Üheminutilised sõnavõtud (kodukorra artikkel 150) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Lugupeetud juhataja! Tahaksin väljendada oma muret selle pärast, et olen täheldanud hiljuti seoses Rumeenia Schengeni alaga ühinemisega liigset politiseerimist.
Minu arvates on ebaõiglane ajada õigussüsteemi reformimise kriteeriumid segamini Schengeni alaga ühinemise kriteeriumidega. Rumeenia on valmis ja vastab tehnilistele tingimustele, mis peavad olema hindamise korraldamisel tegelikult ainsad kriteeriumid.
Rumeenia ei ekspordi kuritegevust ega hakka seda kunagi tegema. Ma ei saa lubada seda, et mõnda probleemi, mis puudutab konkreetselt Rumeenia sisserändajate kogukondi, seostatakse kõikide rumeenlastega. Me oleme teadlikud, et kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjonis tuleval kevadel toimuv hääletus on poliitiline. Leiame, et see hääletus peaks siiski põhinema objektiivsel ja õiglasel hindamisel ega tohiks mingil moel lähtuda valimistega seotud kaalutlustest.
Maria Eleni Koppa
Austatud juhataja! NATO uus strateegiline doktriin, mis kiideti heaks Lissaboni tippkohtumisel, juhatab sisse uue ajastu NATO püüdlustes lahendada uusi ülesandeid. Seoses sellega on tähtis tunnistada NATO ja Euroopa Liidu ainulaadset partnerlust ja vajadust käsitleda kõiki Euroopa julgeoleku aspekte sidusamalt. Nende kahe organisatsiooni koostöö peab põhinema igal juhul läbipaistvusel, vastastikusel täiendavusel ja teineteise sõltumatuse austamisel.
On ülioluline saavutada oma tegevuses koostoime ja vältida kattumist, eriti seoses poliitiliste missioonidega, sest sellega raisataks personali- ja jõuvarusid nii Euroopa Liidus kui ka NATO liikmesriikides. See on otsustav, kui tahame olla tõhusad ja säästlikud.
Väga tähtis küsimus on ka see, kuidas korraldada kahe organisatsiooni institutsioonide vahelist koostööd ja kuidas luua usaldusväärne konsultatsioonimehhanism, mille abil saaks kiiresti määratleda ühistegevuse viisid ja vahendid. Kutsuksin sel teemal üles põhjalikule arutelule.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Lugupeetud juhataja! 28. novembril toimuvad Moldova Vabariigis erakorralised parlamendivalimised.
Võimuliit Euroopa Integratsiooni Allianss on olnud nüüd võimul üle aasta ning Moldova Vabariigi ühiskonna ja majanduse reformimisel on tehtud märkimisväärseid edusamme.
Euroopa Integratsiooni Allianss on näidanud ka oma siirast soovi liikuda Euroopasse, ilma et vaataks tagasi.
Neid püüdlusi ja edusamme silmas pidades on Euroopa Liit toetanud ja toetab praegugi Moldova Vabariiki nii poliitiliselt kui ka rahaliselt.
Ma loodan kogu südamest, et pühapäevased valimised kinnitavad lõplikult Moldova Vabariigi liikumist täieliku demokraatia, õigusriigi, tõhusa turumajanduse ja lõppkokkuvõttes Euroopa ühise kodu suunas, mille täieõiguslikuks osaks saab Moldova Vabariik loodetavasti lähitulevikus.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Lugupeetud juhataja! Tahaksin kurta Regioonide Komitee sekretariaadi kahetsusväärse käitumise üle seoses fotonäitusega, mille korraldajaks olid eksiilis viibivad Kyrenia ringkonna omavalitsusjuhid. Selle ringkonna on praegu okupeerinud Küprosel viibivad Türgi väed.
Väljapandud fotodel kujutatakse elavalt kirikute ja teiste Kyrenia kolmetuhandeaastase ajaloo mälestiste hävitamist. Selle hävitustöö ilmne eesmärk oli kõrvaldada kõik tõendid selle kohta, et selle linna elanikeks on Kreeka kultuurist pärit kristlased. Kolmkümmend kuus aastat hiljem on need inimesed, kes kihutati oma kodudest jõuga välja ja muudeti pagulasteks, suutnud taas Kyrenias kanda kinnitada.
Selle näituse pidi avama Regioonide Komitee peasekretär, kes jäi Türgi okupatsioonivägede survel tulemata, sest näitus kajastab seda, kuidas Türgi väed tungisid 1974. aastal Küprosele ja hävitasid selle kultuuripärandi. Regioonide Komitee sekretariaat palus lausa selle näituse mahavõtmist. Mõistan sellise käitumise kui lubamatu teo hukka.
John Bufton
Austatud juhataja! Iirimaa päästmine ei jää vaatamata sellevastastele protestidele ilmselt euroalal viimaseks. Majandus- ja rahaliitu tabanud võlakriisist hoolimata rõhutavad ametnikud innukalt, et Iirimaa probleem erineb seitse kuud varem Kreekas esile kerkinud probleemist.
Kui Ateenas oli mureküsimuseks eelarvealane vastutustundetus ja avaliku sektori korruptsioon, siis Dublini võla põhjuseks on hoolimatu pangandus. Portugal ei paista kannatavat kummagi pärast, samas näeb riik sarnaselt Hispaaniaga ikka veel vaeva pea vee peal hoidmisega.
Mis on nende riikide juures ühist? Idealistliku ideoloogia toel loodud majanduslikult läbimõtlemata ühisraha, mis ei täida oma eesmärke. Kõige ühele kaardile asetamine ei ole vilja kandnud.
Millised on Euroopa kõige jõukamad riigid? Norra ja Šveits. Nad kontrollivad oma vahendeid ja majandust, kuid kauplevad siiski oma Euroopa Liidu liikmetest naabritega, teades samas, et nad saavad lasta oma võrgud vette mujal, kui EL peaks kogu oma projektiga rappa jooksma.
Portugali päästmine läheks kokku maksma 300 miljardit eurot ja sellele kuluks kogu euroala kapital. Meil on jäänud vaid üks mõistlik valik - EU-tanaasia.
Martin Ehrenhauser
(DE) Austatud juhataja! Minagi tahaks öelda paar sõna Iirimaa kohta. Ajalehe Der Spiegel internetiversioonis seisab: "Keldi tiiger on võetud sisse intensiivravisse”. Peame küsima, miks on see nii? Pole kahtlustki, et finantskriisi põhjused peituvad meie rahasüsteemis ehk teisisõnu raha tekitamise viisides. Erakätes olevad kommertspangad pumpavad süsteemi tohututes kogustes raha. See soodustab spekuleerimist, elavdab inflatsiooni ja põhjustab asjaosalistele määratuid võlgu. Niisiis seisame silmitsi süsteemikriisiga, mida ei ole võimalik lahendada varisevasse pangandussüsteemi miljardite investeerimisega, isegi kui juhime selleks Iiri majandusse raha. Me vajame tõelist rahaloomet. Peame andma rahaloomise uuesti avaliku sektori kätte. See võimaldaks meil suunata sadu miljardeid tagasi Euroopa riikide majandusse. Lisaks oleks selline rahaloomine kooskõlas vabaturumajandusega. Ent sellised kaalukad otsused nõuaksid meie poliitikutelt julgust ja jõudu. On ütlematagi selge, et pankadel ei tohi lasta enam Euroopa Parlamenti tantsitada.
László Tőkés
(HU) Austatud juhataja, head kolleegid! Minu arvates ei saa Euroopa Parlament jätta mainimata Türgis aset leidnud Armeenia genotsiidi 95. aastapäeva. Kooskõlas oma 18. juuni 1987. aasta otsusega ei tohi Euroopa Parlament unustada 1,5-2,75 miljoni süütu tsiviilisiku tapmist ja peaks mõistma samade kriteeriumide põhjal kui need, mida kohaldati holokausti ja kommunistliku genotsiidi puhul, tingimusteta hukka inimsusevastased massikuriteod, mis sooritati Ottomani impeeriumis 1915. aastal Armeenia vähemuse ja kristlaste kogukonna vastu.
Tänaseks päevaks on kokku 22 kaks riiki tunnistanud armeenlastevastase holokausti ajaloolist fakti. Kahetsusväärsel kombel ei saanud raport, mille Morten Messerschmidti sel aastal sel teemal koostas, lõppkokkuvõttes vajalikku toetust. Soovin siinkohal käia välja mõtte, et president Jerzy Buzek teeks ettepaneku tunnistada Armeenia genotsiidi ühehäälselt kõikides ELi liikmesriikides ja teha selle fakti eitamisest kuritegu ning et sellest küsimusest tehtaks ühinemiskõnelustel Türgiga kohustuslik päevakorrapunkt.
Rovana Plumb
Lugupeetud juhataja! 91% noortest vanuses 18-27 aastat leiab, et riigi majandusolukord on võtnud suuna halvemuse poole. Vaid 33% noortest ei soovi Rumeeniast lahkuda. Oma kärpimispoliitikaga soodustab praegune Bukarestis asuv valitsus ajude äravoolu.
Me avastame iga kuu, kuidas noori, kellele Rumeenia valitsus on pakkunud 2004. aastal sotsiaaldemokraatide poolt käima lükatud programmi raames koolitust, vabastatakse ametist või neile ei leita töökohta, kuigi neil on olemas kõik vajalikud kogemused ja soov aidata süsteemi toimimisele tõhusalt kaasa.
Ma toetan tööjõu liikuvust, ent Rumeenia valitsus peab looma uusi töökohti, mille puhul saaks nende noorte teadmisi ka ära kasutada.
Soovin edastada meie toetuse Rumeenia üliõpilastele ja sellistele üliõpilasorganisatsioonidele nagu Välismaal Õppivate Rumeenia Üliõpilaste Liit.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Lugupeetud juhataja! India ookeanis kalastavaid kalalaevu on tabanud piraatide rünnakute laine. Viimase kahe nädala jooksul on olnud kümme kallaletungi laevadele Intertuna III, Demiku, Elai Alai, Playa de Anzoras, Albacan, Erroxape, Campolibre Alai ja Playa de Aritzatxu.
Rünnakud toimuvad üha enam kaldast eemal, sest piraadid kasutavad oma logistika parandamiseks varustamisel paate, mille nad on kaaperdanud. Isegi erasektori turvaettevõtete teenuste kasutamise korral on sellised paadid väga ohtlikud. Nad annavad üksteisele teada oma asukohast ja keegi ei kuula neid pealt.
Tuleb parandada kooskõlastamist - Euroopa Liidu merevägi ei ole sekkunud ühegi toimunud rünnaku puhul. Me ei tea, kuidas nad sellistele kallaletungidele reageerivad.
Tuleb järgida eelmise aasta novembris Euroopa Parlamendis vastu võetud resolutsiooni ja me vajame Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aktiivsemat tegutsemist. Operatsiooni Atalanta tuleb kaasata rohkem riike ja sellele tuleb eraldada rohkem vahendeid, samuti tuleb blokeerida tõhusamalt Somaalia rannik ja sõlmida rannikul asuvate riikidega piraatide vastutusele võtmiseks rohkem kokkuleppeid.
Piraatlus mõjutab meie kala- ja kaubalaevastikku ning ka riike, kellega me sõlmime leppeid, sest nende areng või häving sõltub samuti asjaomase piirkonna kalapüügi ohutusest.
Oreste Rossi
(IT) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Tahaksin anda Euroopa Parlamendile aru selle kohta, mis leidis Regioonide Komitee tegevuse tõttu aset seoses 17.-26. novembril toimunud näitusega "Kultuuriväärtuste edendamine okupeeritud Küprose kultuuripärandi kaitsmise teel”.
17. novembril, pärast näituse avamist, andis kommunikatsiooniüksuse juht Wolfgang Petzold näitusekorraldajatele käsu näitus viivitamata sulgeda põhjusel, et fotoallkirjad olid kokkulepitutest erinevad.
Lasin saata endale asjakohase kirjavahetuse, sealhulgas taotluse näituse korraldamiseks, ja tegin kindlaks, et ametnike kinnitatu ja näitusele väljapandu vahel polnud mingit erinevust. Selgus ka see, et seesama üksuse juht oli käskinud näituse kuraatoril kõrvaldada väljendid "okupatsioon” ja "Türgi invasioon”. Helistasin üksuse juhile korduvalt, et toimunus selgust saada, ent kõnealune direktor ega tema alluvad ei nõustunud minuga kõnelema. Paar tundi pärast seda, kui ma nendest üksikasjadest teada andsin, avati näitus uuesti.
Head kolleegid, leian, et see, mis leidis aset Regioonide Komitees, oli ühe Euroopa Liidu liikmesriigi õiguste tõsine rikkumine.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Austatud juhataja! Rumeeniast on saanud kahjuks Euroopa metsik piiriala. Asjad olid halvad kommunistliku diktatuuri all, kuid maffia diktatuuri all on olukord veelgi hullem.
Maffia peamisteks kombitsateks on kohtusüsteem ja politsei, mida närib korruptsiooniuss.
Meil on teadmata alates 1990. aasta jaanuarist Rumeenias sooritatud enam kui 5000 kuriteo ettevalmistajad. Rumeenia on kohalike põrandaaluste rühmituste paradiis, sest seal kaitseb neid nii kohtusüsteem kui ka politsei. Ent see on ka pedofiilide, vanglakunstnike ja kõige lihtsameelsemate välisagentide kogunemiskoht.
Berliini müüri kokkuvarisemine oli hea asi, kahju on vaid sellest, et see langes meie, Ida-Euroopa rahvaste kaela.
1989. aasta detsembris äratasid paar suurt põnevuseotsijat unest Dracula. Nüüd me ei tea, kuidas temast lahti saada.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Austatud juhataja! Viimasel ajal on Euroopat hakanud varjutama üks must pilv, mis muutub üha tihedamaks. Mitmes liikmesriigis, isegi Rootsis, on hakanud mõjutama poliitilist arengut valimistel pead tõstvad äärmuslikud, parempoolsed, fanaatilised, ksenofoobsed ja sageli rassistlikud rühmitused ja parteid. See on märk, mida me ei saa eirata.
Enneolematu majanduskriis ja kasvav sisserändeprobleem moodustavad üheskoos mürgise kokteili, mis toidab äärmuslikkust ja ohjeldamatust. See on kahtlemata üks väga keeruline probleem, mida on raske lahendada.
Seepärast on paremtsentristide ja sotsiaaldemokraatide fraktsioonidel Euroopa Parlamendis - Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonil ja sotsiaaldemokraatidel - tõsine vastutus ja missioon ajada see pilv laiali enne, kui see põhjustab tormi. Nad peavad täielikult ära kasutama kokkulepete ja kooskõlastamise potentsiaali, et saaksime võtta selliste konkreetsete probleemide käsitlemisel nagu sisseränne tõhusamaid meetmeid, mis nõuavad ühist jõupingutust. Me peame astuma Euroopa Parlamendis uusi, kaalukaid ja ühiseid samme, et võidelda kriisist räsitud Euroopas ksenofoobia ja rassismiga.
Alan Kelly
Austatud juhataja! Iirimaalt pärit parlamendiliikmena tean ma hästi, et Euroopa silmad on pööratud praegu minu kodumaa majanduse probleemidele. Iirimaal valitseva kriisi põhjustajaks oli poliitilise ja ärieliidi ahnus, puhas ahnus. Need inimesed käisid pillavalt ümber agara ja uuendusmeelse rahva loodud rikkusega ja nad tuleb selle eest vastutusele võtta.
Kriis oli põhjustatud siiski ka pangandussektori lõtvadest eeskirjadest. See möödalaskmine laieneb ka Euroopale. Teil on vahest meeles juulikuised pankade stressitestid, milles komisjon andis tuleviku osas täieliku kinnituse just nendele Iiri pankadele, mis on kriisi keskmes. Kuidas sai see juhtuda? Olen tõepoolest väga pahane, et minu koduriik on nii kaugele jõudnud.
Mind rõõmustab väga solidaarsus, mida on näidanud üles meie kolleegid kogu Euroopas, eriti meie majanduse stabiliseerimiseks vahendite eraldamisel. Kuid siiski leian, et seoses tulevikuga Euroopa Liidus oleme me teelahkmel. Iirimaa on väga suveräänne riik ja igasugune Euroopa diktatuur, mis puudutaks Iirimaa maksupoliitikat, oleks Euroopa Liidu väiksemate rahvusriikide kohtlemisel usutavasti ohtlik samm.
Marian Harkin
Austatud juhataja! Minagi soovin rääkida praegusest majanduskriisist, ent teisest vaatenurgast. Jean-Claude Trichet ja Olli Rehn kõnelesid täna eelarve tasakaalustamise vajadusest ning nad kutsusid Iirimaad, Portugali ja teisi riike üles järgima stabiilsuse ja kasvu pakti.
Täna avaldatud Eurobaromeetri uuringu osana paluti 27 000 kodanikul üle terve Euroopa Liidu ja 1000 kodanikul Iirimaal avaldada arvamust selle kohta, kuidas kriisist välja tulla.
Keskendugem vaid kahele küsimusele. Ühes neist paluti kodanikel asetada pingeritta kriisist kiire väljumise viisid. Kui 29% ELi kodanikest ja kolmandik Iiri kodanikest eelistasid vähendada riiklikke kulutusi, siis kaks kolmandikku ELi kodanikest ja 57% Iiri kodanikest pidasid paremaks eelkõige majanduse elavdamist või mõlema lahenduse kombineerimist.
Poliitiliste prioriteetide küsimusele antud vastuste kohaselt leidis nii ELi kui ka Iiri kodanikest enam kui pool, et peaksime tegelema kõigepealt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega. Niisiis on nende kahe vaadeterühma vahel tõeline lahknevus. Me ei reageeri oma kodanike muredele piisavalt ja ma leian, et me peame oma põhieesmärgid läbi vaatama.
Gerard Batten
Lugupeetud juhataja! Homme, 23. novembril, möödub neli aastat minu valija Aleksandr Litvinenko surmast Londonis. Aleksandr Litvinenko mõrvati Venemaa riigiaparaadi esindajate käe läbi riigi toel toimunud terroriaktis. Briti politsei poolt tagaotsitavad kolm peamist kahtlusalust - Andrei Lugovoi, Dmitri Kovtun ja Vjatšeslav Sokolenko - on Venemaal endiselt vabaduses. Vahepeal ei ole Litvinenko lesk Marina saanud mingit õiglast kohtumõistmist. Seni pole selle surma uurimiseks kutsutud kokku ühtki uurimiskomisjoni - nagu sellise vägivaldse surma puhul tavaliselt tehakse.
Seepärast kasutan võimalust ja teen Briti ametivõimudele ettepaneku moodustada võimalikult ruttu uurimiskomisjon, et teha kindlaks ja avaldada surma asjaolud ja põhjus ning nimetada ametlikult need, keda politsei otsib taga seoses selle mõrva uurimisega.
Aleksandr Litvinenko oli Briti kodanik, kes mõrvati Briti maakamaral. See on vähim, mida tema ja ta perekond saab meilt oodata või milleks neil on õigus.
Anna Záborská
(SK) Lugupeetud juhataja! Nädala eest avaldati aruanded ühinemisprotsessi kohta Balkani riikides. Ei ole õiglane kehtestada ELi liikmesust taotlevate kandidaatriikidega läbirääkimiste alustamiseks tingimused ja jätta pärast nende täitmist läbirääkimised alustamata. Miks me ei kohtle Makedooniat õiglaselt?
Makedoonia on riik, kus reformidel on head tagajärjed. Üle 80% keskkoolilõpetajatest läheb selles riigis edasi ülikooli. Nad hakkavad õppima inglise keelt kuue aasta vanuselt.
Komisjoni aruandes kõneldakse edusammudest võitluses korruptsiooniga, stabiilsest valitsusest ja poliitilisest dialoogist. Makedoonia on täitnud kõik Kopenhaageni kriteeriumid. See riik väärib võimalust alustada läbirääkimisi eesmärgiga saada üheks Euroopa Liidu liikmesriigiks. Me saame arutada lahendamata küsimusi läbirääkimisprotsessi käigus. Nende läbirääkimiste alustamata jätmine vähendab Euroopa usaldusväärsust.
Estelle Grelier
(FR) Lugupeetud juhataja! Cameroni valitsuse kokkuhoiupoliitika tõttu otsustas Ühendkuningriik hiljuti lõpetada raha eraldamise suurtele puksiirlaevadele, mis pidanuks abistama ja päästma La Manche'i väinas laevu. See oli ühepoolne otsus, mille on sadama-, merendus- ja kaubandusasutused ning antud valdkonna poliitilised organid hukka mõistnud.
Ühendkuningriigi toetuse lõppemisel võivad olla kurvad tagajärjed meresõiduohutusele sellel maailma kõige tihedama liiklusega kaubateel, mida läbib aastas üle 250 000 aluse. Viimase kümne aasta jooksul on La Manche'is registreeritud üle kolmesaja vahejuhtumi ja asjatundjad usuvad, et võimsate päästelaevade valmisolek on hoidnud mitme sellise vahejuhtumi puhul ära suurema õnnetuse.
Et meresõiduohutus mõjutab Euroopa Liidu territooriumi ohutust ja keskkonnakaitset, on hädaolukorras puksiiriabi tagamine riigiasutuste ülesanne, mille jaoks saadakse rahalist abi laevaomanikelt, ja seda ei tohi puksiiriteenuseid pakkuvate eraettevõtete huvides erastada.
Seepärast on Euroopa Komisjonil kohustus seda teemat käsitleda. Euroopa peab kahtlemata võimaldama endale vahendid, et viia ellu seda tähtsat ühtset merenduspoliitikat, mida ta ametlikult nõuab.
Giommaria Uggias
(IT) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Soovin teile, kodanikele ja ühendustele teatavaks teha, et oleme esitanud kirjaliku deklaratsiooni nr 0086/2010, milles nõutakse vee kui avaliku omandi kaitsmist.
Vesi ei ole mitte üksnes ühine vara, vaid universaalne inimõigus, ja veeteenuse kui kohaliku avaliku teenuse haldamine on hea valitsemiskava alus. Need on meie juhtpõhimõtted. Samad põhimõtted on pannud tuhandeid Itaalia kodanikke toetama kõiki üleskutseid korraldada referendum, et hoida ära ühe alusvara kõrvaldamine avalikust sfäärist.
Me usume tegelikult, et see algatus ei kuulu vaid nendele, kes selle ettepaneku tegid - selles võitluses peavad osalema kõik. Selle kinnituseks tuleks öelda, et see deklaratsioon koostati koos kolleegidega roheliste, sotsiaaldemokraatide ja demokraatide ning Euroopa vasakpoolsete fraktsioonist ning see on leidnud laialdast toetust kogu Euroopa Parlamendis.
Eesmärk on korjata vähemalt poolte parlamendiliikmete allkirjad, et deklaratsioonist saaks Euroopa Parlamendi ametlik seisukoht, millega saaks kaitsta vett mitte kui hüve, vaid kui õigust.
Monica Luisa Macovei
(RO) Lugupeetud juhataja! Pühapäeval toimuvad Moldova Vabariigis erakorralised parlamendivalimised. Valitakse demokraatlike ja kommunistlike jõudude vahel.
Kui võidavad demokraatlikud jõud, mis on praegu koondunud Euroopa Integratsiooni Allianssi, on tagatud viimaste aastate arengu jätkumine - arenemine demokraatliku valitsuse, õiguste ja inimeste heaolu suunas. Demokraatlikud jõud peavad kokku hoidma nii enne kui ka pärast valimisi.
Pühapäeval toimuvad valimised peavad olema vabad ja õiglased ning rahval peab olema juurdepääs teabele. 2009. aasta aprillikuu vägivaldsed sündmused ei tohi korduda. Demokraatlikke valitsusi ei moodustata pettuse, vägivalla ega hirmu abil.
Pühapäeval annavad oma hääle loomulikult Moldova Vabariigi kodanikud, mitte meie. Ent meie Euroopa Parlamendis toetame neid, kes toovad kaasa demokraatlikud muutused. Oleme nendega solidaarsed ja julgustame neid.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Lugupeetud juhataja! Hiljuti rünnati Bagdadis Lunastaja Ema kirikut ja viiskümmend kaheksa inimest - peamiselt naised ja lapsed - said surma vaid seetõttu, et nad olid kristlased. Al Qaeda on võtnud vastutuse selle teo eest uhkusega enda kanda. See ei ole üksikjuhtum, vaid pigem kulmineerus selles enamikus moslemiriikides aset leidev kristlaste tagakiusamine ja ründamine. On olnud väljasaatmisi Marokost, ähvardusi Türgis ning rünnakuid Indias ja Nigeerias. Jaanuaris tapeti Kairos ühe kiriku lävel kuus kristlast. Kaua kavatsevad demokraatlikud lääneriigid sellele oma vaikimisega kaasa aidata?
Õnneks on president Buzek teinud Euroopa Parlamendi nimel avalduse. Kõrge esindaja paruness Ashtoni avalduses selle rünnaku kohta piirduti vaid terrorismiakti hukkamõistmisega. Miks ei nimetata motiivi ehk teisisõnu seda, et tegemist oli kristlastega, mis oli selgelt rünnaku põhjus?
Ma ei ole kuulnud sõnakestki Rodriguez Zapaterolt ega peaminister Erdoganilt. Mis on tsivilisatsioonide liidu mõte? Mul on meie lihtsameelsuse ja arguse pärast piinlik. Ma ei saa jätta meenutamata kadunud, vääriti mõistetud Oriana Fallacit, kes kuulutas Euraabia saabumist ja kes loobiti praktiliselt kividega surnuks julguse eest taunida seda, mis oli toimumas selles neurootilises Euroopas.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Lugupeetud juhataja! Haridus ja teadus on 2020. aasta majandusstrateegia põhieesmärk. Kas see programm jääb paberile või kandub tegudesse, sõltub meist. Edu saavutamiseks peavad selle eest vastutuse võtma nii Euroopa institutsioonid kui ka liikmesriigid. Selle asemel teostab Bulgaaria valitsus poliitikat, mis ei ole üksnes vastuolus riikliku, vaid ka teadusuuringuid ja haridust käsitleva Euroopa poliitikaga. Kui Euroopa on eraldanud kuni 2020. aastani teadus- ja arendustegevusele 3%, siis Bulgaaria on saavutanud vaid mõõdukad 0,6%.
Pärast arvukaid ebaõnnestunud otsuseid likvideeritakse Bulgaaria Teaduste Akadeemia - Ottomani impeeriumi karmides tingimustes loodud enam kui 140aastase ajalooga institutsioon, kus tehakse praegu 55% Bulgaaria teadusuuringutest ja mida tunnustatakse kogu maailmas. Akadeemia on saanud enam kui neljasaja eduka Euroopa projekti jaoks üle 30 miljoni euro.
Vaatamata osalemisele Euroopa institutsioonides poliitilisel ja eksperdi tasandil, ei näe Bulgaaria valitsus lihtsalt seost teaduse ja kriisist väljumise vahel. See küsimus tuleb võtta nõukogu ja komisjoni päevakorda. See teema ei puuduta üksnes Bulgaariat, vaid paneb kaalule ka strateegilise programmi ja Euroopa põhieesmärkide täitmise.
Róża Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Austatud juhataja! Tahaksin juhtida teie tähelepanu Euroopa Komisjoni korraldatud ebapiisavatele sotsiaalsetele konsultatsioonidele omanikuta teoste direktiivi teemal. Omanikuta teosed on teosed, mille autoriõiguse omanikku ei ole võimalik leida.
Möödunud nädalal korraldasin ma sel teemal Euroopa Parlamendis arutelu. Arutelu näitas, kui suurt huvi selle valdkonna vastu tuntakse ja kui palju on küsimusi selle direktiivi kohta, millega komisjon praegu tegeleb. Ent kogu protsess on kaetud ikka veel saladuselooriga. Eksperdid ja otseselt kaasatud organid peaksid kindlasti teadma vähemalt suunda, milles tööd tehakse. Euroopas mõjutab 40% kunstilistest väljunditest omaniku puudumine. Direktiivi avaldamise kuupäev on lükatud edasi järgmise aasta esimesse veerandisse, nii et konsultatsioonideks on veel veidi aega. Peame nägema rohkem vaeva, et kaasata õigusaktide koostamisse meie kodanikke, sealhulgas asjatundjaid, et tulemus oleks tõesti võimalikult hea.
Matthias Groote
(DE) Austatud juhataja! Töötajate demokraatlik osalemine ettevõtetes on Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika nurgakivi. Ganderkesees, Delmenhorstis ja Vechtas on Atlase tehase töölised streikinud juba kuu aega ööd ja päevad just nende õiguste pärast. Töölised võitlevad selle nimel, et tagada kollektiivne palgakokkulepe, mis võimaldab säilitada head ja kindlad töökohad. Kahjuks on juhtkond võtnud omale vaba voli keelduda läbirääkimistest metallitööliste ametiühingu ja töönõukoguga. Juhtkond on töötajaid nende tööstusealaste vaidluste ajal hirmutanud ja neile survet avaldanud. Tahan kutsuda üles juhtkonda, eriti härra Filippovit, alustama arutelu ja naasma läbirääkimistelaua taha. Me ei saa lubada, et demokraatlik osalemine lõppeb tehaseväravas. Võta-või-jäta-süsteem põhjustab hirmu ja sellest paistab sotsiaalsete rahutuste alge. Euroopas ei peaks olema sellistele süsteemidele kohta, sest need kahjustavad meie demokraatiat.
Cristian Dan Preda
(FR) Lugupeetud juhataja! Paar sõna presidendivalimiste kohta Côte d'Ivoire's, kuna ma olen selles riigis Euroopa Liidu valimiste vaatlemise missiooni juht. Alates oktoobri algusest on meil tegelikult olnud kogu Côte d'Ivoire's umbes 100 vaatlejat 26 riigist.
Esimene voor läks 31. oktoobril päris hästi. Ei olnud pettust ega vägivalda. Tulemuste teatavakstegemine pisut viibis, ent üldjoontes puudusid tõsisemad vahejuhtumid.
Teine voor on kavandatud järgmiseks pühapäevaks. See tõotab kujuneda pingelisemaks, sest juba on toimunud tänavakokkupõrkeid ja kampaania toon on agressiivne, isegi meie vaatlejate suhtes. Veelgi enam - nendel vaatlejatel ei lasta mõnikord teha oma tööd ja jälgida kampaania ettevalmistusi. Et hääletus saaks toimuda normaalselt, peavad kired vaibuma. On äärmiselt tähtis kaitsta meie vaatlejaid kuni pühapäevani ja ka peale seda.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
