Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0407/2011).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del
Zadeva: Sheme za kakovostno hrano
Komisija je februarja 2011 registrirala 1000. ime kakovostne hrane. Jasno je, da se število vlog za registracijo geografske označbe, zaščitene označbe porekla in zajamčene tradicionalne posebnosti kakovostne hrane med državami članicami močno razlikuje. Kakšno je mnenje Komisije glede dejstva, da obstajajo takšne razlike med državami članicami? Ali lahko komentira mnenja, ki so jih izrazili nekateri proizvajalci hrane, da je postopek registracije dolg in birokratiziran ter da to odvrača prosilce? Kako bi lahko proces registracije naredili uporabnikom prijaznejšega?
Ali Komisija lahko pripravi informacije o ozaveščenosti potrošnikov o shemah za kakovostno hrano? Kako bi lahko priznavanje oznak geografske označbe, zaščitenega porekla in zajamčene tradicionalne posebnosti izboljšali in približali potrošnikom, zlasti v državah članicah, ki imajo registriranih le malo tovrstnih proizvodov?
László Andor
član Komisije. - Gospod predsednik, ko je bil vzpostavljen evropski sistem zaščitene označbe porekla (ZOP), zaščitene geografske označbe (ZGO) in zajamčenih tradicionalnih posebnosti (ZTP), so v nekaterih državah članicah že obstajali enakovredni sistemi.
Pojem geografskih označb je bil torej znan in imena so bila že registrirana na nacionalni ravni. To pojasnjuje številna registrirana imena v nekaterih državah članicah. Kljub temu so v mnogih državah članicah zaznali naraščajoče zanimanje za sistem.
Postopek za registracijo imena ponavadi traja več let. To pa zato, ker mora združenje, ki je zanj zaprosilo, sestaviti specifikacije in zanje pridobiti soglasje na nacionalni ravni, nato pa še pri Komisiji. En sam povzetek specifikacij za geografske označbe ali same specifikacije za tradicionalne posebnosti se nato objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se lahko podajo ugovori.
Ugovori se lahko podajo v šestih mesecih. Če ugovorov ni, se lahko ime registrira. Če se vloži ugovor, morajo zainteresirane strani doseči sporazum v šestih mesecih. Če se dogovor ne doseže, Komisija izda sklep, o katerem glasuje stalni odbor. Ta postopek pojasnjuje, koliko časa je potrebnega za registracijo. Po drugi strani pa ime, čim je registrirano, uživa močno zaščito in mednarodno priznanje ter prednosti komunikacijskih orodij, zlasti uporabo logotipa.
Komisija se zaveda, da je treba pospešiti registracijske postopke. Predlogi za to so bili posredovani v okviru svežnja kakovosti, vključno s skrajšanjem časa, ki je Komisiji na voljo za preučitev vlog, na šest mesecev in skrajšanjem obdobja za ugovor na dva meseca.
Seznanjenost s sistemom se precej razlikuje med državami in je pogosto odvisna od števila registriranih imen v državi. Komisija gospodarskim subjektom zagotavlja sredstva za spodbujanje kakovostnih izdelkov, da bi se povečala ozaveščenost potrošnikov o tem sistemu.
Jim Higgins
namesto vlagateljke. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil Komisiji za njen odgovor. Mislim, da je treba označevanje prehrambenih proizvodov pohvaliti. Toda komisar je nanj pokazal s prstom zaradi več vprašanj: prvič, zaradi dejstva, da obstajajo nekateri različni standardi; drugič, zaradi dolgega obdobja med vložitvijo vloge in dejansko registracijo. Če je kdaj obstajal primer birokracije na evropski ravni, je to zagotovo to.
V moji državi potrebuje ministrstvo za kmetijstvo pet let od takrat, ko se dejansko vloži vloga, do registracije. Glede na krizo v Nemčiji potrebujemo več označevanja živil, potrebujemo več standardov; potrebujemo več nadzora kakovosti. Zato pozivam Komisijo k mnogo bolj omejenemu časovnemu okviru.
Barbara Matera
(IT) Gospod predsednik, nadaljujem z razpravo o kakovostni hrani.
V zadnjih dveh tednih je Italija utrpela gospodarsko škodo v višini 20 milijonov EUR zaradi neprodane zelenjave - predvsem kumaric - zaradi bakterije EHEC. Pravijo, da je samo začasna prekinitev uvoza v Rusijo prinesla izgubo v višini 4,4 milijona EUR.
Celotni sektor sadja in zelenjave je na kolenih. Zato sprašujem Komisijo, katere ukrepe namerava sprejeti v bran trga s sadjem in zelenjavo ter katere nadaljnje ukrepe namerava sprejeti, da se izogne širjenju nezanesljivih informacij o izvoru baterije EHEC, ki so prizadele celotni sektor sadja in zelenjave ter povzročile paniko celotnega prebivalstva. Govorimo o kakovostni hrani!
László Andor
član Komisije. - Moj odgovor na prvo vprašanje je, da se Komisija zaveda, da je treba pospešiti zakonodajne postopke. Predlogi v ta namen so bili podani v okviru svežnja kakovosti, kar sem omenil v svojem prvem odgovoru.
Predlogi Komisije se nanašajo na skrajšanje časa, ki je potreben za preučitev vlog, ki jih prejme, na šest mesecev in skrajšanje obdobja za ugovor na dva meseca. Če se Parlament in Svet odločita, da bosta sprejela predloge Komisije, se bo pri večini vlog prihranilo skoraj leto dni - oziroma najmanj deset mesecev.
Kar zadeva drugo vprašanje, ga je včeraj obravnaval Svet za zdravje. V zvezi s tem bomo nadaljevali kasneje ob upoštevanju današnjega izrednega zasedanja Sveta za kmetijstvo. Trenutno nisem v položaju, ko bi lahko posredoval dodatne podrobnosti, vendar vsekakor želimo s tem nadaljevati.
Marian Harkin
Gospod predsednik, zelo kratka bom. Opravičujem se, da nisem prispela pravočasno za odgovor Komisarja na začetku. Rekla bi, da se moje vprašanje nanaša na dejstvo, da je med proizvajalci v mnogih državah stopnja ozaveščenosti nizka, v nekaterih državah pa je zelo nizka. Ali Komisija izvaja kakšne ukrepe, da bi poskusila povečati to stopnjo ozaveščenosti, ne le med potrošniki, temveč tudi proizvajalci?
László Andor
član Komisije. - Gospod predsednik, ozaveščenost o sistemu se med državami precej razlikuje, prav tako je različno število registriranih imen v državah. Evropska sredstva za spodbujanje so na voljo gospodarskim subjektom za spodbujanje kakovostnih proizvodov, pri čemer se več kot 19 milijonov EUR namenja petnajstim programom za spodbujanje med letoma 2006 in 2010.
Poleg tega želi Komisija ponovno pregledati politiko za spodbujanje kmetijskih proizvodov, za to poletje pa se načrtuje zelena knjiga. To bo priložnost za ponovno razpravo o ciljih te politike in za pregled pričakovanj glede spodbujanja in kakovosti proizvodov ter razširjanja informacij v tem okviru.
Zadeva: Brezposelnost mladih
Gospodarska kriza je imela dramatičen vpliv na stopnjo zaposlenosti med mladimi diplomanti. Novembra lani je v Evropski uniji brezposelnost med mladimi dosegla 21 %.
Brezposelnost mladih je pod 10 % samo v treh državah - v Nemčiji, na Nizozemskem in v Avstriji. V drugih državah so razmere dramatične: v baltskih državah, na Irskem, v Grčiji in na Slovaškem brezposelnost mladih znaša 30 % in več, v Španiji pa presega 40 %.
Kaj namerava Komisija storiti, da se prepreči množičen odhod mladih iz Evrope?
Na kakšen način namerava Komisija posnemati najboljše prakse Nemčije, Nizozemske in Avstrije na ravni Evropske unije?
László Andor
član Komisije. - Visoka brezposelnost med mladimi je ena od najpomembnejših prednostnih nalog Komisije in ena od mojih poglavitnih osebnih skrbi. Pomanjkanje delovnih mest bi prav lahko povzročilo množičen odhod mladih iz Evrope, toda velika večina mladih, ki se preselijo v drugo državo, da bi našli delo, se bo verjetno preselila v drugo državo članico. Zato je tako pomembno, da se spodbuja svobodo gibanja delavcev v Uniji.
To ponuja rešitev v regijah, kjer je brezposelnost med mladimi visoka, glede na pomanjkanje delovne sile v določenih sektorjih v nekaterih državah članicah, ki je razvidno iz novega četrtletnega sistema Komisije za spremljanje prostih delovnih mest. Spodbujanje mobilnosti med mladimi v EU je eden od ciljev vodilne pobude Evropa 2020: Mladi in mobilnost. Opredeljuje široko paleto ukrepov za zmanjšanje sedanje visoke brezposelnosti mladih.
Naj navedem nekaj primerov. Poklicna mobilnost mladih se bo spodbujala predvsem prek novega programa EU za poklicno mobilnost, Tvoja prva zaposlitev EURES, ki je bil uveden ob podpori tega parlamenta in Sveta. Njegov cilj je pomagati mladim, da najdejo zaposlitev na evropskem trgu dela, ter pomagati delodajalcem pri zaposlovanju mladih evropskih mobilnih delavcev.
Program Tvoja prva zaposlitev EURES bo zagotavljal svetovanje, iskanje dela, zaposlovanje in finančno podporo v povprečnem znesku 1000 EUR več kot 2000 mladim iskalcem zaposlitve in podjetjem, ki so pripravljena zaposliti mlade delavcev EU.
Komisija tudi spodbuja države članice, da uvedejo jamstva mladim, da bodo vsi vključeni v nadaljnje izobraževanje, usposabljanje ali delo v štirih mesecih po zaključku splošnega izobraževanja. V Nemčiji, Avstriji in na Nizozemskem, kot je spoštovani poslanec pravilno izpostavil, so stopnje brezposelnosti mladih razmeroma nizke. Vsaj delni razlog za to so celoviti sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja v teh državah članicah, ki mladim olajšajo vključevanje na trg dela.
Sporočilo iz Brugesa iz decembra 2010 o okrepljenem evropskem sodelovanju pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2011-2010 je pomemben evropski dosežek na tem področju. Določa cilje in opredeljuje ukrepe, ki so potrebni za izboljšanje kakovosti poklicnega usposabljanja in njegovo večjo dostopnost ter se nanašajo na potrebe trga dela.
V okviru drugega elementa mojega odgovora bi rad tudi poudaril kampanjo Mladi na delu. Kampanja Mladi na delu, ki se je začela v Budimpešti 29. aprila, bo združila mala in srednje velika podjetja ter iskalce zaposlitve ter zagotovila informacije in podporo, ki bodo mlade spodbujali k ustanovitvi lastnih podjetij. Do zaključka te kampanje konec leta 2012 se načrtuje več kot 30 dogodkov.
Spoštovani poslanci, upam, da bo možnostim in pobudam, ki sem jih omenil, sledilo učinkovito ukrepanje v državah članicah.
Jim Higgins
Številke so zastrašujoče: baltske države, Irska, Grčija in Slovaška 30 %; Španija 40 %; v vaši državi, gospod predsednik, milijon ljudi, mlajših od 25 let, nima obetov za zaposlitev. V Italiji 76 % mladih pravi, da se bodo izselili. Rad bi verjel, da je mobilnost mladih v Evropi odgovor, toda večina držav v Evropi, razen treh, ki ste jih omenili, ima težave z brezposelnostjo.
Zares se moramo osredotočiti na dejstvo, da ima Evropa starajoče se prebivalstvo. Tega bega možganov si ne moremo privoščiti. To so visoko izobraženi, visoko motivirani mladi in moramo jih obdržati, zadržati, uvesti takšne domiselne programe, kot ste jih že omenili glede treh držav članic, Nemčije, Nizozemske in Avstrije. Pozdravljam dejstvo, da Komisija priporoča pobude državam članicam. Vendar mislim, da v nekaterih državah članicah potrebujemo nekaj finančne pomoči za usposabljanje ljudi in da jih zadržimo doma, kajti menim, da ne bodo zapolnjevali trgov dela v EU, temveč bodo zapolnjevali trge dela v Avstraliji in drugih, še bolj oddaljenih državah.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Gospod predsednik, moje vprašanje komisarju je nekoliko drugačno. Govoril je o različnih ukrepih, ki naj bi zmanjšali brezposelnost, vendar ni nič povedal o dejstvu, da bi lahko bil pomemben in bolj učinkovit način, če bi se države članice dogovorile o vzajemnem priznavanju kvalifikacij, pridobljenih v drugih državah članicah. Danes mladi pogosto iščejo delo v drugih državah, kjer morajo prestati izpite, ki so enaki kot tisti, ki so jih že delali. Kaj se bo zgodilo s tem?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, visoka stopnja brezposelnosti pomeni, da se naložbe držav članic v izobraževanje mladih tratijo v času, ko mladi čutijo, da so se prisiljeni izseliti v državo zunaj Evropske unije. Rada bi vas vprašala, komisar, glede na to, da je stopnja osipa v šolah dosegla 16 %, na Portugalskem celo 40 %, kakšna bo stopnja brezposelnosti mladih čez 15-20 let in kakšne ukrepe izvajate, da bi to preprečili?
László Andor
član Komisije. - V odgovoru sem poudaril ukrepe, ki so že bili predvideni v strategiji Evropa 2020 in se že uvajajo v praksi v različnih državah članicah prek učinkovitih programov Komisije.
Res je tudi, da je to bolj horizontalno vprašanje za Komisijo, in v drugih pobudah EU so zelo pomembni predlogi, med drugim, na primer, priporočila za posamezne države, ki so jih ravno danes objavili, zelo pomembne omembe, da je treba preoblikovati politike izobraževanja in izboljšati delovanje sistemov izobraževanja in usposabljanja v različnih državah članicah, da bi bolje povezali vsebino izobraževanja in usposabljanja s potrebami trga dela.
To lahko v kakovostnem smislu izboljša zaposlitvene priložnosti mladih v številnih državah članicah, vključno s Španijo in drugimi, kjer so razmere najtežje in kjer je bila reforma izobraževalnega sistema bodisi prestavljena bodisi zanemarjena v zadnjem obdobju.
Pomembno je izpostaviti tudi akt za enotni trg, katerega cilj je poleg drugih pobud spodbujati priznavanje kvalifikacij in diplom, zaradi česar bo evropski trg dela preglednejši in učinkovitejši, ter poudarjati in zagotavljati več priložnosti kot v preteklosti.
Pomembno je tudi poudariti, da mnoge ukrepe podpirajo finančni instrumenti EU, v tem okviru zlasti Evropski socialni sklad, toda omeniti moram še novi mikrofinančni instrument, ki zagotavlja programe in v slednjem primeru priložnosti za podjetništvo in samozaposlovanje, in mislim, da se morajo te razsežnosti odražati tudi v prihodnjem predlogu večletnega finančnega okvira. Upam, da bo Parlament izkazal podporo na tem področju v okviru večletnega finančnega okvira.
Zadeva: Migracije in schengensko območje
Načelo svobode gibanja v schengenskem območju je ogroženo zaradi krize v Severni Afriki, kakor kažejo pogovori med Italijo in Francijo o premestitvi večinoma tunizijskih migrantov in ponovni uvedbi mejnih kontrol. To potrjujejo tudi izjave francoskih uradnikov, da je treba ponovno preučiti nekatere določbe schengenskega sporazuma.
S katerimi ukrepi namerava Komisija preprečiti krnjenje svobode gibanja v schengenskem območju, ki je mejnik v evropskem združevanju?
Kako bo Komisija glede na to, da se je ob uveljavitvi schengenskega območja odgovornost za kontrole na zunanjih mejah EU prenesla le na nekatere države članice, prepričala vse države članice, naj izkažejo večjo in učinkovitejšo solidarnost ob masovnem pritoku migrantov ter naj premagajo očiten odpor do prevzema odgovornosti v zvezi s to problematiko, da bi zagotovili pravično porazdelitev bremena?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod predsednik, vprašanje, ki ga je postavil gospod Papanikolau, se nanaša - kot tudi kasnejša vprašanja - na različne poglede in vidike Schengena, migracijske krize in pritiska na Schengen. Naj najprej odgovorim gospodu Papanikolauju.
Prej smo razpravljali o poročilu gospoda Coelha in potrebi po varovanju Schengena kot enega od najlepših dosežkov Evropske unije. Pravica do svobodnega gibanja je zares zelo pomembno utelešenje evropskega projekta. Turisti v EU vsako leto opravijo več kot 1,25 milijarde čezmejnih potovanj. Prosti pretok tudi zelo spodbuja notranji trg in mu koristi, zato je varovanje tega dosežka ključno za Komisijo in najpomembnejša prednostna naloga zame osebno.
Naj še enkrat poudarim, da je pristop Komisije okrepiti Schengen, izboljšati ocenjevanje - kar smo predlagali že pred božičem -, razjasniti pravila, opredeliti orodja, pomagati državam članicam, ki to potrebujejo, in morda uvesti mehanizem, ki bi privedel do usklajenega odziva na podlagi Skupnosti na izjemne razmere, na primer, ko država članica ne nadzira svojih notranjih meja.
Glavni cilj Komisije je preprečevalni pristop. Spremembe, ki se predlagajo za okrepitev mehanizma za spremljanje, s katerim naj bi ohranili vzajemno zaupanje med državami članicami in njihovo zmožnost učinkovite in uspešne uporabe spremljevalnih ukrepov, bodo omogočile ohranitev območja brez meja.
To se bo doseglo s številnejšimi obiski na kraju samem, kjer se bo preverjala uporaba schengenskega pravnega reda za države članice. Ta nadzor bi lahko privedel do priporočil državam članicam za takojšnje ukrepe in rokov za njihovo izvajanje. Zaradi večjega zaupanja med državami članicami bodo slednje tudi manj uporabljale enostranske pobude, da bi začasno ponovno uvedle notranje meje ali okrepile policijska preverjanja na območjih notranjih meja.
Duh Schengena je duh zaupanja in solidarnosti. Pomembno je, da EU pokaže konkretno solidarnost z državami članicami, ki so jih najbolj prizadeli obsežni pritoki migrantov in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Ta solidarnost se lahko izkaže v različnih oblikah, na primer kot pomoč, kjer je zunanja meja pod pritiskom. Pri tem ima Frontex ključno vlogo in v nedavnem posredovanju RABIT na grško-turški meji in v skupni pomorski operaciji Hermes smo pokazali, da so države članice pripravljene pomagati drugim državam članicam.
Spodbujati moramo tudi vsakodnevno sodelovanje med nacionalnimi organi na področju mejnega nadzora. To je namen evropskega sistema za nadzorovanje meja (EUROSUR), ki se je postopoma razvijal od leta 2008 in za katerega bo Komisija letos predstavila zakonodajni predlog.
Solidarnost lahko pokažemo tudi v finančni obliki. Letos obstaja okvirni program, ki upošteva upravljanje migracijskih tokov. Imamo finančni mehanizem za izboljšanje upravljanja teh tokov na evropski ravni in okrepitev solidarnosti med državami članicami. Seveda zdaj poteka obsežen posvetovalni postopek in smo proračunsko omejeni, toda lahko se zanesete name, da bo iz tega sklada še vedno denar tudi za prihodnost.
Države članice, ki so najbolj izpostavljene migracijskim pritiskom in se nahajajo na zunanjih mejah EU, morajo prejeti ustrezno finančno nadomestilo za naloge, ki jih izvajajo v interesu celotnega schengenskega območja - s pošteno porazdelitvijo bremena, da bi podprli tiste države članice, kjer so veliki pritoki oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito.
Mora biti jasno, da je vsaka odločitev o preselitvi nezakonitih migrantov in upravičencev do mednarodne zaščite odvisna od Sveta in pripravljenosti držav članic. Z eno svetlo izjemo - pilotnim projektom za preselitev oseb, ki so prejele mednarodno zaščito na Malti, v druge države članice - države članice še niso izrazile nobene podpore za tak pristop na splošni osnovi. Za pravočasno poročanje o tem sem organizirala donatorsko konferenco pred mesecem dni. Z veseljem lahko povem, da je bilo v državah članicah in pridruženih državah na voljo več kot 300 mest. Upam, da se bodo tudi druga ponudila v prihodnosti. To je znak konkretne solidarnosti. Zahvaljujem se tem državam in upam, da bodo lahko prispevale tudi v prihodnosti.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisarka, najlepša hvala. Povsem se strinjam z vami in - mislim, da - tudi Parlament. To je bilo jasno tudi med razpravo o pristopu Bolgarije in Romunije. Obenem pa, kot dobro veste, obstajajo vprašanja glede soglasja v Svetu o vprašanju Bolgarije in Romunije.
Govorili ste o zaupanju. Da, želimo še naprej graditi zaupanje. Ali Danska z izbiro, ki jo je sprejela, sprejema to vašo izjavo?
Govorili ste tudi o vprašanju novega mehanizma. Ali glede na vrh ta razprava o mehanizmu krepi dojemanje zaupanja - spominjam se, da člen 23 schengenskega zakonika predvideva mehanizem za izjemne razmere - ali morda navsezadnje povzroča ponovno zaskrbljenost v državah članicah in v vseh državah schengenskega območja?
Giovanni La Via
(IT) Komisarka, pred koncem naslednjega meseca bo Evropska komisija oblikovala predlog za novi večletni finančni okvir za obdobje od 2014 do 2020.
Katere ukrepe poleg Frontexa, ki ste ga že omenili, namerava financirati Evropska komisija, da bi podprla tiste države članice, ki so prejele največ prošenj za azil, in predvsem da bi preprečili prihodnje povečanje pritoka gospodarskih migrantov? Z drugimi besedami, katere ukrepe namerava financirati prek sredozemskih sosedskih politik, da bi preprečila razširjeno priseljevanje v naslednjih mesecih in letih?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Zaupanja ni nikoli mogoče zahtevati, treba si ga je zaslužiti in prislužiti. Lahko le poskušamo izboljšati zaupanje med državami članicami z bolj odločnim upravljanjem Schengena; tako da poskrbimo, da ocenjujemo, ne s sistemom medsebojnih pregledov, temveč z neodvisnim mehanizmom na osnovi Evropske skupnosti ob vključenosti Evropske unije, tako da se težave ali pomanjkljivosti schengenskega sistema opredelijo zelo zgodaj in da se poskrbi, da imamo na voljo orodja za takojšnjo pomoč državam članicam, ki so v težavah. Upam, da bomo tako lahko povečali zaupanje.
Če odgovorim drugemu spoštovanemu poslancu, zdaj se pogajamo o okviru, zato ne morem podati nobenih vrednosti. Toda tudi danes si prizadevamo povečati neodvisnost in sredstva Frontexa. Prizadevamo si tudi olajšati dostop držav članic do različnih sredstev za migracijo s poenostavitvijo in olajšanjem glede meja, azila, vključevanja itn.
Seveda moramo razlikovati med nezakonitimi migranti in migranti, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Kot veste, se Svet in Parlament zdaj pogajata o uvedbi programa za ponovno naselitev, in tudi na tem področju bi lahko Evropska komisija iskala možnosti, da prispeva kar veliko sredstev. Kar zadeva naše bližnje sosedstvo prek Sredozemlja, v partnerstvih za mobilnost: želimo vključiti vse vidike nezakonite, pravne in mednarodne azilne zaščite v sklopu migracij.
Za vse to je potrebno veliko politične volje in nekaj dodatnih sredstev in po najboljših močeh se bom potrudila, da bodo sredstva v moji odgovornosti.
Drugi del
Zadeva: Vizumski režim za Kosovo
Kako Komisija ocenjuje sedanje stanje pri odpravi vizuma za Kosovo (poenostavljen vizumski režim) in kakšen je časovni načrt v zvezi s tem pomembnim vprašanjem?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Komisija zdaj neprekinjeno spremlja vse ukrepe, ki jih izvajajo kosovske oblasti, da bi izpolnile pogoje za sprožitev dialoga o odpravi vizuma. Ves čas smo govorili, da obstajata dve ključni vprašanji, preden se začne tak dialog: zdrave politike za ponoven sprejem in ponovno vključevanje v skladu s standardi EU.
Izvajanje zakona o ponovnem sprejemu in dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu z državami članicami EU se mora nadaljevati na dober način. Na Kosovu sta bili dve misiji za ocenjevanje - lani junija in decembra -, da se oceni stanje na Kosovu glede postopka vključevanja. Pokazali sta, da je veliko napredka, vendar je treba narediti še nekaj stvari in vodimo dialog s kosovsko vlado, da bi jim pomagali opraviti te zadnje stvari. Napredek mora biti tudi na občinski ravni.
Iz Kosova nam redno poročajo in sestajam se tudi z odgovornimi ministri, ko pa bodo vsi ti elementi na mestu, smo pripravljeni sprožiti novo misijo, ki bo šla tja in pogledala, katere ukrepe je mogoče uvesti, da se začne dialog o liberalizaciji vizuma. Do tja še nismo prišli, vendar je na Kosovu napredek precejšen in tesno sodelujemo z vlado, da bi jo podprli in ji pomagali doseči napredek.
Bernd Posselt
(DE) Najlepša hvala, komisarka, za zelo dober odgovor. Želel sem samo vprašati, ali mislite, da je mogoče, da bi ta misija prišla na Kosovo še letos, ali o tem res ne morete soditi? Ali ne bi bilo pomembno, da bi tako majhna država, v katero vnašamo sredstva in prizadevanja, da bi jo podprli, lahko dala svojim mladim priložnost, da zares spoznajo Evropo? Vsekakor je povsem protiproduktivno tamkajšnje prebivalstvo imeti kot v zaporu. Vem, da ste naklonjeni zamisli odpiranja meja, toda ali se vam zdi realno, da bi ta misija morda lahko potekala še med poljskim predsedstvom?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod Posselt, povsem se strinjam z vašo željo, da se stori vse, da Kosovo ne bi postalo majhen izoliran otok v tej regiji, kjer poskušamo odstraniti vizumske prepreke drugo za drugo. Kosova vsekakor ne bomo zapustili. Časovni okvir je pretežno v rokah kosovske vlade. Sodelujemo s Kosovci in čim nas obvestijo, da so storili vse, kar smo od njih zahtevali, lahko pridejo k nam in poslali bomo tisto misijo. To je pretežno v njihovih rokah, vendar nimamo časovne omejitve. Pridemo lahko, kadar koli nas pozovejo in kadar koli se doseže sprejemljiv napredek.
Zadeva: Preprečevanje uporabe spleta zločincem
Zaradi hitre tehnološke rasti, še zlasti spletne, je vse težje prodreti v kriminalne organizacije. Zločinci se zdaj med seboj sporazumevajo preko spleta in ne več preko prenosnih telefonov, kar je bil njihov način do nedavnega.
Kako se namerava Komisija boriti proti zločinskim združbam po Evropi, ki uporabljajo splet?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Kibernetski kriminal je resnično vse večja grožnja. Postaja vse bolj mobilen in zadnja analiza nevarnosti kaže, da se organizirani kriminal vse bolj vključuje v kriminalne dejavnosti v kibernetskem prostoru. Zato Komisija izvaja različne aktivnosti, da bi izboljšala celotno kibernetsko varnost ter preprečila kibernetski kriminal in se z njim spopadla.
Na ravni politike je treba v zadnjih političnih dokumentih opredelili določene cilje in načrte. Imamo evropsko digitalno agendo in evropsko strategijo notranje varnosti. V tej strategiji je kibernetski kriminal jasno opredeljen kot ena od prednostnih nalog, kateri se moramo posvetiti v prihodnosti.
Lani smo vložili tudi dva zakonodajna predloga: marca je Komisija sprejela direktivo o izkoriščanju otrok prek spleta in vem, da se o njej zdaj pogaja, pa tudi predlog direktiv o napadih proti informacijskim kibernetskim sistemom. To je bilo pretekli september; tudi o njih se pogajate s Svetom in vem, da je bil dosežen velik napredek.
Cilj tega je seveda sprejetje evropske zakonodaje glede na nedavne grožnje v kibernetskem prostoru. Predvsem smo vključili določbe, da bi kaznovali uporabo orodij, kot je zlonamerna koda, ki se uporabljajo za ustvarjanje tako imenovanih botnetov, ki jih uporabljajo zločinci.
Mednarodno sodelovanje je ključno tudi za boj proti kibernetskemu kriminalu, zato se pri teh vprašanjih povezujemo z mednarodnimi partnerji. Imamo lani novembra ustanovljeno delovno skupino med EU in Združenimi državami, kjer smo imeli niz različnih strokovnih sestankov. O napredku bomo poročali za naslednji vrh EU-ZDA, ki bo letos novembra. Nameravamo tudi vzpostaviti kibernetski center, kjer bi lahko na evropski ravni usklajevali prizadevanja, ki se izvajajo v različnih državah članicah.
Na kibernetski kriminal neposredno vpliva nagel tehnološki napredek, ki hitro nastaja v novih poslovnih modelih, pa tudi zmožnost sodnega pregona in širše skupnosti, da se sprijazni s tako spremenljivim okoljem, kot je kibernetski prostor. Kibernetski kriminal postaja obsežen kriminal. Zato moramo skupaj spraviti naše sisteme v red in si izmenjevati informacije, da napademo ta problem. Če obstaja razlog za prepričanje, da so organizirane kriminalne združbe odgovorne za vse več zločinov na internetu, je treba uporabiti enake preiskovalne ukrepe kot pri odkrivanju in pregonu organiziranega kriminala zunaj spleta, seveda skupaj z izboljšanim mehanizmom usklajevanja.
Končno pa je bila pred desetimi leti sprejeta Konvencija Sveta Evrope - budimpeštanska konvencija - o kibernetski kriminaliteti. Deset let kasneje še niso vse države članice podpisale in ratificirale te konvencije. Z vsemi sredstvi si prizadevamo za ratifikacijo do konca leta, do desete obletnice, kajti to bi dokazalo pomembno zavezo vseh držav članic boju proti tem zločinom.
Gay Mitchell
Najlepša hvala za vaš odgovor, komisarka. Kolikor vem, se ljudje hvalijo in opravljajo tako imenovan zločinski posel na internetu, posel združb pa zajema trgovino s prepovedanimi drogami, trgovino z ljudmi, prostitucijo, trgovino z orožjem, tihotapljenje nezakonitih priseljencev prek meja, celo umore, kraje, goljufije, oborožene rope in še mnogo drugega. Vse to se počne na Facebooku z uporabo sistema in o tem se hvalijo. Gotovo lahko Europol in ponudniki storitev - morda celo tako, da jih usklajuje Komisija - ugotovijo, kdo so nekateri ti ljudje. Čim bolj imajo občutek, da so imuni, toliko več jih bo.
Komisarko bi prosil, da razmisli o posebnih ukrepih za usklajevanje odziva na to, kar nekaj od teh ljudi počne na internetu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Število, obseg in resnost kibernetskih napadov so v zadnjih letih narasli. Njihove žrtve so navadni državljani, podjetja ali celo javne, lokalne, nacionalne ali evropske institucije. Evropska unija mora okrepiti svojo strategijo za boj proti kibernetskemu kriminalu. Rada bi vas vprašala, katere ukrepe poleg zakonodajnega okvira in podaljšanja mandata Evropske agencije za varnost omrežij in informacij namerava uvesti Komisija, da okrepi svojo vodilno vlogo v zagotavljanju kibernetske varnosti?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Da, običajni kriminal se zdaj izvaja tudi na internetu, saj je koristno orodje, toda obstajajo tudi nove vrste kriminala, ki so zaradi interneta lažje, na primer lažno prikazovanje identitete ali ropanje bančnih računov in podobno.
Lahko ste prepričani, da to zelo pozorno spremljamo. Pred kratkim je Europol izvedel nekaj izjemnih napadov na nekatere od teh združb in ugotovil identiteto čezmejnih evropskih združb, vpletenih na primer v otroško pornografijo, pa tudi trgovino s prepovedanimi drogami, zato se s tem ukvarja veliko strokovnjakov v Europolu.
Seveda moramo storiti več. Povezati moramo vse centre opozarjanja v Evropski uniji, izmenjavati statistične podatke, informacije in tudi tesneje sodelovati z zasebnimi podjetji, da bi v določeni meri opredelili rešitve za to. Načrtujemo tudi - in trenutno izvajamo študijo izvedljivosti - vzpostavitev evropskega kibernetskega centra do leta 2013, ki bi usklajeval to delo, delal kot center opozarjanja in podpiral različne nacionalne kibernetske centre, ki že obstajajo. To spremljamo zelo pozorno in Europol si skupaj z nacionalnimi organi kar najbolj prizadeva boriti se proti temu naraščajočemu kriminalu.
Zadeva: Ocenjevanje Schengena in možni mehanizmi za njegovo začasno odpravo
Obstaja nevarnost, da bodo predlogi Komisije za upravljanje schengenskega območja zbujali vtis, da dajejo prednost evropskim postopkom pred evropsko vsebino. Komisija predlaga, da bi v prenovljenem schengenskem ocenjevalnem procesu igrala vodilno vlogo, Parlament pa predlaga, naj se to spremeni, da bi omogočili ravnotežje med evropskimi in nacionalnimi strokovnjaki. Kar zadeva začasno odpravo Schengena, Komisija namesto odločitev držav članic predlaga mehanizem EU, vendar je pri tem prišlo do splošnih (napačnih) razlag, da bo zato v praksi dejansko lažje ponovno uvesti notranje meje. Ali ne bi bilo bolje dati prednost evropski vsebini in po potrebi proti državi članici, ki krši schengenska pravila, začeti postopek za ugotavljanje kršitve, saj se utegne izvedba metode Skupnosti za ocenjevanje in začasno odpravo kljub njeni koristnosti pokazati za politično prezahtevno?
Zadeva: Izvajanje schengenskega sporazuma
Vzpostavitev schengenskega prostora brez notranjih meja in prosto gibanje evropskih državljanov sta temeljni načeli EU in eden od stebrov evropske zgradbe. Ponovna vzpostavitev nadzora na notranjih mejah EU ne bo rešila problema priseljevanja. Gre za ukrep, ki bo otežil življenje evropskih državljanov in oživil nacionalizme.
Če upoštevamo tudi izjavo predsednika Evropskega parlamenta, da je "svoboda gibanja najbrž vidik EU, ki ga Evropejci najbolj cenijo", ali Komisija lahko odgovori na naslednja vprašanja: kakšen pristop namerava zavzeti do Danske zaradi njene odločitve, da ponovno vzpostavi nadzor na mejah? Ali namerava sprejeti drugačne ukrepe za povečanje nadzora na zunanjih mejah EU? Ali namerava sprožiti revizijo načela o izključni pristojnosti države, kjer je bil ugotovljen prvi nezakonit vstop?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod predsednik, odgovorila bom na obe vprašanji naenkrat, ker sta skoraj enaki. Nanašata se na izziv ohranjanja in nadaljnjega razvoja Schengena glede na migracijsko krizo. Tega sem se na hitro dotaknila v odgovoru na vprašanje gospoda Papanikolauja, toda te elemente je seveda treba upoštevati tudi v tem okviru.
V vprašanju je gospa Ludford izrazila zaskrbljenost, ker bodo pogajanja o novih pravilih za ocenjevanje Schengena in začasno odpravo morda dolgotrajna in se bo o njih težko dogovoriti, ter je prosila Komisija, naj da prednost sprožitvi postopkov za ugotavljanje kršitve proti državam članicam, ki kršijo schengenska pravila. Naj bom povsem jasna glede tega: kršitve schengenskih pravil se ne sme dopuščati, toda en element ne izključuje drugega. Načrtujemo tudi vzporeden pristop.
Mi smo skrbniki prava EU. Komisija bo še naprej zagotavljala, da se schengenska pravila pravilno uporabljajo in da jih vsi spoštujejo. Naše delo mora temeljiti na obstoječi zakonodaji. Prepričana sem, da lahko sedanja zakonodaja poskrbi za veliko večino razmer. Kjer so kakršne koli razlike v razlagi ali izvajanju, naj bi se Komisija posvetovala z zadevnimi državami članicami, da bi pojasnila pravila. To je mogoče storiti z izdajo smernic ali priporočil.
Komisija je pripravljena uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, da zagotovi pravilno uporabo prava EU, vključno z začetkom postopkov za ugotavljanje kršitve, kadar so takšni ukrepi potrebni. Istočasno si bomo prizadevali za preprečevalne ukrepe, ki nam bi morali pomagati, da se izognemo postopkom za ugotavljanje kršitve. V tem okviru zdaj potekajo pogajanja med Komisijo, Parlamentom in Svetom, da bi vzpostavili učinkovitejši sistem ocenjevanja za Schengen. Trenutno razmišljamo, ali in kako naj dopolnimo ta ocenjevalni mehanizem, da bi ustvarili vzajemno zaupanje in zagotovili usklajeno uporabo pravil.
Kar zadeva načrt danske vlade glede nadzora na danskih notranjih mejah, ki ga je omenila gospa Kopa, seveda veste, da je predsednik Komisije takoj pisal danskemu predsedniku vlade in izpostavil, da je prva analiza Komisije povzročila precejšen dvom o tem, ali bi bili predlagani ukrepi v skladu z obveznostmi Danske po evropskem in mednarodnem pravu. Predsednik Barroso je poudaril, da države članice ne smejo izvajati sistematičnega mejnega nadzora blaga in ljudi v EU ter je Dansko pozval, naj se vzdrži takšnih enostranskih ukrepov. Zdaj analiziramo informacije, ki jih je posredovala Danska, nato pa se bomo odločili o nadaljnjem ukrepanju.
Gospa Kopa je vprašala tudi, ali bo Komisija predlagala revizijo načela o izključni pristojnosti države, kjer je bil ugotovljen prvi nezakonit vstop. Rada bi poudarila, da je to načelo, skladno s katerim se oseba, ki je nezakonito na ozemlju države članice, vrne v državo, kjer je bil ugotovljen prvi vstop v EU. To je posebno pravilo iz dublinske uredbe, ki določa, da morajo države članice oceniti, katera država članica je odgovorna za preučitev prošnje za azil, vložene na njenem ozemlju. To torej ni instrument za odziv na izzive, povezane z nezakonito migracijo.
V predlogu Komisije o prenovitvi dublinske uredbe je to načelo nedotaknjeno. Države članice, ki imajo največjo vlogo pri vstopu prosilca v EU, bi morale biti odgovorne za preučitev njegove prošnje za azil. Evropski parlament je izrazil prevladujočo podporo temu s svojim glasovanjem o predlogu maja 2009. Podpora je bila potrjena z glasovanjem v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve lani novembra.
Sarah Ludford
Komisarka, seveda sem zelo vesela, da ste ponovno poudarili pomen, ki ga pripisujete ohranjanju schengenskega območja. Vem, da to mislite zelo resno, toda skrbi me, ker so ljudje, kot kaže, napačno razumeli, in v tujini so dobili vtis - prejšnji teden, na primer, je v članku v Financial Times pisalo, da "Schengen in evrsko območje razpadata" -, da je Komisija nekako razmeroma sproščena glede ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah.
Bojim se, da se poudarka, ki ga Komisija namenja svojim institucionalnim pravicam, ne povezuje z njeno odločnostjo v praksi, njenim zanosom v praksi, da po potrebi uvede postopek za ugotavljanje kršitev. Nisem slišala, da bi Rim ali Pariz prejela takšno pismo, kot ga je predsednik poslal Københavnu.
Maria Eleni Koppa
(EL) Hvala, komisarka, za vaš jasen odgovor na vprašanje o Schengenu in za omembo prejšnjega vprašanja o ukrepu za prerazporeditev priseljencev v državah članicah na podlagi demografskih, gospodarskih in geografskih meril.
Kakor koli že, rada bi izpostavila vprašanje uredbe Dublin II, namreč da je danes za nekatere države, kot je moja, Grčija, ki ležijo na zunanjih mejah Unije in dejansko sprejmejo približno 90 % priseljencev, ki pristanejo v Evropi, uredba Dublin II nesprejemljiva; tega lokalno prebivalstvo ne more sprejeti; tega države ne morejo sprejeti. Zato je z našega stališča glede na - vsaj - nove dogodke prenovitev trajna zahteva.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisarka, prej ste omenili poudarek, ki se namenja zamisli solidarnosti in pošteni delitvi bremena. Povsem upravičeno ste nas spomnili, da so pogajanja o ponovni naselitvi beguncev iz tretjih držav neizogibna. Lani ste razglasili tudi, da čakamo na nov program o notranji ponovni naselitvi. Ali nam lahko prosim poveste, ali ga bo Komisija kmalu objavila?
Drugič, kar zadeva Dublin II, bi rad izpostavil naslednje kot dodatek k temu, kar je povedala gospa Kopa. Francija je prekinila vrnitve v Grčijo, prav tako Nemčija. Evropsko sodišče za človekove pravice nas je obsodilo na posebni podlagi, tako glede uredbe Dublin II kot njenega delovanja. Kaj še se mora zgoditi, da bomo razumeli, da je treba uredbo Dublin II takoj prenoviti, kot je zahteval Parlament?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Žal mi je, če je prišlo do napačnega vtisa o stališčih Komisije o Schengenu. Mislim, da zadnji mesec govorim samo o Schengenu! Poudarila sem, kako pomemben je Schengen, kakšen dar je za Evropsko unijo in da ga moramo krepiti, ne slabiti.
Zelo resno gledamo na vsa poročila o začasni odpravi Schengena. Imamo dialog z Italijo, Francijo in Dansko, da bi točno pojasnili, kaj je bilo narejeno, kaj se predlaga in ali je skladno s schengenskimi pravili. Preučujemo tudi, kako lahko okrepimo ocenjevanje Schengena, da bi vnaprej zagotovili, da se sedanji sistem medsebojnih pregledov, ki ni zelo dober, zamenja za nekaj, kar se izvaja na evropski ravni ob večji vlogi Evropskega parlamenta.
Na voljo moramo imeti več orodij za pomoč državam članicam. Boljši moramo biti pri izdajanju smernic. Razjasniti moramo tudi, pod katerimi izjemnimi pogoji se lahko izvede začasna odprava, da se izogne enostranskemu ukrepanju, ki ogroža celotni sistem. Zato ste lahko prepričani, da si bomo po najboljših močeh prizadevali okrepiti Schengen in da pri tem potrebujemo več evropskega sodelovanja, ne manj.
Uredba Dublin je s tem seveda povezana, toda to je vzporeden proces. To je del pogajanj o azilnem svežnju, ki se trenutno odvijajo med Parlamentom in Svetom. Komisija je predlagala, da se ohrani odgovornost države, v kateri je bila prošnja za azil vložena, iz uredbe Dublin, vendar da se ponovno uvede tudi mehanizem za izredne razmere, ki bi začasno odpravil ta mehanizem v posebnih okoliščinah. To je zelo sporno v državah članicah; zelo malo jih podpira tak mehanizem za izredne razmere. To je eno od najtežjih področjih pogajanj o azilnem svežnju.
To torej ni rešitev grškega problema. Vzporedno z uvedbo azilnega sistema v celotni Evropi, ki bi prav tako privedel do večje delitve bremena - kajti če imajo vse države članice sistem, ki deluje, bi lahko vse sprejemale prosilce za azil -, je rešitev za Grčijo, da se nadaljuje z načrtovanimi reformami, ki se izvajajo v okviru akcijskega načrta v Grčiji. Komisija in države članice podpirajo Grčijo z veliko denarja, strokovnim znanjem, tolmači in administratorji. Grčiji pomagamo pri pomembnem delu, ki ga opravlja, da bi zgradila sistem, ki je v skladu z evropskim pravom. Veliko je bilo narejenega, toda veliko je še treba narediti. To je treba narediti vzporedno s pogajanji o azilnem sistemu.
Zadeva: Prihodnost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji
Več glasovanj in izjav kaže, da vlada v Uniji glede tega sklada enotno stališče v več točkah.
Prvič, sklad naj ostane ločen od Evropskega socialnega sklada po metodah in ciljih. Teh dveh instrumentov naj se torej ne združuje ne formalno ne praktično.
Drugič, kljub težavnemu začetku je sprememba izvedbene uredbe leta 2009 omogočila boljšo rabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Zabeleženi so namreč vse pogostejši zahtevki za uporabo sredstev iz tega instrumenta, ki zbližuje Unijo in njene delavce. Torej ni dvoma, da bi moral biti sklad trajen.
In slednjič, prav zaradi tega vidika naj bo Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji stalen sklad z zadostnimi odobritvami plačil, da za sprostitev njegovih sredstev ne bodo potrebni prenosi.
Kaj meni Komisija o resničnem skladu, enakovrednem že obstoječim, ki bi bil rešitev za vse potrebe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, a ne bi okrnil vloge Evropskega parlamenta, ki se je veliko ukvarjal s tem vprašanjem?
László Andor
član Komisije. - Zahvaljujem se za zanimanje, ki ste ga pokazali za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji. Letošnje leto bo ključno za prihodnost sklada, kajti Komisija namerava podati predlog o pravilih upravljanja sklada in tem, kako bo deloval v naslednjem programskem obdobju.
V zadnjih nekaj mesecih je Komisija izvedla posvetovanja o tej zadevi z najpomembnejšimi zainteresiranimi stranmi sklada. Predvsem smo temeljito preučili odlično poročilo Parlamenta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, ki ga je pred nekaj meseci pripravil gospod Portas. Na podlagi izkušenj, pridobljenih s skladom v njegovi sedanji obliki, in predlogov, podanih med posvetovanji, gojimo velike upe, da bo naš predlog znatno izboljšal sklad po letu 2013 in, zlasti, da bo rešil dve težavi s sedanjim mehanizmom za financiranje.
Prvo vprašanje je čas, ki je potreben za prispevek od takrat, ko je država članica vložila prošnjo. Velik del tega časa se porabi za ocenjevanje prošnje. Komisija preučuje načine, kako bi razjasnila ali poenostavila informacije, ki jih bodo morale posredovati države članice, da bi dokazale, da so njihove prošnje upravičene. Veliko časa se porabi tudi zato, ker je treba za vsako prošnjo zaprositi za soglasje in ga pridobiti od obeh vej proračunskega organa. To zadržuje tudi plačilo prispevkov iz sklada na škodo delavcev, kajti nekatere države članice nerade vnaprej plačajo usposabljanje, pomoč pri iskanju zaposlitve in druge ukrepe.
Poleg tega se je v zadnjih letih znatno povečalo število prošenj, predloženih skladu, in s tem celoten zaprošeni znesek. Zaradi tega je vse težje opredeliti zadostne rezerve, iz katerih se črpajo prispevki. To je problem. Soglasje Komisije za prošnje, predložene skladu, je bilo leta 2011 prvič treba odložiti, ker ne bi bilo mogoče hitro najti zadostnih odobritev plačil. Prepričan sem, da soglašate, da to ne koristi delavcem, ki so bili odpuščeni in hitro potrebujejo pomoč. Poiskati moramo rešitve za te probleme in mehanizem za financiranje sklada bolj uskladiti s temi cilji.
Za zdaj je na mizi več možnosti. Na primer, sklad bi lahko bil del Evropskega socialnega sklada. Lahko bi imel lasten proračun. Komisija še ni sprejela odločitve, kako najbolje obravnavati ta vprašanja, vendar namerava jeseni vložiti predlog o prihodnjem Skladu za prilagoditev globalizaciji, upoštevajoč najboljše interese evropskih delavcev. Veselim se vaših mnenj.
Pervenche Berès
Gospod predsednik, komisar, v imenu gospoda Daerdena bi se vam rada zahvalila za odgovor. Seveda bomo podprli vse pobude, ki pomagajo pospešiti postopke, ki so namenjeni pomoči delavcem, odpuščenim zaradi globalizacije ali gospodarske krize.
Želeli smo vas le opozoriti na dva problema. Prvi je, da mora namen podpore delavcev ostati prednostna naloga številka ena. To pomeni, da bomo pri revidiranju postopkov nasprotovali zamisli, da bi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji postal le še en instrument, na primer, instrument kohezijske politike, saj bi to pomenilo, da bi ves denar EU, razen sredstev, danih na stran za zunanjo politiko ali raziskave in razvoj, pripadal kohezijski politiki. Zasledovati moramo posebne cilje in potrebujemo ta sredstva. Med njimi je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji.
Prosimo vas tudi, da v sodelovanju s kolegi komisarji uskladite upravljanje Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji z drugimi politikami, ki vplivajo na to področje, na primer na področju politike konkurence ali industrijske politike.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisar, ko so vas na začetku leta vprašali, ali je Grčija vložila prošnjo za aktivacijo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ste odgovorili, da ne. Ta odgovor je zaradi gospodarskih in socialnih razmer v Grčiji povzročil razburjenje v državi.
Moje vprašanje je zelo jasno: ali je moja država šest mesecev kasneje vložila prošnjo za aktivacijo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, da bi podprla delavce, ki jih je prizadela finančna kriza? Če da, če imate takšen podatek, prosim, povejte mi, ali je bila odobrena. Če ne, ali lahko pojasnite, zakaj Grčija ni vložila take prošnje?
Marian Harkin
Komisarju sem mislila vprašanje zastaviti kasneje, vendar nocoj ne bomo prišli tako daleč, dejansko pa je bilo to vprašanje o njegovem stališču glede združitve Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, o čemer ste govorili, vendar nam niste predstavili mnenja. Torej, če lahko, bi rada slišala vaše mnenje in tudi, ali bi v primeru združitve predvidevali povečanje proračunskih sredstev za Socialni sklad?
Moje drugo vprašanje pa se nanaša na časovni razpored in govorili ste o težavah s Komisijo in proračunskim organom. Kaj pa, če bi tudi spodbujali države članice, čim se prijavijo za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, da začnejo same izvajati ukrepe, za katere so zaprosile pri Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, saj bi s tem zagotovile vsaj, da delavci ne bodo čakali na prošnjo skladu?
László Andor
član Komisije. - Vesel sem, da v razpravi slišim potrditev ciljev Komisije v okviru te naloge, da se Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji prenese v naslednjo finančno perspektivo kot učinkovitejši instrument za podporo delavcev, ki so bili odpuščeni. Ta primer podpira tudi dejstvo, da bo v bližnji prihodnosti javnofinančna konsolidacija ostala na dnevnem redu večine držav članic, in v veliko pomoč jim bo, če bodo imele trden, hiter in učinkovit instrument na ravni EU za podporo delavcev, ki so se nenadoma znašli brez zaposlitve.
Kot sem izpostavil, nekatera vprašanja ostajajo odprta, na primer razmerje med Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji in Evropskim socialnim skladom. Kot veste, se ESS izvaja prek skupnega upravljanja, in mislim, da sistem upravljanja sedanjega ESS ni združljiv s cilji Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Ne glede na to, kateri format na koncu najdemo, mislim, da bo to vprašanje upravljanja zelo pomembno pri vplivu na končne ureditve. Ne govorim o imenih, temveč o tem, da je potreben ločen sklad in da je treba pozornost posvetiti predvsem hitrosti.
Seveda bodo že zdaj in morda tudi v prihodnosti različne države članice lahko financirale programe bodisi iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ali Evropskega socialnega sklada ter imele neke vrste manevrski prostor, toda zelo pomembno je, da Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ostane na voljo vsem državam članicam, če se je treba odzvati na nenadno krizo zaposlovanja.
Drugo vprašanje je izpostavilo težavo glede opredelitve upravičenosti v sedanji uredbi. To vprašanje tudi preučujemo, da bi dosegli večjo stopnjo jasnosti, toda trenutno si prizadevamo zgolj podaljšati začasno uredbo do konca te finančne perspektive. Zdaj govorim o pravilih, ki so bila uvedena v odgovor na krizo in zato, da bi bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji bolj učinkovit pri spopadanju z vplivi krize na delavce.
Liam Aylward
Gospod predsednik, ali lahko poveste, koliko vprašanj ste še pripravljeni sprejeti v tem delu?
Predsednik
Gospod Aylward, preden ste vstopili, sem povedal, da imamo 20 minut na komisarja, kar pomeni, da bi lahko prišli do vprašanja št. 15, ki ga je zastavila gospa Blinkevičiūtė, vendar se bojim, da ne bomo prišli do vašega. Morda bi ga lahko vključili kot dodatek v drugo vprašanje?

Zadeva: Ureditev kolektivnih pogodb
Komisija in Mednarodni denarni sklad sta s pomočjo memorandumov Grčijo, Irsko in Portugalsko prisilila, da zaradi uporabe mehanizma pomoči uvedejo pomembne spremembe v delovna razmerja in postopke pogajanj o kolektivnih pogodbah, s čimer so bila odpravljena nacionalna jamstva, namenjena delavcem.
Grški memorandum na primer določa, da mora vlada zagotoviti, da sporazumi, sklenjeni na ravni podjetja, prevladajo nad sektorskimi sporazumi, slednji pa prevladajo nad sporazumi, sklenjenimi na ravni poklicnih organizacij. Vlada mora razveljaviti določbo, ki ministrstvo za delo pooblašča, da razširi vse sektorske pogodbe na osebe, ki niso sodelovale v pogajanjih.
Ali se glede na to, da člen 156 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da se področje kolektivnih pogodb ureja po načelu subsidiarnosti, Komisija zaveda, da s svojo taktiko ustvarja začarani krog zmanjševanja pravic na področju plač in delavskih pravic, pa tudi, da deluje v nasprotju s pogodbami, ki jih mora spoštovati?
László Andor
član Komisije. - Komisija se zaveda, da ima grška kriza visoko socialno ceno za dele prebivalstva v Grčiji, toda ta cena je večinoma rezultat finančnih neravnovesij, vse manjše konkurenčnosti in finančnih težav: ravno tistih težav, ki jih namerava memorandum rešiti in ne poslabšati.
Nekateri trdijo, da ker memorandum vsebuje te ukrepe, ne spoštuje načela subsidiarnosti, opredeljenega v Pogodbi o delovanju Evropske unije. Mislim, da to ne drži. Ukrepi v memorandumu so bili pripravljeni v tesnem sodelovanju z grško vlado in podprl jih je grški parlament. To kaže, da spoštujejo načelo subsidiarnosti.
Listina o temeljnih pravicah Evropske unije podpira moje mnenje. Člen 28 Listine določa, da imajo delavci ali njihove organizacije v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in običaji pravico pogajati se in sklepati kolektivne pogodbe na ustreznih ravneh, v primeru nasprotja interesov pa do kolektivnih ukrepov za obrambo svojih interesov, vključno s stavko. Toda v členu 51 Listine je navedeno, da se njene določbe uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije ob spoštovanju načela subsidiarnosti, za države članice pa samo, ko izvajajo pravo Unije.
Ne obstaja posebna zakonodaja EU, ki bi urejala, katere kolektivne pogodbe imajo prednost, ko so sklenjene na različnih ravneh, niti ne obstaja posebna zakonodaja EU, ki bi urejala možnost podaljšanja kolektivnih pogodb, sklenjenih na ravni podružnice, prek posredovanja države. Ta vprašanja torej sodijo izključno v pristojnost nacionalne zakonodaje ob upoštevanju ustreznih mednarodnih obveznosti Grčije, vključno z zadevnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela.
Upam, da sem zadovoljivo odgovoril na vprašanja. Upam tudi, da sem vas prepričal, da so javnofinančni, finančni in strukturni ukrepi v memorandumu ključni, če naj se Grčija reši krize. Upam, da sem pomiril strahove nekaterih od vas glede nespoštovanja načela subsidiarnosti.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisar, žal mi je, toda ponovno niste jasno odgovorili. Dali ste mi bolj ali manj enak odgovor kot na moja vprašanja za pisni odgovor. Če Komisija zares spoštuje dejstvo, da je režim kolektivnih pogodb vprašanje nacionalne zakonodaje, ali potem kršite vlogo, ki vam jo dodeljujejo Pogodbe, ko pozivate k temu, da se režim kolektivnih pogodb pravzaprav ukine? Vaše razlage niso sprejeli evropski sindikati, ki so proti vam vložili pritožbo zaradi kršenja Pogodb.
Moje vprašanje se glasi: kdo poziva k temu, da se kolektivne pogodbe ukinejo? Vi? Mednarodni denarni sklad? Grški, portugalski in irski posojilodajalci? Jasen odgovor bi prosil.
László Andor
član Komisije. - (mikrofon izključen do sredine prvega stavka) ... mnoge institucionalne ureditve, vključno z ureditvami določanja plač v različnih državah članicah. Te izredne razmere so bile obravnavane prek politik, ki so jih skupaj razvili EU, MDS in ECB ter vlade zadevnih držav članic.
Res je še nekaj odprtih vprašanj, nekaj pa jih je zastavil tudi tako imenovani pakt za evro plus. Pred kratkim smo imeli s socialnimi partnerji, vključno z Evropsko konfederacijo sindikatov, več razprav o povezavi med socialnim dialogom in gospodarskim upravljanjem. To je tekoča razprava. Ne pravim, da je bilo odgovorjeno na vsa vprašanja, in ravno zato sem prevzel pobudo za organizacijo konference o plačah in določanju plač v EU. Ta konferenca bo potekala septembra, vključeni pa bodo tudi socialni partnerji in druge zainteresirane strani. Nadaljevali bomo s to razpravo in upam, da bomo našli prave odgovore.
Zadeva: Revizija Uredbe (EGS) št. 1612/68 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti
Referenčni okvir za prosto gibanje delavcev je postavljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 1612/68 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti in je bil že večkrat spremenjen.
Evropski parlament trenutno pripravlja poročilo o spodbujanju poklicne mobilnosti v EU. Predstavnik Komisije, ki se je udeležil sestanka Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, je 19. aprila izjavil, da se Komisija pripravlja na revizijo uredbe, ki jo želi izboljšati.
Kdaj naj bi po mnenju Komisije ta postopek stekel?
László Andor
član Komisije. - Prosto gibanje delavcev je temeljno načelo EU. Skupaj s prostim pretokom blaga, storitev in kapitala predstavlja steber enotnega trga in je prispeval k uspehu evropskega povezovanja v zadnjih 50 letih.
Ima tudi pomembno socialno razsežnost, saj spodbuja socialno, gospodarsko in kulturno vključevanje delavcev migrantov iz EU in njihovih družinskih članov v države članice gostiteljice. Pravni korpus EU o prostem gibanju delavcev daje državljanom EU pravico do prostega gibanja v Uniji za namen dela ter ščiti socialne pravice delavcev in njihovih družinskih članov.
Kot veste, je bil 1. maj 2011 pomemben datum za EU. Zaznamoval je konec omejitev pravice do dela državljanov iz osmih držav članic, ki so se pridružile leta 2004, katerih državljani lahko zdaj svobodno delajo v kateri koli državi članici.
Komisija upa, da bodo države članice, ki še vedno uporabljajo prehodne ukrepe za delavce iz Romunije in Bolgarije, liberalizirale svoje trge dela, ko bo potekla druga faza 31. decembra 2011.
Konec prehodnih ureditev pomeni, da lahko več državljanov EU izkoristi eno od temeljnih svoboščin EU ter svobodno dela v drugi državi članici. To odpira velike priložnosti za posameznike, ki se lahko preselijo tja, kjer so delovna mesta, in tudi za gospodarstvo.
Vem, da sta mobilnost in svoboda gibanja delavcev pomembni tudi za ta parlament. Komisija je zadovoljna s samoiniciativnim poročilom o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji in z velikim zanimanjem spremlja razpravo v parlamentarnih odborih.
Toda zavedamo se tudi, da ima kljub obsežni zakonodaji EU na področju svobode gibanja delavcev večina državljanov EU še vedno občutek, da je preveč ovir za delo v drugi državi članici. Razmere so bile v zadnjem času izpostavljene ob več priložnostih. Montijevo poročilo z dne 9. maja 2011 - "Nova strategija za enotni trg" - poudarja, da je svoboda gibanja delavcev popoln uspeh s pravnega stališča, vendar je najmanj uporabljana svoboščina od naših štirih svoboščin enotnega trga.
Obravnava teh težav terja širok pristop, združen z učinkovitim izvajanjem načela prostega pretoka. Izvršljivost pravice prostega pretoka, ki jo dodeljuje pravo EU, je pomembna predvsem v primerih diskriminacije na podlagi nacionalnosti, saj morajo imeti zadevni posamezniki ustrezne mehanizme, da zagotovijo ustrezno zaščito teh pravic.
Službe Komisije trenutno ocenjujejo zakonodajo EU o prostem gibanju delavcev in zlasti Uredbo (EGS) št. 1612/68 ter raziskujejo možnosti za boljše uveljavljanje prava EU o prostem pretoku, po potrebi tudi predstavitev pobude leta 2012.
Poročilo Parlamenta o mobilnosti delavcev torej prihaja ob pravem času in bo vsekakor prispevalo k razpravi o uveljavljanju prava EU o prostem gibanju delavcev in izbiri nadaljnjih ukrepov glede tega vprašanja.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Gospod predsednik, komisar, najlepša hvala za vaš odgovor. Zares se veselimo spremenjene uredbe, ki jo bo Komisija predstavila naslednje leto, toda zanima me, ali mislite, da bi morala Komisija oceniti negativne posledice prostega gibanja delavcev kot tudi pozitivne posledice le-tega. Na primer, v nekaterih državah Evropske unije je prišlo do množičnega odhoda kvalificiranih, dobro usposobljenih delavcev, v katere so države članice veliko vložile. Preselili so se v druge države Evropske unije. Ali se vam ne zdi, da bi morali ustanoviti poseben sklad, da bi lahko nadomestili izgubo teh držav članic, ki so izgubile usposobljene, kvalificirane delavce?
László Andor
član Komisije. - To je zelo aktualno vprašanje. Pred kratkim smo imeli vrsto razprav v okviru 1. maja. O tem vprašanju sem razpravljal z ministri za delo višegrajskih držav in baltskih držav. Preučevali smo, kjer bi prosti pretok lahko povzročil določeno stopnjo napetosti, zlasti če vpliva na določene poklice, kjer svoboda gibanja ne vodi v krožni pojav, temveč je bolj enosmerna ulica.
Če se zaznajo takšni trendi, so v prvi vrsti vlade držav članic tiste, ki morajo sestaviti pravilne strategije za usposabljanje, nagrajevanje in poklicne priložnosti, da izboljšajo razvoj, na primer za tiste v zdravstveni stroki, na katero so bile posebno osredotočene te razprave.
Še naprej bomo spremljali to težavo in o njej razpravljali z vladami zadevnih držav članic, kar sem do zdaj že počel.
Zadeva: Prerazporeditev sredstev regionalnega in kohezijskega sklada
Je Komisija pripravljena vsaj deset odstotkov zneska v višini 51 milijard EUR, ki se trenutno vsako leto dodeli regionalnemu in kohezijskemu skladu, prerazporediti za začetno financiranje novih električnih omrežij na področju obnovljivih virov energije?
Johannes Hahn
član Komisije. - (DE) Gospod Martin, hvala lepa za vprašanje. Treba je poudariti, da so bila za sedanje obdobje financiranja, 2007-2013, sredstva pod postavko strukturnih skladov že dodeljena in dogovorjena z regijami in državami članicami v okviru več kot 400 operativnih programov.
Del celotnega procesa na začetku obdobja financiranja je določitev programov za sedanje obdobje in odločitev, katera sredstva so na voljo za posamezne programe. V skladu z načelom skupnih dolžnosti ali skupnega upravljanja so države članice in/ali regije tiste, ki so odgovorne za izvajanje programov na terenu. So tudi pristojne in odgovorne za izbor in izvajanje projektov ter končno za spremljanje - vsaj na začetni ravni.
Celo na začetku tega obdobja je bila tema energetske učinkovitosti in spodbujanja obnovljivih oblik energije pomembna točka. To je ena od prednostnih nalog regionalne politike, ki se izvaja tudi v obliki predlogov po meri iz več od okoli 400 programov, ki sem jih prej omenil.
Na podlagi tega sporazuma z regijami in državami članicami znaša predvideni proračun za trajnostno energetsko politiko v tekočem obdobju 9,2 milijarde EUR, ključni poudarki pa so na obnovljivi energiji in boljši energetski učinkovitosti. S sklepom Parlamenta in Sveta iz leta 2009 smo tudi uvedli možnost, da se do 4 % sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj lahko uporabi za ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti stanovanjskih stavb. Od takrat je okoli polovica držav članic to uporabila, predvsem Francija vzorno uporablja in izvaja to možnost.
Hans-Peter Martin
(DE) Komisar, prosim, ne jezite se, toda bodimo resni. Rad bi vam prebral svoje vprašanje. Takole se glasi: je Komisija pripravljena vsaj deset odstotkov zneska v višini 51 milijard EUR, ki se trenutno vsako leto dodeli, prerazporediti za začetno financiranje novih električnih omrežij na področju obnovljivih virov energije?
Veliko ste nam imeli povedati, vse je pravilno. Le da se nič od tega ne nanaša na vprašanje. Vprašanje se nanaša na posredovanje signala in vaš odgovor, da ste razumeli. Da ste prišli do zaključkov na podlagi Fukušime. Da resno mislite glede 2020. Za spodbujanje energetskih sprememb moramo spraviti elektriko iz severne Nemčije v Avstrijo. Moj oče je bil vodja Voralberger Kraftwerke, elektro podjetja za avstrijsko deželo Voralberg. Prepričan sem, da imate izkušnje na tem področju. Za to potrebujete daljnovode.
Ponovno, moje vprašanje je, ali ste osebno pripravljeni sprožiti prav to financiranje hitrega začetka, za katerega vsi pravijo, da ga nujno potrebujemo, in ne le izvajati odločitve vaših predhodnikov?
Johannes Hahn
član Komisije. - (DE) Gospod Martin, vaše vprašanje sem prebral zelo pazljivo. Zato sem vam dal tudi zelo določen odgovor na podlagi pravil, ki jih imamo na področju regionalne politike. Bistvo teh pravil so sporazumi v državah članicah, in teh ne Komisija ne regije ne morejo enostransko spremeniti.
Osebno bi rad, da bi se za to uporabila že razpoložljiva sredstva, in to bi me veselilo. Hodim s konference ne konferenco, od države članice do države članice, kot živo tibetansko molitveno kolo, in prosim, da se ta sredstva - ki so že na voljo - uporabijo. Ker je razširitev obnovljivih virov energije dejansko ena od osrednjih točk strategije Evropa 2020, predvidevam, da bo v prihajajočem obdobju za to področje vsekakor namenjen večji proračun, tudi iz postavke regionalne politike. Poleg tega se bodo v sodelovanju z gospodom Oettingerjem gotovo izvajale naložbe v zvezi s tem na področju infrastrukture, kar zadeva vseevropska omrežja na področju zagotavljanja energije. Če si regije danes prizadevajo ponovno dodeliti sredstva poleg tistih, ki so že na voljo, smo na tem področju zelo odprti za zamisel o odpiranju te možnosti ali vsaj resne pogovore o tem. Toda ponavljam, da mi v Komisiji ne moremo enostransko spremeniti teh sporazumov.
Zadeva: Uresničevanje ciljev pri odhodkih iz strukturnih skladov
Komisija bo konec junija 2011 predstavila predlog naslednjega sedemletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020. V okviru regionalne politike EU je pri posameznih programih prihajalo do precejšnjih težav zaradi absorpcijske zmogljivosti. Več programov prav tako ni izpolnilo zadanih ciljev.
Kako namerava Komisija v naslednjem proračunskem obdobju vključiti absorpcijsko zmogljivost posamezne države članice kot merilo za dodeljevanje sredstev iz strukturnih skladov?
Ali se Komisija strinja z zamislijo, da bi bilo treba ponovno preveriti odhodke, kadar je posamezna regija več let prejemala sredstva iz strukturnih skladov, na koncu pa ni izpolnila zastavljenih ciljev?
Ali bo Komisija preverila mehanizem zastaranja, s katerim bi posamezni regiji prejemnici določili končni rok za dodelitev sredstev iz strukturnih skladov? Ali Komisija prav tako meni, da bi tak mehanizem pripomogel k ustvarjanju kohezijske politike, ki bi bila bolj usmerjena k rezultatom?
Računsko sodišče je v letnem poročilu za leto 2009 določilo najvišjo stopnjo napak za odhodke v okviru kohezijske politike EU. Enako velja tudi za prejšnja leta. Kako namerava Komisija popraviti to stanje?
Johannes Hahn
član Komisije. - (DE) Gospod Jensen, najlepša hvala za vaše vprašanje. Kar zadeva absorpcijsko zmogljivost in upoštevanje le-te pri dodeljevanju sredstev v naslednjem obdobju, se zdaj sklicujem na zgornjo mejo dodeljevanja sredstev - z eno besedo, omejitev. Obstaja pravilo, skladno s katerim je glede na določeno drsečo lestvico posamezne države članice za strukturno politiko na voljo samo določena vsota, merjena na podlagi celotnega BDP države članice. Letno dodeljeni znesek ne sme biti višji od te zgornje meje.
V prihajajočem obdobju bomo vsekakor premislili, ali je stopnja sedanje zgornje omejitve utemeljena in ali so potrebne kakšne prilagoditve, da bi bolje oblikovali ali zavarovali absorpcijsko zmogljivost.
Kar zadeva vprašanje, ali programi izpolnjujejo svoje cilje, vas moram spomniti na peto kohezijsko poročilo in pregled proračuna, kjer je bilo jasno navedeno, da je treba izvajanju programov posvetiti večjo pozornost. Za prihajajoče obdobje se v zvezi s tem predvideva niz preskusov in sistemov pobud, ki jih je Komisija predlagala v svežnju zakonodajnih poročil za kohezijsko politiko po letu 2014.
Kar zadeva stopnjo napak, sem velikokrat omenil, tudi v tem parlamentu, metodološke težave, povezane z revizijo večletnih programov. Okoli polovica proračuna EU je gotovo sestavljena iz sredstev, ki se dodelijo za večletne dejavnosti. Revizija izvrševanja proračuna, ki jo opravlja Računsko sodišče, vedno upošteva samo tekoče leto, zato se pojavijo metodološki izzivi, ker v zvezi z regionalno politiko velja tretja stopnja revizije, medtem ko letna revizija, ki jo izvede Računsko sodišče, že poteka po prvi stopnji revizije, zato bo tu vedno višja stopnja napak kot na koncu programskega cikla, kar lahko že dokažemo.
V vsakem primeru je moja predhodnica gospa Hübner skupaj s Parlamentom uvedla tudi akcijski načrt za to zadevo, čigar učinkovitost je že opazna in ki je pokazal učinek. Toda eden od teh treh ukrepov je bil tudi omogočiti generalnim direktoratom, da v upravičenih primerih zaustavijo plačila za do šest mesecev. Za primer bi lahko navedel, da je bilo to orodje lansko leto uporabljeno več kot petdesetkrat. Vse te zaustavitve plačil je bilo mogoče odpraviti pred iztekom rokov, saj so bila vprašanja, zaradi katerih je bil podan ugovor, rešena.
Toda kar zadeva stopnjo napak, vas prosim, da vedno upoštevate, da ima regionalna politika neke vrste funkcijo snežnega pluga v zvezi s tem, da lahko glede nekaterih zakonsko določenih elementov preverimo, kako se izvajajo v vsakodnevni praksi, kako učinkoviti so in kateri problemi nastajajo. Vprašanje javnih naročil je vedno znova tema razprav z državami članicami, regijami in končnimi upravičenci. Na tem področju je stopnja napak okoli 70 %. Če nam uspe poenostaviti ta sistem - in skupaj s komisarjem Barnierjem smo sprožili pobudo v ta namen -, bomo zmanjšali stopnjo praktičnih napak tudi na tem področju. Trudimo se narediti našo domačo nalogo na tem področju in doseči napredek v zvezi s tem.
Anne E. Jensen
(DA) Gospod predsednik, rada bi se zahvalila komisarju Hahnu za ta odličen odgovor, ki kaže, da te probleme jemlje resno. Teh problemov seveda ni izboljšala gospodarska kriza, zaradi katere mnoge države težko najdejo sofinanciranje. Ali Komisija namenja posebno pozornost dejstvu, kaj bi to lahko pomenilo za naslednje programsko obdobje? Ali bo pomoč iz strukturnih skladov zares pripeljala do napredka teh regij? Ali so rezultati vidni? Ali Komisija razmišlja tudi, kaj je mogoče narediti, da se izboljša spremljanje dejanskih ciljev - skupnih ciljev - v zvezi z razvojem, tako da ne bodo zagotovili le projektov, temveč tudi privedli do razvoja?
Johannes Hahn
član Komisije. - (DE) Gospa Jensen, naš zastavljeni cilj v naslednjem programskem obdobju je tematsko povezati strukturno politiko - če jo to zadeva - s strategijo Evropa 2020. Na tem področju obstajajo torej ključni cilji in prednostne naloge, ki jih je treba uporabiti pri prilagoditvah po meri regij. Nato bodo morale regije kot z menija izbrati nekaj prednostnih nalog zase, zlasti kar zadeva konkurenčne regije.
Regije bodo nato določile zelo realne, pa tudi velikopotezne in količinsko opredeljive cilje in jih z nami v Komisiji sprejele v sporazumu o partnerstvu in naložbah, da bomo ob koncu obdobja lahko točno vedeli, ali so bili cilji, za katere smo se dogovorili, doseženi ali ne ali morda celo preseženi. Če se izkaže, da niso bili doseženi, bomo imeli priložnost, da skupaj preučimo vzroke za neskladnost in ugotovimo, ali so razlog notranji ali zunanji dejavniki. Na tej podlagi bi lahko nato prišli do zaključkov za prihodnje načrtovanje programov in dodelitev sredstev v naslednjem obdobju. To predstavlja zelo bistven, zelo kakovosten razvoj regionalne politike v prihajajočem finančnem obdobju.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se je čas za vprašanja iztekel.
