Textilie (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o:
otázce k ústnímu zodpovězení o ukončení platnosti memoranda o porozumění mezi EU a Čínou, které se týká dovozu některých textilních a oděvních výrobků, kterou položili poslanci Pedro Guerreiro, Jacky Henin, Roberto Musacchio, Marco Rizzo, Ilda Figueiredo a Helmuth Markov za skupinu GUE/NGL Komisi - B6-0388/2007);
otázce k ústnímu zodpovězení o textilních výrobcích, kterou položili poslanci Gianluca Susta, Ignasi Guardans Cambó a Johan Van Hecke za skupinu ALDE, Robert Sturdy, Tokia Saïfi, Georgios Papastamkos a Vasco Graça Moura za skupinu PPE-DE, Erika Mann, Glyn Ford, Kader Arif a Elisa Ferreira skupinu PSE, Cristiana Muscardini a Eugenijus Maldeikis za skupinu UEN a Caroline Lucas a Alain Lipietz za skupinu Verts/ALE Komisi - B6-0383/2007).
Patrizia Toia  
zastupující autora. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, budu hovořit také za svého kolegu Gianlucu Sustu, prvního signatáře této otázky, který je dnes nepřítomen kvůli důležitým závazkům, které mu vyvstaly v Itálii. Parlament hodlá opět řešit složitou otázku textilního průmyslu a žádá Komisi, aby přistoupila k rozhodnějšímu a přiměřenějšímu zásahu.
Toto odvětví zaměstnává v Evropě miliony pracovníků, v mnoha zemích je zdrojem významného obratu, činí z Evropy druhého největšího vývozce na světě a tím výrazně přispívá k evropskému vývozu. Podle mého názoru je chyba považovat toto odvětví za zralé, neboť v mnoha případech existuje prostor pro modernizaci cestou zavádění technologických inovací a výzkumu nových materiálů, a také proto, že má silnou spojitost s módou, designem a jinými specialitami, v nichž jsou mnohé evropské země prvotřídními odborníky a dosahují celosvětového uznání.
Toto přirozeně vyžaduje zásadní podporu odvětví prostřednictvím průmyslových politik, které je staví do pozice, kdy je skutečně schopné čelit globální konkurenci. K těmto závěrům dospěla také skupina na vysoké úrovni, jež byla zřízena, a tak se pouze ptáme Komise, jaká byla podniknuta následná opatření a činnost směřující k uplatnění závěrů této skupiny. V nejbližší budoucnosti vyvstanou naléhavé problémy v souvislosti s opatřeními, která mají být přijata k rozhodnému datu 1. ledna 2008.
Uvedu pouze tři problémy - nezbytnost velmi pečlivých kontrol - jakým způsobem zamýšlí Komise nastavit systém dohledu, aby zajistila účinnou ochranu; jak si poradí s nebezpečím nepřímých pohybů a tím pádem s problémem dvojí kontroly licencí? V zásadě se u všech nástrojů, které vypadají dobře na papíře, vyskytuje stejný problém, a sice jak je uvést do praxe. Je zde otázka, jak zaručit původnost výrobků a z toho vyplývající nezbytnost boje s výrobou padělků, pirátstvím a nekalými obchodními praktikami, a doufáme, že Rada - která zde dnes není zastoupena - přijme nařízení "vyrobeno v", které je opravdu nezbytné a bylo by skutečným ochranným opatřením.
Dále je zde problém ochrany zákazníka, a to také z hlediska ochrany zdraví a bezpečnosti. Měli bychom na dovážené výrobky použít stejné zdravotní a bezpečnostní standardy, jaké používáme na výrobu zboží uvnitř evropského trhu.
Konečně - a toto směrujeme na Komisi - je zde problém týkající se vůle jednat. Pokud má na začátku roku 2008 dojít k prudkému nárůstu dovozu, pokud mají být opět špičky v křivce, jak se to již stalo v minulosti, pak žádáme skutečnou vůli používat nové nástroje a eventuálně i nová opatření a ochranné doložky.
Tokia Saïfi  
autorka. - Pane předsedající, pane komisaři, před dvěma roky zažilo textilní odvětví v důsledku odstranění kvót opravdový velký třesk. Jako pokus o vyrovnání se s touto krizí jste, pane komisaři, doporučoval dočasná utišující opatření za účelem kontroly a omezení některých čínských textilních výrobků. Za několik dní již tato ochranná opatření nebudou platit a obchod s textilními výrobky bude podřízen společnému dozoru Evropské unie a Číny, který, jak doufám, bude pozorný a bdělý.
Naše dnešní obavy se týkají způsobu, jakým bude tento systém společného dohledu nastaven. Jaké máme záruky, že tento systém dvojí kontroly bude přiměřený a zároveň účinný? Odvětví textilu je odvětvím, které bylo vždy celosvětově provázené, jak co se týče výroby, tak i spotřeby, ale je také odvětvím, které platí daň globalizaci.
Avšak globalizaci lze předvídat a lze ji regulovat. Aby se tak stalo, je nutná politická vůle nastavit konkurenceschopný rámec evropských textilních odvětví. Musíme pracovat na dosažení spravedlivých a recipročních podmínek přístupu na trh. Musíme i nadále bez obav používat nástroje, které má EU k dispozici za účelem ochrany našeho obchodu; ochrana není totéž, co protekcionismus. Musíme upřednostňovat boj proti výrobě padělků. Zítřejší Evropa zůstane bez jakéhokoliv průmyslu, pokud se nepostavíme za její práva duševního vlastnictví a vysokou odbornost. Jedinou cestou, jak můžeme nabídnout všem dotčeným stranám oboustranně výhodné scénáře, je, že budou všichni vůči všem používat stejná pravidla.
Do roku 2008 si tedy přeji, pane Mandelsone, abychom se mohli společně zamýšlet nad jasnou budoucností textilního odvětví v poklidnější atmosféře.
Kader Arif  
autor. - (FR) Pane předsedající, dámy a pánové, v současné době, kdy uplynulo několik týdnů od ukončení vyjednávání memoranda o porozumění mezi EU a Čínou, které se týká dovozu některých textilních a oděvních výrobků, je zásadní, aby Evropský parlament přijal silné stanovisko k budoucnosti evropského textilního odvětví, jehož struktury a organizační metody jsou ohroženy náhlým vstupem do konkurenčního vztahu s Čínou.
Společné usnesení, které dnes navrhujeme, žádá jasný závazek Evropské komise a členských států v několika bodech.
Zaprvé, aby podniky a pracovníci tohoto odvětví, kteří musí čelit riziku, že dojde k významné restrukturaci, byli plně podpořeni přiměřenými sociálními opatřeními a přidělením evropských finančních prostředků na podporu jejich výrobních zařízení.
Dále se musíme sami zavázat k tomu, že zlepšíme konkurenceschopnost evropského textilního odvětví v obecnějším rámci silné a ambiciózní evropské průmyslové politiky. Tohoto cíle nemůže být dosaženo, dokud se slova nepromění v činy a dokud nebudeme masivně investovat do výzkumu a vývoje.
Posléze, vzhledem k nekalé konkurenci ze strany některých našich konkurentů, kteří zakládají své konkurenční výhody na sociálním a environmentálním dumpingu nebo na obou těchto typech dumpingu, Evropa potřebuje účinné nástroje, aby mohla sama sebe bránit. Vyšší efektivity se nedosáhne uspěchanými reformami, které oslabují ochranné prostředky Evropské unie, nýbrž transparentnějším a předvídatelnějším užíváním stávajících nástrojů.
Konečně, Evropa musí využít evropsko-středomořské partnerství jako základ integrovaného výrobního prostoru, který maximálně využije blízkosti středomořských zemí ke zvýšení konkurenceschopnosti na mezinárodním trhu s textilem. Rozvoj středomořských zemí, s nimiž chceme vytvořit partnerství, závisí na tom, zda jim budeme schopni nabídnout pevné závazky týkající se politik a odvětví společného zájmu.
Cristiana Muscardini  
autorka. - (IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, v současné době, kdy nás dělí jen několik málo dní od rozhodného data 31. prosince 2007, kdy bude nadobro odstraněn systém kvót na textilní výrobky z Číny, vzrůstají v prostředí evropského průmyslu obavy.
Čína před nějakým časem vstoupila do Světové obchodní organizace a jako výsledek tohoto kroku se těší mnoha výhodám, počínaje zákazem znovuzavedení kvót na její textilní výrobky. Přijala-li tyto výhody, měla na oplátku začít plnit požadavky, které Světová obchodní organizace definovala a ratifikovala. Nezdá se nám, že by se tak stalo, a to je zlé pro mezinárodní hospodářskou soutěž, která má stále daleko do spravedlivého stavu a do stavu, kdy budou platit stejná pravidla pro každého.
Nemluvím o sociálních a environmentálních výhodách, které ukáže vzájemné srovnání - tyto výhody bohužel v mnohostranných obchodních jednáních zůstávají stále mimo veškerý právní rámec, avšak jednoho dne, a doufám, že to bude velmi brzo, je bude nutno do rámce obchodu, který má být právem označován jako spravedlivý, integrovat. Dnes mluvím o pravidlech, na jejichž základě se vede usilovný boj proti výrobě padělků, která stanoví bezpečnostní standardy mnoha výrobků, od hraček až po léčiva, kterými se řídí přístup našich společností na trhy, jako je čínský, který není jediným trhem, který stále uplatňuje, a to nejen co se týče textilu, ale i u dalších odvětví, tarifní překážky, a ještě výrazněji pak netarifní překážky, které způsobují, že pro evropský průmysl a malé a střední podniky v odvětví je velmi těžké proniknout na čínský trh.
Při takovýchto situacích v mezinárodním obchodě, pokud jsou splněny právní a ekonomické požadavky, bychom se neměli bát použít dostupných legitimních nástrojů, které byly zavedeny mnohostrannými mezinárodními úmluvami na ochranu a zabezpečení textilního odvětví, zejména pak k vyvážení potenciálních negativních efektů upuštění od kvót. Mluvím o funkci a efektivnosti skupiny na vysoké úrovni pro dohled nad trhem s textilem, která bude mít za úkol prostřednictvím systému dvojí kontroly dovozních a vývozních licencí sledovat fungování trhu v Evropě. Toto je metoda, která by měla identifikovat nepřímé pohyby trhu a poskytovat informace o dovozních tocích.
Musíme být natolik odvážní a silní, abychom na základě pravidel Světové obchodní organizace dokázali uplatnit ochrannou doložku a znovuzavedli kvóty, a to přinejmenším dočasně, pokud nadměrná úroveň dovozu způsobuje našemu průmyslu vážné škody. Přemýšlím o stálém užívání nástrojů na ochranu obchodu, jako jsou antidumpingová a antisubvenční pravidla, a obecněji o trvalém udržení otevřeného srovnávacího kanálu mezi Čínou a Evropskou unií.
Naše textilní odvětví se konkurence nebojí, ale musí být postaveno do pozice, kdy se s ní bude schopno vyrovnat. V důsledku toho musíme jednat na dvou rozdílných frontách. Jednak je důležité podporovat proces modernizace a restrukturace, který pomůže tomuto odvětví k vyšší konkurenceschopnosti, a to s opatřeními na vstřebání sociálních šoků, která by pokud možno zamezila případným prudkým reakcím, a jednak musíme zajistit, aby toto odvětví svádělo boj na spravedlivém hřišti, kde platí stejná pravidla pro všechny.
Pane předsedající, pane komisaři, také z tohoto důvodu vyzýváme Komisi a Radu, aby zajistily, že identifikace původu výrobků bude zahájena silným a průrazným způsobem.
Caroline Lucas  
autor. - Pane předsedající, ráda bych zdůraznila, že Zelení jsou si velmi dobře vědomi toho, že důsledky zcela liberalizovaného trhu s textilem a oděvy pro výrobce usazené v Evropské unii představují stále velmi naléhavé téma, a to zvláště pro některé výrobní oblasti v rámci EU, v nichž je toto odvětví silně koncentrováno. Od začátku roku 2005 zaniklo několik stovek tisíc pracovních míst, třebaže to je méně, než uváděly nejhorší předpovědi.
Zelení od počátku dávali najevo své obavy z dopadu konkurence na evropské výrobce. Myslím, že musíme pečlivě sledovat situaci a být připraveni použít omezení dovozu, pakliže nárůst dovozu v příštím roce přesáhne schopnost oděvních odvětví Evropské unie přizpůsobit se, a samozřejmě musíme soustředit do tohoto odvětví zdroje na výzkum a vývoj.
Musíme si však být vědomi toho, že pro některé chudé země na Jihu je tento problém ještě těžší - jde například o Bangladéš nebo Filipíny, které Světová banka přiměla, aby masivně investovaly do vývozu textilních a oděvních výrobků, a nyní zjišťují, že mají omezené možnosti vývozu, tíží je permanentní zadluženost, nemají žádné finanční prostředky pro přizpůsobení odvětví a lidé tam žijí v bídě - zejména pak miliony žen, které pracují v nočních směnách téměř za nic, aby byla nejlevnější nabídka na trhu přebita ještě levnější.
Tato perspektiva totiž dává vyniknout skutečnosti, že v některých odvětvích, kde příliš mnoho výrobců vyrábí příliš mnoho výrobků, je nezbytný a v zájmu většiny nějaký typ nástrojů řízení ke kontrole dodávek. Proto naléhavě žádám kolegy, aby podpořili pozměňovací návrh, který předložili společně Zelení a socialisté a který zní: "Vyzývá Komisi, aby vyhodnotila užitečnost nástrojů řízení pro oděvnictví, a to za účelem stabilizace celosvětové hospodářské soutěže a zamezení používání přístupu nejmenšího společného jmenovatele k sociálním a environmentálním standardům".
Zcela liberalizovaný trh v odvětvích, pro něž je typická schopnost vytvářet nadprodukci, přináší všem kromě velmi malé hrstky bídu. V tomto ohledu se domnívám, že bychom měli s odkazem na příklad oděvního odvětví prosazovat nové myšlení o způsobech, jimiž by měla politika regulovat trhy ve prospěch všech. Při tomto vyhodnocení nástrojů řízení ke kontrole dodávek by mělo být zváženo znovuzavedení nějakého typu kvót.
Jinou variantou zmíněnou ve společném usnesením která zasluhuje komplexnějšího vyhodnocení, je vytvoření evropsko-středomořské výrobní zóny textilního a oděvního odvětví. Tato varianta nesměřuje pouze ke zlepšení příležitostí k rozvoji v zemích na jižním pobřeží Středozemního moře, ale také poskytuje nové příležitosti jihoevropským výrobcům textilu a oděvů, kteří by měli prospěch z kratších časů přepravy na trhy EU. Jedná se o jeden z dobrých příkladů toho, jak by mohla být evropsko-středomořská hospodářská zóna citlivě řízena, aniž by byl celý středomořský region prostřednictvím dohody o volném obchodě zavlečen do totální liberalizace. Pokud jde o mou skupinu, považujeme tento návrh za svébytnou variantu, která by měla být podporována nezávisle na sporném projektu evropsko-středomořské dohody o volném obchodu, která by podle posouzení dopadu na udržitelnost provedeného GŘ Evropské komise pro obchod implikovala významné množství dosti negativních sociálních a environmentálních důsledků.
Pedro Guerreiro  
autor. - (PT) Jsme rádi, že probíhá tato diskuse, k níž velkým dílem přispěla naše parlamentní skupina. Doufáme, že tato diskuse pomůže ochránit pracovní místa a činnost textilního a oděvního odvětví, které je pro Evropskou unii strategické, avšak dosud je chráněno velmi málo, a tím podhodnoceno.
Pokud jde o otázky položené Komisi, nemáme co dodat; otázky již byly položeny. Pokud se týká návrhu společného usnesení, které má dnes Evropský parlament přijmout, rádi bychom zdůraznili, že přestože obsahuje některé body, které by mohly v praxi chránit a podporovat textilní a oděvní odvětví v Evropské unii, máme k některým jiným bodům výhrady.
Uvedu pouze tři příklady. "Fond pro přizpůsobení se globalizaci" by neměl být používán jako dočasný polštář chránící před nepřijatelnými sociálními a ekonomickými náklady uzavírání a přemisťování podniků, které následuje zánik pracovních míst. To znamená, že bychom měli zasahovat na úrovni příčin, a nikoli projevů. Současná liberalizační orientace politik se musí obrátit a musí být vyčleněny finanční prostředky, které skutečně pomohou ochránit pracovní místa, modernizovat odvětví a také podpořit zavedení jiných odvětví, včetně těch, která jsou spojena s textilem a odíváním; je tedy nutno směřovat k průmyslové diverzifikaci v regionech, kde jsou v současnosti takovéto aktivity koncentrovány.
Nemá valného smyslu vyzývat Evropskou unii, aby vybízela ostatní k přehodnocení svých měnových politik, dokud Evropská unie samotná nejprve kriticky nezhodnotí politiku silného eura a její dopady na vývoz některých zemí EU. Stejně tak nemá smysl žádat nástroje na ochranu obchodu ve vztahu k Číně a zároveň podporovat zřízení evropsko-středomořské zóny volného obchodu.
Nemám v tomto vystoupení dostatek času, abych mohl shrnout všechny naše návrhy týkající se oděvního a textilního odvětví Evropské unie. Jsou vyloženy v našem návrhu usnesení. Rádi bychom však zmínili některé z pozměňovacích návrhů, které byly ke společnému usnesení předloženy.
Jejich cílem je napravit stav, kdy chybí jakákoliv zmínka o vážných důsledcích liberalizace textilního a oděvního odvětví na světové úrovni, jako je zavírání a přemisťování četných podniků, zejména v severní Africe a v Asii, které připravuje půdu pro nezaměstnanost a vážné sociálně ekonomické krize; dále mají tyto pozměňovací návrhy za úkol zdůraznit, že "systém dohledu" s dvojí kontrolou nebude k ničemu, pokud nezabrání opakování situace, k níž došlo v roce 2005, a podtrhnout, že jsou nutná nová ochranná opatření, která umožní chránit a podporovat zaměstnanost a podnikání v textilním a oděvním odvětví v EU. Naše návrhy upozorňují na to, že některé země přijaly ochranná opatření, která budou platit až do konce roku 2008, a že je tudíž obtížné pochopit, proč se EU nevydala stejnou cestou.
Naše návrhy také vyjadřují znepokojení nad záměry Komise přezkoumat nástroje ochrany trhu podle zájmů firem, které přesouvají výrobu do zemí, v nichž je výroba vzhledem k tamním nižším mzdám a sociálním a environmentálním standardům levnější. Navrhujeme v nich zřízení programu Společenství na podporu textilního a oděvního odvětví, která by byla směrována především do znevýhodněných regionů, které na těchto odvětvích závisejí, a do malých a středních podniků. V těchto návrzích prosazujeme názor, že je nutno nastavit regulační rámec, který bude postihovat přesouvání výroby, a to tím způsobem, že podmíní podporu podnikání z veřejných zdrojů tím, že příjemci podpory uzavřou dlouhodobé závazky týkající se regionálního rozvoje a zaměstnanosti, s tím, že při nedodržení podmínek podporu vrátí. Konečně tyto návrhy požadují, aby zástupci pracujících měli ve vedeních společností a v rozhodovacích procesech ve společnostech silnější postavení. Doufáme, že tyto návrhy získají podporu Evropského parlamentu.
Peter Mandelson
člen Komise. - Pane předsedající, jak členové tohoto parlamentu vědí, v roce 2005 podepsaly EU a Čína memorandum o porozumění, které obsahovalo ustanovení o přechodném období v délce dvou a půl roku, jehož účelem bylo poskytnout výrobcům textilu v Evropské unii po liberalizaci světového obchodu s textilem a odíváním ještě nějaký prostor, aby nabrali dech.
Tato doložka omezila každoročně růst pro deset obzvláště citlivých výrobků Tato omezení vyprší ke dni 31. prosince 2007, třebaže memorandum samotné zůstane v platnosti až do konce roku 2008. Toto memorandum zavazuje subjekty daných odvětví a vlády na obou stranách, aby usilovaly o stabilní přechod k volnému obchodu s textilem.
Vždy bylo mým cílem zajistit, aby Čína této zodpovědnosti dostála. Komise dojednala s Čínou pro rok 2008 systém dohledu s dvojí kontrolou, který pokryje osm kategorií textilních výrobků, které jsou obzvláště citlivé.
Toto znamená, že Čína bude pro každý vývoz vydávat vývozní licenci a zároveň budou licenční úřady EU v členských státech vydávat dovozní licence. Je to důvěrně známý systém a výrobci, dovozci a obchodníci jej uvítali. Jeho hodnota tkví v tom, že nám umožní sledovat strukturu dovozu textilních výrobků a zároveň, jelikož na všechny dovozy musí být předtím, než opustí čínské přístavy, vydána licence, díky němu budeme znát dopředu pravděpodobný vývoj.
Plně souhlasím s tím, že textilní a oděvní odvětví prochází dlouhým obdobím strukturální změny. Tato začala dlouho předtím, než byly zrušeny kvóty. Úspěšné evropské společnosti se neohlížejí na velkokapacitní výrobce, nýbrž investují do technologií a kvality. Jsme nadále - neustále má cenu to připomínat - druhým největším vývozcem textilu na světě. Máme více módních značek a značek kvality než celý zbytek světa dohromady. Skutečnost, že evropští výrobci textilu nežádali další prodloužení platnosti kvót, svědčí o jejich sebevědomí a pružnosti. Zastávají názor, že jejich konkurenceschopnost nyní závisí spíše na účinném postupu v boji proti výrobě padělků a na přístupu na čínský trh.
Rozumí se samo sebou, že se mám v úmyslu zasadit celou vahou naší obchodní politiky o vyřešení těchto dvou problémů. Pokud jde o přístup na trh, budeme se v rámci kola jednání z Dohá a ve všech našich nových dohodách o volném obchodu snažit o dosažení dalšího přístupu pro textilní zboží. Také jsme jako součást obnovené strategie přístupu na trh zřídili zvláštní pracovní skupinu pro textil. Evropa je výborně připravena na využívání nových rozsáhlých trhů se spotřebním zbožím v rozvíjejících se ekonomikách, a tak jednoduše nebudeme sedět a čekat, že tyto trendy půjdou naší cestou.
Výroba padělků je ještě větším problémem. V textilním odvětví je naprosto klíčová ochrana obchodních známek a práv designu, a já toto téma otevírám na každém jednání, které s Číňany vedu.
Ve spolupráci s čínskými celními orgány, organizátory veletrhů a patentním úřadem jsme odvedli určitý díl užitečné práce. Je však pravda, že Čína nadále představuje pro držitele práv duševního vlastnictví obrovský problém. Tržiště s padělky jsou jeden den vyklizena a druhý den se obchodníci vplíží zpátky. Jak jsem již uvedl dříve, nevylučujeme, že nezlepší-li se situace, budeme jednat prostřednictvím Světové obchodní organizace. Paní Toiová zmínila návrh na označení "vyrobeno v" u textilních výrobků. Já jsem tento návrh učinil, předložil jsem ho Komisi, Komise jej odsouhlasila, avšak obávám se, že s ním nevyslovila souhlas většina členských států. Vzhledem k této skutečnosti nemůžu tento návrh tlačit dále ani dělat nic jiného, než jsem dosud udělal.
Minulý měsíc jsem si na summitu EU-Čína v Pekingu dal velký pozor, abych předal některá upřímná poselství, která se textilního odvětví týkají stejně jako ostatních. Obchodní vztah mezi EU a Čínou se v minulých dvou desetiletích proměnil. Obě strany z toho mají nesmírný prospěch, avšak vyvstala zde závažná nerovnováha. Zatímco Čína dominuje našemu dovoznímu trhu, naše subjekty zažívají v Číně neúspěch, a to kvůli padělkům a překážkám v přístupu na trh, které na ztracených obchodních příležitostech dosahují 55 milionů EUR denně. Stále rychlejší růst našeho obchodního deficitu odráží obě tyto věci.
Toto není způsobeno nedostatečnou konkurenceschopností evropských výrobců. Ve zbožním obchodu s ostatními částmi světa máme přebytek a tam, kde je nám umožněno účastnit se svobodné hospodářské soutěže, jsme komukoliv rovnocenným soupeřem. V Číně tomu tak ovšem není. Namísto spravedlivého hřiště se ocitáme na terénu, který je vážně vychýlen v náš neprospěch. Téměř ve všech odvětvích čelíme omezením obchodu a investic, nekontrolovatelné výrobě padělků a regulačním překážkám. Šest let poté, co Čína vstoupila do Světové obchodní organizace, zůstávají její povinnosti vyplývající z členství ještě příliš často nesplněny.
Problém textilu vnímám jako ukázkový ve vztahu k širším problémům, kterým v Číně čelíme. Jsme největším zákazníkem Číny v odívání a textilu. Respektujeme, že Čína má nad námi výhodu, co se týče nákladů na pracovní sílu a na výrobu. Zaměřujeme se na své vlastní výhody, které plynou ze srovnání s Čínou. V tom, co vyrábíme, zvyšujeme hodnotový řetězec. A očekáváme na čínském trhu stejný typ rovných příležitostí a spravedlivého zacházení, kterému se těší čínští výrobci na našem trhu.
Na nedávném summitu se zdálo, že čínský premiér Wen Ťia-pao vnímá a chápe naše silné obavy, neboť nabídl vytvoření strategického mechanismu na vysoké úrovni mezi EU a Čínou, který by se soustředil na vyvážení našeho obchodního deficitu s Čínou.
Tuto iniciativu vítám, avšak s jednou zřejmou námitkou - nepotřebujeme ještě další dialog nebo další cestovní mapu, potřebujeme, aby Čína jednala - v terénu, na trzích, na soudech, zkrátka všude, kde to je pro evropské vývozce důležité. A aby jednala nejen na úrovni ministerstva obchodu, nýbrž i mimo jeho rozsah prostřednictvím regulačních agentur a ministerstev, jež ve všech částech čínské ekonomiky omezují přístup na trh a vynutitelnost práva. Otevřenost evropských trhů Číně nebude politicky udržitelná, pokud Čína nezačne v tomto smyslu jednat.
Toto platí pro textilní a oděvní výrobky, ale i pro všechna ostatní odvětví, v nichž má Evropa vývozní zájmy. To, zda v praxi skutečně dojde k reálné změně v důsledku činnosti nového mechanismu na vysoké úrovni pro obchodní deficit, který mám se svým protějškem pro obchod vypracovat a uvést v činnost, bude definitivní zkouškou upřímnosti Číny. Doufám, že se jejich upřímnost vyrovná té naší a že si stejně jako my přejí vyřešit problémy dříve, než k tomu budeme muset přistoupit my, a bez konfrontace, které se lze vyhnout.
Robert Sturdy
jménem skupiny PPE-DE. - Pane předsedající, rád bych řekl panu komisaři, že tentokrát skoro nenacházím slov. Blahopřeji! Myslím, že přesně toto chtěl tento parlament slyšet, a zajisté doufám, že pan komisař bude ve svých jednáních s Čínou pokračovat v tom směru, který dnes popsal. Je to povzbudivé a jsem toho přesvědčení, že má situaci naprosto a úplně pod kontrolou. Pan komisař by nečekal, že budu takto mluvit, ale říkám to, protože si myslím, že dělá přesně to, co se žádá.
Chtěl bych pouze velmi stručně říci jednu věc, nebo možná dvě nebo tři věci. Včera jsem v tomto parlamentu vyslechl jeden z nejlepších projevů hlavy státu, který jsem kdy slyšel, a jednalo se o projev jordánského krále. Jedna z věcí, kterou zmínil, byla situace kolem Euromedu, která má zvláštní význam pro textil a je samozřejmě velmi důležitá pro stabilitu celého evropsko-středomořského regionu. Možná by nám pan komisař mohl sdělit ještě svůj komentář k tomuto tématu, neboť se blíží vyjednávání. Domnívám se, že to je obzvláště důležité, zejména tehdy, když máme na jedné straně Turecko a na druhé Maroko - na všechny tyto země budou mít naše vztahy s Čínou obzvláštní dopad.
Za druhé, protože jsem z těch, kdo nevěří v nástroje na ochranu trhu, nýbrž ve svobodný trh, avšak ve svobodný a spravedlivý trh, kde probíhá rovná hospodářská soutěž, jsem potěšen, že pan komisař následuje stejnou linii.
Za třetí - co přesně se stane, až skončí dvojí kontroly vyjednané Komisí? Myslím, že pan komisař řekl, že se tak stane na konci roku 2008, přičemž musíme mít na paměti, že Spojené státy právě zavedly velmi přísné dovozní podmínky. Bude to znamenat, že na evropský trh bude přicházet více výrobků, než kolik je jich tu již nyní?
Konečně bych rád využil této příležitosti, abych Vám, pane komisaři, jakož i Renatě a všem ostatním členům vašeho týmu popřál veselé Vánoce a šťastný nový rok.
Harald Ettl
jménem skupiny PSE. - (DE) Pane předsedající, co přinese rok 2008 textilnímu odvětví v Evropské unii? Zajisté nic dobrého. Z Číny se stala nejagresivnější textilní velmoc na světě a pouze v roce 2006 bylo 50-60 % špičkových textilních technologií v odvětví prstencových dopřádacích, tkacích a texturovacích strojů zakoupeno do Číny. Kapacity jsou nyní v pozadí připraveny vyrazit.
Evropští obchodníci a výrobci již neobjednávají, ale čekají na lepší nabídky z Číny. Další bankroty jsou na spadnutí. Zaměření Evropy na obchod nám přinese ještě větší problémy v jiných odvětvích, nikoli pouze v textilu.
Objem výrobků, které nám jsou nabízeny, samozřejmě poroste. Rozmanitost textilu však bude upadat. Pokud má mít řešení těchto problémů ještě nějaký význam, pak musí být další restrukturace průmyslu v Evropské unii doprovozena účinnějšími opatřeními v sociální oblasti. Přežije pouze velmi malá část výrobců.
Tento vývoj má však také jednu zvláštní dimenzi. Pracovní a mzdové podmínky čínských pracovníků v textilním, oděvním a kožedělném odvětví jsou stále bezútěšné. Evropští obchodníci a investoři k tomu ještě čínské ceny tlačí dolů. Třebaže má Čína tyto konkurenční výhody, je tam kvůli silné evropské podpoře zbytkům evropského textilního odvětví stále těžší vydělat si na živobytí. Velký skok je vždy na úkor těch nejmenších hráčů.
Jako odborář bych si přál, aby sportovní byznys, který v Číně inscenuje olympijské hry, odhalil, jaké to tam je pro ženskou pracovní sílu. Dnes už v čínských textilních závodech denně umírá 350 až 400 lidí. Až sto lidí denně utrpí zranění rukou. Devět z deseti provozovatelů čínských výroben porušuje mezinárodní standardy a dokonce i standardy stanovené čínským zákonodárstvím!
Maloobchodu se však u nás daří. Jako odborář a místopředseda Mezinárodní federace pracovníků v textilním, oděvním a kožedělném odvětví, bych vám rád řekl, že je příliš pozdě, ale není pozdě, abychom přijali sociální opatření.
Ignasi Guardans Cambó
jménem skupiny ALDE. - (ES) Pane předsedající, myslím, že projevy, které zde posloucháme, se všechny točí kolem toho samého. V poslední době jsme zde nezažili příliš mnoho rozprav, v nichž by lidé z různých částí tohoto parlamentu, zastupující rozdílné politické orientace, hovořili všichni stejným jazykem s naprosto identickým cílem.
Bezpochyby podporujeme volný obchod, a podporujeme jej jako velmi jasný princip. Nejde tudíž o to vytvářet překážky - jde o to zajistit, aby pravidla hry platila pro všechny stejně, a uznat, že nekalá konkurence ze strany Číny, k níž dochází uvalováním překážek v přístupu na trh, nesmírně vážným, stálým a systematickým porušováním práv duševního a průmyslového vlastnictví, nedostatečnou kontrolou dovozu nebo v důsledku problematiky rozdílů ve směnných kurzech, která zjevně nepostihuje pouze textil, ale také mnoho dalších oblastí našich obchodních vztahů, jakož i v důsledku dalších opatření ze strany Číny, staví průmysl do velmi vážné a velmi ošemetné situace. Průmyslová odvětví nadále existují a nadále se brání, aby přežila, avšak nežádají o ochranu, jak správně uvedl komisař Mandelson ve svém projevu, ke kterému mu samozřejmě blahopřeji. Průmysl nežádá překážky - žádá, aby platila stejná pravidla pro všechny, a žádá, aby mohl hrát spravedlivou hru.
Situace se totiž od konce roku zcela změní a Komise to nemůže pouze zaznamenat a pozorovat, jako kdyby šlo o nějaký meteorologický úkaz. Komise má k dispozici širokou škálu zbraní a nástrojů, jako jsou kontroly dovozu, s jejichž použitím může zajistit, že budou platit shodná pravidla hry, a může také používat obranné mechanismy, které má k dispozici.
Ryszard Czarnecki
Pane předsedající, komisař Mandelson chce jako správný britský gentleman hrát šachy, je tu však ten problém, že jeho soupeř, tedy Čína, chce ve skutečnosti hrát jinou hru s naprosto jinými pravidly.
Samozřejmě, že zde můžeme hovořit o sledování situace, o kontrolách dovozu z Číny, avšak nezapomeňme, že existuje něco jako reexport, což znamená, že Čína pošle nějaké zboží například do některých afrických zemí, a toto zboží k nám pak přijde jako africké výrobky, třebaže ve skutečnosti jde o výrobky čínských továren umístěných v těchto zemích nebo přímo vyrobené v Číně.
Chtěl bych zdůraznit to, o čem se zde mluví velmi málo - otázku umělého snižování hodnoty čínské měny. Tento postup evidentně usnadňuje vývoz do Evropy. A je to vážná hrozba.
Bastiaan Belder
jménem skupiny IND/DEM. - (NL)
Pane předsedající, rád bych úvodem co nejvřeleji poděkoval komisaři Mandelsonovi za jasné argumenty. Již jsem o nich podrobně četl v evropském tisku.
Nyní již k mému příspěvku. Hlavním tématem této rozpravy je ve světle ekonomického růstu Číny budoucnost evropského textilního odvětví. Čas od času se Evropská unie ukáže jako neschopná předvídat přiměřeným způsobem vývoj v Číně. Důvodem tohoto stavu je neschopnost Unie rozvinout nedvojznačnou obchodní politiku. Evropská unie je rozdělena na severní a jižní tábor, ať už ve vztahu ke kvótám na textilní výrobky, nebo k reformě opatření na ochranu obchodu.
Je nejvyšší čas, aby se členské státy naučily dívat dále za své vlastní individuální zájmy. Počátečním krokem v tomto ohledu je, když severní tábor uzná, že ochrana jeho vlastní průmyslové výroby před pirátstvím a nezákonnou státní podporou neznamená protekcionismus a že tato ochrana potřebuje účinnou sadu nástrojů. Jižní tábor si musí uvědomit, že čínský růst má důsledky.
Unie se již nesmí nechat překvapit, jak k tomu došlo v roce 2005, kdy vypršela dohoda o obchodu s textilními výrobky. Evropská odvětví musí hledat mezery na trhu v příhodném čase. Přeci jen možnost znovuzavedení kvót je omezena do konce roku 2008.
Luca Romagnoli
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jelikož memorandum o porozumění mezi EU a Čínou vyprší v nejbližší době, zdá se mi, že otázky, které zde byly prezentovány, jasně vyjadřují oprávněné obavy průmyslového odvětví a lidí z něj, které se týkají minulého a současného dopadu dovozu - nebo spíše masivní invaze - čínských výrobků do členských států EU.
Při několika příležitostech jsem poukázal na tu skutečnost - a nebyl jsem jediný -, že skutečná hospodářská soutěž a konkurenceschopnost pro naše výrobky na vnitřním trhu je ještě více než na vnějším trhu zajištěna nejen, nebo ne tolik systémem kvót, nýbrž zejména obranou odvětví před nekalou konkurencí. Taková konkurence je nekalá, neboť je založena na mnohem nižších nákladech a diametrálně odlišných výrobních podmínkách. Přidaná hodnota čínské výroby je při těchto nákladech disproporční, a to kvůli dobře známým výrobním faktorům, které jsou neslučitelné s těmi, které panují na našem mnohem civilizovanějším kontinentu.
Jak si můžeme myslet, že můžeme soutěžit s výrobou, jejíž náklady jsou nekonečně nižší, avšak jejíž výrobky se nyní co do kvality již skoro vyrovnají mnoha evropským výrobkům? Jsem přesvědčen, že se nám ve skutečnosti skýtá pouze jedna možnost, jediné řešení, které může znovu nastolit alespoň trochu toho, co bych nazval spravedlivým obchodem a udržitelnou hospodářskou soutěží. Podle mého názoru by měl být systém dohledu nad čínským dovozem založen na kontrolování toho, aby se výrobní podmínky v Číně příliš nelišily od podmínek, které musí splňovat náš průmysl. Asi nebudeme moci žádat, aby byly v Číně stejné náklady na pracovní sílu, ale v každém případě můžeme nad rozsah nedostatečně ověřované environmentální bezpečnosti, spotřebitelské bezpečnosti a certifikované kvality žádat, aby se k výrobě nepoužívalo dětské práce, aby neprobíhala za podmínek, které jsou hanebné nebo podobné otroctví, aby nezpůsobovala rozsáhlé škody na životním prostředí
Měla by být rovněž uplatňována rozdílná politika vůči těm evropským výrobcům, kteří se přesouvají vně EU a vydávají se na dráhu nekalé konkurence, a těm, kteří nadále vyrábějí uvnitř EU, a to například prostřednictvím daňových opatření, která by vyvážila výhodu prvně zmíněných nad těmi, kteří výrobu nepřesouvají, a bylo tak dosaženo nové rovnováhy.
Závěrem chci říci, že by měly být blíže sledovány distribuční podmínky v Evropě, a to vzhledem k tomu, co se určitě děje přinejmenším v Itálii, kde to, co je ve skutečnosti velkoobchodní prodej, se maskuje jako maloobchodní distribuce.
Georgios Papastamkos
(EL) Pane předsedající, jsme jakožto Evropská unie vyzýváni - a to i v současné době -, abychom navrhli novou strategii pro významné odvětví textilu a odívání.
Obrysy souhrnné evropské strategie by mohly být takovéto: za prvé zajištění zlepšeného přístupu evropských výrobků na cizí trhy, a to prostřednictvím nejvyšší možné celosvětové konvergence celních poplatků na nízké úrovni a odstraněním celních překážek.
Za druhé dosažení účinného používání pravidel původu při dovozech.
Za třetí poskytnutí důkladné pomoci z Fondu pro přizpůsobení se globalizaci malým a středním podnikům postiženým liberalizací. Myslím, že by bylo také užitečné zavést program Společenství na podporu odvětví, a to zejména ve znevýhodněných regionech Unie.
Za čtvrté zajištění účinného způsobu boje s pirátstvím a výrobou padělků, a to vzhledem k tomu, že textilní a oděvní odvětví vykazuje více než 50 % zaznamenaných případů.
Za páté udržení a posílení nástrojů na ochranu obchodu, které jsou naprosto zásadní pro boj s nezákonnými praktikami, které poškozují hospodářskou soutěž.
Za šesté zaručení toho, že výrobky dovezené do Evropské unie musí splňovat stejná bezpečnostní pravidla a pravidla na ochranu spotřebitele.
Pokud jde o Čínu, vyjadřujeme obavu z použití systému dvojí kontroly namísto prodloužení kvót na oněch deset kategorií výrobků. V každém případě požadujeme od Komise - požadujeme od vás, pane komisaři Mandelsone -, aby byl tento systém používán přísně a účinně. Také vám připomínám "ultimum remedium" spočívající v ochranných opatřeních, která je Evropská unie oprávněna aktivovat.
Na závěr chci, pane předsedající, říci, že liberalizace systému světového obchodu neznamená toleranci k nekalé konkurenci, nezákonným obchodním taktikám nebo v konečném důsledku zhroucení ekonomického a sociálního modelu.
Joan Calabuig Rull
(ES) Pane předsedající, rád bych poblahopřál panu komisaři k jeho neústupnosti a k dohodě, kterou v říjnu uzavřel s Čínou ve věci systému dvojí kontroly vývozu textilu do Evropské unie.
Vzhledem k odstranění systému kvót, které nabude účinnosti s uplynutím tohoto roku, tato dohoda pomůže, nebo by přinejmenším měla pomoci zaručit, že přechod k volnému trhu v průběhu roku 2008 proběhne korektně. To je pro evropské výrobní společnosti, které se již musely potýkat s obrovskými problémy, jak již zmínili ostatní řečníci, zásadní. Průmyslové odvětví a orgány veřejné moci budou muset pracovat společně, aby byl podrobně sledován vývoj obchodní výměny s Čínou a aby se předešlo opakování situace, k níž došlo v roce 2005.
Litujeme však, že kategorie, na které se vztahuje dohoda z června 2005, zahrnovaly pouze osm z oněch deseti výrobků, na něž se do 31. prosince tohoto roku vztahovaly limity, a v tomto bodě bych byl rád, abyste osvětlil, jakou použije Komise strategii při sledování oněch dvou kategorií výrobků, které byly vyloučeny ze schváleného systému dvojí kontroly, a sice bavlněné tkaniny a stolní a kuchyňské prádlo.
Není však pochyb, že zároveň s touto dohodou budeme muset nadále v ostatních oblastech jednat tak, abychom zajistili, že evropský průmysl se může účastnit hospodářské soutěže za spravedlivých a recipročních podmínek, a to například tak, že pokročíme v označování původu - třebaže zde jsou obtíže, které jste zmínil -, nebo prosazováním pracovních, sociálních a environmentálních podmínek při vyjednávání obchodních dohod.
Všechny instituce a podniky se musí zaměřit na výzkum a vývoj a používat přitom širokou škálu možností, které skýtá sedmý rámcový program; musíme předvídat změny a zároveň brát v úvahu účinky restrukturace a přijímat sociální opatření, která jsou nezbytná k podpoře pracujících.
Konečně chci říci, že vítám dohodu dosaženou při příležitosti 10. summitu EU-Čína, o které jste se zmínil a na základě které bude vytvořena pracovní skupina na vysoké úrovni, jejímž úkolem bude řešit klíčová témata, jako je obchodní deficit, potíže v přístupu na čínský trh a práva duševního vlastnictví.
Je to další krok správným směrem v oblasti zlepšování našich vztahů s Čínou a prosazováním výhodného prostředí pro obě strany.
Johan Van Hecke
(NL) Pane předsedající, dámy a pánové, má evropské textilní odvětví ještě nějakou budoucnost? Odpověď spočívá do značné míry na vyjádření Evropské komise. Minulý měsíc komisař Mandelson v Pekingu kritizoval nedostatečnou bezpečnost čínských výrobků, enormní příliv padělaného zboží a dumping čínského vývozního zboží. Zcela správně pohrozil, že bude podána stížnost Světové obchodní organizaci. Dovoz z Číny do Evropy denně dosahuje hodnoty půl miliardy EUR a osm z deseti padělaných výrobků, které jsou zabaveny, pochází právě z této země.
Evropské textilní odvětví však v současnosti stejnou měrou jako výrobou padělků trpí slabým americkým dolarem. Slabý dolar nejen že zatěžuje náš vývoz, ale také poskytuje umělou výhodu zemím, které dále dolar používají jako měnu. Shodou okolností se jedná především o asijské země a ne až tak velkou shodou okolností se Čína dolaru stále drží. Toto je pro textilní odvětví, které pracuje s velkými objemy a malými maržemi, nepřijatelné.
Náš průmysl nesmí a nemůže padnout za oběť silné evropské měně. Z toho plyne nutnost používat v našich obchodních stycích čím dál více euro. Koneckonců myslím, že to byl jeden z důvodů, proč jsme před pěti lety jednotnou měnu zavedli.
Vasco Graça Moura
(PT) Důsledkem globalizace v evropské oblasti je, že výrobní podniky prohrávají a podniky vyvážející technologie jsou vítězi. To se velmi jasně odráží ve vnitřní soudržnosti. V případě textilního odvětví je skutečnost, že odvětví tvoří zejména malé a střední podniky, nevýhodou na trhu, který představuje 6 % celkového světového obchodu a jeho obrat se odhaduje na 566 % miliard EUR. Mnoho výrobních regionů navíc trpí důsledky hospodářské restrukturace, a tak je obtížné dosáhnout v odvětví udržitelnosti.
Evropská produkce je nucena soutěžit s produkcí zemí, které uměle snižují hodnotu své měny, nerespektují pravidla ochrany životního prostředí nebo samy nesou náklady na ochranu životního prostředí, zemí, které často porušují práva duševního vlastnictví nebo, což je ještě závažnější, v sociální a pracovněprávní oblasti, odhlédneme-li od toho, že tam jsou mnohem nižší mzdové náklady, tyto země nemají zavedeny tak přísná pravidla na ochranu pracujících, jaká platí v Evropě. Je tedy tím naléhavější zajistit, aby byla respektována pravidla Světové obchodní organizace a aby byla Komise schopna sledovat dovozy a nedovolila, aby byly jako v minulosti uměle maskovány excesy, které se v praxi ve stycích s Čínou, pokud jde o dovozy textilu, vyskytují.
Komise musí přijmout všechna opatření nezbytná k zajištění zájmů Evropské unie včetně stanovení kvót pro Čínu, bude-li to nezbytné, například ke konci roku 2008, a to v právním rámci Světové obchodní organizace, a musí rovněž trvat na absolutním dodržování pravidel fair play. Evropští výrobci postrádají pobídky k výzkumu a vývoji a ke zlepšování dovedností pracovní síly, nemají odpovídající přístup na vnější trhy a účinné prostředky k předcházení výrobě padělků. Duševní vlastnictví je pro přidanou hodnotu tohoto odvětví zásadní a musí být hájeno za každou cenu, a to za účelem podpory výroby s vyšší přidanou hodnotou. Závěrem chci říci, pane předsedající, pane komisaři, že nelze zapomínat na spotřebitelskou bezpečnost. Komisi připadá úkol zabránit tomu, aby se do domovů evropských občanů dostal jakýkoliv výrobek, který by mohl být škodlivý pro naše rodiny.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Pane předsedající, v Evropě a zejména v Řecku je textilní odvětví tvořeno především malými a středními podniky. Mnohé z těchto podniků se rozvíjejí v regionu. Jako Evropská unie musíme zajistit životaschopnost tohoto odvětví uvnitř našich hranic a zaručit ochranu našich podniků před nekalou konkurencí a nezákonným obchodem.
Evropské textilní odvětví musí být na mezinárodní úrovni více konkurenceschopné. Musíme podporovat opatření k modernizaci našich podniků, inovaci, výzkum a vývoj. Samozřejmě musíme také vzít s plným vědomím v úvahu, že ke dni 1. lednu 2008 končí přechodné období pro kvóty na dovoz textilních výrobků z Číny. V širším kontextu a v zájmu evropských spotřebitelů však také musíme zajistit vymáhání závazných pravidel o označování textilních výrobků značkou "vyrobeno v" a účinné používání systému dohledu ve vztahu k dovozu ze třetích zemí.
Anne Laperrouze
(FR) Pane předsedající, když jsem v tomto parlamentu hovořila o tomto tématu v červenci 2005, řekla jsem, že poučení, kterého se nám dostane z textilní krize, nám nakonec pomůže udržet a rozvíjet ostatní odvětví evropského hospodářství. Myslím, že jsme dosáhli určitého pokroku, avšak ne příliš velkého. Stále žádáme více výzkumu a vývoje a stále žádáme Komisi, aby zajistila dodržování práv duševního vlastnictví. To jsou rozhodující faktory, avšak nejsou dostatečné. Začínám si myslet, že místo toho, aby Světová obchodní organizace a její pravidla byla faktorem růstu obchodu a ekonomického rozvoje, působí jako brzda. Obchod je evidentně zdrojem růstu, ale aby jím mohl být, musí působit v obou směrech. Otázka textilu totiž odráží dva základní problémy - neexistenci průmyslové politiky Evropské unie a otázku evropského zájmu.
Pokud jde o evropský zájem, vítám s určitým uspokojením sdělení Komise nazvané "V evropském zájmu je uspět ve věku globalizace", které bylo zveřejněno začátkem října a v němž se uvádí: "naše základní pravidla nesmějí ohrožovat naši schopnost chránit své zájmy a zachovávat přísná pravidla, která uplatňujeme na výrobky, aby byla zajištěna ochrana zdraví, bezpečnosti, životního prostředí a spotřebitelů". Nebudeme tolerovat, aby třetí země, které chtějí působit v Evropské unii, obcházely pravidla vnitřního trhu.
Pane komisaři, začněme tím, že tyto principy uplatníme v textilním odvětví.
Ivo Belet
(NL) Pane předsedající, chci poděkovat panu komisaři za jeho jasné vystoupení. Rád bych mu však sdělil dvě poznámky. Textilní odvětví není důležité pouze v jižní Evropě, neboť například i Belgie má ještě stále velmi úspěšné textilní odvětví, které poskytuje 25 000 pracovních míst.
Pane komisaři, zánik kvót na deset hotových výrobků k 1. lednu hrozí vážnými dopady, a to opět nikoli pouze na dotčené odvětví, ale také na odvětví vyrábějící příslušné suroviny. Vezmu-li příklad odvětví džínového zboží, pak bude-li tento segment trhu zaplaven čínskými výrobky, lhostejno zda za dumpingové ceny, budou přímo postiženi také výrobci džínoviny a nití. Větvení je zde tudíž mnohem širší, než se zdá na první pohled.
Moje druhá poznámka, pane komisaři, je ta, že "systém dohledu" v současné době dohlíží pouze na objem dovezeného zboží. Bylo by mnohem účinnější, kdyby se prováděl též dohled nad cenami, a to ještě předtím nebo zároveň s vydáním licence. Pouze tímto způsobem je možný skutečně proaktivní a preventivní přístup.
Pane komisaři Mandelsone, byli bychom také rádi, kdybyste nám řekl, kdy má Komise v plánu přistoupit k činnosti, neboť toto je dost matoucí a vágní. Jinými slovy, nakolik se musí zvýšit dovoz z Číny a o kolik musí ceny tohoto dovozu klesnout, než se začnete skutečně činit? Připadá nám přinejmenším logické, abychom si také v tomto bodu udělali dopředu jasno.
Peter Mandelson
člen Komise. - Pane předsedající, s většinou názorů, které byly vyjádřeny v této rozpravě, ve velké míře souhlasím. Hned na počátku bych však odmítl názor pana Beldera, že v Evropské unii nemáme společnou obchodní politiku a že členské státy jsou natolik rozděleny, že nemůžeme sledovat politiku například ve věci textilu.
Naše zkušenost s textilem naopak velice jasně ukazuje, že společnou obchodní politiku máme a že díky ní mohou členské státy s různými prioritami a orientacemi formulovat společné stanovisko a vytvořit společnou obchodní politiku v odvětví textilu, která je důsledně dodržována. Mohou existovat rozdíly v názoru na používání nástrojů ochrany obchodu, ale chci prostřednictvím přezkoumané a předvídané reformy vytvořit mezi členskými státy čerstvý konsenzus a solidaritu ve věci užívání těchto nástrojů na ochranu obchodu, a zejména ve věci jejich výraznějšího použití malými a středními podniky, k čemuž chci učinit příslušné návrhy.
Byla vyjádřena některá specifická stanoviska, například o dohledu s dvojí kontrolou, který bude probíhat v roce 2008. Komise bude sledovat dovozy textilu z Číny tak blízko reálnému času, jak to jen bude možné. Toto zahrnuje dohled s dvojí kontrolou a veškeré další prostředky sledování, které má Komise k dispozici, jako je systém TAXUD, který poskytuje obchodní údaje na základě právě probíhajícího obchodu. Dojde-li k náhlému masivnímu přílivu čínského textilu, je Komise připravena použít všechny nástroje, které má k dispozici, pokud to situace bude vyžadovat.
Chtěl bych však zdůraznit, že dohoda z roku 2005 je definitivní a že Komise nemá v úmyslu činit návrhy na rozšíření dohodnutých úrovní. Jako taková nebrání tomu, aby byla větší obchodní výměna, a měli bychom nárůst očekávat. Avšak pokud tento nárůst dosáhne takových dimenzí, kdy bude odůvodněn zásah, bude tento zásah založen na stávajících požadavcích a kritériích. Spoléháme se na spoluzodpovědnost Číny za to, aby tento přechod proběhl hladce. Čína si je dobře vědoma, že není v jejím zájmu opakovat to, k čemu došlo v roce 2005. Také se spoléháme na vlastní zájem ekonomických činitelů zamezit opakování roku 2005. Textil se nyní dostává do stejné kategorie jako kterékoliv jiné výrobky, a tak zde platí obvyklé nástroje s obvyklými standardy - včetně nástrojů na ochranu trhu.
Byla vznesena otázka podpory textilního odvětví ze strany EU. Dovolte mi, abych tomuto tématu věnoval dvě závěrečné poznámky. Na úrovni EU se Komise zavázala poskytnout na výzkum a vývoj projektů týkajících se textilu nebo oděvnictví v rámci šestého rámcového programu přes 70 milionů EUR a dva návrhy inovačních projektů získaly financování v rámci programu Europe Innova.
Pokud jde o Fond pro přizpůsobení se globalizaci, je otevřen textilnímu odvětví stejně jako všem jiným odvětvím. Dosud bylo podáno osm řádných žádostí o příspěvek z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, z čehož čtyři se týkají textilního odvětví. V těchto textilních případech zatím rozpočtová autorita žádnou subvenci neschválila; zatím jsou ještě všechny posuzovány příslušnými útvary Komise.
Nakonec se chci vyjádřit k otázce evropsko-středomořské spolupráce, kterou vznesl pan Sturdy. Komise zahájila řádný evropsko-středomořský dialog o budoucnosti textilního a oděvního odvětví, aby byly definovány společné strategie směřující k dosažení vyšší konkurenceschopnosti odvětví v evropsko-středomořské oblasti. Cílem tohoto dialogu je přimět evropsko-středomořské a kandidátské země k tomu, aby našly společná řešení vedoucí ke zlepšení jejich konkurenceschopnosti. Těším se na to, až dostanu návrhy, které z tohoto dialogu vyplynou.
Předsedající
Obdržel jsem šest návrhů usnesení, které byly předloženy v souladu s čl. 108 odst. 5 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování proběhne dnes v 11:30.
