Az egységes piac felülvizsgálata (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság nevében Jacques Toubon jelentése az egységes piac felülvizsgálatáról: az akadályok és elégtelenségek kiküszöbölése jobb végrehajtás és alkalmazás révén.
Jacques Toubon  
előadó. - (FR) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, ez egy saját kezdeményezésű jelentés, amelyet képviselőcsoportunk javasolt, amelyet több hónapi munka után a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság igen nagy többsége is támogat. Üdvözölnöm kell ezt a nagyon széleskörű támogatást, mert ha ezt a Parlament plenáris ülése is megerősíti, teljes mértékben részt tudunk majd venni a Bizottság által jelenleg is végzett munkában, azaz a XXI. század belső piaci stratégiájáról szóló közlemény megszövegezésében a jövő őszre, és képesek leszünk ezt a munkát teljes mértékben befolyásolni.
A több mint 50 év alatt az Európai Unió legfontosabb vívmánya a belső piac. Ez áll az európai integráció és most a Lisszaboni Stratégia középpontjában. A belső piac azonban egy folyamatosan fejlődő folyamat, és azt mindenekelőtt politikai szempontból kell megközelítenünk Az általam benyújtott jelentésnek véleményem szerint ez a legeredetibb jellegzetessége.
Európa egy nagyon bizonytalan időszakon megy keresztül, és fontos megállapítani, hogy a belső piac nem fejleszthető, ha továbbra is széles körű szkepticizmussal, sőt a lakosság részéről ellenségességgel kell szembenéznie, akik a belső piacot és a versenypolitikát gyakran a polgáraink által tapasztalt számos szociális probléma fő okának érzik.
Bármilyen belső piaci stratégiának ezért azt kell megcéloznia, hogy ezt a hitetlenséget és ellenségességet a belső piacba vetett bizalommá alakítsa át részben azzal, hogy felhívja a figyelmet annak előnyeire, és részben a nyitottság és a verseny, valamint a társadalmi kohézió céljainak egyidejű követésével azok különféle komponenseivel együtt: a környezet, a foglalkoztatás, a kultúra, a hozzáférés az elesettek számára.
Jelentésünket megpróbáltuk kiegyensúlyozott módon elkészíteni, és úgy vélem, hogy azért kapott olyan széles támogatást, mert ebben nagyrészt sikeresek voltunk. Ez az a fő ajánlás, amit a Bizottság felé teszünk: a belső piac nem terjeszthető ki és nem fejleszthető, ha a polgártársaink nem támogatják a politikát.
Így három megközelítést javasoltunk: a bizalom helyreállítását, a terhek csökkentését, és végül a belső piaci politikánk nemzetközi összefüggésbe helyezését. Ezért hangsúlyoztuk a valamennyi polgártársunk életminőségét érintő vonatkozást, például a környezet és a fogyasztók védelmét. Kértük, hogy a nemzeti parlamentek e vonatkozásban vegyenek jobban részt munkánkban, és értsék meg jobban az egységes piac előnyeit.
Fontos általam benyújtott módosítás - amely, azt hiszem - általános egyetértéssel találkozik majd, a felülvizsgált 12. módosítás E módosításban, amelyhez az Európai Tanács június 21-i határozata szolgál alapul, és amely mandátumot ad a kormányközi konferenciának egy közszolgáltatásokról szóló bekezdés beillesztésére az új módosító szerződésbe, felhívást intézünk a Bizottsághoz, hogy tisztázza a közszolgáltatások, a közérdekű szolgáltatások (SGI-k) és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások (SGEI-k) helyzetét, mert úgy véljük, hogy ezek a szolgáltatások igen fontos szerepet töltenek be a köztámogatást élvező sikeres belső piacon. Ez már akkor tudatosult bennünk, amikor a szolgáltatások belső piacáról szóló irányelvet vitattuk meg.
Ugyancsak nagy hangsúlyt fektetünk a kkv-kra és a sebezhető személyekre, különösen a fogyatékkal élőkre. Ami a fogyasztás jogának fejlődését illeti, megjegyezzük, hogy nagyon kevés határokon átnyúló fogyasztás van, csak 6% körüli, ami nyilvánvalóan túl kevés. Természetesen a belső piaci politikák részévé tesszük az energiapolitikát és a globális felmelegedés elleni intézkedéseket, valamint a hálózatos iparágak megnyitását. Az egyik fő - és vitatott - javaslat az, hogy minden új jogszabályba építsünk be egy belső piaci tesztet.
Mindössze ezt akartam elmondani rövid beszédemben. Ha sikeresen vonjuk össze a belső piac inherens erejét, és a gyártók és fogyasztók elkötelezettségét e politika mellett, azt hiszem, hogy valóban nagy lendületet adhatunk a prosperitás, a foglalkoztatás és az európai szociális modell megőrzéséhez, és ugyanakkor Európának erős gazdasági pozíciót biztosíthatunk a világban.
Pervenche Berès  
a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményének szerzője. - (FR) Elnök úr, biztos úr, az én feladatom, a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményének előterjesztése, amit most, ha mondhatom így, örömmel teszek meg. Az általunk kiválasztott szerző úgy döntött, hogy ezt a jelentést nem saját nevében nyújtja be, mert nem értett egyet azzal, hogy a Gazdasági és Monetáris Bizottságban megtartott szavazás eredményeként a hangsúly a harmonikus belső piac adózási feltételeire helyeződött. Egyszerűen kifejezve, a Gazdasági és Monetáris Bizottság úgy véli, hogy a belső piac harmonikus működéséhez bizonyos kezdeményezésekre van szükség a Bizottság részéről az adótorzítások elkerülése érdekében. Én csak egyetérteni tudok a Gazdasági és Monetáris Bizottság által kifejtett véleménnyel.
Van még azonban két másik pont is, amit véleményem szerint ma hangsúlyozni kell. Az első a versenypolitika működése. A közelmúlt eseményei, különösen a minősítő ügynökségek vonatkozásában ismételten bemutatták nekünk, ha erre egyáltalán szükség volt, hogy az egységes piacon a piac valamennyi szektorára alkalmazandó szigorú versenypolitikára van szükség.
A másik vonatkozás, amit az előadó említett, az Európai Unió nemzetközi dimenziója és képessége arra, hogy belső piacát úgy működtesse, hogy az a nemzetközi szabványosítás eszköze legyen. Manapság ez még inkább igaz a pénzpiacok esetére, és nagyon remélem, hogy a Bizottság ebben az esetben is képes lesz kezdeményezni, és javasolni a nemzetközi szabványosítást, amelyre szükségünk van ahhoz, hogy előrehaladást érhessünk el a felügyelet dolgában.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Elnök úr, tisztelt képviselők, amióta a Bizottság februárban közzétette időközi jelentését, igen termékeny vitákat folytattunk az egységes piac felülvizsgálatáról. Most teljes sebességre kapcsolunk a munkával, a Bizottság következtetéseinek novemberre tervezett közzételével együtt.
Az ajánlások és javaslatok e csomagjának összeállítását szeretném megköszönni a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság tagjainak, különösen Jacques Toubon jelentéstevőnek. Köszönöm a gazdasági és pénzügyi bizottság tagjainak világos és konstruktív javaslatait. A Bizottság hálás továbbá azoknak a politikai csoportoknak, amelyek szorosan részt vettek e folyamatban, és jó minőségű háttértanulmányokkal szolgáltak. Mint minden jó jelentésnél, itt is megjegyzem, hogy néhány ponton különbözhetnek a vélemények vagy a hangsúlyok.
Tekintsük át röviden, mi a tétje mindennek. Az egységes piac 500 millió állampolgár és 20 milliónál is több üzlet otthona. Annak 1992-es kezdete óta Európa 2%-nál nagyobb mértékben növelte termelését, és csaknem hárommillió új munkahelyet hozott létre. Európa gazdagsága és külső befolyása hatalmas eredmény. Ahhoz, hogy fenntartsuk ezt, biztosítanunk kell az egységes piac előrehaladását. Hiba lenne azt gondolni, hogy ezek közül bármelyik adott. Fenn kell tartanunk Európa versenyképességét az európai üzlet és főleg az európai polgárok számára. Nem tudunk olyan Európát fenntartani, amely alapvetően jól működő gazdaság nélkül biztosít a polgárai számára magas színvonalú közszolgáltatásokat az egészségügy, az oktatás és a szociális gondoskodás terén. Hadd emeljem ki ezen a ponton a központi témánkat: annak szükségességét, hogy mi, a Bizottság, a Parlament és a tagállamok képesek legyünk bátran vezetni reformerőfeszítéseinket.
Az egységes piac felülvizsgálata lényegi eleme a Bizottság azon erőfeszítéseinek, amelyekkel megfogható eredményeket próbál elérni, és "polgárközpontú programját” teljesíteni. Jelentős kihívások maradtak az egységes piaccal kapcsolatban. Hadd szolgáljak néhány példával.
A postai szolgáltatások területén a teljes piaci nyitás végleges csomagja felé haladunk. Az energiapolitika területén Piebalgs biztos hamarosan javaslatokat tesz az egységes európai energiapiac kiépítésére. Kuneva biztos az európai fogyasztóvédelmi törvények széleskörű áttekintését végzi. Önökkel és a tagállamokkal egy újszerű európai eljárás kereteinek megalkotásán dolgozunk.
Az egységes piaccal kapcsolatos reformok külön-külön is jelentősek, ám együttvéve még fontosabbak. A mai egységes piac - ez a hatalmas, dinamikus, nyitott piac - ezeknek a nehéz reformoknak, az általunk hozott nehéz döntéseknek az eredménye.
Röviden, az egységes piac további sikere - a lehetőség, hogy segítségével javuljanak minden európai polgár életszínvonala és életkörülményei - megköveteli, hogy képesek legyünk bátran vezetni, nemcsak a jövőkép megalkotásában, hanem a nagyon is valóságos, és gyakran nehéz politikai döntésekben, amelyekkel szembe kell néznünk.
Ám hadd térjek vissza magához a felülvizsgálathoz, hogy kiemeljek néhány lényegi pontot: először is, hogy miként dolgozunk - hogyan teljesítjük az egységes piaccal kapcsolatos politikát -, és másodszor, a közös prioritásainkkal kapcsolatban.
Mindannyian tisztában vagyunk vele - és az önök jelentésvázlata is egyértelművé teszi -, hogy a munkánk módjával kapcsolatban erősítenünk kell a partnerséget és a tulajdonjogot. Így zene füleimnek a Parlament kérése az együttműködés erősítésére.
Az egységes piac egy közös vállalkozás, és mindannyiunknak együtt kell dolgoznunk érte, mindig tisztában léve a polgárok igényeivel. Ez azt jelenti, hogy építenünk kell az olyan sikeres projektekre, mint amilyen a SOLVIT, és jobban kell segítenünk a polgároknak az olyan határokon átívelő problémákkal kapcsolatban, amelyekkel találkoznak. Azt is jelenti, hogy előre kell haladnunk az olyan új eszközökkel, mint amilyen a belső piaci információs rendszer, hogy erősítsük a tagállamok közötti együttműködést. Erősen hiszek benne - ahogyan önök is -, hogy a szoros partnerség a sikerünk kulcsa.
Hadd üdvözöljem jelentésük egyik érdekes javaslatát - az új intézkedésekkel kapcsolatos "belső piaci teszt” ötletét. Ez az elem hangsúlyosan szerepel a mi "jobb szabályozás” mechanizmusainkban, ennek fontosságát nem lehet eléggé hangsúlyozni. Ha úgy látjuk, hogy az új javaslatok valójában lassítják az emberek, javak, szolgáltatások és tőke áramlását, ezáltal veszélyeztetve az egységes piacot, akkor ezt észre kell vennünk, és lépnünk kell, mielőtt bárkinek baja esik!
Hadd térjek rá az egységes piaccal kapcsolatos közös politikai prioritásainkra. A Bizottság a tavaszi Európai Tanács számára írt belső jelentésében az egységes piac jövőjével kapcsolatban számos lehetséges irányra mutatott rá. Engedjék meg, hogy olyan területekről válasszak példákat, amelyeket a leginkább ismerek.
Az önök jelentése helyesen mutat rá, hogy a lakossági banki szolgáltatások területén például előreléphetne a közös piac. Úgy vélem, Európa segíthetne polgárainak rengeteg területen: a jelzálogok, a biztosítás, a bankkártyák, a bankszámlák területén és máshol.
A Bizottság szeptember 19-én meghallgatást tart, hogy többet tudjon meg az érdekeltek prioritásairól. Az összes érdeklődőt meghívom.
Hadd hozzak be a vitába egy új témát, amelynek szerepelnie kellene az egységes piac felülvizsgálatában: ez az e-kormányzás. Minden tagállam egyre több szolgáltatást nyújt elektronikusan, csökkentve a költségeket, és javítva az állampolgári hozzáférést. Ám miközben ez lehetőségeket is teremt, vannak olyan kihívások is, amelyekkel szembe kell néznünk.
Mondanék néhány példát. Először is, az e-beszerzéssel kapcsolatban. Biztosítanunk kell, hogy a nemzeti hatóságok, amikor beszerzik a technológiát és kialakítják biztonsági standardjaikat, ne tisztán nemzeti e-beszerzési piacokat hozzanak létre. Ehhez hasonlóan, a szolgáltatási irányelv végrehajtásának előkészítésénél a tagállamoknak közös és biztonságos rendszerben kell kicserélnie az információt.
Végezetül, röviden a nemzetközi dimenzióról, amely, örömmel nyugtáztam, igen hangsúlyos az önök jelentésében. Ez a Bizottság elkötelezett Európa globális befolyásának lehető legerőteljesebb növelése és a szoros kapcsolatok építése iránt. Így az Egyesült Államokkal és a Japánnal folytatott párbeszéd mélyítése és szélesítése mellett, Kínával, Indiával, Oroszországgal és Brazíliával is szeretnénk csúcstalálkozókat tartani.
Ezek a globális párbeszédek lehetővé teszik számunkra, hogy többet tudjunk meg partnereinkről, népszerűsítsük az értékeinket és standardjainkat, oldjuk meg a kölcsönös érdeklődésre számot tartó ügyeket, és nyissunk meg új kereskedelmi lehetőségeket az európai cégek előtt. Röviden, a külső dimenzió lényegi eleme a belső piaci politikánknak.
Összefoglalásképpen, nagyon boldog vagyok, hogy egyetértünk az egységes piac felülvizsgálata prioritásainak tekintetében - mind az egységes piac, mind az állampolgárokat érintő további politikák területein.
És persze amint elfogadtuk az egységes piac felülvizsgálatát, szívesen visszatérek ide, hogy bemutassam következtetéseinket, és megvitassuk a továbbvezető utat.
Malcolm Harbour
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, nagy örömmel üdvözöltem Toubon úr jelentését ma reggel, nemcsak koordinátorként a saját képviselőcsoportom oldaláról, hanem Thyssen elnökhelyettes asszony részről is, aki ma reggel sajnálatos módon nem lehet velünk, mert betegeskedő szüleihez vissza kellett sietnie Belgiumba. Csoportunk minden tagjának nevében üdvözlöm ezt a jelentést.
Toubon úr kitűnő munkájának egyik legfontosabb aspektusa az a mód, ahogyan az egységes piacot nagyon átfogó és minden részletre kiterjedő módon mutatja be, ahogyan ezt beszédében is jelezte. Az egységes piac valóságosan érinti az Európai Unió minden polgárának életét. A baj az, hogy az egységes piac sikerét és jövőbeli előrehaladását túl gyakran adottnak vesszük. Ahogyan Toubon úr mondta, teljes mértékben helyes mindannyiunkat, és főleg a Bizottságot arra kérnünk, hogy dolgozzanak ki egy radikális, új eszméket magába olvasztó, és főleg az egységes piac politikai jellegzetességeit, fontosságát kiemelő új stratégiát. Szükség van erre, hogy a tagállamok és miniszterelnökeik a márciusi találkozón, amikor először olvashatják ezt, valóban hasznát vehessék.
A második pontom - és nagyon boldog vagyok, biztos úr, hogy ön is megerősítette ezt - a globális dimenzióval kapcsolatos. Nyilvánvaló, hogy egy teljesen működő egységes piac hatalmas versenyelőny Európa számára a globális gazdaságban. Mindannyiunk, minden kollégánk felelőssége, hogy ezt a döntő versenyelőnyt minden polgárunk érdekében fenntartsuk. Ezt csak az előnyök tiszta, távolra látó ismertetésével, és az egységes piac érdekében folytatott politikák folytatásával érhetjük el, és ez a jelentés remekül eleget tesz ennek.
Robert Goebbels
a PSE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a PSE képviselőcsoportja most fogadott el egy fontos hozzájárulást a belső piac felülvizsgálatához. A későbbiekben örömmel adom át ennek egy példányát McCreevy biztosnak.
Mi a belső piacot az euróval együtt az Unió legnagyobb gazdasági eredményének tartjuk, de - a biztostól eltérően - mi nem vagyunk piacfanatikusok. Amióta az ember felhagyott a gyűjtögető életmóddal, az emberek közötti kereskedelem természetes színtere a piac. A piac hasznos, sőt még erényei is vannak, de önmagában nem minta a társadalom számára.
A piacgazdaság rendben van mindaddig, ameddig nem jutunk el egy olyan társadalomhoz, ahol minden eladó, ahol az olyan emberi szükségletek, mint az oktatás, a kultúra, a társadalmi jólét és az egészség teljes egészében a piaci erőktől függ. Mi a szociális piacgazdaság mellett állunk ki, amelyben a szükséges verseny szabályoknak van alávetve, ahol a fogyasztókat védik, és a piac hiányosságait hatékony közszolgáltatások pótolják.
Az Egyesült Államokban az egészségügyi ágazat a GDP több mint 15%-át képviseli, ami az európai átlag kétszerese, mégis 44 millió amerikai dolgozónak nincs egészségbiztosítása. Hogy Európában elkerülhessük a kétsebességű egészségügyi ellátást, szeretnénk, ha Európa támogatná az egészségügyi szolgáltatásokat.
Végezetül, sürgetjük a Bizottságot, hogy tegyen eleget az Európai Tanács nizzai, laekeni és barcelonai ülésén elhangzott kéréseknek, azaz terjesszen elő javaslatokat egy olyan közösségi keretre, amely lehetővé teszi a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságoknak, hogy teljes körű jogbiztonsággal kínálhassanak hatékony közszolgáltatásokat. Arra kérjük a Bizottságot, annak érdekében dolgozzon, hogy a belső piacon a szociális védelem magas szintje valósuljon meg. Minden, az egységes piac teljessé tételét célzó jogszabályhoz társítani kell annak az érintett ágazatban a foglalkoztatásra gyakorolt hatását vizsgáló tanulmányt. Olyan védzáradékokat akarunk, mint a Monti-záradék, amely védi a sztrájkhoz és a kollektív szerződésekhez fűződő jogot.
Nézetünk szerint a szociális védelem magas szintjének fenntartása ambiciózus irányelveket követel meg a munkaidőről és az ideiglenes foglalkoztatásról. A szociális védelem nem összeegyeztethetetlen a gazdasági hatékonysággal. Sőt, a legjobban szervezett társadalmi párbeszéddel rendelkező országok, mint például a Skandináv-országok, Németország és Hollandia és néhány más ország azok, amelyek az Európai Unió legsikeresebb gazdaságaival rendelkeznek.
Röviden, a PSE képviselőcsoportja az ösztönző verseny, a megerősítő együttműködés és az egyesítő szolidaritás mellett áll ki. Az előbb Jacques Delors-t idéztem. Kolleganőmre, Evelyne Gebhardtra hagyom a Toubon-jelentés kommentálását, amelyről azt hiszem, elmondhatom, hogy általában pozitív.
(Taps)
Karin Riis-Jørgensen
Elnök úr, azzal szeretném kezdeni, hogy nagyon kiváló munkájáért elismerés illeti Toubon urat. Azt hiszem, tökéletesen ésszerű eredményt értünk el, amellyel nagyon elégedettek lehetünk. Konstruktív együttműködésükért ugyancsak lekötelezett vagyok társ-árnyékelőadóimnak a többi képviselőcsoporttól, különösen Harbour úrnak az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták képviselőcsoportjától.
Van egy jelentésünk, amely véleményem szerint számos józan liberális javaslatot tartalmaz. Mindenekelőtt a postai piac liberalizálását szeretném hangsúlyozni, amelyet rendkívül szükségesnek és fontosnak tartok, valamint az energiapiacon a fokozottabb versenyt, és a versenypolitika általános jobbítását. Ezek mind olyan javaslatok, amelyek óvják, illetve jobbítják az egységes piac négy alapjogát. A cél egyértelmű: akadálymentes egységes piacot akarunk. Végtére is, állandó az igény az egységes piac jobbítására, és Európa jobb felkészítésére a globalizációra, hogy gazdasága még jobban működjön, és nem utolsósorban annak biztosítására, hogy fogyasztói szélesebb választékot, alacsonyabb árakat és jobb minőséget élvezhessenek. Elvégre ez az egységes piac lényege.
Szerencsére ennek a jelentésnek van jövőképe, és ennek a jövőképnek figyelmet kell szentelni. A jelentés ösztönzi a Bizottságot, hozzájárul a Lisszaboni Stratégiához, felhívja Európát, hogy eggyel magasabb sebességfokozatba kapcsoljon, ha a legmagasabb szinthez akarunk csatlakozni, és ellen akarunk állni különösen Kína és az Egyesült Államok keltette verseny nyomásának. Ezért, ha a Bizottság a legjobbat akarja Európának, polgárainak és vállalkozásainak, McCreevy biztos figyelembe veszi e jelentést a bizottsági munkafolyamatában, és követi a Parlament lépéseit. Így meg vagyok győződve róla, hogy az egységes piac egyre erősebb lesz, valamennyi vállalkozásunk, legyen az nagy vagy kicsi, és polgáraink hasznára. A korlátozásmentes egységes piac több munkahelyet és növekedést teremt, ami az európai jóléti állam finanszírozhatóságának előfeltétele - és Európa lakossága lesz az igazi győztes. Azonban nem csak a Bizottságnak kell elolvasnia ezt a jelentést. Sarkozy úrnak és Merkel asszonynak is nagyon-nagyon gondosan tanulmányoznia kell azt. Ha a korlátozásmentes egységes piac mellett állunk ki, nem fogadhatunk el olyan helyzetet, és nem is szabad elfogadnunk, amelyben két nagy ország folyamatosan akadályozza, hogy azt ne mondjam, aláássa a szabad energiapiacot.
Eoin Ryan
az UEN képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, a belső piac működésének első tíz évében 877 milliárd eurót adott hozzá az EU gazdaságához, és segített létrehozni több mint 2,5 millió új munkahelyet, tehát nem hiszem, hogy bárki is érvelhet az ellen, hogy a belső piac jól működött volna.
Úgy vélem, a globális versenyképesség biztosítása a következő tíz évben életfontosságú lesz Európa számára. Ezért nem oszthatom azt a nézetet, amely szerint a közös konszolidált vállalati adórezsim nem gátolná az EU versenyképességét, és, sajnálatos módon, ez az egyik oka annak, hogy a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentéstevőjeként töröltem a nevemet a jelentésről.
Úgy vélem, a közös konszolidált vállalati adóalap (kkva), amely más néven adóharmonizáció, a hátsó ajtón keresztül aláássa az európai versenyképességet, a belső befektetéseket, a növekedést és a foglalkoztatottságot. Versenyre, és nem harmonizációra van szükségünk az adózás területén. Ha biztosítani akarjuk Európa növekedését, és azt, hogy a jövőben egy dinamikus globális gazdaság legyen, akkor véleményem szerint versenyre van szükség ezen a területen. Ennélfogva megkérem a Bizottságot, hogy minél hamarabb készítsen hatástanulmányt a kkva belső piacra gyakorolt hatásáról.
Úgy vélem, Európának szüksége van arra, hogy erőteljesebben próbáljon nemzetközi párbeszédet létesíteni a pénzügyi piacokkal kapcsolatban, nemcsak az Egyesült Államokkal, Japánnal és Kínával, hanem más fejlődő gazdaságokkal is, mint amilyen India. Más országokkal összehasonlítva, Európa valójában megtorpant a K+F szektor fejlesztése és az abba való befektetés tekintetében. Úgy vélem, a tagállamoknak jelentősebben kell együttműködniük a technológiaintenzív árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban, hogy a tudás piacát hozzuk létre.
Végül ismét elmondanám, hogy az adóztatás területén versenyre, és nem harmonizációra van szükség, ha Európa a jövőben dinamikus gazdaság akar lenni.
Heide Rühle
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani az előadónak a kiváló együttműködésért, és azért a nyitott és átlátható megközelítésért, ahogyan jelentését elkészítette. A jelentés fontos kérdésekkel foglalkozik. Alapvető fontosságú feladat az embereknek a belső piacba vetett bizalmának felépítése, miként az is, hogy foglalkozunk a gazdasági aggályokkal, ami azt jelenti, hogy jobban figyelembe kell venni a környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi kérdéseket. E tekintetben a nyáron egy újabb példa merült fel a hiányosságokra, amikor a Mattel, a világ legnagyobb játékgyártója alig egy év alatt kénytelen volt harmadszor is visszahívni játékait a piacról. A lakosság jogosan várja el az Európai Unió, illetve az Európai Bizottság gyors reagálását, és mi a játékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatát kívánjuk.
A jelentés a fő kérdésekkel foglalkozik, beleértve a fiskális politika szerepét, itt azonban az én álláspontom nagymértékben eltér az előző felszólalóétól. Azt hiszem, helyes felhívni a figyelmet a verseny torzulásának veszélyére, ha nem tudunk szorosabb adóharmonizációt elérni. Ez egy másik olyan téma, amellyel kapcsolatban jogosan várunk javaslatokat a Bizottságtól.
Véleményünk szerint az energiapolitikával kapcsolatos megállapítások is problematikusak. Attól eltekintve, hogy a hálózatok és a fogyasztói szolgáltatások szétválasztása központi kérdés - és ezzel a jelentés nem foglalkozik - sajnálattal látjuk, hogy a nukleáris energia olyan fontos szerepet játszik. Teljes mértékben figyelmen kívül hagyja a nukleáris energiával kapcsolatos számos megoldatlan biztonsági kérdést is, amelyre éppen ebben az évben a németországi és svédországi reaktorokban bekövetkezett balesetek mutattak rá, és ugyancsak figyelmen kívül hagyja a jelentés a nukleáris hulladék ártalmatlanítása problémájának tartós megoldatlanságát, és azt is, hogy a szubszidiaritás szintén kérdés marad. Vannak tagállamok, amelyek úgy döntöttek, hogy felhagynak a nukleáris energia alkalmazásával, ezért helytelennek tartom, ha az Európai Unió ebbe pénzügyi támogatással avatkozna be.
A postai szolgáltatások deregulációja egy másik olyan terület, ahol kiegyensúlyozatlanságot találunk. Úgy véljük, hogy a kisebb tagállamokban és a távoli területeken az egyetemes szolgáltatás finanszírozásának kérdését a jelentés nem megfelelően tárgyalja. Ám az egyetemes szolgáltatás elérése kulcsfontosságú, ha helyre akarjuk állítani az emberek bizalmát a belső piacban.
Godfrey Bloom
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, Toubon úr elismeri, hogy "minden tagállam polgárai kétségekkel viseltetnek a belső piaccal és más közös politikákkal kapcsolatban”. Azt is elismeri, hogy az EU nem lépett túl a bizalmi válságon. Aztán arra a dokumentumra hivatkozik - azt ma "reformszerződés” néven ismerünk -, amely ezt a válságot okozta azáltal, hogy leereszkedően megállapította, hogy a nemzeti parlamentek bevonása meg fogja könnyíteni az egységes piac előnyeinek megértését.
Ezek a szegény, tudatlan parlamentek egyébként csak 27 európai nemzet demokratikusan megválasztott szuverén törvényhozói, ellentétben ezzel az abszurd konzultatív gyűléssel, amely nem csinál és nem csinálhat mást, mint hogy képviselje a Bizottságot és a hozzá tartozó eliteket. Ezzel a jelentés egy olyan terv végrehajtásába kezd, amelynek célja az univerzális szolgáltatásokért viselt nemzeti felelősség aláásása az egészségügyi szolgáltatásokat is magukban foglaló univerzális szolgáltatások meghatározásának megváltoztatásával, és a szellemi tulajdonjogok megszerzése, amelyek, mint tudjuk, magukban foglalják a szoftverszabadalmakat is, hogy képviselet nélkül igazítsa ki a vállalkozásokat sújtó adókat, hogy egy izotermán felállítsa egyfajta Canute király trónját, hogy hatalmat és pénzt szerezzen a szénkibocsátással való kereskedelemmel. Ami a kisvállalatokat illeti, mint azt mindannyian tudjuk, az EU, annak gazdasági partnerei és a Kereskedelmi Világszervezet folyamatosan csapásokkal sújtja őket. Toubon úr, bizalmi válság? Ó igen, ó igen!
Petre Popeangă
az ITS képviselőcsoport nevében. - (RO) Elnök úr, csak üdvözölni tudjuk az egységes piac kialakulásának elemzését - az európai projekt e nagy célját - 50 évvel indulása után. Nem bizonyos azonban, hogy lényeges előrehaladást ért el, és a javasolt ütemtervhez képest a projekt súlyos késedelemben van.
A helyzet sajnálatos, tekintettel arra a tényre, hogy a négy alapvető szabadságjogot (a személyek, az áruk, a tőke és a szolgáltatások szabad mozgását) magában foglaló szolidaritásnak e fontos eszköze nem következetesen járul hozzá az európai projekt eléréséhez.
A nélkül, hogy nagyon analitikusan közelítenénk meg az egységes piac felépítésének kérdését, azt mondanám, hogy e cél elérésében legalább három ok miatt nehézségek merülnek majd fel. A nemzeti piacok funkcionalitása és hatékonysága különféle szintjei között fennálló szakadék: elméletileg a szabad piaci viszonyokra épülő valamennyi gazdaság működőképes; gyakorlatilag azonban a piac funkcionalitása egy sor politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és különösen történelmi tényező feltétele - ezek a tényezők azok, amelyek a többé vagy kevésbé működőképes piac jellegzetességét megadják; ennek a szakadéknak kedvezőtlen hatásai vannak az egységes piac létrehozására.
Bizonyos államok, különösen a fejlett gazdasággal rendelkezők által bevezetett protekcionista intézkedések nem teszik lehetővé, hogy a kevésbé fejlett piacok fejlődjenek, és a gazdasági erőfölénnyel való ilyen visszaélés lényegesen korlátozza őket abban, hogy a verseny eredményének hasznához fűződő jogaikat élvezzék, ami az egységes piac lényeges demokratikus eleme.
Végezetül, a közös jogszabályok hiánya különösen az adózás terén jár negatív követkeményekkel az egységes piaci projektre, tekintettel arra, hogy az adózás sokszínűsége feszültségeket keletkeztethet a tagállamok között.
Én támogatom a jelentést, de azt hiszem, a következetesség nagyobb foka érdekében végre kellett volna hajtani a kevésbé fejlett gazdasággal rendelkező államok nemzeti piacainak elemzését, különösen az új tagállamokban, mint Románia is, és az eredmények után a fejlettebb gazdaságokhoz való közelítésre irányuló intézkedéseket kellene bevezetni, mert ez az európai egységes piac felépítésének sine qua non feltétele.
Jana Bobošíková
(CS) Hölgyeim és uraim, kétségtelen, hogy a közös piac az Európai Unió versenyképességének és a fogyasztói elégedettségnek a talpköve.
A ma megvitatott jelentés világosan kimondja, és véleményem szerint nagyon helyesen, hogy ez a piac, amelyre büszkék lehetünk, a gazdasági verseny elveire épül. Ezért szeretnék rámutatni, hogy az egységes piac veszélyben van. A portugál elnökség alatt elfogadott reformszerződés jelenti ezt a veszélyt. A német elnökség mandátuma szerint a torzításmentes versenyt teljes mértékben el kell törölni az Unió alapvető céljai közül, amelyek mindig kulcsfontosságúak az esetleges viták megoldásában. Ami megmaradt, az egy belső piac létrehozása az Unió által. A gazdasági verseny így belevész valamilyen kiegészítő jegyzőkönyvbe, amelyből a reformszerződés ereje teljes mértékben hiányzik.
Ha a szerződést elfogadják, a torzításmentes verseny elveinek védelme az Unión belül még nehezebb lesz, mint ma. Ez sem az Unió versenyképességét, sem a fogyasztói elégedettséget nem fogja javítani.
Andreas Schwab
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, kolleganők és kollegák! Először is köszönetet kell mondanom az előadónak, Jacques Toubonnak, aki az EPP-ED képviselőcsoportja saját álláspontjának kidolgozásáért is felel, szorosan együttműködve Európa északi, déli, keleti és nyugati tagállamainak képviselőivel.
Eszmecserénk során egyetértettünk abban, hogy a belső piac pozitív vonatkozásai messze meghaladják az általánosan közismert pozitívumokat, és meghaladják azt is, amit bizonyos vitákban itt a Parlamentben elismertünk. Egyetértettünk abban is, hogy a Bizottságnak és közönségkapcsolati szolgálatainak fontos szerepet kell játszaniuk abban, hogy tudatosítsák a munkavállalókban a piac belső előnyeit.
Nézetem szerint a Suez és a Gaz de France fúziójának fényében a belső piaci tesztet - amelyre ez a jelentés javaslatot tesz, és amelyet mi itt az EPP-ED képviselőcsoportban támogatunk - nagyon hasznos lenne átültetni a nemzeti jogszabályokba. Nagyon is ésszerű megkérdezni, hogy vajon az olyan fúziók, mint ez, vagy tagállami szinten más fejleményeket nem lehetne-e alávetni hasonló teszteknek, hogy ellenőrizzük hatásukat a belső piacra, és hogy kiderítsük, hogy e piacon belül járnak-e előnyökkel a polgárok számára.
A jelentésbe beillesztettünk egy bekezdést a közérdekű szolgáltatásokról, aminek kétségtelenül van már értelme a reformszerződéssel létrehozott új jogalapra tekintettel, mint már említettük. Egyetértettünk abban is, hogy a belső piac Európa kulcsfontosságú eszköze a globalizáció folyamatában. Csak a megfelelően működő belső piac képes védelmet biztosítani a nemzetközi piacok bizonyos fejleményeivel szemben. Ugyanis Rühle asszony, nem támaszkodhatunk kizárólag a monitorozó rendszerekre akármilyen fontosak is legyenek azok bizonyos játékgyártók visszahívásaival kapcsolatban; apellálnunk kell a saját európai gyártóink büszkeségére és a termékeiket jellemző minőségre, mert soha nem leszünk képesek mindent ellenőrizni.
Kíváncsian várjuk, hogy a Bizottság az idén ősszel mit javasol a jelentésre reagálva az egységes piaci felülvizsgálat során, és reméljük, olyan helyzetben leszünk, hogy további határozatokat hozhassunk a belső piac megfelelő irányvonaláról az akkor, abban a fázisban a Bizottság által elfogadandó jelentés alapján.
Evelyne Gebhardt
(DE) Elnök úr! A szociáldemokrata képviselőcsoport nevében én is szeretnék köszönetet mondani Toubon úrnak egy olyan jelentésért, amelyet összességében támogathatunk, mert képviselőcsoportunk tagjai által különösen fontosnak tartott sok nagyon pozitív vonatkozást tartalmaz. Ennek így is kell lennie, mert amiről itt szó van, az a belső piac jövője; azoknak a kérdéseknek a megválaszolásáról beszélünk, amelyeket az Európai Unióban élő emberek tesznek fel, és az Európai Unió politikájába vetett bizalomról beszélünk.
Riis-Jørgensen asszonynak ezt mondanám, nem elég a jelentésnek csak azokat a bekezdéseit elolvasni, amelyek az ember személyes elégedettségére szolgálnak; a szöveget teljes egészében kell megfontolás tárgyává tenni. A jelentés sehol nem mondja azt, hogy a szabad verseny, a belső piac és a dereguláció kizárólagos prioritások. Éppen ellenkezőleg, igen sok szociáldemokrata vonatkozást is magában foglal. Hogy csak egy példát hozzak, a 8. bekezdésben kifejtettük a hatásvizsgálat fontosságát, ami a szociális jogok és a munkajog tekintetében különösen fontos. Ez a kulcsa a sokat ismételt cél elérésének, nevezetesen, hogy biztosítsuk, hogy nem az emberek vannak a gazdaságért, hanem a gazdaság van az emberekért. Ennek kell prioritást élveznie bármilyen politikában, amelybe munkát fektetünk.
A jelentés egy másik, számunkra, szociáldemokraták számára nagyon pozitív vonatkozása a harmonizáció hatóköre kiterjesztésének irányába történő elmozdulás, szemben az egyszerű kölcsönös elismeréssel. A kölcsönös elismerés önmagában nem rossz, de a harmonizálás jobb. A gyakorlatban egy olyan választ találtunk, amely nemcsak a védelem egy jobb, magasabb szintű formáját kínálja a polgárok számára, hanem egyértelművé teszi azt is, hogy nem fogadhatjuk el a tagállamok szociális rendszerei közötti verseny eshetőségét; amit mi akarunk, az a különféle szociális rendszerek közötti együttműködés a lehető legmagasabb értékekre építve. Ez egy rendkívül fontos pont, és nagy siker, hogy át tudtuk vinni.
Egy másik számunkra, szociáldemokraták számára különösen fontos eredmény a közérdekű szolgáltatásokról szóló, az utolsó percben elért megállapodás. Üdvözlöm, hogy az Európai Néppárt előre lépett az Európai Unióról szóló szerződést előkészítő jelenlegi szöveg alapján. Helyes, hogy a közérdekű szolgáltatások védelme egyike prioritásainknak, és az is, hogy válaszolnunk kell az ilyen szolgáltatásokat az Európai Unióban fenyegető jogbizonytalanságokra, hogy védelmet biztosítsunk a lakosságnak, és megfeleljünk az e területen megjelenő keresletnek.
Van azonban egy pont, ahol mi szociáldemokraták nem adhatjuk a beleegyezésünket, és ez pedig a "belső piaci teszt". Schwab úr, a szövegben sehol nincs erre a belső piaci tesztre vonatkozó kikötés, és én azt javasolnám, hogy olvassa el a szöveget gondosabban még egyszer. Számunkra, szociáldemokraták számára, a belső piaci teszt nem olyan mérték, amit alkalmazni kívánnánk - de legalábbis addig nem, amíg hasonló hangsúlyt nem helyeznek más tesztekre, mint például a nemek közötti egyenjogúság biztosítására vagy a szociális klauzúrára, amelyek a szerződésből következnek. Mindaddig, amíg az egyébként az Európai Unió szerződései által előírt ilyen jellegű teszteket rutinszerűen nem végzik el, nem adhatjuk jóváhagyásunkat egy olyan teszthez, amelyről egyébként a szerződések nem is rendelkeznek. Ez egy másik olyan pont, amellyel kapcsolatban álláspontunknak nagyon egyértelműnek kell lennie.
Hans-Peter Martin
(DE) Elnök úr, a belső piac minden bizonnyal működik, ha azt az általános gazdasági növekedés szerint mérjük. Akkor is minden bizonnyal működik, ha egyszerűen elfogadjuk azt a tényt, hogy amit tapasztalunk - amióta Európában belső piacunk van - a vagyon legnagyobb újraelosztása, amit ez a kontinens valaha is látott békeidőben.
Mégis, ami az emberek által történő elfogadását illeti, a belső piac minden bizonnyal nem működik. Miért nem? Pontosan azért, mert itt van a jólét mértékében mutatkozó hatalma szóródás, mert a munka nélkül szerzett jövedelem sokkal gyorsabban nő, mint a bérek, és ezért van az, hogy 15 évvel Jacques Toubon után ezt a jelentést úgy tekintik majd, mint a szocialisták és a szociáldemokraták hatalmas csődjének dokumentumát. Ha elolvassák a módosító javaslatokat, azt mondják, nem vártunk mást. Ott vannak a felhívások a hatékony szabályozó mechanizmusokra, a belső piaci stratégia felülvizsgálatára, a szociális napirend megerősítésére irányuló kezdeményezésekre.
A szociáldemokraták Európában hatalmas többséggel rendelkeztek igen hosszú ideje, és 15 évvel ez után ki fog derülni, hogy semmit nem értek el, és ők a felelősek Európa politikai peremének egyre növekvő radikalizálódásáért.
John Purvis
Elnök úr, örömmel látom, hogy csoportunknak a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményéhez fűzött hozzájárulását bevonták Toubon úr kiváló jelentésébe. A teljes, egységes piac megvalósítása központi jelentőségű Európa gazdasági sikere szempontjából.
Konkrétabban, a különféle jogszabályok, amelyeket a pénzügyi szolgáltatások területén a közelmúltban, elfogadtunk, messzemenően segítik egy egységes európai piac létrehozását e területen, magas színvonalú jogalkotással és a fogyasztók számára lecsörgedező előnyökkel. Több esetben ezek globális mintává válnak, és a következő lépés annak biztosítása, hogy az e területre vonatkozó szabályozást helyesen megvalósítsák, és az Európai Unió különböző részein egyformán betartsák.
Természetesen visszatartjuk magunkat a további, szükségtelen szabályozástól. Ám van több kulturális, tradícionális, jogi és adózási akadály, amelyek megakadályozzák az egységes piac kiteljesedését a kiskereskedelmi szinten. Ezért örömmel várjuk a Bizottság kiskereskedelmi pénzügyi szolgáltatásokkal és jelzáloghitelekkel kapcsolatos fehér könyvének felülvizsgálatát, hogy lássuk, miként érhetjük el a legtöbb előrehaladást a lehető legkevesebb beavatkozással.
Említeném a Lámfalussy-folyamatot, mert az eddig is sokat segített a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos alapvető jogalkotásnak a piac működtetőinek és szabályozóinak valóságos világához való alkalmazkodásban. Ez a folyamat továbbra is a tanulási szakaszban van, de jelentős mennyiségű jogszabállyal foglalkoztak, és a korai visszajelzések kedvezőek. Bár a gazdasági bizottság módosításainak nagy részét Toubon úr remek jelentésében említi, sajnálom, hogy a Lámfalussy-folyamathoz kapcsolódóak kimaradtak.
Az adózási rendszer egy olyan terület, amely a gazdasági bizottság felelőssége, és továbbra is akadályozza az egységes piac működését. Bár tudatában vagyok ezen érzékeny területen az egyhangúsági szabálynak, és a tagállamok adókulcsainak meghatározásával kapcsolatos szuverén jogának, a jelenlegi hozzáadottértékadó- és fogyasztásiadó-rendszerek egyértelműen megakadályozzák az egységes piac teljes megvalósulását, és azt, hogy annak a fogyasztók és vállalkozások élvezhessék az előnyeit. Ezért mi sürgetjük a Bizottságot, hogy tegyen gyakorlati javaslatokat az EU polgárainak az áruk szabad áramlását illető, azon belül is az interneten keresztüli és a határokon átnyúló vásárlásaival kapcsolatos jogainak megvalósításáért.
Arlene McCarthy
Elnök úr, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság elnök asszonyaként szeretnék gratulálni Toubon úrnak, különösen azért, ahogyan a csoportok közötti konszenzus kialakításáért dolgozott a belső piac felülvizsgálata kapcsán a javaslatok megalkotása érdekében, bízom benne, hogy a Bizottság napirendre veszi ezt mai vitáján.
Szeretnék kiemelni néhány javaslatot, amelyek véleményem szerint kulcsfontosságúak a polgároknak e folyamatba és a belső piac fejlesztésébe való bevonása, és általában a bizalom növelése szempontjából. Az jelentős javaslat, amely a nemzeti parlamentek erőteljesebb bevonásáról szól, hogy azok jobban tükrözzék a tagállamok és polgáraik különböző nézeteit. Ugyanilyen fontos a belső piac társadalmi és környezeti dimenzióinak bevonása, és természetesen a belső piacnak továbbra is több választási lehetőséget, jobb minőséget és versenyképes árakat kell biztosítania fogyasztóink és kisvállalkozásaink számára.
Az adminisztratív akadályok csökkentése és az innováció ösztönzése, együtt szellemi tulajdonunk védelmével, lehetővé teszi majd, hogy a globális arénában is versenyképesek legyünk. A fogyasztók akkor fognak bízni a belső piacban, ha látják az előnyöket, és élvezik azokat a jogokat és lehetőségeket, amelyekre EU-polgárként igényt tarthatnak. Ezért remélem, túllépünk fogyasztóink egyszerű védelmén, hogy biztosíthassuk a gyógymódot arra az esetre, ha rosszul mennének a dolgok.
Ebben a tekintetben szeretném kiemelni azt a nagy jelentőségű munkát, amelyet a SOLVIT-hálózat és az európai fogyasztói központok végeznek. Ezek az informális, célszerű hálózatok gyors megoldásokat kínálnak igen bonyolult problémákra, amelyek polgáraink olyan környezetben érzékelnek, amelyet bürokratikusnak találnak. Az egyik ok, amiért nem szívesen vásárolnak más országokban, az, hogy nem bíznak abban, hogy lesz megoldás arra az esetre, ha valami elromlik. A Bizottság ezért - a felülvizsgálati folyamat egyik lényeges elemeként - erősíteni szeretné ezeket a hálózatokat. Úgy gondolom, biztos úr, osztjuk a céljainkat: olyan belső piacot szeretnénk, amely fontos és alkalmas mindenki számára - ahogyan ön is mondta bevezető megjegyzéseiben -, és úgy gondolom, együtt fogunk dolgozni, hogy minden polgárunk számára biztosítsuk a hozzáférést a belső piachoz, annak előnyeihez, és az általa nyújtott védelemhez.
Alexander Stubb
Elnök úr, biztos úr, három dolgot szeretnék mondani. Először is köszönet Toubon úrnak azért is, ahogyan a folyamatot levezényelte. Úgy gondolom, mindenki, a Ház jobb- és baloldalán egyaránt elégedett volt a dolgok menetével. Szerintem a jelentés nagyon jó és kiegyensúlyozott.
A második pont a belső piac eladásával kapcsolatos. Szerintem ez a dokumentum megpróbálja eladni a belső piacot, és ezt valóban meg kell tennünk. Goebbels úr, ön korábban az úgynevezett "északi modellre” utalt. Hát, hadd mondjam azt, hogy az északi modell egyik oldalról a szociális jólétről szól, a másik oldalról viszont a gazdasági nyitottságról. Ezek az országok teljes mértékben követik az egységes piac szabályait - az áruk, a szolgáltatások szabad áramlása, még lengyel vízvezetékszerelőkkel is! -, a pénz, az emberek szabad áramlása, emberekkel, akik más országokból jönnek ide dolgozni, így tehát ezek nyitott gazdaságok. Érvem a következő: nem szabadna a belső piacot elutasítanunk, mert ez valószínűleg a legjobb dolog, amit az Európai Unióban valaha csináltunk.
Végezetül, szeretnék egy példával szolgálni, hogy miért nem működik az egységes piac. Ez egy valós példa. A finn Finnair pilótája vett egy autót Olaszországban a nyár elején, nem mondom el, hogy milyen márkát. Fél órával később, amikor elhajtott a kereskedésből, megállította a rendőr. Elvették az ideiglenes rendszámtáblát - amit Németországban legálisan vásárolt -, és elkobozták az autót, és azt a jogi procedúra decemberi befejezéséig nem adják vissza. Lehetséges, hogy elveszti az autóját, miközben mi a belső piacról beszélünk, amelyben az áruk elméletileg teljesen szabadon áramlanak. A lényeg tehát az, hogy a jelentés nagyon jó, és rámutat, hogy továbbra is az egységes piac javításán és működtetésén kell lennünk, a szabad verseny és a társadalmi jólét helyes egyensúlyával.
Gabriela Creţu
(RO) Elnök úr, kedves kollégák, az egységes piac fejlődése az európai integráció lényegi eleme. Azt azonban nem szabad önmagában olyan célként tekinteni, amelynél a társadalmi következmények nem számítanak.
Az Európai Unió legutóbbi bővítésével az EU gazdaságilag kevésbé homogénné vált, mint amilyen a múltban volt. A homogenitásnak ez a hiánya bizonyos neoliberális politikák szempontjából előnynek tekinthető, de nem minden polgár számára. Amint Jacques Delors mondta, a verseny a vállalatokért van, a szolidaritás az emberekért.
Megkérdőjelezhetetlen színvonala mellett a Toubont-jelentésnek e szempontból van néhány gyenge pontja is. Elméletileg mindannyian támogatjuk a Lisszaboni Stratégiát, a tudásalapú gazdaságot és a kiváló minőségű munkahelyeket, ahol az olcsó munkaerő nem lehet komparatív előny. A jelentés azt is kimondja, hogy a vállalatok versenyképessége növelésének egy fő útja a munkavállalók mobilitása, amelyet ösztönözni kell.
Szocialistaként mi úgy gondoljuk, hogy a személyek, illetve a munkaerő szabad áramlása valamennyi akadályának megszüntetése a szerződések által alapított alapjog. A mobilitás ösztönzése kizárólag gazdasági indokokból már most is súlyos társadalmi következményekkel jár a munkavállalók származási országában: a valós bevételek mellett megjelenik a szakemberek és a kvalifikált munkaerő elvesztése, az elnéptelenedés és az aktív népesség csökkenése, gyermekek ezrei, akik szülők nélkül élnek, és speciális oktatásra és szociális intézményekre van szükségük.
A hosszú távú társadalmi és emberi költségek még nem ismertek. Ezért mi ennek a konkrét kérdésnek a felmérését kérjük, mert a gazdasági intézkedéseknek soha nem szabad a társadalmi vonatkozásokat aláaknázniuk.
(Taps)
Luisa Fernanda Rudi Ubeda
(ES) Elnök úr, először is engedje meg, hogy gratuláljak az előadónak, Toubon úrnak e jelentés tartalmához és ügyességéhez abban, hogy széleskörű támogatást tudott szerezni a jelentés plenáris ülésen történő elfogadásához.
Ezen a ponton annak megerősítése, hogy az egységes piac létrehozásában komoly előrehaladás történt az Európai Unióban, egy nyilvánvaló tény kimondása, ennek ellenére fontos megismételni, akármennyire nyilvánvaló is, hogy még mindig hosszú utat kell megtennünk.
Úgy vélem, a tapasztalat megmegmutatja nekünk, hogy a nyitott gazdaságok azok, amelyek a leggyorsabban növekednek, és a fokozódó verseny mindig a fogyasztók előnyére válik a piacon versengő, illetve ott megjelenő áruk és szolgáltatások minőségét és árát tekintve.
Egy olyan globalizált piacon, mint amilyen a mai világ, képtelenség azt gondolni, hogy protekcionista intézkedések alkalmazásával lehetne előrehaladást elérni, és természetesen az Európai Uniónak, mint világszinten érdekelt gazdasági félnek csak akkor lesz erős gazdasága, ha továbbra is az egységes piac liberalizálására, építésére és elmélyítésére irányuló intézkedéseket követi.
Az emberek számos alkalommal úgy írták le a fokozott versenyt és az európai piaci liberalizációs intézkedéseket, mint az európai szociális modell feladását, vagy a szociális jogok által biztosított védelem feladását. Véleményem szerint ennek pontosan az ellentéte igaz, nevezetesen, ahhoz, hogy az európai szociális modell továbbfejlődhessen, hogy az európai polgárok továbbra is élvezhessék a szociális védelmet szolgáló intézkedéseket és a jó szociális intézményeket, fontos, hogy az európai gazdaság növekedhessen, és ez a növekedés - hangsúlyozom - csak akkor lehetséges, ha elmélyítjük az európai egységes piacot.
Azt mondtam, hogy komoly előrehaladás történt, de még mindig van teendőnk; kollegáim egyike éppen most konkrét példákat adott erre. Úgy vélem, fontos megszüntetni az akadályokat annak érdekében, hogy a kis- és közepes vállalkozások az egész Európai Unióban működhessenek. Az is fontos - amint a jelentés is kifejti -, hogy vizsgáljuk meg és fejlesszük a lakossági banki szolgáltatások piacát, és különösen a szellemi tulajdonjogokat.
Szeretném felkérni a Bizottságot, hogy hívja fel a nemzeti kormányokat és a Tanácsot, biztosítsák, hogy a közösségi rendelkezéseket megfelelő módon ültessék át nemzeti jogukba.
Wolfgang Bulfon
(DE) Elnök úr, mi a belső piac korlátozásainak eltörlése mellett vagyunk annak érdekében, hogy elősegítsük annak pozitív hatásait például a fenntartható növekedést illetően, ám ebben a folyamatban fontos megfelelő figyelmet fordítani a polgárokat védő szociális garanciákra. Rendkívüli fontosságuk miatt a közérdekű szolgáltatások - ezeket nevezzük az ellátások "alapvető" formáinak - nem válhatnak a piac szabad játékszerévé, és különösen az egészségügyi és a szociális területen van szükség sajátos szabályokra.
Nagyon sajnálom a nukleáris energia teljesen szükségtelen említését a 16. bekezdésben. Ez kétségtelenül nagy kockázatú technológia, ami veszélyezteti a lakosságot. Így ezen a ponton nem tudom támogatni a jelentést.
Azt is el kell mondani, hogy az EU joganyagának átültetése során az eltérő nemzeti értelmezések bizonytalanságot okoznak. Ez, amint számos tanulmány rámutatott, a belső piac teljessé tételének jelentős akadálya.
Végezetül, szeretném megemlíteni az európai szabványok nemzetközi fontosságát. A Kínából származó hibás játékokról szóló jelenlegi vita jól illusztrálja, mennyire fontos, hogy külső kereskedelmi partnereinkkel folytatott párbeszédben nemzetközileg elismert szabványaink legyenek. Még akkor is, ha az olyan országok, mint Kína túl terhesnek tartják a minőségi követelmények hosszú listáját, nekünk azonban akkor is szükségünk van a termék- és élelmiszerbiztonság javítását szolgáló intézkedésekre az európai fogyasztók védelmének érdekében.
Charlotte Cederschiöld
(SV) Elnök úr, biztos, a belső piac egyike az Európai Unión belüli együttműködés legfontosabb építőköveinek. Az együttműködés a tagállamok közötti kölcsönös bizalomra és tiszteletre épül. Kulcsfontosságú ezért, hogy ehhez mindenki járuljon hozzá azzal, hogy a nemzeti jogba átültetendő EU-jogszabályokat gyorsan és hatékonyan hajtja végre.
A SOLVIT a megfelelés ellenőrzésének jó módja, és fejleszthető is. Mi, politikusok, akik a Parlamentben vagy a Tanácsban európai szinten dolgozunk, felelősek vagyunk annak biztosításáért, hogy a jogalkotás versenypárti legyen, ne okozzon szükségtelen adminisztrációt, feleljen meg a szükségleteknek és oldja meg a még fennálló problémákat. Evégett politikai konszenzust kell létrehoznunk, és széles körben meg kell értenünk a belső piac fontosságát, amihez Toubon úr és a Bizottság is nagyban hozzájárultak. Köszönöm önnek, Toubon úr.
Az EPP-ED egy Európát akar mindenki számára, mindenki számára munkalehetőségekkel, hatékony egészségügyi ellátással és szegénység nélkül. Olyan EU-t akar, amely még erősebbé válhat. E cél elérésének egyetlen módja, ha biztosítjuk a piacon a versenyt, és azt, hogy a kereskedelmet ne gátolják idejét múlt jogszabályok, szükségtelen vámok, támogatások vagy piaci szabályozások. A gördülékenyen működő piac és az erős európai vállalatok nélkül nincs pénz a jólétre. A belső piac és a versenyképesség automatikusan létrehozzák a szociális biztonságot és a jólét előfeltételeit.
Edit Herczog
(HU) Szeretnék először is gratulálni ahhoz az átlátható és tartalmas vitához, amelyet a biztos úr kollégái folytattak velünk a jelentés elkészítése előtt az elmúlt évben. Ugyancsak szeretnék gratulálni Toubon úrnak a jelentés elkészítéséhez.
Jómagam elsősorban a 40. ponttal kapcsolatban szeretnék felszólalni, amely a tagállamok felelősségét hangsúlyozza. A legfontosabb gondolatom talán az, hogy a tagállamok nem az Európai Bizottságnak, nem az Európai Parlamentnek tartoznak a belsőpiaci szabályok átültetésével, hanem mindenekelőtt saját maguknak, egymásnak és mindenek fölött a saját polgáraiknak és a saját vállalkozásaiknak. Ezért aztán nem mehetünk el szó nélkül a 2007. júliusi belsőpiaci eredménytábla eredményei mellett, vagy az ott feltüntetett adatok mellett. A 2004-ben csatlakozott és 2005-ben csatlakozott új tagállamokkal szemben feltétel volt az acquis communautaire hiánytalan bevezetése és átvétele.
Az eredménytábla alapján azt látjuk, hogy a határidő letelte után két évvel át nem ültetett irányelvek rekorderei szinte kivétel nélkül a régi tagállamok. A négy legmagasabb átültetési deficitet régi tagállamokban mérték. A belsőpiaci kötelezettségszegési arány az egyes régi és új tagállamok között 1:2-höz, de esetenként 1:8-hoz, mint például Szlovénia és Olaszország között. Ennek egyenes következménye, hogy az egyenlőtlen bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés egyértelműen a jogkövetők kárára történik. Amikor tehát a jövő belső piacáról beszélünk, egyértelműen hangsúlyoznunk kell, hogy a jogkövető magatartást tanúsító, az acquis communautaire-t átültető országok és vállalkozások nem lehetnek károsultjai a belső piac további fejlesztésének. Gratulálok a jelentéstévőnek.
Zuzana Roithová
(CS) Biztos úr, 15 évvel ezelőtt a tagállamok egyetértettek a gazdasági integráció elmélyítésében, és megfogadták, hogy létrehozzák az egységes európai piacot az áruk, a szolgáltatások, a tőke és az emberek szabad mozgásának érdekében. A 90-es években ez a vállalkozók számára létrehozta a versenykörnyezetet, amelynek eredményeként a fogyasztók szélesebb választékot és alacsonyabb árakat kaptak.
2000 óta azonban azt látjuk, hogy néhány tagállam, különösen a régiek, burkoltan és nyíltan egyaránt védik kicsiny nemzeti piacukat a szomszéddal folytatott versenytől, és eltűrik az adminisztratív és más akadályokat, így gátolva az akadálymentes egységes piac gyors és teljes létrehozását. A globális kereskedelem gyors liberalizálásának, illetve annak fényében, hogy mi európaiak milyen elhamarkodottan adunk teret harmadik országokból származó áruknak, ez ellentmondásos magatartás. Nem az egészséges európai piac lenne a globalizáció és a munkanélküliség kihívásaival való megbirkózás kulcsa?
Ezt az irracionális helyzetet a populizmus és az okozza, hogy elsőbbséget adnak hamis nemzeti érdekeknek a fogyasztók és a vállalkozók közös érdekeivel szemben. Ezért üdvözlöm a Bizottság zöld könyvét, és a felülvizsgálatra irányuló javaslatot: ez a felülvizsgálat majd kideríti, hogy a hatályos európai jogszabályokat számos országban megkerülik, és felszínre hozza azokat a hiányosságokat, amelyek gyengítik az egységes piacba vetett bizalmat. Erre egy példa az a szürke terület, hogy mikor alkalmazzuk a származási ország elvét, és mikor ne. Ha a piacnak elvben megfelelően kellene működnie, haladást kell elérnünk a hálózati szolgáltatások liberalizálásában, és véglegesítenünk kell a pénzügyi szolgáltatások piacát, valamint felül kell kerekednünk az egészségügyi és szociális szolgáltatások terén uralkodó mítoszokon.
Az euró bevezetése és a legutóbbi irányelvek megerősítették a kereskedelmet az Unión belül, és átláthatóbbá tették azt. Ezzel együtt is mindannyian tudjuk, hogy a vállalkozók szenvednek az egyre növekvő papírmunka terhétől, és hogy egyenlő feltételekre van szükségünk a tisztességes nemzetközi versenyben. Ugyancsak szükségünk van korszerűbb és egyszerűbb ellenőrzési mechanizmusokra.
Sürgetem a Bizottságot, hogy mindent tegyen meg annak figyelemmel kísérése, hogy a meglévő irányelveket miként hajtják végre, és hogy érjen el további előrehaladást a kölcsönös elismerés területén, mielőtt a további harmonizációt támogatná. Én tudom, hogy a kereskedelem globalizálása megköveteli más termékek szabványosítását, valamint a megállapodást az európai származási jelölésről. Egyetértek, hogy a vállalati adózás területén meglévő eltérések a feszültség forrásai, és ezzel kapcsolatban további vitára lesz szükség. Az európai piac folyamat, nem dogma.
Lasse Lehtinen
(FI) Elnök úr, nem kellene szapulnunk a globalizációt az általa okozott károk miatt, inkább gyakorlati lépéseket kellene tennünk. A nemzeti piacok védelme megbénítja kontinensünket, veszélyeztetve annak gazdasági növekedését, azt, amire a szociális Európa is támaszkodik.
A jelentés érdeme, hogy hangsúlyozza azon folyamat befejezésének fontosságát, amelynek révén különösen az energia- és a hírközlési piacok megnyílnak a verseny előtt, mert a fejlett és nyitott hálózatok végső soron a fogyasztók érdekeit szolgálják, és garantálják a növekedést. E fejlődés felgyorsításához azonban hatékony szabályozó mechanizmusokra és ellenőrzésre van szükségünk. Egy ilyen mechanizmust be kellene építeni az úgynevezett ügyféllel szembeni határokon átnyúló felelősség elvébe. Ezzel mindenki, aki munkát vagy szolgáltatásokat rendel meg, felelős annak biztosításáért, hogy a tevékenység átlátható legyen, és az alvállalkozók teljesítsék kötelezettségeiket.
Ez az Unió és ez a Parlament túlságosan ideologikus álláspontra helyezkedik a különféle energetikai opciók kapcsán. A gyakorlatban a klímaváltozás káros hatásait a kibocsátás csökkentése akadályozza meg. Szemben azzal, amit például Bulfon úr mondott itt az előbb, irreális feltételezés, hogy valódi és hatékony eredményeket tudnánk elérni a nélkül, hogy a nukleáris energia a megoldás részét képezné. Prioritást élvező célunk a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése kell legyen.
Zita Pleštinská
(SK) Azzal szeretném kezdeni, hogy kollegámnak, Jacques Toubonnak elismerésemet fejezem ki gondolatébresztő jelentéséért, ami kiváló és kiegyensúlyozott alapot ad a Bizottság küszöbön álló dokumentumaihoz. Annak ellenére, hogy a Római Szerződés garantálja a négy alapvető szabadságjogot, gyakorlati alkalmazásuknak még mindig sok akadály áll az útjában. A belső piac jelenlegi helyzetének felülvizsgálata lehetőséget kínál nekünk a meglevő szabályok erősítésére, és az elavultak felülvizsgálatára. Ez az új megközelítés megszüntetheti a potenciális és a valóságos közötti szakadékot, és megoldásokat kínál a 27 tagállam piacai közötti korlátok megszüntetésére.
Egyetértek az előadó véleményével, hogy az egységes piac sikere három pilléren nyugszik: az első a fogyasztói jogok megerősítése és a kedvező üzleti környezet létrehozása, ami különösen fontos a kis- és közepes vállalkozások számára. Például: javítani kell a kis- és közepes vállalkozások hozzáférését a közbeszerzési szerződésekhez. A második pillért illetően, meg kell szüntetnünk minden még létező korlátot, mint például az egységes pénzforgalmi terület létrehozásának akadályait. A harmadik pillér az EU belső piacának nemzetközi dimenziója megerősítéséből áll a nagyobb, transzatlanti belső piac létrehozásával.
A globális gazdaság összefüggésében az EU csak akkor lehet sikeres, ha eléri, de inkább meg is haladja kereskedelmi partnerei innovációs képességeit. Az EU-nak ezért konkrét intézkedésekre van szüksége innovációs képességei növelésére. A vállalkozások, az állami szektor és az akadémia közötti aktív együttműködés számára kedvező környezetet a tagállamoknak kell létrehozniuk. Az állami és magánbefektetéseknek az egyetemekhez kapcsolódó erősen szakosodott kutatási központokba történő becsatornázása lehet a holnap vállalkozói közösségének alapja.
Barbara Weiler
(DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, a polgárok sokan vélhetik ezt a mai vitát meglehetősen furcsának: végül is a belső piac már több mint 15 éve velünk van, és igen sokan már hozzászoktak. E hosszú idő után mégis fennmaradt néhány meglepő hiányosság, többek között bizonyos tagállamok protekcionista magatartása miatt. Időközben bizonyos dolgok rosszul sikerültek. A polgárok - a fogyasztók - választási szabadsága csökkent, és a piac korántsem kínál mindenkinek azonos feltételeket; lehet, hogy a nagy vállalatoknak biztosítja azt, de a kkv-k számára semmiképpen sem.
Mindannyian osztozunk abban a véleményben - és remélem, hogy itt nemcsak a Parlament, hanem a Bizottság és a Tanács nevében is beszélek -, hogy a belső piac nem önmagért való cél. Szeretném idézni az egységes piac egyik nagy alapító atyját, Jacques Delors-t, aki három kulcsfontosságú elvről beszélt - a versenyről, amit ösztönözni kell, az együttműködésről, amit erősíteni kell, és a szolidaritásról, ami összeköt. Az évek során e három elv közül az utolsó valamelyest elkallódott. Számunkra, szociáldemokraták számára a szolidaritás és a kohézió a belső piacon nagyon fontosak.
Az utolsó szempont, hogy a hatékony piac magában foglalja a hatékony garanciákat és a fogyasztóvédelmet. Csak olyan módon építhetjük fel azt a bizalmat, amire mindenki figyelmeztet minket, ha ezeket a dolgokat rendbe rakjuk. Az elmúlt években egyre nőtt az olyan termékek száma, amelyek veszélyes anyagokat tartalmaznak, vagy más kockázatot rejtenek magukban: a kínai játékok csak a jéghegy csúcsát jelentik. Termékek ezrei miatt emelnek kifogást. Itt van a mi feladatunk és az ön feladata is, biztos úr: használnunk kell az ön piacellenőrzési intézkedéscsomagját ahhoz, hogy visszanyerjük az emberek bizalmát; cselekednünk kell, és nem hagyhatjuk a dolgokat úgy, ahogyan vannak.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr, a gazdasági és társadalmi kohézió, valamint a szolidaritás nélkülözhetetlen az Európai Unió számára. A strukturális alapok hozzájárulnak valamennyi európai régió fejlődéséhez, és különösen az új tagállamok számára fontosak.
Nemcsak a legdinamikusabb tudásalapú gazdasággal rendelkező gazdasági unióra van szükségünk, hanem szociális Európára is, ahol mindenki betölti a szerepét, és ahol kiváló a közszolgáltatások minősége, és azok a csaknem 500 millió európai polgár számára elérhetők. Szükségünk van egészségügyi és oktatási szolgáltatásokra, szükségünk van fenntartható szociális védőhálóra. A szállítás, az energia és a hírközlés alapvető fontosságú az EU gazdasági fejlődéséhez, de biztosítanunk kell azt is, hogy mindenki elérhesse ezeket a szolgáltatásokat.
Az e-kormányzás és a pénzügyi szolgáltatások fejlesztése alapvető fontosságú a közszolgáltatások átláthatóságához és minőségéhez, és ezeknek kell biztosítaniuk a fogyasztóvédelmet is a digitális környezetben. Reméljük, hogy a román és a bolgár munkavállalókat sújtó, a közösség munkaerőpiacára történő bejutásukat akadályozó korlátokat el fogják törölni. Az európai munkaerőpiachoz való diszkriminációmentes hozzáférés tehát fontos az egyenlő munkafeltételek biztosításához és a szociális dömping elkerüléséhez.
Małgorzata Handzlik
(PL) Elnök úr, a belső piac, mint az Európai Unió egyik pillére folyamatosan változik. Naponta látjuk, hogy milyen tényleges hatása van az átlagpolgárok életére.
Az európai integráció elmélyítése közvetlenül függ az egyes tagállamok gazdaságai közötti integráció elmélyítésétől. Ezért valamennyi polgár számára fontos, hogy határozott intézkedésekkel megszüntessük a belső piacon az emberek, a tőke, az áruk és a szolgáltatások áramlásának szakadatlan akadályait és korlátait.
Toubon úr jelentése pontos, amely megjelöli azokat a területeket, amelyekre a belső piac működésének javítása érdekében az EU jogalkotásának és politikájának összpontosítania kell. Számos kérdésre felhívja a figyelmet, amelyeknek munkánk során elsőbbséget kell adnunk, különösen ilyen a polgárok - akár fogyasztók, akár vállalkozók - belső piacba vetett bizalmának megszerzése. Én teljes szívemmel támogatom a Toubon-jelentésben foglalt elgondolást, hogy a nemzeti parlamentek vegyenek részt a Parlament jogalkotási munkájában, amelynek révén az EU lényegesen közelebb kerül polgárainkhoz. Ez egy nagyon célszerű javaslat
Végezetül szeretném hozzátenni, hogy egykori üzletasszonyként egyetértek a jelentés mindazon ajánlásaival, amelyek a vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek megszüntetésére irányulnak. Csak a következetes, piacbarát és liberális politika alapján lesz az EU gazdasága képes az Egyesült Államok, Kína és India gazdaságával versenyezni. Gratulálok az előadónak kiváló jelentéséhez, amelynek legnagyobb erénye a kiegyensúlyozott tartalom. Egyszerűen azt mondhatom, hogy ez olyan nem politikai útiterv, amely meghatározza a belső piacra vonatkozó munkánk prioritásait.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Elnök úr, tisztelt képviselők, figyelmesen hallgattam az egységes piac jövőjével kapcsolatos vitát, és szeretném megköszönni a hozzászólásokat.
Az egységes piac felülvizsgálata lényegi része annak, hogy Európa számára megfogható eredményeket érjünk el, egyértelműen a polgárokra koncentrálva. Az egységes piac nem önmagában vett cél. Politikáinknak az embereket kell szolgálnia, életminőségüket javítania. Minden európainak, önöknek és nekem, azonosulnia kellene ezen politikák céljaival.
Továbbra is jelentős kihívások állnak az egységes piac előtt. Javaslataink közül többet már letettünk az asztalra. Mások hamarosan megérkeznek. Szükségünk van az önök támogatására, hogy sikeresen végigvihessük ezeket a kezdeményezéseket. Újragondoljuk, milyen módon irányíthatjuk az egységes piacot a nemzeti szinteken, és az EU szintjén. Minden kezdeményezést alaposan előkészítünk, a jobb szabályozás elveinek megfelelően. Ez lehetővé teszi számunkra, hogy a cselekvés előtt megvizsgáljunk minden választási lehetőséget, és ebbe beleértendő, hogy bizonyos területeken meg lehet fontolni az önszabályozást is.
Szükség van rá, hogy javítsunk az egységes piaccal való azonosuláson. Az egységes piac a mi fogyasztóinké, vállalatainké, munkavállalóinké és civil társadalmunké. Az a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságokhoz tartozik. Meg kell valósítanunk a tagállamok közötti együttműködést napi szinten.
Ismét meg szeretnék köszönetet nyilvánítani a jelentéstevőnek, és a következő hónapokban is várom további parlamenti észrevételeiket.
Elnök
A vitát lezárom.
Az e napirendről szóló szavazás ma kerül sorra.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Harangozó Gábor  
írásban. - Ez a saját kezdeményezre létrejött jelentés remek alkalmat kínál arra, hogy bevezesse az egységes piac mostani felülvizsgálatát. Ezen alkalomból tehát a Parlamentnek ki kell emelnie a kiteljesedett egységes piacból származó előnyöket. Miközben a jelentés rámutat azokra a kihívásokra, amelyekkel az egységes piacnak szembe kell néznie, konkrét javaslatokkal is szolgál.
E javaslatok között különösen támogatjuk, hogy hangsúlyt kapott a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos, a klímaváltozás megállítását szolgáló intézkedések fontossága; annak szükségessége, hogy növelni kell a fogyasztók bizalmát a más országban történő vásárlások esetén is; a kis- és közép vállalkozások, valamint az innováció versenyképességet, növekedést és foglalkoztatottságot elősegítő potenciáljának kiemelése; a munkavállalók Európán belüli valódi szabad áramlásának bátorítása, továbbá általában az integrált és hatékony egységes piac előtt álló akadályok lebontása.
Természetesen ezeket a javaslatokat át kell ültetni az egységes piaci irányelvekbe, amelyeket a tagállamoknak szigorúan végre kell hajtaniuk. Ahhoz, hogy az egységes piac szabályai hatékonyan érvényesüljenek, az Uniónak meg alkotnia a maga számára a megfelelő eszközöket, amelyekkel bátorítani tudja a nemzeti kormányok közötti együttműködést, kialakítja a vállalkozások és a polgárok információs érintkezési pontjait, javítja a panaszok kivizsgálásának hatékonyságát, és szükséges esetén a megfelelő hatóságokon keresztül intézkedéseket valósít meg.
Piia-Noora Kauppi  
írásban. - Az egységes piac változatlanul az EU az egyik legfontosabb eredménye. Ám az korántsem teljes. Mind a négy szabadságunkkal kapcsolatban tapasztalhatóak elmaradások. Látnunk kell, hogy az érdekeltek bizalma az egységes piac teljesítménye iránt megfogyatkozott. Ezeket az eredményeket általában természetesnek veszik.
A javak szabad áramlásával kapcsolatban, azok 25 %-a továbbra is nemzeti technikai akadályokba ütközik. A Bizottság 2007. januári intézkedéscsomagja remélhetőleg a célzott intézkedések formájában valósul meg, hogy leküzdje fennmaradt akadályokat.
Ami az embereket illeti, bizonyos alapelvek kapcsán, nevezetesen a szociális jogok áthelyezhetősége terén bizonytalanság tapasztalható. Üdvözlöm, hogy például a nyugdíjak vagy a határokon átnyúló egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés politikai aknamezőnek tűnő kérdései fokozatosan tárgyalások témájává válnak.
A tőkével és a szolgáltatásokkal kapcsolatban jelentős változások előtt állunk. A jelenlegi helyzet a közös társaságiadó-alap okán torzítja a befektetési döntéseket, hátrányos helyzetbe hozza a kis- és közepes vállalkozásokat.
Szükség van az egységes piac kapcsán politikai impulzusra, még akkor is, ha az EU szembenéz a jövő kihívásaival a reformszerződés útján. E politikai szándék céljának az egyértelmű vállalkozói környezet biztosítása, a világos, alkalmazható szabályozórendszer és az adminisztratív terhek csökkentése kell legyen.
Mairead McGuinness  
írásban. - Üdvözlöm az előadó jelentését, és egyetértek azzal, hogy az egységes piac fejlesztése sok előnyt hozott az európai polgároknak, például több választási lehetőséget és alacsonyabb árakat teremt a fogyasztóknak, dinamikusabb üzleti környezetet segít kialakítani, és lehetővé teszi az áruk, szolgáltatások és eszmék szabad cseréjét. Ez pedig lehetővé tette az európai integrációt több területen, és továbbra is támogatja az EU-t céljai elérésében.
Ám néhány ponton fenntartásaim vannak kell a jelentés egyes elemeivel kapcsolatban:
Nem értek egyet azzal, hogy egy közös konszolidált adóalap létrehozatala akár szükséges, akár helyes lenne, ahogyan a jelentés állítja. Úgy vélem, ha a Bizottság benyújtana egy ilyen javaslatot, az az első lépés lenne az adóharmonizáció felé, és ezt elfogadhatatlannak tartom. Úgy vélem, a tagországok a legalkalmasabbak arra, hogy meghatározzák adózási rendszereik természetét.
Végezetül, nem értek egyet a jelentés azon megállapításával sem, amely szerint az atomenergia lényeges eleme az EU energiaellátásának, ezért nem támogatom a jelentés e részét.
