Frågestund (frågor till rådet)
Talmannen
Nästa punkt är frågestunden (B7-0009/2011).
Följande frågor har ställts till rådet.

Angående: Rättssäkerhet i Serbien
Vilken bedömning gör rådet av rättssäkerhetsutvecklingen i Serbien, särskilt mot bakgrund av den tveksamma processen mot frikårsmedlemmar som tillhör den albanska minoriteten i Preševo i södra Serbien?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Rådets bedömning av rättssäkerhetsutvecklingen i Serbien presenteras i rådets slutsatser av den 14 december 2010. I dessa slutsatser välkomnar rådet att Serbien fortsätter genomförandet av reformplanen och att man har gjort ytterligare framsteg i att genomföra bestämmelserna som fastställdes i det interimsavtal som undertecknats med EU. I sina slutsatser fastställde rådet också att Serbien fortsätter att nå goda resultat i utförandet av sina skyldigheter i enlighet med stabiliserings- och associeringsavtalet. Men landet måste göra ytterligare ansträngningar, särskilt när det gäller reformen av den offentliga förvaltningen, rättsstatsprincipen, inklusive reformen av rättssystemet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet och förbättringen av landets företagsklimat. Rådet har inte diskuterat utvecklingen av rättssäkerheten i Serbien mot bakgrund av den specifika process som Bernd Posselt hänvisar till.
Bernd Posselt
(DE) Efter att jag lämnade in frågan har en grupp serbiska medborgare med albansk nationalitet fått maxstraff av en specialdomstol i en skådeprocess där de stod anklagade för brott i Kosovo. Borde inte detta ha behandlats av EU:s rättsstatsuppdrag och inte av Serbien? Kan du titta närmare på detta och ta reda på mer om det specifika fall jag frågade om?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Tack, Bernd Posselt! Tänk på att de så kallade anslutningskriterierna som fastställdes på Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 utgör avgörande överväganden som tar hänsyn till rådets inställning till eventuella utvidgningar och stabiliserings- och associeringsavtal. Dessa kriterier inbegriper också respekt för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter, och inget kan vara viktigare för rådet under förhandlingarna än denna princip. Jag kan tala om för dig att det ungerska ordförandeskapet, som företräder rådet, självklart kommer att kännas vid din begäran och problemet, är medvetet om allvaret i dessa händelser och särskilt kommer att uppmärksamma dessa frågor även i detta fall, precis som i alla förfaranden vid anslutnings- och associeringsavtal.
Daniel Caspary
(DE) Herr talman! Jag har en till följdfråga till rådet med anledning av Bernd Posselts fråga. Min kollega har redan frågat om rådet kan tänka sig att särskilt i detta specifika fall kontakta regeringen och de ansvariga igen. Därför vill jag återigen fråga rådets ordförandeskap om det i detta specifika fall tänker ta kontakt med de ansvariga personerna?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Herr talman! Eftersom du har nämnt det större sammanhang och den anda i vilken rådet tar sig an liknande ärenden, kan jag berätta att Serbiens anslutning är igång, då landet har skickat in sin ansökan om anslutning, och jag anser att vi nu har gått in i en ny fas eftersom Serbien har svarat på det frågeformulär som kommissionen överlämnade. Dessa svar skickades den 31 januari. Precis som i alla viktiga frågor om anslutningsförfarandet kommer både kommissionen och rådet givetvis att särskilt uppmärksamma sådana frågor.

Angående: Små och medelstora företag och det ungerska ordförandeskapet
Ett av de angivna målen för det ungerska ordförandeskapet är att det önskar förbättra situationen för små och medelstora företag. Kan rådet utveckla denna fråga och ge praktiska exempel på hur det ska förbättra situationen för små och medelstora företag som kämpar för att överleva?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Små och medelstora företag är viktiga aktörer i den europeiska ekonomin, och förbättringen av ramvillkoren för deras verksamhet är en av de särskilda prioriteringarna för det ungerska ordförandeskapet. Under de kommande månaderna kommer ordförandeskapet att fokusera på genomförandet av Europa 2020-strategin och huvudinitiativen för innovation och industripolitik som fastställs där, samt inrättandet av hela den interna marknaden eftersom endast 8 procent av europeiska små och medelstora företag just nu bedriver gränsöverskridande verksamhet.
Grundat på rapporten av den tidigare kommissionsledamoten Mario Monti måste detta inbegripa avlägsnande av alla hinder som fortfarande hämmar den inre marknadens funktion. Detta kan vi uppnå genom att genomföra och upprätthålla alla direktiv, särskilt tjänstedirektivet, något som också har tagits upp av parlamentet under denna sammanträdesperiod, noggrant och i rätt tid genom att tillhandahålla konsumentvänliga lösningar inom det gemensamma eurobetalningsområdet, genom att göra det enklare för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet att uppfylla skattebestämmelserna och genom att arbeta för antagandet av ett EU-patent för små och medelstora företag. Parlamentet fattade ett mycket viktigt beslut i denna fråga i tisdags, efter måndagens debatt. Förutsättningen för allt detta är det jag har talat om så här långt, att vi måste inspirera små och medelstora företag att göra så många innovativa investeringar som möjligt.
Det ungerska ordförandeskapet kommer också att göra en halvtidsöversyn av småföretagsakten. Denna akt bör vara en ren Magna Charta för små och medelstora företag. Ordförandeskapet ska dessutom arbeta för en övergripande strategi för den nya, integrerade industripolitiken där vi strävar efter att avlägsna alla hinder för informationsmässigt, ekonomiskt och tekniskt stöd som hindrar små och medelstora företag från att bli den verkliga ryggraden i en miljövänlig ekonomi.
Vi vill också minska de administrativa bördorna och risken för statlig verksamhet genom ett bättre och mer intelligent ramverk, samt institutionella ändringar. Vi är övertygade om att det är viktigt att stärka den innovativa kapaciteten för små och medelstora företag, och det kräver en ny inställning till innovation, en som inte fokuserar på att gynna den tekniska utvecklingen. Jag vill påminna dig om att rådet också tog mycket viktiga beslut när det gäller innovation den 4 februari.
När det gäller huvudfrågan om hur små och medelstora företag kan få finansiering hjälper vi sunda små och medelstora företag att få krediter och lån genom garantier, innovativa finansiella instrument och banker som erbjuder förmånliga villkor.
Till sist vill jag tillägga att det ungerska ordförandeskapet kommer att lägga fram förslag till rådet om halvtidsutvärderingen av fleråriga utgiftsprogram med hög budget som EU genomför inom forskning och utveckling. Dessa kommer också att innehålla viktiga hjälpinstrument särskilt inriktade mot små och medelstora företag, till exempel finansieringsinstrumentet för riskdelning.
Jim Higgins
(GA) Fru ordförande! Jag vill gratulera ordförandeskapet till att ha kommit dit det befinner sig i kväll, och jag välkomnar det ministern har sagt.
Ett av de största problemen för små företag är för mycket byråkrati, eller red tape som vi säger på engelska. Ordföranden José Manuel Barroso lovade 2004 att han skulle ta krafttag för att ta itu med detta problem, men ännu har inget hänt. Efter att ha hört vad den ungerska ordföranden har sagt är jag nu mycket optimistisk.
Det är mycket viktigt att vi gör allt vi kan för att lösa detta problem eftersom det orsakar stora svårigheter för personer som vill starta denna sorts verksamhet.
Zigmantas Balčytis
(LT) Herr talman! Under 2008 godkände rådet ett paket med anslag på 15 miljarder euro från Europeiska investeringsbanken. Detta skulle vara huvudinstrumentet för att rädda små och medelstora företag under krisen. Den publicerade rapporten visar att användningen av medlen var låg och att dessa huvudsakligen tilldelades stora företag, medan små företag inte fick de medel de behövde. Hur kommer det ungerska ordförandeskapet att se till att de instrument som redan finns på plats används och genomförs på ett rättvist sätt för att stödja små och medelstora företag?
Nicole Sinclaire
(EN) Jag undrar bara om mina kolleger håller med mig om att det är tråkigt att det har visats så lite stöd för den skriftliga förklaring som stöds av min kollega från West Midlands, Malcolm Harbour, som är ordförande för utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.
I dag meddelade han i ett e-postmeddelande att endast 184 av 736 kolleger har undertecknat förklaringen. Visar detta att samarbete inte är möjligt när det gäller små företag inom EU, och att det helt enkelt är upp till medlemsstaterna att ta hand om sina egna små företag?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (EN) Låt mig först svara på Jim Higgins fråga om lagstiftningen. Detta är verkligen mycket viktigt för små och medelstora företags existens och arbetsförhållanden.
En hörnsten i det nya ramverk vi försöker inrätta är att principen ”tänk småskaligt först” ska användas när vi utarbetar lagar och politik. Detta är viktigt på alla nivåer, inte enbart på EU-nivå, utan även på nationell, regional och kommunal nivå, något som jag tror att du håller med om.
Kommissionen har granskat sina bestämmelser för statligt stöd för att uppmuntra medlemsstaterna att ge mer stöd till små och medelstora företag inom viktiga områden som utbildning, forskning och utveckling samt miljöskydd, för att komma bort från den nuvarande fokuseringen på stora företag.
Medlemsstaternas överenskommelse om att godkänna tillämpning av reducerade mervärdesskattesatser för lokala tjänster, inklusive arbetsintensiva tjänster som frisörverksamhet, catering och reparationstjänster, kommer ytterligare att stimulera ekonomisk aktivitet och skapa arbetstillfällen. Det är ett beslut som kommissionen varmt välkomnar.
När det gäller bättre lagstiftning har kommissionen redan lagt fram viktiga lagstiftningsinitiativ. Den har antagit ett förslag om att se över momsdirektivet för att avlägsna hindren för elektronisk fakturering, med potentiella besparingar på flera miljarder euro på medellång sikt.
I februari lade kommissionen också fram ett förslag som gör det möjligt för medlemsstaterna att anta enklare redovisningskrav för mikroföretag, och på så sätt uppfylla sitt åtagande i handlingsplanen för små företag. Denna plan kan minska bördan med upp till 6 miljarder euro. Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att nå en överenskommelse så snart som möjligt så att medlemsstater som vill utnyttja denna möjlighet kan göra detta. Därför måste vi i rådet definitivt röra oss i denna riktning.
Kommissionen kommer också noggrant att utvärdera den sannolika belastningen för alla nya lagförslag, inte bara för små och medelstora företag. Många bra förslag har lagts fram, och vi i rådet (konkurrenskraft) följer detta ärende och försöker ta itu med så många av dessa problem vi kan så fort som möjligt.
När det gäller den andra frågan, om att förbättra tillgången till finansiering, försökte jag också i mitt inledningsanförande hänvisa till detta. För att förenkla tillgången till välbehövd kredit lånade Europeiska investeringsbanken ut 1 miljard euro till små och medelstora företag under 2008, en ökning med 60 procent jämfört med 2007.
Målet är att låna ut mer pengar inom detta område senare. Jag kommer mycket väl ihåg när jag fortfarande var parlamentsledamot och var ansvarig för ett yttrande om EIB. I mitt yttrande för ekonomiutskottet gjorde jag en utvärdering. Jag måste säga att EIB reagerade mycket snabbt på de ändrade förhållandena och ändrade sina prioriteringar. Vi välkomnade dessa åtgärder av EIB.
Jag håller med dig om att pengarna ibland inte hamnar hos de avsedda mottagarna, och att organisationen borde vara bättre. Jag anser att vi verkligen måste vara uppmärksamma på motsvarigheterna till EIB i medlemsstaterna, eftersom dessa i de allra flesta fall är samarbetspartnerna. Vi bör inte alltid beskylla EIB för genomförandet, eftersom det inte utförs direkt av EIB.
Så i den andra frågan håller jag med om att det är mycket viktigt att gemenskapsmedel och EIB-lån kommer fram till de avsedda mottagarna, det vill säga de små och medelstora företagen.
Rådet kan inte yttra sig om skriftliga förklaringar, så med ditt samtycke, herr talman, avstår jag från att yttra mig.

Angående: Initiativ i samband med vattenförvaltning och förvaltning av dricksvatten
Det ungerska ordförandeskapet betonar i informationsmaterialet om prioriteringarna för sitt ordförandeskap att det särskilt önskar fästa uppmärksamhet vid frågor i samband med förvaltningen av vatten och dricksvatten samt vid extrema fenomen i anslutning till vattenresurserna.
Eftersom man i programmet inte specificerar vilken politik som ska bedrivas för detta ändamål undrar jag om ordförandeskapet vill informera Europaparlamentet om exakt vilka initiativ det ämnar ta på det här området? Gör ordförandeskapet den bedömningen att de europeiska medlemsstaterna under de kommande åren kommer att ställas inför problem i samband med vattenförvaltningen och säkerheten när det gäller vattenresurserna och dricksvattnet?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Jag besvarar gärna Georgios Papanikolaous fråga om vattenresurser. Denna fråga är av särskild vikt för ordförandeskapstrion, dvs. Spanien, Belgien och Ungern. Den var en viktig aspekt i det gemensamma program som vi tog fram för över två år sedan, och varje ordförandeskap har bidragit på sitt sätt under sina sex månader för att genomföra det gemensamma programmet för en integrerad strategi inom vattenpolitiken. Vi fortsätter alltså det arbete som inleddes av Spanien och Belgien, och för vår del kommer vi att bidra genom att lägga fram slutsatser om vattenpolitik vid Europeiska rådets möte i juni 2011.
Slutsatserna kommer att handla om tre huvudfrågor. Den första handlar om en integrerad hantering av extrema vattenfenomen, t.ex. översvämningar, vattenbrist, överdrivet stora mängder ytvatten samt oregelbunden fördelning av nederbörd. Den andra frågan är rollen för de ekologiska vattentjänsterna. Det är en mycket intressant fråga som jag anser att vi inte talar tillräckligt om för närvarande. Vi tar vattnet för givet och använder de så kallade ekologiska tjänster som våtmarker tillhandahåller, men vi borde faktiskt uppskatta dem mycket mer. Den tredje frågan rör ett förstärkt samarbete på vattenförvaltningsområdet, både på internationell nivå och mellan medlemsstaterna.
Syftet med rådets slutsatser är att de ska bidra till kommissionens meddelande om begreppet europeiska vatten, som enligt planerna ska antas under 2012, och där kommissionen kommer att framhålla betydelsen av en hållbar förvaltning av EU-medlemsstaternas vattenresurser och vikten av att trygga vattenresurserna och vattenförsörjningen.
Avslutningsvis kommer det även att anordnas konferenser och evenemang på temat vatten under det ungerska ordförandeskapet, till exempel konferensen om framtiden för de europeiska dricksvattenresurserna, som kommer att hållas den 23-25 mars i Budapest i anslutning till miljöministrarnas informella möte. Jag vill gärna göra en sista kommentar. Det är ett prioriterat mål för det ungerska ordförandeskapet att säkra inrättandet av en Donaustrategi för EU, och även i det här sammanhanget kommer skyddet av våra grundläggande dricksvattenresurser och en integrerad vattenpolitik naturligtvis att vara särskilt viktiga frågor.
Georgios Papanikolaou
(EL) Herr talman! Fru minister, tack så mycket för ditt svar. Jag vill tillägga att kommissionen 2007 i sitt meddelande om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen konstaterade att EU bör bidra med medel till inrättandet av ytterligare infrastruktur för vattenförsörjning.
Jag vill även påminna om att många avlägset belägna områden i EU, särskilt små ögrupper i syd som Egeiska öarna, har allvarliga problem med vattenförsörjning och dricksvatten, och att metoder som avsaltning är ytterst kostsamma.
Min fråga är därför tydlig: Tänker ni i ordförandeskapet främja en diskussion om direkt EU-stöd för vattenförsörjningssystem i avlägset belägna områden, och är ni positivt inställda till detta?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Med tanke på att Ungern och Rumänien den 3 februari utsågs till samordnare för prioriterade områden för miljöskydd i Donauregionen, särskilt när det gäller återställande och upprätthållande av vattenkvaliteten, vill jag fråga dig när dessa samordnare kommer att genomföra den prioriterade åtgärden, eftersom det kommer att bidra till att garantera kvaliteten på dricksvatten. Tack vare de projekt som ges som exempel har vi inte bara investeringar för anläggande av reningsverk för avloppsvatten, utan även för att ta fram metoder och verktyg för skydd av dricksvattenresurserna. Det är därför viktigt att vi diskuterar genomförandet av EU:s strategi för Donauregionen.
Paul Rübig
(DE) Min fråga handlar också om strategin för Donauregionen. Vi vill naturligtvis stort förbättra vattenkvaliteten i Donau. Planerar alla medlemsstater att utarbeta handlingsplaner i det här sammanhanget för att gradvis ta hänsyn till avloppsreningssystemen när det gäller bifloderna så att vi även får renare bifloder, och kommer vattenkvaliteten i Donau att förbättras ända från flodmynningen? Har alla berörda medlemsstater för avsikt att utarbeta handlingsplaner för vattenkvaliteten i Donau?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Tack så mycket för följdfrågorna, som även de visar att det här är en mycket viktig fråga för EU. Jag anser att vi inte tillnärmelsevis ägnar så mycket tid åt att diskutera dessa frågor som de förtjänar. Genom att lägga fram slutsatser och till exempel uppmärksamma de vattenproblem som orsakas av extrema väderförhållanden har det ungerska ordförandeskapet för avsikt att bana vägen för kommissionen så att den kan lägga fram bästa möjliga förslag inom ramen för 2012 års vattenstrategi inför det aktuella ordförandeskapslandet och rådet.
Georgios Papanikolaou nämnde problemen på Egeiska öarna. Jag anser att den här frågan är mycket viktig för de människor som bor där, och den är lika viktig i södra Italien eller i Barcelona - ni minns säkert att det rådde så stor dricksvattenbrist i Barcelona att man var tvungen att transportera vatten dit med tankbilar. Allt detta visar att det är mycket viktigt att vi tar upp dessa frågor.
Genom att utarbeta slutsatser från rådet ger vi kommissionen inspiration, och när till exempel diskussionerna om den fleråriga budgetramen inleds hoppas jag att vi kan utforma slutsatserna på ett sådant sätt att vi kan rikta medel på bästa möjliga sätt för att hantera EU:s gemensamma problem på det här området.
Silvia-Adriana Ţicău och Paul Rubiks ställde båda frågor om Donaustrategin. Jag besvarar gärna dessa båda frågor tillsammans. Det var en stor tillfredsställelse för oss att kommissionsledamot Johannes Hahn lade fram handlingsplanerna i början av februari i Ungern. Det finns 13 handlingsplaner, och när det gäller de frågor ni ställde om både dricksvattenresurser och rening av avloppsvatten finns det så kallade handlingsplaner för problem som kan uppstå till följd av alla möjliga scenarier med översvämningar eller torka, och var och en av handlingsplanerna leds av två länder. Jag anser att det är ett mycket bra sätt att samtidigt också stärka det regionala samarbetet om Donaustrategin. Dessutom deltar åtta EU-medlemsstater och sex tredjeländer, och det är väldigt inspirerande att vi har en så omfattande strategi som ger oss möjlighet att vidta konkreta åtgärder i alla dessa frågor. Det stämmer att inga nya medel har anslagits för detta syfte, men jag är övertygad om att befintliga projekt kan omorganiseras inom den här ramen, och genom ett förstärkt gränsöverskridande samarbete kommer vi att nå mycket effektivare resultat än om varje land vidtar åtgärder på egen hand. Det är omöjligt att vidta enskilda åtgärder för en flod som sammanbinder oss alla.
Det finns naturligtvis andra utmärkta planer om detta inte genomförs, och jag hoppas därför verkligen att vi kan diskutera dessa i rådets konstellationer nu, medan Ungern fortfarande innehar ordförandeskapet. Vi gav processen en första skjuts framåt vid mötet med rådet (allmänna frågor) den 31 januari och följer uppmärksamt utvecklingen av arbetet. Arbetet fortskrider mycket bra, även inom arbetsgrupperna, och mot slutet av det ungerska ordförandeskapet kommer vi att kunna anta strategin i rådet (allmänna frågor). Europeiska rådet kommer att kunna försäkra oss om sitt stöd i det här avseendet, och sedan är det upp till oss att genomföra strategin så långt vi kan, från rening av avloppsvatten till bevarande av dricksvattenresurser.

Angående: Deltagande från personer med funktionshinder och deras organisationer i beslutsfattandet kring personer med funktionshinder
EU:s handikappstrategi 2010-2020 som kommissionen offentliggjort berör kring 80 miljoner personer med funktionsnedsättning inom Europeiska unionen. Kommissionen har identifierat åtta nyckelområden där åtgärder bör vidtas: tillgänglighet, deltagande, jämlikhet, sysselsättning, utbildning, social trygghet, hälsa och yttre åtgärder. EU:s institutioner och medlemsstaterna uppmanas att genomföra hela denna strategi. Enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder ska de medlemsstater som fattar beslut om funktionshindrade ha ett nära samråd med funktionshindrade och de organisationer som företräder funktionshindrade och delaktiggöra dem i denna process. Tyvärr ingår inte denna bestämmelse i den nya handikappsstrategin.
Har rådet vidtagit några konkreta åtgärder för att garantera respekten för den princip i FN-konventionen om funktionshindrades rättigheter som säger att inget som handlar om personer med funktionshinder får göras utan att de själva deltar? Hur ställer sig rådet till att inrätta en handikappskommitté (Disability committee) som skulle vara ansvarig inför rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) och som skulle ledas av det land som har ordförandeskapet för Europeiska unionen? Anser inte rådet att kommissionen och medlemsstaterna bör delaktiggöras mer i genomförandet av FN:s konvention om funktionshindrades rättigheter?
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Herr talman! Även jag är mycket glad över att vi kunde ta oss tid för den här frågan. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är ett lämpligt och effektivt verktyg för att främja och skydda funktionshindrade personers rättigheter i EU, och ses som mycket viktig av både unionen och dess medlemsstater. Rådet vill påminna ledamoten om att det redan vid ett flertal tillfällen har förklarat att om vi ska kunna tillgodose funktionshindrade personers behov och garantera att de kan delta på lika villkor i samhället är det viktigt att vi gör dem delaktiga i utformningen av de beslut och den politik som gäller för dem.
I sina resolutioner som antogs 2008 och 2010 har rådet konsekvent efterlyst att personer med funktionsnedsättning och de organisationer som företräder dem ska engageras i uppläggandet av politiken. Vi påminner om att rådet även antog ett direktiv som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder. Direktivet innehåller även bestämmelser om medlemskap och deltagande i arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer, och är alltså en särskild åtgärd som antagits av rådet i syfte att garantera att personer med funktionshinder kan delta i beslutsprocessen.
Kommissionen har också tagit fram en ny strategi för personer med funktionsnedsättning. Till vår stora glädje offentliggjordes strategin under hösten, och den inriktas främst på genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det ungerska ordförandeskapet har för avsikt att lägga fram förslag till slutsatser inför rådet i samband med strategin, så att den kan antas i slutet av det ungerska ordförandeskapet i juni. När det gäller inrättandet av en separat handikappskommitté (Disability committee) har rådet hittills inte fått in något förslag om den frågan för övervägande. I detta sammanhang påminner vi om att rådet endast kan agera som lagstiftare på förslag från kommissionen. Vi tänker naturligtvis alltid på parlamentet, men det är så lagstiftningsarbetet fungerar i EU.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Herr talman! I januari i år förklarade kommissionens vice ordförande Viviane Reding vid ett möte i Europaparlamentet på initiativ av Europeiskt handikappforum, att vissa EU-medlemsstater inte stöder rådets direktiv om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Antidiskrimineringsdirektivet är därför en av de viktigaste frågorna på människorättsområdet, särskilt när det gäller att garantera funktionshindrades rättigheter. Planerar Ungern, som det land som för närvarande innehar ordförandeskapet för rådet, att vidta några särskilda åtgärder för att detta direktiv ska antas och ses över, och vilka åtgärder kommer ni specifikt att vidta för att bana väg för direktivet?
Ádám Kósa
(HU) Fru minister! Tack så mycket för ditt svar. Jag vill uppmana rådet att ägna uppmärksamhet åt frågan om funktionshindrade personers delaktighet eftersom den är mycket viktig. Frågan påverkar även parlamentets arbete när det gäller ledamöternas möjligheter att delta i processen, eftersom vi ju företräder folket. Jag vill berömma ordförandeskapet för att ni på hög nivå tar upp frågan om funktionshinder fram till slutet på ordförandeskapstrion. Min fråga är om de följande ordförandeskapen också kommer att behandla frågan om funktionshindrade på samma nivå.
Enikő Győri
rådets ordförande. - (HU) Tack så mycket för följdfrågorna. När det gäller den första frågan från Vilija Blinkevičiūtom utvecklingen i fråga om antidiskrimineringsdirektivet skulle jag kunna säga saker som ”ja, vi kommer att lösa den”, vad det nu kan vara värt, men det kommer jag inte att göra. Vi vet alla hur plågsamt svårt det har varit att göra framsteg med detta lagstiftningsförslag under de senaste tre åren. Även vi vill naturligtvis göra framsteg med den här frågan. För att kunna göra det på ett trovärdigt sätt försöker vi inrikta oss på den delen av direktivet som just rör funktionshinder. Vi planerar därför att diskutera de aspekter som rör funktionshindrade i två rundor, och jag hoppas att vi lyckas övertyga medlemsstaterna om att gå vidare åtminstone i det avseendet. Vi arbetar alltså inte i alla riktningar, utan vill i stället koncentrera oss på den frågan.
Jag måste säga att detta är mycket svårt. Medlemsstaterna hänvisar ofta till finansiella problem och svårigheter. Den föregående regeringen i mitt hemland tvingades också att begära en förlängning för att kunna genomföra EU-politik och nationell politik på det här området, till exempel att undanröja hinder, och i tider av kris och åtstramningar är allt detta svårt för medlemsstaterna. Jag anser emellertid, särskilt med tanke på att vi åtog oss att göra vårt ordförandeskap till ett ordförandeskap som inriktas på mänskliga frågor, att vi verkligen måste göra framsteg i denna mycket viktiga fråga. Precis som Ádám Kósa alltid säger handlar detta inte bara om personer med funktionsnedsättning, utan om många andra människor, från unga mödrar till äldre människor, många fler än dem vi kallar funktionshindrade - och med det vill jag säga att rådet absolut har ett stort ansvar att göra framsteg i den här frågan.
Ádám Kósa frågade hur vi kan involvera parlamentet på ett bättre sätt, hur vi kan samarbeta. Jag anser att Ádám Kósa, som ordförande för tvärpolitiska gruppen för funktionshinder, gör ett utmärkt arbete och upprätthåller mycket goda förbindelser med både rådet och ordförandeskapet och med kommissionen. Precis som vi kan se på många områden är det så att om parlamentet spelar en vägledande roll - och jag är övertygad om att parlamentet är vägledande i frågor som rör funktionshinder - kan kommissionen och rådet inte göra annat än att följa parlamentets vägledning. Vägledningen kan inbegripas i kommissionens förslag, som därefter läggs fram för rådet. Strategin för romer, alltså betänkandet av Lívia Járóka som antogs av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i måndags, har till exempel en god chans att inbegripas i kommissionens förslag, och därefter läggas fram för rådet. Jag skulle därför rekommendera den vägen, och jag skulle välkomna det om detta utmärkta samarbete kan fortsätta.
(EN) Vi kommer att översända skriftliga svar på de frågor som vi inte hade tid att besvara.
Talmannen
Det stämmer, men jag kommer att låta Nikolaos Chountis ställa en följdfråga till denna fråga.
Nikolaos Chountis
(EL) Herr talman! Jag vill inte att den fråga jag lade fram ska tas upp till debatt. Jag uppskattar den ansträngning ni gör och vill inte störa ordningen.
Jag har bara en kommentar, som inte berör eller påverkar ordförandeskapet uttryckligen, och jag ska fatta mig kort. Jag ville bara säga att eftersom vi har ett problem med frågan om parlamentarisk kontroll, vilket du är fullständigt medveten om, har det hänt tre gånger i plenum att vi inte har haft en frågestund med rådet, och förfarandena minskar den tid som finns tillgänglig. Jag ber dig därför att diskutera med presidiet hur den tiden kan spikas för frågestunden.
Tack så mycket för den ansträngning du har gjort. Jag vill inte gå över tiden, och vill inte heller att min fråga ska tas upp till debatt. Jag tackar ministern som var redo att besvara frågan och väntade.
Talmannen
Nikolaos Chountis, jag förstår ditt klagomål och håller fullständigt med dig.
Det är emellertid inte presidiet som fattar beslut om tidsplanen, innehållet eller talartiden i debatterna - det är bisarrt nog talmanskonferensen, som alltid försöker föra upp för många punkter på föredragningslistan. Det är presidiets ledamöter, däribland jag själv, som sedan blir tvungna att hantera de problem som detta skapar och bringa ordning i röran.
Jag ber om ursäkt till alla som inte ropades upp. Precis som Enikő Győri helt riktigt sade kommer de frågor som hon inte hade tid att besvara i kväll - och dem som hon har besvarat mycket bra - att besvaras skriftligen.
Frågor som på grund av tidsbrist inte har besvarats kommer att besvaras skriftligen (se bilaga).
Frågestunden är härmed avslutad.
