Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Colm Burke
(EN) Fru formand! Infrastrukturudvikling er vigtig for vores økonomiske genopretning. Mens det tidligere var anlæggelse af veje og jernbaner, der bidrog til at stimulere økonomier i tilbagegang og viste vejen mod fremgang, skal vi i dag fokusere på vores informations- og kommunikationsteknologiske infrastruktur som drivkraft for fremtid vækst.
I den forbindelse vil jeg gerne henlede opmærksomheden på den forfærdelige situation i Irland med den såkaldte "digitale kløft". På grund af års forsømmelser i opgangstider står vi nu med store områder i de irske landdistrikter, hvor der er langsomme forbindelser, der ligger under den moderne standard, og værst af alt har 28 % slet ingen adgang til bredbånd. Hvordan skal vi skabe fremgang og muligheder for vores landsamfund, hvis vi ikke giver dem midlerne til at nå disse mål? Hvordan kan vi fortælle vores unge landmænd, at de ikke kan benytte IKT til at udvikle deres landbrugsvirksomheder, fordi vi ikke har sikret dem forbindelserne?
Jeg glæder mig over de seneste meldinger fra Kommissionen, hvori man nærmere beskriver udbetalingerne af EU-midler med henblik på at løse denne kolossale udfordring. Afslutningsvis skal vi fokusere på at afskaffe den digitale kløft, selv midt i en økonomisk krise.
Justas Paleckis
(LT) Fru formand! Krisen må tvinge os alle til at ændre vores adfærd og tankegang. Medlemmerne af de litauiske, lettiske og irske parlamenter er gået ned i løn, hvilket også betyder en reduktion af lønningerne for disse landes medlemmer af Europa-Parlamentet. Indkomsterne for præsidenter, ministre og andre statslige embedsmænd sættes ned, og det er helt på sin plads, for vi har brug for solidaritet. Krisen skal ikke bæres af de svageste. Efter kompromiset, som det tog mere end et årti at nå frem til, vil det være vanskeligt at nedsætte lønnen til medlemmerne af Europa-Parlamentet med det samme, men jeg vil imidlertid opfordre mine kolleger her i Europa-Parlamentet til at donere en del af deres løn til velgørenhed. Her i krisen kan vi reducere diæterne til Europa-Parlamentets medlemmer. Jeg er sikker på, at et flertal af mine kolleger vil støtte en reduktion af antallet af oversættelser til alle 23 officielle sprog, hvilket vil give os mulighed for at spare hundreder af millioner EUR. Lige nu forekommer rejserne fra Bruxelles til Strasbourg til plenarsamlingerne, som koster 200 mio. EUR om året, særligt absurde. For at spare og skåne miljøet bør vi holde op med at spilde tusinder af t papir og gå over til at bruge elektroniske dokumenter ved vores møder.
Marc Pannella
(FR) Fru formand! I dag har vi afsat et minut her i begyndelsen af vores møde, og det vil jeg gerne takke formanden for, til at hylde mindet om de daglige ofre for et system, som nu har skabt en tragedie af et hidtil uset omfang, en fortsat tragedie, hvor fattige bekæmper fattige i deres jagt på arbejde og mad. Vi hørte også lige for lidt siden, at der er fundet 94 kvinder og syv børn.
Som vi har sagt i otte år, er problemet følgende: Er det muligt, at der ikke er nogen opfølgning, at det er umuligt at få kendskab til årsagerne i en tid, hvor vi kan se blomsterne på vores balkoner fra rummet? Årsagerne er ikke kendte, følgerne er kriminelle...
(Formanden afbrød taleren)
Sylwester Chruszcz
(PL) Fru formand! Det gjorde mit trist til mode at høre nyheden om resultatet af afstemningen om mistillidsvotummet til premierminister Topolánek i Prag i sidste uge. Den Tjekkiske Republik har haft EU-formandskabet siden 1. januar, og jeg synes, at formandskabet har arbejdet godt indtil videre. Jeg er sikker på, at det vil fortsætte i denne retning i de kommende tre måneder. Jeg krydser fingre for vores tjekkiske venner og for alle de projekter, som det tjekkiske formandskab håber at gennemføre. Det drejer sig f.eks. om den meget vigtige naboskabspolitik mod øst og foranstaltningerne vedrørende Europas energisikkerhed.
Athanasios Pafilis
(EL) Fru formand! EF-Domstolen offentliggjorde for nylig sin dom i en sag mod Grækenland, hvor den fastsætter samme pensionsalder for mænd og kvinder i den offentlige sektor, hvilket betyder, at kvinders pensionsalder er hævet med fem til 17 år.
Denne udvikling, som i høj grad fordømmes fra arbejdstagerside, er systematisk blevet støttet siden begyndelsen af 1990'erne, også af EU og de græske regeringer. Det er skadeligt for arbejdende kvinder og er et skridt i retning af at hæve pensionsalderen til 65 for både mænd og kvinder som allerede indført i de antiforsikringslove, som Nea Dimokratia- og PASOK-regeringer har indført for personer, der har tegnet forsikring efter 1993, til gennemførelse af EU-lovgivningen.
Denne uacceptable afgørelse er en total underminering af socialforsikringens offentlige, sociale karakter i den offentlige og den private sektor. Her opfattes det nationale forsikrings- og pensionssystem som en arbejdsforsikring snarere end en socialforsikring. Det betyder, at der ikke er nogen sikring i henseende til aldersgrænse, pensionsbeløb og ydelser generelt.
Den eneste mulighed for kvindelige og mandlige arbejdstagere er at lade være med at respektere afgørelser truffet af EU og EU's institutioner.
Bernard Wojciechowski
(PL) Fru formand! Ifølge data på portalen eudebate2009 har kun 52 % af alle europæere tillid til Europa-Parlamentet som institution. Det er en nedgang på 3 % i forhold til tallene fra sidste år. Andelen af vælgere, som stadig ikke har besluttet, om de vil stemme til valget til Europa-Parlamentet i år, er helt oppe på 50 %. Kun 30 % af de adspurgte sagde, at de ville stemme til valget. Andelen af vælgere, som ikke vil stemme, fordi de føler, at deres stemme ikke gør nogen forskel, er helt oppe på 68 %.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål. Planlægger Europa-Parlamentet et eller andet spændende sidsteøjebliks-arrangement for at overtale folk til at stemme? Skal vi på en eller anden måde udvide Europas informationskanaler? I mit land har der overhovedet ikke været nogen debat om Europa. Premierministeren gør ikke noget. Skal vi alle bare stå stille og se på?
Lívia Járóka
(HU) Fru formand! I næste uge fejres den internationale romadag i hele verden som et symbol på romaernes håb om anerkendelse og accept. For nylig har afskyelige handlinger skabt stærke følelser i den offentlige opinion, og den usikkerhed, der følger i kølvandet på den økonomiske krise, har yderligere forværret situationen. Vores ansvar for at finde en løsning på denne ekstreme fattigdom er derfor øget eksponentielt.
Det er uacceptabelt, at romaernes situation bruges til at fremsætte politiske angreb og skabe et hysteri i stedet for til at gøre noget effektivt. At gøre en hel gruppe til syndebuk og stigmatisere den gør erhvervsuddannelse til en umulighed, og det er en alvorlig tilsidesættelse af både romaernes og flertallets interesser. Som roma afviser jeg efter århundreders marginalisering af vores samfund at påtage mig nogen form for kollektiv skyld, uanset om vi taler om at stigmatisere romaerne eller resten af samfundet.
At anklage et helt samfund for en kriminel livsstil eller racisme er en alvorlig fejl og underminerer ganske EU- institutionernes værdighed, hvis de baserer deres meddelelser på uverificerede rapporter eller forkerte påstande. Det er uacceptabelt, hvis visse politiske grupperinger søger at retfærdiggøre sig selv ved at henvise til forfulgte gruppers historiske lidelser. Problemerne med romaernes ghettoer kan kun løses med en europæisk handlingsplan, der her og nu skal sikre integration og udvikling af disse marginaliserede regioner.
Vasilica Dăncilă
(RO) Fru formand! Eksperternes vurderinger af eventuelle problemer på det globale fødevaremarked og af sikringen af en tilstrækkelig forsyning af hele verdens befolkning er en af grundene til, at det er vigtigt at tænke i nye baner med hensyn til den måde, som landbrugsjorden bruges på i Europa, især i de nye medlemsstater, som jo også omfatter Rumænien.
I den sammenhæng skal der foretages en realistisk vurdering af de muligheder, som Rumænien giver investorer, der er interesserede i at investere i landbrugssektoren, som i denne krisetid ser ud til at have størst interesse. Det er i det mindste, hvad man kan læse i en undersøgelse offentliggjort i Bukarest, hvor der tales om en betydelig vækst i investeringerne i Rumæniens landbrugs- og skovbrugssektor. Den forklaring, der gives af forfatterne til undersøgelsen, er, at disse ejendomssegmenter er dem, som er mindst påvirket af den vanskelige økonomiske situation, der ellers karakteriserer markedet.
På den anden side må vi ikke glemme, at Rumænien engang var Europas spisekammer, men at genvinde denne status kræver politikker, der støtter landmændene, og samtidig udnyttelse af Fællesskabets fonde, som Rumænien har adgang til i sin egenskab af medlemsstat.
Marco Cappato
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Gaddafi, Libyens diktator, har kaldt Den Internationale Straffedomstol en "ny form for verdensterrorisme". Jeg vil gerne minde Parlamentets formandskab om, at Parlamentet kæmpede for at få oprettet denne domstol - det gjorde vi i det ikkevoldelige Tværnationale Radikale Parti.
Jeg mener ikke, at Parlamentet som en europæisk institution kan lade den libyske diktators ord passere uden en skarp fordømmelse. Vi skal kæmpe for at underlægge staternes nationale suverænitet bindende international lovgivning mod folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, dvs. international og supranational lovgivning over absolut suverænitet. Vores venner i den tibetanske eksilregering bad os gøre det samme under gårsdagens høring i Udenrigsudvalget, hvilket Congress of Nationalities for a Federal Iran også gjorde under høringen i dag, for absolut suverænitet er frihedens og retfærdighedens fjende.
Andrzej Zapałowski
(PL) Fru formand! På det seneste møde i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter nævnte kommissær Fischer-Boel reformen af sukkersektoren som en af den fælles landbrugspolitiks største succeser. Jeg vil gerne meddele Parlamentet, at Polen efter denne reform er ophørt med at være et sukkereksporterende land og nu i stedet er nødt til at importere omkring 20 % af sit sukker. I de sidste to år er sukkerprisen steget med 60 %. Derfor melder det spørgsmål sig, om kommissæren og hendes kolleger har begået en alvorlig fejl, eller om dette er en planlagt strategi, der skal sikre, at nogle lande får et større overskud. Jeg vil gerne slå helt fast, at den fælles landbrugspolitik, som de polske vælgere også har oplevet, er utrolig uafbalanceret og til fordel for de gamle EU-medlemsstater.
Petya Stavreva
(BG) Fru formand, mine damer og herrer! Vi lever i en hurtig, stresset tid med forandringer og nye udfordringer og i de sidste måneder også med en global økonomisk krise.
I går vedtog Europa-Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter en betænkning om tildeling af flere ressourcer til landmænd og medlemsstaternes landbrugsdistrikter for at hjælpe dem med at klare krisens følger. Der vil blive allokeret 1,02 mia. EUR i støtte til EU's landbrugssektor i disse vanskelige tider. Jeg tror, at Fællesskabets landmænd og indbyggerne i landdistrikterne vil forstå dette vigtige budskab om et forenet Europa.
Investeringer i internetinfrastruktur, omstrukturering af mejerisektoren, vedvarende energi, beskyttelse af biologisk mangfoldighed og vandressourcer er nøglen til at løse en stor del af problemerne i disse regioner, fordi det skaber alternativer for dem, der bor i disse områder. Muligheden for at målrette en del af ressourcerne til kredit- og garantimidler vil gøre det lettere at gennemføre projekterne i praksis.
Jeg forventer, at Rådet og Kommissionen bakker op om Europa-Parlamentets arbejde og sikrer den nødvendige støtte til millioner af producenter af landbrugsprodukter i hele EU.
Marusya Lyubcheva
(EN) Fru formand! I det nuværende klima med økonomisk krise og jobtab i EU's medlemsstater er der en alvorlig risiko for, at børn i stigende grad vil blive udnyttet som arbejdskraft. I en sådan krisesituation er kvinder og børn desværre dem, det går værst ud over. Uanset det sunde lovgivningsmæssige grundlag på europæisk plan og gode løsninger på nationalt plan, også i det land, jeg repræsenterer, nemlig Bulgarien, overholdes lovgivningen i mange tilfælde ikke i praksis. Dette problem rammer indvandrergrupper og romaerne særligt hårdt. Der er behov for forebyggende foranstaltninger på alle planer og for en stramning af kontrollen med, om lovgivningen overholdes i hele EU. Mange virksomheder udnytter børnearbejde trods de relevante begrænsninger i loven. Der sker tusindvis af overtrædelser af arbejdsmarkedslovgivningen i medlemsstaterne. Kommissionen skal iværksætte målrettede initiativer i forbindelse med bekæmpelsen af børnearbejde og opfordre til, at kontrolmekanismerne strammes op i processen. Hvis vi ønsker at beskytte børnenes interesser som led i vores europæiske politik, er dette et absolut must.
Ewa Tomaszewska
(PL) Fru formand! Spørgsmål som folkedrabet i Tjetjenien, mordet på tjetjenere med henblik på at bruge deres organer til transplantationer og voldtægt af tjetjenske kvinder er ofte blevet rejst her i Parlamentet. Det, der sker nu, er et bevidst angreb på Tjetjeniens kultur, en ødelæggelse af tjetjensk kultur, som er mange hundrede år ældre end Ruslands. Her tænker jeg ikke blot på dagligdagens skrifter og brugsting, som man kunne finde i et museum, men også på boligblokke. Der er tale om helt specielle strukturer, som ikke findes noget andet sted i Europa. Vi har ofte understreget, hvordan vores kultur beriges gennem mangfoldighed. En del af vores kultur er nu ved at forsvinde for øjnene af os, og vi er vidne til, at en af dens kilder nu udslettes.
András Gyürk
(HU) Fru formand! Efter gaskrisen i januar har den fælles europæiske energipolitik igen fået en svidende lussing her i de sidste par dage. Det østrigske selskab OMV har solgt sin betydelige andel i det ungarske selskab MOL til et russisk olieselskab, hvis ejerskab er ukendt, og som ifølge nyhedsberetninger på ingen måde opfylder EU's forventninger til åbenhed.
Samtidig er det svært at forestille sig, at denne handel kunne gennemføres, uden at de berørte regeringer vidste noget om det. Vi kan derfor sige, at denne uventede transaktion er et klart bevis på den ambivalens, der hersker mellem medlemsstaterne, og at den samtidig er en ny advarsel. Det har ikke noget formål, at EU taler om behovet for en fælles energipolitik, hvis medlemsstaternes handlinger strider mod hinanden.
Hvis ikke EU kan tale med én stemme om vigtige spørgsmål som energipolitik, vil det fortsat være offer for bestræbelserne på at så splid. Og som følge heraf vil de europæiske forbrugere blive endnu mere sårbare.
Catherine Stihler
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne meddele Parlamentet, at der på lørdag vil blive nedlagt en særlig krans i Zillhausen i Tyskland til minde om de syv britiske teknikere, som mistede livet under Anden Verdenskrig. Deres fly blev skudt ned natten mellem den 15. og den 16. marts 1944. De var med i 97 Squadron baseret i RAF Bourn i Cambridgeshire. De hed William Meyer, Bernard Starie, Reginald Pike, Thomas Shaw, James McLeish, Archibald Barrowman og Albert Roberts og vil alle blive mindet på lørdag.
De bragte det ultimative offer for, at vi kan nyde den frihed, vi så ofte tager for givet i dag, og deres liv må aldrig glemmes.
Jeg vil gerne takke borgmesteren i Balingen, dr. Reitemann, og det lokale byråd for at give tilladelse til nedlæggelsen af denne mindekrans til ære for disse unge mænd. Ligeledes vil jeg også takke Brett og Luella Langevad, som betaler for kransen, og RAF 9 Squadron for at sende to flybesætninger til ceremonien på lørdag.
Personligt kan jeg fortælle, at James McLeish var min grandonkel, og at repræsentanter for min familie vil være til stede under mindehøjtideligheden.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Fru formand! Der er valg i Republikken Moldova den 5. april. Her til morgen var der en eksplosion i Ananiev-Tiraspol-Ismail-gasledningen i Transnistrien. Årsagen til denne ulykke er stadig ukendt, men den har resulteret i, at gasforsyningerne fra Rusland til Balkanlandene er blevet afbrudt.
Jeg håber ikke, at denne ulykke får følger for valgresultatet. Samtidig tror jeg, at der er en forbindelse mellem ulykken og to meget vigtige faktorer. Det er bydende nødvendigt, at der gøres noget for at få afsluttet de uløste konflikter i denne region og især i Transnistrien. EU skal også finde specifikke, varige løsninger, der kan sikre udviklingen af alternative energiforsyningsruter til Sortehavet. Desværre kan den aftale, som blev underskrevet i sidste uge mellem Gazprom og det statsejede olieselskab i Aserbajdsjan, skade Nabucco-projektet.
Derfor skal vi rette opmærksomheden mod alle aspekter af konsolideringen af EU's energisikkerhed.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Donau spiller en meget vigtig rolle for økonomisk og social samhørighed og for Europas kulturelle udvikling. Den europæiske Donaukommission blev grundlagt den 30. marts 1856 i kølvandet på Pariskonferencen og har hovedkvarter i Galaţi, Rumænien. Den var en af de første europæiske institutioner, og dens målsætning var at få indført et internationalt system for fri sejlads på Donau.
Hovedområde 18 under TEN-T, der udgøres af Donau- og Main-Rhin-kanalen, forbinder Sortehavet og Nordsøen, hvilket reducerer afstanden mellem havnene i Rotterdam og Constanţa med 4 000 kilometer. Donau skal prioriteres højere i EU's politikker. Jeg foreslår, at vi i begyndelsen af Parlamentets næste valgperiode nedsætter en tværgående gruppe, som skal arbejde med spørgsmål i forbindelse med Donau.
I de kommende år skal vi sammen indføre en fælles strategi for udviklingsinitiativer, der vedrører Donauregionen. Vi skal have en integreret europæisk udviklingsstrategi for Donauflodbækkenet for at fremme økonomisk udvikling, udvikling af transportinfrastrukturen og miljøbeskyttelse.
Anna Záborská
- (SK) Fru formand! For tre år siden tildelte Europa-Parlamentet Sakharovprisen til hustruer til politiske fanger, som blev tilbageholdt i Cuba i marts 2003. Disse kvinder i hvidt gjorde frygtløst opmærksom på overtrædelser af menneskerettighederne i deres land.
Det Europæiske Råd har gentagne gange vedtaget konklusioner om en løbende, åben debat med de cubanske myndigheder og samtidig understreget vigtigheden af at overholde grundlæggende menneske- og frihedsrettigheder. Det har dog også truffet beslutning om, at disse rettigheder altid skal drøftes under officielle besøg, og hvor det er muligt, skal der afholdes møder med den demokratiske opposition.
Jeg må desværre meddele, at der under udviklingskommissær Louis Michels officielle besøg i Cuba ikke fandt sådanne møder sted, til trods for at der var fremsat en anmodning herom. Dette er så meget vanskeligere at forstå og så meget mere chokerende, fordi Kommissionens besøg fandt sted på seksårsdagen for anholdelsen af Castroregimets modstandere. Det bekymrer mig, at Parlamentets næstformand også var medlem af delegationen.
Bogusław Liberadzki
(PL) Fru formand! I november drøftede vi situationen i den polske skibsværtsindustri på foranledning af De Europæiske Socialdemokraters Gruppe i Parlamentet. Trods vores meningsforskelle besluttede vi alle at opfordre Kommissionen og kommissær Kroes til at finde løsninger, der forbedrer skibsværfternes situation, i stedet for at lukke dem.
Fire måneder senere er situationen som følger. Den polske regering har alt for let givet efter for Kommissionens pres og accepteret dennes løsning, som omfatter salg af enkeltstående dele af værfternes aktiver ud fra princippet om, at den højst bydende kan købe de ønskede aktiver. Nu bygges der ikke mere skibe, og de fleste værtsarbejdere har allerede mistet deres arbejde og kun modtaget en symbolsk kompensation. Og med hensyn til den europæiske skibsværtsindustris konkurrenceevne er den ikke bedre, end den var før.
Maria Petre
(RO) Fru formand, mine damer og herrer! I slutningen af sidste uge blev flere hundrede rumænske borgere hindret i at rejse ind i Republikken Moldova. I de fleste tilfælde fik de ikke nogen forklaring, og ellers blev der brugt de mest mærkværdige undskyldninger, såsom at de ikke havde dokumentation for, at de ikke var hiv-smittede.
Dette er en hidtil uset chikane. Ingen andre europæiske borgere har nogen sinde været ude for en så grov overtrædelse af deres ret til fri bevægelighed. Jeg støtter kraftigt Republikken Moldovas og dens borgeres europæiske dag, men jeg protesterer imod denne grove overtrædelse og beder Kommissionen og Rådet anmode om forklaringer fra myndighederne i Chişinău, lige som Rumænien allerede har gjort det gennem udenrigsministeren.
Zita Pleštinská
- (SK) Fru formand! Jeg vil gerne i mit indlæg bifalde Kommissionens initiativ vedrørende projektet om de europæiske borgerhøringer i 2009. Dette projekt har deltagelse af borgere fra de 27 EU-medlemsstater og afvikles før valget til Europa-Parlamentet, hvor de skal diskutere svar på spørgsmålet om, hvad EU kan gøre for at påvirke vores økonomiske og sociale fremtid i en globaliseret verden.
De nationale høringer med slovakiske borgere blev gennemført den 28.-29. marts. Det europæiske borgertopmøde finder sted den 10.-11. maj 2009 i Bruxelles, hvor 150 deltagere fra de 27 nationale høringer vil udarbejde et udkast til en endelig udgave af de europæiske henstillinger, som parlamentsmedlemmerne kan bruge i den kommende valgperiode som grundlag for udformningen af europæisk lovgivning.
Jeg er fast overbevist om, at det kun er gennem diskussioner med borgerne, at vi kan genskabe deres tillid til det enestående europæiske projekt. Samtidig opfordrer jeg medierne til at blive mere objektive og aktive i fremlæggelsen af information om Europa-Parlamentet, da dette får betydning for valgdeltagelsen.
Csaba Sógor
(HU) Fru formand! Der er i dag afholdt en konference i Parlamentet med en mærkelig titel, nemlig den såkaldte ungarsk-sovjetiske republiks nederlag. Men der har aldrig eksisteret et land med det navn, og derfor har det heller ikke lidt noget nederlag.
Jeg tager afstand fra enhver politisk holdning, som af nationalistiske motiver lader nationalstatens interesser bestemme udlægningen af historiske spørgsmål, f. eks. når en stat giver sin begrundelse for sine ambitioner om at vinde nyt territorium tilbagevirkende kraft.
Det er uacceptabelt, at invasionen af Ungarn, det rumænske militærs besættelse og udplyndring af landet, der startede i november 1918, fortolkes som en faktor i den regionale stabilisering ved et arrangement her i Bruxelles, i Europas centrum, af Europa-Parlamentets medlemmer.
På vegne af det ungarske samfund i Rumænien vil jeg også protestere kraftigt mod vores rumænske socialdemokratiske kollegers kyniske adfærd og mod deres vildledende pr-manøvre og forsøg på at forme opinionens holdning ud fra nationalistiske motiver.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Fru formand! Den 18. og 19. marts 2009 aflagde kommissæren for udvikling og humanitær bistand, Louis Michel, besøg i Cuba. Det faldt sammen med seksårsdagen for fængslingen af 75 repræsentanter for oppositionen. Kommissær Michel mødtes ikke med Damas de Blanco eller andre oppositionsrepræsentanter under sit besøg.
Ifølge oplysninger fra europæiske diplomater udnyttede kommissær Michel ikke lejligheden til at nævne menneskerettighederne eller denne årsdag. På den cubanske oppositionsradio sagde Louis Michel, at datoen var en officiel fejl, og at han ikke vidste, at Damas de Blanco ønskede at mødes med ham.
Jeg er også nødt til at sige, at Parlamentets næstformand, Miguel Ángel Martínez Martínez, som var Parlamentets officielle repræsentant, heller ikke mødtes med oppositionen, om end han dog mødtes med familier til cubanske spioner, som er blevet anholdt i USA. Næstformanden tillod på denne måde Castros regime at udnytte hans besøg og det møde, han var med til, til at fjerne mediernes opmærksomhed fra Damas de Blancos aktiviteter i forbindelse med årsdagen, fordi mediernes dækning var koncentreret om kommissærens besøg og dette møde.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
