Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Ruth Hieronymi, för utskottet för kultur och utbildning, om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television - C6-0443/2005 -.
Viviane Reding
ledamot av kommissionen. (FR) Fru talman, ärade ledamöter, mina damer och herrar! Jag vill tacka alla i parlamentet som har arbetat med förslaget till direktiv om de olika audiovisuella medietjänsterna. Jag vill i synnerhet gratulera föredraganden, Ruth Hieronymi, samt medföredragandena och skuggföredragandena som har lagt mycket tid och energi på att utarbeta parlamentets ståndpunkt.
Deras ansträngningar har gett resultat, eftersom en rad av de ändringsförslag som vi granskar i dag innebär en förbättring av kommissionens ursprungliga förslag, som lades fram den 13 december 2005. Jag vill också framhålla det utmärkta samarbetet mellan parlamentet, mina tjänsteenheter och rådet, vars finska ordförandeskap har gjort ett förstklassigt jobb.
Förslaget till direktiv om audiovisuella medier, vilket är en uppdatering av direktivet om television utan gränser, kommer att betraktas som en av de viktiga delarna av den lagstiftning som ska antas under denna valperiod. Det fyller två krav: för det första får vi möjlighet att anpassa våra audiovisuella företag till den omfattande tekniska och kommersiella utveckling som har ägt rum, och för det andra visas här den politiska viljan att garantera ett fortsatt upprätthållande av de värderingar som är nödvändiga för vår gemensamma tillvaro och för formandet av en allmän opinion.
Å ena sidan måste de tekniska och kommersiella aspekterna beaktas. Det finns nya sätt att se på tv, som exempelvis bredbands-tv (IPTV) och beställvideo, och övergången till digital teknik erbjuder många fler tjänster och nya aktörer på marknaden, däribland telekomföretag, Internetleverantörer och stora internationella investerare. Å andra sidan måste man ta hänsyn till omhuldade överväganden som konsumentskydd, mänsklig värdighet, skyddet av minderåriga och främjandet av kulturell mångfald och av mediernas mångfald.
Kommissionens förslag kommer dessutom att innebära en möjlighet för alla företag som vill investera i audiovisuella medier att göra det inom ramen för rättvisa konkurrensvillkor och på gemenskapsnivå, nämligen på den inre marknaden. Den princip som 1989 års direktiv grundas på har inte ändrats väsentligt, och den ligger fortfarande till grund för det uppdaterade direktivet. I enlighet med denna princip är den fullständiga efterlevnaden av den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden beroende av lagstiftningen i landet där företaget har sitt säte.
Jag vill tacka parlamentet för att man har stött mig i detta grundläggande krav, som inte bara bidrar till vår audiovisuella industris styrka utan också, genom öppnandet av nationella marknader för europeisk konkurrens, till mediernas mångfald.
De viktigaste punkterna i kommissionens förslag är som följer. För det första bör direktivet vara tillämpligt på audiovisuella medietjänster, med en definition av dessa tjänster som är tillräckligt flexibel för att motstå tidens tand samtidigt som den är tillräckligt precis för att sektorn ska få den rättssäkerhet som den behöver. För det andra bör de olika tjänsterna delas in, eller grupperas, i två kategorier som speglar det tvåfaldiga differentieringskriterium som utgörs av å ena sidan användarens valfrihet och kontrollmöjligheter och å andra sidan tjänsternas effekter på den allmänna opinionens utformning.
Linjära tjänster, som utgör den första gruppen, motsvarar tv-sändning som omfattar en kronologisk serie program. I sådana tjänster ”skjuts” innehållet till ett nät, vare sig sändningsplattformen är traditionell, IPTV eller en mobiltelefon.
Den andra gruppen - icke-linjära tjänster - tillhandahålls på konsumentens begäran. Innehållet i dessa tjänster - beställvideo till exempel - ”dras” till nätet, och väljs av konsumenten ur en katalog.
Vad gäller bestämmelserna måste det för det audiovisuella innehållet i den första kategorin - dvs. traditionell radio- och tv-sändning - finnas en uppsättning regler som liknar de aktuella reglerna, men som är i en modernare och mer förenklad form med hänsyn till den utveckling jag nämnt ovan. Vidare bör en tillämpning av principen om ursprungsland godkännas i fråga om det audiovisuella innehållet i den andra kategorin, under förutsättning att de harmoniserade grundläggande bestämmelserna som, i synnerhet, berör skyddet av minderåriga och förbudet mot hets till rashat efterlevs.
Vi måste också minska hindren för att ta sig in i den audiovisuella sektorn genom att göra de befintliga bestämmelserna mer flexibla, i synnerhet på området för kommersiell kommunikation, utan att kompromissa med allmänhetens intresse.
Jag är mycket medveten om att detta ämne är väldigt känsligt för många ledamöter, och att ett flertal av dem kräver strängare regler för marknadsföring. Jag vill vara väldigt tydlig i detta avseende. Jag vill lika lite som ni se tv-sändning i amerikansk stil, dvs. program som hela tiden avbryts för isolerade reklaminslag. Det är anledningen till att kommissionen återbekräftar begränsningen på högst 12 minuter per timme och upprätthåller principen om undantag för isolerade reklaminslag, förutom i fråga om sport. Samtidigt måste vi, för att tala klarspråk, komma ihåg att tv-kanaler behöver reklamintäkter, vare sig de är statligt ägda eller privatägda, för att kunna köpa in ett innehåll av hög kvalitet, såsom sport, filmer och dokumentärer. Om vi vill att européer ska fortsätta att kunna välja mellan fritt tillgängliga tv-tjänster och betal-tv måste vi acceptera att det kommer att förekomma reklam.
Tillämpning av samreglering och självreglering måste dessutom uppmuntras som ett komplement för att genomföra direktivet. Detta är första gången som denna valmöjlighet har förts in i en lagstiftningstext. Det finns också anledning att återbekräfta det allmänna intresset när det gäller skydd av barn mot skadligt innehåll, skydd av den mänskliga värdigheten och konsumentens rätt till insyn liksom främjande av europeiska verk, som är uttryck för vår kulturella mångfald.
I dag har ni möjlighet att se till att den mycket framgångsrika europeiska audiovisuella industrin blir ännu mer konkurrenskraftig och integrerad i den europeiska inre marknaden, samtidigt som vi ställer stränga etiska krav. Jag ber er att under debatten och omröstningen ta vara på möjligheten att sända två budskap: ett till européerna, där de uppmuntras att begagna sig av den nya utvecklingen inom television, och ett annat till branschen, där den uppmuntras att investera, inte bara för att skapa kvalitet utan också för att morgondagens kreativa innehåll ska kunna vara europeiskt. Det är bara möjligt att uppnå detta om den rättsliga ramen anpassas bättre till 2000-talets television. Det är uteslutande dessa faktorer som har inspirerat kommissionen vid granskningen av parlamentets ändringsförslag.
I slutet av debatten kommer jag att få möjlighet att mer detaljerat klargöra kommissionens ståndpunkt när det gäller ändringsförslagen. Tack för er uppmärksamhet. Jag kan redan nu tala om att kommissionen har för avsikt att godkänna ett mycket stort antal av de ändringsförslag som föredraganden har lagt fram.
Ruth Hieronymi 
föredragande. - (DE) Fru talman! Först av allt vill jag tacka kommissionen, och även rådet under både det österrikiska och det finska ordförandeskapet, för det enastående sätt som man har samarbetat med parlamentet på, men alldeles särskilt mina medföredragande och skuggföredragande som har möjliggjort ett så utomordentligt samarbete mellan utskottet för kultur och utbildning, det ansvariga utskottet, och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.
Vårt gemensamma mål har varit och är att television, en audiovisuell massmedietjänst, ska fortsätta vara av både ekonomisk och kulturell nytta i framtiden, för på en gemensam, inre marknad som sträcker sig över hela Europa kan inte informationsfrihet och åsiktsmångfald helt och hållet lämnas till marknaden. Därför är det nödvändigt att i dag fortsätta att revidera tv-direktivet, som gäller analoga tv-sändningar men som i nuläget saknar den rättssäkerhet och klarhet som är lämplig för de nya digitala tjänsterna. Det är parlamentets och dess utskotts uttryckliga önskan att television och tjänster av det slaget i framtiden ska utvärderas utifrån innehåll, och utan hänvisning till den tekniska plattformen. Vad som är av avgörande betydelse är det främsta syftet med den audiovisuella massmedietjänsten, där program produceras och godkänns med redaktionellt ansvar i informations-, utbildnings- och underhållningssyfte och sedan tillhandahålls till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät, vilket innebär att den är tydligt åtskild från informationssamhällets övriga tjänster och i synnerhet från tjänster som täcks av direktivet om elektronisk handel. Det är denna tydlighet i rättsligt avseende som behövs för de nya audiovisuella tjänsterna, och det är vad som tillhandahålls genom att de beaktas i detta direktiv. Direktivet kommer att bli effektivt först när det främsta syftet med det uppfylls, så jag vill upprepa och klargöra att detta direktiv inte omfattar privat eller icke-offentlig e-post lika lite som det omfattar nätupplagor av tidningar och tidskrifter, för dessa har inget att göra med dess främsta syfte.
I Europeiska unionen är principen om ursprungsland den grund på vilken pressfriheten vilar, och denna princip har en mycket framträdande roll i detta nya direktiv, även om det också har varit nödvändigt att beakta oron hos de medlemsstater som ser den missbrukas och kringgås, eller som är rädda för att detta kommer att ske. På detta sätt är parlamentets kompromiss mycket rättvis, eftersom man tar hänsyn till båda synpunkterna i syfte att använda Lissabonprocessen och följaktligen den ekonomiska styrkan hos nya elektroniska medier på bästa möjliga sätt. Detta innebär att vi har nått bred enighet vad gäller räckvidden och principen om ursprungsland, för att inte tala om andra frågor som samreglering och självreglering av skyddet av unga och konsumenter, rätten till kortsiktig rapportering, och främjande av europeiska program och av bättre tillgänglighet för människor med funktionshinder.
Det kommer att framgå av debatten att våra ståndpunkter skiljer sig åt i fråga om reklam. Jag är, liksom kommissionen, för en större flexibilitet, inte för mer reklam - 12 minuter. Trots det fick jag genomgå den plågsamma upplevelsen att tvingas godta en kompromiss om produktplacering. Jag hoppas verkligen att vi genom ett bättre märkningssystem kommer att uppnå maximal rättssäkerhet och klarhet för konsumenterna. På det stora hela är revideringen av EU:s tv-direktiv dock ett verkligt dugligt program för framsynt europeisk television, och jag uppmanar er verkligen att stödja det.
(Applåder)
Karsten Friedrich Hoppenstedt 
föredragande för yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor. - (DE) Fru talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! I egenskap av talesman för utskottet för ekonomi och valutafrågor vill jag tala om hur mycket det gläder mig att vår ståndpunkt, som godkändes med bara två personer som röstade mot, till stor del speglas i det betänkande som utskottet för kultur och utbildning röstade om. Jag vill därför tacka Ruth Hieronymi för den insatsen.
I synnerhet under de senaste veckorna har vi med framgång arbetat med att principen om ursprungsland ska hållas intakt, och jag är naturligtvis tacksam mot alla dem som har varit delaktiga i detta arbete, för det är denna princip som bär upp direktivet, och en fungerande inre marknad kräver att vi inte släpper efter på den.
Jag är av den åsikten att öppnande och avreglering i fråga om marknadsföring är nödvändigt för att vårt medielandskap för dubbla system ska bibehållas tillsammans med den fria mottagningen av television som finansieras med reklamintäkter. Om denna avreglering ska kunna åstadkommas måste kravet att reklaminslagen grupperas i reklamblock upphävas, kravet på 30 minuter mellan reklaminslagen i filmer producerade för tv, biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogram avskaffas och produktplacering tillåtas.
Produktplaceringen är en kontroversiell fråga, och enligt min uppfattning är det enda sättet att gå vidare på att tillåta den inom ramen för strikt begränsning. Det skulle vara orealistiskt att förbjuda den. Man har bekräftat i en vetenskaplig undersökning att produktplacering fortfarande förekommer även om den har förbjudits i många medlemsstater, och dessutom skulle allt slags förbud driva europeiska investerare till den amerikanska marknaden.
Jag tror att positivlistan kan vara ett sätt att erbjuda en balanserad lösning inom vilken den nuvarande situationen beaktas. En annan central aspekt i direktivet är, tillsammans med avregleringen av bestämmelserna om marknadsföring, den nya räckvidden. Som vi vet kan audiovisuellt material nu även mottas via Internet och mobiltelefon, och för att hantera detta har vi valt ett tekniskt tillvägagångssätt som garanterar att också framtidens utveckling och plattformar kommer att beaktas.
Vi kommer att kunna möta de utmaningar som de digitala medietjänsternas tidsålder kommer att utgöra med förtröstan förutsatt att man tar till sig dessa avgörande frågor vid omröstningen under plenarsammanträdet, samtidigt som vi upprätthåller den europeiska tv-kulturen som är till så stort gagn.
Heide Rühle 
föredragande för yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. - (DE) Fru talman, fru kommissionsledamot! Jag vill särskilt tacka Ruth Hieronymi och mitt utskotts skuggföredragande, särskilt Syed Kamall, Anna Hedh och Diana Wallis. Ruth Hieronymi har, genom skarpsinnigt samarbete, arbetat hårt med de fem andra utskotten. Utskottet för den inre marknaden började dessutom förbereda en rad kompromisser som utskottet för kultur och utbildning har beaktat och tagit intryck av vid omröstningen, särskilt när det gäller direktivets tillämpningsområde, som är en viktig fråga för oss. Ny teknik främjar nya produkter och nya kundbeteenden. Digitaliseringen leder till att nya och starka aktörer - telekomföretag, till exempel - tar sig in på marknaden. För att direktivet skulle lämpa sig för framtiden var det nödvändigt att utvidga dess tillämpningsområde, men vi lyckades även dra en tydligare och mer restriktiv gräns för tillämpningsområdet än i kommissionens ursprungliga förslag. Denna framgång har alla utskotten utan tvekan bidragit till.
Talmannen
Fru Rühle! Jag upplyser er gärna. Senare kommer ni att få ytterligare en minut när ni talar för er grupp, men som taleskvinna för ett utskott har ni bara rätt till en minut. Jag överlåter åt er att lösa det på ett tillfredsställande sätt inom er grupp. Ni får naturligtvis möjlighet att sammanfatta de väsentliga punkterna när ni senare talar för er grupp.
Jean-Marie Cavada 
föredragande för yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. - (FR) Fru talman! Min talartid på en minut får mig att tänka på ett reklaminslag. Jag får helt enkelt se till att göra det bästa av situationen.
Låt oss först och främst tala politik. Jag vill tacka kommissionsledamoten. Jag kommer ihåg konferensen i Liverpool. Det dokument som ni då lade fram för oss var redan då ett bra förslag på medellång sikt. Jag vill tacka Ruth Hieronymi. Tack vare hennes förhandlingsstyrka som föredragande kunde de flesta ändringsförslagen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor införlivas i det betänkande som lades fram i plenum.
Jag reserverar mig i två frågor. Först vill jag på en rad delegationers vägnar beklaga att den kompromiss som antogs av utskottet för kultur och utbildning, som är en bra avvägning mellan å ena sidan programföretagens finansieringsbehov och å andra sidan respekten för tittarna, nu ifrågasätts. Detta är inte alls bra och kan skada den audiovisuella industrin i allmänhet, eftersom en industri som inte respekterar sina konsumenter är dömd att misslyckas. När det gäller reglerna för reklam anser jag därför att det är mycket viktigt att respektera integriteten hos konstnärliga verk, och jag kommer - tills jag är mer välunderrättad - att fortsätta stödja avbrottsfria perioder om 45 minuter.
Utskottet för kultur och utbildning har på ett mycket tydligt sätt kartlagt frågan om produktplacering, och därför stöder jag dess ändringsförslag.
Avslutningsvis beklagar jag att betänkandet och rådande politiska förhållanden inte gör det möjligt att på medellång sikt återspegla balansen mellan offentliga och privata audiovisuella medietjänster. Vi måste förena oss för att hantera dessa frågor på medellång sikt om vi vill att betänkandet ska bestå.
Lissy Gröner 
föredragande för yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. - (DE) Fru talman! Även utskottet för kvinnors rättigheter är tacksamt för det goda samarbete och den goda vilja som kommissionens föredragande har visat prov på. Vi strävar naturligtvis efter att bevara europeisk kvalitets-tv, vilket innebär att mediernas mångfald och självständighet måste skyddas.
Omarbetningen av direktivet får dock inte leda till nya gråzoner, vilket vi befarar när det gäller produktplacering - som tidigare föraktades som smygreklam. Produktplacering kommer nu i princip att förbjudas, men ett stort antal undantag gör det möjligt för medlemsstaterna att sudda ut den tydliga skiljelinjen mellan redaktionellt oberoende och det inflytande som utövas genom kommersiell reklam.
I utskottet för kvinnors rättigheter har vi bestämt förkastat produktplacering, och vill även ha ett bättre skydd för ungdomar genom att förbjuda pornografi, meningslöst våld och bilder i det audiovisuella programutbudet som kränker den mänskliga värdigheten. Vi vill även se restriktioner för reklam. Reklam får inte utformas hur som helst. Vi måste se till att reklamavbrotten inte blir längre. Jag tycker vi ska behålla 45-minutersregeln och att programsändningarna dagtid inte ska innehålla inslag av alkohol för att bättre skydda barn och ungdomar.
Erna Hennicot-Schoepges
för PPE-DE-gruppen. - (FR) Fru talman, fru kommissionsledamot! På gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokraters vägnar, liksom för egen del, vill jag gratulera Ruth Hieronymi som, både mänskligt och tekniskt sett, på ett säkert sätt har rott debatten i land, trots att den varit mycket kontroversiell.
Det är inte lätt att fastställa noggranna regler i ett i grund och botten föränderligt tekniskt sammanhang. Man kan dessutom fråga sig i vilken utsträckning det är möjligt att reglera? Det var nödvändigt att hitta en skälig och rättvis ram med kraftfulla och restriktiva principer för känsliga frågor som skyddet av minderåriga utan att bestraffa aktörerna i sektorn. En kraftfull och grundläggande princip som har bibehållits är principen om ursprungsland. Den aktuella kompromissen gör det möjligt för medlemsstaternas myndigheter att enas, i enlighet med föreskrifterna i dokumentet, om programföretagets land uppträder bedrägligt och olämpligt.
När det gäller reklam stöder PPE-DE-gruppen de metoder som föredraganden beskriver, men tillägger att reklaminslagen måste ha samma volym som de program som sänds omedelbart före dem, vilket utskottet för kultur och utbildning rekommenderar i ett ändringsförslag.
Jag vill bara påpeka att man i den ideologiska debatten kring reklam inte får glömma bort att reklam är en vital och kreativ sektor som skapar arbetstillfällen och dessutom har en kulturell dimension. Med anledning av tvisten om produktplacering säger jag följande: den lösning som vi har nått - att i princip förbjuda produktplacering och överlåta åt varje medlemsstat att bedöma om det ska tillåtas eller inte - är en tydlig uppmaning till medlemsstaterna att ta ansvar för att finansiera television av hög kvalitet.
Avslutningsvis bortser man lite från tittarna, som om direktivet över huvud taget inte handlar om dem. Man måste även se till att vi har en television utan gränser.
Henri Weber
för PSE-gruppen. - (FR) Fru talman! Jag vill också tacka Ruth Hieronymi för hennes arbetes kvalitet och kvantitet. Med det föreslagna direktivet kan vi behålla den europeiska audiovisuella modellen under nya tekniska och ekonomiska förhållanden.
Reklaminslagen begränsas fortfarande till 12 minuter per timme. Utskottet för kultur och utbildning har röstat för att bibehålla de avbrottsfria perioderna på 45 minuter mellan reklaminslagen och inte minska dem till 35 - eller, ännu värre, 30 - minuter, som kommissionen vill. Jag hoppas att detta ändringsförslag, som stöds av socialdemokratiska gruppen i Europaparlamentet, kommer att antas i plenum. Detta borde inte ha en negativ effekt på reklamintäkterna som främjar tv-kanalerna eftersom efterfrågan på reklam ökar, och kommer att fortsätta att göra det, i en globaliserad värld där antalet gränsöverskridande företag ökar.
Produktplacering är förbjudet. Det är nummer ett. Det är visserligen möjligt att göra undantag för biofilmer, tv-dramer och sportprogram, men i dessa fall är produktplaceringen noggrant reglerad för att förhindra sådana brott och skadliga effekter som uppmärksammats i många länder, särskilt i Förenta staterna.
Föreskrifterna har utvidgats på lämpligt sätt för att även omfatta nya audiovisuella tjänster. Jag tänker särskilt på beställvideo som har en lysande framtid. Minderåriga, konsumenter och människor i allmänhet skyddas mot uppvigling till alla former av diskriminering och hat. Det gläder oss att de nya tjänsterna dessutom ska bidra till att stödja framställningen och främjandet av europeiska produktioner.
Med hänsyn till att en rad audiovisuella företag kanske kringgår medlemsstaternas författningar föreslår socialdemokratiska gruppen enklare och rimligare bestämmelser som kan genomföras snabbare så att de länder som utsätts för oanständiga kanaler eller tjänster är bättre rustade för att försvara sig. Denna kompromisstext som utskottet för kultur och utbildning har röstat för utgör ett grundläggande skydd. Den kan och måste förbättras, och det är syftet med våra ändringsförslag.
Ignasi Guardans Cambó
för ALDE-gruppen. - (ES) Fru talman! Jag vill börja med att tacka Ruth Hieronymi för hennes utmärkta arbete och även utskottets sekretariat för hanteringen av alla dessa ändringsförslag.
Om alla anstränger sig menar jag att vi kommer att kunna förbättra ett direktiv som å ena sidan kan tillämpas effektivt, som inte är ett brev till jultomten, med tanke på att det är juletid, utan snarare en praktiskt genomförbar lag som inte blir obsolet efter sex månader, eftersom den har utformats med hänsyn till den tekniska verklighet som vi pratar om, till verkligheten i dagens värld, och inte efter någon särskild persons åsikter.
Samtidigt menar jag att det är ett direktiv som kan förhindra två ytterligheter, och så blir det om ändringsförslagen antas, vilket en del av oss hoppas. En ytterlighet vore en television i amerikansk anda som styrs och domineras av reklaminslag. Den andra ytterligheten företräds av dem som menar att allt måste regleras av lagstiftning, att samhället endast ska ändras genom lagstiftning, ibland med utgångspunkt i principer som även vi delar, eller under förevändningen att skydda samhällets svagaste medlemmar, de unga och andra som vi alla vill skydda. Sådana människor anser att detta kan ske uteslutande med hjälp av lagstiftning, genom att införa bördor som omöjliggör en öppen, kommersiell television eller genom att begränsa den lagfästa näringsfrihet som finns inom våra marknadssystem och på EU:s inre marknad.
Jag anser att vi uppnår balans mellan dessa två ytterligheter. Vissa ytterligheter kvarstår. Det finns till exempel fortfarande ett ändringsförslag om att förbjuda pornografi på Internet - ett mycket aktningsvärt mål. Jag vet inte om det är Europaparlamentets sak att till exempel förbjuda pornografi på Internet. Det handlar inte om de principer som vi alla försvarar utan snarare om verkligheten på det område som vi reglerar.
Avslutningsvis vill jag ge mitt stöd och en eloge till kommissionen och alla som har arbetat för att utforma en text som är tydligt inriktad på självreglering och samreglering. Det är ett instrument som har lett till mycket goda resultat och som kommer att fortsätta göra det vid tillämpningen av direktivet.
Helga Trüpel
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Fru talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag delar uppfattningen att det är rätt att omarbeta televisionsdirektivet med tanke på hur mycket verkligheten har förändrats. En omarbetning av direktivet är ett svar på digitaliseringen av medierna. Eftersom vi nu har ”beställvideo”, Internet-tv, Internetsändningar och helt nya plattformar, måste direktivet täcka alla audiovisuella medietjänster, och av den anledningen har vi även gett det ett nytt namn.
Vi reglerar dock inte Internet i sig. Privata konsumenters produktioner och privata hemsidor kommer inte att falla under det omarbetade direktivet. Traditionella tv-sändningsregler - till exempel förhandskontroll av innehållet - utgör inte något hot mot tryckfriheten eller mot åsiktsfriheten. Vi inom De gröna gör vi anspråk på tre framgångar med ändringarna av direktivet. Den första är att större möjligheter ges till oberoende producenter, tillsammans med en tydlig definition av den termen. Den andra är större tillgänglighet för funktionshindrade personer. Den tredje avser den europeiska rätten till korta nyhetsinslag, som handlar om mångfald och allmänhetens demokratiska tillgång till information.
Jag ska dock framföra kritik på två viktiga punkter. Vi inom De gröna vill vi inte att europeisk television blir mer amerikaniserad. I princip är jag inte amerikafientlig, men jag vill främja och behålla europeisk kvalitets-tv, medan alla som förespråkar kommissionens förslag - bland andra Ruth Hieronymi - anser att den europeiska televisionens framtid står och faller med produktplacering och ”enstaka reklaminslag” i amerikansk anda och att vi alla måste underkasta oss trycket från reklammarknaden. Jag håller absolut inte med om det. Jag vill att vi fortsätter att skilja på innehåll och reklam, i stället för att blanda ihop dem. Jag vill inte ha ”enstaka reklaminslag” var femte minut, inte heller sex minuters reklam under 36 minuter, som PPE-DE-gruppen och socialdemokraterna vill ha till alla format. Jag vill kunna se ett tv-program utan avbrott. De befintliga reklammöjligheterna är tillräckliga.
Martin Schulz kanske kan säga mig - trots att han inte är här - om han vill att kriminalarna i ett avsnitt av kriminalserien ”Tatort”, som spelas in i München, kör omkring i en BMW och dricker någonting som känns igen som Löwenbräu? Eller kanske kan Christa Prets eller Hans-Gert Poettering tala om för oss om de tillåter produktplacering i ett tv-drama för att främja försäljningen av Volkswagenbilar. Nu när Tyskland snart tar över ordförandeskapet i rådet uppmanar jag dessutom förbundskansler Angela Merkel och hennes kulturminister Bernd Neumann att i stället för ett halvhjärtat motstånd mot produktplacering gå längre och tydligt säga att de är emot det.
Jag måste säga till Ruth Hieronymi att jag anser att hennes betänkande är befängt. Förbudet mot produktplacering är ytligt på så vis att medlemsstaterna tillåts införa det. I en del format kommer produktplacering därför att bli verklighet i alla europeiska länder.
Mina damer och herrar! Är det verkligen det ni vill? Jag ser det som självbedrägeri. Å ena sidan ska produktplacering vara tillåten, men å andra sidan är det enligt direktivet inte tänkt att människor ska köpa produkterna. Det är dock löjligt. Vi lurar helt enkelt oss själva i vad jag anser vara en typisk kapitulation. Jag uppmanar er att vara modiga och rösta emot produktplacering och enstaka reklaminslag för att försvara europeisk kvalitets-tv och rösta för ett fritt produktionsstöd. De grönas ändringsförslag handlar om alla dessa saker. Vi ska vara stolta över vår kvalitets-tv, och på det området borde vi distansera oss som mest från amerikanarna. Jag vill tacka övriga ledamöter och även kommissionen för deras samarbete.
Umberto Guidoni
för GUE/NGL-gruppen. - (IT) Fru talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag anser att det bakom omarbetningen av den tidigare lagstiftningen - som ses som en naturlig juridisk anpassning till nya tekniker - döljer sig en längtan efter okontrollerad liberalisering av reklammarknaden: ingen daglig gräns för teleshopping, säljfrämjande referenser som inte ingår i programmet, oreglerade små reklaminslag och införande av produktplacering, en reklammetod som är så sammanvävd med programinnehållet att den inte kan regleras vare sig kvantitativt eller kvalitativt.
I direktivet görs ingen bindande hänvisning till principerna om pluralism, oberoende och fri konkurrens. Dessa skulle som parlamentet upprepade gånger har bekräftat i stället utgöra grunden för varje utsändningssystem i en modern demokrati.
Eftersom televisionen är tätt förknippad med ett lands demokratiska och kulturella liv är den utan tvekan vår tids viktigaste kulturella uttrycksmedel. Det är farligt att låta dess innehåll och drift styras enbart av marknadsprinciper utan garantier för tittarnas rättigheter, till exempel till opartisk information eller skydd av deras barn. Hur skyddar vi barnen när reklamen ändrar deras matvanor? Det är ett faktum att de flesta barn idag endast äter produkter som innehåller en massa socker och fett.
I kommissionens förslag, som bara handlar om reklam, talas det om ”inga gränser”, det vill säga inga begränsningar. Om vi inte ändrar inriktning i linje med de ändringsförslag som inte bara gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster utan även en partiöverskridande grupp med partipolitiskt obundna ledamöter har lagt fram riskerar framtidens television att helt och hållet styras av reklamen.
Zdzisław Zbigniew Podkański
för UEN-gruppen. - (PL) Fru talman! I en tid av snabb och global teknisk utveckling och mot bakgrund av de förändringar som utvecklingen medför borde vi se till att förändringen främjar den kulturella och ekonomiska utvecklingen i hela Europa, liksom i enskilda länder. Därför välkomnar jag Ruth Hieronymis betänkande som baseras på principen om ursprungslandet.
Genom att anpassa reglerna och förhållandena på nationell nivå kommer de nationella produkterna, däribland oberoende produkter, att marknadsföras på ett för konsumenten mer produktivt och attraktivt sätt, tack vare åtskillnaden mellan linjära och icke-linjära tjänster. Jag vill även säga att jag uppskattar och stöder föredragandens förslag om skydd av minderåriga, förebyggande åtgärder mot rashat och smygreklam samt den åtskillnad som görs i dokumentet mellan sponsring och produktplacering.
Det gläder mig också att förslaget om att förkorta intervallen mellan reklamavbrotten under filmer till 30 minuter har förkastats eftersom man därmed förhindrar en snedvridning av filmens proportioner eller en förlust av det konstnärliga värdet.
Ruth Hieronymis betänkande är ett bra dokument och utgör en grund för ytterligare arbete för att reglera linjära och icke-linjära tjänster.
Thomas Wise
för IND/DEM-gruppen. - (EN) Fru talman! Kommissionen och föredraganden hade en lätt liberalisering av marknadsföringsrätten i åtanke. Jag anser dock att den har plundrats av extremister. Några av de mest skadliga delarna är följande.
Ett förbud mot reklam i barnprogram innebär ett lägre antal sådana och en lägre kvalitet på de återstående. Arbeten kommer att gå förlorade inom medierna och leksaksindustrin.
Förbudet gäller även vid nyhetsprogram, dokumentärer, rådgivningsprogram, teater, opera, all sorts sponsring och produktplacering. Följden kommer att bli en minskning av intäkterna för kommersiella medier och en osäker framtid för dessa.
Rätten att använda korta utdrag - 90 sekunder utan kostnad i ett annat programföretags evenemang - kommer att förstöra kommersiella nyhets- och sportsändningar. Som ni kommer att märka har jag bara 90 sekunder på mig nu.
Förbudet mot vissa livsmedel borde hanteras i samarbete med livsmedelsindustrin för att förbättra deras produkter och säkra arbeten i stället för genom att beskylla reklamindustrin för något som den inte kontrollerar.
Ett förbud mot marknadsföring av alkoholhaltiga drycker kommer inte att hindra människor från att dricka. Förbudet har inte hjälpt i USA.
Direktivet syftar till att principen om ursprungsland ska användas för att undanröja skillnaderna mellan medlemsstaterna, och ändå undergrävs just denna princip av direktivet. Det kommer inte att fungera. Jag har tid att ge ett exempel. Det finns många svenska medieföretag i Storbritannien till följd av vår arbetsmarknadslagstiftning. De lyder under den brittiska lagstiftningen, men de sänder i Sverige. Sveriges lagar för skydd av barn är strängare än Storbritanniens. Man är med rätta missnöjd med situationen. IND/DEM-gruppen och United Kingdom Independence Party (UKIP) stöder Sveriges rätt att bestämma vad som ska ske på svenskt territorium, och likaså Storbritanniens rätt på brittisk mark. Direktivet innehåller ingen lösning på detta; det innehåller bara ett fortsatt problem. Jag har lagt fram ändringsförslag om att avvisa kommissionens förslag. Moderata ledamöter bör stödja dessa.
Roger Helmer
(EN) Fru talman! President Ronald Reagan uttalade de berömda orden: ”Om det rör på sig, beskatta det. Om det fortsätter röra sig, reglera det. Om det stannar, subventionera det.” Jag anser att detta är Europeiska unionens företagsfientliga taktik när det gäller tv-industrin, i synnerhet vad gäller reglering av industrin.
Detta är en av de mest konkurrenskraftiga industrier som finns. Man kämpar inom industrin för att vinna tittare och för att behålla tittare, och därför finns det inget behov av lagstiftning, med undantag för särskilda fall, som exempelvis sådana där barn är involverade. Verksamhetsutövarna arbetar redan så hårt de kan för att se till att det de visar faller tittarna i smaken.
Den andra skada som detta förslag kommer att medföra rör nyskapandet. Det vi gör nu innebär att dagens teknik slås fast på ett begränsande sätt. Ingen av oss här i kammaren vet vad som kommer att ske nästa år eller året därefter. Därför är detta ett hinder för nyskapandet, och vi bör förkasta hela förslaget.
József Szájer
(HU) Fru talman! Jag ansluter mig till dem som gratulerar Ruth Hieronymi till det utmärkta arbete hon har utfört.
De nya medlemsstaterna har särskilda problem på mediemarknaden, och jag är verkligen övertygad om att den praktiskt genomförbara kompromiss som har antagits kan leda till en mer enhetlig utformning av mediemarknaden i de nya medlemsstaterna, liksom till större konkurrens i dessa länder. Utvecklingen av mediesystemet och mediemarknaden i flera av de nya medlemsstaterna berodde inte på organisk tillväxt utan främst på medierna och infrastrukturen, som styrdes politiskt under diktaturåren. Mediekrig har brutit ut direkt i dessa länder, däribland mitt eget land Ungern, på grund av de etablerade monopolen, och särskilda infrastruktur- och tillsynsförhållanden som främjar åsiktsmångfald har inte fastställts. Just därför anser jag att frågan är viktig, och jag hoppas uppriktigt att det här kommer att underlätta situationen.
Som förtroendevald anser jag även att det är väsentligt att våra grundläggande värderingar, det vill säga vår syn på skyddet av minderåriga, mänskliga fri- och rättigheter, kulturell och språklig mångfald och minoriteter, lyfts fram i lagstiftningen. Dessa är inte bara våra gemensamma värderingar utan återfinns faktiskt i alla grundläggande gemensamma europeiska dokument. Om vi ska uppnå detta kan vi inte skapa onödiga hinder för utvecklingen av mediemarknaden i Europa. Därför är jag övertygad om att den kompromiss som har nåtts är en garanti för att Europa kan konkurrera med resten av världen. Jag tackar för er insats och hoppas att förslaget kommer att kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt.
Catherine Trautmann
(FR) Fru talman, fru Reding, fru Hieronymi! Genom att anta det ändrade direktivet om ”television utan gränser” kommer olika aktörer att kunna utvecklas inom ramen för en tydlig struktur och bemöta den digitala revolutionens och den kunskapsbaserade ekonomins krav.
Jag betonar fördelarna med att utvidga tillämpningsområdet till att även omfatta icke-linjära tjänster och att entydigt utesluta privata webbplatser. Det var nödvändigt att göra en avvägning mellan yttrandefriheten, den fria rörligheten av information och rätten att ta del av nya tjänster - såsom beställvideo - och värdefullt kulturellt och ekonomiskt innehåll. Med en betoning på kvalitet kommer europeisk produktion att kunna stärka sin ställning. Detsamma gäller för främjandet av europeiskt programinnehåll.
Direktivet skapar möjligheter för verkliga framsteg för skyddet av minderåriga och föreskriver etiska begränsningar för reklam, men en del frågor måste tydliggöras, särskilt när det gäller hälsa och kampen mot fetma. Jag hoppas att parlamentet kommer att stödja mitt förslag om att förbjuda reklam för produkter som inte följer barns arbetsnormer.
Karin Resetarits
(DE) Fru talman! Hjärtliga gratulationer till Ruth Hieronymi och kommissionsledamot Viviane Reding. Televisionen står inför en revolution, och även om åsikterna går isär om hur revolutionen kommer att avlöpa håller televisionen utan tvekan på att bli mer demokratisk. I framtiden kommer inte bara ett fåtal stora programföretag att göra television och bestämma vad som ska visas. YouTube är ett exempel på utvecklingen, med Internet som en ny scen och där varje konsument är sin egen regissör.
Televisionen är en levande industri, och i Europa måste vi bygga upp den, särskilt genom att öppna sektorn som en arbetsmarknad för kreativa människor. I USA har alla nya idéer i den audiovisuella sektorn den senaste tiden kommit från televisionen i stället för, som tidigare, från Hollywood. Tv-serien ”24” är ett exempel. Låt oss inte styras av fördomar, för då kommer vi att ställas inför ett bryskt uppvaknande. Här i Europa behövs en kreativ industri. Alltför många begränsningar - i synnerhet för reklam, som är den enda inkomstkällan förutom avgifter - hämmar särskilt kreativiteten och leder i slutändan till mer skräp eller fler billiga importerade och färre europeiska produktioner.
Miguel Portas
(PT) Televisionen livnär sig på samspelet mellan tre motstridiga intressen, nämligen producenternas, operatörernas och tittarnas. Enligt min mening röstade utskottet för kultur och utbildning för en i stort sett balanserad lösning. Det är inte den typen av television jag skulle välja, men den är åtminstone reglerad. Efter påtryckningar från kommissionen och en del operatörer har det under plenarsammanträdet tyvärr framkommit förslag som äventyrar den här balansen, till skada för tittarna.
Den aktuella formuleringen om produktplacering är rimlig. På det hela taget är produktplacering förbjuden, men medlemsstaterna kan tillåta undantag. Påtryckningar i sista stund har emellertid lett till att gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater och gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa har lagt fram ändringsförslag som strider mot det som har antagits, och vi invänder mot detta. Utskottet för kultur röstade även för ett förslag om att program med produktplacering skulle pekas ut för tittaren som en konsumentskyddsåtgärd, men en signal som bara förekommer var tjugonde minut vare sig informerar eller skyddar. När det gäller till exempel våldsfilmer förväntar sig ingen att en varningstext endast förekommer i början av eller före intervallet. När det gäller reklamavbrott skiljer vi mellan 45 och 30 minuter beroende på programtyp. Det är rätt väg att gå. Det är en lösning som inte ändrar målet med politiken och som förhindrar en överdriven moralisk förbudslagstiftning, som Ignasi Guardans Cambó med rätta påpekade.
Johannes Blokland
(NL) Fru talman! En förklaring till att människor ägnar alltmer tid åt att titta på audiovisuella produkter är att rörliga bilder har en enorm dragningskraft, och det är allmänt känt att den här typen av tittarvanor säkert påverkar det mänskliga beteendemönstret. Produktutbudets innehåll kan vara nyttigt men också så nedslående att många tittare undviker det av etiska skäl. Det är myndigheternas uppgift att skydda de svaga samhällsmedlemmarna, vilket de kan göra genom att erbjuda skydd inte bara i fysisk utan även i psykisk bemärkelse. Därför är jag mycket nöjd med två delar av betänkandet.
För det första är jag nöjd med de strängare reglerna om jurisdiktion. Enligt min mening är det rätt att medlemsstaterna ska ha större inflytande över utbudet av audiovisuella tjänster inom deras territorium eftersom varje medlemsstat har en egen identitet, och utbudet av audiovisuella tjänster borde stämma överens med den. Det är inte tillräckligt att följa reglerna i det land där leverantören har sitt säte.
Min andra punkt gäller minderårigas och utsatta människors ställning. Personerna i båda dessa kategorier är relativt lättledda och kan i slutändan uppvisa ett beteende som är skadligt för dem själva och ibland även för deras omgivning. Det är upp till lagstiftaren att minimera risken för skador.
Syed Kamall
(EN) Först och främst vill jag tacka Ruth Hieronymi, Heide Rühle och Greg Paulger från kommissionen för deras utmärkta arbete. Jag ställde förmodligen till det för Greg nu, men stort tack för allt arbete.
Det var några frågor som jag kände stor oro för i början. En gällde utvidgningen av tillämpningsområdet. Jag motsätter mig en utvidgning av tillämpningsområdet, eftersom jag tycker att det är oroande att reglera tjänster som ännu inte finns, men jag är mycket nöjd med den kompromiss som vi har nått. Jag är också mycket nöjd med föredragandens arbete i fråga om erkännande av självregleringens roll. Vi måste erkänna att produktplacering förekommer. Det finns exempel på tyska bilföretag som har gått utanför Tyskland och placerat sina bilar i ett amerikanskt program som sedan visats i Tyskland, vilket har lett till stora intäkter inte bara för europeiska tillverkare utan också för europeiska byråer. Vi måste inse att det finns en värld utanför EU.
I en värld med flerkanalstelevision med tusentals kanaler och hundratals sorters apparater bör vi överlåta frågan om reklamavbrott till marknaden. Om man sänder för mycket reklam kommer människor att stänga av tv:n.
Avslutningsvis måste vi se till att principen om ursprungsland är solid. Vi kan inte låta motståndarna till den inre marknaden vinna i sitt resonemang.
Christa Prets
(DE) Fru talman, fru kommissionsledamot! Det var ett år sedan ni lade fram det här dokumentet för oss, fru kommissionsledamot, och jag anser att mycket har hänt sedan dess. Betänkandet har utvecklats mycket och många godtagbara kompromisser har lagts fram. Eftersom det framgår tydligt av debatten att reklam är ett centralt problem för många av oss måste vi diskutera saken. Frågan är hur vi ska kontrollera reklammängden för att skydda konsumenterna och samtidigt göra det möjligt för kreativa konstnärer att föra ut produkter av hög kvalitet på marknaden utan att ta mer betalt? Vi kommer inte att komma ifrån reklam. Vi har ägnat mycket tid åt att överväga produktplacering och har förbjudit det - om än med vissa undantag. Vi kommer att behöva hålla ett öga på vad medlemsstaterna gör med det här och hur förbudet hanteras. Vi får under inga omständigheter hamna i en situation där innehållet avgörs av den produkt som marknadsförs. Vi måste dra tydliga gränser, och jag menar att karaktärer i bayerska kriminalprogram har kört runt i BMW ganska länge utan att någon har brytt sig om det hittills.
Jag vill även - mycket kort - säga några ord om principen om ursprungslandet, eftersom den också är mycket viktig och inte får leda till att leverantörer av medietjänster medvetet flyttar sin produktionsverksamhet till andra länder i strävan efter mindre betungande krav. Det är en annan sak vi behöver ta itu med.
Sharon Bowles
(EN) Fru talman! Vi vet att intäkterna från marknadsföring av traditionella medier har minskat, och därför är ekvationen enkel: om vi inte tillåter större intäkter för den traditionella televisionen får vi ge upp hoppet om kvalitetsproduktioner, dokumentärer och sjudande kultur.
Jag tror på marknadens makt med hjälp av ”off”-knappen. Annonsörerna kommer inte att betala för annonser som ingen ser, och tittarna kommer inte att titta på oacceptabla sändningar. Men det senare gäller i lika hög grad programmens standard som mängden reklaminslag, och detta leder oss tillbaka till min ursprungliga ekvation. På det hela taget är det både praktiskt och nödvändigt att tillåta reklamavbrott i program med en sändningstid på 30 minuter, och det är också en klok produktplacering.
I fråga om korta nyhetssändningar har vi varit mycket upptagna av sportevenemang. Vi måste se till att tillåta ett rimligt inslag i allmänna nyhetssändningar, samtidigt som vi måste notera att allmänintresset inte får sträcka sig så långt att värdet av upphovsrätten eller annan ensamrätt som har köpts undergrävs dagligen.
Giusto Catania
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Avsikten med direktivet är att liberalisera reklammarknaden fullständigt, och det innebär en enda slags television, en television med underhållning som enda syfte. Det kommer att bli omöjligt att göra kvalitets-, utbildnings- eller kultur-tv. Europas kulturella produktion kommer att lida stor skada, och direktivet kommer att orsaka stora skador för dagstidningarna, som inte längre kommer att kunna dra till sig annonsering.
Televisionen ger ofta upphov till onödiga behov, och reklamen kommer alltså att framkalla behov på löpande band. Därför måste vi göra mer för att skydda de svaga samhällsmedlemmarna, särskilt barnen.
Produktplacering är upprörande och ändrar faktiskt reklamen i grunden, från att vara själva kärnan i försäljningen till att vara själva kärnan i tv-sändningarna.
Den betydelsefulla liberala filosofen Karl Popper beskrev televisionen som en ”dålig lärare”. Med det här direktivet blir proklamationen om den ”dåliga läraren” idag proklamationen ”utan gränser”.
Manolis Mavrommatis
(EL) Fru talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Ett olympiskt maraton närmar sig slutet. Under Europaparlamentets sammanträdesperiod ska det omarbetade direktivet ”television utan gränser” upp till omröstning. Förhoppningen är att det antas, vilket skulle reglera det mest välkända massmediet - televisionen.
Det var ingen lätt uppgift för kommissionen och särskilt inte för fördraganden Ruth Hieronymi. Jag måste gratulera henne till hennes insats, samt mina kolleger, som hjälpte till att slutföra direktivet. I morgon vid den här tiden kommer vi att veta hur det har gått. Det enda som är säkert är att det inte finns några förlorare i det här loppet eftersom vi alla har gjort vårt bästa för att gynna medborgarna.
I ett Europa utan gränser kommer direktivet att harmonisera den grundläggande rättsliga ramen för massmedier och fastställa miniminormer för att öka skyddet av tittaren som ständigt är ”i skottlinjen”. Televisionen är ett medium med makt att utbilda, planera, informera, underhålla, sprida kultur, lära ut och inleda en dialog med medborgarna. Detta är dess roll eller åtminstone den television vi vill ha. En pluralistisk television. Tillgänglig för alla. En television utan gränser.
Det direktiv som vi ska rösta om borde vara heltäckande och borde dessutom genomföras omedelbart. Det är det viktigaste för oss och det vi strävar efter. Rådet måste övertygas om att det har en skyldighet mot samhället och kommande generationer att övervaka reglerna om respekt och harmoniseringen av direktivet med nationell rätt, vilket varje civiliserad nation förtjänar och fyrahundrafemtio miljoner medborgare, som tittar på oss nu, kräver.
Åsa Westlund
Fru talman! Alkoholens skadeverkningar kostar EU 125 miljarder euro varje år. Det motsvarar 1,3 procent av EU:s BNP. Alkohol är alltså inte vilken vara som helst och därför måste TV-reklam för alkohol begränsas. Barn som tittar på TV på dagen ska inte behöva utsättas för reklam för alkoholhaltiga drycker. Därför hoppas jag att parlamentet stöder ändringsförslag 169 i morgon.
Det direktiv som vi diskuterar här är ett minimidirektiv. Tanken är alltså att länder ska kunna ha restriktivare reklamregler, men i praktiken är det inte möjligt. I Sverige har vi t.ex. förbjudit reklam som riktar sig till barn, men TV 3 och Kanal 5 kan ändå kringgå dessa regler genom att sända från Storbritannien. Det är orimligt - sändningar som riktar sig till en svensk publik ska följa svenska regler på samma sätt som sändningar som riktar sig till en brittisk publik ska följa brittiska regler. Därför hoppas jag att parlamentet röstar ja till de ändringsförslag som ger mottagarlandet möjlighet att påverka reklaminnehållet i sändningarna, bl.a. nummer 246 och 153 imorgon.
Patrizia Toia
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Direktivet har stor effekt på två nivåer: för det första industrin och tekniken, eftersom vi här talar om en avancerad sektor inom europeisk industri, och för det andra folkopinionen, idéutvecklingen - med andra ord den kulturella nivån i det europeiska samhället.
Vi anser därför att det är viktigt att göra en avvägning mellan dessa båda inslag, det vill säga tekniken och produktens innehåll och egenskaper. Av den anledningen har vi krävt att effekten på barn uppmärksammas ordentligt för att undvika att medier går från att vara ett verktyg för tillväxt till att bli ett verktyg för manipulation.
Vi stöder reklam och andra finansieringsmetoder för att få omfattande investeringstillgångar, men vill ha tydliga regler så att reklamen inte undertrycker och förstör den kreativa produktionen, den konstnärliga friheten och betydelsen av europeisk kulturell produktion, som måste stödjas.
Jag är därför emot en skenande reklamverksamhet. Jag är för att ha 45 minuter mellan reklamavbrotten, men jag är inte för sådan reklam som dominerar över produkten och dess kvalitet.
När man talar om audiovisuella tjänster går det inte att undvika att tala om kvalitet, och jag vädjar till er lyhördhet även i det här fallet. Det här är inte bara en fråga om affärer utan även om mångfald såtillvida att den här sortens direktiv även måste omfatta och respektera mångfaldsargument. I själva verket är inte bara kulturen utan även demokratin i Europa förknippad med den här frågan.
Marie-Hélène Descamps
(FR) Fru talman! Televisionen är den främsta informations- och underhållningskällan i Europa. Individer i alla åldrar tittar på den varje dag. Under mer än 15 år har direktivet om ”television utan gränser” varit normen för regleringen av televisionen i Europa. Genom direktivet har man kunnat garantera en gemensam skyddsnivå för viktiga allmänna politiska mål och underlättat distributionen av gränsöverskridande televisionstjänster, särskilt tack vare principen om ursprungslandet. Direktivet har även främjat yttrandefriheten och informationsfriheten och spelat en viktig roll i främjandet av kulturella identiteter.
I den digitala tidsåldern med konvergens och introduktion av nya audiovisuella medietjänster har det dock visat sig nödvändigt att omarbeta detta regelverk på nytt.
Den text som har lagts fram för oss idag utgör ett stort steg inte bara för den audiovisuella mediesektorn utan även för européerna. Den är resultatet av en verklig insats för samarbete och utbyte av åsikter som övervakats av vår föredragande under flera månader. Jag vill gratulera henne till betänkandets kvalitet och till hennes väsentliga insats för att ta sig igenom dessa mycket känsliga frågor.
Med hänsyn till de audiovisuella tjänsternas båda sidor - den ekonomiska och den kulturella - gör omarbetningen av direktivet om ”television utan gränser” det möjligt för oss att dra slutsatser från aktuella tekniska framsteg och anpassa gemenskapens rättsliga ram till framtida framsteg. Här är själva principen om att utvidga direktivet till att även omfatta nya audiovisuella medietjänster mycket viktig. Eftersom icke-linjära tjänster konkurrerar alltmer med traditionella tjänster är deras bidrag till främjandet av den kulturella mångfalden mycket viktigt och överensstämmer med de mål som fastställts i Unescokonventionen.
Dessutom har ett stort steg tagits för linjära tjänster, där rätten att få tillgång till korta utdrag medges. Den här rätten måste dock utövas på rimliga villkor och med hänsyn till ensamrätter.
Avslutningsvis har vi när det gäller reklam för första gången fått möjlighet att ha tydliga regler om produktplaceringar. Med de föreslagna garantierna kommer produktplaceringar att innebära nya möjligheter för europeisk audiovisuell produktion och europeiskt audiovisuellt skapande och samtidigt garantera konsumentproduktion och konsumentupplysning.
Anna Hedh
Herr talman! Jag erkänner att vi behöver en ny reglering av direktivet med anledning av den utveckling som har skett på det audiovisuella området, inte minst tekniskt, under de senaste 20 åren. Det finns dock negativa inslag både i kommissionens förslag och i ändringsförslagen till direktivet. Direktivet riskerar i flera avseenden att innebära en försämring av konsumentskyddet generellt och vad gäller televisionens inverkningar på minderåriga i synnerhet. På samma sätt som den tekniska utvecklingen har gått framåt så har mängden och mångfalden av reklam ökat den senaste tjugoårsperioden. Reklam förekommer idag överallt och riktas t.o.m. till minderåriga och barn.
Det måste finnas en reglering som skapar balans vad gäller mängden av reklam som skall tillåtas samt till vilka konsumentgrupper reklam får riktas. Även om detta är ett minidirektiv är det många av oss socialister som är för strikta regler för all reklam i barnprogram och reklam riktad till barn. Vi förstår varför kommissionen förbjudit reklam i religiösa program, men ifrågasätter varför de som tittar på denna typ av program anses vara viktigare att skydda från kommersiell påverkan än barn. Barn kan inte särskilja reklam från andra program och kan därför inte förstå de bakomliggande intressen som ligger till grund för reklamen. Jag och många andra är mot reklam som är riktad till barn.
Ivo Belet
(NL) Herr talman, mina damer och herrar! Det nya direktivet välkomnas eftersom vi därmed kan se till att de traditionella tv-kanalerna i det offentliga nätet fortfarande har en liten chans i den digitala eran. Som ni vet är det meningslöst att införa strängare krav för det traditionella offentliga tv-nätet om inte dessa nya regler även skulle gälla för beställ-tv, som växer oerhört snabbt. Jag vill därför hjärtligt gratulera föredraganden Ruth Hieronymi och kommissionsledamot Viviane Reding.
Jag vill dock uttala mig om två saker. För det första är produktplacering naturligtvis välkommet eftersom det även främjar tv-sektorn som därmed kan utnyttja ett nytt instrument för att dra till sig annonsörer och uppväga inkomstbortfallet från tv-reklam. Självfallet måste en ordentlig ram utarbetas för detta - en som å ena sidan garanterar den redaktionella friheten och å andra sidan meddelanden före och efter programmet, för att tittarna ska veta var de står.
För det andra, fru Hieronymi och kommissionsledamot Reding, vill vi i Flandern att Europa antar ett allmänt förbud mot reklam i barnprogram. Samtidigt som denna ståndpunkt har ett stort stöd i Flandern och även i Sverige är resten av Europa tydligen - och tyvärr - inte lika entusiastisk över idén. Vi kan dock införa strängare regler än den europeiska minimireglering som vi kommer att anta imorgon, men som ni vet riskerar sådana regler att undergrävas av kanaler som sänder till tittarna i Flandern från andra medlemsstater.
Det förslag som har lagts fram går tyvärr inte tillräckligt långt för att förhindra detta. Jag hoppas därför att vi i morgon inte kommer att försvaga rådets kompromiss ytterligare samt avslutningsvis att en uppförandekod kommer att införas för reklaminslag för till exempel snabbmat i våra grannländer. Även om detta vore välkommet skulle det bästa vara att få bort den helt från våra skärmar och särskilt från barnprogrammen. I själva verket ligger beslutfattandet i det avseendet fortfarande på medlemsstatsnivå. Det vore det bästa instrumentet i kampen mot fetman, som vi alla naturligtvis stöder.
Giovanni Berlinguer
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Kommissionen har främst betonat att televisionen är viktig för industrin och ekonomin, vilket den verkligen är, men eftersom televisionen är allmänt tillgänglig är den framför allt det främsta informationsverktyget och det huvudsakliga kulturella uttrycksmedlet samt ett maktinstrument.
För närvarande tenderar reklamutrymmet i televisionen att öka, och detta kommer antagligen att begränsa pressens roll och möjligheter till finansiering. Artikeln, i vilken produktplacering tillåts, bygger på en lögn eftersom principen först avvisas och sedan sanktioneras på tusen olika sätt. Det innebär att kreativiteten hos producenter av fiktionsprogram och andra program inte bara kommer att utnyttjas utan även förvanskas.
Därför förstår jag den besvärliga kompromiss som nåddes av föredraganden, Ruth Hieronymi, som har utfört ett utmärkt arbete. Jag, och många med mig, har dock bland annat lagt fram ett ändringsförslag som syftar till att utesluta idén om produktplacering.
Luis Herrero-Tejedor
(ES) Herr talman, mina damer och herrar! Vi vet alla att demokratin är ett uttryck för den allmänna opinionen, och ju friare medier, desto bättre demokrati.
Direktivet reglerar medier i den audiovisuella sektorn, och jag anser att vi bör ställa oss frågan om mediernas frihet blir mindre eller större än tidigare.
För att svara på den frågan bör vi fundera på följande ekvation: ju mer myndigheterna ingriper, desto mindre frihet har medierna, och tvärtom, ju mindre myndigheterna ingriper, desto större frihet har medierna.
Tyvärr innebär direktivet enligt min mening ett orimligt ingripande när det gäller reklam, kvoterna för audiovisuella produktioner, en onödig utvidgning av tillämpningsområdet till att även omfatta icke-linjära tjänster och framför allt att nationella tillsynsmyndigheter ges behörighet att skydda den grundläggande yttrandefriheten.
Alla demokrater vet att det uteslutande är domstolar som ska skydda grundläggande rättigheter. Enligt direktivet får dock nationella tillsynsmyndigheter behörighet att besluta vad som är och vad som inte är riktigt, vad som får och vad som inte får sändas eller, vilket har hänt i Katalonien, en av de minst demokratiska regionerna i hela Europeiska unionen, vilka leverantörer som får och vilka som inte får sända. Detta kan inte föredraganden lastas för som har kämpat oerhört tappert - och det tackar jag er för, fru Hieronymi.
Det skulle kunna leda till censur. Fru Reding! Jag ber er att ta detta på allvar för att se om vi kan undvika det, bland annat eftersom vi kommer att behöva lyssna noggrant på vad organisationer som Reportrar utan gränser, Tidningarnas världsorganisation eller World Press Freedom Committee har att säga i ärendet. De kommer att göra oss generade.
Jag hoppas att den förlägenheten åtminstone kommer att tvinga oss att med tiden rätta till vårt misstag.
Viviane Reding
ledamot av kommissionen. (FR) Herr talman! Eftersom jag är väl medveten om att vi har ont om tid kommer jag inte att läsa upp den mycket långa lista över de ändringsförslag som kommissionen avser att anta och sådana den måste förkasta. Jag kommer tyvärr inte heller att kunna framföra några argument. Jag kommer att överlämna den här listan till er och de politiska grupperna.
Jag måste dock säga att direktivet om ”television utan gränser”, som trädde i kraft för många år sedan, har visat sig vara mycket värdefullt genom att utveckla televisionssektorn i Europa och genom att ge europeiskt programinnehåll en verklig chans. Vi står nu inför en grundläggande teknisk förändring och måste därför anpassa direktivet till den moderna världen, med nya relativt flexibla definitioner som står sig genom tiderna och följer den tekniska utvecklingen.
En stor majoritet av parlamentet stöder den här ståndpunkten. Vi står inför en möjlighet att skapa kvalitets-tv, där reglerad reklam utgör en finansieringskälla för europeiska program och där principen om ursprungslandet och således den inre marknaden kan främja medietjänster. Båda dessa måste vara förenliga med de grundläggande principerna om skyddet av minderåriga och förbudet mot uppvigling till rashat och samtidigt stödja europeiska produktioner. Även om vi alltså kan sammanfatta vad parlamentet ska rösta om i några få meningar är det naturligtvis en ofullständig sammanfattning, men vi har åtminstone försökt.
Att uppgiften är mycket komplicerad framgår av den mängd ändringsförslag som har lagts fram. Kommissionen kan anta 44, och delvis anta 59, av ändringsförslagen från utskottet för kultur och utbildning, med andra ord två tredjedelar av ändringsförslagen i Ruth Hieronymis betänkande - och jag vill återigen säga att jag är mycket tacksam för det utmärkta arbete som utskottets föredragande, Ruth Hieronymi, har utfört. Det säger en del om kvaliteten på det positiva arbete som parlamentet har utfört, och det bör gratuleras.
När det gäller de ändringsförslag som lagts fram i plenum kan kommissionen anta åtta av dem i sin helhet och 24 till viss del. Herr talman! Eftersom det är ont om tid kommer jag att överlämna listan till er. Avslutningsvis vill jag tacka ledamöterna av parlamentet samt föredraganden och skuggföredragandena som verkligen har utformat ett noggrant dokument - ett dokument som är mycket komplicerat men som ligger i europeisk televisions och mediesektorernas intresse. Europeiskt programinnehåll, som kommer att ha en chans tack vare er, har er att tacka för mycket!
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på onsdag kl. 12.00.
Bilaga - Kommissionens ståndpunkt
Betänkande: Hieronymi
Kommissionen kan godta följande ändringsförslag: 6, 11, 12, 14, 16, 20, 25, 30, 32, 41, 42, 43, 48, 49, 56, 62, 67, 78, 79, 81, 84, 85, 86, 88, 89-92, 99, 115, 117, 120-125, 128-130, 132, 133, 138, 144, 154, 212, 213, 215, 221, 222, 224 och 226.
Kommissionen kan i princip godta följande ändringsförslag: 1, 3, 4, 7, 8, 10, 13, 17, 18, 19, 23, 27, 28, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 40, 46, 50, 57, 58, 60, 63-65, 66, 68-71, 73, 77, 82, 83, 87, 94-98, 104, 107-110, 114, 126, 127, 131, 135, 137, 141, 147, 149, 150, 151, 157, 178, 183, 184, 186, 191, 193, 200, 203-205, 208, 214, 216, 218-220, 223, 225, 227-229, 235 och 236.
Kommissionen kan inte godta följande ändringsförslag: 2, 5, 9, 15, 21, 22, 24, 26, 29, 31, 37, 44, 45, 47, 51-55, 59, 61, 72, 74-76, 80, 93, 100-103, 105, 106, 111, 112, 113, 116, 118, 119, 134, 136, 139, 140, 142, 143, 145, 146, 148, 152, 153, 155, 156, 158-163, 166-177, 179-182, 185, 187-190, 192, 194-199, 201, 202, 206, 207, 209-211, 230-234 och 237-246.
Skriftlig förklaring (artikel 142)

Marianne Mikko
(ET) De baltiska staterna frigjorde sig från Sovjetockupationen nästan utan blodspillan. Det största antalet människor dog när de försvarade tryckfriheten och pressens objektivitet.
Den 20 augusti 1990 gjorde tjugo estländska patrioter motstånd mot soldater ur Moskvas specialstyrka, OMON, för att försvara Tallinns tv-torn. Den 13 januari 1991 dog femton personer när de försvarade tv-tornet i Vilnius. Ytterligare dussintals litauer skadades i gasattacker mot tv- och radiobyggnaden och sändningscentralen.
När balterna diskuterar direktivet om audiovisuella tjänster tänker de snarare på objektiva medier än på annonsförsäljning.
Utan tvekan har Kreml återigen styrt medierna. Mindre känt är att en del av Europeiska unionens medier har gjorts om till ett instrument som lyder regeringen i Moskva.
Vår liberala inställning tillåter kanalen Pervõi Baltiiskil, med huvudkontor i Riga, att vända de rysktalande invånarna i de tre baltiska staterna mot våra länders lagliga regeringar.
Kanalen finansieras inte av ryska affärsmän utan av ryska propagandister. Deras skicklighet har nått nya nivåer, och kanalens ideologiska budskap döljs på ett skickligt sätt i underhållningen. Medieexperter låter sig dock inte luras av detta.
Varje medlemsstat måste kunna försvara sig mot sådan fientlig utländsk propaganda.
Mitt ändringsförslag undertecknades av alla representanter för de baltiska staterna, oavsett partitillhörighet. Vi har redan upplevt Kremls ideologiska manipulation och vill inte uthärda den igen.
Jules Maaten
(NL) Det är viktigt att den fria rörligheten för europeiska tv-program främjas och att produktion av dessa inte hindras av överdrivet strikt reklamlagstiftning. Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa förespråkar ett realistiskt synsätt när det gäller produktplacering. Information är användbart, men konsumenterna väntar inte på att få en påminnelse under ett tv-program. En påminnelse före och efter programmet är tillräckligt. Intäkter från reklam och produktplacering behövs för att finansiera europeiska produktioner. Alternativet är ännu fler billiga amerikanska produktioner som är fyllda av produktplaceringar.
Barnprogrammen bör omfattas av striktare regler, eftersom fetma är ett stigande problem. Med tanke på den stora inverkan som reklam för ohälsosamma livsmedel har på barnens val av mat bör reklam direkt riktad till denna målgrupp begränsas. Jag vill därför förespråka att man utvecklar en effektiv uppförandekod för reklam, produktplacering och annan marknadsföring av ohälsosam dryck och mat som är avsedd för barn.
Avslutningsvis vill jag fortfarande förespråka en stark princip om ursprungsland. Tv-programmakare bör inte omfattas av extra regler och förordningar när de vill erbjuda sina program på annan plats i Europeiska unionen. Vad vi måste göra är att öka försäljningen av europeiska audiovisuella produkter.
Alessandro Battilocchio
(IT) Resultatet av omröstningen om direktivet om television utan gränser visar på ett mycket moget parlament. Tack vare det utmärkta arbete som föredragande Ruth Hieronymi, alla föredragande för yttrandena samt rådet och kommissionen utfört är direktivet ett effektivt verktyg för att främja den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft, och det ger också rimligt utrymme åt privat finansiering (detta är ingenting nytt, audiovisuella tjänster lever av reklam) samtidigt som man förvissar sig om en lämplig skyddsnivå för konsumenterna och framför allt för de mest sårbara (exempelvis barn och funktionshindrade). Jag skulle ändå ha föredragit att man visat större mod, exempelvis när det gäller införandet av produktplacering. Samtidigt som jag instämmer med dem som vill skydda författarnas kreativitet och oberoende, liksom produktionens kvalitet, måste jag påpeka att på den internationella marknaden är detta verklighet år 2007, och om man inte inser det riskerar man att förlora konkurrenskraft, finansiering och marknadsandelar. Jag hoppas att majoriteten av medlemsstaterna kommer att visa större mod och vara mer öppna för nya idéer än vad dessa institutioner hittills har visat.
Nils Lundgren
Vi ser här en målkonflikt i en besvärlig fråga inom den moderna tekniken mellan frihet kontra skyddsintressen.
Det är besvärligt att idka censur i program som sänds från andra medlemsstater å ena sidan, men å andra sidan anser vi att varje medlemsstat måste ha ett självbestämmande i kultur och moralfrågor som rör alkohol- och tobaksreklam, reklam riktad till barn, regler för diskriminering och pornografi med mera. Varje medlemsstat måste ha möjlighet att stifta sina egna lagar inom dessa områden.
Den tekniska utvecklingen med snabba bredband på Internet och via mobiltelefoni möjliggör TV-liknande medietjänster där de moraliska reglerna är svåra att övervaka. Men även här är det av nöden att medlemsstaterna om de så önskar kan lagstifta så att barnpornografi och upphovsrätt regleras.
Ärendet har en utan tvekan stor komplexitet, men vi anser att Sveriges position i rådet borde ha fått ett bättre gehör vid rådsmötet i november. Vi anser dock att kulturutskottets förslag är bättre än rådets och stödjer därför detta betänkande.
