Развитие на гражданския диалог в рамките на Договора от Лисабон (кратко представяне) 
Председател
Следващата точка е докладът на гжа Grabowska - от името на Комисията по конституционни въпроси, относно перспективите за развитие на гражданския диалог в рамките на Договора от Лисабон.
Genowefa Grabowska
Гн Председател, Комисар, сменяме темата, за да обсъдим контактите между институциите на Европейския съюз и неговите граждани. Тези контакти са незадоволителни. Съществува дълбоко разделение между Европейския съюз и неговите граждани, въпреки че Jean Monnet изтъква, че Европейският съюз е създаден поскоро за гражданите, отколкото за държавите и правителствата.
Европейският съюз се разраства и обхваща все повече граждани, но институциите му изпитват затруднения при установяването на контакти с тях. Това се проявява в горчивия опит с френското и холандското "не" на Договора от Лисабон. Вярно е обаче, че институциите на Съюза се стремят да подобрят контактите си с гражданите. Те се отварят към тях, ясно осъзнавайки ролята на гражданското общество. Все повече се разширява диапазонът на комуникационната политика на Европейския съюз в тази област. Беше създаден дори нов термин - "граждански диалог", който описва тази политика. Необходимо е обаче повече. Поради това Европейският парламент се стреми да отговори на това предизвикателство, като се опитва да създаде подходящ механизъм за тази цел и да насърчава общуването между институциите на Европейския съюз и неговите граждани. Така ще се разреши проблемът, свързан с липса на демокрация, и ще се покаже, че гражданите също играят важна роля в процеса на вземане на решения в рамките на Европейския съюз.
Член 10 от Договора от Лисабон гласи, че "Всеки гражданин има право да участва в демократичния живот на Съюза. Решенията се вземат възможно найоткрито и възможно найблизо до гражданите.” Съществува и допълнителна разпоредба, която позволява на един милион граждани на Европейския съюз да предприемат законодателна инициатива. След влизането в сила на Договора от Лисабон един милион граждани ще имат възможност да се обърнат към Европейската комисия и да я приканят да внесе законодателно предложение по значим за гражданите въпрос.
Ето защо аз поставям за разглеждане въпроса за гражданския диалог в този доклад. Това е диалог, който не е дефиниран от закона. Важно е обаче и аз бих желала той да е движен от следните принципи или поскоро да се подчинява на тях. На първо място аз поставям в доклада принципа на представителност по отношение на гражданското общество. Бих желала гражданското общество да бъде подходящо представено на равнище Европейски съюз, което значи, че желанието ми е то да се представлява от партньори, които коректно отразяват и представляват интересите по спорните въпроси.
Аз бих желала гражданският диалог да има двустранен и взаимен характер. Това не е просто процес, при който Европейският съюз се обръща към гражданите, а те отговарят. Съюзът трябва и да информира гражданите, когато мненията им се вземат предвид, и да обяснява какви са последствията от това. Ето защо ние се нуждаем и от обратна информация от Съюза към гражданите.
Бих желала гражданският диалог да се основава на принципите за яснота и прозрачност. Ние следва да се ръководим от ясни правила, когато каним представители на обществото да вземат участие в диалога с нас. Необходимо е систематично да публикуваме списъка от организации, участващи в консултациите. Би било добре Съюзът да определи лице, отговарящо за контактите в тази област, а именно - в областта на диалога.
Не е лесно да се установят ръководни правила в тази област. Европейската комисия още през 2002 г. изготви принципи за повишаване на културата на консултации и диалог и затова аз се надявам, че тя ще е готова и сега да изготви целесъобразни принципи. Те ще се превърнат в общи принципи за всички институции. Бих желала да добавя, че от държавите-членки ще се изисква също да насърчават гражданския диалог. Аз не бих могла да представя всички части от този доклад. Бих желала обаче съдържанието му да бъде подложено на проверка при първа възможност, а именно по време на изборната кампания за Европейския парламент през 2009 г. Ще се радвам, ако ние се възползваме от този случай и направим първата крачка към установяване на контакт с европейските граждани, като ги накараме да опознаят найдоброто, което Съюзът предлага, и разберем от тях за какво трябва да се борим в този Парламент.
Androulla Vassiliou
член на Комисията. - Гн Председател, преди всичко Комисията би желала да благодари на докладчика, гжа Grabowska, и на Комисията по конституционни въпроси за отличния доклад.
Ние приемаме твърдението, че гражданското общество играе важна роля в процеса на европейската интеграция. То е един от основните инструменти за осъществяване на комуникацията между европейските институции, обществото на Европейския съюз и гражданите на Европейския съюз. То дава възможност на гражданите да упражняват правото си на участие в демократичния живот на Съюза.
Комисията има дълга и положителна традиция на взаимодействие с организациите на гражданското общество. Това сътрудничество между Комисията и гражданското общество се засилва, като обхваща широк кръг от въпроси от политическия диалог до управлението на проекти както в рамките на Европейския съюз, така и в държавите- партньорки.
Договорът от Лисабон ще постави вече установената практика на поофициална основа и ще даде нов тласък за понататъшното й развитие. Той ще даде също така възможност за нови форми на активизиране на гражданското общество чрез "гражданска инициатива".
Въвличането на заинтересованите страни в активен диалог изисква предоставяне на целесъобразни инструменти в ръцете на гражданското общество, за да може то да изразява мнения и да бъде чуто. Институциите на ЕС се нуждаят от също толкова целесъобразни инструменти, които да гарантират, че всичко, което чуваме от гражданското общество и гражданите, е правилно подбрано и отразено в системата. Комисията приветства това, че настоящият доклад заявява подкрепата си на много от идеите, които тя вече осъществява на практика.
В рамките на своя мандат Комисията предприема редица инициативи за включване на организациите на гражданското общество и отделните граждани в публичен дебат по значими за Европейския съюз въпроси. Един от сравнително новаторските примери за тези усилия е допитването до гражданите, експериментирането със съвещателни изследвания на общественото мнение и индивидуални консултации.
За да се разберат нуждите и очакванията на хората, през последните 35 години се разработва Евробарометър като много надежден инструмент за наблюдение на общественото мнение в Европа. Нито Комисията, нито Парламентът обаче поотделно биха могли да организират общоевропейски публичен дебат. Това би било възможно единствено ако институциите на Европейския съюз и държавитечленки работят рамо до рамо. Именно такава е целта на политическата декларация "Да общуваме на тема Европа в партньорство", подписана от Парламента, Съвета и Комисията на 22 октомври 2008 г.
В този контекст Комисията и Парламентът вече съгласуват усилията си с държавитечленки чрез партньорства за управление, обхващащи регионални и местни кампании по конкретни въпроси, съгласувани с действията на местни органи и неправителствени организации. През 2009 г. благодарение на единадесет нови партньорства за управление този подход ще стане още поефективен.
Комисията споделя становището, че ползотворният диалог зависи от активното участие на всички страни: институциите на Европейския съюз, държавите-членки и гражданското общество. Комисията се надява, че Договорът от Лисабон ще влезе в сила и заявява своята готовност да предприеме необходимите действия за реализиране на разпоредбите му на практика и за понататъшно развиване на гражданския диалог.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе във вторник от 12,00 ч.
Писмени декларации (Член 142)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
За да бъде Европейският съюз истински демократичен и близък до гражданите, необходимо е тясно сътрудничество между институциите на Съюза и държавитечленки, от една страна, и гражданското общество, от друга, на местно, регионално и национално равнище.
Гражданското общество представлява многобройни неправителствени организации и организации с нестопанска цел, учредени от граждани по тяхна собствена воля. То играе важна роля в процеса на европейска интеграция, като представя позициите и исканията на гражданите на Европейския съюз пред европейските институции. По тази причина от особена важност е гражданите да получават ефективна и надеждна информация, като се засилва популярността на гражданския диалог. Това важи с особена сила по отношение на насърчаването и пропагандирането на действията и намеренията на Европейския съюз, изграждането на мрежа за европейско сътрудничество и укрепването на европейската идентичност сред гражданското общество.
Ако Европейският съюз желае да постигне своите политически цели и намерения, той се нуждае от посилно политическо съзнание, поефективен граждански диалог и поширок публичен дебат.
Договорът от Лисабон укрепва правата на гражданите по отношение на Съюза, както и тези на сдруженията, представляващи гражданското общество, като улеснява участието им в дебатите относно т. нар. "Европа на гражданите".
Институциите на Европейския съюз следва да развиват потясно сътрудничество с цел изграждане на европейски граждански диалог и насърчаване на гражданите на Европейския съюз да се ангажират в поголяма степен с проблемите на Европа. Особено важно е да се поощрява поширокото участие на гражданите в европейските дебати и дискусии. Гражданите трябва също така активно да участват в предстоящите избори за Европейски парламент. Или, както заяви Jean Monnet, ние не създаваме коалиция от държави и правителства, а съюз между граждани.
Zita Gurmai  
Членството в организация на гражданското общество дава на гражданите на Европа възможност да вземат активно участие в политиката. За постигане на целите на Европейския съюз активното включване на гражданите в този процес и създаването на конкретни реални възможности те да предприемат инициативи, да осигуряват обратна връзка и да изразяват критика и противоположни мнения представлява истинско предизвикателство. Липсата обаче на еднозначно точно правно определение на организацията на гражданското общество може да предизвика трудности.
За да могат гражданите на Европейския съюз да оценят предимствата, които той им предлага, ние трябва да продължаваме да развиваме демокрацията, да засилваме прозрачността и да разширяваме ефективността от действията на Европейския съюз. Липсата на демокрация в повечето случаи е резултат от това, че гражданите невинаги имат достъп до необходимата информация. Някои от документите, свързани с процеса на вземане на решения от страна на Общността, все още не са достъпни, така че ние трябва да продължим процеса, насочен към понататъшно разширяване на достъпа до работните документи на Общността.
Механизмът на консултациите е неделима част от дейността на европейските институции. Ние трябва да положим основните принципи и минимален набор от правила по отношение на консултациите, както и да установим такава рамка за тях, която да е последователна и достатъчно гъвкава, за да се приспособи към специфичните очаквания на заинтересованите страни.
Jo Leinen  
Настоящият доклад е ясен сигнал, че Европейският съюз се приближава до своите граждани и предлага конкретни стъпки, чрез които тази цел да стане реалност.
Ние призоваваме всички институции на Европейския съюз да направят диалога с гражданското общество важна повсеместна задача в тяхната политическа работа.
Хората подкрепят Европейския съюз само ако са информирани за политическите проекти и дейности и само ако имат възможност да участват във вземането на решения, например под формата на консултации. Отхвърлянето на Договора от Лисабон в Ирландия ни показа какви отрицателни последици може да има за европейската интеграция преднамереното разпространяване на невярна информация. В бъдеще това трябва да бъде предотвратено чрез предварително активно осведомяване и политика на диалога. По-конкретно, това се отнася и до Съвета, и до правителствата на държавите-членки, които трябва да положат поактивни усилия при предоставяне на подобра информация за Европейския съюз.
Достъпът до документи, осигуряван от всички институции на Европейския съюз, трябва да стане полесен и да се подобри по такъв начин, че всеки гражданин да може да придобие представа за тяхната работа.
Нашата цел е да изградим в Европа силно гражданско общество като необходима предпоставка за развитието на европейското публично пространство. Ето защо ние настояваме найнакрая да бъдат създадени необходимите рамкови условия, което означава преди всичко харта за европейските сдружения, както и необходимата основна инфраструктура за активните граждани на европейско равнище.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Гн Председател, госпожи и господа, докладът на г-жа Grabowska относно перспективите за развитие на гражданския диалог в съответствие с Договора от Лисабон е пример за загуба на време и ресурси. Следователно възниква един основен въпрос. За какво всъщност е цялото това разискване? В крайна сметка Договорът от Лисабон е мъртъв. Ирландия го отхвърли чрез национален референдум. Това означава, че гореспоменатият документ няма правна сила. Да се гради каквото и да било върху него е като да се строи от пясък, без никаква основа. Да се гради върху договор, който в действителност не съществува, тъй като е отхвърлен, е нарушаване на демокрацията и на равните права на три нации. Всичко това ме кара да си припомня дефиницията за демокрация. Според моите разбирания демокрацията е свободен избор, а не нещо, което е наложено и което не зачита волята на хората. Хората, а не интересите на отделна група, са найважни при демокрацията. Върховната изява на волята на хората е референдумът, а не решение, взето от управляващата клика, което противоречи на желанието на хората. Толкова ли е трудно да се разбере това?
Душана Здравкова  
в писмена форма. - Бих искала да поздравя г-жа Grabowska за чудесния доклад, за който съм сигурна, че ще е принос за подобряване и развитие на гражданския диалог. Има много неща да се кажат за развитието на диалога между граждани и институции в Европейския съюз. Като председател на гражданско сдружение в България, съм дълбоко убедена, че това е един от найважните елементи за бъдещото развитие на Европа, който трябва спешно да бъде реформиран и подобрен.
Вярвам, че с този доклад Европейският парламент дава нужните насоки и препоръки на останалите институции, но също и на гражданските организации, защото без тяхното съдействие и участие целта, която сме си поставили, ще бъде невъзможна.
Докладът предлага един равнопоставен диалог, зачитащ различието и независимостта на множеството асоциации, и ще спомогне на гражданското участие в политическия процес да се справи със сериозните предизвикателства, поставени пред него, както на национално, така и на европейско ниво. Защото е от голямо значение да се намери диференциран подход, който да даде резултати на местно ниво поради различното ниво на развитие, както в различните държави, така и в различните сектори.
Разчитам, че останалите институции и държавите-членки ще вземат предвид нашите препоръки в найбързи срокове, дори и Договорът от Лисабон да не влезе скоро в сила.
