Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! Tack för era gratulationer på årsdagen av EU:s utvidgning.
Denna mandatperiod är snart slut och jag skulle vilja ge ett erkännande åt det arbete som utförts av parlamentets tvärpolitiska arbetsgrupp för Östersjöfrågor (”Baltic Europe Intergroup”). Gruppen har dragit praktiska slutsatser av den senaste utvidgningen, då Östersjön faktiskt blev EU:s innanhav. Den har tagit initiativ till en ny EU-politik - Östersjöstrategin. Vi kan vara mycket nöjda över att Östersjöstrategin, under Christopher Beazleys kreativa och skickliga ledning, har fått kommissionens stöd och snart kommer att införas av det svenska ordförandeskapet. Därför föreslår jag bestämt att verksamheten inom denna tvärpolitiska grupp ska fortsätta under parlamentets nästa mandatperiod.
Genomförandet av Östersjöstrategin kommer att vara en lång process som kräver övervakning från parlamentets sida och ibland också betänkanden. Jag hoppas också att verksamheten inom de tvärpolitiska grupperna, som är en grundläggande form av parlamentarisk demokrati, inte kommer att begränsas i nästa Europaparlament. Jag upprepar här min kollega Philip Bushill-Matthews budskap.
Glyn Ford
(EN) Herr talman! Jag vill uppmana er att kontakta kommissionen för mina väljares räkning. Medborgarna i Gibraltar, som jag har haft äran att företräda formellt under fem år och informellt under två årtionden dessförinnan, är djupt bekymrade över den mängd cancerfall som nyligen har upptäckts både i Gibraltar och på den spanska sidan om gränsen.
När man är i Gibraltar kan man knappast undgå att se, och ibland känna lukten av, röken och föroreningarna från raffinaderierna nära gränsen. Man misstänker att dessa är orsaken till anhopningen av cancerfall.
Vi skulle vilja se en gemensam undersökning på båda sidorna och gemensamma bestämmelser för att dämpa den oro som folk på båda sidor om gränsen har när det gäller föroreningarna och deras konsekvenser.
Bill Newton Dunn
(EN) Herr talman! På mina väljares vägnar vill jag ta upp frågan om den unge mannen John Zafiropoulos, som har både brittiskt och grekiskt medborgarskap. Förra året dömdes han av en grekisk domstol i första instans till en orimligt hård fängelsedom i Grekland. Utifrån den information som jag har fått anser jag att centrala regler som gäller grekisk lagstiftning, samt bestämmelserna om rättvisa rättegångar, har överträtts. Dessa bestämmelser om rättvisa rättegångar är fastställda i hela EU och är alla EU-medborgares rättighet.
I början av året skrev jag till den grekiska justitieministern i Aten för att uttrycka mina betänkligheter. Tre månader senare fick jag ett svar som var undertecknat av lägre tjänstemän vid ministeriet och där man inte nämnde den fråga som jag hade tagit upp med ministern - med andra ord, överträdelsen av reglerna om rättvisa rättegångar. Jag är mycket bekymrad över detta och därför tar jag nu upp det i parlamentet. Jag hoppas att Aten både kommer att skicka mig ett ordentligt svar och göra en fullständig och rättvis genomgång av John Zafiropoulos ärende.
Ewa Tomaszewska
(PL) Herr talman! Jag vill säga några ord om Europaparlamentets arbetsmetoder. Jag tycker att det är oklokt att genomföra omröstningar om viktiga dokument bara några minuter efter att debatterna om dem har avslutats. Alla argument blir inte kända förrän de politiska grupperna har sammanträtt, och när ändringsförslagen är många borde vi överväga att genomföra omröstningen först dagen därpå. Det här är något som vi borde fundera på under nästa mandatperiod.
Under tiden har det tyvärr inträffat två händelser som betyder mycket för mig, och jag skulle också vilja säga något om dem. För det första har Ryssland undertecknat ett avtal med Abchazien och Ossetien som stadfäster utstationeringen av rysk militär i dessa georgiska provinser. Med vilken rätt kan vi hävda att situationen i Tjetjenien är en inre angelägenhet? Jag hoppas att parlamentet i nästa mandatperiod uttalar sig även om den frågan.
I fjol förlorade ytterligare 114 000 personer i Polen sina jobb. Det är inte bara en effekt av krisen, Arbetsförmedlingarna har börjat få in ett antal omfattande varsel som bland annat berör över 80 000 polska varvsarbetare. De mister sina jobb på grund av Europeiska unionen, som tillåter att offentliga medel används för att subventionera andra arbetstillfällen i andra länder. Detta är diskriminering.
Milan Horáček
(DE) Herr talman! Förra veckan trappade Slovenien upp sitt motstånd mot Kroatiens EU-inträde. Jag ska ta bladet från munnen om konflikten, eftersom jag anser att detta uppträdande är olämpligt och ovärdigt en medlemsstat i Europeiska unionen.
Kroatien är ett kandidatland som väntar på att få ansluta sig till Europeiska unionen och har visat stort intresse för att genomföra reformer. Samtliga kriterier har inte uppfyllts, men det går definitivt åt rätt håll. Slovenien måste upphöra med sin småsinthet, så att vi kan hitta en snabb lösning. Lissabonfördraget och utvidgningsprocessen gör det möjligt för Europeiska unionen att vidareutvecklas, och då kommer Kroatien att bli en medlemsstat!
Urszula Krupa
(PL) Herr talman! Jag oroar mig för Europas framtid. Jag vill därför i dag, vid det sista sammanträdet här i Strasbourg under denna mandatperiod, påminna om vad vår store landsman, påven Johannes Paulus II, en gång sa: ”Europa kommer aldrig att enas förrän enighet bygger på andlig enighet.” Den djupa grundvalen för Europas enande och det som stärkte Europa under århundradenas lopp var kristendomen - det kristna evangeliet med sin förståelse för mänskligheten och sitt bidrag till historiens, folkens och nationernas utveckling. Det betyder inte att vi använder historien för våra egna syften. Europas historia är som en stor flod med många tillflöden och bäckar. Den mångfald av traditioner och kulturer som skapat Europa är vår största tillgång. Kristendomen är själva hjärtat i den europeiska identiteten. Dagens brist på andlig enighet beror framför allt på en bristande insikt om vår egen kristna identitet.
Ashley Mote
(EN) Herr talman! Under de senaste fem åren har jag med förskräckelse sett EU:s oupphörliga, skandalösa och institutionaliserade plundring av skattebetalarnas pengar. Jag har med förskräckelse sett ett redan överbefolkat Storbritannien översvämmas av hundratals och tusentals oinbjudna utländska arbetstagare som kommer för egen vinning och gör anspråk på vår välfärd. Jag har på nära håll sett ett rättsligt system som möjliggör att anonyma byråkrater skapar så kallade lagar utan någon hänsyn till den skada de orsakar den brittiska ekonomin och brittiska företag. Jag har sett detta på nära håll -
(Utrop från salen: ”Från hennes majestäts fängelse!”)
detta dyra, ineffektiva parlament där det bara pratas, men som ger sken av att vara en ansvarig demokrati. Detta är ett monstruöst bedrägeri mot de väljare som skickade oss hit.
President Michail Gorbatjov hade rätt: EU är det gamla Sovjetunionen klätt i västerländska kläder. Ni kommer en dag att inse att ni inte kan vara herrar i någon annans hus.
Talmannen
Ni talar i ett fritt parlament. Ni hade aldrig haft en chans att säga det där i ett ofritt parlament.
(Applåder)
Ljudmila Novak
(SL) Parlamentet antog den 2 april med bred majoritet en resolution om det europeiska samvetet och totalitära diktaturer. Jag älskar mitt hemland Slovenien, men det känns tråkigt att Europaparlamentets resolution inte väckte något positivt gensvar där, och inte bidrog till att lösa de problem från vårt förflutna som vi plågas av.
Det finns tvärtom de som vill upphöja Tito till en hjälte och uppkalla en gata i Sloveniens huvudstad efter honom, trots att han bär ansvaret för massavrättningar efter kriget. Tito ställdes aldrig inför rätta, och många människor vägrar därför att medge att dessa massavrättningar efter kriget är ett brott och att de som beordrade dem är brottslingar.
Det vore kanske bra om Europaparlamentet - eller ni, herr talman - uppmanade medlemsstaternas parlament att ta del av resolutionen, för att sedan förklara sitt stöd för den eller komplettera den med hänsyn till de särskilda omständigheterna i respektive medlemsstat. På så sätt skulle de bidra till en klarare och mer rättvisande bild av ländernas nationella och europeiska historia.
Richard Corbett
(EN) Herr talman! Vi har ofta beklagat den förmodade bristen på information till allmänheten under tiden före valet till Europaparlamentet. Efter Ashley Motes senaste inlägg skulle jag vilja hävda att det största problemet är den medvetet felaktiga information, eller rent av lögner, som ges till allmänheten.
I mitt land har för tillfället det så kallade UK Independence Party - det parti som Ashley Mote valdes för - affischer över hela landet där det uppges att EU-medlemskapet kostar oss 400 miljoner euro per dag. Det skulle motsvara 15 miljarder euro per år - en siffra som är fem gånger högre än den faktiska siffran, som kan hämtas från det brittiska underhusets bibliotek. Deras bidragsgivare Stuart Wheeler, som inte vill låta sig överträffas, har sagt att det kostar 120 miljarder brittiska pund per år, vilket är ungefär 36 gånger den verkliga siffran.
Men sanningen är att EU:s budget, som i alla fall bara kostar 3,3 miljarder euro, endast utgör 1 procent av BNP. Det är en ganska liten budget när man jämför med de enorma ekonomiska fördelarna, som uppgår till omkring 2 000 euro per familj i mitt land - en enorm fördel som är väl värd priset för medlemskapet, och som verkligen bör nämnas.
Herr talman, som ni själv sa är priset för friheten somligas rätt att ge felaktiga upplysningar och att ljuga. Vi måste betala det priset men vi måste också med kraft försvara sanningen.
(Applåder)
Chris Davies
(EN) Herr talman! UNRWA:s verksamhetschef i Gaza, John Ging, talade till Europaparlaments ledamöter förra veckan och informerade oss om att det fortfarande inte levererades något material till Gaza för återuppbyggnad efter bombningarna, inget till företagen eller industri, och att FN bara försåg befolkningen med 60 procent av deras kaloribehov ..
Herr talman! Ni har själv sett situationen. Den är fortfarande likadan och den är ett exempel på kollektiv bestraffning av oskyldiga människor från Israels sida.
De senaste dagarna har vi förvånande nog hört Israel hota EU och säga att om kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner fortsätter att vägra uppgradera associeringsavtalet mellan EU och Israel, kommer det europeiska inflytandet att minska och undergrävas och vi kommer inte att spela någon roll i fredsprocessen.
Det är dags att sätta stopp för detta. Israels uppförande är en förolämpning mot mänskligheten och mot civilisationen. Det är dags att vi inte bara vägrar uppgradera avtalet, utan att vi upphäver avtalet.
Bernard Wojciechowski
(PL) Herr talman! Bara 13 procent av de polska medborgarna avser att rösta i det kommande Europavalet. Minoriteten styr över majoritetens öde, och det är oerhört beklagligt. Vi står inför globala utmaningar som gör att vi behöver EU, och människor inser hur värdefullt det är med internationell solidaritet.
På sistone har emellertid ingenting gjorts för att öka samhällets engagemang på området. Den polska debatten domineras av käbbel mellan två partier. Offentliga medel slösas bort på meningslösa jätteaffischer med porträtt av kandidater som inte klarar av att gå ut och möta väljarna. Premiärminister Donald Tusk är lika angelägen om en verklig debatt om europeiska frågor som hans föregångare, Jarosław Kaczyński.
När jag senast talade här i kammaren frågade jag om Europaparlamentet tänkte vidta några spektakulära åtgärder i sista minuten för att få folk att rösta. Tyvärr höll Marek Siwiec i ordförandeklubban under debatten, och han verkar fortfarande oförmögen att inse att en demokrati där folket inte medverkar inte är värd ett vitten.
Jag frågar därför än en gång: Kan Europaparlamentet uträtta någonting över huvud taget? Kan vår institution uppfylla de förväntningar man har på oss i samband med valet? 13 procent är inte bara ett oturstal, det är en ren skam.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! Jag skulle bara vilja bemöta några kritiska invändningar mot energisnåla glödlampor som åter har förekommet i medierna under helgen, särskilt i EU-fientliga medier.
Tystnad innebär att man håller med, så jag vill bara säg att energieffektiva glödlampor inte utgör någon fara för allmänheten om de hanteras korrekt av konsumenter och husägare och om de produceras i en ordentlig arbetsmiljö där både de anställdas hälsa och miljön respekteras.
Det är en uppgift för europeiska multinationella företag som låter tillverka glödlampor i länder som Kina att se till att de uppfyller de tillverkningsnormer som vi skulle kräva om de tillverkades i EU. Slutprodukten, själva glödlampan, är helt säker när den används enligt instruktionerna, lika säker som alla befintliga glödlampor eller batterier, till exempel. De måste bortskaffas på korrekt sätt och hanteras enligt instruktionerna.
Jag anser att det finns en agenda här - en EU-fientlig agenda - i samband med tillverkningen av moderna, mer miljövänliga, renare glödlampor, och jag anser att vi måste ta ställning mot dem som vill att felaktig information ska vara det normala i fråga om dessa mycket viktiga produkter.
Pierre Pribetich
(FR) Herr talman! President François Mitterrand brukade säga att man kan bedriva politik på två sätt: som en bokhållare, eller som en kock.
Jag nämner dessa båda alternativ med tanke på anslutningsprocessen för länderna i det före detta Jugoslavien samt Albanien. När jag lyssnar på och läser igenom kommissionens och mina parlamentskollegers ståndpunkter, får jag intrycket att de identifierar sig med bokhållaren. De bokför strikt och pedantiskt varje avslutat kapitel och lägger vid behov till nya moment, som störningarna i Sloveniens och Kroatiens bilaterala förbindelser. Jag anser att vi begår ett grundläggande misstag.
Här vore det bättre att tänka som en kock, och att försiktigt och med finess blanda alla ingredienser och kulturella särdrag, att krydda anrättningen och dra nytta av dessa nya länder och allt de kan erbjuda för att berika vårt Europa. Europa förblir ett ideal av respekt, tolerans och mångfald. Europa förblir en fredens kraft, särskilt på västra Balkan, och kräver en gemensam vision - en vision om att vi alla delar samma öde.
Under den djupa ekonomiska kris som pågår finns det inget värre än att vi drar oss undan och panikslaget flyr in i rädslan för främlingar och utlänningar. Vi ska komma ihåg hur Europas grundare resonerade, och tillämpa deras resonemang på länderna i västra Balkan.
Jelko Kacin
(SL) Europeiska unionens utvidgning har skapat tillväxt, fred och stabilitet och möjliggjort demokratins framväxt. Den senaste utvidgningen för fem år sedan har varit utomordentligt framgångsrik, men i dag är det ekonomiska läget sådant att vi måste vidta snabba åtgärder som ger resultat.
Fördelarna med en fullständig integration i Europeiska unionen och med eurozonens utvidgning både ser och känner vi. Euron är en vågbrytare som effektivt har skyddat ekonomin, inte bara i Europeiska unionen utan också i Europa i vidare mening.
Europeiska unionen genomgår inte 27 ekonomiska kriser, utan en enda, mycket allvarlig och djupgående kris. Vi löser den snabbast genom att slå oss ihop med andra europeiska länder och vid rätt tidpunkt vidta samordnade och kraftfulla åtgärder. Medan protektionism är ett steg tillbaka, är populism receptet för ett ekonomiskt sammanbrott.
Företag som växer och expanderar har en framtid. På samma sätt ligger Europeiska unionens framtid i att utvidgningen fortsätter och i att vi skapar och utvecklar nya och bättre möjligheter.
Zita Pleštinská
- (SK) Den 1 maj i år var det fem år sedan Slovakien anslöt sig till EU. Den dagen genomfördes olika evenemang där vi utvärderade vad vi uträttat inom EU. Jag deltog i firandet vid gränsen mellan Slovakien och Polen, vid bron vid Čirč-Leluchov. Uppförandet av denna symbolladdade bro finansierades med EU-stöd inför anslutningen. Bron förenade de slovakiska och polska gränssamhällena, samtidigt som den innebar en rivstart för samarbetet mellan medborgarna på ömse sidor om gränsen.
När Slovakien och Polen i december 2007 anslöt sig till Schengenområdet avskaffade länderna sina gränskontroller. Därmed försvann också de byråkratiska hinder som ställt till förtret för lokalinvånarna och hindrat dem från att samarbeta. I dag ser vi hur många framgångsrika projekt finansieras av EU:s strukturfonder och bidrar till att dessa områden kan utvecklas långsiktigt på ett hållbart sätt.
Herr talman! Låt mig uttrycka min glädje och tacksamhet över att Slovakien och dess grannländer tillhör EU. Jag är mycket glad över att jag, som en av Slovakiens 14 europaparlamentariker, under denna valperiod har fått vara med och skriva detta framgångsrika kapitel av EU:s historia.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) De senaste månaderna har vi bevittnat flera incidenter där somaliska pirater kapat fartyg och krävt lösensummor. Risken finns att verksamheten håller på att förvandlas till en välorganiserad form av sjöfartsterrorism, en lukrativ bransch där till och med konsultfirmor och advokatbyråer blir inblandade som mellanhänder. Vi ska i dessa fall inte ropa hurra om det slutar lyckligt för gisslan - redarna och de berörda länderna får betala ett alltför högt pris. Sjörövarna håller på att bli ett globalt hot mot sjöfarten.
Denna verksamhet har också börjat påverka allt fler unionsmedborgare. För närvarande hålls 16 bulgarer som gisslan på fartyget ”Malaspina Castle”. Det räcker inte att vi övervakar förhandlingarna med piraterna. Vi behöver tydligare information om vad Europeiska unionen utfäster sig att göra i sådana situationer. Ett antal institutioner vidtar visserligen viktiga åtgärder, men dessa är uppenbarligen helt otillräckliga. Jag insisterar därför på att vi måste vidta akuta åtgärder på högsta nivå snarast för att frita gisslan och få bukt med den här verksamheten, som är en skam för det 21:a århundradet.
Marco Pannella
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag har, precis som ni, varit här i 30 år. Om vi sammanfattar de här 30 åren kan vi dock konstatera att de inte har levt upp till de förhoppningar som vi hade 1985, när vårt parlament tog ett sjumilakliv från det gamla, misslyckade nationernas Europa till Europas förenta stater.
I dag är vi tillbaka i vårt olycksaliga förflutna, ett nationernas Europa men inte en europeisk nation, där vi bygger murar omkring oss. Alla de som hyllade oss som ett hopp och en möjlighet inför framtiden kommer snart att halvhjärtat lägga sina röster, och än en gång fördöma att vi nu - genom en olycksalig förvandling - står för precis det som vi en gång tog strid emot, och som vi lyckades lura oss själva att vi hade övervunnit.
Talmannen
Stort tack, herr Pannella. Jag minns mycket väl att ni, när vi blev invalda 1979, lade fram tusentals ändringsförslag - i pappersform, som man gjorde på den tiden. Men sedan har ni lämnat oss en gång, för att arbeta i parlamentet i Rom, medan jag har stannat kvar här hela tiden.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Vi högtidlighåller just nu de nya medlemsstaternas anslutning till Europeiska unionen, och vi blev alla förtjusta över ert gripande anförande. Men jag kan föreställa mig att kommissionsledamoten här, precis som jag själv och många av mina ledamotskolleger, funderar över att den norra delen av en av dessa nya medlemsstater, närmare bestämt Cypern, fortfarande ockuperas av utländsk militär. I dag uppmanas Europeiska unionen än en gång att se till att gemenskapens regelverk tillämpas på hela ön Cypern.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Den ekonomiska krisen har allvarligt påverkat världsekonomin. Enligt prognoserna krymper samtliga medlemsstaters ekonomier i år. På europeisk nivå har arbetslösheten stigit oroväckande snabbt. Många företag drar ned verksamheten och friställer medarbetare eller gör dem i teknisk mening arbetslösa.
Unionsmedborgare mister sina jobb och får svårt att sköta sina avbetalningar. Deras livskvalitet försämras. Jag anser att EU främst ska investera i människorna under den pågående ekonomiska och finansiella krisen. De europeiska företagens välstånd skapas av arbetstagarna. Därför anser jag att vår främsta plikt just nu är att stödja dem.
Jag tycker att det är av största vikt att man vid toppmötet om sysselsättningen, som genomförs i Prag den 7 maj, snabbt kommer fram till specifika lösningar som kan stoppa den oroväckande ökningen av arbetslösheten. Jag passar härmed på att uppmana Europeiska rådet att vid sitt möte i juni prioritera bevarandet av jobben och att hitta lösningar som minskar arbetslösheten i Europeiska unionen.
Thomas Wise
(EN) Herr talman! I dag är det den 4 maj och detta kommer att vara mitt sista anförande här. För 30 år sedan i dag valdes Margaret Thatcher till premiärminister och hon stod inför liknande problem från socialistiskt håll som de problem vi möter i dag. Förlamande skulder, ökande arbetslöshet och allmän oro.
Hon insåg att lösningen var en liten offentlig förvaltning, individuella friheter och nationellt självbestämmande. I dag inför EU en stor offentlig förvaltning, ökad central kontroll och urholkning av nationalstaten. Jag minns också att hon sa ”nej, nej, nej”, ord som EU struntar i eller inte förstår.
Hon fortsatte med att hålla det nu berömda talet i Brygge, som utlöste en opposition mot projektet. EU är ett 50 år gammalt försök till svar på ett 200 år gammalt problem. Men om EU var svaret, måste frågan ha varit väldigt dum. Och apropå valet den 4 juni, som de säger i Star Wars, ”may the fourth be with you”.
Talmannen
(EN) Tillåt mig att komma med den här kommentaren: Jag anser att hon var, och är, en mycket betydande dam. Hon var en premiärminister som höll med om att lagstiftning om den inre marknaden skulle kunna ske genom majoritetsomröstning. Margaret Thatcher samtyckte alltså till majoritetsomröstning i rådet. Det var ett mycket bra beslut.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! För två veckor sedan stod jag här, precis som nu, och beskrev utvidgningen av EU som en framgång. Gamla och nya medlemsstater hade ömsesidig nytta av varandra i vad man brukar kalla en ”vinn-vinn-situation”. Men i dag vill jag säga att när vi nu befinner oss mitt i en ekonomisk kris måste den politiska eliten föregå med gott exempel och uppträda återhållsamt.
I Tyskland har tak för chefslöner införts i företag som uppbär statligt stöd. I Förenta staterna har president Barack Obama vidtagit liknande åtgärder, och i Ungern har regeringen skurit ned ministerlönerna med 15 procent.
Herr talman! Det vore bra om även Europeiska kommissionen här föregick med gott exempel. Om kommissionsledamöterna, i en kris som denna, avstod från en del av sina väl tilltagna fallskärmar vore det faktiskt en kraftfull signal som kunde förbättra EU:s anseende och status och öka förtroendet för EU. Visst är det en symbolhandling, men den visar ändå unionsmedborgarna att EU:s ledarskikt under den ekonomiska krisen också kan tänka sig att göra uppoffringar och visa solidaritet med dem som inte har det lika bra ställt.
Charles Tannock
(EN) Herr talman! Republiken Kina, bättre känd som Taiwan, har slutligen uppnått sitt befogade mål att kunna vara med i Världshälsoförsamlingen som observatör. Folkrepubliken Kina har konsekvent stoppat detta sedan 1971, när den ersatte Taiwan i Förenta nationerna.
Som läkare anser jag bestämt att folkhälsofrågor aldrig bör blandas in i internationella förbindelser, och Europaparlamentet har hedersamt nog konsekvent avvisat Pekings småsinta politik för att stoppa Taiwans försök att närvara vid Världshälsoförsamlingens möten.
Jag gratulerar Taiwans president Ma Ying-Jeou till hans nya lyckade politik för ett närmande mellan Peking och Taipei. Till sist har folkrepubliken Kina insett dårskapen i sitt översitteri gentemot sin granne.
Jag ser också fram emot bättre förbindelser mellan de båda regeringarna. Det är en situation som alla inblandade vinner på och som särskilt bidrar till god hälsa för de hårt arbetande taiwaneserna.
Marco Pannella
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! På ett mer personligt plan vill jag bara upprepa att jag de senaste 30 åren alltid blivit omvald till parlamentet, tvärt emot vad ni hävdar. Med undantag för detta har ni i och för sig uppträtt konsekvent under hela mandatperioden. Det som hände var att jag överlät min plats till bland andra Olivier Dupuis, som har tjänstgjort här i kammaren och i andra sammanhang. Detta var helt i linje med radikala partiets anda, och jag hade förvarnat väljarna. Ert påstående är därför felaktigt, och jag vill upprepa att jag har blivit omvald varje gång i 30 år.
Herr talman! Ni har ju varit här ända sedan Otto von Habsburg och Altiero Spinelli uppmuntrade parlamentet att på allvar stå emot rådets krav genom att vägra att utfärda yttranden. Tyvärr har vi båda fått uppleva hur parlamentet den här gången har nöjt sig med rollen som ”taxiparlament”, när det kommer krav - ni har själv ställt sådana - på att vi ska hålla oss till icke-parlamentariska tidsfrister som hänger ihop med det misslyckade Lissabonprojektet.
Talmannen
Tack ska ni ha, herr Pannella. Det ni säger strider inte emot vad jag har sagt. Jag kan konstatera att ni var borta från Europaparlamentet under åren 1996 till 1999. Att ni blev omvald, som ni själv säger, strider inte mot mitt påstående. Låt mig uttryckligen försäkra er att jag respekterar er för era insatser och för ert arbete i Europaparlamentet.
Neena Gill
(EN) Herr talman! Jag tar till orda för att uttrycka min oro över att tusentals oskyldiga civila har drivits på flykt i sitt eget hemland av talibanerna i Swatdalen. Vi har alla hört berättas om hur talibanerna misshandlar kvinnor. I de nyheter som kommit från dalen under de senaste månaderna rapporteras det emellertid om stängda frisersalonger, musikförbud och inaktiverade mottagare för satellit-tv. Även bankrån och plundring under vapenhot av hem eller kvinnors smycken är vanligt förekommande, särskilt för dem som på olika sätt motsätter sig talibanerna. Införandet av sharialagarna i Swatdalen har också lett till att alla icke-muslimer som bor i dalen måste betala jizya, en uråldrig form av skatt, och jag har hört att de sikher som lever i området kidnappades eller hotades tills de gick med på att betala. Som den ende sikhiske parlamentsledamoten har jag kontaktats av många väljare som är mycket upprörda över vad som händer i Swatdalen - människor som har bott där under 60 år diskrimineras på detta sätt.
Parlamentet har en stolt historia och en imponerande meritlista när det gäller kampen mot dessa former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att fördöma dem som genomför sådana hotfulla handlingar. Uttalanden räcker dock inte utan vi måste också efterlysa konkreta åtgärder från kommissionens sida för att se till att vi har en strategi för att ta itu med talibanerna och deras ökande inflytande i regionen. Talibanerna är det verkliga hotet mot alla värderingar som vi värnar om, mänskliga rättigheter, jämlikhet och demokrati. Jag uppmanar er att skriva till kommissionsledamoten och be honom vidta åtgärder.
Talmannen
Tack, fru Gill. Detta blir sista gången som anförandena på en minut äger rum med mig som ordförande. Jag har alltid gjort mitt bästa för att så många som möjligt ska få ordet. Eftersom möjligheten att hålla anföranden är ett av parlamentsledamöternas privilegier, har vi ofta hunnit gå igenom hela listan - precis som fallet faktiskt är i kväll. Måndagskvällarna brukar alltid vara bra tillfällen till detta. Ni ska alltså ha tack för vad ni berättat för oss.
Denna punkt är därmed avslutad.
