Време за въпроси към председателя на Комисията
Председател
Следващата точка е времето за въпроси към председателя на Комисията.
Свободни въпроси от името на политическите групи.
След това, по време на втората част от заседанието - въпроси относно положението на заетостта в Европейския съюз.
Othmar Karas
Г-н председател, г-н Барозу, Центърът за европейски изследвания, проблемите, от които страда Гърция, стратегията "Европа 2020" и търсенето на решения на финансовата и икономическа криза - всички те ясно ни показват, че като предприемаме необходимите мерки, скоро ще достигнем границите на възможното съгласно действащите договори. От друга страна, много държави-членки прибягват до нов вид междуправителствено сътрудничество, национализъм и протекционизъм, вместо да обърнат взор към Европа.
Какво планирате да направите за преодоляването на тези проблеми, за определянето на необходимите общи цели и за създаването на надеждни европейски инструменти, за да можем да действаме ефективно и да даваме правилните отговори?
Жозе Мануел Барозу
Вярно е, че, за голямо учудване, някои национални политици четат Договора от Лисабон в светлината на междуправителственото сътрудничество. Договорът от Лисабон беше приет именно за да се увеличи европейското измерение; за да се засилят правомощията на Европейския парламент; за да се улесни вземането на решения с квалифицирано мнозинство; както и за да се засили ролята на Комисията в икономическия надзор и външните работи. Ето защо този прочит е твърде учудващ, но действително е факт.
Ролята на Комисията, разбира се, е да бъде пазител на договорите, съгласно член 117 на Договора от Лисабон, да защитава европейското право и твърдо да отстоява неговото съблюдаване, защото в деня, в който Европейският съюз престане да бъде правова общност, той ще престане да бъде истински съюз.
Второ, нейната роля е да насърчава инициативи и да играе водеща роля в инициативи. Ето защо тя ще си върши работата, като се старае да излиза с проекти на законодателни актове, които, надявам се, ще бъдат подкрепени от Парламента. В политическите си насоки споменах специалните взаимоотношения с Парламента и действително възнамерявам да ги превърна в реалност.
Othmar Karas
В Мадрид г-н Рен предложи един пакет, който все още не е приет, но който включваше обсъждане на санкции в самото начало на разискването. По мое мнение, не бива да започваме обсъжданията си със санкции срещу държавите-членки, защото по този начин бихме обърнали нещата наопаки. Вместо това трябва да определим общите цели, общите проекти и общите инструменти, от които се нуждаем в допълнение към онова, което вече съществува и едва тогава да мислим за санкциониране на поведение, в което прозира липса на солидарност. Какво е Вашето мнение относно този подход?
Жозе Мануел Барозу
Както сам казахте, г-н Karas, все още няма решение. Проведено беше първоначално разискване с финансовите министри и всъщност идния месец Комисията ще представи съобщение относно засиленото икономическото управление. Стремим се да укрепим превантивния и коригиращ характер на Пакта за стабилност и растеж. Ще представим предложения за по-ефективен и по-широк надзор над макроикономическите дисбаланси в рамките на еврозоната и ще проучим възможностите за създаване на механизъм за решаване на кризи, но ще се съсредоточим върху същината.
Считаме, че при действащите понастоящем договори е възможно да се постигне много повече по отношение на надзора над еврозоната и над икономическия и валутен съюз, ако действително има желание от страна на държавите-членки да си сътрудничат и да съблюдават договорите.
Martin Schulz
Член 125 от Договора за функционирането на Европейския съюз представлява така наречената клауза за непредоставяне на помощ при затруднения или, с други думи, забрана за поемане, от държавите-членки на ЕС, на дълговете на други държави-членки. Как гледате на факта, че благодарение на изготвения пакет за подпомагане на Гърция сега държави като Федерална република Германия, например, предоставят парични заеми на гръцката държава за период от 3 години с лихва от 5%, като самите те получават тези средства под формата на кредити със срок на издължаване 3 години при 1,5% лихва? При приблизителна обща сума от 8,4 млрд. евро, това прави печалба в размер на 620 млн. евро. Не съдържа ли клаузата за непредоставяне на помощ при затруднения и изискването, че щом една държава-членка не може да поема дълговете на друга, тя не може и да печели никакви пари от дълговете на друга държава-членка? Готов ли сте да обсъдите с германското правителство или с други правителства механизъм, който ми се струва напълно неприемлив?
Жозе Мануел Барозу
Вярно е, г-н Schulz, че Договорът от Лисабон не позволява така нареченото предоставяне на помощ при затруднения на държавите-членки. Според Комисията, решението, на което сме се спрели към настоящия момент - което за сега не е задействано, защото все още не е отправено такова искане - е в пълно съответствие с договора. Искам да подчертая това. Знам, че се води дебат в някои среди в Германия - както, всъщност, и в други държави-членки, но по-конкретно в Германия - и искам да заявя, че е просто неправилно да се счита, че това, което планираме, е някакъв вид такова предоставяне на помощ при затруднения. Не е така. Тук става въпрос за координиране на заеми. Това ще бъде задължение на Комисията. МВФ също ще участва в схемата, която, трябва да отбележа, е градивна. Това е решение, което стана възможно едва след пространни обсъждания с нашите държави-членки, но то напълно съответства на договорите и, разбира се, спазва разпоредбите на Договора от Лисабон.
Позволете ми да завърша на политическа нотка, като заявя, че ми се струва доста необичайно, че толкова трудно намерихме решение с проява на солидарност към Гърция, след като успяхме да намерим такова по отношение на Латвия, Унгария и Румъния. След като можем да намерим такива решения с проява на солидарност и отговорност извън еврозоната, считам за съвсем очевидна необходимостта да ги открием и в еврозоната.
Martin Schulz
Г-н Барозу, разбирам, че се опитвате да избегнете отговора на въпроса ми, защото е неприятен. Затова ще го повторя.
Най-малкото, съществува възможност някои държави-членки, които могат да взимат заеми при по-добри условия, в сравнение с тези, на които ги отпускат, да печелят от дълговете на друга страна. Тъй като съгласно клаузата за непредоставяне на помощ при затруднения, държавите-членки не могат да поемат чужди дългове, не би трябвало да им се позволява и да печелят от тези дългове. Готов ли сте да заявите открито пред г-жа Меркел или пред г-н Саркози, например, или пред който е да било друг, че сте против този начин на действие?
Жозе Мануел Барозу
Разговарям по въпроса с тези ръководители и с други в продължение на много седмици, затова мога съвсем откровено да Ви кажа, г-н Schulz, че, за съжаление, това беше единственото възможно решение. Комисията от самото начало настояваше за по-конкретен сигнал за солидарност с Гърция, разбира се, при неизменно зачитане на принципа на отговорността. Но това, което сега следва да направим, е да се погрижим Гърция да бъде насърчена да се върне към пазарно финансиране възможно най-скоро като на практика се стигна до решението заемите на държавите-членки от еврозоната да бъдат отпуснати без занижаване на лихвените проценти. Кредитното ценообразуване на МВФ беше възприето като подходящ репер за определяне на условията по двустранните заемни споразумения с държавите-членки от еврозоната, макар и с някои корекции, които бяха договорени на 11 април.
Guy Verhofstadt
Г-н председател, г-н председател на Комисията, най-напред, що се отнася до клаузата за непредоставяне на помощ при затруднения, формулировката в Договора не е такава. В Договора ясно се посочва, че държава-членка не може да бъде принуждавана да поема дългове. В него не се упоменава, че е забранено да се поемат дългове. Това трябва да бъде изяснено, защото в противен случай се получава какофония по отношение на Договора. Повтарям, в Договора ясно е посочено, че държава-членка не може да бъде принуждавана да поема дългове. Следователно всичко, което е замислено по отношение на Гърция, включва неща, които са възможни съгласно Договора и които могат да бъдат приложени.
Въпросът ми е малко по-различен. Лихвените проценти по гръцките заеми отново се повишиха до 7,6% - с други думи, 450 базисни пункта над германския лихвен процент. Ето защо са необходими други мерки и аз имам предвид много съществени, основни реформи: за европейски валутен фонд, за европейски пазар на облигации и за по-амбициозна стратегия "Европа 2020".
Г-н председател на Комисията, въпросът ми е следният: кога възнамерявате да внесете за обсъждане в Съвета пакет с реформи от този вид, включително реформите, които г-н Рен вече започна? Защото именно това е необходимо сега - да се представи амбициозен пакет от реформи заедно с конкретна мярка по отношение на Гърция.
Жозе Мануел Барозу
Първо, г-н Verhofstadt, а също и в отговор на казаното от г-н Schulz, нека бъдем абсолютно наясно и откровени пред себе си: ако има въпроси, които искате да отправите към г-жа Меркел, трябва да ги зададете на нея. Не съм тук, за да отговарям от името на г-жа Меркел. Тук съм, за да отговарям от името на Комисията. Нека да сме наясно по този въпрос.
Нека изясним и гледната точка на Комисията. Решението, което беше намерено, съвсем точно съответства на така наречената клауза за непредоставяне на помощ при затруднения. Естествено, в това отношение бяхме много предпазливи. Що се отнася до мерките, които ще предприемем, съобщението и предложенията, по които ще работим, ще бъдат представени идния месец. Искам да се спра на съобщението относно подобряването на управлението на еврозоната. Вече беше проведено разискване относно политиката и г-н Рен получи задача от Комисията във връзка с първоначалното обсъждане с финансовите министри. Така че мога да Ви уведомя, че някъде през май ще узнаете основната идея за мерките, които ще представим в бъдеще, за да спомогнем за по-доброто управление в еврозоната и в Европейския съюз като цяло.
Guy Verhofstadt
Г-н председател, мога ли да попитам председателя на Комисията дали идеята за европейски валутен фонд ще бъде част от това предложение?
Жозе Мануел Барозу
Г-н председател, за да дам конкретен отговор по този въпрос, мога да Ви информирам, че позицията ни клони към идеята за създаване на нова институция при наличието на икономически и валутен съюз.
Аз самият поне не съм убеден, че това е добра идея, но мога да Ви кажа - говорейки от собствено име, тъй като колегията все още не е взела решение - че идеята за механизъм, гарантиращ финансова стабилност в еврозоната ми изглежда добра. Бих могъл да добавя, че сме в процес на проучване на различни начини за регламентиране и укрепване на механизми за застраховане - например такива, които ще разсеят опасенията, породили идеята за Европейски валутен фонд.
Daniel Cohn-Bendit
Г-н председател, г-н Барозу, бих предпочел председател на Комисията, който просто да заяви, че трябва да настояваме Германия да отпуска кредити със същия лихвен процент, с какъвто й се налага да взема заеми, а именно 3%. Поне бихте могли да го заявите публично. Това би съставлявало част от дебата в Германия, но Вие не сте способен да изречете тези прости неща.
Бих искал да задам още един въпрос по отношение на Търговското споразумение за борба с фалшифицирането (ТСБФ). От 2008 г. водите преговори относно ТСБФ, насочено срещу пиратството и фалшифицирането. През март, в резолюция на Европейския парламент, беше указано да намалите мащаба на преговорите относно ТСБФ във връзка с фалшифицирането. Утре ще публикувате предназначената за нас оценка на разискванията - благодаря Ви, от една година я очакваме - както и текст, приет в края на срещата на върха в Нова Зеландия.
Знаете, че Парламентът ще трябва да каже "да" или "не" в края на тези преговори. Няма ли да е по-логично участието на Парламента да е по-явно, като по този начин се осигури известна прозрачност по отношение на преговорите? В противен случай ще се окажете в същото положение, в което се озовахте в случая със SWIFT. Затова бих Ви призовал от сега нататък да демонстрирате по-голяма прозрачност и да ни предоставяте текстовете във връзка с преговорите точно така, както ги предоставяте на големите дружества. Във всички отношения Парламентът е толкова важен, колкото едно голямо дружество.
Жозе Мануел Барозу
Г-н председател, г-н Cohn-Bendit, няма съмнения в това отношение и аз изключително много уважавам Парламента. Бих могъл да добавя, че поради тази причина Комисията, и по-конкретно г-н Де Гухт, получиха разрешение от партньорите ни в тези преговори да огласят всички текстове от преговорите. Както знаете, те ще бъдат обнародвани утре, 21 април.
Несъмнено сте осведомен, че тези преговори започнаха преди влизането в сила на Договора от Лисабон и ние също искаме Парламентът да се ангажира по-тясно с тях. Парламентът има нови правомощия в областта на международните преговори и Комисията подкрепя по-голямата му роля в такива преговори.
Daniel Cohn-Bendit
Г-н председател, г-н Барозу, нека избегнем игрите с думи: независимо дали Вие сте отправили искането или не, ако не се погрижите прозрачността да стане публично достояние, няма да можете да продължите преговорите при наличието на Договора от Лисабон.
Така че въпросът е не дали сте поискали от партньорите си да огласят докладите пред Парламента; налага се да то направите, защото в противен случай Парламентът никога няма да ви каже "да", защото сега имате задължения, произтичащи от Договора от Лисабон.
Следователно, съгласно Договора от Лисабон, сега сте длъжни да действате по начин, прозрачен за Парламента, защото трябва да получите одобрение от него, а това не е сигурно, като се има предвид състоянието на преговорите и на текста, който обсъждаме.
Жозе Мануел Барозу
Споменахте влизането в сила на Договора от Лисабон. Аз също твърдо подкрепям засилването на ролята на Парламента в тази област и текстът, който предстои да бъде огласен утре, за което трябваше да получим разрешение от партньорите ни в преговорите, е текстът, по който ще се преговаря - проектът на текста, обект на преговорите. Това ще бъде направено. Несъмнено съзнавате, че някои международни преговори са по-деликатни и изискват внимателен подход към определени области, но ние искаме да ангажираме във възможно най-голяма степен Парламента, на когото Договорът от Лисабон основателно предоставя правомощия в сферата на международните преговори.
Timothy Kirkhope
През март Европейската комисия обяви, че ще извърши нов преглед на Директивата за работното време след неуспеха на предишния опит за нейното преразглеждане. Стигна се до задънена улица поради настояването на Парламента директивата да не допуска възможност за неучастие на национално равнище. Както, предполагам, всички си спомняме, членовете на Европейския парламент от Лейбъристката партия на Обединеното кралство гласуваха, в рамките на синдикалните си секции, за премахване на възможността за неучастие на Обединеното кралство, въпреки инструкциите на собственото им правителство за обратното.
Сега, след като ще има нов преглед и като се има предвид, че много държави от ЕС искат работниците им да имат възможност да изберат дали да работят на по-гъвкаво работно време, може ли председателят Барозу да потвърди, че Комисията ще предложи директива, която допуска възможност за неучастие в 48-часовата работна седмица на национално равнище?
Жозе Мануел Барозу
Г-н председател, все още не разполагам с готов проект за законодателен акт. Твърде рано е, на този етап, да съществуват определени идеи по съществото на каквито и да било промени. Както знаете, съществува документ за консултация, изготвен в дух на умишлена непредубеденост. Искам да чуя и мненията на социалните партньори.
Новите правила трябва да предпазват работниците от рисковете, свързани със здравето и безопасността, породени от прекомерно дълго работно време и недостатъчна почивка. Също така, те следва да са достатъчно гъвкави, за да позволяват съчетаването на професионалния и личния живот и да стимулират конкурентоспособността на дружествата, и по-специално на малките и средните предприятия.
Считам, че трябва да имаме решение в това отношение, г-н Kirkhope, съвсем откровено, защото, както знаете, в Съда на Европейския съюз са заведени дела, които ни задължават да намерим решение.
Затова ще се опитаме да получим широка подкрепа за нов проект на законодателен акт и да избегнем дългите обсъждания, които характеризираха последния опит за преработка на директивата.
Timothy Kirkhope
Разбирам, че г-н Барозу не желае да предрешава изхода от консултациите, водени от Комисията. Има обаче редица хора в ЕС - и не на последно място, трите милиона в Обединеното кралство, които в момента се възползват от възможността за неучастие - които ще очакват от него да поеме ангажимент, че в период на икономически спад ръководената от него Комисия няма да се опитва да пречи на хората да работят. Боя се, че не получихме такива уверения от члена на Комисията Андор по време на изслушването за одобряването му, но се надявам, че ще ги получим сега от председателя Барозу.
Жозе Мануел Барозу
Много сте любезен, г-н Kirkhope, но всъщност, освен Великобритания, в Европейския съюз има още 26 други държави-членки, затова, предполагам, ще разберете, че макар да сме в голяма степен съпричастни към опасенията, които изразихте, аз трябва да се вслушам и в други основателни тревоги.
Това е много труден и изключително деликатен въпрос. Трябва да открием правилния баланс между изтъкнатата от Вас гъвкавост по отношение на малките и средните предприятия и закрилата на работниците, която, убеден съм, Вие също подкрепяте. И точно това ще направим. Затова призоваваме социалните партньори също да излязат с градивно предложение.
Lothar Bisky
Г-н Барозу, Вие разказахте за работната Ви програма и тя беше обсъдена в Парламента. Посочихте, че впоследствие искате да се спрете на критичните бележки. Имам един въпрос. Напоследък говорим много за кризата и за това как да се справим с нея. Оставам с впечатлението обаче, че твърде малко неща са се променили в начина, по който банките осъществяват дейността си.
Би ми било интересно, също така, да чуя отговора на още един въпрос. Считате ли, че ние и Комисията сме направили достатъчно? Ако отговорът е отрицателен, какво още трябва да се направи, според Вас, за да се противодейства на причините за финансовата криза в по-дългосрочен план, така че банките да не са в състояние да продължават дейността си по сегашния начин?
Жозе Мануел Барозу
Точно днес, в работната програма, представихме действията си във финансовия сектор. Една голяма част от тях са осъществени, но изпълнението на друга важна част тепърва предстои.
Считам, че Комисията внесе правилните проекти за законодателни актове. Всъщност, изразявам съжаление, че в някои случаи степента на амбициозност беше снижена от държавите-членки - например по отношение на надзорната рамка, която в момента разглеждате в Парламента, като ние ще представим проекти за законодателни актове - има изчерпателен списък, който представих днес в Парламента - и в близко бъдеще.
Но, за да бъда по-конкретен, мисля, че има някои специфични неща, които можем да направим. Например аз подкрепям идеята за банков налог. Считам, че този въпрос трябва да се разгледа от Г-20. Мисля, че би било справедливо, след всичките проблеми, които банковият сектор създаде по отношение на цялостното състояние на икономиката, той също да допринесе за бъдещето на нашите икономики.
Следователно, както винаги, става въпрос за баланс. Не искаме да разклащаме основите на такъв важен отрасъл от икономиките ни, какъвто е финансовият сектор, но считаме, че е важно да се въведат още някои мерки, за да се възстанови доверието в него.
Lothar Bisky
Г-н Барозу, имам още един кратък въпрос. Председателят на "Дойче банк", д-р Акерман, трудно може да бъде впечатлен. Неотдавна той открито заяви, че иска да постигне 25% възвръщаемост. Не мислите ли, че това е в пълен разрез с мерките, които се предприемат от Комисията и от отделните правителства? Той не променя нищо. Той заявява, че иска отново да постигне 25% възвръщаемост. Това заявява д-р Акерман, председателят на "Дойче банк", която е изключително важна банка.
Жозе Мануел Барозу
Съжалявам, но не съм следил изявленията на председателя на "Дойче банк" и не мога да коментирам нещо, с което не съм запознат.
William  Dartmouth
Тъй като финансовата криза беше кредитна и банкова криза, която възникна и произтече от големи търговски банки - "Роял банк ъв Скотланд", "Ай Кей Би", "Фортис" и други подобни - приемате ли, че Директивата за управляващите фондове за алтернативни инвестиции не само силно вреди на Обединеното кралство, но е и невярно зададена и неправилно насочена регулаторна инициатива на Комисията, ориентирана към напълно погрешна цел?
Жозе Мануел Барозу
Категорично не. Считам, че е много добра инициатива, чиято цел е именно възстановяване на доверието в много важния сектор на финансовите ни пазари. Смятам, че е в интерес на финансовия сектор да бъде надежден. Нека бъдем честни и непредубедени в това отношение. В момента съществува проблем с доверието във финансовия сектор и той произтича, да речем, от безотговорното поведение на някои големи участници в този сектор не само във Великобритания, както Вие посочихте, но и в други държави в Европа, отделно от ситуацията, която възникна в Съединените щати. Необходима ни е подходяща степен на регулиране. Считаме, че регламентът, който предложихме, е надлежно балансиран и целта му не е да се създават трудности на финансовия сектор. Точно обратното: целта му е да се изгради доверие. Финансовият сектор се нуждае от този вид надеждност, за да финансира икономиката.
William  Dartmouth
Как Директивата за управляващите фондове за алтернативни инвестиции ще възстанови доверието във финансовия сектор, когато проблемът е в големите търговски банки? Това е моят въпрос.
Жозе Мануел Барозу
Съжалявам, но не съм съгласен, че проблемът е единствено в големите банки.
Всъщност, проблемът, който възникна в Съединените щати, не беше причинен единствено от големи банки. За появата му допринесоха и нетърговски банки, инвестиционни дружества, както и хедж фондове. Така че не сме съгласни с анализа, че той е предизвикан от големите банки. На практика някои от големите традиционни търговски банки не носят отговорност за кризата.
Имаше много видове субекти, които носят някаква отговорност за неразборията - нека го заявим много ясно - която беше създадена във финансовия сектор. Считаме, че подходящата степен на регулиране е най-добрият начин за справяне с проблема както за банките, така и за други видове инструменти или оператори на пазара.
Andrew Henry William Brons
(EN) Г-н председател, Европейската служба за външна дейност ще бъде подчинена на върховния представител. Ролята на върховния представител, съгласно член 18, е да провежда общата външна политика и политика на сигурност на Европейския съюз в качеството си на пълномощник на Съвета. Съветът, при всичките му недостатъци, най-малкото включва в състава си представители на държавите-членки.
Някои влиятелни оратори от политическите групи в Парламента обаче привеждат доводи в полза на тезата, че Комисията трябва да играе много по-решаваща роля в службата. По-конкретно, се изтъква, че Комисията следва да осигурява най-малко 50% от личния състав на Службата за външна дейност, както и че службата не бива да се влияе от междуправителствената теория - интерговерментализма. Моля да ме извините за тази дума. Тя не е моя, но я възприемам като код за Съвета и за Европейския съвет. Освен това, разбира се, върховният представител е заместник-председател на Комисията по силата на заеманата от него длъжност.
Всичко това сякаш сочи, че има вероятност външната политика на ЕС в действителност да се ръководи от Комисията, а идеята, че тя се провежда от върховния представител като пълномощник на Съвета, да се окаже правна фикция. Съгласен ли сте?
Жозе Мануел Барозу
Не съм съгласен. Не сме в това положение. Всъщност, както знаете, създаването на институционната длъжност върховен представител/заместник-председател на Комисията е едно от най-важните нововъведения в Договора от Лисабон, като идеята е да се съчетаят аспектите, които обикновено наричаме междуправителствени компетентности и компететности на Общността.
Що се отнася до общата външна политика и политиката на сигурност, по същество тя ще остане в междуправителствената сфера: тя е прерогатив на държавите-членки. Има обаче други компетентности на Общността, които сега не трябва да се прехвърлят към междуправителствения стълб. Те, естествено, следва да останат в рамките на общностния метод.
Така че върховният представител/заместник-председател на Комисията, както се изразяваме, обикновено съвместява две длъжности. Тя ще трябва да съчетае, като използва най-добрите полезни взаимодействия, тези две компетентности. Следователно, ще има, разбира се, компетентности, които тя ще може да развие в рамките на Комисията, в качеството си на неин заместник-председател, но и като работи в тясно сътрудничество с държавите-членки и със Съвета. Считам, че това е приносът - да има по-съгласувани и последователни външни отношения на Европейския съюз, да се засили защитата на нашите интереси и да се популяризират ценностите ни по света.
Andrew Henry William Brons
(EN) Разбирам вътрешната последователност на това, което казвате като поддръжник на евроинтеграцията, какъвто аз не съм.
Но внушението, което всъщност правите, е, че на практика следва да отидем по-далеч от Договора от Лисабон, който е достатъчно лош, и почти изцяло да изключим Съвета, който, както казах, при всичките си недостатъци, поне включва представители на национални държави.
Жозе Мануел Барозу
Никога не бих могъл да направя внушение за действие на Комисията в разрез с договорите, защото неин дълг е да гарантира тяхното съблюдаване. Онова, което действително призовавам държавите-членки да направят, е да съблюдават Договора и всички институции трябва да съблюдават Договора.
С Договора се установява баланс и този баланс трябва да се съблюдава. Той представлява напредък в сравнение с миналото, когато разполагахме със съвсем различни институции, чрез които да се грижим за един на практика много важен общ интерес - а именно, отстояването на европейските ценности по света. Считам, че е възможно, при пълно спазване на Договора, да се постигне точно това, което се цели с него. Това може да се осъществи в дух на добро сътрудничество между всички институции и, естествено, при пълно зачитане на нашите държави-членки.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, аз съм от южната част на Италия и в нашия регион икономиката се основава на малките и средните предприятия, на текстилната, шевната и обувната промишленост и на селското стопанство.
Днес този отрасъл изпитва сериозни затруднения поради притока на стоки от китайския и азиатския пазар. Производството на една обувка в нашия регион, в южна Италия, струва 13 евро. Цената на готовия продукт от Китай е 5,50 евро. Едно бебешко боди, произведено от нас, струва 4-5 евро, а такова боди от Китай струва 1 евро.
Предприемачите местят производството си, за да оцелеят, или закриват предприятията си, в следствие на което се закриват хиляди работни места, а това води и до криза в потреблението и до обедняване на региона.
Всеки път, когато участвам в срещи с предприемачи, те ми задават въпроса: "Какво Ви пречи да наложите мита или данъци?" Защото в Китай себестойността на производството е ниска, тъй като от 12-годишни децата работят по 10 часа на ден без обезщетения за социална сигурност, без осигуровки и без право на здравни грижи.
Знам, че протекционистките мерки са нежелателни, но какъв е отговорът? Г-н Барозу, когато се срещам с предприемачи, как да им обясня какво прави Европа, за да се пребори с една необратима криза, по време на която фалират толкова много предприятия, толкова много работни места изчезват яко дим и цели региони от Европа, включително най-бедните, в южната част на Италия, преживяват тежка и необратима криза? Бих искал да съм в състояние да дам някакви отговори, г-н Барозу, и бих искал да ги чуя от Вас.
Жозе Мануел Барозу
Разбирам безпокойството Ви, което е съвсем основателно и бих искал да кажа няколко думи за малките и средните дружества, които, както знаете, са практически най-важният фактор за разкриване на работни места в Европа.
И така, как може да се реагира на този проблем, свързан с конкуренцията от други части на света, в които има по-ниски стандарти по отношение както на работната сила, така и на околната среда? Мисля, че решението определено не е да затворим границите си, защото Европейският съюз е несъмнено най-големият износител в света. Следователно, решението е да се насърчава създаването на условия за достоен труд и повишаване на социалните стандарти по целия свят. Това е въпрос, за чието решаване настояваме в рамките на Г-20; това е въпрос за чието решаване настояваме в рамките на Международната организация на труда и който е част от диалога ни с други партньори. Но действително считам, че не е решение да се действа с антидъмпингови средства - освен ако не е налице дъмпинг - както и че не е решенеие да затворим границите си за много важни търговски партньори на Европа. Това би било в разрез със собствените ни интереси.
Georgios Papanikolaou
(EL) Г-н председател, обръщам внимание, във връзка със споменатото по-рано относно решаването на гръцкия проблем, че всички ние, които отблизо следим събитията и решенията, засягащи тези проблеми, осъзнаваме, като това чувство се споделя от мнозина от нас, че Съветът е изтикал Комисията встрани.
Мисля, че от самото начало Комисията е била балансиращ фактор между средните и по-малки държави-членки на Съюза и Съвета. Считам, че днес ролята й във връзка с проблемите, пред които е изправена Гърция, и не само Гърция, се свежда до действия и изявления от технократско естество.
Конкретният ми въпрос е следният: говорим за икономиката, за валутен съюз с по-отчетливи наднационални елементи. Обсъждаме и амбициозната стратегия "Европа 2020", която се подготвя от Комисията, както и борбата с безработицата и бедността. Как могат да се реализират тези амбициозни стратегии, при положение, че на Комисията не е отредена подобаваща роля?
Жозе Мануел Барозу
Проблемът с безработицата, както знаете, зависи от общото икономическо положение. Нека изясним напълно този въпрос. Не можем да възстановим нивата на заетост, които бяха налице преди кризата, преди да се върнем към по-голям растеж в Европа.
Ето защо съсредоточаваме усилията си върху новите източници на растеж и на практика се опитваме да възстановим този растеж, който е от решаващо значение за Европейския съюз.
Това е приоритетът ни сега. От друга страна, имаше някои мерки, които бяха предприети конкретно във връзка със заетостта. В нашата стратегия "Европа 2020" сме заложили някои предложения, свързани с нови умения, с нови работни места, с програми за младежта, но главното е да възстановим условията за растеж, включително доверието в нашата икономика.
Когато става въпрос за положението на Гърция, както знаете, то е тясно свързано и със сигурността в бъдещето на гръцката икономика. Затова зависи толкова много от коригирането на някои фискални дисбаланси.
Frédéric Daerden
(FR) Г-н председател, г-н председател на Комисията, положението със заетостта в Европа е много тревожно, както моите колеги отбелязаха преди малко. През 2009 г. работните си места са загубили 2,7 милиона души в еврозоната. Нещо повече, делът на заетото население, изложено на риск от изпадане в бедност, се е увеличил на 8% от работещите в Европа, без да отчитаме факта, че почти 17% от населението живее под прага на бедността.
При това положение, считате ли, че следва да се приложи стратегия с две направления на действие? От една страна, подобряване на условията за достоен труд - заслужаваше си да се включи този въпрос в стратегията "Европа 2020" вместо заетостта, единствено заради растежа; освен това разчитате ли на насърчаване на създаването на "зелени", интелигентни работни места за развитието на устойчиво и единно общество? - и, от друга страна, повишаване на общото равнище на заетостта в Европа, като се наблегне, по-специално, на работните места за млади хора - говорихте за това - но също и за хората на възраст над петдесет години.
В това отношение, нарастването на броя на молбите, адресирани до Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, и преструктурирането в различни сектори подчертават необходимостта от създаване на глобална промишлена политика.
Жозе Мануел Барозу
Всичките въпроси, които повдигнахте, са разгледани в стратегията за периода до 2020 г., г-н Daerden. В политическите си насоки вече се спрях на условията за достоен труд, както и на наличието на истинска промишлена политика за Европа - не старата промишлена политика, а такава, целяща осигуряването на устойчива промишленост в Европа, по-съвременна политика, акцентираща върху устойчивостта.
Що се отнася до младите хора, най-малко две от водещите инициативи са посветени на тях, а именно инициативите "Младежта в движение" и "Нови умения за нови работни места". Откроили сме редица цели, например във връзка с образованието, борбата срещу бедността и кампанията за социално приобщаване. Този аспект се съдържа в стратегията "Европа 2020" именно защото считаме, че сега главният приоритет е борбата с безработицата. Считам, че разработката на тази стратегия ще ни даде възможност да постигнем значителни резултати в борбата срещу безработицата.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, както знаете, през последните няколко години е налице нарастване на безработицата във всички държави на Европа - макар и в различна форма в отделните държави - а предстои и по-нататъшно увеличение.
Икономистите като цяло са единодушни, че ще минат най-малко две години, докато колебливите признаци на възстановяване, които се появяват тук-таме, се превърнат в норма и че във всички случаи, в продължение на поне 10 години, възстановяването ще е толкова ограничено, че няма да генерира никаква допълнителна заетост. Това означава, че безработицата ще се повиши, като някои от заетите днес лица ще загубят работните си места и в същото време ще има поколения млади хора, които не са и няма да бъдат в състояние да се включат в пазара на труда.
Въпросът ми към Вас е дали не считате, че при това положение е необходимо да се насърчи прилагането на мярка, целяща гарантирането на стандартен доход в Европа за всички, загубили работата си, а проблемът с младите хора да се счита за вид спешна ситуация и на тази база да се разработи конкретна мярка, свързана с обучение, от която те да се възползват през целия период, в който са извън пазара на труда.
Жозе Мануел Барозу
По същество, анализът Ви за положението на пазара на труда е правилен. На практика ситуацията продължава да се влошава, макар и с по-умерено темпо, отколкото в миналото. Започваме да забелязваме и по-последователни признаци на стабилизация в някои държави-членки.
Изминали са обаче девет месеца от началото на възстановяването на икономиката от тежката рецесия и е възможно да е необходим известен период от тази година, докато крехкия подем в стопанската дейност повлияе за обръщане на тенденцията на пазара на труда. Ето защо сега нашият приоритет е заетостта. Както отбелязахте, особено тревожна е безработицата за младите хора. Над 20% от младите хора в Европа за безработни. Поради тази причина поставихме началото на три инициативи за тази година. Вече споменах две от тях. Има и инициатива за младежка заетост. Сред конкретните инициативи, които ще разработим, попада именно повишаването на професионалната квалификация чрез повече схеми за чиракуване, финансирани от Европейския социален фонд, както и насърчаването на висококачественото усвояване на знания на работното място след завършване на образованието - така наречените стажове, включително с възможност за стажуване в други държави-членки.
Graham Watson
(EN) Миналата седмица Европейската фондация по климата огласи своята "Пътна карта 2050". В този план са представени три начина, по които Европейският съюз би могъл да намали емисиите си на въглероден диоксид с 80% до 2050 г., в съответствие с амбициозните ни цели от Киото. Бихме могли да го постигнем на цена, малко по-висока от разходите за обичайната ни практика. Бихме могли почти изцяло сами да задоволяваме потребностите си от енергийни ресурси, а с декарбонизацията на нашата икономика бихме станали свидетели на създаването на значителен брой нетни работни места.
Но това може да се осъществи единствено на европейско равнище. Ще възприеме ли Комисията охотно пътната карта? Ще се постарае ли да придаде нов устрем на Европейския съюз, като предложи необходимите мерки в рамките на политиките? Като се имат предвид възможностите за разкриване на работни места, ще използвате ли, г-н Барозу, тази идея, за да стимулирате държавите-членки да предприемат необходимите действия?
Жозе Мануел Барозу
Запознат съм с този доклад на Европейската фондация по климата и действително, в рамките на стратегията "Европа 2020", предложихме водеща инициатива "Европа за ефективно използване на ресурсите", чиято цел е именно да се отдели растежа от ресурсите и по този начин да се осигури конкурентно предимство за Европа в сравнение с други международни партньори.
Тази цел беше също така изцяло пренесена в работната програма на Комисията за 2010 г. и извън нея. Комисията възнамерява да набележи курс за преход на Европа, до 2050 г., към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика, използваща ефективно ресурсите, по-конкретно, чрез декарбонизация на енергийния и транспортния сектор, като по този начин осигури дългосрочна рамка за политика и инвестиции. Подчертавам думата инвестиции.
Считаме, че задачите, свързани с климата, също могат да бъдат, както показа сектора на възобновяемата енергия, начин за разкриване на допълнителни работни места в Европа, които обикновено наричаме "зелени работни места".
Helga Trüpel
(EN) Няколко неотдавнашни известия за нови информационно-технологични средства като Google Books или iPad, биха могли да улеснят достъпа до културно съдържание в цифров формат, и по-конкретно до така наречените електронни книги. Повечето от тези инициативи обаче тръгват от САЩ. Какво прави Комисията за стимулиране на цифровизацията на нашето културно наследство на Европейския континент?
Жозе Мануел Барозу
Европейската дигитална библиотека, която се е заела с предизвикателството да въведе в интернет колекциите на нашите национални библиотеки, на музеите и техните архиви; това е огромна задача за нашето време - да се цифровизира и съхрани богатството на нашата култура и да се осигури достъп до него. При това не бива да излагаме на риск правата на авторите и издателите, включително на творбите с изчерпани тиражи и на така наречените "осиротели" произведения. Трябва също така да преценим дали усилията ни във финансовата сфера и публично-частните партньорства, които се реализират на някои места, съответстват на това много важно обществено предизвикателство.
Отчитайки тази гледна точка, възложих на заместник-председателя Крус и на члена на Комисията Василиу да създадат "Комитет на мъдреците". С радост обявявам днес пред вас, че тази задача ще бъде поверена на г-н Maurice Lavie, г-жа Elizabeth Nigerman и г-н Jacques Decare. В качеството си на "Комитет на мъдреците" те ще популяризират тази идея за съхранение на изключително важното ни наследство чрез дигитализация, естествено, при пълно съблюдаване на правата на собственост. С нетърпение очаквам да получа препоръките им по тези важни въпроси до края на настоящата година.
Ryszard Czarnecki
(PL) Г-н Барозу, бих искал да знам какви, според Вас, ще бъдат последиците за заетостта във въздухоплавателния сектор от затварянето на въздушните пространства, което продължава вече няколко дни? Днес на заглавната страница на влиятелния вестник "Файненшъл таймс" се посочва, че затварянето, което е засегнало почти 7 милиона пътници и е причинило отмяната на 80 000 полета, е довело до загуби за въздухоплавателната промишленост в размер на 200 милиона щатски долара на ден. Според Вас, как ще повлияе това върху заетостта в сектора? - защото разбрах, че това е била главната причина за Вашето отсъствие и за отсъствието на г-н Ван Ромпьой, по време на погребението на президента на Полша в Краков.
Жозе Мануел Барозу
Най-напред, що се отнася до въпроса за погребението, искам да се спра на него отделно от останалите.
Изпитвах дълбоко уважение към президента Качински. С него работех по много почтен начин. Направих всичко възможно, за да присъствам на погребението му.
Участвах във всички церемонии, на които имах възможност да присъствам, с които беше отбелязана кончината на президента Качински, на неговата съпруга и на всички, които загинаха по време на този трагичен инцидент. Наистина не разбирам как е възможно да се отправят такива критики към европейските институции, като се използва смъртта на толкова много хора.
До последния момент правих опити да се придвижа, за да присъствам на погребението на президента Качински. Проблемът е, че едва в събота, много късно вечерта, получих информация, че полетът, организиран от белгийските органи, е отменен. Тогава вече не беше възможно да замина.
Затова искам да е съвсем ясно, че направих всичко, което беше по силите ми, за да отдам почит не само на хората, които загинаха по време на трагичния инцидент, но и на Полша като нация.
По въпроса за въздухоплавателния сектор - ако позволите, сега ще използвам другата минута, за да отговоря на него - запознати сме със значителното въздействие на проблема, предизвикан от вулкана, върху отрасъла и поради тази причина вече работим по проучване на начините, по които можем да помогнем практически, ако това е възможно, на европейския въздухоплавателен сектор.
Той търпи тежки икономически загуби поради факта, че в продължение на няколко дни на дружествата не се позволява да извършват търговските си дейности. Необходимо е да се търси глобално решение, за да се помогне на сектора да излезе от кризата, като всъщност в това отношение е налице прецедент, а именно кризата след 11 септември. Така че разглеждаме възможните способи във връзка с либерализиране на правилата за държавна помощ, както сме правили в миналото. Обсъждахме този въпрос на днешното заседание на колегията.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н председател, г-н Барозу, съгласно официалните статистически данни, безработицата в Европейския съюз в периода 2000-2006 г. варира между 8 и 9% - слава на Лисабонската стратегия, в която се говореше за пълна заетост.
В свой неотдавнашен доклад Комисията твърди, че безработицата ще достигне и превиши 10% през 2010 г. - "социален вулкан", ако използвам актуалната в момента терминология.
В допълнение, в редица държави, прилагащи режим на строги ограничения, каквито са Ирландия и Гърция, както и в държави като Румъния, Унгария и Латвия, където се намеси Международният валутен фонд, безработицата се повиши до рекордни нива.
В светлината на тези данни отправям към Вас своето запитване: проучила ли е Комисията последиците от тези политики на строги ограничения, за които настоявате и които принуждавате държавите да следват, за да излязат от кризата? Проучили ли сте последиците за заетостта и икономиката на държава, в която се е намесил Международният валутен фонд? Считате ли, че в резултат на тези политики безработицата в Европа ще намалее?
Жозе Мануел Барозу
Не принуждаваме никого да предприема каквито и да било мерки. По отношение на Гърция, решенията бяха взети от гръцките органи, но несъмнено ще разберете, че това положение, при което в гръцката икономика са налице макроикономически дисбаланси, оказва силно отрицателно влияние върху растежа, а също и върху заетостта.
Ясно е, че без възстановяване на доверието в гръцките публични финанси няма да има инвестиции или растеж в Гърция. Без растеж не можем да генерираме заетост. Ето защо не бива да търсим противоречия и да противопоставяме макроикономическата стабилност и строгите мерки, от една страна, на растежа, от друга страна. Проблемът е в това да разберем как можем да управляваме прехода, как можем да съхраним стимула в икономиките, които имат потенциал в това отношение, като същевременно съблюдаваме балансите, необходими за поддържане на макроикономическата стабилност. Ето защо постигането на надеждност на гръцките публични финанси във възможно най-кратки срокове е в интерес на гръцката икономика и на гръцките работници.
Paul Rübig
(DE) Моят въпрос се отнася до изригването на вулкана, което, естествено, ще окаже влияние върху емисиите на твърди частици и въглеродния диоксид. Считате ли, че е възможно да се изчисли какви концентрации на твърди частици следва да се заложат в бъдеще, за да се предотврати опасността от загуба на работни места? В нашите директиви за качеството на въздуха се предвиждат значителни ограничения в това отношение.
Жозе Мануел Барозу
Проблемът с вулкана е определено извън контрола на европейските институции и на националните правителства. Той просто възникна и сега трябва да се справяме с последиците.
Вече споменахме, във връзка с въздухоплавателната промишленост, че проучваме какво можем да направим, включително въз основа на вече съществуващия прецедент от периода след 11 септември.
Що се отнася до икономическото положение, считам, че е твърде рано да се прави цялостна оценка на нанесените щети и вероятно е по-добре да се избягват много драматични - или, да речем, панически - варианти за действие. Считаме, че важното сега е да се заемем с щетите и да се опитаме да разберем какво можем да направим на европейско равнище, като имаме предвид един важен момент - ние, на европейско равнище, отговаряме за един процент от публичните бюджетни средства. Другите 99% са в ръцете на държавите-членки. Затова считам, че е несправедливо да се очаква от Европейския съюз да се стреми да разрешава всички проблеми, при положение че не разполагаме с необходимите за това средства.
Piotr Borys
(PL) Г-н Барозу, в стратегията "Европа 2020" сте заложили много амбициозни проценти за увеличаване на заетостта - от 63% на 76% и за намаляване на безработицата сред лицата, напуснали училище преждевременно - на 10%, но също така сте наблегнали на образованието, което е ключът към развитието, така че в бъдеще 40% от европейските граждани ще са завършили висше образование.
Във връзка с това бих искал да задам следния въпрос: ще се заделят ли средства в бъдещия бюджет на Европейския съюз за Европейския социален фонд и за научноизследователска и развойна дейност? Защото, на практика, това е ключът към акцентирането върху съвременните методи и иновациите и към повишаването на заетостта. Не мислите ли, че следва да наблегнем и на развитието на микропредприятията? Защото това е най-добрият начин за насърчаване на самостоятелната заетост, а в днешно време делът на самостоятелно заетите лица е твърде малък. Следователно при тези условия, въпросите изглеждат основателни.
Жозе Мануел Барозу
Да, знаете, че предложихме образованието да бъде заложено като една от целите на ЕС в периода до 2020 г., включително борбата срещу преждевременното напускане на училище и увеличаването на учащите за висше образование. Считаме, че е невъзможно да се обсъжда европейската конкурентоспособност, без да се вземат мерки за решаване на проблема с образованието.
Ето защо се стремим да убедим всички държави-членки да възприемат тази цел, а след това определено трябва да се привлекат ресурси - някои от държавите-членки, а други от Европейския съюз. След това трябва да обсъдим финансовите перспективи. Все още не сме стигнали дотам, но определено считам, че трябва да се предприемат някои действия и на европейско равнище като допълнение към усилията, полагани от националните правителства. Действително по линия на Социалния фонд вече имаме някои проекти за чиракуване и стажуване на младежи. Такива са нашите намерения. Не можем да предвидим с какви средства ще разполагаме за Социалния фонд, но определено считаме, че трябва да сме достатъчно амбициозни на равнище на европейски актове.
Jutta Steinruck
(DE) Вчера научихме от медиите, че ще бъде затворен заводът на Опел в Антверпен. Това е само един от многото примери за загубата на работни места в Европа. Следващият четвъртък европейските профсъюзи от промишления сектор ще организират еднодневни демонстрации в цяла Европа. Те призовават за работни места и за опазване на бъдещето на Европа като промишлена база. Синдикалистите настояват за пълна заетост, но и за ефективни европейски политики и за категорични отговори днес, а не след пет години.
Вашата работна програма не предоставя много категорична информация в това отношение. Преди малко споменахте насоките и становището относно "Европа 2020". Според мен те не са достатъчно конкретни. Следва да дадете примери. Какво планирате да направите, за да възстановите нашите стратегически важни промишлени отрасли в Европа и каква е ролята на Комисията в подготовката на автомобилната промишленост за изискванията на утрешния ден и в защитата на работните места?
Жозе Мануел Барозу
Насоките относно заетостта зависят в голяма степен от цялостния икономически растеж, но ние възнамеряваме да засилим аспекта на заетостта в нашата стратегия "Европа 2020". Всъщност имаме четири насоки: повишаване на степента на участие в пазара на труда и намаляване на структурната безработица, подготовка на квалифицирана работна сила, повишаване на качеството на работните места и учене през целия живот, подобряване на постиженията на образователните системи и повишаване на участието в социалното образование, както и борбата с бедността и социалното изключване.
Това са общи насоки, които сега трябва да се следват от европейските институции с помощта на всичките инструменти, с които разполагат, както и от националните правителства. Вярно е, че не съществува магическа формула, няма магическо решение или панацея за безработицата в Европа. Решението също трябва да се оформи въз основа на предприетите общи мерки за постигане на растеж във връзка с поддържането на финансовата стабилност, с доверието в нашите пазари и с използването на потенциала на вътрешния ни пазар. Това е единственият правилен начин.
Когато става въпрос за автомобилната промишленост, знаем, разбира се, че имаше свръхкапацитет не само в Европа, но и в целия свят и ние го следим много внимателно, заедно със самата промишленост, включително с профсъюзите в сектора.
Hannu Takkula
(FI) Г-н председател, г-н член на Комисията, наличието на безработица и изключване сред младите хора е сериозен проблем. Както посочихте, 20% от младите хора са безработни.
Проблем е и това, че макар сега много хора да са обект на съкращения, голям процент от съкратените лица са на възраст над 50 години. В същото време обаче хората в някои държави-членки твърдят, че трябва да удължим периода на трудова заетост, че трябва да повишим възрастта на пенсиониране, а се говори и че са ни необходими работници от други държави. Следователно това ще е свързано с голяма миграция на работна сила. Според мен, тук има известно противоречие.
Бих искал да попитам: ако хората желаят да удължат периода на трудова заетост, тогава защо на лицата над 50 години не се предлага възможност да продължат да работят; защо вместо това биват съкращавани? Защо не създаваме възможности за нашите младежи, а вместо това им казваме, че се нуждаем от чуждестранни работници мигранти?
Каква е европейската стратегия по този въпрос? Не можем ли да реализираме такава стратегия? Считам, че всички споделяме мнението, че на талантливите млади хора трябва да им бъде намирана работа и че не трябва да бъдат изключвани. Обществото ни винаги ще плаща висока цена за изключването.
Жозе Мануел Барозу
Искам да спечеля битката за конкурентоспособността в глобален мащаб. Едно е сигурно: нуждаем се от повече хора, които да работят повече и по-дълго - и, бих добавил, по-добре, по по-конкурентоспособен начин.
Няма противоречие между по-дългия професионален живот и наличието на повече имигранти в Европа. Всъщност доста е странно, но днес в Германия има почти един милион свободни работни места, а в Обединеното кралство - почти половин милион. Това показва, че има проблем с несъответствието между търсенето и предлагането на работна ръка.
Необходима е много работа в тази област. Считам, че пенсионните реформи са също начин да се съдейства в това отношение. Искам да подчертая, че по време на тази криза държавите-членки не прибягнаха до традиционната политика да способстват за преждевременното оттегляне на хората от работната сила. Те не постъпват по този начин. Всъщност, има възможност да се задържат хората на работа по-дълго време. Това е важно, защото, за да може Европа да остане конкурентоспособна, трябва да повишим процента на заетост в нея.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Г-н Барозу, по време на изказването си днес отбелязахте, че приоритет на Комисията в нейната политика на заетост, наред с всичко останало, е да се помогне на завършилите висше образование и на младите хора да се включат ефективно в пазара на труда.
Знаем, че в момента равнището на безработицата в тези социални групи е много високо. Понастоящем в Испания то е почти 40%, а в Полша - 20% и, за съжаление, постоянно се повишава. Мисля, че един от проблемите е, че предметите, които се преподават, не отговарят на потребностите на пазара на труда, както и че достъпът до първоначален трудов стаж е затруднен.
Според Вас, можем ли да определим програмата "Леонардо да Винчи" в областта на образованието и професионалното обучение като нискоефективна? Как оценявате програмата? Подготвя ли Европейската Комисия нови мерки за справяне с растящата безработица сред младите хора и ако е така, какви са те? Какво можете да представите и да предложите днес, г-н Барозу, на младите хора на Европа?
Жозе Мануел Барозу
В момента младежката безработица е най-тежкият проблем от гледна точка на безработицата в Европа, защото надвишава 20%.
Затова обявихме три конкретни инициативи: "Младежта в движение", "Младежка трудова заетост" и "Нови умения за нови работни места". "Младежта в движение" - за да се подобри ефективността и равнопоставеността в европейските образователни и квалификационни системи; "Младежка трудова заетост" - за да се проучат начините за преодоляване на въздействието на кризата върху младите хора и "Нови умения за нови работни места" - за да се постигне по-добро съответствие между квалификацията и предлагането на работната сила, от една страна, и нейното търсене, от друга страна.
Преди малко обърнах внимание на положението в две от най-големите държави-членки в Европа, защото до 2020 г. висока квалификация ще се изисква за още 16 милиона работни места, а Европейският социален фонд, например, ще изразходва 13,5 милиона евро в периода 2007-2013 г. за насърчаване на мерки за подобряване на приспособимостта на работниците и предприятията.
Следователно, има някои мерки, които можем да предприемем на европейско равнище, на равнище на Европейската общност, като допълнение към действията на нашите държави-членки във връзка с проблема за младежката безработица.
Elisabeth Schroedter
(DE) Г-н Барозу, трябва да изразя несъгласието си с Вас. Вие заявихте, че "Европа 2020" включва мерки за оползотворяване на потенциала за разкриване на "зелени" работни места в Европейския съюз. Това не е вярно. Вие просто не сте включили този елемент в стратегията и се питам защо. Очевидно е, че ако искате да генерирате заетост, повишаването на екологосъобразността на икономиката предлага големи възможности за разкриване на работни места. Защо това не е част от стратегията "Европа 2020"? Какво планира да направи Комисията за пълното оползотворяване на потенциала за създаване на работни места на една устойчива икономика в Европа, по-конкретно, като се има предвид, че постоянният председател на Европейския съвет е включил този важен елемент в концепцията си, тъй като счита, че той предлага големи възможности? Какво възнамерява да направи Комисията?
Жозе Мануел Барозу
Трябва да Ви напомня, че именно Комисията представи пакета по въпросите на изменението на климата и енергетиката и наблегна на големия потенциал за създаване на работни места в някои сектори на така нареченото повишаване на екологосъобразността на икономиката, както и че това е определено приоритетът за в бъдеще - една от най-важните цели на Европейския съюз в "Европа 2020".
В центъра на "Европа 2020" следва да поставим нашите цели във връзка с климата и енергията - от намаляването на парниковите газове с 20%, до производството на 20% от необходимата енергия от възобновяеми източници и повишаването на енергийната ефективност с 20%.
Например, в изпълнение на целта за 20% енергопроизводство от възобновяеми източници, ще разкрием работни места в целия сектор на възстановяемите енергоизточници. Ето защо това определено е централният елемент в икономическата ни стратегия за бъдещето и, на практика, следва да го заложим като една от основните цели. Растеж - не само интелигентен и равнопоставен, но и устойчив растеж.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Г-н председател, тук се казаха много неща за младите хора и това е съвсем правилно. Има още една група хора, които са много силно засегнати от кризата със заетостта и това са жените. А именно, в настоящия момент, когато националните икономики задлъжняват, а държавите-членки свиват бюджетите си, мерките за намаляване на бюджетните разходи често са насочени към такива области като здравеопазването и образованието, в които работят жени.
Бих попитала още, г-н Барозу, какво ще кажете и какво възнамерявате да предприемете спрямо онези държави-членки, които намаляват разходите за човешки ресурси, образование и здравеопазване, въпреки че в стратегията за периода до 2020 г. се посочва, че трябва да инвестираме в тези области? При тези условия в момента фоновата музика за създаване на настроение в държавите-членки е: "намалявай, намалявай, намалявай", а не "инвестирай, инвестирай, инвестирай в хора" - какво възнамерявате да предприемете спрямо тези държави-членки?
Жозе Мануел Барозу
При жените тя е нараснала до 9,3% към февруари 2010 г., в сравнение с 9,8% при мъжете, така че е по-ниска, отколкото при мъжете. Вярно е обаче, както казахте, че в бъдеще заетостта при жените може да даде повод за по-голямо безпокойство, тъй като някои от секторите, които в най-голяма степен ще бъдат засегнати от предстоящото фискално затягане, са именно тези, в които преобладаващият брой работни места са заети от жени.
Това, което трябва да направим, е да настояваме държавите-членки да отразят този елемент в своите политики и да не допускат жените да са в неравностойно положение по време на този преход. Считаме, че целевият показател за заетост - който обсъдихме с държавите-членки в рамките на Европейския съвет - трябва да е насочен към насърчаване на заетостта както при мъжете, така и при жените. Всъщност, в някои държави-членки има голям потенциал в това отношение. Има някои държави-членки, в които процентът на заетост при жените е все още много по-нисък от този при мъжете.
Председател
Г-н Барозу, благодаря Ви за отговорите и за присъствието Ви тук, в Европейския парламент, във времето за въпроси. Мисля, че беше интересно.
Благодаря ви, колеги, за активността през последния час.
Ще се срещнем и следващия месец във времето за въпроси към председателя Барозу.
