saker och ting i EU.
Anne E. Jensen
(DA) Herr talman! Jag har stor erfarenhet av dessa fyra byråer, jag har följt deras arbete i många år. Jag tycker att vi ska ta oss an denna fråga med ett öppet sinnelag. Det handlar inte bara om överlappande uppgifter; om byråerna tilläts samarbeta mer skulle det skapa synergier och möjligheter att göra ett bättre jobb. Min grekiska kollega, Sylvana Rapti, nämnde att det finns politiska undertoner bakom viljan att slå ihop byråer. Hon sade att vi inte får ge oss på byråer i Grekland. Våra byråer är utspridda geografiskt och finns på olika platser i Europa, men det får inte hindra oss från att skapa ett välfungerande system. Det viktigaste är att byråerna gör sitt jobb, att de utför de uppgifter som åligger dem och gör det så kostnadseffektivt och effektivt som möjligt. Det bör du försöka uppnå, László Andor. Så ha ett öppet sinne i denna fråga.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Herr talman! Byråer som har hand om sysselsättningsfrågor har en särskilt viktig roll med tanke på EU:s ekonomiska kris. Därför är det värt att undersöka mer ingående hur effektiva deras åtgärder är. Det råder inga tvivel om att dessa byråer bör hjälpa EU-medborgare att skaffa kompetens som kommer dem till användning på en arbetsmarknad som snabbt förändras och där konkurrensen hårdnar. Vi bör därför vidta åtgärder för att skapa en flexiblare arbetsmarknad, med till exempel ömsesidigt erkännande av arbetares kvalifikationer i medlemsstaterna. Byråerna borde även delta mer i utformningen av program som tar hänsyn till de ekonomiska och sociala utmaningar som EU står inför, som den demografiska utmaningen och de överbelastade pensionssystemen. Vi bör bedriva forskning för att fastställa de verkliga problemen på EU:s arbetsmarknad. Sammanfattningsvis bör de åtgärder som genomförs av byråer som har hand om sysselsättningsfrågor främst vara inriktade på att hjälpa EU-medborgare att klara både den ekonomiska och demografiska krisen.
Jutta Steinruck
(DE) Herr talman! Det säger mycket att den ledamot som ställde frågan har lämnat lokalen under diskussionen. De argument och frågor som lyfts fram av vissa talare visar än en gång på en avslöjande populistisk attityd. Vi är mitt i en pågående kris och som vanligt görs nedskärningar på områden där arbetarna påverkas. Jag tycker att det är enkelspårigt.
Jag skulle vilja säga något om Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF). Den är viktig eftersom den samarbetar med Internationella arbetsorganisationen (ILO) i EU:s partnerländer. Tack vare den exporteras EU:s sociala modell till anslutande länder och erbjuder hjälp med att utveckla utbildning, yrkesutbildning och vidareutbildningsprogram och trygga säkra jobb. För två veckor sedan var jag i Belgrad, och under sammanträden med utbildnings- och yrkesutbildningsarrangörer blev jag återigen övertygad om hur viktig byrån är. Samma sak var det under sammanträden i Turkiet. ETF spelar en viktig roll när det gäller att hjälpa anslutande länder att ta sig in på EU:s arbetsmarknad.
I ett större perspektiv är även vårens händelser i arabvärlden av stor betydelse. Vi vill inte att det ska komma många flyktingar till EU, så vi måste ge människor hjälp i deras hemländer. Vi måste ge utbildning och hjälp till länder så att de kan satsa på program och anläggningar för yrkesutbildning.
Jan Kozłowski
(PL) Herr talman! Som skuggföredragande för betänkandet om samarbete inom yrkesutbildning har jag följt verksamheten vid Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med särskilt intresse. Att anpassa yrkesutbildningen till medborgare och arbetsmarknad är en avgörande faktor om man vill öka sysselsättningsnivån och konkurrenskraften i EU. Så vi får inte underskatta Cedefops betydelse.
Rapporten för 2010 bekräftade det jag trodde om Cedefops arbete. Ett bevis på att det fungerar väl är det ständigt ökande antalet personer som använder deras material och Europassportalen. Jag anser dock att det är viktigt att öka Cedefops deltagande i strukturåtgärder för yrkesutbildning, däribland införandet av ett system för bedömning av yrkesutbildning. Jag tror även att byrån har en enorm potential att ta fram bra förslag för detta.
Ilda Figueiredo
(PT) Herr talman! Jag ifrågasätter inte det arbete som görs av anställda, experter och specialister på de fyra EU-byråerna för sysselsättning, arbetsvillkor och utbildning. Det är dock nödvändigt och möjligt att samordna arbetet.
De genomför viktiga studier som ger oss bättre inblick i problem som rör arbetsvillkor, yrkesutbildning, arbetskvalitet och även den bristande demokratin på arbetsplatser. Kommissionen behöver dock vidta åtgärder för att lösa dessa problem.
Det blir kommissionens utmaning.
Sylvana Rapti
(EL) Herr talman! Jag bad om ordet eftersom jag ser att jag inte tar någon annans talartid. Jag vill ta upp tre saker som jag tror kan vara till hjälp i debatten. Först vill jag fråga huruvida man undersökt hur mycket vi skulle spara om de fyra organisationerna stängdes. Det är givetvis inte en fråga till kommissionen. Frågan är riktad till den frånvarande ledamot som ställde frågan, som dock inte är här längre och som inte verkar vilja svara. För det andra använder Internationella arbetsorganisationen (ILO) information från dessa organisationer i nästan överdrivet hög grad. Slutligen vill jag påminna parlamentet om att alla fyra organisationer i går beviljades ansvarsfrihet. Polisakademin i Storbritannien har dock inte beviljats ansvarsfrihet.
Talmannen
Sylvana Rapti, eftersom jag gjorde detta undantag vill tydligen andra ledamöter också ha ordet. Vi har redan dragit över tiden. Om ni verkligen vill ha ordet måste jag nu ge er det, men snälla be inte om ordet bara för att på något sätt protestera mot förfarandet. Ingeborg Gräßle, vill du ha ordet i en minut? Om du vill ta upp något viktigt, varsågod.
Ingeborg Gräßle
(DE) Herr talman! Om du hade förklarat vilka konsekvenser det skulle ge när Sylvana Rapti tog ordet hade vi kunnat vara mer produktiva.
Sylvana Rapti, denna metod har skapat den situation vi nu befinner oss i och problemet med ineffektiva byråer, vilket vi måste lösa snarast. Om vi vill behålla byråerna måste vi förändra dem. Jag kan bara be dig hjälpa oss med vårt arbete. Vi kan inte låta saker förbli som de är eftersom byråerna är så pass ineffektiva och slösar pengar varje dag i stället för att dra in pengar.
Jag vill än en gång påpeka att anslagen till de fyra byråerna uppgår till 90 miljoner euro. Det är mycket pengar. Jag är inte säker på att de tjänster som byråerna tillhandahåller verkligen är värda 90 miljoner euro. Detta vill jag understryka. Det är vi skyldiga våra medborgare och skattebetalare. Jag måste varje dag stå till svars inför tyska skattebetalare och förklara att våra bidrag ger utdelning. Jag tror att det finns mycket som kan bli bättre.
Hubert Pirker
(DE) Herr talman! När vi tittar på utvecklingen av EU:s byråer blir det tydligt att vi lider av ”byråsjuka”. Det finns inga andra områden där fyra byråer arbetar parallellt. Normalt sett utförs arbetet av en byrå. När man ser till situationen som helhet verkar det som att varje land vill ha sin egen byrå. Ni får ursäkta mig, men det kan vi inte tillåta.
Vi bör diskutera en eventuell sammanslagning. Vi bör även överväga vilka uppgifter kommissionen själv kan ta hand om och huruvida det ens behövs en byrå. Det innebär att vi successivt kan börja fundera på vilka byråer vi kan stänga. Jag vill ställa en fråga till föregående talare, som tog ordet två gånger: Var är effektivitetsåtgärderna? Hur många jobb har byråerna egentligen skapat? Var är årsomsättningen som rättfärdigar anslag på 90 miljoner euro per år?
När jag fått svar på de frågorna kan jag stödja byråernas fortsatta existens. Annars vill jag att de stängs.
Piotr Borys
(PL) Herr talman! Jag tycker att det är extremt viktigt att vi har byråer som genomför viktiga åtgärder när det gäller arbetsmarknad och sysselsättning. Givetvis måste byråerna hållas ansvariga för vad de presterar.
Vi får inte glömma att var tredje EU-medborgare saknar yrkeskvalifikationer. Ärenden som rör övervakning av sysselsättningssektorn, arbetsmarknadens potential och yrkesutbildning omfattar otroliga mängder information, som ingen enskild medlemsstat längre klarar av att utvärdera på egen hand. Därför bör vi hålla byråerna ansvariga för deras arbete. Men vi måste komma ihåg att arbetets resultat kan ha enorm inverkan på arbetsmarknaden, om man kopplar all yrkesutbildning till jobb och yrken där man redan kan se att det kommer att råda brist i framtidens EU. I dag måste vi importera mycket arbetskraft från andra länder till mycket specialiserade arbeten som läkare och sjuksköterskor. EU har dessa problem och vi borde därför utvärdera hur effektiva byråernas åtgärder är.
László Andor
Herr talman! Jag tror att vi måste diskutera dessa frågor helt utan tabun. Om vi ser brister eller slöseri måste vi åtgärda detta.
Men det är också viktigt att vi inte misstolkar verkligheten eller överdriver bristerna bara för att bevisa något.
Jag tycker att det är synd att de kolleger som talat inte längre är här, men jag vill ändå ge riktiga svar. Till exempel motsätter jag mig starkt påståendet att vissa av dessa byråer bara gör PR och ytligt arbete. Deras arbete är mycket konkret analytiskt och politiskt, som erfarenhetsutbyte. De hjälper till att föra ut EU:s politik, i detta fall inom sysselsättning och sociala frågor.
Dessa byråer är viktiga i genomförandet av Europa 2020-strategin och hjälper oss att uppnå de överordnade mål vi enats om. Jag håller med om att en av våra viktigaste utmaningar består i att utveckla färdigheter och yrkesutbildning, vilket lyftes fram i diskussionen. Detta är en av de främsta strukturella orsakerna till arbetslösheten i EU, och vi behöver byråernas insats mer än någonsin.
Det stämmer dock att vi måste ta reda på om kostnaderna är berättigade eller inte, och vi måste ha en konkret metod för detta.
I princip fastställs byråernas effektivitets- och prestationskriterier i årsprogrammen, tillsammans med en fingervisning om hur kriterierna kan uppnås. Byråernas årsprogram måste godkännas av styrelsen, och presenteras för lämpligt parlamentsutskott. Kommissionens representanter som sitter i byråernas styrelser tar behovet av kvantitativa och kvalitativa prestationskriterier på stort allvar, och gör allt de kan för att se till att de uppfylls.
Angående frågan om hur byråerna presterar i förhållande till kriterierna måste jag säga att det är styrelsernas uppgift att utvärdera byråns prestationer i förhållande till kriterierna. Byråernas arbetsprogram utvärderas i regel externt och då tar man med sådana prestationsmått.
Byråerna rapporterar vanligtvis resultaten av de externa utvärderingarna i direktörens årliga verksamhetsrapport som lämnas till budgetmyndigheten. I egenskap av budgetmyndighet kan parlamentet även be byråer att redovisa dess verksamhet. Byråerna utvärderas även av revisionsrätten i samband med det årliga ansvarsfrihetsförfarandet, vars resultat diskuteras i budgetkontrollutskottet.
Kommissionens representanter som sitter i byråers styrelser gör allt för att se till att det sker en ordentlig uppföljning av de rekommendationer som ges i externa utvärderingar och de rekommendationer som ges av revisionsrätten och kommissionens internrevision.
Jag tog upp överlappningarna mellan två byråer - ETF och Cedefop - i mitt inledande anförande, men jag vill återigen understryka att dessa byråers arbete kan vara avgörande, i synnerhet när det gäller den ökade sysselsättning som ingår i Europa 2020-målen. ETF kan, särskilt med tanke på den senaste tidens utveckling i Medelhavsområdet, spela en viktig roll när det gäller att skapa välstånd i EU:s grannregioner.
Jag har en sak till att säga angående parlamentets översyn av strategier. Byråernas mål är fastställda i budgetförordningen, som, vilket ni vet, publiceras i EUT. Byråernas strategier läggs vanligtvis upp av direktören i samråd med styrelsen. Strategierna presenteras för parlamentet varje år och återspeglas i årsprogrammet.
De fyra byråerna presenterade sina årsprogram för utskottet för sysselsättning och sociala frågor i slutet av januari i år.
Slutligen vill jag säga att jag också tror att det skulle vara värdefullt att bjuda in rådets ordförandeskap i dessa samtal. Jag lovar att följa upp detta med dem, och jag är säker på att jag kommer att komma överens med ordförandeskapet även i denna fråga.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
(Sammanträdet avbröts kl. 19.25 och återupptogs kl. 21.00.)
