1. Nikaraagua
Juhataja
Järgmisena on päevakorras kolm resolutsiooni eelnõud seoses Nikaraaguaga.
Bogusław Sonik
autor. - (PL) Austatud juhataja! Praeguse Nikaraagua presidendi Daniel Ortega poliitika näitab, et vana kommunistlik maksiim "kui oleme kord võimule saanud, siis me sellese enam ei loobu”, peab endiselt paika. 1980ndatel ei suutnud sandinistid pidada enam ülal relvastatud diktatuuri ning pidid rahvusvahelise arvamuse sunnil võtma kasutusele demokraatlikud mängureeglid.
Ortega valiti presidendiks 2006. aasta valimistel ning sandinistid tulid taas võimule. Juba algusest peale hakkas president Ortega kasutama igat liiki poliitilise konkurentsi vastu näiliselt õiguslike ettekäänetega äraproovitud hirmutamise ja likvideerimise meetodeid. Sandinistide aparaat hakkas Kuuba revolutsiooni kaitse komiteede eeskujul jäljendama riigiaparaati. 2008. aasta detsembris juhtis Euroopa Parlament tähelepanu riigiasutuste, parteide ja sandinistidega seotud isikute korraldatud tagakiusamiskampaaniale inimõiguste eest seisvate organisasioonide ja nende liikmete, ajakirjanike ning meediaesindajate vastu. Amnesty International kirjutas kohaliku omavalitsuse valimistele järgnenud vägivallast. Ajakirjanike ründamised ja peksmised mitmekordistusid.
Nüüd üritab Ortega mõjutada ülemkohut ning teha põhiseaduses muudatusi, et ta saaks taas valimistel kandideerida. Võime üpris kindlalt ennustada, et tema järgmiseks sammuks oleks enda kuulutamine eluaegseks presidendiks, sest Managua ja Caracase populistide eeskujuks on Fidel Castro, kelle valitsemise ajal ei ole kunagi toimunud vabasid valimisi.
Palun Euroopa Komisjonil teha sellest olukorrast järeldused ning kontrollida rahvusvaheliste inimõiguste standardite rikkumise valguses, kas ei oleks vaja vaadata läbi olemasolevaid koostöökokkuleppeid kõne all oleva riigiga, et inimõigusi käsitlevad klauslid ei jääks kõigest tühjadeks sõnadeks.
Adam Bielan
autor. - (PL) Austatud juhataja! Möödunud pühapäeval korraldasid tuhanded Nikaraagua kodanikud opositsiooni palvel meeleavalduse president Daniel Ortega poliitika vastu, mis viib Nikaraaguas otseselt diktatuuri moodustumiseni.
Tuletan meelde, et 19. oktoobril otsustas ülemkohus kõrvaldada põhiseadusest takistused, mis takistaksid president Ortegal veel üheks ametiajaks kandideerida. Selliste muudatuste tegemise asjaolu ei ole iseenesest ennekuulmatu, sest paljudes Euroopa riikides puudub selline seadus, kuid ennekuulmatu on viis, kuidas antud otsus tehti. Nagu me kõik teame, puudub president Ortegal kahe kolmandiku suurune enamus parlamendis ning seega pidi ta rikkuma riigi põhiseadust, et kõrvaldada oma taasvalimise keeld. Kui lubame Daniel Ortegal 2011. aastal uuesti presidendiks kandideerida, on reaalne oht, et Nikaraaguast saab tõeline diktatuur.
Seepärast palun ma Euroopa Komisjonil Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimise läbirääkimistel antud probleemile tähelepanu juhtida ning kasutada kõiki võimalikke vahendeid, et panna president Ortega oma kavatsustest loobuma.
Johannes Cornelis van Baalen
autor. - Austatud juhataja! Olen tänulik, et ülemkogu toetas minu juhitud Liberaalse Internatsionaali delegatsiooni Managuas. Saabusime sinna rahumeelselt parlamentaarse enamuse palvel, et rääkida põhiseadusest, valimistest, valimiskampaaniast ning inimõigustest ja kodanikuvabadustest. Meid aga kiruti taga ning kutsuti muu hulgas piraatideks. Meid ähvardati riigist välja saatmisega ja persona non grata'ks kuulutamisega ning meid süüdistati riigipöörde korraldamises.
Kuid tähtsam on see, et nad needsid minu riiki ja suruvad alla oma inimesi. Arvan, et Euroopa Liit peaks Nikaraaguas toimuvat jälgima ning saatma 2011. aasta valimistele vaatlejad ja toetama riigi demokraatlikku opositsiooni. Loodan ka, et teeme sama seoses Hondurase valimistega ning suhtume objektiivselt sealsete valimise tulemustesse. Vaatame, kas pühapäeval toimuvad valimised on vabad ja ausad ning langetame seejärel oma otsuse. Võib-olla lõppeb riigi põhiseaduslik kriis, kui me sealsete valimiste tulemusi tunnistame.
Tunne Kelam
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Kaasaegses Ladina-Ameerikas valitseb murettekitav trend tugevdada populistlikke režiime võimulolevate presidentide mandaatide pikendamisega - eeldatavasti lõpmatuseni. Nii tuli võimule Hitler. Lenin tuli võimule tänu ükskõiksusele, kuid tulemused olid samad.
Need laiendatud volitustega presidendid ei ole suutnud või tahtnud oma alamate elukvaliteeti paremaks muuta. Kuuba on sünge ja valurikas näide sellest, kuidas tavainimeste elu on aastakümnete vältel moonutatud ja rikutud. Nikaraagua on hoiatav näide sellest, et säärased valitsejad ei muutu, vaid naasevad võimule ainult selleks, et seda taas kuritarvitada.
Sel põhjusel on meie kohuseks mõista igati hukka Nikaraagua põhiseaduse rikkumised ja siduda antud probleem palju tõhusama kontrolliga Nikaraaguale arenguabiks antud raha üle. On väga pettumusttekitav, et Ameerika Riikide Organisatsioon ei ole reageerinud nendele jultunud põhiseaduse rikkumistele, mida üks selle liikmetest toime pani.
Véronique De Keyser
fraktsiooni S&D nimel. - (FR) Austatud juhataja! Mul on hea meel näha, et Johannes Cornelis van Baalen on jälle turvaliselt tagasi Euroopas ja et ta oli riigist välja saatmise ajal juba lennukis.
Nüüd soovin aga pöörduda tõsisemate asjade juurde ning öelda oma fraktsiooni nimel, et me ei kavatse sellesse mängu sekkuda. Pean selle all silmas, et kui Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon keeldus kiireloomulisest arutelust seoses Uganda seadustega homoseksuaalsuse suhtes ning teisest kiireloomulisest arutelust seoses Iraanis toime pandavate hukkamistega, siis tahavad nad nüüd, et me sekkuksime president Ortega poolt või tema vastu olemise mängu seal toimuvate meeleavalduste valguses.
Nii see lihtsalt ei käi! Arvan, et siin ülemkogul peetavaid kiireloomulisi arutelusid, mille eesmärgiks on pakkuda abi rasketes oludes olevatele inimestele või üritustele, ei tohi kasutada Euroopa Parlamendi liikmete isiklike poliitiliste huvide teenimiseks. Sel põhjusel otsustas minu fraktsioon keelduda nii resolutsiooni allkirjastamisest kui ka hääletamisest ning astuda siin toimuva vastu. See on Euroopa Parlamendile häbiplekiks.
Raül Romeva i Rueda
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Austatud juhataja! Arvan samuti, et on nii kurb kui ka häbiväärne, et nii olulist ja kiireloomulist istungit sel viisil manipuleeritakse ning seepärast üllatab mind väga, et tänaseks teemaks on Nikaraagua ja et seda ei juhtunud muudel juhtudel, kui oleksime pidanud arutlema palju tõsisemate asjade üle. Täna lisandub ka asjaolu, et päevakorrast jäeti välja teised teemad just selleks, et selle teema saaks lisada. Kiireloomulise arutelude seisukohalt on see absoluutselt sobimatu.
Näiteks oleksime saanud ja pidanud arutama Lääne-Sahara teemat. Oleksime pidanud arutlema selliste inimeste olukorra üle nagu Aminatou Haidar, kes kannatab hetkel seetõttu, et tema põhiõigusi rikuti ja need temalt ära võeti. Peaksime arutlema nende paljude inimeste olukorra üle, kes viibivad põgenikelaagrites või Maroko okupeeritud aladel, sest selles kontekstis vajame selget seisukohta.
Kõige selle üle oleksime saanud täna arutleda, kuid seda me ei tee, kuna Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon sunnib meid arutlema teema üle, mis minu arvates ei vääri sellisele istungile omast tähelepanu või tähtsust.
Ilda Figueiredo
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Meil on siin hetkel tegemist kahetsusväärse aruteluga valedel alustel oluliseks muudetud olukorra üle, mis on kõigest häbiplekiks Euroopa Parlamendile.
Kiiret arutlemist oleks nõudnud näiteks hiljutine tragöödia seoses orkaan Idaga, mis novembri alguses El Salvadori tabas. Orkaani tagajärjel hukkus üle 200 inimese ning hävisid infrastruktuurid ja tähtsaid seadmeid tervishoiu, hariduse, vee ja hügieeni valdkondades, mis suurendas riigis vaesust veelgi.
Kiiresti oleksime pidanud arutlema ka erakorralise vahendite ja olemasolevate ELi vahendite ümbersuunamist El Salvadoris valitseva hädaolukorra toetamiseks, taasülesehitamise kava koostamiseks ja riigi rahva abistamiseks.
Samuti oleks pidanud parlament kiireloomuliselt mõistma hukka Hondurases toimunud sõjaväelise riigipöörde ja nõudma Hondurase rahva õiguslikult valitud presidendi José Manuel Zelaya ennistamist.
Ka Lääne-Sahara inimeste põhiõiguste austamise nõudmine oleks nõudnud kiiret käsitlemist.
Kahjuks ei olnud Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni vastuseisu tõttu midagi sellest võimalik. Sel põhjusel keeldume, nagu ka mu kolleegid juba ütlesid, koostööst selles valedel alustel oluliseks muudetud olukorras, mis on kõigest häbiplekiks Euroopa Parlamendile.
Jürgen Klute
(DE) Austatud juhataja! Olen eelmiste sõnavõtjatega täiesti ühel meelel. Tuletan kõigile meelde, et ka Kolumbia president üritas Kolumbia põhiseadust rikkudes oma ametiaega pikendada ning seetõttu tuleb ka seda teemat käsitleda.
Kuid kõige enam nõuab tähelepanu asjaolu, et Hondurase riigipöördega oli seotud Saksamaa Friedrich Naumanni Sihtasutus, millel on tihedad sidemed Saksamaa Vabade Demokraatide Parteiga (FDB). Vähemalt Saksamaal arutleti selle üle. Sihtasutuse stipendiumi saajad eemaldusid avalikus kirjas sellest poliitikast. Ei tohi unustada, et Johannes Cornelis van Baalen on Liberaalse Internatsionaali esimees ja Friedrich Naumanni Sihtasutuse kodulehel on kirjas, et ta arutles riigipöörde võimalust Nikaraagua relvajõududega. Minu arvates on nendes tingimustes, mida ei ole seni ümber lükatud, väga sobilik, et Nikaraagua-sugusel riigil on piisavalt julgust sedalaadi poliitiku väljasaatmiseks. Kui aus olla, siis tuleb tunnistada, et Euroopas oleks samasugune olukord.
Meil ei ole siin tegemist millegi muuga kui väga läbipaistva katsega diskrediteerida ja häbistada avalikult neid Ladina-Ameerika maid, riike ja valitsusi, mis üritavad võtta kasutusele sotsiaalsemaid poliitikaid. Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel tahan uuesti selgelt öelda, et me ei kavatse seda toetada.
Ioannis Kasoulides
Austatud juhataja! Ma ei mõista oma lugupeetud parempoolsete kolleegide rektsiooni tänasel täiskogu istungil seoses teemadega, mis täna arutlemiseks on esitatud.
Ma ei mõista, miks ei ole tähtis võtta sõna ning arutleda selle üle, kuidas koheldi ühte meie parlamendiliiget, kes külastas ühte riiki ning täitis seal oma rolli Liberaalse Internatsionaali esimehena. Ma ei mõista, miks me ei saa võtta sõna, et rääkida sellest probleemist ning Ladina-Ameerikas esile kerkivast tendentsist seoses riigi põhiseaduse meelevaldse muutmisega, et lõpetada alati olemas olnud traditsioon, mille kohaselt riigipeal on õigus ühele või kahele ametiajale.
Meie lugupeetud sõbrad mainisid juba nelja muud teemat ning ma tahaksin teada, millal me antud teema arutlemise juurde jõuame, kui arvestada sellega, et päevakorras on ainult kolm teemat.
(Juhataja katkestab kõneleja)
Justas Vincas Paleckis
(LT) Olen igati nõus oma fraktsiooni seisukohaga, et antud teemat ei tohiks päevakorda lisada, sest maailmas on palju tähtsamaid ja suuremat mõju avaldavaid probleeme. Kui peaksime arutlema Nikaraagua teemadel, siis tuleb esmalt rääkida asjaolust, et sellel riigil on kõige suurim välisvõlg maailmas ning tegemist on ka ühe Ladina-Ameerika vaesema riigiga. Kommunistlik eksperiment ei olnud seal lahenduseks, kuid seda polnud ka neoliberaalne eksperiment. Riigi siseasjadesse on liialt sekkunud suurriigid Ameerika ja Nõukogude Liit, mistõttu ongi riik pidevalt kodusõja äärel. On täiesti arusaadav, et Nikaraaguas valitseb karmikäelisuse tendentse, mida tuleb igati hukka mõista. Samas ei tohi me aga unustada, et karmikäelisuse tendentse leidub ka Euroopas ning seetõttu peaksime pöörama tähelepanu hoopis palju tähtsamatele asjadele.
Gesine Meissner
(DE) Austatud juhataja! Praeguse teema kohta on juba nii mõndagi öeldud. Üks sõnavõtja selgitas, et antud teema ei sobi arutlemiseks, sest on palju tähtsamaid probleeme seoses palju suuremate inimõiguste rikkumistega. See võib ju nii olla, aga minu arvates peame meie, eurooplased, kes me näeme vaeva selle nimel, et väärtusi nagu inimõigusi ja -vabadusi, näiteks pressivabadusi austatakse igal pool, kaitsma seda vabadust alati, kui leiame, et see on ohtu seatud.
Öeldi ka näiteks, et riigipöördesse oli segatud Friedrich Naumanni Sihtasutus. Nimetatud sihtasutuse liikmena lükkan ma selle väite selgesõnaliselt tagasi. Need on kuulujutud, millel puudub igasugune alus.
Kolmandaks soovin rääkida sellest, et Johannes Cornelis van Baalenit süüdistati riigipöörde üle arutlemises ning et see on põhjus, miks ta riigist välja saadeti. Kui me ei saa iga liiki teemadel avalikult rääkida - mis on meie jaoks pressi- ja sõnavabadus, kaks vabadust, mis meil siin on ja mida me väga hindame -, siis kas tõesti on mingit kindlat laadi teema üle arutlemine piisavaks põhjuseks, et keegi riigist välja saata? Asjaolu, et seda avalikult tehakse, ei õigusta kellegi riigist välja saatmist ainult sel põhjusel, et toimus mingi arutelu. See on täiesti vale lähenemine.
Charles Tannock
Austatud juhataja! Nikaraagua on endiselt üks Põhja-, Lõuna- ja Kesk-Ameerika vaesemaid riike. Asjaolu, et president Daniel Ortega ei ole suutnud oma riigi olukorda paremaks muuta vaatamata arvukatele sotsialistlikele utoopilistele lubadustele enne valimisi, viitab sellele, et Nikaraagua juhtimist tuleb muuta.
Riigi põhiseaduse kohaselt tohivad riigipead olla ametis ainult ühe ametiaja, mis on vahetevahel väga arukas poliitika regioonis, kus on oht ebastabiilsuseks. Ortega aga näitab konstitutsioonikohtu volituste kuritarvitamisega taas üles hoolimatust parlamentaarse demokraatia ja õigusriigi põhimõtete vastu.
Selles suhtes ei erine ta oma kolleegist Hugo Chávezist Venetsueelas. Mõlemad mehed tegid endale nime sõjaväeliste riigijuhtide hukkamõistmisega, kuid on nüüd ise vasakpoolseteks sõjaväelisteks riigijuhtideks muutumas ning on sellega tõeliseks ohuks demokraatlikule stabiilsusele, eriti kui arvestada kaosega lähedal asuvas Hondurases. Daniel Ortega on arvukatel juhtudel oma rahvast ja oma riiki alt vedanud. Kui me tõepoolest demokraatiasse ja vabadusse usume, ei saa me Nikaraagua rahva kannatusi tähelepanuta jätta.
Reinhard Bütikofer
(DE) Austatud juhataja! Keerulise arutluse käigus on selgunud üks asi: üks Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni liige kinnitas kaudselt, et arutelude läbirääkimiste oli tõepoolest riigipöörde küsimus. Ta kaitses juhtunut argumendiga, et rääkida peab saama kõigest, isegi riigipöördest. See on arutelu üks märkimisväärsemaid tulemusi, mis aitab olukorda selgust tuua ning selle eest olen ma väga tänulik.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Nagu teate, peab Euroopa Liit kõne all oleva riigiga keerulist dialoogi eesmärgiga säilitada sealset demokraatiat ning taastada kodanike usaldus riigi demokraatlikesse institutsioonidesse.
Samas üritab EL säilitada ka tasakaalu seoses meie kaua kestnud pühendumusega toetada selle areneva riigi ning üldiselt ka kogu Kesk-Ameerika regiooni arengut ja stabiilsust.
Pärast kohalikke valimisi 2008. aasta novembris, mille kohta levisid laialdase pettuse süüdistused, on rahvusvaheliste doonorriikide usaldus praegusesse valitsusse langenud kõigi aegade madalaimale tasemele. Demokraatlike aluspõhimõtete, sealhulgas ka vabade ja ausate valimiste põhimõtte, eiramine viis selleni, et doonorriigid hakkasid süstemaatiliselt vaatama läbi oma koostöötoimikuid ning otsustas teatud juhtudel toetamise ümber suunata või peatada seniks, kuni tingimused paremaks muutuvad.
Volinik Ferrero-Waldner tegi otsuse peatada alates 1. jaanuarist 2009 kogu Nikaraaguale osutatav eelarvetoetus. Nimetatud otsusele eelnes nõukogus ka vastav arutelu koos liikmesriikidega.
Pärast tihedat suhtlust Nikaraagua ametiasutustega, mis andsid usaldusväärseid lubadusi seoses olukorra korrigeerimisega, tegi komisjon oktoobri alguses haridussektorile 10 miljoni euro suuruse ühekordse makse meie eelarvetoetuse programmist. See moodustab väikese osa 46 miljoni euro suurusest rahaliste vahendite summast, mille maksmine peatati.
Möödunud nädalal kritiseeriti meid arengunõukogus seoses sellega, et antud teemal ei peetud eelnevaid läbirääkimisi liikmeriikidega. Ilma siinkohal üksikasjadesse laskumata arvan, et väga tähtis on seda laadi otsuse tegemisel kasutada menetlust, mille käigus me vähemalt üritame kanda hoolt selle eest, et individuaalsetest riikidest rääkides on Euroopa Komisjon ja liikmesriigid ühisel seisukohal. Kui see lõpuks ikkagi võimalikuks ei osutu, on loomulikult kõigil lubatud teha seda, mida nad vajalikuks peavad.
Nikaraagua valitsus on andnud teada, et järgmistel kohalikel valimistel 2010. aastal ja üldistel valimistel 2011. aastal osalevad riigisisesed ja rahvusvahelised vaatlejad. Valitsus palus juba ametlikult ELil korraldada vaatlusmissioon. Samuti lubas valitsus muu hulgas teha koos EÜ projekti toetusega täiendusi oma kodaniku- ja valijate registris ning määrata järgmisel aastal ametisse usaldusväärse ja professionaalse valimisasutuse.
Teisest küljest aga on hiljutised sündmused, nagu konstitutsioonikohtu otsus, andnud põhjust kahelda Nikaraagua valitsuse tõsiduses seoses nende lubaduste täitmisega. EL on mitmel korral seoses nende sündmustega oma muret väljendanud - viimati kohalikul kolmepoolsel demaršil, mis toimus esmaspäeval, 21. novembril.
Lõppude lõpuks on nende lubaduste rakendamine otsustavaks meie eelarvetoetuse programmide jätkamise jaoks. Nagu arutelu näitab, jätkame tihedat koostööd liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga. See, kas koostöö on õigeaegne või mitte, on loomulikult midagi, mida parlament ise kaaluma peaks.
Juhataja
Sellega on päevakorrapunkti käsitlus lõppenud.
Hääletamine toimub arutelu lõpus.
