Euroopan sopimusoikeuden yhteinen viitekehys (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Klaus-Heiner Lehnen oikeudellisten asioiden valiokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä Euroopan sopimusoikeuden yhteisestä viitekehyksestä - B6-0456/2008).
Hans-Peter Mayer
valmistelija. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, yhteisen viitekehyksen luonnoksella on ainakin toistaiseksi saatettu loppuun Euroopan siviilioikeutta koskenut työ. Kyseessä on tietysti oikeusoppineiden laatima luonnos, josta on vielä keskusteltava poliittisesti. Tämän keskustelun tarkoituksena on siten pyrkiä saamaan aikaan laaja keskustelu tulevasta Euroopan yksityisoikeudesta. Euroopan parlamentti haluaa kaikkien toimijoiden osallistuvan tähän keskusteluun, ja jotta siihen päästäisiin, on varmistettava, että akateeminen luonnos, joka on toistaiseksi saatavilla vain englanniksi, käännetään myös kaikille muille virallisille kielille.
Hyvä komission jäsen, kääntämiselle vuodeksi 2008 osoitettuja varoja ei ole vielä käytetty loppuun. Nämä käännökset on saatava aikaan, jos halutaan käydä Euroopan laajuinen keskustelu tulevasta Euroopan siviilioikeudesta. Ei riitä, että käännetään vain komission tuleva asiakirja, mikä sekin tietysti on tehtävä. Komissio on aloittanut sisäisen valintaprosessin ja pyrkii seulomaan akateemista viitekehystä ja poimimaan siitä komission tekstiin lisättävät osat.
On hyvä, että kaikki asiaa käsittelevät pääosastot ovat mukana valintaprosessissa. Haluaisin kuitenkin korostaa, että oikeus- ja sisäasioiden pääosaston olisi oltava ”Euroopan sopimusoikeutta” koskevan hankkeen johdossa, sillä viitekehys ei koske vain kuluttajasopimusoikeutta, vaan sillä pyritään myös helpottamaan pien- ja keskisuurten yritysten rajat ylittäviä yhteyksiä toisiin liikekumppaneihin, jotka eivät ole kuluttajia.
Nimenomaan koska viitekehyksessä on otettava huomioon myös pienet ja keskisuuret yritykset, komissio on viime kuukausina järjestänyt työryhmiä käsittelemään valikoituja ongelmia yritysten välisellä alueella. Näiden työryhmien työn tulokset on nyt otettava huomioon myös komission tulevassa tekstissä.
Toteamme päätöslauselmassa myös, että akateemisen viitekehyksen lopullinen versio voisi olla opas, mitä se itse asiassa onkin heti, kun se on julkaistu. Yhteisön lainsäätäjän on varmistettava, että yhteisön yksityisoikeuden alalla annettavat säännökset perustuvat yhteiseen viitekehykseen.
Yhteisestä viitekehyksestä voidaan seuraavassa vaiheessa tehdä valinnainen väline. Siten osapuolet voisivat valita siviilioikeuden vaihtoehtoisen järjestelmän oikeussuhteidensa hallinnassa. Tämä askel on otettava, jotta voitaisiin ratkaista ongelmat, joita selvästi vielä esiintyy sisämarkkinoilla.
Oikeustoimien tehostamiseksi sisämarkkinoilla vaihtoehtoisen välineen on mentävä pidemmälle kuin yleinen sopimusoikeus. Esimerkiksi kauppasopimusten tekemistä koskevien sääntöjen lisäksi tarvitaan säännöt omaisuuden siirroista ja sellaisten varojen siirtojen kumoamisesta, joilla ei ole asianmukaista oikeusperustaa: tämä tarkoittaa velvoiteoikeutta.
Parlamentti haluaa erityisesti varmistaa, että sitä kuullaan ja että se otetaan pysyvästi mukaan komission valintaprosessiin. Meidän on epäilemättä mietittävä, miten tämän hankkeen merkitystä voitaisiin vastaisuudessa lisätä, erityisesti oikeudellisten asioiden valiokunnassa. Komission on alettava miettiä, millaisia mekanismeja tarvitaan varmistamaan, että tuleva kehitys otetaan huomioon komission uudessa asiakirjassa. Komission on alettava jo nykyisessä valintaprosessin suunnitteluvaiheessa miettiä muutoksia, joiden on näyttävä akateemisen viitekehyksen lopullisessa versiossa.
Kaikki edellä esitetty osoittaa, että tämän uuden viitekehyksen avulla pääsemme uuteen vaiheeseen Euroopan sopimusoikeudessa. Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston on sitouduttava selvästi tähän hankkeeseen, joka on todennäköisesti seuraavan vaalikauden tärkein aloite. Tästä hankkeesta hyötyvät kaikki: kuluttajat, koska he voivat pian tehdä ostoksia kaikkialla Euroopassa Euroopan sopimusoikeuden turvin, ja yhtiöt, koska ne voivat tämän suuremman oikeusvarmuuden ansiosta kokeilla uusia markkinoita ja yhteisen säännöstön ansiosta ne voivat säästää merkittävästi kustannuksissa.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, koko komissio on erittäin iloinen parlamentin kiinnostuksesta yhteiseen viitekehykseen. Yhteinen viitekehys on pitkän aikavälin hanke, jolla parannetaan EU:n lainsäädännön laatua ja johdonmukaisuutta.
Sallikaa minun vastata tässä yhteydessä esittämiinne kysymyksiin. Aivan aluksi haluaisin todeta, että komissio todellakin pyrkii varmistamaan, että komission yhteinen viitekehys käännetään niin, että siitä voidaan keskustella ja sitä voidaan soveltaa EU:n sopimusoikeutta koskevan lainsäädännön laadun parantamiseksi ja johdonmukaistamiseksi.
Edellä mainittua ei kuitenkaan voida soveltaa alustavaan akateemiseen luonnokseen. Komission yhteisestä viitekehyksestä tulee todennäköisesti huomattavasti lyhyempi kuin akateemisesta luonnoksesta. Ottaen huomioon, että yhteisen viitekehyksen kääntämiseen tarvitaan valtava työ, ei ole mielekästä tuhlata arvokkaita kääntämisvaroja akateemisen version sellaisten osien kääntämiseen, joista ei ole hyötyä yhteisen viitekehyksen kannalta.
Komissio valitsee parhaillaan akateemisen yhteisen viitekehyksen osia, joista on sen poliittiset tavoitteet huomioon ottaen hyötyä komission lopullisen yhteisen viitekehyksen kannalta. Valintaan osallistuvat kaikki asiaa käsittelevät pääosastot niiden toimivallan mukaan ja tietysti myös oikeus- ja sisäasioiden pääosasto. Lopullisesta versiosta kuullaan muita toimielimiä, kuten parlamenttia, ja muita toimijoita.
Komissio aikoo todellakin varmistaa, että vuonna 2007 perustettujen työryhmien tulokset otetaan huomioon yhteisessä viitekehyksessä.
Komissio on aina katsonut, että yhteinen viitekehys on paremman lainsäädännön väline. Yhteisessä viitekehyksessä pitäisi olla määritelmiä, yleisiä periaatteita ja mallisääntöjä sopimusoikeuden alalta. Komissio ei ole vielä päättänyt, mitkä sopimusoikeuden osat yhteinen viitekehys kattaisi.
Tehdessään päätöstä yhteisestä viitekehyksestä komissio ottaa huomioon parlamentin ja neuvoston kannat.
Kuten jo totesin, komissio todennäköisesti lyhentää nykyistä akateemista luonnosta ja jäljelle jäävää osuutta on todennäköisesti tarkistettava, jotta se hyödyttäisi poliittista tarkoitusta. On tosin ennenaikaista sanoa tämä, mutta yhteisestä viitekehyksestä tulee todennäköisesti ei-sitova oikeusväline.
Komissio ymmärtää täysin, että parlamentti haluaa, että sille tiedotetaan ja että se voi osallistua käynnissä olevaan yhteisen viitekehyksen laatimiseen. Olemme iloisia parlamentin osallistumisesta yhteisen viitekehyksen prosessiin ja luotamme paljon tähän osallistumiseen. Komissio tiedottaa edelleenkin parlamentille asian kulusta asianmukaisimmalla tavalla, erityisesti yhteistä viitekehystä käsittelevän parlamentin työryhmän välityksellä, ja kuulee parlamenttia ja kaikkia muita toimijoita alustavan valintaprosessin tuloksista.
Kun komission yhteinen viitekehys on valmis, komissio päättää sen päivitystarpeesta ja siihen käytettävästä parhaasta mahdollisesta mekanismista.
Haluaisin lopuksi kiittää teitä tuesta, jota parlamentti on antanut komission työlle tämän tärkeän aiheen parissa.
Jacques Toubon
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, kollegamme Hans-Peter Meyer toi perustellusti esiin tähän asiaan liittyvät haasteet. Haluaisin sanoa komission jäsenelle, että ymmärrän teknisen vastauksenne kääntämistä koskevaan kysymykseen, mutta se, mitä Hans-Peter Meyer sanoi asiasta, kattaa koko kirjon: miten siirrätte yliopistollisen työn poliittiseksi päätökseksi ja oikeudelliseksi päätökseksi?
Mielestäni on ehdottoman välttämätöntä, että kaikki ymmärtävät tämän, sillä teille viime vuoden lopulla esitettyä luonnosta yhteisestä viitekehyksestä on tarkasteltava suhteessa kaikkeen siihen työhön, jota siihen liittyen on tehty, eikä vain teille esitettyyn luonnokseen. On esimerkiksi selvää, että on valittava velvoiteoikeuden ja sopimusoikeuden väliltä. Asiasta on monia koulukuntia, mutta valinta on tehtävä ja siihen tarvitaan useita ehdotuksia. Yhteisen viitekehyksen sisältöä voidaan myös rajoittaa, siitä voidaan tehdä sitova tai yleinen ja siksi pikemminkin viitteellinen.
Kaikista edellä esitetyistä syistä tarvitsemme paljon tietoa, mikä on tietysti tärkeää parlamentin työn kannalta ja jotta se voisi osallistua työhön mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Siksi - ja tähän hyvin käytännölliseen seikkaan päätän puheenvuoroni - on hyvin tärkeää, että monet parlamentin jäsenet osallistuvat kuulemistilaisuuteen, jonka komissio järjestää asiantuntijoiden kanssa lokakuun alussa, ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltion, Ranskan, Pariisissa 23-24. lokakuuta järjestämään kokoukseen. Asiasta kannattaa keskustella avoimesti laajemmin kuin vain asiantuntijoiden kesken ja mukaan on otettava poliittiset päätöksentekijät.
Manuel Medina Ortega
PSE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, yhdyn Jacques Toubonin huomautuksiin, nimittäin siihen, että yhteistä viitekehystä käsitelleen akateemisen ryhmän työ on erittäin arvokasta ja vakavaa työtä. Mutta miten siirrymme tästä akateemisesta työstä poliittisiin ehdotuksiin? Ehkäpä vastaus perustuu selkeään kieleen ja mahdollisesti vain yhteen teoreettiseen suuntaan.
Tunnustan tehdyn sisäisen työn arvon, hyvä komission jäsen, mutta mielestäni nyt on siirryttävä seuraavaan vaiheeseen, johon osallistuvat parlamentti ja asiaankuuluvat sektorit, eivät vain suuryhtiöt, vaan myös pienet yhtiöt, ammattijärjestöt ja muut taloudelliset toimijat.
PSE-ryhmä on esittänyt tarkistuksen lisätäkseen osallistumista tähän hankkeeseen jo varhaisessa vaiheessa, mihin tietysti tarvitsemme käännöstä tekstistä tai ainakin yhteenvedon käännettynä. Tämä teksti voisi sitten olla valinnaisen aineksen perustana, mutta sitä varten on ensin määriteltävä sisältö.
Lyhyesti sanoen keskustelulla on kerrottava unionin kansalaisille, että komissio tekee työtä tämän hankkeen parissa. Koska komissio on kuitenkin vain yksi unionin toimielin, se ei voi pitää itsellään tätä hanketta. Komission on aika jakaa tietonsa Euroopan parlamentin ja kansalaisten kanssa. Toistan: mukaan on otettava ammattijärjestöt, suuryritykset, pienyritykset, muut taloudelliset toimijat ja kansalaiset.
Sopimusoikeudellisen kehyksen sääntely vaikuttaa kaikkiin unionin kansalaisiin, ja mahdollinen luonnos aineellisen oikeuden säännöstöksi edellyttäisi mahdollisimman monien sektorien osallistumista, mikä ei liene mahdollista, ilman että asiakirja käännetään Euroopan unionin kaikille kielille. Tämä ei myöskään onnistu ilman muiden sektorien tuntuvampaa osallistumista.
Diana Wallis
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, komission jäsen vastasi muutamiin kollegojeni esittämiin kysymyksiin. Tämä hanke on kuitenkin erittäin tärkeä kaikille toimielimille, ja nyt ollaan pääsemässä sen poliittiseen puoleen ja tärkeimpiin aiheisiin, jotka koskevat yhteisen viitekehyksen perustamisen demokraattista oikeutusta. Kuulemisia on ollut paljon, paljon työryhmiä ja monia toimijaryhmiä, joilta voimme oppia paljon, mutta nyt on aika tehdä päätös, ja siihen tarvitaan avoin, laaja ja johdonmukainen prosessi.
Komissio toteuttaa perustellusti valintaprosessin ennen valkoisen kirjan esittämistä. Prosessin on kuitenkin oltava mahdollisimman laaja, ja olemme tietysti huolissamme kieliseikoista, sillä jos kyseessä olisi peruslainsäädäntö, asiakirja olisi saatavilla kaikilla kielillä. Voiko parlamentti saada varmistuksen siitä, että valkoisen kirjan yhteydessä valintaa voidaan vielä muuttaa, jos se katsotaan aiheelliseksi?
Tämä on kohtaamamme ongelman ydin. Syrjäyttääkö valkoinen kirja lainsäädäntöprosessin tai muuta vastaavaa vai järjestetäänkö vastaisuudessa sopimusoikeuden yhteydessä aina erillinen lainsäädäntöprosessi? Kysymys kuuluu: tuleeko siitä sitova vai ei-sitova. Neuvosto tuntuu ajattelevan, että ei-sitova ja vapaaehtoinen olisi parempi. Jos näin on, voidaan kysyä, tarvitaanko valintaprosessia lainkaan. Kaikki voidaan jättää avoimeksi ja käydä vastaisuudessa poliittista keskustelua silloin, kun sopimusoikeudellinen kysymys muotoutuu lainsäädäntöesitykseksi. Toisaalta jos nyt luomme jotain sitovaa - mitä parlamentin tiedetään suosivan, valinnaisen välineen muodossa - on käytävä hyvin vakavaa ja jopa poliittista keskustelua sisällöstä ja soveltamisalasta, mikä johtaa seuraavaan kysymyssarjaan oikeusperustasta ja parlamentin varsinaisesta osallistumisesta eikä vain kuulemisesta.
Ieke van den Burg
(NL) Arvoisa puhemies, yhdyn edellisten puhujien sanoihin ja haluaisin korostaa erityisesti kahta seikkaa. Ensiksi sitä, miten pystymme takaamaan, että todella järjestetään laaja ja demokraattinen kuulemisprosessi, johon osallistuvat tämän parlamentin lisäksi myös kansalliset parlamentit ja jossa kuullaan kaikkia toimijoita. Haluaisin erityisesti tietää, saadaanko tästä kuulemisesta tasapuolinen ja voivatko esimerkiksi kuluttajajärjestöt, pienet ja keskisuuret yritykset, ammattijärjestöt ja muut tuoda esiin asiantuntemustaan niin, että nekin voivat todella osallistua tähän kuulemisprosessiin.
Komissio on tästä vastuussa ja siksi haluaisin kysyä komissiolta, miten se aikoo tukea tätä prosessia. Pyytäisin parlamenttia tukemaan tarkistusta, jonka aiomme esittää tästä kohdasta.
Toinen seikka koskee valinnan laajuutta. Mietin, pitäisikö meidän itse asiassa poistaa tiettyjä seikkoja 12 kohdasta. Olisi järkevämpää jättää nämä seikat avoimiksi tässä vaiheessa.
Andreas Schwab
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, olen seurannut tätä keskustelua suurella mielenkiinnolla ja saanut ajoittain sen vaikutelman, että oikeudellisten asioiden valiokunnan ja sisämarkkinoiden ja kuluttajansuojan valiokunnan välisiä yhteisiä kokouksia ei itse asiassa lainkaan järjestetty. Niin hyvä Ieke van den Burg, olemme todenneet - myös kollegamme valiokunnissa - että hyvin usein on erittäin vaikeaa löytää Euroopasta tähän tärkeään oikeuspoliittiseen aloitteeseen tarvittavaa mielenkiintoa ja asiantuntemusta. Mielestäni tehtävä ei kuulu vain komissiolle, vaan myös parlamentin jäsenten on varmistettava, että asiaa käsittelevät yhdistykset, ammattijärjestöt, työntekijät ja pienet ja keskisuuret yritykset osallistuvat tähän keskusteluun mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
Katson myös - tuen täysin Hans-Peter Mayerin esittämää näkemystä tästä asiasta, jota Jacques Toubon myös käsitteli - että eri toimijoiden varhainen osallistuminen voi onnistua vain, jos oikeudelliset perusteet ovat saatavilla kaikilla kielillä. En ole yhtään hämmästynyt komission jäsenen vastauksesta ja hänen tukeutumisestaan kantaan, jonka mukaan saatavilla olevat akateemiset asiakirjat ovat vain tekninen peruste valkoisessa kirjassa esitettävään kantaan. Haluaisin kuitenkin sanoa komission jäsenelle, että mielestäni tässä vaikeassa prosessissa on todella välttämätöntä kääntää myös nämä hänen valkoisen kirjansa suositusten perusteet, sillä se on ainoa keino varmistaa mielekäs keskustelu. Siksi mielestäni esitys on oikeansuuntainen ja haluaisin pyytää komission jäsentä ryhtymään tässä asiassa aiheellisiin tukitoimiin.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kaikki parlamentin jäsenten huomautukset ovat erinomaisesti esitettyjä ja erittäin viisaita. Haluaisin korostaa, että päätös vain tiettyjen akateemisen tekstin osien kääntämisestä on poliittinen, sillä yhteisen viitekehyksen kannalta hyödyttömät osat jätetään kääntämättä. Minusta on ikävää toistaa itseäni, mutta on todella syytä korostaa, että yhteinen viitekehys on luonteeltaan opas, ja parlamentti on täysimääräisesti mukana päättämässä, mitkä tekstin osat käännetään.
Haluaisin myös tiedottaa teille puheenjohtajavaltio Ranskan suunnittelemista kokouksista, joista kaksi on yksityisoikeuskomitean kokouksia, jotka pidetään 5. syyskuuta ja 3. marraskuuta ja joissa keskustellaan yhteisen viitekehyksen akateemisen luonnoksen osien valinnasta tulevaa komission yhteistä viitekehystä varten. Kuten huomaatte, lopullisia päätöksiä ei vielä ole tehty. Parlamentti ja komissio voivat osallistua täysimääräisesti ja tehdä työn yhdessä. Näiden keskustelujen tulokset hyväksytään todennäköisesti oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmissä joulukuussa 2008. Se riittää varmistamaan, että prosessiin osallistuvat todella kaikki osapuolet, joita asia koskee. Ieke van den Burgin huomautuksesta haluaisin todeta, että kuulemisprosessi on varmasti laaja ja kattava.
Olen saanut palautteita akateemisilta asiantuntijoilta, jotka ovat kertoneet käännättävänsä luonnoksensa, mikä tarkoittaa sitä, että toisinnot saadaan todellakin ranskaksi, englanniksi ja saksaksi. Tämä takaa sen, että komission toimien lisäksi hanke on saatavilla näillä kolmella kielellä. Komissio haluaa todellakin olla yhteistyössä parlamentin kanssa, sillä parlamentti on tukenut tätä hanketta, ja neuvoston kanssa varmistaakseen asianmukaisen soveltamisalan hankkeen jo päätökseen saadun akateemisen osan käännetyin toisinnoin.
Puhemies
(PL) Olen vastaanottanut työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 3. syyskuuta.
