Keskkonnasõbralike mootorsõidukite edendamine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Dan Jørgenseni koostatud raport, mis käsitleb muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta.
Dan Jørgensen
raportöör. Proua juhataja, iga päev haigestub mõni eurooplane õhusaaste tagajärjel. Iga päev sureb mõni eurooplane õhusaaste tõttu, mille on tinginud Euroopa liiklus. Teame ka, et seisame silmitsi äärmuslike kliimamuutustega, mis on tekkinud eeskätt sellepärast, et veondussektoris kasutatakse liiga palju kütust. Neil kahel põhjusel on täna pärastlõunal siin parlamendis arutusel olev õigusakt ülimalt oluline. Ja sellelsamal kahel põhjusel tuleb lugeda väga tähtsaks seda kompromissi, mille me saavutasime parlamendi ja ministrite nõukogu edukates läbirääkimistes ja mille me homme loodetavasti vastu võtame.
See, mille me vastu võtame, seab Euroopa ametiasutustele kohustuse võtta endale õhusaaste vastu võitlemisel tähtsam roll. See, mille me vastu võtame, paneb ametiasutustele kohustuse, et kui nad teevad otsuse osta mõni sõiduk - olgu selleks siis prügiauto, buss või mõni muu avaliku sektori teenuseid osutav sõiduk -, vaataksid nad naeltes ja pennides või eurodes ja sentides makstavast hinnast kaugemale. Nad peavad arvesse võtma ka tervishoiu, keskkonna ja kliimaga seotud kulusid, sest sõidukid paiskavad õhku eri liiki osakesi ning fossiilkütuste põletamisel tekitavad nad suuremat saastet ja süvendavad seega üleilmset soojenemist.
Me ei kohusta kohalikke asutusi valima kõige keskkonnahoidlikumat lahendust, kuid me sunnime neid võtma oma arvutuste tegemisel arvesse ka tervishoiu ja keskkonnaga seotud tagajärgi. Samuti tahame soodustada tehtud otsuste avatust ja läbipaistvust. Seepärast olen ma kindel, et järjest enam Euroopa riigiasutusi teeb õige - õigemini keskkonnahoidliku - valiku, selle asemel et eelistada lühiajalist, ehkki võib-olla odavamat lahendust, mille juures on tähtsaid vaid naelad ja pennid. See ongi kogu selle ettepaneku eesmärk.
Lisaks loodan, et ettepanek avaldab teataval määral otsest keskkonnamõju, sest avalik sektor vastutab paljude sõidukite ostmise eest; näiteks bussid - ligikaudu ühe kolmandiku bussidest ostavad Euroopa riigiasutused. Lisaks otsesele keskkonnamõjule on ettepanekul ka sekundaarne toime, sest soovime luua nõudluse spetsiaalsete keskkonda säästvate sõidukite järele; see nõudlus võib mõjutada turgu ja muuta uute, paremate ja keskkonnasõbralike sõidukite väljatöötamise autotootjatele kasulikuks juba enne, kui seda hakatakse neilt õigusaktidega nõudma.
Minu arvates on oluline rõhutada, et see dokument ei ole väga bürokraatlik. Küsimus ei ole kohalikele asutustele koormavate eeskirjade kehtestamises. Samuti ei ole eesmärk luua tohutut bürokraatlikku skeemi. Vastupidi, me oleme koostanud dokumendi, mida on lihtne rakendada ja kehtestada. See dokument sisaldab ka vajalikke erandeid, iseäranis üht erandit - kui riigis on olemas juba kehtiv tõhus süsteem, mille raames arvestatakse sõidukite ostmisel tervise- ja keskkonnamõju, võib riik selle süsteemi säilitada.
Nagu juba öeldud, oleme edukate läbirääkimiste tulemusel saavutanud kokkuleppe, kompromissi. Ma arvan, et selle töö käigus suutsime me selgelt mõista anda, et kõnealuse õigusakti asjus seisame me siin Euroopa Parlamendis õlg õla kõrval. Soovin tänada kõiki variraportööre ja komisjoni sisuka koostöö eest. Samuti soovin tänada eesistujariiki Prantsusmaad sihipäraste pingutuste eest kompromissi saavutamisel. Olen uhke, et homme on meil võimalus hääletada õigusakti üle, mille abil vähendatakse Euroopas saastet ja mille toel saavad kohalikud asutused asuda üleilmse soojenemise ja igal aastal paljude eurooplaste haigestumist põhjustava õhusaaste vastase võitluse etteotsa.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, nagu teate, on ettepaneku eesmärk suurendada Euroopa turul energiatõhusate, vähesaastavate sõidukite arvu, et vähendada nii energiatarbimist kui ka süsinikdioksiidi ja teiste saasteainete heiteid. Need meetmed on kasulikud suurtes linnades elavatele kodanikele, kes moodustavad praegu suurema osa Euroopa rahvastikust.
Kõigepealt soovin tänada raportöör Jørgenseni ja variraportööre nende pühendumuse, tulemusliku panuse ja tiheda koostöö eest kogu suve väldanud institutsioonidevahelistes aruteludes. See koostöö on aidanud meil välja töötada kompromissteksti, mis sai esimesel lugemisel ulatusliku toetuse.
Direktiivi ettepanekus on sätestatud, et riigiasutused ja -ettevõtted ning ka ühistransporditeenuseid pakkuvad ettevõtted peavad lisama energiatarbimise, süsinikdioksiidi ning teiste saasteainete heite andmed riigihanke raames tellitavate sõidukite valikukriteeriumide hulka. Riigihanke otsust ei määra seega tulevikus mitte üksnes sõiduki hind, vaid ka kogu sõiduki kasutusea vältel tekkivad keskkonnakulud. Samas jäetakse ettepanekus kohalikele asutustele võimalus määrata kindlaks sätete rakendamise üksikasjad, seega on ettepanek täielikus kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega. See õigust loov tekst, mida me toetame, ei too kaasa uut haldusmenetlust. Ettepanek on seega täielikus kooskõlas kehtivate riigihankeid ja avalike teenuste osutamist reguleerivate õigusaktidega ning kehtima jäävad kõik nendes sisalduvad sätted, sealhulgas näiteks need, mis käsitlevad erandite künniseid.
Lisaks astutakse ettepanekuga ühenduse energia-, kliima- ja keskkonnapoliitika vallas suur samm edasi. Direktiivi järgi lisatakse energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja teiste saasteainete heite üldised parameetrid riigihanketingimustele. Euroopa avalik sektor on seega eeskujuks, soosides moodsat ja uuenduslikku tehnoloogiat, mis tagab tulevikus säästvad transpordisüsteemid. Minu arvates on see väga selge sõnum, mille saavad edastada kohalike huvide eest seisjad või need, kes pakuvad kohalikke teenuseid ja on seotud saaste vähendamise teemaga.
Peale selle täiendatakse sõidukite riigihankekorda selle ettepaneku abil säästva majanduse põhimõttega, ilma et kulud sealjuures tõuseks. Selle asemel arvutatakse välja sõidukite kogu kasutusea vältel avalduv mõju ja need andmed avalikustatakse enne selle mõju tegelikku tekkimist. Seega tehakse ühissõidukite ostmise otsus ratsionaalsel alusel, mis võimaldab nii asutustel kui ka ühistranspordiettevõtjatel hoiduda suurtest kuludest.
Direktiivi mõju - ma lõpetan kohe, härra juhataja - ulatub tõenäoliselt palju kaugemale kui selle otsene kohaldamisala. Riigihanked moodustavad olulise, hästi nähtava turu, mis võivad mõjutada ettevõtjate ja eraisikute otsuseid. Prognooside kohaselt tuleb tänu kõnealusele direktiivile pikas plaanis turule rohkem keskkonnasõbralikke energiatõhusaid sõidukeid ning nende kulud vähenevad mastaabisäästu kaudu. Selle tulemusel suureneb kõikide Euroopas kasutuses olevate sõidukite energiatõhusus ning vähenevad süsinikdioksiidi ja teiste saasteainete heited.
Nüüd soovin ma kuulda arutelus osalevate parlamendiliikmete arvamusi, et saaksin arutelu lõpus anda vajalikke selgitusi. Loodan, et tänane arutelu aitab meil saavutada positiivse tulemuse ja me saame direktiivi muudetud ettepaneku vastu võtta.
Andreas Schwab
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, alustuseks tahaksin öelda, et raporti projektist on selgelt näha, et keskkonnakaitse ja kliimamuutused on küsimused, mis lähevad korda kogu Euroopa Parlamendile ja parlamendikomisjonidele, aga ka Euroopa komisjonile ja nõukogule.
Seega arvan, et võime kahtlemata nõustuda härra Jørgenseniga, kui ta ütleb, et igaüks Euroopas peaks pöörama tähelepanu saasteainete heite vähendamisele ning et keskkonna- ja kliimakaitse tegurid mängivad olulist rolli sõidukite riigihangetes. Samas peaksid keskkond ja kliimamuutused olema olulised ka rahvale, Euroopa Liidu kodanikele - need peaksid olema eraldiseisev küsimus ehk teisisõnu nende mure, kes ostavad Euroopa Liidus autosid või busse. Seetõttu kahtlen ma endiselt, kas esitatud sätted aitavad tõepoolest suurendada inimeste kohusetunnet kõnealuses küsimuses või hoopis vähendavad seda ning kas direktiiv teenib tõepoolest meie seatud eesmärke või tekitab tegelikult rohkem viha Brüsseli väidetava bürokraatia vastu.
Minu arvates on palju näiteid Euroopa riikidest, kus ostetakse juba praegu vesinikul töötavaid ja vähe süsinikdioksiidi heidet tekitavaid sõidukeid; seda tehakse ilma kõnealuse direktiivita, s.t need riigid on juba keskkonnateadlikud. Ma kahtlen selles, kas direktiiv aitab tõepoolest keskkonnateadlikkust edendada, sest minu arvates on direktiivi panus üsna väike ja pole tõsi, et selle mõju keskkonnale on väga suur, nagu te väidate, härra Jørgensen.
Meie eesmärk peaks olema ostjate teadlikkuse suurendamine, mitte ilmtingimata 1% sõiduautode turu ja 6% veoautode turu mõjutamine käesoleva direktiiviga. Leian, et see mõju on üsna väike: riigihanke tingimused on üsna laiahaardelised ning riikide õigusaktid on selle otsuse ees ülimuslikud. See tähendab, et üpris tõenäoliselt - või vähemalt nõukogu õigusteenistuse vaatenurgast - on keskkonnamõju osakaal vaid 1% ja seega on keskkonnale avalduv mõju suhteliselt väike.
Samas ei too direktiiv ka kahju, sest lõpuks saavad kõik asjaosalised jätkata enam-vähem samamoodi nagu varem. See on nõukogu ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni variraportööri härra Hoppenstedti saavutus. Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon võttis oma arvamuses, mille koostaja ma olin, samuti sarnase seisukoha; kolmepoolses koostöös oli võimalik direktiivi märkimisväärselt täiendada.
Seetõttu olen seisukohal, et direktiiv sisaldab kahtlemata positiivseid punkte, mis on väärt esile tõstmist, sest direktiivi bürokraatlikke aspekte on vähendatud. Nüüd annab see liikmesriikidele võimaluse määrata kindlaks hankepakkumiste vorminõuded, mis tagavad suure paindlikkuse. Samuti on selles sätestatud, et erisõidukeid direktiivi reguleerimisalasse ei kaasata.
Sellest hoolimata on oht, et mõju puudub ning seepärast ütlen ma lõpetuseks, et direktiiviga püütakse liikuda küll õiges suunas, kuid vale teed pidi. Kui direktiivi kohaldatakse riikides ostjatele kasulikul viisil, tähendavad kolmepoolse kompromissi tulemusel saavutatud muudatusettepanekud seda, et paljudes liikmesriikides ei avalda see tõenäoliselt mitte mingisugust mõju.
ELi institutsioonides osalejad peavad küsima endalt, kas kõnealune direktiiv teenib praegusel kujul - pärast mööndavasti keerulise kolmepoolse kompromissi saavutamist - ikka veel oma esialgset eesmärki. Direktiivi sätete kvaliteet sõltub peaaegu täielikult nende ülevõtmisest liikmesriikides ning sellisel juhul puudub tegelik vajadus ühenduse õigusakti järele.
Soovin veel kord rõhutada, et kahjuks on kõnealuse direktiiviga hõlmatud vaid 1% sõiduautode ja 6% kommertsveokite müügist ning seetõttu ei too see keskkonnale väga suurt kasu.
Silvia-Adriana Ţicău
transpordi- ja turismikomisjoni arvamuse koostaja. - (RO) Direktiiviga kehtestatakse peale muude kriteeriumide ka keskkonnahoiu kriteeriumid, mida tuleb keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite ostmisel arvesse võtta. Liikmesriigid teavitavad tellivaid asutusi ja ostjaid, kes osutavad ühistransporditeenuseid, keskkonnasõbralike sõidukite hanketingimustest.
Transpordi- ja turismikomisjon teeb liikmesriikidele ja komisjonile ettepaneku võtta riiklike strateegiliste raamistike ning riiklike ja piirkondlike rakenduskavade vahekokkuvõtete käigus arvesse linnaliikluse projektide abikõlblikkust ja keskkonnasõbralike sõidukite edendamist. Samamoodi tuleb jätkata linnasisese transpordiga seotud algatuste ning programmide CIVITAS ja "Arukas energeetika - Euroopa” toetamist.
Transpordi- ja turismikomisjon teeb ettepaneku, et need ametiasutused, kes ostavad keskkonnasõbralikke ja energiatõhusaid mootorsõidukeid ja kelle aastahangetest moodustavad need suurima osa, võivad kasutada tunnust "keskkonnasõbralik ja energiatõhus linna maanteetransport”. Ma soovin õnnitleda raportööri ja olen kindel, et kõnealune dokument muudab kohalike riigiasutuste suhtumist keskkonda.
Karsten Friedrich Hoppenstedt
Proua juhataja, see komisjoni ettepanek energiatõhusate sõidukite edendamise kohta on meie poolt kahe aasta eest tagasilükatud algse ettepaneku muudetud versioon. Komisjoni uue ettepanekuga on seda dokumenti märkimisväärselt parandatud. Siiski tuleb öelda, et ka see tekst sisaldab paljusid punkte, mis väärivad kriitikat - näiteks mõjuhinnangu puudumine, asjaomaste sõidukite suhteliselt väike turuosa - seda küsimust juba käsitleti - ning viimasena, kuid sugugi mitte vähemtähtsana keskkonnakriteeriumide kohustuslik lisamine riigihangete menetlusse, mis on vastuolus Euroopa Kohtu kohtupraktikaga.
Neid puudusi süvendas veelgi vastutavas komisjonis sõlmitud kokkulepe, mille tõttu oleks sündinud jäik ja bürokraatlik õigusakt. See tulemus oleks olnud minu jaoks vastuvõetamatu. Kompromissi otsimisel - seda tuleb pidada asja positiivseks küljeks - muudeti sisu koostöös komisjoni ja nõukoguga täielikult ja nüüd on meie ees täiskogus hääletatav tekst, mida on võimalik toetada.
Selle keskmes on kohalikele omavalitsustele pakutav võimalus olla paindlik. Liikmesriigid võivad oma suunised ise kindlaks määrata ja asendada need komisjoni ettepanekus toodud standardsete meetoditega. Ma tean, et ainuüksi Saksamaal on palju standardeid, millega reguleeritakse keskkonnasõbralike sõidukite hankeid. Neid standardeid kasutatakse edukalt juba praegu ja nagu meie kohalike omavalitsuste liidud on öelnud, peaks nende vorm jääma ka tulevikus samasuguseks. Seega ei ole nendel juhtudel uusi kohustusi oodata.
Teisest küljest kujutab tekst keskkonnahoidliku hankemenetluse suuniseid nendele liikmesriikidele, kellel puuduvad vastavad eeskirjad. Kui aga liikmesriigid peaksid langetama otsuse komisjoni väljatöötatud mudeli kasuks, võivad nad arvestada nüüd juba lihtsustatud menetlusega. Kuni 249 000 euro suuruse hanke korral ei tule vormikohast hankemenetlust kasutusele võtta. Kohaldatakse vähetähtsat künnist. Nagu me kuulsime, on eranditeks ka erisõidukid.
Kompromissteksti toetavad nii nõukogu kui ka komisjon ning selle on heaks kiitnud kohalike omavalitsuste liidud ja mootorsõidukitööstus. Kui ka kogu õigusaktist oleks olnud võimalik loobuda, ei oleks tegelikult jäänud alles mitte mingeid vastandlikke huvisid. Üldiselt soovitan ma kompromissideed toetada.
Inés Ayala Sender
Härra juhataja, esiteks soovin tänada raportööri tema visaduse eest küsimuses, mille Euroopa Parlament alguses tagasi lükkas. Samuti soovin tänada Euroopa Komisjoni, kes oli samuti järjekindel, esitades muudetud teksti, mida võib pidada põhjapanevaks, sest selles kasutatakse juba kättesaadavat vahendit - kohalike ametiasutuste võimet edendada eeskujuks olevat riigihankemenetlust, eriti niisuguses valdkonnas nagu keskkonnahoidlikud mootorsõidukid, mis on praegu väga olulised.
Peale selle avaldan ma heameelt asjaolu üle, et võeti risk ja kiirendati protsessi, millega saab loodetavasti nüüd edasi minna, nagu seda tehti lepingu või lepitusmenetlusega.
Lisaks väljendan rõõmu kõnealuse programmi aluseks olevate algatuste, nagu CIty-VITAlity-Sustainability (CIVITAS) ja "Arukas energeetika - Euroopa” toetamise ja tunnustamise üle. Loodame, et niisugune toetus - sealhulgas vesinikutehnoloogiale antud toetus - ja kõikide sidusrühmade osaluse tunnustamine jätkub ka edaspidi.
Mis aga puudutab tarnete infrastruktuuri, siis avaldan kahetsust, et ikkagi ei õnnestunud meil transpordivaldkonnas kasutada vahendit, mille Euroopa Parlament teatud ulatuses tagasi lükkas, nimelt üleeuroopalisi energiavõrke, mis pakuti alguses välja, kuid mida siiski heaks ei kiidetud.
Räägitud on ka igasugustest fondidest ja riigiabist, kuid üleeuroopaliste energiavõrkude jaoks ei ole kindlaks määratud ühtegi konkreetset fondi ega programmi. Viimastel aastatel on selles vallas tehtud vähe edusamme, kuigi alternatiivkütustega, näiteks gaasi või vesinikuga varustamiseks on need nüüd möödapääsmatud.
Seetõttu küsin ma volinik Tajanilt, kas ta saab tulevikus, kui seda teksti läbi vaadatakse või võib-olla isegi enne seda, esitada meile selles vallas ettepaneku kasutada nimetatud üleeuroopalisi energiavõrke selleks, et tagada nende uute kütuste tarned ühes valdkonnas, kus vajadus nende järele on suurim, s.t nende uut liiki kütuste jaoks vajalike infrastruktuuride valdkonnas.
Vittorio Prodi
fraktsiooni ALDE nimel. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma soovin härra Jørgenseni raporti eest tänada. Usun, et see dokument on kooskõlas kogu energia- ja keskkonnapaketiga, mille üle me arutleme. See avaldab kindlasti mõju riigihankemenetlustele, kahtlemata juhinduvad sellest institutsioonid valikuid tehes, kuid eelkõige - enne kõiki teisi - mõjutab see tootjate valikuid.
See dokument on tõesti sama mis selge raamistiku esitamine spetsifikatsioonide kohta, millele sõidukid peavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise parameetrite ning saaste ja tervisega otseselt seotud parameetrite järgi vastama.
Muret valmistab ka rahalise külje hindamine - mis puudutab süsinikdioksiidi, siis see teema on päevakorral ka juba Kyoto protokollis seoses saastekvootidega kauplemise süsteemiga. Teistes valdkondades tähendaks see samuti otseselt tervise väljendamist või hindamist rahas. Siiski on selge, et konkreetne eesmärk on leida võrdlusalus ning kindlasti mitte suurendada, vaid vähendada heitkoguseid, sealhulgas neid, mis mõjutavad tervist. Selleks on seal olemas energiatõhususe ja keskkonnatoime kohta käivad tehnilised spetsifikatsioonid.
Kõnealune direktiiv pakub palju võimalusi. Olukord on küll selge, kuid sellega ei vähendata institutsioonide valikut. Tegelikult hämmastasid mind esitatud vastuettepanekud, mis näivad olevat eelarvamustest tulvil. Direktiivis antakse institutsioonidele häid soovitusi, kuid minu arvates on see suunatud eeskätt sõidukitootjatele.
Margrete Auken
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DA) Tänan, härra juhataja, ja tänan, Dan Jørgensen, avameelse ja tulemusliku koostöö eest. Õigusakt, mille me loodetavasti homme vastu võtame, on vajalik. Igal juhul on näidanud Dan Jørgenseni ja minu päritolumaa Taani kogemused, et kui me ei kehtesta keskkonnahoidlike kaupade ostuks sobivaid raamistikke, ei jõua me kunagi jutust kaugemale. Riigiasutused valivad odavaima, mitte kõige keskkonnahoidlikuma pakkumise. Seega on õige muuta näiteks süsinikdioksiidi ja tahkete osakeste heitkoguste arvestamine Euroopa ametiasutustele kohustuslikuks, kui nad investeerivad uutesse sõidukitesse. Ideaalis oleksime tahtnud näha, et kõik asutused kasutavad hankelepingute sõlmimisel ühist keskkonnamõju arvestamise meetodit, sest siis oleks olnud selge, et saastaja maksab. Selline väliskulude arvessevõtmine, nagu me seda põhimõtet nimetame, on midagi, mida me kõik soovime näha. See annaks ka tootjatele hankelepingute sõlmimisel kasutatavate kriteeriumide vallas teatava kindlustunde. Me oleme aga rahul ka lahendusega, mille me siin parlamendis saavutasime - selle kohaselt saavad kohalikud asutused ja liikmesriik ise valida, kas nad rakendavad pakkumistingimuste esitamisel konkreetseid kütusekulu ja tahkete osakeste heitkoguste nõudeid või soovivad kasutada niisugust mudelit, milles väärtustatakse sõiduki keskkonnamõju, mis muutub seetõttu üheks lepingu põhitingimuseks. Sellega seoses oleme rahul, et ettepaneku kohaselt kehtestatud kilogrammi CO2 hind on prognoositavale turuhinnale lähedane. Ainult nii luuakse keskkonnahoidlike busside, veokite ja sõiduautode väljatöötamiseks kõva stiimul. On kahju, et me ei suutnud parlamendikomisjonis saavutada enamuse toetust samade nõuete kehtestamisele kasutatud sõidukitega kauplemise puhul. Pole mingit vormilist põhjust, miks ei saa neid samadel alustel kehtestada. Kui kehtestada need üksnes uutele autodele, võtab ettepaneku kasuliku mõju avaldumine liiga kaua aega, kuid tegelikult ei ole meil aega neid äärmiselt vajalikke parandusi oodata. Sellest hoolimata on kõnealune õigusakt suur samm selles suunas, et kasutada avaliku sektori tohutut ostuvõimet eesmärgiga panna igal pool maksma keskkonnasõbralikud lahendused.
Bairbre de Brún
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (GA) Härra juhataja, ma avaldan heameelt keskkonnasäästlike mootorsõidukite teemaliste soovituste üle, milles jõudsid lepitusmeetmete raames kokkuleppele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esindajad.
Kohalikke ametiasutusi ja teisi riigiorganeid tuleb innustada investeerima säästvasse keskkonnahoidlikku transporti.
Keskkonnasõbralike ja tõhusate valikute tegemine iseäranis meie linnade transpordisektoris on kasulik nii kodanike tervisele kui ka keskkonnale. See aitab meil pidada kinni meie kliimakohustustest ja mis veelgi olulisem, see võib panna turgu eelistama keskkonnahoidlikke sõidukeid. Riigihankemenetluse asjaosalised peaksid nägema siin pikaajalist kasu.
Kõiki valitud meetmetega seotud kulusid tuleb arvutustes arvesse võtta. Kõige suuremaid raskusi kogeb Euroopa transpordisektoris.
Ma loodan, et kõnealune direktiiv võetakse vastu võimalikult kiiresti, et seda saaks alates 2010. aastast rakendama hakata, toetamaks keskkonda väärtustavaid kohalikke ametiasutusi ja riigiorganeid.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Härra juhataja, praegu Euroopa Parlamendis toimuvates kliima- ja energiaaruteludes toonitatakse alati säästva ühiskonna olulisust, selle üks osa on aga säästev transpordisektor. Viimastel kuudel oleme püüdnud kehtestada kaubatranspordi (Euro 6) ja sõidukite puhul rangemaid standardeid. Sellega oleme püüdnud käsitleda probleemi algstaadiumis. Me võime aga muuta transpordi säästvamaks ka hilisemates etappides, väljastades keskkonda hoidvad pakkumistingimused, nagu on välja pakutud praegu arutlusel olevas ettepanekus.
Ma toetan kogu südamest põhimõtet lisada energia- ja keskkonnamõju näitajad sõidukite hanketingimustesse. See sunnib välja töötama säästvamad sõidukid, sest nõudlus selliste sõidukite järele suureneb, mis omakorda õhutab tootjaid uuendusi tegema. Neil tuleb arvesse võtta selliseid olulisi aspekte nagu kütusekulu ja sellega seotud süsinikdioksiidi heitkogus, kuid ka mürgiste ja muul viisil kahjulike tahkete osakeste ja ainete, näiteks süsinikdioksiidi ja peenosakeste heitkogust.
Tõhusate suuniste jaoks tuleb tagada teadmiste ja teabe väärtuslik vahetamine liikmesriikide vahel. Selliselt saab jagada parimat tava, mille tulemusel on võimalik optimeerida keskkonnasõbralike riigihangete menetlust.
Soovin tänada raportöör Dan Jørgenseni nõukoguga kõnealusel teemal saavutatud kompromissi eest. Eelmises etapis oli seda teemat raske arutada, kuid teisel lugemisel jõuti põhjalike arutelude tulemusel vähemalt minu arvates mõistliku kokkuleppeni, millesse ka mina sain oma panuse anda.
Luís Queiró
(PT) Härra juhataja, härra volinik, alles täna hommikul rääkis president Sarkozy siin parlamendis erinevustest protektsionismi ja aruka turusekkumise vahel. Kui me lisame sellele lugematud juhud, mil Euroopa tööstus on üle koormatud eeskirjade ja piirangutega, mis on küll vajalikud, kuid vähendavad nende konkurentsivõimet, võime kergesti mõista põhjusi, miks kiidetakse ja toetatakse praegu arutlusel olevat ettepanekut.
On hästi teada, et Euroopa Liidul on mitmesuguseid vahendeid, mille abil saavutada seatud "3 x 20” eesmärke; üks kõige tavalisemaid võimalusi on nõuda Euroopa tööstustelt, et nad peaksid kinni keskkonnatingimuste ja heitkoguste kontrollimise kriteeriumidest, teine võimalus on see, mida me täna arutame - soovitada riigiasutustel toimida turu tõukejõuna. See on väga otstarbekas. Kui julgustada suuri riikliku tasandi ostjaid suunama turgu ja tekitama nõudlust keskkonnahoidlike ja tõhusate sõidukite järele, mille tootmine võib olla küll kulukam, kuid mis on kindlasti keskkonnahoidlikumad, võib seda pidada õiguspäraseks, sobivaks ja õigustatud viisiks, kuidas turu toimimisse sekkuda.
Ilmselgelt ei tohi sedalaadi sekkumisega kahjustada maksumaksja huve. Neid huve tuleb aga mõõta nii otseste kulude kui ka kodanike igapäevaelu mõjutava võimaliku keskkonnaalase kasu seisukohalt. Täna arutlusel oleva kohustuse raames nõutakse riigiasutustelt, et nad arvutaksid mootorsõidukeid ostes lisaks ostuhinnale välja ka sõidukite kasutusea jooksul tekkivad kütuse-, süsinikdioksiidi heite ja õhusaastekulud. Neid kulusid tuleb lõpuks kasutada hankekriteeriumidena.
Riigiasutused võivad seega olla tulevikus eeskujuks ja toimida autotööstuse taganttõukajana, et viimane areneks edasi ja investeeriks väiksema süsinikdioksiidi heite ja õhusaaste tasemega keskkonnasõbralikesse sõidukitesse. Lõpetuseks soovin õnnitleda härra Jørgenseni ja arvamuste koostajaid, kelle töö tulemusel saame me täna selle dokumendi üle mõtteid vahetada, lootes, et see aitab tõepoolest muuta harjumusi ja jõuda seeläbi meie ühiskondade säästvama tulevikuni.
Holger Krahmer
(DE) Härra juhataja, olgugi - või võib-olla hoopis just sellepärast -, et me oleme jõudnud nüüd kompromissini, mille abil, nagu härra Schwab äsja ütles, on vähendatud kõnealuse juriidilise teksti bürokraatlikke aspekte, tekib küsimus, mis on selle direktiivi eesmärk.
Võttes arvesse riigihanke teel ostetud sõidukite väga väikest turuosa - me peame silmas 1% sõiduautodest ja 6% veokitest -, ei ole kahtlustki, et me ei saa rääkida mingist erilisest panusest kliimakaitsesse. See on vaid piisake meres. Sellest saadav tulu ei õigusta meie tehtavaid kulusid.
Minu arvates on küsitav eelkõige riigihankeõiguse kasutamine vajaliku vahendina. Riigiametites kauba ostmise vahendina kasutatav riigihankeõigus on loodud selliselt, et see oleks seotud tootega, tema sobivuse ja omadustega. Täiendavaid keskkonnakriteeriume selles lihtsalt ei ole.
Soovin veel juhtida tähelepanu sellele, et me hakkame Brüsselis arutama tootestandardeid. Ma hakkame arutama veokite ja sõiduautode heitenorme ning seejärel sõiduautode ja veokite süsinikdioksiidi piirnorme. Me ei vaja veel ühte, toodete omandamist käsitlevat Euroopa õigusakti. Me tekitame sellega jälle kasutut lisabürokraatiat ja rikume taas lähimuspõhimõtet.
Pierre Pribetich
(FR) Härra juhataja, ajal, mil meie arutelud keerlevad vahetpidamata kriisi ümber, ei saa ma panna vastu kiusatusele kirjeldada kolleeg Dan Jørgenseni toimimisviisi teatud mõjuringina, mille heaks küljeks on selle läbipaistvus.
Kui julgustada riigihangete kaudu vana sõidukiparki uue vastu välja vahetama, pannakse majandus teenima keskkonda; ja kui vähendada süsinikdioksiidi heitkogust, et tekitada nõudlust, pannakse keskkond teenima majandust. See on täiuslik tasakaal, millega luuakse eelarve-, keskkonna- ja läbipaistvuse tasandil eelnimetatud mõjuring. Just nimelt sellise hinnaga saavutatakse tõeline edasiminek.
Selleks peame juhinduma kahest põhimõttest: sõiduki kulude tõesest hindamisest kogu selle kasutusea vältel ja läbipaistvast kohaliku tasandi otsusetegemisest, nii et keskkonnale kasulikku mõju saaks ühiskondliku vastutustundega hinnata. Ka ilma läbipaistvuseta on meil ring, kuid see ei ole kaugeltki mitte mõjuring. Tahaksin kiita meie kolleegi tööd selle läbipaistvuse suurendamisel. Kui igal kodanikul on enda oste tehes võimalik kasutada kõiki fakte ja kohalike ametiasutuste edusammude kohta saadud andmeid, mis rõhutavad keskkonnahoidlike sõidukite soetamisel nende head tahet, võib ta samamoodi hinnata ja uurida nende kohustuste tegelikkust, jättes retoorika kõrvale.
Selles vaimus ei saa me teha midagi muud, kui edendada keskkonnamärgise, s.t ökoloogilisi omadusi näitava nähtava, selge ja mõistetava märgise loomist. Praegusel kriisiajal on Euroopa autotööstus seisukohal, et uus nõudlus keskkonnahoidlike, keskkonnamärgisega sõidukite järele mitte ei pidurda arengut, vaid mõjub selle tõukejõuna, proovikivina, mis tuleb ületada. Majanduskriisi ei tohi mingil juhul kasutada ettekäändena selleks, et astuda tagasi meie teadmiste parandamise püüdlustes, mille eesmärk on vähendada kahjulikku mõju keskkonnale.
Vastupidi, see on meie võimalus. Õppigem, kuidas sellest kinni haarata ja luua uued mõjuringid, mõeldes siin ja praegu meie planeedile, kuid eeskätt meie tulevastele põlvkondadele.
Avril Doyle
Härra juhataja, tänan teid teie kannatlikkuse eest. Pärast pikki arutelusid esimese raporti üle esitas komisjon tänavu jaanuaris muudetud ettepaneku, mille eesmärk on aidata muuta Euroopa Liit keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamise kaudu ülimalt energiatõhusaks ja vähese kasvuhoonegaaside heitega majanduskeskkonnaks. See poliitika on kooskõlas mitme teise ettepanekuga, sealhulgas kliima- ja energiapaketi omadega. Minu arvates kiirendataks direktiiviga keskkonnahoidlikumate ja tõhusamate sõidukite kasutuselevõttu ning tekitataks turu kiire areng, mis soosiks niisuguseid sõidukeid.
Nõukogu muutis ettepaneku projekti ja määratles uuesti kohaldamisala, et tagada seotus riigihanget käsitlevate direktiividega. Lisaks on valikud muudetud paindlikumaks. Direktiivi eelnõud kohaldatakse nüüd mootorsõidukite hankelepingutele, mille sõlmivad tellivad asutused ning mitmesugused asjaosalised ja ettevõtjad tähenduses, nagu nad on määratletud riigihangete direktiivis, ning ühistransporditeenust osutavad ettevõtjad tähenduses, nagu nad on määratletud avalike teenuste osutamise kohustust käsitlevas määruses tähenduses. Asjaomastel asutustel tuleb lisada kütusekulu, süsinikdioksiidi heitkogust ning teiste saasteainete heitkogust käsitlevad nõuded pakkumistingimustesse või lepingu sõlmimise kriteeriumidesse.
Ma toetan üldist arusaama, mille kohaselt jäetakse võimalus võtta arvesse kogu kasutusea kulusid ning olla samal ajal paindlik nende kulude kaalukuse määramisega hankelepingute sõlmimise kriteeriumides. Lisaks on direktiiv kooskõlas säästlikkuse tegevuskavaga, mille järgi nõutakse alati kõige keskkonnahoidlikumaid sõidukeid. Tahaksin veel öelda, et kõnealune direktiiv võib täiendada suurel määral liikmesriikide kaubandusväliseid tegevuskavasid, et vähendada meie kliima- ja energiapaketi üldistes põhimõtetes süsinikdioksiidi heitkogust.
Direktiivi kohaldatakse kõikidele valitsusasutuste, kohalike omavalitsuste ja riigiorganite ostetud sõidukitele, välja arvatud mõistagi alarmsõidukid, pääste- ja sõjaväeautod. Mulle on kinnitatud, et paljudes nendes institutsioonides on juba üheks riigihanke kriteeriumiks olelusringi kulud, kaasa arvatud kütusekulu. Hinnanguliselt on tekkiv kulu - muu hulgas heitkogustega seotud kulud - üldkulusid silmas pidades väike. Ma ei ole bürokraatia pooldaja ja kõnealune ettepanek ei tekita volinik Tajani enda sõnul uusi haldustõkkeid. Kuid meetmeid on vaja igal tasandil, kui me soovime muuta oma majanduse vähese süsinikdioksiidiheitega majanduseks, mida meil on hädasti vaja teha. Neil põhjustel toetan ma ettepanekut.
Paweł Bartłomiej Piskorski
(PL) Härra juhataja, nagu te näete, siis täna arutatav teema pigem ühendab meid Euroopa Parlamendis, kui lahutab. Me arutame, kuidas teha teene oma kodanikele ning muuta meie kasutatavad sõidukid võimalikult keskkonnahoidlikuks.
Arutusel olev dokument ei ole kaugeltki mitte täiuslik. See on täis kompromisse, mis on arutelu praeguses etapis tõenäoliselt vajalikud. Kuid see on kahtlemata areng õiges suunas. Sellega julgustatakse eeskätt avaliku sektori sõidukite kasutajaid, s.t kohalikke ja riigiasutusi, ostma keskkonnasõbralikke sõidukeid. Selles seisneb direktiivi suur väärtus, kuid tõenäoliselt on see - nagu paljude siin parlamendis arutatud liiklus- ja veoohutuse teemade puhul - alles arutelu algus, mitte lõpp.
Horst Schnellhardt
(DE) Härra juhataja, härra volinik, daamid ja härrad, kõnealune ettepanek võtta vastu direktiiv keskkonnasõbralike mootorsõidukite edendamise kohta riiklikes institutsioonides on väga bürokraatlik ja ebapraktiline. Ei saa eeldada, et sellel võiks olla mingisugune nähtav mõju keskkonnale. Selle eesmärgil ei ole kahtlemata midagi viga ja me ka toetame seda. Me soovime ju teha kõik selleks, et saavutada Euroopas õige kliima.
Ma ei saa aga kaasa minna niisuguse bürokraatliku arusaamaga, millega tekitatakse tegelikult rohkem probleeme, kui neid lahendatakse, ega parandata olukorda. Täna on juba mitu korda öeldud, et kui direktiiviga hõlmatud sõiduautode ja veokite osakaal on vastavalt vaid 1% ja 6%, on vähetõenäoline, et saavutatav mõju on tuntav. Kui kohalikud ametiasutused peavad pidevalt arvutama, millist mõju avaldab sõiduk oma kasutusea jooksul ja missuguseid kulusid ta kaasa toob, ja tegema siis nende tegurite põhjal ostuotsuse- sellest tulenebki etteheide, et direktiiviga tekitatakse veel rohkem bürokraatiat -, siis me nullime riigihankeõiguse. Sellega me ütleme lihtsalt, et nüüd otsustatakse asju teistmoodi. Tegelikult peavad kohalikud ametiasutused tegema otsuse hinna alusel.
Et meil on siin tegemist õigusakti dubleerimisega, tekitame me õiguskindlusetust. Asjade niisugune seis on lubamatu ja ma ei saa seda toetada. Isegi olukorda leevendama pidanud kompromiss ei paranda seda. Me ei saa eeldada mitte mingisugust kliima paranemist. Samuti ei saa me oodata mitte mingisugust bürokraatia vähenemist lähitulevikus.
Lisaks toimub see kõik vaid kuus kuud enne Euroopa Parlamendi valimisi. Seda arutelu ei peaks korraldama teie, volinik. Selle peaksime korraldama meie oma valimiskampaania ajal.
Kui ma olen siin veel kahe aasta pärast, kui komisjon esitab oma aruande, võin ma täpselt ette näha, mida ta ütleb: meede on osutunud ebatõhusaks, meil tuleb sätteid karmistada. Komisjon ei mõista, et on teinud vea - nagu ei mõistetud seda ka kaks aastat tagasi, kui õigusakt tagasi lükati -, vaid läheb veelgi kaugemale, sõnades, et nagu küsimuse kaalumisel on selgunud, tuleb nüüd õigusakti lisada ka eraisikute korraldatav reisijavedu. See ongi eesmärk ja ma ei saa seda lihtsalt toetada. Meie arutelu peab toimuma põhimõttelisel tasandil, seega peab ka komisjon mõistma, et sel korral tuleb tal rohkem kuulata Euroopa Parlamenti ja parlamendiliikmeid.
Gábor Harangozó
(HU) Aitäh, härra juhataja. Volinik, daamid ja härrad, tänahommikuses arutelus jõudsime juba ühes asjas üksmeelele: maailm liigub keskkonnakatastroofi poole. Me võime veel kurssi muuta ja Euroopa soovibki olukorda parandada. Ei finantskriis ega ükski muu asjaolu ei saa sundida meid loobuma meie juhirollist säästvama arengu tagamisel. Kui me võtame seda tõsiselt, on vaja põhjapanevaid muutusi, et suurendada autotööstuse keskkonnateadlikkust.
Raske on veenda tarbijaid valima keskkonda säästvaid, kuid praegu veel kallimaid sõidukeid. Heade õigusaktidega saame aga teha palju, et luua keskkonnahoidlikumat sõidukiparki. Ühest küljest saame sõidukite ostmisel riigihanke kaudu pöörata rohkem tähelepanu keskkonnaalastele kaalutlustele, seades avaliku sektori teistele eeskujuks; teisest küljest võime suurendada nõudlust niisuguses ulatuses, et see muudab keskkonnahoidlikema tehnoloogia arendamise soodsamaks. Et õigusakt ei ole oluline mitte ainult keskkonnakaitse seisukohast, vaid ka sellepärast, et see on peamine võimalus, kuidas säilitada tugev Euroopa autotööstus, tuleb meil see kehtestada võimalikult kiiresti ja võimalikult suure kohaldamisalaga. Tänan teid väga.
Fiona Hall
Härra juhataja, kõnealune direktiiv on väga teretulnud, sest see täiendab õiguslikust küljest eelmisi ettepanekuid, mis esitati 2006. aasta direktiivis ja komisjoni energiatõhususe tegevuskavas.
Riigihanked on väga tähtsad - mitte ainult eeskujuna, vaid ka sellepärast, et mahukad lepingud elavdavad masstootmist ja tänu sellele väheneb energiatõhusate sõidukite hind. Ka tehniliselt on aeg kõnealuse direktiivi jaoks küps. Akude tehnoloogia uuendused on suurendanud elektriautode valikut ja kiirust. Paljud tellivate asutuste ostetud sõidukid on niisugused, mis viiakse ööseks tagasi baasi, kus neid saab hõlpsasti vooluvõrku ühendada ja uuesti täis laadida; seega ei sõltu nad teenindusjaamade laadimisseadmete eelnevast väljatöötamisest.
Lõpetuseks soovin öelda, et loodetavasti on kõnealune direktiiv hüppelaud kõikehõlmavale ettepanekule vähendada kommertsveokite süsinikdioksiidi heidet.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Härra juhataja, faktid räägivad enda eest: 26% kogu energiatarbimisest ja 24% kogu süsinikdioksiidi heitest. Energiatarbimine ja heide suurenevad ligikaudu 2% aastas.
Heide halvendab arvukates Euroopa linnades õhu kvaliteeti ja paljudel piirkondadel on raskusi Euroopa Ühenduse õhukvaliteedi eesmärkide saavutamisega. Arendustöö suured kulud on vähendanud nõudluse kasvu vähem heitgaase eraldavate sõidukite järele, mille tõttu ei alane ka soetamiskulud, ehkki mõjuhinnangu järgi võiks vähem heitgaase eraldavate sõidukite kõrgemad soetamiskulud korvata vähendatud kütusekulu kohta kehtivate eeskirjade abil.
Need transpordiga seotud asjaolud on kõigile teada ja lõpuks ometi on kätte jõudnud aeg tegutseda. Arutatava direktiivi ettepanekuga säästame hinnanguliselt 21,5 miljardit eurot, rääkimata keskkonnale avalduvast positiivsest mõjust. Siiski on oluline ka see, kuidas need eesmärgid saavutatakse.
Me võime meelde tuletada palju näiteid, mille korral oleme kogenud kahekordset tagasilööki kattuvate õigusaktide tõttu, mille tagajärjel on ideoloogiliste püüdluste nimel loodud lõpuks hoopis bürokraatiaveski. Kui jõustuvad raportööri ettepanekud näiteks keskkonnasõbraliku hanke märgise või kasutusel olevate sõidukite täiendamise kohta uutele autodele mõeldud kriteeriumide alusel, kahandavad need õigusakti kaudu saavutatud tulusust kaasnevate lisakulude tõttu. Just sellepärast ei peaks me keskkonnaprobleemide lahendamispüüdlustega kiirustama.
Härra Jørgensenil on olnud siiski head kavatsused ja tal on õnnestunud saavutada edusammud mitmes valdkonnas. Riigihangete suurem läbipaistvus on väärt meie toetust, kui me tagame, et seda teavet ei kasutata ära populistlikel eesmärkidel. Samuti on riigihangete roll keskkonnasõbralike sõidukite turu tõukejõuna tõenäoliselt möödapääsmatu.
Sellest hoolimata mõistan ma neid kohalviibijaid, kes hääletavad homme selle õigusloomega seotud ettepaneku vastu. Esimesel lugemisel saavutatud kompromiss on vaevu kooskõlas demokraatia kriteeriumidega: see sai meile selgeks juba siis, kui arutasime parlamendi kliima- ja energiapaketi üle, kui isegi mitte enne seda.
Thomas Ulmer
(DE) Härra juhataja, härra volinik, daamid ja härrad, kliima kaitsmine on meie kõigi eesmärk. Selleks on aga erinevaid viise, mis ei ole alati esmapilgul äratuntavad. Mul ei ole midagi keskkonnahoidlike hangete vastu, kui need on põhjendatud. Ma hääletan igal juhul selle direktiivi vastu, ehkki tean, et see muudab vähe, kui võtta arvesse parlamendi üldist hääletustulemust. Sellest hoolimata selgitan ma oma otsuse tagamaid.
Kokkuleppe saavutamine esimesel lugemisel niisuguses kaasotsustamismenetluses olevas küsimuses nagu see, kus on kaalul rohkem kui vaid tehniline kohandamine, õõnestab demokraatiat. Raportöör, kelle tööd hindan ma kõrgelt, ei esinda mitte Euroopa Parlamendi hääli, vaid üksnes parlamendikomisjoni omi ning just selle alusel teeb ta ka koostööd nõukogu ja komisjoniga. Parlament jäetakse lõpuks kõrvale.
Teiseks on direktiivi muudetud kompromissidega niisugusel määral, et sellel puudub peaaegu sisu, kuid samal ajal tekitatakse sellega märkimisväärseid bürokraatlikke kulusid kohalike ametiasutuste jaoks. Bürokraatia ei ole tasuta, kuid on sageli mõttetu. Praegusel juhul põhjustame eurooplastes ja kohalikes ametiasutustes järjekordse rahulolematuse Euroopaga.
Et direktiivi paljusid olulisi osi on leebemaks muudetud, sooviksin, et nõukogu ja komisjon kogu õigusakti tagasi võtaksid. Kõiki teisi sama tähtsaid küsimusi kas juba reguleeritakse Euroopa kontekstis või ei vaja need reguleerimist või oleks need parem lahendada lähimuspõhimõtte alusel. Tagasivõtmisega näitaks me, et me võtame bürokraatia ühist kõrvaldamist tõsiselt.
Minu piirkonnas on näiteks palju kohalikke ametiasutusi, kes juba teevad asjaomaseid otsuseid keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi abil. Selliselt kulutatava rahaga saaks kliimakaitseks sada korda rohkem ette võtta kui siis, kui kulutada see avalike hoonete soojustamisele.
Minu jaoks tekib küsimus, kas direktiivi tahetakse vastu võtta selle enda pärast või selleks, et võtta midagi ette. Enamik eurooplasi ei mõistaks kumbagi lähenemisviisi.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Ma avaldan heameelt härra Jørgenseni raporti üle, milles võeti vastu eesmärk edendada Euroopa teedel sõitvaid keskkonnasõbralikke, odavaid ja energiatõhusaid sõidukeid. Olen kindlalt veendunud, et ühiste Euroopa eeskirjade kehtestamise kaudu avaldame keskkonnale paremat mõju. Kohalikud ametiasutused mängivad maanteeveo valdkonnas riigihankekriteeriumide kindlaksmääramisel võtmerolli. Seetõttu toetan ettepanekut, mille kohaselt tuleb riigihangetes võtta lisaks soetamiskuludele arvesse ka kütusekulu, süsinikdioksiidi heitkogust ning teavet õhusaaste kohta sõiduki kasutusea vältel. Usun kindlalt, et konkreetsete keskkonnakriteeriumide kehtestamine võib toetab märkimisväärselt keskkonnahoidlike sõidukite turgu.
Samuti nõustun seisukohaga, et teave ühistranspordivahendite hanke kohta peab olema läbipaistev ja avalikkusele kättesaadav. Elav ja avatud dialoog kohalike ametiasutuste, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja kodanike vahel aitab kindlasti suurendada keskkonnategurite olulisust uute sõidukite ostmisel.
Zuzana Roithová
- (CS) Siin on tegemist vajaliku ja täiesti seaduspärase viisiga, kuidas hankida rohkem keskkonnahoidlikke sõidukeid, kuid kohalikud ametiasutused võivad juba praegu lisada keskkonnatingimused ühistransporditeenuste osutamise lepingutesse. Seda nad ka teevad. Direktiiviga ei looda keskkonnale lisaväärtust ja see kujutab endast tarbetut halduskoormust kohalike ja piirkondlike ametiasutuste jaoks. Liikmesriigid on võtnud endale kohustuseks vähendada heitkoguseid 20% ja tõenäoliselt oleks parem lasta neil endal otsustada, kas investeerida majade kütmisse või mujale. Jätke see piirkondade otsustada. Keegi ei räägi siin tõtt. Tegelikult on küsimus selles, kuidas tagada väljapääs Euroopa autotööstusele, keda me oleme rõhunud heite vähendamise nõudega. Küsimus on selles, et kes ostab kalleid sõidukeid olukorras, kus tarbimine väheneb ja meid on ootamas majanduslangus. Aga siiski paneme kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele selle direktiiviga peale veel ühe taaga. Ma lihtsalt ei saa sellega nõustuda. Seetõttu palun ma teil, daamid ja härrad, toetada neid, kes usuvad, et see ettepanek tuleb keerutamata ja selgelt tagasi lükata.
Oldřich Vlasák
- (CS) Härra juhataja, lubage mul endise kohaliku omavalitsuse volikogu liikmena öelda, et ma lükkan arutlusel oleva ettepaneku tagasi. Direktiiv on tarbetu, me ei vaja seda ja selleks on mitu põhjust: esiteks on see vastuolus vaba turu eeskirjadega; teiseks sekkutakse sellega kohalike ametiasutuste subsidiaarsusesse, nad peaksid saama oma eelisküsimused ise määrata; kolmandaks sisaldavad riigihangete tingimused juba keskkonnanõudeid ning nende raames jälgitakse hoolikalt sõidukite heitkoguseid; neljandaks saavutame sellega minimaalse mõju väga kõrge hinnaga, suurendame kohalike ametiasutuste halduskoormust ja bürokraatiat. Parem oleks kasutada kohalike ametiasutuste niigi nappe rahalisi vahendeid hoonete kütmisele, akende soojapidavuse parandamisele ning vana tüüpi elektripirnide vahetamisele uut tüüpi pirnide vastu. Sel viisil saavutame me palju suurema mõju ning säästame rohkem, kaitstes samal ajal keskkonda ja kliimat.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kõnealune direktiiv aitab suurendada kohalike ametiasutuste teadlikkust selle kohta, missugust mõju avaldab linnasisene transport keskkonnale. Liikmesriigid võivad kohaldada keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite ostmisel rangemaid lepingu sõlmimise kriteeriume kui need, mis on esitatud direktiivis. Samuti võivad nad otsustada moderniseeritud sõidukite ostu kasuks või moderniseerida olemasolevaid sõidukeid, paigaldades näiteks tahkete osakeste filtri või kohandades mootorit nii, et seda saaks kasutada vähem saastava kütusega.
Mina isiklikult usun, et keskkonnahoidlikke ja energiatõhusaid mootorsõidukeid peaks olema võimalik osta ning täiendada mootorite ja varuosadega juhul, kui nende läbisõit ei ületa 75% kogu kasutusea läbisõidust. Käesolevat direktiivi ei kohaldata mootorsõidukitele mootorite ja varuosade hilisema paigaldamise suhtes juhul, kui nende läbisõit ületab 75% kogu kasutusaja läbisõidust. Ma arvan, et need aspektid on vajalikud, kui me räägime jätkusuutlikust investeeringust.
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, lugupeetud volinik, meil on puudu lihtsalt ühest soodustuste süsteemist ja selle kohta tuleks tegelikult volinik Kovácsilt aru pärida. Kas ei oleks mõttekas ka siin valdkonnas kaaluda amortisatsiooniaja lühendamist, toetuste andmist või preemiate maksmist?
Euroopa Liidu seisukohalt võiksime minu arvates toetada abi andmist kõnealuses valdkonnas, näiteks konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames. Meil on aruka energeetika programm ning meil on ka teadusuuringute seitsmes raamprogramm.
Teen ettepaneku võtta kõnealuses valdkonnas aktiivsemalt meetmeid ning pakkuda ühelt poolt maksusoodustusi ja teisalt anda toetusi. Selles valdkonnas võib saavutada palju ja ma teen ettepaneku, et me võiksime sellega seoses alustada tööd uue algatuse kallal.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Härra juhataja, kõigepealt soovin öelda härra Rübigile ja Ayala Senderile, et räägin asjaomaste volinikega ja palun neil vastata nende esitatud küsimustele. Soovin tänada kõiki parlamendiliikmeid, kes osalesid mõttevahetuses, mis ei olnud kindlasti igav, vaid vastupidi - väga elav - ja sisaldas põhjendatud tähelepanekuid, aga ka mõningast vastuseisu, mida on alati hea kuulda.
Härra juhataja, ma soovin oma vastuses rõhutada kolme punkti. Esimene on see, et ettepaneku mõjuhindamisel korraldatud tasuvusanalüüsi kohaselt on võimalik tulu märkimisväärne, sest väiksemast energiatarbimisest ning süsinikdioksiidi ja teiste saasteainete väiksemast heitest tulenev sääst tasakaalustab sõidukitesse tehtavad esialgsed investeeringud, mis on üsna suured.
Teiseks, sõidukite kasutusea vältel avalduva mõjuteguri lisamine hindamiskriteeriumidesse ei tekita suuri kulusid, vaid vastupidi - see võib aidata nii ettevõtjatel kui ka avalikkusel märkimisväärselt kokku hoida.
Kolmandaks, kütusekulult säästmine, mis on kasulik otseselt ettevõtjatele, aitab juba iseenesest korvata suuremad ostukulud.
Dan Jørgensen
raportöör. - (DA) Härra juhataja, ma arvan, et kümne-kahekümne aasta pärast on eurooplased keskkonnateadlikumad teistmoodi kui praegu. Olen veendunud, et sel ajal ei tule kellelegi enam pähegi ideed kasutada maksumaksja raha, s.t rahva taskus olevaid kroone selleks, et osta tooteid, mis ei ole keskkonnasõbralikud. Siis saavad need meie seast, kes toetavad homme hääletusele tulevat kompromissteksti, vaadata uhkusega tagasi ajale, mil me astusime esimesi samme õiges suunas. Seetõttu soovin tänada veel kord variportööre, kes osalesid selle kompromissteksti koostamisel. Samuti olen tänulik nende rohkete heatahtlike märkuste eest, mis täna siin parlamendis läbirääkimiste kohta tehti.
Pean aga kommenteerima ka kriitilisi seisukohti - siin oli neid nii mõnigi -, mida siin kuuldavale toodi. See oli vist oli härra Ulmer, kes kõneles kõige teravamalt. Ta ütles näiteks seda, et kogu tekst on liiga bürokraatlik. Kuid ei, see ei ole kuidagi eriliselt bürokraatlik. Tegelikult on see koostatud väga ladusal ja paindlikul moel. Tegelikult on see koostatud nii, et isegi kõige väiksemal ametiasutusel, linnal või piirkonnal on võimalik tegeleda nende küsimustega üsna hõlpsal viisil. Samuti on olemas erandid valdkondades, kus see on põhjendatud. Ta ütles veel midagi, nimelt, et võetavad meetmed ei avalda mingit mõju. Daamid ja härrad, igal aastal ostavad Euroopa avaliku sektori asutused sada tuhat sõiduautot. Sada tuhat - see teeb kümne aasta jooksul kokku miljoni. Te ei saa öelda, et see ei avalda mingisugust mõju, kui ma aitame muuta ostmise keskkonnahoidlikumaks. Loomulikult avaldab see mingit mõju. Aastas ostetakse 35 000 veokit ja 17 000 bussi. Seitseteist tuhat on tegelikult kolmandik kõikidest bussidest, mis igal aastal Euroopas ostetakse. Ilmselgelt avaldab meie tegevus suurt mõju. Härra Ulmeri kõnes oli aga üks mõte, mis meeldis mulle üsna hästi. See oli see, kui ta ütles, et tema hoiakul on vaevalt mingi mõju homse hääletuse tulemusele. Ma arvan, et õnneks on tal selle suhtes õigus.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 22. oktoobril.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Ivo Belet  
kirjalikult. - (NL) Härra juhataja, volinik, kui me soovime ajada usaldusväärset kliimapoliitikat - ja selles mõttes on tulevased nädalad väga olulised -, tuleb valitsusel näidata kõigepealt head eeskuju.
Seetõttu on see suurepärane direktiiv ja oleks hea, kui me selle võimalikult kiiresti kehtestaksime. Keegi ei takista liikmesriikide valitsustel seda aasta pärast rakendamast. See on täiesti võimalik.
Ehkki Euroopa märgist praegusel ajal veel pole, ei takista meil miski tulemast liikmesriikide tasandil välja algatustega, mis aitavad suurendada teadlikkust ja parandavad avalikku arvamust.
Selles ongi ju lõppude lõpuks kogu asja sisu - nimelt tuleb veenda tarbijat, meid kõiki, et keskkonnasõbralikud sõidukid on kättesaadavad ega pea maksma ilmtingimata rohkem kui need, mis keskkonda saastavad.
Seetõttu on nende uute sõidukite ostmisel oluline maksimaalne avatus, et igaüks, eriti kohalikul tasandil, saaks asjad enda jaoks üle vaadata ja teha vajalikke võrdlusi.
Ka meie saame näidata õiget eeskuju, kui otsustame, et ei sõida Strasbourgi või Brüsselisse oma neljarattaveoga autoga, vaid kasutame selle asemel keskkonnasõbralikke sõidukeid, mis tekitavad vähem tolmu, tahma ja süsinikdioksiidi, kaotamata sealjuures midagi sõidumugavusest.
Krzysztof Hołowczyc  
kirjalikult. - (PL) Härra juhataja, kõik ettevõtmised, mille eesmärk on täita kliimamuutuse kriteeriume, mille määras kindlaks 2007. aasta märtsis Euroopa Ülemkogu ja mida korrati praeguse eesistujariigi järeldustes, tugevdavad ilmselgelt Euroopa Liidu üleilmset juhtpositsiooni kliimamuutuse vastases võitluses.
Kooskõlas sellega on kõnealune raport muutunud samuti osaks meie käimasoleva arutelu sihist, mille puhul me püüame leida tõhusaid vahendeid kahjuliku süsinikdioksiidi heite vähendamiseks.
Näib, et uus tõuge, mille riigiorganid annavad sõidukitootjatele, on areng õiges suunas. Meil tuleb aga meeles pidada, et me peame hoidma tasakaalu ELi majanduse uuendusmeelsuse soodustamise ja Euroopa ettevõtjate avatud konkurentsi säilitamise vahel. Loodame, et mootorsõidukitööstus võtab seda kui ajendit tõhustada teadustegevust, tänu millele võetakse uued, keskkonnasõbralikud ja energiasäästlikud tehnoloogiavaldkonnad kiiremini kasutusele.
Anneli Jäätteenmäki  
kirjalikult. - Kliimamuutus ja kahanevad loodusvarad on meie tänapäeva maailmas olulised teemad. Kõnealune algatus on hea koht, kust alustada meie keskkonna puhtamaks muutmist ja tuleviku-Euroopa säästvamaks tegemist. See õigusakt on võti, mille abil saab Euroopa Liit saavutada oma eesmärgid - vähendada aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20% võrra, suurendada energiatõhusust 20% võrra ning kasutada taastuvenergiat niisuguses ulatuses, et see moodustaks vähemalt 20% kogu energiatarbimisest.
Lisaks kalduvad keskkonnahoidlikud ja energiatõhusad sõidukid olema kallimad. Kui nõudlus keskkonnasõbralike sõidukite järele suureneb, võib see panna nende hinnad langema, seega muutuksid keskkonnasõbralikud sõidukid konkurentsivõimelisemaks ja tarbijale kättesaadavamaks. Tähtis on julgustada kõiki eurooplasi täitma oma osa keskkonna kaitsmisel.
Mary Lou McDonald  
kirjalikult. - Ma avaldan heameelt kompromisspaketi soovituste üle.
On õige teha kohalikele ja riigiasutustele ülesandeks võtta juhtroll säästva ja keskkonnahoidliku transpordi saavutamisel. Riigihanked peaksid tuginema säästvuse põhimõttele.
Iseäranis meie linnades parandab tõhusate, keskkonnahoidlike valikute tegemine veondussektoris kodanike tervist, meie keskkonda ning aitab täita meie kliimaga seotud kohustusi, samuti võib see panna turgu valima keskkonnahoidlikke sõidukeid. Seda pikaajalist kasu peaksid võtma arvesse need, kes vastutavad riigihangete eest.
Me teame, et transport on üks valdkondi, kus süsinikdioksiidi heidet tuleb vähendada, ning loodetavasti saab selle direktiivi vastu võtta võimalikult kiiresti ja seda rakendada juba 2010. aastal, et toetada keskkonnateadlikke kohalikke ja riigiasutusi.
kirjalikult. - Ma arvan, et parlamendikomisjon teeb õigesti, kui seab kohalikele ametiasutustele uued ülesanded. Me kõik teame, et veondus on üks valdkondi, kus süsinikdioksiidi heidet tuleb vähendada. See direktiiv peaks toetama keskkonda väärtustavaid kohalikke ja riigiasutusi. Riigihanked peaksid tuginema säästvuse põhimõttele ning arvesse ei tuleks võtta ainult hinda, vaid ka teisi kulusid, mis on seotud näiteks tervishoiu, keskkonna ja süsinikdioksiidi heitega.
Daciana Octavia Sârbu  
kirjalikult. - (RO) Keskkonnahoidlike ja energiatõhusate sõidukite turuleviimine annab märkimisväärse panuse keskkonnakaitsesse, õhukvaliteedi parandamisse ning sellesse, et muuta transpordivahendid saasteainete heite vähendamise kaudu energiatõhusamaks. Õhukvaliteedi direktiivis ja linnaliiklust käsitlevas rohelises raamatus esitatud eesmärke hakatakse tõhusamalt ellu viima, kui edendada keskkonnasõbralikku ühistransporti. Samal ajal ohustab Jaapani mootorsõidukitööstus, kes pingutab peamiselt keskkonnahoidlike sõidukite tootmise nimel, Euroopa Liidu turgu, kellel tuleb teha suuremaid investeeringuid vähem süsinikdioksiidi heidet tekitavate sõidukite tehnoloogilisse arendamisse ja alternatiivkütuste edendamisse.
Et julgustada sõidukitootjaid suurendama pidevalt keskkonnasõbralike sõidukite tootmist, tuleb riigihangetes arvesse võtta nende sõidukite kasutusea kulusid ning nende mõju keskkonnale ja rahvatervisele. Need nõuded ei moonuta avaliku ja erasektori vahelist konkurentsi, sest ühistransporditeenuste osutamisel kehtivad neile ühesugused keskkonnaalased eeskirjad ja kriteeriumid.
Richard Seeber  
kirjalikult. - (DE) Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ettepanek seada kohustuslikud energiatõhususe ja heitenormid kohalike ja piirkondlike ametiasutuste mootorsõidukite riigihangete kriteeriumideks on teataval määral vastuolus lähimuspõhimõttega ning toob eeskätt kaasa bürokraatliku raiskamise. Näiteks mõiste "keskkonnasõbralik ja energiatõhus mootorsõiduk” on liiga keeruline, et seda kehtestada ja rakendada nii, et sellest mingisugust kasu oleks. Esitatud kompromisstekst lihtsustab aga mõnevõrra seda liiga bürokraatlikku süsteemi.
Iseäranis teretulnud on asjaolu, et ettepaneku ülevõtmine on muudetud liikmesriikidele paindlikumaks. Vähese tähtsusega künnise põhimõte, mille kohaselt ei kehtestata allapoole teatavat künnist jäävatele sõidukitele hankemenetlust, aitab vähendada märkimisväärselt väikeste kohalike ametiasutuste koormust. Siiski jääb õhku küsimus, kas selle mudeli mõju sõiduautode turule on ka tegelikkuses nii suur, kui loodetakse, võttes arvesse, et nende turuosa on kommertsveokite riigihankes üksnes 6%.
