- 2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (razprava) 
Predsednik
- Naslednja točka je poročilo gospoda Florenza v imenu Začasnega odbora za podnebne spremembe o "2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah".
Karl-Heinz Florenz
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej naj voščim dobro jutro vsem kolegicam in kolegom, ki so to poročilo o podnebnih spremembah pripravljali dolge mesece. Zelo sem vam hvaležen, da ste tako odprto in dobro sodelovali z menoj pri pripravi tega poročila.
Postopek v horizontalnem odboru je bil nov. Nismo razpravljali s strokovnjaki znotraj skupine, ampak z ljudmi iz prometnega sektorja in, čisto upravičeno, z ljudmi iz gospodarstva in seveda tudi s tistimi iz sektorja energetike. Med tem postopkom je bilo pričakovati, da bodo prve ure in dnevi razprave nekoliko zahtevnejši, saj smo se ukvarjali z novo temo. Zato bi se želel ponovno zahvaliti našemu predsedniku in tudi mojemu dobremu prijatelju, gospodu Sacconiju, čigar predsedovanje je bilo ves čas odlično in objektivno.
Današnji dosežek, ki smo ga opazili, je ta, da nam takšno horizontalno sodelovanje ponuja izjemne priložnosti, zato bi v naslednji sestavi Parlamenta morali zagotoviti, da se poslanci več pogovarjajo in da se ne delijo zgolj na skupine, ki ena drugi nasprotujejo.
V tem je bila največja prednost tega odbora. Povabili smo zelo ugledne strokovnjake, kot je Nobelov nagrajenec Rajendra Pachauri, ter strokovnjake na področju znanosti, raziskav in seveda politike. Danes imamo končno v rokah rezultat, ki nam kaže, da je bilo poročilo zelo pozitivno.
Zelo dobro vemo, da s prepovedmi, sankcijami in odrekanji ne dosežemo veliko. Namesto tega je treba spodbujati spremembe v zavedanju ljudi ter tudi inovativnost in motivacijo. Doseči moramo to, da se evropski inženirji vsako jutro, že od samega začetka delovnega dne, z veseljem lotijo gradnje učinkovitejših strojev, da bi lahko nekoč bolje in smotrneje uporabljali surovine naših otrok.
Poročilo je tudi iskreno. Izjavili smo, da nimamo super orožja. Nimamo stikala, ki ga lahko pritisnemo, niti v Bruslju, niti na Baliju ali na Poljskem decembra; namesto tega imamo celo vrsto ukrepov. Prav v tem pa se nam ponuja priložnost, da ljudem pojasnimo, da smo vsi odgovorni za tretjino podnebnih sprememb, s tem ko na primer ogrevamo svoje domove. Kot državljani smo vsi odgovorni za eno tretjino, vključno z mobilnostjo in vsem, kar le-ta prinaša, za tretjino pa je odgovorna tudi industrija. Poročilo je torej naslovljeno na vse nas. To je tisto, zaradi česar je tako sijajno. Ni nam treba iskati podleža, ki je vse to zakrivil; vsi smo pozvani, da sodelujemo v inovativnih razpravah. In to me še prav posebej veseli.
Jasno je tudi, da je poročilo uravnoteženo in ne predstavlja nobenega od programov strank - in to še enkrat poudarjam. Poročilo ne podcenjuje nobenega področja. Raje smo poudarjali, da se nam na nekaterih področjih ponuja več priložnosti, na drugih pa manj. Zato poročilo tudi pravi, da je njegov namen pokazati nam pot in nas usmeriti v prihodnost - zlasti Evropo, saj imamo v Evropi zelo razvito okoljsko tehnologijo z obsegom, primerljivim z evropsko avtomobilsko industrijo. Obseg se bo še povečal, zato se moramo posvetiti tudi inovativnosti.
Pravim, da bi morali državljane vključiti v to, da bi tudi sami kaj storili v svojih domovih. V zvezi s tem lahko lokalni politiki, gospodarske zbornice in poslovna združenja storijo veliko na področju motiviranja in posredovanja informacij.
Naj zaključim, da bi nas vse te prednosti, ki smo jih prikazali v poročilu, morale prepričati, da se priložnosti skrivajo v inovativnosti, ne v obstanku. Če nam je to jasno, je bila naša naloga vredna truda.
Predsednik
- Hvala za dobro opravljeno delo, gospod Florenz, in za vaše poročilo.
Martin Bursík
predsednik Sveta. - Gospod predsednik, z velikim veseljem sem tu prisoten in delim z vami nekaj svojih misli o pomembnem letu, ki je pred nami. Najprej naj čestitam Začasnemu odboru za podnebne spremembe za vse delo, ki ga je opravil od ustanovitve aprila 2007: obravnave, konference, poročila, resolucije in izmenjave s tretjimi stranmi. Neumorna prizadevanja odbora so veliko pripomogla k izoblikovanju stališča EU o podnebnih spremembah.
Zadnja resolucija "2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah", ki jo je Začasni odbor za podnebne spremembe sprejel 2. decembra 2008 in ki jo boste sprejeli na tokratnem delnem zasedanju, ponovno predstavlja praktično osnovo za razprave o možnostih v podnebnem sporazumu po letu 2012 in nadaljnje utrjevanje podnebnih politik EU.
Kot veste, se bo delo med predsedstvom vrtelo okrog mednarodnih pogajanj. Mimogrede, danes letim iz Strasbourga v Delhi na pogovore z indijsko vlado in predstavniki. Dva tedna zatem imamo srečanje med EU in Afriko v Nairobiju v Keniji, prav tako pa smo že stopili v stik z vlado ZDA, o čemer bom govoril pozneje.
S sprejetjem podnebnega in okoljskega zakonodajnega paketa konec leta 2008 je EU vsem svojim partnerjem po svetu poslala zelo močno politično sporočilo. S sprejetjem tega paketa v nekaj mesecih bo EU pokazala, da sta njena zavezanost in vodilni položaj v globalnem boju proti podnebnim spremembam še vedno neomajna. Pravzaprav bo Evropa prva regija na svetu, ki se bo enostransko zavezala k 20-odstotnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2020.
Kot veste, bo podnebni in energetski paket od leta 2013 omogočil reformo sheme EU za trgovanje z emisijami (Emissions Tradign Scheme - ETS), postavil omejitve za emisije izven ETS, spodbujal tehnologijo za zajemanje in skladiščenje ogljikovega dioksida in povečanje deleža obnovljivih virov energije.
Kar zadeva ETS, bomo v EU postavili enotno omejitev z linearno upadajočo krivuljo, postopoma bomo uvedli licitacijo kot način dodeljevanja nadomestil in spremljanja poročanja, okrepili pa bomo tudi preverjanje. Seveda pa je EU že večkrat izjavila, da ni zadovoljna z 20 % - želimo doseči 30 % -, in zato upamo, da bomo v Köbenhavnu dosegli ambiciozen globalen in celovit sporazum.
Do konference v Köbenhavnu je sedaj le še deset mesecev. Na konferenci o podnebju v Poznańu decembra 2008 smo se dogovorili o delovnem programu za 2009, z jasno opredeljenimi koraki proti Köbenhavnu. Odločitev v Poznańu, da sklad za prilagajanje postane popolnoma operativen, je pomemben korak naprej v pogajanjih o financiranju - enem ključnih elementov celovitega globalnega sporazuma.
Ministrska okrogla miza v Poznańu je tudi potrdila obojestransko pripravljenost, tako razvitih držav kot držav v razvoju, da najdemo učinkovit globalno sprejet odziv na grozeče podnebne spremembe za obdobje po letu 2012. To pa pomeni, da si moramo še naprej prizadevati k blažitvam in prilagajanjem ter zagotoviti finančna in tehnološka sredstva, s čimer se bo naš odziv udejanjil.
Poznań je tudi poslal sporočilo, da trenutna finančna kriza ne sme predstavljati ovire za nadaljnje ukrepanje na področju podnebnih sprememb, ampak mora postati nova priložnost za korenito spremembo gospodarskega sistema in odločen premik k nizkoogljičnemu gospodarstvu.
Češko predsedovanje namerava graditi na tako pomembnih dosežkih in bo na mednarodni ravni prizadevalo za uspešno sklenitev sporazuma v Köbenhavnu decembra 2009.
2. marca 2009 bomo na Svetu za okolje, pozneje tudi na Ekonomsko-finančnem svetu in nato spomladi še na Evropskem svetu dobili prve priložnosti za nadaljnji razvoj stališča EU o tej temi, in sicer na podlagi sporočila Komisije o dosegi celovitega sporazuma o podnebnih spremembah v Köbenhavnu, ki smo ga prejeli pred tednom, ter na podlagi vašega prispevka.
Poleg skupne vizije o dolgoročnih ukrepih za tehnologijo blažitve in prilagoditve bo v prihodnjih posvetovanjih EU ključno vlogo igrala opredelitev sredstev za financiranje učinkovitih in dolgoročnih politik. V tem kontekstu lahko le ponovim poziv Odbora za podnebne spremembe Komisiji in državam članicam, "da v dvostranskih pogajanjih o sporazumu za obdobje po 2012 prevzamemo vlogo posrednika med razvitimi državami, da bi z usklajevanjem interesov uspeli zaključiti podnebna pogajanja med vsemi največjimi onesnaževalci s toplogrednimi plini".
EU bo še naprej dejavno sodelovala s svojimi ključnimi pogajalskimi partnerji in najpomembnejšimi hitro rastočimi gospodarstvi ter seveda tudi z novo ameriško administracijo. Po telefonu sem govoril s Carol Browner, pomočnico predsednika, odgovorno za energijo in podnebne spremembe. Okvirno sem ji predlagal srečanje na visoki ravni z ameriškimi predstavniki in Evropsko komisijo - komisarjem Dimasom -, češkim predsedstvom in prihodnjim švedskim predsedstvom (tj. trojko) v začetku marca, verjetno 2. ali 6.
Povedal sem, da si EU želi čim tesneje sodelovati z ZDA na področju razvoja in povezovanja ogljikovih trgov. Sklepamo, da je kongresnik Waxman pokazal svoj namen zagotoviti, da se zakonodaja iz njegovega odbora o sistemu omejitve in trgovanja z emisijami izvede ob koncu maja. To je precej spodbuden odgovor iz Združenih držav, neke vrste odziv na dejavnosti Evropske unije.
Računamo tudi, da bo Evropski parlament poskrbel, da se glas EU sliši še dlje, prav tako pa zelo cenimo vaš pretekli trud in pomoč. Lahko vas le spodbudim, da nadaljujete po tej poti, in vam zaželim vso srečo v letu, ki se je šele dobro začelo.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospod predsednik, spoštovani poslanci in poslanke Evropskega parlamenta, zaključno poročilo Začasnega odbora za podnebne spremembe, v imenu katerega nam je gospod Florenz poročal, ima visoko zastavljene cilje in zajema obsežen nabor vprašanj, s čimer potrjuje, da Evropski parlament vprašanju podnebnih sprememb pripisuje velik pomen. Čestitam Začasnemu odboru za podnebne spremembe in zlasti poročevalcu, gospodu Florenzu, za njihovo izjemno delo.
Lani je bila naša prednostna naloga paket ukrepov na področju podnebnih sprememb in energije. Naša prizadevanja so obrodila sadove in lahko smo ponosni na ta zelo pomemben paket zakonodajnih aktov. Letos se bomo zlasti v Evropski uniji osredotočili na pripravo izvedbenih ukrepov za ta paket. Na mednarodni ravni bo naša prednostna naloga pogajanje o podnebnih spremembah, ki ga bomo še okrepili tik pred konferenco Združenih narodov v Köbenhavnu. Kot ste pravkar slišali, češko predsedstvo tem pogajanjem pripisuje velik pomen in že načrtuje vrsto dvostranskih in večstranskih srečanj in pogajanj. Vaše poročilo se je torej pojavilo ob pravem času. Med pripravami za Köbenhavn moramo zbrati vse svoje sile in dobro sodelovati, da bomo spričo posebne vloge Evrope dosegli najboljši možen rezultat.
Zelo me veseli, da vaše poročilo, podprto z analizo Komisije, poudarja, da gospodarska kriza in finančna kriza ne bi smeli služiti kot izgovor za zamujanje z ukrepi na področju podnebnih sprememb. Prav tako soglašamo, da je ukrepanje proti podnebnim spremembam sestavni del reševanja gospodarske krize, ki ji danes zremo v oči.
S paketom ukrepov na področju podnebnih sprememb in energije je Evropa vse bliže gospodarstvu z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida. Obenem pa bo to pripomoglo k manjši odvisnosti Evrope od uvožene energije, ki predstavlja enakovredno prednost, kar smo imeli priložnost videti pred kratkim ob krizi z zemeljskim plinom. Če dosežemo cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 20 % ali 30 % in če druge razvite države sprejmejo ta zmanjšanja v okviru mednarodnega sporazuma, bomo nedvomno v najugodnejšem položaju med vsemi državami ali skupinami držav. Preostalemu svetu dajemo zgled, vse to pa bo dalo zagon mednarodnim pogajanjem.
Še preden svojo razpravo posvetimo mednarodnim pogajanjem, bi želel na kratko pokomentirati vprašanje, ki ga poročilo povsem upravičeno izpostavlja. Poročilo vsebuje dragocene predloge o tem, kaj je potrebno storiti, da bi bilo izkoriščanje naravnih virov učinkovitejše in smotrnejše, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov in prihranili energijo.
Lani je Komisija storila prvi korak v tej smeri, ko je sprejela akcijski načrt za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo. Pred kratkim je delovanje okrepila z ukrepi za dopolnitev paketa ukrepov o podnebnih spremembah in energiji, da bi privarčevala energijo in izboljšala učinkovitost njenega izkoriščanja. Kakor koli že - veliko je treba še postoriti na področju trajnostne rabe naravnih virov, seveda pa obstaja še velik potencial za boljši izkoristek energije. Nazoren primer je predlog o energetski učinkovitosti zgradb, ki ga je Komisija pred kratkim dala v razpravo. To je sektor z več cilji, saj pomembno prispeva k varčevanju z energijo in zaščiti podnebja, obenem pa ustvarja nova delovna mesta in pomaga razvijati tehnološke inovacije.
Bolj kot kdaj koli prej moramo izboljšati in okrepiti svoja gospodarstva z ukrepi za pospešitev sprejetja in uporabe čistih tehnologij, kar bo pomagalo ustvarjati "čista" delovna mesta. Obenem bomo ustvarili dobre priložnosti za zunanjo trgovino, saj se trgi čiste tehnologije zelo hitro širijo. S tem v mislih je Komisija decembra lani med drugim predlagala posebne dejavnosti v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva.
Kar zadeva mednarodna pogajanja o podnebnih spremembah, naj povem, da je paket ukrepov o podnebnih spremembah in energiji nedvomno okrepil naše argumente in prizadevanja, da mednarodne partnerje prepričamo, da učinkoviti ukrepi niso samo nujni, ampak tudi izvedljivi. Seveda ni nobenega dvoma, da bodo mednarodna pogajanja zelo trda, deloma tudi zaradi tega, ker so tako kompleksna. Vseeno pa verjamem, da bomo v Köbenhavnu dosegli sporazum. Sposobni smo ga doseči in ga kratko malo moramo doseči. Nimamo časa na pretek. Gre za vprašanje politične volje in mislim, da ta volja obstaja.
Ker se mednarodna pogajanja vse bolj stopnjujejo, je Komisija prejšnji teden pripravila sporočilo, v katerem je predstavila svoja stališča o najpomembnejših točkah pogajanj. Predvsem razvite države so tiste, ki so pozvane, naj ohranijo svojo vodilno vlogo. Iz Združenih držav dobivamo pozitivna sporočila, saj je predsednik Obama, kot je že češki minister prej omenil, obljubil, da bodo ZDA dejavno sodelovale v mednarodnih pogajanjih. Napovedal je tudi, da bodo v Združenih državah uvedli shemo trgovanja s toplogrednimi plini in da bodo do leta 2050 zmanjšali emisije za 80 % v primerjavi z letom 1990.
Vse to je pozitivno, vendar pa želimo, da se tudi hitro uresniči, pravzaprav že letos, saj moramo sporazum v Köbenhavnu doseči že konec leta, Združene države pa imajo dolg; kot lahko sklepamo iz napovedi predsednika Obame, bodo morali skupaj z Evropsko unijo prispevati k temu, da v Köbenhavnu dosežemo sporazum. Seveda pozdravljamo razprave, ki trenutno potekajo v Združenih državah in bodo prinesle celo vrsto drugih odločilnih ukrepov proti podnebnim spremembam. Med nazornimi primeri so ukrepi, ki so bili pred kratkim napovedani za avtomobile.
Sporočilo Evropske komisije potrjuje cilj, da v razvitih državah skupaj zmanjšamo emisije za 30 %, in opredeljuje koncept primerljivosti prizadevanj. Primerljivost je odločilnega pomena za doseganje okoljskih ciljev kot tudi za ohranjanje poštenih pogojev konkurence. Komisija je predlagala vrsto meril za opredelitev primerljivosti.
Za države v razvoju pa velja, da je, kljub temu da od njih ne pričakujemo prizadevanj podobne vrste in obsega kot od razvitih držav, vseeno pomembno zagotoviti njihovo nadaljnje ukrepanje in s tem poskrbeti, da bo njihov prepotreben gospodarski razvoj manj intenziven v smislu emisij ogljikovega dioksida. Da bi dosegle cilj ne-preseganja 2 stopinj Celzija v letu 2050, morajo države v razvoju omejiti rasti svojih emisij na vrednosti, ki so 15 % do 30 % nižje od tistih, ki bi jih dosegle do leta 2020, če si ne bi prizadevale za njihovo zmanjšanje. Seveda bodo prizadevanja vsake države v razvoju posebej odvisna od dejanske stopnje gospodarske razvitosti in virov. To pomeni, da bomo nedvomno več pričakovali od hitro razvijajočih se gospodarstev kot od ostalih.
Vsi vemo, da v Köbenhavnu ne bomo dosegli želenih rezultatov, če ne povečamo vlaganj, če ne namenimo večjih finančnih sredstev za zmanjšanje emisij in če se ne prilagodimo. Seveda bo del potrebnih vlaganj, tudi v državah v razvoju, prispeval zasebni sektor v različnih državah, medtem ko bo po ocenah Komisije približno eno tretjino prispeval trg ogljikovega dioksida.
Poleg tega mora del financiranja prispevati javni sektor, zato moramo preučiti načine za zagotavljanje teh javnih sredstev.
Ker smo sredi recesije, bo to vse prej kot lahka razprava. Vseeno pa moramo biti pripravljeni in moramo na razpravi ponuditi dobre argumente, z upoštevanjem, da je cena pasivnosti veliko večja kot cena katerih koli ukrepov.
Nazadnje pa sporočilo Komisije poudarja velik pomen globalnega trga ogljikovega dioksida ter vzpostavitve sistemov trgovanja v državah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki so medsebojno združljivi, do leta 2015, medtem ko za gospodarsko naprednejše države v razvoju predlaga, da se to stori pozneje, in sicer pred letom 2020.
To so glavni poudarki sporočila Komisije in zelo me zanimajo vaši pogledi nanje. Mednarodna pogajanja se bodo hitro odvijala, z naše strani pa letos pričakujemo podvojeno diplomatsko dejavnost. Pozdravljam vaš prispevek k skupnim prizadevanjem.
Romana Jordan Cizelj
Podnebne spremembe so široko področje in strinjam se s tem, kar je dejal poročevalec, da smo morali biti v našem začasnem odboru inovativni, če smo želeli zares dobro pokriti vso horizontalnost in vsebine, ki jih to področje zajema. Ampak lahko zdaj ob koncu našega dela potrdim, da smo imeli zares možnost izmenjave različnih stališč, pogledov, da smo imeli možnost podati različne predloge za ukrepanje in da so bile te naše razprave včasih, ravno zaradi teh različnih pogledov, tudi zelo udarne. Tak pristop pa zagotavlja, da je poročilo zares pestro, polno dobrih predlogov, omogoča pa tudi usklajenost pri oblikovanju raznih sektorskih politik potem v nadaljevanju v stalnih odborih. In menim, da bi bilo dobro s tako obliko dela tudi nadaljevati.
Seveda se je izkazalo, da so največje možnosti ukrepanja na področjih, ki smo jih pred tem že omenjali, kot so energetika, transport, promet, industrija, vendar pa so se dodatno kot pomembna pokazala tudi druga področja, tako recimo področje kmetijstva, živinoreje, trajnostna raba gozdov, informacijsko-komunikacijske tehnologije, potem razvojna politika EU s tretjimi državami.
Razvoj v nizkoogljično družbo je seveda mogoč z vlaganjem v raziskave, s pospeševanjem razvoja in inovacij, vse to, o čemer že govori lizbonska strategija. Vendar pa tudi to ne bo dovolj. Doseči moramo tudi spremembo življenjskega stila. To pa lahko dosežemo le, če bo skrb za okolje postalo tudi vrednota, dejansko vrednota, ki jo bodo ljudje sprejeli. Tu pa moramo veliko več narediti še na področju obveščanja in izobraževanja.
Strinjam se tudi s tem, kar je bilo rečeno o povezavi s finančno krizo in podnebnimi spremembami. To je priložnost in strahovi, da bomo pozabili na podnebne spremembe, so neupravičeni, kajti ukrepi za oživitev gospodarstva morajo biti pripravljeni tako, da pospešujejo trajnostni razvoj, ne pa zgolj samo trošenje.
Ker je cilj omejitev višanja globalne temperature, moramo seveda delovati tudi mednarodno, in tu mora Evropa najti in še poglobiti skupen jezik z razvitimi državami, kajti skupaj moramo dvigniti in odnesti to naše breme zgodovinskih izpustov, hkrati pa seveda prisluhniti državam v razvoju in tistim najrevnejšim ter jim omogočati sicer dražji, vendar trajnostni razvoj.
Ob koncu še čestitke našemu odličnemu poročevalcu Karlu-Heinzu Florenzu za njegovo odprtost pri našem delu.
Dorette Corbey
Sprva se želim od srca zahvaliti gospodu Florenzu za predanost in odločnost pri pripravi tega poročila. Menim, da je poročilo postalo resnično vseobsegajoče, saj vsebuje skoraj 200 popolnoma verodostojnih priporočil. Marsikatero od teh priporočil je lahko vir navdiha za naslednji Parlament, nacionalne parlamente in lokalne oblasti.
Omeniti želim pet ključnih tem, ki so resnično bistvene za našo skupino. Prvič, poročilo priznava, da so podnebne spremembe obsežne in da zadevajo vse sektorje, ne le industrijo, promet in energetiko, za katere smo že postavili pravila, ampak tudi kmetijstvo, zdravje, znanost in tehnologijo, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, izobraževanje ter uporabo prsti, vode in zemeljske površine. Vsa ta področja zahtevajo vso našo pozornost in tudi učinkovito rešitev.
Drugič, podnebna politika mora imeti tudi družbene razsežnosti in mora biti solidarna. Ne smemo pozabiti na zaposlovanje, dohodkovne vidike in energetsko revščino. Vedeti moramo, kako bomo plačali novo tehnologijo in kdo bo plačnik. Želimo vedeti, koliko novih delovnih mest bomo ustvarili in koliko izgubili. Želimo programe za preusposabljanje novih "zelenih" delavcev. Brez skrajne družbene predanosti bo podnebna politika zelo težko obdržala politično podporo.
Naša tretja bistvena tema je povezana z gospodarsko krizo, kjer ponovno potrebujemo celovito rešitev. Zeleni New Deal je postal koncept in je dobil našo iskreno podporo. Potrebna so obsežna vlaganja. Intervencije, s katerimi podpiramo banke in podjetja, morajo vključevati vsaj trajnostno komponento. Naložbe v hiše in stanovanjske bloke v Vzhodni Evropi bi morale imeti prednost, saj bodo koristile zaposlovanju, energetski varnosti in podnebju.
Četrta bistvena tema je kmetijstvo. O njem običajno ne govorimo, ko razpravljamo o podnebju. Danes pa dokazujemo, da je to dejansko potrebno in da se zaradi te teme vnemajo polemike. Dolgo smo razpravljali o tem, ali bi moralo imeti kmetijstvo zavezujoče cilje, in strinjali smo se, da moramo to obravnavati z vso resnostjo. Jasno je, da kmetijstvo ne predstavlja le problema, ampak ponuja tudi rešitve. Zdravo kmetijstvo, učinkovita raba tal in pravilna uporaba biomase lahko pripomorejo k zmanjšanju toplogrednih plinov.
Naša peta bistvena tema je vključevanje ljudi. Tu pa sta nujni informiranost in preglednost. Če želimo spremeniti svoje potrošniško vedenje, moramo najprej vedeti, kateri izdelki povzročajo visoke ravni toplogrednih plinov, in temu bi lahko prilagodili tudi svoje potrošniške vzorce. To ni preprosto, vendar pa problema podnebnih sprememb - kot je tudi gospod Florenz pred tem dejal - ne moremo rešiti z nekaj tehničnimi triki. Za vsako ceno moramo vključiti čim več ljudi v najpomembnejše izzive, s katerimi se soočamo. Lokalne pobude so v tem pogledu zelo dragocene. Brezplačni energetski pregledi hiš, boljši javni prevoz in regionalna proizvodnja hrane. Skupaj lahko dosežemo veliko.
Pri tem naboru ukrepov imamo razlog za optimizem. Toplogredne pline lahko zmanjšamo in s tem pripomoremo k inovativnosti, gospodarski rasti, boljši oskrbi z energijo, boljši proizvodnji hrane, večjemu zaposlovanju in stabilnejšemu podnebju. Vsem kolegom in kolegicam, ki so prispevali svoj delež k temu, se iskreno zahvaljujem.
Chris Davies
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, v tej razpravi se skriva past, ki je nikakor nočemo opaziti. Poročilo je sploh ne omenja, v celoviti strategiji Komisije za dosego sporazuma o podnebnih spremembah v Köbenhavnu pa je le mimogrede omenjena. Gre za to, da svetovno prebivalstvo narašča z nevzdržno hitrostjo, ki ji doslej še ni bilo primere. Za časa življenja mnogih od nas se bo število prebivalcev na našem planetu potrojilo. Prebivalstvo nezadržno raste s hitrostjo 200 000 ljudi na dan oziroma 80 milijonov na leto.
Zakaj Kitajska potrebuje novo premogovno termoelektrarno vsak teden? Ker se je njeno prebivalstvo v 50 letih več kot podvojilo in še naprej hitro narašča, obenem raste tudi potreba po energiji, Kitajci pa želijo enake stvari, kot jih imamo na Zahodu, in do tega imajo vso pravico. Minister danes leti v Indijo. Rast prebivalstva je tam še hitrejša in tudi tam za pridobivanje energije uporabljajo premog.
Toda viri na našem planetu so omejeni. Rast prebivalstva bi morali upočasniti in preobrniti. To moramo storiti s popolnoma neprisilnimi ukrepi, saj ne smemo ošabno spregledati, da v razvitih državah precej več prispevamo k podnebnim spremembam kot v državah v razvoju.
Sklad ZN za prebivalstvo pravi, da vsako minuto na svetu zanosi 380 žensk, polovica njih nosečnosti ni načrtovala. Kontracepcija mora biti na voljo vsem. Ženske morajo imeti možnost nadzora nad rojevanjem otrok: to je bolje kot tvegan splav.
Medicinska sredstva se morajo izboljšati, tako da lahko ženske varno preložijo nosečnost na poznejše obdobje, predvsem pa mora to vprašanje postati del političnega programa. Naše obotavljanje pri tem je največja norost. Po vsem svetu bi se morale družine o tem pogovarjati. Vlade bi morale postaviti cilje za ustavitev rasti prebivalstva ali celo za zmanjšanje. Priznati osrednjo vlogo naraščanju prebivalstva je ključnega pomena pri reševanju teh problemov, sicer ne bomo uspeli rešiti problema podnebnih sprememb ali doseči trajnostnega razvoja.
Liam Aylward
v imenu skupine UEN. - Gospod predsednik, čestital bi gospodu Florenzu za njegov trud in predanost pri pripravi tega poročila in seveda tudi za njegovo sposobnost prisluhniti in razumeti tako različna in nasprotujoča si mnenja.
Ker smo v vlogi zakonodajalcev, je v tej hudi gospodarski krizi izjemnega pomena, da se posvetimo tehnologiji zelene energije. Lahko postanemo vodilni na svetu na različnih področjih obnovljivih virov energije in tako pripravimo trdno, učinkovito in usklajeno strategijo v sodelovanju z vladami, nevladnimi organizacijami, akademiki, poslovneži in vizionarji - pri tem pa ne govoričimo, ampak rešujemo probleme. Zmanjšati moramo birokracijo in podpreti mala in srednje velika podjetja ter razvijalce tehnologije.
Trg nas čaka. Zakonodajni okviri so jasni. Postavili smo cilje za energijo iz obnovljivih virov. Čeprav je financiranje skromno, je ključno za razvoj tehnologije in ohranjanje strokovnega znanja. Banke in financerji bodo morali prevzeti tveganja za nove posle na področju zelene tehnologije. Koristi bodo dolgoročne, če pospešimo korak. Lahko pričakujemo nova delovna mesta in izobilje. Če pa cincamo in mencamo v teh tako dragocenih trenutkih, bomo zamudili priložnost in ostale države bodo kaj hitro prevzele naše mesto.
Na primer, Irska bi lahko bila v tehnologiji oceanskih valov, kar je Finska v tehnologiji mobilne telefonije. Imamo nesporen potencial zaradi vremenskih razmer in lege na Atlantiku. Tehnologijo smo že patentirali. Strokovno znanje imamo na voljo in prav tako ciljni pravni okvir. Trg je čist, zato je to odlična priložnost za ustvarjanje novih delovnih mest, znižanje cen energije, zagotavljanje energetske varnosti in zmanjšanje emisij ogljika, da niti ne omenjam dohodkov od patentov.
Sedaj moramo podpreti naša podjetja, ki so se več kot desetletje trudila priti do te točke. Prevzela so tveganja, mi pa jih moramo podpreti z izdatnejšimi finančnimi sredstvi. Vsakršno zavlačevanje bi imelo usodne posledice. Zelena tehnologija je naša prihodnost. Sedaj imamo priložnost, torej izkoristimo jo.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, tudi jaz bi se želela zahvaliti gospodu Florenzu, zlasti za njegovo potrpežljivost pri pogajanjih. Dolžina poročila kaže na to, da smo se ukvarjali z resnično velikim številom vprašanj.
Vendar pa bi želim vprašati, v kolikšni meri je sporazum, ki je bil na začetku leta napovedan v tem poročilu, trajnosten. Zelo dobro se še spomnim mednarodne konference o podnebnih spremembah v Poznańu in zelo šibke vloge, ki so jo odigrali Evropejci, saj so bili prezaposleni s prirezovanjem peruti svojim visokoletečim obljubam in smelim izjavam iz mednarodnih konferenc na Baliju, in so se zaradi nastajajoče finančne in gospodarske krize ukvarjali s prestavitvijo podnebne politike na nižje mesto na prednostnem seznamu.
Menim, da bo naslednje leto odločilo, ali smo resnično pripravljeni na osnovi znanja o podnebnih spremembah prilagoditi svoja gospodarstva, ki smo jim v industrijskih državah vajeni, kot že ves čas obljubljamo. Mislim, da odločitev, ali bomo šli po poti trajnosti ali ne, še ni bila sprejeta.
V Poznańu sta Ban Ki Mun in Achim Steiner zelo močno priporočila, da države članice vse ukrepe, ki jih izvajajo v skladu s svojimi načrti spodbujanja gospodarstva, ter pakete za reševanje bank prepletejo s programi za boj proti revščini in grozljivim posledicam podnebnih sprememb v državah v razvoju ter tudi z ukrepi za resnično velikopotezno podnebno zaščito in novo energetsko politiko.
Videti je, da bo katera koli zakonodaja na evropski ravni na tem področju orala ledino. Nikakor ni gotovo, da bo Evropa uspela najti pot v sodobno družbo energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov. Zdaj, enako kot v preteklosti, vse sloni na tej odločitvi: ali nadaljujemo z uporabo premoga in jedrske energije kot doslej ali pa si smelo začrtamo nove poti? Upam, da bomo to vprašanje še naprej obravnavali tako konstruktivno, kot smo ga v Začasnem odboru za podnebne spremembe, čeprav nisem prav prepričana, da se bo to res zgodilo.
Jens Holm
v imenu skupine GUE/NGL. - (SV) Končno bomo sprejeli odločitev o podnebni resoluciji, ki smo jo pripravljali več kot osemnajst mesecev. Sam bi želel omeniti predvsem tri zadeve.
Dolgoročni cilji zmanjšanja emisij: v odstavku 3 zahtevamo zmanjšanje emisij v EU za 25 % do 40 % do leta 2020 in vsaj 80 % do leta 2050. To je dobro, saj pomeni, da postavljamo višje zahteve kot v lanskem podnebnem paketu EU.
Prav tako zahtevamo ukrepe v mesni industriji. Poročilo Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom "Dolga senca živine" navaja, da je mesna industrija odgovorna za 18 % svetovnih emisij. To smo tudi upoštevali v poročilu in zahtevamo, da se potrošnja mesa zmanjša. To je drzna in do neke mere tudi zgodovinska odločitev tega Parlamenta, ki običajno raje podpre subvencije tej industriji, vendar pa je obžalovanja vredno, da želi Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), zlasti pa Evropskih demokratov glasovati o odstranitvi teh zahtev. Enako kot pri motornem prometu si lahko tudi tu drznemo izjaviti, da trenutno naraščanje potrošnje mesa nima nič skupnega s trajnostjo.
Naj vas tudi spomnim, da je mesna industrija poglavitni vzrok za krčenje deževnega pragozda ob Amazonki zaradi ustvarjanja novih pašnikov za živino in površin za pridelavo krme. Velik delež krme se izvaža v Evropo kot soja. To ni trajnostno.
Avtomobilska industrija je drug pereč problem. Med letoma 1990 in 2005 so se emisije evropske prometne industrije povečale za 32 %. Potrebujemo obsežna vlaganja v javni promet in druge oblike okolju prijaznega prevoza. Avtomobile na fosilna goriva morajo nadomestiti električni avtomobili in morda v prihodnosti tudi vozila na vodik. Vprašati se moramo, ali je trenutno stanje, ko imamo toliko oblik prevoza, trajnostno. Ali ne bi bilo bolje spodbujati lokalno proizvodnjo in porabo?
Nazadnje pa bi želel še opozoriti na spremembi 12 in 28, ki zahtevata povečanje jedrske energije. Če bosta sprejeti, potem moja skupina ne bo mogla podpreti te resolucije. Zato vas prosim, da glasujete proti spremembama 12 in 28. Hvala lepa.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Glede na to, da je velik del Zahodne Evrope trenutno sredi zelo mrzlega obdobja, je čas razprave o globalnem segrevanju morda nekoliko slabo izbran. Kakor koli že pa se v tej razpravi v skladu z naslovom poročila posvečamo dolgoročnemu obdobju. Zato nas ne smejo preveč ovirati kratkoročni dogodki. Končno poročilo gospoda Florenza je premišljeno in preudarno ter nam pošilja pomembno sporočilo.
Če želimo zmanjšati ali preprečiti negativne učinke podnebnih sprememb, moramo ukrepati odločno in širokopotezno. Potrebujemo drzne cilje za obdobje med letoma 2020 in 2050. Niti delček družbe se ne sme izogniti skupnim prizadevanjem. Na pragu podnebne konference v Köbenhavnu moramo vztrajati v svojih ambicijah in jih podkrepiti z najrazličnejšimi ukrepi. To poročilo je zelo dragocen prispevek k temu.
Roger Helmer
Gospod predsednik, pred 500 leti so učenjaki soglasno ugotovili, da je Zemlja ravna. Motili so se. V 70. letih prejšnjega stoletja, po treh desetletjih globalnega ohlajanja, so znanstveniki soglasno ugotovili, da nam grozi nova ledena doba. Motili so se. Leta 1999 so bili vsi prepričani, da bo "hrošč tisočletja" povzročil svetovno katastrofo, ker bo po vsem svetu izključil računalnike. Sistemi oborožitve naj bi odpovedali, trgovina naj bi se ustavila, letala naj bi popadala z neba. Motili so se. Nič od tega se ni zgodilo.
Danes slišimo o doseženem soglasju, da nam grozi katastrofalno globalno segrevanje, ki ga je povzročil človek. Tudi to je zmota. In ne gre za soglasje. Mit soglasja je propagandna zmaga paničarjev, medtem ko nam pregled znanstvene literature in raziskav podnebnih strokovnjakov kaže, da se na obeh straneh razprave krešejo različna mnenja in da so mnogi prepričani, da "porota še vedno ni razsodila".
Res je, da se je svet nekoliko segrel v zadnjih 150 letih, čeprav počasi in v presledkih, vendar pa je to popolnoma v skladu z ugotovljenimi dolgoročnimi naravnimi podnebnimi cikli, ki so nam dali tudi rimski optimum, srednjeveško toplo obdobje in malo ledeno dobo. Imamo neizpodbitne dokaze, da ni le Zemlja tista, ki je nekoliko toplejša, ampak so se segrela tudi druga telesa v sončnem sistemu. Na Marsu so se skrčili ledeni vrhovi, vendar pa nihče ne modruje, da je to posledica industrijskih emisij ali vozil na štirikolesni pogon.
Načrtujemo porabo nepredstavljivo visokih zneskov za ublažitvene ukrepe, ki enostavno ne bodo delovali in bodo oškodovali naša gospodarstva, s tem pa nas prikrajšali za sredstva, ki bi jih potrebovali za reševanje pravih okoljskih problemov. Britanski novinar Christopher Booker je pripomnil, da je panika, ki jo zganjamo okrog globalnega segrevanja, največji kolektivni beg od resničnosti v človeški zgodovini.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Gospod predsednik, najprej se želim zahvaliti gospodu Florenzu za opravljeno delo in seveda tudi predsedniku odbora in vsem koordinatorjem in članom odbora.
Poročilo je še en izraz zaskrbljenosti Evropske unije zaradi podnebnih sprememb in njihovih posledic.
Zadnji niz ukrepov predstavlja nedavno odobren energetski paket. Poročilo, ki ga danes obravnavamo, odraža enak pristop k boju proti podnebnim spremembam in enako skrb Evropske unije.
Poročilo je sestavljeno, kot je že bilo rečeno, kot niz priporočil. Predstavlja celovit nabor različnih ukrepov in priporočil, ki vsebujejo "načrte" za različne sektorje, vključno z ribištvom, kmetijstvom, upravljanjem voda, gozdarstvom in drugim. Vsi ti načrti vodijo v isto smer, vendar pa je treba za vsakega razviti posebne ukrepe.
Vsekakor se želim omejiti na to, kar je po mojem mnenju osnovno načelo, ki obrodi sadove. Ker se soočamo s podnebnimi spremembami, moramo izboljšati učinkovitost; to mora biti po mojem mnenju osnovno načelo, ki poganja sprejete ukrepe.
Če želimo izboljšati učinkovitost, moramo dati prednost tehnološkim inovacijam; pri dodeljevanju pomoči in subvencij moramo izpostaviti cilje učinkovitosti; pri dodeljevanju določenih davčnih ugodnosti moramo poudariti cilje učinkovitosti in tako naprej. Če želimo biti resnično uspešni, moramo torej izboljšati učinkovitost.
Guido Sacconi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, že poslanci, ki so govorili pred menoj, so potrdili, da smo uspeli uskladiti zelo različna mnenja in jih povezati v skupen osnutek.
Poročilo gospoda Florenza, ki si zasluži priznanje, ker je pozorno prisluhnil vsem mnenjem in dosegel soglasje, govori o preusmerjanju energije in splošni spremembi v proizvodnih sistemih, življenjskem slogu in potrošnji. Ne gre zgolj za filozofsko izjavo, zato se zavedamo, da bo pot trnova, vendar pa poročilo predvideva izvajanje po fazah. Na primer, v naši zapuščini naslednjemu Parlamentu so navedene prednostne naloge, za katere verjamemo, da bi morale biti izvedene v naslednjem parlamentarnem mandatu, tako v času pred Köbenhavnom kot tudi po njem.
Naj se posvetim tudi vsebini. Čutim dolžnost, da se najprej zahvalim ključnemu akterju v tem delu, sekretariatu. Imam nekaj statističnih podatkov o njihovem delu. Da vam nekoliko ponazorim, kako pomembno je njihovo delo, naj povem, da so organizirali osem tematskih zasedanj s šestdesetimi vodilnimi svetovnimi strokovnjaki.
Najpomembneje pa je to, da želim apelirati na novi Parlament oziroma izraziti svoj up. Predsednik Pöttering, tudi sami ste pokazali prepričanje, da se je ta odbor izplačal - čeprav, bodimo pošteni, se z njegovo ustanovitvijo pred 18 meseci niso vsi v tem Parlamentu strinjali. Na Parlament ste apelirali dvakrat in pri tem pokazali osebno podporo tej temi in naši nalogi, zato se bom obrnil neposredno na vas, če mi dovolite. Bila bi velika škoda, če naslednji Parlament ne bi izoblikoval podobnega instrumenta v svojem mandatu, navsezadnje tudi zato, ker je v tem času veliko nacionalnih parlamentov in vlad že prestrukturiralo svoje delo in izoblikovalo posebno področje - podnebne spremembe. Zato upam, da se naslednji Parlament ne bo vrnil nazaj k strogemu predalčkanju in da ne bo ločeval medsebojno povezana področja na različne odbore, ampak da se bo v skladu z našimi priporočili pripravil na dolgo pot do nizkoogljičnega gospodarstva.
Vittorio Prodi
- (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se gospodu Florenzu za opravljeno delo.
Končno bomo glasovali o tem poročilu, ki zajema 18 mesecev dela Začasnega odbora za podnebne spremembe. Osebno menim, da je poročilo dosežek, četudi skromen. Dosežek zato, ker je Parlament samemu sebi dokazal, da je ena najbolj odzivnih ustanov, ki ima ad hoc instrument - začasni odbor -, prek katerega zbira podatke in ideje o vprašanju, ki nas vse zadeva in z vplivom katerega se moramo soočiti skupaj, tako v tem trenutku kot tudi v prihodnje. Skromen dosežek pa zato, ker kljub vsem našim prizadevanjem ter kljub strokovnosti udeležencev in opravljenim študijam rezultat še vedno nima ostrine, ki bi jo resolucija o takšni temi morala imeti.
Podnebne spremembe, kot sem že večkrat povedal, so nujna in resna zadeva, ki zahteva ciljno usmerjene in učinkovite ukrepe. Ključen razlog za ustanovitev tega odbora je bil preplesti politike, ki smo jih vedno obravnavali preveč individualno. Upam, da bo tudi naslednji Parlament nadaljeval s prepletanjem politik in da bo sodeloval v pogajanjih v Köbenhavnu.
Potrebujemo globalno soglasje in za dosego tega moramo tudi nekaj ponuditi, predvsem državam v razvoju. Trenutno še vedno nismo opredelili enakih pogojev, ki bi ljudi v državah v razvoju prepričali, da sprejmejo to politiko. Deluje nekako preveč evrocentrično in še vedno popredalčkano. Smo tik pred tem, da spremenimo svoj slog življenja. V političnem smislu moramo pripraviti predloge, ki se osredotočajo na to politiko, nato pa postopno dematerializirati svoj življenjski slog, saj drugače ne bo trajnosten.
Alessandro Foglietta
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, čestitam predsedniku Florenzu. Rekel sem mu predsednik, ker ga spoštujem in cenim njegovo trdno zavezanost Parlamentu.
S sprejetjem paketa o podnebju in energiji se Evropska unija opremlja z zakonodajnim okvirom, ki ji poverja prevzem vodilne vloge. Odprtost, ki jo je v zadnjem času pokazala nova ameriška administracija, nam daje razlog, da lahko upamo na bodočo skupno zavezanost z Združenimi državami k zaustavitvi podnebnih sprememb.
Vsekakor pa bo popoln uspeh te pobude odvisen od sodelovanja gospodarstev vseh držav v razvoju, med njimi tudi Kitajske in Indije. Kot je na srečanju z delegacijo Začasnega odbora za podnebne spremembe pojasnil tudi kitajski minister za okolje, bo to mogoče le s trdno podporo premožnejših držav v obliki finančne pomoči za spodbujanje trajnostnega razvoja.
Na tem področju napredek predstavljajo konferenca v Poznańu, odločitev o zagonu sklada za prilagoditev in naložba 50 milijonov evrov v raziskave in tehnološki razvoj v državah v razvoju za podporo razvoja zelenih tehnologij po vsem svetu.
Zagotoviti moramo, da Köbenhavn postane kritičen trenutek v skupnih prizadevanjih močnejših gospodarstev, da bi ustanovili sklad za zagotovitev nenehnega pritoka finančnih sredstev za spodbujanje trajnostnega razvoja v hitro razvijajočih se državah. Samo z zavezanostjo, ki jo sklenemo na mednarodni ravni, in sodelovanjem hitro razvijajočih se držav bomo uspeli obvarovati okolje pred nepovratnimi posledicami, obenem pa bomo tudi zaščitili konkurenčnost evropskih podjetij pred učinki in družbenoekonomskimi stroški okoljskega "dumpinga" na svetovnem trgu.
Caroline Lucas
Gospod predsednik, tudi jaz se zahvaljujem gospodu Florenzu za poročilo, vendar pa menim, da se moramo kljub čestitkam poročevalcu in odboru za opravljeno delo trezno soočiti z nekaterimi dejstvi: EU še vedno ne stori dovolj in pri tem celo zamuja.
Ne pričakujem, da bo ta moja izjava požela navdušenje, ampak napredka EU ne moremo meriti glede na to, kaj počnejo druge države, ampak glede na to, kaj je treba storiti. Po tem merilu smo še vedno neuspešni.
Nismo uspešni, ker v to razpravo nismo vnesli dovolj ambicij. Najnovejši znanstveni izsledki kažejo, da moramo emisije zmanjšati za približno 9 % na leto. Cilji v tem poročilu in v podnebnem paketu EU enostavno niso dovolj visoki.
Nismo uspešni, ker te razprave ne obravnavamo s pravo mero nujnosti. Če v naslednjih osmih do desetih letih ne bomo precej bliže zastavljenemu cilju brezogljičnega gospodarstva, pomeni, da smo zapravili priložnost za ustavitev najhujših podnebnih sprememb.
Nismo uspešni, ker nismo dosledni. Danes govorimo o obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti. Včeraj pa je večina poslancev sprejela poročilo gospe Laperrouze, ki je ponosno podprla vlogo premoga v Evropi.
Nismo uspeli dati vtisa, da je razprava o podnebnih spremembah razprava o odrekanju določenim stvarem, o opuščanju. Precej bolje moramo pokazati pravo politično vodstvo in dokazati, da nam bodo ukrepi proti podnebnim spremembam prinesli boljšo kakovost življenja. Ne gre za to, da bi morali trepetati ob sveči v jami: gre za prihodnost, ki je lahko pozitivnejša in privlačnejša, kot je sedanjost.
Zato pozdravljam zamisel o zelenem New Dealu za Evropo, ki se posveča tako gospodarski krizi kot tudi podnebni krizi ter predvideva obsežna vlaganja v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, s čimer bomo ustvarili milijone novih zelenih delovnih mest v Evropi.
To pa ne pomeni, da lahko gospodarsko rast zaženemo in usmerimo v "običajno poslovanje". Gre za nujno potreben prehod v Evropo, ki ne temelji na vedno večjem izkoriščanju naravnih virov, ampak na stabilnem gospodarstvu; nič več skupne količinske rasti, ampak stvaren kakovosten razvoj. Ta razprava se mora takoj začeti in EU je na pravem položaju, da jo začne.
Roberto Musacchio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, čestitam gospodu Florenzu za izvrstno opravljeno delo; to poročilo je poklon njegovi nenehni prisotnosti, pozornosti in prizadevanjem.
Odraža njegov prispevek k delu odbora, ki ga je spretno vodil gospod Sacconi, kjer je vprašanja obravnaval temeljito, razpravljal in predvsem prispeval k vlogi, ki jo je ta Parlament odigral pri sprejetju podnebnega paketa. Predsednik Pöttering, tudi jaz vas želim pozvati, da razmislite, kako lahko nadaljujemo s svojim delom v obdobju pred Köbenhavnom.
Zaenkrat glede Florenzovega poročila menim, da bi bilo napak, če bi ga spravili iz ravnovesja s trenutnimi ideološkimi spremembami na področju jedrske energije. Te spremembe so pretirane in so izven vsakega konteksta, razen v glavah predlagateljev, obenem pa tudi spreminjajo naše skupno stališče. Ne glede na to pa bi vse kolege in kolegice pozval, da razmislijo o vključitvi spremembe, ki sem jo sam predložil in zadeva povezavo med podnebnimi spremembami in vodo. Menim, da je to pomembno področje, glede na to, da je deležno vedno večje pozornosti mednarodnih organizacij, kot sta Medvladni forum o podnebnih spremembah in Program Združenih narodov za okolje (UNEP), ki so to področje opredelile kot odločilnega pomena za prihodnost, prav tako pa tudi glede na bližajoči se Svetovni forum o vodah v Istanbulu.
Jim Allister
Gospod predsednik, želim izraziti zaskrbljenost in opozoriti na previdnost v tej divji razpravi o podnebnih spremembah, še posebej zato, ker lahko vpliva na proizvodnjo hrane. Pravijo nam, da se bo svetovno prebivalstvo do leta 2050 povečalo na devet milijard, zato se mora ustrezno povečati tudi proizvodnja hrane. Vendar pa ta predlog paketa o podnebnih spremembah postavlja zahteve po zmanjšanju emisij, ki bodo, če se bodo izpolnile, zmanjšale proizvodnjo hrane takrat, ko jo bomo najbolj potrebovali.
Tu imam v mislih predvsem ciljne vrednosti metana in dušikovega oksida ter napad na porabo mesa in mleka. Teh ciljev ne moremo doseči, če ne zmanjšamo v veliki meri tudi proizvodnje hrane. Če bi moral izbirati med hrano za ves svet ali bojem proti podnebnim spremembam, mislim, da bi se odločil za zdravo pamet in nujo.
John Bowis
Gospod predsednik, bližamo se Köbenhavnu in odlično poročilo mojega cenjenega prijatelja je dober - če lahko tako rečem - načrt ali napotilo, kako naj to dosežemo.
Dvajset odstotkov do leta 2020 je začetek - šele začetek. Paket podnebnih ukrepov, ki smo ga sprejeli, bi morda lahko bil boljši, vendar pa predstavlja začetek - korak naprej. Sedaj, ko so se zgodile tudi spremembe v ameriški administraciji, se ne moremo več skrivati za njihovo nepripravljenostjo za sodelovanje. S predsedovanjem Obame imamo priložnost prenehati z izmenjavo besed in začeti z dejanji. Kot rečeno, bo srečanje 6. marca 2009. Naslednji teden bomo spet tu in upajmo, da bomo dobili izjavo Sveta o rezultatih njegovih srečanj v Washingtonu. Skupaj z Združenimi državami se lahko približamo cilju 30 % in več.
Vse bliže smo ekološkemu dizajnu, pri čemer spoznavamo, da prinaša veliko novih priložnosti za inovacije in delovna mesta. Premakniti se moramo še k emisijam iz prometa in kmetijstva. Komisar je omenil nujnost pogovorov z državami v razvoju in z nizkimi prihodki. To jih bo izčrpalo, čeprav problema niso povzročile one. Otoki se bodo potopili; malarija, bolezni dihal, kožni rak in težave z očmi pa se pojavljajo že sedaj. Kmetijstvo bo prav tako na udaru. Ukrepati morajo, toda potrebujejo našo pomoč.
Znanstveniki se seveda lahko motijo in prav tako politiki, kot smo lahko videli na primeru Mbekija in AIDS-a. Morda se motim glede morebitne pandemije gripe. Morda se motim glede verjetnega učinka globalnega segrevanja. Vendar pa ima morda večina znanstvenikov prav; morda ima večina politikov prav. Krivi pa bomo, tako jaz kot vi, za oboje, če ne bomo ukrepali in preprečili, da se zgodi.
Riitta Myller
(FI) Gospa predsednica, pobuda socialnih demokratov, da ustanovijo Začasni odbor za podnebne spremembe spomladi 2007, je obrodila sadove. Rezultat pogajanj in razprav med skupinami je razvijajoči se, velikopotezen in dolgoročen načrt ukrepanja za brzdanje podnebnih sprememb. Za vse to se iskreno zahvaljujem poročevalcu Karlu-Heinzu Florenzu in poročevalcem v senci iz vseh skupin za njihovo izredno dobro sodelovanje.
Veliko jih dvomi v to, da bo Odbor za podnebne spremembe prinesel dodano vrednost delu Parlamenta. Danes lahko vidimo prednosti tesnega sodelovanja poslancev Parlamenta, ki na zadeve gledajo iz različnih zornih kotov, in njihovega posvetovanja z vrhunskimi svetovnimi strokovnjaki. Rezultati so, kot lahko vidimo, verodostojni.
Prepričana sem, da sta že sam obstoj odbora in njegovo delo pripomogla k dejstvu, da je bil podnebni paket tako gladko in hitro sprejet lani decembra. Prav tako močno podpiram poziv predsednika odbora Guida Sacconija, naj novoizvoljeni Parlament obravnava to področje in nepopustljivo rešuje vprašanja v zvezi s podnebnimi spremembami.
Dolgo časa je v Evropski uniji veljalo splošno prepričanje, da moramo ukrepati, če želimo preprečiti podnebne spremembe. Vendar pa nismo imeli na voljo finančnih sredstev. Sklad za podnebje, ki je bil pravkar predlagan in naj bi ga financirali iz izkupička dražb za trgovanje z emisijami, je pomembna pobuda in želim ji veliko uspeha v prihodnje. Ta sklad potrebujemo, da spremenimo našo industrijsko strukturo in tako resnično uspemo z zelenim New Dealom.
Lena Ek
(SV) Poročilo veliko obljublja. Vsebuje čisto vsako vprašanje, ki je bilo omenjeno v razpravi o podnebju v zadnjih dveh letih ali več. Vseeno pa menim, da mu primanjkuje ostrine, zagona in moči, ki so potrebni za zasledovanje politične smeri, ki smo jo začrtali v Evropi v zvezi s podnebnimi spremembami.
Ni predlogov ukrepov za zaščito tal in prsti. Za vodne vire imamo na voljo obsežen sveženj predlogov iz Svetovnega foruma za vodo, ki bi lahko bil vključen. Na področju energetske učinkovitosti so na voljo možnosti, ki niso bile vključene na tista področja, o katerih lahko odločamo v Parlamentu. Alternativna goriva so obravnavana preveč zadržano. Na tako zelo pomembnem področju zdravja se poročilo osredotoča le na zbirko dejavnikov in nadzor pikov komarjev, dejansko pa v Evropi potrebujemo pomembne strateške odločitve za boj proti učinkom podnebnih sprememb na človekovo zdravje.
Tudi tu imam na voljo različne možnosti. V tem pogledu bi morali storiti več za rast in delovna mesta. Seveda je mogoče ustvariti nova delovna mesta v Evropi. Tu jih potrebujemo.
Ukrepe moramo vpeti v gospodarsko politiko. V nekaj tednih se bo sestal Svet ministrov in razpravljal o financiranju odločitev, ki jih bo treba sprejeti v Köbenhavnu - izjemno pomembne odločitve, na katere bi Parlament lahko precej vplival. Brez te vpetosti v gospodarsko politiko in politiko dela in rasti je poročilo izpostavljeno tveganju, da postane "sveča v vetru", dobro pripravljen dokument, vendar brez zagona in odločnosti, ki sta pri tovrstnih vprašanjih nujna.
Bogdan Pęk
- (PL) Gospa predsednica, počutim se, kot bi bil na slavnostni konferenci novoustanovljene religije, lažne religije, ki jo širijo lažni preroki z zgrešenimi idejami.
Ravno tiste politične sile, ki skušajo drastično zmanjšati emisije ogljikovega dioksida - kar je poteza brez znanstvene podlage in bomo za to plačali ceno manjšega razvoja -, so odgovorne za to krizo. Krivda za nastalo situacijo je na strani tistih, ki želijo ob poti, ki družbo vodi v napredek, postaviti globalno vlado z organi, ki bodo s trgovanjem z ogljikom ogromno zaslužili, medtem ko bodo malim ljudem prali možgane z grožnjami o podnebnih spremembah.
Postaviti moramo temelj za razvoj energetike. Da bi človeštvo preživelo in se razvijalo, potrebuje nove, močne vire energije, Evropa pa potrebuje uravnotežene in samozadostne vire energije. Ali tega ne razumete? Če uresničite to, kar je bilo danes sprejeto, Evropo prikrajšate za možnost konkuriranja ostalemu svetu.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospa predsednica, poročilo gospoda Florenza podpira ocene znanstvenikov in v veliki meri tudi odraža skrb državljanov. Gre za korak naprej od energetskega paketa, ki ga je Svet potrdil decembra, vendar pa moramo od ocen preiti na specifične ukrepe, predpise, časovne načrte, saj že čutimo posledice podnebnih sprememb in nimamo več časa odlašati.
Ne smemo pa dovoliti, da vprašanje jedrske energije, ki je v tem poročilu nebistveno, vstopi v poročilo skozi zadnja vrata s pomočjo pretkanih sprememb, kar si želijo nekatere vlade. Zagotoviti moramo, da to poročilo - brez sprememb, ki bi ga naredile neuravnoteženega - prepriča Svet in Komisijo, da storita korak naprej in gospodarske krize ne izrabita kot izgovor za izničenje dosedanjih prizadevanj. Gospodarska kriza in okoljska politika gresta lahko z roko v roki in nam prineseta pozitivne rezultate, tako v okolju kot v ustvarjanju novih delovnih mest.
Urszula Krupa
(PL) Gospa predsednica, glavni cilj okoljskih politik je - podobno, kot je drastično znižanje emisij toplogrednih plinov za energetski in podnebni paket - obvladovati in spremeniti nacionalna gospodarstva v centralno načrtovana gospodarstva, kar že poznamo iz preteklosti. Abstraktna zamisel o človekovem vplivu na podnebje bo zajezila razvoj, vključno z uporabo fosilnih goriv, in uvedla nevarno tehnologijo zajemanja in skladiščenja ogljika, ki bo na primer Poljski otežila izkoriščanje njenih naravnih virov, vključno z bogatimi viri geotermalne energije.
Sedaj, ko se je poljska industrija sesula deloma tudi zaradi prizadevanj k izpolnitvi zahtev Evropske unije, poskušajo Poljake prisiliti k izseljevanju, tiste, ki ostanejo, pa čaka obubožanje zaradi najvišjih cen energije med vsemi državami članicami. Ostaja retorično vprašanje: je glavni cilj politike Evropske unije spraviti moje rojake ob vse imetje in izbrisati Poljsko z zemljevida Evrope?
Irena Belohorská
(SK) Gospe in gospodje, začeti želim z zahvalo poročevalcu, gospodu Florenzu, za njegovo odlično in obsežno poročilo. Zajema vsa glavna področja družbenega življenja, ki vplivajo na vedno opaznejše podnebne spremembe. Skrajni čas je, da pripravimo potrebne ukrepe v okviru EU.
Ker sem zdravnica, me še posebej zanimajo spremembe, povezane z zdravjem, kot je na primer večje število obolenj v tropskih regijah. To moramo upoštevati, kadar podpiramo farmacevtsko industrijo, načrtujemo bolnišnice in druge zdravstvene ustanove, usposabljamo zdravniško osebje in, kar je najpomembneje, sistematično dvigujemo raven ozaveščenosti. Ker so te bolezni v našem delu sveta redke, lahko predvidevamo, da se bodo širile precej bolj dramatično.
Razmere v kmetijstvu in oskrbi s hrano za ljudi se bodo tudi poslabšale. Trdno upam, da je to poročilo precej pomembnejše od drugih samoiniciativnih poročil in da bo služilo kot dobra osnova za prihodnje Parlamente, ki se bodo morali ukvarjati s konkretnimi posledicami podnebnih sprememb.
Avril Doyle
Gospa predsednica, čas za govorjenje se je iztekel in vemo, kaj je potrebno storiti - vsaj tisti, ki sprejemamo strokovne znanstvene izsledke o vzrokih za globalno segrevanje, ki se stopnjuje brez primere, ter njegovih kritičnih vplivov na vse vidike biološke raznolikosti, zlasti na najrevnejše in najbolj naseljene regije po svetu. Mojim prijateljem, ki dvomijo v podnebne spremembe, pa lahko povem, da bi bilo treba razmisliti o načelu previdnosti. To jim priporočam.
Zahvaliti se želim Karlu-Heinzu Florenzu za poročilo. Dopolnjuje naše znanje in predstavlja horizontalne poglede številnih odborov tega Parlamenta, kjer pa manjka zelo pomemben Odbor za ribištvo, saj je vedno večje zakisovanje morij in oceanov zaradi naraščajočih emisij CO2 v ozračju kritičnega pomena.
Komisarja Dimasa pa sprašujem: glede na naš dogovor v prvi obravnavi o mojem poročilu o pregledu sistema EU za trgovanje z emisijami (EU-ETS) pred šestimi tedni, ali lahko, komisar, danes uradno izjavite, kateri delovni program je v izdelavi za pripravo odločitev o komitologiji, zlasti pa o časovni usklajenosti in sodelovanju Parlamenta in vseh deležnikov?
Naj zaključim, naš cilj mora biti vsaj 30-odstotno zmanjšanje emisij CO2 do leta 2020 kot del globalnega sporazuma za obdobje po 2012, pri čemer se morajo emisije do leta 2050 zmanjšati vsaj za 80 % - in to je najpomembnejši cilj. Rezultat naslednjih osmih mesecev podnebne diplomacije bo pisal našo zgodovino za več rodov in, ker smo politični voditelji tako v lastnih skupnostih kot kolektivno, ne moremo zatajiti svoje odgovornosti.
Komisar, podnebni in energetski paket moramo pospremiti z realnimi finančnimi sredstvi, od 27 voditeljev držav in vlad, ki se bodo srečali na vrhu v mesecu marcu - do tedaj je še šest tednov - pa pričakujemo, da ne bodo spreminjali stališč svojih političnih strank ter da nas, državljane EU, ter najrevnejše in podnebno najbolj ranljive skupnosti ne bodo razočarali.
Linda McAvan
Gospa predsednica, ker je delo Začasnega odbora za podnebne spremembe zaključeno, se želim najprej zahvaliti Karlu-Heinzu Florenzu za opravljeno delo in tudi nekaterim iz moje Skupine socialdemokratov - Riitti Myller, Doretti Corbey ter predsedniku Guidu Sacconiju. Vsi so opravili izvrstno delo in nam pripravili dobro podlago za prihodnje delo Parlamenta.
Poročilo je dolgo in ima veliko točk. Naj izpostavim eno od njih, o kateri so nekateri že govorili, in sicer gre za pomembno povezavo, ki jo moramo vzpostaviti med delovnimi mesti in preprečevanjem podnebnih sprememb ter med reševanjem gospodarske krize in preprečevanjem podnebnih sprememb. Namreč, če te povezave ne vzpostavimo in programov za oživitev gospodarstva ne zastavimo pravilno, bodo ljudje rekli - dejansko to že govorijo -, da je bilo preprečevanje podnebnih sprememb upravičeno, dokler je trajala gospodarska rast, sedaj pa si teh vlaganj ne moremo več privoščiti.
Zelo močno moramo zagovarjati dejstvo, kar so nekateri med nami že storili, da si ne moremo privoščiti, da teh vlaganj ne bi izvedli. Menim, da se tisti, ki govorijo o propadu svojih držav zaradi teh ukrepov, zelo motijo. Njihove države bodo bankrotirale, če ne vlagamo v obnovljive vire energije in če ne zmanjšamo svoje odvisnosti od nezanesljivih virov fosilnih goriv. Zato moramo ta paket ukrepov dobro pripraviti.
Predsednik Obama je o tej povezavi že govoril v svojem govoru o programu oživitve gospodarstva za Združene države, in enako moramo storiti tukaj. Dorette Corbey nam je pojasnila, kaj lahko storimo glede ukrepov za energetsko učinkovitost. Če pogledam svoje volilno okrožje, Yorkshire, lahko že vidim obsežna vlaganja v tehnologije obnovljivih virov energije in ukrepe za energetsko učinkovitost v različnih podjetjih. Sedaj imamo načrte za razvoj zajemanja in skladiščenja ogljika v številnih elektrarnah in pomembnejših industrijah. To bo pripomoglo k novim delovnim mestom in zmanjšanju emisij, kar je seveda cilj našega dosedanjega dela.
Johannes Lebech
(DA) Gospa predsednica, kot predvideva tudi poročilo, mora preprečevanje podnebnih sprememb prežemati naš način razmišljanja, ko se ukvarjamo z zakonodajnimi področji, kot so kmetijstvo, ribištvo, gradbeništvo, razvoj in zunanja politika. Podnebna politika ni samostojna, ampak mora biti vključena v celotno zakonodajo.
Vodje držav ali vlad v EU so se že pred dvema letoma odločili, da mora EU prevzeti vodilno vlogo in na ta način zagotoviti sklenitev globalnega sporazuma o podnebju v Köbenhavnu. Nimamo več veliko časa. V Parlamentu smo sprejeli podnebni paket za EU. Lahko bi bil sicer ambicioznejši, a je vseeno primeren; zdaj pa moramo podpreti evropske pogajalce, da lahko dosežejo ambiciozen cilj v Köbenhavnu. Paket zajema obdobje do leta 2020, v poročilu pa poudarjamo potrebo po takojšnjem načrtovanju dogajanja po letu 2020. To morajo upoštevati tudi vlade držav članic EU. Razmišljati moramo dolgoročno. Finančna kriza nam ne olajšuje zadev, vendar pa moramo nanjo gledati kot na dinamični izziv. Kriza je lahko tudi priložnost, da spodbudimo prepotreben razvoj energije iz obnovljivih virov in energijsko varčnih tehnologij. Ustvarjajmo nova delovna mesta v zelenih industrijah prihodnosti in ne ščitimo več delovnih mest v starih industrijah preteklosti.
Nazadnje pa z veseljem opažam, da je potreba po ratificiranju Lizbonske pogodbe postavljena v ospredje, saj si mora EU preprečevanje podnebnih sprememb postaviti za poseben cilj na mednarodni ravni, v skladu z Lizbonsko pogodbo.
Inese Vaidere
(LV) Gospe in gospodje, oblikovanje podnebne politike je zelo pomembno, tako z okoljskega vidika kot tudi zaradi potrebe po posodobitvi energetskega sektorja. Pozdraviti bi morali oceno kyotskega napredka za tiste države, ki so od leta 1990 zmanjšale emisije za več kot 20 %, in učinka zaprtja jedrske elektrarne Ignalina na dobavo energije Litvi in Latviji ter tudi zagotoviti nadomestila; vseeno pa bi morala vsaka država članica pripraviti jasno strategijo o energetski učinkovitosti. Dodatne kvote za industrijo resda spodbujajo konkurenčnost, vendar pa tudi otežujejo pridobivanje finančnih sredstev. Pozdravljam načrt za poenostavitev postopkov za pridobivanje finančnih sredstev EU in za povečanje obsega posojil Evropske investicijske banke, zlasti malim in srednje velikim podjetjem. Da bi dosegli cilje za leto 2020, moramo vzpostaviti učinkovit sistem spodbud po vsej EU in z njim podpirati podjetja in posameznike, ki uporabljajo ali uvajajo obnovljive vire energije. To bi lahko storili tako, da bi centralno poravnali del stroškov uvajanja sprememb. Komisija si mora dejavno prizadevati, da preostali svet sledi našemu vzoru in da so naše tehnologije dostopne tudi državam v razvoju. Hvala.
Bairbre de Brún
Gospa predsednica, pozdravljam končno in temeljito poročilo gospoda Florenza in Začasnega odbora za podnebne spremembe.
Podnebne spremembe izpodbijajo naše poglede na promet, rabo tal, ravnanje z odpadki, gradnjo in rabo energije. Države v razvoju niso ustvarile pogojev, ki bodo povzročili nepopravljivo škodo, vendar pa so najbolj prizadete prav one. Evropa mora prevzeti pionirsko vlogo in pripraviti stvarne, potrebne ukrepe na mednarodni ravni.
Manj napredne sile so upad gospodarstva poskušale izrabiti kot izgovor za neizpolnitev nujnih podnebnih zavez. To je popolnoma kratkoviden pristop.
Žal je v mojem volilnem okrožju minister za okolje Sammy Wilson tudi eden takih kratkovidnih politikov, ki ne razumejo znanstvenih in konkretnih danosti podnebnih sprememb. Upam, da se bo minister spametoval in se pričel ukvarjati s tem vprašanjem, ki ga je preostala Evropa že uvrstila na prednostni seznam.
Kathy Sinnott
Gospa predsednica, imamo visoko zastavljen načrt. Načrt, ki predvideva nič manj kot rešitev sveta: pomembna naloga v ravno pravšnjem času. Ko je gospod Florenz odboru prvič predstavil osnutek poročila, je njegov prvi poziv k ukrepanju vseboval misel, naj upoštevamo, da smo ljudje varuhi stvarstva. Ta preprost stavek je bil prvi napaden in izbrisan. Kaj je bilo v njem spornega za odbor? Beseda "stvarstvo". Zakaj? Ker ima stvarstvo stvarnika.
Ne zdi se mi pomembno, kako je nastal svet in v kolikšnem času. Kar je zame pomembno je to, da Bog obstaja, mi pa smo služabniki, ki moramo, kot pravi sprememba 22, varovati stvarstvo. Zato smo si danes zadali nalogo rešiti svet in si začrtali ukrepe, ki zahtevajo sodelovanje in žrtvovanje vseh ljudi po vsem svetu, če pa želimo to nalogo uspešno izpolniti, bomo potrebovali tudi sodelovanje vetrov, vode in sonca. In čeprav se tega zavedamo, vseeno izjavljamo, enako kot v preteklosti ob drugih velikih izzivih, da se lahko s temi velikimi in nujnimi izzivi, s katerimi se sooča človeštvo, spopademo brez pomoči od zgoraj. Vse, kar lahko rečem, je: vso srečo in naj bo Bog prizanesljiv z nami.
Jerzy Buzek
- (PL) Gospa predsednica, čestitam gospodu Florenzu in se mu zahvaljujem za odlično poročilo. Ne želim razpravljati o podrobnostih poročila. Menim, da bi ga preprosto morali sprejeti.
Rad bi se vrnil na temo paketa o podnebnih spremembah, ki smo ga sprejeli decembra, in poudariti, da je Evropska unija resnično uspela pripraviti uravnotežen paket, ki ne ogroža gospodarstva. V več mesecih razprav o tej temi smo mu dodali daljnosežne spremembe. To je bil velik dosežek. Sedaj pa bi rad povedal, kaj so po mojem mnenju največji izzivi Evropske unije. Prva naloga je zagotoviti ustrezna finančna sredstva za paket, ki smo ga odobrili, ter finančna sredstva, omenjena v poročilu gospoda Florenza.
Lani sem bil poročevalec za http://evrokorpus.gov.si/svez_slovar4.php?beseda=evropski%20strateški%20naèrt%20za%20energetsko%20tehnologijo&jezik=slov&drugi=E" (načrt SET) in v glavnem smo razpravljali o dejstvu, da morajo biti nove tehnologije, ki lahko evropskemu gospodarstvu prinesejo inovacije in nov gospodarski zagon, sprva financirane na ravni EU. Zato želim v imenu Komisije iskreno čestitati komisarju Dimasu za njegovo odločitev, da 3,5 milijard EUR neizkoriščenih sredstev za naložbe v razvoj nameni področju energetske tehnologije, ki bo pripomogla tudi k varstvu okolja. Komisar, to je odlična odločitev. Sedaj jo moramo hitro preučiti še v Parlamentu. Nekaj besed pa namenjam tudi ministru Bursíku: Svet mora hitro preučiti to odločitev Evropske komisije.
Drugo zelo pomembno vprašanje je dejstvo, da mora naše delo temeljiti na globalnem sporazumu. To je predpostavka, ki podpira poročilo gospoda Florenza. Dvostranska pogajanja med dvema državama - Poljsko in Dansko -, ki gostita konferenci pogodbenic COP 14 in COP 15, niso dovolj. Vsi moramo prispevati k temu, vključno z evropskimi diplomati in predstavniki češkega predsedstva. Naši diplomati se morajo vključiti v pogajanja po vsem svetu, saj brez globalnega sporazuma naš paket in poročilo gospoda Florenza ne bosta imela velikega pomena. To je danes za nas najpomembnejša stvar.
Catherine Guy-Quint
(FR) Gospa predsednica, komisar, predsednik Sveta, gospe in gospodje, poročilo našega kolega, gospoda Florenza, izredno dobro povzame rezultate naših dolgih posvetovanj o velikem problemu globalnega segrevanja.
Vsi vemo, da so naši načrti, ki jih nameravamo izvesti, velikanski in da si moramo predvsem zagotoviti sredstva, s katerimi bomo s spodbujanjem sprememb v gospodarstvu spremenili tudi svojo kulturo nebrzdanega razvoja.
Težava je v tem, da moramo ugotoviti, kako bomo izvedli vsa priporočila iz poročila. Nujno moramo poiskati sredstva za boj proti globalnemu segrevanju. Sedanji proračun Evropske unije je premajhen, da bi financirali izvajanje postavljenih ciljev; prav tako tega velikega problema financiranja ne bomo mogli rešiti z nacionalnimi proračuni ali zasebnimi sredstvi.
Evropska komisija ocenjuje, da je v boj proti globalnemu segrevanju potrebno vložiti 175 milijard evrov na leto. S proračunom, vrednim 76 milijard, smo daleč od tega. Komisija bo zato pripravila seznam vseh obstoječih instrumentov, vseeno pa bo oblikovanje predlogov za prihodnji finančni okvir zahtevna naloga.
Da bi lahko optimizirali ukrepe za podnebno krizo, potrebujemo nova finančna sredstva za ustanovitev Evropskega sklada za podnebne spremembe, ki ga lahko financiramo prek sistema izmenjave emisijskih kvot in s katerim bomo podprli prilagajanje, blaženje, trajnostno potrošnjo in energetsko učinkovitost, zato je treba največji del dodeliti najrevnejšim državam.
To sicer od Sveta, Komisije in poslancev Parlamenta terja politični pogum, vendar pa je to predpogoj, če želimo, da naš planet premaga ta izziv.
Naša civilizacija nima prihodnosti, če mi, Evropejci, ne ukrepamo in zahtevamo samodiscipline, da ohranimo podnebje. Gre za tehtno politično dejanje, ki je ključnega pomena, če želimo naši celini in tudi drugim zagotoviti stabilno prihodnost.
(Predsednica je prekinila govornico)
Holger Krahmer
(DE) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Florenzu za njegovo poročilo, ki pa žal ni prineslo velikega uspeha, verjetno deloma tudi zato, ker smo o njem razpravljali v senci zakonodajnega paketa o podnebnih spremembah.
Soočiti se moramo s posledicami podnebnih sprememb; o tem ni dvoma. A s sredstvi za dosego tega cilja, ki jih predvideva poročilo, se ne morem v celoti strinjati. Prvič, prav je, da Evropa naredi prve korake in zaščiti podnebje, vendar pa ni pametno to početi na vrat na nos brez sodelovanja partnerjev. Četudi se Evropa postavi na čelo, to še ni dovolj, da bi prepričali ostali svet. Bolj izvedljiv pristop mora vključevati industrijske države in vsaj še Kitajsko, Indijo in Brazilijo, sicer bo evropsko gospodarstvo nepravično obremenjeno, učinek na globalne emisije CO2 pa bo zanemarljiv. Drugič, glede na naše sedanje znanje, energija iz obnovljivih virov ne more v celoti zamenjati energije iz fosilnih virov. Na politični ravni ta zahteva morda deluje spodbudno, vendar pa ni realna. Politična volja, naj si bo še tako močna, ne more izničiti fizikalnih zakonov. Tretjič, biogoriva hvalimo kot okolju prijazne alternative. Njihovi negativni stranski učinki na naraščajoče cene hrane in na vse večje krčenje deževnih pragozdov pa niso še pod nadzorom. Četrtič, prevozno sredstvo, ki dolgoročno varuje vire, je razumen cilj. Zagotavljanje spodbud lahko pripomore k doseganju tega cilja. Vendar pa moramo razmisliti, kje je tista točka, ko poseganje države prekorači mejo, in v kateri fazi lahko zatrdimo, da imamo znanje, ki ga danes še nimamo.
Sedaj nihče ne ve, katere tehnologije bodo najbolj ustrezale potrebi po mobilnosti posameznikov čez 50 let, politiki pa o tem ne vedo prav nič več kot inženirji.
Čeprav se je začelo z dobrimi nameni, pa so od poročila žal ostale le iluzije na papirju ter moralni pozivi in žuganje s prstom. Žal ga nemški liberalci ne moremo podpreti.
Bogusław Rogalski
(PL) Gospa predsednica, še nekaj časa bo minilo, preden bodo politiki spoznali, da ni izgorevanje premoga, ampak sončna aktivnost razlog za podnebne spremembe. Še dlje pa bo trajalo, da bomo družbe, ki jim je ta agresivna okoljska propaganda oprala možgane, prepričali, kaj je res.
Glede na dejstvo, da na podnebje na Zemlji delujejo spremembe v vesolju, se moramo strinjati, da so prizadevanja človeka, da bi vplival na podnebje, obsojena na neuspeh. Zemlja je že večkrat doživela obdobja globalnega segrevanja in povečane koncentracije ogljikovega dioksida v ozračju. Vendar pa se je globalno segrevanje vedno začelo ducat stoletij pred povečanjem ravni ogljikovega dioksida. V obdobju drastičnega znižanja temperature se ohlajanje podnebja nikoli ni ustavilo zaradi dejstva, da je tedaj ozračje vsebovalo do 10 % ali celo več ogljikovega dioksida v primerjavi z današnjimi ravnmi.
Če bi priznali to dejstvo, bi človeštvo prihranilo milijarde dolarjev, saj se ne bi ukvarjalo z nesmiselnimi dejavnostmi. Prihranjen denar bi lahko porabili za boj proti revščini in za nove tehnologije. Če nimamo pojma, za kaj sploh gre, pa naj gre za denar in trgovanje z emisijami. Bravo. Kakšna podnebna mojstrovina!
Derek Roland Clark
Gospa predsednica, okrog tega domnevnega globalnega segrevanja se je spletel pravi mit, ki meji že na versko gorečnost. Okoljski znanstvenik je sicer opravil delo na terenu, a narava sledi zakonom fizike in kemije, vedama, ki sem ju poučeval 39 let.
Teorija o globalnem segrevanju je CO2, ki je sestavni del ozračja, proglasila za hudičev plin. Resda - samo v manjši meri - zadržuje toploto okrog Zemlje, vendar na kakšen način? Narisati morate graf, ki kaže, na kakšen način naj bi CO2 povzročal segrevanje.
Gre morda za aritmetičen graf - moram se izražati strokovno -, kjer enakomerni dvigi ravni CO2 povzročajo enako rast segrevanja? Gre morda za eksponenten graf - z nezadržno rastjo -, kjer presežki CO2 povzročajo vedno večje naraščanje globalnega segrevanja? Ali pa je to morda logaritmičen graf, kjer presežki CO2 povzročajo vedno manj dodatnega segrevanja, ki na koncu postane ravna črta?
Predvideval sem, da gre za zadnji graf, nato pa je tudi vodilna ustanova za napovedovanje in raziskave podnebja v Združenem kraljestvu, Hadley Centre, potrdila, da je res tako. Smo že blizu ravne črte, če je nismo morda že dosegli. Dodatni CO2 ne bo imel nobenega učinka več. Nobenega problema ni.
Anders Wijkman
Gospa predsednica, rad bi se zahvalil gospodu Florenzu. Njegovo poročilo je bogato in vsebuje veliko število konkretnih predlogov. Posebej poziva k uporabi spodbujevalnih paketov po vsem svetu za promocijo čiste energije in zelenih tehnologij, pri čemer poudarja, da imata finančna in podnebna kriza iste korenine - netrajnostna raba virov.
Čeprav sicer podpiram poročilo, bi enako kot Caroline Lucas želel, da se več pozornosti nameni najnovejšim znakom, ki kažejo, da je podnebna kriza precej hitrejša in resnejša, kot smo menili samo dve leti nazaj - v nasprotju s tem, kar so povedali nekateri kolegi, zlasti gospod Helmer. Mimogrede, nedavni pregled več kot 900 člankov o podnebju v znanstvenih revijah - pregled strokovnjakov - je pokazal, da nobeden med njimi ne izpodbija temeljne ideje Mednarodnega odbora o podnebnih spremembah (IPPC).
Kar me posebej skrbi, niso emisije CO2 kot take, ampak pozitivni povratni mehanizmi, ki se sedaj dogajajo v planetarnem sistemu, kot je zakisovanje oceanov, znižanje albeda in možnost uhajanja metana iz tajajoče se tundre. Vsi ti dejavniki bodo pospešili segrevanje. Nadzorujemo lahko emisije, ne moremo pa nadzorovati teh dejavnikov.
To pa je po mojem mnenju glavni razlog za postavitev precej višjih odstotkov zmanjšanja emisij v bližnji prihodnosti v primerjavi z odstotki, o katerih trenutno razpravljamo v EU in ZN.
To med drugim pomeni, da je treba cilj 2 °C ponovno preučiti in znižati koncentracije toplogrednih plinov, ne pa jih pustiti rasti v nedogled. Zato nekateri med nami tako vztrajno zagovarjamo cilj 350 delcev na milijon. Ta razsežnost problema je v poročilu zgolj omenjena. Želel bi si, da bi bila v njegovem središču. Domnevam, da bodo že čez nekaj let ti povratni mehanizmi, o katerih sem govoril, srž razprave.
Za konec pa naj še potrdim, kar je povedal Guido Sacconi. Kljub nekaterim slabostim je začasni odbor popolnoma legitimno obravnaval takšno horizontalno vprašanje. Upam, da bo naslednji Parlament gradil na naših izkušnjah in da se bo na enak način posvečal podnebnim spremembam in trajnosti.
Katerina Batzeli
(EL) Gospa predsednica, komisar, strinjamo se, da moramo Köbenhavn okronati z uspehom, saj sta na kocki tako kredibilnost političnega sveta kot preživetje prihodnjih rodov. Naši predlogi se morajo usmeriti v razvoj, zaposlovanje in solidarnost: tri ključne besede, ki bodo zaznamovale prihodnost naših zanamcev. Kaj se pričakuje od nas že danes? Pričakujeta se odgovornost in odločnost za zagotovitev financiranja tega glavnega načrta razvoja podnebnih sprememb in novih sporazumov o dinamičnem razvoju, ki delujejo nad restriktivnimi trgovinskimi sporazumi, pod njimi in tudi ločeno od njih.
Vendar imamo težave s taktiko in moramo najprej prepričati splošno javnost, nato pa dinamično nadaljevati in integrirati določene proizvodne sektorje v ta drastičen preskok, ki ga mora opraviti kmetijstvo. Zato ne smemo pozabiti, da je bilo kmetijstvo že vključeno v zaveze posameznih držav k zmanjšanju emisij za 10 % do leta 2020, da je skupna kmetijska politika že ponudila pomembne predloge za okolju prijazne kmetijske prakse in da morajo biti mednarodni kmetijski sporazumi vzajemni za vse mednarodne partnerje.
Komisar, prehranski model je neposredno povezan s podnebnim modelom in vse, kar moramo storiti, je sistematično prepričati družbo v to. Podnebne spremembe prinašajo širše demokratično sodelovanje družbe, in to družbe z različnimi kulturnimi vrednotami.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Z velikim zadovoljstvom sem sodeloval z gospodom Florenzom in z ostalimi iz začasnega odbora. Položili smo prepotrebne temelje za politiko, ki bo v prihodnje bolje povezana in ambiciozna, lahko pa računamo na široko podporo, tudi v Parlamentu, v okviru cilja 20-20-20.
Rešitev je v tem, da postane gospodarstvo zeleno in da podjetja, gospodinjstva in vlade postanejo trajnostni. Podjetniki, ki podpirajo tak pristop - razvoj trajnostnih pobud za zeleno tehnologijo - se še vedno srečujejo s premnogimi ovirami. Če želijo kvalifikacije za delavce, trčijo ob politiko, ki je zelo popredalčkana. Poročilo poziva k integriranemu pristopu, ki je enoten tudi v ozemeljskem smislu. Če tega ne storite, boste na koncu poraženi.
Na srečo je bila moja sprememba o uporabi regij in mest sprejeta. Naslednji teden bo v prostorih Parlamenta 150 mest s Komisijo podpisalo Konvencijo županov. Upoštevali bodo zaključke tega poročila - blizu državljanom in blizu podjetjem. To je po mojem mnenju pravi pristop. In kot tak lahko računa na mojo podporo. Vseeno pa nasprotujem poenostavljenemu pristopu k kmetijstvu v odstavku 189. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov upravičeno ne nasprotuje uživanju mesa. Zato bomo nasprotovali temu odstavku.
Za konec naj še pozovem Komisijo, da v prihodnje sprejme bolj integriran pristop in zmanjša predalčkanje na najmanjšo možno mero. Skupaj s Parlamentom lahko postavi pomemben mejnik, če poveže zakonodajo, stimulativno politiko in aktivacijo na decentralizirani ravni. Tu lahko dosežemo veliko.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospa predsednica, najprej se želim zahvaliti gospodu Florenzu za njegovo velikodušnost in odprtost ter vsem skupinam, ki so sodelovale v tej politični nalogi in razpravi o preteklih danostih in o prihodnosti. Tako smo pridobili informacije in pojasnila ter se oborožili s prepotrebnim pogumom in preudarnostjo za obravnavanje drugih pomembnih, vzporednih zakonodajnih ukrepov, ki prinašajo tudi visoka tveganja, kot so na primer paket o podnebnih spremembah, politika o vozilih, lizbonska strategija in sektorji energetike, prometa, industrije in turizma.
Mislim, da je bila to dobra naloga in, kar je še bolj pomembno, da smo se z njo nepreklicno soočili z 21. stoletjem ter, kot je dejal že komisar, postavili zgled prihodnjim rodovom.
Ta naloga je dober primer primerjave in velikodušnosti in je prišla ob pravem času, v trenutku krize, ki prinaša pomembna socialna tveganja in možnost protekcionizma in umikanja. Priča smo množični negotovosti, kar nam kaže, kako pomembna je varnost. Vseeno pa se moramo usmeriti tudi v prihodnost.
Združene države so zakorakale v novo obdobje, kot je že bilo rečeno, in enako upamo tudi za Evropsko unijo, potem ko bo Lizbonska pogodba podpisana, kar pa pričakujemo v kratkem.
Gre tudi za novo obdobje, in to je pomembno, ki je zaznamovano s tveganji, a tudi z velikimi priložnostmi na vrsti področij in politik. Primer tega so Brazilija, Kitajska in Rusija, velike razvijajoče se sile, ter večje regije, kot so Latinska Amerika in države v razvoju, zlasti v Afriki.
Menim, da je to odločilen korak k novemu modelu razvoja ter gospodarske in družbene rasti, zagotoviti pa je treba trajnost in zmanjšati vplive. Ne glede na vse, komisar in gospa predsednica, pa je pred nami še vedno izziv, da v to prepričamo tudi naše sodržavljane.
Za zaključek naj izpostavim še napredek v uvajanju prilagoditev na področju vodooskrbe in suše ter na področju trajnostne mobilnosti, za katere menim, da ...
(Predsednica je prekinila govornico)
Markus Pieper
(DE) Gospa predsednica, poročilo gospoda Florenza dejansko vsebuje veliko dobrih predlogov. Ena od prednosti razprave o podnebju je ta, da bo delovala kot katalizator pri prehodu v dobo energij iz obnovljivih virov. Poročilo nam to jasno kaže in nam obenem naniza priložnosti za nove tehnologije in gospodarski razvoj.
Vseeno pa menim, da je škoda, da smo veliko znanstvenih ved izključili. Raziskave in znanstveniki, ki za podnebne spremembe predvidevajo manj črnoglede scenarije ali morda celo pozitivne, so bili preprosto prezrti. Njihove predloge je večina v odboru zavrnila, in konec! Znanost se je omejila na tisto, kar je politiki pogodu. To pa ne more delovati, saj si znanost ne dovoli manipuliranja. Zato bo poročilo žal treščilo na trda tla.
Kdor koli na tej osnovi zahteva zmanjšanje CO2 za 80 % in več, ogroža gospodarstvo in družbeni napredek. Kdor koli istočasno zahteva še opustitev jedrske energije, si zavestno zatiska oči pred realnostjo. Kdor koli zahteva enake standarde izračunavanja za vsa področja človekovega življenja, nasprotuje temeljni ideji svobode. Kdor koli zahteva nove zakone za rabo tal in kmetijstvo, zlorablja razpravo o podnebju zato, da bi uvedel sankcije, ki bi jih tudi drugače želel uvesti in nimajo ničesar skupnega s podnebnimi spremembami. In kdor koli zahteva posebna oblačila za zaščito pred podnebnimi učinki, namenoma seje strah med ljudmi.
Upam, da te radikalne in napačno zastavljene ideologije ne bodo vključene v poročilo. Tedaj bom lahko podprl poročilo, saj je varstvo okolja zame zelo pomembno, zlasti, če se naveže na družbeni napredek in gospodarsko konkurenčnost.
Matthias Groote
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Začasni odbor za podnebne spremembe je opravil zelo dobro delo. Pred nami je končno poročilo, o katerem bomo danes glasovali. Kaže nam, kako Evropski parlament obravnava prihodnjo podnebno politiko in kateri ukrepi so nujni za prilagoditev podnebnim spremembam.
Upam, da bo v času naslednjega zakonodajnega postopka Parlament dosegel tako široko soglasje, da bomo lahko vse, kar je zapisano v tem poročilu, tudi udejanjili. Poseben način dela je odboru omogočil izoblikovati horizontalno stališče. Mnenja sem, da bi ta način morali ohraniti tudi v naslednjem parlamentarnem mandatu, kot je pravkar predlagal gospod Sacconi.
Evropa se ne more sama boriti proti podnebnim spremembam. Pridružiti se nam morajo tudi druge celine in države. Odbor pa je tudi v tem pogledu opravil veliko delo, saj je Parlament prvič postali viden v podnebni diplomaciji, zato želim to znova poudariti.
Ko govorimo o prilagoditvenih ukrepih, govorimo tudi o financiranju. V zvezi s tem bi ponovno pozval drugi dve ustanovi, Komisijo in Svet, da to zadevo v naslednjem finančnem načrtu uvrstijo med prednostne naloge.
Lahko sprejemamo še tako sijajna poročila, če ni denarja za ukrepe, so poročila brez vrednosti. Ponovno bi morali preučiti, v kolikšni meri finančni ukrepi, ki jih že izvajamo, učinkujejo, to pa bi morali vsekakor ugotavljati s presojo.
Zita Pleštinská
(SK) Gospe in gospodje, ker Evropska unija stremi k vodilnemu položaju v mednarodnem boju proti globalnemu segrevanju, mora ne samo postaviti cilje za zaščito podnebja, ampak jih tudi izvajati s pomočjo političnih ukrepov. Presečno poročilo gospoda Florenza potrjuje, da mora boj proti podnebnim spremembam temeljiti na horizontalnem pristopu in da mora biti upoštevan v vseh zakonskih ureditvah.
V podnebnih spremembah igra voda osrednjo vlogo. Razumeti moramo, da lahko posledice podnebnih sprememb kot padajoče domine učinkujejo na vodni režim in na številne gospodarske panoge. Vedno hujši svetovni problemi z vodo zahtevajo usklajeno politiko upravljanja voda v državah članicah ter vključitev okoljskih načel v integrirano upravljanje vodnih virov.
Začeti moramo programe za gradnjo skladišč za deževnico na gozdnatih, kmetijskih in poseljenih območjih, tako prek zakonodajnih instrumentov kot prek neinvesticijskih in investicijskih ukrepov, ki bodo bistveno pripomogli k shranjevanju vode na podeželju. Doslej smo deževnico obravnavali kot odpadno vodo, ki smo se je običajno kar se da hitro znebili. Nov pristop na področju voda pa temelji na načelu, da je deževnica bistvena za življenje. Veseli me, da ga bo predstavila strokovna skupina čeških in slovaških znanstvenikov. To je zanimiv pristop, minister Bursík. Verjamem, da ga boste podprli.
Način življenja ne more biti trajnosten, če k temu ne prispevajo gospodarstvo, znanost, mediji, prostovoljni sektor in državljani zasebniki. Pomembno je, da ne klonemo pred tako kompleksnim problemom. Soočamo se z izzivom in ukrepati moramo takoj, saj naša današnja dejanja tlakujejo pot naši prihodnosti. Naš glavni cilj mora biti zagotovitev, da prihodnjih rodov ne prikrajšamo za življenjske danosti, ki smo jih prejeli od Boga.
V svetovni konkurenci bomo obstali samo, če trgu ponudimo učinkovite, inovativne in inteligentne tehnologije na pregleden način in brez birokratskih ovir. Obstali bomo samo, če damo "zeleno luč" vsem naprednim rešitvam v Evropi.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Čestitam poročevalcu in enako mislečim ljudem, ki se zoperstavljajo grožnji podnebnih sprememb. Prebivalci Litve in drugih baltskih držav hrepenijo po evropskem električnem omrežju. Če ga ne postavimo v nekaj letih, bodo besede o energetski varnosti ostale samo besede. Poziv k povečanju sredstev v strukturnih skladih za ogrevanje večstanovanjskih stavb je zelo pomemben. Čudeži se le redko dogajajo. Vseeno pa bi podaljšanje obratovanja jedrske elektrarne Ignalina, česar se v Litvi še vedno nadejamo, zmanjšalo onesnaženje in omogočilo, da BDP ostane na 4 do 5-odstotni letni ravni, kar je posebnega pomena v državi, ki jo je gospodarska kriza tako močno prizadela. Ker se soočajo s krizo, vse več državljanov EU razmišlja o preživetju in ne o preprečevanju podnebnih sprememb, ampak če se lahko odpovemo svojemu zapravljivemu načinu življenja in postanemo varčnejši, ne bomo samo rešili okolja in ustavili pregrevanje planeta, ampak si bomo tudi ponovno napolnili žepe. Če bi dosledno varčevali pri izrabi virov v svojem vsakdanjem življenju in se odrekli kratkim vožnjam z avtomobilom, bi lahko prihranili tudi 1 000 EUR na leto.
Françoise Grossetête
(FR) Gospa predsednica, lahko bi rekli, da je to poročilo odveč, glede na to, da smo decembra glasovali o energetskem in podnebnem paketu. Vseeno pa je odlika tega poročila v tem, da zelo dobro povzema, kaj moramo upoštevati v boju proti podnebnim spremembam, zato bi želela izkoristiti to priložnost in čestitati poročevalcu Karlu-Heinzu Florenzu za njegovo vizijo pri izdelavi poročila.
Pojdimo še korak dlje od razprav. Poskrbimo, da bodo države članice sprejele trdno zavezo. Soglašam s kolegi in kolegicami, ki so izpostavili potrebo po ustreznem proračunu za financiranje visoko zastavljenih ciljev. Po tem, ko smo uspešno sprejeli energetski in podnebni paket v času francoskega predsedovanja, moramo storiti vse, kar je v naših močeh, da v Köbenhavnu dosežemo zadovoljiv mednarodni sporazum.
Vseeno pa je še nekaj, kar bi nas moralo skrbeti. Leto 2009 je leto evropskih volitev in Evropska komisija se bo zamenjala. Zelo smo zaskrbljeni nad izjavami predsednika Češke republike, ki vztraja, da ni globalnega segrevanja.
Četudi bi imel prav, je naš načrt za boj proti podnebnim spremembam odgovor na resno gospodarsko krizo, sredi katere smo se znašli. Upad energetskih virov, potreba po energetski varnosti, krčenje gozdov, dušitev naših lepih mest, v katerih živi večina prebivalstva, potreba po uporabi trajnostnih prevoznih sredstev, neskončna lakota po vsem svetu in potreba po nahranitvi planeta; vse to podpira rešitve za boj proti podnebnim spremembam.
Vstopamo v obdobje trajnostne rasti, obdobje tretje industrijske revolucije, ki je čudovita pridobitev za raziskave, inovacije, zaposlovanje in konkurenčnost naših podjetij. Energetska učinkovitost pa bi morala biti že del vseh načrtov oživljanja, saj temelji na inovativnih tehnologijah. Na ta način se bodo tudi energetski računi znižali, kar bo razveselilo potrošnike. Z zmanjšanjem porabe fosilne energije bo Evropska unija ponovno pridobila neodvisnost in znižala emisije ogljika, pod vprašajem pa je tudi tisoče novih delovnih mest.
Da, boj proti podnebnim spremembam je eden od odgovorov na gospodarsko krizo. To bo postal z razvojem nizkoogljičnega gospodarstva, s podporo lokalnih skupnosti, podjetij, znanstvenikov in vseh državljanov.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Poročilo ponuja tako znanstvene podatke kot tudi priporočila za boj proti podnebnim spremembam, ki zadevajo tako prilagoditev kot tudi zmanjšanje vzrokov za nastali problem. Boj proti podnebnim spremembam ni le obveznost, s katero lahko jamčimo prihodnost našim zanamcem, ampak tudi priložnost, da ponovno preučimo globalno ekonomijo.
Pozivam, da se pomen energetske učinkovitosti odrazi tako v proračunu Skupnosti kot v razpoložljivih finančnih instrumentih. Ukrepi, s katerimi postane prevoz učinkovitejši zaradi uporabe inteligentnih prevoznih sredstev, spodbujanja železniškega in ladijskega prevoza, zagotavljanja razvoja kombiniranega prevoza in vlaganja v "bolj zelene" avtomobile, so ukrepi, ki bodo pripomogli k zmanjšanju emisij iz tega sektorja.
Priporočila sem razvoj bolj zelenih oblik turizma, na primer športnega in kulturnega turizma. Prav tako bi želela poudariti, da bi morale biti najodličnejše turistične destinacije tiste, ki spoštujejo in varujejo okolje. Menim tudi, da bi morali razmisliti o vzpostavitvi mednarodnega sklada za sajenje dreves na neizkoriščenih tleh.
Naj zaključim z mislijo, da bi morali opraviti raziskavo na področju medicinske znanosti in farmacevtske industrije, s katero bi omogočili proizvodnjo zdravil in cepiv, ki bi bila prebivalstvu, prizadetem od določene bolezni, na voljo po dostopnih cenah.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Gospa predsednica, danes so podnebne spremembe in promet neločljivo povezani, obenem pa lahko našo težko pridobljeno in tako dragoceno mobilnost ter prost pretok ljudi, blaga in kapitala ohranimo v prihodnje samo, če izvedemo spremembe in sklenemo, da bomo na tem področju nepopustljivi. Kot vodja pete ključne teme, transporta, v Začasnem odboru za podnebne spremembe podpiram sprejetje in sočasno izvajanje celovitega paketa.
Kaj potrebujemo? Najprej je treba spremeniti gospodarsko okolje, pri tem pa si postaviti dvojni cilj: podpreti eko-inovacije s pomočjo davkov in javnih naročil ter dejansko izvajati načelo "onesnaževalec plača". Eko-inovacije potrebujemo v tehnologiji motornih vozil, kjer bi razvili alternativna goriva, v rešitvah inteligentnega prevoza in v sistemih logističnega upravljanja. Načelo "onesnaževalec plača" mora veljati za vsa vozila ter tudi v trgovanju z emisijami in vključevanju zunanjih stroškov.
Vsako pobudo, ki smo jo predstavili, moramo pospešiti. Ni dovolj le govoriti o teh stvareh: izvajati jih moramo v realnem življenju. Katere stvari, na primer? Skupni evropski letalski prostor, skupno evropsko nebo in naši sistemi upravljanja. Ti morajo biti učinkovito izvedeni, saj bomo lahko urejali industrijo in potrošnjo šele potem, ko bomo opravili svoje lastne naloge.
Predvsem pa moramo pozornost posvetiti mestom in drugim problematičnim področjem. Konec koncev je to morda še najtežja naloga. Spodbujati moramo novo kulturo prevoza in stremeti k učinkovitejši uporabi orodij, ki jih imamo trenutno na voljo. Želimo se zahvaliti Karlu-Heinzu Florenzu, kajti poročilo nam ponuja verodostojen in večplasten načrt ter predstavlja osnovo, na kateri lahko začnemo izvajati cilje in nato pogumno sedemo za pogajalsko mizo v Köbenhavnu ter pozovemo vse ostale, da se nam pridružijo.
Adam Gierek
- (PL) Gospa predsednica, v predgovoru k poročilu gospoda Florenza, o katerem danes razpravljamo, se gospod Florenz sklicuje na svoje prejšnje poročilo o znanstvenih dognanjih, ki podpirajo podnebne spremembe. Žal pa v tem poročilu nisem zasledil nobenih dejstev, le prepričanje v nezmotljivost poročil Medvladnega odbora za podnebne spremembe. Niti ta resolucija niti tista iz maja 2008 ne moreta na kakršen koli način upravičiti politične odločitve Evropske komisije, saj ne temeljita na objektivnem znanstvenem pristopu. Samo koheziven model podnebnih sprememb, ki upošteva vse spremenljivke, kot so vpliv toplogrednih plinov, lebdeči delci in predvsem sončna aktivnost, bi lahko utemeljil te odločitve.
Poročilo, ki vsebuje enostranske informacije in poudarja hipotetične mehanizme izza globalnega segrevanja, kot so emisije CO2, ne upošteva potrebe po mednarodnem boju proti resničnemu vplivu podnebnih sprememb. Začasni odbor za podnebne spremembe se je pristransko osredotočil na problem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in je le mimogrede omenil boj proti realnemu vplivu podnebnih sprememb.
Agnes Schierhuber
(DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, najprej bi se tudi sama rada zahvalila poročevalcu, ki je skušal opraviti to kar se da obsežno delo za vse nas.
Podnebne spremembe še prav posebej vplivajo na kmetijstvo, saj le-ta svoje proizvode prideluje na prostem. V mislih imamo suše in širjenje puščav, kot smo jim priča v južni Italiji, ali druge ekstremne vremenske pojave, kot so nenadno deževje, toča ali poplave, ki pogosto ogrožajo vsakdanji kruh naših kmetov.
Kmetijstvo je pogosto na zatožni klopi za podnebne spremembe. Okrog 10 % toplogrednih plinov po vsem svetu lahko pripišemo kmetijstvu, med temi plini pa je večina naravnega izvora, na primer metan.
Ravno nasprotno, sama menim, da je kmetijstvo v boju proti podnebnim spremembam v prvi vrsti. To bom podkrepila z avstrijsko študijo iz leta 2008: z rastlinami, kot so trava, koruza in žita, in s pomočjo tal kmetijstvo in gozdarstvo porabita in vežeta precej več toplogrednih plinov, kot jih proizvedeta. Študija iz leta 2008 kaže, da so emisije iz kmetijstva in gozdarstva, ki so primerljive s približno 8 milijoni ton CO2 na leto, glede na učinek vezave skupaj primerljive z 58 milijoni ton CO2 ali njegovih ustreznikov. To nam kaže, da kmetijstva ne bi smeli obravnavati kot "okoljskega hudobca". Ravno nasprotno. Imam še nekaj podatkov: od leta 1990 je kmetijstvo v Avstriji zmanjšalo svoje emisije CO2 za 1,3 milijona ton.
Energija je še eno pomembno področje, kjer kmetijstvo pomaga v boju proti podnebnim spremembam. Na primer, kmetijstvo v Avstriji porabi približno 2,2 % ustvarjene energije. Delež obnovljivih virov energije je 23 %, v njem velik del zopet pripada kmetijstvu.
Nazadnje želim reči še to. Velik pomen moramo ...
(Predsednica je prekinila govornico)
Satu Hassi
(FI) Gospa predsednica, gospe in gospodje, iskreno se zahvaljujem gospodu Florenzu za izvrstno delo, ki ga je opravil kot poročevalec. Naš trenutno največji izziv je izoblikovati novo mednarodno podnebno pogodbo. Najbolj pereči temi pogodbe sta: cilji zmanjšanja emisij v različnih državah in kako bodo industrijske države financirale vlaganja v blažitev podnebja v državah v razvoju. Pri obeh temah mora EU dvigniti svoje poglede, čeprav smo teoretično lahko ponosni na dejstvo, da smo bili vedno vodilni v zaščiti globalnega podnebja.
Najnovejša raziskava kaže, da zmanjšanje emisij za 30 % do 2020 ne bo dovolj - cilji morajo biti strožji. Glede financiranja podnebnih ukrepov v državah v razvoju pa obžalujem, da je Komisija v svojem novem sporočilu le predstavila svoja zelo posplošena opažanja in ni predlagala dovolj konkretnih modelov.
V različnih kontekstih, vključno z razpravo o podnebnem paketu, smo v Parlamentu pokazali, da smo pripravljeni veliko prispevati k prizadevanjem za zmanjšanje emisij v državah v razvoju. To je eno tistih področij, kjer bi EU morala spodbuditi tudi novega predsednika Združenih držav, da začrta novo smer. Doslej Združene države niso še potrdile svoje pripravljenosti podpirati cilje zmanjšanja emisij v državah v razvoju. Zaščita podnebja je mogoča, vendar morajo biti ukrepi hitri in dosledni.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, zahvaljujem se poročevalcu. Zelo bom specifična v zvezi s kmetijstvom in dvema odstavkoma v poročilu, ki sta po mojem mnenju nepotrebna. Poročilo bi bilo morda boljše, če ju ne bi vsebovalo. Zelo specifično obravnavata uživanje mesa in zato menim, da zanju v poročilu ni prostora.
Naslednji odstavek o krmnih razmerjih se gladko izogne dejanski raziskavi, ki poteka že dolga leta v mnogih državah članicah, ki želijo storiti natanko to, kar piše v tem odstavku in je le-ta potemtakem že zastarel.
Eno od področij, ki bi ga po mojem morali izboljšati, je širjenje informacij o tem, kako lahko kmetje in tisti, uporabljajo zemljo, kmetujejo na "podnebju prijaznejši" način. Menim, da so raziskovalci storili napako, ker niso sodelovali s kmeti, več prizadevanj pa moramo vložiti tudi v dodatne storitve za širjenje informacij, zato da spodbujamo, ne prisiljujemo.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gospe in gospodje, očitno so podnebne spremembe v središču evropske politike, vendar ne zgolj evropske.
Nobena od držav in niti Unija se ne morejo samostojno in neodvisno spopasti z izzivi podnebnih sprememb. Zato moramo politike integrirati horizontalno in vertikalno. Politika, zakonodaja in finance morajo delati skupaj. Poročilo pa je sijajna podlaga za to.
Osredotočiti se želim na dve dejstvi, brez katerih ne moremo opravljati svojega dela v boju proti podnebnim spremembam. Znanost: v poročilu je posebna pozornost namenjena novim tehnologijam, vendar pa moramo govoriti več o znanosti in o ciljnih vlaganjih v znanost, s katero lahko najdemo rešitve. Brez tega nam ostaneta le banalnost in dolgočasje.
Znanstvene raziskave so naš temelj. Nove tehnologije, ki so plod sodelovanja podjetij in znanosti, so naša prihodnost. Pozivam, da vlagamo v znanost in da podnebne spremembe uvrstimo med prednostne naloge vseh znanstvenih programov EU.
DanutBudreikait
(LT) V boju proti podnebnim spremembam moramo velik pomen pripisati prometnemu sektorju, ki trenutno proizvede skoraj tretjino emisij CO2 v EU. Prometni sektor mora do leta 2020 zmanjšati emisije CO2 za 20 %.Pri doseganju teh ciljev je nujnega pomena stabilen paket ukrepov prometne politike, ki vključuje eko-inovacije, obdavčitev emisij CO2, spremembe v načinu vožnje in uporabe avtomobila ter druge ukrepe. Naj opozorim na dejstvo, da so nekatere države članice zvišale DDV zaradi finančne krize in gospodarske recesije in se je tako primerilo, da je za ljudi cenejši prevoz z avtom, ker so cene prevoza z javnimi sredstvi višje. Zato pozivam države, naj uporabijo davčne spodbude in spodbujajo ljudi, naj uporabljajo javni prevoz. Prav tako je pomembno spodbujati uporabo vlakov in vlagati v razvoj železniške infrastrukture. Naj vas spomnim, da z enim prevoženim kilometrom vlak proizvede povprečno trikrat manj CO2 kot avtomobil in kar osemkrat manj kot letalo.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, lahko si čestitamo za tako široko soglasje, vseeno pa ostajamo osamljeni: komisar za okolje, ministri za okolje, koliko je okolje pomembno za Komisijo, za svete in za vlade? Mi vemo, koliko je pomembno.
Osebno nisem soglašala z ustanovitvijo tega odbora, ker sem mnenja, na z ničimer ne osamimo bolje nekega vprašanja kot z ustanovitvijo novega odbora. V Franciji mu pravimo "Theodulov odbor".
Zanima me prihodnost tega poročila z vidika njegove vključitve v evropske politike. Naj spomnim poslance, ki so bili prisotni leta 1992, da smo takrat imeli odlično poročilo o trajnostnem razvoju. Zatem ko je bilo to odlično poročilo sprejeto - in to celo soglasno -, je kmalu utonilo v pozabo. Morda danes ne bi bili tukaj, če bi ga vključili v evropske politike.
Še nekaj besed poročevalcu, ki noče priznati, da predstavlja političen projekt. Gospod Florenz, predstavljate političen projekt, saj gre za popolno preusmeritev evropskih politik na področju kmetijstva, ribištva in prometa. Zato dejansko moramo biti ambicioznejši - pričakujemo pa tudi rezultate.
Herbert Reul
(DE) Gospa predsednica, jemati resno posledice podnebnih sprememb pomeni prisluhniti vsem stranem v razpravi, vključno z znanostjo. V odboru je bilo veliko strokovnjakov, to drži. Žal pa so zagovarjali samo en pogled. Nismo imeli priložnosti prisluhniti vsem stranem. Mislim, da je to napak.
Dobili smo prvi osnutek poročila gospoda Florenza, ki je bil precej boljši od tega, ki ga imamo danes pred seboj in na podlagi katerega moramo sprejeti odločitev. Veliko predlogov, ki so trenutno vključeni v poročilo, je dobrih, a menim, da je veliko tudi slabih. Nima nobenega smisla, da se vedno zanašamo na nove predpise in nove ukrepe. Edina rešitev je reči "da" inovacijam in "da" raziskavam. Rešitev je v prevzemanju osebne odgovornosti, ne pa v nenehnem zaostrovanju nacionalnih predpisov. Imamo številne nesmiselne predpise, kot je obveznost izračunavanja, preprečevanje porabe mesa in s tem povezane sankcije, degradiranje kmetijstva in še veliko drugih. Menim, da smo ubrali napačno pot in da je poročilo v sedanji obliki problematično.
Martin Bursík
predsednik Sveta. - Opažam, da cenjeni poslanci Evropskega parlamenta govorijo v svojem maternem jeziku. Ne dvomim, da tolmači tisočkrat bolje govorijo angleško kot jaz, zato mi dovolite, da se na to razpravo v Parlamentu odzovem v češčini.
predsednik Sveta.(CS) Močno odobravam, da je razprava v Evropskem parlamentu tako globoka in tako poslovno zastavljena, pa tudi da so poslanci in poslanke pokazali tako odgovoren odnos. Izpostaviti bi želel sedem točk iz razprave. Najprej želim podčrtati vlogo Mednarodnega odbora za podnebne spremembe (IPCC), saj so bile njegove ugotovitve v nekaterih govorih postavljena pod vprašaj. Menim, da je sicer škoda, da so četrtletna poročila IPCC o bistvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami ter o prilagoditvah in blažitvah dolžine okrog 1 200 do 1 400 strani, z zelo podrobno znanstveno vsebino in referencami na ustrezno znanstveno literaturo. Vendar pa je bil pozneje na podlagi teh poročil pripravljen "povzetek za oblikovalce politike", ki je dolg okrog 20 strani in ne vsebuje referenc. Po mojem mnenju veliko nesporazumov izhaja iz dejstva, da mi, kot oblikovalci politik, nimamo dovolj časa, da bi prebrali tistih 1 200 ali 1 500 strani - opravičujem se, če to za vas ne velja. Pomembno je poudariti, da je IPCC dobil Nobelovo nagrado in, celo to, da je na konferenci na Baliju 192 sodelujočih držav soglašalo, da je to najobsežnejši in najkakovostnejši znanstveni vir, najdoslednejša informacija, ki jo imamo na voljo, da se lahko odločimo, kako se bomo odzvali na podnebne spremembe. Takega mnenja je bilo 192 predstavnikov držav in to je tudi moj odgovor na nekatera namigovanja o paničarstvu, argumentu, ki sem ga v svoji državi že navajen.
Menim, da smo si v letu 2009 postavili dobro odskočno desko. Po eni strani pa smo tudi zopet enotni kot Evropska unija. O veliki vrednosti tega sem se prepričal na Baliju. Uspeli smo doseči velik napredek v pogajanjih z našimi partnerji G77 in drugimi gospodarstvi in smo bili dejansko edino večje globalno gospodarstvo, ki je težilo k sprejetju cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 30 % do 2020. Drugo upanje vzbuja sprememba v Združenih državah na začetku tega leta, ki ste jo mnogi že omenili. Sam gledam na ta problem, kot da je v Köbenhavnu nek prostor z vrati, na katerih je okrog 200 ključavnic. Če uspemo odkleniti vse te ključavnice, bomo sklenili nov globalni sporazum o zaščiti podnebja, ki se bo začel izvajati leta 2013. Mislim, da smo uspeli odkleniti prvo ključavnico, ki predstavlja Evropsko unijo. Druga ključavnica pripada Združenim državam in zato si toliko prizadevamo, da bi z novo ameriško administracijo čim prej vzpostavili stik, in v okviru trojke načrtujemo obisk ZDA, skupaj predstavnikom bodočega švedskega predsedstva in komisarjem za okolje Stavrosom Dimasom. To je tudi moj odgovor na komentar Jerzyja Buzeka; z drugimi besedami - nikakor ne nameravamo voditi mednarodnih pogajanj sami. Sploh ne. Pogajanja pa nameravamo koordinirati. Danska očitno kaže velik interes, da köbenhavnska konferenca uspe. V okviru zaprtih ministrskih zasedanj neuradnega pomladanskega Evropskega sveta bomo poročali o napredku v dvostranskih pogajanjih o mednarodnem sporazumu o podnebnih spremembah. Prav tako bomo skupaj poskušali oblikovati prihodnjo strategijo o usklajevanju mednarodnih pogajanj, seveda z vključitvijo diplomatov. Poleg tega se bomo pogajali tudi o prilagoditvah, kar bo glavna tema neuradnega pomladanskega zasedanja Sveta v Pragi.
Naslednja točka v mojem odgovoru se navezuje na dejstvo, da smo dosegli zanimivo razpotje, saj so prizadevanja EU k daljnosežni in aktivni politiki na področju podnebnih sprememb nenadoma trčila ob učinke finančne in gospodarske krize. V tem kontekstu menim, da je zelo pozitivno, da so glasovi, ki pozivajo k odložitvi dolgoročnih ciljev na področju podnebnih sprememb redki in osamljeni. Nasprotno pa nas velika večina - tudi v Evropskem parlamentu, za kar sem zelo hvaležen - poziva, da to naključje obrnemo sebi v prid in ga obravnavamo kot priložnost, saj nam ponuja strategijo "šestkratnega kompromisa", kajti če so se posamezna gospodarstva pripravljena odzvati na finančno in gospodarsko krizo z vlaganjem - in celo največji konzervativci med ekonomisti dopuščajo izjeme -, potem se nam ponuja priložnost, da sedanje gospodarstvo spremenimo v nizkoogljično in da podpremo sodobne okoljske tehnologije. Zakaj "šestkratni kompromis"? Zato ker bomo z ukrepi energijskega varčevanja prihranili. Ker bomo zmanjšali svojo odvisnost od uvožene energije, ker bomo zmanjšali rabo neobnovljivih virov energije, ker bomo ustvarili nova delovna mesta - in ne pozabite, da bodo različni načrti po Evropi za reševanje finančne in gospodarske krize ustvarili nove zaposlitvene priložnosti na področju "zelenih delovnih mest" in na področju novih okoljskih tehnologij za obnovljive vire energije in varčevanje z energijo -, obenem pa bomo tudi zmanjšali emisije toplogrednih plinov.
Češko predsedstvo na to situacijo gleda kot na izjemno priložnost za spremembo paradigem obnašanja in za usmeritev gospodarstva proti trajnosti. Največja priložnost za spremembo gospodarstva se ponuja na globalnem trgu ogljika. V primerjavi z okoljsko politiko iz 70-ih let prejšnjega stoletja, ko smo se zanašali na prepovedi in sodne odredbe ter večinoma izvajali tako imenovano politiko "end of pipe", ki je zahtevala prečiščevanje in nevtralizacijo odpadnih snovi pri proizvodnji, pa se v letu 2009 pri zaščiti okolja veliko bolj zanašamo na finančne instrumente. Menim, da dejstvo, da podnebni in energetski paket vključuje nov sistem trgovanja z emisijami, ki temelji na licitiranju, nudi odlično osnovo za vzpostavitev globalnega trga ogljika. Pa si poglejmo še ambicije. V letu 2013 se bodo licitacije električne energije postopoma uveljavile in do leta 2015 želimo vzpostaviti globalen trga ogljika na ravni Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj. Zato zelo natančno spremljamo razvoj dogodkov v ZDA in tudi postopek sprejetja sistema omejitve in trgovanja z emisijami v ameriškem kongresu.
Druga točka, ki se ji želim posvetiti, je vloga obnovljivih virov energije in varčevanja z energijo. V pogajanjih z državami v razvoju jim moramo nekaj ponuditi; tem državam moramo ponuditi gospodarski razvoj, istočasno pa tudi tako vrsto razvoja, ki bo zagotovil doseganje tistih ciljev, ki jih je IPCC opredelil, politiki pa smo jih sprejeli. Tu pa bodo obnovljivi viri energije igrali absolutno najpomembnejšo vlogo, saj imamo pravzaprav na voljo le dve možnosti. Milijarde ljudi po svetu nimajo dostopa do električne energije, a si jo zelo želijo, saj potrošnikom prinaša tako privlačne možnosti, in zato teh teženj ni mogoče obsojati. Dejstvo je, da se bodo morali ti ljudje bodisi preseliti v mesta, kjer se elektrika distribuira na običajen način - veliki centralizirani viri, distribucijska omrežja, okoljsko breme -, ali pa bo morala elektrika priti k njim do krajev, kjer živijo že več rodov in kjer lahko nadaljujejo s svojim tradicionalnim načinom življenja, v sožitju z naravo. Druga možnost je izvedljiva le s pomočjo električne energije iz decentraliziranih obnovljivih virov. Z drugimi besedami, v Evropi tehnologije za obnovljive vire energije ne razvijamo samo za razvite države, ampak tudi zato, da povečamo število obratov po vsem svetu, da zmanjšamo investicijske in poslovne stroške ter tudi državam v razvoju omogočimo dostop do teh tehnologij. To je obsežna politična naloga, ki nas čaka v zvezi z državami v razvoju.
Za zaključek naj vam zagotovim, da ima češko predsedstvo resnično velike ambicije pri doseganju napredka v pogajanjih o podnebnih spremembah. V mednarodnih pogajanjih bomo vodilni. Prav tako vam jamčim za doslednost češkega predsedstva; če je predsednik vlade Republike Češke zagovarjal češkega predsednika Klausa v razpravi v Evropskem parlamentu, potem se moram na področju podnebnih sprememb in politike za podnebne spremembe distancirati od izjav in stališča češkega predsednika. Zatrjujem vam, da stališče češkega predsedstva izoblikuje češka vlada. Prosim vas, da upoštevate, kljub takim ali drugačnim izjavam, ki jih boste morda še slišali v času češkega predsedstva - glede na to, da se tudi naš predsednik pripravlja, da obišče ZDA -, da politiko na področju podnebnih sprememb oblikuje češka vlada ter da smo si v njej enotni in sodelujemo s Komisijo in bodočim švedskim predsedstvom v trojki. S tem zaključujem svojo izjavo. Še enkrat bi se rad zahvalil za zelo produktivno, poslovno in predvsem odgovorno razpravo v tej ugledni ustanovi.
Stavros Dimas
član Komisije. - Gospa predsednica, veselimo se nadaljnjega dela s češkim predsedstvom, češko vlado in še posebej z ministrom Martinom Bursíkom. Prepričan sem, da bo prvi semester v letu 2009 zaznamovan s precejšnjim napredkom v pogajanjih.
Naj se zahvalim vsem govornikom v današnji razpravi za njihov pozitiven prispevek.
Kot kaže že naslov poročila, je stanje svetovnega podnebja v letu 2015 in naprej odvisno od današnjih ukrepov mednarodne skupnosti. Ključnega pomena ostaja, da gradimo na trdnih temeljih znanstvenih dognanj, ki so nam na voljo, in da vztrajamo, da mora pogajanja usmerjati znanost. Znanstvene izsledke moramo predstaviti širši javnosti in izboljšati zavedanje potrošnikov o vplivih toplogrednih plinov na življenjski slog in potrošniške vzorce.
Večja ozaveščenost pa mora iti z roko v roki z močnimi gospodarskimi pobudami, da podjetja zmanjšajo emisije toplogrednih plinov, ki jih povzročajo s svojo proizvodnjo in opravljanjem storitev. Prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu mora potekati globalno in ga lahko dosežemo le s celovitim in integriranim ukrepanjem za obvladovanje emisij v vseh sektorjih.
Samo z visoko zastavljenimi cilji lahko omogočimo ustalitev koncentracij toplogrednih plinov na nižjih ravneh, če bi IPCC v bodoče nakazal to potrebo. Skupaj s Komisijo sem prepričan, da imate tudi vi pomembno vlogo v širjenju teh pomembnih sporočil.
Leto 2009 bo odigralo ključno vlogo v pogajanjih o globalnih podnebnih spremembah. Za Komisijo bo leto 2009 leto izvajanja: namreč, pripravljamo časovni načrt izvajanja. Imamo približno 15 ukrepov, ki jih moramo spraviti skozi komitologijo; imamo seznam rokov v revidiranem sistemu trgovanja z emisijami, ki jih bomo izpolnili: na primer seznam sektorjev za uhajanje ogljika naj bi bil pripravljen do decembra 2009. 30. marca 2009 bo organizirano veliko srečanje deležnikov.
Večino dela bomo opravili poleti in do konca 2009 bi moral biti ta seznam pripravljen. Usklajena pravila o licitiranju bi morala biti nared do junija 2010. Nato bo februarja veliko srečanje deležnikov, vsi ti roki in delovni programi pa so tudi vam na voljo. Ne glede na vse bo leto 2009, kot sem že rekel, odigralo ključno vlogo v pogajanjih o globalnih podnebnih spremembah.
Pričakujemo, da se bo svet dogovoril o prihodnjih mednarodnih ukrepih za preprečitev podnebnih sprememb na podnebni konferenci v Köbenhavnu decembra letos. Vsekakor pa sporazum v Köbenhavnu še ni zagotovljen: še vedno moramo opraviti veliko dela.
Podnebni in energetski paket nam je dal začetno prednost v tem postopku prehoda in odlično podlago, da dokažemo, da ambiciozna podnebna politika ni samo izvedljiva, ampak je tudi zelo koristna za naša gospodarstva in družbe. Sporočilo o Köbenhavnu je osnova za nadaljnje izoblikovanje stališč Evropske unije o teh ključnih elementih, ki nam omogoča ohraniti vodstvo in uspešno zaključiti pogajanja v Köbenhavnu.
Jasno je, da se z izzivom podnebnih sprememb ne moremo spopasti brez intenzivnejšega financiranja in vlaganja v čisto tehnologijo in ukrepe za prilagoditev na neizogibne učinke podnebnih sprememb. Zneski, ki so potrebni za države v razvoju, bodo po ocenah v letu 2020 narasli na 120-150 milijard EUR letno.
Do leta 2020 lahko ta finančna sredstva večinoma prispevajo zasebna gospodinjstva v državah v razvoju. Na primer, večidel zmanjšanja v energetskem sektorju bo rezultat izboljšav učinkovitosti, ki se bodo same sebe financirale. To lahko deloma podpremo z mednarodnimi posojili, da bi mobilizirali mednarodna zasebna finančna sredstva.
Drug pomemben del dodatnega financiranja in vlaganja bo izviral iz trga ogljika, tako iz kupnin iz bodočih licitacij ogljikovih pravic kot dobropisov za ogljik v okviru mehanizma čistega razvoja (CDM). Evropska unija je s svojim podnebnim in energetskim paketom ustvarila veliko zanimanje za dobropise za ogljik v okviru CDM do 2020. To bo po vsej verjetnosti spodbudilo uporabo čistih tehnologij v državah v razvoju.
Vseeno pa drži, da bodo revnejše države v razvoju potrebovale več javne finančne pomoči od razvitih držav. Brez te pomoči ne bodo uspele zmanjšati svojih emisij toplogrednih plinov v zadostni meri. Brez te pomoči bodo najrevnejši in najranljivejši utrpeli posledice podnebnih sprememb. Brez te pomoči v Köbenhavnu ne bo sporazuma.
Postavlja se vprašanje: kako zagotoviti predvidljivost teh dodatnih javnofinančnih sredstev in njihovo pregledno in učinkovito porabo ter tudi mednarodno porazdelitev prispevkov v ta sredstva?
Poleg našega sodelovanja v pogajanjih ZN opažamo, da se po uspešni uvedbi sistema trgovanja z emisijami v EU v več krajih po svetu ustanavljajo trgi ogljika. Avstralija je že objavila ključne elemente svojega sistema. Jeseni 2008, kmalu po izvolitvi, je ameriški predsednik Obama ponovno potrdil namero o vzpostavitvi trga ogljika po vsej ZDA.
Skupaj bi ti sistemi trgovanja lahko tvorili jedro razvijajočega se bodočega globalnega trga ogljika. Kot sem že poudaril, je izziv Evropske unije omogočiti razvoj takih med seboj povezanih trgov ogljika do leta 2015, zlasti med državami Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj.
V sporočilu o Köbenhavnu je Komisija pri teh vprašanjih ponudila konkretne predloge, ki niso samo ambiciozni, ampak tudi realni, in bodo pomembno pripomogli k uspehu v Köbenhavnu, ki ga naš planet tako krvavo potrebuje.
Naj se za zaključek še zahvalim Začasnemu odboru za podnebne spremembe, gospodu Florenzu in Parlamentu za tako močno podporo našim predlogom ter za resno in hitro obravnavo paketa.
(Aplavz)
Karl-Heinz Florenz
Gospa predsednica, predsednik Sveta, zelo sem zadovoljen, da je v zaključnih fazah našega začasnega odbora to vprašanje poželo toliko zanimanja, za kar sem izredno hvaležen. Rad bi se še zahvalil vsem, ki so sodelovali v tej razpravi, in tistim, ki so delali z nami. Pripravili smo načrt poti do Köbenhavna, ki seveda vsebuje tudi kažipote, stop znake in znake za prosto pot - a tudi take, ki napovedujejo težko prevozne poti. Danes smo o tem razpravljali.
Zadovoljen sem, da ste prispevali svoje kritične komentarje, nekatere bomo tudi upoštevali. Predlog gospoda Holma, naj evropski državljani prenehajo jesti meso, je milo rečeno smešen, seveda pa ima vsak lahko svoje mnenje. Na koncu bomo dosegli uspeh in k temu bomo vsi prispevali. Še enkrat vsem iskrena hvala.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo danes.
Pisne izjave (člen 142)
Constantin Dumitriu  
v pisni obliki. - (RO) Gospe in gospodje, v zadnjih nekaj mesecih, ko se je gospodarstvo znašlo v izjemno hudi krizi, smo lahko videli, kaj pomeni kreditni krč. Vendar pa imajo prav takšen vpliv tudi krize na področju hrane, podnebja in sociale.
V Romuniji se v zadnjih letih soočamo z upadom proizvodnje zaradi zunanjih vplivov, kot so poplave, suša in ptičja gripa, poleg vsega pa so nas v zadnjih nekaj mesecih doletele še težave gospodarske narave. V času te finančne krize bomo vse težje pokrivali škodo, nastalo kot posledica poplav in suše, ki se financira iz državnega proračuna. Ves čas sodelovanja v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja sem podpiral idejo o vzpostavitvi neodvisnih mehanizmov posredovanja na nivoju Skupnosti, ne glede na vrednost nacionalnih zgornjih mej.
Prav tako verjamem, da moramo zaradi resnosti težav, s katerimi smo soočeni, dati prednost naložbam v čiste tehnologije in obnovljivo energijo. Te zagotavljajo rešitev za podnebno krizo, hkrati pa s tem, ko ustvarjajo nova delovna mesta, pomagajo k oživiti gospodarstva. Del naše odgovornosti v tem evropskem mandatu je, da prepričamo naše vlade v večje naložbe v inovacije in nove tehnologije, povezane z okoljem.
Gábor Harangozó  
v pisni obliki. - Za mnoge reševanje težav, povezanih s podnebnimi spremembami, v tem trenutku globokih finančnih pretresov in zmanjšanega zaupanja v gospodarske sisteme, pomeni napačno prednostno nalogo. Prehod na "zeleno" je povezan z visokimi stroški, prizadevanja, potrebna za temeljno prestrukturiranje številnih sektorjev, da bi lahko dosegli visoko zastavljene cilje, pa so velikanska.
Vendar pa lahko pri "zelenih" naložbah in politikah kot orodjih, ki spodbujajo oživljanje in stabilnost gospodarstva, izkoristimo številne priložnosti. Razvoj gospodarstva z nizkimi emisijami je pravi izziv, s katerim se moramo spopasti. Potrebujemo ambiciozne, vendar uresničljive cilje, prav tako pa se ne smemo bati podati na pot industrijske revolucije, ki se ji ne moremo izogniti. Da bi lahko zagotovili oživitev gospodarstva in boljše življenjske pogoje za naše državljane, potrebujemo celovit in ambiciozen pristop, ki bo temeljil na inovacijah in razvoju novih delovnih mest in podjetij v okviru "zelenih tehnologij".
Seveda so za potrebne naložbe v "zelene" inovacije in zadostna finančna sredstva, ti stroški pa seveda ne smejo posegati v druge ključne politike Skupnosti, ki ne morejo nositi bremena podnebnih sprememb brez dodatnih finančnih virov.
Gyula Hegyi  
Ena izmed resnih dolgoročnih posledic podnebnih sprememb je zmanjšanje zalog pitne vode in vse večje pomanjkanje čiste pitne vode. Ne pretiravamo, če rečemo, da bo voda najpomembnejša strateška surovina 21. stoletja. Evropsko politiko varovanja okolja je zaradi tega treba izvajati strožje, kot do sedaj, da bi tako zaščitili podtalnico, preprečili onesnaževanje zemlje in vode ter podprli ustrezno ravnanje z naravnimi in umetnimi vodnimi habitati.
Izmenjujoča se obdobja poplav in suše, kot tudi skrajni vremenski pojavi zahtevajo boljše upravljanje deževnice. Ne moremo govoriti o preobilnih količinah vode, govorimo lahko le o slabem upravljanju vodnih virov. V naslednjem parlamentarnem ciklu in novem proračunu mora Evropska unija zagotoviti, da bodo na voljo dovolj sredstev za preprečevanje poplav, varstvo podtalnice, povečevanje vodnih površin v mestih in programe za čiščenje odpadne vode. Madžarski vodni viri so v odličnem stanju, madžarski inženirji na področju hidravlike pa že skoraj 200 let opravljajo odlično delo. Prepričan sem, da bo imela naša država aktivno in konstruktivno vlogo pri pripravi poenotene evropske vodne politike.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
v pisni obliki. - (PL) Med to razpravo o politiki varstva podnebja do 2050 bi vas rad opozoril na naslednje.
Prvič, če se Združene države Amerike in države jugovzhodne Azije ne bodo pridružile programu za zmanjševanje emisij ogljikovega dioksida, če ne bodo pokazale takšne zavezanosti, kot Evropska unija, potem bodo ogromna finančna prizadevanja in neizogibna posledica počasnejše gospodarske rasti v Evropski uniji prevelika cena, ki jo bomo morali plačati za rahlo znižanje emisij ogljikovega dioksida. Evropska unija je odgovorna le za 14 % globalnih emisij, medtem ko ZDA in države v jugovzhodni Aziji proizvedejo skoraj 80 %.
Drugič, zaradi zavez posameznih držav, da bodo do 2020 zmanjšale emisije ogljikovega dioksida za 20 %, skupaj s potrebo po nakupu dovoljenj za emisije, se bo za posameznike znatno povečala cena elektrike in ogrevanja, še višje stroške pa bodo nosil industrijski sektor, zlasti v novih državah članicah, kot je Poljska, kjer energetski sektor temelji na premogu. Posledično lahko v teh državah pride do zaprtja številnih industrijskih sektorjev z visoko porabo energije, kar bo sprožilo številne negativne socialne posledice.
In zadnjič, upoštevati je treba zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, ki so jih dosegle nove države članice, zlasti Poljska. Na Poljskem so se zaradi obsežnega preoblikovanja gospodarstva med leti 1990 in 2005 emisije ogljikovega dioksida zmanjšale za približno 30 %. To je imelo za posledico visoke socialne stroške, brezposelnost pa je bila v tem obdobju tudi višja od 20 %.
Adrian Manole  
v pisni obliki. - (RO) Menim, da je bilo poročilo gospoda Florenza "Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah" pravočasno in potrebno glede na vplive, ki so že opazni in vplive, ki jih zaradi podnebnih sprememb pričakujemo.
Romunija je bila ena izmed prvih držav v Evropi, ki je podpisala Kjotski protokol ter se tako zavezala, da bo podpirala boj proti podnebnim spremembam z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov za 8 % do 2012.
Prepričan sem, da te ukrepe potrebujemo, čeprav je v Romuniji, v primerjavi s številnimi drugimi evropskimi državami, raven emisij toplogrednih plinov nizka. Kmetijstvo in romunsko gozdarstvo lahko imata pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, katerih vpliv smo v minulih letih močno čutili, zlasti v obliki poplav, visokih temperatur in daljših sušnih obdobij. Ta naravni pojav ne vpliva le na kmetijsko in gozdarsko produktivnost, ampak tudi na dragocene habitate in ekosisteme.
Kmetijstvo in gozdarstvo naj bi še naprej pomembno prispevala k boju proti vplivom, ki so posledica podnebnih sprememb, in sicer s pogozdovanjem, katerega namen je absorpcija in zadrževanje toplogrednih plinov in uporabo biomase kot obnovljivega vira energije.
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Evropska unija je prevzela glavno vlogo v prizadevanjih za iskanje kompromisa glede sprejetja globalnega sporazuma, ki bo nasledil Kjotski sporazum. Obstaja možnost, da bo sodelovanje z novo ameriško administracijo doprineslo k posebni rešitvi za izvajanje tega sporazuma.
Posebni ukrepi za boj proti vplivom podnebnih sprememb prav tako nudijo možnosti za trajnostni družbenogospodarski razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest. Namenjeni so zlasti novim, dinamičnim sektorjem, ki zagotavljajo največji potencial rasti, in kjer je bil obseg naložb premajhen. Ti ukrepi bodo, poleg ugodnih vplivov v boju proti podnebnim spremembam pozitivno vplivali na in ublažili vplive gospodarske in finančne krize, dolgoročno pa lahko prispevajo tudi k zmanjšanju odvisnosti Evropske unije od uvoza energije.
Govorimo o novih, obsežnih naložbah v prometno infrastrukturo, obnovljive vire energije, biotehnologije, zbiranje in recikliranje odpadkov, jedrsko energijo in obnavljanje ogrevalnih sistemov v stanovanjih.
Kratkoročno lahko izjemne rezultate dosežemo tudi s pogozdovanjem in ukrepi za preprečevanje širjenja puščav.
David Martin  
v pisni obliki. - Pozdravljam poročilo gospoda Florenza o podnebnih spremembah, katerega cilj je oblikovaje politik za omejitev rasti povprečne globalne temperature za 2° C v primerjavi s predindustrijsko ravnjo. Še zlasti pozdravljam poziv k 20 % izboljšanju energetske učinkovitosti, poziv k zavezujočim ciljem v kmetijstvu in zahtevo po vzpostavitvi evropskega sklada za podnebje.
Zaradi teh predlogov in ukrepov, ki jih je EU že sprejela, smo v položaju, da na vrhu v Köbenhavnu še močneje pozovemo h globalnemu ukrepanju na področju podnebnih sprememb.
Péter Olajos  
v pisni obliki. - (HU) Gospodu Florenzu bi rad čestital za njegovo poročilo, ki je odlično gradivo pri pripravi na konferenco v Köbenhavnu konec leta.
Opomba, da imata gospodarska in finančna kriza ter kriza podnebnih sprememb enak izvor, je zelo pomembna. Zato je tudi izhod iz teh kriz enak. Da bi lahko ublažili in zaustavili posledice teh kriz, potrebujemo celovit premik pri inovacijah in vzorcu na vseh področjih življenja.
Strinjam se s komisarjem Dimasom, da se morajo stroški v prvi vrsti kriti s trgovanjem ogljikovega dioksida, nato z naložbami zasebnih podjetij in na zadnje z državnimi spodbudami.
Vsi iščemo čimprejšnji napredek, načine za spodbujanje zaposlovanja, za zagon motorja globalnega gospodarstva in zaustavitev podnebnih sprememb. Generalni sekretar ZN, gospod Ban Ki Mun, je jasno začrtal koncept, poznan pod imenom "zeleni New Deal". V bistvu pomeni, da morajo globalne gospodarske pobude postati del naložb v okolju prijazne tehnologije. Nova logika gospodarskih organizacij, ki temelji na inovacijah na področju okoljske tehnologije, in jo podpirajo mednarodni kapitalski trgi, je tudi temeljna značilnost programa predsednika ZDA Baracka Obame.
Inovacije na področju zelene in prihodnje industrijske tehnologije bi povečale učinkovitost države in gospodarstva, interese gospodarskih akterjev in dovzetnost potrošnikov za cene in stroške v zvezi s ponujenimi izdelki in storitvami.
Rovana Plumb  
v pisni obliki. - (RO) 12 točk, ki so izpostavljene v poročilu, predstavlja jasen akcijski načrt za prihodnost. Vendar pa za njegovo izvajanje na lokalni, nacionalni, regionalni in globalni ravni potrebujemo dobro obveščene državljane.
Glede na posebno raziskavo Evrobarometra spomladi 2008 o "podnebnih spremembah" je približno 41 % Evropejcev navedlo, da so slabo obveščeni o vzrokih, posledicah in možnostih za boj proti podnebnim spremembam. V Romuniji je več kot 65 % državljanov zatrdilo, da o tem nimajo nobenih informacij.
Ključni korak v tej smeri je posvečanje večje pozornosti temu vprašanju v javnosti s pomočjo kampanj, namenjenih izobraževanju in osveščanju, ki se izvajajo na vseh področjih vsakdanjega življenja. Komisija in države članice morajo financirati kampanje za večjo ozaveščenost javnosti in zagotoviti pogoje za usposabljanje ljudi za nove poklice, prilagojene posebnim izzivom trga dela, ki so posledica strukturnih gospodarskih sprememb, ki jih podnebne spremembe in njihovi vplivi še pospešujejo.
V trenutni gospodarski krizi se mora EU na ključnih področjih vzdrževanja in razvoja "čistih" tehnologij politično in finančno zavezati k boju proti podnebnih spremembam, podpori čezmejnih prilagoditvenih ukrepov, spodbujanju energetske učinkovitosti in zagotavljanju podpore v primeru elementarnih nesreč, v skladu z načelom solidarnosti EU. Končni rezultat tega bo ustvarjanje "zelenih" delovnih mest v novih, konkurenčnih podjetjih.
Flaviu Călin Rus  
Gospe in gospodje, vsaka razprava o podnebju, ekosistemih in energiji je ključnega pomena, saj lahko vsaka večja sprememba le teh vpliva na življenje na tem planetu. Ne glede na različne vzroke ali znanstvene argumente, ki jih izpostavljajo najrazličnejše skupine raziskovalcev, je gotovo le, da se soočamo z globalnim segrevanjem. To razumljivo, dobro pripravljeno poročilo nas poleg tega, da vsebuje uporabne in dragocene informacije, spodbuja k temu, da si zastavimo naslednje vprašanje: kaj bomo storili zase in za prihodnje generacije?
Glede na podnebne spremembe, menim, da obstajajo tri vrste projektov, pri katerih bi morale države članice EU sodelovati in jih podpirati:
1. Projekti, ki vključujejo standardne politike za čim učinkovitejše upravljanje energetskih virov in iskanje rešitev, katerih cilj je zmanjšati onesnaženje, zlasti v industrijskih conah in poslovnih parkih.
2. Projekti, ki vključujejo financiranje znanstvenih raziskav, katerih cilj je razvoj čistih tehnologij.
3. Projekti, ki podpirajo takojšnje ukrepe, namenjene obnovi ekosistemov na evropski ravni in v vseh drugih regijah sveta.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Evropska unija je prevzela vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam. Oblikovanje dolgoročne strategije za učinkovito upravljanje svetovnih naravnih virov bo v pomoč pri doseganju globalnega gospodarstva z zmanjšanimi emisijami ogljikovega dioksida.
Ta strategija mora temeljiti na načelu solidarnosti in si mora prizadevati za vzpostavitev ravnotežja med bogatimi državami in državami v razvoju, ki potrebujejo pomoč pri zmanjšanju ranljivosti na negativne vplive podnebnih sprememb. Znaki globalnega segrevanja se kažejo v revščini, pomanjkanju hrane in omejenih energetskih virih. Dobro poznano dejstvo je, da nafta ni več dovolj močan vir energije, da bi zadostil potrebam, ki naj bi se do leta 2030 povečale za vsaj 60 %. Iskanje alternativnih virov in sprejemljiva uporaba obstoječih virov so izzivi s katerimi se bo morala EU v prihodnje soočiti. Zaradi svoje odvisnosti od meteoroloških razmer je na podnebne spremembe najbolj občutljivo kmetijstvo.
Glede na to, da ta sektor zagotavlja vir hrane za svetovno prebivalstvo, bo moralo biti na dnevnem redu dolgoročne strategije za boj proti učinkom podnebnih sprememb tudi trajnostno upravljanje zemlje in vodnih virov, skupaj z zaščito gozdov in biotske raznolikosti.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Evropa in svet se trenutno soočata s hudim izzivi. Kriza na kapitalskem trgu ni edini pereči problem. Prav tako moramo čim prej pripraviti trajnostni program za boj proti podnebnim spremembam. Tako velika gospodarska in politična zveza, kot je Evropska unija, se lahko uveljavi kot vodilni partner v boju proti podnebnim spremembam.
V zvezi s tem je že bil narejen prvi korak - Unija se je dogovorila o zavezujočih podnebnih ciljih, s sprejetjem paketa o klimatskih spremembah v decembru 2008 pa so ji na voljo številni ustrezni ukrepi za zaščito podnebja. Glavna prednostna naloga mora biti sklenitev mednarodnega sporazuma v Köbenhavnu, pri tem pa se moramo izogibati deindustrializaciji in nepotrebnim bremenom za evropsko gospodarstvo. Namesto tega moramo povečati naše naložbe v in raziskave na področju zelene tehnologije. Na ta način lahko Evropa naredi napredek ne le na področju okolja, ampak tudi na področju gospodarstva.
Theodor Dumitru Stolojan  
v pisni obliki. - (RO) Evropska unija je postala glavni akter s tem, ko je na poseben način ukrepala s sprejetjem politik, ki se nanašajo neposredno na globalne izzive, ki so posledica podnebnih sprememb.
Evropska politika na tem področju lahko postane učinkovitejša na globalni ravni in znotraj EU, če: a) bodo evropska prizadevanja podprta s prizadevanji drugih močno industrializiranih držav izven EU, skupaj z državami, kot so Kitajska, Indija, Brazilija, Rusija in tako dalje; b) bo razvoj jedrske energije spodbujan, ne pa zaviran vsaj v naslednjih 30-40 letih, dokler ne bo razvita tehnologija, kjer se bodo lahko uporabljali obnovljivi viri, stroški pa bodo dovolj nizki, da jo bo mogoče ponuditi na trgu brez zagotavljanja subvencij; c) bo Evropska komisija močneje podpirala projekte, ki so namenjeni varčevanju z energijo in pridobivanju energije iz biomase, vključno s prenosom tehnologije v manj razvite države članice EU z visokim kmetijskim potencialom.
Romunija bo še naprej razvijala svoj jedrski program za pridobivanje elektrike. Istočasno pa bo posodobila obrate, kjer se kot vir energije uporablja premog, prav tako pa bo povečala svoja prizadevanja na področju pridobivanja energije iz biomase. Ob upoštevanju tega potrebujemo partnerstvo z državami članicami in pozivamo Evropsko komisijo, da pospeši proces poenostavljanja postopkov za razporejanje evropskih sredstev.
Csaba Sándor Tabajdi  
v pisni obliki. - (HU) Zelene naložbe morajo imeti ključno vlogo v državnih paketih za spodbujanje gospodarstva, ki so namenjeni preprečevanju negativnih vplivov mednarodne gospodarske krize. Te naložbe, ki bodo namenjene učinkovitejšemu izkoriščanju obnovljivih virov energije, zmerni porabi energije ter zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida in drugih toplogrednih plinov, ne zagotavlja le gospodarskih prednosti, ampak tudi znatne socialne prednosti. V madžarskem interesu je, da države članice EU usklajujejo in medsebojno okrepijo svoja prizadevanja v zvezi s tem. Pri zastavljanju okoljskih ciljev moramo biti prav tako pozorni na gospodarske in socialne zmogljivosti držav članic EU. Zastaviti si moramo uresničljive cilje, pri tem pa upoštevati njihove učinke na gospodarsko krizo. Te cilje je mogoče doseči le, če bo družba pokazala solidarnost. Prizadevanja vlade pri tem ne bodo zadostovala; potrebno je tudi postopno spreminjanje odnosa znotraj družbe. Konkretna priporočila glede ukrepanja, ki izhajajo iz poročila gospoda Florenza, kot je podpora izgradnji "pasivnih hiš" z ničelno porabo energije, vzpostavitev evropskega sklada za raziskave na področju obnovljivih virov energije, povezovanje energetskih omrežij na evropski ravni in dvigovanje ozaveščenosti me državljani EU, zlasti med otroci, prispevajo k spreminjanju družbenega odnosa.
Poleg tega si moramo prizadevati, da bi ohranili tehnološko prednost Evrope na področju varstva okolja v 21. stoletju in to spremeniti v gospodarsko in socialno prednost. Glede na izjemna kmetijska sredstva Madžarske, se lahko odprejo resne priložnosti na področju pridobivanja energije iz biomase ali ponovne uporabe stranskih rastlinskih ali živalskih proizvodov, odpadnih proizvodov, ki niso primerni za druge oblike komercialne uporabe, v obliki bioplina.
