2. Somálsko: Pravidelné zabíjení civilistů 
Předsedající
Dalším bodem programu je rozprava o šesti návrzích usnesení o situaci v Somálsku.
Mikel Irujo Amezaga
autor. - (ES) Vážený pane předsedající, v prvé řadě bych chtěl vyjádřit vážné znepokojení v souvislosti s nedávnými únosy lodí u somálského pobřeží a ponižujícím chováním únosců k posádkám lodí.
Právě z tohoto místa jsem požádal Evropskou unii, aby přijala společnou politiku pro koordinaci a vzájemnou pomoc, která by umožnila vojenským lodím plujícím v mezinárodních vodách pod vlajkou některého z členských států při první možné příležitosti ochránit obchodní a rybářské lodi jiných členských států.
Kromě toho chci kategoricky odsoudit prodej zbraní a munice organizovaným skupinám a polovojenským seskupením. Moje skupina by chtěla požádat příslušné mezinárodní organizace a příslušné regionální organizace, aby navrhly vhodná preventivní opatření na zabránění prodeje zbraní těmto skupinám.
Moje skupina by ráda požádala země poskytující pomoc a Evropskou unii, aby dodržovaly své závazky a zabezpečily úzkou spolupráci s cílem zvýšit účinnost rozvojové pomoci.
Také bychom rádi požádali Komisi, která je tu dnes zastoupena, aby navrhla urychlené a značné zvýšení finančních prostředků EU pro Somálsko, zejména v souvislosti s průběžnou revizí 10. Evropského rozvojového fondu, a také zvýšení její fyzické přítomnosti v dané zemi. Rád bych využil přítomnost Komise a zeptal se, co dělá nebo co plánuje podniknout v tomto směru.
Samozřejmě, nemohu ukončit svůj projev bez toho, abych nevyzval všechny bojující somálské skupiny, aby skončily jeden z nejdelších a nejničivějších ozbrojených konfliktů za poslední roky, což je též cílem tohoto usnesení.
Marios Matsakis
autor. - Vážený pane předsedající, Somálsko je země zmítaná občanskou válkou a chudobou už několik let. V důsledku toho už zahynuly tisícovky civilistů a statisíce dalších trpěly a i nadále trpí.
Mezinárodní společenství podniklo určité kroky a musím říci, že byly částečně úspěšné. Ale útrapy somálského lidu se neskončily a v současnosti se zabíjení civilistů v tomto regionu, bohužel, stalo každodenním jevem.
Musíme podniknout další odvážné a účinné kroky, a to podle mého názoru zejména tyto:
V prvé řadě je potřebné přísně dodržovat zbrojní embargo OSN uvalené na Somálsko. To se musí týkat i Číny, která je nejčastějším viníkem v podobných případech.
Po druhé, je potřebné zabezpečit, aby se veškerá pomoc OSN a EU dostala k těm, kteří ji nejvíc a skutečně potřebují, a aby neskončila v rukách vojenských velitelů.
Po třetí, musíme vyvíjet tlak na Bezpečnostní radu OSN, aby urychleně podnikla potřebné kroky na realizaci jejího jednohlasného rozhodnutí z 15. května 2008 o umístění dostatečně velkého počtu vojáků mírových jednotek OSN do této oblasti - a zabezpečit, samozřejmě, aby tito vojáci mírových jednotek nebyli podobného druhu jako ti, kteří byli nedávno obviněni ze spáchání zločinů vůči místní populaci, kterou měli ochraňovat.
Po čtvrté, Africká unie musí pochopit, že nese hlavní zodpovědnost za to, co se děje v regionech Afriky, jako je například Somálsko, a namísto málo účinné rétoriky musí podniknout urychlené a praktické kroky proti všem režimům, dalším stranám a seskupením, které vrhají africké národy do primitivizmu a zoufale dramatické situace.
John Bowis
autor. - Vážený pane předsedající, v roce 1960 se britský a italský Somaliland těšil na to, že se splní jeho sen o nezávislosti. Ale tento sen se brzy rozplynul a já jako předseda britsko-somálské skupiny v britském parlamentě si pamatuji, jak přicházely zástupy utečenců a vyprávěly nám nejdřív o autoritativním režimu v této zemi, a později také o bojích mezi frakcemi a anarchií.
Somaliland má ještě stále jistý stupeň nezávislosti a stability, jako i Puntland. Ale hlavní město Mogadišo je synonymem násilí, vražd, nepokojů, hlavu a zkrachovaného hospodářství.
Co tedy můžeme udělat my? Tedy, mnoho toho nezmůžeme. Určitě ne jednotlivě; možná ani jako Evropa. Můžeme však spolupracovat s dalšími mezinárodními subjekty a společně vyvíjet tlak na aktéry, uvnitř krajiny, aby souhlasili se zastavením probíhajícího konfliktu, aby zastavili násilnosti, přestali porušovat mezinárodní lidská práva a snažili se o dosažení míru.
Musíme je přesvědčit, aby umožnili humanitární pomoci dostat se k těm, kteří ji nejvíc potřebují, a možná jim musíme i pomoci zajistit bezpečnost humanitárních pracovníků.
Musíme apelovat na ty sousední země, které mohou pomoci. Vyzýváme Keňu, aby umožnila somálským utečencům přechod přes hranici El Wak a poskytla tímto utečencům pomoc.
Vyzýváme všechny, jak už bylo vzpomenuto, aby zabezpečili dodržování embarga na prodej zbraní uvaleného na tuto zemi. Trváme na tom, aby byli postaveni před soud všichni ti, kteří se dopustili válečných zločinů, a pokud je to potřebné, před Mezinárodní trestní tribunál. A přirozeně vítáme květnovou rezoluci Bezpečnostní rady OSN, v rámci které se požaduje nasazení 28 000 vojáků na mírovou misi; a možná o něco reálněji žádáme, aby mise AMISOM dostala mandát na zabezpečování ochrany obyvatelstva.
Musíme jednat: nestačí jen schválit rezoluci, musíme vyvíjet aktivitu na mezinárodní úrovni.
Erik Meijer
autor. - (NL) Vážený pane předsedající, násilí v Somálsku pramení ze skutečnosti, že od roku 1991 Somálsko nemělo všeobecně uznávanou vládu. Na jihu a ve středu země celé roky docházelo k bojům mezi ozbrojenými jednotkami různých vojenských diktátorů, a na severu vláda Somalilandu na bývalém území britské kolonie, která ho spravuje, není mezinárodní uznána.
Potom vypukl konflikt mezi Svazem islámských soudů a armádou sousedící Etiopie. Hlasy za opětovné sjednocení země nikdy nedostaly obecnou podporu a i ti, kteří byli nejdřív pro tuto myšlenku, ji později zavrhli.
Roky chaosu způsobily, že podpora zbytku světa pro jakoukoli dočasnou vládu se velmi brzy změnila na zasahování do neřešitelných domácích ozbrojených konfliktů.
Za poslední roky jsem několikrát upozorňoval na to, že poskytováním finanční pomoci pro selhávající struktury se Evropská unie spojuje s jednou z bojujících stran, bez toho, aby přinesla naději na trvající a všemi akceptované řešení.
Evropa samozřejmě musí pomoci, pokud existuje nějaké řešení, ale unáhlené zasahování vede ke katastrofě.
V předcházející mimořádné rozpravě o Somálsku 15. listopadu 2007 tento Parlament přijal usnesení, v kterém vyzývá k ukončení cizích vojenských zásahů a k dialogu a smíření v zemi.
Je třeba uvítat skutečnost, že usnesení, které bylo nyní podáno, se zasazuje proti tomu, aby Evropská unie podporovala vojenské diktátory snažící se o opětovné uchopení moci, a též proti využívání dětských vojáků a proti dalším dodávkám zbraní.
Včera došlo k neúspěšnému pokusu o atentát na dočasného prezidenta Abdullahiho Jusufa. Jednotlivé ozbrojené jednotky mají mezi sebou stále vyostřené konflikty. Nyní musíme vyčkat, jestli dohoda z minulého týdne, která má ukončit násilí v průběhu 30 dní a nahradit etiopské intervenční jednotky mírovými silami OSN, má skutečnou šanci na úspěch. Pokud přinese skutečné řešení, bude rozumné, aby ji Evropa podpořila.
Adam Bielan
autor. - (PL) Vážený pane předsedající, nedávné obnovení bojů mezi jednotkami dočasné federální vlády a povstalci v Somálsku připravilo o život víc jak 100 lidí a vedlo k masovému odchodu civilního obyvatelstva z Mogadiše, hlavního města Somálska. Porušování lidských práv, jako je mučení, znásilňování, vraždy a útoky na civilisty, všemi stranami zainteresovanými v konfliktu, je v Somálsku na denním pořádku.
Mezinárodní společenství nemůže nečinně přihlížet těmto hrozným násilnostem v Somálsku. Evropská unie musí rozhodně zvýšit svou angažovanost při řešení konfliktu v Somálsku, a měla by vyzvat zainteresované strany, aby podnikly všechny možné kroky, které by umožnily humanitárním organizacím neomezený přístup k obětem v této zemi, aby jim mohly poskytnout pomoc. Správným krokem by též bylo vyslání mírové mise OSN, dokud se nezlepší politická situace, jako i obnovení zbrojního embarga OSN uvaleného na Somálsko.
Filip Kaczmarek
jménem skupiny PPE-DE. - (PL) Vážený pane předsedající, před měsícem byl uveřejněn žebříček zemí hodnocených dle stavu mírového soužití (Global Peace Index). Je výsledkem průzkumu, který každoročně uskutečňuje Institut pro ekonomiku a mír ve 140 zemích.
Podle tohoto průzkumu je Somálsko druhou nejnebezpečnější zemí na světě po Iráku. Je to zdrcující realita. Není vidět žádný pokrok při řešení tohoto dlouhotrvajícího konfliktu a informace, které vycházejí na povrch, jsou hrozné. Nebudu tu všechno popisovat, řeknu jen tolik, že pokud jde o somálské piráty, od začátku tohoto roku unesli už 26 lodí.
V tak beznadějném konfliktu, jako je ten v Somálsku, bychom měli věnovat náležitou pozornost jakékoli dohodě mezi zainteresovanými stranami. Doufejme, že dohoda s Džibutskem ze dne 9. června se ukáže jako přelomová v tomto konfliktu a povede k trvalému míru.
Marianne Mikko
jménem skupiny PSE. - (ET) Vážené dámy a pánové, Somálsko se stalo dějištěm konfliktu, ba přímo pekla. Lidská práva a mezinárodní právo jsou hrubě porušována; země živoří v bídě.
Tisíce civilistů zahynuly v bojích mezi islamisty a vládními jednotkami a statisíce dalších byly nuceny utéct. Každý den dochází k vraždám, znásilňování a mučení.
Statistiky OSN za rok 2007 ukazují, že ve světě je přibližně 457 000 somálských utečenců. To znamená, že téměř půl milionu Somálců bylo nuceno opustit svoji vlast, jen aby si zachránili život.
Za poslední tři měsíce násilí v Mogadiši donutilo utéct víc než padesát tisíc lidí. Situace se úplně vymkla kontrole.
Soucítím s lidmi, kteří utíkají před násilnostmi. Musíme udělat vše, co je v moci EU, abychom pomohli Somálsku nastoupit na cestu k míru. Nesmíme dopustit, aby se konflikt rozvinul do války v tomto regionu. Afrika potřebuje mír jako sůl.
Ewa Tomaszewska
jménem skupiny UEN. - (PL) Vážený pane předsedající, v Somálsku se po mnoho let odehrávají kruté boje. Odhaduje se, že za posledních několik dní bylo zavražděno asi sto lidí a okolo dvě stě bylo zraněno. Tisíce lidí musely opustit své domovy v Mogadiši. Zvyšují se útoky na civilisty a zástupce médií. 7. června byl brutálně zavražděn Nasteh Dahir Farah, místopředseda Národního svazu somálských novinářů. Pracovníci humanitárních organizací také byli zavražděni, jako například Mohamed Mahdi. Do armádních jednotek se verbuje stále více dětí. 2,6 milionu Somálců (asi 35 % populace) potřebuje humanitární pomoc. Amnesty International ve svých zprávách popsala některé extrémní formy útoků na neozbrojené civilisty. Útočníci často jednoduše podřežou hrdla ženám a mladistvým.
Vyzýváme Radu bezpečnosti OSN, aby posilnila kontingent mírové mise v Somálsku, v souladu s rezolucí schválenou dne 15. května, a také aby posilnila embargo na dodávku zbraní do Somálska.
Bernd Posselt
(DE) Vážený pane předsedající, ještě snad nikdy předtím nemělo usnesení v tomto Parlamentě tak příšerný název jako Pravidelné zabíjení civilistů. Nemůžeme na to reagovat standardním způsobem, vážené dámy a pánové; musíme vynaložit maximální úsilí. Za poslední rok byla vysídlena jedna osmina populace, a do konce roku bude možná polovina civilního obyvatelstva závislá na humanitární pomoci.
Jsem vděčný panu Dessovi a dalším, kteří v Somálsku zabezpečují potravinovou a lékařskou pomoc, ale nyní musíme též hledat politická řešení, která tu chybějí od roku 1991. Jedinou možností, podle mého názoru, je umístění jednotek OSN, ale toto musí být doplněné vhodnými civilními strukturami. Pokud jde o dočasnou federální vládu, musíme si položit otázku, kam vede tato dočasnost. Buď je to přechod k fungujícímu autonomnímu uspořádání, nebo je potřebné vytvořit mezinárodní civilní zřízení, tak jako se to událo v jiných zemích. Pokud se nám nepodaří vyřešit toto, nakonec bude celý národ závislý na humanitární pomoci. To nemůže být způsob, jak odstranit vraždy, znásilnění a hladomor.
Colm Burke
Vážený pane předsedající, humanitární situace v Somálsku se rapidně zhoršuje z důvodu konfliktu, politické nestability a extrémnímu suchu, jako i pro vysokou inflaci, která situaci ještě víc zhoršuje.
Hrozí nebezpečí, že se znovu budou opakovat scény hladomoru z roku 1992, pokud mezinárodní společenství nepřisoudí Somálsku větší prioritu. 2,6 milionu lidí z populace, která má okolo 8,6 milionu, naléhavě potřebuje pomoc. Pokud nedojde k výraznému zlepšení v této zemi, dané číslo by do konce roku 2008 mohlo narůst na 3,5 milionu. 1,1 milionu lidí je v současnosti vysídlených. Jen od ledna opustilo své domovy víc jak 300 000 lidí.
Humanitární organizace jsou vážně omezovány ve své snaze pomoci somálským civilistům, a jsou objektem útoků, krádeží a obstrukcí na kontrolních stanovištích. Tito pracovníci denně čelí vysokému riziku při jejich snaze dopravit potraviny těm, kteří to nejvíc potřebují. Mise Africké unie v Somálsku a případná další mírová mise OSN musí dostat mandát na ochranu civilistů včetně žen, dětí a vnitřně vysídlených osob. Musíme se též pokusit zastavit narůstající verbování dětských vojáků, zejména v Mogadiši.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vážený pane předsedající, požádal jsem o slovo, abych mohl připomenout jedinou věc, a to pirátství u somálského pobřeží.
Na tento problém už upozorňovali někteří řečníci (myslím, že to byli pan Kaczmarek a paní Tomaszewska), a zmiňuje se i v odůvodnění G a v odstavci 8 návrhu na společné usnesení, ale chtěl bych upozornit, že podle návrhu odstavce 8 se opatření proti pirátství omezují na obranu lodí přepravujících humanitární pomoc, takže by bylo lepší hlasovat samostatně o tomto odstavci a hlasovat proti jeho schválení.
Nakonec bych se chtěl zeptat Komise, jestli má nějaké další informace o možné spolupráci Evropské unie s Bezpečnostní radou OSN na zajištění námořní bezpečnosti v této oblasti.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážený pane předsedající, vnitřní konflikty a občanské války jsou velmi nebezpečné pro společnosti a národy, protože vedou k vražednému rabování, lidé opouštějí své domovy nebo jsou násilně vystěhováni. A to všechno musí snášet civilní obyvatelstvo, civilisti, kteří jsou neozbrojení a jsou často napadáni různými stranami bojujícími v konfliktu.
Navzdory krokům, které učinil generální tajemník OSN, Africká unie a navzdory podpoře Evropské unie, situace v Somálsku je tak složitá, že mnozí hovoří o humanitární katastrofě. Děti, které jsou nucené účastnit se tohoto konfliktu, jsou také svědky hrozných ukrutností.
Zdá se, že nejúčinnějším způsobem, jak vyřešit tuto katastrofu a tuto válku, by bylo vyslat do Somálska mezinárodní vojenské síly.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Vážený pane předsedající, můj kolega Louis Michel tu dnes, bohužel, není, proto bych se chtěl jeho jménem s vámi podělit o několik postřehů k otázce Somálska.
V prvé řadě, chci říci, že jsem též velmi znepokojený z pokračujícího konfliktu a politické nestability v Somálsku. Somálsko je stále místem, kde ozbrojené jednotky nadále porušují základní práva a základní lidskou důstojnost, a páchají systematické a rozsáhlé útoky na civilisty. Sedmnáct let bezpráví přineslo ztráty na životech civilistů, masové vysídlení a zničenou infrastrukturu. Jedna třetina populace, což představuje 2,6 milionu lidí, je dnes závislá na humanitární pomoci. Evropská unie spolu s dalšími klíčovými mezinárodními subjekty, je povinna pomáhat v této kritické chvíli.
Na politické úrovni bude EU i nadále plně podporovat zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN v jeho snaze koordinovat postup mezinárodního společenství a ulehčit politický dialog v Somálsku. V současnosti hledáme, spolu s dalšími dárci, vhodný způsob a prostředky na pomoc Somálcům účinně vykonávat dohodu z Džibuti podepsanou dne 9. června. Tato dohoda nabízí novou naději na trvalý mír a stabilitu pro lidi v Somálsku.
Na humanitární úrovni se EU zaměřuje především na podporu základních oblastí, jako je poskytování zdravotnické a potravinářské pomoci, přístřeší, nepotravinových podpůrných pomůcek, zabezpečení vody a kanalizace, a to v rámci mnoha aktivit zaměřených zejména na střední a jižní část země, která byla silně postižena občanskými nepokoji a extrémními přírodními nepříznivými okolnostmi.
V roce 2007 se našemu oddělení pro humanitární pomoc podařilo poskytnout 18 milionů EUR na humanitární pomoc. Vzhledem na zhoršující se humanitární situaci a zvyšující se ceny potravin by suma na potravinovou pomoc měla tento rok dosáhnout 27 milionů EUR.
Na rozvojové úrovni je EU už i v současnosti hlavním poskytovatelem pomoci pro Somálsko, přičemž poskytuje střednědobou až dlouhodobou podporu pro budování mírové a udržitelné společnosti.
Strategie EU pro Somálsko, v rámci 10. Evropského rozvojového fondu, vyčleňuje víc jak 212 milionů EUR na období let 2008 až 2013. Jedna třetina rozpočtu tohoto programu bude určena na vzdělávání v oblasti dodržování lidských práv. Klíčovou úlohou je podpora národního smíření, demokracie a rozvoje řídících struktur na všech úrovních. Bez míru a bezpečnosti však není možné účinně budovat trvalý rozvoj. Proto je naší prioritou podpora mírového a bezpečného prostředí, kde se dodržují lidská práva a může se rozvíjet demokratický proces a instituce.
Jen před několika dny se pan komisař Michel setkal se somálským prezidentem na summitu IGAD (Mezivládní úřad pro rozvoj) v Addis Abebě. Při této příležitosti prezident Jusuf vyzval mezinárodní společenství, aby podpořilo lepší, bezpečnější prostředí pro obyvatele Somálska. Zavázali jsme se, že somálské vládě v tomto směru poskytneme silnou podporu. Evropská komise v současnosti financuje výcvik somálského policejního sboru ve spolupráci s OSN, a též přispívá finančními prostředky na operace mise AMISOM.
V konečném důsledku politický proces smíření a stabilizace bude též záviset od angažování se a podpory klíčových regionálních subjektů, konkrétně Etiopie a Eritrey, které využily dění v Somálsku na "boj o moc". Z tohoto pohledu je klíčovým prvkem pro jakýkoli politický posun dopředu stažení etiopských vojsk ze Somálska.
Pan komisař Michel, který se minulý víkend setkal s etiopským předsedou vlády Melesem a prezidentem Eritrey Isiasem, je vyzval, aby podpořili džibutský proces, který i když zdaleka není dokonalý, nabízí skutečnou a snad jedinou možnost, jak spojit rozličné bojující strany v Somálsku.
Navzdory složitým okolnostem bude Komise pokračovat ve svém programu pomoci pro Somálsko, který navrhly členské státy, s cílem zmírnit utrpení somálského lidu a vytvořit základy pro mírovou společnost.
Bylo tu položeno několik otázek o pirátství a já bych chtěl doplnit, že i když Komise nemá pravomoc rozmístnit námořní síly, jak je stanoveno v rezoluci rady bezpečnosti OSN č. 1816, zřídila spolu s Radou pracovní skupinu složenou ze zástupců příslušných generálních ředitelství - a to konkrétně GŘ pro energetiku a dopravu, GŘ pro námořní záležitosti a rybolov, GŘ pro rozvoj a úřad EuropeAid -, aby našla nejlepší způsob jak naplnit rezoluci OSN.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční na konci rozpravy.
