A Bizottság elnökéhez intézett kérdések órája
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája a Bizottság elnökével.
Martin Schulz
Elnök úr, látom, hogy az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportbeli kollégáink még mindig ebédelnek. Elnök úr, örülök, hogy mosolyog - nem nagyon voltak mértékletesek megjegyzései velem kapcsolatban korábban, de szemmel láthatólag kicsit megenyhült az ebédszünetben.
Oettinger biztos úr, akit úgy tudom, jól ismernek, azt mondta, hogy lesznek stressz-tesztek - igen, ott van - nem vettem észre az előbb. Oettinger úr, örülök, hogy látom. Oettinger úr, Merkel asszony jól iskolázott tanítványa, most szintén ellenzi az atomenergiát. Korábban támogatta, de Fukusima damaszkuszi úttá vált számára, és késői Saulként, sokakkal együtt, fényt látott az égen. Mindenesetre elmondta, hogy véleménye szerint több atomerőmű nem menne át a stressz-teszteken. Ezt nagyon érdekesnek találtam.
Ha gyanítja, Oettinger úr, hogy vannak olyan stressz-tesztek, amelyek nem a kívánt eredményt fogják hozni, mivel a vizsgálandó rendszerek lehet, hogy nem mennek át a teszten, akkor miért nem avatkozik közbe a Bizottság azonnal, és zárja be ezeket az erőműveket? Ha a stressz-tesztek kicsit is hasonlítanak arra, ami a bankokkal történt, nevezetesen, hogy először is rádöbbenünk, hogy a stressz-tesztek nem voltak eléggé egyértelműek, másodszor, hogy az eredmények nem tükrözik a tényleges helyzetet, akkor az atomenergia kérdése sokkal veszélyesebb lesz, mint a bankoké.
Konkrét kérdésem tehát a következő: Hogyan lehetséges, hogy tisztában van vele, hogy bizonyos rendszerek nem fogják túlélni a stressz-teszteket, és mégsem csinál semmit?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Először is, ahhoz, hogy megtudjuk a teszt eredményét, először is el kell végeznünk. Ha bármelyik létesítmény megbukik a teszten, a korrekciós intézkedések kérdése nyitva marad. Olyan esetekben, ha a korszerűsítés technikai vagy gazdasági okokból nem megoldható, a reaktorokat be kell zárni és le kell szerelni. Ugyanakkor elképzelhetőek olyan helyzetek, amikor a korszerűsítés gazdaságilag célszerű és technikailag megoldható, tehát ez az, amit ebben a szakaszban el tudunk mondani.
Schulz úr, fontosnak tartom, hogy az Európai Tanács intenzív tárgyalásokat követően megállapodott a Bizottság szerepéről. Elmondhatom, hogy a tárgyalások elején csak a nemzeti szabályozók koordinálásáról volt szó, és miután ragaszkodtam hozzá, a Bizottságot felkérték, hogy hatásköröket és szabályokat határozzon meg, valamint hogy még az év vége előtt egy teljes jelentést tegyen közzé az eredményekről.
Ezt az összes Európában található nukleáris létesítmény esetében megtesszük. Továbbá minden teljesen átláthatóan fog történni. Fontos ezt kiemelni. Úgy vélem, ez fejlődés a nukleáris biztonság terén.
Martin Schulz
Barroso úr, ön nagyon okos ember, ugyanakkor nem válaszolt a kérdésemre. Ezért felteszem újra: amikor Oettinger úr azt mondja "Gyanítjuk, hogy a hálózathoz tartozó egyes erőművek nem fognak megfelelni a stressz-teszteken”, akkor ezt úgy értelmezem, hogy tudatában vannak annak, hogy ezek az erőművek kevéssé biztonságosak, és ezért nem fognak megfelelni a követelményeknek. Akkor tehát miért nem avatkoznak közbe azonnal? Úgy gondolom, ez valós veszélyt jelent.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Oettinger biztos úr nagyon elővigyázatos és nagyon okos nyilatkozatot tett. Megtörténhet, de hogy ezt ellenőrizzük, komoly, hitelt érdemlő teszteket kell elvégeznünk. Ezt fogjuk tenni, teljesen átláthatóan, és a rendelkezésre álló legjobb szaktudás alapján.
Ahogy tudja, nem a Bizottság hatásköre az erőművek bezárása. Ez nemzeti hatáskör. Azt fogjuk tenni - és ellentétben a korábbi, az utolsó Európai Tanács előtti helyzettel, erre most egyértelmű megbízatásunk van -, hogy a nemzeti független szabályozókkal együtt nagyon komoly, hitelt érdemlő állami stressz-teszteket végzünk. Jelenleg határozzuk meg ezeknek a stressz-teszteknek a hatásköreit és szabályait.
Szeretném elmondani Schulz úrnak, hogy ezekkel a különböző érzékeny témákkal kapcsolatban rendkívül felelősen kell viselkednünk, és nem szabad pánikot keltenünk. Technikai úton kell megoldást találnunk, a legjobb szakértői tudást alapul véve.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Mindannyian egyetértünk azzal, hogy az Európai Unió több mint csak egy közös piac, egy politikai projekt, amely biztosítja, hogy demokrácia legyen a földrészen, és hogy a jogállamot és az emberi jogokat tiszteletben tartsák, támogassák és megerősítsék.
Ha nem így volna, nem hiszem, hogy nagy különbség lenne köztünk és Kína között. Ez vonatkozik minden tagállamra, beleértve Magyarországot is. Az ottani kormány most kiadott egy új alkotmánytervezetet, amelyet április közepén fognak elfogadni. Tartalmaz néhány - véleményem szerint - aggályos utalást a kiskorúak szavazati jogával, az abortusz eltörlésével, az azonos neműek közötti házasság betiltásával és irredentizmussal, valamint egyes intézmények féken tartásával kapcsolatban, hogy azok a kormány akaratát teljesítsék.
Barroso elnök úr, mit tesz a Bizottság a Szerződés 2. cikkében meghatározott, a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos közös európai alkotmányos alapelvek védelme érdekében, amikor ezek forognak kockán a tagállamokban, ahogy ez ma Magyarországon történik?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Természetesen egyetértünk azzal, hogy az Európai Unió nem csak egy közös piac: értékeket jelent, és minden tagállamnak, amely az Európai Unió része akar lenni, tiszteletben kell tartania ezeket az értékeket. Egyik értékünk a jogállamiság, és ezt tiszteletben kell tartanunk. Ahogy tudják, egy nemzeti alkotmány elfogadása kulcsfontosságú lépés minden tagállam számára, egy rendkívül fontos folyamat, amely teljes egészében az adott tagállam polgáraira és intézményeire tartozik.
A magyar intézményeknek kell meghatározniuk az új alkotmány tartalmát és elfogadásának módját, összhangban saját nemzeti szabályaikkal, és bizonyos esetekben a nemzetközi és uniós joggal. Uniós jogi szempontból figyelemmel fogjuk kísérni az üggyel kapcsolatos fejleményeket, de természetesen reméljük, hogy a magyar hatóságok biztosítani fogják, hogy az elfogadott új alkotmány tükrözze azokat az értékeket, amelyeken az Európai Unió alapul.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Bizottsági elnök úr, értem válaszát, de tudja, hogy mind a 27 tagállamnak az európai értékekkel összhangban kell módosítania alkotmányát. Magyarország megtette ezt az Unióhoz való csatlakozása előtt. Vannak országok, amelyek a csatlakozást követően tették meg. Lengyelország jelenleg foglalkozik vele, ahogy Franciaország is, mivel ellentmondások vannak a Lisszaboni Szerződés és a francia alkotmány egyes cikkei között.
Fontos, hogy Magyarországot is arra kötelezze, akár új alkotmányának elfogadását követően, hogy szintén alkalmazza ezeket az alapelveket. Fontos, hogy a Bizottság megvizsgálja ezt a kérdést.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Minden ország alkotmányának tükröznie kell az európai értékeket, és összhangban kell állnia azokkal: a demokrácia, a jogállamiság, az emberi méltóság és az alapvető jogok tiszteletben tartásának alapvető európai értékeivel. Ez olyan dolog, amelyről még tárgyalni sem kellene. Még nem láttam olyan, európai uniós tagország által készített alkotmányt, amely ellentétes lenne ezekkel az értékekkel, de ha elvileg ez történik, akkor cselekednünk kell.
Ahogy tudja, Verhofstadt úr, nagyon jó eddigi eredményeink van ezen a téren. Nemrég foglalkoztunk több nagyon érzékeny kérdéssel, például a magyar médiatörvénnyel. A magyar kormány az elején azt mondta, hogy amennyiben a Bizottság bármilyen inkompatibilitást fedez fel, módosítani fogja a törvényt, és ezt meg is tette.
Más tagállamokban, ahol a megkülönböztetésmentesség elvével kapcsolatban merültek fel problémák, a Bizottság szintén egyértelmű álláspontot képviselt. Ezért biztos lehet benne, hogy a Bizottság nagyon szorosan nyomon fogja követni ezeket az ügyeket.
Marian-Jean Marinescu
a PPE képviselőcsoport nevében. - Az idén kezdődő európai szemeszter segíteni fog megerősíteni a költségvetési fegyelmet, a makrogazdasági stabilitást és a növekedést, valamint arra fogja kötelezni a tagállamokat, hogy változtassák meg gazdasági és költségvetési politikáikat. Rövid távon ezek az új politikák jelentős hatással lehetnek az európai polgárok életére a legtöbb tagállamban.
Tudja-e a Bizottság, illetve tervezi-e egy értékelés elkészítését arról, hogy a szükséges nemzeti eljárások hogyan alakíthatják át az európai gazdasági, társadalmi és politikai színteret a jövőben?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Nagyon komolyan vesszük ezt a feladatot. Nagyon fontos volt megállapodni arról, amit európai szemeszternek nevezünk, mivel a tagállamok mostanra egyöntetűen egyetértenek azzal, hogy az egyesek által követett gazdaságpolitikai lépések hatással lehetnek másokra, és hogy másoké hatással lehet saját politikáikra. Ajánlásokat fogunk megfogalmazni ezen a téren, többek között a tagállamok által bemutatott programoktól függően. De azért tesszük mindezt, hogy megkönnyítsük a polgárok életét.
Egyértelművé kell tenni, hogy minden erőfeszítés a költségvetési konszolidáció terén, minden erőfeszítés a strukturális reformok terén valójában a növekedés - a fenntartható növekedés, az inkluzív növekedés - érdekében történik, ami az Európai Unió célja. Ez volt az általános megállapodás az úgynevezett Európa 2020 stratégiával kapcsolatban. Ezeknek a prioritásoknak a fényében fogjuk értékelni a nemzeti programokat, amelyeket most fognak bemutatni, és amelyekkel kapcsolatban közösen fogunk dolgozni a tagállamokkal.
Marian-Jean Marinescu
a PPE képviselőcsoport nevében. - A legfontosabb vonatkozása ennek a politikának a fegyelem. Ha a tagállamok mind alkalmazzák ezeket a követelményeket, az eredmények pozitívak lesznek. Ha különbségek vannak a tagállamok között, az eredmények nem a vártak lesznek.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Teljes mértékben egyetértek önnel, Marinescu úr. Pontosan ezért van szükség arra, hogy az intézmények függetlenek legyenek, és hogy teljesen önállóan végezzék munkájukat igazi közösségi szellemben, mivel korábban láthattuk, hogy néha kísértést éreznek arra, hogy ne fogadják el a határozatokat, vagy ne vezessék be azokat egységes, koherens és hiteles módon.
Ezért próbál a Bizottság minden tőle telhetőt megtenni, hogy biztosítsa az egyenlő versenyfeltételeket és a tisztességesség elvét. A fegyelem, a megállapodások tiszteletben tartása tekintetében, valóban alapvető az Európai Unió sikere érdekében.
Rebecca Harms
Barroso úr, múlt héten a Bizottság határértékeket határozott meg egy rendelet alapján, amelyet mindig előrángatnak, ha probléma merül fel a radioaktivitással kapcsolatban, ami befolyásolja az élelmiszerbehozatalt, ez esetben Japánból. Meglepő módon az önök által a Japánból érkező termékekre kivetett határértékek ebben az esetben sokkal magasabbak, mint az azonos termékekre Japánban alkalmazott korlátozások. Magasabbak továbbá az élelmiszerekre ilyen esetekben az Egyesült Államok által meghatározott határértékek, például olyan országokban, ahol nagy mértékben használnak atomenergiát. Ezek a határértékek magasabbak továbbá annál, amely az Európai Unióra és azokra az országokra vonatkozott, ahonnan árut importáltunk a csernobili katasztrófát követően, és amely még mindig vonatkozik a céziumra néhány esetben. Miért van ez így? Miért szabtunk ilyen magas határértékeket?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, természetesen örömmel válaszolok Harms asszony kérdésére, bár úgy tudtam, hogy volt egy megállapodás a vita két részre - egy általános és egy Japánról szóló részre - osztásáról.
Harms asszony, nagyon fontos kérdést vetett fel. Először is, a Japánból importált takarmány és élelmiszer tekintetében március 25-én elfogadott sürgősségi intézkedések biztosítják az uniós fogyasztók biztonságát, valamint egy harmonizált végrehajtási megközelítést az egész Európai Unióban. Úgy gondoljuk, hogy ezek az intézkedések arányban állnak a kockázattal, és nagyobb a hatáskörük, mint a világ más nagyobb részein, az Egyesült Államokban és Kanadában alkalmazott intézkedéseknek. Legjobb tudomásom szerint, a szakmai vélemények alapján, amiket kaptam, úgy gondoljuk, hogy ezek az intézkedések és ez a megközelítés biztonságos.
A vámok biztosítják, hogy az élelmiszerek és takarmányok csak akkor léphessenek be az Európai Unió piacára, ha biztosíték van arra vonatkozóan, hogy fogyasztásra alkalmasak. A jelenlegi helyzet szerint a japán hatóságok maguk - és igaz, amit Harms asszony mondott - még szigorúbb követelményeket támasztanak a hazai fogyasztásra és exportra szánt élelmiszerekkel kapcsolatban.
Lévén hogy Japánban szigorúbb határértékeket állapítottak meg, mi, a Bizottság, úgy döntöttünk, hogy helyénvaló a jelenlegi, március 25-e óta érvényben lévő határértékek módosítása, mivel egy további védőintézkedés a 3954/87/Euratom rendelet által meghatározott határértékek további tudományos elemzését kívánja meg. Ezt az elemzést a Bizottság fogja elvégezni a megfelelő tudományos szakértőkkel együtt legkésőbb június 30-ra, hogy olyan szabványokat alakíthassunk ki, amelyeket egységesen lehet használni az importált termékekre.
Szeretném itt hangsúlyozni, hogy a Japánból behozott élelmiszereken a tagállamok által mostanáig elvégzett összes ellenőrzés elhanyagolható mértékű radioaktivitást mutatott, amely jelentősen alacsonyabb a jelenlegi európai és japán szabványoknál. Engedjék meg, hogy tájékoztassam önöket, hogy a Bizottság jövő pénteken javasolni fogja az élelmiszerlánccal foglalkozó állandó bizottságnak szabványaink felülvizsgálatát, hogy összehangoljuk azokat a japán szabványokkal. Ezek jövő héttől fognak hatályba lépni. Ismételten hangsúlyoznám, hogy ez egy pusztán elővigyázatossági intézkedés, amely lehetőséget ad a jelenleg engedélyezett határértékek szükséges tudományos értékelésének az egész világon, hogy az Európai Unió bebizonyíthassa, ismét a legmagasabb standardokat alkalmazza.
Rebecca Harms
Barroso úr, ha jól értettem önt, ez azt jelentené, hogy a csernobili radioaktív katasztrófa által érintett és Norvégiából importált halnak szigorúbb határértékeknek kell megfelelnie, mint a Japán körüli vizekben kifogott importált radioaktív halnak? Ezt rossznak és felelőtlennek tartom, és szeretném tudni, hogy hajlandó-e módosítani ezeket a határértékeket, amelyek nemzetközi viszonylatban rendkívül magasak.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Harms asszony, tudományos bizonyítékok alapján kell döntenünk ezekről a kérdésekről. Nem dönthetek pusztán személyes vélemények alapján. Van egy szabályozásunk, amelyet Csernobil után hoztunk létre. Az a lehető legjobb tudományos bizonyítékokon alapult. Japán rendkívül kényes helyzetben van az élelmiszerbiztonság terén, és ennek több oka van. Más küszöböt alkalmaz, mint amelyet Európában alkalmazunk. Tehát pontosan az Európa és Japán közötti eltérő szabványok miatt döntöttünk úgy, hogy átmenetileg a japán szabványokat alkalmazzuk.
Az engedélyezett határértékek alacsonyabbak, ami azt jelenti, hogy a standardok magasabbak. Ezt vezetjük be Japánnal kapcsolatban. Mindeközben konzultálni fogunk nemzeti és európai szintű szakértői csoportokkal, hogy ha erre szükség van, közös és egységes szabályokat vezethessünk be az összes importtal kapcsolatban. Úgy gondolom, hogy ez a legjobb, leginkább arányos és tudományosan leginkább megalapozott megközelítés. Nem hiszem, hogy bármilyen más megközelítés alkalmazása tanácsos lenne ebben az időszakban.
Jan Zahradil
az ECR képviselőcsoport nevében. - Egyes kollégáimmal ellentétben még mindig úgy gondolom, hogy az Európai Unió elsősorban egy gazdasági projekt, és hogy az egységes piac ennek központja. Sokat hallottunk a gazdasági kormányzásról az elmúlt napokban és hetekben, az én ízlésemnek talán túl sokat is, de nagyon keveset a növekedésről és a versenyképességről.
Ahogy tudja, Barroso úr, a brit konzervatív párt képviselőcsoportom legjelentősebb része, és az Egyesült Királyság miniszterelnöke, Cameron úr és nyolc másik uniós állam- és kormányfő küldött egy levelet önnek és Rompuy elnök úrnak nagyon egyértelmű utakat kínálva a növekedés visszaállítására Európában a pénzügyi válságot követően. Múlt héten Cameron úr egy "Válasszuk a növekedést” című pamfletet is közzétett, és minden képviselőtársamnak ajánlom, hogy olvassa el.
Mik tehát a pontos szándékai a közeljövőben, hogy eredményeket érjen el a növekedés, a versenyképesség és az Európai Unió egységes piacának kialakítása tekintetében? Milyen gyakorlati intézkedéseket kíván elfogadni e célok elérése érdekében?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Nehéz egy percben igazságot szolgáltatni a belső piac fontosságának. Ugyanakkor megnyugtatnám Zahradil urat, hogy ebben a hónapban előterjesztjük az egységes piaci intézkedéscsomagot, amely rendkívül ambiciózus javaslatokat tartalmaz az egységes piac bevezetésére, elmélyítésére, és az útjában álló sok akadály eltörlésére a szolgáltatások tekintetében, valamint az adminisztratív terhek tekintetében, amelyek főleg a kkv-kat érintik.
Ezek a konkrétumok, amelyekről ma be tudok számolni: konkrét intézkedések a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése, valamint a vállalatokat, és különösen a kkv-kat érintő adminisztratív terhek csökkentése tekintetében.
Engedjék meg, hogy elmondjam azt is, a kilenc európai miniszterelnök, illetve államfő által nekem címzett levél nagyon fontos dokumentum. Fontos ebben az időszakban, amikor olyan nehéz megszorításoknak vannak kitéve a költségvetések, hogy az egységes piacban rejlő összes lehetőséget kiaknázzuk. Ez kétségtelenül a növekedés forrása az Európai Unióban.
Jan Zahradil
az ECR képviselőcsoport nevében. - Barroso úr, nem akarok beleugrani semmilyen ellentmondásos vitába, és hiszek jó szándékában. Ugyanakkor ismeri az ön által vezetett intézményt. Az Európai Bizottság néha egy kicsit nehezen kezelhető képződmény. El tudná mondani tehát esetleg azt is, hogyan biztosítaná, hogy az Európai Bizottság, elnöksége alatt, elkerüli a - néha igen látványos - túlszabályozást és a dereguláció vagy a jobb szabályozás felé mozdul el?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Kérem, hogy ne ítélkezzenek előre a Bizottság felett. A Bizottságnak megfelelő az eddigi teljesítménye ezen a téren. Már eddig is értünk el eredményeket: az adminisztratív terhek 31%-os csökkentése a Bizottság által, amiből 22%-ban már korábban megállapodott a Tanács és a Parlament. Valójában a Bizottság elutasít egyes intézkedéseket a terhek csökkentése érdekében.
Gondolom, egyetért azzal, Zahradil úr, hogy 27 különböző bürokrácia rosszabb, mint egy bürokrácia. A Bizottság tehát sokat tesz azért, hogy megkönnyítse a vállalkozások életét egész Európában, bevezetve a belső piacot. Tulajdonképpen az ellenállás néha a nemzeti közigazgatási szervek részéről érkezik, például az irányelvek túlszabályozásával stb. Komolyan fogjuk venni a jobb szabályozással kapcsolatos menetrend bevezetését, amelyről véleményem szerint meg fogunk tudni állapodni.
Lothar Bisky
Kérdésem hasonló Schulz úréhoz. Ezért a probléma egy konkrét vonatkozására szeretnék összpontosítani. Természetesen érthető, hogy a banki stressz-tesztekkel kapcsolatos tapasztalatok fényében érzékennyé váltunk a stressz-tesztekkel kapcsolatban, beleértve az atomenergiával kapcsolatos stressz-teszteket is. Kérdésem az Euratommal kapcsolatos.
Nem akarok ítéletet mondani arról, hogy milyen hatalmas összegeket nyel el az Euratom kutatásra. Személyes véleményem, hogy ezt a kutatástámogatást egy igen kockázatos technológiára költötték. Nem hiszem, hogy ezek a kockázatok megfelelő közös ellenőrzéstől függnének, és azt sem gondolom, hogy megfelelő tere van a közös döntéshozatalnak ebben a kérdésben. Végül is az atomenergia nem figyel a nemzeti határokra. Pontosan itt van a probléma. Nem arról van szó, hogy közösen kellene döntéseket hoznunk az atomenergiával kapcsolatban, mivel a sugárzás nem ismer nemzeti határokat?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ahogy azt a Lisszaboni Szerződés egyértelműen kimondja, Bisky úr, az energiamix a tagállamok nemzeti hatáskörébe tartozik. Nem az európai intézmények feladata eldönteni, milyen energiaforrásokat használjanak az egyes országok.
Ugyanakkor az utolsó európai tanácsi értekezlet következtetései előremutató lépést jelentettek, mivel megállapodás született az Európai Unió összes atomerőművének teszteléséről. Ezt a feladatot az európai nukleáris biztonsági szabályozási csoport és a Bizottság felügyelete alatt fogják elvégezni. A Bizottság egy jelentést is közzé fog tenni ezzel kapcsolatban.
Olyan helyzetben vagyunk, hogy a nukleáris energiát támogatók és ellenzők - mivel különböző nézőponttal rendelkező tagállamok vannak Európában - legalább abban egyetértenek, hogy korszerűsítenünk kell a nukleáris biztonsággal kapcsolatos összes feltételt. Ez nagyobb valószínűséggel történik meg egy európai megközelítéssel, mint nemzeti alapon.
Lothar Bisky
Barroso úr, mit gondolna egy, a megújuló energiaforrások előmozdításával, a környezeti szempontból érzékeny energiaszolgáltatásokkal és energia-megtakarítással foglalkozó európai intézmény létrehozásáról az Európai Unióról szóló szerződés keretén belül? Gondolja, hogy ez a javaslat érdemes lenne a támogatására, mivel segítene gyorsabban megszabadulni az atomenergia kockázataitól?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Már tettünk néhány javaslatot ezzel kapcsolatban, például az úgynevezett 20-20-20 menetrendet, amelyben például a tagállamok egyhangúlag megegyeztek - mivel egyhangúságra van szükség ezen a területen - a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos 20%-os célkitűzés teljesítésében 2020-ra. Hadd mondjam el, hogy jól haladunk e cél elérése felé. Tehát már létezik európai uniós jogszabály, amely ezt kötelezővé teszi a tagállamok számára.
Készen állnak a tagállamok, hogy továbblépjenek? Erről beszélhetünk, de elmondhatom, hogy a konzultációk során kialakult véleményem alapján a tagállamok úgy gondolják, hogy először ezt az első célt kellene elérni. Tehát valószínűleg nem kell egy új közösségi - egy új intézményi - keretet létrehozni, hanem döntően el kell köteleznünk magunkat a már megállapított célok, és, ha erről megállapodás születik, még ambiciózusabb célok elérésére.
Nigel Farage
az EFD képviselőcsoport nevében. - Barroso úr, kicsit össze vagyok zavarodva. Kérem, segítsen. Mi is az EU-nak a Líbiával kapcsolatos politikája? Április 1-jén levelet kaptam a nemes Ashton bárónőtől, amelyben az állt, hogy az EU több mint 75 millió EUR összegű humanitárius támogatást nyújtott, és bár a helyzet továbbra is bizonytalan, az EU felajánlotta, hogy segít a párbeszéd előmozdításában. Mindezt több nappal a bombázások megkezdése után írta. Ezt mondta.
Másrészről ott van a kemény férfi, Herman Van Rompuy, aki egyértelművé tette, hogy a rendszer megváltoztatása a líbiai vállalkozás célja. Azt is mondta, hogy a líbiai események nem történhettek volna meg az Európai Unió támogatása nélkül, és hogy Franciaország és Németország nem tehettek volna katonai lépéseket az Európai Tanács előzetes támogatása nélkül. Tehát van két nagy főnök az Európai Unióban, akik teljesen ellentmondanak egymásnak. Megkérhetném, hogy derítsen fényt erre a kérdésre, és elmondja, mi az Európai Unió politikája Kadhafival és Líbiával kapcsolatban?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A tagállamok egyhangúlag megállapodtak, hogy Kadhafinak mennie kell. Nem ellentmondás párbeszédet kezdeményezni azokkal az emberekkel, akikkel véleményünk szerint beszélni kell. Valószínűleg erre utalt Ashton bárónő. Fogadtuk itt például Kadhafi ellenzékének képviselőit is.
A katonai akció azonban nem az Európai Unió döntése volt. Az ENSZ Biztonsági Tanácsában néhány tagállam, az Európai Tanácsban kialakult konszenzus alapján, úgy döntött, hogy bevezet egy repüléstilalmi övezetet. De ez nem az Európai Unió döntése volt, mert volt némi különbség a helyzet megközelítésében. Ezt el kell ismernünk. Az igazság az, hogy voltak nézetkülönbségek a tekintetben, hogy hogyan kezeljük a líbiai kérdést.
Ugyanakkor egyetértek azzal, amit Van Rompuy elnök úr mondott: az Európai Tanács állásfoglalása nélkül nem hozhatták volna meg a döntést a Biztonsági Tanácsban. Ezek történelmi döntések voltak olyan értelemben, hogy bevezették a védelem iránti felelősséget.
Nigel Farage
az EFD képviselőcsoport nevében. - Nos, bizonyára itt igen eltérőek a vélemények. Kíváncsi vagyok, Barroso úr, egyetért-e velem abban, hogy egy olyan nő kinevezése az új külügyi hivatal élére és a külső biztonsággal kapcsolatos ügyek kezelésére, aki szélsőségesen baloldali, egész életében passzivista, a nukleáris leszerelésért folytatott kampány korábbi kincstárosa, aki bebizonyította, hogy alkalmatlan a feladatra, nem az Európai Unió legjobb döntései közé tartozott. Csak azt tudom mondani, Ashton bárónőért Istennek hála, nélküle azt gyanítom, sokkal jobban belebonyolódtunk volna Líbiába.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Úgy gondolom, hogy a tagállamok döntése, támogatásommal, hogy Catherine Ashtont nevezzük ki az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjévé, jó döntés volt.
Ő nagyon elkötelezett európai. Valószínűleg nem azonosak a nézeteik, de nem gondolom, hogy ez valóban probléma lenne. Úgy gondolom, nagyon őszintén és eltökélten járul hozzá céljaink eléréséhez, de legyünk őszinték. Nagyon nehéz és kihívást jelentő munkája van. Amit csinál, korábban legalább három vagy négy ember csinálta. Emellett el kellett indítania az új Európai Külügyi Szolgálatot.
Úgy gondolom, hogy azoknak, akik nem szimpatizálnak elképzeléseivel, kétség esetén a javára kellene dönteniük. Úgy gondolom, előrelépés, hogy most van egy főképviselőnk, aki egyben a Bizottság elnökhelyettese is. Tanúsíthatom lelkesedését, elkötelezettségét és nagyon európai megközelítését az összes kérdés kapcsán.
Andrew Henry William Brons
Elnök úr, elképzelhetőnek látja a Bizottság elnöke olyan körülmények kialakulását, amikor az összes tagállamot, beleértve az Egyesült Királyságot, az euró bevezetésére kötelezik az emberek - esetleg egy népszavazásban kifejezett - akarata ellenére, és akár kormányaik meggyőződése ellenére? A Lisszaboni Szerződés preambuluma gazdasági és monetáris unió, közös, stabil valuta kialakítására kötelezi a tagállamokat. A "közös” szó azt jelenti, hogy nem létezhet együtt más valutákkal.
Ott van természetesen a Szerződés jegyzőkönyve, amely kimondja, hogy amennyiben az Egyesült Királyság nem értesíti a Tanácsot arról, hogy be akarja vezetni az eurót, akkor nem kötelezhető erre. Kérdés azonban, hogy a jegyzőkönyv megvédi-e az Egyesült Királyságot a Szerződés rendelkezéseitől. Más, az euróövezeten kívüli országok úgy tűnik, kevésbé kivételezett helyzetben vannak. A Szerződés 140. cikke kimondja, hogy az eltéréssel rendelkező tagállamokat kétévente ellenőrzik, hogy milyen előrelépéseket tettek a gazdasági és monetáris unió elérése érdekében.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Nem értettem a kérdést, de amennyiben a kérdés az, hogy az Egyesült Királyságot kötelezni fogják-e az euró bevezetésére, a válasz, hogy nem.
Andrew Henry William Brons
Elnök úr, tudjuk, hogy az Egyesült Királyságot védi a jegyzőkönyv, de a jegyzőkönyvek érvényességének kérdése túlmutat a közös valuta kérdésén.
Van egy jegyzőkönyv, amely kívülmaradást tesz lehetővé az Európai Unió Alapjogi Chartájával kapcsolatban az Egyesült Királyság és két más ország számára, de a Bizottság saját Jogi Szolgálata azt jelentette ki, hogy a kívülmaradásnak, legjobb esetben is korlátozott az alkalmazási köre. Lehetséges, hogy az Egyesült Királyságnak a közös valutával kapcsolatban kívülmaradást biztosító jegyzőkönyvnek is korlátozott az alkalmazása?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ha teljes körű jogi elemzést szeretne, örömmel elküldöm a Bizottság Jogi Szolgálata által végzett elemzést. Azt azonban elmondhatom - sajnálom, ha ez csalódást okoz önnek -, hogy az Egyesült Királyságot nem fogják az euró bevezetésére kényszeríteni.
Elnök
A következő téma a japán tragédiára adott európai válasz. Sok kollégánk szerepel a listán. Arra szeretném kérni önöket, hogy ne kék kártyát mutassanak fel, ha rajta kívánnak lenni a "catch-the eye” listán, mert az egy más dolog. Kérem, fehér, vagy bármilyen másik kártyát mutassanak fel. A kék kártya egy teljesen más eljárásra szolgál.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Elnök úr, bizottsági elnök úr, a fukusimai erőműben történt súlyos balesetet követően az Európai Bizottság reakcióját eddig a furcsa sajnálatos botlástól eltekintve az elvárható komolyság, óvatosság és alaposság jellemezte.
Ugyanakkor ez a fájdalmas esemény felfokozott érzelmekhez, az ezzel az energiaforrással kapcsolatos ellenséges viszonyuláshoz vezetett. Hogy csökkentsék az esetleges negatív következményeket a szavazófülkékben, egyes kormányok hirtelen megváltoztatták álláspontjukat, és úgy döntöttek, hogy visszavonják az új erőművek építésével kapcsolatos terveiket, illetve a meglévők élettartamának meghosszabbítására vonatkozó elképzeléseiket.
Barroso úr, mivel energiafogyasztásunk 14%-át a nukleáris energia biztosítja, mivel folyamatosan és előre láthatóan nő az elektromosság felhasználása, és figyelembe véve a széndioxid-kibocsátás 2050-re 85%-kal való csökkentésére irányuló célkitűzésünket, sokan közülünk, magamat is beleértve, azt kérdezzünk öntől ebben a valószínűleg rövid életű helyzetben, hogy tervez-e a Bizottság valamilyen jogi vagy politikai lépést tenni annak megakadályozása érdekében, hogy ez a légkör hosszú távon veszélybe sodorja energiastratégiánkat.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ahogy már korábban mondtam egy másik kollégának adott válaszomban, az energiamixszel kapcsolatos döntések nemzeti hatáskörbe tartoznak. Ahogy tudja, vannak olyan tagállamok az Európai Unióban, amelyek használnak nukleáris energiát, például az ön országa, Spanyolország, és mások, ahol nincs nukleáris energia, például az én országomban, Portugáliában. Tehát nem a Bizottságon múlik annak eldöntése, hogy a tagállamok használjanak-e nukleáris energiát. Saját felelősségi körünkön belül kell cselekednünk.
Mostanra valójában új jogköröket kaptunk a nukleáris biztonság kérdésével kapcsolatban. Úgy gondolom, hogy tudjuk teljesíteni, és teljesítenünk is kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatban eddig megfogalmazott célkitűzéseket. Úgy vélem, hogy az egyhangúlag elfogadott 20%-os célkitűzés elérhető, ha a tagállamok igazán eltökéltek az összes arra irányuló intézkedés bevezetése mellett, hogy elérjék ezt az Európai Unió és valójában az egész világ számára rendkívül fontos célkitűzést.
Sandra Kalniete
(LV) Elnök úr, az egész világ hetek óta részvéttel és aggodalommal követi a japán eseményeket. Szeretném ismételten kifejezni tiszteletemet a japán emberek iránt. Gondolatban azokkal az emberekkel vagyunk, akik éjt nappallá téve dolgoznak a fukusimai nukleáris reaktorokban, hogy megakadályozzák a nukleáris katasztrófát. Hősök ezek az emberek, akik egészségüket és életüket áldozzák Japánért és az emberi fajért. Japánra hatalmas feladat hárul, az elpusztított területek újjáépítése, amihez jelentős forrásokra lesz szükség, ideértve a kívülről érkező befektetéseket is. Ezért kell az Európai Uniónak tárgyalásokat kezdeményeznie Japánnal egy szabadkereskedelmi megállapodásról. Tudva, hogy a japánok alapelve, hogy csak akkor kezdenek tárgyalásokat, ha komoly a szándékuk azok lezárására és az eredményességre, meg vagyok győződve róla, hogy a meglévő szürke foltokat el lehet törölni a tárgyalások során, és hogy mind a két fél számára elfogadható szabadkereskedelmi megállapodást sikerül elérnünk.
Szeretném hallani Barroso úr véleményét arról, hogy a Bizottság támogatja-e a tárgyalások megkezdését egy szabadkereskedelmi megállapodásról a következő, május 25-én esedékes Japán-EU csúcstalálkozón, és ha nem, miért nem, és mikor lehet megkezdeni a tárgyalásokat?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Engedjék meg, hogy én is azzal kezdjem, hogy a Bizottság nevében kifejezem legnagyobb elismerésem, tiszteletem és szolidaritásom a japán emberekkel kapcsolatban. Személyes üzenetet küldtem Kan miniszterelnök úrnak közvetlenül a katasztrófát követően. Tegnap újra beszéltem vele telefonon, hogy újabb információkat kapjak a helyzetről, és azt mondta, nagyon hálás az Európai Unió szolidaritásáért.
A kereskedelem kérdését illetően, a múlt évi Európai Unió-Japán csúcstalálkozón megállapodtunk arról, hogy megvizsgáljuk, hogyan lehetne a lehető legjobban fejleszteni kapcsolatainkat. Gazdasági vonalon az egyik lehetőség egy Európai Unió és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás. Ez a megoldás nagy elkötelezettséget kíván mindkét részről, valamint azt, hogy szándékukban legyen foglalkozni többek között a nem vámjellegű intézkedésekkel és az olyan akadályok eltörlésével, amelyek akadályozzák az európai uniós vállalatoknak a japán közbeszerzési piachoz való hozzáférését. Állandó követelések voltak az Európai Unió részéről a Japánnal való megbeszélések során. Örülök, hogy az Európai Tanács mostanra tisztázta álláspontját. Tegnap megerősítettem Japán miniszterelnöke számára, hogy készek vagyunk együtt dolgozni Japánnal, feltéve, hogy konstruktívan kezelik ezeket a kérdéseket. Ígéretet tett arra, hogy konstruktív módon fogják kezelni az európai fél számára aggodalomra okot adó kérdéseket is.
Edit Herczog
Elnök úr, amikor a fukusimai balesettel kapcsolatos híreket és a következményekkel kapcsolatos vitákat figyeljük, nem látjuk a részvényeseket. Nem látjuk a pénzügyi befektetőket, sem a politikai csoportok tagjait, hanem a foglalkoztatottakat látjuk: a munkavállalók küzdenek ezzel a balesettel. Teljes mértékben támogatom a nukleáris biztonsági követelmények megerősítését, de készek meghívni a munkavállalók képviselőit, vagyis a szakszervezeteket a többoldalú eszmecserére a követelmények megerősítése és elérése érdekében, és készek globálisan előmozdítani a nukleáris biztonsági követelményeket? Amennyiben igen, hogyan javasolják ennek megtételét?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Valójában az Európai Tanács meghozta a döntést, hogy megpróbálja a lehető legmagasabb követelményeket előmozdítani, nemcsak Európában, hanem partnereink esetében is. Oettinger biztos úr például már kapcsolatba lépett orosz partnerekkel. Oroszország és Ukrajna azt mondták, érdeklődnek a közös munka iránt ezen a téren. Meglátjuk, hogy sikerül-e hasonló szintű együttműködést elérni Svájccal, és bár ez még nem annyira előrehaladott, Törökországgal és Örményországgal.
Tegnapi telefonbeszélgetésünk során a japán miniszterelnök azt mondta, hogy ő is szeretne együttműködni velünk, valamint részt venni a G8-ban és a G20-ban tett nemzetközi erőfeszítésekben, hogy magasabb szintű nukleáris biztonságot érhessünk el a világban. Most megvannak a feltételek ahhoz, hogy igazi erőfeszítést tegyünk, nemcsak európai szinten - ami most biztosított -, hanem globálisan, együttműködve a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel és más érintett nemzetközi testületekkel.
Sarah Ludford
Elnök úr, egy évvel ezelőtt Haitin úgy tűnt, hogy az EU meglehetősen lassú volt a katasztrófa kezelésében és a humanitárius segítségnyújtásban. Elégedett az EU és a tagállamok közötti működési koordináció szintjével a közelmúltbeli, és különösen a japán vészhelyzet kapcsán?
Mi történt az Unió katasztrófareagálási képességének megerősítéséről szóló három évvel ezelőtti bizottsági közlemény óta, amely kimondta, hogy nagyobb koherenciára és hatékonyságra van szükség egy integráltabb uniós katasztrófareagálási képesség kialakítása érdekében?
Különösen azt szeretném tudni, hogy a közelmúltbeli japán és az igen más típusú észak-afrikai események segítettek-e a Bizottságnak elgondolkodni azon, hogy szükségünk van-e egy európai uniós gyorsreagálási mechanizmusra a humanitárius katasztrófák és a helyreállítási segélyek kapcsán?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Erre a válságra adott válaszként büszke vagyok arra, hogy a Bizottság, akit Kristalina Georgieva képviselt, és aki most itt van velünk, volt az első, aki magas szintű küldöttséget küldött Japánba a szörnyű eseményeket követően.
Megnyugtathatom önöket, hogy Japán nagyon értékelte ezt a gesztust. Politikai és morális támogatást is nyújtottunk Japánnak: rendszerünk hatékonyan működött. Valójában először a japán hatóságok kértek minket arra, hogy koordináljuk a tagállamok tevékenységét, mivel inkább összehangolt, mint kétoldalú támogatást szerettek volna kapni a különböző tagállamoktól.
Még akkor is, ha Japán nagyon gazdag ország, és képes kezelni az ilyen típusú válságokat, szolidaritásként 15 millió EUR értékű humanitárius segélyt biztosítunk számára. Ebből 10 millió EUR az Európai Unió költségvetéséből származik, amit a Bizottság szervezett, a fennmaradó 5 millió EUR pedig a tagállamoktól érkezik.
Alapvetően elégedettek vagyunk a koordinációs erőfeszítésekkel humanitárius tekintetben, igaz azonban, hogy mindig lehet fejlődni, ha a tagállamok készek elfogadni egy koordinált és koherens megközelítést a polgári védelemmel és a válsághelyzetekre való reagálással kapcsolatban.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Elnök úr, a márciusi Európai Tanács megerősítette az EU-nak a legmagasabb nukleáris biztonsági előírásoknak az egész világon és az EU szomszédságában történő támogatójaként betöltött szerepét.
Legalább két új nukleáris projekt ad okot komoly aggodalomra az EU külső határainál, az átláthatóság és az érintett országokkal való konzultáció hiánya miatt. Új atomerőműveket fognak építeni kísérleti reaktorokkal Kaliningradban, két tagállam között, és csak 23 kilométerre az EU keleti határától Fehéroroszországban. Az EU-nak, együttműködésben a releváns nemzetközi testületekkel, biztosítania kellene, hogy a fejlesztők betartják a legmagasabb nukleáris biztonsági és környezetvédelmi követelményeket a fejlesztési szakasz legelejétől kezdve, és hogy lehetővé teszik a nemzetközi nukleáris szakértők számára, hogy értékeljék mindkét projektet, különösen a helyválasztási kritériumok alapján.
Az EU hatékonyan meg tudná akadályozni a nem biztonságos nukleáris fejlesztéseket úgy, hogy nem használja fel azt az energiát, amelyet nem tiszta atomerőművekben állítanak elő. Milyen szerepet kíván betölteni a Bizottság a nem biztonságos nukleáris fejlesztések megakadályozásában az EU külső határainál? Milyen intézkedéseket tehet?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Jó példa lehet az Ukrajnával való munkakapcsolatunk. Részt fogok venni az ukrán kormány által szervezett, 2011. április 19-én Kijevben tartandó nukleáris biztonsági csúcstalálkozón, és ott lesz az ENSZ főtitkára, Ban Ki-moon is. Tulajdonképpen mi voltunk az egyik legfontosabb donorok - ha nem a legfontosabbak -, akik lehetővé tették, hogy Csernobilt teljes körűen helyre lehessen hozni.
Ahogy az Európai Tanács mondta következtetéseiben, az atomerőművek biztonságossága tételének határainkon kívül is prioritást kell élveznie. Az Európai Unió követelni fogja, hogy hasonló stressz-teszteket végezzenek a szomszédos országokban és az egész világon egyaránt, mind a meglévő, mind a tervezett atomerőművekkel kapcsolatban, és e tekintetben teljes mértékben ki kell használni a releváns nemzetközi szervezeteket.
Tehát természetesen nagyon magas prioritásként kezeljük a nukleáris biztonságot harmadik országokkal való kapcsolatainkban, beleértve az ön által említetteket is.
Elisa Ferreira
(PT) Elnök úr, a japán válság további értelmet adott egy 20-20-20 stratégia létrehozása iránti kollektív kötelezettségvállalásunknak. Ugyanakkor továbbra is várunk, akár a 20-20-20, akár a 2020-as stratégiával, hogy erőteljes, szilárd eszközeink legyenek, amelyek kihúzzák Európát jelenlegi helyzetéből, a recesszív intézkedésekből, a munkanélküliségből és a nem megfelelő növekedésből, a kontrollálatlan államadósság problémájából. Nem most van itt az ideje, hogy Európa új európai finanszírozási források felé irányuljon, hogy hatékony növekedéssel és kohézióval kapcsolatos intézkedéseket vezessen be az energia és a fenntartható növekedés problémájának egy más megközelítését alapul véve? Ez a kérdésem.
José Manuel Barroso
Örömmel válaszolok önnek, Ferreira asszony, bár ez nem igazán a japán katasztrófával kapcsolatos kérdés. A finanszírozási források kérdése tekintetében éppen ma reggel, a vita során, azt mondtam, hogy mi, az Európai Bizottság, javaslatokat fogunk előterjeszteni ezzel kapcsolatban a következő pénzügyi tervekben, amelyet "uniós projektkötvényeknek” nevezünk, vagyis kötvények bizonyos projektekbe, strukturális projektekbe való beruházáshoz, például az európai hálózatokkal kapcsolatos projektekbe, amelyek mindenképp magukban foglalják az energia kérdését. Remélem, Ferreira asszony, hogy támogatni fogja ezeket a javaslatokat, és szeretnénk bírni a különböző kormányok támogatását is. Ezt a kérdést meg kell oldanunk. A beruházási költségvetések csökkentése miatti erőforráshiány sok tagállamban azt jelenti, hogy az Európai Uniónak nem szabad feladnia, hogy ilyen mértékű beruházást tegyen Európa növekedésébe. Sok olyan terület van, ahol úgy gondolom, hogy az európai szinten beruházott egy euró többet hoz, mint a nemzeti szinten beruházott egy euró, többek között az energia területén.
Michèle Rivasi
(FR) Elnök úr, először is valami pozitív dolgot mondanék, Barroso úr. Üdvözlendőnek tartom, hogy hozzá fogja igazítani az európai maximális határértékeket a japán határértékekhez, mivel a Bizottság 297/2011/EU végrehajtási rendelete idején felismertük, hogy a Bizottság által javasolt szintek túl magasak voltak. Üdvözlöm tehát ezt, és szeretném, ha bekerülne ebbe a rendeletbe.
A második téma a Japánból behozott élelmiszeripari termékekre vonatkozik. Egy alapvető kérdés merül fel ezen a téren. Kötelesek vagyunk szennyezett élelmiszerek befogadására, még ha a szennyezettség szintje a maximális szint alatt van is, hogy támogassuk a japán gazdaságot? Biztos vagyok benne, hogy vannak gyermekei. Magamra gondolok, hogy vajon adni fogok-e a gyermekeimnek 500 Bq nagyságrendű jódot tartalmazó tejet, amikor van lehetőség 0Bq jódot tartalmazó tej vásárlására is? Arra lennék kíváncsi, hogy elképzelhető-e, hogy a Bizottság fontolóra veszi a Japánból érkező élelmiszer és takarmány behozatalának megakadályozását az esetleges szennyezettség miatt, és hogy ehelyett a japán embereket támogatja, akár pénzügyileg, akár nem szennyezett élelmiszerrel.
Végezetül egy kérésem lenne önhöz, Barroso úr. Megkeresett az Areva, amely Japánba utazott, ahol a teljes felszerelésüket elvették, és a repülőtéren tárolják. Nagyon fontos, hogy amennyiben lehetséges, kérje a japán kormányt a felszerelés kiadására: az egész felszerelés, maszkok, robotok stb. felszabadítására, amelyek a repülőtéren vannak elzárva.
Elnök
Kolléga úr, más képviselők helyett szólalt fel. Kollégák sora várja, hogy felszólalhasson.
José Manuel Barroso
Az utolsó pontot illetően, nem értesültem a helyzetről. Ha kaphatnék némi információt, szívesen közbenjárnék az ügyben.
A tej kérdését illetően igaza van, Rivasi asszony. Nemcsak három gyermekem van, hanem egy unokám is, aki mostanában csak tejet iszik. Ezt az egyetlen élelmiszert fogyaszthatja, ezért legalább annyira érdekel engem is, mint önt, hogy biztosítsuk az Európába importált élelmiszer és tej biztonságosságát.
Az összes szakértői vélemény alapján, amit kaptunk, az az információ áll rendelkezésünkre, hogy a meghozott intézkedések jelenlegi formájukban megfelelőek a kockázatok kezelésére. Mostanáig nem érkezett bejelentés olyan szennyezett élelmiszerről, amelynek szennyezettségi szintje egészségügyi veszélyt jelentene fogyasztóink számára, és továbbra is a legmagasabb szintű előírásokat fogjuk alkalmazni a kérdés kapcsán.
Niki Tzavela
(EL) Elnök úr, arra szeretném kérni a Bizottság elnökét és a Tanács elnökét, hogy valahogy tiszteletüket fejezzék ki az 50 vagy még több névtelen japán munkavállaló iránt, akik abban a tudatban dolgoznak, hogy meg fognak halni. A Parlamentben tiszteletünket fejezzük ki azon aktivisták iránt is például, akik a Himaláján dolgoznak a barnamedve megvédése érdekében. Tisztelettel kérdezem, hogy senki nem gondolt rá itt, hogy ezeknek az embereknek is mondanunk kellene valamit, akik, bár tudják, hogy meg fognak halni, mégis napok óta megállás nélkül dolgoznak?
Szeretném pontosan felolvasni, amit az egyik japán munkás mondott, aki tudott egy rövid interjút adni. Azt mondta: "Nagyon jól tudom, hogy rajtunk kívül senki nem végzi el ezt a munkát, és nem mehetünk haza, amíg be nem fejeztük”. Nagyon hamar kifogytak a TEPCO sugárzás elleni védőfelszerelései. Ő és kollégái arra kényszerültek, hogy pótfelszereléseket keressenek.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Elnök
Tzavela asszony, majdnem két percet beszélt, pedig csak egy perce lett volna, bár minden, amit mondott, nagyon fontos számunkra.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Szeretném egyetértésemet kifejezni megjegyzéseivel kapcsolatban, asszonyom. Úgy gondolom, hogy amit mondott rendkívül fontos. Azok az emberek hősök; legnagyobb tiszteletünket és megbecsülésünket fejezzük ki bátorságukért és nagylelkűségükért. És hadd szóljak a japán emberekről is. Georgieva biztos asszony nemrégiben ott járt, nem messze a baleset helyszínétől, és az egyik dolog, ami nagy benyomást tett Kristalinára, az a japán emberek nyugalma, méltóságteljes hozzáállása és viselkedése volt. Tehát igen jogosnak tartom, hogy üzenetet küldjünk innen, Strasbourgból, az Európai Parlamentből a japán embereknek kifejezve tiszteletünket és csodálatunkat, és különösen azoknak a hősöknek, akik életüket áldozzák a japán emberek érdekében.
Elnök
Asszonyom, az Európai Bizottság elnökével is egyetértek.
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök úr, Japán észak-keleti része szennyezett marad a következő 300-400 évre, és az élet soha nem fog visszatérni természetes ritmusába. Ezt mondják a szakértők.
Mindeközben rendesen haladnak egy atomerőmű megépítésével kapcsolatos tervek egy rendkívül aktív földrengéses területen. Ezt mondta nekünk Törökország, és ha egy hasonló katasztrófa történne Törökországban, ha ez tovább folytatódik, akkor az egész Európa túlélését kockára tenné. Ezt mondja a józan ész.
Mi a mondanivalója a Bizottságnak minderre? A tagjelölt országokkal való együttműködési menetrendben (korábban három országot említett, én a tagjelölt országokra gondolok), milyen szigorúak az atomenergia felhasználásával kapcsolatos környezeti előírások?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, a válaszom igen, de ez vonatkozik a tagjelölt országokra is. Néhány ország, amelyek mostanra az Európai Unió tagjai, de amelyek nemrég még tagjelölt országok voltak - a tárgyalások értelmében - arra kötelezettek, hogy felülvizsgálják biztonsági előírásaikat, és néhány esetben, hogy bezárjanak bizonyos áramellátási berendezéseket. Ezt komolyan vesszük.
Természetesen fel fogjuk tenni a kérdést török partnereinknek - ezt már említettem a korábbi nyilatkozatban -, és nem csak Törökországnak, hanem összes partnerünknek, akik közel vannak határainkhoz. Véleményem szerint kitüntetett figyelmet kell fordítani erre. Ugyanakkor meg fogjuk osztani velük azokat az információkat, amelyek saját nukleáris berendezéseinkkel kapcsolatosak. Ez a megfelelő megközelítés, hogy konstruktívan próbáljuk megoldani a kérdést.
Franz Obermayr
(DE) Ahogy tudjuk, a demokrácia az emberek általi irányítást jelenti, egy olyan elvet, amelyet nagyon komolyan vettünk Ausztriában 1978-ban. Népszavazást tartottunk az atomenergiáról, és az volt az egyértelmű eredménye, hogy az ország atomenergia-mentes övezet maradna. Ennek értelmében elfogadtuk az atomenergia-mentes Ausztriáról szóló jogszabályt, amely mostanra az alkotmányba is bekerült.
De mi történik uniós szinten? Tervek vannak az atomerőművekkel kapcsolatos stressz-tesztek elvégzésére és az eredmények közzétételére. Ugyanakkor ezek a tervek nem kötelezőek, és nem tartalmaznak semmilyen konkrét kötelezettséget a hiányok kezelése terén. Ezért egyértelműen támogatom a bezárások melletti osztrák kampányt. Örülnék, ha ez a kampány átterjedne Európa többi részére is. Mindannyian tudjuk, hogy ez nem könnyű kérdés, mivel az atomenergia kérdése lényegében továbbra is a tagállamok felelőssége.
Ezért, Barroso elnök úr, a következő kérdést tenném fel önnek: Sürgetni fogja egységes, kötelező európai szabványok kialakítását, és biztosítani fogja végre, hogy az uniós környezetvédelmi előírásokat, különösen a környezeti hatásvizsgálatokat megfelelően bevezessék, és hogy szankciókat alkalmazzanak azokkal szemben, akik megsértik a szabályokat?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Mindent megteszünk, amire a jelenlegi Szerződés értelmében lehetőségünk van. Ahogy tudja, a szerződések bizonyos nemzeti hatásköröket biztosítanak a tagállamoknak az energia területén, de mi is használjuk a mi hatáskörünket. Fejlődést jelentenek az Európai Tanács által elfogadott következtetések, amelyek nagyon erős szerepet biztosítanak az Európai Bizottságnak - a nemzeti független szabályozókkal együtt - a nukleáris biztonság megteremtésére irányuló erőfeszítésekben. Ezt a feladatot nyilvánosan, teljesen átlátható módon fogjuk végezni. Ugyanakkor természetesen biztos vagyok benne, hogy tudja ezt más kérdések kapcsán, ahol néha nehézségekbe ütközünk, amikor kötelező érvényű jogszabályokat és kötelező szabályokat próbálunk bevezetni európai szinten. Ugyanakkor úgy gondolom, hogy a tagállamaink és európai partnereink által elfogadott feladat komoly lesz.
Linda McAvan
Barroso úr, részben már válaszolt erre a kérdésre, amely a japán import terén az élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos. Kérdezném, hogy meg tudná-e mondani, mennyi élelmiszert importálunk Japánból, hogy enyhíthessük a félelmeket ezen a területen.
Egy másik kérdés, amellyel kapcsolatban leveleket kezdek kapni, hogy az önök szolgálatai a sugárzás ajánlott határértékét két különböző rendelet alapján határozták meg: az egyik Csernobillal kapcsolatos, a másik egy általános rendelkezés. Ez okoz némi zavart. Olvastam a kapcsolódó kérdést és választ a Bizottság honlapján, de azt kell mondjam, hogy nagyon bonyolult. El tudná magyarázni nekünk? Miért van két különböző rendelet?
Ha nem tudja ezt tisztázni ma, legalább a Bizottság honlapján világossá tehetné, hogy választóim pontosan megértsék, hogy milyen határértékek vannak, miért állították fel ezeket, és miért van különbség a csernobili határértékek és a nem csernobili határértékek között?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Megpróbálom, de ezek a dolgok rendkívül technikaiak; nekem gyorstalpaló tanfolyamot kellett elvégeznem, hogy megértsem a nyelvezet egy részét. De először is, az importált élelmiszer és takarmány mennyisége abszolút csekély. Az Európai Unió 216 millió EUR összértékű takarmányt és élelmiszert importál Japánból, amely az Európai Unió teljes takarmány- és élelmiszerimportjának 0,4%-át jelenti értékben, és kevesebb, mint 0,1%-át mennyiségben. A japán gazdaság számára ez szintén kis mennyiség. Felsorolhatnám az importált termékeket, de mivel csak egy perc áll rendelkezésemre, ez alkalommal ezt nem tudom megtenni.
A második kérdést illetően, hogy miért vannak különböző értékek, ezeket az értékeket Csernobilt követően határozták meg. Tudományosan megalapozottak voltak, és ezért gondoljuk azt, hogy helytállóak. Ugyanakkor most történt egy újabb tragédia, messze, Japánban. Ahogy említettem, Japán nagyon magas élelmiszerbiztonsági előírásokkal rendelkezik. Hogy elkerüljük az ellentmondást az ő előírásaik és a mi előírásaink között - ahogy azt ma bejelentettem -, bizonyos szintű harmonizáció mellett döntöttünk, legalább Japánnal, miközben tudományosan felülvizsgáljuk a globális előírásokat, amelyeket minden, az Európai Unióba érkező import esetében bevezethetünk. Ez a magyarázata a különbözőségeknek, de jelenlegi formájukban úgy gondolom, hogy ezek csak átmeneti eltérések.
Elnök
Barroso elnök úr, köszönöm, hogy itt volt ma velünk a plenáris ülésen, köszönöm válaszait, a nagyon élénk vitát, és főleg a japán tragédiára adott nagyon fontos uniós válasszal kapcsolatos megjegyzéseit.
Ezzel lezárom ezt a napirendi pontot.
