Finanční pomoc Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu - "Program Kozloduj" (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva paní Harmsové jménem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku o návrhu nařízení Rady o finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu - "Program Kozloduj" - C7-0289/2009 - 2009/0172(NLE)).
Rebecca Harms
zpravodajka. - (DE) Pane předsedající, nejprve bych chtěla poděkovat Komisi a svým kolegům ve Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a ve Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku za napínavé a zajímavé diskuse o nakládání s jaderným odpadem. Ne vždy jsme byli ve shodě, ale jedna věc, na které jsme se shodli, je to, že bychom měli poskytnout Bulharsku společnou evropskou podporu, která by pokryla náklady na vyřazování čtyř reaktorů v Kozloduji z provozu.
Na tomto místě bych chtěla důrazně zopakovat, že Bulharsko v roce 2006 obdrželo 340 milionů EUR, v období let 2007-2008 353 miliony EUR a v roce 2009 89,5 milionu EUR. Při zítřejším hlasování budeme rozhodovat o dalších solidárních příspěvcích ve výši přibližně 300 milionů EUR.
Tento příspěvek je poskytován proto, že při jednáních o přistoupení k Evropské unii bulharská vláda souhlasila s vyřazením těchto reaktorů z provozu, a to kvůli bezpečnostním nedostatkům závodů v Kozloduji. Ve své zprávě jsem se snažila iniciovat změnu v poslední tranši této platby, o které nyní rozhodujeme (předpokládám, že je to poslední tranše). Navrhuji, aby peníze, které již nejsou v Kozloduji přímo vynakládány navyřazování z provozu ani na nakládání s odpadem, tedy na strategie pro dočasné uložení - jde přibližně o 120 milionů EUR -, byly alespoň zčásti investovány do plánování a přípravy řešení konečného uložení vysoce radioaktivního odpadu v Bulharsku. Jinými slovy navrhuji, abychom zřídili fond pro tento úkol, kterým se Bulharsko až dosud vůbec nezabývalo.
Přestože se mi nepodařilo získat pro tuto myšlenku ve výborech většinu, myslím si, že je to důležitá záležitost. Předložila jsem znovu pozměňovací návrhy, aby byly v kompromisním řešení, o kterém se jedná ve výborech před zítřejším hlasováním, zachovány dvě věci.
Především, pokud jde o vyřazení z provozu, nakládání s odpady a jejich konečné odstranění, což zahrnuje také dočasné uložení, požádala bych Komisi, aby velmi pečlivě monitorovala přesné náklady toho, co se děje v Kozloduji, a kolik peněz budeme skutečně potřebovat, aby bylo zaručeno, že vyřazení z provozu, nakládání s odpady a jejich konečné odstranění bude prováděno důkladně a v souladu s vysokými bezpečnostními požadavky.
Druhá věc, kterou bych chtěla, abychom zaručili, je to, aby peníze, které se nyní posílají do Bulharska, nebyly využity pro investice do uhlí nebo lignitu. Ve stávajícím návrhu zprávy přijatém ve výboru to vyloučeno není.
Pokud jde o ostatní, jsem potěšena, že tato zpráva dá podnět k živé politické diskusi, jako tomu bylo s komisařem Oettingerem, o konečném odstranění jaderného odpadu celkově, která - doufejme - posune věci kupředu. Směrnice již byla ohlášena a s netrpělivostí ji očekávám.
Günther Oettinger
člen Komise. - (DE) Pane předsedající, vážení poslanci, dámy a pánové, ve třetí večer tohoto plenárního zasedání je na pořadu další téma související s energetikou. Tento večer se jedná o prodloužení finanční podpory EU na vyřazování reaktorů v jaderné elektrárně Kozloduj v Bulharsku z provozu.
Je to citlivé a důležité téma. Proto velice vítám toto konstruktivní pracovní ovzduší a chtěl bych vám za to poděkovat. Téma bylo diskutováno se zpravodajkou paní Harmsovou, se stínovými zpravodaji a s příslušnými výbory, a to ve velmi věcném duchu.
Těší mne také, že zpráva se z větší části shoduje s názory Komise a podporuje náš návrh. Zaprvé bych se chtěl zmínit o vaší podpoře pro poskytnutí dalšího financování ve výši 300 milionů EUR z evropského rozpočtu, jež je v souladu se zájmy EU a přispěje k zachování bezpečnosti v jaderném odvětví.
Zadruhé bych chtěl dodat, že další pomoc by měla být zaměřena na vyřazování z provozu a že požadovaná částka, která v současnosti činí 180 milionů EUR, je přiměřená. Mou třetí poznámkou je to, že vzhledem k nedostatečným finančním rezervám v Bulharské republice, které jsou způsobeny historickými okolnostmi, pomáhá evropské financování zaručit vysokou úroveň bezpečnosti během prací na vyřazování z provozu, aby byli chráněni lidé i životní prostředí.
Pokud jde o stávající pozměňovací návrhy, chtěl bych zdůraznit, že většina předložených pozměňovacích návrhů bude Komisí přijata. Nemohu se bohužel pro nedostatek času zmínit o všech. Chtěl bych vysvětlit názor Komise na dvě témata, jež jsou pro nás velmi důležitá a jimiž se zpráva přímo zabývá jak v pozměňovacích návrzích, tak ve vysvětlujícím prohlášení paní Harmsové.
Mám na mysli především pokračování finanční podpory pro opatření v odvětví energetiky. Kromě konkrétních přání bulharské vlády může být ke zdůvodnění nezbytnosti další finanční podpory na opatření v sektoru energetiky použito i několik dalších argumentů. Patří k nim na jedné straně stejné zacházení jako s Litvou a Slovenskem, kde budou příslušná opatření financovaná EU prováděna do roku 2013, a na straně druhé jiná opatření k vybudování náhradní kapacity včetně dalších investic do energetické účinnosti. Ve stávajících uhelných elektrárnách v Bulharsku existují obrovské možnosti energetických úspor.
Po vyřazení jaderných reaktorů z provozu doznalo zaměření výrobní kapacity v Bulharsku změny. V důsledku toho bulharská elektrická rozvodná síť čelí velkým problémům, jež mohou být s dodatečnou pomocí překonány, aby se elektrická síť stabilizovala a uchránila.
Komise proto soudí, že je vhodné nadále poskytovat podporu na opatření v odvětví energetiky včetně opatření souvisejících s infrastrukturou sítí.
Nyní bych se chtěl zastavit u tématu podpory pro vypracování geologického řešení pro konečné uložení vyhořelých palivových článků. Komise podporuje zpravodajčin názor, pokud jde o potřebu toto řešení pro bezpečné konečné uložení vyhořelých palivových článků vypracovat. Vypracování řešení tohoto druhu však nemůže být zahrnuto do finanční pomoci poskytované v rámci Programu Kozloduj, a to z těchto důvodů:
Narušilo by to hospodářskou soutěž, protože vypracování takového řešení je vyžadováno od všech členských států s programem jaderné energetiky. Ačkoli je konečné uložení vyhořelých palivových článků součástí nakládání s jaderným odpadem, překračuje rámec procesu vyřazování z provozu a není pro něj podstatné. Co je potřeba, je řešení bezpečného dočasného uložení vyhořelých palivových článků. Vypracování řešení pro konečné uložení, které bude, jak se domníváme, dalším logickým krokem, však není důsledkem uzavření čtyř reaktorů v Kozloduji a jejich vyřazení z provozu.
Nicméně musím zdůraznit, že Komise, jak již bylo zmíněno, bude otázku konečného uložení řešit a vypracuje ještě letos návrh na nakládání s jaderným odpadem, jehož součástí bude i vypracování řešení pro bezpečné konečné uložení vyhořelých palivových článků. Spoléhám na vás, že předložíte konstruktivní návrhy, a těším se také na vzrušující rozpravu.
Závěrem bych chtěl situaci shrnout takto: Komise vítá, že má souhlas Parlamentu s podporou Bulharska během příštích čtyř let ve výši 300 milionů EUR. Vítáme také to, že se můžeme i nadále zaměřit na poskytnutí podpory pro opatření bezpečné demontáže. Mimoto nás těší, že se Parlament domnívá, že projekty v odvětví energetiky zasluhují naši podporu. Shodu v otázce dalšího financování a způsobu jeho provedení považuji za znamení solidarity Evropské unie s Bulharskem a za důležitý příspěvek k jaderné bezpečnosti v Evropě i za jejími hranicemi. Děkuji vám za pozornost.
Antonyia Parvanova
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jako zpravodajka za Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin bych chtěla vyjádřit svou podporu přístupu Evropské komise k tomuto návrhu a zprávě, o níž bylo ve výboru hlasováno.
Jsem mimořádně potěšena tím, že linie, kterou jsem hájila ve svém návrhu zprávy, byla prezentována v konečném textu a že Evropský parlament může dát nyní jasný souhlas k poskytnutí finanční pomoci Společenství pro vyřazování bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu.
Bulharsko projevilo při využívání finančních prostředků na vyřazení elektrárny z provozu do roku 2009 odpovědný přístup. Podporu EU je nutné prodloužit, aby bylo zaručeno bezpečné a včasné dokončení operací vyřazování z provozu, jež byly prováděny s nejvyšší možnou transparentností a ochranou životního prostředí.
Prodloužení finanční podpory na financování opatření zaměřených na zmírnění důsledků předčasného vyřazení čtyř reaktorů z provozu je zvlášť důležité vzhledem k dopadům na životní prostředí, spotřebitelské ceny energií a bezpečnost energetických dodávek v tomto regionu a vzhledem k důsledkům, jež to bude v těchto oblastech mít.
Byly činěny určité pokusy o nátlak v této věci, z politických a ideologických důvodů. Musíme však mít na paměti konečné cíle tohoto programu, totiž zaručeně bezpečné vyřazení z provozu a spravedlivou náhradu pro Bulharsko, podporu úsilí zaměřeného na vypracování udržitelnější energetické politiky a projevení transparentnosti při řízení projektů a hospodaření se zdroji.
Chtěla bych říci paní Harmsové, že otázka konečného odstranění radioaktivního odpadu je velmi závažná. Je třeba věnovat tomu zvýšenou pozornost, ale není to problém, kterému bude čelit jen Bulharsko. Je to obecná výzva, takže potřebujeme strategii a program speciálně vypracovaný pro celou Evropu. Chtěla bych vás také, paní Harmsová, ujistit, že Bulharsko nemá v úmyslu použít tyto finanční prostředky na další rozvoj tepelných elektráren spalujících hnědé uhlí.
Mohu vás ujistit, že chceme splnit všechny požadavky, které jsou na nás kladeny, a zcela se přizpůsobit evropským právním předpisům a špičkovým technologiím v Evropě. Bulharsko je velmi zodpovědná země a bude vždy usilovat o to, aby bylo dobrým a solidním partnerem.
Předsedající
Chtěl bych využít této příležitosti a požádat vás všechny, abyste se pokusili hovořit pomaleji, protože naši vážení překladatelé mi neustále vysílají signály SOS a říkají, že nejsou schopni nás sledovat, hovoříme-li příliš rychle. Problém je tedy v tom, že vás poslouchají pouze ti poslanci, kteří jsou schopni vás vnímat v originálním jazyce. Proto bych vás žádal pokud možno o pomalejší tempo. Jinak překlad nebude možný.
Vladimir Urutchev
Pane předsedající, dámy a pánové, během jednání o přistoupení k Evropské unii Bulharsko pod tlakem určitých politických sil souhlasilo s uzavřením čtyř bloků jaderné elektrárny Kozloduj a tento závazek splnilo přesně v předpokládaném časovém horizontu. Evropská unie zase v rámci smlouvy o přistoupení poskytla finanční pomoc omezenou jen na období let 2007-2007 s cílem podpořit vyřazení z provozu a řešení důsledků předčasného uzavření těchto bloků.
Evropská unie také poskytla politické záruky, že poskytování podpory Společenství bude v období 2010-2013 pokračovat. To by znamenalo poskytnout naší zemi alespoň po dobu finančního podporování stejné zacházení jako Litvě a Slovensku, které se také zavázaly k předčasné demontáži své jaderné kapacity.
Proto Evropská komise na důrazné naléhání mé země a v souladu se zásadami solidarity a rovnosti členských států vypracovala stávající návrh. Množství dodatečně poskytovaných prostředků nemůže v žádném případě nahradit ztráty země, která v důsledku předčasné demontáže těchto bloků utrpěla ztráty dosahující miliard eur. Zároveň je tato pomoc naprosto nezbytná pro realizaci dalšího procesu vyřazování z provozu, na něž má být použita většina celkové částky.
Neméně důležité je pro tuto zemi poskytnutí finančních prostředků určených na opatření zaměřená na modernizaci energetického odvětví, snižování škodlivých emisí a zlepšení v oblasti energetické účinnosti a energetických úspor.
Tato zpráva, která byla schválena ve Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku velkou většinou hlasů, tyto potřeby plně vystihuje. Proto považujeme za nepřijatelné, aby byly prostřednictvím nových pozměňovacích návrhů předkládaných na plenárním zasedání činěny nové pokusy o prosazení textů směřujících proti uhelným elektrárnám nebo vydávajících přímou likvidaci vyhořelého jaderného paliva za předem rozhodnutou věc.
Tato otázka bude tématem dalších jednání v Evropské unii. Proto navrhuji, abychom podpořili návrh Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a zamítli pět nových pozměňovacích návrhů skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance.
Ivailo Kalfin
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, dovolte, abych úvodem poděkoval Komisi a osobně komisaři Oettingerovi za mimořádně kvalitní práci, kterou odvedli při vypracování předkládaného dokumentu. Chci také poděkovat zpravodajce paní Harmsové za úsilí, jež vyvinula při projednávání tohoto dokumentu, aby bylo zajištěno, že bude obsahovat témata, která jsou pro občany Evropy velmi důležitá.
Základním cílem tohoto dokumentu je podpořit úsilí Bulharska při vyřazování čtyř ze šesti bloků své jaderné elektrárny z provozu. Nebudu se vyjadřovat k tomu, nakolik oprávněné bylo toto rozhodnutí, ale když už je jednou zahrnuto do smlouvy o přistoupení, musí bulharské orgány tento závazek splnit. Přijímají v tomto ohledu skutečně veškerá nezbytná opatření. Zároveň je však rychlé uzavření tak obrovského zařízení spojeno s obrovskými přímými a nepřímými náklady, pokud to vyjádříme hospodářskými výpočty. Část těchto nákladů Evropská unie kompenzuje.
Toto rozhodnutí, které je dnes předkládáno, umožní, aby Evropská unie postavila svůj přístup vůči Bulharsku na stejnou úroveň, jakou má přístup uplatňovaný vůči dvěma jiným zemím, novým členským státům Evropské unie, jež přijaly a plní stejné závazky. Uplatňovat stejný přístup je velmi důležité, protože je naší povinností zachovat soudržnost politiky Evropské unie.
Šedesát procent přidělených prostředků bude použito přímo na vyřazování zařízení v jaderné elektrárně Kozloduj z provozu, zatímco zbylých 40 % bude použito na zlepšení energetické účinnosti a snížení emisí oxidu uhličitého v Bulharsku.
Chtěl bych upozornit obzvláště na některé velice aktuální záležitosti, které zpravodajka paní Harmsová nadnesla během diskuse ve výborech a o nichž se velice obšírně hovořilo. První záležitost se týká osudu odpadu z vyhořelého jaderného paliva a vyhořelých článků. O této otázce se dnes zmínil také komisař Oettinger. Je to záležitost mimořádně důležitá a očekáváme, že k ní Evropská komise na podzim předloží samostatnou směrnici. Evropský parlament pak bude mít možnost podrobně prodiskutovat tuto otázku, která je, a tím jsem si jist, důležitá pro mnohé občany Evropy.
Proto si nemyslím, že rozhodnutí Parlamentu o otázce, o které nyní diskutujeme, totiž o náhradě za Kozloduj, by mělo předjímat naši podzimní rozpravu. Kromě toho plně souhlasím s argumentem Komise, že bude-li jednou vytvořen precedens pro financování takového programu, bude to pak znamenat hrozbu pro celý rozpočet Evropské unie. To přirozeně nezbavuje vlády v zemích, jež taková zařízení mají, odpovědnosti za nalezení konečného řešení otázky vyhořelého jaderného paliva, ani tuto odpovědnost nijak nesnižuje.
Druhá záležitost se týká použití finančních prostředků. Není sporu o tom, že prostředky získané od Evropské unie nesmí být používány na financování projektů, jež zvyšují emise oxidu uhličitého. Ostatně na základě dosavadních zkušeností v Bulharsku i v obou dalších zemích, jež takové prostředky dostávají, neexistují žádné náznaky jakéhokoli takového zneužívání. Myslím si však, že by v tomto textu měla být vidět soudržná evropská politika a uplatňování stejného přístupu vůči všem.
Pro evropské občany je mimořádně důležité, aby tyto finanční prostředky byly transparentně a efektivně používány ke svému zamýšlenému účelu. Prostředky, které Evropská unie přidělila Bulharsku, jsou ukládány do zvláštního fondu, který tvoří i finanční částky od jiných dárců. Z něj jsou peníze spolu s příslušným vnitrostátním financováním přidělovány na příslušné projekty, a to podle předem schválených programů a pod kontrolou Evropské banky pro obnovu a rozvoj.
Evropský účetní dvůr velmi brzy provede audit těchto fondů, včetně fondů v Bulharsku. Věřím, že také Evropský parlament bude v budoucnu bedlivě sledovat, jak jsou tyto prostředky využívány.
Adina-Ioana Vălean
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, jako zpravodajka pro investice do energetické infrastruktury a stínová zpravodajka pro bezpečnost dodávek plynu jsem velmi citlivá k otázkám energetické bezpečnosti. Myslím si, že Evropa má v této oblasti zaujímat stěžejní místo.
Jako rumunská poslankyně mám na této konkrétní záležitosti jaderné elektrárny Kozloduj ještě větší zájem. Nachází se v blízkosti hranice s mou zemí a již dávno vzbuzuje v Rumunsku značné starosti ze zjevných důvodů souvisejících se životním prostředím. Jaderná elektrárna Kozloduj leží čtyři kilometry od řeky Dunaje a 150 kilometrů od Bukurešti. Podle mezinárodních odborníků nemá tato elektrárna žádný ochranný plášť a existuje velké riziko radioaktivních úniků do půdy a podzemních vod.
Věřím, že je povinností Evropy pomoci a usnadnit její vyřazení z provozu, a musíme zajistit, aby byl na tento projekt vyčleněn dostatek financí, neboť je velmi důležitý pro to, aby byly dodrženy vysoké úrovně bezpečnosti, aby byly zajištěny nezbytné odborné znalosti a uplatněny mezinárodní nejlepší postupy. Vyřazení z provozu a demontáž by měly probíhat podle velmi přísných pravidel a norem, jinak by mohly představovat bezpečnostní hrozbu pro celý region.
Proto plně podporuji tento návrh a náš závazek přidělit na tento projekt dalších 300 milionů EUR. Ráda bych vám také připomněla, že Evropský parlament před několika měsíci zaujal v souvislosti s touto záležitostí důrazný postoj a vyčlenil z rozpočtu na rok 2010 prvních 75 milionů EUR.
Nicméně si myslím, že bychom měli být nekompromisní, pokud jde o transparentnost při využívání evropských prostředků. Až dosud byla Komise dosti nespokojena s informacemi, které o vyřazování z provozu z Bulharska dostávala. Tyto prostředky musí být pod přísnou kontrolou. Domnívám se proto, že Evropská komise by měla nejprve provést konkrétní zhodnocení, aby posoudila silné a slabé stránky minulých projektů a společně s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj zlepšila plánování finančních prostředků v příštím období financování 2010-2013.
Předložili jsme několik pozměňovacích návrhů požadujících, aby bulharské orgány předložily řádnou vnitrostátní strategii vytyčující dlouhodobé cíle v oblasti energetické účinnosti a v odvětvích obnovitelné energie, což by měla být předběžná podmínka pro obálku se 120 miliony EUR.
(Řečnice souhlasila s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
Dimitar Stoyanov
(NL) Pane předsedající, mám velmi stručnou, konkrétní otázku. Protože tato paní hovořila o bezpečnosti, chtěl bych, aby mi odpověděla na toto: je si vědoma toho, že dříve než byly tyto čtyři malé bloky jaderné elektrárny Kozloduj vyřazeny z provozu, označilo je Evropské společenství pro atomovou energii za nejbezpečnější reaktory v Evropské unii?
Adina-Ioana Vălean
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, co mohu říci? Jsme všichni blázni? Nebo v tom někdo vidí nějaký smysl? Myslím si, že mnoho lidí rozhodlo, že se to udělá jedním způsobem. Měli bychom se ho držet, všichni podporujeme názor, že by se to mělo udělat právě takto. Nemám další komentář.
Michail Tremopoulos
Pane předsedající, při dnešní rozpravě musíme vzít v úvahu, že Evropská unie v posledních deseti letech dala Bulharsku na uzavření čtyř bloků v komplexu Kozloduj 550 milionů EUR. Dnes mu dává dalších 300 milionů EUR, což je celkem 850 milionů EUR, nepočítaje obrovské částky poskytnuté na úpravy a bezpečnostní vylepšení. Jinými slovy jsme tento jaderný komplex víceméně vyplatili ve zlatě a pro některé lidi to byla slípka, co snáší zlatá vejce. Nicméně Komise v nepřímém financování jaderného lobby pokračuje.
Vyzýváme k ukončení tohoto obchodování s bulharskou vládou. Vyzýváme Parlament, aby spolu s Komisí hájil bezpečné a efektivní nakládání s jaderným odpadem a nepovažoval to za součást programu vyřazování z provozu. Jako skupina Zelených/Evropské svobodné aliance vyzýváme k tomu, aby bulharská vláda vložila zbylých 40 % z 300 milionů EUR na program vyřazení jaderného reaktoru z provozu do oblasti nakládání s jaderným odpadem, a nikoli do rozvoje uranových a uhelných elektráren ničících životní prostředí.
Samozřejmě doufám, že si každý, kdo pomýšlí na posílení jaderné lobby s novou výstavbou, vzal poučení z nedávné dohody mezi Tureckem a Ruskem o výstavbě jaderné elektrárny v Akkuyu, v zóně zemětřesení, kde protijaderné hnutí výstavbě zabránilo...
(Předsedající řečníka přerušil)
Předsedající
Pane Tremopoulosi, váš čas vypršel. Paní Parvanová se však přihlásila podle postupu modré karty, aby vám položila otázku. Dovolíte, aby vám kolegyně poslankyně položila otázku?
Paní Parvanová, můžete prosím co možná nejstručněji položit svou otázku?
Antonyia Parvanova
(BG) Pane předsedající, padlo zde slovo "vydírání" a před chvílí se má kolegyně paní Văleanová zmínila o tom, že Bulharsko zneužilo finanční prostředky a že nepoužilo prozíravě peníze z předchozí tranše, jež byla použita pro řádný účel jako náhrada. Mám jednu otázku a chtěla bych, aby ji představitel Komise zde a Komise potvrdili: existovaly o tom nějaké náznaky, nebo ne?
Předsedající
Ne, lituji, paní Parvanová. Toto není v souladu s jednacím řádem. Jednací řád umožňuje položit otázku řečníkovi, který právě hovoří. Tato otázka se proto zamítá a stejně tak i možnost odpovědi.
Geoffrey Van Orden
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, velmi jsem usiloval o to, abych zabránil předčasnému uzavření bloků 1 a 2 Kozloduje. Jejich uzavření o několik let dříve nebylo nutné; zajisté to nebylo z důvodů bezpečnosti. Důsledkem, jak bylo předpovězeno, bylo zvýšené využití elektráren spalujících hnědé uhlí, jež mají nepříznivý vliv na životní prostředí, růst cen elektřiny a snížení vývozu elektřiny z Bulharska: jinými slovy hospodářské škody a škody na životním prostředí.
Za chybná rozhodnutí v orgánech Evropské unie nyní platíme. Je proto jen správné, aby Evropská unie s Bulharskem zacházela přinejmenším stejně dobře jako s jinými zeměmi, jež musely předčasně uzavřít svá stárnoucí jaderná zařízení, a jsem rád, že to Komise uznává.
Tento proces vyřazování z provozu ovšem stojí mnoho peněz. Je velmi důležité, aby tyto prostředky byly řádně a účelně vynakládány a vyúčtovány. Doufám, že Komise nám může stran toho poskytnout záruky.
Je také důležité zabývat se otázkou kompenzace za ztracenou energetickou kapacitu a jejího nahrazení. Bulharsko bude potřebovat pomoc při vybudování udržitelné nové kapacity, jež zajistí bezpečnost dodávek a jejich diverzifikaci tak, aby Bulharsko nebylo závislé na dobré vůli jedné cizí mocnosti.
Miloslav Ransdorf
jménem skupiny GUE/NGL. - (CS) Chtěl bych říci, že "Program Kozloduj" nemůže být pouze orientovaný na to, aby se financoval transfer ozářených látek, aby se zvýšila energetická účinnost v Bulharsku a aby se financovaly alternativní energetické zdroje.
Po mém soudu musí být tento program pojat také jako příspěvek pro ekonomickou a sociální stabilitu Balkánu. Protože balkánské země jako celek - a Bulharsko také - patří mezi zranitelné části Evropské unie, jak nám to ukázala ekonomická krize v současnosti. Soudím, že rámcem, který nesmí být porušen, je článek 30 přístupové smlouvy, jak ukázaly právní konzultace s lidmi z Evropské komise. I když tato přístupová smlouva, resp. to aranžmá bylo vyčerpáno v roce 2009, nové aranžmá musí pokračovat v duchu kontinuity v tom, co bylo v článku 30 stanoveno.
Dimitar Stoyanov
(BG) Pane předsedající, dnes večer diskutujeme o náhradě, kterou by Bulharsko mělo obdržet za uzavření jaderné elektrárny Kozloduj. Tato náhrada je správná, spravedlivá a aktuální, protože odborníci spočítali, že ztráty, jež Bulharsko utrpělo v důsledku uzavření bloků 1-4, byly mnohem vyšší než veškeré náhrady, které nám až dosud byly vyplaceny.
Zbývá však zde zodpovědět tuto otázku: proč jsme se vůbec v této situaci museli ocitnout a proč, jak jsem se o tom nedávno zmínil, musely být uzavřeny nejbezpečnější reaktory v Evropě, které tak neoznačil jen tak někdo, ale nejprestižnější agentura, Mezinárodní agentura pro atomovou energii? Také jsem šokován bláznovstvím, s jakým tato zpráva o náhradách skončila v rukou skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance, jež začínala a končila svá vystoupení tím, že Kozloduj musí být zničen, velmi podobně jako Cato starší míval ve zvyku říkat totéž o Kartágu.
Na tomto místě bych se chtěl obrátit na pana Tremopoulose, který, mohu-li to tak říci, je stěží v situaci, kdy by měl takto hovořit, protože je to právě jeho země, která díky svému vydírání zcela nedávno obdržela mnohem větší částku, než momentálně požaduje Bulharsko. Neměl by proto být tak kategorický v prohlášeních, co by Bulharsko mělo a nemělo dostat.
Nyní vidíme některé pozměňovací návrhy předložené Zelenými, který mají jen jeden cíl. Zelení mají totiž nyní problém, a sice to, že uzavřením jaderné elektrárny Kozloduj napomohli zvýšení emisí oxidu uhličitého. Pomocí těchto změn chtějí vzít peníze z Bulharska ještě nestoudněji, převést je do jiné oblasti a ve skutečnosti tím chtějí zakrýt svou vlastní vinu. Proto také nedovedou vysvětlit svým voličům, proč jako občané Evropské unie musí platit, aby měli větší emise oxidu uhličitého v EU. Zelení v tomto případě zaujímají postoje, jež diametrálně odporují jejich názorům.
Existuje také pozměňovací návrh, který uvádí, že Kozloduj by měl posloužit jako příklad. Jediné, v čem byl Kozloduj příkladem, je však to, jak mohou staré reaktory být bezpečné a mohou perfektně fungovat. Jediné, v čem může posloužit jako příklad do budoucna, je varování: varování, jak lze v důsledku politického nerozumu zničit báječné, efektivní a úspěšné průmyslové odvětví v nějaké zemi.
Předsedající
Faktem je, pane Stoyanove, že balancujete na pokraji nevhodného a nemístného, mám-li použít parlamentní jazyk. Nepřerušil jsem vás, protože chci ukázat naši velkorysost, zejména velkorysost našich kolegů ze skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance, kteří, jak chápu, byli ve vašem vystoupení napadeni. Chtěl jsem ukázat, že jsme schopni naslouchat. Musím vám však říci, že vaše vystoupení mi připadalo jako zcela nevhodné. Kdyby se to mělo stát znovu, přeruším vás, protože takto upadat nechceme.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Chtěl bych Komisi poděkovat, protože, ačkoliv nás všechny v tuto chvíli velmi zaměstnává krize, i přesto se stará i o ostatní stávající problémy. Myslím si, že Bulharsko má plné právo dostat finance, které mu za demontáž této jaderné elektrárny byly přislíbeny.
Jsem zastáncem elektřiny vyráběné v jaderných elektrárnách a domnívám se, že Evropa nebude schopna dosáhnout konkrétně vytyčených cílů v oblasti čisté energie, aniž by budovala jaderné elektrárny. Jsem pevně přesvědčen, že každá země má právo budovat jaderné elektrárny, ovšem my v Evropské unii máme společnou odpovědnost a smysl pro solidaritu, pokud jde o technologie zvolené pro výstavbu těchto jaderných elektráren. Myslím si, že v této souvislosti bude muset Evropská komise zaujmout velice přísný postoj, až bude posuzovat tyto projekty nových jaderných elektráren.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Chtěl bych upřímně poblahopřát zpravodajce paní Harmsové k její vynikající práci. Souhlasím s projednávaným dokumentem a s návrhem, aby byla Bulharsku v období 3 let poskytnuta pomoc na vyřazování bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu ve výši 300 milionů EUR, zatímco samozřejmě bude posílena kontrola toho, jak jsou tyto přidělené prostředky vynakládány. Mělo by být řečeno, že je to ukázka stejné solidarity, neboť jiné členské státy - Litva a Slovensko - jsou v podobné situaci a takovou finanční podporu obdržely.
Bloky 1 až 4 jaderné elektrárny byly po nějakou dobu mimo provoz a je logické, aby byly z provozu vyřazeny. Sníží to riziko pro životní prostředí a pomůže nám to lépe využít znalostí a profesních zkušeností zaměstnanců. Když se uzavírá část jaderné elektrárny, její zaměstnanci musí čelit novým výzvám. Z naší zkušenosti v Litvě mohu říci, že vznikají nepředvídané problémy, které se dají obtížně vměstnat do časových harmonogramů.
Pravda, největší část finančních prostředků by měla jít na vyřazení bloků z provozu, a zde nevyhnutelně vyvstává otázka zařízení pro skladování. Stejně důležité však je myslet na lidi. Doufám, že v rámci využití pomoci poskytnuté Evropskou unií pomůže bulharská vláda pracovníkům a společenství pohybujícímu se kolem elektrárny, aby se přizpůsobili změněným podmínkám, a je velmi důležité pomoci jim při rekvalifikaci a využít jejich znalostí v jiných oblastech, podporovat tvorbu nových udržitelných pracovních míst a přeorientovat se na novou energii chránící životní prostředí.
Konrad Szymański
(PL) Uzavření čtyř bloků jaderné elektrárny Kozloduj bezpochyby vyvolalo velký schodek v energetickém systému Bulharska. Má značné důsledky pro bezpečnost dodávek v regionu a nutně vede ke zvýšení emisí CO2, což by mělo být důležité, alespoň pro některé poslance v této sněmovně. I přesto se navrhuje - zejména v pozměňovacích návrzích -, abychom se k energetickým problémům jednoho z členských států otočili zády. To odporuje zásadě solidarity, kterou by se energetická politika měla řídit. Vytváří to také dojem diskriminace jaderné energie ze strany Parlamentu, což je v rozporu se zásadou poskytující členským státům plnou svobodu při volbě energetických zdrojů.
Corina Creţu
(RO) Způsob, jakým bude vyřešena otázka uzavření a vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu, není podstatný, vyjma toho, jakým způsobem tuto otázku vyřeší Bulharsko samotné. Jak však již bylo v této sněmovně řečeno, proces vyřazování z provozu se týká také sousedních zemí a může posloužit jako precedens pro jiné země s podobnými reaktory, jejichž maximální životnost se chýlí ke konci.
Nebudu se však tajit tím, jak již bylo řečeno, že pro občany Rumunska byla jaderná elektrárna Kozloduj trvalým zdrojem znepokojení, zejména po nehodě v Černobylu. Proto by mělo být důležité, aby proces vyřazování z provozu doprovázela veřejná informační kampaň zaměřená na všechny zúčastněné strany, jež mají právo znát fáze tohoto procesu, časový program, potenciální rizika každé fáze, jak je chráněn štěpný materiál a nebezpečný odpad a také jak bude vypadat ekologická obnova oblasti Kozloduje.
Chci zdůraznit, že je nutné věnovat velkou pozornost zpracování radioaktivního odpadu. To je důvod, proč finanční prostředky přidělené Bulharsku na tento účel musí být poskytovány v pravidelných intervalech bez jakéhokoli přerušení. Zmiňuji se o tom proto, že ačkoli se náklady jeví jako dost vysoké, jsou to jen odhady, neboť neexistuje žádný precedens vyřazování jaderné elektrárny v Bulharsku z provozu v takovém rozsahu. Závěrem chci říci v optimistickém tónu, že při dostatečném financování a pečlivém plánování a pod dohledem všech orgánů s nezbytnými pravomocemi v této oblasti se proces vyřazování z provozu stane příkladem dobrého využití evropských finančních prostředků.
Zigmantas Balčytis
(LT) Některé země střední a východní Evropy při přistoupení k Evropské unii přijaly v přístupových smlouvách závazky, které byly politicky i hospodářsky obtížné, zavázaly se k vyřazení jaderných elektráren z provozu a k zajištění bezpečného nakládání s jaderným odpadem. Tyto země jsou závislé na jaderné energii a zdědily jaderné elektrárny, jež nevyhovují bezpečnostním normám EU a stávajícím požadavkům, a samozřejmě by samy nedokázaly shromáždit finanční prostředky, jež jsou pro vyřazení z provozu nezbytné. V Evropské unii platí přísné požadavky upravující vyřazení z provozu a provádění prací v oblasti bezpečnosti a finanční a hospodářská krize členským státům, jež jaderné elektrárny vyřazují z provozu, ztěžuje náležité a včasné provádění této práce a likvidace paliva. Znepokojení Společenství nad přepracováním vyhořelého jaderného paliva v jiných než členských státech EU je naprosto pochopitelné, neboť to může ohrozit i naše budoucí generace. Proto vítám rozhodnutí Komise přidělit Bulharsku dodatečnou podporu z rozpočtu Evropské unie, neboť je jasné, že bez podpory Společenství by stejně jako v Litvě nebylo možné zajistit, že budou opatření k vyřazení z provozu uskutečňována v náležitém rozsahu a že bude prováděna společná bezpečnostní politika Společenství nebo opatření potřebná pro zachování bezpečnosti evropských občanů a ochranu životního prostředí.
Günther Oettinger
člen Komise. - (DE) Pane předsedající, vážení poslanci, chtěl bych vám poděkovat za otevřenou rozpravu na toto citlivé téma.
Na závěr bych chtěl zdůraznit, že Komise velmi vítá celkově pozitivní přístup zprávy a to, že Parlament souhlasí s Komisí, aby Bulharsko dostalo další podporu ve výši až 300 milionů EUR až do roku 2013. Komise je také potěšena tím, že se můžeme i nadále zaměřit na poskytování podpory na opatření bezpečné demontáže a že Parlament soudí, že projekty v odvětví energetiky zasluhují naši podporu.
Můžeme potvrdit, stejně jako jsme to učinili v minulosti, že tyto prostředky budou použity pro zamýšlený účel, a hodláme zavést spolehlivá kontrolní opatření. Vaše návrhy a pozměňovací návrhy bereme na vědomí. Jsem si jist, že Rada zohlední všechna stanoviska Parlamentu, jež mohou napomoci jasnějšímu vyjádření cílů tohoto nařízení.
Vaše shoda v otázce dalšího financování demontážních prací je znamením solidarity Evropské unie s Bulharskem. V průběhu procesu demontáže jaderných elektráren je nejvyšší prioritou bezpečnost, a to je v usnesení zdůrazněno.
Chtěl bych vám ještě jednou poděkovat za vaši práci a také paní Harmsové za tuto zprávu.
Rebecca Harms
zpravodajka. - (DE) Pane předsedající, na závěr této rozpravy bych chtěla zopakovat, že vyřazení jaderných elektráren v Litvě, na Slovensku a v Bulharsku je založeno na mezinárodních odborných znalostech. Mezinárodní agentura pro jadernou energii (MAAE) tyto reaktory, které mají stejnou konstrukci jako reaktory v Černobylu, zkontrolovala a shledala, že neexistuje možnost jejich přestavby tak, aby splňovaly bezpečnostní normy, jež jsou uplatňovány ve staré Evropské unii. Bylo to rozumné řešení, jež ospravedlňuje to, že jsme projevili s Litvou, Slovenskem a Bulharskem solidaritu a po zítřejším rozhodnutí se k nim, pokud jde o náklady na vyřazování z provozu, zachováme stejným způsobem.
Zadruhé bych chtěla znovu poukázat na to, že žádná z těchto zemí a žádná jiná země v západní Evropě ani jinde ve světě dosud nenalezla spolehlivé řešení problému konečného uložení vysoce radioaktivního odpadu. To je úkol, který nás ještě čeká, přestože mnohé země investovaly do této oblasti miliardy a hledají spolehlivé řešení již po 30 let. Do této diskuse by se měli zapojit zejména ti, kdo prosazují vysoce rizikové technologie jaderné energie, protože tak, jak se věci jeví dnes, představuje ukládání jaderného odpadu podle mého názoru a podle názoru většiny evropských občanů tak velké a dosud nevyřešené riziko, že je silným argumentem proti pokračujícímu využívání jaderné energie. Budeme o tom diskutovat s panem Oettingerem v budoucnu. Děkuji vám za pozornost.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra, ve čtvrtek 20. května ve 12:00.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Eija-Riitta Korhola  
písemně. - (FI) Evropská komise jménem Evropské unie v roce 1999 nařídila Bulharsku, aby uzavřelo čtyři ze šesti bloků své jaderné elektrárny, což byla předběžná podmínka pro přístupová jednání. Komise po nějaký čas prohlašovala, že příslušné bloky jsou způsobilé pro získání finančního přilepšení. Podle této dohody byly uzavřeny dva bloky v roce 2002 a další dva v roce 2006. Po značných investicích a několika nezávislých průzkumech bylo zjištěno, že tyto bloky splňují veškerá bezpečnostní kritéria a podle Pracovní skupiny pro jaderné otázky Rady EU nebyly další kontroly nutné. Bulharsko se stalo čistým vývozcem elektřiny do všech sousedních zemí a někdy pokrývalo schodek elektřiny v regionu až ze 100 %. Na základě dohody však byly uzavřeny i zbývající bloky, v regionu začalo docházet k výpadkům elektřiny a náhradní elektrárny zvýšily množství skleníkových plynů. Osobně jsem vznesl na Komisi a Radu dotaz, přičemž jsem vycházel ze zprávy pana Van Ordena o žádosti Bulharské republiky o přijetí za člena Evropské unie a z jejího článku 33. Evropský parlament v ní vyzval Radu k flexibilnějšímu přístupu, pokud jde o data uzavření, a sice dokud nebude vybudována nová generace elektráren, jež by nezvyšovaly emise, což nebude dříve než v roce 2011. Odpověď však byla záporná a EU místo toho projevila solidaritu s Bulharskem formou značných částek finanční pomoci. Proto je jen správné pokračovat v poskytování finanční pomoci i déle, než se plánovalo, protože ztráta kapacity výroby elektřiny byla pro Bulharsko hospodářsky a sociálně závažná, ani nemluvě o jiných napětích v regionu. Máme-li být zcela čestní, musíme se však ptát, zda by nebylo možné se těmto masivním finančním investicím vyhnout, kdyby Komise a Rada přezkoumaly své neflexibilní a sporné podmínky.
Franz Obermayr  
písemně. Během přístupových jednání v roce 2005 Bulharsko souhlasilo s tím, že uzavře bloky 1 až čtyři jaderné elektrárny Kozloduj a poté je vyřadí z provozu. EU původně zamýšlela poskytnout finanční podporu pro proces vyřazování z provozu do roku 2009. Nyní byla finanční podpora prodloužena do konce roku 2013 a celkem bude poskytnuto 300 milionů EUR. Je samozřejmě nezbytné během vyřazování Kozloduje z provozu poskytnout Bulharsku podporu a pomoci mu s doprovodnými finančními problémy a problémy v oblasti životního prostředí, jako je bezpečné uložení radioaktivního odpadu, rozvoj obnovitelných energetických zdrojů a rekvalifikace zaměstnanců. Součástí finanční pomoci však musí být podrobný rozpis různých plánů, přísná opatření finanční kontroly a pravidelná kontrola způsobu využití financí. Tyto peníze nesmí být skrytě využity jako finanční podpora pro druhou bulharskou jadernou elektrárnu v Belene. Bulharsko v současné době čeká na evropské investory, kteří by vložili peníze do Belene, a možnost využít k tomuto účelu peníze na vyřazení z provozu je velmi aktuální. Musíme zabránit tomu, aby se tak stalo. Proto je důležité pečlivé podávání zpráv a důkladné kontroly Komise, Evropského parlamentu a Evropského účetního dvora prováděné na místě.
Silvia-Adriana Ţicău  
písemně. - (RO) EU je z 53 % svých potřeb závislá na dovozu energie. Některé členské státy přijaly ambiciózní strategie na využití jaderné energie a energie z obnovitelných zdrojů, aby svou energetickou závislost snížily. Jaderná energie se na celkové energetické spotřebě EU podílí z 28 %. Při její výrobě se neuvolňují emise oxidu uhličitého a kromě toho jsou měsíční účty domácností za elektřinu v členských státech, kde se využívá jaderná energie, nižší. EU však uplatňuje mimořádně přísné požadavky na bezpečný provoz jaderných elektráren a nakládání s jaderným odpadem. Přísná opatření a vysoké požadavky na bezpečnost jaderných elektráren a úzká spolupráce mezi místními, regionálními, vnitrostátními a evropskými orgány poskytují podmínky pro bezpečné využití jaderné energie v EU. Nařízení navržené Komisí zaručuje Bulharsku spravedlivé zacházení - poskytuje mu do roku 2013 finanční pomoc na vyřazování jeho jaderných elektráren z provozu, což byla opatření stanovená přístupovými smlouvami. Vyřazování jaderných zařízení z provozu vyžaduje dlouhodobé finanční plánování, jež bude pokračovat, dokud nebude místo zcela navráceno do původního stavu a veškerý radioaktivní odpad a vyhořelé palivo nebudou bezpečně zlikvidovány.
