Banansektoren (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Jean-Claude Fruteau for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 404/93, (EF) nr. 1782/2003 og (EF) nr. 247/2006 for så vidt angår banansektoren - C6-0339/2006 -.
Mariann Fischer Boel
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest gerne takke medlemmerne for fremskyndelsen af behandlingen af dette forslag vedrørende banansektoren og rette en særlig tak til hr. Fruteau, der har udarbejdet en fremragende betænkning på meget kort tid.
Jeg er overbevist om, at vi har en fælles interesse i at godkende bananforslaget inden årets udgang med henblik på at sikre producenterne klare retlige rammer som grundlag for deres fremtidige virke og naturligvis også at skabe budgetstabilitet og at forsikre de bananproducerende regioner om, at de kan regne med EU's håndgribelige solidaritet.
Bananer er meget vigtige for den sociale og økonomiske bæredygtighed i fjernområderne. De sikrer indkomster til over 15.000 plantager og arbejdspladser til omkring 24.000 landbrugere. Disse regioner lider under nogle meget særlige handicap, og de er sikret en særlig status i traktatens artikel 299. De er i enhver henseende medlem af EU og er fuldt ud berettiget til at drage fordel af EU's politikker. Bananreformen er en konkretisering af vores forpligtelse til at udvise solidaritet i Unionen. Jeg er meget glad for, at Parlamentet støtter Kommissionen i, at det er nødvendigt at ændre den aktuelle støtteordning for bananproducenterne og bringe den på linje med vores fælles landbrugspolitik.
Et afgørende hensyn er den budgetmæssige uforudsigelighed forbundet med de nuværende udgifter i banansektoren. Jeg glæder mig meget over, at Parlamentet støtter selve indholdet i forslaget, nemlig valget af Posei-løsningen, der indebærer en række forskellige fordele. For det første er den i overensstemmelse med reformen af den fælles landbrugspolitik. Det er et meget fleksibelt redskab for de pågældende medlemsstater og regioner, og sidst, men ikke mindst, sikrer den finansiel forudsigelighed.
Et andet vigtigt punkt i Kommissionens forslag, som Parlamentet støtter, vedrører budgettet, der er baseret på den gennemsnitlige støtte i perioden 2000-2002, og der er blevet tilføjet en marginal forsikring under hensyntagen til bananmarkedets forskelligartethed. Der er også blevet taget højde for de seneste ændringer i importordningerne og en mulig aftale med bananproducerende tredjelande.
Parlamentet har opfordret Kommissionen til at fremlægge en særrapport om Posei i 2009, hvis der sker en betydelig forværring af navnlig bananproducenternes økonomiske vilkår som følge af ændringer i den eksterne ordning. I henhold til forslaget skal der rent faktisk fremlægges en rapport om Posei-ordningen som helhed i 2009, og denne vil også omfatte banansektoren. Vi må huske på, at banansektoren tegner sig for over 50 % af landbrugsindtægterne i nogle producerende regioner.
Det siger sig selv, at denne rapport vil blive fremlagt på et tidligere tidspunkt, hvis de økonomiske muligheder i fjernregionerne forværres. Med hensyn til Kreta, Cypern og Algarve bør vi huske på, at bananproduktionen berører mindre end 400 ha og omkring 300 plantager i alt. Det begrunder næppe en afvigelse fra det generelle princip, der giver landmændene mulighed for at vælge deres afgrøder under hensyntagen til markedet og med henblik på at sikre en optimal fortjeneste af produktionen.
Jeg glæder mig til debatten i aften. Jeg takker på ny for den hurtige behandling af denne sag.
Jean-Claude Fruteau 
Hr. formand, kommissær, mine damer og herrer, EU er i dag ved at reformere den interne del af den fælles markedsordning for banansektoren med henblik på at tilpasse støtteordningen for europæiske producenter efter verdenshandelssituationen og principperne i den nye fælles landbrugspolitik.
Denne ændring, som er emnet i den betænkning, der er indgivet til forsamlingen i dag efter at være blevet godkendt i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter med et meget stort flertal, er uden tvivl et skridt i den rigtige retning. Det foreslås at overføre knap 280 millioner euro om året til bananproducenter i fjernområder, som står for over 98 % af EU's produktion, gennem POSEI-programmer, hvilket vil sikre en større fleksibilitet og en bedre anvendelse af fællesskabsmidlerne. I den forbindelse vil jeg gerne takke Dem, kommissær, for revurderingen af de beløb, der afsættes til denne reform, og som bør gøre det muligt at sikre sektorens overlevelsesevne på bedre vis, navnlig i fjernområderne, hvor bananproduktion spiller en grundlæggende økonomisk og social rolle, som intet andet landbrugsprodukt vil kunne erstatte.
Jeg skal imidlertid huske jer på, at de foreslåede beløb er blevet beregnet på baggrund af den nuværende toldtarif. Det kan betyde, at der på grund af usikkerheden omkring forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen, kan ske en yderligere sænkning af toldniveauet. Eftersom banansektoren med en pris på 176 euro/t allerede befinder i en ekstrem vanskelig situation, som truer den socioøkonomiske balance i mange af de producerende regioner, vil en yderligere sænkning af toldtariffen varsle EU's bananproduktions endelige, medmindre der foretages endnu en tilpasning af Kommissionens foreslåede ordning.
Hvis åbningen af markederne skal være med til at gøre produktionsstrukturerne mere dynamiske, kan det kun ske, såfremt de grundlæggende principper for regulering og rimelighed forenes, dvs., at de forskellige producenter respekterer de fælles regler, der giver dem lige handelsvilkår. Det er imidlertid ret åbenlyst, at denne lighed fuldstændig mangler i verdenshandelen på grund af kløften mellem de sociale og miljømæssige standarder i de europæiske lande og standarderne i de central- og latinamerikanske lande. Sat over for dette problem, som EU fortsat bør prioritere at løse, er støtten til bananproducenterne i EU nødvendig for at kompensere for fiaskoerne i verdenshandelssystemet. For at have virkning skal disse foranstaltninger til intern regulering være på linje med de eksterne reguleringsværktøjer. Det er i dette perspektiv, at Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter insisterer på at styrke de evalueringsforanstaltninger, der er fastsat i udkastet til reform, således at Kommissionen kan træffe konkrete foranstaltninger i tilfælde af, at den eksterne toldsituation forværres, f.eks. ved at øge de finansielle midler, der bevilges til producenterne.
Den europæiske bananproduktions overlevelse afhænger også af mulighederne for at optimere produktionsomkostningerne og samtidig overholde de sociale regler og opretholde producenternes levestandard. Siden oprettelse af FMO har producentorganisationerne således være med til sikre en bedre koncentration af EU's levering af bananer på markedet og til at nedbringe omkostningerne til dyrkning af bananer i EU betydeligt. Det ville økonomisk set være modstridende i dag at afbryde denne proces. Det er derfor, at vi mener, at det er væsentligt at fastholde en rammelovgivning på området i fællesskabsregi med tilknytning til producenternes organisationer for at fremme den indsats, der allerede er gjort for at styrke vores produktionsstrukturer. Som Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har anmodet om, bør denne vilje endvidere demonstreres gennem en forpligtelse til at være tilknyttet en producentorganisation for at kunne modtage støtte gennem POSEI-budgettet, undtagen når omstændighederne ikke tillader det.
Endelig, og det bliver min sidste kommentar, er der spørgsmålet om administrationen af støtten. I henhold til systemet for støtte til produktion under den nuværende FMO for bananer er der fastsat ordninger, der giver mulighed for et tomåneders forskud, som er uundværligt for sektorens aktiviteter i såvel fjernområderne som i resten af EU's producerende lande. Overførslen af midler til POSEI-programmet kobles imidlertid ikke til en plan om at videreføre dette forskudssystem. Det sætter producenternes overlevelse på spil, idet de i stedet må ty til den private lånesektor i en tid, hvor den usikkerhed, der kendetegner det kommercielle klima i sektoren, ikke tilskynder banker til at yde langfristede lån. I forbindelse med denne økonomiske ustabilitet er det op til de offentlige myndigheder i EU at yde tilstrækkelig sikkerhed, således at disse handelspolitiske beslutninger på globalt plan ikke imødegår EU's mest sårbare producenters interesser.
Salvador Garriga Polledo 
Hr. formand! Budgetudvalget har vedtaget sin udtalelse om denne betænkning om ændring af Rådets forordning enstemmigt, og det er desuden fuldstændig enig i de grundlæggende aspekter i den foreslåede ændring.
Vores eneste beklagelser - og det har kommissæren allerede selv forklaret - skyldes den korte tid, vi har haft til rådighed til at undersøge forslaget, eftersom vi har været nødt til at anvende hasteproceduren.
Efter Budgetudvalgets opfattelse er det eneste vigtige imidlertid at acceptere den generelle finansieringsmekanisme, der foreslås, og samtidig at kontrollere, at forslaget rent faktisk er i fuldstændig overensstemmelse med Revisionsrettens beretning om den økonomiske forvaltning af den fælles markedsordning for bananer.
Vores udvalg foreslår simpelthen et ændringsforslag af generisk art, som vi foreslår for alle de programmer, der er ikke er vedtaget i henhold til den fælles beslutningsprocedure, hvorfor vi anmoder om, at den generelle finansieringsramme, vi har vedtaget for perioden 2007-2013, bliver respekteret.
For at fremhæve Parlamentets involvering endnu mere, og fordi man har valgt høringsproceduren, ønsker vi samtidig, at støtten til bananproducenterne bliver underlagt Parlamentets kontrol ved hjælp af den årlige budgetprocedure.
Men som helhed er det et godt forslag, og det hjælper først og fremmest de europæiske randområder, der har store problemer med at konkurrere med tredjelandenes produktioner.
Pedro Guerreiro 
Hr. formand! Kommissionens forslag om at reformere den fælles markedsordning for bananer er led i liberaliseringen af landbrugssektoren i EU og inden for WTO.
Kommissionen ønsker at afkoble støtten fra produktionen, indføre enkeltbetalingsordningen og afskaffe udligningsstøtten, der bidrager til at stabilisere priserne og sikre producenternes indkomst i et vist omfang. POSEI-løsningen betyder, at den eksisterende støtte skal indgå i POSEI-programmerne for bananproducenterne i regionerne i den yderste periferi, Madeira, Azorerne, Martinique, Guadeloupe og De Kanariske Øer.
Kommissionens forslag har også til formål at spare penge ved at stabilisere budgetudgifterne til den fælles markedsordning. Hvis formålet er at sikre bananproducenternes indkomst og rimelige levevilkår, er det svært at se, hvor Kommissionens forslag forbedrer den nuværende fælles markedsordning. Lige det modsatte er tilfældet. Som ordfører for Regionaludviklingsudvalgets udtalelse vil jeg derfor gerne fremhæve den vigtige socioøkonomiske rolle, som banansektoren spiller for regionerne i den yderste periferi, samt til dens bidrag til opfyldelse af målsætningen om økonomisk og social samhørighed i kraft af de indkomster og den beskæftigelse, som den skaber, og den økonomiske aktivitet, den skaber på både forudgående og efterfølgende trin i produktionskæden, og fordi den bevarer den økologiske og landskabsmæssige balance, der styrker en udvikling af turismen.
Udvalgets ændringsforslag, hvoraf nogle er medtaget i denne betænkning, har særlig til formål at udbedre visse negative punkter i Kommissionens forslag. De sigter på at beskytte producenterne, fremme sektorens udvikling, sikre gennemførelse af en forskudsordning og videreføre støtte til producentorganisationer for navnlig at fremme markedsføringen. Desuden foreslås obligatoriske midtvejsevalueringer af de nye foranstaltninger for at sikre indkomstniveau og beskæftigelse og forebygge forværring af sektorens økonomiske vilkår. Endelig foreslår vi en kun delvis afkobling af støtten.
Carmen Fraga Estévez
Hr. formand! På vegne af min politiske gruppe vil jeg gerne lykønske hr. Fruteau med hans fremragende indsats i forbindelse med udarbejdelsen af betænkningen og hans velvilje til at opnå konsensus. Jeg vil også gerne takke kommissæren for hendes ændringsforslag, som i hovedtræk er blevet accepteret af såvel sektoren som Europa-Parlamentet.
Jeg håber, at der fra nu af med denne nye lovgivning en gang for alle bliver sat punktum for den polemik, der er opstået i Verdenshandelsorganisationen, og derfor anmoder jeg om, at vi til trods for det fornyede pres fra visse latinamerikanske lande som minimum forsvarer og fastholder den toldafgift på 176 euro pr. t, der trådte i kraft den 1. januar i år i forlængelse af den aftale, der blev indgået i Hongkong, med det formål at sikre den europæiske banansektor en smule stabilitet.
Fru kommissær, randområderne, der er de vigtigste bananproducenter i EU, er særdeles afhængige af dette produkt, og derfor skal vi tage enhver ændring af deres ordning i betragtning, især med hensyn til tredjelande. Jeg forstår derfor slet ikke den forhandling, der finder sted i Ministerrådet om den foreslåede referenceperiode, der har givet sig udslag i et budget på 280 millioner euro om året. Jeg vil gerne understrege, at nævnte referenceperiode skal være den samme som den, der gælder for de øvrige markedsordningsreformer, og der er derfor ingen, der ville kunne forstå en undtagelse fra den regel, der har været gældende hidtil, eller at der skulle tinges om budgettet, når 98 % af nævnte beløb netop går til randområderne.
På grund af deres betydning vil jeg også gerne nævne en af de øvrige anmodninger, der står i betænkningen, nemlig den om fortsættelse af ordningen for producentorganisationerne med det formål at fastholde koncentrationen af fællesskabsproduktionen, der har været en af de største succeser i forbindelse med markedsordningen for bananer. Hvis den forsvandt, fru kommissær, ville det blot forværre fællesskabsproducenternes ugunstige situation på grund af importen fra tredjelande.
Manuel Medina Ortega
Hr. formand! Kommissionen har gjort en stor indsats for at tilpasse den interne ordning for bananer til de skiftende omstændigheder. Jeg synes, at vi skal lykønske Kommissionen med denne indsats, der grundlæggende vil gøre det muligt for Fællesskabets bananproducenter at overleve under nogle meget vanskelige betingelser.
Som min kollega, hr. Fruteau, der er ordfører for denne betænkning, har påpeget, er der fortsat bekymringer for, at den fælles markedsordning for bananer bliver ændret i fremtiden, hvad angår tredjelande.
Kommissæren har henvist til visse garantier om, at Kommissionen vil følge op på spørgsmålet, men som parlamentsmedlem ser jeg mig nødsaget til her at minde om vores bekymring, der kommer til udtryk i visse af de ændringsforslag, der er stillet til hr. Fruteaus betænkning, og som Parlamentet forhåbentligt vedtager i morgen.
Jeg mener kort sagt, hr. formand, at Parlamentet kan vedtaget denne betænkning i morgen og sandsynligvis nogle af de vigtige ændringsforslag, men jeg vil gerne gentage, at det vigtigste er, at vi kan regne med, at Kommissionen vil blive ved med at beskytte banansektoren i fremtiden.
Witold Tomczak
for IND/DEM-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Reformen af markedet for bananer berører enkelte af de såkaldte fjernområder i EU. Gennemførelsen er mere eller mindre givet på forhånd, hvilket overhovedet ikke er tilfældet med reformen af markedet for frugt og grøntsager. Denne reform berører mange forskellige former for frugt og grøntsager og er af langt større betydning for EU som helhed, men den forhales i det uendelige. 300.000 arbejdspladser står på spil i de bananproducerende regioner, hvorimod 2 millioner arbejdspladser afhænger af produktionen af frugt og grøntsager alene i Polen. Omkostningerne til afhjælpning af de primære problemer på markedet for frugt og grøntsager er knap 80 millioner euro pr. år. Det vil ikke gå ud over EU's budget, da op til 300 millioner euro ikke udnyttes på det pågældende marked hvert år. Den årlige udgift til reformen af bananmarkedet er 280 millioner euro. Der er tale om et langt større beløb, der skal anvendes til afhjælpning af færre problemer.
Jeg vil gerne gøre Parlamentet opmærksom på, at Polen og ni andre lande blev medlem af EU den 1. maj 2004, og at de har krav på at blive behandlet på lige fod med andre medlemsstater. Det forhold, at der ikke er tale om pittoreske øer, er ikke nogen undskyldning for ikke at gøre dette. I lyset af ovennævnte kan en henvisning til en fælles landbrugspolitik kun give anledning til forlegenhed og skam, men det er ikke mig, der skal skamme mig.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg støtter helhjertet Kommissionens forslag med de ændringer, der er indført i Jean-Claude Fruteaus glimrende betænkning, som jeg gerne vil takke ham for. Det gør jeg med henvisning til målsætningerne om at opretholde Fællesskabets bananproduktion på grund af dens afgørende betydning for beskæftigelse, økonomisk og social udvikling samt miljøbeskyttelse i de bananproducerende områder, navnlig regionerne i den yderste periferi.
Den anden målsætning er at sikre bananproducenternes indkomst og at forebygge forværring af banansektorens økonomiske vilkår, og den tredje er at gøre det muligt for medlemsstaterne at forvalte tildelingen af støtte, så det kan ske mere effektivt og under hensyntagen til disse områders specifikke prioriteter. Endelig foreslås det også, at der skal fremlægges en særrapport senest 2009, hvis der sker ændringer i producenternes indkomster, navnlig i tilfælde af tarifændringer.
Jeg finder det ikke acceptabelt, fru kommissær, at gøre støtten betinget af medlemskab af en producentorganisation. Jeg mener, at beslutningen om et sådant krav bør træffes af medlemsstaterne. Det foreslår jeg derfor taget i betragtning, også af Rådet.
Sérgio Marques
(PT) Hr. formand, fru kommissær! Dette forslag om en reform af støtteordningen for bananproducenter er et godt udtryk for anvendelse på landbrugsområdet af artikel 299, stk. 2, der fastsætter særlig hensyntagen til regionerne i den yderste periferi.
I regionerne i den yderste periferi har bananproduktionen en ubestridelig økonomisk, social og særlig miljømæssig betydning. Det er således vigtigt at sikre denne produktion, og det er formålet med denne reform. Jeg takker derfor Kommissionen, der har udstukket en rigtig vej med støtteforvaltning via POSEI-programmerne, større fleksibilitet for medlemsstaterne i fordelingen af disse midler og afslutning på producenternes isolation i forhold til markederne, hvis signaler der nu skal tages hensyn til.
Til slut vil jeg sige, at Kommissionen bør følge sektorens udvikling tæt, navnlig hvad angår ændringer af markedsføringsvilkårene, der forringer producenternes indkomst, hvilket Kommissionen bør imødegå på passende vis ved at træffe de nødvendige foranstaltninger.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Kommissionens forslag til reform af den fælles markedsordning for bananer er i overensstemmelse med filosofien bag reformen af den fælles landsbrugspolitik i 2003. Den er også i overensstemmelse med de forpligtelser, som EU har indgået under WTO-forhandlingerne. Det er ikke desto mindre vigtigt at evaluere indvirkningen af reformerne på bananproduktionen i EU's fjernområder.
Der er en vis lighed mellem reformen af bananmarkedet og den kommende reform af markedet for bærfrugt. Banansektorens regionale marked er lige så vigtigt som markedet for bærfrugt. Landdistrikternes stabilitet og avlernes og deres familiers indkomstmuligheder er truet i samme grad. Begge produkter er meget arbejdskraftintensive.
Det bør ligeledes bemærkes, at tredjelandes ulovlig tiltag udgør en større trussel for markedet for bærfrugt end for bananmarkedet. Der er kun indført midlertidige antidumpingforanstaltninger på markedet for bærfrugt, hvorimod der er indført en fælles toldsats på bananmarkedet, der fungerer effektivt.
Nogle af de støtteordninger, der er foreslået for bananmarkedet, ville løse problemerne på markedet for bærfrugt. Kommissionen bør derfor overveje at anvende disse på dette marked, navnlig arealbetalingsordningen for avlere af bærfrugt til forarbejdning,
Lad os håbe, at de foreslåede foranstaltninger vil indvirke positivt på bananproducenternes situation. Vi afventer imidlertid stadig en redegørelse for reformens reelle omkostninger.
Mariann Fischer Boel
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne komme med et par bemærkninger til de spørgsmål, der er blevet rejst til aften.
Som jeg allerede har forklaret indledningsvis, vil der blive fremlagt en rapport om gennemførelsen af Posei-programmerne senest i 2009, der vil gøre det muligt at vurdere situationen i de bananproducerende regioner. Sker der store ændringer i de økonomiske vilkår for de mennesker, som lever i fjernområderne, fremlægger Kommissionen rapporten inden da.
Der blev rejst et spørgsmål om producentorganisationernes situation. Det er vigtigt at understrege, at producentorganisationerne ikke er blevet afskaffet. Der er blot ikke længere behov for en fælles definition af producentorganisationer på fællesskabsplan. Langt de fleste EU-producenter er allerede medlemmer af producentorganisationer. Det er derfor mere hensigtsmæssigt at lade medlemsstaterne afgøre, om de ønsker at vedtage regler for producentorganisationer, således at de kan sætte langt mere målrettet ind over for regionale behov og tilvejebringe støtte under Posei-programmet. Det er muligt. Regionale myndigheder får mulighed for at træffe deres egne beslutninger. Bæredygtige og konsekvente politiske beslutninger i fjernområderne sikres bedst gennem denne indbyggede fleksibilitet i systemet.
Der blev rejst nogle spørgsmål om forskudsbetalinger. Det er vigtigt, at vi ikke glemmer, at det nye system indebærer en række håndgribelige fordele for de bananproducerende landbrugere. For det første vil der være klarhed over Posei-programmernes budget for hele perioden 2007-2013, så snart de er blevet vedtaget. Dette vil forbedre deres stilling, hvis de skal ansøge om banklån. De vil også få fuld klarhed over den støtte, der allerede er blevet betalt den 1. december. Med det nuværende system har de kun klarhed over mellem 20 % og 40 % af betalingerne. Det er mit klare indtryk, at medlemsstaterne værdsætter disse ændringer.
Jeg kan generelt og med en vis sikkerhed sige, at vores forslag om budgettet vil være meget fordelagtigt for de bananproducerende lande. Hvis vi havde valgt nogle andre referenceperioder, ville resultatet have været værre end for perioden 2000-2002. Det glæder mig derfor, at Parlamentet har besluttet ikke at genoptage denne diskussion.
Der var nogle få bemærkninger om sektoren for frugt og grøntsager. Det glæder mig, at jeg i dag kan sige, at jeg vil redegøre for de nye reformer i sektoren for frugt og grøntsager på mødet i Udvalget om Landbrug den 24. januar. Dette vil skabe klarhed over nogle af de spørgsmål, der er blevet rejst her i aften.
Med hensyn til de forskellige forslag støtter Kommissionen indarbejdelsen af ændringsforslag 4 om bananers bidrag til den sociale og økonomiske samhørighed og ændringsforslag 9, hvori der henvises til betydningen af forskellige kvalitetsstandarder og betydningen for turismen, selv om vi måske bliver nødt til at ændre ordlyden lidt.
Med hensyn til ændringsforslagene om at knytte Posei-rapporten til banansektoren og om at give mulighed for at vælge ordningen med delvis afkobling i fjernområderne er det Kommissionens holdning, at dette helt klart ville være i strid med hele idéen bag reformen og med reformen af den fælles landbrugspolitik fra 2003.
Jeg vil gerne på ny takke Parlamentet for alle bestræbelserne på at fremskynde behandlingen af bananreformen. Det glæder mig, at Parlamentet tilsyneladende støtter grundlaget for hele reformen, og jeg glæder mig til afstemningen på plenarmødet i morgen.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag kl. 12.00.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Margie Sudre
(FR) Bananer spiller en afgørende rolle for økonomien i fire af de syv fjernområder på grund af vigtigheden af de europæiske markeder og på grund af det usædvanligt store behov for arbejdskraft, som sektoren kræver.
Parlamentet skal sikre, at den foreslåede støtte fastsættes på et tilstrækkeligt niveau, og at der tages højde for mulige prisændringer i forbindelse med forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen. For at tage hånd om en eventuel indkomstnedgang for producenterne bør der fastsættes en bestemmelse om automatisk opjustering, og det nuværende system med økonomiske forskud, som er uundværligt for sektorens aktiviteter, bør genoprettes.
Bananproducenterne i fjernområderne venter på et klart signal om sektorens overlevelse for at kunne genoprette tilliden til branchen. Den vestindiske banansektor, som i mange år var fragmenteret og ineffektiv, er i dag en organisationsmodel, og der skal lægges vægt på omstrukturering på dette område.
Jeg vil gerne påpege, at banansektoren i fjernområderne, til forskel fra konkurrenterne i de latinamerikanske lande, overholder de ikkekommercielle kriterier, der er gældende i EU.
Uden bananer, som beskæftiger 15.000 mennesker og udgør den økonomiske rygrad i disse regioner på menneskeligt, socialt og miljømæssigt plan, ville hele Guadeloupes og Martiniques landbrug være truet af udryddelse, fordi der ikke findes nogen alternative afgrøder.
