Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Belgium - textilágazat és Írország - Dell - A vállalatok áttelepülése az EU-ban és az EU pénzügyi eszközeinek szerepe (vita) 
Elnök
A következő pont együttes vita
a Reimer Böge által a Költségvetési Bizottság nevében készített jelentés az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról
a Pervenche Berès által a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság nevében a Bizottsághoz intézett, a Vállalkozások áthelyezéséről az EU-ban és az uniós pénzügyi eszközök szerepéről szóló szóbeli választ igénylő kérdésről B7-0226/2009)
Reimer Böge
előadó. - (DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, a Költségvetési Bizottság előadójaként ma az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációjáról szóló javaslatot mutatom be két konkrét esettel kapcsolatban, Belgiumból és Írországból érkező egy-egy kérelem alapján. Azonban először is szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy a Költségvetési Bizottság feladata megvizsgálni, hogy a Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációjának feltételei teljesültek-e, és itt szeretném hangsúlyozni, hogy az elmúlt hónapokban kitűnő együttműködés volt hasonló esetekben a Költségvetési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság között. Minden tőlünk telhetőt megtettünk, hogy megfelelő módon figyelembe vegyük a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság megjegyzéseit és kritikai javaslatait, és ezt szem előtt tartva, tekintettel a témával kapcsolatos vizsgálatok sürgősségére, helyes, hogy foglalkozunk a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság szóbeli kérdésével.
Tisztában vannak vele, hogy a Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak 500 millió euró összegű maximális támogatás áll rendelkezésére évente, és ez kizárólag olyan, a globalizáció által érintett munkavállalók további támogatására használható fel, akik elvesztették munkájukat és akik a világ kereskedelmi mintáiban bekövetkezett nagyobb strukturális változások következményeitől szenvednek. Az állásfoglalásban újból egyértelművé tettük, hogy továbbra is kifogásoljuk, hogy az Európai Szociális Alap pénzeszközeit folyamatosan a Globalizációs Alkalmazkodási Alap finanszírozására használják fel, és ragaszkodom hozzá, biztos úr, hogy ma újból megerősítse, hogy ez végül nem fog az Európai Szociális Alap kifizetésinek rovására menni.
Nagyon szeretném még egyszer arra kérni a Bizottságot, hogy ma erősítse meg a Költségvetési Bizottságnak adott ígéretét - mégpedig azt, hogy a jövőben tartózkodni fog az Alap mobilizációjára vonatkozó kérelmek közös előterjesztésétől-, és ehelyett külön terjeszti elő azokat, mivel minden egyes esetnek némileg eltér az alapja és el kell kerülni, hogy egy összetett eset esetlegesen késleltesse egy másik eset jóváhagyását. Remélem, hogy ezt ma újra megerősítik.
A két eset körülményeit tekintve, a módosított szabályok alapján is - lévén, hogy a két kérelmet 2009. május 1-jét követően nyújtották be - hozzávetőlegesen 24 millió euró mobilizációjáról beszélünk. Ennek célja, hogy fedezetet nyújtson az elveszített munkahelyekért a textiliparban Belgiumban és a számítógépgyártásban Írországban. Belgiumban 46 vállalkozásban összesen 2199 munkahely szűnt meg a textiliparban, amelyek közül mindegyik két szomszédos NUTS 2 régióban volt, Kelet- és Nyugat-Flandriában, és egy külön NUTS 2 régióban, Limburgban. A belga hatóságok 9,2 millió eurót kértek az Alaptól erre a célra. Írország kérelmére vonatkozóan, nagyon helyesen, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság feltett néhány ellenőrző kérdést, amelyeket most tárgyalnak, vagy már részben tisztáztak további információk alapján. A kérelem a Dell vállalatban 2840 munkahely megszűnésével kapcsolatos Limerick, Clare és North Tipperary megyékben, illetve Limerick városában, ezek közül 2400 munkahely számára kívántak segítséget nyújtani. Erre a célra összesen 14,8 millió eurót szántak. A Költségvetési Bizottságban lezajlott intenzív vitát követően mindkét esetben engedélyt adtunk az Alap mobilizációjára. Szeretném önöket emlékeztetni azonban a bevezetőmben mondott megjegyzésemre, amikor is azt kértem a Bizottságtól, hogy újra egyértelműen foglaljon állást ezzel kapcsolatban, és nagyon örülök annak , hogy az európai költségvetésből származó pénzügyi eszközök mobilizációjával kapcsolatos alapvető ügyeket felvették a Költségvetési Bizottság mai napirendjére.
Arra szeretném kérni a plenáris ülést, hogy támogassa ezt a jelentést.
Pervenche Berès
szerző. - (FR) Elnök úr, biztos úr, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság össze akarta kapcsolni a főként a multinacionális vállalkozások áthelyezésére vonatkozó szóbeli kérdést a Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációjára vonatkozó két kérelem megvizsgálásával, mivel az ír esettel kapcsolatban felismertük azokat a nehézségeket és ellentmondásokat, amelyek egy ilyen alap felhasználása során felmerülhetnek. A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság egy tagja sem próbálta meg visszatartani vagy a segítség megtagadásával fenyegetni azokat az ír munkásokat, akik az ipari stratégia és a Dell áthelyezése miatt jelenleg kritikus helyzetben vannak.
Megfigyeltük, hogy a szóban forgó esetben, annak ellenére, hogy Barroso elnök úr szeptember 19-én bejelentette egy 19 millió euró összegű támogatási csomag odaítélését - amelyről ma este tárgyalunk - a Dellnek, vagy pontosabban a Delltől elbocsátott dolgozóknak, annak érdekében, hogy megbirkózzanak az előttük álló átképzési időszakkal, ugyanezen a napon New Yorkban a Dell kivásárolta a Perot Systems-t, amely lehetővé tette számára, hogy növelje részvényei árfolyamát. Néhány nappal később, szeptember 23-án Kroes biztos asszony jóváhagyott egy több mint 54 millió euró összegű állami támogatást egy Dell üzem létrehozására Lengyelországban.
Az üggyel kapcsolatban megkérdeztük Špidla biztos urat és Kroes biztos asszonyt is. Egy hosszú levélben azt válaszolták, hogy elképzelésük szerint a Dellnek két gyártási telephelye lenne az európai piac ellátására. Én azonban úgy látom, minthogy a Dell feladta egyik gyártási telephelyét, semmi sem változott a vállalkozás stratégiájának átfogó értékelésére vonatkozóan.
Milyen következtetést lehet levonni? Hogy a Dellben egyetlen olyan, a munkavállalók vagy a szakszervezetek jogaira vonatkozó európai jogszabályt sem tisztelnek, amelyről minden nap beszélünk. Őszintén, éppen ezért problémás, hogy az Európai Unió költségvetését - egy olyan időszakban, amikor felismerjük a költségvetési eljárás okozta nehézséget és a gazdaságélénkítési terv finanszírozásával járó nehézséget - végül arra használják fel, hogy egy ilyen paradox helyzet álljon elő, amely során segítjük az amerikai részvényesek befektetési hozamának növelését, az Európai Unión belül pedig kijátsszák az ír munkavállalókat a lengyel munkavállalókkal szemben. Mi egyáltalán nem ezt a filozófiát támogattuk, amikor támogattuk a Globalizációs Alkalmazkodási Alap bevezetését.
Természetes nem Špidla biztos úr az egyetlen, aki hibás, de úgy gondolom, hogy ez az eset arra kötelez minket, hogy alaposan megvizsgáljuk azokat a feltételeket, amelyek esetén a közösségi költségvetést mobilizálják nagy cégek stratégiáinak támogatása érdekében. Ez még inkább igaz azóta, hogy a Bizottság jelenlegi elnöke, Barroso úr elnöklete alatt előterjesztett gazdaságélénkítési tervben a foglalkoztatással kapcsolatban bejelentett egyik legfontosabb intézkedés az volt, hogy - prioritásként - biztosították, hogy a munkahellyel rendelkező munkavállalók meg is tartsák munkahelyeiket.
Mivel a Bizottságot tájékoztatták a Dellnek a két telephely létezésére vonatkozó stratégiájáról, amikor felmerült annak a lehetősége, hogy a kettő közül választani kell, véleményem szerint a Bizottság proaktívabb stratégiájának azt kellett volna eredményeznie, hogy a Dellel létrejön egy megállapodás az ír létesítmény átalakításáról. A cég stratégiája ugyanis az volt, hogy egy asztali számítógépeket gyártó létesítményt, mint amilyen Írországban létezett, olyan hordozható számítógépeket gyártó létesítménnyé alakítson át, mint amilyen jelenleg Lengyelországban működik. Véleményünk szerint, amennyiben a Bizottság egy ilyen helyzetben multinacionális vállalkozások támogatásáról dönt, akkor lehetőséget kell teremteni rá, hogy sokkal következetesebben kifejthessük véleményünket.
Mindent egybevetve úgy gondolom, hogy ezeknek a meggondolásoknak azt kell eredményezniük, hogy a következő Bizottság - és különösképpen Monti úr, a rábízott szerepében - sokkal proaktívabb javaslatokat dolgozzon ki a közösségi alapok felhasználására vonatkozóan egy olyan időszakban, amikor olyan áthelyezéseket kell kezelnünk, amelyek, ismétlem, az egyik tagállam munkavállalóit szembeállítják egy másik tagállam munkavállalóival, és teszik ezt egy olyan multinacionális stratégia részeként, amely nem tartja tiszteletben a szociális jogszabályok szellemét úgy, ahogy azt mi a szociális piacgazdaság koncepciója értelmében végre akarjuk hajtani.
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Elnök úr, hölgyeim és uraim, először is szeretném megköszönni az előadónak, hogy támogatta a Bizottságnak az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációjára vonatkozó javaslatát a létszámcsökkentésekre adott válaszként a textiliparban Belgiumban és az informatikai ágazatban Írországban. Az előadó támogatását számos megjegyzés kíséri, és szeretnék a költségvetési jellegű kérdésekre szorítkozni, mivel a későbbiekben lesz lehetőségünk a jelentésben említett egyéb pontok megvitatására.
Az első, ön által említett költségvetési pont a finanszírozási forrásokkal kapcsolatos. Azt mondja, hogy az Európai Szociális Alap nem lehet a finanszírozás egyedüli forrása. Költségvetési szempontból az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap különleges eszköz, mivel nem rendelkezik saját forrásokkal. A számviteli időszakok folyamán mobilizálják, annak ellenére, hogy főként az elérhető költségvetési tételek megnevezését tartalmazza, valamint a költségvetés felülvizsgálatai alapján a pénzösszegek mobilizálásáról tesz javaslatot a költségvetési hatóságnak. A munkát szükség szerint, eseti alapon végzik el. Igaz, hogy eddig technikailag az Európai Szociális Alap volt a finanszírozás fő forrása. Szeretném egyértelműen hangsúlyozni a "technikailag” szót, mivel az Európai Szociális Alapot semmilyen módon nem fogják csökkenteni a számviteli időszak végén. Ez egy alapvető kérdés.
Az ön által említett második pont nem kizárólag a költségvetéssel, hanem inkább a döntéshozatallal kapcsolatos, mivel azt kéri, hogy a Bizottság az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációjára vonatkozó javaslatait különálló dokumentumokban nyújtsa be. A Bizottság tisztában van ennek az egyéni megközelítésnek az előnyeivel, amely teljes mértékben kiküszöböli a konfliktus lehetőségét vagy annak kockázatát, hogy az alapot kezesként használják fel.
Ugyanakkor figyelembe kell venni az új alkalmassági feltételeket, amelyekről idén tárgyaltunk, és amelyeket elfogadtak. Ezekkel az új feltételekkel az elkövetkezendő hónapokban a kérelmek számának jelentős megnövekedésére kell számítani, és nem biztos, hogy a vonatkozó dokumentumok tárgyalása gyorsabb lesz abban az esetben, ha külön nyújtják be őket. A Bizottság mindenesetre szeretné kijelenteni, hogy az előnyösebb megközelítés, amely által el lehet kerülni a munka során bekövetkező bizonyos technikai nehézségeket, az eseti megközelítés, amely jobb minőséget biztosít. A Bizottság ezért tudomásul veszi az önök érdekeit és teljes mértékben egyetért azzal, hogy a jövőbeni számviteli időszakokban átdolgozza eljárásait. Ezért mindkét esetre vonatkozóan megpróbáltam egyértelmű állásfoglalást adni.
A második kérdést illetően a Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Parlament elfogadta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációjára vonatkozó döntést azon munkavállalók támogatása érdekében, akiket kapacitásfelesleg következtében elbocsátottak a textiliparban Belgiumban és az informatikai ágazatban Írországban. Feltettek ezzel kapcsolatban egy kérdést a cégek EU-n belüli áthelyezése, az uniós pénzügyi eszközök szerepe és a Bizottság által az állami támogatás felett gyakorolt ellenőrzés közötti lehetséges kapcsolatról.
Először is el kell mondani, hogy a Bizottság ismeri és tudomásul veszi azokat a negatív következményeket, amelyek a vállalkozás áthelyezése miatt éri a munkavállalókat, családjukat és a régiót. Mindazonáltal nem a Bizottság feladata beleavatkozni a vállalkozások döntéshozatalába, ha az nem sérti a közösségi jogot. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy nem áll jogában az egyes vállalkozásokat döntéseikben akadályozni, vagy azokat késleltetni, és a vállalkozásoknak sincs semmilyen általános kötelezettségük arra vonatkozóan, hogy tájékoztassák a Bizottságot döntéseik törvényességével kapcsolatban. Ezzel összefüggésben a Bizottság továbbá tisztában van a regionális állami támogatást, beleértve a strukturális alapokból érkező esetleges hozzájárulásokat övező aggodalommal, amely szerint ezeket arra használhatják fel, hogy más régiókból elvonják a kereskedelmi beruházásokat.
A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatásokra vonatkozó közösségi jogszabályok célja többek között annak biztosítása, hogy a támogatást, amelynek célja, hogy befolyásolják a vállalkozások döntéseit a beruházások helyére vonatkozóan, csak hátrányos helyzetű régióknak lehessen odaítélni, és ne lehessen más régiók rovására felhasználni. A strukturális alapokra és a kohéziós alapra vonatkozó általános előírásokat meghatározó rendelet és a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatások is foglalkoznak ezzel a problémával, amelyek célja annak biztosítása, hogy ezek a beruházások valós és fenntartható módon hozzájáruljanak a regionális fejlődéshez.
A strukturális alapokról szóló általános rendelet 57. cikke szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a projektek a beruházást, amelyre a támogatást kapták, a beruházás befejezést követően öt évig, kis- és középvállalkozások esetében pedig három évig fenntartják. Abban az esetben, ha a projekt az infrastruktúra tulajdonjogát érintő változások vagy a termelési tevékenységek befejezése miatt módosul, és ez a változás befolyásolja a projekt jellegét vagy azokat a körülményeket, amelyek között a projektet végrehajtják, vagy ha a változások tisztességtelen előnyhöz juttatnák a vállalkozást vagy a közszervezetet, a támogatást vissza kell adni. A tagállamoknak minden évben tájékoztatniuk kell a Bizottságot az ilyen alapvető változásokról az operatív programok végrehajtásáról szóló jelentéseikben. A Bizottságnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot.
Ezen felül a 2007 és 2013 közötti programidőszakban bevezettek egy különleges jogi intézkedést, amelynek biztosítania kell, hogy azok a cégek, amelyekre vonatkozik a termelési tevékenységek egy tagállamban vagy egy másik tagállamba történő áthelyezését követően jogtalanul kifizetett pénzek visszaadására vonatkozó eljárás, nem kaphatnak hozzájárulást az alapokból. Ehhez hasonlóan a regionális támogatásra vonatkozó iránymutatások 40. pontja kimondja, hogy a támogatás a beruházásnak a beruházás befejezését követően legalább öt éves fenntartásától függ az adott régióban. Továbbá, ha a támogatást a bérköltségek alapján számolják ki, a munkahelyeknek a beruházás befejezését követően három évig fenn kell maradniuk. Az összes, a beruházás által létrehozott munkahelyet a szóban forgó régióban a munkahely létrehozásától számított öt évig fenn kell tartani. A kis- és középvállalkozások esetében a tagállamok három évre csökkenthetik ezt az időtartamot.
Ennek a rendelkezésnek az a célja, hogy elkerülje a támogatásokért való tolongást és a gyárak kizárólag azon okból történő bezárását, hogy valahol máshol magasabb állami támogatásban részesüljenek, tekintettel arra, hogy az állami támogatás csak egy olyan tényező, amely befolyásolja a cégek áthelyezésekkel kapcsolatos döntését, és a többi tényező, mint például a bérek, a képzettség, az adók és a földrajzi elhelyezkedés általában sokkal fontosabb szerepet játszanak.
Hölgyeim és uraim, véleményem szerint teljesen helyénvaló és természetes, hogy az uniós alapok felhasználásával kapcsolatos kérdéseket stratégiai szinten vitatjuk meg: ehhez kétség sem férhet. Végezetül szeretném elmondani, hogy a pénzek, amelyeket az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap keretén belül használtak fel vagy fognak felhasználni, a hátrányosan érintettek, vagy a Belgiumban, Írországban vagy bármely más európai országban lévő hátrányosan érintett munkavállalók, és egyáltalán nem a cégek javát szolgálja. Ezeket a forrásokat személyek, egyének és nem cégek támogatására hozták létre.
Elisabeth Morin-Chartier
a PPE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, szeretnék visszatérni azokra az esetekre, amelyekkel a Globalizációs Alkalmazkodási Alap kapcsán foglalkozunk. Ebben a tekintetben természetesen a munkavállalók érdekében dolgozunk, hogy elérjük, hogy ha saját gazdasági ágazatukban munkanélkülivé válnak, jobban tudjuk őket alkalmazni.
Mindazonáltal, térjünk vissza a Dell esetére, amelyről Berès asszony beszélt. Az Írországban található üzem asztali számítógépek gyártásával foglalkozik. Az a pillanat, amikor a Bizottság támogatta ugyanazon cég hordozható számítógépek gyártásával foglalkozó üzemének létrehozását Lengyelországban, jelentette azt a pillanatot - mivel a piac így működik, és sokkal nagyobb igény van hordozható számítógépekre -, amely jelezte az ír gyártó létesítmény összeomlását.
A választás, hogy a két létesítmény közül melyikben folytatódjon a termelés, jelezte azokat a nehézségeket, amelyekkel az ír munkavállalók részéről szembe kellett néznünk. Tanulmányozva az egyes eseteket, a Globalizációs Alkalmazkodási Alappal foglalkozó munkacsoportunkban ezért felszólítottuk a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel az üzemeknek odaítélt támogatást mind európai, mind regionális támogatási szinten, mert az általunk létrehozott európai támogatási politikákat nem lehet kiegyensúlyozatlan módon felhasználni és az nem érintheti hátrányosan a munkavállalókat.
Azt szeretnénk, hogy már a kezdetektől nagyobb figyelem kísérje ezeket a problémákat, és így a munkavállalóknak ne kelljen megbirkózniuk ezekkel a problémákkal.
Alan Kelly
az S&D képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, 2009. január 8-án Írország közép-nyugati része, főként Limerick, Tipperary és North Kerry eddig még nem tapasztalt gazdasági traumán esett át. A Dellnél több mint 2000 munkahely és több ezer kiegészítő munkahely megszűnése történelmi méretű veszteséget jelentett.
Az EU által a Globalizációs Alapon keresztül kiosztott támogatás közvetlenül a gazdasági szempontból sebezhető embereket fogja támogatni a területen. A holnapi szavazásunk 14,8 millió euró segítséget és nem alamizsnát fog jelenteni több mint 2400 embernek, hogy újrakezdhessék az életüket. Ezt örömmel fogják fogadni.
A pénzt a munkavállalók átképzésére, üzleti vállalkozások elindításának segítésére, valamint az embereknek nyújtott elhelyezkedési lehetőségekre fogják használni, amelyre igen nagy szükség van. Az, hogy a Dell munkavállalói bizottságának képviselői jelen vannak itt ma este, azt mutatja, hogy a támogatás milyen komoly hatást gyakorolt a Dell munkavállalóira és milyen örömmel fogadták azt.
Azt azonban el kell mondanom, hogy még csak félúton vagyunk. 18 hónapunk van arra, hogy elköltsük, és ma este felszólítom Írországban Coughlan asszonyt, a vállalkozásügyi minisztert, hogy személyesen is lépjen közbe és győződjön meg arról, hogy a pénz elköltésére tervet dolgoztak ki. Ez egy egyszeri támogatás a hétköznapi munkavállalók számára, és soha többet nem lesz ehhez hasonló esélyük. Coughlan miniszter asszony, kérem, összeszedetten használja ki ezt az egyedülálló lehetőséget Írország közép-nyugati része számára.
Szeretném megköszönni a képviselőknek, és különösképpen kollégáimnak a Dell kérelemmel kapcsolatos támogatásukat, és azt szeretném kérni, hogy hasonló körülmények között további kérelmeket is támogassanak a Waterford Crystal-tól és az SR Technics-től.
Marian Harkin
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, az első megjegyzésem, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igazi megnyilvánulása az uniós állampolgárok és a tagállamok közötti szolidaritásnak. Másodszor, ír parlamenti képviselőként nagyon örülök, hogy a Delltől elbocsátott munkavállalóknak most legalább van arra lehetőségük, hogy előre tekintsenek és tervezzenek a jövőre. Mindazonáltal, ahogy Alan Kelly mondta, nagyon fontos annak biztosítása, hogy bármilyen induló program vagy képzés személyre szabott legyen és megfeleljen a munkavállalók igényeinek, és a munkaerőpiacra való újra belépés vagy saját vállalkozás elindítása legyen bármilyen segítségnyújtás egyértelmű célja.
Végül szeretném elismerni a Parlament szerepét a Dell munkavállalói számára nyújtott alap elfogadásában. Néhány nagyon komoly ügy ellenére, amelyről beszéltünk ma este, nem hátráltattuk a munkavállalókat és jóváhagytuk a 14,8 millió euró iránti kérelmet. Mindazonáltal, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós iparpolitika koherens legyen, és hogy az uniós költségvetést nem arra használják, hogy néhány vállalkozásban növeljék a tulajdonosi tőkeértéket, miközben ennek az uniós munkavállalók fizetik meg az árát.
Marije Cornelissen
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (NL) Írország uniós támogatásra vonatkozó kérelme azok számára, akik munkanélkülivé váltak a Dell vállalat írországi üzemének bezárását követően, számos megválaszolandó kérdést vet fel.
A tény, hogy egy olyan vállalkozás, mint a Dell, bezárja üzemét az egyik országban és megnyit egy másikat egy másik országban, elvben a normál piaci erőviszonyok eredménye. A különböző bevont állami támogatások azonban megváltoztatták a dolgokat. A Dell néhány évvel ezelőtt állami támogatás segítségével nyitotta meg üzemét Írországban. Most bezárja ottani gyárát és Lengyelországban nyitja meg üzemét, szintén állami támogatás segítségével. Időközben a Dell által fizetett, a munkanélkülivé vált ír munkavállalókra vonatkozó szociális terv helyett ezek az emberek az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz fordulnak. Véleményem szerint ez komoly következetlenséget mutat az ipar- és a foglalkoztatáspolitikában. Mindezek után hány munkahelyet hoztak létre az állami támogatások segítségével, amelyeket Írország, Lengyelország és az Európai Unió a Dellbe pumpált?
Éppen ezért a kérdés az, hogy a Bizottság és a tagállamok hogyan fogják közösen biztosítani politikájukban a következetességet? Hogyan tudjuk biztosítani továbbá, hogy a Globalizációs Alap egy cég saját munkavállalóinak előnyére váló erőfeszítéseit támogassa, ahelyett, hogy nagy számban lecserélje őket?
Ilda Figueiredo
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Elnök úr, mindig támogattuk az üzleti vállalkozások áthelyezésére vonatkozó uniós politika felülvizsgálatát és mindig úgy véltük, hogy a Globalizációs Alap csupán enyhítőszer azon munkavállalók számára, akik a multinacionális vállalkozások stratégiáinak vagy a termelést és a jogokat biztosító munkahelyekre irányuló megfelelő iparpolitika hiányának esnek áldozatul. Éppen ezért támogatjuk a társadalmi fejlődésre és előrehaladásra vonatkozó új politikákat.
Úgy gondoljuk továbbá, hogy nem szabad, hogy az ír munkavállalókat kétszeresen sújtsa a Dell multinacionális vállalat profit- és társadalmi dömpingstratégiája, amely bezárta üzemét Írországban és támogatást kapott, hogy letelepedjen Lengyelországban.
Éppen ezért támogatjuk a jelentést.
Mindazonáltal, néhány választ szeretnénk kapni az Európai Bizottságtól a jövőre vonatkozóan. A politikák radikális megváltoztatását, a multinacionális vállalatoknak nyújtott támogatás hatékony ellenőrzését, valódi iparpolitikát és a jogokat biztosító munkahelyek létrehozására vonatkozó határozott beruházásokat akarunk.
Seán Kelly
(GA) Elnök úr, először is szeretném kifejezni őszinte köszönetemet a Bizottságnak ezért a Dell elbocsátott munkavállalói számára nyújtott nagylelkű támogatásért. Különösen szeretettel üdvözlöm Gerryt és Denist, akik itt vannak velünk ma este.
Kétségtelenül nagy tisztelet illeti az Európai Uniót és különösen a Bizottságot, amiért segítette a Dell munkavállalóit és tiszteletemet szeretném kifejezni irántuk, továbbá korábbi kollégáim iránt, akik közül ketten itt vannak ma este, Marian Harkin és Brian Crowley, valamint közvetlen elődöm, Colm Burke iránt, amiért még májusban kezdeményezte ezt a támogatást.
A Bizottság két számunkra nagyon fontos változtatást végzett: a nemzeti kormány részére a 35%-os, a Bizottság részére a 65%-os korábbi finanszírozást 50-50%-ra változtatta, továbbá 1000-ről 500-ra csökkentette a számokat, amely reményeink szerint az adott időben majd lehetővé teszi, hogy finanszírozásban részesüljenek a Waterford Crystal és az SR Technics munkavállalói is.
Két megjegyzést szeretnék tenni. Az egyik, hogy a két éves időtartamot három évre kellene meghosszabbítani, mert sokan felsőfokú képesítést adó kurzusokat fognak elvégezni, amelyek általában három évig tartanak, a második megjegyzés, hogy a kezdőnap ne a kérelem beadásának dátuma, hanem a Parlamentben és a Tanácsban történő jóváhagyás dátuma legyen.
Ezt követően már csak két dolgot szeretnék elmondani. Az emberek nagyon hálásak azért, ami történt. Önök reményt adtak a kétségbeesettek számára. Szolidaritásról tettek tanúbizonyságot az elkülönülés helyett, ezt a támogatást pedig jól fogják felhasználni és nincs kétségem afelől, hogy talán ez lesz a legjobb támogatás, amelyet az Európai Bizottság valaha nyújtott. Nagyon szépen köszönöm.
Frédéric Daerden
(FR) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, számos dolgot említettek, azonban az Európai Globalizációs Alap felhasználása két érzést vált ki belőlem.
Először is, örülök neki, hogy létezik ez az alap. Az európai munkavállalóknak tudniuk kell, hogy Európa velük van az olyan nehéz időszakokban, mint amilyent most is átélünk. Másodszor, örülök neki, hogy Belgium elismerésben részesült azért a magas szintű együttműködésért, amelyet a társadalmi partnerek tanúsítottak az erre a kérdésre való felkészülésben.
Az EGAA működésével kapcsolatban említést tennék néhány sajnálatos dologról. Először is, ennek sikere a nehéz gazdasági helyzetet tükrözi Európában, amelynek következményei nem ismeretlenek a társadalom számára.
Másodszor, a Dell esete megkérdőjelezte az alap más támogatási eszközökkel való összeegyeztethetőségét. Ebben a vonatkozásban teljes mértékben támogatom a kollégám, Berès asszony korábbi megjegyzéseit.
Végül a költségvetésre vonatkozóan: az alapból való juttatások kiosztására vonatkozó kifizetési előirányzatokat más költségvetési tételből, és ha jól tudom, rendszeresen az Európai Szociális Alapból kell utalni. Habár ezt a strukturális alapok kifizetési aránya lehetővé teszi, amely nem olyan magas, mint amilyennek szeretnénk, a strukturális alapokat a kívánt célra kell felhasználni.
Befejezésképp javaslom, hogy körültekintően gondoljuk át az EGAA finanszírozását. Úgy érzem, hogy a Bizottság hajlandó lenne az engedményre, még ha nem is arra, hogy más alapokkal egyenrangú pénzügyi bázist rendeljenek az EGAA-hoz, de legalább arra, hogy a továbbiakban ne kizárólag a társadalmi strukturális alapok terhére finanszírozzák azt.
Ivo Belet
(NL) Szeretnék egy rövid strukturális megjegyzést tenni az alap strukturális hatásáról. Természetesen örülünk a ma előterjesztett projekteknek, amelyek a holnapi jóváhagyásra várnak. Azonban mindegyiken lehetne még javítani, ez indokolja rövid megjegyzésemet.
Hölgyeim és uraim, az alap néha túllő a célon, ennek egyszerű oka az, hogy az eljárás meglehetősen nehézkes, biztos úr. Elvégre az alap fő célja, hogy a hátrányosan érintett munkavállalók, akik elveszítik munkahelyüket, gyors támogatást kapjanak és segítsünk nekik új munkahelyet találni. Ez jelenleg nem mindig működik, mert nem tudunk elég gyorsan cselekedni, és ez nagyon bosszantó, különösen az idősebb munkavállalók számára. Valóban, az áthelyezés és a megkönnyebbülés gyors és határozott megközelítést igényel, amely jelenleg teljes mértékben hiányzik.
Ráadásul a Globalizációs Alap nem rugalmas. Egy munkavállaló, akit elbocsátottak és szerencsétlen módon olyan cégtől érkezik, amely nem szerepel a listán, egész egyszerűen nem jogosult támogatásra. Naponta találkozunk ilyen történetekkel olyan munkavállalókkal kapcsolatban, akik hátrányosan érintettek, azonban nem jogosultak a támogatásra, és nagyon nehéz elmagyarázni - hiszen annyira bonyolult -, hogy miért nem kaphatnak támogatást.
Véleményem szerint a lehető leghamarabb gyakorlati megoldást kell találni, biztos úr, és sokkal gyorsabb megközelítésre, és amennyiben lehetséges, egy olyan szabályra van szükségünk, amely lehetővé teszi számunkra, hogy elfogadjunk egy "keret-orientált” munkamódszert. Véleményem szerint a következő néhány hétben és hónapban cselekednünk kell erre vonatkozóan.
Markus Pieper
(DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, a Globalizációs Alkalmazkodási Alap segít az embereknek a továbbképzésben és a képesítés megszerzésében. Ez Európa szociális oldala, és ez egy jó oldala. A Bizottság ugyanakkor megvizsgálta azt is, hogy a Lengyelországban a Dellnek nyújtott támogatás megfelel-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal. A Bizottság 54 millió euró lengyel állami támogatást hagyott jóvá a Dell számára, mivel ez a támogatás remélhetőleg a regionális gazdasági fejlődés előnyére fog válni.
Ez felveti a kezdeti kérdést, hogy vajon valóban szükség van-e versenyre Európában, amikor közpénzről van szó. A válasz "nem”. Oly módon kell megváltoztatni a tagállamok állami támogatásra vonatkozó szabályait, hogy áthelyezési támogatásokat többé ne fizessenek, beleértve a tagállamok által nyújtott ilyen támogatásokat is.
Még egy kérdést szeretnék közvetlenül a Bizottságnak feltenni: A Dellnek Lengyelország által fizetett 54 millió euró tartalmaz-e pénzt Európa strukturális alapjaiból? Biztos úr, a Bizottság miért nem mondott egyértelmű véleményt ezzel kapcsolatban? Felszólítom a Bizottságot, hogy valóban vegye komolyan a strukturális alapokra vonatkozó rendeletekben meghatározott ellenőrzési kötelességét. Semmilyen európai pénz ne kerüljön kifizetésre az Európai Unión belüli vállalatáthelyezésekre. Kitérő választ adott ma nekünk, biztos úr. Elbújik a lengyel állam jelentései mögé. Nem vizsgálta meg közvetlenül, hogy valóban betartották-e az európai strukturális alapokra vonatkozó rendeleteket.
Teremtsünk végre átláthatóságot, és tegyünk közzé minden egyes strukturális alapból származó támogatást, ahogy tesszük azt az agrárpolitikában. Ez az egyetlen módja annak, hogy valódi bizalmat ébresszünk Európa strukturális politikája iránt.
Csaba Őry
(HU) Én jól emlékszem arra, amikor ezt a globalizációs alapot létrehoztuk, és már akkor nagy vitát folytattunk arról, hogy nem lenne jó, ha a globalizációs alapból kifizetett támogatások ahelyett, hogy a károkat enyhítenék, segítenék az elbocsátott dolgozóknak az újra visszakerülését a munkaerőpiacra, mintegy ösztönöznék a cégeket, hogy éljenek nyugodtan a delokalizáció eszközével, hisz úgyis a kárvallottaknak a költségeit megtéríti az alap.
A Dell esete azért szimptomatikus, mert azt tapasztaljuk, hogy ahelyett, hogy a kárenyhítés, a szolidaritás jelenne meg ebben a történetben, mintegy ösztönzőleg hat, hisz a Dell mind az elbocsátásokhoz kap segítséget, mind az áthelyezéshez segítséget kap. Itt tehát egyszerűen arról van szó, hogy nincsenek megfelelően koordinálva az európai pénzek. A globalizációs alap illeszkedik a versenypolitikához, illeszkedik a strukturális alapokhoz. Nincs értelme annak és egyáltalán nem hasznos, ellentétes az alap céljaival, ha ezeket ellentétesen, koordinálatlanul használjuk. Tehát arra hívnám fel a Bizottság figyelmét, hogy itt gondoskodni kell az európai közpénzek koordinált fölhasználásáról, hogy az ilyen konfúziókat elkerüljük a jövőben.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr, biztos úr, a gazdasági és pénzügyi válság súlyosan érintette és továbbra is érinteni fogja a vas- és acélipart, valamint a hajóépítő iparágat. Galaţi-ban, a városban, ahonnan én származom, több ezer munkahely szűnt meg a kohászati iparágban és a hajógyárakban.
Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználása rövid és középtávú megoldást jelent azoknak a munkavállalóknak a támogatására, akik munkahelyük elvesztését követően nehéz helyzetbe kerültek. Szeretném hangsúlyozni, hogy szükség van a nehézipari cégek korszerűsítésébe való beruházásra, hogy a jövőben csökkenteni tudják az általuk kibocsátott szennyezés mértékét. Ez lehetővé teszi a munkahelyek megőrzését és ezáltal hosszú távon a munkavállalók védelmét.
Brian Crowley
Elnök úr, kollégáimhoz hasonlóan szeretném megköszönni a biztos úrnak és az előadónak a munkájukat. A Bizottság bizonyára emlékszik rá, hogy januárban én és a kollégám, Colm Burke találkoztunk, és megpróbáltuk beindítani a globalizációs alapot a Dell munkavállalói számára.
Szerintem ez jól mutatja, hogy európai uniós szinten mennyi mindent megteszünk azért, hogy elsőként az emberekkel törődjünk, hogy biztosítsuk, hogy az emberek állnak a politikák középpontjában, hogy próbáljuk biztosítani, hogy az életüket megóvjuk, és baj vagy nehézség esetén az Európai Unió gyorsan képes reagálni.
Személyesen szeretném megköszönni biztos úrnak az aktív közreműködést ebben az ügyben, nemcsak itt a Parlamentben vagy velem személyesen, hanem azért is, hogy elment Limerickbe és találkozott a munkavállalókkal.
És szeretném elmondani azoknak a kollégáknak, akik időnként félrevezető információkat próbálnak adni más ügyekkel kapcsolatban, hogy a Globalizációs Alap, minden hibája ellenére pozitív dolog az Európai Unió részéről, és mindenképpen növelnünk és fejlesztenünk kell, és ami a legfontosabb, visszatérve egy régi mondásra: adj valakinek halat, és jóllakik egyszer, tanítsd meg halászni és egész életében nem fog éhezni. Ezt teszi számunkra lehetővé a Globalizációs Alap.
Elisabeth Schroedter
(DE) Elnök úr, szeretnék visszatérni Špidla biztos úr második kijelentéséhez. Azt mondta, hogy nem tudjuk befolyásolni az üzleti döntéseket. Ez egyszerűen nem igaz. A támogatások kifizetésével, az európai strukturális alapok kifizetéseivel és segélyek fizetésével természetesen befolyásoljuk az üzleti döntéseket.
A rendelet tárgyalása során a Parlament éppen ezért megvitatta az áthelyezések kérdését. Pieper úr, sajnos az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) szavazatának segítségével is a Parlament végül utat engedett és a strukturális alapokról szóló rendeletben öt évet határozott meg, amely tekintve a támogatások mértékét természetesen egyáltalán nem megfelelő. A Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport volt az egyetlen, amely akkor azt mondta, hogy a rendeletnek a biztos úr által idézett azon részére vonatkozóan, amely a távozó cégek általi visszafizetéssel kapcsolatos, legalább 10 évre van szükségünk. Annyit mondhatok, hogy ez az eset igazolja, hogy a Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportnak igaza volt.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Elnök úr, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációjával az Európai Unió ismételten együtt néz szembe a gazdasági nehézségekkel. Most a világkereskedelemben végbement strukturális változások eredményezik ezeket a nehézségeket. A pénzügyi válsághoz hasonlóan a globalizáció hatásai elleni harc csak integrált cselekvés eredményeképp lehet hatékony.
A munkahelyüket elvesztő emberek számára létrehozott pénzügyi eszközöknek köszönhetően mind a belga textilipari munkavállalók, mind az Írországban lévő Dell üzem munkavállalói számára azonnali lehetőséget nyújtunk az átképzésre és arra, hogy új munkahelyet találjanak. Az alap további célja a vállalkozói szellem és az önfoglalkoztatás elősegítése. Ez a különböző országok egyes szektorai számára nyújtott segítség jól kifejezi az EU-n belüli társadalmi szolidaritást.
Tény, hogy a Dell, amely azzal indokolta termelésének áthelyezését Írországból, hogy egy alacsonyabb termelési költségekkel rendelkező országot kell találnia, egy olyan országot talált, amely még mindig az EU határain belül fekszik, a lengyelországi Łódź városát választotta. Łódź körzete nehéz helyzetben van a foglalkoztatási szintet tekintve, és a Dell üzem körülbelül 2000 új munkahelyet teremtett. Ez a beruházás érezhetően javítani fogja Łódź és környéke helyzetét és a teljes vajdaság fejlődésének ütemét.
Pervenche Berès
szerző. - (FR) Elnök úr, szeretném megnyugtatni képviselőtársamat, Crowley urat. A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság egyetlenegy tagja sem kérdőjelezte meg a Globalizációs Alkalmazkodási Alap hatékonyságát és hasznosságát. Egyszerűen úgy gondoljuk, hogy azt jobban is fel lehetne használni.
Szeretnék visszatérni a biztos úr egyik megjegyzésre, amikor épp az előbb azt mondta, hogy meg kell akadályozni a finanszírozások megvásárlását. Pontosan ezzel a problémával állunk ma szemben.
Amikor arra készül, hogy átadja a felelősséget ezzel az üggyel kapcsolatban, mit fog mondani a következő biztosnak, aki a Globalizációs Alkalmazkodási Alapért lesz felelős? A Dell esetében egyértelműen látjuk, hogy fennáll annak a veszélye, hogy az eljárást torzítják és a közösségi alapokat és a versenypolitikával összefüggésben kiadott engedélyeket helytelen módon használják fel.
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Hölgyeim és uraim, véleményem szerint elvben a vitát két párhuzamos részre lehet bontani. Ezek közül az első arról szól, hogy az Európai Globalizációs Alap működik, azonban vannak teendők a felhasználásának optimalizálásával kapcsolatban. Az idő kérdését már említették, azonban véleményem szerint ezt a kérdést némileg felnagyították, mivel a tagállamok azonnal képesek reagálni és vissza tudják kérni a költségeket. Mindazonáltal, úgy gondolom, hogy ezt az ügyet meg kell vitatni és ebben az irányban is kell megoldást találnunk.
Az egyes költségvetési tételek kérdését is említették. Igaz, hogy az alap létrehozásának időpontjában ez valójában nem volt lehetséges. Az alap azonban tud ilyen módon működni. Véleményem szerint be kell nyújtanunk az összes lehetséges kérdést, és ahol szükséges, jobb megoldást kell találni ezekre a kérdésekre, mint amilyeneket eddig találtunk. Mindazonáltal, ez nem vonja kétségbe azt az alapvető elvet, hogy válságok idején az alap működik, és valós segítséget nyújt.
A vita során másodikként felvetett ügy sokkal összetettebb. Ez az áthelyezés kérdése, a potenciálisan egymással versenyző támogatások és egy sor egyéb, ezzel kapcsolatos és rendkívül összetett kérdés. Úgy gondolom, hogy ezekkel a kérdésekkel foglalkoznunk kell és ennek a tények átfogó megértésén kell alapulnia. Meg szeretnék említeni néhány, a Dell ügyével kapcsolatos tényt és az átfogó problémára vonatkozó gondolatot.
Az első tény az, hogy a többség véleményével ellentétben az egységnyi előállított termék bérköltsége az OECD szerint jelentősen magasabb Lengyelországban, mint Írországban. A bérköltségek tehát nem alacsonyabbak, hanem magasabbak Lengyelországban, mint Írországban. Ezt érdemes figyelembe venni, mert összetett helyzetekben a közvetlen összehasonlításokon alapuló következtetések nem bizonyulnak megbízható módszernek. Szeretném hangsúlyozni, hogy ha ezeket a kérdéseket meg akarjuk vitatni, akkor jelentősen nagyobb betekintéssel kell rendelkeznünk legalább néhány ponttal kapcsolatban.
A második dolog maga a Dell ügye. Igaz, hogy a Dell 1991-ben, azaz 18 évvel ezelőtt kezdte meg tevékenységét Limerickben. Az is igaz, hogy nincs arra vonatkozó feljegyzés, hogy bármilyen európai uniós alapból támogatást kapott volna a működésre. Nincs erre vonatkozó információ, azonban nem zárhatom ki annak a lehetőségét, hogy a cég támogatást kapott a regionális alapokból, mivel akkor, 1990-ben nem voltak olyan kötelezettségek vagy módszerek, amelyek segítségével erre vonatkozó információt szerezhetnénk. Az is tény, hogy a Łódź városba való áthelyezésről 2007-ben döntött a Dell. Az is tény, hogy az állami támogatásként használt pénz lengyel pénz, és a támogatást 2007 decemberében jelentették be, ezért nem tartalmaz az európai strukturális alapokból származó forrásokat. Ebben az esetben - ez nem vonatkozik az összes esetre, csak az 50 millió euró feletti esetekre, mint amilyen ez is -nagyon részletes értékelés történik, amely figyelembe veszi a munkaerő-piaci kérdéseket is. A Bizottság következtetése az volt, hogy ez a két művelet, amely időben ilyen távol történt egymástól, nincs kapcsolatban egymással. Ugyanakkor ez nem jelent semmit, és semmiképpen sem kérdőjelezi meg a tényt, hogy az európai források használatát érintő ügyeket többször és átfogóan kell megvitatni az új információk alapján, továbbá azt, hogy mindenképpen jogos a magasabb szintű koherencia biztosítása. Véleményem szerint a Dell-ügy jó kiindulópont volt és ezt a vitát mindenképpen folytatni kell.
Hölgyeim és uraim, szeretném megköszönni önöknek ezt a vitát és a lehetőséget, hogy áttekintettünk az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználásával kapcsolatos néhány szempontot. Befejezésül szeretném kijelenteni, hogy politikáinkkal kapcsolatban mindenképpen fennáll annak a veszélye, hogy a forrásokat nem megfelelő módon vagy nem teljesen optimálisan használják fel, és ez a kockázat mindvégig megmarad, ahogy politikáink fejlődnek. Éppen ezért a mi feladatunk, hogy ezt észben tartsuk, és hogy elég bátrak legyünk ahhoz, hogy új megközelítéssel vizsgáljunk meg néhány korábban megállapított irányelvet és megváltoztassuk ezeket a régi, korábban megállapított és talán idejétmúlt módszereket, amennyiben találunk ésszerű és gyakorlati megoldásokat, valamint politikai konszenzusra jutunk.
Reimer Böge
előadó. - (DE) Elnök úr, szeretném megismételni, hogy az elmúlt hónapokban azon fáradoztunk a Költségvetési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság közötti együttműködés során, hogy amilyen hamar csak lehet, elindítsuk az eljárásokat az utóbbi bizottságtól származó vélemény alapján - amely egy külön munkacsoportot is felállított erre a célra -, annak érdekében, hogy az alapok aprólékos vizsgálat után a lehető leggyorsabban hozzáférhetővé váljanak a hátrányosan érintett munkavállalók és családjaik számára.
Másodszor, azt szeretném elmondani, hogy a többéves pénzügyi keret és az új eszközök vizsgálata során, a költségvetési értékelés és felülvizsgálat során a többi eszközhöz hasonlóan meg kell vizsgálnunk az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap működését és hozzáadott értékét is, még pedig annak eredménye, irányítása szempontjából, valamint az intézmények nemzeti és európai szintű kölcsönhatása szempontjából. El kell gondolkodnunk azon, hogy hogyan lehet javítani az Európai Szociális Alappal (ESZA) való együttműködést. Nyitottnak kell lennünk minden olyan vitára, amelynek eredményeképpen fejlődést tudunk elérni ezen a téren.
A finanszírozás forrásait illetően, biztos úr, tisztán technikai szempontból természetesen teljesen igaza volt abban, amit az ESZA-ból származó kifizetési előirányzatokról mondott. Végezetül, szeretném, ha a többéves pénzügyi keret szerinti kötelezettségekre és kifizetésekre vonatkozó átfogó kép mind a strukturális alapok, mind az ESZA esetében olyan lenne, mint amiről megállapodtunk az átfogó adatokban. Nem fordulhat elő, hogy rossz végrehajtás miatt, az ellenőrző és irányítási rendszerek problémái és az alap késedelmes felhasználása miatt a pénz esetleg nem kerül felhasználásra és ezt követően a pénz egy részét minden évben ilyen kiegészítő programokra költjük el. Ez nem szolgálná a kezdeményező érdekeit.
Egyelőre megfogadjuk, amit az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal kapcsolatban mondott. Természetesen egy másik helyen hasonló kérdéseket tettünk fel a Bochumban lévő Nokia gyárról és annak Romániába való áthelyezéséről. Ennek ellenére azonban azt kell mondanom, hogy itt alaposan meg kell vizsgálnunk a Bizottság és a tagállamok jelentési kötelezettsége közötti kölcsönhatást. Néha úgy tűnik számomra, hogy ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban minden a halászati kvóták ellenőrzéséhez hasonlóan történik: mindegyik fél egy kicsit nyomást fejt ki a másikra és végül nincs hatékony rendszer. Ebben a vonatkozásban továbbra is résen vagyunk, és hasonló helyzetben továbbra is fokozottan ellenőrizni fogjuk ezeket az eseteket, és ragaszkodunk hozzá, hogy a Bizottság az általunk 2007-ben meghozott rendeleteknek és szabályoknak megfelelően cselekedjen.
Végül, azt szeretném kérni önöktől, hogy holnap szavazzanak a Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizációja mellett.
Elnök
A vitát lezárom. A szavazásra szerdán, 2009.11.25-én kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Iosif Matula
írásban. - (RO) Elnök úr, támogatom a kollégám, Böge úr által benyújtott jelentést, mivel úgy gondolom, hogy sok európai munkavállaló, aki elvesztette állását, segítséget kér, többek között az uniós alapokból. 2009-ben több mint 37 millió eurót ítéltünk oda 10 275 munkavállalónak, amely összeg messze nem éri el az ezen uniós alapból maximálisan nyújtható 500 millió euró összegű maximumot. Hangsúlyozni szeretném, hogy ezt a pénzt az elbocsátott munkavállalóknak és nem cégeknek szántuk. Az EU-nak nem szabad pénzügyileg olyan cégek stratégiáit támogatnia, amelyek áthelyezik és elbocsátják munkavállalóikat, különösen, ha a cég az Unión kívülre települ és ezzel egy időben egy másik tagállamtól támogatást kap.
Számunkra alapvető fontosságú annak ellenőrzése, hogy a cégek milyen módon hajtják végre az áthelyezést. A gyárak bezárásával vagy áthelyezésével járó szociális költségek terhével nem szabad az európai adófizetőket sújtani. Ne felejtsük el, hogy az alapot azért hozták létre, hogy további segítséget nyújtson azoknak a munkavállalóknak, akiket a globális üzleti ágazatban végbemenő jelentős strukturális változások miatt bocsátottak el, és azok számára, akiket 2009. május 1-jét követően a globális pénzügyi és gazdasági válság miatt bocsátottak el. Úgy gondolom, hogy az uniós alapokhoz való hozzáférés megfelelő segítséget nyújthat az új tagállamok számára, lehetővé téve számukra, hogy túljussanak a gazdasági válság okozta nehézségeken és alkalmazkodjanak az egységes európai piac versenyképes struktúrájához.
