Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och Tadzjikistan (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en gemensam debatt om
rådets och kommissionens uttalanden om partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och Tadzjikistan, och
rekommendationen av Alojz Peterle, för utskottet för utrikesfrågor, om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan (12475/2004 - 11803/2004 - C6-0118/2005 -.
Cecilia Malmström
rådets tjänstgörande ordförande. - Fru talman! Ärade ledamöter, fru kommissionär, föredragande Peterle! Det gläder mig att denna eftermiddag ha möjlighet att diskutera EU:s förbindelser med Tadzjikistan och särskilt den vikt vi lägger vid att lägga en ny grund till våra förbindelser med landet genom att ingå partnerskaps- och samarbetsavtal.
Jag vet att detta parlament har ett stort intresse för frågan. Redan i februari 2008 i er resolution för en EU-strategi för Centralasien uppmanade ni medlemsstaterna att snabbt ratificera partnerskaps- och samarbetsavtalet och bekräftade därmed parlamentets avsikt att godkänna avtalet inom en snar framtid.
Nu har avtalet ratificerats och vi hyser en stark önskan om att gå vidare med de kvarvarande stegen så snabbt som möjligt, så att partnerskaps- och samarbetsavtalet kan träda i kraft snarast möjligt, förhoppningsvis före årets slut. Det kommer i så fall att sända en tydlig signal om att vi öppnar ett nytt kapitel i våra förbindelser mellan Europeiska unionen och Tadzjikistan.
Tadzjikistan är en viktig del av vår övergripande strategi för Centralasien. Det är ett svårtillgängligt land, ett av de fattigaste länderna i världen. Det har en dåligt övervakad gräns mot Afghanistan och är därigenom en viktig smugglingsväg för narkotika och en inreseväg för radikala islamister till regionen. Därför har vi ett stort intresse av att stödja Tadzjikistan, både för dess egen skull och för att försöka lösa gemensamma problem. Det gör vi redan genom en rad kontakter. Det svenska ordförandeskapet skickade en högnivågrupp till regionen i juli, och en ministerkonferens med Centralasien ägde rum i Bryssel i går.
Men Tadzjikistan är ett av de mycket få länder i EU:s östra grannskap med vilka vi ännu inte ingått en övergripande avtalsöverenskommelse efter det kalla kriget. Om vi på allvar vill ta itu med alla de frågor som jag har nämnt måste vi skapa en lämplig ram för våra framtida förbindelser. Arrangemangen för den politiska dialogen och det praktiska samarbetet med Tadzjikistan måste förbättras så att det bättre avspeglar de gemensamma utmaningar regionen står inför. Med ett partnerskaps- och samarbetsavtal skulle det vara möjligt att på ett mer strukturerat sätt diskutera frågor av gemensamt intresse: mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, narkotikabekämpning och organiserad brottslighet, liksom terrorism och religiös organisering.
Samtidigt måste vi göra framsteg i frågor som rör demokrati, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter i regionen. Vi är väl medvetna om att detta inte är en lätt uppgift. Det är därför mycket välkommet att det finns en strukturerad dialog om mänskliga rättigheter med Tadzjikistan som ger oss möjlighet att föra en uppriktig diskussion. Den andra rundan i denna dialog äger rum den 23 september i Dusjanbe.
Vi måste fortsätta att uppmuntra Tadzjikistan att inleda ett reformprogram. Händelseutvecklingen är ofta mycket oroande. Vi skulle vilja se ett mer demokratiskt synsätt inom landet när det gäller föreningsfrihet, religionsfrihet, mediefrihet och utvecklingen av det civila samhället. Vi måste göra vårt yttersta för att övertala Tadzjikistan om att rättsstatsprincipen måste iakttas i kampen mot olaglig verksamhet, narkotikahandel och terrorism. Vi måste betona att mänskliga rättigheter och grundläggande friheter måste respekteras som ett sätt att förebygga etniska eller kulturella konflikter.
Vi är också mycket oroade över den omfattande korruption som finns i landet. Den hindrar såväl utvecklingen av Tadzjikistan som effektiva bidrag från givare. Vi bör använda alla kanaler som står till buds för att vädja till de tadzjikiska myndigheterna om att de så snabbt som möjligt tar itu med detta problem. Vi kan inte bortse från att alla transitvägar för narkotikahandel - eller väldigt många i alla fall - korsar Tadzjikistan. Landet riskerar att utsättas för radikala rörelser och internationell organiserad brottslighet. Vi måste öka vårt stöd för Tadzjikistan för att motverka denna verksamhet, men samtidigt ha alternativa inkomstkällor med i beräkningen. Denna strategi överensstämmer också väldigt mycket med vårt åtagande i Afghanistan och arbetet med att stabilisera det landet. Vi välkomnar Tadzjikistans intresse för att samarbeta och bidra till dessa ansträngningar.
Tadzjikistan har visat en öppen och konstruktiv attityd till diskussioner om våra gemensamma utmaningar. Det är positivt. Denna dialog är ett viktigt inslag när det gäller att bistå Tadzjikistan i arbetet med att främja samarbetet med sina grannar och finna lösningar på angelägna och komplicerade regionala problem, t.ex. klimatförändringar, vatten och gränsförvaltning. Med tanke på att vi har ett starkt intresse av att man tar itu med många av dessa problem mer effektivt och verkningsfullt så välkomnar jag möjligheten att skapa en ny grund för våra förbindelser med Tadzjikistan. Partnerskaps- och samarbetsavtalet ger oss en ram inom vilken vi kan vidareutveckla de bilaterala förbindelserna och därigenom bidra till de övergripande målen för vår strategi i hela Centralasien. Jag uppmanar därför detta parlament att samtycka till att avtalet ingås, så att detta kan träda i kraft så snart som möjligt.
Benita Ferrero-Waldner
Fru talman! Till att börja med skulle jag vilja tacka Alojz Peterle för hans utmärkta betänkande och resolutionen, som ger en väldigt bra analys av situationen i Tadzjikistan och innehåller rekommendationer som jag kan ställa mig bakom.
Sedan EU:s strategi för Centralasien antogs i juni 2007 har våra förbindelser med alla länder i Centralasien fördjupats, till ömsesidig nytta. Vi har tätare kontakter, och det finns nu en gemensam förståelse av fördelarna med närmare samarbete i säkerhetsfrågor, gränsförvaltning och gränskontroll, utbildning, politiskt styre och energidiversifiering. Genom strategin etableras ett nytt slags partnerskap med de fem centralasiatiska republikerna.
Utan tvivel vilar dock denna övergripande strategi på individuella och differentierade bilaterala förbindelser som speglar de berörda ländernas skilda ambitioner och inriktning Som ni vet regleras vårt samarbete med Tadzjikistan fortfarande genom det avtal om handel och samarbete som undertecknades med Sovjetunionen 1989 och som godtogs av Tadzjikistan 1994. Detta avtal speglar inte längre till fullo våra ambitioner inom ramen för strategin för Centralasien och stöder inte heller den typ av förbindelser vi nu eftersträvar med Tadzjikistan.
Ert samtycke till det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Tadzjikistan, som utgör ämnet för dagens debatt, skulle därför innebära ett viktigt steg framåt och göra det möjligt för oss att utvidga och fördjupa vårt samarbete med detta land.
Som redan har nämnts står dagens Tadzjikistan inför stora ekonomiska och sociala utmaningar. Det är viktigt och i EU-medborgarnas eget intresse att Tadzjikistan lyckas bemästra dessa svårigheter. Detta är ett land som har en nära 1 500 km lång gemensam gräns med Afghanistan och ligger nära Swat-dalen i Pakistan. Det är ett territorium som är utsatt för influenser från dessa konflikthärdar och för militanta islamisters infiltration.
Tadzjikistan spelar även en nyckelroll i insatserna för att dämma upp flödet av olaglig narkotika till Europa från Afghanistan. Ett närmare samarbete med EU kan därför bidra till att förebygga en spridning av instabiliteten.
En nyckelfaktor som gör Tadzjikistan sårbart är landets svaga ekonomi. Denna den fattigaste av Centralasiens republiker har drabbats hårt av kraftigt minskade priser på aluminium och bomull på grund av den globala konjunkturnedgången. Tillsammans med 34 procents minskning av remitteringarna under första halvåret 2009 ger detta upphov till farhågor om att fattigdomen kan vara på väg att öka och att den ovissa socioekonomiska situationen skulle kunna leda till oro i samhället.
Jag anser att Tadzjikistan nu genom vårt stöd och uppmuntran till nödvändiga reformer är på rätt väg. Detta har även legat i fokus för de täta besöken av EU:s särskilda representant Pierre Morel och för mitt eget besök på våren 2008. Det görs framsteg, men helt klart måste det göras mer. Regeringen har klargjort att den förutom mer handel och samarbete är redo att genomföra åtgärder för att förbättra den sociala tryggheten, hälsovården, utbildningen, ta itu med korruptionen och stärka de mänskliga rättigheterna.
Det är välkommet att president Emomalii Rahmon har inrättat en ombudsmannapost. Ombudsmannen kommer att vara en viktig samtalspartner för oss i nästa runda av dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Tadzjikistan den 23 september, som ni nämnde. Reformen av rättsväsendet går fortfarande långsamt, men vi hoppas att rekommendationerna från ett av det civila samhällets nyligen genomförda seminarier om mänskliga rättigheter i Dusjanbe kommer att beaktas av regeringen, särskilt när det gäller reformer inom juristkåren och de nya reglerna för brottmålsrättegångar i Tadzjikistan.
Jag är naturligtvis högst medveten om era farhågor i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter i Tadzjikistan och jag kan därför försäkra er om att kommissionen kommer att ta fullständig hänsyn till dessa farhågor i vår dialog med landet.
När det gäller de ekonomiska reformerna sker det framsteg exempelvis när det gäller utarbetandet av en mekanism för lösning av bomullsskulden, som förhoppningsvis kommer att bana väg för mer vittgående jordbruksreformer och genomförandet av en ”frihet att bedriva jordbruk”, som är avgörande för att bekämpa fattigdomen i landet.
Europaparlamentets samtycke till partnerskaps- och samarbetsavtalet i dag kommer att hjälpa oss att fortsätta arbeta med Tadzjikistan i fråga om en hel rad politiska och ekonomiska reformer, med särskild inriktning på demokrati och mänskliga rättigheter och se till att de genomförs till fullo. Reforminsatsen bygger redan på ett förhållandevis stort bilateralt bistånd från kommissionen. Det ligger på 66 miljoner euro för perioden 2007-2010, ett belopp som till och med kommer att höjas till 70 miljoner euro för de tre åren 2011 till 2013.
Vår hjälp kommer att inriktas på sektorsstöd för socialt skydd och hälsa, reformer inom förvaltningen av de offentliga finanserna och tekniskt stöd till utveckling av den privata sektorn. Denna process kommer att stödjas av vår delegation i Dusjanbe. Min avsikt är att vårt regionkontor där före slutet av året ska bli en fullfjädrad delegation i syfte att stimulera reformprocessen och främja ett fullständigt genomförande av partnerskaps- och samarbetsavtalet. I synnerhet hoppas jag att det kommer att hjälpa oss att grundligt utvärdera framstegen inom de nyckelområden som jag har nämnt, vilka vi sedan kommer att jämföras med tydliga riktmärken.
Alojz Peterle
Beslutet att ingå ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna, deras medlemsstater och Tadzjikistan ligger i linje med Europeiska rådets strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien och Tadzjikistans tydliga önskan att utveckla ett omfattande samarbete med EU, både när det gäller handel och på många andra områden.
Jag är glad över att samtliga medlemsstater har ratificerat detta avtal och hoppas att vi kommer att kunna ge vårt samtycke till avtalet med Tadzjikistan, på samma sätt som vi tidigare har gett samtycke till avtal med Kazakstan, Kirgizistan och Uzbekistan. Detta kommer att innebära att avtalet om handel och samarbete mellan EU och det tidigare Sovjetunionen upphör.
Avtalet bygger på EU:s grundläggande värderingar och principer och är ett uttryck för dess strategiska intresse av ett samarbete med Tadzjikistan, som EU betraktar som en mycket viktig partner i denna del av världen. EU vill även fördjupa sina förbindelser med Tadzjikistan och därigenom bidra till landets säkerhet, stabilitet och ekonomiska utveckling, till utvecklingen och konsolideringen av dess demokratiska institutioner, samt till skyddet för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.
De mer specifika målen med EU:s politik gentemot Tadzjikistan rör främst stöd till kampen mot fattigdom, stöd till goda styrelseformer och reformer samt till att man på ett ändamålsenligt sätt tar itu med narkotikahandeln och den organiserade brottsligheten. I betänkandet kritiseras de demokratiska förhållandena i landet och parlamentet uttrycker oro över korruptionen och det civila samhällets villkor, men samtidigt uppmanas den tadzjikistanska regeringen att ta itu med den problematiska situationen på utbildningsområdet så snart som möjligt.
I betänkandet uttrycks även berättigad oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, särskilt kvinnors rättigheter, religionsfriheten, domstolars oavhängighet och villkoren för det civila samhällets organisationer. Parlamentet välkomnar dock att en dialog om mänskliga rättigheter har inletts. Framsteg på detta område är avgörande för utvecklingen av de bilaterala förbindelserna.
Avtalet speglar vår övertygelse att Tadzjikistan har möjlighet att skapa en modern, fungerande stat som framgångsrikt kan spela en regional roll, särskilt när det gäller kampen mot den extremism som sprider sig från Afghanistan och andra håll i regionen. Bland annat påminns vi även i betänkandet om betydelsen av energi och vatten, eftersom dessa frågor rör förbindelserna mellan staterna i Centralasien och kräver gemensamma åtgärder.
Avslutningsvis vill jag tacka mina kolleger för deras konstruktiva samarbete och kommissionen för dess värdefulla hjälp. Framför allt skulle jag vilja tacka Republiken Tadzjikistans ambassad för dess samarbete.
Jag är fast övertygad om att EU genom detta avtal kommer att kunna utveckla och fördjupa det hittillsvarande samarbetet med Tadzjikistan, och jag hoppas att avtalet inom en snar framtid kommer att genomföras i denna anda. Jag rekommenderar varmt att ni antar avtalet med Tadzjikistan.
Filip Kaczmarek
Jag vill gratulera föredraganden Alojz Peterle till hans mycket sakliga och, vilket jag vill betona, mycket balanserade betänkande om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Tadzjikistan.
Tadzjikistan har kritiserats en hel del för sin brist på demokrati. Vad vi oftast ogillar är bristen på tryckfrihet, bristen på religionsfrihet samt korruptionen. Jag vill inte bestrida dessa brister här. Vi bör dock ta hänsyn till att Tadzjikistan under den senaste tiden har gjort framsteg både i kampen mot korruptionen och när det gäller förbättring av situationen på området för mänskliga rättigheter samt på andra känsliga områden. Dessutom är det ett förhållandevis stabilt land, vilket är viktigt med tanke på dess strategiska läge. Detta har dock redan nämnts i dag.
Som granne till Afghanistan och de därmed förknippade problemen med storskalig produktion och försäljning av narkotika, terrorism och tilltagande extremism, och som granne till ett annat allt mer instabilt land, nämligen Pakistan, skulle Tadzjikistan kunna vara en naturlig allierad för EU. Det ligger därför i EU:s intresse att fortsätta stödja de demokratiska processerna i landet och stärka dess politiska, ekonomiska och sociala möjligheter.
Vi måste komma ihåg att Tadzjikistan är den fattigaste av de före detta Sovjetrepublikerna. Tadzjikistan var ett land av tolv som förra året upptogs på FN:s lista över länder som hade drabbats värst av den globala livsmedelskrisen. I detta avseende är jag glad över att millennieutvecklingsmålen nämns i betänkandet. Låt oss även påminna Tadzjikistan om dessa.
EU är Tadzjikistans huvudsakliga handelspartner. Båda parter bör sträva efter att genomföra avtalet så fort som möjligt och därigenom stödja landets utveckling och stabilisera dess ekonomiska situation. Att bara kritisera det som är fel i Tadzjikistan kommer inte att leda dit. Vi måste även sända en positiv signal om att vi är måna om att utveckla kontakterna med landet. Enligt min åsikt har vi genom Alojz Peterles betänkande och hela parlamentet just sänt en sådan signal.
Niccolò Rinaldi
Fru talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Det talas sällan om Tadzjikistan här i parlamentet och därför välkomnar vi detta avtal - jag talar för gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa och som ledamot i utskottet för internationell handel och i delegationen för förbindelser med Centralasien. Jag välkomnar även beslutet att vidta snabba åtgärder för att främja våra representationskontor i regionen, vilket kommissionsledamoten just nämnde.
Dessutom ligger Tadzjikistan, ett land som kan överraska oss men som ofta beskrivs som en utpost till Europa, inte i världens utkant. Inte heller ligger de andra länderna i Centralasien, inklusive det viktigaste landet Afghanistan, i världens utkant. Det är i detta land som några mycket viktiga strider utkämpas när det gäller narkotikahandeln, kampen mot auktoritärt styre och fundamentalism samt införandet av rättsstatsprincipen och demokrati, vilka tyvärr fortfarande är väldigt bräckliga.
Genom denna rättsakt kommer vi att kunna göra framsteg, inte bara när det gäller handel, utan förhoppningsvis även ur politisk och kulturell synvinkel.
Heidi Hautala
Fru talman! Situationen är mycket mer gynnsam för ett partnerskaps- och samarbetsavtal med Tadzjikistan än för ett motsvarande avtal med exempelvis Uzbekistan eller Turkmenistan, eftersom de senare länderna är fullfjädrade diktaturer. Förhållandena är dock något bättre i Tadzjikistan, och detta avtal kommer att göra det möjligt för EU att påverka situationen i landet. Det var trevligt att höra att rådet och kommissionen tänker inrikta samarbetspakten på mänskliga rättigheter och demokrati samt främjande av rättsstatsprincipen. Det var också en förträfflig nyhet att en ombudsmannainstitution har inrättats i Tadzjikistan. I många länder är detta ett mycket viktigt instrument, och EU bör ge sitt fulla stöd till denna nya institution.
Jag skulle vilja ta upp en annan fråga angående vattentillgångar. Denna region är rik på vattentillgångar, och EU skulle kunna hjälpa Tadzjikistan att exploatera dessa tillgångar på ett rationellt och demokratiskt sätt, samtidigt som man tar hänsyn till de länders intressen som ligger nedströms och som möjligen skulle kunna drabbas av effekterna av att stora vattenkraftverk uppförs. I varje fall betonar gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen vikten av regionalt samarbete så att den lokala ekonomin i Centralasien kan återhämta sig.
Charles Tannock
för ECR-gruppen. - (EN) Fru talman! Tadzjikistan är inte välsignat med samma energi- och mineraltillgångar som övriga länder i Centralasien. Det är emellertid ingen ursäkt för att marginalisera Tadzjikistan på bekostnad av dess rikare och större grannar.
Centralasien är en viktig region för EU:s säkerhet både politiskt sett och på energiområdet. Genom att stärka förbindelserna med EU kommer vissa länder att göra snabbare framsteg än andra. Det är oundvikligt. Men vi måste behålla en känsla av kollektivt engagemang när vi fortsätter att stärka banden med vad som till helt nyligen ur diplomatisk synpunkt var en isolerad och till stor del förbisedd region, framför allt av EU. Genom att gynna vissa länder i Centralasien framför andra riskerar man att skapa oenighet och splittring i regionen. Framför allt har islamiska terrorister i regionen varit inriktade på att utnyttja fattigdom och bristande styrning för att radikalisera folket och sprida sitt hatbudskap.
Tadzjikistans regering har förkastat extremismen och försöker nu med hjälp av världssamfundet att befästa den nationella demokratin. Tadzjikistan bär fortfarande ärr efter ett brutalt inbördeskrig mellan sekulära och jihadistiska styrkor som bröt ut efter Sovjetunionens sammanbrott i början av 1990-talet. Folket i Tadzjikistan hyser ingen önskan att återuppleva någon blodsutgjutelse, vilket är anledningen till att de har gett sitt modiga stöd åt Nato-operationerna mot talibanerna i Afghanistan. Den internationella säkerhetsstyrkans uppdrag i Afghanistan är viktigt för Tadzjikistans framtid på lång sikt och dess önskan att finna ett stöd i väst.
Det är ingen överdrift att säga att Tadzjikistan har uppnått ett otillräckligt resultat när det gäller demokratisering och mänskliga rättigheter, men jag är övertygad om att en dialog och ett engagemang från EU:s sida kommer att uppmuntra Tadzjikistan till positiva förändringar. Det verkar förvisso vara EU:s ståndpunkt med tanke på Vitryssland och Uzbekistan och därför förtjänar Tadzjikistan att behandlas på samma sätt. ECR-gruppen stöder därför ett djupare strategiskt, politiskt och ekonomiskt partnerskap med Tadzjikistan baserat på ett åtagande om framsteg för att åstadkomma öppenhet, demokrati och förbättrade människorättsliga normer.
Sabine Lösing
Fru talman! Tack för betänkandet. Som ledamot av utskottet för utrikesfrågor frågade jag under en debatt kommissionens behöriga företrädare om rollen för detta avtal inom ramen för EU:s hantering av invandringen. Han fastslog tydligt att avtalet, när det träder i kraft, skulle bana vägen för samarbete med Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), till exempel inom ramen för återtagandeavtal och gränssäkerhet med Afghanistan. Den 1 200 kilometer långa gränsen mellan Tadzjikistan och Afghanistan har redan tagits upp här. Den kommer sedan också att bli ännu en måltavla för EU:s repressiva politik att utestänga flyktingar.
Sålunda vill EU avskärma sig från flyktingar långt bortom unionens yttre gränser. Återigen ser vi att detta är en grundläggande del av EU:s utrikespolitik. Som ett resultat av sådana partnerskapsavtal kvarhålls flyktingar i läger, där det, som vi alla vet, råder omänskliga villkor, vilket för närvarande är fallet i Ukraina. Problemet har redan tagits upp här i allmänna ordalag. Denna form av så kallad internationell hantering av invandringen är en allvarlig överträdelse av FN:s flyktingkonvention (Genèvekonventionen) och av de internationella mänskliga rättigheterna.
Jag uppmanar därför EU att börja bekämpa orsaken till att människor flyr, snarare än flyktingarna. Den europeiska grannskapspolitiken är ett sätt att göra fästning Europa ännu mer ogenomtränglig, vilket är anledningen till att den betraktas med skepsis av vår grupp, GUE/NGL.
Bastiaan Belder
för EFD-gruppen. - (NL) Fru talman! Uppriktigt sagt inger mig denna debatt blandade känslor. Å ena sidan välkomnar jag att Alojz Peterle i sin resolution tydligt lyfter fram de många problematiska områdena i den tadzjikistanska ekonomin och samhället. Å andra sidan anser jag att det är obegripligt att Tadzjikistan i viktiga avseenden beskrivs som ett relativt stabilt land. Jag har nyligen hört det igen under en debatt och jag kan absolut inte förstå varifrån denna uppfattning härrör. EU tycks anse att detta avtal måste genomföras vad som än händer. Detta kommer att få obestridliga följder för trovärdigheten när det gäller den omfattande kritik som kommer att framföras längre fram.
Det jag läste i punkt 2 om den tadzjikistanska regeringens besvikelse finner jag mycket förvånande. Vi måste diskutera besvikelsen hos till exempel den protestantiska minoriteten eller hos de muslimer som står inför en religionslagstiftning som i grunden utgör ett hinder för deras religiösa liv. I stället för denna helt malplacerade besvikelse bör den tadzjikistanska regeringen ta itu med allt det arbete som behöver göras i hemlandet. Jag hoppas, herr kommissionsledamot, att detta också kommer att följas upp på ett samvetsgrant sätt.
Pino Arlacchi
(EN) Fru talman! Jag är i hög grad för detta avtal. Jag anser att det innebär ett stort framsteg för samarbetet mellan EU och Tadzjikistan, som av flera anledningar är ett mycket viktigt land.
Jag vill bara nämna ett bidrag till EU:s stabilitet och säkerhet. Tadzjikistan befinner sig i vägkorsningen för narkotikahandeln från Afghanistan till Europa och Ryssland. Minst 30 procent av det heroin som framställs i Afghanistan kommer till Europa och Ryssland via Tadzjikistan. För tio år sedan inledde världssamfundet en stor operation i Tadzjikistan som innebar en förstärkning av hela kontrollapparaten för narkotika och det gläder mig mycket att tio år senare se att den fungerar och att den gör stora framsteg. Detta avtal är ett direkt bidrag till EU:s stabilitet och säkerhet.
Jag inser att det fortfarande finns många begränsningar och mina kolleger betonade de problem som finns i Tadzjikistan när det gäller de mänskliga rättigheterna, fattigdomen och så vidare, men jag anser att detta avtal visar EU när det är som bäst och jag stöder det i hög grad.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Även jag anser att detta samarbetsavtal med Tadzjikistan är mycket positivt och att det kan utgöra ett bidrag för att uppnå vad jag anser vara viktiga och exakta mål.
Det första målet gäller detta lands strategiska läge, som kan bli till stor nytta för att främja ett område med fred, säkerhet och stabilitet. Jag anser att det andra målet är och måste vara att uppmuntra detta lands tillväxt från en ekonomisk och social synpunkt eftersom vi vet att det är ett av de fattigaste länderna i regionen.
Till sist måste vi se till att frihet, demokrati och mänskliga rättigheter är de grundläggande delar som styr tillämpningen av detta avtal. Om vi bortser från alla begränsningar som kan uppkomma anser jag att vi bör välkomna det betänkande som vi röstar om här i parlamentet.
Jelko Kacin
(SL) Herr talman! Jag vill gratulera Alojz Peterle till ett utmärkt betänkande. Suffixet ”-stan” betyder ”-stat” och Tadzjikistan är det sista av de länder vars namn slutar på ”-stan” som vi kommer att erkänna som en stat. Hittills har vi alltid bortsett från det, vilket har inneburit en stor orättvisa.
Emellertid ligger stabiliteten i Centralasien i regionens eget intresse, i vårt intresse och i hela världens strategiska intresse. Alla länder i världen är sammanlänkande som ett kommunicerande kärl, vilket är anledningen till att vi också måste visa vår mogenhet genom att se till att alla länder i regionen får samma uppmärksamhet oberoende av storlek, utvecklingsstadium eller hur stor energirikedom de äger.
Jag tycker att vi nu har rättat till detta fel och tagit igen den tid vi har förlorat. Av denna anledning vill jag gratulera både föredraganden och kommissionen samt kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner och det svenska ordförandeskapet för att de slutligen har övervunnit detta dröjsmål. Från och med nu kommer situationen att bli bättre.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Jag vill tacka er så mycket för att ni låter mig ställa en fråga. Jag anser att det är en god idé att ingå detta avtal eftersom det är ett steg i rätt riktning.
Emellertid ställer jag mig undrande och jag vill ställa följande fråga till minister Cecilia Malmström: Vore det inte önskvärt att, bland de många verksamheter som EU har planerat, lägga större vikt vid att hjälpa Tadzjikistan att utbilda de ansvariga för att säkra gränsen mot Afghanistan? Vi är mycket medvetna om att detta är en mycket viktig fråga. Gränsen är 1 500 kilometer lång. Tadzjikistan har stora problem med att skydda gränsen, framför allt därför att det finns en stor tadzjikistansk minoritet på den afghanska sidan. Jag anser därför att vi, bland de olika initiativ som har tagits av EU, också bör överväga att hjälpa till att utbilda de tadzjikistanska styrkorna och de personer som har ansvaret för att hålla denna gräns säker.
Bernd Posselt
(DE) Fru talman! Jag vill också säga att Alojz Peterle har lagt fram ett utmärkt betänkande. Vi bör klargöra en sak: De frihetsälskande folken i Centralasien tillhör våra viktigaste partner. Denna region har ofta dominerats av främmande makter. För första gången på länge - på flera århundraden - är den åter fri. Vi bör utnyttja detta tillfälle för att bilda ett verkligt partnerskap av fria stater.
Jag hörde att man tidigare talade om brottslighet. Naturligtvis måste vi samarbeta för att bekämpa brottsligheten, men först måste vi se på kulturen i dessa länder och inse att de är gamla handelsnationer. De handlar inte bara med narkotika. De handlar med varor som alltid har varit viktiga för Europa och världen. Vi bör därför säga att detta handlar om partnerskap och inte om förmyndarskap.
Athanasios Plevris
(EL) Fru talman! Även jag skulle vilja beröra frågan om brottslighet som redan har tagits upp och frågan om den olagliga invandringen. Det är ett faktum att Tadzjikistan geografiskt sett ligger vid en korsväg och EU bör undersöka hur vi ska kunna minska både brottsligheten, i samband med narkotika från Afghanistan, och - först och främst - migrationsströmmarna.
Det är ett faktum att EU inte längre kan klara av dessa migrationsströmmar via Tadzjikistan och från Afghanistan och andra länder, något som huvudsakligen Medelhavsländerna, till exempel Malta, Cypern, Grekland och Italien nu bekostar, men som säkerligen, med matematisk precision, alla länder i norra Europa senare kommer att få bära kostnaden för.
Naturligtvis måste vi respektera rättigheterna för alla de människor som kommer från dessa länder, men någon gång måste även EU skydda sig och inse att vi inte kan klara av dessa migrationsströmmar från Asien.
Cecilia Malmström
rådets tjänstgörande ordförande. - Fru talman! Precis som föredragande Alojz Peterle säger i sitt utmärkta betänkande är partnerskaps- och samarbetsavtalet en del i en större strategi för ökad regional stabilitet i Centralasien. Det är naturligt att vi tar det här stora greppet eftersom problemen är så många, så omfattande och berör så många stater. Det gäller inte minst Afghanistan och Pakistan, men varje land har också sina specifika problem. Allt detta tar Peterle mycket systematiskt upp i betänkandet.
Det gläder mig att Europaparlamentet fortfarande håller fanan högt när det gäller mänskliga rättigheter. Mänskliga rättigheter är ett problem i Tadzjikistan. Det återstår mycket att göra i landet när det gäller respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättssamhället. Därför är det så värdefullt, precis som kommissionären säger, att vi har denna dialog om mänskliga rättigheter. Jag är säker på att kommissionen kommer vara mycket tydlig på nästa veckas möte om europeiska värderingar och vilka förväntningar vi har på Tadzjikistan.
EU stödde en konferens i somras som handlade just om att stärka rättssamhället i Tadzjikistan. I konferensen deltog representanter från forskningsvärlden, företrädare för det civila samhället, frivilligorganisationer och utländska experter, men också många representanter från Tadzjikistans egna myndigheter. Det handlar om att öka de rättsvårdande myndigheternas oberoende och att stärka rättssamhället.
Heidi Hautala tog upp vattenfrågan. Den är mycket viktig i regionen. EU stöder ett antal hållbara utvecklingsprojekt för vattenkraft. Dessa projekt ska vara baserade på vetenskapliga studier, ha ett regionalt perspektiv och ta hänsyn till de specifika behov som finns här.
Janusz Zemke nämnde frågan om gränsövervakning. Det är en mycket viktig fråga. EU:s stöd till regionen uppgår till 66 miljoner euro fram till 2010 och därefter 70 miljoner euro under den kommande treårsperioden. Det borde absolut finnas utrymme här för att stärka både styrning, förvaltning och utbildning av tull och polis. Jag är säker på att kommissionen återkommer till detta.
Sammanfattningsvis finns det mycket svåra och komplexa problem i Tadzjikistan och i hela regionen. Vi ser några hoppfulla ljus i tunneln, men vi ska inte underskatta problemen. Jag är mycket glad över den enhällighet som finns här i kammaren om att det är viktigt att ta detta steg med partnerskaps- och samarbetsavtalet. Det ger oss ett bättre instrument att verka för större stabilitet och lösningar på dessa problem och att föra en aktiv dialog om mänskliga rättigheter och demokrati med landet. Det är ett viktigt steg framåt och det täpper till ett hål som har funnits i den regionala strategin.
Benita Ferrero-Waldner
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Vi har länge varit övertygade om att en EU-strategi för Centralasien är mycket viktig och att den kommer att ha en positiv inverkan på säkerheten, stabiliteten och välståndet i länderna i Centralasien. Som Charles Tannock med rätta påpekade bör vi inte marginalisera Tadzjikistan. Tvärtom anser jag att vi bör samarbeta med detta land, som är det fattigaste i Centralasien.
Samtidigt är vi naturligtvis fullt medvetna om de mycket stora utmaningarna när det gäller detta land. Jag tror att det var Pino Arlacchi som nämnde att Afghanistan fortfarande är det främsta opiat- och heroinproducerande landet i världen och det är sant att hela transithandeln sker via Tadzjikistan och andra länder i Centralasien. Afghanskt opium och heroin smugglas ut ur landet, huvudsakligen via Iran och Pakistan på de sydliga färdvägarna och via Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan och Kazakstan på de norra. Vi vet därför att detta är en mycket viktig fråga. Men vi ser också att narkotikaproduktionen har minskat i Afghanistan och nu gäller det att samarbeta för få den att minska ännu mer.
I detta syfte har vi infört EU:s program för gränskontroll i Centralasien (Bomca). Det är utmärkt eftersom man därigenom motarbetar smuggling. Det hjälper dessa länder att bedriva laglig handel, men framför allt bekämpar man också narkotikaproduktionen. Jag har besökt dessa institutioner själv och jag kan säga er att de fungerar mycket bra. Vi organiserar också utbildning. Utbildning är en del av EU-programmen.
Låt mig också säga något om frågan om de mänskliga rättigheterna. Det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet kommer att ge oss ett instrument för att fördjupa vår dialog med Tadzjikistan inom detta område och det finns en klausul om mänskliga rättigheter. På så sätt kommer vi att få möjlighet att diskutera alla hithörande frågor med de tadzjikistanska myndigheterna, till exempel barnabete, kvinnors rättigheter, mötesfrihet och religiös frihet - det är helt säkert, herr Belder, för det finns fortfarande några problem.
Vattenfrågan har också nämnts. Jag har känt till dessa problem i många år. Vi har försökt hjälpa tadzjikistanierna och nu spelar vi rollen som medlare mellan de centralasiatiska länderna. Vi är övertygade om att detta måste lösas på regional nivå genom att man tar hänsyn till ländernas intressen och behov - både uppströms, det vill säga Tadzjikistan och Kurdistan, och nedströms, det vill säga Uzbekistan, Turkmenistan och Kazakstan. Jag anser att man endast kan hitta en permanent lösning i detta sammanhang. Därför samarbetar vi med alla länder och i detta sammanhang planeras en nationell politisk dialog om vatten 2010 - nästa år - då alla dessa frågor kommer att tas upp, och sedan kommer vi naturligtvis försöka komma överens.
En sista kommentar: Det är rätt tidpunkt att stödja slutskedet av ratificeringsprocessen för partnerskaps- och samarbetsavtalet. Ett intensivare samarbete med Tadzjikistan, understött av er, av parlamentet, ligger i våra medborgares intresse. Ett positivt omröstningsresultat kommer att sända en stark signal till Tadzjikistan att Europeiska unionen uppfyller sina åtaganden i enlighet med vår strategi för Centralasien. Det kommer att bana vägen för ett partnerskap som är viktigt för vår egen säkerhet och hjälpa oss att främja ett större regionalt samarbete, som är så viktigt för stabiliteten i Centralasien.
Alojz Peterle
Jag vill tacka er alla för era uppmärksamma inlägg, nya insikter och nya påpekanden. Det gläder mig att se att parlamentet åter står enat i denna debatt och att det har viljan att skapa ett starkare och närmare partnerskap med Tadzjikistan. Det gläder mig också att vi är medvetna om Tadzjikistans identitet och dess särskilda roll i regionen.
Jag skulle bli mycket glad om vi ägnade lika stor uppmärksamhet åt att övervaka genomförandet av detta avtal och vi kommer snart att få möjlighet att göra detta. Låt mig emellertid påminna om betydelsen av parlamentets roll i ett sådant samarbete där vår delegation till länderna i Centralasien kommer att fungera som en drivkraft.
Jag är övertygad om att vi kommer att kunna ingå detta avtal i morgon med stor majoritet. När det har trätt i kraft kommer EU och Tadzjikistan att få möjlighet att samarbeta på regional, bilateral och global nivå. Tack så mycket för er hjälp och ert samarbete.
Talmannen
Jag har mottagit ett resolutionsförslag från utskottet från utrikesfrågor, som ingivits i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen.
Den gemensamma debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum torsdagen den17 september 2009.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Jiří Maštálka  
skriftlig. - (CS) Jag välkomnar alla avtal mellan Europeiska gemenskaperna och länderna i f.d. Sovjetunionen, under förutsättning att de grundas på lika rättigheter och ömsesidig nytta. Om man i det betänkande som i dag har lagts fram i Europaparlamentets plenarsammanträde fastställer att det föreslagna avtalet kommer att bidra till att förstärka och befästa unionen i Tadzjikistan och Centralasien ur en politisk, ekonomisk och handelsmässig synvinkel är jag angelägen om att göra er uppmärksamma på följande synpunkter, som jag delar med många andra. Avtalet får inte på något sätt betraktas som en språngbräda till en militär närvaro från EU:s sida i detta område. Det är helt nödvändigt att utveckla EU som ett fredsprojekt som är fritt från stormaktsmässiga eller militära ambitioner. Det krig som har förklarats mot terrorismen kan inte föras i detta område utan samarbete med Ryssland och andra grannstater. Sist men inte minst vill jag påpeka att vi måste hantera utvinningen och användningen av råmaterial i en anda av fullständig jämlikhet och ömsesidigt intresse.
