Stališče Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2011, kot ga je spremenil Svet - vsi oddelki - Predlog spremembe proračuna št. 3/2010: Oddelek III - Komisija - BAM (spremljevalni ukrepi za sektor banan) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospe Jędrzejewske in gospe Trüpel v imenu Odbora za proračun o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 - vsi oddelki in o pisnih predlogih sprememb št. 1/2011, 2/2011 in 3/2011 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011
(12699/2010 - C7-0202/2010 -; in
poročilu gospoda Surjána v imenu Odbora za proračun o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 Evropske unije za finančno leto 2010, oddelek III - Komisija - BAM (spremljevalni ukrepi za sektor banan)
(13472/2010 - C7-0263/2010 -.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Danes zasedamo, da bi govorili o proračunu Evropske unije za leto 2011. Leto 2011 je zaradi številnih razlogov izjemno proračunsko leto. Leto 2011 je peto leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2007-2013, tako da že veliko vemo o tem, kako se izvaja ta večletni okvir, kateri deli so uspešni in kateri ne, številni programi pa so že v zaključni fazi z vidika njihovega cikla.
V tem času se je v Evropski uniji veliko zgodilo, saj smo sprejeli Lizbonsko pogodbo, ki Evropski uniji nalaga ali podeljuje nove pristojnosti. Dovolila si jih bom nekaj omeniti, predvsem tiste, ki so drage, in sicer nove pristojnosti na področju politike boja proti podnebnim spremembam in energetske politike. Evropski uniji prav tako podeljuje nove pristojnosti na globalnem prizorišču, tu torej govorimo o vzpostavitvi diplomacije Unije, prav tako pa obstajajo nove pristojnosti z vidika raziskovanja vesolja ter z vidika športa in turizma. Žal nobene izmed teh novih vlog ne spremljajo ustrezna finančna sredstva. Res je, da ima Evropska unija nove ambicije in načrte, ni pa nujno, da ima nova finančna sredstva, ki so potrebna za uresničevanje teh načrtov in ambicij. Takšno je torej videti leto 2011.
Po mnenju Evropskega parlamenta, je Evropska komisija v svojem osnutku modro načrtovala delovanje ter dodelila ustrezna sredstva za 2011. Svet - o tem smo tu že razpravljali - pa je ta sredstva zmanjšal. Na kratko želim predstaviti, kaj se je med obravnavo dogajalo v Odboru za proračun. Kot opomin: z novo Lizbonsko pogodbo je bil uveden tudi nov proračunski postopek. Na izbiro nimamo več dveh možnosti. Niti Svet in niti Evropski parlament zdaj nimata več dveh obravnav. Imamo samo eno obravnavo in zaradi tega morata oba dela proračunskega organa pokazati izredno prizadevnost in disciplino, saj imamo oboji le eno priložnost. Ponavljam: na izbiro nimamo več dveh obravnav.
Jutri bomo glasovali, pozornost pa bomo namenili stališču, ki ga je pripravil Odbor za proračun. Poudariti je treba, da je Odbor za proračun pripravil osnutek stališča, ki upošteva večletni finančni okvir. V nasprotju s preteklimi leti bo Evropski parlament prilagodil svoje besedilo, ki z vidika načrtovanih zneskov ne presega večletne finančne perspektive. To stališče je inovativno, prav tako pa gre za stališče, ki vključuje in upošteva pomisleke in razmere v Svetu. Parlament ni spregledal razmer, ko je v Svetu sedem držav članic zavrnilo stališče Sveta. Prisluhnili smo in upoštevali pomisleke nekaterih držav članic, pa tudi Sveta. Pozorno smo obravnavali stališče Sveta, zato je besedilo Parlamenta umirjeno in ne presega večletnega finančnega okvira. Na drugi strani pa ne moremo ostati brezbrižni glede dejstev, o katerih sem govorila prej, in sicer, da imamo nova področja, za katera mora Evropska unija prevzeti odgovornost, vendar pa zanje ni ustreznih finančnih rezervacij. Poleg tega se je Svet zavezal številnim ukrepom, ki so povezani na primer z bananami, za nadomestilo pridelovalcem banan, povezanih z ITER in drugimi programi, za kar so potrebni novi finančni viri, ki pa niso bili zagotovljeni v novih finančnih virih. Očitno naj bi se financirali iz trenutnih virov. Ravno glede tega imamo v Evropskem parlamentu pomisleke.
V naši obravnavi želimo izpostaviti predvsem troje prednostnih nalog, trikotnik, ki je povezan mladimi, izobraževanjem in mobilnostjo. Evropski parlament že od marca poudarja, da bo to naš seznam prednostnih nalog za 2011 in želimo, da so proračunske postavke, ki so naklonjene mladim, izobraževanju in mobilnosti, ustrezno financirane, tako da bodo sredstva zagotovljena tudi za inovativne dejavnosti na področju mobilnosti, mladih in izobraževanja. Enako velja za programe, povezane z raziskavami in inovacijami. Vemo, da v sedanjem finančnem okviru ni dovolj sredstev, zato smo izvedli boleča - čeprav po našem mnenju ključna - krčenja programa ITER. Želim, da bi na to obravnavo Parlamenta gledali kot na disciplinirano, pa tudi kot na obravnavo, ki omogoča financiranje obveznosti Evropske unije v letu 2011.
Helga Trüpel
Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar Lewandowski, gospe in gospodje, pravkar smo slišali poročevalko za proračun Komisije, ko je govorila o glavnih izzivih, s katerimi se srečujemo. Nastopila bom v vlogi poročevalke za proračun Parlamenta in drugih, predvsem manjših institucij.
Srečujemo se s naslednjim političnim sporom - to ne velja le za proračun Parlamenta, ampak tudi za proračun Komisije: z Lizbonsko pogodbo je Parlament pridobil pristojnosti v zvezi z energetsko politiko in zunanjo politiko ter pristojnost soodločanja na področju kmetijstva. Večji vpliv imamo v zvezi s politiko, povezano s športom in vesoljem. Povedano enostavno, naše pristojnosti so se povečale in to je dobro. Kot predani evropski poslanci smo si vedno prizadevali za to. Obenem pa v državah članicah vladajo razmere, ki so jih prisilile v varčevalne ukrepe in politike zmanjševanja dolga, zato moramo med tema dvema glavnima ciljema - na eni strani imamo nove naloge, na drugi strani pa moramo pokazati, da razumemo pritiske na javne proračune - poiskati politično mejo. Ravno to sem skušala doseči kot poročevalka za proračun Parlamenta, in sicer poiskati resnično pošteno ravnovesje med novimi pristojnostmi, s tem pa tudi našimi novimi delovnimi zahtevami in zahtevami za dodaten kader, ter potrebo po tem, da državljanom Evropske unije in vladam sporočimo, da se želimo tudi samoomejiti in samodisciplinirati.
Urad je predstavil predloge, saj je to njegovo delo, v zvezi s tem, katere stroške bi morali povečati v proračunu Parlamenta, da bi tako bilo mogoče ustrezno delati. V Odboru za proračun smo zdaj sprejeli odločitve v zvezi z dodeljenimi proračunskimi sredstvi, ki so glede na prvotni predlog urada manjša za približno 25 milijonov EUR. To pomeni, da želimo omejiti naše potne stroške, znesek, namenjen študijem, sredstva za varnost v Parlamentu in za informacijsko tehnologijo, prav tako pa bomo zagotovili manj delovnih mest v knjižničarski službi. Imamo težavo, ki je povezana z vprašanjem, koliko denarja naj bo v prihodnje namenjenega pomočnikom poslancev v EP. Predlog se glasi, da bi se ta denar za leto 2011 še enkrat povečal za 1500 EUR. Povsem jasno želim povedati, da kot poslanka Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze ne podpiram tega predloga. Menim, da je to preveč v tem trenutku. V Odboru za proračun se je večina strinjala, da potrebujemo več informacij in da bo ta denar na začetku zagotovljen kot rezerva, povedano drugače, ne bo izplačan, ampak bo treba sprejeti več političnih odločitev glede tega ali želimo sprostiti ta denar in ali menimo, da gre za pametno politiko, da tega denarja ne sprostimo za 2011.
Zame je to zelo pomembno - saj je seveda v našem interesu, da evropske institucije postanejo okolju prijazne in da v čim večji meri spremenimo svoje vedenje - , da smo pozvali k novemu, okolju prijaznejšemu pristopu do mobilnosti. Na primer v lokalnem javnem prometu v Bruslju mora biti na voljo vozovnica in o tem se moramo še dodatno pogajati. Zelo dobro bi bilo, če bi lahko znatno omejili našo vozniško službo, vendar to hkrati pomeni, da bi morali poslancem in osebju v Parlamentu v Strasbourgu zagotoviti več koles, da bi tudi tu v Strasbourgu lahko potovali na okolju prijazen način.
Druga točka, ki je zame zelo pomembna, je dejstvo, da smo skušali poiskati dobro ravnovesje z večino v Odboru za proračun. Kot predstavniki Parlamenta nismo upoštevali le lastnih interesov in odgovorno povečali našega proračuna, ampak smo seveda upoštevali tudi druge male institucije: Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Računsko sodišče, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, kot tudi Evropskega varuha človekovih pravic. V zvezi s tem smo zavzeli odgovorno stališče, tako da si bomo lahko zagotovili več osebja in sredstev, hkrati pa smo na zelo usmerjen osredotočen način odobrili Odboru regij, ekonomsko-socialnemu odboru povečanje nekaterih sredstev, vendar ne vseh, pri katerih so to zahtevali, saj imajo tudi oni večje kadrovske potrebe zaradi dodatnih pristojnosti, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe. Predvsem v primeru malih institucij, kot je Evropski nadzornik za varstvo podatkov, ki je zelo pomemben v številnih razpravah, ki trenutno potekajo za namene ugotavljanja, kako obravnavati varstvo podatkov v digitalnem svetu - ta pomembna institucija je še vedno v ustanavljanju - , je prav, da jim pomagamo s tem, da odobrimo dve novi delovni mesti. Gospe in gospodje, v zvezi s tem želimo jasno povedati, da je Odbor za proračun skušal vzpostaviti zelo odgovorno mejo med dobro utemeljenimi povečanji, ki jih podpiramo in ki jih moramo tudi utemeljiti Svetu, saj skušamo opraviti dobro delo, ter med razumevanjem dejstva, da je določena mera samoomejevanja v sedanjih razmerah vsekakor potrebna.
László Surján
poročevalec. - (HU) Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, moja naloga je, da v kar največji meri uskladim proračunske postavke za leto 2010 in ocenim predlog za spremembo in spremenjen proračun. To vprašanje vključuje obljubo, ki jo je pred leti dala Komisija glede zagotovitve razumnega nadomestila državam pridelovalkam banan in to obljubo moramo izpolniti. Majhna težava je le v tem, da se Komisija, ko je sprejela odločitev in to najavo, o tem ni pogovorila z nobeno vejo proračunskega organa na ustreznih ravneh in še vedno ni uspela pripraviti predloga, ki bi bil sprejemljiv za vse vpletene. Znesek znaša 300 milijonov EUR, od katerega bi bilo treba iz proračuna za leto 2010 plačati 75 milijonov EUR. Vprašanje je, od kod vzeti ta denar. Po dveh neuspešnih tristranskih pogovorih se Svet in Parlament še vedno ne strinjata glede tega.
Žal ni bilo mogoče doseči sporazuma, čeprav vsekakor potrebujemo kompromis, saj je ta denar treba plačati državam, ki, če smo odkriti, vsekakor potrebujejo to nadomestilo. S Svetom ne moremo skleniti sporazuma, saj gre po našem mnenju za novo nalogo, ki ni vključena v predhodni predlog proračuna in izumili smo instrument, ki se imenuje instrument prilagodljivosti in je namenjen ravno takšnim razmeram. Temu je namenjen, reševanju takšnih problemov, kot je ta, in ima ustrezen pravni okvir, kot tudi sredstva, ki jih je mogoče mobilizirati. Vendar pa je bil Svet mnenja, da glede na sedanje razmere, države članice niso pripravljene mobilizirati tega instrumenta, saj bi bila potrebna dodatna plačila, nacionalni proračuni pa tega ne omogočajo. V Parlamentu smo bili mnenja, da našim obstoječim programom, ki se že izvajajo, ne moremo odvzeti sredstev, zato nam ni uspelo doseči kompromisne rešitve. Zato moram z obžalovanjem in ob podpori velike večine Odbora za proračun Parlamentu predlagati, da prav tako zavrnemo spremembe proračuna št. 6, predlog kompromisa, ki nam ga je predstavila Komisija in ki ga Svet ni sprejel.
Gospod predsednik, v teh razpravi naj bi spregovorila tudi v imenu Odbora za regionalni razvoj. Naj združim govora in povem, da se želim zahvaliti Komisiji, ki je storila vse, kar je bilo v njeni moči, pri tem pa upoštevala pravila in zgornje omejitve, navedene v proračunu za leto 2011. Vsi vemo, da je Evropska unija premalo financirana. Sredstva, potrebna za izvajanje nalog, moramo povečati. Vendar moramo prav tako vedeti, da imamo premalo sredstev in da moramo obstoječa sredstva bolje upravljati. Z vidika regionalnega razvoja je bilo zelo boleče, ko smo videli, da je Svet prav tako umaknil ali zmanjšal izdatke za regionalni razvoj. Priča smo bili največjemu zmanjšanju odobritev plačil v zadnjih desetih letih. Menimo, da na tak način ne bo mogoče delovati. Zato bo zdaj sledilo usklajevalno srečanje, kjer upamo, da bo prišlo do zbližanja stališč, prav tako pa bomo imeli ustrezen proračun za države, pridelovalke banan. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospod predsednik, kot je omenila poročevalka, je to prvi proračun po uveljavitvi Lizbonske pogodbe, zato je deležen zanimanja, ne toliko zaradi številk v proračunu, ampak zaradi institucionalnega vidika, ki spremlja letni proračunski postopek.
Seveda pozdravljamo, da je Parlament povrnil splošen obseg osnutka proračuna z vidika obveznosti in tudi plačil - t.j. vrzeli v višini skoraj 8,62 milijona EUR v obveznostih in okoli 3,6 milijona EUR v plačilih med glasovanjem Parlamenta in glasovanjem Sveta.
V skladu s popravljeno napovedjo smo skoraj prepričani, da je bilo naše načrtovanje pravilno, da se posebni kohezijski skladi v tem delu finančne perspektive premikajo zelo počasi, račune pa moramo plačati prihodnje leto, zato popravljamo našo napoved za 2011. Ob tem vas želim opozoriti na potrebo po obnovitvi osnutka proračuna za potrditev obračuna v kmetijstvu. Z ohranitvijo prihranka bi del napovedi za kmetijske izdatke ostal nepokrit.
V zvezi s tem pozdravljamo tudi spremembe parlamentarnih odborov. Kot je povedala poročevalka Jędrzejewska, je stališče, ki ga je zavzel Parlament, zelo jasno. To temelji na horizontalnih spremembah in političnih prednostnih nalogah, vključenih v napoved pod postavko 3b o mladih in mobilnosti mladih.
Predlagane so tudi druge spremembe osnutka proračuna, nekatere izmed njih bi bilo mogoče izvesti, če bi bila zagotovljena pravna podlaga. Pripravili bomo pismo o izvedljivosti obeh sprememb, pa tudi o pilotnih projektih in parlamentarnih pripravljalnih ukrepih, o katerih je potekalo glasovanje v parlamentarnem odboru.
Obžalujemo, da je Parlament vključil številne rezerve. Zaskrbljujoča sta višina rezerv za plače (75 milijonov EUR, od tega 41 milijonov EUR ni povezanih s plačnim usklajevanjem v višini 1,85 %), in tudi število povezanih pogojev - nekateri sploh niso povezani s kadrovskimi vprašanji.
Po najboljših močeh se trudimo, da bi izpolnili pogoje in da bi bilo mogoče odpraviti rezerve vsaj med usklajevanjem.
Komisija ceni pristop Parlamenta, v skladu s katerim ni presegla omejitve večletnega finančnega okvira. To je bilo na primer doseženo s pomočjo nekaterih zmanjšanj v okviru ITER, kjer potrebujemo več denarja, ne pa manj, in za zunanje ukrepe, kjer prav tako potrebujemo več in ne manj denarja.
Na to gledam kot na povabilo k razpravi, razrešeno pa bo v času usklajevanja globalnega svežnja.
Sklicujem se tudi na spremembe računa št. 3, o katerih je že spregovoril poročevalec Surján. Gre za ukrepe, povezane z na bananami, poročevalec Parlamenta pa je ponovno potrdil stališče Parlamenta, ki se močno razlikuje od stališča Sveta. Svet se zavzema za prerazporejanje, Parlament se zavzema za večjo uporabo instrumentov prilagodljivosti, vendar je tudi tu ogrožena naša verodostojnost glede držav AKP. Zato si moramo pri skorajšnjem postopku usklajevanja prizadevati za kompromis.
Kot vedno bo osnutku proračuna priložen ali pa je že priložen, poleg letošnje spremembe proračuna in spremembe proračuna za banane v prihodnjem letu, amandma k predlogu proračuna za službo za zunanje delovanje, amandma o novih nadzornih agencijah, ki so v političnem smislu že dogovorjene, jutri pa bo Komisija sprejela in predložila Parlamentu amandma, ki običajno posodablja ocene za sporazume o ribištvu in kmetijstvu.
Vem, da bi moral pri prihajajočem usklajevanju imeti veliko vlogo tudi mednarodni vidik. Našim državljanom dolgujemo dogovor in dokaz, da jim Lizbonska pogodba prinaša koristi pri odpravljanju razlik z uporabo celovitih mehanizmov Evropske unije. Zavzel bom vlogo odkritega posrednika in pričakujem dokončen sporazum.
Melchior Wathelet
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej se želim opravičiti, ker sem zaradi zastojev v prometu, ki jih vsi dobro poznamo, nekoliko zamudil.
Slišal sem konec komisarjevega govora. Prav tako sem bil seznanjen z govorom poročevalke. Res je, da se bom nekoliko omejil in vas seznanil le z glavnimi temami stališča Sveta, vsa politična stališča pa naj bi bila podrobneje opredeljena v sklopu usklajevalnega postopka, ki naj bi potekal - nikoli ne vemo - v primeru glasovanja zbora za vse spremembe. Zato bom spregovoril v zvezi s spremembami Parlamenta in v zvezi s spremembami, o katerih namerava Parlament glasovati.
Kljub temu pa želim izkoristiti priložnost in spregovoriti o nekaterih predhodnih odzivih in vas hkrati opozoriti na pomisleke Sveta v sklopu tega proračunskega postopka za leto 2011. Najprej moram poudariti, da ta proračunski postopek poteka v času, ko izhajamo iz gospodarske krize in tudi če evropski proračun lahko in mora pomagati pri izhodu iz te krize, ne smemo pozabiti na znatne proračunske omejitve, ki vplivajo na naše nacionalne proračune. Jasno je, da je za to potreben strog nadzor nad izdatki. V zvezi s tem Svet pripisuje največji pomen upoštevanju omejitev različnih postavk v večletnem finančnem okviru, pa tudi ohranjanju ustreznih rezerv, da bi se bilo mogoče odzvati na nepredvidene okoliščine.
V zvezi s tem Svet pozdravlja omejitve, ki jih je v svojem osnutku proračuna pokazala Komisija v zvezi z odobritvami za prevzem finančnih obveznosti. Na drugi strani nas seveda bolj skrbi, da bi spremembe Evropskega parlamenta znatno zmanjšale te rezerve.
Svet prav tako obžaluje povečanje obsega odobritev plačil, o katerih namerava Parlament glasovati, še toliko bolj, ker ta obseg odobritev presega osnutek predloga proračuna Komisije. Obseg odobritev plačil mora biti zadosten, ne da bi bil precenjen, prav tako pa mora upoštevati preteklo izvajanje in resnične potrebe za leto 2011. Na vsak način se moramo izogniti temu, da bi poslali napačno sporočilo v času, ko prihaja do oživljanja javnih financ držav članic. Prav tako vas želim opomniti, da je bilo zaradi teh težav znotraj Sveta mogoče doseči ravnovesje z zelo šibko večino samo na račun povečanja odobritev plačil v višini 2,91 % v primerjavi z letom 2010.
Zdaj vas želim posebej opozoriti na nekatere točke. Svet je upošteval namero Evropskega parlamenta, da bo ostal znotraj omejitev različnih postavk v večletnem finančnem okviru, ne more pa sprejeti, da bi šel pristop v zvezi z odobritvami za prevzem finančnih obveznosti na račun pomembnih programov, predvsem pod postavko 1a, ki je povezana s konkurenčnostjo za rast in zaposlovanje, pa tudi na račun zadev, ki spadajo pod postavko 4 in so povezane z vlogo Evropske unije, kot globalne akterke.
V zvezi s tem naj povem, da sem presenečen nad zmanjšanjem odobrenih proračunskih sredstev za skupno zunanjo in varnostno politiko, ki ga je predlagal Evropski parlament in to v času, ko si po vseh močeh prizadevamo za hitro vzpostavitev Evropske službe za zunanje delovanje.
Svet je prav tako presenečen nad zmanjšanjem odobrenih proračunskih sredstev za projekt mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) v 2011, medtem ko si še vedno prizadevamo sprostiti sredstva, da bi odpravili težave pri njegovem financiranju v 2010, 2012 in v 2013. Svet je upošteval prednostne naloge Evropskega parlamenta na področju mladih, izobraževanja in mobilnosti ter lahko te prednostne naloge obravnava v sklopu globalnega sporazuma. Predlogi bodo pripravljeni na naslednjih razpravah.
V zvezi z odobritvami plačil želim navesti pomisleke Sveta glede dejanske sposobnosti črpanja pod postavko 1b v zvezi s kohezijo za rast in konkurenčnost. Če bo s spremembami Evropskega parlamenta mogoče obnoviti osnutek proračuna ter tako povečati odobrena proračunska sredstva, bi lahko to imelo za posledico težave pri črpanju teh najrazličnejših odobrenih proračunskih sredstev. Izpostaviti želim, da je Svet sprejel 14-odstotno povečanje odobritev plačil, po tem ko je pazljivo preučil predloge Komisije in pri tem upošteval stopnjo izvrševanja proračuna za leto 2010, saj to predstavlja najboljše izhodišče.
Izpostaviti želim še eno točko glede namere Evropskega parlamenta, da bi uvedel osem novih proračunskih postavk brez kakršnih koli odobrenih proračunskih sredstev v zvezi z izdatki v povezavi z izvajanjem Lizbonske pogodbe na eni strani in prihodki v zvezi z njegovimi lastnimi sredstvi na drugi strani. Mislim, da proračun za leto 2011 ni primerno mesto za pretvarjanje tistih pomembnih razprav in težkih odločitev, ki bodo morale biti sprejete za prihodnje financiranje Evropske unije pri pogajanjih o naslednjem večletnem finančnem okviru v proračunske instrumente. Gre za dolgo in celovito razpravo in rešitve ni mogoče najti v naslednjih nekaj tednih v relativno omejenem obsegu proračunskega postopka 2011.
Prav tako ugotavljam, da so bile v politično razpravo o proračunu za leto 2011, vključene številne druge teme, kar je razumljivo in smo pričakovali glede na nove pristojnosti Parlamenta. Nekatere so neposredno povezane s proračunom za to ali naslednje leto, vse do konca večletnega finančnega okvira 2007-2013. Predvsem sta ogrožena ITER in tudi dokončanje postopka za sprejetje pravil glede upravljanja večletnega finančnega okvira v skladu z določbami Lizbonske pogodbe in v zvezi s tema dvema vprašanjema moramo doseči sporazum. Komisija je pripravila predloge, ki jih je Svet na splošno sprejel. Na kratko bo obravnaval predloge predsedstva glede občutljive teme o prožnosti, teme, za katero menim, da je potrebna.
V zvezi z drugimi vprašanji, kot je izkoriščanje priložnosti, ki jo predstavlja ta prilagoditev, za znatno povečanje proračunskih sredstev večletnega okvira, da bi bila tako upoštevana tudi nova sredstva, ki izhajajo iz pogodbe, moram povedati, da ne bo mogoče preseči sedanjega obsega financiranja s strani držav članic. Potreba po izhodu iz krize in nacionalne proračunske politike, ki jih v velikem obsegu nadzira in nanje vpliva Evropska unija, tega ne dopuščajo.
Kot vemo, bodo med temi pogajanji izpostavljena tudi druga vprašanja. Komisija jih bo izpostavila v svojem sporočilu o ponovnem pregledu proračuna. Svet je po naravi organ, ki posluša, presodi in skuša zagotoviti odgovore. Tudi v sklopu te razprave ne bo ravnal drugače. Prisluhnil bo predlogom in izoblikoval mnenje. Potem bo seveda treba odgovoriti na vprašanja in sprejeti odločitve. Ker gre za celovita vprašanja, za katere bodo potrebni znatni mehanizmi in sredstva, vemo, da odgovorov ne bo mogoče najti v sklopu obravnave o proračunu za leto 2011, ampak jih bo mogoče najti v razpravi o naslednjem večletnem okviru. Seveda lahko pri nekaterih teh vprašanjih pričakujemo, da bo Svet pripravljen uvesti nekaj pobud ali podati zaveze.
Na koncu želim poudariti, kako pomembno je, da v naslednjih nekaj tednih dosežemo sporazum o proračunu za leto 2011. V ta namen si bo predsedstvo še naprej aktivno prizadevalo, da bi vzpostavilo odlično ozračje sodelovanja, ki je prevladovalo tudi do zdaj, in menim, da bi pri evropskih državljanih zelo negativno vplivalo na ugled Evropske unije, če ne bi mogli doseči sporazuma o tem prvem sporazumu, o katerem se bo glasovalo v času nove Lizbonske pogodbe.
Gospod predsednik, spoštovani poslanci, hvala za vašo pozornost.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, najprej bi se rad zahvalil poročevalki o proračunu za opravljeno delo.
Čeprav smo v Odboru za zunanje zadeve zagovarjali zmernost in se zavedamo, da so odobrena proračunska sredstva v postavki 4 znatno nad povprečjem, menimo, da ne zadostujejo za zagotavljanje dosledne, vidne in učinkovite zunanje politike, ki bi bila usklajena z ambicijami, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe.
Prav tako smo presenečeni, da je Svet izrazil presenečenje nad nekaterimi taktičnimi krčenji, ki jih je predlagal Parlament, ravno zaradi pomena teh krčenj, z vidika kompromisnih odobrenih proračunskih sredstev in tudi z vidika odobritev plačil, ki jih je Svet sam uvedel.
Rad bi se zahvalil Odboru za proračun, ki ga zastopa njegov predsednik, ker je v rezerve vključil odobrena proračunska sredstva za nova delovna mesta v Evropski službi za zunanje delovanje.
Gospod predsednik, to seveda ne pomeni, da nam ni treba zavzeti pozitivnega in konstruktivnega odnosa, vendar mora biti Parlament v tem procesu usklajevanja odločen, zelo odločen pri zahtevah glede njegovih prednostnih nalog, da bi bilo tako mogoče zagotoviti zmožnost priprave proračuna za 2011, ravno tako, kot je pravkar povedal predsedujoči Svetu.
Thijs Berman
Gospod predsednik, sredstva, ki so bila zagotovljena za razvojno sodelovanje, morajo dejansko služiti razvojnim namenom, da bomo lahko pomagali blažiti težave revnih držav zaradi finančne in gospodarske krize, za katero niso krive.
Če bomo zagotovili, da bodo vključene v globalno gospodarstvo, bodo postale del novega trga, s tem pa tudi del rešitve. Skladi za razvoj - skladni, ki izhajajo iz instrumenta za razvojno sodelovanje - so temu namenjeni; za boj proti revščini in ne za sodelovanje EU z industrijskimi državami.
Prav tako sproščanje sredstev za reformo pridelave banan - spremljevalni ukrepi za sektor banan (BAM) - ne sme škoditi trenutnim razvojnim programom. Poleg tega moramo ohraniti zneske za krepitev demokracije in človekovih pravic v skladu z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (EIDHR).
Nedavne poplave v Pakistanu so še enkrat dokazale, da je potreben hiter, učinkovit odziv - ne s črpanjem iz proračuna, kot izreden ukrep, ampak kot strukturni znesek za človekoljubno pomoč. EU mora biti sposobna hitro ukrepati in še naprej zagotavljati prispevke.
Bogusław Liberadzki
V imenu Odbora za nadzor proračuna želim opozoriti na naslednje zadeve. Prva od teh je obseg napak, do katerih pride med pripravo in izvajanjem proračuna. Še zlasti pomembni so zunanji ukrepi in strukturni skladi. Druga zadeva, ki je za nas zelo pomembna, so vsote, dodeljene na običajen način z uporabo merila, ki temelji na ovrednotenju učinkov porabljenih sredstev. Ta drugi vidik pogosto manjka pri sprejemanju proračunskih odločitev. Tretje področje je usklajen proračun, na primer kohezijski sklad in vseevropsko prometno omrežje. Zdi se, da pri oblikovanju proračuna premalo uporabljamo evropsko metodologijo in preveč nacionalno razdrobljenost proračuna. Končni dejavnik, povezan s proračunom, je zahteva glede upoštevanja informacij, kot so nacionalna poročila o uresničevanju proračunskih ciljev za preteklo leto. Zdaj je ta poročila predložila manj kot polovica držav članic, za poročila, ki pa so bila predložena, so bila pripravljena po zelo različnih metodologijah.
Pervenche Berès
pripravljavka mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve. - (FR) Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar, glede proračuna za leto 2011 je Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve zadovoljen, da je Odbor za proračun ponovno uvedel odobrena proračunska sredstva, namenjena Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji. Menimo, da je to v tem kriznem obdobju ključnega pomena, Svet pa pozivamo, naj sledi razumnemu pristopu Parlamenta glede na sedanje razmere.
Prav tako pozivamo, da je treba posebno pozornost nameniti obsegu, v katerem se izvajajo odobrena proračunska sredstva za Evropski socialni sklad, saj drugače s skladom ne bo mogoče uresničiti njegovih ciljev.
Prav tako pozivamo, da se več sredstev nameni socialnemu dialogu, saj smo se iz izkušenj pri sedanjem postopku prestrukturiranja naučili, da so stvari bolje usklajene in je mogoče najti boljše rešitve, če obstaja socialni dialog. To je pomembno vprašanje.
Prav tako nas veseli, da je Odbor za proračun sprejel pobudo Evropskih služb za zaposlovanje (EURES) o prvi zaposlitvi.
Jutta Haug
Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, kot pripravljavka mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane glede proračuna udeleženim ne bom povedala nič novega. Kljub temu želim še enkrat izpostaviti, da je Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane odgovoren za manj kot 1 % celotnega proračuna, za manj kot 1 % vseh ukrepov za varstvo okolja, ukrepov za biotsko raznovrstnost in ukrepov za boj proti podnebnim spremembam. Odgovoren je za celotno področje javnega zdravja, za varnost hrane in krme ter veterinarske ukrepe in tudi za izjemno pomembno delo petih evropskih agencij. 1 %! V tem primeru vsekakor ni mogoče govoriti o prekomernih količinah denarja. Zaradi tega je ta majhen znesek denarja nujno potreben za opravljanje našega dela. Zato seveda ni nobeno presenečenje, da ne moremo sprejeti krčenj sredstev, ki jih predlaga Svet. Potrebujemo sredstva.
Heide Rühle
pripravljavka mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. - (DE) Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar, rada bi povzela besede prejšnje govornice. Kot Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov smo odgovorni za ozko področje carin, notranjega trga in varstva potrošnikov. Močno smo si prizadevali, da bi posebno pozornost namenili številkam in da smo vključili le to, kar je resnično potrebno. Vendar pa je v času krize denar seveda potreben za varstvo potrošnikov, carino, usposabljanje carinikov itd. Zato menimo, da je treba ponovno uvesti prejšnje številke.
Odboru za proračun se želimo zahvaliti za dosedanje odlično sodelovanje in upamo, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnje.
Mairead McGuinness
pripravljavka mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja. - Gospod predsednik, zahvaliti se želim poročevalki za skrbno delo, ki ga je opravila pri proračunu za 2011.
Naj preidem neposredno na pereče vprašanje v kmetijskem proračunu in sicer na potrditev računovodskih postavk. Kot odbor smo ponovno predložili spremembo in pozvali Parlament, naj jo v celoti podpre. Svet je uporabil kreativno računovodstvo, da je našel 420 milijonov EUR. Če naša sprememba ne bo sprejeta, se bomo prihodnje leto srečevali z zelo velikim problemom v proračunu in prišlo bo do kršenja sredstev na vseh kmetijskih postavkah.
Ne smemo dopustiti, da bi se to zgodilo, saj mora Parlament skupaj z nami pozvati, da to spremembo podprete vse politične skupine. Rada bi se zahvalila Odboru za proračun za razumevanje in podporo spremembam Odbora za kmetijstvo glede sklada za mlečne izdelke, glede našega financiranja programa uvedbe sadja in mleka v šolah, glede kolonij čebel in programa pomoči prikrajšanim osebam.
Upam, da Komisija ni preveč optimistična glede trgov mlečnih izdelkov. Skrbi me nihanje.
Morten Løkkegaard
Gospod predsednik, kot pripravljavec menja Odbora za kulturo in izobraževanje sem ponosen, da lahko povem, da nam je uspelo, kar ni uspelo Komisiji in kar Svet ni želel storiti, in sicer upoštevati obveznosti za novo strategijo Evropa 2020 in to podpreti s finančno podporo za uresničevanje ciljev, določenih v strategiji.
Ključnega pomena je, da vlagamo v izobraževanje in vseživljenjsko učenje, da bi zagotovili "nova znanja in spretnost za nova delovna mesta" - osrednji del strategije. Zato si želimo, da bi Svet podprl stališče o proračunu za 2011, za katerega pričakujemo, da bo jutri sprejet v Parlamentu. To seveda vključuje dodatnih 18 milijonov EUR za program vseživljenjskega življenja. Tako bo več kot 3.500 evropskim študentom mogoče zagotoviti izmenjavo v sklopu programa Erasmus. Povečati želimo število študentov v poklicnem izobraževanju, ki lahko pridobijo pripravništvo. Več odraslih želimo vključiti v dodatno usposabljanje, ki ga financira EU. Tu je še 10 milijonov EUR za program, namenjen ljudem, s katerim nameravamo povečati mobilnost doktorandom in študentom, doktorjem znanosti, zagotoviti možnosti za tesnejše sodelovanje z industrijo in posodobiti univerze v EU, ter denar za komunikacijo. Zelo bi cenili podporo Sveta pri teh ciljih.
Juan Fernando López Aguilar
pripravljavec mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve. - (ES) Gospod predsednik, na kratko želim poročati o prispevku Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve k razpravi o proračunu, ki ga Parlament že pozna. Spregovoril bom o štirih točkah.
Prva točka je povezana z Europolom, saj je naš odbor obnovil njegov proračun glede na zmanjšanja, ki jih je predlagal Svet, prav tako pa smo predlagali povečanje za 500 tisoč EUR, tako da bo lahko prevzel odgovornosti v zvezi z uveljavitvijo druge različice programa za spremljanje financ teroristov.
Drugič, zaprosili smo za sprostitev odobrenih proračunskih sredstev v rezervi in za zagotovitev predlaganega povišanja za Europol.
Prav tako smo se odločili, da bomo odobrena proračunska sredstva, namenjena drugi generaciji schengenskega informacijskega sistema, vključili v rezerve, če jih bo mogoče sprostiti, ko bomo pridobili potrebne informacije o korakih, ki jih je treba opraviti v prihodnosti.
Ker so informacije izjemnega pomena za območje svobode, varnosti in pravice, smo prav tako predlagali ponovno uvedbo odobrenih proračunskih sredstev za tri sklade, namenjene priseljevanju in vključevanju: Evropski sklad za zunanje meje, evropski sklad za vračanje in evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav.
Prav tako smo ponovno uvedli proračun, načrtovan za agencijo Eurojust, katere funkcije so bile nedavno razširjene, saj gre za ključni instrument pri razvoju pravosodnega sodelovanja v Evropi.
Algirdas Saudargas
Najprej želim čestitati poročevalki, saj je poiskala uravnoteženo stališče. Menim, da predlog o proračunu za 2011, o katerem bomo jutri glasovali, ohranja popolno uravnovešenost med varčevanjem v proračunu in gospodarskimi razmerami ter zadovoljuje prednostne naloge Evropskega parlamenta, ki so bile večkrat izpostavljene. Razumem prizadevanja držav članic, da bi zmanjšale stroške, s tem kot skušajo čim bolj zmanjšati proračunski primanjkljaj, vendar so mnoga zmanjšanja, ki jih predlaga Svet, neutemeljena. Ne smemo pozabiti, da ima Evropska unija drugačne proračunske cilje. Proračunski denar EU je namenjen prihodnjim naložbam. Kako bomo premagali krizo, je odvisno od tega, ali bomo pravilno porazdelili in uporabili ta denar. Energija, inovacije, znanstvene raziskave, izobraževanje in mobilnost predstavljajo temelj naše gospodarske rasti in ustvarjanja novih delovnih mest. Zato moramo poleg nadaljevanja učinkovitih programov, ki se že izvajajo, zagotoviti tudi ustrezno financiranje novih področij politike, ki so vključena v Lizbonsko pogodbo. Kolege pozivam, da potrdijo osnutek proračuna.
Peter Šťastný
pripravljavec mnenja Odbora za mednarodno trgovino. - Gospod predsednik, Lizbonska pogodba je Evropskemu parlamentu zagotovila nove pristojnosti na področju mednarodnih trgovinskih sporazumov, Odbor za mednarodno trgovino pa namerava te nove pristojnosti dobro izkoristiti.
Instrument prilagodljivosti pri ukrepih za sektor banan bo pomagal, da se bodo države pridelovalke lahko spopadle z novimi izzivi, prav tako pa bo prinesel koristi potrošnikom EU in najmanj razvitim državam. Pomoč trgovini, kot so evropski partnerski sporazumi (EPA) in Pomoč za trgovino, ne bo spodbudila le rasti trgovine z EU, ampak tudi znotraj regij.
Na koncu želim omeniti, da smo osredotočeni na parlamentarno razsežnost STO in zunanje poslovne interese v Indiji, ASEAN in na Kitajskem. Odnosi s hitrorastočimi državami s pomočjo takšnih centrov, bodo na splošno koristili našim gospodarstvom, predvsem pa malim in srednje velikim podjetjem.
Dominique Riquet
Gospod predsednik, Odbor za promet in turizem, ki je bil v kriznem obdobju zelo odgovoren pri predlogih, želi izpostaviti, da promet in turizem ustvarjata več kot 10 % BDP Unije in sta ključna sektorja visoke evropske rasti z visoko dodano vrednostjo.
Predvsem moramo izpostaviti tri točke in želimo, da bi jih podprli. Prvič, financiranje agencij. Zakaj sprejemati zakonodajo, ne da bi imeli merila v primeru rasti ali operativne izvedbene instrumente v primeru upada? Te spremembe so namenjene zagotavljanju sredstev agencijam, ki jih potrebujejo za opravljanje svojega mandata, s tem pa tudi mandatov Evrope.
Drugič, turizem, pri čemer Unija predstavlja vodilno destinacijo v svetu, je z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe postal pristojnost, vendar pa v proračunu nima svoje postavke. Ni dovolj, da nadaljujemo le z dvema obstoječima pripravljalnima ukrepoma. Okrepiti želimo naše delovanje, vsaj simbolično, s tem, ko bomo podprli nove pilotne projekte, predvsem tiste, ki so povezani z industrijskim in kulturnim turizmom.
Izbruh islandskega vulkana nam je pokazal, kako pomembna je izvedba enotnega evropskega vmesnika za informacije in rezervacije vozovnic za vse oblike prevoza, s tem pa je povezana tudi naša zadnja zahteva.
László Surján
Gospod predsednik, hvala za besedo. Svet jemlje 4 milijarde EUR in bo sprožil gospodarsko krizo. Kaj rešujejo s temi sredstvi? Vsekakor ne krize. Vendar pa lahko to pripelje do uničenja solidarnosti med državami članicami in onemogoči nadaljnje izvajanje že začetih programov. Gospod predsednik, minister, to ni smiselno. Zato moramo, po mnenju našega odbora, v postavko 1B poračuna 2011 ponovno vrniti predloge Komisije, s tem mislim na Evropsko komisijo, saj temeljijo na napovedih držav članic. Države članice se ne smejo igrati z dvema nasprotujočima si rešitvama. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, zanima me, zakaj Odbor za industrijo, raziskave in energetiko ni predstavil mnenja. Tam je prišlo do največjih zmanjšanj. Zakaj na tem področju ni imenovan noben govornik?
Predsednik
Dobro vprašanje, gospod Rübig. To poročilo ne predvideva nobenega mnenja s strani Odbora za industrijo, raziskave in energetiko. Tu imam seznam vseh odborov, ki so želeli podati mnenje in nikjer ne vidim Odbora za industrijo, raziskave in energetiko.
V vsakem primeru bomo ugotovili, gospod Rübig.
Salvador Garriga Polledo
v imenu skupine PPE. - (ES) Gospod predsednik, optimalna proračunska politika ni politika, ki zagotavlja več sredstev, ampak politika, ki ta sredstva dobro ali pametno razporeja, kot je v svojem sporočilu povedal komisar.
Všeč mi je način, kako je Evropska komisija pripravila proračun za leto 2011, vendar pa so izboljšave še vedno možne. Ni mi všeč in nikoli mi ni bil všeč način, kako Svet obravnava evropske proračune. Vsesplošno zmanjšanje pri vseh projektih, ki jih pripravita Komisija ali Parlament, ni proračunska tehnika, ampak pristen primer finančnega mesarstva.
Predstavnika sveta želimo vprašati, ali je slišal komisarja Lewandowskega, ko je govoril o potrebah po odobritvah plačil.
Moja skupina je prepričana, da je možno doseči ravnovesje med proračunsko vzdržnostjo in evropskim zagonom. Jasno je, da Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu ne verjame v možnost ravnovesja, zato predlaga spremembe, ki bi presegle proračunske omejitve, kar bo neizogibno pripeljalo do bitke s Svetom.
Zato Parlament pozivam, naj ne bo pristranski do te strategije in v celoti podpre poročevalko, ki je prejšnji teden že pridobila večinsko podporo v Odboru za proračun.
Göran Färm
v imenu skupine S&D. - (SV) Zahvaliti se želim poročevalki, gospe Jędrzejewski. Opravila je odlično delo in načeloma se strinjamo z Odborom za proračun, čeprav so nekatera področja - na ta se bom še vrnil - pri katerih imamo v Skupini naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu nekoliko drugačno stališče.
Zelo dobro se zavedamo kriznih razmer v financah držav članicah. Kljub temu zagovarjamo proračun EU, čeprav se sedaj držimo zelo nizkih ravni, zlasti ko govorimo o političnih zavezah za prihodnje leto, kjer tudi Parlament ohranja svoje povečanje pod obsegom 1 %. To je zelo skromno.
V zvezi s plačili je stopnja povečanja višja, kar je tudi razumljivo. Če bi sedaj skušali omejiti izplačila iz strukturnih skladov, bi to nedvomno negativno vplivalo na tiste države, ki imajo največje težave v smislu delovnih mest in rasti. Ne smemo pozabiti, da so države, kot so Grčija, Irska, Portugalska, Španija in Latvija, neto prejemnice proračunskih sredstev EU. Zmanjšanje proračuna ne bo dobro vplivalo na njih. Tega ne smemo pozabiti.
Torej smo, prvič, omejeni. Če se ozremo na zadnjih 20 let, se je proračun EU dejansko povečeval počasneje, kot proračuni držav članic. Tudi tega ne smemo pozabiti.
Drugič, socialdemokrati ne sprejemamo stališča, da so varčevalni ukrepi edini način za reševanje krize. Zato si prizadevamo za povečanje, in sicer predvsem v kategoriji 1a, ki vključuje naložbe, raziskave in razvoj ter pobude na trgu dela. Tu mora priti do povečanja. Vendar se s Svetom in Komisijo ne strinjamo v celoti glede projekta ITER. Naklonjeni smo temu projektu, vendar ne sme biti edina prednostna naloga, ko govorimo o raziskavah in razvoju. Ne smemo dovoliti, da bi izpodrinil vse ostalo. Če torej želimo nadaljevati s projektom ITER, bomo morali opraviti ponovne preglede, potrebovali pa bomo več denarja.
Tretjič in ravno tako pomembno, v tej krizi moramo ohraniti solidarnost. Če bodo varčevalni ukrepi v strukturnih skladih najhuje prizadeli tiste, ki resnično potrebujejo podporo, potem je politika nesprejemljiva.
Četrtič, prav tako smo prepričani, da so nekatera povečanja upravičena zaradi Lizbonske pogodbe. EU bo imela številne nove naloge v zvezi s službo za zunanje delovanje, novimi finančnimi institucijami, energijo in podnebjem. EU ne moremo dodeliti novih nalog, potem pa ne zagotoviti denarja.
Zadnjič, omeniti želim proračun za zunanjo politiko, kjer je več kot očitno zagotovljenih premalo sredstev. Če želimo, da bomo lahko zagotovili pomoč Palestini in potrebna sredstva za širitev, potrebujemo več denarja. Zato je za nas socialdemokrate prav tako bilo pomembno, da povežemo poračun za leto 2011 z razpravo, ki ima dolgoročnejšo perspektivo: o lastnih virih, proračunskih omejitvah za leto 2012 in 2013 ter financiranju novih finančnih mehanizmov podpore. Pri uresničevanju tega pozdravljam tudi izjavo komisarja, ki kot morebitno rešitev omenja prilagodljivost. Popolnoma sem prepričan, da pri teh pogajanjih o proračunu ne bomo uspešni, če ne bomo mogli ponovno pregledati omejitev proračuna ali izkoristiti instrumenta prilagodljivosti. Menim, da je to nujno potrebno.
Anne E. Jensen
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar, v skoraj vseh državah članicah je prišlo do zmanjševanja javnih proračunov. Ali ne bi tega morali narediti tudi v proračunu EU? Seveda bi morali in to do določene mere tudi počnemo. Gre za skupno temo, ki izhaja iz predloga Parlamenta za proračun v prihodnjem letu. Ostali smo znotraj omejitev, določenih v večletnem finančnem okviru, vendar bo to možno le z varčevalnimi ukrepi pri določenih prednostnih nalogah in mednarodnih zavezah. Sicer ne bomo mogli zagotoviti dovolj proračunskih sredstev za raziskave, energijo in pomoč Palestini. Konkretno smo morali zmanjšati odobrena proračunska sredstva za projekt ITER, za skupno zunanjo in varnostno politiko, pri pomoči državam, pridelovalkam banan ter pri sodelovanju z novimi industrijskimi državami. To odraža dejstvo, da je večletni finančni okvir preveč omejevalen in danes še enkrat želim izraziti obžalovanje, da Komisija ni zagotovila pristnega srednjeročnega pregleda okvira, kot je obljubila. Ponovno moramo pregledati finančno perspektivo do leta 2013. Drugače se bomo znašli v težavah. Komisija nam je pravkar predložila sporočilo o ponovnem pregledu proračuna, v katerem določa smernice za prihodnja leta, pri tem pa ne pojasnjuje, kako bomo lahko preživeli v letih 2011, 2012 in 2013.
V imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo se želim zahvaliti gospe Jędrzejewski za strokovno vodenje glasovanja o proračunu. Zadovoljni smo z izidom. Želimo si, da bi bile nekatere številke v delih, povezanih s kmetijskim proračunom, drugačne. Nismo želeli 300 milijonov EUR za sklad za mlečne izdelke. Prav tako moramo pomagati pri reševanju problema potrjevanja proračunskih postavk. V zvezi s tem smo glasovali napačno. V nekaterih delih proračuna Parlamenta bi želeli videti prihranke, vendar smo na splošno zadovoljni s tem, kar imamo sedaj pred seboj in veselim se konstruktivnih pogajanj s Svetom.
Isabelle Durant
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, minister, komisar, tudi sama želim čestitati poročevalcem, predvsem gospe Jędrzejewski in gospe Trüpel. Menim, da je gospa Trüpel opravila izjemno delo, resnično pomembno delo ter tako omogočila, da so tudi proračunski veterani, ki v Parlamentu pripravljajo proračune že mnogo let, delali v skladu z novimi pogoji - ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe - z eno samo obravnavo. Kakor koli že, opravili ste odlično delo - hvala vam.
Šlo je tudi za maraton, v katerem so na nek način sodelovali tudi predsedniki naših skupin - sedaj je prisoten samo še eden. Na trenutke smo bili nekoliko zaskrbljeni, da se bodo stvari slabo končale, a k sreči zaradi naših poročevalcev in predsednika do tega ni prišlo. Mogoče se sliši nekoliko nenavadno, vendar želim pohvaliti tudi njegovo delo. V pomoč nam je bilo dejstvo, da so vodje skupin z nami želeli predložiti velikopotezen proračun, predvsem pa vzpostaviti povezavo za naknadno obravnavo tega, kar bo sledilo v posebnem odboru glede sprememb politike in proračunskih sredstev za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 (SURE), pa tudi v sklopu skorajšnje proračunske perspektive, saj je jasno, da je proračun za leto 2011 eno, kar mu sledi, pa drugo, in to veliko pomembnejše. Veseli me, da smo dosegli sporazum s predsedniki skupin in Odborom za proračun.
Videli bomo! Dejstvo ostaja, da imamo trenutno začasno stališče in po tem, ko sem slišala, kaj je povedal gospod Wathelet o stališčih Sveta, me nekoliko skrbi, kaj nas čaka pri usklajevanju. Ne bo enostavno, saj bomo skušali doseči sporazum med zahtevami Sveta in zahtevami Parlamenta. Računam na vašo pomoč pri tej zadevi in pri pripravi resnično velikopoteznega proračuna.
Tisti v Svetu, ki kritizirajo na primer povečanje odobritev plačil, niso pošteni do tega proračuna. Gre za pretekle zaveze; gre za vprašanje verodostojnosti: ko plačamo, kar smo rekli, da bomo, počnemo ravno to, kar smo dolžni storiti, tudi če presega odobrena plačila. Menim, da tega dejstva ne bi smeli spregledati.
Čeprav bomo jutri podprli resolucijo, menim, da v proračunu obstaja nekaj nedoslednosti, in izpostaviti želim dve, ki se mi zdita najpomembnejši.
Pred mesecem smo vsi glasovali o tej pomembni resoluciji o programu 2020, s katero smo se odločili, da bomo vključili postavke, kot so bolj zeleno gospodarstvo, podpora obnovljivim energijam, zelene tehnologije in tako dalje ter vse, kar ustvarja delo in delovna mesta. Ravno zaradi tega, da bi uradno navedli naše namere, smo predložili spremembo, s katero bi bilo mogoče zagotoviti izključitev meril za trajnostni razvoj iz programa LIFE, medtem ko bi bila vključena v vseh drugih področjih. Menim, da bo ta sprememba jutri zavrnjena. Kljub temu vas pozivam, da podprete našo spremembo, tako da bodo merila za trajnostni razvoj namenjena ukrepanju, ne pa le prazne besede.
Prešla bom na drugo neskladnost: mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER). Proračun programa ITER je bil zmanjšan za 45 milijonov. Vsaj to je nekaj. Predvsem pa smo bili priče poskusom, da bi denar vzeli iz kmetijske politike; na srečo do tega ni prišlo, ampak je bil vzet iz raziskav, kar ni nič kaj bolje. Tu se še enkrat sklicujem na to, kar nam je danes zjutraj povedal Ban Ki Mun. Nas Evropejce je pozval, naj bomo pionirji na področju obnovljive energije, naj močno podpremo nove oblike energije, ne pa tistih iz preteklosti, ne tistih, ki prinašajo denar, predvsem delničarjem, ne pomagajo pa evropskim potrošnikom ali prihodnjim generacijam Evropejcev, ki bodo morali nadaljevati z upravljanjem vprašanja odpadkov. Ta strategija vse ali nič v zvezi s programom ITER - ki nas bo stala 1,5 milijarde EUR - je po mojem mnenju velika napaka in prepričana sem, da ne počnemo tega, kar smo navedli v resoluciji 2020, da bomo počeli.
Na koncu želim izpostaviti še nekaj vprašanj glede časovnega razporeda: imamo tudi upravljanje gospodarstva, krepitev delovne skupine Sveta in predloge Komisije; opraviti bomo morali veliko dela, da bi ta proračun povezali s prihodnjimi proračuni in finančno perspektivo.
Michał Tomasz Kamiński
v imenu skupine ECR. Ta razprava o proračunu in celotna serija razprav, s katero začenjamo, predstavlja odličen preskus za evropsko elito. Evropi smo dali Lizbonsko pogodbo, ta pogodba pa daje državljanom več Evrope. Zelo jasno želim povedati, da ne smemo govoriti, kako si želimo več Evrope, ne da bi za to namenili več denarja. To je točka, s katero želim začeti. Ne moremo odkrito govoriti, da želimo več Evrope, hkrati pa ne želimo plačati za več Evrope. Evropa stane in če pogledamo strukturo izdatkov za evropski proračun v strukturi izdatkov držav, ki največ prispevajo, lahko vidimo, da poraba za Evropo ne predstavlja največjega stroška. Kot predstavnik Poljske in predstavnik srednje in vzhodne Evrope želim izpostaviti še eno zadevo: vsa sredstva, namenjena razvoju naše regije, ki je velika porabnica blaga, razvitega in proizvedenega v zahodni Evropi, in ves denar, vložen v nove države Evrope, predstavljajo denar, vložen v prihodnost Evrope. Premožnejša srednja in vzhodna Evropa in večje bogastvo v novih državah Evrope bosta pomenila tudi prednosti za države zahodne Evrope, ki jih močno cenimo in ki so neto plačnice v proračun Evropske unije. Tudi v tej razpravi potrebujemo več evropske solidarnosti.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, v tej razpravi bom popolnoma odkrito spregovoril. Ne gre za razpravo med računovodji, ampak za načrte in odločitve za prihodnost.
Stališče vlad je zelo enostavno: vse upoštevajo bruseljsko soglasje. Na nacionalni ravni velja za proračune le eno geslo: varčevanje. Na evropski ravni so posledice tega zelo enostavne: preostali proračun.
Svetu želim sporočiti, da se kriza še ni končala, pa vendar se na nacionalni ravni v tem času ukinjajo vsi socialni ukrepi. Kriza še ni končana, vendar naši nacionalni proračuni kažejo na to, da bodo plače zamrznjene ali znižane, znižale se bodo pokojnine, hkrati pa se bo povečal davek, ki je od vseh najmanj pošten: DDV.
Glede na to države ne želijo evropskemu proračunu nameniti niti enega evra več. Njihov predlog je za 3 milijarde EUR nižji od predloga, o katerem bomo danes razpravljali. Hkrati pa se moramo zavedati, da je predlog, ki ga bomo obravnavali, neambiciozen, hkrati pa mu manjka poguma.
V resnici potrebujemo evropski proračun, ki bi lahko predstavljal nadomestilo za politike na nacionalni ravni, z jasnimi naložbami v ustvarjanje delovnih mest. Potrebujemo evropski proračun, ki bi preprečeval negativne učinke proračunskih politik na nacionalni ravni.
Za to se nismo mogli odločiti. Vlade na Evropo prenašajo nove pristojnosti, ne da bi za to zagotovile sredstva, s tem pa trgajo vezi, pa vendar predlagajo povečanja, ki jih je mogoče pojasniti le tako, da so povezane z lobiji. Tako je tudi v primeru financiranja instituta za jedrsko fuzijo v višini 350 milijonov EUR, naložbe, ki je v sedanjih razmerah precej vprašljiva.
Resnično ogrožena pa je naslednja utemeljitev. Na nacionalni ravni proračunska disciplina temelji na neumnih kaznih, kot so te, ki jih danes skuša ratificirati francosko-nemška naveza. Na evropski ravni gre za preostali in povprečen proračun, za katerega je značilno kronično pomanjkanje sredstev.
Na tem razpotju je torej zelo pomembno, da obravnavamo lastna sredstva Evropske unije in potrebo po davku na finančne transakcije na evropski ravni, s čimer bi bilo mogoče zagotoviti vsaj nekaj pravice v gospodarstvu. Evropa je sedaj obupana. To je Evropa, v kateri potekajo splošne stavke v Grčiji, Španiji in Franciji, celo danes. V naslednjem mesecu bodo stavke potekale tudi v Italiji in na Portugalskem. Evropi, ki se bori in je obupana, dolgujemo odgovor, ki temelji na pravičnosti, naložbah in ustvarjanju delovnih mest.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, Parlament se je pridružil Evropski komisiji pri zahtevah po skoraj 6-odstotnem povečanju proračuna v letu 2011, in sicer v času, ko nacionalne vlade predlagajo znatna zmanjšanja svojih proračunov.
Tisti, ki zagovarjajo povečanje, trdijo, da je dodatno financiranje potrebno za pokrivanje novih pristojnosti, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe. Dejansko se ne spomnim, da bi slišala - ali da bi kdo to v času ratifikacije omenil - , da bodo zaradi Lizbonske pogodbe nastali kakršni koli stroški, ali pa koliko bodo znašali ti stroški. Še danes ne vemo točno, koliko bodo posledice Lizbonske pogodbe stale davkoplačevalce.
Prav tako slišimo očitke, da varčevanje ni pravi odgovor v času krize in da moramo porabiti več za izobraževanje, obnovljivo energijo itd. Glede na manjšo porabo v zadnjih nekaj letih, je jasno da EU ne uspe pripraviti učinkovitega proračuna. Ta neuspeh je povezan z nepravilnostmi, ki jih vsako leto ugotovi Evropsko računsko sodišče. Pa vendar največje predlagano povečanje - 17-odstotno povečanje - beležimo pri kohezijskih skladih, na področju, kjer revizorji poročajo o največjem številu nepravilnosti.
Če se mi zdi osupljivo, da EU v času krize skuša povečati svoj proračun, se mi zdi še toliko bolj nenavadno, da želi Evropski parlament podvojiti svoj proračun za reprezentanco. Ali Združeno kraljestvo klesti otroške dodatke in financiranje univerz, odlaga načrte za izgradnjo šol ter izvaja druga boleča varčevanja samo zaradi tega, da bi Evropski parlament imel na voljo več šampanjca in ostrig? Ali je smiselno, da Združeno kraljestvo zmanjšuje izdatke za vojaške namene, medtem ko se bo v prihodnjih nekaj letih njegov neto prispevek v Evropsko unijo povečal z okoli 6 milijard GBP na 8 milijard GBP? To za Britance enostavno ni sprejemljivo.
(Aplavz skupine EFD)
Lucas Hartong
(NL) Gospod predsednik, ko slišim pripombe o proračunu za leto 2011 s strani Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, me prevzame ponižujoč občutek, da ne želim biti več del tega Evropskega parlamenta. Medtem ko so ljudje doma negotovi glede delovnih mest in prihodkov in ko čakamo navdahnjene politike, da privarčujejo, kjer je to mogoče, in naložijo tja, kjer je nujno potrebno, je Komisiji in Parlamentu dejansko uspelo skoraj povsod povečati izdatke za najrazličnejše neuporabne in nepotrebne hobije.
Medtem ko komisar Barroso poziva države članice, naj varčujejo, njegova Komisija in Evropski parlament povečujeta proračun za 2011. To ne more biti res, pa vendar se dogaja. Parlament se očitno ne zaveda, s kakšno realnostjo se srečujejo državljani. Z eno samo pozitivno izjemo, gre za kruto, sivo in drago realnost.
Nekateri v Parlamentu mislijo, saj tako govori samo neka čudna stranka za svobodo (PVV) - res je, gospod predsednik, da držimo ogledalo in pravimo: "Ali je res treba zapravljati denar naših državljanov za drage službene avtomobile, namenjene tudi za zasebno uporabo? Ali je res treba metati denar za praznovanja, medtem ko je Evropa sredi globoke gospodarske krize? Ali je res treba ustanoviti potratno službo za zunanje delovanje, medtem ko lahko to delo povsem dobro opravljajo same vse države članice? Ali je treba ohranjati nesmiselne, potratne odbore pri življenju in pošiljati še več denarja v Jemen in na palestinska ozemlja?"
Gre samo za stranko PVV. Vendar bodimo jasni: Stranka PVV v Evropi ni več osamljena. Borimo se za državljane in želimo, da se v tem potratnem cirkusu sliši naš glas. Ponosen sem na svojo državo in njene državljane in bom to še naprej poudarjal, ker to mora nekdo povedati in ker to želim povedati. Zato bomo glasovali proti proračunu 2011.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje v skladu s členom 149(8))
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Gospod predsednik, sodeč po argumentu gospoda Hartonga in spremembah stranke lahko predvidevamo, da je nizozemska stranka za svobodo (PVV) stranka, ki ni naklonjena Evropi. Stranka PVV prav tako trdi, da je stranka, ki se bori proti kriminalu in ki želi ljudi pošiljati nazaj v domovino. Moje vprašanje za gospoda Hartonga se glasi: kako boste to lahko storili, če boste celoten proračun Europola spravili na nič, če boste varčevali pri schengenskem informacijskem sistemu, tako da ne bo več deloval, in če boste popolnoma ukinili 113 milijonov EUR v Evropskem skladu za vračanje?
Lucas Hartong
(NL) Gospod predsednik, kolegu poslancu se zahvaljujem za to vprašanje. Kot gospod Gerbrandy ve, so politika boja proti terorizmu in povezane politike stvar držav članic in menimo, da ne spadajo v pristojnost Evropske unije. Poleg tega sem prepričan, da moj cenjeni kolega ve, da se je v zadnjih letih v Europolu zgodilo veliko goljufij, ki smo jih nedavno obravnavali tudi v Parlamentu in to je zame dovolj dober razlog, da tudi policijsko politiko prenesemo nazaj na države članice.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje v skladu s členom 149(8))
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, tudi sam imam vprašanje za gospoda Hartonga. Vedeti želim, ali na podlagi te kritike financ EU njegova stranka, ki je v nizozemskem parlamentu zdaj ključnega pomena z vidika podpore vlade, prav tako želi, da Nizozemska, ki je tudi neto plačnica, zmanjša svoj neto znesek, ki ga plačuje?
Lucas Hartong
(NL) To je zelo zanimivo vprašanje, prav tako pa je tema, o kateri se bo v Parlamentu še veliko razpravljalo. Nova nizozemska vlada si je za prednostno nalogo resnično postavila zmanjšanje prispevka v Evropsko unijo in tega sem vesel in za to sem hvaležen. Poleg tega bomo vsekakor prispevali k razpravi o večletnem finančnem okviru Parlamenta. Zato ste lahko prepričani, da bomo zelo kritični do dodatnih povečanj proračuna za leto 2011 in prihodnja leta.
José Manuel Fernandes
(PT) Gospod predsednik, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, proračun za leto 2011, ki ga predlaga Parlament, je velikopotezen, inteligenten in spoštuje zaveze, ki jih je resno in realistično sprejel. Dobro se zavedam, da je ta inteligentna ambicija uresničljiva, saj proračun EU še naprej predstavlja okoli 1 % bruto nacionalnega dohodka.
Ta proračun prav tako jasno kaže na potrebo po reviziji večletnega finančnega okvira, glede na nizke marže njegovih postavk, predvsem v postavkah 1A, 3B in 4. Prav tako je jasno, da nujno potrebujemo razpravo o potrebi po novih virih za proračun Unije.
Izvajanje politik in programov, s katerimi so se strinjale institucije EU, je vsekakor v nasprotju z voljo Sveta, ki predlaga ogromna in samovoljna znižanja odobritev za prevzem obveznosti in tudi odobritev plačil, ki niso v skladu s finančnim in proračunskim upravljanjem. Najhuje pa je, da ogrožajo izvajanje pobud in naložb, ki za EU predstavljajo donos in dodano vrednost.
Prav tako - za to čestitam poročevalki - za prednostno nalogo postavljamo politike, povezane z mladimi, izobraževanjem in mobilnostjo. Povečali smo financiranje programa vseživljenjskega učenja, programa PESSOA, programa za mobilnost raziskovalcev, programa Erasmus Mundus in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije. Glede mobilnosti pri zaposlovanju mladih želim izpostaviti pilotni projekt, pri katerem sem osebno sodeloval: "Tvoja prva služba v tujini".
Prav tako moram poudariti cilj Parlamenta glede zakonodajne odličnosti, ki je bila združena s točnostjo, kar je razvidno tudi iz zmanjšanja tega proračuna za 25 milijonov EUR v primerjavi s prvotnim predlogom, danim pred srečanjem z Uradom.
Derek Vaughan
Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil poročevalcem za delo, ki so ga opravili pri proračunu. Vsak proračun je težaven, vendar pa je verjetno ta proračun zaradi varčevanja v državah članicah, težavnejši, kot običajno.
Koalicijska vlada v Združenem kraljestvu bo jutri najavila drastične varčevalne ukrepe v višini približno 83 milijard GBP, ki bodo prizadeli vse ljudi v Združenem kraljestvu. Prepričani smo, da je to prehitro, prekmalu in preveč.
Vsi pa vemo, da moramo biti previdni s porabo v EU, zato moramo poskrbeti, da bo EU pametno porabila svoj denar. Prav tako moramo zagotoviti, da bosta EU in Evropski parlament lahko opravljala svoje dolžnosti in da bomo lahko financirali naše prednostne naloge - prednostne naloge, kot so strukturni skladi ter raziskave in razvoj, ki prinašajo koristi posameznikom, skupnostim ter malim in srednje velikim podjetjem po vsej EU. Vse to nam bo prav tako pomagalo pri izhodu iz primanjkljaja in dolga. Na te stvari ne smemo gledati, kot na nepotrebno porabo, ampak kot na naložbe v našo prihodnost.
Medtem ko se želijo države članice z varčevanjem izviti iz krize, menimo, da lahko pomagamo pri pripravi drugačne strategije: strategije, ki temelji na rasti, s katero se bomo izvili iz težav, kot so dolg, primanjkljaj in vse večja brezposelnost. Ker moramo zagotoviti financiranje za te prednostne naloge, moramo seveda spremljati nepotrebno porabo in upravne stroške. Ko je dodatna poraba upravičena, jo moramo podpreti. Ne smemo pozabiti, da so nekateri dodatni izdatki EU posledica odločitev, ki so jih podprle države članice, kot sta Evropska služba za zunanje delovanje in ustanovitev treh novih agencij za finančno upravljanje.
Če poraba ni nujna, ji moramo nasprotovati. To velja za splošni proračun in tudi za proračun Evropskega parlamenta. Poročevalka je že navedla nekaj primerov področij, na katerih smo v proračunu Parlamenta skušali doseči prihranke. Navedel bom samo eno: sprostitev rezerve za drugo tranšo v višini 1 500 EUR mesečno na poslanca. Pred odobritvijo sprostitve rezerve moramo pridobiti popolne informacije o stroških, povezanih z zaposlovanjem dodatnega osebja, in upam, da bodo poslanci podprli to stališče.
Prav tako upam, da bodo poslanci na jutrišnjem glasovanju pazljivo preučili vsako posamezno spremembo ter tako zagotovili pravo ravnovesje med naložbami in izvajanjem odgovornosti Parlamenta in pazljivo javno porabo. Prepričan sem, da želijo vsi poslanci zagotoviti, da EU dodaja vrednost porabi držav članic ter tudi posameznikom in skupnostim.
Prav tako pa upam, da bo na usklajevalnih sestankih Svet spoznal, da ne sme gledati samo na prihranke, ampak tudi na naložbe in rast za delovna mesta po celotni EU, kar nujno potrebujemo.
Carl Haglund
(SV) Rad bi se zahvalil poročevalki, ki je opravila odlično delo. Prav tako se želim zahvaliti pripravljavki mnenja Odbora za proračun, ki je izjemno dobro vodila pogajanja.
Smo v težkih gospodarskih časih, dejstvo, na katerega so opozorili tudi moji kolegi poslanci. V imenu svoje skupine sem bil odgovoren za del, imenovan "drugi deli proračuna". V težkih gospodarskih časih lahko kaj kmalu končamo pri simbolični razpravi o lastnih stroških Parlamenta in povečanju stroškov. Takšno razpravo lahko zelo hitro označimo za populistično, vendar kot je izpostavil moj kolega iz Združenega kraljestva, stroški pomočnikov in reprezentance predsednika prav zagotovo niso veliki, če pa upoštevamo celotno sliko in proračun EU, imajo simboličen pomen. Verjetno bi se mogli ozreti na lastne stroške in se vzdržati njihovemu povečevanju v težkih gospodarskih časih.
V zvezi s predlogom proračuna na splošno želim izraziti kritiko nad Svetom. Razumem, da je Svet želel izvesti nekatera znižanja v letošnjem proračunu. Povsem logično se nam zdi, da na primer ne zahtevamo 6-odstotnega povečanja, obenem pa nismo posebno dosledni, če varčujemo pri raziskavah in razvoju ter inovacijah, saj smo se ravno prejšnjo pomlad skupaj dogovorili o strategiji Evropa 2020, kjer so bila ta področja deležna ključne pozornosti. Zaradi tega se prednostne naloge Sveta za proračun 2011 zdijo nekoliko nelogične.
Glede razprave o lastnih sredstvih številni v Skupini zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo toplo pozdravljamo to razpravo. Je nujna. Zdaj potekajo bitke glede financiranja proračuna, kar ni nič kaj konstruktivno. Dobro je, da lahko zdaj obravnavamo druge modele za varovanje prihodnjega proračuna EU.
François Alfonsi
(FR) Gospod predsednik, proračun za leto 2011 je prvi proračun Unije v skladu z novimi določbami Lizbonske pogodbe. Naši poročevalci so opravili zelo dobro delo v imenu evropskih institucij, za kar se jim zahvaljujem. Parlament se je obranil pritiskov glede uvedbe varčevalnih ukrepov v proračunu na račun naših prednostnih nalog, predvsem na področju trajnostnega razvoja. Pozdravljamo nekatere spremembe, ki so bile odobrene.
Kot poslanec s Korzike zato pozdravljam dejstvo, da bodo za ogrožene jezike v Evropi, ne glede na njihov status znotraj držav članic, še naprej na voljo evropski skladi. Prav tako verjamemo, da ta proračun EU sproža razprave, ki so ključnega pomena za prihodnost Evrope. Glasovanje za proračun 2011 je po našem mnenju prvi korak. Delo Parlamenta je šele začetek.
Najprej moramo zagotoviti učinkovito uporabo naših novih pristojnosti. Komisija in voditelji držav so v zvezi s tem prejeli zanimiva sporočila, predvsem glede projekta ITER.
Drugič, sprožiti moramo razpravo, posledično pa tudi vzpostaviti razmerje moči o povečanju naših sredstev ob skorajšnjem večletnem finančnem okviru za 2014-2020. Unija mora imeti svoja lastna sredstva, kot je davek na finančne transakcije ali uvedba evropskega davka na ogljik.
Zato proračun 2011 izrecno sproža razprave, tudi če so le simbolično zapisane. S tem proračunom je Parlament prevzel svoje odgovornosti in se pripravlja na razprave, ki bodo odločale o prihodnosti Unije.
Lajos Bokros
Gospod predsednik, proračun EU za 2011 je prvi proračun, pripravljen v skladu z Lizbonsko pogodbo, vendar ni prvi v obdobju varčevanja. Globalna finančna kriza je razkrila velike strukturne pomanjkljivosti evropskega razvojnega modela, ki temelji na visokih davkih, visoki davčni prerazporeditvi, neprilagodljivih trgih dela in po nepotrebnem podaljšanih nadomestilih. Čas je, da ponovno premislimo o davčnih sistemih in jih prestrukturiramo, ne samo na nacionalni, ampak tudi na evropski ravni.
Proračun EU za 2011 kaže nekatere znake varčevalnih ukrepov, vendar ne vsebuje dovolj strukturnih sprememb. To je povezano z dejstvom, da mnogi ljudje menijo, da količina pomeni kakovost, se pravi, večja kot je poraba, boljši vpliv ima to na evropsko gospodarstvo in družbo. Še več, zahtevajo dodatna sredstva, saj ima Komisija zaradi Lizbonske pogodbe in strategije Evropa 2020 nove pristojnosti.
Vendar pa ta koncept vsebuje temeljno nerazumevanje. Proračun EU je majhen v primerjavi z nacionalnimi proračuni - povsem upravičeno. Povečanje ni potrebno, da bi lahko opravljal svojo funkcijo. Najpomembnejša je struktura proračuna in učinkovitost porabe. Zadostuje že jasen poudarek na inovacijah, raziskavah in razvoju, višji izobrazbi, izbranih področjih energetskega transporta, kmetijstvu in razvoju podeželja. Naš proračun se povsem razlikuje od nacionalnih proračunov, kjer je le malo reprezentančne porabe. Imamo veliko reprezentance. Na proračun EU moramo gledati, kot na naložbeni in ne kot na sedanji proračun. Osredotočen mora biti le na naložbe v skupno evropsko prihodnost.
Zato je naša skupina trdno prepričana, da proračuna EU ni treba večati. Z ničemer ne nadomešča nacionalnih proračunov, ki predstavljajo nacionalno suverenost. Davka na ravni EU ne potrebujemo. Davki na ravni EU ne bi predstavljali nadomestila, ampak neizogibno dodatno, nacionalno obdavčitev, kar bi še dodatno povečalo negativne davčne posledice evropskega prostora v primerjavi s preostalim svetom.
PEK je zavrnil tudi izdajo obveznic. Dolžniški vrednostni papirji kažejo na dolg in bi pripeljali do tega, da bi se zaradi primanjkljaja povečal dolg. Dovolj imamo dolga na nacionalni ravni, še več pa neutemeljenih obveznosti. Ne potrebujemo dodatnih ravni dolga, ki bi uničile prihodnost mladih v Evropi, hkrati pa bi to pripeljalo do neizogibnega zatona Evrope. Kot je povedala poročevalka, se PEK strinja s prednostnimi nalogami proračuna za 2011 - mladi, izobraževanje in mobilnost - in če te naloge obravnavamo resno, je logično, da naši mladi vsekakor ne potrebujejo dodatnega finančnega bremena v času neugodnih demografskih razmer, ampak solidarnost in naložbe v našo skupno prihodnost.
João Ferreira
(PT) Gospod predsednik, komisar, za ta proračun so, tako kot za vse druge, značilne omejitve izjemno zaostrenega večletnega finančnega ovira, ki v praksi onemogoča kakršno koli gospodarsko in socialno kohezijo. Zato nujno potrebujemo srednjeročni ponovni pregled tega finančnega okvira, kar so povedali že drugi. Vendar pa v predlaganem proračunu spet niso upoštevani zneski, dogovorjeni v večletnem finančnem okviru. Ko se srečujemo z vse hujšo krizo, brezposelnostjo in življenjskimi razmerami več milijonov ljudi, smo se ponovno zavedli, kaj nekaterim resnično pomeni tako opevana evropska solidarnost.
Proračun je orodje solidarnosti, spodbuja gospodarsko in socialno kohezijo, zaposlovanje in družbeni napredek ter s tem služi interesom delavcev in ljudi, ali pa je orodje neenakosti, ki še dodatno spodbuja neoliberalne cilje, negotovost glede zaposlitve, brezposelnost, tuje posredovanje in vojno, s tem pa je tudi v nasprotju z interesi delavcev in ljudi.
To je tudi prevladujoče sporočilo vse večjih bojev po Evropi. Majhnost tega proračuna že od samega začetka ogroža njegovo redistributivno vlogo, povzroča pomanjkanje pravičnosti in zaostruje pogubne vplive politik, ki jih izvaja EU.
Zato želimo povedati, da obstaja tudi alternativa temu proračunu, alternativa, ki ni le možna, ampak vse bolj potrebna. Zato številni predlogi, ki smo jih podali, vključujejo pripravo evropskega programa za zaposlovanje in trajnostni razvoj, ki bo vplival na 1 % bruto domačega proizvoda EU, z dodatnim kapitalom s strani držav članic. Namen tega je bi bil doseči resnično konvergenco, spodbujati potencial vseh držav, trajnostno uporabo njihovih virov, naložbe in proizvodno ter ustvarjanje delovnih mest s pravicami.
Bastiaan Belder
(NL) Gospa predsednica, gospodarska kriza nas je prisilila v varčevanje, kar je razvidno tudi iz proračunov držav članic. Na drugi strani pa namerava Evropski parlament povečati proračun Evropske unije za 2011. Nobene utemeljitve ni za to, da se poročevalce na visokih političnih položajih še vedno obtožuje, da zagovarjajo prenizke vsote denarja.
Poleg tega je Evropski parlament izrazi željo, da bi bila Evropska unija bolj neodvisna pri pridobivanju svojih lastnih sredstev. Zato je kritik deležno financiranje Evropske unije s strani držav članic. Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu predlaga davek na finančne transakcije, prihodki pa bi šli v proračun EU. Vendar pa je davek na ravni EU nezaželen. Če bi uvedli davek na banke, bi morali biti prihodki namenjeni odplačevanju visokih stopenj javnega dolga v državah članicah. Saj so ravno one morale porabiti ogromne zneske denarja, da so rešile banke.
Angelika Werthmann
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, proračun EU za leto 2011 predstavlja izziv za vse: Parlament, Svet in Komisijo. Od uveljavitve Lizbonske pogodbe ima Evropski parlament več odgovornosti in zakonodajnega dela. Najprej želim izpostaviti, da proračun EU zdaj predstavlja le malo več kot 1 % BND.
Pripombe želim podati predvsem v zvezi s tremi točkami.
Prvič, v proračunu EU 2011 so bile določene prednostne naloge, ki jih je treba okrepiti zaradi gospodarskih težav po Evropi, ki so sledile strukturni krizi v zadnjih letih. Predvsem si moramo še naprej prizadevati za zmanjšanje stopnje brezposelnosti v Evropi, na primer z naložbami v gospodarsko, industrijsko, turistično, energetsko in podnebno politiko ter z ohranjanjem obstoječih delovnih mest in ustvarjanjem novih. V zvezi s tem se sklicujem predvsem na prednostne naloge, povezane z mladimi, izobraževanjem in mobilnostjo. Pozornost moramo nameniti programom, kot je program vseživljenjskega učenja ali program Mladi v akciji. Podpirajo strategijo EU za oživljanje gospodarstva in strategijo EU 2020. Z boljšim izobraževanjem - predvsem izobraževanjem, ki mladim zagotavlja boljšo usposobljenost - bodo imeli znatno boljše možnosti na trgu dela. Erasmus ne omogoča le lažjega pridobivanja znanja tujih jezikov, ampak tudi mobilnost - ki je v času globalizacije ključnega pomena. V zvezi z mobilnostjo pa morajo mladi prav tako prevzeti odgovornost in bi morali ta program veliko bolje izkoriščati.
Drugič, glavni cilj skupne kmetijske politike mora biti še nadaljnje ohranjanje stabilnosti trga in zanesljive oskrbe s hrano.
Moja tretja točka je povezana s tem, da primanjkuje denarja v teh težkih gospodarskih časih. Kot sem že velikokrat prej povedala, moramo racionalizirati birokracijo na vsem možnih področjih, prav tako pa moramo poiskati in izkoristiti sinergije z državami članicami.
Alain Lamassoure
(FR) Gospa predsednica, ministri, komisar, Odbor za proračun je s sprejetjem teh sprememb predloga proračuna za 2011 želel delovati odgovorno. Minister, razumemo stališča vlad.
V vseh državah se uvajajo pogumne in nepriljubljene politike za zmanjšanje dolgov, ki so postali nesprejemljivi. Pri teh politikah je pomagal Evropski parlament. Glede na te razmere ne moremo zahtevati od držav članic, da povečajo davke ali dolg, da bi financirale znatno povečanje evropskega proračuna.
Zato prvič v 20 letih Evropski parlament ne bo glasoval za nobeno spremembo, ki presega omejitve sedanje finančne perspektive. Podobno, kjer je Svet dosegel simbolično povečanje 0,2 % odobritev za prevzem obveznosti, Odbor za proračun predlaga 0,8 % v trenutnih evrih, se pravi zmanjšanje obsega. Minister, v zvezi s plačili bo Evropski parlament pozorno prisluhnil Svetu, katerega jasno sporočilo smo razumeli.
V zameno Evropski parlament od Sveta pričakuje podoben občutek odgovornosti. Lizbonska pogodba daje Evropski uniji nove in večje pristojnosti: Skupna energetska politika, skupna zunanja in varnostna politika, skupna politika priseljevanja, skupna vesoljska politika itd. Ali bi bilo odgovorno, da bi državljane prepričali, da bodo te politike izvedene pred drugo polovico tega desetletja, ne da bi za to namenili en sam evro? Evropski svet je prejšnjega julija soglasno sprejel velikopotezen program Evropa 2020. Ali je odgovorno, da potem pridete šest mesecev kasneje, brez vsakršne ideje, kako bo to financirano? Vidimo, da je financiranje evropskega proračuna s pomočjo dajatev iz nacionalnih proračunov danes pripeljalo do politične in finančne blokade. Ali bi bilo zavračanje dodatnega razvoja tega sistema odgovorno ravnanje?
Menimo, da bi pogajanja o proračunu 2011, prvem proračunu v skladu z določbami iz Lizbonske pogodbe, moral spremljati tudi politični sporazum, s katerim bi bilo zagotovljeno prihodnje financiranje politik Unije, sporazum o ponovnem pregledu finančnih perspektiv iz leta 2012, da bi bilo mogoče dopolniti financiranje projektov, ki že potekajo, kot je ITER ali Galileo, in začeti s financiranjem novih pristojnosti, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe in prednostnih nalog Evropa 2020, skupaj s sporazumom za začetek razprave o reformi lastnih sredstev. Parlament je k tej reformi pozval že pred tremi leti. Veseli nas, da je Komisija naredila nekaj prvih, plašnih korakov pri pripravi nekaterih možnosti.
Dogovoriti se moramo, da bodo tri institucije sodelovale ob pomoči nacionalnih parlamentov. Dogovoriti se moramo o postopku in časovnem razporedu v tem globalnem sporazumu, ki ga tako kot Svet goreče zagovarjamo.
Ivailo Kalfin
(BG) Kot so kolegi poslanci že omenili, poteka sprejemanje proračuna Evropske unije za leto 2011 ob uporabi novega postopka, glede katerega morata Evropski parlament in Svet najti soglasje. Evropski parlament se tega povsem dobro zaveda.
Med razpravami v Odboru za proračun smo zavzeli zelo odgovoren odnos in nismo storili tega, kar bi bilo najbolj normalno za vsakega posameznega poslanca v katerem koli parlamentu, se pravi, nismo zahtevali več sredstev, saj bi se tako znašli v sporu s predstavniki izvršne veje oblasti.
Ravno nasprotno, zavedamo se, da mora proračun Evropske unije v razmerah gospodarske recesije, kjer so nacionalni proračuni nenehno deležni omejitev, predstavljati vzgled za to vzdržnost. Države članice pozivajo, kar odraža tudi poziv evropskih državljanov, da izkoristimo vse možnosti za preudarnost in večjo učinkovitost pri porabi javnih sredstev.
Izkoristili smo vse možnosti za povečanje učinkovitosti. Rezultat tega je naš predlog. Evropski parlament je prvič tako odgovoren že od samega začetka razprave o proračunu. Obenem pričakujem, da bo tudi Svet še enkrat preučil svoja stališča.
Ne smemo pozabiti, da je tudi povečevanje učinkovitosti omejeno. Zmanjšanje sredstev pomeni zmanjšanje političnih ambicij. Kakšno sporočilo daje Svet s tem, ko predlaga drastično zmanjšanje sredstev v odstavku 1a? Gre za sredstva, ki so posebej namenjena inovacijam in pametni rasti, ki prav tako predstavlja podlago za vse nacionalne programe, namenjene izhodu iz recesije in za strategijo Evropa 2020.
Kako bomo lahko uresničili te cilje, če bo zmanjšan proračun? V praksi to pomeni, da zavračamo številne prednostne naloge Evrope. Kdaj bomo pošteni do evropskih državljanov? Ko bo Svet uradno najavil nove politike, podelil evropskim institucijam nove funkcije ali ko ne bo dogovora o zmanjšanju sredstev?
V zadnjih letih je evropski proračun predstavljal vse manjši del gospodarstva EU. Obenem se je povečalo število funkcij Evropske unije. To sproža vprašanje, ali je proračun osnovni instrument za uresničevanje nekaterih političnih ciljev. Ni namenjen samemu sebi. Evropski proračun davkoplačevalcem zagotavlja dodano vrednost. Z njim je mogoče uresničiti veliko več, kot bi bilo mogoče z enakimi sredstvi, ki bi jih porabilo 27 držav članic.
Med evropskim proračunom in nacionalnimi proračuni ni mogoče vzpostaviti neposrednih povezav. Trenutno zmanjšanje stroškov v nacionalnih proračunih je posledica njihovega povečanja v preteklem letu. To se v evropskem poračunu, ki je veliko stabilnejši, ni zgodilo.
Alexander Alvaro
(DE) Gospa predsednica, zahvaliti se želim poročevalkama. Kot so povedali že mnogi kolegi poslanci, se zdi, da uporabljamo enačbo "več denarja je enako boljša politika". Prepričan sem, da drži ravno nasprotno, povedano drugače, da boljše politike opravičujejo več denarja. Zagotoviti moramo, da bo denar, ki ga zagotovimo, učinkovito porabljen. Če bomo na to gledali kot na temeljno merilo, skupaj z ustreznim nadzorom, bo sledil tudi uspeh. Nobenega smisla nima, da financiramo svete krave, kot sta kmetijski proračun ter strukturna in kohezijska politika, če jih obenem ne bomo preoblikovali in posodobili. Mnogi moji kolegi poslanci so povedali - popolnoma se strinjam z njimi -, da se moramo osredotočiti na področja raziskav in razvoja, obnovljivih energij, zanesljive preskrbe z energijo in mobilnosti pri izobraževanju.
V zvezi z disciplino mi dovolite, da se še enkrat vrnem na sporazum, sklenjen v Deauvillu, saj je disciplina nekaj, kar moramo zahtevati tudi od držav članic. Medijska hiša AFP je navajala francoskega predstavnika: ko se je skliceval na osnovno stališče nemške vlade, je povedal "V Nemčiji obstajajo ajatole, ki glede takšnih vprašanj vedno zavzemajo trdo prusko stališče". Osebno dvomim, da ima francoski predstavnik Evrope takšno savoir vivre prepričanje, da moramo prosto razdeliti denar, ki ga nimamo, za nastale dolgove pa naj poskrbijo prihodnje generacije. Ne morem verjeti, da države članice to želijo narediti in skrajni čas je bil, da smo to pokazali z discipliniranim ravnanjem v pogajanjih o ustreznem proračunu, h kateremu smo pozvali in ga pokazali v maju.
James Elles
Gospa predsednica, čestitke poročevalcem v teh zelo zahtevnih in težavnih finančnih okoliščinah, kot smo lahko slišali v razpravi to popoldne.
V času, ko britanska vlada predlaga najobsežnejše varčevalne ukrepe v generaciji, smo konzervativci pozvali k zamrznitvi evropske porabe. Prepričani smo, da moramo proračun Evropske unije uporabiti za ustvarjanje resnične vrednosti na področjih, kot so zagotovitev gospodarske rasti zdaj in oživljanje v prihodnje, stabilnosti v EU in v svetu, zmanjšanje globalne revščine in boj proti skupnim izzivom, ki jih predstavljajo podnebne spremembe.
Poleg tega smo predložili spremembe k resoluciji o poračunu, v katerih zahtevamo pojasnila na treh posebnih področjih: o stroških na primer zunanjih uradov Parlamenta v državah članicah; zaskrbljenosti nad financiranjem nevladnih organizacij, glede katere želimo poročilo Evropske komisije; in nenazadnje tudi o darežljivih pokojninskih ureditvah v kadrovskih predpisih, vključno s tistimi, ki so povezane z upokojenimi komisarji. To so vprašanja, glede katerih pričakujemo pojasnila v prihajajočih mesecih.
V zvezi s širšim stališčem je danes popoldne Evropska komisija dala izjavo za javnost.
Prvič, prepričani smo, da zdaj, sredi najhujše finančne krize v zadnjih 70 letih, ni pravi čas za razmišljanje o dodatnih lastnih sredstvih.
Drugič, gospod komisar, med tem ko govorimo "da", potrebujemo več prožnosti in "da", želimo si več poudarka na rezultatih in vhodnih podatkih, kako je to združljivo s pozivom za 10-letno finančno perspektivo, ko pa vidimo, da so rezultati vmesnega pregleda popolnoma brezplodni pri dejavnostih, ki jih zdaj izvajamo? Vrednosti ne moremo fiksno določiti za deset let vnaprej, medtem ko sploh ne vemo, kakšno bo evropsko gospodarstvo v dveh letih.
Kar zadeva mojo državo, se bo naš neto prispevek v naslednjih dveh letih povečal za 60 %, pa vendar ni prišlo do nobene sočasne spremembe v SKP. Zakaj bi bilo letos kaj drugače? Pozvati bi morali k neto omejitvi našega prispevka, vse dokler ne bomo imeli poštenega sistema za proračun EU.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gospa predsednica, vemo, da je proračun EU glavno orodje za izvajanje političnih usmeritev in prednostnih nalog. Prav tako vemo, da je narava proračuna odvisna od finančnega okvira 2007-2013. Zato s političnega stališča predstavlja neprožno orodje. Vendar pa ne dojamemo - če se lahko tako izrazim - naslednje nesmiselnosti: v največji finančni krizi, katere žrtve so družine in delavci, mala in srednje velika podjetja in mladi, so vsi podani predlogi, predlogi Komisije in tudi Sveta, omejeni na pobude, namenjene podjetjem v zasebnem sektorju. Ali v vseh teh letih za akutno brezposelnost in povečanje revščine in podzaposlenosti res lahko krivimo dogmatizem tako imenovanega prostega trga in ambicije lizbonske strategije? Kam smo v vseh teh letih prišli, ko smo se osredotočali na opremo in strateški pristop k mednarodnim odnosom, ki je ohranjen v predlaganem proračunu? Če je obstoječ model neuspešen, zakaj ne predlagamo drzne socialne spremembe?
Na koncu vas želim opozoriti na problem ljudi, pogrešanih na Cipru po turški invaziji in med dogodki v letih 1963 in 1967, ki so pripeljali do delitve otoka. Pozdravljamo dejstvo, da je Evropski parlament ponovno odobril proračunska sredstva v višini 3 milijonov EUR za Odbor za pogrešane osebe na Cipru. To bo pomembno za turške Ciprčane in tudi za grške Ciprčane. Vendar pa moram poudariti, da mora Turčija sistematično in osredotočeno omogočiti razjasnitev usode naših pogrešanih oseb ter hkrati zagotoviti vse informacije, ki so označene kot vojaška skrivnost.
Frank Vanhecke
(NL) Gospa predsednica, v Parlamentu zastopam prebivalstvo, ki Evropski uniji daje sorazmerno največji neto prispevek davkoplačevalskega denarja. Vsak Flamec letno prispeva približno 290 EUR neto, da bi tako bilo zagotovljeno delovanje evropskih institucij. Flamci smo prvaki med evropskimi davkoplačevalci.
Zato se mi zdi še zlasti nesprejemljivo, da to poročilo že v prvem odstavku žuga s prstom ljudem, ki si drznejo zastavljati vprašanja - utemeljena vprašanja - o obsegu prispevka Evropske unije in o prednostih večjega dela izdatkov Evropske unije. Prav nobenega zagotovila ni, da je denar davkoplačevalcev na evropski ravni učinkoviteje porabljen, kot na ravneh, ki so bližje davkoplačevalcem; drži ravno nasprotno.
Način, kako se še vedno povečuje administrativni kolos EU, je tudi nesprejemljiv, predvsem zdaj, ko se v vseh teh evropskih institucijah izplačujejo kraljevske plače in nadomestila. Da ne omenjam evropskih subvencij; na primer 1 milijarda EUR letno za nevladne organizacije, za katere ne velja skoraj nobeno merilo učinkovitosti.
Vse države članice EU se srečujejo s tem, da si morajo močno prizadevati v davčnem in gospodarskem smislu. Pričakovali bi veliko večja prizadevanja s strani Evropske unije, vendar se očitno štejemo za več vredne, kot je vredna ostala drhal. Gre še za eno zamujeno priložnost Parlamenta in Evropske unije.
Reimer Böge
(DE) Gospa predsednica, v zvezi s tem, kar je povedal gospod Vanhecke, me mika, da bi dodal, kako slabo zavarovalno premijo imajo flamski državljani EU, saj EU zagotavlja mir, svobodo, blaginjo, hkrati pa upam, da tudi spoštuje in tolerira vse v Evropski uniji.
O proračunu 2011 razpravljamo v času, ko konsolidiramo javne proračune. Čeprav struktura evropskega proračuna seveda sploh ni primerljiva s strukturami nacionalnih proračunov, moramo biti tudi mi vzdržni, vseeno pa moramo govoriti o področjih, pomembnih za prihodnost. Ravno to predstavlja usklajevanje. Če bi Komisija in Svet zavrnila izvedbo ponovnega pregleda in revizije, bi to dejansko pomenilo zamudo pri uveljavitvi proračunskih vidikov Lizbonske pogodbe. V času globalizacije, ko gre za gospodarsko in politično preživetje Evropske unije, to ni zadosten odziv na vprašanja, povezana s prihodnostjo. V postopku usklajevanja bomo končno imeli priložnost, vsaj upam, da bomo lahko razumno in enakovredno spregovorili o dodani vrednosti in subsidiarnosti, o pozitivnih in negativnih prednostnih nalogah, obenem pa tudi o nujnih političnih zahtevah.
Skupaj s tem moramo obravnavati tudi prilagoditev proračunskega medinstitucionalnega sporazuma (IIA). Dogovoriti se moramo o postopku, kako bomo sicer v prihodnje skupaj razpravljali in sprejemali odločitve o večletnem finančnem okviru. Potrebujemo več prožnosti glede točk 21 in 23 IIA. Poleg tega - se opravičujem Komisiji -, če je v vašem dokumentu navedeno, da uporaba proračuna EU za mehanizem stabilnosti predstavlja inovativno uporabo proračuna EU, potem jaz temu pravim, da gre za izključevanje Parlamenta. Tudi na tem bomo morali še delati.
Zadnjo in zelo pomembno pripombo naslavljam na Svet. Pritožujete se, da smo zmanjšali sredstva, povezana z ITER. Želimo si zanesljive večletne rešitve za ITER, vendar se ne smete pritoževati zaradi sedanjih varčevalnih ukrepov, saj so upravljavske strukture ITER zelo slabe. Najprej moramo urediti to, potem pa bomo poiskali razumno rešitev, vsekakor pa ne rešitev, ki je razdeljena na majhne dele in porazdeljena na tri leta.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Gospa predsednica, izvajamo nove politike, sprejemamo nove izzive, dajemo zaveze tretjim državam, ko pa pride trenutek resnice, jih ne želite financirati s svežim denarjem.
Zdi se, da sta Svet in Komisija dala navodila, naj poskrbimo za nove prednostne naloge, na stare pa pozabimo. Ne strinjamo se s tem pristopom. Za to obstajata le dve razlagi: ali je premalo odgovornosti za dejanske odločitve, ki so bile sprejete, ali pa prevladuje razpoloženje, ki ni naklonjeno Evropi in je bolj ali manj prikrito.
Tistim, ki spadajo v prvo kategorijo, želim povedati, da naj tisti, ki sprejme zaveze, te zaveze tudi izpolni. Zato se ne moremo strinjati s tem, da najnovejše potrebe obravnavano 100-odstotno, medtem ko pozabljamo na tiste, ki so nekoliko starejše.
Vse tiste, katerih izključni cilj je zmanjšati proračun Evropske unije, pozivam, naj o tem dvakrat premislijo. Vem, da nekateri ljudje to počnejo zaradi tega, ker ne verjamejo v evropsko združevanje. Kot smo na žalost lahko videli v Parlamentu, nekaterim ljudem sploh ni všeč zamisel, da bi kar koli zgradili skupaj. Raje delajo sami zase, ne da bi jih skrbelo za njihove sosede. Vendar so za zdaj v manjšini.
Kakor koli že, določitev bo moral sprejeti Spravni odbor, mi pa se strinjamo s temeljnimi vprašanji. Tudi mi želimo financirati mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER). Vprašanje se glasi kako? Ali bomo nove prednostne naloge financirali s kršenjem starih, kot od nas zahtevata Svet in Komisija, ali pa bomo to storili pravilno?
Dosegli smo sporazum in poiskali 1,8 milijarde EUR za evropski načrt za oživitev gospodarstva. Zakaj bi zdaj morali zmanjševati okvirni raziskovalni program, da bi lahko financirali ITER? Bodimo dosledni.
Ne moremo najaviti strategije Evropa 2020 sredi izjemnega navdušenja, ob iskanju trajnostne rasti z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika in si prizadevati za uresničevanje tistega, kar nam ni uspelo doseči z lizbonsko strategijo, potem pa nemudoma zmanjšati na primer izdatke za raziskave, da bi tako lahko financirali druge izdatke za raziskave. To utemeljujejo s trditvami, da smo zdaj v obdobju varčevanja.
Dejstvo je, da vsako leto zmanjšajo proračun, trenutni finančni okvir pa je bil sprejet leta 2005, ko smo bili v obdobju gospodarskega razcveta! Zaradi tega se prepiramo za nekaj sto milijonov evrov: zaradi pomanjkanja njihove ambicije v letu 2005 in zaradi tega, ker smo v obdobju krize.
Naj nam ne govorijo, da bodo zakladnice držav članic bankrotirale zaradi sredstev, ki jih zahtevamo. Izpostaviti želim, da govorimo o proračunskih sredstvih, ki ustrezajo 0,003 % bruto nacionalnega proizvoda Unije. Menim, da je to povsem sprejemljivo.
Riikka Manner
(FI) Gospa predsednica, komisar, čeprav je ta proračun šel skozi proces priprave, smo z različnih strani slišali, da bi morala Evropska unija zategniti pas glede na sedanje burne gospodarske razmere. Vendar se ne moremo zadovoljiti z recesijskim proračunom, s katerim bi morali prelomiti naše skupne zaveze, morebiti pa tudi naše mednarodne zaveze.
Varčevalni ukrepi Sveta so še zlasti zaskrbljujoči zaradi dejstva, da so usmerjeni med drugim tudi na raziskave in razvoj, kot je že bilo omenjeno. Samo zato, ker si države članice želijo gospodarske rasti in manj javnega dolga, še nismo upravičeni, da pustimo naše prednostne naloge propasti. Med divjanjem vihre se moramo biti sposobni odločneje zazreti v prihodnost. To se je izkazalo za dobro formulo v moji državi, na Finskem.
V lizbonskih ciljih je kot ciljna vrednost za raziskave in razvoj omenjen znesek v višini 3 % BDP. Zdaj v celotni EU znaša približno 1,9 %. Ocenjeno je bilo, da bi 1-odstotno povečanje prineslo več milijonov delovnih mest. Zato imamo vse razloge, da skušamo uresničiti ta zelo pomemben in velikopotezen načrt.
Menim, da proračun 2011, o katerem bomo jutri glasovali, kaže na to, kako pomembno se Odboru za proračun zdi, da tudi v prihodnje skušamo ustvariti rast s pomočjo regij. Zato so zmanjšanja sredstev Sveta na področju regionalnega razvoja povsem nevzdržna. Mislila sem, da tudi Svet ceni pomembnost regionalne politike in njeno močno povezavo s strategijo Evropa 2020.
Hynek Fajmon
(CS) Podati želim tri pripombe na pripravo evropskega proračuna za naslednje leto. Menim, da moramo izvesti naslednje ukrepe. Prvič, Evropski parlament mora upoštevati resnične gospodarske razmere v državah članicah - dejstvo, da v večini držav Evropske unije gospodarstvo stagnira ali se krči in da raste le v nekaterih. To dejstvo moramo upoštevati in zaradi tega ne moremo pozivati k povečanju evropske porabe v razmerah, ko sredstev tako ali tako ni na pretek. Drugič, Evropski parlament mora nadaljevati z običajem uravnoteženega upravljanja evropskih proračunov. Dobro je, da smo uravnovesili proračune in da se nam ni treba spopadati z reševanjem dolga, tako kot se morajo skoraj vse države članice. Tretjič, Evropski parlament mora obravnavati proračun tako, da ga bomo lahko tako kot običajno potrdili na zadnjem plenarnem zasedanju pred božičem. Gotovost potrjenega proračuna je pomembna za gospodarsko stabilnost v Evropi in mi bi ga morali tako tudi podpreti.
Giovanni La Via
(IT) Gospa predsednica, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, najprej se želim zahvaliti gospe Jędrzejewski in drugim poslancem za odlično delo, ki so ga opravili v zadnjih mesecih in s tem omogočili opredelitev stališča o proračunu 2011 - najprej o proračunu Komisije, jutri pa še o proračunu Parlamenta.
Menim, da mora izhodišče za evropsko ukrepanje glede proračuna predstavljati koncept evropske dodane vrednosti, ki, kot veste, pomeni, da mora evropska poraba prispevati k jasnim, opaznim prednostim za Unijo in njene državljane. V zvezi s tem je treba izpostaviti, da je zaradi uvedbe novih politik in krepitve pristojnosti, ki so že priznane v Uniji, na primer zaradi uveljavitve Lizbonske pogodbe, zdaj povsem jasno, da potrebujemo ustrezen proračun.
Zato sem prepričan, da mora evropski proračun ostati dovolj velik, da bo z njim mogoče doseči rezultate, ki jih z nobenimi drugimi sredstvi ne bi mogli doseči na nacionalni ali lokalni ravni. To je še toliko pomembnejše v času krize, v katerem smo zdaj, ko so se države članice zavezale, da bodo izvedle težko nalogo in obvladale svojo porabo ter uravnovesile svoje proračune, in ko je Odbor za proračun prvič v 20 letih dovolj prepričljivo dokazal, da gre za previdno in odgovorno politiko, s tem, ko bo ostal znotraj omejitev večletnega finančnega okvira.
Parlament se je odločil, da bo v številnih pogledih sledil prvotnemu stališču Komisije, hkrati pa zagotovil obseg povečanj, s katerimi bo lahko financiral svoje prednostne naloge, predlagane maja 2010, kot so mladi, mobilnost, raziskave in inovacije. S tem je odpravil zmanjšanja sredstev, ki jih je predlagal Svet in ki so bila pogostokrat uporabljena na slepo, tudi pri ključnih proračunskih postavkah, kot v primeru potrjevanja proračunskih postavk pod postavko 2, kar jasno kaže na neprepričljivo, nejasno sprejemanje političnih odločitev, na katerih temelji predlog.
Prav tako sem prepričan, da moramo proračun za skupno kmetijsko politiko (SKP) ohraniti na sedanji ravni, predvsem ob upoštevanju naslednje revizije SKP, ki naj bi bila izvedena po letu 2013, za kar bo potreben zadosten obseg financiranja pod to postavko, s tem pa tudi z zneskom, zagotovljenim v sedanjem proračunu.
Edit Herczog
Gospa predsednica, ne vem, kaj se je res zgodilo, vendar želim govoriti s pripravljavcem osnutka Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE). Z veseljem ponujam skupini PSE čas za govor, saj se zelo redko zgodi, da se evropski socialisti, odbor ITRE in Odbor za proračun soglasno strinjajo. Govorim lahko torej v kateri koli vlogi. Obstaja soglasen sporazum.
V zvezi s poglavjem 1a in poglavjem 5 o vodenju raziskav in razvoja menimo, da zmanjšanja, ki jih je Svet uvedel v primerjavi z osnutkom predloga Komisije, niso sprejemljiva. Zmanjšanja enostavno niso sprejemljiva na področju gospodarskega oživljanja in gospodarskih pobud, pri vseh politikah, povezanih s podjetništvom, in politikah o digitalni agendi za mala in srednje velika podjetja, politikah raziskav in razvoja, vesoljskih politikah in programih, kot je ITER.
Proračun mora biti usklajen z dobrim besedilom naše pogodbe in našimi politikami, kot je EU 2020, odlično Unijo inovacij, digitalnim dostopom za vse, Omrežjem naslednje generacije in tako dalje.
Naše besede morajo biti usklajene s številkami, navedenimi v proračunu. Proračun mora tako biti usklajen z izzivi globalnega sveta v 21. stoletju.
Lahko ustavimo Evropo, ne moremo pa ustaviti razvijajočega sveta, zato v našem odboru obstaja soglasen sporazum glede tega, da - najprej pozovemo, naj se proračun povrne na predlog Komisije - že tako je šlo za kompromis, saj potrebujemo več - potem pa poiščemo dodatna sredstva za nove politike v skladu z Lizbonsko pogodbo, in sicer za vesoljsko politiko in ITER.
Predstava se mora nadaljevati. Pri usklajevalnem postopku smo pripravljeni poiskati kompromis, ki bo najboljši za evropske državljane v 21. stoletju.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Gospa predsednica, moja stranka ne vidi nobenega razloga, da bi proračun za 2011 moral biti kaj večji, kot v letu 2010; ni potrebno. Želimo pa, da bi se sredstva porabljala veliko bolj spretno, na način, s katerim bomo resnično lahko zagotovili evropsko dodano vrednost.
Žal Svet ni storil tako. Ravno nasprotno, ohranil je področja, pri katerih ni prihodnosti - kmetijstvo in kohezija - in varčuje pri znanju, inovacijah, vzdržnosti in energiji: naložbe, od katerih bo v prihodnje odvisna naša konkurenčnost. Zato me ne preseneča, da je kar sedem držav članic glasovalo proti skupnemu stališču Sveta.
Kot vsi veste, proračuna ni mogoče spreminjati, Parlament pa nima nobene možnosti, da bi sredstva premikal med posameznimi postavkami. Glede tega se je pritoževal tudi Svet. Prav tako je obžalovanja vredno, da je ponoven pregled sedanje finančne perspektive na voljo šele zdaj, veliko prepozno, da bi bilo mogoče uvesti to prožnost. Menim, da zaradi tega Parlament nima nobene izbire. Povečati moramo potrebne naložbe v znanje, inovacije, trajnost in energijo, zaradi česar se bo povečal proračun; vendar nam Svet ne pušča nobene možnosti.
Gospa predsednica, zagotovljena nam morajo biti lastna sredstva, saj bomo le tako lahko pregovorili Svet, da spremeni svoje stališče.
Konrad Szymański
(PL) Govorimo o novem proračunu Evropske unije v sklopu te krize javnih financ v številnih državah članicah ter v sklopu zelo resnih zmanjšanj nacionalnih proračunov, torej ni nič nenavadnega, da o podobnih zmanjšanjih govorimo tudi v evropskem proračunu. Opozoriti vas želim na dejstvo, da skupni trg predstavlja najučinkovitejši in najmočnejši protikrizni instrument, ki ga imamo. Trajnosti skupni trg bomo lahko hitreje vzpostavili z naložbami na področju kohezijske politike in strukturnih naložb. Zato si prosim ne prizadevajte za zmanjšanja na tistih področjih, kjer nimamo opravka s politiko socialne pomoči ali z zapravljanjem denarja, ampak z naložbami, s katerimi bomo lahko deležni koristi skupnega trga, trga, ki smo ga razširili v letih 2004 in 2007.
Še ena stvar. Danes govorimo o novem proračunu v sklopu izgradnje diplomatskih institucij. Ne pričakujete, da bodo poslanci v EP iz srednje Evrope brezpogojno podpirali povečanje porabe za Evropsko službo za zunanje delovanje v razmerah, ko njihovi interesi in interesi njihovih držav ne bodo enakovredno zastopani v teh novih institucijah.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospa predsednica, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, najpomembnejša stvar v proračunu 2011 v državah članicah je javno mnenje in to moramo Svetu priznati - v zvezi s tem ste se dobro odrezali. Predstavili ste vrednost minus 2,77 % vendar je to prava neumnost za nacionalne parlamente, ki se ne spoznajo na to. Povedano drugače, sredstva ste zmanjšali tam, kjer je tako ali tako bilo preveč denarja na postavki, zaradi tega je Evropski parlament, ki skuša v dobri nameri odpraviti ta zmanjšanja, zlobnež, če se tako izrazim, in je kriv za vse to. Dejansko je to bistroumno, vendar preveč očitno, da bi vam lahko uspelo. Kot članica Odbora za proračunski nadzor ne vidim nobenega znaka, na podlagi katerega bi lahko sklepala, da Svet zanima proračun EU, ki bi bil dolgoročno boljši. Kje je naš skupno spremljanje in skupen nadzor proračuna? Z vidika Sveta se to ne izide.
Pozivam k temu - pri tem se obračam predvsem na kolege poslance, saj bomo jutri prav tako govorili o rezervah - , da ponovno oblikujemo naše kontrolne mehanizme. Predvsem me skrbi administrativni proračun, saj mu države članice vedno namenijo veliko pozornost. Vse od leta 2007 smo na področju uprave in na področju usklajevanja opravljali pregled osebja. Še naprej moramo izvajati te preglede. Še enkrat smo naredili rezervo za to. Komisija ima na voljo 100 delovnih mest generalnega direktorja - 100 od poletja. Vendar pa jih je lahko ima glede na njena merila le 87. Druga rezerva bo namenjena temu, da bo mogoče od Komisije zahtevati, da se vrne nazaj na vrednost 87. Rekli smo, da potrebujemo boljši nadzor nad izvajanjem zakonodaje EU v državah članicah, saj je zagotavljanje skladnosti z zakonodajo ključni del Evropske unije. Tudi za to obstaja rezerva. Vprašati se moramo, kaj se bo zgodilo z Generalnim direktoratom za razvoj po uvedbi Evropske službe za zunanje delovanje in kaj se bo zgodilo z Uradom za sodelovanje EuropeAid? Tam sedi mnogo ljudi in če ne bomo previdni, bo ravno toliko ljudi sedelo v delegacijah iz Komisije in iz Evropske službe za zunanje delovanje. Do zdaj smo učinkovitost Evropske službe za zunanje delovanje povečali le za 1 %, medtem ko je cilj 10 %. Tudi tu gre za skupno nalogo, ki nam je v zadovoljstvo in toplo vabim Svet, da jo izvede.
Jens Geier
(DE) Gospa predsednica, gospod Wathelet, komisar, vsi se verjetno strinjamo, tudi gospodje in nekaj gospa med evroskeptiki in frakcijami v Parlamentu, ki niso naklonjene Evropi, da EU opravlja pomembno nalogo in da opravljanje teh nalog pomeni evropsko dodano vrednost, saj jih države ne morejo izvesti same ali pa končni upravičenci tega denarja ne bi prejeli od držav. Ta zadnji scenarij je posledica predvsem dejstva, da države članice prihrankov ne bi vložile, ampak bi jih porabile za zmanjšanje dolga, medtem ko je evropski proračun v veliki meri namenjen naložbam. Če želimo uresničiti cilje, ki jih tu postavljamo vsak teden, potrebujemo ambiciozen proračun, to pa ne pomeni manj, ampak več denarja v prihodnje. V zvezi s tem moramo poudariti, da nacionalni proračuni in evropski proračun drug drugega dopolnjujejo.
Svet in države članice se vedejo, kot da bi denar, ki gre v evropski proračun, izginil v veliko črno luknjo. To ne drži; naložen je v cilje, o katerih smo se tu predhodno dogovorili. Zato moramo, kot je predlagal gospod Böge, opraviti kritični pregled srednjeročnega finančnega programa. S tem bo mogoče pokazati, da Svet ne more reči "da" Lizbonski pogodbi, hkrati predlagati takšen ali drugačen projekt za financiranje, potem pa govoriti: vendar za njegovo izvedbo ne boste dobili nič denarja. Če ni mogoče, potem bomo izbrisali proračunske postavke, za katere Parlament meni, da niso prednostnega pomena.
Gospe in gospodje, vse dokler EU ne bo imela zadostnih lastnih sredstev, se bomo vedno znova vračali na to razpravo. Pomembno je - ne, ključnega pomena je - , da ta lastna sredstva ne pomenijo dodatnega bremena za običajne delavce. Kot socialdemokrat sem naklonjen uvedbi davka na finančne transakcije, saj na splošno to ne bo vplivalo na običajne delavce, hkrati pa bo pomagalo obrzdati finančni trg. Trdno smo prepričani, da morajo tisti, ki so sprožili krizo, kot je še ni bilo in za katero moramo vsi plačevati iz nacionalnih proračunov držav članic, odgovarjati za in povrniti nastalo škodo.
Oldřich Vlasák
(CS) Varčevati morajo vse ravni vlade od lokalnih organov dalje. Vse evropske vlade, brez izjeme, so prisiljene v zmanjševane državne porabe. To ne velja le za pogosto obravnavane razmere v Grčiji, ki je v prvih šestih mesecih tega leta uspela zmanjšati svoj proračunski primanjkljaj za 46 %, ampak tudi za Češko republiko, Nemčijo, Irsko in vse druge. Tudi Evropska komisija pogosto poziva države članice: "Hitro obvladajte svoje javne finance!"
Zato se mi zdi nerazumno, da je Evropska komisija v času gospodarske krize tudi tokrat predlagala povečanje evropskega proračuna za leto 2011. Tudi Evropa mora varčevati. Seveda zaradi očitnih razlogov ni sporno, kje varčevati. Menim, da ne bi smeli varčevati pri regionalni politiki, ampak pri evropski upravi, reprezentančnih stroških in stroških, ki so povezani z birokracijo v Bruslju, kar je skoraj 7 %. Največ nestrinjanja je običajno ravno pri upravnih stroških in v zvezi s tem se moje razumevanje žal razlikuje od razumevanja večine v Parlamentu.
Véronique Mathieu
(FR) Gospa predsednica, Parlament bo okrepil svojo stališče z zamrznitvijo proračuna Evropske policijske akademije (CEPOL) ter tako ukrepal na podlagi odločitve iz prejšnjega tedna, da bo zavrnil odobritev črpanja proračuna Evropski policijski akademiji.
Prizadevati si moramo, da bo rezerva, ki jo je predlagal Odbor za proračun, dosežena. Povedano drugače, prizadevati si moramo za odmrznitev dela proračuna za CEPOL, kar pa bo odvisno od odgovorov, ki jih bo agencija predložila na naše zahteve pri zahtevi za sprostitev. Glasovanje v sredo je še dodatno orodje, s katerim lahko Parlament zaveže akademijo, da dokaže svojo zanesljivost.
Pri tem želim izpostaviti 610-odstotno povečanje v obdobju 2000-2010, poleg dodatnih prispevkov decentraliziranim agencijam. Prispevki so se s tem povečali s 95 milijonov EUR na 579 milijonov EUR, čeprav se je število osebja teh agencij povečalo za približno 271 %. V letu 2000 so agencije zaposlovale 1 219 oseb, danes pa zaposlujejo 4 794 posameznikov.
Medtem ko se Evropa srečuje s proračunskimi omejitvami, ki se predvsem kažejo na nacionalni ravni, se moramo dotakniti racionalizacije agencij z vidika pooblastil, učinkovitosti in oceniti njihovo učinkovitost, Parlament pa mora pripraviti predloge. Vprašanje je, ali naj CEPOL, pod sedanjimi pogoji, še naprej deluje.
Kot politiki moramo opredeliti evropska pravila, tako da bo proračun, dodeljen agencijam Skupnosti, kar se da učinkovito porabljen.
Roberto Gualtieri
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zelo pomembno je, da proračunski postopek uspe, ne samo zaradi tega, ker gre za prvi proračun v skladu z Lizbonsko pogodbo, z novim postopkom in novimi funkcijami za Evropsko unijo, ampak predvsem zaradi tega, ker poteka v času, odločilnem za prihodnost Evrope, ki jo je prizadela resna kriza.
Številne vlade, ki se srečujejo s krizo, razmišljajo o modelu upravljanja gospodarstva, ki temelji izključno na stabilnostnih mehanizmih, kar pomeni zmanjševanje nacionalnih proračunov, mogoče pa tudi evropskega proračuna. Mi pa menimo, da je obsežnejši evropski proračun, podprt z lastnimi sredstvi in tudi z davkom na finančne transakcije, predpogoj za učinkovito evropsko upravljanje gospodarstva in večjo disciplino v nacionalnih proračunih. Odločiti se moramo, po kateri poti bomo šli in zaradi tega so spremembe, ki jih je predsedujoči Svetu označil za neustrezne, zelo pomembne.
Seveda pa so največja nesoglasja povezana s številkami. V zvezi s tem pozivam Svet, da se odloči, saj ne more vztrajati izključno pri omejitvah, hkrati pa pričakovati od Parlamenta, da ne upošteva svojih prednostnih nalog. Lizbonska pogodba je glede tega zelo jasna: Svet sprejema odločitve v zvezi s količino porabe, medtem ko ima Parlament zadnjo besedo pri kakovosti porabe. Ko govorimo o postavki 4, ne nasprotujemo povečanju financiranja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ali instrumenta za industrializirane države (ICI+), vendar ne želimo, da gre to na račun naših prednostnih nalog: najprej Palestina, potem pa razvojno sodelovanje.
Svet lahko torej izbira med tremi možnostmi: sprejme lahko prednostne naloge Parlamenta, lahko se strinja z revizijo omejitev, ali pa lahko sprejme večjo prožnost proračuna in znotraj proračuna ter se pri tem zaveda, da bo Parlament enotno zagovarjal svoje prednostne naloge in posebne pravice.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Gospa predsednica, minister, komisar, gospodarsko oživljanje Evrope bomo lahko dosegli le z ambicioznim proračunom, ki krepi ključna področja, kot so izobraževanje, mladi, znanstvene raziskave in inovacije.
Zadovoljna sem s predlogom proračuna Parlamenta za leto 2011, o katerem danes razpravljamo, saj izpostavlja ravno omenjene prednostne naloge in poročevalki čestitam za to. Parlament je zdaj prvič enakovreden partner Svetu pri teh zadevah. Gre za prvi proračun po uveljavitvi Lizbonske pogodbe. Zaradi tega in zaradi krize, s katero se srečuje Evropa, je pomembno, da usklajevalni postopek uspe.
Ključnega pomena je, da EU dobi proračun, s katerim bo lahko izvedla prednostna področja in nove pristojnosti, ki so ji bile podeljene s pogodbo, kot so energetska, vesoljska in zunanja politika. Pomembno je, da se borimo za svoja prepričanja; za proračun, ki je v času krize neuresničljiv. Predlog Parlamenta odraža to ambicijo. Le s krepitvijo teh področij, kot so znanost in inovacije, in s prispevanjem h gospodarski rasti ter k več in boljšim delovnim mestom, lahko zagotovimo, da bo Evropa privlačnejša za življenje in delo.
Estelle Grelier
(FR) Gospoda predsednica, gospe in gospodje, kot je spet razvidno iz naše razprave, se vsi strinjamo glede ene stvari: bolj ko se Evropa širi, večja pooblastila pridobiva, bolj izraža svoje ambicije in manj sredstev ima na voljo, da jih uresniči. Vsi se torej strinjamo z diagnozo, ne strinjamo pa se glede tega, kaj naj storimo, da bi se izvili iz te finančne blokade. Tisto, kar je bilo mišljeno, kot kratkoročna rešitev, še kar traja, proračun Unije pa je postal ujetnik nacionalnih prispevkov, ki pomenijo skoraj 70 % sredstev.
Če bi se odločili za dvig zgornje meje porabe na najvišjo omejitev, ki jo dopuščajo pogodbe, bi to za države, kot sta Francija in Grčija, pomenilo dodatno dajatev v višini več kot 5 milijard. Vsi tu se strinjamo, da to ni mogoče. Ne gre za vprašanje povečevanja discipline, saj ravno ljudje, običajno najrevnejši, plačajo najvišjo ceno zaradi posledic, ki jih imajo te nacionalne varčevalne politike.
Glede na to, da je finančni sektor odgovoren za krizo in povečanje javnega dolga, v Skupini naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu predlagamo uvedbo postavke "lastna sredstva", ki bo financirana s pomočjo davka na finančne transakcije; predlog je v Odboru za proračun zavrnila desnica, za kar se lahko jutri oddolži in svoje ukrepe uskladi s številnimi pozitivnimi izjavami, ki so jih dali v medijih v zvezi s tem ukrepom.
Malo več kot dve leti je minilo od propada Lehman Brothers in Parlament ne sme zamuditi zgodovinske priložnosti in mora pripraviti podlago za nov razvojni model, ki bo temeljil na obstojnejših virih, pa tudi na virih, ki so pravičnejši z vidika porazdeljevanja bogastva in solidarnosti.
To bi pri prvem proračunu, za katerega bomo glasovali v skladu z Lizbonsko pogodbo, pomenilo jasno politično sporočilo Parlamenta, ki ne namerava uporabiti svojih novih pristojnosti soodločanja za upravljanje revščine, se pravi izbirati kdo bo brez oblačil, Peter ali Pavel. S tem ko si bomo zagotovili sredstva za povečanje obsega proračuna Unije, kar bomo začeli izvajati že jutri, si bomo zagotovili sredstva za izvajanje ambicioznih politik gospodarskega oživljanja, raziskav, industrije in zaposlovanja. Ne zamudimo te priložnosti, kar od nas pričakujejo tudi evropski državljani in kar v vsakem primeru od nas pričakujejo tudi finančni operaterji.
Georgios Stavrakakis
(EL) Gospa predsednica, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, vsi se strinjamo, da se je v tej gospodarski krizi zdajšnji večletni finančni okvir že večkrat izkazal za neustreznega v zvezi s financiranjem številnih pomembnih političnih prednostnih nalog. Pogajanja o proračunu za leto 2011 potekajo v zelo težkem času. Na eni strani si mnoge države članice prizadevajo za zmanjšanja zaradi gospodarske krize, medtem ko na drugi strani že zdaj obstaja znatno pomanjkanje v pomembnih sektorjih proračuna, kot so rast, zaposlovanje in odnosi s tujino. Gospodarska in družbena kriza je prizadela celo Evropo in edini mogoč odziv je evropski odziv, prek proračuna Skupnosti, ki ima na voljo vsa razpoložljiva sredstva.
Zato smo socialisti predložili predloge za ambicioznejši pristop, kot je pristop Sveta z vidika zavez, predvsem glede zaposlovanja, inovacij in raziskav. Zaveze izražajo obseg političnih ambicij EU. Njen proračun je proračun, ki podpira naložbe. Nanj ne moremo gledati kot na breme za nacionalne proračune; ravno nasprotno, je dodana vrednost za proračune držav članic. Je izraz solidarnosti med državami članicami, predvsem v času krize, ko lahko proračun EU odigra odločilno vlogo v boju proti gospodarskim razmeram v Evropski uniji, predvsem v državah članicah, ki se srečujejo z največjimi težavami.
Vladimír Maňka
(SK) V moji državi sem vodja regionalnih oblasti. Zaradi gospodarske krize je naš regionalni proračun za 25 % manjši kot lani. Zato se ne smemo čuditi pozivom regij k zmanjšanju proračuna Evropske unije.
Vsi zagotovo vemo, da je financiranje številnih politik cenejše in učinkovitejše, če se izognemo drobljenju naših moči in če jih financiramo iz skupnega evropskega proračuna, ne pa iz proračunov držav članic. Za takšna sredstva si prizadevamo. Gospe in gospodje, Lizbonska pogodba vpliva na delo številnih evropskih institucij. Že v pogajanjih o proračunskem postopku za leto 2010 smo se strinjali, da bi za financiranje stroškov, ki so posledica uveljavitve Lizbonske pogodbe, raje uporabili rezervo v postavki 5.
Kot glavni poročevalec o proračunu evropske unije za leto 2010 za druge institucije, sem na tristranskih pogovorih 30. junija pozval Svet, naj sprejme stališče do spremembe proračuna, ki je veljala za posledice Lizbonske pogodbe za Evropsko ekonomsko-socialni odbor in za Odbor regij. Svet do zdaj še ni sprejel stališča o tem proračunu. Ta pristop pomeni resne probleme v zvezi z izpolnjevanjem vlog, za katere so institucije odgovorne. Rešitev bi lahko bila, žal šele v prihodnosti, da popravimo finančne instrumente, saj mora enak pristop, ki velja za proračun, veljati tudi za spremembe proračuna.
Andreas Schwab
Gospa predsednica, gospod Wathelet, komisar, gospod Lewandowski, v tem parlamentarnem mandatu sem bil pripravljavec mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v zvezi s proračunom in povem vam lahko, da nekaterih govorov, ki sem jih pravkar slišal, ne razumem povsem dobro.
Kot poslanci Evropskega parlamenta seveda menimo, da med državami članicami, ki se spopadajo z in najavljajo znatno krčenje svojih proračunov, vlada solidarnost. Seveda smo hkrati tudi sami pripravljeni stopiti na to zahtevno pot najavljanja teh odločitev. Če pa na primer pogledate proračun novih evropskih agencij, boste ugotovili, da ne morete privarčevati, ravno nasprotno, spopasti se bomo morali še z višjimi izdatki.
V zvezi z drugo točko, ki je povezana z evropskimi statistikami, ki jih Svet že več let skuša odriniti na stran in se jim izogniti. Danes lahko vidimo, da bi bila naložba v evropske statistike dobra naložba.
S tem ne želim krivde zvaliti le na vas. Prepričan pa sem, da v naslednjih nekaj tednih potrebujemo razpravo, ki bo pokrivala posamične tematske točke in kjer glavnega pomena ne bodo imele privarčevane odstotne točke v Evropi, saj mora biti naš cilj, da so vsi ljudje v Evropi deležni koristi skupne proračunske politike držav članic in Evropske unije. V zvezi s tem pričakujemo vas odgovor.
Giovanni Collino
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Parlament se pripravlja na glasovanje o prvem proračunu v obdobju po uveljavitvi Lizbonske pogodbe. Ta močen instrument, ki nam ga daje pogodba, sovpada z najslabšimi gospodarskimi razmerami v Evropi vse od leta 1929. Zagotoviti moramo, da se ta resna gospodarska kriza ne bo spremenila v še groznejšo politično krizo.
Če bi bili tristranski pogovori uspešnejši in bi zneski, na voljo v proračunu 2011, ustrezali zneskom iz leta 2010, razdeljenim na dvanajstine, bi razdeljevanje in upravljanje strukturnih skladov postalo precej zapleteno, ogrožena pa bi bila tudi ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje. Nad tem bi se morali zamisliti.
Pozdravljamo pomembno delo, ki ga je opravila poročevalka gospa Jędrzejewska, zahvaljujemo pa se ji tudi za njena prizadevanja pri osredotočanju sredstev Evropske unije na mlade, raziskave in inovacije. Nikoli ne smemo pozabiti, kako pomembno je, da smo predvsem vzor zdravega, discipliniranega upravljanja naših sredstev in se čim bolj izogibamo zapravljanju in tudi strukturnemu podvajanju, kar naši državljani ne bi razumeli in kar vsekakor ne bi koristilo prihodnosti Evrope.
Andrew Henry William Brons
Gospa predsednica, poročilo pravi, da "na proračun EU nikakor ne smemo gledati, kot na obremenitev nacionalnih proračunov." Za države, kot je Združeno kraljestvo, ki so prisiljene prenašati varčevalne ukrepe doma, bi bilo vsako povečanje proračuna EU neprimerno, da ne govorimo o prvotno predlaganem povečanju v višini 5,9 %. Ustrezneje bi bilo, če bi zmanjšali ali ohranili količino denarja.
Združeno kraljestvo je prejelo dvojni odmerek tega grenkega zdravila. Samo v preteklem letu se je naše povračilo zmanjšalo za tretjino, zaradi česar smo še večji neto plačniki, kot smo bili. Govori se, da medtem, ko je EU bila neto plačnica, so bile nove države članice neto prejemnice, za kar seveda ne moremo kriviti njihovih ljudi. Ali zaradi nespornega dejstva ne bi bilo neumno, da bi si še naprej prizadevali za širitev in vključevanje še revnejših držav in nesporno obremenjujočih držav, kot je Turčija, za katere niti z bujno domišljijo ne moremo trditi, da so evropske države?
Milan Zver
(SL) Razumem, da proračun mora biti sprejet, razumem tudi razprave, da ne sme biti prenapihnjen, da mora biti racionalen. Ne razumem pa tega, zakaj Svet v tem času, po sprejetju Lizbonske pogodbe, ni namenil več napora pri usklajevanju proračuna, proračunskih postavk, s Parlamentom.
Jaz tudi razumem, da se krčijo na nekaterih področjih skupne politike, ne razumem pa, zakaj so žrtev tega krčenja tudi tako imenovane mehke politike, zlasti izobraževanje in pa mobilnost.
Kot veste leta 1987 smo začeli s programom Erasmus in takrat je sodelovalo v tem programu 3.000 študentov. Leta 2012 bi naj ta številka narasla na 3 milijone, za leto 2020 pa načrtujemo kar 15 milijonov študijskih izmenjav.
Zato ker z mobilnostjo lahko dosežemo, utrdimo evropsko dimenzijo in pa tudi večjo kakovost izobraževalnih sistemov in znanj na sploh.
Torej, kako naj dosežemo tako velike cilje, kot smo si zastavili v strategiji Evropa 2020, po drugi strani pa krčimo sredstva na teh področjih hkrati.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, samo kratek odgovor na pripombe gospe Andreasen, gospoda Hartonga, gospoda Belderja, gospoda Vanheckeja, gospoda Fajmona, gospoda Vlasáka in gospoda Bronsa -, ki nasprotuje stališču Parlamenta o proračunu in predlogu Komisije.
Šestindevetdeset odstotkov zmernega povečanja za 2011 je združeno v področju, ki bo prispevalo k rasti in delovnim mestom. Gre za račune, ki jih je treba plačati, neke vrste pravne obveze. Še več, zapolnjuje vrzel v naložbah, pomanjkanje na kreditnem trgu na nacionalni ravni, kjer so najprej zmanjšane naložbe. Zato menim, da ta zelo zmerna povečanja prinašajo dodano vrednost in obseg odgovornosti, glede na to, da je projekt 4 milijarde EUR pod omejitvijo, dogovorjeno v 2005-2006 za leto 2011.
Vedeti moramo, da upravni izdatki pomenijo 6 % celotne vrednosti proračuna, ki je 1 % BDP. To pomeni, da je 94 % sredstev zagotovljeno upravičencem. Ko razpravljamo o prihodnosti evropskega proračuna, ne smemo pozabiti na to.
Obe veji s proračunskimi pooblastili pozivam, da v prihodnjih tednih, ko bomo začeli z usklajevanji, zbližata stališči in dokažeta, da je Lizbonska pogodba kompromisni mehanizem.
Melchior Wathelet
Gospa predsednica, ni mogoče odgovoriti na vsa vprašanja, naslovljena na Svet. Preprosto bom ponovil nekatera načela, ki sem jih izpostavil tu v razpravi, ko smo predstavili proračun Sveta. Še enkrat naj povem, da vse odobritve za prevzem obveznosti, ki jih je odobril Svet, temeljijo na izvajanju proračuna 2010 in da so bile, dejansko za vse postavke, sprejete številne spremembe s pisnimi predlogi sprememb v okviru izvajanja proračuna za leto 2011.
Živimo v težkih časih, kjer je rast proračunov omejena, povečanje za 2,91 %, ki je bilo dogovorjeno v Svetu, pa je bilo, kot vemo, zagotovljeno z zelo, zelo neprepričljivo večino. Obseg za dodatno ali kakršno koli drugo vrsto večine dejansko ni mogoč. Zato moramo skozi leto dopustiti možnost, da razvijemo proračun s pomočjo pisnih predlogov sprememb med njegovim izvajanjem.
Večkrat je bila omenjena postavka 1b. Naj vas opozorim, da se je Svet v izjavi zavezal, da bo izvedel presojo razvoja izvajanja postavke proračuna 1b in ravno zaradi tega želimo ostati pri tem ter se spopasti s to stvarnostjo in izvedbo.
Tako kot sem povedal v svojem uvodu, razprava o proračunu 2011 ne bo povezana le z njim. Predmet razprave bodo tudi drugi elementi, povezani s proračunom. Razpravljali bomo o ponovnem pregledu proračuna. Očitno je, da bodo razprave, ki jih moramo opraviti skupaj, osredotočene na vsa vprašanja, izpostavljena med ponovnem pregledu proračuna, predvsem pa tista, ki so povezana z lastnimi sredstvi. Prav tako moramo obravnavati drugo točko v sklopu ponovnega pregleda proračuna, na primer vprašanje prožnosti.
Upam, da bomo s tem, ko bomo poskrbeli za izvedbo te globalne razprave, lahko pokazali, da bo proračun 2011 na podlagi tega novega lizbonskega postopka, uspešen, pri tem pa vas opozarjam, da če ne bomo dosegli sporazuma o proračunu 2011, bodo možnosti za dodatno porabo za 2011 še manjše in se ne bodo ujemale s tem, kar danes predlaga Svet. Tega se moramo dobro zavedati in zagotoviti, da bo ta proračun za leto 2011, kjer smo prvič uporabili lizbonski postopek, uspešen in da bomo to dosegli s skupnimi močmi.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Poudariti želim nekaj, s čimer lahko povzamem stvari, o katerih so govorniki podrobno spregovorili in so obravnavale teme na področjih, na katerih so strokovnjaki. Predvsem je obravnava besedilo proračuna 2011, proračuna, ki ga bo jutri sprejel Evropski parlament, zelo disciplinirana obravnava. Evropski parlament prvič v mnogih letih ne predlaga nič več, kot je bilo predvideno že v letu 2006 v večletnem finančnem okviru. Poudariti moramo, da gre za nekoliko nenavadne razmere in znak discipline Evropskega parlamenta. Prav tako razumemo dvome Sveta. Poudariti želim, da proračun Evropske unije ni enak nacionalnim proračunom. Gre za proračun, ki je usmerjen na naložbe, hkrati pa je protikrizno orodje. Vredno je izkoristiti to priložnost, ki jo ponuja. Prav tako želim izpostaviti, da kot splošna poročevalka upam, da nam bo s sodelovanjem uspešno in učinkovito uspelo sprejeti proračun 2011, hkrati pa upam, da ga bomo sprejeli na takšen način, da bo mogoče izvajati politiko Unije že v začetku januarja v skladu s tem, kar smo se dogovorili v 2006 in v skladu s tem, za kar smo si prizadevali celo leto.
Svet mora upoštevati zadeve, ki smo jih dodatno poudarili v naši obravnavi proračuna. Ali je smiselno dodajati nove vloge in nove ambicije, če ni pripravljenosti na sprejemanje novih finančnih obveznosti. Predsedujočega Svetu, ki je danes z nami, pozivam da upošteva pripravljenost Evropskega parlamenta na sodelovanje, ki ga je izkazal na zasedanju. Upam, da bo Svetu med belgijskim predsedovanjem uspelo pridobiti večjo podporo za prvotno idejo Evropske komisije, v zvezi s proračunom 2011 in njene predloge. Vsega tega, o čemer govorimo in kar predlaga Evropski parlament, nismo enostavno potegnili iz klobuka, ampak je posledica našega preteklega dela in menim, da je ves ta dvom Sveta dejansko posledica dejstva, da je svojo obravnavo sprejel s pisnim postopkom, saj je veliko lažje biti negativen v besedilu, kot pa pri ustni obravnavi. Upam, da bo prišlo do odprtega in neposrednega dialoga, na podlagi katerega bomo lahko sprejeli razumen in dovzeten proračun za leto 2011.
Helga Trüpel
Gospa predsednica, gospod Wathelet, komisar, gospe in gospodje, zahvaliti se želim vsem tistim v Parlamentu, ki so prispevali k razpravi, prav tako pa se še enkrat želim zahvaliti kolegom v Odboru za proračun za njihovo pripravljenost na kompromis, ki nam je, za proračun Parlamenta in tudi drugih institucij, omogočil, da smo se dogovorili o zelo razumni meji med novimi finančnimi potrebami, ki smo jih dobili zaradi Lizbonske pogodbe, skupaj z novimi pristojnosti in usmerjenim samoomejevanjem. Še enkrat želim izpostaviti, da je po mojem mnenju prav, da smo pokazali svojo pripravljenost, da svoje izdatke postavimo pod drobnogled, vendar pa moramo pri tem s popolnim samozaupanjem zahtevati to, kar potrebujemo za izpolnjevanje novih zahtev in se boriti, da bomo imeli na voljo potrebna sredstva. Če lahko, bi dodala še politično sporočilo. Po jutrišnjem glasovanju bomo na začetku tritedenskega obdobja posvetovanja s Svetom, v katerem upam, da bomo dosegli dogovor.
Seveda smo po uveljavitvi Lizbonske pogodbe tokrat prvič uporabili ta postopek, vendar verjamem, da moramo biti zdaj vsi, tudi resnične frakcije, ki niso naklonjene Evropi in skeptiki, jasni glede naših načrtov, kljub vsem kritikam, vključno s posebnimi usmerjenimi kritikami, da nas Evropska unija krepi. Mi vsi in vse države članice imamo koristi zaradi dejstva, da imamo Evropsko unijo, predvsem glede na spremembe izzivov na globalni ravni. Vsem je jasno, da bi bila zaradi globalnih razmer vsaka posamezna država članica na slabšem. To mora biti naše skupno izhodišče in ravno zaradi tega je prav, da si prizadevamo za več sredstev v Evropski uniji in da skupaj pazljivo premislimo, kje jih najbolj potrebujemo, kako lahko naredimo naš proračun bolj vzdržen in kako je lahko bolj socialen in usmerjen v prihodnost.
Upam, da bomo kot Parlament s takim pristopom lahko dosegli sporazum s Svetom in da bodo od tega prav tako imeli koristi evropski državljani.
László Surján
poročevalec. - (HU) Vsakemu, ki je opravil to težko delo, želim izročiti banano. Najprej našima vodilnima poročevalkama, nosilkama projekta proračun 2011, prav tako pa želim banano z ljubeznijo izročiti tudi Svetu, v upanju, da ob jedi ne bodo le uživali, ampak bodo pripravljeni tudi na kompromis, da bomo tako lahko končno rešili to vprašanje banan. Veliko lepo banano si zasluži tudi Janusz Lewandowski za predstavitev proračuna 2011, ki veliko bolj ustreza mišljenju Parlamenta. Nisva po naključju preživela skupaj pet let. Hvala, komisar! Našo zahvalo si zaslužijo tudi govorniki, ki so zelo jasno podali stališče Parlamenta. Ni šlo za popolnoma soglasno stališče, vendar je vsebovalo skupno temo. Želimo si boljši in učinkovitejši proračun, da nam ne bo treba porabiti več mesecev ali pol leta za reševanje vprašanj, kot je na primer ali si lahko privoščimo in porabimo 75 milijonov EUR za izplačilo nadomestil državam, proizvajalkam banan.
Menim, da je bistvo naše razprave v tem, kot je bilo navedeno v proračunu 2010, da je evropski proračun prav tako način za reševanje krize, ne pa neke vrste razlog za krizo. Glede tega bi se morali strinjati, Svet pa pozivam, da je pozoren na zaobljubo, ki iz tega izhaja. Nakazuje namero Parlamenta, da sodeluje s Komisijo pri spodbujanju držav članicah k produktivnejšemu delu. To delo mora biti namenjeno uresničevanju ciljev, povečanju proizvodne in števila delovnih mest. Če to drži, bo proračun Evropske unije vredno ohraniti na ustrezni ravni. Zahvaljujem se vam za pozornost. Uživajte v bananah!
Göran Färm
Gospa predsednica, opozoriti želim na problem dodeljevanja časa za govor v tej razpravi. Gospa Herczog je izpostavila, da Odboru za industrijo, raziskave in energetiko ni bil zagotovljen čas za govor. Razlog temu je, da so predložili predloge za proračun v drugi obliki in dejansko niso predložili uradnega mnenja. Ni razumno, da je zaradi tega ta odbor kaznovan, ker je izbral učinkovitejši način dela, kot pa je predložitev uradnega mnenja.
Prav tako je bilo nekaj zmede med tema deloma razprave - to razpravo o proračunu 2011 in ponovnim pregledom proračuna, ki sledi. Kot ste verjetno opazili, so bili v prejšnji razpravi štirje od petih zadnjih govornikov iz skupine S&D. V naslednji razpravi bo spregovoril le en govornik iz skupine S&D in okoli šest govornikov iz skupine EPP. Nekoliko zmede je bilo med sekretariatom, predsednikom predsednico in političnimi skupinami. Ne vem, kdo je naredil napake - mogoče smo jih mi - vendar imejmo to v prihodnje v mislih, da bomo razumneje dodeljevali čas za govor v teh razpravah.
Predsednica
Hvala za vaše pripombe. Po svojim najboljših močeh smo se trudili, da bi preverili stališče v zvezi z Odborom za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE) in ni bilo nobenega uradnega mnenja, vendar bomo vašo pripombo zabeležili. V zvezi s časom govora je to seveda v rokah političnih skupin, da določijo vrstni red in razdelijo čas.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo.
Pisne izjave (člen 149)
Cătălin Sorin Ivan
Proračunski postopek 2011 se je začel s predlogom Komisije, ki je razočaral. Vendar nam je poročevalka gospa Jędrzejewska obljubila, da bo ambiciozna in si bo prizadevala za proračun, ki bo ščitil politične prednostne naloge Parlamenta, predvsem politike, namenjene mladim.
Svet je zdaj predstavil svoje stališče, pokazal popolno pomanjkanje ambicij ali, če sem natančnejši, svoj populistični pristop, ki na eni strani pomeni ambiciozne strategije, kot je Evropa 2020, medtem ko hkrati ne želi zagotoviti zadostnih sredstev, s katerimi bi bilo mogoče uresničiti to strategijo.
Vendar pa se danes ukvarjamo s stališčem Parlamenta. Tudi tukaj lahko opazimo, da ni nobene ambiciozne vizije za proračun 2011. Smo v recesiji, priznajmo. Vendar se ne bomo mogli izviti iz nje s povprečnim predlogom, ampak z domišljijo, političnim pogumom in s tem, da bomo zagotovili sredstva, s katerimi bomo lahko izvedli resnično spremembo.
Elisabeth Köstinger
v pisni obliki. - (DE) Učinkovitost Evropske unije je povsem odvisna od njenega proračuna. Podpiram te predloge za proračun 2011, ker so bila upoštevana pomembna politična področja in posamezna mnenja. Jasno želim povedati, da EU z manjšimi finančnimi sredstvi ne bo mogla izpolniti svojih obsežnih nalog v prihodnje. Kot predstavnica kmetov, odločno nasprotujem temu, da bi jemali denar kmetijstvu. Finančne sanacije bi morale našim kmetom zagotavljati gotovost pri načrtovanju, ne pa da jih prerazporejajo na druga politična področja. Zdaj naj bi se sredstva, namenjena kmetijstvu, uporabila za financiranje jedrskega razvojnega projekta ITER. Ta primer kaže, da je financiranje velikih raziskovalnih projektov odvisno od črpanja iz drugih področij, njegov obseg pa je težko vnaprej določiti. Ne sme se zgoditi, da ne bi bili pripravljeni dolgoročni in pazljivo premišljeni načrti za financiranje evropske raziskave. Tudi kmetijsko politiko je treba dolgoročno obravnavati in načrtovati, takšna varnost pa je nekaj, kar moramo prenesti na podjetja, ki se ukvarjajo s kmetijstvom. Kot najšibkejši člen v verigi preskrbe s hrano, kmetije potrebujejo varnost, da bi lahko načrtovale in si tako zagotovile obstoj. Rezervacija temu namenjenih finančnih sredstev je obvezna, da bi lahko okrepili konkurenčnost kmetijstva v EU. Naložbe v kmetijske raziskave in zeleno tehnologijo so naložbe v prihodnost, prispevale pa bodo k novimi delovnimi mesti.
Véronique Mathieu
v pisni obliki. - (FR) Program razdeljevanja sadja v šolah, ki se je začel izvajati na začetku šolskega leta 2009, je posebna evropska pobuda, izpostaviti pa moramo njene pozitivne in neposredne rezultate za naše državljane.
Podpora financiranja tega programa je učinkovit način, da vlagamo v zdravje mladih Evropejcev. Povečanje debelosti med otroci je v Evropi precej zaskrbljujoča. Kljub povečanju življenjskih stroškov, mora sadje še naprej ostati osrednji del prehrane otrok v vsej Evropski uniji. Izboljšanje prehranske vrednosti njihove prehrane prav tako vpliva na zaščito pred boleznimi srca in ožilja, rakom in sladkorno boleznijo.
EU program razdeljevanja sadja v šolah ponazarja Evropo, ki je blizu svojim državljanom, se srečuje z vsakodnevnimi izzivi državljanov in upam, da bo še dolgo deloval.
