Priprava na zasedanje Evropskega sveta (4. februar 2011) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije o pripravah na zasedanje Evropskega sveta dne 4. februarja 2011. Prva bo spregovorila gospa Győri, predsedujoča Svetu, v imenu Sveta. Beseda je vaša.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, komisar, zelo sem vesela, da vam lahko spregovorim pred naslednjim srečanjem Evropskega sveta, čeprav je vloga predsedstva v Lizbonski pogodbi opredeljena tako, da je za pripravo srečanj Evropskega sveta odgovoren predvsem njegov stalni predsednik. Vendar predsedstvo zelo tesno sodeluje s stalnim predsednikom pri pripravi srečanj Evropske komisije, na primer Sveta za splošne zadeve, ki je bilo v ponedeljek pod madžarskim predsedstvom. Poleg tega seveda spremljamo izvrševanje sklepov Evropskega sveta, v Svetu za splošne zadeve in v drugih sestavih Sveta.
Dovolite mi, da najprej orišem glavna vprašanja na dnevnem redu februarskega srečanja, ki je osredotočeno predvsem na energijo in inovacije. Pri določanju strategije Evropa 2020 je Evropski svet marca 2010 sprejel sklep, da bo opravil tematsko razpravo o vprašanjih energije in inovacij. Gotovo mi ni treba posebej poudarjati, kakšnega izjemnega pomena sta ta dva sektorja za evropsko gospodarsko rast in zaposlovanje. Naloga Evropskega sveta namreč ni samo sprotno odzivanje na krize, ampak tudi oblikovanje strateških smernic za prihodnost.
Začnimo s področjem energije. Energetska varnost je naša skupna prednostna naloga. Za njeno zagotavljanje sta potrebna tesnejše integriranje in medsebojno povezovanje energetskega trga. Povečati moramo porabo za raziskave in razvoj, okrepiti konkurenčnost in trajnostnost gospodarstva in poskrbeti za tesnejše sodelovanje med glavnimi državami prenosa, pridobivanja in porabe energije. Prvi element je torej integrirani in medsebojno povezani energetski trg. Vzpostavitev celovitega notranjega energetskega trga je nujnost. V ta namen mora Evropski svet sprejeti sklepe o nekaj pomembnih korakih.
Prvič, uveljaviti mora zakonodajo o notranjem energetskem trgu. Pred nami ostajajo tudi še nekatere regulativne naloge. Poenostaviti moramo na primer postopke pridobivanja dovoljenj za gradnjo nove infrastrukture. Poleg tega moramo vložiti velike napore v posodobitev in razširitev evropske energetske infrastrukture in v povezave trgov s čezmejnim sodelovanjem. Ne smemo dovoliti, da bi katera koli od držav ali regij v EU ostala odrezana od energetskega trga. Vse to mora financirati predvsem zasebni sektor. Poleg tega je treba sprejeti ustrezna načela delitve stroškov pri čezmejnih naložbah. Tretjič, nekateri projekti kljub izjemnemu pomenu za energetsko varnost nikoli ne bodo dovolj privlačni za zasebni sektor, da bi jih financiral v celoti. V takih primerih je lahko upravičeno tudi omejeno javno financiranje projektov iz sredstev držav članic ali EU. Namen sedanjih razprav pa ni prejudicirati razprave o večletnem finančnem okviru, ki se bo začela konec junija.
Druga pomembna tema na področju energije so energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije. Ni treba posebej omenjati, da krepijo konkurenčnost in pospešujejo varnost oskrbe z energijo, s prihranki pa tudi prispevajo k trajnostnosti. Leta 2011 bo Svet preučil predlog Komisije o novem načrtu za energetsko učinkovitost. V predlogu bodo upoštevani dosedanji dosežki v zvezi s cilji EU na področju energetske učinkovitosti do leta 2013, predvideni pa bodo tudi dodatni ukrepi. V okviru energetske politike so izjemno pomembni tudi zunanji odnosi. Bolj sistematično moramo usklajevati dejavnosti EU in držav članic v odnosih z glavnimi državami pridobivanja, prenosa in porabe energije. Koristno bi bilo na primer, da si države članice ne bi izmenjevale le informacij o sklenjenih pogodbah o dobavi zemeljskega plina, kot počnejo danes, ampak tudi v zvezi z drugimi oblikami energije. Lotiti se moramo konkretnega dela za vzpostavitev partnerstev s ključnimi akterji v zvezi z regulativnimi pristopi pri vseh zadevah skupnega interesa. To seveda velja za Rusijo, pa tudi za vse partnerske in sosednje države EU.
Preidimo na področje inovacij. Inovacije nam lahko pomagajo rešiti najbolj pereče družbene izzive današnjega časa, kot so zdravje, zanesljiva preskrba s hrano, energetska varnost, trajnostni razvoj, podnebne spremembe in staranje prebivalstva, obenem pa tudi odpirajo nove trge. Inovacije lahko tudi odpravijo dilemo med proračunsko strogostjo in politiko rasti. Od kod bomo dobili sredstva za financiranje rasti, dokler rast ne bo bolj trajnostna? Ne s posojili, saj tega nočemo. Navsezadnje hočemo zadolževanje ustaviti. Torej lahko prek inovacij najdemo rezerve ustvarjalnosti, ki nam lahko ponudijo prave odgovore. V okviru inovacij se moramo zato osredotočiti na reševanje ključnih družbenih izzivov in razvijati evropski raziskovalni prostor. Zagotoviti moramo mobilnost raziskovalcev, izboljšati okvirne pogoje za delovanje inovativnih podjetij, Evropski svet pa se mora lotiti tudi vprašanja razvrščanja državnih pomoči.
Energija in inovacije: naložbi, ki nas vodita v prihodnost. Evropski svet pa se mora posvetiti tudi tekočim gospodarskim in finančnim vprašanjem, saj vemo, da kriza še ni povsem za nami. Smo v zapletenem položaju. Storiti moramo vse v svoji moči za zaščito skupne valute, evra, in pomiritev trgov. Zato moramo okrepiti Evropski instrument za finančno stabilnost, razpravljati pa moramo tudi o testiranju bank za izjemne situacije. Madžarsko predsedstvo je še zlasti zavezano oblikovanju svežnja šestih zakonov o gospodarskem upravljanju. Voditeljem držav in vlad želimo poročati o tem svežnju, o tem, kako napredujejo posvetovanja v Svetu in v Parlamentu. In končno, obravnavati moramo tudi vprašanje, kakšni nadaljnji ukrepi so potrebni za zagotavljanje konkurenčnosti, glede na trenutne napete razmere pa bodo voditelji držav in vlad seveda govorili tudi o Tuniziji in Egiptu.
Gospe in gospodje, prepričana sem, da ima to srečanje Evropskega sveta na dnevnem redu zelo zahtevne teme, ki odpirajo posebna vprašanja, ta pa bodo narekovala delo Sveta v naslednjih mesecih, po srečanju pa vam bo poročal predsednik Herman Van Rompuy.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, tokratno srečanje Evropskega sveta poteka v prelomnem trenutku za naše sosedstvo, namreč za Egipt, Tunizijo in Belorusijo. Ob vsem spoštovanju posebnosti razmer v teh državah pričakujem, da bo Evropski svet zelo jasno zahteval uveljavljanje in spoštovanje načel pravne države, temeljnih pravic in pluralistične demokracije. Demokracija je namreč najboljša pot k stabilnosti in blaginji v teh državah, tako kot drugod po svetu.
V petek bo Evropski svet razpravljal o dveh področjih, ki sta prav tako zelo pomembni za prihodnost Evrope in njenega gospodarstva: o energiji in inovacijah. Obe področji sta osrednji prvini strategije Evropa 2020 in temeljnega pomena pri našem obnavljanju trajnostne rasti in krepitvi konkurenčnosti Evropske unije. Ne smemo pa tudi pozabiti, da sta energija in inovacije področji, na katerih lahko pristop Skupnosti in evropska razsežnost prispevata veliko dodano vrednost. To je v sedanjih razmerah zelo pomembna točka.
V strategiji Evropa 2020 smo se že dogovorili za niz ambicioznih ciljev na področju energije in inovacij. Lahko omenim vodilno pobudo Unija inovacij, ki smo jo sprejeli lanskega oktobra, ali vodilno pobudo Evropa, gospodarna z viri, ki smo jo sprejeli prejšnji teden in v kateri ima vidno vlogo tudi energija.
Torej mora srečanje Evropskega sveta ta teden opredeliti jasne, konkretne izide. Razprava in sklepi morajo biti čim bolj operativni in produktivni.
Energetsko politiko opisujem kot naslednji veliki evropski povezovalni projekt, prav tako očitno pa je, da je varna, zanesljiva, trajnostna in dostopna oskrba z energijo ključnega pomena za gospodarske in strateške interese Evrope kot svetovnega akterja. Precej smo že dosegli z našim podnebnim in energetskim svežnjem ter z zakonodajo o notranjem trgu. Dosežke pa moramo še nadgraditi z uresničitvijo možnosti, ki jih odpira Lizbonska pogodba, s poglabljanjem sedanjega sodelovanja in s pobudami na novih področjih, kot je energetska varnost.
Torej je prvi preizkus verodostojnosti naše energetske politike uresničitev že dogovorjenega.
Komisija je predstavila ukrepe, ki so po našem mnenju nujni, v strategiji Evropa 2020 in v sporočilih o energetski infrastrukturi. Želel bi, da bi Evropski svet te prednostne naloge podprl in še zlasti sprejel jasno zavezo, da bomo notranji trg z energijo zaokrožili do leta 2014. Letos bi morali dokončno določiti tudi skupni tehnični standard za sisteme za polnjenje električnih vozil, do konca leta 2012 pa še standarde za pametna omrežja in števce.
Resnično integriran notranji trg z energijo je ključ za živahnejšo rast in zaposlovanje, spodbujanje tehničnega napredka, posodobitev naše infrastrukture in zmanjšanje naše izpostavljenosti uvozu in nihanju cen.
Poskrbeti moramo tudi, da glede energije nobena država članica ne bo odrezana od drugih delov Evrope. Želel bi, da bi se države članice dogovorile, da je rok za odpravo energetskih otokov v Evropi leto 2015.
Pomembno delo smo opravili pri povezavi baltskih držav s celinskim sistemom. Zdaj pa bom pozval še srednjo in vzhodno Evropo, naj se loti energetskih povezav med severom in jugom. Želel bi, da bi se do jeseni dogovorili o načrtih za projekte povezave od Baltika do Jadrana.
Uresničevanje ciljev glede obnovljivih virov energije teče po načrtih, pri sedanji uspešnosti pa nam bo na področju energetske učinkovitosti uspelo doseči le polovico ciljev. Učinkovitejša raba energije lahko sprosti ogromne okoljske in gospodarske koristi - letne stroške Evrope za energijo pa zmanjša za okoli 200 milijard EUR. Lahko ustvari tudi dva milijona novih delovnih mest do leta 2020.
Zato bom prosil Evropski svet, naj poskrbi za nov zagon našim prizadevanjem za energetsko učinkovitost. Z množičnimi javnimi naročili v okviru celotne EU bi lahko resnično spodbudili energetsko učinkovitost in ustvarili lokalna delovna mesta, ki jih ni mogoče nadomestiti s tujimi izvajalci, delovna mesta v MSP, ter zagotovili resnične prihranke gospodarstvu in gospodinjstvom.
Komisija bo v enem od prihodnjih tednov sprejela načrt za energetsko učinkovitost s posebnimi ukrepi za pospeševanje energetske učinkovitosti, na primer zahtevo, da države članice od 1. januarja 2012 pri javnih naročilih upoštevajo tudi standarde energetske učinkovitosti. Komisija bo leta 2013 pregledala napredek, dosežen s temi ukrepi, in razmislila o dodatnih ukrepih, vključno s predlogom pravno zavezujočih ciljev, če bo potrebno.
Države članice bi se morale dogovoriti za rok za vključitev standardov energetske učinkovitosti v vsa javna naročila za javne stavbe in službe. Komisija je s svoje strani pripravljena raziskati možnosti novih ukrepov za varčevanje energije v mestih, za biogoriva, pametna omrežja in skladiščenje energije.
Posvetiti se moramo tudi zunanji razsežnosti evropske energetske politike. Prav pred štirinajstimi dnevi sem se zavzel za razpravo s predsednikoma Azerbajdžana in Turkmenistana o evropske dostopu do plinskih polj ob Kaspijskem morju, ki bi omogočil gradnjo južnega koridorja. Pomemben preboj smo dosegli s podpisom skupne izjave z Azerbajdžanom in z določno zavezo Turkmenistana, da bo dobavljal plin Evropi.
Sporočilo, ki ga prinašam s tega obiska, je naslednje: kadar v Evropi skupaj sprejemamo ključne odločitve, smo močnejši udeleženec v svetovni tekmi za energetske vire. Poudarjen pomen zunanje razsežnosti energetske politike Evropske unije bi moral biti osrednje sporočilo srečanja Evropskega sveta, zato pričakujem zelo tehtno razpravo o energiji na srečanju Evropskega sveta in - to povem z veseljem - v Evropskem parlamentu. Vem, da Parlament zelo podpira močno energetsko politiko Evropske unije in da je predsednik Parlamenta velik zagovornik močnejših zavez Evrope na področju energetske politike.
Če zdaj preidemo k inovacijam, menim, da je glede želenih izidov Evropskega sveta doseženo že široko soglasje. Morda manj pa je izražen občutek, kako nujno, skrajno nujno je ukrepanje, zakaj moramo raziskave in inovacije pospeševati prav zdaj, ko so države članice pred težavnimi izbirami, kje krčiti svoje proračune.
Proračunski pomisleki in javna podpora inovacijam nista nezdružljivi prvini politike. Več držav članic je že dokazalo, da je mogoče zmanjšati skupni proračun, ob tem pa ohraniti rasti naklonjeno porabo, še zlasti za raziskave in inovacije. To je pomembno, saj je razvoj inovativnega gospodarstva ključna strukturna sprememba. Naši konkurenti to vedo in že stavijo na inovacije.
Da ne bomo zaostali, potrebujemo od Evropskega sveta potrditev našega strateškega in celovitega pristopa na področju inovacij. Inovacije morajo postati del naše gospodarske politike, ne pa ostati le instrument za raziskave, kot menijo nekateri.
Na evropski ravni lahko prispevamo otipljivo dodano vrednost z izboljšanjem okvirnih pogojev za raziskave in inovacije v Evropski uniji. Evropa mora postati dom inovacij z učinkovito standardizacijo, boljšo uporabo pravic intelektualne lastnine, inovacijam naklonjenim javnim naročanjem in ukrepi v pomoč malim inovativnim podjetjem pri pridobivanju finančnih sredstev.
Za uresničitev večine tega ni potreben denar, potrebna pa je politična volja. In politična volja za delovanje na evropski način ter v evropski razsežnosti.
Veliko več bi lahko iztisnili tudi iz evropskega raziskovalnega prostora, na primer s polnim izkoriščanjem možnosti enotnega trga in z večjo mobilnostjo raziskovalcev.
Ni dovolj samo ohranjati raven porabe, ampak mora biti poraba boljša. Ob pregledu proračuna smo odprli razpravo, kako poenostaviti načine porabe denarja Evropske unije in kako razvijati skupni strateški okvir za financiranje raziskav in inovacij. Z drugimi besedami, boljša izraba denarja pomeni tudi zmanjšanje obsega birokracije, tako da bodo znanstveniki, ki jih financira EU, lahko več časa prebili v laboratorijih pri svojem delu, manj pa v pisarnah pri birokratskih postopkih. Nikoli ne bomo mogli pritegniti vrhunskih znanstvenikov in najbolj inovativnih podjetij z neusklajenimi instrumenti financiranja po zapletenih in birokratskih pravilih.
Ta mesec bo torej Evropski svet razpravljal o energiji in inovacijah. Ne bo pa se mogel izogniti tudi razpravi o gospodarstvu. Gospodarstvo, problemi brezposelnih, to so še vedno glavna skrb naših državljanov.
Pravkar smo začeli prvi evropski semester - uveljavljanje gospodarskega upravljanja v praksi. Letni pregled rasti je naletel na ugoden sprejem. Njegova sporočila so prava in jasna. Prinaša potrebne smernice na ravni Evropske unije, tako da lahko države članice pri nacionalnih političnih odločitvah upoštevajo tudi naše soodvisnosti.
Precej je narejenega pri predlogih zakonodaje za podporo našega novega sistema gospodarskega upravljanja. Rad bi se zahvalil madžarskemu predsedstvu. Madžarsko predsedstvo v celoti podpiram pri njegovih prizadevanjih, da bi bila zakonodaja sprejeta do junija.
Poleg tega bomo morali pri tem celovitem odzivu rešiti tudi odprta vprašanja evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF) in evropskega mehanizma za stabilnost.
Kar zadeva ESFS, gre poleg razširitve njegove uporabe še za povečanje efektivne posojilne zmogljivosti - kot je zapisala Komisija v letnem pregledu rasti.
Seveda bi morali to vprašanje reševati v okviru celovitega odziva. Evropski svet bo naslednji petek najverjetneje razpravljal tudi o potrebi po tesnejšem usklajevanju ekonomskih politik v Evropski uniji in v evrskem območju. Tako razpravo pozdravljam, saj se dobro ujema z ugotovitvami Komisije v letnem pregledu rasti. Pri evropskem semestru namreč ne gre le za usklajevanje proračunskih politik, ampak za urejanje širših vprašanj, kot so makroekonomska neravnovesja in razlike v konkurenčnosti.
Poleg tega v zadnjem času iz uglednih virov slišimo pozive k poglobitvi gospodarskega upravljanja, obenem pa ti viri opozarjajo, da je to mogoče uresničiti le z medvladno metodo.
Glede tega moramo biti jasni: Komisija pozdravlja poglabljanje in pospeševanje gospodarskega upravljanja in usklajevanja politik, tudi v evrskem območju. Smo pa trdno prepričani, da že Pogodba zagotavlja pravi okvir in instrumente za to. Dejansko z zadevo ne bomo nadaljevali, če bi lahko prišlo do tega, da bi vzporedne strukture na koncu delovale neusklajeno.
Vzpostavljanje sistema okrepljenega gospodarskega upravljanja v EU, še zlasti v evrskem območju, zunaj okvira Unije odpira pomembna in politično zelo občutljiva vprašanja. Države članice bi dejansko morale sprejemati take ukrepe, ki so popolnoma združljivi z metodo Skupnosti in okvirom, ki ga določa Pogodba. Pri ukrepih, ki so v nacionalni pristojnosti - seveda za nekatere ukrepe odgovarjajo države - bi morale države svoje pristojnosti izvrševati usklajeno z okvirom Unije.
Prepričan sem, da je ta zadeva skrajno pomembna, saj lahko na področju gospodarskega upravljanja dosežemo velik napredek. Potrebujemo - in za to se zavzemamo - več usklajevanja politik in boljše gospodarsko upravljanje, ravnati pa moramo usklajeno in združljivo s Pogodbami in s pristopom Skupnosti.
Komisija bo na ta vprašanja še posebej pozorna. Pogodba in iz nje izvirajoča "metoda Skupnosti" zahtevata polno spoštovanje vlog vseh evropskih institucij.
Joseph Daul
Gospod predsednik, gospa Győri, gospod Barroso, gospe in gospodje, kakšna bodo sporočila petkovega srečanja voditeljev v Bruslju evropski javnosti? Ali bo javnost razumela, da dobronamerno iščejo evropske odgovore na evropske izzive - evro, raziskave in inovacije ter zaposlovanje? Ali pa, da smo ponovno priče žalostni predstavi delitev in merjenja moči? Kakšni bodo naslovi v vodilnih časopisih? Kaj bodo ljudje v soboto pisali v blogih in na Facebooku v zvezi s sklepi Evropskega sveta? O medlosti Evrope ob razmerah v sredozemskih državah, ki hrepenijo po spoštovanju pravic, ali, nasprotno, o njeni voditeljski drži? Dolžnost Evrope pri tem je povsem jasna: uporabiti mora vse svoje vire in diplomatske sposobnosti v pomoč prehodu in organizaciji demokratičnih, odprtih volitev.
Gospe in gospodje, za Skupino Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) je za rešitev naših problemov potrebne več Evrope, ne manj. Rešitve ne bomo našli v tako imenovanih nacionalnih zmagah, ampak v bolj skupnih zmagah in bolj usklajenih odzivih. Rešitve ne bo prinesel ohlapen odnos do uveljavljanja skupnih pravil, prinesla jo bo večja disciplina. Rešitev, gospe in gospodje, ni v razhajanjih med proračuni, delovnimi zakonodajami in davčnimi stopnjami, ampak v njihovem približevanju.
Kar zadeva skupino PPE, je glavni nauk te krize to, da bodo brez skupne vizije in združevanja virov naše države zašle v polžjo rast in potonile v socialno krizo. Če iz krize potegnemo en sam nauk, je to nauk, da se bodo naše države le z evropskim razmišljanjem, delovanjem in vlaganjem rešile iz sedanje zagate in izšle iz krize močnejše.
Kaj drugega nas lahko pripravi k enotnem delovanju kot težave, ki jih doživljamo? V en glas z Evropsko komisijo, večino kolegov v naši zbornici in, prepričan sem, večino od 500 milijonov Evropejcev sprašujem Evropski svet: kdaj bomo začeli delovati in se odzivati enotno?
Kar zadeva evro, že vem, da bodo naše vlade trdne in ne bodo dovolile špekulantom, da bi izničili 60 let evropskega združevanja. Pozivam jih, naj se posvetijo utrditvi mehanizma za finančno stabilizacijo, saj je ta nujna. Še zlasti jih pozivam k okrepitvi proračunske discipline in nadaljevanju prizadevanj za zmanjšanje javnega dolga. Evropsko upravljanje je sine qua non za uspeh našega skupnega projekta. Naša skupina ga podpira enako, kot podpira evro, to je popolnoma.
Rešitev naših problemov je, kot sem dejal že na začetku govora, več Evrope, ne manj. Kar velja za zaposlovanje in gospodarstvo, velja tudi za energijo, eno od področij, ki jih bo Svet obravnaval v petek. Več Evrope pomeni predvsem dosledno uveljavljanje že sprejete zakonodaje o notranjem trgu z energijo. Ni mogoče zadosti poudariti, da si bomo s polno uveljavitvijo tega trga zagotovili večjo konkurenčnost, zanesljivejšo oskrbo z energijo, pa tudi znatno povečanje pridobivanja energije iz obnovljivih virov.
Več Evrope pomeni tudi spodbujati države članice k uresničitvi cilja 20 % višje energetske učinkovitosti do leta 2020. Ta cilj so si zastavile same. Poskrbeti moramo, da ga bodo dosegle, ali pa bomo morali zvišati merila in zahteve, da ga vendarle bodo. In končno, več Evrope na področju energije pomeni več naložb. Komisija ocenjuje, da bo dvig ravni infrastrukture na zahtevano stal 1 bilijon EUR. Od Evropskega sveta pričakujemo ambiciozne sklepe glede tega. Evropa potrebuje zanesljivo, čisto energijo, prav tako pa potrebuje politiko raziskav in razvoja ter politiko spodbujanja industrijskih inovacij. Tudi pri tem je rešitev več Evrope ob večji pozornosti malim in srednje velikim podjetjem. Rešitev je korenito zmanjšanje birokracije in končno sprejetje dogovora o evropskem patentu. Tudi na področju inovacij pričakujemo od naših voditeljev skupne rešitve, ne vrtičkarskih prerekanj.
Gospe in gospodje, čas je da se poslovimo od refleksnih odzivov iz preteklosti. Varovanje naših medsebojnih razlik sicer ni nič slabega, še bolje pa je izkoristiti njihovo dopolnjevanje. Pobude posameznikov so lahko koristne, zmago pa je mogoče doseči le z moštveno igro. Gojenje nacionalnih ambicij je popolnoma legitimno, ljudem Evrope pa lahko zagotovimo prihodnost le, če bomo doumeli, da je za zmago na mednarodnem igrišču treba igrati kot moštvo.
Martin Schulz
Gospod predsednik, Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu je imela včeraj obravnavo priprav na energetski vrh konec tedna. Kolegica gospa Ulvskog bo kasneje podrobneje opisala, o čem smo razpravljali. Zato se bom sam omejil na dva bistvena elementa.
Če ocenimo raven uresničevanja sprejetih ciljev 20-20-20, ki so jih nekatere vlade v Evropski uniji na ves glas pozdravile, v državah, lahko ugotovimo, da je danes videti, da ni mogoče doseči nič več kot 9 % zastavljenih ciljev. Kar zadeva energetsko politiko, je vrh konec tedna krizni sestanek, in če se ne bomo zelo energično zavzeli, ciljev ne bomo dosegli.
Moja druga pripomba je, da lahko na trgu z energijo spremljamo gibanja cen, ki vodijo Evropo v energetsko revščino. Energija in oskrba z energijo postajata za velik del gospodinjstev razkošje. Dodatni stroški najemnin naraščajo tako hitro, da bodo v prihodnje ljudje z nizkimi dohodki morali nositi debele puloverje, ker si ne bodo mogli ogrevati stanovanj. Prekinitev dobave energije ljudem pa je socialna krivica. Tudi ta vprašanja bi moral obravnavati energetski vrh, ki se bliža.
(Aplavz)
Na tem vrhu pa bodo seveda razpravljali tudi o drugih zadevah in rad bi se odzval na besede predsednika Komisije. Vlada Zvezne republike Nemčije - pod vodstvom zvezne kanclerke - je povsem spremenila svoje poglede. Vse, kar je bilo doslej narobe z gospodarskim upravljanjem, ki je zamisel socialistov, je zdaj nenadoma prav. No, bolje pozno kot nikoli. Predsednik Komisije pa ima glede nečesa prav. Ta miselni obrat ne sme voditi v spremembo smeri, ki bi porušila ravnovesje med evropskimi institucijami.
Nekaj je popolnoma jasno: vse politike v okviru sedanjih pogodb je treba urejati v okviru obstoječih institucij. V središču je Komisija, nobena druga institucija, in sicer, naj dodam, iz naslednjega razloga: Komisija je institucija, ki je v tem smislu vezana na Parlament, odobravanje ukrepov na področju suverenost - monetarna vprašanja pa so ključno področje suverenosti - pa je nujno. Zato rečemo "da" gospodarskemu upravljanju, vendar ob tem, da je za njegovo praktično izvajanje pristojna Komisija pod nadzorom Evropskega parlamenta. To je osnovni pogoj za ohranitev ravnovesja med evropskimi institucijami.
(Aplavz)
Smo v položaju, ko se Evropa srečuje z notranjimi izzivi, pa tudi izzivi na področju zunanje politike. Skrbijo me - to povem povsem odkrito - izjave nekaterih evropskih politikov. Skrbi me odsotnost Evrope v zgodovinskem procesu. Vi objavite svojo izjavo, gospod Barroso - odlično. Gospod van Rompuy objavi svojo izjavo - tudi to je odlično. Baronica Ashton objavi svojo izjavo - sijajno. Nato gospa Merkel, gospod Sarkozy in gospod Cameron objavijo svojo izjavo v skupnem sporočilu - ne vem sicer, kaj pomeni to novo zavezništvo - tudi to je sijajno. Nikogar pa ni - nikogar ni niti na terenu, v neposrednem stiku z ljudmi, ki se borijo za svojo demokracijo, ki bi povedal, kako lahko Evropejci pri tem pomagamo.
Na papir lahko zapišete, kar hočete, ampak papir nam ne bo pomagal. Ne smemo zamuditi priložnosti, ki se nam ponuja. Priznati moram, da me je na veliko priložnost, ki se nam odpira, opozoril gospod Cohn-Bendit prejšnji teden. Priznati moram, da je na prvi pogled nisem opazil, ampak ljudje, ki demonstrirajo po ulicah, ljudje, ki vodijo to revolucijo, se borijo za vse kaj drugega kot za religijo. Hočejo sekularizem. Hočejo civilno demokracijo. To so naši partnerji. V sodelovanju s temi ljudmi moramo poskrbeti, da bo to sijajna priložnost za Evropo.
(Aplavz)
V tem smislu pa se mora gospod Mubarak odreči oblasti. To bi bil pozitiven in spodbuden signal. Ko pa smo že pri naših vrednotah, naši demokraciji in naši svobodi izražanja, me veseli, da je med nami gospa Győri. Eno bi vam rad povedal, gospa Győri: prebral sem odgovor madžarske vlade na pismo Komisije. Moram reči, da je bilo pismo Komisije odlično. Bilo je vljudno vprašanje, ali bi bila madžarska vlada lahko tako prijazna, da bi nam povedala, ali bi se morda lahko strinjala, da zakon, ki ga je sestavila, morda vendarle ni povsem v redu - in naj nam ne zameri, ker sploh sprašujemo. Odgovor pa je bil: kako vam sploh pride na pamet spraševati kaj takega, pri nas je vse v popolnem redu. Kaj takega se v Evropi ne bi smelo dogajati. Povedal bom še enkrat: ta zakon ni združljiv s temeljnimi evropskimi pravili.
(Aplavz)
Ni združljiv z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah. To je zelo prefinjeno povedala tudi gospa Kroes. Če ta zakon ne bo spremenjen, bom lahko rekel, da nas predsedujoči Svetu zavaja. Predsednik in premier Madžarske je v naši zbornici izjavil: "Če bo imela Komisija kakšne pripombe, bomo zakon spremenili." Komisija je imela pripombe, zato pričakujem, da bo Madžarska ta zakon spremenila. Kako naj verodostojno govorimo o demokraciji v Sredozemlju, če je sami v Evropi ne spoštujemo?
Lena Ek
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, v času krize sta potrebni dve strategiji: kako obvladati neposredne grožnje in kako izkoristiti priložnosti za nadaljnji razvoj.
Kakšen pa je odgovor Sveta na energetsko in podnebno krizo? Odkrito rečeno sem prav razočarana in zbegana ob njem.
Svet okoli nas se odločno spopada z energetskimi izzivi. ZDA vlagajo ogromne zneske v zeleno tehnologijo. V svojem govoru o stanju v državi prejšnji teden je predsednik Obama posebej izpostavil energetsko učinkovitost in priložnosti, ki jih odpira zelena tehnologija.
(Predsednik je kratko posredoval v zvezi s postopkom)
Predsednik Obama je te nove tehnologije primerjal celo z vesoljsko tekmo in jih imenoval "Sputnik" naše generacije.
No, kje pa ima Svet evropski projekt "človek na Mesec"? Ne upate si razpravljati niti o zavezujočih ciljih energetske učinkovitosti. Energetska učinkovitost je osrednja tema vsakega govora in političnega nastopa v zvezi z energijo, Svet pa jo odlaga na leto 2012.
Kitajska ogromno vlaga v raziskave in nove tehnologije. Danes na Kitajskem na področju fotonapetosti deluje več kot 400 podjetij. Pred desetimi leti so pokrivali nič odstotkov svetovnega trga. Danes je njihov tržni delež 23 %. Pred desetimi leti so pokrivali nič odstotkov svetovnega trga vetrne energije. Danes je njihov tržni delež 50 %.
Kaj pa delamo v Evropi? Program za konkurenčnost in inovacije, CIP, trudoma pridobiva podporo, za strateški program za energetske tehnologije, SET, pa je zbranih manj kot 50 % finančnih sredstev. Tako je stanje v primerjavi s Kitajsko in ZDA. Nekatere države članice sicer načrtujejo zmanjšanje izpustov za 30 %, Svet pa si ne upa narediti nobenega koraka, pa tudi Komisija ne. Po nedavno objavljenem skupnem poročilu podjetij Barclays in Accenture prehod na nizkoogljično gospodarstvo odpira možnosti za občuten razvoj trajnostnih nizkoogljičnih tehnologij. Torej se v bankah že nekaj premika.
Kje je zdaj evropska vodilna vloga? Evropski svet baranta okoli energetskih ciljev. Prav tako ni videti, da bi države članice uresničevale cilje tretjega energetskega svežnja, potekajo pa celo razprave v zvezi s financiranjem raziskav in inovacij iz dolgoročnega proračuna. Tako je stanje v Evropi, Svet pa ni pripravljen prevzeti nikakršne vodilne pobude, ko gre za energijo, podnebje, konkurenčnost in nova delovna mesta. Tako je stanje pri nas.
Krisztina Morvai
(vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) gospodu Schulzu) (HU) Slišali smo lahko, da je gospod Martin Schulz, vodja evropskih socialistov, zelo zaskrbljen nad demokracijo in stanjem človekovih pravic na Madžarskem. Vprašati vam moram, gospod Schulz, kje ste bili med letoma 2002 in 2010, ko so vaši socialistični tovariši na oblasti na Madžarskem prav vsak protivladni protest razgnali s silo? Kje ste bili 23. oktobra 2006, ko so štirinajst oseb ustrelili v glavo z gumijastimi kroglami, izstreljenimi v ljudi? Kje ste bili jeseni 2006, ko so več sto ljudi, kot je že ugotovilo vrhovno sodišče (predsednik je prekinil govornico) gospod predsednik, saj imam po poslovniku eno minuto, mar ne? Kje ste bili takrat? Sprašujem pa se tudi, zakaj vam in vašim tovarišem ni teh vprašanj zastavila že vlada stranke Fidesz? Kaj zadržuje vlado stranke Fidesz?
Martin Schulz
Gospod predsednik, gospa Morvai, madžarsko notranjo politiko spremljam zelo pozorno. Med letoma 2002 in 2010 sem precejkrat obiskal Madžarsko. Videl sem tudi uniformirane demonstracije vaše stranke Jobik v Budimpešti. Ne bom povedal, na kaj so me te demonstracije spomnile. Kot Nemec nočem govoriti o tem.
Med letoma 2002 in 2010 - naj bo moj odgovor na vaše vprašanje jasen - je bila Madžarska tako kot danes demokratična in pravna država, ki jo je vodila levo usmerjena vlada po demokratičnih pravilih. Zaenkrat sem še prepričan, da velja to tudi za današnjo Madžarsko pod konzervativno vlado. O nečem pa sem prepričan, namreč, da je vaša stranka skrajno desničarska, neofašistična stranka.
(Aplavz)
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najnovejša poročila iz južnega Sredozemlja in Egipta govorijo o streljanju v Kairu. Razmere se približujejo vrelišču. Glede na te novice lahko samo kličem voditeljem evropskih držav in vlad, naj ne čakajo do petkovega kosila z razgovorom o tem, kakšno sporočilo naj pošljemo Egiptu. Skrajni čas bi že bil za jasno sporočilo gospodu Mubaraku, naj čim prej odstopi, saj je to pogoj, da se nemiri v Egiptu ne bodo še stopnjevali in da se ne bo ponovil podoben scenarij, kot smo ga že videli v Tuniziji. Sramotno bi bilo samo čakati, kaj se bo zgodilo v Egiptu.
(Aplavz)
Ta vrh naj bi bil pravzaprav vrh o energiji. Ob opazovanju priprav na ta vrh pa me v resnici ne preseneča, da njegov dnevni red zdaj krojijo druge teme. Pod geslom "potrebujemo zanesljivo oskrbo z energijo" imamo veliko stikov - še zlasti veliko jih imate vi, gospod Barroso - z državami, kot sta Azerbajdžan in Turkmenistan. Gospod Oettinger je pred kratkim govoril v Odboru za industrijo, raziskave in energetiko o predvidenem razvoju naših odnosov na področju energije z Irakom, Gruzijo in Turkmenistanom.
Glede na dogodke v južnem Sredozemlju, kjer prav tako lahko spremljamo posledice naših politik, povezanih z našimi interesi in energetsko politiko, se mi zdi to precej tvegano. Vem, da potrebujemo raznolikost dobav, ker so tudi na vzhodu, v Rusiji in prehodnih državah Belorusiji in Ukrajini razmere problematične in skrajno težavne. Zaradi raznolikosti pa zdaj ne bi smeli gojiti odnosov z despoti in državami v krizi.
Rešitev za varnejšo oskrbo z energijo so energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije, in reči moram, gospod Barroso, da ste glede tega zelo popustljivi. Gospod Oettinger zanemarja področje, ki ga je gospod Pielbags pred njim dobro obvladoval, oziroma - rečeno v negativnem smislu - se je odločil, da ne bo več spodbujal v prihodnost usmerjenih tehnologij in energetske učinkovitosti, ampak bo spet dal prednost energiji iz starih goriv. Naenkrat odkrijemo, da bodo na vrhu razpravljali tudi o cenah odkupa energije iz jedrskih elektrarn, o cenah atomske energije - za božjo voljo, kakšna razprava o posodabljanju in inovacijah pa je to? Preprosto mi zmanjkuje potrpljenja s takimi stvarmi.
(Aplavz)
Morda smo pravzaprav preveč potrpežljivi glede gospodarskega upravljanja. Videti je, da se je Nemčija zdaj odločila za Schäublejevo smer. Kar imamo pred seboj, pa niso najsodobnejše zamisli. Potrebujemo več kot le manjše spremembe instrumenta za stabilnost. Nujno moramo sprejeti odločitev za spremembo posojilnih pogojev za Grčijo in Irsko, ali pa bomo ti dve državi na koncu še uničili. Potrebujemo več denarja za krizni instrument, drugače se lahko poslovimo od misli o pomoči Španiji in Portugalski v bližnji prihodnosti.
In nazadnje potrebujemo - glede tega se povsem dobro razumemo - predlog o načinu prestrukturiranja dolgov. Temu se ne moremo izogniti, tega se zavedamo vsi in v Parlamentu si želimo nadaljnje razprave o tem.
Jan Zahradil
Gospod predsednik, energetska učinkovitost je področje, ki se ga EU mora lotiti in na katerem mora delovati čim bolj enotno in usklajeno, kar pa za mnoge evropske pobude ne moremo trditi, zato Evropski konservativci in reformisti podpiramo vzpostavitev skupnega trga z energijo, saj bo okrepil položaj držav članic v odnosih z glavnimi dobavitelji, obenem pa zožil manevrski prostor nekaterim dobaviteljem strateških surovin za zunanjepolitične igrice z izkoriščanjem svojega prevladujočega položaja. Verjamemo pa, da bi morali pri procesu energetskega združevanja spoštovati posebne nacionalne dejavnike, z drugimi besedami, nacionalne sestave energentov, tudi uporabo jedrske energije.
Kar se tiče financ, bi rad povedal, da našo skupino sestavljajo predvsem stranke iz držav zunaj evrskega območja, ki ne uporabljajo evra. To pa ne pomeni, da si želimo šibkega, krhkega in nestabilnega evrskega območja ali propada evra. Na drugi strani pa bi rad jasno povedal, da oživljanje gospodarstva EU in obnavljanje finančne stabilnosti ne sme spodbujati nad-nacionalnih teženj ali fiskalne federalizacije in ne sme postati pretveza za nadaljnji prenos pristojnosti z nacionalne na evropsko raven. Temu odločno nasprotujemo.
Imam nekaj pripomb v zvezi z dogodki v severni Afriki - v Tuniziji in Egiptu. Ti dogodki so precej podobni dogodkom v srednji in vzhodni Evropi leta 1989. Zelo pozdravljamo težnje po demokraciji v teh državah in treba jih je podpreti. Želimo si, da bi bila neposredna soseščina EU stabilna in demokratična. Obenem pa moramo paziti, da pravični boj in klici ljudstva v teh državah ne bodo zlorabljeni za vzpostavitev nedemokratičnih, avtoritarnih verskih diktatur. EU bi morala ravnati tako, da do tega ne bo prišlo.
Marisa Matias
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, znano je, da je energetski sektor izjemno polje za ustvarjanje novih delovnih mest; ta priložnost bi nam morala biti vodilo in bi morala biti geslo srečanja Sveta, na katerega se pripravljamo, žal pa ni tako.
Potrebne so posebne naložbe v energetsko učinkovitost naših mest, še zlasti v državah, izpostavljenih najhujšim napadom špekulantov, predvsem pa v državah z visoko stopnjo brezposelnosti. Vlade pa pri svojih odzivih še vedno uporabljajo stare recepte in mi jih še vedno skušamo vsiljevati.
Na srečanju Sveta pa bi potrebovali energetsko revolucijo. Niso potrebna samo javno-zasebna partnerstva: ta pomenijo vztrajanje na poti v polom. Še vedno smo močno vezani na stare vire energije - fosilna goriva in jedrsko energijo - in imamo zelo skromne ambicije glede novih virov energije, ki pa nam edini lahko zagotovijo enako dostopnost in pri katerih so veliki projekti enako pomembni kot lokalni projekti. Samo z združitvijo vsega bi lahko oblikovali resnično celovito politiko, in to je razlog, zakaj bo tudi to srečanje Sveta nadaljevalo v stari smeri, namesto da bi prekinilo s preteklostjo, kar bi bilo treba storiti.
Gospod predsednik, dovolite mi, da se zavzamem še za eno stvar: izredne razmere zahtevajo izredne pozive, zato vas prosim, da mi dovolite pozvati evropske voditelje, naj pri dogodkih v Egiptu izkažejo vsaj tolikšno solidarnost ljudem na ulici, kot jo izkazujejo avtoritarnim režimom, ki svoje vladanje posvečajo samo gospodarstvu, demokracije pa ne spoštujejo.
Niki Tzavela
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, našemu dragemu gospodu Barrosu od srca želim vso srečo. Vso srečo tudi nam, ko bodo na trgu tudi Azeri in Turkmeni. Govori se, da so že obljubili svoj plin še petim drugim odjemalcem.
In pri tem se zastavlja pomembno vprašanje: Pred nekaj leti smo imeli rusko-ukrajinsko krizo in še vedno se otepamo z njo. Zdaj imamo severnoafriško krizo. Cene nafte že rastejo.
Torej bi bil pravi čas, da bi v program petkovega srečanja zapisali, da mora Evropa raziskati lastne možnosti in vire. Pravi čas je za naš lastni program raziskav, izkoriščanja itd. energetskih virov. Menim, da bi lahko naročili državam članicam, na pripravijo pregled dejavnosti na področju izkoriščanja energetskih virov na svojih ozemljih, ovrednotijo najbolj obetavne projekte, pripravijo spodbude za privabljanje zasebnih podjetij v izkoriščanje virov in na sploh ocenijo, kaj lahko storimo glede lastnih virov.
Danes je mogoč je tudi najhujši scenarij zaprtja Sueškega prekopa. Torej, kar zadeva Egipt: urejen prehod. Drugače bomo imeli ogromne težave.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Gospod predsednik, po dolgih letih trdega dela so nam zdaj cilji evropske energetske politike popolnoma jasni: vzpostavitev domačega trga, zanesljiva oskrba, pospeševanje obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti.
Glede na te cilje, ki smo si jih postavili sami, je gradivo Evropskega sveta zelo neambiciozno in nekoliko medlo. Če pričakujemo zagon evropske skupne energetske politike od voditeljev držav in vlad, bomo čakali še dolgo, saj je videti, da med njimi prevladujejo nacionalistični, kratkovidni in zastareli pogledi.
Nimamo opravka z mimobežno zadevo, saj je energetska politika hrbtenica Evrope. Njena načela moramo enotno zagovarjati pred vsem svetom, žal pa smo precej daleč od tega.
Herbert Reul
(DE) Gospod predsednik, predsednik Komisije, predsedujoča Svetu, gospe in gospodje, Evropski svet bo imel svoje srečanje v času, ko poleg tem na programu zahteva pozornost še neznansko število drugih nujnih zadev.
Gospod Schulz je upravičeno omenil, da od Evropskega sveta pričakujemo tudi izjavo glede Egipta in tamkajšnjih dogodkov ter razpravo o tej zadevi. Res je. Gospod Schulz, popolnoma bi se lahko strinjal z vami, če ne bi v drugem delu svojega govora naredili napake in z napadom na Madžare spet zaigrali politikantske burke. To nima nikakršne zveze z našo temo, govorimo o srečanju Sveta in o točkah njegovega dnevnega reda.
Gospa Harms, rad bi tudi razjasnil eno stvar v zvezi z vašimi besedami. Po tem, ko upravičeno pravite, da je treba obravnavati tudi druge nujne zadeve - gospodarske zadeve, evro in Egipt - ne morete obtožiti komisarja Oettingerja, da je popustil pri energetskih vprašanjih. To je absurdno. To je posledica dejstva, da mora Svet obravnavati tudi druge zadeve.
Energetska politika ni dobra ali slaba zato, ker je vam všeč ali ne in ker imajo drugi ljudje morda drugačno mnenje od vašega. Ne moremo je soditi po takih merilih. Menim, da je Komisija v zadnjih mesecih opravila zelo temeljite in razumne priprave za vrh. Ni se zatekla k stalnemu postavljanju novih zahtev. Nasprotno, razumno in temeljito opravi priprave, nato pa sprejme ukrepe, ki bodo res kaj spremenili.
Mimogrede, gospod Schulz - no, niti posluša ne, ampak saj je vseeno, saj je vse skupaj le debatni krožek in lahko počez govorimo eden mimo drugega.
(Medklici)
Govorili ste o revščini, v katero lahko pahnejo ljudi cene energije. Imate popolnoma prav. Vendar, gospod Schulz, bi si bilo pošteno zastaviti vprašanje: zakaj so cene energije tako visoke? Kaj je razlog za to? Kakšna je naša vloga pri tem, saj sprejemamo politične ukrepe, ki ves čas potiskajo cene navzgor? Tudi to je en prispevek - res ne edini - in ga moramo v pošteni razpravi upoštevati, upoštevati pa moramo tudi vedno nove zahteve, ki jih predpisujemo v naši zbornici od jutra do večera.
Po mojem mnenju je ta vrh sijajna priložnost, da se končno premaknejo zadeve v zvezi z infrastrukturo in da se začnejo naložbe v infrastrukturo in energijo, saj je vse drugo odvisno od tega, ali nam bo uspel ta premik. Zastavljajo se vprašanja o cenah, zanesljivosti in ustreznosti vključitve obnovljivih virov v omrežje, za vse to pa so žal potrebne znatne naložbe. Poleg tega države same ne bodo zmogle stroškov.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje v skladu s postopkom modrega kartončka (člen 149(8) poslovnika)).
Rebecca Harms
(DE) Gospod predsednik, v zvezi s temeljitimi pripravami na energetski vrh in prednostnimi političnimi nalogami: Gospod Reul, kako pa vi ocenjujete besede gospoda Oettingerja, ki je v današnjem nemškem časniku Frankfurter Allgemeine Zeitung posvaril Evropsko unijo, naj si ne zastavlja preveč ambicioznih ciljev glede obnovljivih virov energije? To je rekel le nekaj tednov po uveljavitvi direktive o obnovljivih virih, na katero smo bili vsi med nami zelo ponosni. Kar zadeva temeljite priprave na temo energetske učinkovitosti: kako vi ocenjujete dejstvo, da je načrt za energetsko učinkovitost še v predalu in da dejansko ni nikakršne možnosti, da bi o njem razpravljali na tem vrhu?
Herbert Reul
(DE) Gospod predsednik, nekateri politik ves čas zahtevajo kaj novega, nobene zadeve pa ne speljejo do konca. Drugi politiki pa se temeljito pripravijo in svoje pobude tudi uresničijo. Prav za to gre. Ne verjamem v postavljanje stalno novih zahtev, zato ima gospod Oettinger popolnoma prav. Najprej naredimo to, za kar smo se že zavezali.
Gospod Schulz je upravičeno opozoril, da je v precej državah članicah na področju učinkovitosti treba narediti še veliko in da precej držav članic še ni doseglo svojih kvot obnovljivih virov energije. Gre nam precej dobro, ampak ne prav dobro. Z drugimi besedami, smo še precej daleč od cilja. Včasih je razumneje doseči zastavljeni cilj in se šele nato odločiti za naslednji korak. Nekateri skušajo korakati prehitro in se pri tem spotaknejo.
Marita Ulvskog
(SV) Gospod predsednik, kot je že omenil gospod Schulz, je imela Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu včeraj alternativni energetski vrh. Organizirali smo ga v času, ko si vedno več družin ne more več privoščiti ogrevanja svojih stanovanj, industrijo, ki je odvisna od energije in mora biti konkurenčna, pa pestijo težave. Drugi razlog za naš vrh pa so zelo redke in skrajno medle pobude z najvišje ravni EU na tem področju. V odgovor gospodu Reulu - nekaj pobud je že bilo, pa so ostale na papirju in niso prišle dlje kot do pisarniškega predala.
Sporočilo našega alternativnega energetskega vrha jutrišnjemu vrhu EU je preprosto in jasno: Ukrepajte, naredite kaj - tukaj in zdaj. Poskrbite, da bomo dobili zavezujoče cilje energetske učinkovitosti in da jih bomo v resnici spoštovali. V EU je na primer okoli 190 milijonov stavb, ki jih je treba ogrevati. Naložbe v odpravljanje izgub energije v teh stavbah bi prinesle finančne koristi in nova delovna mesta. Vlagajte v obnovljive vire energije, razen če verjamete, da so naši sedanji viri neskončni, vlagajte v sodobna in pri vseh oblikah energije učinkovito delujoča distribucijska omrežja. Okrepite pravice odjemalcev v odnosih z energetskimi podjetji in jim jih pojasnite. Poskrbite, da bo trg z energijo pregleden in da ga bo mogoče nadzirati. Tako kot si ne želimo neustrezno delujočega, zaprtega in neurejenega finančnega trga, si ne želimo trga z električno energijo, ki deluje tako, kot je deloval finančni trg pred krizo.
Z odločnimi pobudami pokažite, da je poraba energije vprašanje družbene odgovornosti in političnih odločitev, ne pa zasebna zadeva, s katero se morajo ubadati državljani sami. Pokažite, kot je rekel gospod Schulz, da se zavedamo, da je energetska politika tudi socialna politika, industrijska politika in politika prihodnosti.
Fiona Hall
Gospod predsednik, vrh v petek naj bi bil strateško usmerjen na energijo in inovacije. Upam, da razmere v Egiptu voditeljev ne bodo preveč odvrnile od tega. Upam tudi, da sicer potrebna razprava o energetski infrastrukturi in čezmejnem sodelovanju - o oskrbi z energijo - ne bo preveč preglasila razprave o porabi energije, ki je enako pomembna.
Za ciljem 20 % večje energetske učinkovitosti do leta 2020 zelo zaostajamo. Od naših voditeljev bi morali v petek slišati pogumno zavezo, da bomo zaostanke odpravili s takojšnim ukrepanjem. Najpreprostejša rešitev bi bila takoj uveljaviti cilj 20 % koz zavezujoč cilj. V nasprotnem primeru bo šel velik del energije iz zmogljivosti, ki jih ob tako velikih stroških gradimo, v izgubo. To ni razumna ekonomija, še zlasti ne v času krize.
Claude Turmes
Gospod predsednik, menim, da je pomen energije očiten iz tega, da gospoda Van Rompuya ni med nami, ker ima tiskovno konferenco, gospod Barroso pa je že zapustil dvorano. Toliko o pomenu, ki ga pripisujeta naši razpravi.
Včeraj je na povabilo skupine S&D obiskal Bruselj Jeremy Rifkin in nam nazorno razgrnil novo ekonomsko vizijo. Prvič, obnovljivi viri energije; to smo že uredili z direktivo. Drugič, vsako stavbo - stavbe danes prispevajo 40 % k naši porabi energije - je mogoče z obnovljivimi viri energije pretvoriti v nizko-energijsko ali celo pozitivno-energijsko stavbo. Tretjič, menim, da smo si pretežno soglasni, da je treba pospešiti delo na električnih omrežjih. Četrtič, raziskave in razvoj moramo usmeriti na tehnologije za skladiščenje energije, in nazadnje, električni polnilci.
S temi petimi ukrepi in seveda ukrepi, ki jih je omenila Fiona v okviru učinkovitosti v vseh sektorjih, bi, prvič, napravili evropsko gospodarstvo mnogo manj odvisno od geopolitičnih dejavnikov. Drugič, prihranili bi 300 milijard EUR, ki jih zdaj odvajamo navzven, in jih lahko uporabili za naložbe v delovna mesta in druge domače naložbe. Tretjič, tekma na področju zelenih tehnologij se je že začela; treba je samo prebrati novi kitajski petletni načrt.
Če v naslednjih mesecih ne bomo vzpostavili okvira za vodilno vlogo Evrope na trgu teh tehnologij, bomo izgubili še enega od redkih preostalih gospodarskih sektorjev, na katerem še vodimo v svetu. Velika škoda je, da ta vrh ni dobro pripravljen - za to je deloma kriv gospod Van Rompuy, deloma pa tudi gospod Oettinger. Ni pripravil premišljenega gradiva o učinkovitosti in obnovljivih virih, namesto tega pa je bil v zadnjih treh mesecih trojanski konj dveh ali treh velikih nemških elektroenergetskih podjetij, ki želijo uničiti panogo obnovljivih virov.
Za konec pa še nekaj, kar smo dosegli: Gospod Oettinger ima možnosti 26 : 1, da bo poražen pri poskusu odprave nacionalnih podpornih shem. Podpira ga samo Nizozemska. To je pomembna zmaga in obnovljivi viri bodo preživeli. To je energija prihodnosti.
Konrad Szymański
(PL) Gospod predsednik, bliža se naša odločitev o naložbi 1 milijarde EUR v razširitev energetske infrastrukture v Evropski uniji. Poraba javnega denarja za energetiko je smiselna le, če s tem izboljšamo energetsko varnost. Energetska varnost Evropske unije je odvisna od krepitve raznolikosti virov, kar pa ne zahteva le novih prenosnih poti, ampak tudi dostop do novih virov goriv. V nasprotnem primeru bomo ponovili napake iz programa TEN-T, po katerem naj bi bili projekti, kot je Severni tok, evropski projekti. Ne potrebujemo novih cevovodov za črpanje istega ruskega goriva na evropski trg. Če bomo ponovili stare napake, si bomo z našo milijardo EUR kupili samo privid trga in konkurence.
Vladimír Remek
- (CS) Gospod predsednik, pričakujem, da bo energetski vrh oblikoval predvsem celovit, pa tudi razumljiv in odgovoren pristop v prid našim državljanom. Po zadnjih anketah Eurostat spada stabilnost cen energije med najpomembnejša pričakovanja velike večine prebivalcev EU. Ni naključje, da je pri teh statističnih podatkih Češka republika na prvem mestu. Neodgovoren politični in gospodarski lobi v Češki republiki uveljavlja neustrezno finančno podporo sončnim elektrarnam. Gonja špekulantov, tudi tujih, za vrtoglavimi dobički odvrača javno mnenje od obnovljivih virov na splošno, saj morajo ljudje prenašati neutemeljeno višanje cen energije. Seveda ni lahko zagotoviti dovolj energije po sprejemljivih cenah, skušati pa se moramo vsaj čim bolj približati takim rešitvam. Po mojem mnenju je prava rešitev med drugim tudi spodbujanje uravnoteženo sestavo virov energije, od obnovljivih virov do jedrske energije, in zavračati skrajne poglede na obeh polih. Samo tako lahko pridobimo zaupanje državljanov EU, ki jih, navsezadnje, predstavljamo.
Mario Borghezio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Svet mora upoštevati, da evropski proizvodni sistem nima vgrajene nikakršne obrambe pred nihanji cen nafte na trgih, saj so terminski trgi talci prefinjenih mednarodnih finančnih špekulacij, kar pomeni, da cene danes nimajo kaj veliko povezave s temeljnimi načeli ponudbe in povpraševanja. Svet si mora zastaviti cilj, da bo Evropski uniji zagotovil izvedbeni instrument za vzpostavitev trga, ki bo odprt za izbrane trgovce in ga bo upravljal popolnoma zaupanja vreden evropski partner.
To je namen predloga italijanske vlade o ustanovitvi evropske borze nafte, ki naj vzpostavi stabilen trg nafte, kar bi bila ogromna pridobitev za podjetja in potrošnike. Navdušenje špekulantov za osnovne dobrine vpliva na cene nafte, ki jih ne oblikuje več trg za sprotne posle, saj skupni učinki terminskih nakupov in špekulacij vplivajo tudi na ponudbo in povpraševanje na realnem trgu. Evropska borza bi sedanji "ne-trg" papirnih sodčkov nafte spremenila v učinkovit, urejen in nadzorovan realni trg resničnih sodčkov nafte. Tudi o tem bi morali razpravljati s Svetom.
Csanád Szegedi
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, veseli me, da Evropski svet razpravlja o energetski varnosti in inovacijah istočasno. O energetski varnosti nikakor ni mogoče razpravljati brez upoštevanja inovacij. Seveda verjamemo, da je nadgradnja plinovoda vzhod-zahod z novim plinovodom sever-jug pomembna, še zdaleč pa to ni rešitev za probleme na področju oskrbe z energijo. Še več, naše odvisnosti ne bo opazno zmanjšala, spremenila se bo samo smer odvisnosti. Odvisnost lahko dolgoročno zmanjšamo le, če v prihodnje premaknemo težišče s fosilnih goriv na obnovljive vire energije.
Prav v tem duhu pa opažam, da med prednostnimi nalogami na področju inovacij manjka poudarek na obnovljivih virih energije. V tem smislu moramo omeniti predvsem dve zadevi: na eni strani, da morajo biti obnovljivi viri cenovno dostopni, to pomeni, da uporaba obnovljivih virov prebivalstvu ne bi smela pomeniti dodatnih bremen. Na drugi strani pa ne smemo dopustiti, da bi se zunanja odvisnost Evropske unije spremenila v odvisnost znotraj EU, to je, manj razvitim novim državam članicam, vključno z Madžarsko, Poljsko in Češko republiko, moramo omogočiti, da pri uporabi obnovljivih virov energije ujamejo stare države članice, ki so danes vodilne na tem področju, kot so Belgija, Nizozemska ali Avstrija.
Le s tesnim prepletom energetske varnosti in inovacij se lahko izognemo bližajoči se energetski krizi, ki bo prizadela tudi Evropo.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospod predsednik, komisar, predsedujoča Svetu, brez rasti ni družbenega napredka, rasti pa ni brez energije.
Energija je osrednja prvina evropskega družbenega pakta za blaginjo. Unija petdeset odstotkov energije uvozi. Nujno moramo povečati raznolikost naše oskrbe, povečati njeno varnost in jo narediti bolj "neogljično". Tako energijo in energetsko varnost dolgujemo našim državljanom.
To pa me, predsedujoča Svetu, pripelje do poziva, da tudi vi podprete naše mednarodne zaveze v zvezi s projektom ITER, to je fuzijskim projektom. Ta tehnologija je varna in trajnostna, je zastonj in njene zaloge so neskončne. Prav bi bilo, da Evropski svet kot najvišje politično telo podpre ta projekt pred mednarodno skupnostjo.
To me pripelje do raziskav in inovacij. Od osemdesetih let prejšnjega stoletja so okvirni programi za raziskave in razvoj orodje Evrope za posredovanje. V obdobju 2007-2013 je zanje namenjenih 53 milijard EUR. In kje smo zdaj? Že štiri mesece čakamo, komisar, na vaše sporočilo o reviziji sedmega okvirnega raziskovalnega programa. Gospod Barroso pravi: "Manj birokracije". Popolnoma prav ima. Administracija nas duši in raziskovalci se odvračajo od evropskih programov.
Rad bi vas opozoril, da je nujno ne le v prihodnje poenostaviti postopke, ampak tudi rešiti pretekle spore, saj je ena od naših težav tudi nezaupanje v raziskovalnih institutih. V zvezi s tem bi se rad zahvalil komisarki Geoghegan-Quinn za njeno izvrstno delo.
Odnosi z industrijsko politiko so nerazveseljivi in treba jih je oceniti. Skupne tehnološke pobude po negotovem začetku zdaj že prinašajo sadove v obliki prepoznavanja potreb industrije.
In na koncu, kako naj strukturiramo naš evropski prostor? Evropski raziskovalni svet mora postati polnovredna organizacija, da bo lahko skrbel, da bodo naše raziskave res evropske. To je Evropa rezultatov, kakršno pričakujejo naši evropski sodržavljani.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, včeraj je imela naša skupina alternativni energetski vrh in na njem smo zahtevali uveljavitev zavezujočih ciljev 20-odstotnega povečanja energetske učinkovitosti in 30-odstotnega deleža obnovljivih virov do leta 2020.
Ne bom podrobno govorila o naših zahtevah, saj je to storilo že nekaj mojih kolegov, ampak bi rada poudarila nekaj, brez česar uresničitev teh ciljev ni mogoča: infrastrukturo. Vprašanje je: ali res želimo evropski trg, na katerem bo ena tretjina energije pridobljena iz obnovljivih virov? Če je odgovor pritrdilen, bi vendar morali govoriti tudi o zavezujočem cilju 10 % infrastrukture do leta 2010, mar ne?
Za uresničitev ciljev obnovljivih virov energije potrebujemo bolje prepleteno, inteligentnejše omrežje in predvsem povezljivost za ustrezno upravljanje nihanj v sistemu. V resnici pa smo daleč od uresničitve cilja 10 %, ki ga je zastavil Evropski svet v Barceloni pred skoraj desetimi leti. Devet držav še ni doseglo tega cilja in prepričana sem, da soglašate z menoj, da je za uspeh nujno, da tudi ta cilj spoštujemo vsaj toliko kot prej omenjena cilja.
Zato bi rada predsedujoči Svetu sporočila željo naše skupine, da bi bili sklepi bližnjega vrha mnogo bolj ambiciozni, da bi govorili o ciljih 30 % pri obnovljivih virih, 20 % pri energetski učinkovitosti in 10 % pri infrastrukturi, vsi ti cilji pa bi bili zavezujoči.
Rada bi se dotaknila tudi področja inovacij: tudi na tem področju bi si želeli ambicioznejših sklepov Sveta in inovacijam prijaznejših vladnih javnih naročil. V naši skupini menimo, da je naročanje inovativnih proizvodov, procesov in storitev ena od ključnih oblik spodbud inovacijske dejavnosti na trgu.
Še zlasti se zavzemamo za spodbujanje in analizo povezav z evropskim združenjem za inovacije v okviru okvira EU za inovacije. To je še ena točka, ki je Svet ne bi smel spregledati.
Adina-Ioana Vălean
Gospod predsednik, naložbe v energetsko infrastrukturo so po mojem mnenju temelj za uresničitev naših političnih ciljev, to je, zagotoviti našim državljanom in podjetjem dostop do zanesljive in cenovno dostopne energije na delujočem notranjem trgu, in za uveljavitev ambicioznega svežnja Komisije za energetsko infrastrukturo, ki je v mojih očeh pozitiven korak.
Ob ambicioznosti pa je potrebna tudi pragmatičnost: Namesto da z lopato mečemo evre v velike projekte, bi se morali osredotočiti na iskanje in financiranje manjših, stroškovno učinkovitih in pragmatičnih projektov, ki lahko prinesejo znatne pridobitve, na primer izboljšanja medsebojnih povezav. Mislim, da bi morali razmisliti tudi o projektnih obveznicah EU kot o možnem načinu spodbujanja potrebnih naložb v infrastrukturo.
Na splošno pa nam kriza narekuje sprejetje razumnih, odprtih in celovitih pristopov v naši energetski politiki: prvič, upoštevanje vseh vrst goriv, ne da bi katerega od njih odpisali kot moralni nesprejemljivo, in drugič, celovit časovni načrt, ki bi uskladil naše včasih nasprotujoče si cilje glede podnebnih sprememb, varnosti oskrbe z energijo in konkurenčnosti.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, vemo, da se bo enotni trg s poglabljanjem tudi liberaliziral, s tem pa bo naraščala koncentracija monopolov v prid največjih gospodarskih skupin v razvitejših državah Evropske unije.
Radi bi odprto izrazili nasprotovanje taki smeri na področjih, ki so tako kot področje energije strateškega pomena za gospodarski in družbeni razvoj, še zlasti v državah na obrobju. Najbolj zaskrbljujoče pa je, da v vsem, kar sta nam povedala Svet in Komisija - nenazadnje tudi o krepitvi tako imenovanega "gospodarskega upravljanja" - ni niti omembe stvarnosti socialnih problemov, poglabljanja neenakosti, brezposelnosti, socialne izključenosti in energetske revščine. Le-ta v nekaterih državah narašča eksponentno z rastjo cen električne energije in goriv.
Ekonomska politika in energetska politika bi morali imeti en osrednji cilj: družbeni napredek in izboljševanje življenjskih pogojev, v resnici pa se dogaja ravno nasprotno. To je tudi razlog za gnev, ki ga je vedno več na ulicah v naših državah, zdaj pa je zajel tudi Tunizijo in Egipt. Izražamo solidarnost z ljudstvoma teh držav in zahtevamo spoštovanje pravic, še zlasti od Sveta, ki bi moral sprejeti jasno stališče o vseh teh zadevah.
Jacek Saryusz-Wolski
Gospod predsednik, kako močno EU danes potrebuje "bolj energično energijo", je očitno, če si ogledamo vprašanja energetske varnosti, geopolitične razmere okoli nas in samo energetsko politiko.
Unija ne sme - tako kot pri Tuniziji in Egiptu - capljati za dogodki. Po besedah kolega gospoda Gahlerja pa so ZDA en korak za dogodki, države članice en korak za ZDA, Bruselj pa en korak za državami članicami.
Pred štirimi leti smo imeli resno energetsko krizo in leta 2007 smo v naši zbornici sprejeli poročilo o energetski varnosti. Štiri leta kasneje pa smo še prav na začetku oblikovanja skupne energetske politike in politike energetske varnosti. Svet bi moral na bližnjem vrhu nujno prevesti spremembe iz besed v dejanja.
Potrebujemo dejansko varnost, ne le načrtov, gradiv, besed na papirju. Čas je, da se predramimo. Kaj če se zadeve v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu obrnejo v geopolitično neugodno smer? Pred našimi očmi potekajo globoke tektonske spremembe. Nafta nas spet stane 100 USD. In če se uresniči najslabši možni scenarij, zaprtje Sueškega prekopa - kako je Unija pripravljena na zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo? Kje smo? Po štirih zapravljenih letih nismo pripravljeni na morebitno naslednjo energetsko krizo.
Zato pričakujemo predvsem, da bo Evropski svet poskrbel za resnično spremembo v smer pravega notranjega trga z energijo in prave energetske varnosti, v materialnem in fizičnem smislu.
Jo Leinen
(DE) Gospod predsednik, v petek imamo prvi energetski vrh v zgodovini Evropske unije, saj ima po uveljavitvi Lizbonske pogodbe Unija zdaj neposredne pristojnosti na tem področju. Soglašam z gospodom Barrosom, da zna biti energetska politika naslednji veliki združevalni projekt Evropske unije. Zadeva je večplastna in predsednik Buzek ves čas trdi, da v EU potrebujemo energetsko skupnost.
Kar zadeva ta vrh, upamo in pričakujemo, da bo odgovoril na vprašanja strateškega pomena za Evropsko unijo glede oskrbe z energijo. Katera so ta strateška vprašanja? Da, gospod Saryusz-Wolski, mednje spada tudi odvisnost EU od uvoza energije. Vključujejo tudi ogromne količine energije, ki gre še vedno v izgubo, pa tudi škodljive učinke našega energetskega sistema na okolje in še zlasti na Zemljino atmosfero. Ob pogledu na sklepe Sveta pa moram reči, da bo vrh hudo razočaranje, saj ne bo dal odgovora na nobeno od teh pomembnih vprašanj. V resnici je slabo pripravljen, kar zadeva nujno skupno vizijo, slabo pripravljen, kar zadeva usklajeno rabo virov in instrumentov.
Še enkrat bi rad omenil, da smo na včerajšnjem alternativnem energetskem vrhu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu predlagali rešitev s petimi stebri, kako iskati odgovore na strateška vprašanja, kako zmanjšati uvoz energije in tratenje energije v prazno, pa seveda tudi, kako odpraviti škodljive učinke na okolje. Predlagane rešitve so razvoj obnovljivih virov energije, energetska učinkovitost in uporaba informacijske tehnologije za povezovanje različnih virov energije. Vrh je posvečen inovacijam. Nič še nisem slišal o uporabi informacijske tehnologije kot strateškega dejavnika. Prepričan se, da je potrebna tehnološka revolucija in ta vrh bi moral začrtati pravo smer. Imam pa vtis, da gre v napačno smer.
Georgios Tusas
(EL) Gospod predsednik, bližajoče se srečanje Evropskega sveta se bo odvilo v ozračju trajne krize kapitalizma in zaostrovanja konkurenčnega boja med monopoli, tako znotraj Evropske unije kot med Evropsko unijo in drugimi centri imperializma, za energijo in inovacije. Ti dve področji sta za kapital življenjskega pomena. Velika območja sveta, kot so Bližnji vzhod, Azija in Afrika, so prizorišča ostrega boja med imperialisti in posredovanj, da bi obvladali vire, ki proizvajajo bogastvo, in prenosne poti za energijo, to pa povzroča strašno revščino, kruto izkoriščanje in zatiranje, pri katerem sodeluje tudi domača buržoazija, trpi pa ljudstvo. Ta reakcionarna politika neti ljudske upore, kakršne lahko zdaj spremljamo v Egiptu in v drugih državah in ki dokazujejo, da je ljudstvo pravi nosilec zgodovine.
Grška komunistična stranka izraža solidarnost z ljudmi, ki protestirajo v Egiptu. Poziva tudi javnost k resnični podpori in solidarnosti. Temeljna prednostna naloga vrha, ki pa uradno ni na dnevnem redu, bo pa predmet razprave, je strategija EU 2020. Tudi naloge v zvezi s krepitvijo gospodarskega upravljanja so korak v isti smeri.
Paulo Rangel
(PT) Gospod predsednik, prepričan sem, da bo srečanje Sveta zelo pomembno, posebej za okrevanje evropskih gospodarstev, še zlasti pa za področji energije in inovacij. Zato sem mi zdi potrebno poudariti, da je to srečanje Sveta v bistvu del izvajanja strategije Evropa 2020: spada v tisto polovico - na tisto stran kovanca - ki je povezana z rastjo, konkurenčnostjo in okrevanjem gospodarstva.
Ker gre za tako važne zadeve, pa bi rad izrazil poziv, zaradi katerega sem se prijavil k besedi. Pozivam Svet, naj poleg tako pomembnih tem, kot sta energija in inovacije, v razpravo vključi tudi reševanje finančne krize, v kateri je Evropska unija, in naj oblikuje rešitev. Prepričan sem, da je za to skrajni čas.
Tudi če ne moremo pričakovati rešitve tega problema od petkovega srečanja Sveta in bomo morali nanjo čakati do srečanja Sveta v marcu, pa je nujno, da voditelji držav in vlad začnejo priprave na povečanje prožnosti sklada za stabilnost že od 4. februarja naprej, ob pripravah na ponovni zagon evropskega gospodarskega upravljanja.
Prepričan sem, da je to vprašanje temeljno in ga ne smemo odrivati ob rob srečanja Sveta. Če mi dovolite, pa bi rad povedal še nekaj v zvezi s tem srečanjem Sveta. Upam, da bo tudi oblikoval strategijo Evropske unije za Sredozemlje; upam, da bo oblikoval naš odziv na dogodke, ki zdaj potekajo v Tuniziji in Egiptu. Z drugimi besedami, ob vsej pomembnosti vprašanj energije in inovacij upam, da bo Svet obravnaval tudi vprašanje finančne krize in vprašanje politične krize v severni Afriki.
Kathleen Van Brempt
(NL) Gospod predsednik, kolege vabim, naj si ogledajo vabilo gospoda Van Rompyja za srečanje Sveta. V vabilu piše: "Govorili bomo o energiji in rad bi, da bi se osredotočili na oskrbo z energijo in energetsko varnost". Vendar se Svet loteva napačne razprave. Oskrba z energijo in energetska varnost sta pomembni, seveda sta, ampak v glavnem samo v okviru širših ciljev, še zlasti v okviru dolgoročno popolnoma neodvisnega in popolnoma trajnostnega energetskega sistema.
Seveda se strinjam z veliko stvarmi, ki smo jih slišali, ampak razpravo bi rada usmerila nekoliko bolj v prihodnost. Sicer ga trenutno ni v dvorani, ampak gospod Reul, predsednik Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, je dejal, da politiki ne bi smeli ves čas prihajati z novimi predlogi. No, glede tega se moti. Naloga politikov so vizije za prihodnost in oblikovanje ustreznih ciljev.
Naš cilj bi moral biti popoln prehod na obnovljive vire energije do leta 2050. Tega ne pravijo samo posamični politiki ali posamične politične skupine. Ne, znanstveniki trdijo, da je ta cilj do leta 2050 popolnoma uresničljiv, če le takoj začnemo delovati v pravo smer. Naslednje vprašanje je vprašanje energetske učinkovitosti, ki ga je izpostavilo že precej kolegov. Mimogrede, gospod Barroso je o tem vprašanju govoril zelo dobro in srčno upam, da bo pristojni komisar znal zadeve tudi izpeljati.
Poleg tega so potrebne ogromne naložbe v obnovljive vire energije: lokalne, na ravni lokalnih skupnosti, pa tudi v niz velikih projektov, kot je severnomorski prstan, in v velike projekte na področju sončnih panelov.
In na koncu - ta naloga je povsem evropska - potrebujemo energetsko omrežje, ki bo omogočilo, da se bodo vse te zamisli uresničile. Odgovornost Evropske unije je zagotoviti finančna sredstva, Svet pa bi moral naslednji petek sprejeti prave sklepe.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospod predsednik, energetski vrh lahko Evropsko unijo vrne na pot gospodarske rasti. Njene ambicije, da bi postala najbolj trajnostno gospodarstvo na svetu, zahtevajo od Evrope oblikovanje nove energetske vizije. Na področju pridobivanja in učinkovitosti je potreben usklajen pristop, pristop Skupnost.
Pridobivanje zajema vire, prenos in distribucijo. Črno morje in Kaspijsko jezero ponujata nove vire energije, ki jih je mogoče razvijati zelo dolgo. Na tem območju je mogoče zgraditi nove prenosne poti. Pri tem sta osrednjega pomena Južni koridor, še zlasti pa plinovod Nabucco. Tudi strategija za Podonavje lahko prispeva k razvoju novih prenosnih poti za plin ali nafto. O skupni politiki ne moremo govoriti brez skupnega energetskega omrežja. Medsebojno povezovanje nacionalnih omrežij je prvi korak k enotnem notranjem trgu z energijo.
Energetska učinkovitost je nujnost. V tej smeri smo že naredili nekaj korakov, v naslednjih letih pa mora Unija uveljaviti akcijski načrt za to področje. Energetska učinkovitost bo imela ogromne učinke na gospodarsko rast, na metode za zmanjšanje emisij CO2 in na ustvarjanje delovnih mest na področjih, kot so IKT, gradbeništvo in storitve.
Kar zadeva stanje v severni Afriki, moramo poskrbeti, da bodo ukrepi, ki jih bo predlagal Svet, zagotovili miren prehod na tem območju in da bodo novi akterji prevzeli oblast demokratično.
Edite Estrela
(PT) Gospod predsednik, energija in inovacije sta zelo pomembni področji, sta temeljnega pomena za strategijo Evropa 2020 in lahko prispevata k pametni, trajnostni rasti in ustvarjanju novih, boljših delovnih mest.
V resnici sta energija in inovacije področji, v kateri moja domovina, Portugalska, veliko vlaga in dosega dobre rezultate. V zadnjih letih je Portugalska podvojila vlaganja v raziskave in razvoj, na področju obnovljivih virov energije pa se uvršča med pet najuspešnejših držav članic: že 31 % vse porabljene električne energije izvira iz obnovljivih virov, pričakovani delež v letu 2020 pa znaša 60 %.
Kot smo že slišali, pa srečanje Sveta ne more prezreti dogajanja v Egiptu: ljudske revolucije. Prav tako ne more prezreti finančne in gospodarske krize. Najhuje prizadete države članice evrskega območja počnejo, kar je njihova dolžnost, to je, sprejemajo varčevalne ukrepe za obvladanje primanjkljajev in pomiritev trgov. Ti ukrepi zahtevajo hude žrtve od družin in podjetij.
Kaj pa EU, ali počne tisto, kar je njena dolžnost? Mislim, da ne. Odziv Evrope na napade špekulantov na evro - saj špekulanti prek državnih dolgov napadajo skupno valuto - so razdrobljeni, pozni in neučinkoviti. Diagnoza je znana in tudi recept dobro poznamo: Evropska unija mora izboljšati ekonomsko usklajevanje, evropski sklad za finančno stabilizacijo mora biti močnejši in prožnejši, da bo lahko odkupoval javne dolgove od držav, na katere trgi najhuje pritiskajo. Z drugimi besedami, imamo globalne probleme, ki zahtevajo globalni odziv. To pričakuje od bližnjega Evropskega sveta tudi javnost.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, posebni časi zahtevajo posebne politike in prav je, da je v času, ko se skušamo izkopati iz krize, Svet na svojem dnevnem redu našel tudi čas posebej za energijo in inovacije. Ti dve področji sta ključnega pomena za konkurenčnost Evrope, pa tudi za zaposlovanje v bližnji prihodnosti. Številk in poročil imamo dovolj. Zdaj je čas za premik naprej in delovanje.
Precej zaostajamo še zlasti na področju čezmejnih povezav in infrastrukture. Zdaj bi morali preiti k novim instrumentom, kot so obveznice za projekte in uporaba garancij Evropske investicijske banke, za učinkovitejše spodbujanje naložb.
Druga točka so seveda inovacije. Ta teden je bil objavljen evropski seznam inovacijskih kazalnikov in vidimo lahko, da nekatere države zaostajajo. To je v času krize razumljivo, ampak ali ne bi veljalo uporabiti tudi drugih instrumentov? Na primer strukturnih skladov, ki zahtevajo javno sofinanciranje uresničevanja pobud. Prav v času, ko smo pri tem skoraj popolnoma neuspešni, bi bil potreben mnogo večji poudarek javnim vlaganjem in inovacijam. To je predlagala tudi ministrica. Te inovacije bi morale stvari pognati v tek, ne da bi morali takoj vlagati vanje še več denarja. To bi nam zagotovo pomagalo doseči cilje 2020 na področjih trajnosti, pametnega delovanja in zaposlovanja. Želim vam veliko uspeha!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, na evropskem vrhu 4. februarja mora Evropska unija doseči dogovor na najvišji politični ravni o prednostnih ukrepih za vzpostavitev notranjega trga z energijo in za razvoj energetske infrastrukture, pa tudi o ukrepih za zmanjšanje porabe energije, povečanje energetske učinkovitosti in pospeševanje obnovljivih virov energije.
Potreben je vsaj 10-letni akcijski načrt, ki bo zagotovil solidarnost med državami članicami ob hujših motnjah v oskrbi z energijo in okrepil energetsko varnost prek večje raznolikosti virov in prenosnih poti za energijo. Unija mora posodobiti svojo energetsko infrastrukturo in zagotoviti povezave med energetskimi infrastrukturami držav članic. V tem smislu moram poudariti geostrateški pomen širšega črnomorskega območja za energetsko varnost Evropske unije.
Skupni trg z energijo mora delovati v prid navadnih državljanov in jim zagotavljati dostopne cene energije, evropsko industrijo pa mora napraviti okoljsko učinkovito z novimi delovnimi mesti v Evropski uniji in razvojem industrijskega sektorja.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Na energetskem področju imamo zastavljene cilje, ki vključujejo vse tri stebre skupne energetske politike: konkurenčnost, okolje in zadostnost. Za doseganje teh ciljev sta že bila sprejeta dva obsežna svežnja: eden je podnebno-energetski sveženj in drugi je liberalizacijski paket. Zato menim, da na področju energetike trenutno ne potrebujemo nove zakonodaje, temveč se moramo bolj posvetiti izvajanju obstoječe.
Kaj nam pomaga na papir zapisati še strožje zahteve in še več zahtev, če pa obstoječih ne izvajamo? Izboljšati moramo verodostojnost Unije, zato menim, da ne potrebujemo nekih novih zahtev glede izboljšanja učinkovite rabe energije. Podjetja in gospodinjstva se morajo odločati glede na tržne razmere. Izboljšanje učinkovitosti je doslej veljalo za najbolj ekonomičen ukrep, tako imenovana win-win situacija, in res ne vidim potrebe za nove zavezujoče cilje.
Oblikovati moramo tudi okolje, ki bo spodbudilo investicije v infrastrukturo. Delovati mora trg, ne pa javna sredstva iz evropskega in državnih proračunov. Izogibati se moramo državnim podporam in netržnim mehanizmom, ki vodijo v centralizacijo gospodarstva ter zavirajo tekmovalnost in dušijo ustvarjalnost. Energetika je vključena v sistem ETS in cena ogljika mora biti glavno gonilo razvoja.
Na področju energetike tudi potrebujemo izboljšano čezmejno koordinacijo in strateško načrtovanje nove infrastrukture, zato mora Agencija za energijo ACER, ki začne delovati marca v Ljubljani, dobiti vso možno podporo, da bo učinkovito izvajala svoje naloge.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, načeloma podpiram zamisel o evropskem paktu za konkurenčnost, ki bi urejal tudi usklajevanje upokojitvenih starosti, pospešil uveljavljanje vzajemnega priznavanja izobrazbenih in poklicnih kvalifikacij, pa tudi bolje uskladil raziskovalno in razvojno delo.
Poudarjam, da moramo popolnoma integrirani evropski trg z energijo nujno vzpostaviti do leta 2015. Ali lahko upamo, da čez štiri leta Estonija, Latvija in Litva ne bodo več energetski otoki glede oskrbe s plinom?
Od madžarskega predsedstva pričakujemo otipljiv preboj pri razvoju integriranega evropskega omrežja plinske, naftne in električne infrastrukture in povezav od Baltika do Jadrana.
Svet tudi pozivam, naj zaščiti trajnostno lokalno proizvodnjo električne energije z vzpostavitvijo enakopravnih konkurenčnih pogojev tako za proizvajalce v EU kot za proizvajalce zunaj EU. Čas bi že bil, da bi se tudi na ravni EU posvetili tudi problemu selitve virov CO2 v elektroenergetskem sektorju.
In za konec, obžalovanja vredno je, da se zunanji ministri EU niso mogli dogovoriti za jasno obsodbo sektaških napadov na kristjane v Egiptu in Iranu. Pred dvema tednoma je Parlament oblikoval trdno podlago za sprejem odločnega, enotnega stališča o tem dramatičnem vprašanju. Ker se Evropski svet ni odzval pravočasno, bo neizogibno nastal vtis, da obramba tradicionalnih krščanskih manjšin izven Evrope ni prednostna naloga EU.
Gunnar Hökmark
Gospod predsednik, prvič, državljani arabskih držav imajo enako pravico do demokracije in človekovih pravic kot vsakdo drug. Mislim, da je dolžnost Evropske unije, da politično podpre demokratične sile v vseh državah, kjer prihaja do sprememb. Poskrbeti moramo, da bodo to spremembe k demokraciji in človekovim pravicam, kajti spremembe lahko spremljamo v vsem sosedstvu Evrope. Vidimo jih v državah vzhodnega partnerstva, pa tudi v državah severne Afrike. Naše sporočilo podpore demokratičnim silam, kjer jih najdemo, mora biti odločno, trdno in močno in te sile moramo pomagati čim bolj okrepiti.
Drugič, kar zadeva energijo, potrebujemo energetsko učinkovitost. V ta namen imamo niz programov. Na evropski ravni pa moramo tudi vzpostaviti skupna omrežja in sisteme za distribucijo plina in električne energije. To je ena pot k učinkoviti rabi energije. Drugič, poskrbeti moramo za zadostne proizvodne zmogljivosti, da bomo lahko opustili fosilna goriva in ohranjali nizke cene energije brez izpustov ogljikovega dioksida. Postopno opuščanje jedrske energije nas ovira. Izkoriščanje naših virov energije ter skupno omrežje in skupni trg z energijo so edina pot v prihodnost.
Othmar Karas
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, bom popolnoma odkrit. Ne vidim nikakršne odločnosti, iskrenosti ali dinamičnosti. Čas se izteka. Včasih imam občutek, da še vedno skušamo voditeljem držav in vlad samo sporočati svoje želje, namesto da bi brez slepomišenja povedali, kaj je treba storiti. Če hočemo več Evrope, potrebujemo več poguma. Imejmo pogum za dogovor o tem, kaj je potrebno, ne le o tem, kaj je mogoče. Pustimo za seboj tradicijo stalnih blokad in zavlačevanja potrebnih ukrepov na notranjepolitičnih področjih. Ne sestavljajmo seznamov stvari, ki niso mogoče zaradi nacionalnih sebičnosti in protekcionizma, ampak sezname stvari, ki jih moramo napraviti skupaj, kot Evropa, če želimo postati konkurenčni in najti prave odgovore na krizo.
Dogodki zahtevajo novo solidarnost. Zahtevajo nov korak v združevanju. Zahtevajo hitre popravke strukturnih pomanjkljivosti monetarne unije, namreč ekonomsko in socialno unijo. Podpiram pakt za konkurenčnost in podpiram notranji trg z energijo, saj nam lahko prinese znižanje cen, večjo neodvisnost in nova delovna mesta. Moramo pa tudi reči "da" tudi območju za raziskave, inovacije in izobraževanje, z drugimi besedami, evropeizaciji politike izobraževanja in raziskav. Podpiram tudi gospodarsko upravljanje, če bo pri njem sodelovala Komisija, nasprotujem pa novi medvladnosti, ki bi spodkopavala Lizbonsko pogodbo.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Gospod predsednik, Evropski svet bo predvidoma sprejel sklep, da po letu 2015 nobena država članica EU ne sme ostati energetski otok.
Medsebojnih povezav praviloma nimajo tiste države članice, v katerih sektor zemeljskega plina obvladuje en sam ponudnik. Razvoj infrastrukture, ki bi omogočila dostop novim ponudnikom, teče zelo počasi, saj navpično integrirani monopoli vlagajo predvsem v nadaljnje utrjevanje svoje prevlade na trgu, na zaprte trge pa je tudi težko privabiti nove vlagatelje.
Edina učinkovita in razumna rešitev za pospešitev naložb v infrastrukturo (govorim o Litvi), uvedbo konkurence in hitrejše vključevanje v evropski notranji trg z energijo je uveljavitev direktive EU o plinu - popolna ločitev lastništva.
Absurdno pa je, da država članica EU doživlja grožnje ali celo diskriminacijo, ker uveljavlja zakonodajo EU, pri tem pa je videti, kot da EU mirno stoji ob strani.
Zato bi var rada, kolegi, Komisija in Svet, prosila, da izkoristite vsako priložnost, da jasno izrazite neodobravanje pritiskov na državo članico, naj opušča uveljavljanje pravnega reda EU, in da ji izrazite čvrsto podporo na srečanju Evropskega sveta. Rada bi tudi omenila, da uveljavljanje direktive EU o plinu v Litvi pazljivo spremljajo tudi druge države članice, kjer so razmere podobne.
Brez prostega dostopa ne bo mogoče do leta 2014 vzpostaviti polno integriranega in delujočega notranjega trga z energijo.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospod predsednik, poslanci smo različnih mnenj glede tega, kaj je najpomembneje za razvoj energetike v Evropi. Po mnenju enih je odgovor razvoj obnovljivih virov energije, po mnenju drugih je odgovor jedrska energija, nekateri pa so prepričani, da je najpomembnejše varčevanje z energijo. Mislim pa, da se vsi strinjamo glede tega, da v Evropi potrebujemo skupna energetska omrežja, da moramo napraviti konec popolne odrezanosti nekaterih držav članic od ostalih, pa naj gre za trg z električno energijo ali plinski sektor. V tem smislu bo Svet na petkovem srečanju razpravljal o razvoju skupnih energetskih omrežij v Evropi, pri tej zadevi pa se mi zdi glavno vprašanje, kako zagotoviti finančna sredstva. Najti moramo finančna sredstva tudi za projekte, ki kratkoročno niso neposredno ekonomsko donosni - skupna finančna sredstva za odpravo energetskih otokov.
Zahvaljujem se vam za pozornost.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, rad bi čestital madžarskemu predsedstvu EU, ker bo o tej izredno pomembni temi končno stekla razprava tudi na najvišji ravni v Svetu. Splošno dostopna in cenovno dosegljiva energija je v interesu vseh držav članic EU. Evropska unija mora izkoriščati vse potencialne vire energije. Pogrešamo pa nekaj, česar ni opazil nihče. Madžarski Nobelov nagrajenec György Oláh je odkril metanolno gospodarstvo. Na Kitajskem imajo že široko mrežo polnilnih postaj za metanol, v Evropi pa poznajo oskrbo s to obliko energije le na Islandiji. V EU metanolnega energetskega gospodarstva sploh nimamo, čeprav je ta energija izredno poceni, saj pri njej pridobivamo energijo iz ogljikovega dioksida in vode s pomočjo električne energije, ta energija pa se lahko uporablja za pogon avtomobilov, pridobivanje električne energije, ogrevanje in druge namene.
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, ena od zadev, o katerih bo razpravljal Evropski svet, je izboljšanje okvirnih pogojev - karkoli to že pomeni - za raziskave in inovacije v Evropski uniji.
Seveda obstaja razlika med izumiteljstvom in inovacijami ter med tema dvema dejavnostma in prijavljanjem patentov. Če pa si ogledamo geografsko porazdelitev dosežkov katere koli od omenjenih treh dejavnosti, ugotovimo, da so enakomerno porazdeljeni po vsem svetu.
Nesorazmerno veliko število teh dosežkov pa najdemo v nekaterih državah, ki so neposredno ali zgodovinsko povezane z Evropo. Zakaj je tako? Morda pa bi lahko odgovor na to vprašanje pomenil tudi namig glede okvirnih pogojev, ki jih tako prizadevno iščemo s pobudo Unija inovacij? Kakšna bi bila lahko razlaga? Če odpišemo podnebje, primesi v vodi, način prehranjevanja in vzgojo dojenčkov - kaj lahko še ostane?
Bojim se, da odgovora ne znam poiskati. Kakršen koli pa je, ga ne smemo po nemarnem spregledati.
András Gyürk
(HU) Gospod predsednik, energetski vrh 4. februarja bi bil lahko resničen preboj, na katerem bi besede postale meso. Na dnevnem redu Sveta je vprašanje strategije, obenem pa tudi vprašanje infrastrukture, potrebne za njeno uresničitev. Upam, da bo izid izpolnil naša pričakovanja in da bomo 4. februarja doživeli oblikovanje resnično skupne evropske energetske politike.
Dovolite mi še sklepno misel, gospod predsednik. Rad bi povedal, da pozdravljam korespondenco med Evropsko komisijo in madžarsko vlado o madžarskem zakonu o medijih. Vesel sem, da dialog poteka po postopku, ki je ustaljen pri takih zadevah. To bi moralo pomiriti vse, ki jih zadeva rešitev tega vprašanja. Prepričan sem, da je zadevo mogoče zaključiti v nekaj tednih. Vsi nadaljnji zlonamerni in neutemeljeni politični napadi bodo tako odveč. Verjamem, da je prav to v interesu EU, niso pa v interesu EU izpadi, kakršnega smo slišali v enem od današnjih govorov v tej zbornici.
Zigmantas Balčytis
(LT) Naslednje desetletje bo ključno za vso Evropsko unijo, saj bodo morale države članice sprejeti nekaj resnih odločitev: kako nadomestiti obstoječe vire in infrastrukturo in pokriti rastoče potrebe po energiji, ki je nujna za prihodnji razvoj evropskega gospodarstva. Srečanje Evropskega sveta o energiji je res zelo pomembno. Če bo doseglo soglasje glede konkretnih načel razvoja notranjega trga z energijo, bo zgodovinski dogodek. Ta načela bi lahko resnično omogočila 27 državam članicam Evropske unije usklajevati svoje dejavnosti in usmeriti svoje napore v razširjanje in konkurenčnost našega gospodarskega okolja, v ustvarjanje novih delovnih mest in odpravljanje socialne izključenosti. Menim, da bi bilo zelo pomembno oblikovati posebne časovne načrte za omilitev ali odpravo energetskih otokov med državami članicami. V ta namen je nujno zbrati politično voljo in solidarnost ter poskrbeti, da ne bomo razvijali le poslovno privlačnih projektov, ampak vse projekte, ki jih potrebuje Evropska unija. Prepričan se, da je nujno tudi določiti zavezujoče programe za države članice, da bodo pravočasno izpolnile svoje obveznosti in uresničile projekte. Naložbene odločitve so sicer navadno v rokah dejavnikov na trgu, ogromnega pomena pa so tudi politične odločitve, s katerimi vzpostavljamo stabilno in pregledno okolje za naložbe.
Maroš Šefčovič
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, razprava jasno potrjuje, da sta področji energije in inovacij nadvse ključni za prihodnost Evrope in prihodnost evropskega gospodarstva. Očitno vsi soglašamo, da lahko z odločitvijo za prave korake danes ne le znatno prispevamo k okrevanju gospodarstva v bližnji prihodnosti, ampak tudi k večji dolgoročni konkurenčnosti evropskega gospodarstva.
Strinjam se z vsemi, ki ste pozvali k otipljivim sklepom in ukrepom. Komisija si zato močno prizadeva, da bi bili cilji povsem jasni. Radi bi vzpostavili resničen notranji trg z energijo do leta 2014. Končno moramo izkoristiti potencial notranjega trga na tem zelo pomembnem področju gospodarstva. Naj navedem le en podatek: če nam bo to uspelo, lahko možnosti izbire cenejšega dobavitelja električne energije odjemalcem prihrani 13 milijard EUR. To znese več kot 100 EUR na leto na odjemalca, in to je šele začetek. Zato moramo prepričati Evropski svet, da bo resnično prevzel lastništvo nad notranjim trgom na področju energije in ravnal kot lastnik pri zelo pomembnem prenosu zakonodaje, ne le na evropski ravni, ampak tudi na ravni prav vsake države članice.
Zelo pozorno sem poslušal poslance iz baltskih držav. Menim, da je čas, da odpravimo sedanje stanje osamljenih energetskih otokov. Torej je leto 2015 pravi čas za zaključek tega zelo pomembnega projekta, za povezavo naših baltskih držav članic v resnično evropsko omrežje.
Če se s čim v razpravi ne strinjam popolnoma, je to izjava o govoru Baracka Obame o stanju Unije. Govor sem poslušal in reči moram, da sem imel občutek, da je precej navdiha črpal iz tega, kar delamo v Evropi - kar smo si zastavili v strategiji EU 2020. Govoril je o energetski učinkovitosti, pomembnosti izobraževanja, novem zagonu na področju varstva okolja in odpravljanju revščine. To so prav cilji, ki smo si jih zastavili mi za naslednjih deset let.
Resnično verjamem, da smo na področju okoljskih politik vodilni. Poglejte samo mesto, ki ga zavzema Evropska unija na vseh vrhovih o okolju, in lahko vidite, koliko energije vlaga v usmerjanje vsega sveta v pravo smer na tem področju. Kar zadeva naše cilje - naše znamenite cilje za leto 2020 - nam gre precej dobro pri zmanjševanju izpustov. Prav tako nam gre precej dobro pri povečevanju deleža obnovljivih virov v naši skupni proizvodnji energije.
Res pa je - to moram priznati - da zaostajamo pri uresničevanju ciljev glede energetske učinkovitosti. Zato bomo, Komisija, pazljivo spremljali dogajanja na tem področju in leta 2013 opravili pregled ciljev. Lahko vam obljubim, da bomo resno razmislili o določitvi pravno zavezujočih ciljev tudi na tem področju, če ugotovitve pregleda ne bodo kazale zadostne ambicioznosti. Vsem je znano, da je najčistejša energija varna energija.
Kar zadeva pripombe o inovacijskem gospodarstvu, menim, da je očitno, da moramo dvigniti svoje zahteve glede inovacijskih prednostnih nalog in inovacijskih politik. Sprostiti moramo potencial, ki ga ima Evropa na tem področju že vrsto let. Vidimo lahko, da nam pri odpravljanju inovacijskih zaostankov za ZDA in Japonsko ne gre tako dobro, kot smo pričakovali. Vidimo lahko, da se nam gospodarstva v vzponu približujejo, zato moramo temu področju posvetiti največjo pozornost.
Raziskati moramo prave vzroke za naš premalo ambiciozen napredek. Enega od njih smo že omenili, namreč birokracijo in prezapletena pravila. Zato je Komisija že predlagala - in predlog je bil prejšnji teden sprejet - poenostavitev pravil za sedmi okvirni program za vse inovacijske politike. Mislim, da bo razprava o naslednjem večletnem finančnem okviru prava priložnost za izboljšanje uvajanja in izvajanja evropskih programov, saj bomo razpravljali tudi o finančnih uredbah. Poiskati moramo zelo natančno ravnovesje med ustreznim nadzorom in potrebno prožnostjo pri izvajanju programov, da ne bomo programov, ki so še posebej pomembni za pospeševanje inovacijskih politik v Evropi, še dodatno obremenili z administracijo.
Na srečanju Sveta bodo seveda razpravljali tudi o gospodarstvu. Februarsko srečanje Evropskega sveta bo srečanje prehoda in iskanja celovitih rešitev za sedanje gospodarske izzive v Evropi, tako v zvezi z evrskim območjem kot v zvezi z gospodarskim upravljanjem v celotni Evropski uniji. Lahko vam zagotovim, da Komisija neutrudno predlaga ukrepe za umiritev razmer na finančnih trgih in išče dolgoročne rešitve. Prepričani smo, da mora jo biti rešitve celovite, da se bomo končno premaknili od zgolj odzivanja k načrtovanju dolgoročnih ukrepov in dolgoročni krepitvi evropskega gospodarstva.
Kar zadeva pripombe o spremembi Pogodbe in ustanovitvi stalnega evropskega mehanizma za stabilnost, je Komisija prepričana, da Pogodba zagotavlja pravi okvir za nadaljnjo krepitev gospodarskega upravljanja. Jasno je, da bi selitev te dejavnosti iz okvirov Unije odprla politična in institucionalna vprašanja, ki jih mora Komisija še zelo pazljivo preučiti. Prepričan sem, da bodo voditelji na petkovem srečanju Evropskega sveta razpravljali tudi o tej zadevi.
O stanju v Egiptu in Tuniziji smo razpravljali danes dopoldne na kolegiju komisarjev. Jasno smo podprli legitimne težnje egiptovskega ljudstva in jasno potrdili, da je Komisija pripravljena okrepiti pomoč Egiptu in njegovemu ljudstvu pri tem prehodu. Naslednja točka je razprava o razmerah v Tuniziji in Egiptu in prepričan sem, da vam bo kolegica Cathy Ashton o tem lahko povedala več.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - - Gospod predsednik, rada bi se zahvalila govornikom za vse pripombe in ugotovitve. V Parlamentu sem lahko spremljala izredno koristno razpravo, ki bo obogatila petkovo razpravo voditeljev držav in vlad o energiji in inovacijah.
Popolnoma razumem Parlament, ko trdi, da na področju energije in inovacij delamo premalo. Močno smo zavezani določbi Lizbonske pogodbe o vzpostavitvi evropskega notranjega trga z energijo; močno se zavzemamo, da bi stvari stekle v to smer. Vsekakor si želimo vaših spodbud, da bi na tem področju storili še več. Ne bi rada govorila o podrobnostih, ker menim, da je že podpredsednik Šefčovič zelo podrobno obdelal vse vidike prihodnje skupne evropske energetske politike.
Enako velja za inovacije. Vsi verjamemo, da si moramo na področju inovacij zastaviti več, saj je Unija inovacij sijajna naložba v prihodnost.
Močna Evropa ne more živeti brez močnih skupnih politik, mednje pa morata spadati tudi evropska energetska in evropska inovacijska politika.
Moje vprašanje gospodu Schulzu se glasi, zakaj mi je dovolil odgovarjati kot predstavnici madžarske vlade. Mislim, da pismo, ki ga je bral gospod Schulz, ni pismo, ki smo ga poslali Komisiji. Rekel je, da madžarska vlada omalovažuje enoglasno stališče Komisije in ga ni pripravljena upoštevati. Naj navedem nekaj vrstic iz našega pisma, najprej izjavo vlade Republike Madžarske, da je pripravljena spremeniti zakon o medijih. "Lahko bi preučili tudi možnost spremembe zakonodaje." "Madžarska vlada je pripravljena preučiti možnosti drugačnih zakonskih rešitev, če je to potrebno." In končno, "če se Komisiji ... še zdi potrebno" po posvetovanjih "spremeniti madžarsko uredbo,... smo pripravljeni pripraviti take spremembe".
Naj vas torej obvestim, da posvetovanje imamo, kot jasno piše v pismu. Smo pripravljeni. Komisija je včeraj dejala, da jo veseli, da je pismo prejela. Zdaj se bodo dela lotili strokovnjaki, naša naloga pa je najti rešitev tega problema. Upam, da bodo v prihodnje vse razprave posvečene energiji in inovacijam in da predsedstvo ne bo več predmet političnih igric posameznih strank.
Predsednik
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 149)
João Ferreira
To srečanje Sveta ima na dnevnem redu razpravo o energiji in inovacijah. Predlagana sta integracija in "dopolnitev" enotnega trga z električno energijo in plinom. Vsi dobro vemo, da ta zastavljeni cilj pomeni krnitev polnega izvrševanja družbene vloge držav članic, ki jo zdaj izvršujejo z ustrezno usposobljenimi, financiranimi in aktivnimi javnimi službami, pomeni pa tudi liberalizacijo in privatizacijo, ki jima bo prej ali slej neogibno sledila monopolna koncentracija na ravni EU. Torej bodo na tem strateškem področju ključnega pomena izginile vse razlike. Pri tem pa zagovorniki kot najlažjo pot prepričevanja (demagoško) odpirajo tudi vprašanja varnosti oskrbe z energijo: ta vprašanja so vsekakor pomembna in jih je treba preučiti in rešiti, vendar v drugem okviru. Inovacije pa že zdaj veljajo predvsem za način tržnega določanja vrednosti zamisli, ne pa za to, kar v resnici so: za potrebno orodje za odzivanje na niz problemov in težav, s katerimi se srečuje človeštvo. Iz razprave pa je jasno, da ti dve vprašanji nista nič drugega kot dimna zavesa, ki skriva drugo razpravo: razpravo o nadaljnjem poglabljanju uničujočih in nedemokratičnih mehanizmov tako imenovanega "gospodarskega upravljanja" in o nadaljnjem dušenju ljudstev in držav, med drugimi tudi Portugalske.
Maria da Graça Carvalho
Energija in inovacije so temeljnega pomena za rast in zaposlovanje. Energija je izredno velik projekt evropskega združevanja, tako kot je bil v preteklosti notranji trg. Evropa potrebuje na področjih energije in inovacij ambiciozno vizijo in natančen načrt. Upam, da bo petkovo srečanje Evropskega sveta pomemben mejnik pri tem. Na področju evropske energetske in podnebne strategije smo naredili že precej, narediti pa moramo še več. Z večjimi vlaganji v raziskave in inovacije, gradnjo potrebne infrastrukture in usposobitvijo več inženirjev, znanstvenikov in tehnikov moramo ohraniti svojo vodilno vlogo na področju tehnologij. V sedanjem kritičnem trenutku, ko preživljamo gospodarsko krizo, je ukrepanje nujno. Poleg tega poznamo pot, kako to doseči: s korenito spremembo načina, kako v naši družbi pridobivamo in uporabljamo energijo.
Lena Kolarska-Bobińska
v pisni obliki. - (PL) Energetski vrh ta teden bo poudaril pomembnost energetske solidarnosti. Najučinkovitejša orodja za zagotovitev varne oskrbe z energijo so polno delujoč skupni trg, vseevropsko omrežje, izvrševanje zakonodaje in preglednost pravil. Žal nekateri med voditelji naših držav tega ne razumejo. Namesto teh orodij raje uporabljajo lastne nacionalne rešitve za urejanje energetskih vprašanj in sami trgujejo s tujimi dobavitelji. Zato bi morali upoštevati nedavne pozive evropskih energetskih podjetij k sprostitvi trga in polni uveljavitvi energetske zakonodaje EU. Pri pripravi infrastrukturnega svežnja moramo zagotovo vedeti, da bodo evropski projekti, v katere bomo vlagali, izbrani po jasnih in preglednih merilih. Pri gradnji vseevropskega omrežja morajo imeti posebno mesto naložbe v državah, ki imajo slabo razvito in zastarelo energetsko infrastrukturo, kot je omenil tudi gospod Barroso. Trg sam ne bo poskrbel za to, potrebni so javni posegi. Na področju energije si ne moremo privoščiti Evrope dveh hitrosti. Hvala.
Petru Constantin Luhan
Da bo lahko Evropska unija uresničila zastavljene cilje, je najpomembnejša naloga hitra in ustrezna uveljavitev tretjega svežnja za trga z električno energijo in s plinom. Razvoj energetske infrastrukture je ključnega pomena za vzpostavitev delovanja notranjega trga z energijo. S tem v zvezi bi rad poudaril, da moramo posebno pozornost posvetiti financiranju infrastrukture v obdobju do leta 2020. Evropska komisija mora predstaviti konkretne podatke o potrebnih naložbah in čim prej predložiti nove instrumente za financiranje energetske infrastrukture. Poleg ukrepov, ki jih mora sprejeti Evropska komisija, pa je pomembno okrepiti tudi partnerstvo Evropske unije z mednarodnimi finančnimi institucijami in raziskati možnosti inovativnih finančnih instrumentov.Vzpostaviti moramo primeren okvir za financiranje, še zlasti z izpopolnitvijo meril za delitev stroškov pri čezmejnih projektih ali tehnološko zahtevnih projektih.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
v pisni obliki. - (PL) Prepričan sem, da bi moral na svojem vrhu 4. februarja Evropski energetski svet skušati zagotoviti enakopravno obravnavo vseh virov energije, tradicionalnih in netradicionalnih. Posebno pozornost bi morali posvetiti domačim virom energije, tudi mineralnim (premogu in plinu iz skrilavcev), saj prispevajo k energetski varnosti EU. Uporaba teh virov ob ustrezni podpori EU bo odločilnega pomena ne le za varnost oskrbe z energijo, ampak tudi za konkurenčnost EU in zaposlovanje. Ob tem pa bi rad tudi pripomnil, da z ustreznimi naložbami v energetsko infrastrukturo EU zagotavljamo tudi razvoj v državah članicah. Upam, da bodo sklepi Evropskega sveta tudi natančno odsevali dosedanje razprave o ciljih do leta 2050 in da ne bodo objavljeni pred razpravo o teh ciljih, ki je na programu v marcu 2011. Hvala.
Iuliu Winkler
Danes v EU deluje 27 trgov z energijo. Ker niso povezani med seboj, EU ne more dosegati ciljev na področjih gospodarske konkurenčnosti in energetske varnosti. Ker nimamo enotnega integriranega trga, energetska politika EU ne more zagotoviti učinkovitih rešitev za probleme, povezane z zmanjševanjem evropskih rezerv nafte in plina, naraščanjem cen surove nafte in zemeljskega plina, povečevanjem svetovnega povpraševanja po energiji in globalnim segrevanjem. Pozdravljam besede komisarja Oettingerja, da Evropska komisija predlaga ambiciozen rok za dopolnitev notranjega trga z energijo, in sicer leto 2015. Prav tako pozdravljam načrt za medsebojno povezavo plinskih in električnih omrežij 27 držav članic in vzpostavitev ustrezne infrastrukture, da bo EU lahko uresničila te cilje. Upam, da bodo evropski voditelji to zavezo Komisije razumeli kot poziv k uveljavljanju resničnih dolgoročnih interesov držav članic. Enotni trg z energijo in skupno politiko na tem področju bo mogoče zagnati in krepiti le, če bomo čim prej sprejeli trden sklep o tem. Edino tako lahko vsem zagotovimo srednjeročno in dolgoročno energetsko varnost.
Martin Kastler
Grozno je, da kristjane po vsem svetu še danes preganjajo in morijo. Huda obsodba za Evropo je, da se zunanji ministri držav članic v Svetu ne znajo odzvati na to. S tem omalovažujejo voljo Parlamenta. EU mora ukrepati. Pozivam Svet k odgovornemu odnosu do temeljne pravice do svobode veroizpovedi, pozivam ga, naj čim prej oblikuje izvedljivo strategijo za zaščito kristjanov po svetu in ustanovi samostojen oddelek za medkulturne in verske zadeve v evropski službi za zunanje delovanje. Vse to je potrebno zdaj, ne pa enkrat v prihodnosti.
Angelika Werthmann
Imam pripombe v zvezi z dvema zadevama: 1. Energetska politika: Po sedanji poti bo naša energetska politika potrebovala vse preveč časa do cilja. S poenostavitvijo in pospešitvijo postopkov pri razvoju energetske infrastrukture lahko EU doseže znaten napredek pri usmerjanju politike - to pa nikakor ne sme iti v škodo državljanov in ne sme spodkopavati aarhuške konvencije. Nujna pogoja sta preglednost in sledljivost delovanja. Samoumevno je, da je treba MSP in njihove inovativne zmogljivosti vključiti kot enakovredne partnerje. 2. Finančna kriza: Svet finančnih trgov se vrti mnogo hitreje, kot se je vsaj doslej odzival Svet. Za odpravo splošne negotovosti med državljani in v finančnem svetu je potrebno hitro in odločno ukrepanje.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
v pisni obliki. - (PL) Na vrhu Evropskega sveta, ki je na programu 4. februarja, bodo voditelji držav in vlad razpravljali o dveh temah: o energetski politiki Skupnosti ter o raziskavah in razvoju. Osrednje teme na prvem področju bodo energetska učinkovitost, obnovljivi viri energije in varnost oskrbe (ki je še posebej pomembna za Poljsko), osrednji temi na drugem področju pa bosta mednarodno znanstveno sodelovanje in optimizacija znanstvenih programov EU. Imam pa vtis, da se bo vrh, sklican pod gesloma energije in inovacij, pretvoril o konferenco o tekočih zadevah - v sami Evropski uniji (ekonomska politika) in v širši okolici (politične razmere v Tuniziji, Egiptu in Belorusiji). Izkazuje se, da se mora EU ukvarjati z vedno več problemi, tega pa ne bomo mogli rešiti niti s pogostejšimi srečanji na vrhu, kar predlaga predsednik EU, gospod Van Rompuy. EU mora hitro najti odgovore na niz vprašanj, na primer, ali naj se poveča financiranje evropskega instrumenta za finančno stabilnost, kako naj se usklajujejo ekonomske politike držav članic, da tega instrumenta v prihodnje ne bomo več potrebovali, in še, kako naj se odzivamo na dogodke s pomembnimi mednarodnimi razsežnostmi, da se bo glas EU slišal. Pri oblikovanju odgovora ne bodo imele ključne vloge le številke, to je energetski kazalniki, ki jih moramo doseči do leta 2020, ampak tudi iskrena politična volja držav članic. Evropa porabi eno petino vse energije na svetu - koliko časa bo na petkovem srečanju v Bruslju posvečenega energiji?
Wojciech Michał Olejniczak
v pisni obliki. - (PL) Problem energetske politike Evropske unije je predmet razprave o pripravah na vrh Evropskega sveta, ki bo 4. februarja 2011. Energetska varnost je prednostno področje, vzpostavitev skupnega trga z energijo pa bi moral biti skupni evropski cilj, za katerega bi si morali prizadevati s celovitimi ukrepi. Naslednja ključna točka razprave so bili alternativni viri energije, ki imajo v Evropi vedno večjo vlogo. Z energetsko politiko sta tesno povezana razvoj sodobnih tehnologij in ustvarjanje zelenih delovnih mest. Posebno pozornost bi morali posvetiti potrebni širitvi evropskega raziskovalnega območja. To so zgledni primeri ukrepov, ki se ujemajo z zamislimi strategije Evropa 2020, ki daje poudarek inovacijam in razvoju znanstvenih raziskav, pa tudi ustvarjanju zelenih delovnih mest. Evropa bi morala tudi na tem področju združiti svoje sile.
