Нов визов режим за страните от Западните Балкани (Бивша югославска република Македония, Черна гора, Сърбия) (разискване) 
Председател
Следващата точка са изявленията на Съвета и на Комисията относно нов визов режим за страните от Западните Балкани (Бивша югославска република Македония, Черна гора, Сърбия).
Сесилия Малмстрьом
Г-жо председател, бързо преминаваме към обсъждане на друга географска област, с която отново съм доволна да се занимаем - перспективите за либерализиране на визовия режим за някои държави от Балканския регион. Чудесно е, че Европейският парламент се заема с въпроса толкова рано в началото на мандата си. Това показва колко важно е за всички ни да доближим народите от Западните Балкани до Европейския съюз. Несъмнено това е най-важният въпрос за гражданите на Балканите, имайки предвид сегашните им връзки с ЕС.
Либерализирането на визовия режим на първо място ще позволи на хората да се придвижват свободно в Европа и ще създаде по-отворени общества. Много хора в региона - и в частност млади хора - никога не са били в Западна Европа и естествено либерализирането на визовия режим ще отвори редица възможности за контакти и обмен. Това е реалната полза от тази инициатива.
През 2007 г. ЕС започна процес, насочен към премахване на визовите ограничения за държавите от Западните Балкани. Процесът има две страни: държавите трябваше да постигнат значителен напредък по отношение на достоверността на документите, по-добро законодателство в областта на миграцията, подобряване на правата на малцинствата и, не на последно място, борбата срещу корупцията и организираната престъпност. В замяна ЕС предлага безвизово пътуване. Още през януари 2008 г. започна облекчаването на визовия режим, което се изразяваше в поетите ангажименти в съответните области. Въпреки това само истинското либерализиране на визовия режим ще позволи премахването на икономическите и бюрократични пречки, създадени от визовите ограничения.
Либерализирането на визовите изисквания, които се прилагат по отношение на гражданите на страните от Западните Балкани, е важна мярка, която ще укрепи връзките между региона и Европейския съюз. Можем да очакваме това да стимулира проевропейската нагласа както сред правителствата, така и сред народите от региона, защото показва, че процесът на европейска интеграция има реални предимства. Продължителната изолация, от друга страна, ще доведе до чувство на изключване и ще предотврати обмена на идеи, а в най-лошия случай може да поощри тесногръд национализъм.
Очевидно нашата цел е точно обратната: да отворим границите на ЕС, да осигурим достъп на държавите до програмите на Общността, да улесним контактите на хората и да насърчим развитието и обмена както между страните от Западните Балкани, така и между тях и ЕС. Не на последно място, либерализирането на визовия режим ще създаде нови възможности за търговия, промишленост и трансфер на ноу-хау. Това са важни елементи от облекчаването на последиците от икономическата криза.
Следователно предложението на Комисията, внесено на 15 юли, трябва да бъде силно приветствано. Предлага се като първа стъпка да отпадне изискването за виза за гражданите на Бивша югославска република Македония, Черна гора и Сърбия, които имат биометрични паспорти. Целта е на 1 януари 2010 г. да либерализираме визовия режим за тези граждани и по-късно да включим и други държави, когато изпълнят поставените условия. Комисията прецени, че три държави - Сърбия, Черна гора и Бивша югославска република Македония - като цяло отговарят на условията за либерализиране на визовия режим. Оценката на Сърбия и Черна гора все още не е приключила и ние се надяваме, че до есента ще имаме потвърждение от Комисията, че всички условия са изпълнени, така че да можем да направим следващата стъпка.
Трябва да подчертая, че много от условията, които поставихме пред либерализирането като реформата на системата на полицията и борбата с корупцията, ще бъдат също от полза за страните и в подготовката им за членство в ЕС, като по този начин се създава ситуация, в която всички печелят, що се отнася до съгласуването с правилата. Това е и добър пример как принципът на поставяне на условия може да работи в страните от Западните Балкани.
Албания и Босна и Херцеговина няма да бъдат включени в първото решение за освобождаване от визи, но няма да бъдат забравени. Знам, че това притеснява мнозина в залата. Само въпрос на време е тези държави също да изпълнят условията от пътната карта на Комисията. За да можем да завършим процеса възможно най-скоро, продължаваме категорично да подкрепяме и да насърчаваме Албания и Босна и Херцеговина да постигнат по-нататъшен напредък по отношение на оставащите цели и се надявам, че и те ще могат да се възползват от либерализирането на визовия режим в близко бъдеще.
ЕС ще направи всичко възможно да помогне и да подкрепи тези две страни в усилията им да постигнат целите си, особено по отношение на принципите на правовата държава.
Относно Косово, предложението на Комисията не включва промяна. Тук визовите ограничения се запазват засега. В бъдеще ще трябва да видим как мерките могат да бъдат най-подходящо разширени, за да дадем на гражданите на Косово същите права, както на останалите в региона. Очакваме съобщение на Комисията през октомври, съдържащо идеи за насърчаване на задълбочено сътрудничество и връзки с Косово.
Съветът едва започна обсъжданията по предложението на Комисията, но председателството ще работи усилено, за да гарантира, че можем да постигнем съгласие възможно най-скоро. Приветстваме големия интерес, показан от Европейския парламент към предложението, както и факта, че в комисиите ви вече са започнали първоначални обсъждания. Предвид изключителното политическо значение на предложението, аз съм сигурна, че сме единодушни по отношение на целта, която е да завършим този процес бързо със задоволителни резултати, така че либерализирането на визовия режим да се превърне в реалност възможно най-скоро.
Жак Баро
Г-жо председател, искам да благодаря на министър Малмстрьом за нейното изказване, което ще се опитам да потвърдя от името на Комисията.
На 15 юли Комисията предложи премахването на краткосрочните визи за гражданите на Бивша югославска република Македония, Черна гора и Сърбия. Както вече подчертахте, г-жо министър, очевидно това е исторически момент във взаимоотношенията ни със Западните Балкани.
Предложението за премахването на визите се основава на напредъка, осъществен през последните шест години в областта на правосъдието и вътрешните работи, в съответствие с ангажиментите, поети в Солун през 2003 г.
Предложението на Комисията беше внесено в Съвета. Държавите-членки подкрепят подхода, предложен от Комисията, и потвърждават своето намерение да работят в тясно сътрудничество с Европейския парламент, за да гарантират официалното приемане на текста по време на Вашето председателство, г-жо министър - шведското председателство.
Благодаря на Европейския парламент за назначаването на докладчици в комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи и за създаването на примерен график, определящ срока за внасяне на доклада в края на септември, както и гласуванията в комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, а после и в заседателната зала през октомври и ноември. Целта всъщност е на 1 януари 2010 г. да се постигне премахване на визите за гражданите на Бивша югославска република Македония, Сърбия и Черна гора.
Предложението на Комисията се основава на резултатите от диалога с петте държави от Западните Балкани, започнат през първото полугодие на 2008 г. Създадени са пътни карти, определящи критериите, реализацията на които включва приемането на структурни реформи в ключовите области на правосъдие, свобода и сигурност. Този метод се е доказал като много важен стимул за държавите в региона по посока на техния напредък към реформите, особено по отношение на сигурността на документите с въвеждането на биометричните паспорти и лични карти за пограничен контрол, както и глобална политика относно миграцията, а също и по отношение на обществения ред и политиката за сигурност: борбата срещу организираната престъпност, корупцията, трафика с хора - и накрая, разбира се, основните права, в това число и въпросите на гражданството.
След като проучихме тези доклади можем да кажем, че Бивша югославска република Македония отговаря на всички критерии от своята пътна карта.
Сърбия и Черна гора са осъществили значителен напредък. И все пак Сърбия все още не отговаря на определени условия по-специално по отношение на проверките на данните в документите за самоличност, подадени от лица, пребиваващи в Косово, и лица с косовски произход, живеещи в чужбина, при заявяване за придобиване на сръбски биометричен паспорт.
Второто условие за Сърбия е контролът на границата с Косово и сътрудничеството с Еулекс (Мисията на Европейския съюз в областта на върховенството на закона в Косово), а третото е създаването на проект за национална стратегия относно миграцията.
Колкото до Черна гора, трябва да бъде намерено дълготрайно решение на въпроса с разселените лица. Нужно е предприемане на мерки относно ефективното въвеждане на закона за чужденците, както и мерки за постигане на по-високо ниво сред служителите в администрацията, насочени към по-ефективна борба с корупцията и организираната престъпност.
Такова е положението в тези три държави.
Въпреки забележителния напредък, постигнат през последните няколко месеца, Босна и Херцеговина, а също и Албания не успяха да завършат нужните реформи, изисквани в пътните карти, като например премахването на визите. Въз основа на този анализ Комисията, в отговор на поканата, отправена от Съвета по общи въпроси през юни 2009 г., внесе предложение за премахване на визите за гражданите на Бивша югославска република Македония, Черна гора и Сърбия. Относно Сърбия лицата, пребиваващи в Косово, както и лицата с косовски произход, пребиваващи в чужбина и притежаващи сръбски паспорт, издаден от централен орган в Белград, ще бъдат изключени от обхвата на либерализирането и задължени да се сдобият с виза. Всъщност от 1999 г. насам Сърбия не е в състояние да гарантира проверка на документите за самоличност, притежание на лица от Косово. Комисията е взела под внимание риска за сигурността, който представляват тази категория хора за Общността, както и факта, че все още не е осъществен диалог по въпроса за либерализирането на Косово.
Ето защо решението определени държави да бъдат включени в либерализирането на визовите изисквания се основава на заслугите на всяка една от тях.
Колкото до Сърбия и Черна гора, ще следим отблизо дали мерките, предприемани от двете държави, отговарят изцяло на всички критерии. По отношение на напредъка, вече осъществен от Албания, както и от Босна и Херцеговина, Комисията е убедена, че двете държави ще бъдат в състояние да покрият всички критерии в съвсем близко бъдеще. През октомври техните органи ще внесат в Комисията допълнителни сведения относно напредъка, постигнат през последните месеци. Въз основа на тази информация в началото на идната година ще бъдат организирани мисии за оценка, след което Комисията ще състави нови доклади за оценка, които да бъдат обсъдени с държавите-членки. След всичко това Комисията се надява да бъде в състояние да внесе предложение за премахване на визовите изисквания през 2010 г.
В съответствие с влезлите в сила процедури предложението ще бъде разисквано в Съвета и ще бъде предмет на становище в Европейския парламент. Следователно официалното приемане на текста от повечето шенгенски държави трябва да бъде осъществено по време на шведското председателство, което ще позволи ефективното въвеждане на премахването на визите за гражданите на тези три държави още от януари 2010 г. Както споменахте, г-жо министър, това означава възможност, особено за младото поколение в тези балкански страни, да вземе по-голямо участие в европейския живот, да се интегрира в него - затова считаме, че постигнатото може да бъде от голяма полза както за тези държави, така и за нашия Европейски съюз.
Сега нещата се изясниха. Това са основните моменти, които исках да изтъкна след отличното изявление на председателството.
Manfred Weber
Г-жо председател, г-жо действащ председател на Съвета, г-н член на ЕК, Западните Балкани се нуждаят от Европа, а ние, европейците, имаме нужда от стабилност в Западните Балкани. Те са централна част от Европа, затова трябва да направим всичко по силите си да върнем тази важна част отново в Европа. Именно по тази причина това са точните предложения.
Беше ни описана действителността в този регион: потискащо дългите опашки пред службите за издаване на визи, младите хора, не разполагащи с никакви перспективи за подаване на заявление, с което да напуснат страната и да вкусят от европейския живот. Мнозина там се чувстват като в затвор без никакъв досег с външния свят. Всички имаме желание да сложим край на това положение, затова в нашата група г-жа Pack, г-жа Bildt и г-н Posselt работят с голяма отдаденост върху разисквания въпрос. Всички заставаме зад тази инициатива.
Това, което ни тревожи, е, че в резултат на различното отношение към държавите в този регион, ще се появят сепаратистки движения и ще се създадат различни прослойки сред гражданите в района на Западните Балкани, което със сигурност ще повлече след себе си проблеми. И все пак гражданите на Европейския съюз също очакват сигурност. Това означава, че стандартите, описани днес от члена на Комисията Баро, а именно стандартите за сигурност и сътрудничество между органите на полицията в борбата срещу нелегалната имиграция и икономическата миграция, както и за биометричните данни, са договорените минимални стандарти, представящи правилата на играта. Нашите граждани очакват тези правила да бъдат спазвани.
Това ме води към втората точка от моето изказване: по въпроса за премахването на визите не би следвало да има никакви отстъпки по отношение на външната политика. Не трябва да даваме пълна свобода на тези държави. Правилата на играта са ясни и който ги съблюдава, има всички шансове да получи премахване на визите. Не следва да отпускаме натиска върху държавите, не успели да подобрят стандартите си до момента, въпреки помощта от страна на ЕС.
Това са двата аспекта, които ние от групата на Европейската народна партия (Християндемократи) считаме за правилни. Доверяваме се на оценката, дадена от Европейската комисия, и затова одобряваме настоящата стъпка.
Кристиан Вигенин
от името на групата S&D. - Г-жо председател, г-жо председател на Съвета, г-н Комисар, ние, разбира се, подкрепяме предложенията на Комисията, защото те са една много важна стъпка за страните от региона - споменатите три страни от региона, които от 1 януари 2010 г. ще могат да се радват на безвизов режим.
Аз самият съм от страна и от поколение, което посрещна с огромен ентусиазъм отмяната на визовия режим преди страната ни да стане член на Европейския съюз и бих казал, че това е първият и най-важен знак, че наистина нещата вървят в правилната посока и един ден крайната дестинация на тези страни е именно Европейският съюз.
В същото време не мога да не изразя своето в някакъв смисъл и учудване от твърде административния подход, който има Комисията по този въпрос, тъй като, от една страна, естествено техническите въпроси са важни - те трябва да бъдат спазени, тези страни трябва да изпълнят необходимото, за да бъдат част от Европейския съюз - съответно да получат този безвизов режим, но решението на Комисията, което изключва Албания и Босна и Херцеговина за нас в някакъв смисъл е непонятно. То не отразява чувствителността на този въпрос в региона. То подценява влиянието, което би имало върху бъдещото развитие на отношенията между страните в региона и отношението на обикновените граждани в този регион към това решение на Европейската комисия.
Ето защо ние смятаме, че решението на Европейската комисия би следвало да бъде ревизирано и в него да бъдат включени и Албания и Босна и Херцеговина с ясен план във времето, в който тези страни, при изпълнение на конкретни условия, биха могли да станат част от този безвизов режим.
В този смисъл особена е чувствителността и по отношение на населението в Косово и нашият въпрос е кога Европейската комисия има намерение да започне визов диалог с Косово и отчита ли какви биха били последствията за стабилността на Косово специално, ако този диалог не започне възможно най-скоро.
Sarah Ludford
Г-жо председател, групата ALDE твърдо и последователно подкрепя стремежа всички държави от Западните Балкани да бъдат присъединени към Европейския съюз. Нашата цел е да подготвим гражданите на тези страни да се присъединят към една област на свободно движение без никаква дискриминация с единен пазар и общи стандарти.
Свободата на краткосрочните пътувания е съществена част от подготовката за този процес. Комисията и Съветът очевидно имат същата цел, така че защо, за Бога, Комисията е внесла такова зле преценено и причиняващо разделение предложение?
Групата на либералите със сигурност не желае да отслаби натиска, насочен към високи стандарти на паспортната и гранична сигурност, а в по-общ план - на принципите на правовата държава; но тези усилия трябва да бъдат справедливи, постоянни и ефективни. Не можем да твърдим, че понастоящем няма никакви аномалии. Например Сърбия и Черна гора са включени в юлското предложение, въпреки че те не отговарят на показателите към деня на предложението, от тях се очаква да ги достигнат в бъдеще. Освен това е налице и изискването за биометрични паспорти, от които, между другото, Босна и Херцеговина вече е издала 40 000 броя; но хърватите, които известно време се възползваха от безвизов режим на пътуване, нямат нужда от такова изискване.
Нашето мнение е, че стабилизирането на Сърбия и споразумението за асоцииране не могат да бъдат придвижени, докато Ратко Младич все още се крие, тъй като това показва липса на контрол над службите за сигурност. Колкото до премахването на визите, считаме, че те отговарят на изискванията в Раздел 3: Обществен ред и сигурност - т. е. тук има някакво противоречие.
Можем да заставим Босна и Херцеговина и Албания да постоянстват в своите усилия, като ги включим в законовия обхват на предложения регламент и същевременно поставим действителното приложение на премахването на визите зависимо от условието Комисията да потвърди спазването на изискванията - всъщност, подобно на онова, което Комисията трябва да направи тази есен по отношение на Сърбия и Черна гора. Процесът ще бъде съвсем същият, само че ще се осъществи малко по-късно.
Всяко продължително забавяне за Босна и Херцеговина и Албания, както и пълното изключване на Косово, ще доведат до твърде пагубни и внасящи разделение последствия, подтикващи към търсене на хърватски, сръбски или - в случая с косовците - македонски паспорти, както и до подкопаване на целостта и управлението на Босна и Херцеговина и Косово в частност. Не мога да повярвам, че Комисията и Съветът възнамеряват да следват този разрушителен път.
Marije Cornelissen
Г-жо председател, аз подкрепям либерализирането на визовия режим, а също и задаването на определени критерии за това либерализиране, но още повече подкрепям мира и стабилността на Западните Балкани.
Какво мислите, че ще причини, особено на младите хора, на босненските мюсюлмани, гледката как техните хърватски и сръбски връстници в Босна и Херцеговина с двойни паспорти се разхождат напред-назад до Европейския съюз и обратно през уикенда? Наистина ли искаме да рискуваме да разбуним националистически чувства и да задълбочим разделението в една държава, където стабилността е все още толкова крехка? А и защо? Босна и Херцеговина в действителност не е чак толкова изостанала в сравнение със Сърбия по отношение покриването на критериите. Там вече издават биометрични паспорти и са осъществили напредък почти в същия мащаб и на останалите критерии.
Ето защо настойчиво ви моля да включите Босна и Херцеговина в настоящото предложение именно заради живеещите там хора, които полагат много усилия за постигането на по-добро бъдеще - при това със спомените от войната, все още твърде пресни в паметта им.
Ryszard Czarnecki
Много съм доволен, че днес нашият доскорошен колега, министър Малмстрьом, се изказа от името на Съвета. Европейският парламент осиротя без нейното присъствие, но шведското председателство със сигурност се е облагодетелствало от това. Искам да кажа на шведски "tack" - т. е. "благодаря" - за нейното изказване; на моя език (полски) това означава "да" и затова е много уместна дума, тъй като съм напълно съгласен с всичко, което ни каза тя днес от името на Съвета, въпреки че имам няколко кратки, но съществени забележки.
На първо място, наистина не искам тази така подходяща инициатива на Съвета, подкрепена от Комисията, да се превърне - казано грубо - в някаква алтернатива на бързото присъединяване на Сърбия, Македония и Черна гора към Европейския съюз. Именно последното очакват обществата в тези държави, именно това заслужават. Не считам, че трябва да заместваме перспективата за скоростно присъединяване на тези държави към Европейския съюз, премахвайки визовите изисквания.
Второ, считам, че народите на Босна и Херцеговина, Албания и Косово също заслужават безвизово пътуване колкото е възможно по-скоро. В това отношение трябва непрестанно да поддържаме пред тях точно определени европейски перспективи.
Nikolaos Chountis
Г-жо председател, от името на Конфедеративната група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица изказвам мнението, че предложението на Комисията за премахване на визите за Сърбия, Черна гора и Бивша югославска република Македония, които разполагат с биометрични паспорти, е стъпка в правилната посока и изпълнява ангажиментите на Европейския съюз към гражданите в този регион, за да могат те да планират и осъществяват пътувания в останалата част на Европа, без да им е необходима виза.
Трябва да изтъкна факта, че що се отнася до Западните Балкани, говорим за травматизиран регион, наскоро преживял война и граждански сблъсъци, за които носят отговорност Европейският съюз и конкретни негови държави-членки. Раните, нанесени върху този регион, заздравяват бавно. Ето защо считаме, че процедурата за премахване на визите за гражданите на всички тези държави е много важна стъпка, която ще им даде шанс да общуват с народите от други области на Европа.
И все пак не мога да не изтъкна условията и изискванията, които, ако съм разбрал правилно, внасят известна несигурност по отношение на това дали през октомври Съветът ще одобри премахването на визите за Черна гора и Сърбия.
Първо, относно Косово, което - освен ако не съм разбрал погрешно - е предмет на Резолюция № 1244 на Съвета за сигурност, и по-специално по отношение на сръбското малцинство, живеещо в селските райони като в някакъв затвор с географски наложени граници, където по същество отричаме правото на свободна комуникация. Така нанасяме двоен удар: не им позволяваме да пътуват нито в рамките на своята страна, нито до държавите от Европейския съюз.
Второ, имам редица резерви относно това дали определена част от тези предварителни изисквания, които налагаме на Сърбия и Черна гора, имат връзка конкретно с този въпрос или може би служат на други политически цели. Ето защо мисля, че трябва да положите усилия през октомври да премахнете визите за гражданите на Черна гора и Сърбия, както и за останалите държави от Западните Балкани.
Athanasios Plevris
Г-жо председател, първо, мирът и стабилността на Западните Балкани със сигурност са в интерес на цяла Европа и, разбира се, тъй като съм родом от Гърция, логично е те да бъдат още повече и в интерес на Гърция, понеже граничим с част от тези държави. Като граждани на Гърция считаме, че сте поели в правилната посока.
Въпреки това искам да изтъкна случая с Бивша югославска република Македония. Правителството в Скопие подхранва краен национализъм по отношение на една от държавите-членки на Европейския съюз, а именно Гърция, разпространявайки карти, изобразяващи част от Гърция, Македония, в това число Солун и редица други градове, като окупирани територии, по този начин всъщност създавайки впечатление, че споменатите земи, предполагаемо окупирани от Гърция, следва да бъдат освободени.
Не желая да се спирам върху въпроса за името, към който може и да не проявявате интерес, но гърците са много чувствителни към такова присвояване на имена. И все пак, сигурно разбирате, че не можем да се върнем назад към национализма, да поощряваме национализма в тези държави за сметка на други държави-членки на Европейския съюз.
Andreas Mölzer
(DE) Г-жо председател, фактът, че визовите изискванията по отношение на Сърбия, Македония и Черна гора предстоят да бъдат премахнати, показва, че усилията в тези страни, насочени към реформи, очевидно вече дават своите плодове. И все пак, десет години след края на конфликта гробовете са все така дълбоки, а под повърхността все още се спотайва злокобно чувство. Очевидно това е свързано и с факта, че Албания, Косово и Босна и Херцеговина, които не са включени в настоящото предложение, се чувстват в непривилегировано положение. Несъмнено хората там предпочитат да подхранват стари вражди, вместо да се запитат в какво техните съседи са се представили по-добре и как може да се постигне напредък, с който да се заслужи премахване на визите. Във всеки случай Сърбия следва скоро да придобие статут на страна кандидатка за членство, тъй като се движи към присъединяване по няколко пункта.
Въпреки всичко това раните далеч още не са заздравели, затова всяка мярка, предприета от Европейския съюз, се оценява съобразно този факт. Ето защо ние се нуждаем, от една страна, от по-добра комуникация относно причините за нашите решения, а, от друга страна, е нужно добре да обясним на Албания, Косово и Босна и Херцеговина, че все пак трябва да положат огромни усилия, за да се доближат в същата степен до присъединяването. Във всеки случай, мирът на Балканите, на прага на членството им в Европейския съюз, се е превърнал в много по-важен въпрос от присъединяването на Турция, която напоследък е горещо подкрепяна в много отношения.
Anna Maria Corazza Bildt
(EN) Г-жо председател, в Европейската народна партия днес се обръщаме към народите на Босна и Херцеговина, на Албания и Сърбия: вие не сте забравени, ние не сме ви изоставили. А специално на хората от Сараево казваме: ние разбираме вашето недоволство. Но същевременно се обръщаме към хората от Европейския съюз с обещанието, че няма да се отклоним от стандартите. Правилата трябва да са еднакви за всички. Вашата сигурност е важна за нас.
На органите в Босна и Херцеговина казваме главно следното: поемете своите отговорности, въведете ред в къщата си, напишете си домашното. Оценяваме напредъка, постигнат напоследък. Ще помолим Комисията да продължи да ви подкрепя. Но, ако съм научила нещо през моите шест години на война и мир на Балканите - а, повярвайте, това е тема, много близка до сърцето ми - то е, че играта на "вечната жертва", внушаването на чувство за вина и търсенето на изкупителна жертва са част от миналото.
Тук става дума за европейска интеграция. Трябва да разгледаме въпроса от позицията на обединена Европа. Както каза г-жа Малмстрьом, за тези държави най-добрият начин да започнат обратен завой, обръщайки гръб на зависимостта и ролята на "вечната жертва", е да поемат управлението на държавата в свои ръце и да стартират въпросните визови реформи, които така или иначе са изключително необходими и наложителни.
Надявам се, че можем да се споразумеем за ясно послание до органите в региона, че ще им окажем подкрепа, но няма да допуснем компромиси със сигурността на нашите граждани - като те трябва да поемат своята отговорност.
Считам, че следва да подкрепим предложението на Комисията - а на тези, които считат, че то може да наруши равновесието, искам да отвърна, че стабилността ще дойде с европейската интеграция. Много жалко, че паспортите се издават в Загреб и Белград - определено следва да се опитаме да ограничим това колкото е възможно - но все пак не можем да създаваме отделни правила за босненците. Не е в техен интерес.
Това, което можем да сторим, е да свършим нашата част от работата в Парламента, за да ускорим процеса и да вземем решение, да определим своята политика така, че Съветът да е в състояние да вземе решение в рамките на тази година.
Tanja Fajon
(SL) Както може би вече знаете, аз съм докладчик на комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи по въпросите за либерализирането на визовия режим за държавите от Западните Балкани.
През юли Европейската комисия ни изпрати предложение с препоръката да се премахнат визовите изисквания за гражданите на Сърбия, Македония и Черна гора. Македония вече е изпълнила всички свои ангажименти, докато от Черна гора и Сърбия се изисква да изпълнят и останалите условия възможно най-скоро.
Въпреки че приветствам горещо предложението на Комисията и одобрявам взискателния му характер, все пак съм разочарована от факта, че в този документ тотално се пропускат останалите държави, без дори да им се даде конкретна програма под каквато и да е форма.
Босна и Херцеговина и Албания прилагат разбираема пътна карта за премахването на визовите изисквания и са наясно с всички условия, които следва да бъдат изпълнени, преди това да се случи. Особено Босна и Херцеговина постигнаха през лятото забележителен напредък в това отношение, съдейки по доклади на независими организации.
Решението да се изключат Босна и Херцеговина и Албания от списъка е преди всичко с технически характер. Всички много добре знаем, че дори и най-добрите технически обусловени решения могат да имат значителни политически последствия. Факт е, че именно босненците са изключени от процеса на либерализиране на визовия режим.
Всички трябва да поемем своя дял от политическата отговорност за осъществяването на този процес, което е предпоставка за мира и стабилността на Западните Балкани. Спешно трябва да помислим и за отваряне на визов диалог с Косово, понеже това ще подпомогне напредъка в структурните реформи.
Госпожи и господа, не трябва да се поставяме в положението на онези, които слагат спирачки на премахването на визовите изисквания за всички държави от Западните Балкани, имащи ясни европейски перспективи. Либерализирането на визите на Западните Балкани не е като подреждане на пъзел, не е просто едно забавление. Тук имаме работа с хора, с качеството им на живот, с тяхната мобилност; тук става дума да улесним възможно най-тясното сътрудничество, имайки предвид най-малко икономическо сътрудничество.
Jelko Kacin
(SL) Поздравявам Македония и се надявам, че Сърбия и Черна гора също ще стигнат до този етап. Това ще е добре и за трите държави, и за Западните Балкани като цяло.
И все пак е жалко, че Босна и Херцеговина е изключена от този пакет. Усилията по отношение на Босна и Херцеговина са неадекватни и недостатъчно успешни, а с това имам предвид както нашите, така и техните усилия. Главната пречка по пътя на напредъка в Босна и Херцеговина е умствената нагласа, чувството на безсилие, парализиращо хората и институциите там. Босненците са единствените в Босна и Херцеговина, на които не е разрешено да пътуват свободно из Европа. Те нямат друга държава, в която да отидат, и по тази причина са изолирани в гета. Те са единствените, които не могат да хранят мечти за двойно гражданство. Това е унизително. Те се чувстват пренебрегнати, омаловажени и наказани от Европейския съюз.
Трябва да осигурим политическа подкрепа за Босна и Херцеговина с цел да й дадем възможност сама да подпомогне себе си и своите граждани. Европейският съюз споделя отговорността за положението в държавата и за стабилността в региона. Тази отговорност пада върху Съвета, Комисията и Парламента.
Босна и Херцеговина е близо до премахването на визовите изисквания. Единственият проблем, стоящ на пътя й, се намира в умовете на хората - в техните и в нашите умове. Между нас се извисява стена - стена, по-висока от Берлинската. Хайде да съборим тази стена и да помогнем на Босна и Херцеговина да получи своето премахване на визовите изисквания сега, възможно най-скоро, в същия пакет, заедно с останалите три държави от региона.
Ulrike Lunacek
(DE) Г-жо председател, г-жо Малмстрьом, г-н член на ЕК, ние, Зелените, очевидно приветстваме либерализирането на визовия режим за Черна гора, Македония и Сърбия. Това е нещо, за което усилено се борих през последните години, докато все още бях член на австрийското народно събрание. То е важна стъпка по посока на осъществяването на мечтата за единна и мирна Европа.
И все пак пътят, по който сте поели, е осеян с много препятствия. Първото последствие ще бъде това, че мюсюлманските граждани в Босна и Херцеговина ще се почувстват отново дискриминирани. Това вече се случи, когато само обявихте, че ще има либерализиране за останалите държави. Вие спорите, основавайки се на някакви технически изисквания, които Босна и Херцеговина още не е изпълнила, но очевидно пропускате да забележите факта, че все още са налице проблеми и в другите държави, в които вече се извършва либерализиране. Босна и Херцеговина е издала 40 000 биометрични паспорта и вече е приела закон за разселените лица - нещо, което все още не се е случило в останалите държави; освен това Босна и Херцеговина е създала агенция за борба с корупцията, каквато Сърбия например все още няма.
Оставам с впечатлението, че тук има също политическа дискриминация, и считам, че това силно застрашава мира в региона, както и мултиетническа Босна и Херцеговина. И така, нека отново посочим каква е тази опасност: а именно, етническото разделение там да бъде официално позволено. Ето защо ви призовавам да сключите общ пакет с Босна и Херцеговина и Албания и да стартирате преговори с Косово относно визите.
Fiorello Provera
(IT) Г-жо председател, госпожи и господа, днес определени райони на Балканите все още са нестабилни и служат като канали за нелегален трафик, контролирани от мрежите на организираната престъпност. Особено сериозен е въпросът с трафика на хора, който често включва експлоатация под формата на нелегална трудова дейност или проституция.
Ето защо либерализирането на визовия режим трябва да бъде придружено от стриктното прилагане на мерки за сигурност, една от които е въвеждането на биометричните паспорти. Доколкото ни е известно Албания и Босна и Херцеговина все още не са приложили изцяло тези технически мерки. Следователно е изключително важно да не либерализираме визовия режим за тези две държави, докато техните правителства не покажат пълно сътрудничество и докато не бъдат изпълнени техническите изисквания, гарантиращи самоличността на засегнатите страни. Според мен един провал в опитите да се изпълнят изискванията все още не означава, че има дискриминация.
George Becali
(RO) Доволен съм, че днес обсъждаме премахването на визите за част от балканските страни и трябва да ви кажа защо: моите баба и дядо са родени в Македония, баща ми е роден в Албания, другата ми баба - в Гърция, майка ми - в България, докато аз съм роден в Румъния. Слава Богу, днес съм тук и имам възможност да запитам Оли Рен: възможно ли е да бъдат премахнати визовите изисквания за Албания до средата на 2010 г., както беше обещано? Това е един въпрос, на който - ако е съдено - искам да получа отговор, тъй като е чувствителна тема за мен, за роднините, семейството и корените ми, разпръснати почти из целия балкански регион.
Doris Pack
(DE) Г-жо председател, г-жо Малмстрьом, г-н член на ЕК, госпожи и господа, всички сме доволни от предложението за либерализиране на визовия режим. От много време водим тази битка в Парламента - сега вече началото е поставено. Но това не ни е достатъчно. Мисля, че през юни бяха подбрани неточните думи. Днес - както вече чухме - в Сърбия и Черна гора все още има проблеми. Така че защо не включихме и Албания и Босна и Херцеговина в тази формулировка, защо не казахме: ето, тук също има проблеми, които трябва да бъдат превъзмогнати? Така вредата нямаше да е чак толкова голяма.
Разбира се, факт е, че политиците в Босна и Херцеговина твърде малко се интересуват от подобряване на ситуацията, откъдето и да го погледнем, мъчително положение, в което се намират техните сънародници. А и защо да го правят? Имат си работа, могат да пътуват, да си губят времето с безсмислени националистически конфликти, вместо например да работят за една добра образователна система, за добра инфраструктура, за добра здравна система; нито пък са обезпечили правилното изпълнение на показателите за либерализирането на визовия режим. Либерализирането на визовия режим ще внесе най-сетне свежа струя в застоялата националистическа атмосфера в Босна и Херцеговина и най-накрая ще донесе надежда на младото поколение.
И все пак, откакто Комисията излезе със своята оценка, в Босна и Херцеговина са предприети мерки за борба с корупцията и са задвижени редица важни закони, за да могат на есен да бъдат изпълнени техническите изисквания. Въпреки това тук не става дума само за технически изисквания, а и за политическия аспект на нещата. Все още стои въпросът за биометричните паспорти. Знам, че не са издадени много такива, затова искрено ще призова Комисията и някои от държавите-членки да подпомогнат издаването на биометричните паспорти. Техническото съдействие е от голямо значение.
Съветът, Комисията и местните политици наистина трябва да направят всичко по силите си, за да спрат по-нататъшното разгръщане на етническото разделение в тази страна. Евентуалният отказ да бъде либерализиран визовият режим за Босна и Херцеговина ще изолира мюсюлманите в гета, тъй като хърватите и сърбите имат възможност да излизат от страната. Босненският паспорт - в нормалния случай паспортът е неоспоримо доказателство за принадлежност към дадена нация - няма да има никаква стойност в очите на своя притежател, ако не му отваря вратите към Европейския съюз.
Искам да помоля Комисията и Съвета да помогне на тези държави. Албания ще се справи. Албанците имат ново правителство, ще успеят - но Косово ще се справи, само ако всички помогнете. Имате нашата подкрепа. Не е необходимо да си затваряте очите, а да наложите политически стандарти - не само полицейски такива.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Либерализирането на визовите политики за Западните Балкани е много чувствителна тема за гражданите на тези държави и въпросния регион както в политически план, така и от чисто човешка гледна точка. Понастоящем говорим за Черна гора, Македония и Сърбия, което е много важно в исторически контекст. В дългосрочен план не трябва да въвеждаме двустепенна организация в Западните Балкани, а при първа възможност трябва да включим в този процес най-вече Босна и Херцеговина - както, разбира се, и Албания.
Западните Балкани имат близки географски, културни и исторически отношения с Европейския съюз и с нашите държави-членки; и въпреки изключително бурните събития, разиграли се там в последно време, трябва да се отбележи, че както реформите, така и нашите очаквания постепенно се осъществяват и че политическите лидери в тези държави наистина полагат огромни усилия да оправдаят нашите надежди.
Ето защо в своето изказване искам по възможност да помоля не само Съвета и Комисията, но също и всички присъстващи членове на Европейския парламент да подкрепят лидерите на всяка от държавите в техните усилия и да им осигурят съдействие по всеки от въпросите, които още не са намерили своето решение. Не бива да забравяме също, че държавите от Западните Балкани имат за нас огромно геополитическо значение по ред причини.
Тъй като Сърбия и Черна гора сега са изправени пред значителни вътрешни изпитания, които всички се надяваме, че ще преодолеят, искам да изтъкна още веднъж, че ще е най-уместно при първа възможност да се определи дата за онези държави, които са изключени от процеса - а именно Босна и Херцеговина и Албания.
Gerard Batten
(EN) Г-жо председател, тези мерки позволяват безвизов достъп от страна на Сърбия, Черна гора и Македония до държавите-членки на Европейския съюз от шенгенската група, считано от януари 2010 г. Комисията предвижда предоставянето на безвизов достъп на Албания и Босна и Херцеговина вероятно към средата на 2010 г. Така че до 12 месеца ще можем да видим още 20,7 милиона души със свободен достъп до Европейския съюз.
Строго погледнато, това не трябва да се отрази на Обединеното кралство, което не е част от шенгенската група, но на практика ще се отрази. Достъпът до Европейския съюз, предоставен на още милиони хора от някои от най-бедните и корумпирани държави в Европа, ще даде на тези хора възможност да прекосят най-близката граница, за да осъществят нелегално прехвърляне във Великобритания. Рано или късно тези държави евентуално ще станат пълноправни членове на Европейския съюз с пълен легален достъп до ЕС. Тези мерки са поредното посегателство върху възможността Великобритания да контролира собствените си граници, както и поредната причина за Великобритания да напусне Европейския съюз.
Димитър Стоянов
Г-жо председател, всички сме наясно с предимствата и недостатъците на свободното движение, но нека да разгледаме един друг аспект - дали въпросните споменати три страни действително спазват критерии, основни критерии, за да получат подобни привилегии в либерализацията на режима.
Българското малцинство в Сърбия в продължение на близо век вече е абсолютно неглижирано и дискриминирано. А Македония от момента на създаването си практически води една постоянна, последователна антибългарска политика.
Последното нещо, което направи Македония в това отношение беше арестуването на българската гражданка Спаска Митрова и нейното осъждане на безпрецедентно тежка присъда. Митрова е член на българското сдружение "Ратко”. Това сдружение беше забранено в Македония и затова Македония беше осъдена да плати глоба за нарушаване на човешките права.
За българското общество е неприемливо да бъдат давани отстъпки на страни, които нарушават правата на български граждани, т.е. на гражданите на Европейския съюз.
Kinga Gál
(HU) Според мен е важно, че най-сетне настъпи моментът, когато вече можем добре да си поговорим по въпроса за безвизовото пътуване по отношение на държавите от Западните Балкани. Задоволителен е фактът, че тези държави, изпълнили поетите си към момента ангажименти, могат да бъдат също и средство да се постигне възможно най-лесен процес на преминаване на границите.
Като унгарски член на Европейския парламент не мога да не подкрепя тези усилия, тъй като те ще предоставят възможност за унгарците, живеещи във Войводина в Сърбия например да установят по-пряк контакт със своята родина. Гражданите от двете страни на тези граници, говорещи един и същ език и поддържащи близки семейни и културни връзки, няма да могат да изразят с думи колко е важно за тях да могат да прекосяват границите без никакви пречки и без виза. На този етап, въпреки че нямат тясна връзка с безвизовото пътуване, са взети и други конкретни далновидни решения, като например наскоро приетия в Сърбия закон, регулиращ дейността на местните съвети на малцинствата. Те са знак за важен напредък по отношение на институционалната протекция на правата на малцинствата.
Улесняването на безвизовото пътуване не може да се счита само за технически въпрос. Това е подчертано политическа тема. Даден е съществен принос към политическата стабилност на тези държави, имайки предвид какви права им се дават чрез паспорта от собствената им държава и доколко този паспорт се признава от Европейския съюз. Ще е неприемливо, ако негативното разделение сред държавите в региона продължи твърде дълго.
Ето защо призовавам Комисията и Съвета да поемат ключовата си отговорност по отношение на тези въпроси. На Европейския съюз се пада политическата отговорност да предложи на държавите от Западните Балкани перспективата за присъединяване към ЕС. Именно той трябва да помогне на въпросните държави да догонят останалите, както и да насърчи формирането и укрепването на техните демократични институции, което включва също и правата на малцинствата.
Kinga Göncz
(HU) Много Ви благодаря, г-жо председател. Аз също искам да приветствам г-жа Малмстрьом и г-н Баро. Доволна съм и от изложеното предложение. Като бивш министър на външните работи на Унгария съм работила много усилено заедно с моите колеги, за да приближим държавите от Западните Балкани към Европейския съюз и да ги подтикнем към предприемане на следващата стъпка по пътя към присъединяването. Известно ни е също така, че, погледнато по този начин, безвизовото пътуване е може би най-близко до умовете и сърцата на хората, тъй като им дава "зелена улица" да се наслаждават на свободата на движение и да създават по-близки човешки отношения. Навярно то ще им помогне и за още нещо - мисля всички го считаме за важно - за поддържането на мотивацията на държавите по време на особено трудния процес, водещ до присъединяване.
Знаем, че трябва да бъдат предприети редица особено важни стъпки. Много често се налага да се превъзмогнат определени традиции и знаем, че не е лесно да се направи. Изключително е важно, че сега на трите държави се дава възможност за безвизово пътуване. Искам да насоча вниманието ви и върху онова, което днес е многократно споменавано: а именно, че равновесието в държавите от Западните Балкани е много крехко. Още преди войната имаше етническо напрежение, което обаче остана и след нейния край. Затова трябва да преценяваме всяка една стъпка от позицията на това дали същата ще намали или увеличи етническото напрежение.
В случая с Босна и Херцеговина, както вече се спомена днес на няколко пъти, това решение е не само благоприятно и важно, защото Босна и Херцеговина е изключена от списъка, но и защото голямо число босненски граждани с хърватски или сръбски паспорти ще се радват на безвизово пътуване, докато останалите няма да имат тази възможност. Същото важи и за косовските граждани, така че всеки, който успее да се сдобие със сръбски паспорт, ще може да пътува безвизово.
Считам, че за нас е важно още веднъж да подчертаем, че трябва да бъде взето политическо решение, а не само техническо. Ето защо наша отговорност е да съдействаме на тези държави възможно най-скоро да постигнат безвизово пътуване в рамките на точно определени срокове.
Bernd Posselt
(DE) Г-жо председател, г-жо действащ председател, г-н член на ЕК, и аз споделям загрижеността на г-н Weber относно сигурността, тъй като съм бил десет години в комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи. Тази тема има широко външнополитическо измерение.
Принадлежа към поколение, израсло сред стотици хиляди т. нар. югославски чуждестранни работници. По време на комунистическата диктатура хората от Югоизточна Европа, живеещи край югославската граница, пътуваха свободно въпреки диктатурата. Днес говорим за европеизация, изпращаме военни части и длъжностни лица, харчим огромни суми, а същевременно държим младите хора в тези държави като в затвор. Именно затова има спешна необходимост от либерализиране на визовия режим.
И все пак, аз също имам да отправя редица критики: първо, доволен съм, че Македония е включена в предложението. Тя е един пример за държава, отговаряща на критериите, но не трябва да обявяваме това пред Македония като компенсация за справедливото искане най-сетне да й бъде дадена определена дата за преговори за присъединяване.
Второ, Косово: спомена се, че Косово следва да се съобразява с правилата на играта, но един играч може да спазва правилата на играта, само ако бъде допуснат на игралното поле - Косово не е допуснато в играта. Намесихме се чрез военна интервенция, за да освободим косовския народ от потисничество. Сега държавата на бившите потисници ще се радва на премахване на визите - приветствам това, защото няма колективна вина - а Косово не може да постигне същото. Дори и при тях да има някакви слабости, ние сме тези, които носим отговорност, тъй като всъщност ние управляваме тази страна. Казано с други думи, трябва да дадем на Косово всички възможности, защото, ако накрая Сърбия се радва на премахването на визите, а Косово бъде напълно пренебрегнато, това ще доведе до недопустимо изопачаване на нещата.
Трето, Босна и Херцеговина: подобно на редица други членове на Европейския парламент и аз подписах протеста срещу изключването на Босна и Херцеговина. Тази земя на три нации - зле проектирана чрез Дейтънското споразумение, неимоверно нуждаещо се от преразглеждане - с мултиетническа администрация, което е не по-малка причина за нейната неефективност, трябва най-сетне да получи шанс да поеме по пътя към Европа, а не да остане извън интеграцията. Изключването на Косово и Босна и Херцеговина от интеграцията ще застраши нашата сигурност повече, отколкото всякакви технически подробности.
Maria Eleni Koppa
(EL) Г-жо председател, трябва да признаем, че премахването на визите за Сърбия, Бивша югославска република Македония и Черна гора е важна стъпка към европейската интеграция на Западните Балкани.
И все пак, това трябва да се приложи към всички националности от Западните Балкани, с което да се избегне предизвикването на ново разделение в региона. Разбира се, никой не може с основание да твърди, че Европейската комисия е настроена срещу мюсюлманските граждани на Босна и Херцеговина. От друга страна, не трябва да забравяме особения статут на Косово, чиято независимост не е призната от всички държави-членки на Европейския съюз.
Нашето желание е жителите на Косово да се възползват от премахването на визите; въпреки това, до каквото и решение да се стигне, то не бива да повлияе отрицателно на окончателното споразумение относно статута на Косово. Комисията постъпи правилно, като не затвори вратата пред Босна и Херцеговина и Албания. Въпреки това тя трябва да ускори процеса, така че стабилността в региона да не се окаже застрашена от нова вълна на разделение. Разбира се, държавите в региона, от своя страна, трябва да направят нужните реформи, които - да не забравяме - засягат въпросите на сигурността и борбата с организираната престъпност.
Парламентът от години изтъква, че улесненият контакт с външния свят и по-големите възможности за пътуване ще укрепят мира, обмяната на всички равнища и, в края на краищата, стабилността. Въпросът за визите не е само технически - това е дълбоко политически въпрос, засягащ европейското бъдеще в региона, а всички националности в този регион имат право на такова бъдеще.
Anna Ibrisagic
(SV) Г-жо председател, според мен на този етап в разискването вече няма никакво съмнение относно важността на либерализирането на визовия режим за гражданите от Балканите. Възможността за свободно пътуване, редом с образованието, е навярно най-важното средство, което можем да предложим на младите поколения, от които очакваме толкова голяма ангажираност в процеса на демократизация в целия регион.
Затова приветствам предложението за либерализиране на визовия режим за Сърбия, Македония и Черна гора. Напредъкът на всяка отделна държава по пътя й към Европейския съюз е напредък за целия балкански регион. Част от тези държави трябваше дълго да чакат, а други - може би дори повече от необходимото. Ние от Европейския парламент, както и двете държави, които още не са включени в либерализирането на визовия режим, трябва да си извадим поуки.
Въпреки че това е твърде чувствителна политическа тема, искам да изтъкна, че правилата за либерализирането на визовия режим са ясни и общи за всички. Изискванията следва да бъдат изпълнени. Нека не пресилваме обаче политическата страна на въпроса повече, отколкото е необходимо. Нека да видим какво остава да бъде направено и как можем в най-близко време да гарантираме на Босна и Херцеговина и Албания възможност за скорошно присъединяване към семейството на държавите с безвизово пътуване.
Босна и Херцеговина напоследък осъществи голям напредък и скоро вече ще е изпълнила повечето от останалите изисквания в пътната карта. Затова призовавам участниците в този процес в Босна и Херцеговина да усвоят възможно най-скоро антикорупционните похвати и да въведат правила за информационния обмен между различните отдели на полицейските служби. Настоятелно ги приканвам да се постараят да обезпечат завършването на инициативата до края на септември, преди в Комисията да е внесен съответният доклад. Тогава очаквам в своя нов анализ Комисията, на свой ред, да прецени какъв е действителният напредък, който е постигнат, и, след като бъдат изпълнени изискванията на Европейския съюз, да предложи на Съвета да одобри либерализирането на визовия режим за Босна и Херцеговина. Надявам се това да се случи до юли 2010 г.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Г-жо председател, г-н член на ЕК, премахването на визите за част от държавите в региона на Западните Балкани е знак за първоначалното потвърждение на ангажимента на Европейския съюз към продължаването на процеса на европейската интеграция. И все пак считам, за съжаление, предложението на Комисията за непълно. Гражданите на Албания и Босна и Херцеговина няма да се радват на равностойно отношение, което ще създаде различия между гражданите на Балканите.
Искам да ви напомня, че винаги има пропаст между предходното поколение, което се е облагодетелствало от отварянето на бившата Република Югославия към Европа, и сегашното поколение, което не се радва на същото отношение от страна на Европейския съюз. В резултат на предложението гражданите на държавите от бившата Република Югославия, които не могат да се възползват от премахването на визите, ще се опитат да придобият втори паспорт в държава, принадлежаща на бившата югославска федерация, чиито граждани Европейският съюз допуска без виза. Вече сме се натъквали на подобен сценарий в случая с молдовските и грузински паспорти съпоставени с руските такива.
Считам, че логичното решение е да се приложи едно и също отношение към всички балкански страни. Същевременно призовавам Комисията да обмисли и включването на Молдова като част от групата държави от Югоизточна Европа.
Victor Boştinaru
(RO) Като член на Европейския парламент и социалист приветствам комуникацията между Съвета и Комисията относно визовия режим за трите държави от Западните Балкани. Това е първата решителна стъпка към тяхната интеграция в Европейския съюз, първото постижение за бъдещите граждани на ЕС от Западните Балкани. Осъзнавам също, че липсата на каквато и да е ясна перспектива под формата на пътна карта за Босна и Херцеговина, Албания и Косово трябва да е нашата най-голяма грижа. Нямам предвид само разочарованието сред широката общественост, а по-специално риска за политическата стабилност в трите държави. Преди всичко очаквам Европейският парламент и новосформираната Европейска комисия да поддържат предвидим график за интегриране на Западните Балкани в Европейския съюз. Това е единственият начин да осъществим целите на мандата, за който бяхме избрани - а именно, да обединим Европа.
Norica Niculai
(RO) Г-жо председател, една минута ще ми е предостатъчна да приветствам това решение с историческо значение както за Балканите, така и за Европа. Считам, че свободата на движението е пропуск по пътя към демокрацията и познанието. Дали сме на трите държави един шанс. Но същевременно считам, че Европа е и Европа на законите, с които всички ние като европейски граждани следва да се съобразяваме. Представихте предложението, понеже сте преценили, че са изпълнени поставените от нас правила и изисквания.
По мое мнение вие ще внесете предложение да бъде разширен обхватът и върху Албания и България, щом бъдат изпълнени тези европейски предписания. В своето решение със сигурност ще дадете препоръка да се ускори този процес. Аз съм от хората, които не приемат това като въпрос на дискриминация - всъщност, тъкмо обратното. Считам, че този процес ще помогне за насърчаване на другите две държави да положат повече усилия и да изпълнят изискванията, тъй като, откакто беше прието това решение, останалите три държави доказаха, че щом желаят техните граждани да се радват на различен статут, то те са готови да сторят необходимото.
Antonio Cancian
(IT) Г-жо председател, г-н член на ЕК, г-жо министър, госпожи и господа, трябва да отбележа, че подкрепям либерализирането и европейската интеграция дотам, че включвам и пълното подреждане на мозайката, наречена Западни Балкани, тъй като, както беше споменато по-рано, имаме нужда от стабилност на Балканите. Ето защо тази интеграция е от решаващо значение и трябва да се осъществи възможно най-скоро.
По въпроса за имиграцията - върху който разисквахме вчера и който е израз на въпроса за сигурността и правата на човека - трябва да сме много внимателни, тъй като считам, че проверките трябва да бъдат старателно извършвани, а не опростявани. Графикът трябва да бъде съобразен с тези проверки, които по възможност трябва да бъдат ускорени. Следващата забележка се отнася до съществуващата празнина в региона - тази празнина е Косово - за която твърде малко се каза. Ще ме разберете прекрасно, след като ви обясня, че споменатата празнина улеснява твърде много хората от други държави да пътуват между Косово и Македония. Знам, че се подготвя доклад, който в следващите няколко дни ще ни даде известни сведения, но моля, дайте ни още малко информация относно Косово още тази вечер.
Emine Bozkurt
(NL) Г-жо председател, министърът се изрази твърде добре: либерализирането на визовия режим е необходимо за укрепването на отношенията с Европейския съюз, за предотвратяване на растящия национализъм и за избягване на изолацията. Но тогава как е възможно предложенията да застрашават босненските мюсюлмани с изолация? В рамките на една-единствена държава се заражда огромно неравенство, тъй като сръбските и хърватски босненци наистина ще получат паспорти. Мюсюлманите обаче, за съжаление, не могат да се обърнат към нито една съседна държава, за да им издаде паспорт. Кой тогава ще се застъпи за босненските мюсюлмани? Комисията ли ще го направи? Или Съветът? Можете ли да ми кажете със сигурност дали Комисията или Съветът са провели разговори с Хърватия и Сърбия относно изпълнението на ограничения в издаването на паспорти, тъй като трябва да е ясно, че техните действия ще предизвикат голяма тревога.
Надежда Николова Михайлова
Искам да поздравя г-н Barrot за позицията на Европейската комисия в посока на либерализация на визовия режим за Западните Балкани. Като бивш външен министър, по чието време беше отменен визовия режим за България, знам какъв огромен емоционален ефект върху гражданите имаше отпадането на визите и преодоляването на униженията. Но същевременно, като европейски политик не мога да не се съглася с г-жа Doris Pack и г-жа Bildt, че истинската европейска солидарност се изразява в оказване на логистична помощ от Европейския съюз за покриване на критериите, а не в отстъпление от критериите, защото това действа деморализиращо за обществата и безотговорно за правителствата.
Промяната трябва да дойде като възнаграждение на усилията, а не като двоен стандарт. Обществата в Западните Балкани трябва да свикнат да изискват от своите правителства да си свършват работата. Те трябва да знаят, че визовият режим се бави не заради капризната Европа, а заради несвършената работа. Солидарността трябва да е в отговор на поемане на отговорност. Когато има принципна позиция, няма да има значение кой коя религия изповядва и от кой етнос е.
Elena Băsescu
(RO) Подкрепям решението на Европейската комисия, което въплъщава ангажимента, продължил години наред, по отношение на премахването на визите за гражданите на държавите от Западните Балкани. Въпреки това считам, че гражданите на Република Молдова трябва да се ползват от същите права по отношение на свободата на движение в Европейския съюз и то възможно най-скоро. Европейският съюз трябва да продължи да развива политиката на отворени врати към тези държави, а премахването на визите е важна стъпка за тези народи по пътя на европейската интеграция.
В допълнение към това решение, което ще доведе до развиването на трансгранични възможности за стопанските субекти и ще даде на хората свобода на движение, европейските институции трябва да обмислят организирането на културно-образователни програми, прокламиращи европейските ценности във въпросните държави. Върху тази основа трябва да останат приоритет укрепването на граничната сигурност и борбата с международната престъпност.
В заключение искам отново да потвърдя, че Румъния не признава независимостта на Косово.
Zoran Thaler
(SL) Искам да изразя своето задоволство от напредъка в либерализирането на визовия режим през последните 18 месеца. Това е значително постижение, затова настоятелно ви приканвам да предприемете бързи стъпки и да продължавате в същия дух.
През последните няколко дни получихме доклади от Сараево, че процесът на изпълнение на изискванията по пътната карта набира скорост, въпреки всички трудности. Това се отнася и до райони, чувствителни също толкова, колкото и координацията на полицията в Баня Лука и в Сараево.
Призовавам Комисията и Съвета непрекъснато да следят този напредък и да реагират по съответния начин. Европейският съюз трябва да съумее да разпростре своето влияние върху всички политически сили в Босна и Херцеговина, които се опитват да саботират този процес. Гражданите на Босна и Херцеговина не трябва да страдат заради безотговорността на своите политици, а ние сме поели ангажимент да им помагаме в тази насока. Призовавам Комисията да включи Босна и Херцеговина в безвизовата зона при първа възможност.
Alojz Peterle
Избирателният подход към премахването на визите няма да укрепи европейските перспективи на която и да е държава от Западните Балкани с разделение сред своите общества, тъй като селективността влече след себе си ново разделение. Приветствам всяка стъпка на борба със селективността и твърдо считам, че премахването на визовите изисквания за всички тези държави със сигурност ще помогне да се изчисти образът на Европейския съюз в очите на народите им, които имат необходимост да се отворят към света след дълги години на конфликти.
Искам да изтъкна също и факта, че във въпросните държави живеят хиляди млади хора, които никога досега не са имали възможност да пътуват в чужбина. Единственият им източник на познания за Европа и света е телевизията. Наше задължение е да укрепим и техните европейски перспективи. Наясно съм със съображенията за сигурност, но онези, които напускат страната си с непочтени намерения, така или иначе, ще намерят начин да прекосят границата и да влязат в Европейския съюз. Все още обаче възпираме другите стотици хиляди с добри намерения.
Ето защо настоятелно ще приканя Съвета и Комисията възможно най-скоро да преразгледат своята позиция, да проследят напредъка във въпросните държави и да премахнат визовите изисквания за страните, които не са включени в първата група - за което благодаря.
Естествено призовавам и правителствата на държавите от Западните Балкани при първа възможност да изпълнят своите ангажименти, които са в интерес на техните граждани и на перспективите им за присъединяване към Европейския съюз.
Petru Constantin Luhan
(EN) Г-жо председател, либерализирането на визовия режим за държавите от Западните Балкани е важно, понеже тази мярка е от значение предимно за обикновените граждани в региона и ясно ще покаже предимствата на европейския процес на сближаване. Убеден съм, че включването на Албания и Босна и Херцеговина в белия списък, при условие че бъдат изпълнени изискванията, ще се окаже мощен стимул за изпълнение на останалите показатели от пътната карта. В нашия случай през 2001 г. беше изпратено толкова мощно послание, че само за няколко месеца успяхме да изпълним всички останали изисквания.
От съществена важност е Албания и Босна и Херцеговина при първа възможност да бъдат включени в белия списък на Шенген, като Комисията трябва да осигури изцяло нужната техническа подкрепа на органите на тези две държави с цел да бъдат изпълнени необходимите изисквания в най-кратък срок.
Сесилия Малмстрьом
действащ председател на Съвета. - (SV) Г-жо председател, няма никакво съмнение, че либерализирането на визовия режим е от изключително значение за жителите на Балканите. Също като вас и аз съм срещала много обезсърчени хора - особено млади хора - нямащи възможност да пътуват из Европа, както желаят, да посетят свои приятели, да се насладят на свободата, с която всички ние вече разполагаме. Няма нужда да споменавам, че постигането на безвизово пътуване ще е благоприятно за тези хора, за техните държави, за целия регион и за Европейския съюз.
Затова съм доволна, че изискванията вече са изпълнени, за да можем да дадем шанс на споменатите три държави - Бивша югославска република Македония, Черна гора и Сърбия - в края на тази година. Жалко е, че не всички държави от Западните Балкани могат да бъдат включени в настоящото предложение, но нека не остане и сянка на съмнение: шведското председателство силно желае да засили процеса на интеграция - а, в крайна сметка, и процеса на разширяване - в балканския регион. Онези от вас, които ме познават, са наясно колко много съм отдадена на работата си по този въпрос.
Ако този ангажимент обаче заслужава доверие и от него се очаква да се превърне в реалност, трябва да настояваме да бъдат изпълнени условията. Крайно необходимо е да го сторим както заради хората от Западните Балкани, така и заради ползата за нашите граждани. Трябва да гарантираме изпълнение на критериите. Както се изрази г-н Weber, не можем да допускаме компромиси с външната политика, единствено за да сме добри. Това се отнася както за визите, така и за присъединяването.
Знам, че народите на Албания и Босна и Херцеговина са разочаровани. Мога да ги разбера. Те обаче не са забравени. Ще направим всичко по силите си, за да им помогнем и да направим възможно либерализирането на визовия режим, а това включва и техническите въпроси. Трябва да изпратим ясно политическо послание, че за тях е налице възможността да бъдат включени в процеса. Днес правим точно това. От държавните органи и политиците в тези страни обаче зависи дали работата ще бъде успешно завършена.
Не считам, че едно забавяне във времето между премахването на визите за първите три държави и това за Албания и Босна и Херцеговина ще предизвика нестабилност. Точно обратното - то показва, че Европейският съюз държи на думата си и че ако тези държави сторят всичко необходимо, тогава и ние ще спазим нашите обещания. Трябва да ги подкрепяме и да им помагаме. Считам, че през 2010 г. те ще успеят да получат положителен доклад от Комисията. Г-н Баро каза същото.
Що се отнася до Косово, обсъжданията относно визовия режим започнаха, още когато Косово беше част от Сърбия, но работим върху намирането на решение. Надявам се, че в своя доклад Комисията ще посочи верния път, така че в дългосрочен план да можем да въведем либерализиране на визовия режим и за гражданите на Косово.
Предложеното либерализиране на визовия режим за Бивша югославска република Македония, Сърбия и Черна гора е много важна първа стъпка. Надявам се, че ще ни помогнете да я осъществим. Надявам се също, че съвсем скоро ще можем да продължим напред и да предприемем следващата стъпка за останалата част от региона.
Жак Баро
Г-жо председател, първо искам да отбележа, че това е една революционна стъпка. Това е първият случай, при който действително имахме регионален подход. Ще добавя, че този метод на пътните карти е основан на много обективни, точни критерии, които съдействат и за насърчаването на бъдещите държави-членки, така че наистина да осъзнаят, че имаме Европа на правилата, Европа на ценностите - искам да го подчертая. Едва ли ще се изненадате, че Комисията е особено внимателна към всичко, което допринася за борбата срещу трафика на хора и срещу корупцията. Европа, основаваща се на ценности - това е важното. Трябва да не забравяме този факт.
Не знам дали всички ме разбрахте правилно: заявих съвсем ясно, че в рамките на 2010 г. се надяваме да внесем предложения за Босна и Херцеговина и за Албания. Затова поставихме началото на този процес, който не цели да подлага никого на дискриминация. Просто искаме обективните критерии в пътните карти все повече да бъдат спазвани.
Вярно е, че в случая с Албания издаването на биометрични паспорти се нуждае от по-нататъшно усъвършенстване. Самият аз пътувах до Албания, за да представя първия биометричен паспорт в тази страна и мога да ви кажа, че максимално ги подкрепих, като се уверих, че Албания, нейните политически лидери, както и тези на Босна и Херцеговина, са съвсем наясно с усилията, които се изискват. Например съдействаме им в създаването на граждански регистри, защото, без значение колко усилия се полагат за издаването на биометрични паспорти, ако няма граждански регистър, това не може да се постигне. По този начин им помагаме в техническо отношение. Напълно очевидно е, че в този процес Албания по-специално трябва да приложи съществуващата рамка за борба с организираната престъпност и корупцията. В Босна и Херцеговина също е необходим добър граничен контрол и по-тясно сътрудничество между органите на полицията. Това е, което искаме. Считам, че имаме основателна причина да вярваме, че през 2010 г. тези две държави също ще се възползват от премахването на визите.
Искам да ви кажа съвсем ясно, че за нас, тук, изобщо не става въпрос за етническа и религиозна дискриминация. По някакво стечение на обстоятелствата в Бивша югославска република Македония има значително мюсюлманско малцинство. Тук не става въпрос за никаква дискриминация срещу тези 25-30 % мюсюлмански албанци в Македония. Затова наистина искам да ви уверя и да потвърдя, че това е част от един процес, който сме планирали и който Съветът е приел с готовност.
Ще ви отговоря и на въпроса относно Косово. През март 2009 г. мисия на експерти, финансирана от Комисията, стигна до някои положителни резултати. Вярно е също, че Комисията насърчава държавите-членки да установят ефективни консулски мисии в Прищина. Мога да потвърдя, че ще напишем доклад, който ще бъде внесен скоро, относно точно тази ситуация в Косово. Съвсем очевидно е, че с всичко това искаме да отворим европейската перспектива за всички балкански държави и че мислим особено за младото поколение. Някои от вас изтъкнаха специално факта, че пътуването и силно улеснения обмен с другите държави-членки на Европейския съюз имат, разбира се, много благотворно въздействие. Госпожи и господа, още веднъж повтарям: именно затова ще изградим една Европа на закона и ценностите, които изключително много зачитаме.
Ще ви го кажа много просто: на прав път сме, но очевидно все още имаме нужда да видим последно усилие от страна на останалите две държави. Надявам се, че през 2010 г. те също ще могат да бъдат свидетели на своето премахване на визите.
Това е, което мога да ви кажа, давайки своето уверение, че във всеки от случаите процедурата на Комисията е обективна, наистина много внимателна и съвсем не е диктувана от каквато и да е дискриминация, а е в духа на взаимното сътрудничество. Лично се ангажирам това да се случи.
Председател
Разискването приключи.
Писмени изявления (член 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Eвропейската комисия и Европейският съвет са призовани в скоро време да обявят отварянето на европейската зона за гражданите на Македония, Сърбия и Черна гора. Това е много важен момент за повече от 10 милиона европейски граждани, желаещи да получат виза за преминаване границата на ЕС. Македония застана на страната на Европа, когато тя се нуждаеше от това. Дори Сърбия осъзна, че Европа желае нейното приобщаване, но само след като се помири с недалечното си минало. Сърбия тясно сътрудничеше на международните институции като Международния наказателен трибунал и призна грешките си от миналото. Настъпило е времето, когато Европа трябва да възнагради усилията на тези държави да приемат демократичните и икономически условия, които са характерни за ЕС-27. Техният път не е лесен, но положените усилия заслужават цялостно признание. Македония, Сърбия и Черна гора направиха категоричен завой към ЕС. Поради тази причина считам, че ЕС трябва да приеме решение за отмяна на визовите изисквания, наложени на гражданите на тези три държави. Техните правителства доказаха, че споделят същите ценности като нас. Положителното решение ще даде нов стимул за вътрешните реформи, които са твърде наложителни в Македония, Сърбия и Черна гора.
Cătălin Sorin Ivan  
Приветствам инициативата на Комисията за отмяна на визовата система за гражданите от района на Западните Балкани, по специално за Бившата югославска република Македония, Сърбия и Черна гора. Подобни мерки за сближаване на тези страни с ЕС с оглед на бъдеща интеграция значително ще намалят потенциалната възможност за конфликт в региона. Що се отнася до Румъния, с която Сърбия дели обща граница, подобна мярка ще бъде още една гаранция за добросъседски отношения. Такава мярка ще способства за по-голямата свобода на движение на румънските граждани в Румъния и Сърбия и ще насърчи развитието на търговските отношения на нашата страна със Сърбия и Черна гора. Убеден съм, че отмяната на визовата система за споменатите три държави е само началото на процеса и че същата мярка по-късно ще бъде приложена и по отношение на Албания и Босна и Херцеговина. Независимо че все още не отговарят на изискванията на Комисията, считам, че с координирани усилия резултатите не след дълго ще са налице. Преди да приключа искам да подчертая, че отмяната на визите и свободата на движение за хората от Западните Балкани не трябва да буди опасения, а да създава увереността, че европейската зона за сигурност се разширява в полза на всички ни.
Iuliu Winkler
в писмена форма. - (HU) След всяко следващо разширяване Европейският съюз става по-силен, не само защото създава общ пазар за почти 500 милиона граждани, но и заради това, че гарантира стабилност в Централна и Източна Европа. Балканските страни са неделима част от Европа. Икономическата криза или ратифицирането на Договора от Лисабон не трябва да забавят процеса, водещ към присъединяването на тези държави към ЕС.
Категорично считам, че продължаването на процеса на разширяване на Балканите е съществено важен процес, който ЕС трябва да насърчава, за да укрепи глобалната си роля. Не трябва да забравяме, че процесът на догонване в балканските държави успоредно с лекуването на раните от кървавата война от края на 20-и век гарантира стабилността на ЕС и благополучието на региона. Отмяната на изискването за визи за Сърбия, Черна гора и Бивша югославска република Македония е събитие от съществено значение за тези държави като част от техния процес на догонване и същевременно отразява отговорността на ЕС в региона.
Този процес категорично трябва да продължи. Така ще се даде възможност на Босна и Херцеговина, Албания и - в подходящ момент - на Косово, след като са отговорили на съответните условия, да се възползват възможно най-бързо от прилагането на безвизово пътуване. Безрезервно одобрявам гледището на онези европейски политици, които считат, че потискането на амбициите на балканските държави за присъединяване към ЕС ще доведат до непредвидими вредни последици.
