2. Guinea
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta Guinean tilannetta koskevasta päätöslauselmaehdotuksesta.
Marios Matsakis
Arvoisa puhemies, Guinealla on varsin levoton ja murheellinen menneisyys, jossa myös Euroopan valtioilla on ollut osansa. Portugalilaiset valloittivat Guinean 1600-luvulla, ja maan asukkaat joutuivat eurooppalaisen orjakaupan uhreiksi 1700-luvulta lähtien. Vuonna 1890 Guineasta tuli Ranskan siirtomaa. Itsenäistyttyään vuonna 1958 maa solmi läheiset suhteet Neuvostoliiton kanssa. Siirtomaavallan jälkeistä Guineaa ovat suurelta osin hallinneet totalitarismia harjoittavat presidentit, joilla on ollut tukenaan maan kieltämättä melko kehittymätön armeija.
Guinealla on runsaita kivennäisesiintymiä, joista saadaan muun muassa rautaa, alumiinia, kultaa, timantteja ja uraania. Siitä huolimatta se on yksi maailman köyhimmistä maista. Mineraaleja hyödyntävät ulkomaiset yritykset Venäjältä, Ukrainasta, Ranskasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Australiasta ja Kanadasta.
Viranomaisten korruptoituneisuus on yleisessä tiedossa, ja kyseisten yritysten kotivaltioiden hallitukset tuntuvat välittävän vain vähän Guinean kansalaisten hyvinvoinnista ja alkavat valittaa maan järkyttävästä ihmisoikeustilanteesta vasta, kun niiden taloudelliset edut kärsivät tai ovat vaarassa kärsiä.
Oli miten oli, tänä päivänä Guineassa on vallassa taas uusi diktaattori, nuorempi upseeri nimeltään kapteeni Camara. Hän johtaa junttaa, joka on luvannut kitkeä maasta korruption ja parantaa maan 10 miljoonan asukkaan elintasoa. Tätä varten maata hallitsemaan perustettiin 32-jäseninen kansallinen demokratiasta ja kehityksestä vastaava neuvosto.
En tiedä, ovatko kapteeni Camaran aikeet vilpittömiä, enkä sitä, onnistuuko hän parantamaan Guinean asioita. Yksi asia on kuitenkin varma. Tilanne ei voi muuttua huonommaksi, kuin mitä se on ollut parin viime vuosikymmenen ajan. Tuona aikana Eurooppa ja muu maailma tyytyi pyörittelemään peukaloitaan, katselemaan ja nauttimaan Guinean mineraalivarojen hyödyntämisestä. Vaikka vastustankin sotilasdiktatuureja periaatteesta, voin ainoastaan toivoa, että lyhyen ajan kuluessa maassa siirrytään demokratiaan.
Jean-Pierre Audy
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Guinean tasavallan presidentti, Lanzana Conté, menehtyi 22. joulukuuta 2008 74 vuoden iässä. 22. ja 23. joulukuuta välisenä yönä hänen lähisukulaisensa tekivät kiireesti siirtymäjärjestelyjä vallankaappaushuhujen kiertäessä.
Toimivatko he tuona yönä vilpittömästi, he, jotka johtivat maata, joka Transparency International -järjestön mukaan on yksi maailman korruptoituneimmista ja joka rakentuu valheellisen oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian varaan? Muistelivatko he tuona yönä sitä, kuinka 24 vuotta aiemmin kenraali Lanzana Conté kaappasi vallan sen jälkeen, kun vuonna 1958 saavutetun itsenäisyyden sankari, marxilainen presidentti Sékou Touré oli menehtynyt vuonna 1984? Ajattelivatko he tuona yönä, että vallan voisi kaapata pahainen armeijan polttoaineen hankinnasta vastaava upseeri? Katuivatko he tuona yönä sitä, etteivät olleet nähneet tarpeeksi vaivaa luodakseen Guineasta todellisen oikeusvaltion ja demokratian, jossa olisi voitu järjestää perustuslaissa säädetyt kultaakin kalliimmat vaalit 60 päivän kuluessa?
Jos he pahoittelivat sitä, kapteeni Moussa Dadis Camara kumppaneineen saivat tuon mielipahan muuttumaan katkeraksi katumukseksi vain muutamaa tuntia myöhemmin. Tuntemattomuudesta noussut kapteeni julisti itsensä tasavallan presidentiksi keskiviikkona 24. joulukuuta. Tuhannet guinealaiset osoittivat hänelle suosiotaan, ja 25. joulukuuta hän osoitti uhkavaatimukseensa suostuneen siviilihallituksen vakuuttavan hänelle uskollisuuttaan. Kapteeni Camara lupasi ryhtyä kitkemään korruptiota ja järjestää vaalit ennen vuotta 2010. Hän nimitti pääministeriksi vakavasti otettavan henkilön, Egyptissä toimivan kansainvälisen virkamiehen. Hän totesi tyytyväisenä, että kukaan Guineassa ei vastustanut häntä; oppositiopuolueet ja kansalaisyhteiskunta tyytyivät tilanteeseen.
Pitäisikö vallankaappaus tuomita näissä olosuhteissa? Kyllä, hyvät parlamentin jäsenet, meidän on tuomittava se! Euroopan kansanpuolueen (kristillis-demokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä, jonka puolesta olen saanut kunnian puhua, tuomitsee Guinean vallankaappauksen. Emme ole kuitenkaan naiiveja, tiedämme, että poliittiset ratkaisut eivät ole koskaan yksinkertaisia silloin, kun maa on nousemassa diktatuurista. Me vetoamme teihin, jotta te äänestäisitte kuuden poliittisen ryhmän yhteisen päätöslauselman puolesta.
Erik Meijer
laatija. - (NL) Arvoisa puhemies, keskustelimme 15. helmikuuta 2007 diktaattori Lansana Contén Guineassa harjoittamasta valtion väkivallasta kiireellisenä asiana. Conté nousi valtaan vuoden 1984 vallankaappauksessa ja on pysynyt vallassa siitä lähtien. Hän piti Guineaa yksityisalueenaan, joka oli erityisen merkittävä kulta-, rauta- ja bauksiittiesiintymiensä vuoksi. Useimmat puolueet eivät osallistuneet hänen valvontansa alla järjestettyihin vaaleihin, ja kerran parlamenttiin päässyt virallinen oppositio pakotettiin myöhemmin lähtemään parlamentista.
Demokratian puolustaminen siirtyi näin ollen pääasiassa ammattiyhdistysten keskusliittojen CNTG:n ja USTG:n vastuulle. Presidentin turvallisuusjoukot, joita johti diktaattorin poika, vastasivat liittojen 22. tammikuuta 2007 protestiksi järjestämään joukkokokoukseen surmaamalla 59 henkeä ja haavoittamalla lisäksi 150:tä.
Contén julma hallintokausi päättyi odottamattomasti hänen menehtyessään viime vuoden joulukuussa. Juntta asetti pääministerikseen pankkiirin. Nyt kysymys kuuluu: mille vallan ottanut sotilasjuntta on tehnyt tilaa? On kyseessä askel kohti demokratiaa ja kaikkien asukkaiden tasa-arvoa vai tekeekö uusi vallankaappaus ainoastaan tietä uudelle diktaattorille, jota edeltäjiensä tapaan kiinnostaa lähinnä maan luonnonvarat ja omien taskujensa täyttäminen?
Muun maailman reaktio on ollut hämmentynyt. Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö on tuominnut vallankaappauksen. Nigerian presidentti ylistää edesmennyttä diktaattoria, mutta kehottaa onneksi siirtämään vallan nopeasti demokraattisesti valitulle hallitukselle. Myös Ranska ja Senegal painostavat Guineaa järjestämään vaalit vuoden kuluessa.
Ryhmäni on vuosien kuluessa aina tukenut Guinean demokraattista oppositiota, joka on ilmeisesti yhä pelin ulkopuolella. Me emme tuomitse vallan vaihtumista, mutta me tuomitsemme lähitulevaisuudessa mahdollisesti ilmenevän demokratiavajeen. Toistaiseksi ei ole mitään syytä rangaista ja eristää Guineaa, mutta meidän pitää muistuttaa maan uusia johtajia siitä, että heidän hetkensä parrasvaloissa voi jäädä varsin lyhyeksi. Guinea ei todellakaan tarvitse uutta diktaattoria, vaan demokratian palauttamista.
Filip Kaczmarek
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, onneksemme ne ajat ovat ohi, jolloin ainoa tapa kaataa hallitus Länsi-Afrikassa oli järjestää sotilasvallankaappaus. Guinean naapurivaltioissa, Sierra Leonessa, Norsunluurannikolla, Senegalissa ja Liberiassa, poliittinen tilanne on kohentumassa, sotilashallitukset ovat kaatuneet ja demokratia nostaa päätään. Guinea sen sijaan elää yhä menneisyydessä. Edesmennyt presidentti Conté otti vallan sotilasvallankaappauksella, ja nykytilanteessa on jo eletyn tuntua. Vuorokausi presidentin kuoleman julkistamisen jälkeen sotilaat ottivat vallan Guineassa ja kumosivat perustuslain.
Ainoa hyvä uutinen on se, että muut Afrikan valtiot ja Afrikan unioni ovat tuominneet vallankaappauksen. Euroopan unionin Guinealle jatkossa myöntämän tuen ehdoksi on varmastikin asetettava perustuslaillisen järjestyksen palauttaminen ja presidentinvaalien järjestäminen mahdollisimman pian. Riippumattomien kansainvälisten järjestöjen tulisi valvoa vaalien järjestämistä ja niiden oikeudenmukaisuutta. Jos kapteeni Camarassa on vähänkin halua olla Guinean Obama, niin maan korruptiota ja köyhyyttä on vähennettävä huomattavasti.
Ewa Tomaszewska
Arvoisa puhemies, presidentti Lansana Contén kuolemaa seuranneena päivänä, 23. joulukuuta 2008, kapteeni Camaran johtama sotilasjuntta kaappasi vallan Guineassa, kumosi perustuslain ja oikeuden poliittiseen toimintaan sekä hajotti hallituksen. Juntta on julistanut sodan korruptiota vastaan ja aikoo järjestää presidentinvaalit vuoden 2010 loppuun mennessä, vaikka aiemmassa lainsäädännössä oli säädetty, että vaalit on järjestettävä 60 päivän kuluttua kauden päättymisestä.
Ei voi kuitenkaan olla huomaamatta, että guinealaiset tukevat uutta hallitusta. Afrikan unioni erotti 29. joulukuuta Guinean väliaikaisesti ja antoi maalle kuusi kuukautta aikaa palauttaa peruslaillinen järjestys. Euroopan parlamentin pitäisi kehottaa Guinean hallitusta palauttamaan siviilioikeus ja järjestämään demokraattiset presidentinvaalit mahdollisimman pian. Toivon, että Euroopan komissio tarjoaa humanitaarista apua siviiliväestölle ja käynnistää vuoropuhelun Guinean hallituksen kanssa.
Charles Tannock
(EN) Arvoisa puhemies, presidentti Lansana Conté oli tyypillinen afrikkalainen mahtimies, korruptoitunut diktaattori, joka hallitsi Guinean kansaa rautaisin ottein. Viisi vuosikymmentä kestäneen itsenäisyytensä aikana Guinea ei ole ollut hetkeäkään todellinen demokratia.
Presidentti Contén kuolema tarjosi Guinealle tilaisuuden siirtyä eteen päin, mutta sotilasvallankaappaus tuhosi toiveet todelliseen demokratiaan pääsemisestä. Afrikan unionin vastaus vallankaappaukseen on ollut odotetusti valitettavan laimea. Afrikan unioni ei voi odottaa muiden ottavan sitä vakavasti niin kauan, kuin se jatkaa välttelevää ja vitkastelevaa toimintatapaansa. Miksi meidän länsimaissa pitäisi vaivautua puuttumaan asiaan, jos Afrikan hallituksetkaan eivät tunnu piittaavan siitä?
EU:n pitäisi harkita Cotonoun sopimuksen sanktioita koskeviin määräyksiin vetoamista. Kapteeni Camaran ja vallankaappauksen johtajien on ymmärrettävä, että vastikkeena kauppa- ja tukisuhteille EU odottaa Guinean hallinnon täyttävän tietyt perusvaatimukset. Guinean ainoa tie hyvinvointiin kulkee demokraattisen siviilihallituksen kautta.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, meillä on jälleen käsiteltävänämme tapaus, jossa joukko upseereita on kaapannut vallan. Sotilasjuntat käyttäytyvät aina samalla tavoin. Ensin tapahtuu pidätyksiä, sen jälkeen perustuslaki kumotaan ja myöhemmin ilmoitetaan, että demokraattiset vaalit tullaan järjestämään. Guinean tapauksessa vaalit on tarkoitus järjestää kahden vuoden kuluessa. Käytännössä käy kuitenkin usein niin, että upseerit alkavat käyttää valtaa ja huomaavat pitävänsä siitä. Tämä johtaa yhteiskunnalliseen alistamiseen ja mellakoihin sekä ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden loukkauksiin. Meillä on syytä epäillä, että näin saattaa tapahtua myös Guineassa, vaikka me kaikki toki toivomme, että tällä kertaa käy toisin, että tilanne kääntyy parempaan päin ja lopputulos on myönteisempi.
Mielestäni Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ja Afrikan unionin ilmoitus erottaa Guinea jäsenyydestään väliaikaisesti painostaa Guineaa jossain määrin ja vetoaa terveeseen järkeen. Uskon, että Euroopan unioni ja näin ollen Euroopan komissio ryhtyvät Guinean yhteiskunnallisen tilanteen, toisin sanoen asukasta kohti laskettujen tulojen jatkuvan vähenemisen, vuoksi asianmukaisiin ja harkittuihin, mutta myös rohkeisiin, toimiin, jotta Guineassa palattaisiin normaalitilanteeseen mahdollisimman pian maan asukkaiden parhaaksi sekä kansanmurhan ja ihmisoikeusloukkausten estämiseksi.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Keskustelemme tänään vallankaappauksesta, joka on tapahtunut yhdessä Afrikan korruptoituneimmista valtioista, Guineassa. Kaiken lisäksi Guinean yhteiskunnallinen ja taloudellinen tilanne ei ole kadehdittava. Elinolot ovat äärimmäisen karut, peruselintarvikkeista on pulaa ja ihmisoikeuksia loukataan räikeästi. Tällaiset olosuhteet suosivat vallan anastamista laittomin keinoin.
Toisaalta tiedämme hyvin, että sotilavallankaappauksista on tullut Guineassa jo perinne. Kun kansallisen parlamentin toimikausi päättyi kaksi vuotta sitten, parlamenttivaaleja ei järjestetty. Kansainvälinen yhteisö on varmaankin näistä seikoista huolissaan. Tällainen tilanne johtaa missä tahansa maassa levottomuuksiin, epävakauteen ja usein myös verenvuodatukseen ennemmin tai myöhemmin.
Kannatan sen vuoksi täysin käsittelemäämme päätöslauselmaa, jossa kehotetaan järjestämään parlamentti- ja presidentinvaalit sekä noudattamaan kansainvälisiä vaatimuksia ja jossa painotetaan Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön apua. Lisäksi ennen vaaleja on taattava lehdistön-, sanan- ja kokoontumisvapaus, muutoin vaalit jäävät pelkäksi farssiksi.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Arvoisa puhemies, Guinean vallankaappaus on seurannut samaa kaavaa kuin useimmat muut samantapaiset vallankaappaukset Afrikassa ja muualla. Vallankaappaus tapahtui välittömästi presidentti Conté kuoleman jälkeen. Conté oli itsekin noussut valtaan vallankaappauksen yhteydessä 24 vuotta aiemmin. Guinea on äärimmäisen köyhä maa. Sen taloudellinen ja poliittinen tilanne saa kansalaiset protestoimaan. Mielenilmausten taltuttamisesta huolehtivat asevoimat, jotka tukevat korruptoitunutta hallitusta ja edistävät maan jakautumista niihin, jotka menestyvät, ja niihin, jotka kuolevat nälkään.
Afrikan unionin ja Afrikan talousyhteisön päätökset keskeyttää suhteet junttaan on tässä tilanteessa myönteinen käänne. Ulkoinen painostus voi saada juntan järjestämään demokraattiset vaalit. Guinean tapauksesta voitaneen ottaa opiksi se, että demokratian edistämiseksi Afrikassa Afrikan unionilla on oltava toimintasuunnitelma, jonka avulla voidaan estää valtavia menetyksiä jo ennestään köyhälle alueelle aiheuttavat vallankaappaukset. Tuen tätä päätöslauselmaa.
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, saimme uutisen Guinean presidentin Lansana Contén kuolemasta aamulla 23. marraskuuta 2008. Joitain tunteja myöhemmin vallan kaappasi sotilasjuntta, joka perusti kansallisen demokratiasta ja kehityksestä vastaavan neuvoston, julisti perustuslain kumotuksi ja hajotti hallituksen toimielimet.
Euroopan komissio tukee täysin EU:n puheenjohtajuuden julkilausumaa, jossa tuomitaan vallankaappaus ja kehotetaan Guinean viranomaisia palaamaan perustuslailliseen ja demokraattiseen siviilihallitukseen mahdollisimman pian. Myönteinen vastaanotto, jonka sotilashallinto on saanut guinealaisten, erityisesti poliittisten puolueiden ja ammattiliittojen, keskuudessa, osoittaa selvästi guinealaisten elintason heikentyneen niin paljon, että kansan mielissä jopa sotilasvallankaappaus on muutos parempaan ja luo uskoa tulevaisuuteen. Vastaanotto osoittaa myös, että entinen hallinto oli menettänyt guinealaisten luottamuksen siinä määrin, että he halusivat vallan siirtyvän sotilaille mieluummin kuin presidentin virallisille seuraajille.
Guinean sekavassa tilanteessa on tärkeää kiittää Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ja sen puheenjohtajan, Mohamed Ibn Chambasin, nopeita ja tehokkaita toimia sekä yhteisön ja Afrikan unionin määrätietoisuutta ja päättäväisyyttä siinä, että molemmat ovat erottaneet Guinean väliaikaisesti jäsenyydestään ja tuominneet vallankaappauksen. Komissio tukee ECOWASin ja Afrikan unionin pyrkimyksiä, erityisesti toimia, joiden tavoitteena on paluu perustuslailliseen ja demokraattiseen siviilihallitukseen mahdollisimman pian vapaat ja avoimet vaalit järjestämällä.
Kansainvälisen yhteisön haasteena tulevina kuukausina on auttaa Guineaa siirtymään demokratiaan ja järjestämään vapaat ja avoimet parlamentti- ja presidentinvaalit.
Hyvät parlamentin jäsenet, kuten tiedätte, demokratian periaatteiden vastaisten ja Cotonoun sopimuksen keskeisiä määräyksiä rikkovien vaalien seurauksena päätimme maaliskuussa 2004 käynnistää Guinean ja Euroopan unionin väliset neuvottelut sopimuksen 96 artiklan nojalla. Edistystä tapahtui seuraavissa asioissa: parlamenttivaalit vuonna 2006, tiedotusvälineiden vapauttaminen, vaalijärjestelmän muutokset, jotka oli tarkoitus toteuttaa hallituksen ja opposition yhteistyönä, sekä makrotaloudellisten puitteiden parannukset.
Me emme ole menettäneet toivoa. Uskomme vakaasti, että vaalijärjestelyt, jotka aloitettiin viime vuoden lokakuussa, voidaan käynnistää uudelleen. Puheenjohtajuuden ja komission yhteinen valtuuskunta on lähdössä Guineaan keskiviikkona. Valtuuskuntaan kuuluu ECOWASin ja Afrikan unionin edustajia ja sen tavoitteena on arvioida maan tilannetta sekä ehdottaa asianmukaisia toimenpiteitä Guinean tukemiseksi sen siirtyessä demokratiaan.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskustelujen jälkeen.
