A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés (vita)
Elnök
A következő napirendi pont Weiler asszony jelentése a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság nevében a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) - C7-0044/2009 -.
Barbara Weiler
előadó. - (DE) Elnök asszony, az Európai Unió Tanácsának soros elnöke, biztos úr, hölgyeim és uraim! Először is engedjék meg, hogy köszönetet mondjak a Jogi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság árnyékelőadói csapatának, kollégáimnak és mindenki másnak, aki hozzájárult ehhez a ragyogó eredményhez. A Bizottság és a belga elnökség konstruktív és méltányos együttműködése nélkül nem érhettük volna el ezt a remek eredményt.
Bizonyára Önök is el tudják képzelni, hogy előadóként rendkívül elégedett vagyok az eredménnyel. Először is azért, mert a régi irányelvhez képest jelentős javulást sikerült elérni, másrészt pedig azért, mert olyan új módszereket vezettünk be, amelyek jobb fizetési gyakorlatokra ösztönöznek. Ezt a célt sikeresen elértük. Sőt, mondhatom, hogy tettünk egy lépést a kkv-k, a kis- és középvállalkozások likviditásának javítása, az új termékekbe, új munkahelyekbe és új folyamatokba történő befektetés biztosítása felé.
Miért volt szükség a szóban forgó irányelv tökéletesítésére? A 2000. évi jogszabály nem volt jogilag kötelező érvényű és nem volt túlságosan hatékony. Már a pénzügyi és gazdasági válság előtt, szinte valamennyi tagállamban a fizetési gyakorlatok romlása volt tapasztalható az elmúlt években. Ugyancsak a reform iránti igényt fejezték ki azok a kisvállalkozások is, amelyek a kisvállalkozási intézkedéscsomag kapcsán nyilvánítottak véleményt. Az európai fizetési gyakorlatok jóval hatékonyabb megszervezése érdekében emeltek szót.
Ami az eredményeket illeti, először is elmondhatom, hogy új ösvényt tapostunk. Szigorú szabályaink vannak. A számlákat alapelvként 30 napon belül ki kell fizetni, ami alól csupán néhány kivétel lehetséges, s ezeket is mindig igazolni kell. Magasabb, 8%-os késedelmi kamatlábat vezettünk be. A behajtási költségeket teljesen bürokráciamentesen, egy 40 eurós fix összegben határoztuk meg, és a korábbiakhoz képest megkönnyítettük a kisvállalkozások jogérvényesítését.
Az új ösvény másik aspektusa ezzel szemben pozitív ösztönzőkből és új eszközökből áll. Ilyenek például a jó fizetési gyakorlattal rendelkező ügyfelek megnevezése, a kisvállalkozók jogaival kapcsolatos több információ biztosítása, a részletekben történő fizetés lehetősége és az alternatív vitarendező mechanizmusok ösztönzése.
Ez a jogszabály a "jobb szabályozás” megközelítés részét képezi, és az európai intézményekre is vonatkozni fog. Erre különösen büszke vagyok, hiszen - mint bizonyára Önök is el tudják képzelni - nem mindenki volt egyaránt lelkes emiatt.
Nyilvánvalóan volt néhány konfliktus, amelyek közül szeretnék kitérni néhányra. Először is, óriási véleménykülönbségek és eltérések voltak a Parlamenten belül. A 100 módosítási javaslat már önmagában is bizonyítja, hogy elsőként a Parlamenten belül kellett megküzdenünk ezzel a kérdéssel. A Bizottság egyáltalán nem volt mindig elégedett az elképzeléseinkkel, például azzal, hogy mindezt kiterjesszük a vállalkozások közötti szintre, de összességében úgy érzem, hogy jó eredményt sikerült elérni.
Inkább a Tanács okozott problémákat. Sajnálatos, hogy a Tanács nem mindig teljesítette saját célját, a kisvállalkozások támogatását. Ezt főként az olyan viszonylag gazdag és jól strukturált országok esetében tartom sajnálatosnak, mint Németország és Ausztria.
Ami a szakmai szervezeteket illeti, csak annyit mondhatok, hogy a hozzáállásuk konstruktív volt, noha a magunk részéről természetesen nem mindig fogadtuk el vagy tudtuk megvalósítani elképzeléseiket.
Összefoglalva: a holnapi szavazás után azt várjuk, hogy a Tanács egy végső, pozitív eredménnyel záruló szavazást hajt végre, amely alapján lehetővé válik, hogy a tagállamok megvalósítsák a szóban forgó jogszabályt. Nem gondoljuk, hogy a megvalósítás folyamata szükségszerűen két évig fog tartani. Várakozásaink szerint a tagállamok már jövő év januártól megkezdik a nemzeti törvényekbe való átültetést.
Antonio Tajani
a Bizottság tagja. - (IT) Elnök asszony! Úgy gondolom, hogy a mai vitával a munka igen fontos szakasza zárul le. A Bizottság, a Parlament és a Tanács úgy döntött, hogy a kisvállalkozási intézkedéscsomag egy részének megvalósítása keretében együttesen lép fel annak érdekében, hogy konkrét választ adjon a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k). Remélem, hogy holnap elfogadják azt az irányelvet, amely az Európai Unió számos kkv-ja számára hoz majd megkönnyebbülést.
Túl hosszú ideje nő a kifizetetlen számlák száma: egyedül tavaly 8%-os növekedést regisztráltak, és a behajthatatlan követelések összege ma eléri a 300 milliárd eurót. Ez olyan probléma, ami rendkívüli nehézségekbe sodorja a kkv-kat. Gyakran azért nem tudnak talpon maradni, mert nagy cégek, sőt, állami hatóságok, nem tartják be fizetési kötelezettségeiket. Hiszek abban, hogy az Unió intézményei készen állnak arra, hogy pozitív választ adjanak az EU gazdaságának. Amint teljes mértékben életbe lép az itt elfogadásra kerülő jogszabály, mintegy 180 milliárd euró kerül vissza a forgalomba, ami ösztönözni fogja a kkv-kat segítő növekedési és innovációs kezdeményezéseket.
Mint tudják, vállalkozásaink fejlődése és versenyképességük növekedése szempontjából kulcsszerepet játszik a hitelhez jutás. Ezért úgy gondolom, hogy a döntés a Bizottság által javasolt irányelv támogatásáról óriási fontossággal bír gazdaságunk szempontjából, mert végre választ ad több millió európai vállalkozásnak, és több millió munkavállaló számára nyújt reményt, akik az ilyen, gazdaságunk gerincét képező vállalkozásoknak köszönhetik munkahelyüket.
Szeretnék köszönetet mondani a belga elnökségnek, amely fontos szerepet játszott a közvetítésben, és minden európai parlamenti képviselőnek, aki keményen dolgozott a munkának e szakaszában - élükön Weiler asszonnyal, Baldassarre úrral és De Angelis úrral -, és köszönet az árnyékelőadóknak is, akik lehetővé tették, hogy kedvező megoldás szülessen.
A közhatóságok esetén alkalmazandó harmonizált fizetési határidő eredményeképpen - e hatóságok számláikat 30 napon belül kötelesek kifizetni - jelentős összegű készpénztöbblet kerül a vállalatok kasszájába. E szabályok ráadásul erősen ösztönözni fogják a késedelmesen fizető közhatóságokat saját gazdálkodási módszereik megújítására. Amikor ugyanis egy közhatóság árut vagy szolgáltatást szerez be, költségvetésében eleve források vannak elkülönítve az adott kiadásra. Tehát elvileg semmilyen nehézséget nem okozhat számára, hogy pontosan fizessen hitelezőinek. Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a rövidebb fizetési határidők a közhatóságok szempontjából megtakarítással járnak.
Egy másik fontos eleme a megállapodásnak, hogy maguknak a vállalkozásuknak 60 napon belül kell kifizetniük számláikat, hacsak a felek arról másként nem rendelkeznek a hitelező szempontjából nem tisztességtelen feltételek mellett.
Végezetül rá kell mutatnom arra, hogy a tagállamok továbbra is szabadon megtarthatnak vagy hozhatnak olyan rendelkezéseket, amelyek előnyösebbek a hitelező részére, mint amelyeket ez az irányelv előírna. Tehát az előttünk lévő jogalkotási dokumentum egyetlen tagállamot sem akadályoz meg abban, hogy rövidebb határidőket, vagy szigorúbb büntetéseket vezessen be.
Elnök asszony, tisztelt képviselőtársak! Ez az új irányelv jelzi az Unió eltökéltségét arra, hogy megadja a döntő lökést Európa vállalkozásainak - elsősorban a kkv-knak - a válságból való kilábaláshoz. Ezt a Bizottság többféle intézkedés révén szándékozik megvalósítani. A közelmúltban nyújtottunk be egy közleményt az innovációról, a jövő héten pedig az új ipari politikáról nyújtunk be egy másikat. Márpedig sem az innováció, sem az iparpolitika nem valósítható meg a gyakorlatban hitelhez való hozzájutás nélkül.
A Tanács elnökségével és az Európai Bizottsággal egyetértésben a Parlament holnap konkrét választ adhat ezekre az elvárásokra.
Francesco De Angelis
az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményének előadója. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Szeretnék köszönetet mondani Weiler asszonynak kiváló munkájáért. Az előttünk lévő rendelkezéssel Európa véget vet annak az eljárásnak, amely számos kis- és középvállalkozást (kkv-t) kényszerített térdre. A Parlament fellép annak érdekében, hogy megvédje a kkv-kat - a legsebezhetőbb és a válság hatásainak leginkább kitett vállalkozásokat - a likviditással és hitelhez való hozzáféréssel kapcsolatos problémáktól. A késedelmes fizetések jelenlegi gyakorlata rengeteg kisvállalkozást sodor a csőd szélére, ami hátrányosan befolyásolja a foglalkoztatást.
Ezért oly fontos ez a rendelkezés: a fizetési határidőt maximum 60 napban állapítja meg, 8%-ra emeli a késedelmes fizetések büntetőkamatát, és törvényen kívül helyezi a hitelező szempontjából tisztességtelen szerződéses feltételeket. Más szóval, konkrét határidőket és ösztönzőket állapít meg, s ami a legfontosabb: nincs kivétel. Az intézkedések célja a kkv-k megóvása, gazdasági és produktív struktúránk ösztönzése és a foglalkoztatás fellendítése.
Most a tagállamokon van a sor, hogy gyors és eredményes lépéseket tegyenek az irányelv megvalósítása érdekében és bebizonyítsák: Európa létezik, hasznos, és hatásos.
Raffaele Baldassarre
a Jogi Bizottság véleményének előadója. - (IT) Elnök asszony, Tajani úr, Weiler asszony, hölgyeim és uraim! Nagy megelégedéssel és büszkeséggel tölt el, hogy a Jogi Bizottság részéről hozzájárulhattam az előttünk lévő irányelv elfogadásához. Létfontosságú anticiklikus intézkedésről van szó, amely valódi támogatást biztosít a vállalatok - főként a kis- és középvállalkozások (kkv-k) - részére azzal, hogy konkrét fizetési feltételeket és megfelelő szankciókat állapít meg annak érdekében, hogy mind a közhatóságok, mind a magánvállalkozások pontosan teljesítsék kifizetéseiket az Európai Unióban. Ha minden érdekelt fél időben kifizeti adósságait, az európai gazdaság 300 milliárd euró értékű készpénzinjekcióhoz jut hozzá.
Addig, amíg nem hozunk mindenkire egyaránt érvényes, egységes szabályokat, addig sem a közös piacot, sem a tisztességes versenyt nem tudjuk megvalósítani. Ez a motiváció rejlik a késedelmes fizetések elleni fellépést célzó új irányelv mögött: rákényszeríti a hatóságokat arra, hogy cselekedjenek hatékonyabban és erkölcsösebben, és elősegíti a belső piac és a szabad verseny egységesebb fejlődését. Mindez a kkv-k javát szolgálja.
Azzal, hogy a közjó és az európai termelési rendszer érdekében képes volt legyőzni mindenféle nyomást és megosztottságot, Parlamentünk döntően járult hozzá ehhez a sikeres végeredményhez.
Małgorzata Handzlik
a PPE képviselőcsoport nevében. - (PL) Biztos úr, kedves képviselőtársaim! Örülök annak, hogy a mai napon lezárhatjuk az eszmecserét, amelyet az elmúlt hónapokban folytattunk. Mindenki, aki részt vett az irányelvvel kapcsolatos munkában tudja, hogy nem volt könnyű megállapodásra jutnunk, bár valamennyi fél tisztában volt a probléma jelentőségével.
Úgy vélem, hogy a holnap megszavazásra kerülő intézkedések jó hírt jelentenek a vállalkozások - főként a kis- és középvállalkozások - számára, amelyek immár hamarabb kaphatják kézhez az általuk kiállított számlák ellenértékét. A késedelmes fizetések nem jelentenek egyformán súlyos problémát valamennyi tagállamban. Mégsem szabad megfeledkeznünk arról, hogy a vállalatok a közös európai piacon működnek, és gyakran különböző tagállamokban folytatnak tevékenységet. Garantálni kell, hogy pontosan kifizessék a vállalkozások tulajdonosainak számláit, akár Lengyelországban, akár Spanyolországban, Franciaországban vagy Máltán működnek.
Hölgyeim és uraim! Ma megkérdezte tőlem egy újságíró, hogy mennyiben van foganatja az irányelvnek, és milyen fő eszközök állnak rendelkezésére a piac viselkedésének megváltoztatásához. Nos, véleményem szerint annak lesz a legnagyobb foganatja, hogy meg nem hosszabbítható módon legfeljebb 60 napban határozza meg a közhatóságok elszámolási időszakát. Rendkívül fontos, hogy a gazdasági szereplők értesüljenek az irányelv fő eszközeiről. Meg kell tudniuk, hogy jogosultak a részükre járó összegek behajtási költségeinek megtérítésére; hogy megrövidítették a fizetési határidőket, és hogy egész egyszerűen tisztességtelennek kell tekinteni az olyan szerződéses feltételeket, amelyek kizárják a késedelmes fizetés után járó büntetőkamatot vagy kártérítést, vagy indokolatlanul hosszú fizetési határidőt szabnak meg. Csak ezzel érhető el, hogy a vállalkozások képesek legyenek kihasználni az irányelv rendelkezéseit és megkövetelni a fizetési határidők és minden egyéb joguk tiszteletben tartását. Mert a késedelmes fizetés nem a szabály, hanem a kivétel kell, hogy legyen. Azt gondolom, hogy az irányelvvel az európai intézmények erőteljes üzenetet küldenek, és ez így is helyes. Köszönöm mindenkinek az együttműködést és a figyelmet.
Bernadette Vergnaud
az S&D képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Először is szeretnék gratulálni előadónknak, Weiler asszonynak munkájához és a Tanáccsal elért figyelemre méltó kompromisszumhoz, főként, mivel a Bizottság első javaslata néhány jelentős hibát tartalmazott.
Szeretnék visszatérni négy fontos kérdésre, amelyet az irányelvvel sikerült elérni.
Elsőként, nagyon elégedett vagyok azzal, hogy egyenlő elbánást garantál az állami és a magánszféra számára. A Bizottság a maga részéről súlyosabb szankciókat várt el a közszféra vonatkozásában, noha az utóbbi az általános érdekeket tartja szem előtt. Ez azért volt, mert nem vették figyelembe a tagállamok államháztartásainak valós állapotát, és egy ilyen döntés versenyhátránnyal járhatott volna az állami vállalatok részére.
A másik előrelépés, hogy a közegészségügyi intézmények esetében a fizetési határidőt 30 napról 60 napra hosszabbították meg. Az ilyen intézményeket érintő bonyolult költségvetési eljárások ugyanis hosszabb fizetési határidőkre kényszerítik őket anélkül, hogy tehetnének róla.
Továbbra is a fizetési feltételeknél maradva, elengedhetetlen volt a vállalatok közötti szerződéses viszonyokban a hitelezőt érintő tisztességtelen szerződéses feltételek tilalmának bevezetése. Ez a helyzet gyakran fordul elő egy-egy nagyobb vállalatcsoport és egy kis- vagy középvállalkozás között.
Végezetül, és ez elsősorban a késedelmes fizetések áldozataira, a kis- és középvállalkozásokra vonatkozik, a 8%-os késedelmi büntetőkamat bevezetése és a behajtási költségek megtérítése bátorítani fogja ezeket a vállalatokat arra, hogy kártérítési igénnyel lépjenek fel. Ezt eddig inkább nem tették meg, attól tartva, hogy valamiféle veszélybe sodorja őket.
Ezért nagyon örülök annak, hogy szavazhatok erre a törvényre, amely remélhetőleg valódi előrelépést jelent majd az európai vállalkozások életképessége és egészsége terén; olyan előrelépést, amelyre nem csupán a sikeresebb, de a méltányosabb belső piac érdekében is szükség van.
Jürgen Creutzmann
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök asszony, Tajani biztos úr, hölgyeim és uraim! A késedelmes fizetések elleni fellépés érdekében az Európai Parlament egy történelmi jelentőségű irányelvet fog holnap elfogadni. Ez az első irányelv, amelyet három mondatban egyszerűen össze lehet foglalni: először, a jövőben a közhatóságoknak alapelvként 30 napon belül ki kell fizetniük számláikat minden olyan esetben, amikor nincs külön megállapodás ennél rövidebb határidőről, illetve nem állnak fel olyan különleges körülmények, amelyek folytán a fizetési határidő legfeljebb 60 napig kiterjeszthető. Másodszor, a fizetési határidők megállapításakor a vállalkozások 60 napon belül szerződéskötési szabadsággal rendelkeznek, és a 60 napon túli fizetési határidőket már csak akkor engedélyezik, ha erről kifejezetten megállapodást kötnek, és az nem jár súlyos hátránnyal a hitelező fél részére. Harmadszor, a fenti fizetési határidők túllépése esetén mindenféle előzetes értesítés nélkül legalább 40 euró behajtási költséget, és az Európai Központi Bank alapkamatánál legalább 8%-kal magasabb késedelmi kamatot lehet felszámítani.
Ez az irányelv nagyban elősegíti majd az európai kis- és középvállalkozások likviditási helyzetének javítását, így a vállalkozások nem kényszerülnek többé túlságosan nagy összegű hitelek felvételére. Az erőteljes piaci jelenléttel rendelkező adósok már nem kényszeríthetik a kis- és középvállalkozásokat hosszabb fizetési határidők biztosítására, és ez jó dolog. Az egyes tagállamok ugyancsak folytathatják a rövidebb fizetési határidők eddig megszokott formában történő alkalmazását; mi több, feltételezzük, hogy folytatni is fogják, hiszen elképzelhetetlen, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelv a tagállamok fizetési gyakorlatának összeomlásához vezessen.
Az Európában működő vállalkozások számíthatnak arra, hogy a jövőben legfeljebb 60 napon belül rendezni tudják követeléseiket. Ez óriási előrelépés, illetve újabb lépés az európai belső piac megvalósítása felé. Mindannyian elégedettek lehetünk e jogszabály elfogadásával. Segíteni fogja a kis- és középvállalkozásokat, és segíteni fogja az európai belső piacot.
Malcolm Harbour
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! Frakcióm képviseletében és úgy is, mint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság elnöke, mindenekelőtt az előadónak, Weiler asszonynak szeretnék köszönetet mondani, valamint a szakbizottság részéről jelen lévő számos kollégának, a csapatmunka kiváló példájáért. Ebbe beleértendő a Tanács és a Bizottság is.
Bár manapság sok szó esik az intelligens szabályozásról, megkockáztatom, hogy itt az intelligens szabályozás klasszikus példájával van dolgunk. Először is, annak a problémának a gyökerét érinti, amellyel ma, a nehéz feltételekkel jellemezhető gazdaságban, számos kisvállalkozás szembesül. Ragaszkodnunk kell ahhoz, hogy a tagállamok a lehető leghamarabb megvalósítsák ezt a javaslatot.
Másodszor, a Bizottság elemzése az előző irányelv problémáiról és sikereiről helytálló volt, és itt szeretném megjegyezni, hogy ez volt az első olyan irányelv, ahol maradéktalanul véghezvitték a szakbizottsági koordinátorok megállapodását, miszerint minden javaslat kapcsán teljes körű hatáselemzésre kérik fel a Bizottságot. Igen átfogó hatáselemzést kaptunk, amely világosan megjelölte a változtatásra szoruló területeket.
Mindenekfelett, vitathatatlanul központi kérdés, hogy ragaszkodunk ahhoz, hogy a közhatóságokra is ugyanazok a normák vonatkozzanak, mint a magánszférára, és hogy e feltételek betartása révén ne élhessenek vissza helyzetükkel a kis beszállítók hátrányára. Ez a legnagyobb eredmény; és itt különösen szeretnék köszönetet mondani a belga elnökségnek - melynek képviselői ma este is jelen vannak -, hogy szembeszálltak azon tagállamok követeléseivel, amelyek 60 napos követelményt próbáltak kicsikarni maguknak.
Mi is elmondtuk a belga elnökségnek, hogy semmi értelme nem lesz az irányelvnek, ha ezt lehetővé teszi. Az egész irányelv értelmetlenné válik, ha futni hagyjuk a közhatóságokat.
Úgy vélem, ez jó példa az intelligens szabályozásra; de engedjék meg, hogy két végső észrevétellel zárjam felszólalásomat. Először is, gondoskodnunk kell arról, hogy az irányelvet helyesen és következetesen bevezessék minden tagállamban. Másodszor, olyan kultúraváltást kell eredményeznie, ahol többé nem fordulhat elő, hogy a nagy ügyfelek késedelmes fizetéssel használják ki a kisvállalkozásokat. Úgy gondolom, az előttünk lévő irányelvvel éppen ezt fogjuk elérni.
Oreste Rossi
az EFD képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Mindenekelőtt köszönetet kell mondanom Tajani úrnak nyilatkozatáért, amelyet teljes szívemből támogatok.
Túlságosan mindennapos tapasztalat, hogy a közhatóságok maguk bizonyulnak rossz fizetőknek, és gyakran okozzák egyébként egészséges vállalatok bukását, tönkreteszik cégeink versenyképességét. Súlyos társadalmi következményekkel járó, borzalmas láncreakciót indíthatnak el, amely néha magára a közhatóságra is visszahat, és sorozatos károkhoz vezet az árak, a költségek, s végül a kiadások emelkedésével.
Mindezek fényében aligha meglepő, hogy likvid eszközök hiányában a kisvállalkozások csődbe kényszerülnek, főként a most is tapasztalható gazdasági válságok és recessziók idején. Ezért született az a döntés, hogy súlyos szankciókkal lépjünk fel a késedelmes fizetések ellen. Az elfogadott jelentésben lefektetett új paraméterek meghagyják a szerződéskötési szabadságot a magánvállalkozások közötti megállapodásokban, de (30 + 30 napos) határidőt kötnek ki; 30 napban állapítják meg a közhatóságok fizetési határidejét a magánvállalkozások felé; továbbá új szabályt vezetnek be az állam által finanszírozott, ám magáncégekkel versenyző nagyvállalatok - azaz az energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő vállalatok - vonatkozásában, miszerint a magáncégekkel egyenrangúak lévén rájuk is vonatkoznak a magánpiacon érvényben lévő szabályok.
Amint a biztos úr és néhány képviselőtársam is kiemelte, most már a tagállamokon van a sor, hogy a nehézségekkel küzdő vállalkozások fellendítése érdekében mielőbb megvalósítsák ezt a rendelkezést.
Csanád Szegedi
(HU) Tisztelt Elnök asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel a magyar gazdaságot is sújtó és béklyóban tartó körbetartozásokra, mindenképpen üdvözlendő egy olyan szabályozás, amely a fizetési fegyelem megszilárdítását és a pénzügyi folyamatok kiszámíthatóságát segíti elő, ezzel is hozzájárulva a pénzügyi szereplők helyzetének javításához. A beterjesztett módosítások egyrészről pontosítják, és ezáltal javítják az eredeti javaslatot, másrészről az eredeti célokkal szembe menve gyengítik az eredeti javaslatban szereplő visszatartó erőket, kiemelten a hatóságok részéről. A közhatóságok esetében különösen nem megengedett a 30 naptól való eltérés. Olyan háttérszabályozást kell alkalmazni, amellyel ez a határidő tartható. A szankciókat illetően azonos bánásmódban kell részesíteni a vállalkozásokat és a hatóságokat. Az alapvető cél a gazdaság élénkítése és a kis- és középvállalkozók pénzügyi stabilitásának elősegítése érdekében az azonnali fizetés lenne. Ehhez képest ennek előmozdítására semmilyen rendelkezés nincs az adott javaslatban.
A nagy nemzetközi multinacionális cégek jelentős piaci részesedésükkel és erőfölényükkel visszaélve olyan szerződéseket kényszerítenek rá belföldi partnereikre, amelyek gyakran 90, illetve 120 napos határidőket és ezek elmulasztása esetén esetleg elvi szankciókat tartalmaznak. A szankciókat a kiszolgáltatott beszállító azonban még egyértelmű jogállás esetén sem meri érvényesíteni, hiszen akkor elesik a megrendelésektől. Ennek elkerülése érdekében minden esetben törvényileg szabályozni kellene, hogy a késedelmes fizetésből adódó költségeket kötelezően fel kell számolni, a fel nem számolások esetén akár a hitelező vállalkozó is büntethető legyen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Andreas Schwab
(DE) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! Bár teljesen megszokott az Európai Parlamentben, hogy felszólalásunk elején köszönetet mondjunk képviselőtársainknak, az előttünk lévő irányelv esetében különösen helyénvalónak tartom, hogy köszönetemet fejezzem ki. Először is, Tajani biztosnak szeretnék köszönetet mondani, aki eddig szinte példátlan, hihetetlenül nyílt módon adott helyt a Parlament kéréseinek és jogos aggodalmainak. Ez valóban nagyon pozitív új fejlemény volt a Tanács, a Bizottság és a Parlament közötti együttműködésben. Ennek kapcsán magam is megerősíthetem, ami már elhangzott ma erről: ez egy intelligens szabályozás, amelyből többre lenne szükség.
Mindazonáltal úgy vélem, hogy az Európai Parlament is hozzá tudott járulni ahhoz, hogy ez az irányelv végül ilyen eredménnyel kerüljön a Tanács elé, amit már több képviselőtársam is pozitívan értékelt. A Jogi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság viszonylatában közös szakbizottságok közötti stratégiát követtünk. A munkánk szoros együttműködésben zajlott, még a különböző képviselőcsoportok mentén is, és az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőjeként meg kell mondanom, hogy nem csupán köszönetemet, de tiszteletemet is szeretném kinyilvánítani előadónk, Weiler asszony felé amiatt, hogy - bár tartalom meghatározása kezdetben eltérő volt - végső soron a Bizottság szavazatát, többségi véleményét képviselte rendkívül komolyan és határozottan. E nélkül még az árnyékelőadók kemény munkája ellenére sem lett volna lehetséges az elért siker.
Végezetül egy dolgot szeretnék megemlíteni. Eddig csupán rövid utalás történt arra a 40 euróra, amely a jövőben késedelmes fizetés esetén fix összegű átalányként lesz felszámítható. Azt gondolom, hogy amikor ezt az intézkedést megvalósítják a tagállamokban és a fogyasztók értesülnek róla, többször is el kell majd magyaráznunk nekik, hogy miért is jó eszköz ez a 40 euró egy tökéletesen normális áruszállítás esetén arra, hogy megakadályozza a késedelmes fizetéseket, amelyeknek szeretnénk véget vetni Európában. Úgy hiszem, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell próbálniuk befolyásolni a közvéleményt annak érdekében, hogy a fogyasztók megértsék, miért van szükség erre az európai kis- és középvállalkozások érdekében.
Alan Kelly
Elnök asszony! Szeretném megköszönni a biztos úrnak korábban tett kitűnő megjegyzéseit. Ez egy kiváló jogszabály, és szeretnék gratulálni kollégámnak, Barbara Weilernek ahhoz, ahogyan ezt keresztülvitte. Egyszerűen fantasztikus munka, és példaként szolgál arra a fajta jó jogalkotásra, amelyet képesek vagyunk megvalósítani. A pénz jobb áramlását teszi lehetővé gazdaságainkban, s ezért jót tesz a vállalatoknak, a kisvállalkozásoknak és általában véve az egész társadalomnak. Talán ennél is fontosabb, hogy segít majd bennünket abban a nagy kérdésben, amellyel ma mindannyian szembenézünk: a munkahelyek biztosításában.
Ez az irányelv egyértelmű, erős alapelveket közvetít valamennyi piac és tagállam felé arról, hogy a késedelmes fizetést többé nem nézzük el. Ennek hatására nőni fog a likviditás. Az idejében kifizetett cégek nagyobb valószínűséggel tudják távol tartani magukat a hitelfelvételtől és fejleszteni vállalkozásukat; így munkahelyeket is képesek generálni és teremteni. Azt is tudom a hazámban, Írországban jelenleg is zajló fizetésképtelenségi perekből, hogy sok kifizetetlen számla válik behajthatatlan követeléssé - főként az építőipari ágazatban -, ami térdre kényszeríti a vállalatokat. Ugyanez történt egy hozzám nagyon közel álló vállalattal, és ez tömeges elbocsátásokhoz vezetett.
Üdvözlöm továbbá a pozitív példák megnevezéséről szóló rendelkezést is. Szerintem ez jó ötlet. Jutalmazza a jó gyakorlatot, és ösztönzőket hoz létre.
Ne feledkezzünk meg a gazdálkodókról sem. A gazdálkodók szenvednek attól, hogy nem fizetik ki őket idejében a feldolgozók és az élelmiszerláncok. Mindig a multik győznek. Ezek a törvények remélhetőleg erősebb alkupozíciót biztosítanak majd számukra, hogy az élelmiszerlánc e sebezhető csoportja is több védelemben részesüljön.
Edvard Kožušník
(CS) Azzal kell kezdenem, hogy megköszönöm Weiler asszony kiváló munkáját, annál is inkább, mivel kezdetben nem volt valami könnyű dolga. A végső formátummal azonban szerintem mindannyian elégedettek lehetünk.
Szemben a Bizottság eredeti javaslatával, amely számomra kissé elrugaszkodott a gyakorlattól, a mostani új módosításnak sikerült közelebb kerülnie a kereskedelmi és szerződéses kapcsolatokban uralkodó valósághoz. A javaslat emellett egyszerűsített és tisztázott bizonyos kérdéseket, amit én alapvető lépésnek tartok a szabványok könnyebb érthetősége felé. Ha valamit érdemes külön kiemelni, az az a tény, hogy a Bizottság eredeti javaslatával ellentétben sikerült megtartanunk a szerződéskötési szabadság elvét a kereskedelmi és szerződéses kapcsolatokban. Az is jó hír ugyanakkor, hogy el tudtunk fogadtatni egy rendelkezést arról, hogy az Európai Unió intézményeinek státusa megegyezzen a tagállamok hatóságainak státuszával. Mostantól fogva ezek az intézmények is kötelesek pontosan fizetni, és ezt elsősorban az uniós finanszírozás kedvezményezettjei fogják nagyra értékelni. Azért is nagyon elégedett vagyok, hogy sikerült törölnünk azt az igazán nevetséges rendelkezést, amely előírta, hogy az akár egy napos késedelembe eső közhatóságok az esedékes teljes összeg 5%-ának megfelelő átalányösszegű kártérítést fizessenek a késedelmes fizetés szokásos büntetőkamata felett. Nem is kell hangsúlyoznom, hogy miféle hatással járna ez a rendelkezés a már eleve végsőkig megfeszített állami költségvetésekre.
Ismét szeretnék köszönetet mondani az előadónak és a kollégáknak a jelentés formáját illető közös kompromisszum érdekében kifejtett erőfeszítéseikért. Hiszek abban, hogy ezt az energiát jó célokra sikerült felhasználni.
Anna Maria Corazza Bildt
Elnök asszony! Magam is szeretnék csatlakozni a köszönetek és gratulációk e kórusához, amely ma este nem pusztán formalitás. Szeretném megköszönni Tajani biztos személyes elkötelezettségét, a Tanács rugalmasságát, és természetesem kollégáim hozzájárulását ahhoz, hogy első olvasatban elértük ezt a vállalkozásaink számára oly fontos kompromisszumot. Különösen szeretném megköszönni az EPP képviselőcsoportjából barátnőm, Małgorzata Handzlik munkáját.
Képviselő karrieremet megelőzően magam is üzletasszony voltam, így tökéletesen tisztában vagyok azzal, hogy a késedelmes fizetés milyen súlyos problémát jelent a kisvállalkozások számára. Néha akár csődhöz is vezethet. De a legjobb esetben is olyan bizonytalansági tényező lehet, ami árthat az üzletnek.
Nyilvánvaló, hogy a közigazgatási hatóságok fizetési időszakának 60 napra való korlátozása óriási eredmény, hiszen a közhatóságoknak - mint Tajani biztos is rámutatott - nincs más dolga, mint feldolgozni a kifizetéseket; itt tehát mindössze a bürokrácia csökkentéséről van szó.
Nagyon örülök annak, hogy bevezettük az üzleti vállalkozások közötti (B2B) műveleteket, mert a kisvállalkozások most már olyan egyértelmű jogi kerettel rendelkeznek, amely alapján késedelmes fizetés esetén követeléseket támaszthatnak a nagyvállalatokkal szemben, amit régebben nem mertek megtenni.
Azt hiszem, hogy megtaláltuk a helyes egyensúlyt a - rendkívül fontos - szerződéskötési szabadság tiszteletben tartása és a kisvállalkozások megfelelő eszközökkel való felruházása között annak érdekében, hogy a nagyobb vállalatok vagy a közigazgatási intézmények ne ejthessék túszul őket. Ahelyett, hogy hasztalan futnának az adósságaik után, most már arra összpontosíthatnak, hogy ténylegesen gyakorolják jogaikat a nekik járó fizetség, kamat és kártérítés behajtására.
Azt gondolom, hogy ez a megállapodás nem annyira a késedelmes fizetés behajtására, mint az attól való elriasztásra kell, hogy szolgáljon és arra, hogy - mint Malcolm Harbour kifejezte - megteremtse a pontos fizetések kultúráját, ami előmozdítja a belső piac jobb működését, és minden érintett fél javára szolgál.
Megmutattuk, hogy a Parlament képes konkrét, igazi változást előidéző intézkedéseket hozni a munkahelyek teremtése és a kkv-k támogatása érdekében. Most már az elsődleges kérdés az, hogy a Tanács és a tagállamok felvállalják a szabályok megfelelő érvényesítésének felelősségét.
Sylvana Rapti
(EL) Elnök asszony! Köszönet Weiler asszonynak, aki véleményem szerint segédkezet nyújtott az Európa-szerte működő kis- és középvállalkozásoknak, s ezzel magának Európának is. Az Unió gazdasági életének e kritikus szakaszában igen komoly és jelentékeny erőfeszítések történnek a kis- és középvállalkozások megerősítésére. Mindannyian tudjuk, hogy sok esetben a késedelmes fizetések okozzák e vállalkozások csődjét és a munkahelyek elvesztését. Nagy erőfeszítések árán - s a munkahelyek megmentése érdekében még ennél is nagyobb kompromisszumos készséggel - most sikerült elérnünk egy talán szigorúnak tűnő, de mégis szükséges és méltányos megállapodást.
Bizonyára megértik, hogy görög létemre személyesen is nagy érdeklődéssel és mély aggodalommal kísérem figyelemmel ezt a kérdést. Az, hogy Görögország is beleegyezett ebbe az igencsak "szűknek” tekinthető fizetési mozgástérbe azt mutatja, hogy mi is mélyen elköteleztük magunkat arra, hogy megváltoztatjuk a helyzetet saját hazánkban. Az általános 30 napos fizetési határidő nagyon leegyszerűsítve azt jelenti, hogy meg kell változtatnunk a fizetések jóváhagyását érintő belső adminisztratív ellenőrzési eljárásainkat. A 60 napos kivétel, főként az olyan szektorokban, mint az egészségügy, mozgásteret ad arra, hogy kezeljük a gyakran nem könnyen ellenőrizhető lánc-fizetési eljárásokat.
Nagyon szeretném, hogy sikerrel járjunk - és bízom abban, hogy így lesz -, mert tartozunk ennyivel Görögország munkavállalóinak és vállalkozóinak, csak úgy, mint Európa munkavállalóinak és vállalkozóinak. Esélyt kell adnunk a kis- és középvállalkozásoknak arra, hogy több ösztönzővel működjenek és egészséges növekedést teremtsenek.
Janusz Wojciechowski
(PL) A pontos fizetés a kereskedelmi ügyletekben a gazdálkodókat és a mezőgazdasági termékek beszállítóit egyaránt érinti. Az elszámolás sokszor igen távoli időpontra tolódik ki, és ez is egy oka annak, hogy miért romlik sok gazdaság pénzügyi helyzete. A gazdálkodókat gyakran nem fizetik ki pontosan az eladott terményekért.
A nemrégiben kiadott Bové jelentésben az Európai Parlament a gazdálkodók érdekében szólalt fel, és úgy ítélte meg, hogy az ilyenfajta ügyletek maximális fizetési határideje nem lehet több 30 napnál. Arra kell törekednünk, hogy ezt a határidőt ténylegesen bevezessék a gyakorlatba az Európai Unió valamennyi tagállamában. Meg kell védeni a gazdálkodókat a kereskedelmi vállalatok, főként az óriási élelmiszerláncok tisztességtelen gyakorlatával szemben.
Mario Pirillo
(IT) Elnök asszony, Tajani úr, Weiler asszony! A késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló irányelv erőteljes és fontos intézkedése ennek a Parlamentnek, amely a számláik késedelmes kifizetésétől évek óta szenvedő európai kis- és középvállalkozások (kkv-k) jogos igényeinek szószólójává vált. Ez a súlyos probléma hátráltatta a vállalatok fejlődését, sőt, esetenként csődbe juttatott olyan, egyébként egészséges cégeket, amelyeket már eleve szorongattak a bankok által felszámított magas kamatlábak.
A Parlament és a Tanács szeptember 13-i megállapodása értelmében a vállalatok most már konkrét határidők alapján várhatják el számláik kifizetését, a határidőket pedig a közhatóságoknak is ugyanúgy be kell tartania, mint a versenyszférának. A javasolt irányelv mindenképpen javítani fogja az európai cégek pénzforgalmát, ezért olyan fontos jogi aktust jelent a szóban forgó cégek számára, amellyel teljes körűen, ténylegesen gyakorolhatják jogaikat. Nem szeretném, ha ez a kkv-knak juttatott előny befolyásolná a vételárakat.
Remélem, a tagállamok tudni fogják, hogy azzal kell reagálniuk az Európai Uniónak a gazdasági visszaesés idején kinyilvánított e határozott üzenetére, hogy meggyorsítják az európai irányelv átültetését nemzeti jogukba.
Oldřich Vlasák
(CS) Ez a ma megvitatásra kerülő, elkerülhetetlen javaslat a késedelmes fizetésekről szóló irányelv módosításáról határozottan jobb az eredeti javaslatnál. Ugyanakkor sajnálom, hogy a végső kompromisszumban nem sikerült egyenlő elbánást biztosítani minden fél részére és fenntartani az állami és a magán intézmények azonos mozgásterét. Míg a vállalatok közötti szerződésekben szereplő fizetési határidőket elvileg 60 napra kell korlátozni - amit kivételes esetekben meg lehet hosszabbítani -, addig a közhatóságokkal, például önkormányzatokkal kötött szerződések esetén ennek a határidőnek nem szabad meghaladnia a 30 naptári napot. Ezt én nem tartom helyesnek. Az lenne a helyes, ha minden szereplő azonos feltételek mellett működnie.
Lehet, hogy az európai intézmények esetén helytálló az az érv, hogy a közhatóságok előnyben vannak, mert kedvezőbb feltételek mellett juthatnak finanszírozáshoz, mint a vállalkozások, illetve kevésbé függnek a szilárd üzleti kapcsolatok kialakításától, de semmiképpen nem helytálló a legtöbb kisvárosi és kistérségi önkormányzat esetében; nem csupán a Cseh Köztársaságban, de egész Európában. Ezzel a javaslat rendkívül hátrányos megkülönböztetést alkalmaz a kisvárosokkal szemben.
Lara Comi
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Én személy szerint egyetértek azzal, hogy szükség van a 2000/35/EK irányelv szigorítására és azoknak az eszközöknek a meghatározására, amelyekkel véget vethetünk, de legalábbis jelentősen csökkenthetjük, a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetéseket.
Mindenki számára nyilvánvaló, hogy a késedelmes fizetések gazdasági és politikai következményekkel járnak a nemzeti piacokra, különösen az európai piacra nézve. A jelenlegi gazdasági recesszió csak rontott a helyzeten; még többet ártott a versenyképességnek és a jövedelmezőségnek, és súlyosan fenyegette a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fennmaradását, márpedig ezek a cégek az európai piac alapvető részét képezik, értéket teremtenek, és döntő szerepet játszanak a munkahelyek teremtésében.
Az Európai Bizottság e politikai választása egy lépés a helyes irányba, abba az irányba, amelyre Monti úr is utalt jelentésében, amikor felvetette, hogy beavatkozásra van szükség a kkv-k részére előnyösebb üzleti környezet megteremtése érdekében. Nem tagadhatom, hogy kételyeim vannak azt illetően, hogy a közhatóságok azonnal be fogják-e tartani, vagy hogy a 8%-os büntetőkamat valóban elriaszt-e bárkit is, mivel úgy gondolom, hogy az új szabályok betartása komoly nehézségeket fog okozni nem csak saját hazám, de más tagállamok egyes régióiban is.
Remélem, hogy ez az új megközelítés valódi lehetőséget ad a változásra. Most pedig a regionális és helyi hatóságok közreműködésével figyelemmel kell kísérnünk az irányelv átültetését a különféle belső jogrendszerekbe, biztosítva, hogy ez mindenütt egységesen történjék.
Regina Bastos
(PT) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! Azzal szeretném kezdeni, hogy megköszönöm képviselőtársam, az előadó munkáját, és mindazokét, akik együtt dolgoztak vele az előttünk lévő jelentésen, amely lehetővé tette, hogy már az első olvasat során megállapodás szülessen.
Minden jelenlévő felismerte, hogy a mostani irányelv, amely a korábbi, több mint tíz éves irányelv átdolgozása egy az Európai Unióban igen elterjedt problémának igyekszik véget vetni: a késedelmes fizetéseknek. Néhány tagállamban indokolatlanul hosszú késedelmek tapasztalhatók a közhatóságok részéről. Ez a gyakorlat az egész gazdasági életre óriási negatív hatással jár mind a kis- és középvállalkozások, mind a belső piac szempontjából, és nem lehet tovább eltűrni egy olyan gazdasági és pénzügyi válságban, mint a mostani.
Ez a jogszabály-módosítás összefüggést és értelmet ad az európai gazdaság felélénkítéséről és a kisvállalkozási intézkedéscsomag megvalósításáról szóló tervnek. Ez az irányelv mindenképpen javítani fog a vállalatok likviditásán. A hitelezőknek tényleges és eredményes eszköz lesz a kezükben arra, hogy gyakorolják jogaikat a "rossz fizetési fegyelemmel” szembeni fellépésre. Az irányelv megvalósításával a közintézmények elítélendő gyakorlata kivétellé fog válni. A közhatósági szerveknek jó példát kell mutatniuk azzal, hogy egy hónapon belül kifizetik a megvásárolt árukat és szolgáltatásokat. Most a szóban forgó intézményeken, a Tanácson és a tagállamokon van a sor, hogy gondoskodjanak az irányelv mielőbbi átültetéséről.
Sari Essayah
(FI) Elnök asszony, biztos úr! A kisvállalkozások gyakran szenvednek a késedelmes fizetésből eredő pénzügyi nehézségektől, és a jelenlegi gazdasági körülmények között az áruk és szolgáltatások rossz likviditási helyzettel rendelkező beszállítóit a fizetéshalasztások csődbe sodorhatják.
Most megállapodás született a Tanáccsal a késedelmes fizetésekről szóló irányelv megújításáról, amely a vállalkozások és az állami cégek közötti fizetések általános határidejét 30 napban állapítja meg. Véleményem szerint azonban a szerződéskötési szabadságot is fontos tiszteletben tartani a vállalkozások közötti ügyletekben, és ezért tartom helyesnek, hogy a vállalatok közötti ügyletekben a fizetési időszak 60 napra hosszabbítható meg, amennyiben azzal mindkét fél egyetért.
A közhatóságoknak kevesebb esélyük van a fizetési időszak meghosszabbítására. A közigazgatási intézmények késedelmes fizetése ugyanis különösen nagy problémává vált néhány uniós tagországban. Görögországban például az átlagos fizetési időszakot 165 napra kellett kiterjeszteni (bár, mint görög kollégánk rámutatott, kezd javulni a helyzet). Spanyolországban 138, Olaszország esetén pedig 128 napról beszélhetünk.
A késedelmes fizetés a finanszírozó vállalatoknak kedvezett, mert a bevételi ciklus felgyorsítása érdekében a vállalkozások kénytelenek voltak eladni követeléseiket. Ezek a pénzügyi szolgáltatások pénzbe kerülnek, és rá kell mutatni, hogy a vállalkozásoknak alapvető joga, hogy a nekik járó pénzt megkapják, anélkül, hogy bármiféle közvetítőt kelljen fizetniük, vagy hogy további költségekbe verjék magukat.
A késedelmi kamataként megállapított referencia-kamatláb plusz 8% elfogadható, azonban a minimum 40 eurós behajtási díj túlzásnak tűnhet kisebb - például rendszeres - szállítások esetén. Ne feledjük, hogy a késedelmi pótlékokat ésszerűen kell kivetni, tehát úgy, hogy arányosak legyenek a hitelező tényleges költségeivel. E kisebb észrevételektől eltekintve, a késedelmes fizetésekről szóló irányelv bizonyára rendkívül előnyös lesz, főként a kis- és középvállalkozások számára.
Elena Băsescu
(RO) Egy bizonytalan gazdasági környezetben a késedelmes fizetések hátrányosan hatnak a kkv-kra. A rendszer ilyen irányú javítása nagyratörő cél, de egyben szükséges is, hogy biztosítsa a munkavállalók és a szállítók pontos kifizetését. A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések új szabályai elősegítik és meggyorsítják a vállalatoknak járó pénz beszedésének folyamatát. Hiszek abban, hogy valamennyi érdekelt félnek egyenrangúnak kell lennie, a szabályoknak pedig mindenkire kell vonatkozniuk.
Az elmúlt három évben több mint 30 000 kkv szüntette meg működését Romániában pénzügyi patthelyzet miatt. Ennek egyik oka az állam késedelmes fizetése a vásárolt termékekért és szolgáltatásokért.
Azzal szeretném befejezni, hogy támogatásomat fejezem ki egy olyan irányelv iránt, amely a kereskedelmi ügyletek rendszerének jobb felügyeletét és értékelését szolgálja.
Zuzana Roithová
(CS) Biztos vagyok benne, hogy holnap megszavazzuk ezt a módosított irányelvet, amely egy új üzleti kultúra felé nyitja meg az utat, ahol a korai fizetés lesz az általános gyakorlat, a késedelmes fizetések pedig szigorú büntetéseket vonnak maguk után. Főként a kisvállalkozók fogják méltányolni, hogy az állami költségvetéshez kapcsolódó állami hatóságok és intézmények többé nem tartozhatnak hónapokon keresztül az árukért és szolgáltatásokért, és feltehetően 30 napon belül fizetnek majd.
Örülök, hogy a Tanács jóváhagyta az új, 40 euróban megállapított behajtási díjat, és hogy ugyancsak támogatja a késedelmi kamat 1%-kal történő megemelését a jelenlegihez képest. Csakhogy ezt nem tartom megvalósíthatónak olyan minimális összegek behajtása esetén, ahol a késedelmet inkább valamilyen hiba okozta, és ahol az adott összegnek nincs látható hatása a cégek fizetési képességére. Szerencsére ez nem vonatkozik a fogyasztók késedelmes fizetéseire.
Örülök, hogy a Bizottság és a Tanács egyetértett abban, hogy nem lehet kettős büntetési rendszert bevezetni a magán- és a közszféra részére, mint ahogy a Bizottság javasolta. Felhívnám a figyelmet arra a paradoxonra, hogy a kórházaknak ez esetben nagyobb büntetést kellene fizetniük magánhitelezőik felé, mint amelyet ők maguk követelhetnének saját adósaiktól. Ezzel a változással színvonalas eszközt hozunk létre. Gratulálok Weiler asszonynak.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Kedves Kollégák! Üdvözlöm Weiler asszony jelentését, amelynek célja a kiskapuk bezárása, egy tisztességes kereskedelmi morál megteremtése az Európai Unióban. De ne legyenek illúzióink. Ez egy szükséges, de nem elégséges lépés, hiszen mindannyian tudjuk, hogy az erőfölénnyel rendelkező cégeknek milyen lehetőségeik vannak a nyomásgyakorlásra. Ez egy nagyon fontos, szükséges lépés, de nem elégséges. Nagyon fontos a további ellenőrzés, hiszen jól ismert, hogy a kisvállalkozások, többek között a mezőgazdaságban, miként erről a Bové-jelentés is szólt, különösen hátrányos helyzetben vannak az élelmiszer-ellátási láncon belül. Ki vannak téve a felvásárlók és a nagy áruházláncok erőfölényének. Weiler asszony jelentése ehhez is nagy mértékben hozzájárul, de további hatékony monitoringozásra, ellenőrzésre van szükség. Köszönöm a figyelmet.
Luís Paulo Alves
(PT) Elnök asszony! Manapság látványos különbségek vannak sok tagállam fizetési feltételei között a vállalkozások felé, főként az államot, a kis- és középvállalkozásokat és a nagyvállalatokat érintő ügyleteknél. Mindannyian, akik üzleti háttérrel rendelkezünk, tudjuk, hogy a mostani gazdasági válság idején, a finanszírozás egyre nehezebbé válásával folyamatosan romlik a vállalatok likviditási helyzete. A vállalkozásokat számos tagállamban a csődbejutás fokozott veszélye fenyegeti.
Egyértelműnek látszik, hogy az eredeti irányelv, amely megpróbálta szabályozni ezt a kérdést, korlátozott hatással járt, míg a jelenleg megvitatásra kerülő javaslat fontos előrelépést jelent a fizetési határidők betartása felé, nem csupán a vállalatok és az állami testületek, de a vállalatok egymás között létesített kapcsolataiban is, ami létfontosságú. Most egy több hozzáadott értéket képviselő jogszabály van a kezünkben, világos szankcionálási rendszerrel a késedelmes fizetések esetére, amely tényleges, jobb fellépést tesz lehetővé az állam és a nagyvállalatok erőfölénnyel való visszaélése ellen.
Jaroslav Paška
(SK) A tagállamokban változó jogi környezet alakult ki az adósságbehajtás terén. Ezért a leszállított áruk és szolgáltatások kifizetésének gyorsasága is különbözik az egyes tagállamokban.
Egy dologban azonban megegyezik a tapasztalat - a késedelmes fizetések óriási problémát okoznak a kis- és középvállalkozásoknak. Az én hazámban két olyan befektetőcsoport van, amelyek rendszeresen megsértik a számlák fizetési határidejét. Az első csoport a közszféra különböző szinteken működő szervezeteiből áll, a helyi önkormányzatoktól a városi hatóságokon és regionális szerveken keresztül egészen az államig. A második csoport nagy külföldi vállalkozókból áll, amelyek gyakran juttatják lehetetlen helyzetbe kis alvállalkozóikat, főként az építőiparban és a mezőgazdaságban. A kis cégek jobbára nem rendelkeznek olyan pénzügyi tartalékkal, amely lehetővé tenné, hogy hónapokon keresztül fizethessék alkalmazottaikat azokban az esetekben, amikor nem kapják meg a fizetséget az elvégzett munkáért. Ezért reménykedem abban, hogy az új irányelv meghozza a várt javulást, és a források szándékos visszatartását végleg magunk mögött tudhatjuk az Európai Unióban.
Giovanni Collino
(IT) Elnök asszony, Tajani úr, hölgyeim és uraim! A kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat) katasztrofálisan érintik a válság hatásai nem csak Olaszországban, de egész Európában. Mivel nehezebben tudnak tartalékolni, ezek a cégek szenvednek leginkább attól, ha egy-egy nagyobb adóssággal kell megbirkózniuk. Ők azok, akiknek leginkább szükségük van likvid eszközökre, hiszen kevesebb tőkéjük van, amit meg tudnának forgatni. Mindig ők azok, akiket először gyűrnek le a piaci nehézségek, mert nem képesek több lábon állni. Ezért mindenekelőtt az ő javukat szolgálja az, amiről szavazni fogunk holnap: a késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló javaslatot megfogalmazó jelentésről.
A közhatóságok azért vannak, hogy szolgálják az állampolgárokat és az állampolgárok érdekeit, amelyek - ez esetben - gazdasági érdekek. A közigazgatási eljárásokat ezekkel az érdekekkel összhangban kell megtervezni, létrehozni és megvalósítani úgy, hogy elismerje azon vállalkozók erőfeszítéseinek értékét, akik a vállalkozásukban dolgozó valamennyi munkavállaló családjának jövőjéért felelősek.
Hála az Európai Parlamentnek, holnaptól jobb védelmet biztosítunk a kkv-knak az olyan állami és versenyszférabeli szereplők ellen, amelyek eddig túlságosan is kihasználták, hogy módjukban állt elhalasztani számláik kifizetését. Elnök asszony! Befejezésül szeretnék köszönetet mondani az előadónak és Tajani biztos úrnak elkötelezettségükért.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Mindenki, akinek valaha is része volt egy vállalkozásban vagy kereskedelmi tevékenységben, tudja, hogy milyen komplikációkat okozhat egy olyan triviális dolog, mint a késedelmes fizetés.
Mélységesen egyetértek az előadó megközelítésével, értékelésével a Bizottság javaslatáról, valamint a módosításokkal és kiegészítésekkel kapcsolatos véleményével. Még inkább segítene azonban a helyzeten, ha több olyan intézkedést dolgoznánk ki, amely pozitív ösztönzéssel tenné érdekeltté a kereskedelmi kapcsolatok szereplőit abban, hogy ne késsenek a fizetésekkel. Például támogathatnánk, hogy az Európai Unió tagállamaiban legyen egy kódex a pontos fizetésekről, vagy tegyenek közzé egyfajta "fehér listát” a megbízható fizetőkről. Egyértelmű, hogy nem csak szankciókon kellene gondolkodnunk a késedelmes fizetések kapcsán, hanem meg kellene próbálnunk megelőző módon megteremteni a korai fizetések informális kultúráját.
Peter Jahr
(DE) Elnök asszony! A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések új szabályozása igazi javulást fog hozni az Európai Unió vállalkozásainak életében. Főként a kisvállalkozások esetében elfogadhatatlan, hogy hónapokat kelljen várniuk számláik kifizetésére. Ezért nagy megelégedésemre szolgál, hogy a mai napon fix fizetési határidőket és fizetési felszólítási díjat készülünk megállapítani mind a magán-, mind az állami hatóságok számára. Ezzel az egész Európát felölelő harmonizációval valóban hozzájárulunk a kereskedelmi ügyletek javulásához Európa-szerte, és ez a kis- és középvállalkozások számára lesz leginkább előnyös.
Foglalkoznunk kell az ipar fekete bárányaival. Azokat nevezem fekete bárányoknak, akik már a megrendelés leadásakor tisztában vannak vele, hogy soha nem fogják azt kifizetni.
Antonio Tajani
a Bizottság tagja. - (IT) Elnök asszony! Úgy gondolom, a vitából kiderült, hogy a Parlament a felmerült néhány apróság mellett ugyan, de kész támogatni ezt az új irányelvet, amellyel konkrét választ adunk a kis- és középvállalkozásoknak és annak a több millió európainak, akik elvárják, hogy az Unió intézményei segítsenek nekik megtartani munkahelyüket.
Mivel magam is hosszú éveken át európai parlamenti képviselő voltam, meg kell mondanom, hogy rendkívüli örömmel tölt el az a hatalmas erőfeszítés, amellyel az egész Parlament, és főként az előadók törekedtek egy ekkora horderejű jogszabály gyors előmozdítására. Köszönöm az elnökségnek és valamennyi közreműködőnek: a Bizottság tagjainak, saját irodámnak, a belga elnökség munkatársainak és a parlamenti asszisztenseknek.
Ahogy valaki említette, most sem dőlhetünk nyugodtan hátra, hanem gondoskodnunk kell arról, hogy ezeket a szabályokat a tagállamok is mielőbb bevezessék, és bár ehhez legfeljebb 24 hónap áll rendelkezésükre, reméljük, hogy lesznek közöttük olyanok, ahol ez kevesebb időt vesz igénybe. Arról is szeretném Önöket biztosítani, hogy a Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni az irányelv átültetésének és végrehajtásának különféle módjait, és ügyelni fog arra, hogy a megadott határidőn belül erről jelentést nyújtson be a Parlamentnek.
Még egyszer köszönöm a Bizottsággal való együttműködésüket és azt, hogy ilyen rövid idő alatt ilyen ragyogó eredményt sikerült elérnünk.
Barbara Weiler
előadó. - (DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Azt hiszem, hogy amikor majd otthon, saját választási körzetünkben megvitatjuk ezt a kérdést, az nagy támogatásra fog találni - márpedig ez az európai dossziék esetén nem csekélység -, mert a késedelmes fizetéseket nem csupán kritizálják saját hazánkban, de elvileg mindenki egyetért abban, hogy minden fizetést időben kellene végrehajtani. Ez teljesen független attól, hogy ki milyen pártba tartozik, vagy hogy milyen iparágról van szó. Tehát ebben széles körű az egyetértés. Én is szeretnék köszönetet mondani minden képviselőtársamnak, aki jelezte ma este, hogy elégedett ezzel az eredménnyel.
Szeretnék felvetni három másik szempontot. Mint a vita elején megjegyeztem, holnap beindítjuk a kerekeket. Ugyanakkor nagyon figyelmesen meg kell vizsgálnunk, hogy a mikro-vállalkozások, például a mezőgazdasági vállalkozások és kézművesek részére bevezetett könnyítések elegendők-e arra, hogy a szóban forgó cégek visszaszerezhessék a nekik járó pénzt. Figyelmesen meg kell vizsgálnunk, hogy hogyan működik majd a szerződéskötési szabadság a gyakorlatban. Ez újdonság az európai belső piac gyakorlatában, olyasmi, amelyet valamennyien többé-kevésbé támogatunk, és most fogjuk először kipróbálni. Szintén meg kell vizsgálni, hogy helyénvaló-e a 8%-os késedelmi kamat - a Parlament inkább 9%-os kamatot szeretett volna. Majd meglátjuk, hogy hogyan működik, és arra szeretném kérni a Bizottságot, hogy nagyon ügyeljen arra, hogy a tagállamok nehogy felhígítsák az irányelvet a végrehajtás során.
Én is határozott sikereket látok a láthatáron. Úgy hallom, Spanyolország máris új nemzeti jogszabályt alkotott a mi módszereink alapján, és tudom, hogy több más tagállamban is hasonló a helyzet. Mindenesetre a szakbizottságom figyelemmel fogja kísérni a helyzetet, illetve hatásfelmérést hajt végre az irányelv alapján, hogy a tagállamok is tisztában legyenek azzal, hogy a parlamenti ciklus végén kiderül, ki valósította meg a fizetési gyakorlatok tökéletesítését úgy, ahogy szerettük volna, és ki nem. Szeretnék mindenkinek köszönetet mondani, aki hozzájárult ehhez az eredményhez, többek között a belga elnökségnek, amely talán nem kapta meg a megfelelő elismerést a maga hozzájárulásáért. Tudjuk, hogy az elnökség mennyire hatékonyan és konstruktívan vezette a tárgyalásokat, és bár kis országról van szó, azt mondanám, hogy igen intelligens és hatékony módszerei vannak arra, hogy eredményeket érjen el Európában.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra október 20-án, szerdán, 12.30-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Cristian Silviu Buşoi
írásban. - (RO) A késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló irányelv lényeges eszközt jelent a helyes és tisztességes kapcsolat megteremtésében a közhatóságok és a kis- és középvállalkozások között. Hatálybalépését követően az irányelv büntetni fogja a rosszul fizető hatóságokat, és fontos stratégiai eszközt ad a vállalkozók kezébe követeléseik behajtásához.
Azért volt szükségszerű ez a jogszabály, hogy kiegyensúlyozza a piacot, és garanciát nyújtson a versenyszféra számára ahhoz, hogy a hatóságok egyenrangú játékosok, akik ugyanúgy felelnek a játékszabályok megszegéséért, mint bárki más. Az irányelv egy méltányos, 30 napos fizetési határidőt állapít meg - amelyet legfeljebb 60 napig lehet kiterjeszteni az olyan kivételes esetekben, mint a kórházak -, nem beszélve arról, hogy kártérítést és késedelmi kamatot is lehetővé tesz.
Bár az irányelv a szavazásra kerülő formátumban kevésbé szigorú a rosszul fizető hatóságokkal, mint az Európai Bizottság eredeti javaslata, elegendő támogatást biztosít a kis- és középvállalkozások és nagyvállalatok számára, amelyek az Európai Unió számos tagállamában ütköznek nehézségekbe, amikor megpróbálják behajtani az általuk nyújtott szolgáltatásokért járó fizetséget.
Kár, hogy az 5%-os büntetés törlésre került. Ugyanakkor ezt a hátrafelé tett lépést olyan stratégiai eszköznek tekintem, amellyel a tanácsi viták során a lehető legtöbb EU-tagállam támogatása elnyerhető.
Robert Dušek
írásban. - (CS) A késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló jelentés célja, hogy javítsa a belső piac működését, javítsa a fizetési etikát, és támogassa a kis- és középvállalkozások fizetőképességét. A mai gyakorlat szerint a számlát vagy közvetlenül az esedékessége előtt fizetik ki, vagy késve. A benyújtott javaslatban szereplő intézkedések olyan új üzleti kultúra kialakulásához vezethetnek, ahol a pontos fizetés a szabály, a késedelmes fizetést pedig az ügyféllel szembeni elfogadhatatlan visszaélésnek és szerződésszegésnek tekintik. Új, 1%-os kamatlábat lehet felszámítani a késedelmes fizetések behajtási költségeinek megtérítése céljából - egyéneknek, vállalkozásoknak és hatóságoknak egyaránt -, míg az egyes részletfizetések késedelmes fizetésekor csak a késedelmes részlet után számítanak fel büntetőkamatot és büntetést. A jelentés egy 30 napos fix időszakot javasol fizetési határidőnek. Ettől eltérni csak különleges körülmények esetén lehetséges. Itt egyértelműen meg kellene határozni, hogy mi számít különleges körülménynek. Az előadó a közhatóságok részére egy maximum 60 napig terjedő fizetési határidő megállapítását javasolja, amivel maximálisan egyetértek. Fontos lenne, hogy a késedelmes fizetések után progresszív kamatot számítsanak fel, amely az adóst a mielőbbi fizetésre ösztönözné. A jogi megközelítést - többek között a szankciókat - véleményem szerint úgynevezett puha intézkedésekkel kellene kiegészíteni a tagállamokban: ilyen lehet például az elektronikus számlák támogatása, a fizetési rendszer korrekciója nagy mennyiségű munka vagy szolgáltatás esetén, valamint a pozitív publicitás.
Diogo Feio
írásban. - (PT) A Fenntartható Fejlődés Bizottság (CSD) már hosszú ideje küzd azért, hogy az állam becsületes állampolgárként viselkedjen kötelezettségei teljesítése terén. Idén februárban a Parlament elfogadta a CSD egy törvénytervezetét arról, hogy az államnak késedelmi kamatot kelljen fizetnie minden esetben, amikor a fizetési késedelem túllépi a szerződésben vagy jogszabályban meghatározott határidőt (30 vagy 60 nap). A CSD pártolja továbbá a kompenzáció lehetőségét az állam vállalatok felé irányuló adósságai és a vállalatok több éves adósságai között a társadalombiztosítás vagy az adóhatóságok felé, amely megpróbálja megkönnyíteni azoknak a vállalatoknak a helyzetét, amelyeknek annak ellenére is teljesíteniük kell társadalombiztosítási és adófizetési kötelezettségeiket, hogy az állam nem fizeti ki őket. Ezek alapján teljesen egyetértünk a most jóváhagyott szöveggel, amely az állam átlagos fizetési határidejét 30 napban állapítja meg beszállítói felé. Ezt a periódust különleges esetekben 60 napra lehet meghosszabbítani. Az irányelv késedelmi kamat megfizetését is előírja késedelmes fizetések esetén. E szabályok teljesen igazságosak, és sok - főként kis- és középvállalkozás - helyzetét könnyíti meg.
Liem Hoang Ngoc
írásban. - (FR) Szeretnék köszönetet mondani Weiler asszony színvonalas jelentéséért és a Tanáccsal folytatott tárgyalások végeredményéért. Az első olvasatban elért megállapodás ugyanis tartalmazza mindazokat a kulcsfontosságú elemeket, amelyeket a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja beterjesztett, és amelyeket a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság szavazata jóváhagyott.
Leginkább azzal vagyok elégedett, hogy a magánvállalatok és a közhatóságok immár egyenlő elbánásban részesülnek. A Bizottság eredeti javaslata sokkal szigorúbb szankciókat javasolt a közhatóságok esetén, amelyet képviselőcsoportom elfogadhatatlannak talált, hiszen - a magánvállalkozásokkal ellentétben -a közszféra testületeit nem elsősorban a haszon, hanem a közérdek vezérli.
Az, hogy a hitelező jogosult behajtási költségeinek megtérítésére, szintén nagy előrelépést jelent, hiszen eddig számos vállalkozás - főleg kis- és középvállalkozás - inkább nem követelt késedelmi kamatot hitelezőitől, azon egyszerű oknál fogva, hogy az ezzel járó ügyintézés sokkal nagyobb költséggel járt volna, mint a behajtott pénzügyi követelés.
Végezetül, a fizetési határidő 30 napban történő maximalizálása is ésszerűnek látszik, mert hagy némi teret a rugalmasságra az egészségügyi szervezetek esetében. Ezt képviselőcsoportom különösen fontosnak tartotta.
Sandra Kalniete
írásban. - (LV) Gazdasági válság idején fontos, hogy keresztülvigyünk olyan reformokat, amelyek segítik az üzleti környezetet; ez ugyanis a legközvetlenebb módja a gazdaság ösztönzésének, s ezzel az új munkahelyek teremtésének. A késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló irányelv az egyik legpozitívabb példa erre. Az áruk és szolgáltatások késedelmes kifizetése elterjedt gyakorlat a tagállamokban. Ráadásul sokszor éppen az állami szervezetek részéről fordul elő ilyesmi, holott nekik elvileg nem okozhat gondot a számlák kiegyenlítése. Ez rendkívül hátrányos a cégek tevékenységeire, és megakadályozza őket a fejlődésben. Ennek a gyakorlatnak véget kell vetni. Az irányelv legfőbb győztesei nem csupán az egyes tagállamok határain belül működő cégek lesznek, hanem leginkább a kis- és középvállalkozások, amelyek most már nyugodtan exportálhatják árucikkeiket és szolgáltatásaikat más tagországokba anélkül, hogy több hónapos fizetési késedelmektől kellene tartaniuk. Ráadásul nyerni fognak az európai fogyasztók is, hiszen az új irányelv megnövekedett versenyt és kínálatot idéz elő. Az irányelv jelentős lépést képvisel az európai fizetési kultúra javításának irányába. Ezekkel a döntésekkel a befektetők és saját vállalkozásaink számára is vonzó Európát teremtünk meg. Rendkívül fontos, hogy a fejlődést elősegítő, merész döntéseket hozzunk a jövőben is.
Pavel Poc
írásban. - (CS) Sok tagállamban vált szokásos gyakorlattá, hogy a közszféra szervezetei vagy a nagyvállalkozások kilencven, vagy annál is több napot csúsznak számláik kifizetésével. Az állami vállalatok vagy nagyvállalatok szinte banknak tekintik a kis- és középvállalkozásokat. A kis- és középvállalkozások belső adósságai halmozódnak, s a gazdaság megmérgeződését idézik elő nehezen behajtható, hosszú fizetési határidőkkel rendelkező számlák formájában. Ez fokozza a gazdasági egyenlőtlenségeket, és jelentősen csökkenti a versenyt. A kis- és középvállalkozások kénytelenek hitelből finanszírozni a hosszú fizetési időszakokat, a hitelhez pedig ráadásul rosszabb feltételekkel jutnak hozzá, mint a nagyvállalatok vagy a közszféra gazdálkodó egységei. Az érdekelt felek számára kialakított új feltételek és szabályok nagymértékben segítik a kis- és középvállalkozásokat abban, hogy megvédjék magukat ezektől az álcázott hitelektől. A késedelmes fizetések javasolt 8%-os fix büntető kamatlába elégséges visszahúzó erőként fog szolgálni a nagy cégek részére is; a 30 napban rögzített fix fizetési határidő kiegyensúlyozott mind a szállító, mind a vásárló részére, és a maximum 30 napban rögzített átvétel ellenőrzési eljárás megakadályozza a fizetési határidő meghosszabbítását célzó ellenőrző eljárással való visszaélést. Mindenekelőtt, ami az európai szabályokat illeti, megakadályozza, hogy a közszféra és a nagyvállalatok torzítsák a nemzeti szinten elfogadott jogszabályokat a tagállamokban. Őszintén köszönöm az előadó rendkívül értékes jelentését és az elért kiváló eredményt.
Debora Serracchiani
írásban. - (IT) Üdvözlöm ezt az olyan irányelvre irányuló javaslatot, amely döntő előrelépést képvisel a jelenleg érvényben lévő irányelvhez képest. A nemzeti, regionális és helyi szintű átültetést követően érzékelhetően javítani fogja elsősorban a közhatóságok kifizetéseit a vállalkozások, főként a kis- és középvállalkozások felé, amelyek ezek után sokkal biztonságosabb készpénzforgalomra számíthatnak.
Ha a közhatóságok bajba kerülnek, általában késve fizetnek, és gyakran juttatnak csődbe vállalkozásokat Európa számos országában. Erre az egyik legkirívóbb példa Olaszország, ahol 2009 végén a közhatóságok mintegy 60 milliárd eurós hátralékban voltak a vállalkozások felé, és a fizetések átlag 186, de esetenként akár 800 nappal is kitolódhattak. Erre csupán egyetlen példa a 2009 áprilisában súlyos földrengés által sújtott Abruzzo régió túlélőit befogadó szállodák felé fennálló tartozás.
