Perusoikeuskirjan noudattaminen lainsäädäntöehdotuksissa: järjestelmällinen ja tiukka valvonta (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana jäsen Voggenhuberin laatima kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietintö perusoikeuskirjan noudattamisesta komission lainsäädäntöehdotuksissa: menetelmä järjestelmällistä ja tiukkaa valvontaa varten.
Johannes Voggenhuber 
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kun suurimmissa tiedotusvälineissä käytiin tänä aamuna keskustelua Berliinin julistuksesta, me ylistimme EU:n olevan yhteinen oikeusjärjestelmä ja olimme kaikki samaa mieltä siitä, että ihmisarvo, perusoikeudet ja perusvapaudet pitävät pohjimmiltaan tätä järjestelmää koossa.
Ilta on edennyt jo pitkälle, kun keskustelemme nyt tähän yhteiseen oikeusjärjestelmään liittyvistä päivittäisistä kysymyksistä: lainvalvonnasta, joka on työläs tehtävä, ja näiden perusoikeuksien ja -vapauksien suojelusta. Ne, jotka ovat työskennelleet Euroopassa pitkään perusoikeuksiin liittyvien päivittäisten asioiden parissa, ovat huomanneet kolme ärsyttävää seikkaa. Ensinnäkin EU käyttää kovaa lainsäädäntöä, tarkkoja tavoitteita, tarvittaessa rangaistuksia, suuria määriä rahaa ja kovia toimia saavuttaakseen taloudelliset ja rahapoliittiset tavoitteensa, kun taas perusoikeuksien ja -vapauksien suojeluun käytetään vain pehmeää lainsäädäntöä.
Perusoikeuskirja ei ole vieläkään sitova. Jotkin jäsenvaltiot ovat jopa pyytäneet poistamaan sen perustuslaista. EU ei ole Euroopan ihmisoikeustoimikunnan jäsen. Europolin, Eurojustin ja Frontexin kaltaiset organisaatiot eivät kuulu Euroopan ihmisoikeussopimuksen soveltamisalaan. Poliisiyhteistyö ei kuulu vieläkään yhteisön lainsäädännön piiriin, eivätkä jäsenvaltioiden parlamentit tai Euroopan parlamentti voi valvoa sitä. Euroopan unioniin on syntymässä perusoikeuksien kannalta harmaa alue.
Toinen ärsyttävä seikka - johon törmään yhä useammin käydessäni perustuslakia koskevia keskusteluja - on se, että EU:n kansalaisten alkuperäinen luottamus siihen, että EU haluaa ja kykenee suojelemaan tinkimättömästi perusoikeuksia ja -vapauksia, on alkanut säröillä. Tähän ovat vaikuttaneet CIA:n tapaus, laittomat kidnappaukset, laittomat ylilennot ja hallitusten välisen yhteistyön puute, samoin kuin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kielteiset tuomiot matkustajatietojen ja SWIFT-pankkitietojen luovuttamista koskevissa asioissa ja se, että EU:n toimilta puuttuu oikeusperusta. Kaikki tämä on nakertanut yleisön alkuperäistä luottamusta siihen, että EU haluaa ja kykenee suojelemaan näitä perusoikeuksia tinkimättömällä tavalla.
Kolmas ärsyttävä seikka koskee komission valvontaa. Arvoisa komission jäsen, en tiedä, kuinka moneen kertaan parlamentin odotetaan pyytävän, että komissio muuttaisi perusoikeuksien suojelua koskevaa työtään ja ehdotuksiaan järjestelmällisempään, vähemmän rajoittavaan ja julkisempaan suuntaan tai ottaisi kansalaisyhteiskunnan sekä riippumattomat asiantuntijat ja järjestöt aikaisempaa paremmin mukaan työhönsä. Olemme pyytäneet tätä mietinnön 7 kohdassa. Olemme pyytäneet sitä ihmisoikeusvirastoa koskevissa mietinnöissä ja olemme pyytäneet sitä liittymissopimuksia käsiteltäessä. Saamme silti komissiolta edelleen sellaisen vaikutelman, että se on epävarma ja jahkailee tällä alalla. Sen päätökset ovat usein käsittämättömiä, eikä se useinkaan painosta neuvostoa ja jäsenvaltioita riittävästi. Pidämme myönteisenä menettelyä, joka tähtää perusoikeuskirjan noudattamiseen komission lainsäädäntöehdotuksissa, sillä se merkitsee edistystä. Se ei kuitenkaan riitä, ja sitä vaivaavat kaikki ne puutteet, jotka parlamentti on ottanut esiin jo hyvin moneen kertaan.
Lainsäädäntöaloitteita ei voida verrata perusoikeuskirjaan vaivihkaa käyttämällä sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia kriteereitä, vaan vertaaminen on otettava itsessään kriteeriksi. Komission jokaista lainsäädäntöaloitetta on verrattava perusoikeuskirjaan, ja tämä vertailu on todistettava ja dokumentoitava jokaisessa tapauksessa. Kuinka usein olemmekaan pyytäneet - kuten jälleen kerran pyydämme - että komissio kunnioittaisi enemmän parlamentin vastuuta toimia EU:n kansalaisten edustajana perusoikeuksien suojelun alalla? Olemme tehneet näin käsitellessämme 7 kohtaa, virastoa ja liittymisneuvotteluja. Olemme pyytäneet lisäämään kansalaisjärjestöjen, kansainvälisten järjestöjen ja ihmisoikeusviraston osallistumista. Kuinka kauan meidän on jatkettava tätä? Kuinka moneen kertaan meidän on vielä pyydettävä toimielinten välistä jatkuvaa vuoropuhelua ?
Komission ehdotuksen loppuosassa puhutaan perusoikeuskulttuurin kehittämisestä. Kannatamme ja tuemme tätä tavoitetta. Tämä kehitys edellyttää kuitenkin järjestelmällistä, jatkuvaa ja avointa vuoropuhelua toimielinten välillä. Se edellyttää raportointia ja sitä, että toimielimet saavat oikeuden puuttua jäsenvaltioissa tapahtuviin rikkomuksiin ja väärinkäytöksiin. On myös tärkeää, että komission valvontajärjestelmää laajennetaan kattamaan hallitusten välinen yhteistyö ja komiteajärjestelmä.
Arvoisa komission jäsen, toistamme pyyntömme. Toistamme ne myöhään illalla, ilman julkisuutta, ilman yhtään mitään. Katson kuitenkin komission vastanneen nyt tätä alaa koskeviin parlamentin toiveisiin ja pyyntöihin.
Peter Mandelson
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, pidän tätä mietintöä erittäin myönteisenä ja haluan kiittää parlamenttia siitä, että se on ottanut myönteisesti vastaan komission 27. huhtikuuta 2005 antaman tiedonannon menetelmästä, jolla valvotaan perusoikeuksien noudattamista komission omissa lainsäädäntöehdotuksissa.
Haluan muistuttaa lyhyesti, miksi komissio hyväksyi tämän tiedonannon, joka koskee perusoikeuksien noudattamisen valvontamenetelmää ja joka on ensimmäinen asiakirja, jonka perusoikeuksia, syrjinnän torjuntaa ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevä komission jäsenten ryhmä on laatinut.
Meidän Euroopan unionin toimielinten on osoitettava jatkuvasti pitävämme perusoikeuksia arvossa. Tämän on käytävä ilmi paitsi puheistamme myös toimistamme ja ennen kaikkea lainsäädäntötoimistamme. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta EU:n kansalaiset pitävät EU:ta uskottavana ja oikeutettuna. Perusoikeuskirjan, jonka toimielimet hyväksyivät vuonna 2000, on rohkaistava meitä lisäämään yksilönvapauden kunnioittamista kaikin puolin. Tämä tarkoittaa, että meidän on kunnioitettava yleisesti tunnustettuja kansalaisoikeuksia - erityisesti pyrkiessämme torjumaan terrorismia. Tämä käsittää taloudelliset oikeudet, sosiaaliset oikeudet sekä viimeisimpänä muttei vähäisimpänä uudet oikeudet, kuten tietoturvan, hyvän hallinnon ja bioeettiset takeet. Lyhyesti sanottuna kansalaisillemme täytyy olla selvää, että Euroopan unionin päätöksentekoon liittyy erottamattomana osana todellinen perusoikeuskulttuuri. Siksi komissiosta on erittäin tyydyttävää ja rohkaisevaa havaita, että vuoden 2005 tiedonantomme on saanut tämänpäiväisessä päätöslauselmassanne niin lupaavan vastakaiun ja että Euroopan parlamentti sitoutuu omalta osaltaan samalla tavalla ottamaan käyttöön perusoikeuksien valvontaa koskevat sisäiset säännöt. Kaikkien toimielinten on otettava perusoikeudet vakavasti EU:n lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa.
Haluan kiittää parlamenttia myös rakentavista käytännön ehdotuksista, joita jäsen Voggenhuberin mietinnössä esitetään komissiolle ja joilla voimme kehittää entisestään ihmisoikeuksien noudattamisen valvontaan tähtäävää menetelmäämme. Kuten tiedätte, olemme suunnitelleet tarkistavamme menetelmäämme myöhemmin tänä vuonna, ja komissio esittelee tämän tarkistuksen tulokset parlamentille. Komissio odottaa innolla pääsevänsä jakamaan asiaan liittyvät kokemuksensa parlamentin kanssa.
Tämän tarkistuksen yhteydessä komissio kiinnittää tietenkin paljon huomiota ehdotuksiinne. Olemme esimerkiksi panneet merkille, ettei meidän pitäisi viitata vain perusoikeuskirjaan vaan myös eurooppalaisiin ja kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin ja että parlamentti korostaa komission voivan vetää pois ehdotuksensa, mikäli siihen tehdään lainsäädäntöprosessin aikana muutoksia, jotka loukkaisivat jotakin perusoikeutta. Suhtaudumme myös avoimesti perusoikeuksien näkyvyyden lisäämiseen vaikutusten arvioinneissamme.
Lisäksi suunnitteilla olevan tarkistuksen yhdeksi keskeiseksi kysymykseksi tulee se, kuinka otamme vasta perustetun perusoikeusviraston mukaan työhön valmistellessamme uusia poliittisia aloitteita, joilla on vaikutusta perusoikeuksiin.
Parlamentti on pyytänyt, että komissio laatisi vuosittain uudenlaisen kertomuksen perusoikeuksista EU:ssa. Katsomme tältä osin, että asiasta voisi olla hyödyllistä käydä joka vuosi yleistä keskustelua. Sitä voitaisiin käydä osana vuotuisia keskusteluja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tapahtuneesta edistyksestä. Emme ole täysin vakuuttuneita siitä, tarvitsemmeko uuden muodollisen ja yksityiskohtaisen vuosikertomuksen, etenkään siksi, että hiljattain perustettu perusoikeusvirasto laatii vuosittain - ehkäpä yhtenä tärkeimmistä tehtävistään - tällaisen kertomuksen Euroopan unionin perusoikeustilanteesta. Tämän kertomuksen ja siten myös uuden perusoikeusvirastomme pitäisi saada yleisöltä kaikki se huomio, jonka ne ansaitsevat. Perusoikeuksia koskevan keskustelun, jota käydään kaikissa kolmessa toimielimessä, pitäisi keskittyä siis tähän kertomukseen, ja meidän pitäisi välttää siihen kohdistuvia päällekkäisyyksiä.
Tästäkin huolimatta haluan kuitenkin korostaa, että tämä mietintö on mielestämme sisällöltään erinomainen ja että otamme sen hyvin vakavasti.
Riccardo Ventre 
perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän komissiota uudesta tavasta, jolla se lähestyy perusoikeuksien suojelua. Kiitän komission jäsentä siitä, että hän kertoi meille tänä iltana komission siirtävän huomattavan osan perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ajatuksista tarkistettuun tekstiin.
Toivomme, että Euroopan parlamentti pääsee osallistumaan entistäkin enemmän näiden oikeuksien suojeluun, ja tuemme ennen kaikkea ajatusta kaikkien lainsäädäntötoimien jatkuvasta valvonnasta, joka johtaa näiden oikeuksien suojeluun, mikä, kuten komission jäsen sanoi, huipentuisi puolestaan loppukertomuksen laatimiseen. Sillä ei ole kuitenkaan juurikaan merkitystä, kunhan valvonta on tarkkaa, tasaista ja jatkuvaa.
Toiseksi olen vasta perustetun perusoikeusviraston osallistumisesta sitä mieltä, että viraston toimintaa on monipuolistettava töiden turhan päällekkäisyyden tai kaksinkertaisuuden estämiseksi, kuten valiokunnassa on jo todettu. Katson siksi, että niin virasto kuin kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhdistyksetkin pitäisi ottaa täysipainoisesti ja aiempaa selvästi enemmän mukaan työhön, sillä ihmisoikeuksien suojelun alalla toimii muutamia hyvin merkittäviä järjestöjä.
Lisäksi katsomme, että lainsäädännön luonnosteluvaiheen aikana kaikilla tasoilla pitäisi toteuttaa järjestelmällisiä sisäisiä tarkistuksia. Tästä syystä toivon, että komissio ottaa toiminnassaan huomioon nämä ehdotukset, jotka tuotiin esiin esittelijän mietinnössä. Mietintö on selkeä ja selväjärkinen - samanlainen kuin esittelijä on osoittanut tänä iltana itsekin olevansa.
Kinga Gál
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (HU) Perusoikeuksien ja kaikkien ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja niiden täytäntöönpano on kaikissa tilanteissa jokaisen eurooppalaisen demokraattisen, oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti hallitun valtion kulmakivi. Niitä ei voida kiertää eikä sivuuttaa. Vaikeiden konfliktitilanteiden syntyessä on erityisen ilmeistä, että meidän on vahvistettava toistuvasti nämä oikeudet, jotka tuntuvat nyt itsestään selviltä, ja ettei niiden noudattaminen tapahdu itsestään, vaan meidän on kamppailtava toistuvasti perusoikeuksiemme kunnioittamisen puolesta.
Perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja puolustaminen on Euroopan unionin lähtökohta ja sen saavutus, mutta tähän mennessä julistuksia on seurannut vain muutama konkreettinen oikeudellinen ja käytännön toimenpide. Yksi konkreettisista saavutuksista on EU:n perusoikeuskirjan laatiminen. Vaikka se ei olekaan läheskään täydellinen, sen muuttaminen oikeudellisesti sitovaksi esimerkiksi siten, että se allekirjoitettaisiin, merkitsisi kipeästi kaivattua askelta eteenpäin yhteisön työssä perusoikeuksien puolustamiseksi. Se, että törmäämme ihmisoikeusongelmiin päivittäin ja että nämä asiat ovat monimutkaisia, osoittaa, että tällä alalla on vielä paljon tehtävää.
Tästä syystä jäsen Voggenhuberin mietintö ja näin myös komission aloite ovat mielestäni erittäin myönteisiä. Niissä nimittäin kiinnitetään meidän kaikkien huomio siihen keskeiseen seikkaan, että perusoikeuksien todellinen kunnioittaminen edellyttää sitä, että komissio noudattaa perusoikeuskirjaa lainsäädäntöehdotuksia laatiessaan, että ihmisoikeuksien kunnioittamista valvotaan säännöllisin ja tiukoin toimin ja että perusoikeusvirasto kykenee toimimaan tehokkaasti. Vaikka mietinnössä onkin muutama kohta, joista voidaan käydä oikeudellista keskustelua, äänestän varjoesittelijänä mietinnön puolesta, ja samoin tekee kansanpuolue huomisessa äänestyksessä.
Giovanni Claudio Fava
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, käytän nämä puolitoista minuuttia sen tunnustamiseen, että joka kerta, kun Euroopan parlamentin on määrä keskustella ihmisoikeuksista, minut valtaa huolestuttava tunne siitä, että keskustelu jää pelkäksi puheeksi eikä se johda mihinkään. Totean näin pitäen samalla mielessäni sen, että vaikka parlamentti keskusteli kuukausi sitten tuloksista, joita Euroopan maiden alueen epäiltyä käyttöä CIA:n vankikuljetuksiin ja laittomaan vankien säilyttämiseen käsittelevä väliaikainen valiokunta sai aikaan vuoden kestäneessä työssään, komissio ja neuvosto eivät ole tämän kuun aikana antaneet minkäänlaista tunnustusta siitä työstä, jota Euroopan parlamentti on tehnyt ja josta se on tiedottanut niille saadakseen lausunnon.
Me haluamme nähdä, että sama tapahtuu edessämme olevalle arvokkaalle tiedonannolle, jonka tarkoituksena on - kuten jäsen Voggenhuber totesi - selventää ja tehostaa asiaa, joka on ollut parlamentin peruskäytäntönä vuodesta 2001 lähtien, eli varmistaa, että kaikissa toimielinten lainsäädäntöprosesseissa noudatetaan EU:n perusoikeuskirjaa. Tämän käytännön tunnustaminen kesti pitkään, ja toivomme, ettei sen täytäntöönpano viivästy.
Yhtä asiaa on selvennettävä: pyydämme komissiota toimittamaan parlamentille vuosikertomuksen, jossa esitetään tiivistetysti se, kuinka perusoikeudet ovat toteutuneet EU:n politiikassa. Meistä on jokseenkin erikoista, että komissio laatii kyllä vuosikertomuksia yhteisön oikeuden soveltamisesta ja kilpailupolitiikasta, muttei laadi Euroopan parlamentille kertomusta perusoikeuksista.
Olemme tätä mieltä myös siksi, että tällaisella politiikalla on suuri vaikutus Euroopan unionin 500 miljoonaan kansalaiseen ja koska katsomme tämän olevan arkaluonteinen asia, josta EU:n toimielinten on kannettava vastuu, jos ne haluavat palauttaa arvon ja merkityksen ihmisoikeuksille, joihin meitä kehotetaan usein keskittymään.
Sophia in 't Veld
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, totean aivan aluksi, etten aio vatvoa jäsen Voggenhuberin erinomaista mietintöä loputtomiin, vaan totean ainoastaan ryhmäni kannattavan sitä täysin.
Pidämme komission ehdotuksia periaatteessa hyvin myönteisinä, mutta ongelma on mielestäni siinä, että tilanne saattaa alkaa muistuttaa satua keisarin uusista vaatteista. Arvoisa komission jäsen, komission ehdotukset ovat täynnä hyviä aikomuksia, mutta suurena vaarana on, että ne jäävät passiiviseksi byrokratiaksi, sillä niiden ja todellisuuden välillä on niin suuri ero.
Arvoisa komission jäsen Mandelson, minulla on ongelma. Kuinka selitän upeat ehdotuksenne äänestäjilleni, kun komissio ei avaa suutaan EU:n erään jäsenvaltion opetusministerin käydessä kampanjaa homoseksuaaleja vastaan? Miksei komissio avannut suutaan CIA-lentojen tapauksessa, mistä jäsen Fava juuri muistutti meitä? Miksei komissio avaa suutaan tapauksissa, joissa romaneja syrjitään räikeästi ja kohdellaan hirvittävällä tavalla? On monia tapauksia, joissa komissio on jäänyt passiiviseksi, ja joissakin tapauksissa se on jopa piiloutunut sääntöjen taakse. Kun olemme viime aikoina esittäneet kysymyksiä näistä tapauksista, meille on joka kerta vastattu: "Katsotaan ja odotetaan, miten käy, kun perusoikeusvirasto perustetaan." Arvoisa komission jäsen, komission puheenjohtaja Barroso lupasi meille lokakuussa 2004 komission puolustavan perusoikeuksia. Miksei komissio toimi nyt lähelläkään valtuuksiensa rajoja? Miksi piiloudutte sääntöjen taakse? Kansa odottaa teidän suojelevan ja tukevan perusoikeuksiaan. Myös minä haluaisin, että asiasta laadittaisiin vuosikertomus, mutta suoraan sanoen mielestäni on paljon tärkeämpää, että toimitte ja avaatte suunne. Se on poliittista johtajuutta.
Yksi puheenjohtaja Barroson lempi-ilmaisuista on "tulosten EU", ja minäkin pidän tästä ilmaisusta kovasti. Miksi sillä viitataan kuitenkin aina vain talouteen? Miksei sitä sovelleta myös perusoikeuksien alaan? Vietämme pian Euroopan yhdentymisen viisikymmenvuotisjuhlaa. Toisen maailmansodan jälkeen ajatuksena oli, ettei ihmisten tarvitsisi enää koskaan pelätä henkensä puolesta ja että jokainen saisi elää demokratiassa vapaana, turvassa ja tasa-arvoisena. Siksi perusoikeuksien pitäisi olla komission tärkein painopiste ja ilmaisulla "tulosten EU" pitäisi viitata juuri niihin. Toivon, että tämä komissio luo seuraavan kahden vuoden aikana tällaisen tulosten ja perusoikeuksien EU:n. Mielestäni tämä ehdotus on ainoastaan tämän työn perusta, ja odotankin nyt toimia.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, perusoikeuskirja on ollut olemassa jo yli kuusi vuotta, ja se on kansalaisten oikeuksien kunnioittamisen kannalta erittäin tärkeä. Tästä huolimatta se ei ole vieläkään oikeudellisesti sitova. Siksi voimme vain toivoa, että neuvoston puheenjohtajavaltio onnistuu vauhdittamaan jälleen perustuslakiprosessia, sillä ei ole epäilystäkään, etteivätkö EU:n kansalaisten yksilön oikeudet olisi tärkeä osa perustuslakia - kuuluuhan perusoikeuskirja sen ydinsisältöön.
Erityisesti tämän valossa kannatamme täysin komission aloitetta. Asiassa on kyse todellisen perusoikeuskulttuurin kehittämisestä. Haluan ilmoittaa kannattavani erityisesti tätä lähestymistapaa ja korostaa tässä yhteydessä kahta asiaa.
Ensinnäkin perusoikeuksien järjestelmällinen valvonta edellyttää kaikissa yhteyksissä keskittymistä kussakin tapauksessa kyseessä oleviin perusoikeuksiin sekä tämän tarkistuksen tekemisen tarkkaa todentamista jokaisen säädösehdotuksen kohdalla.
Toiseksi valvonta, jolla pyritään tunnistamaan kaikki oikeudelliset virheet, joita sattuu määriteltäessä yksilönvapauden painoarvoa suhteessa yleisen edun vaatimuksiin, ei itsessään riitä. Perusoikeudet on optimoitava. Tämä tarkoittaa, että on tehtävä poliittinen analyysi, jolla selvitetään, millä ratkaisuvaihtoehdolla, jolla mitataan näitä etuja, saavutetaan todellisuudessa paras tasapaino halutun tavoitteen ja perusoikeuksien rajoittamisen välillä.
Tällainen lähestymistapa voisi olla luonteenomainen perusoikeuskulttuurille, josta komissio on puhunut, ja lujittaa tällä tavoin Euroopan unionin identiteettiä kansalaisten unionina.
Johannes Blokland
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, kaikkien kansalaisten perusoikeuksien takaaminen on periaatteessa erittäin tärkeää, vaikka meillä onkin erilaisia näkemyksiä siitä, kuinka asia pitäisi hoitaa. On hätkähdyttävää, että Euroopan unioni pyrkii jälleen kerran muokkaamaan imagoaan perusoikeuksien keinoin. EU:lla on nyt perusoikeuskirja ja perusoikeusvirasto, joista kumpaakaan ei hyväksytty yksimielisesti.
Kohtuullinen iso vähemmistö etenkin täällä Euroopan parlamentissa vastustaa perusoikeuskirjaa ja tapaa, jolla sitä muokataan entisestään. Haluankin kiinnittää huomionne siihen seikkaan, että perusoikeuskirja on tarpeeton kopio ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdystä eurooppalaisesta yleissopimuksesta. Sama koskee itse asiassa perusoikeusvirastoa. Molemmat päällekkäisyydet ovat vältettävissä, eikä asialla olisi siis vaikutusta kansalaisten oikeuksiin.
Täällä Strasbourgissa toimiva Euroopan ihmisoikeustuomioistuin voi taata tämän asian sillä edellytyksellä, että sillä on käytössään riittävästi henkilökuntaa ja varoja. Lisäksi se kunnioittaa jokaisen maan yksilöllistä oikeusjärjestelmää. Tämä riittää mielestäni takaamaan perusoikeutemme ja -vapautemme. Kannatan tästä syystä sitä, että EU:n toimintaa perusoikeuksien alalla rajoitetaan. Meidän pitäisi liittää EU ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen. Tästä seuraisi epäilemättä keskustelua siitä, kuinka komissio noudattaa lainsäädäntötyössään perusoikeuksia ja valvoo niitä.
Daniel Hannan
(EN) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olette hävinneet. Euroopan unionin perustuslaki olisi tehnyt Euroopan unionin perusoikeuskirjasta oikeudellisesti sitovan, mutta perustuslaki hylättiin, mistä Euroopan parlamenttia on ilmeisesti tarpeen muistuttaa aika ajoin. Yhteensä 55 prosenttia ranskalaisista ja 62 prosenttia hollantilaisista äänestäjistä äänesti sitä vastaan. Olisi hävytöntä sivuuttaa nämä tulokset ja jatkaa työtä aivan kuin perusoikeuskirja olisi voimassa, mutta juuri niin te haluatte tehdä. Itse asiassa juuri niin te olette tekemässä. Kuten jäsen Voggenhuberin mietinnössä iloisesti tunnustetaan, EU:n eri toimielimet jatkavat työtään, ikään kuin perusoikeuskirja olisi jo oikeudellisesti velvoittava. Tämän mietinnön voidaan tiivistää olevan pyrkimys laillistaa EU:n lainkäyttövallan laiton ja epädemokraattinen laajennus.
Toivon, että voimme pitää varmana, että jokainen meistä uskoo kansalaisten perusvapauksiin. Kannatamme kaikki sananvapautta, uskonnonvapautta, kokoontumisvapautta ja niin edelleen. Osa meistä vastustaa kuitenkin tapaa, jolla nämä tärkeät asiat otetaan pois vastuullisten kansallisten hallitusten käsistä ja asetetaan EU:n tuomareiden oikkujen armoille.
EU:lla on puutteita - ei siinä, kuinka se kunnioittaa perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia, vaan siinä, miten se kunnioittaa demokratiaa. Ellei paperille kirjatuista oikeuksista seuraa demokraattista vastuunkantoa, ne ovat merkityksettömiä. Perusoikeuskirjan periaatteet voisivat löytyä aivan yhtä hyvin Itä-Saksan tai Neuvostoliiton perustuslaista, mutta kuten näiden onnettomien maiden kansalaiset tiesivät, peruskirjat ovat arvottomia, ellei päätöksentekijöitä voida vaatia tilille tekemisistään.
Täytyykö meidän todella oppia tämä sama asia uudelleen Euroopan unionissa?
Ignasi Guardans Cambó
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän jäsen Voggenhuberia hänen mietinnöstään.
Pyhällä Teresalla oli tapana sanoa, että paholainen piiloutuu yksityiskohtiin. On selvää, ettei Euroopan komissio aio eräänä päivänä hyväksyä säädöstä, joka rikkoisi räikeästi perusoikeuksia - kukaan ei odota sitä. Olemme kuitenkin kohdanneet tilanteita, joista yksi esimerkki on se, kuinka nesteiden vientiä lentokoneisiin rajoitetaan, ja joissa on käytetty häpeällisellä tavalla komiteamenettelyä siihen, että salaisella säädöksellä - korostan, salaisella säädöksellä - kansalaisille on asetettu velvollisuuksia, joita yksikään tuomioistuin Euroopassa, sen paremmin kansallinen kuin eurooppalainenkaan, ei voi muuttaa.
Tässä tapauksessa Euroopan komissio ei ole ainoastaan todistanut perusoikeuksien loukkausta, vaan se on itse säätänyt lakia tavalla, joka rikkoo perusoikeuksia ja kaikkein perustavanlaatuisimpia avoimuussääntöjä. Näitä asioita tapahtuu, joten lopetetaan puhuminen ja aletaan soveltaa itsemme sitä, mitä teeskentelemme soveltavamme kaikkiin muihin, naapureihimme ja kumppaneihimme kaikkialla maailmassa.
Giusto Catania
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, se, että säädösehdotusten on kunnioitettava aina perusoikeuksia, saattaa olla hyvä tapa käynnistää vakava keskustelu EU:n todellisesta perustuslakiprosessista, ilman että yritämme herättää kömpelöllä tavalla henkiin sopimuksen, jolle yleisö antoi kuoliniskun. Katson, että lähestyvän ja edelleen arvoituksellisen Berliinin julistuksen kynnyksellä tämä voisi olla vakavasti otettava tapa käynnistää uudelleen keskustelu ja antaa EU:lle jälleen merkitys, ja olen tästä syystä kiitollinen jäsen Voggenhuberille.
Olemme viime vuosina todistaneet, kuinka CIA on tehnyt vankilentoja ja toteuttanut kidnappauksia EU:n alueella, kuinka EU:n kansalaisia on seurattu järjestelmällisesti ja kuinka heidän yksityisyyttään on loukattu ja kuinka siirtolaisia on pidetty vangittuina epäinhimillisissä ja halventavissa oloissa. Kaikki nämä seikat ovat selviä esimerkkejä siitä, kuinka vaikeaa Euroopan unionin on suojella perusoikeuksia. Katsomme, että EU:n säädösehdotusten pitäisi vastata aina paitsi perusoikeuskirjaa myös muita perusoikeuksien alalla sovellettavia EU:n välineitä ja kansainvälisiä välineitä. Mielessäni ovat erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus sekä Euroopan sosiaalinen peruskirja.
Meistä tuntuu, että tämä on hyvä tapa käynnistää perinpohjainen keskustelu, jonka tavoitteena on elvyttää Euroopan unioni.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Arvoisa puhemies, perusoikeudet ovat EU:n kaiken poliittisen toiminnan selkäranka. Rooman sopimuksesta lähtien tämän kansakuntien liiton ehtona ja konsensuksen perustana on ollut demokratia. Demokratia edellyttää kiistatta sitä, että kaikkien toimielinten on noudatettava oikeuksiin perustuvia eettisiä sääntöjä - juuri niistä demokratia nimittäin sai alkunsa.
Nizzan sopimuksessa virallistettu perusoikeuskirja yksinkertaisesti ilmentää tätä EU:n geneettistä taustaa ja hälventää näin ollen kaikki mahdolliset epäilyt ja epäselvyydet.
Perusoikeudet ovat liittyneet aina luontaisena osana Euroopan unioniin, ja vain tämän yhteyden ansiosta EU on kyennyt säilymään sellaisena kuin se on. Siksi komission ehdottama, omaehtoiseen valvontaan perustuva menetelmä on myönteinen: siinä perusoikeuksien kunnioittamisen valvonta on olennainen osa säädösehdotusten laillisuuden valvontaa ja siinä arvioidaan täysin uudella tavalla lainsäädännön vaikutuksia perusoikeuksiin. Tämä tuo komission virkamiesten työhuoneisiin uuden raikkaan tuulahduksen sekä avoimuutta. Komission ehdottama menetelmä on ratkaisuna myönteisempi kuin uusi perusoikeusvirasto ja vaikuttaa virastoa voimakkaammin suoraan rakenteisiin, sillä sen lähtökohtana on, että ihmisoikeuksia on kunnioitettava EU:n kaikilla politiikanaloilla. Tämä on sen vahvuus.
Demokraattisessa yhteiskunnassa oikeuksien valvonta alkaa siitä, että toimielimet valvovat omaa poliittista toimintaansa. Menetelmän hyödyt ovat kuitenkin rajalliset, sillä se ei koske Euroopan unionin neuvostoa eikä hallitustenvälisessä yhteistyössä tehtäviä päätöksiä, joiden suhteen komissio ei tee aloitteita. Jos asioista, joihin ei kiinnitetä nykyään riittävästi erityistä huomiota, pitäisi laatia perusoikeuskulttuurin näkökulmasta luettelo, listasta löytyisi varmasti kolmanteen pilariin kuuluvia asioita: rikoslainsäädäntö ja rikosasioiden käsittely.
Terrorismin uhka ja yleisön huoli houkuttelevat jäsenvaltioita pitämään turvallisuudesta huolta suhteettomalla tavalla, joka ylittää toisinaan vapauden ja oikeuden rajat. Komission menetelmällä on avattu ovi, mutta ikkunan on oltava myös auki.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, haluan aloittaa kiittämällä jäsen Voggenhuberia hänen mietinnöstään ja kertoa myös kannattavani sitä, että hän puolustaa kansalaistemme oikeuksia. Liike-elämän edustajana minun on todettava olevan totta, että Euroopan parlamentin ja EU:n muiden toimielinten oikeudet on pantu täysin täytäntöön sisämarkkinoiden alalla. Olemme kyenneet järkeistämään tätä alaa hankkeella, joka koskee 27:ää jäsenvaltiota ja 500:aa miljoonaa kansalaista, ja varmistamaan, että sovellamme 27 erilaisen säädöksen sijasta vain yhtä, joka hyväksyttiin rakentavassa yhteistyössä.
Haluan kuitenkin myös korostaa olevani aidosti huolissani siitä, luodaanko perusoikeuksien alalle yhtä vakaa perusta. Jäsen Hannan totesi Ranskan ja Alankomaiden äänestäneen perustuslakia vastaan. Voin vastata tähän vain sanomalla, että Espanjassa selvä enemmistö kannatti hanketta suorassa neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä. Jos laskemme lisäksi yhteen näiden kolmen maan väestöryhmät, perustuslakia puoltaa selvä enemmistö.
Meillä on EU:n kansalaisten enemmistön tuki. Valtaosa Euroopan parlamentin jäsenistä on ilmaissut kannattavansa perustuslakia, ja EU:n jäsenvaltioiden hallitukset ovat ilmaisseet sille yksimielisesti tukensa. Kuinka monta äänestystä meidän on vielä järjestettävä, ennen kuin saavutamme EU:ssa demokratian, sen sijaan että pidämme kiinni maantieteellisistä rajoista ja mittaamme demokratiaa kilometreissä, vaikka voisimme arvioida sitä sen periaatteiden perusteella?
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina klo 12.00.
