Neuvoston muuttama esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2007 (kaikki pääluokat) - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus - Lisätalousarvio nro 6/2006 (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
Ellesin ja Grechin laatima budjettivaliokunnan mietintö neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2007 (kaikki pääluokat) (15637/2006 - C6-0442/2006 - -
ja oikaisukirjelmistä nro 1/2007 (SEC(2006)0762), 2/2007 (13886/2006 - C6-0341/2006) ja 3/2007 (15636/2006 - C6-0443/2006) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2007
Pääluokka I - Parlamentti
Pääluokka II - Neuvosto
Pääluokka III - Komissio
Pääluokka IV - Tuomioistuin
Pääluokka V - Tilintarkastustuomioistuin
Pääluokka VI - Talous- ja sosiaalikomitea
Pääluokka VII - Alueiden komitea
Pääluokka VIII(A) - Oikeusasiamies
Pääluokka VIII(B) - Euroopan tietosuojavaltuutettu, ja
Gräßlen laatima budjettivaliokunnan mietintö neuvoston yhteisistä suuntaviivoista neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta - C6-0207/2006 -, ja
Pittellan laatima budjettivaliokunnan mietintö esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 6/2006 varainhoitovuodeksi 2006, pääluokka III - komissio (15635/2006 - C6-0441/2006 -.
James Elles 
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin nyt sitoa langat yhteen, sillä tämä on toivottavasti viimeinen kerta, kun keskustelemme varainhoitovuoden 2007 talousarviosta. Haluaisin myös toivottaa tervetulleiksi neuvoston ja sen edustajat, jotka ovat olleet jossain määrin ymmällään menettelymme muutamien kohtien takia, ja tämä on johtanut väärinkäsityksiin, joiden toivon selviävän ennen lopullista äänestystä.
Haluaisin kiittää paljon komission jäsentä siitä tuesta, jonka hän on antanut valtaosalle parlamentin esityksistä. Hänen tuestaan on ollut valtavasti hyötyä menettelyn aikana. Kiitän budjettivaliokunnan kollegojani heidän tuestaan ja panoksestaan tässä menettelyssä, mutta ennen kaikkea haluaisin kiittää budjettivaliokunnan henkilöstöä, joka on mahdollistanut sen, että tämä kaikki on saatu koottua yhteen. En usko, että olisimme päässeet tähän menettelyvaiheeseen ilman heitä.
Yleisesittelijänä haluaisin tuoda tässä vaiheessa esiin pari näkökohtaa. Sen lisäksi, että olemme onnistuneet - ja uskon, että myöhemmin vielä selvennetään, että olemme todellakin onnistuneet tässä - käymään merkittäviä neuvotteluja varainhoitoasetuksesta, jota kollegani Gräßle tarkastelee hetken kuluttua, olemme myös onnistuneet ottamaan käyttöön toimiemme ansiosta vuoden 2007 talousarviota koskevan hyvin järkevän lähestymistavan, jossa maksumäärärahat pidetään alle 1 prosentissa, mikä johtuu valtaosin siitä, että rahoituskehykseen ollaan sisällyttämässä uusia ohjelmia. Ryhmät tai valiokunnat eivät ole esittäneet mitään erityisiä pyyntöjä tai vaatimuksia. Voimme epäilemättä odottaa sitä tulevina vuosina. Käytännössä palautamme alustavan talousarvioesityksen (ATE) ennalleen, mutta painopiste on tutkimusinnovaatioita koskevissa poliittisissa prioriteeteissamme, ja olemme osoittaneet niille lisämäärärahoja.
Toiseksi olemme omaksuneet vaurauksien käytössä maltillisen lähestymistavan. Parlamentti on usein onnistunut asettamaan erityisiä määrärahoja varaukseen ensimmäisessä käsittelyssä, mutta varausten vapauttamisen ehdot tai tapa, jolla asiaa on lähestytty, eivät ole aina olleet järkeviä tai johdonmukaisia. Haluaisin mainita tässä yhteydessä kolme esimerkkiä, joissa katson varausten vapauttamisen ehtojen ja varausten käyttöä koskevan toimintapolitiikan olleen tosiasiassa omiaan lujittamaan parlamentin asemaa talousarviomenettelyssä.
Viittaan ensinnäkin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan, jonka osalta voimme määritellä paljon selkeämmin, mitä me olemme saavuttaneet toimielinten välisellä sopimuksella. Toivomme nyt hartaasti, että neuvosto pitää tästä sopimuksesta kiinni, sillä olemme käyneet selkeää kirjeenvaihtoa, ja näin välttäisimme tämän saman virhetulkinnan vuoden 2008 talousarvion yhteydessä.
Henkilöstöä koskevasta kysymyksestä totean myös, että myös tältä osin parlamentti on onnistunut tarjoamaan järkevän keinon asian käsittelemiseksi sen sijaan, että olisimme tavoitelleet välittömästi - kuten neuvosto halusi - tuottavuushyötyjä, millä ei välttämättä olisi saatu paljoakaan aikaan. Olemme pyytäneet komissiolta asianmukaista seulontaa - ja se on vastannut tähän pyyntöön myöntävästi - joka toteutettaisiin 30. huhtikuuta 2007 mennessä, jotta meillä olisi merkittävät perustelut henkilöstöresurssien lisäämiselle seuraavien vuosien aikana. Se on erittäin myönteistä, sillä henkilöstövarauksien vapauttaminen on osittain riippuvainen lausumasta, jonka komissio antaa ensi vuoden helmikuussa. Tiedämme tuolloin tarkalleen, millainen on unionin vuoden 2007 lainsäädäntöohjelma.
Viimeisenä muttei suinkaan vähäisimpänä näkökohtana varauksien käytössä on rahalle saatava vastine. Asiasta käytiin antoisa keskustelu ja väittely viime istunnossa 15. marraskuuta komission jäsenen ja pääsihteerin kanssa, joka osoitti tarkasti, mitkä budjettikohdat olimme ottaneet varaukseen ja mitkä varaukset voidaan nyt vapauttaa. Meillä on nyt jäljellä hyvin vähän tällaisia budjettikohtia. Tämä on ollut erittäin hyödyllinen menettely, sillä näin saadaan paljon parempi käsitys siitä, mitkä budjettikohdat ovat heikoilla ja missä kohdin täytäntöönpano on tehotonta. Olemme tyytyväisiä, että komissio osallistuu tähän asiaan.
Kun katsotaan eteenpäin, minusta vaikuttaa siltä, että meidän on nyt pantava täytäntöön tämä talousarvion asianmukaista täytäntöönpanoa koskeva päätöslauselma. Ehkäpä neuvosto voisi edistää tätä allekirjoittamalla rahalle saatavaa vastinetta koskevan päätöslauselman. Jos se ei allekirjoita sitä nyt, toivottavasti se toteutuu kuitenkin Saksan puheenjohtajakaudella.
Meidän on säilytettävä ensisijaiset tavoitteemme. Olemme olleet hyvin selkeitä. Olemme ottaneet vastuullemme rahoituskehyksen ensisijaiset tavoitteet. Kun nyt katsomme pidemmälle varahoitovuosien 2008 ja 2009 talousarvioita, huomaamme, että tehtävää on vielä paljon.
Emme pysty pakenemaan nopeasti etenevää globalisaatiota. Tämä oli ensimmäinen näkökohta, jonka esitimme tarkastellessamme alustavaa talousarvioesitystä toukokuussa. Meidän on mukautettava rahoitusohjelmiamme ja katsottava eteenpäin nähdäksemme, mihin rahojamme on järkevintä käyttää.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Louis Grech 
Arvoisa puhemies, tämänvuotisia määrärahaesityksiä on tarkasteltu kulloinkin erikseen, ja toimielinten todelliset tarpeet ja ensisijaiset tavoitteet on otettu huomioon. Samalla on tarkasteltu kriittisesti kaikentyyppisiä menoja, jotta voisimme vähentää tuhlaavia ja huonoja käytäntöjä. Minulle on kuitenkin ollut yhtä tärkeää varmistaa, että toimielimille annetaan tarvittavat välineet ja varat, jotta ne voivat toimia tehokkaasti.
Haluaisin esittää yleisenä huomautuksena, että toimielimet eivät ole nähneet riittävästi vaivaa esittääkseen täsmällisiä ja analyyttisempiä arvioita. Jos ne tekisivät näin, varauksiin siirretyt määrät olisivat tuntuvasti alhaisempia, eikä olisi mitään tarvetta pitää epärealistisen suuria liikkumavaroja, jolloin joudumme lopulta peruuttamaan määrärahoja vuoden lopussa ja tekemään viime hetken siirtoja. Haluan jälleen kerran korostaa, miten välttämätöntä on, että kaikki toimielimet esittävät toimistaan joka vuosi yksityiskohtaisempia ja enemmän tietoa sisältäviä selvityksiä, joissa todetaan, onko niiden tavoitteet saavutettu ja miten myönnettyjä varoja on käytetty.
Toinen tärkeä kohta tässä talousarviomenettelyssä on ollut rekrytointipolitiikka, jota on parannettava. Sekä parlamentti että neuvosto ovat hyväksyneet periaatteessa kaikki unionin laajentumiseen liittyvät henkilöstöesitykset. On kuitenkin käymässä yhä vaikeammaksi ymmärtää tai perustella vuoden 2004 laajentumiseen liittyvässä henkilöstövalinnassa ilmenneitä viivästyksiä. Tämä puute on korjattava, ja toimielinten olisi ratkaistava yhdessä EPSO:n kanssa tämä polttava ongelma avointen virkojen täyttämiseksi. Parlamentin ja neuvoston tekemä päätös seurata tiiviisti rekrytointimenettelyä on siten välttämätön.
Varainhoitovuoden 2007 talousarviokehyksessä keskitytään myös yhteen toiseen tärkeää näkökohtaan, nimittäin alueiden komitean ja talous- ja sosiaalikomitean väliseen yhteistyöhön. Tulevana varainhoitovuonna olisi toteutettava realistinen analyysi, jotta varmistetaan, että niiden välinen sopimus uusitaan sulkematta kuitenkaan pois muita yhteistyömuotoja. Kaikkien toimien lähtökohtana pitäisi olla komiteoiden yhteistyö, jossa kunnioitetaan niiden erillisyyttä. On taattava myös yhteisen rakenteen tasapuolisempi hallinto. Tätä varten olisi suositeltavaa perustaa työvaliokunta, joka tarkastelisi tätä kysymystä ja pohtisi näiden kahden komitean antamien lausuntojen ja muiden niiden toteuttamien toimien vaikutusta. Vuonna 2007 meillä pitäisi olla vähemmän ongelmia jäsenille ja vierailijaohjelmalle annettavan tuen osalta. Katson, että olemme saavuttaneet konkreettista edistystä näillä kahdella alalla ja että niiden vaikutus pitäisi näkyä vuosina 2007 ja 2008. On kuitenkin huomautettava, että jäsenille on annettava parempaa tietoa saatavana olevista palveluista.
Odotamme, että toimielinrakennetta parannetaan ensi vuonna hallinnon keventämiseksi ja että henkilöstön siirrot pannaan täytäntöön entistä päättäväisemmin, ja uskon, että sillä on myönteinen vaikutus seuraavien vuosien aikana. Toisaalta monikielisyys on tuottanut pettymyksen. Tältä osin toistamme tukevamme parlamentin puhemiehistön tekemää aloitetta hyvien käytäntöjen oppaasta, johon olisi sisällytettävä sanktioita ja rangaistuksia. Tällaisen hyödyllisen, joskin kalliin palvelun tehokas hallinto olisi asetettava ensi vuonna kaikkien toimielinten asialistalle.
Arvoisa puhemies, meillä ei ole riittävästi aikaa tarkastella tämän talousarvion muita painopisteitä, kuten tiedotuspolitiikkaa, jossa odotamme tapahtuvan lisäedistystä vuonna 2007, ja omaisuuden hankintaa - etenkin komission kanssa yhteistä omaisuutta - jonka alalla odotamme suurta parannusta, tai tietojenkäsittelyä, turvallisuutta, koulutusta, lainsäädännön yksinkertaistamista ja monia muita kysymyksiä. On korostettava, että talousarvion suunnittelu- ja kehittämisvaiheessa katsoimme tarpeelliseksi pitää yhteyttä kaikkiin toimielimiin.
Ensimmäisessä käsittelyssä aikaansaatu talousarvion taso oli tämän prosessin tulos. Itse asiassa parlamentin edustajat tekivät neuvoston ja komission kanssa käydyssä neuvottelumenettelyssä kaikkensa löytääkseen tasapainoisen mallin, ja oletamme, että kaikki osapuolet, myös neuvosto, kunnioittavat näissä kokouksissa aikaansaatuja sopimuksia. Muussa tapauksessa kolmikantakokousten ja neuvottelujen ensisijainen tavoite jäisi saavuttamatta. Emme voisi hyväksyä tilannetta, jossa menettelyillä ei olisi enää mitään merkitystä, tai mikä pahempaa, että menettelyt haittaisivat parlamentin toimintaa. Näissä olosuhteissa katsonkin, että budjettivaliokunnan olisi tarkasteltava kiireisesti näitä kysymyksiä seuraavien kuukausien aikana.
Ingeborg Gräßle 
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, tämä on suuri päivä parlamentille. Olemme laatineet yhdessä kokonaisten kahden vuoden ajan varainhoitoasetusta, ja yhteistyömme komission kanssa on sujunut viime aikoina erinomaisesti.
Parlamentti on tehnyt kaikille selväksi, että varainhoitoasetukseen liittyvä prosessi on meille tärkeä. Asetimme tavoitteiksi paremman budjetoinnin, vuoden 2002 uudistuksen ylijäämien korjaamisen ja sen oikeutetun kritiikin huomioonottamisen, jota on esitetty liian byrokraattisista menettelyistä ja työläistä keinoista hoitaa asioita. Saavutimme tavoitteemme budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten avulla, ja etenkin hyvän ystäväni jäsen Pahorin, työryhmämme jäsenten, sihteeristön ja henkilökohtaisen avustajani avulla, ja osoitan heille kaikille lämpimät kiitokseni. Budjettipääosasto on komission jäsenen Grybauskaitėn johdolla hoitanut oman osuutensa erittäin onnistuneesti ja ymmärtäväisesti, joten kiitän myös heitä.
Myös neuvosto oli aluksi suunnitelmissa mukana, mutta sitten se lannistui. Se on itse asiassa häpeällistä, sillä näin ei suinkaan kohdella ystäviä, joten toivokaamme, ettei se toimi samoin asetusten täytäntöönpanon yhteydessä. Seurannan laadun parantaminen jäsenvaltioissa on eräs toistuva tarkastelun aihe Euroopan unionissa, ja se edellyttää neuvostolta suurempaa sitoutumista. Ehkäpä ministeri Wideroos voi ystävällisesti vahvistaa, että neuvosto hyväksyy parlamentin kanssa 21. marraskuuta saavutetun neuvottelutuloksen, sillä jollei hän tee sitä, parlamentti ei aio äänestää varainhoitovuoden 2007 talousarviosta torstaina.
Neuvoston puheenjohtajavaltio Suomi on puuttunut ajattelemattomuuttaan ja tahallaan toimielinten väliseen tasapainoon, mikä on jättänyt parlamentin jäsenten suuhun todella karvaan maun, ja se on hukannut näin suuren mahdollisuuden vähentää aidosti Euroopan unionin byrokraattisuutta - lähinnä tarkistustemme pohjalta. Olemme kuitenkin hyvin kiitollisia siitä, että neuvosto on ollut tässä asiassa hyvin kannustava ja että se on ajanut asiaa eteenpäin, etenkin edistämällä asiakasmyönteisempää hallintoa, suurempaa avoimuutta, Euroopan unionin rahastojen suojelemiseksi toteutettavaa seurantaa ja sellaisen tietokannan perustamista, johon kirjataan ne EU:ta vahingoittaneet rikolliset, jotka eivät voi saada unionilta tukea kymmeneen vuoteen. Nämä kaikki ovat virstanpylväitä tiellä kohti EU:n varojen parempaa hallintoa, ja itse asiassa voitte olla siitä kanssamme ylpeitä.
Annamme näille asioille konkreettisen muodon täytäntöönpanosäännöksissä ja teemme niistä käyttökelpoisia. Tällöin pidämme ohjenuorana varainhoitoasetusta, ja pidämme mielessä tarpeen käsitellä näitä varsin uusia kohtia erikseen. Minun on tarkennettava, että soveltamissäännösten antaminen on yksinomaan komission tehtävä. Parlamenttia ja neuvostoa voidaan vain kuulla asiasta. Emme voi hyväksyä, että olette niin innokkaasti yrittänyt painostaa komissiota viime päivinä, sillä toimimalla näin heikennätte viime kädessä parlamentin oikeutta tulla kuulluksi. Koska EU:n varojen seuranta, niiden perintä ja yhdenmukaisten avoimuusvaatimusten täytäntöönpano muodostavat ongelman, olemme esittäneet niitä koskevia tarkistuksia varainhoitoasetukseen.
Kehotan jäsenvaltioiden edustajia esittämään lopultakin vastauksia näihin ongelmiin sen asemesta, että ne imitoivat kolmea apinaa, jotka eivät kuule mitään, sano mitään taikka näe mitään. Parlamentti ei luovu oikeudestaan esittää kantansa, sillä yritämme hoitaa rakentavasti oman tehtävämme EU:n rahojen käsittelyssä. Olemme ottaneet opiksemme menneisyydestä ja haluamme solmia liiton kaikkien niiden kanssa, jotka haluavat osoittaa oppineensa omat läksynsä.
Ulla-Maj Wideroos
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat Euroopan parlamentin jäsenet, minulle on kunnia olla täällä parlamentissa keskustelemassa vuoden 2007 talousarviosta tilanteessa, jossa hyvin pitkän valmisteluprosessin maali on näkyvissä. Minulla on huojentunut olotila sen suhteen, että budjettivallan käyttäjät ovat saavuttaneet yhteisymmärryksen vuoden 2007 budjetista. Se on neuvoston ja parlamentin tehtävä.
Haluan kiittää parlamentin edustajia puoli vuotta kestäneestä yhteistyöstä. Avoin vuoropuhelu budjettivallan käyttäjien välillä on lisääntynyt entisestään, ja näin voimme sovitella erilaisia näkemyksiämme helpommin. Erityiskiitokseni lausun budjettivaliokunnan puheenjohtajalle Lewandowskille sekä esittelijöille Ellesille ja Grechille.
Tässä yhteydessä näen perustelluksi arvioida kokonaispaketin tuloksia neuvoston näkökulmasta.
Vuoden 2007 talousarvion kasvu vastaa melko hyvin jäsenvaltioiden toiveita eikä aseta veronmaksajille liiallista taakkaa. Onneksi neuvosto ja parlamentti pääsivät sopimukseen realistisesta maksumäärärahojen määrästä. Tiukka budjettikuri on siten nyt otettu keskeiseksi periaatteeksi. Tämän linjan tulee jatkua tulevina vuosina.
Varainhoitoasetuksen muutoksen hyväksyminen on kokonaisuutena merkittävä saavutus tilanteessa, jossa taloushallinnon tehostamiseen kohdistuu yhä kasvavia paineita. Varainhoitoasetukseen liittyen voin todeta, että neuvosto on tänään aamulla käynnistänyt kirjallisen menettelyn. Näin tämä neuvoston asetus voidaan hyväksyä vielä keskiviikkona, siis 13. joulukuuta, sen jälkeen kun parlamentti on antanut lausuntonsa asiasta. Olisin tässä yhteydessä vielä halunnut kuulla komission sitoutumisen budjettipääosaston pääjohtajan eilen lähettämään kirjeeseen, jonka aiheena olivat varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt.
Neuvoston puolesta kiitän parlamenttia siitä, että nyt molemmat budjettivallan käyttäjät yhdessä päättävät pilottihankkeista. Neuvosto toimii tulevinakin vuosina vastuullisesti. Samoin kiitoksen ansaitsee uuden toimielinten välisen sopimuksen noudattaminen etenkin YUTP-määrärahojen osalta.
Budjettivallan käyttäjät osoittavat vastuuntuntoa ja realismia siinä, ettei vuonna 2007 käytetä joustovälinettä. Tämä antaa vankan perustan tulevien vuosien budjettikäytännölle. Talousarviot tulee laatia kehysten puitteissa.
Vuoden 2007 talousarvio sisältää selkeitä prioriteetteja. Kilpailukyvyn edistäminen, laajentumiseen liittyvien virkojen toimeenpano ja seuranta sekä uuden sukupolven ohjelmien käynnistäminen ovat niistä käytännön esimerkkejä.
Tämä budjettiprosessi sisältää kuitenkin myös huolestuttavia näköaloja tulevaisuutta ajatellen. Hallinnon tehostamisessa emme saavuttaneet riittävää edistystä. Komissio ja parlamenttikaan eivät voi olla ottamatta vastuutaan unionin hallinnon tehostamisesta. Jos kansalaiset kokevat jäsenvaltioissa virkojen vähennykset paljon rajummalla tavalla, miksei vastaavia toimia - ilman että kukaan henkilökohtaisesti joutuu kärsimään - hyväksytä unionitasolla? Kyse on koko EU:n toiminnan uskottavuudesta kansalaisten näkökulmasta, ja kyse on sentään talousarviosta, jonka rahoituksesta jäsenvaltioiden kansalaiset vastaavat.
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, on tärkeää, että neuvosto ja parlamentti ovat saavuttaneet tämän talousarvioprosessin puitteissa yhteisesti hyväksytyn kokonaispaketin. Toistan erityisesti olevani iloinen siitä, että vuodelle 2007 hyväksyttävä talousarvio tulee sisältämään riittävät marginaalit lähes kaikissa otsakkeissa.
Dalia Grybauskaitė
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, olemme tänään saattamassa loppuun varainhoitovuoden 2007 talousarviota koskevia toimiamme ja keskustelujamme. Se on hyvin tärkeä meille kaikille, sillä se on ensimmäinen 27 jäsenvaltiosta muodostuvan uuden Euroopan unionin talousarvio. Tämä talousarvio on laadittu uutta rahoituskehystä noudattaen, ja se on uuden varainhoitoasetuksen mukainen. Se on uuden talouslainsäädäntöpaketin mukainen talousarvio, ja sovimme, että alamme soveltaa sitä kaikilta osin 1. tammikuuta alkaen. Tämä tarkoittaa näin ollen sitä, että tässä talousarviossa kyse ei ole yksinomaan luvuista vaan monista asioista, jotka olemme saavuttaneet tänä vuonna yhdessä parlamentin ja neuvoston kanssa.
Tämänhetkinen talousarvio vaati neuvotteluissamme valtavia ponnisteluja kaikilta osapuolilta ja valtavia valmiuksia kompromissiin. Pääsimme ratkaisuun 21. marraskuuta järjestetyissä neuvotteluissa, ja sopimus saatettiin päätökseen viikon kuluessa. Komissio pitää sanansa tämän sopimuksen osalta, eikä se muuta neuvottelumenettelyssä sovittuja kantoja.
Haluaisin kiittää parlamentin puolesta neuvotellutta ryhmää ja sen henkilöstöä siitä, että he auttoivat meitä löytämään ratkaisun, ja kaikkia jäseniä, etenkin budjettivaliokunnan esittelijöitä siitä, että he auttoivat meitä saamaan tämän paketin valmiiksi. En puhu nyt yksistään varainhoitovuotta 2007 koskevasta paketista vaan myös varainhoitoasetusta koskevasta paketista. Haluan kiittää myös esittelijä Pittellaa, joka ei ole nyt läsnä mutta joka on auttanut meitä vuoden 2006 talousarvion täytäntöönpanossa.
Haluan todeta, että tämänpäiväinen keskustelu on hyvin tärkeä, sillä se on viimeinen vaihe ennen torstain äänestystä, ja olen hyvin kiitollinen kaikille, jotka ovat tehneet tämän päivän mahdolliseksi. Toivotan teille antoisaa keskustelua ja toivon, että torstaina toimitettavassa varainhoitovuoden 2007 talousarviota koskevassa äänestyksessä saavutetaan myönteinen tulos.
Borut Pahor 
talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (SL) Vaikka minulla onkin vain minuutti puheaikaa käytettävissäni, haluan kertoa ihailevani vilpittömästi jäsen Gräßleä siitä, miten hän on myötävaikuttanut talousarviosta käytävään keskusteluun. Miksikö?
Mielestäni Euroopan unionin talousarviossa on ainakin kolme suurta ongelmaa. Lissabonin strategian kannalta talousarvio on ensinnäkin huonosti jäsennelty, toiseksi se on liian pieni, ja kolmanneksi se on käytännön vaikutuksiltaan liian vähäinen. Jäsen Gräßlen myötävaikutuksella on poistettu ainakin yksi näistä ongelmista, nimittäin kolmas ongelma, joka liittyy talousarvion tehottomuuteen.
Hänen mietinnössään ehdotetulla uudistuksella rahoitusmenettelyistä tehdään vähemmän byrokraattisia, helpommin ymmärrettäviä, yksinkertaisempia ja ennen kaikkea käyttäjäystävällisiä. Näistä syistä jäsen Gräßle ansaitsee suurkiitokset työpanoksestaan.
Ville Itälä
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan kiittää molempia esittelijöitä Ellesiä ja Grechiä hyvästä työstä ja hyvästä yhteistyöstä. Ellesin osalta haluaisin lyhyesti todeta, että olen erityisen tyytyväinen hänen lanseeraamastaan ajatuksesta "value for money" - vastinetta rahalle. Se on äärimmäisen tärkeä työkalu myös tulevina vuosina ja auttaa meitä talousarvion laatimisessa. Louis Grechin osalta haluan todeta, että yhteistyö oli hyvää ja olimme kaikista päälinjoista lopulta samaa mieltä.
Haluaisin vielä ottaa esille yhden asian, joka koskee selvitystä, jota pyysimme alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kohdalta. Tässä ei ole kyse siitä, että se olisi suunnattu heitä vastaan, vaan heidänkin täytyy ottaa tämä "value for money" -ajatus huomioon. Katsomme sitten, mitä selvitys tuo tulevaisuudessa tullessaan.
Erityisen tärkeää koko talousarvion osalta tässä paketissa on se, että me voimme hyväksyä varainhoitoasetuksen, jonka eteen Ingeborg Gräßle on tehnyt erinomaista työtä. On todellakin niin kuin hän sanoi: rikollisen varainkäytön torjuminen, läpinäkyvyys, monet hyvät asiat toteutuvat, kun tämä varainhoitoasetus voidaan yhdessä hyväksyä. Se on suuri askel tämän vuoden talousarvioon liittyvissä päätöksissä.
Arvoisa ministeri, kuten täällä tuli esiin, tämä prosessi on ollut parlamentissa ehkä jonkin verran hämmentävä. Nyt onkin tärkeää se, että löytyy yhteisymmärrys ja talousarvio voidaan allekirjoittaa torstaina. Tämä esitys henkilöstön vähentämisestä oli kuitenkin epärealistinen. Itse pidän hyvänä aina joskus kyseenalaistaa instituutioita ja byrokratiaa ja sitä, mitä kaikki tekevät. Ajatus ei ollut huono, mutta ehkä tämä esitys, jonka Suomi teki, jäi liian yleiselle tasolle. Mutta pääasia on, että hyvä yhteistyö on löytynyt ja talousarvio allekirjoitetaan torstaina.
Catherine Guy-Quint
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Grybauskaitė, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Wideroos, hyvät kollegat, haluaisin esittää suurkiitokset kaikille niille, jotka ovat osallistuneet tähän talousarviomenettelyyn, ja etenkin esittelijöillemme jäsen Grechille ja jäsen Ellesille, unohtamatta kuitenkaan jäsen Gräßleä ja jäsen Pittellaa ja sihteeristöämme. Heidän ansiostaan olemme onnistuneet laatimaan talousarvion siten, että parlamentin budjettivaltuuksia on kunnioitettu kaikilta osin.
Tämä rahoituskehykseen liittyvä talousarvioesitys on erityisen järkevä. Olemme ottaneet huomioon uusien ohjelmien käynnistämiseen tarvittavan ajan ja asettaneet samalla etusijalle Euroopan parlamentin sosialidemokraattiselle ryhmälle ensisijaisen tärkeät toimet. Tällaisia politiikan lohkoja ovat tutkimus, liikenne, innovaatiot, sosiaalinen Eurooppa, ympäristön huomioon ottava Eurooppa ja tietoon perustuva Eurooppaa - lyhyesti sanottuna kansalaisten Eurooppa. Talousarvioon sisällytetty Euroopan globalisaatiorahasto on uusi väline, jolla edistetään Euroopan unionin solidaarisuutta.
Ulkoasioista totean, että seuraamme erityisvaliokuntien suuntaviivoja, joissa kunnioitetaan temaattisen lähestymistavan ja maantieteellisen lähestymistavan välistä tasapainoa. Toivoimme, että olisimme uuden rahoituskehyksen ansiosta onnistuneet luomaan paremmat suhteet toimielinten välille, enkä aio peitellä teiltä pettymystäni tässä asiassa. Myös suhteemme neuvostoon ovat huononemassa.
Arvoisa ministeri Wideroos, vakuutitte ensinnäkin hetki sitten neuvoston antaneen neuvottelumenettelyä koskevia sitoumuksia, ja me todellakin arvostamme tätä varainhoitoasetuksesta saavutettua yksimielisyyttä. Olette kuitenkin monesti unohtanut parlamentin toimivallan, ja olemme usein saaneet sen käsityksen, ettei oikeuksiamme kunnioiteta. Lisäksi suhtaudumme erittäin karsaasti siihen, miten halveksivasti uusia jäsenvaltioita kohdellaan. Aioitte evätä niiltä rekrytointiin ja rakennepolitiikkoihin käytettävät resurssit. Asianmukaisen ohjelman laatiminen vuodeksi 2007 ei siten onnistunut vaikeuksitta.
Arvoisa komission jäsen, parlamentti asettaa käyttöönne kaikki pyytämänne varat. Sitoumusmäärärahat ovat kohtuulliset, maksumäärärahojen taso on alhainen - 0,99 prosenttia bruttokansantulosta - mutta pidätte niitä kuitenkin riittävinä, ja ennen kaikkea varauksia on vain vähän. Me puolestamme seuraamme tilannetta hyvin tiiviisti varmistaaksemme, ettei äänestyksemme tulos vääristy täytäntöönpanovaiheessa. Saanen sanoa tämän selvästi: kokonaismäärärahasiirtoa koskevat äänestykset tai korjaavat ja täydentävät lisätalousarviot, jotka ovat nyt yhtä tärkeitä kuin aiemminkin, on suljettu pois. Emme aio estää komissiota käyttämästä valtaoikeuksiaan.
Sen sijaan meidän olisi tarkasteltava uudelleen, ovatko henkilöstöresurssimme riittäviä, jotta tavoitteidemme mukaiset toimintalinjat voidaan panna täytäntöön. Jos pienennämme talousarviota liikaa tulevaisuudessa, emme enää voi kehittää mitään kansalaisten toivomista toimintalinjoista. Eurooppa-hanke on keskeytynyt, ja unioni on toimielimenä vakavasti sairas, ja silti olemme tarjoamassa sille erityisen vaatimatonta talousarviota vuodeksi 2007! Tulevien talousarvioiden yhteydessä meidän on noudatettava rakentavaa lähestymistapaa, jossa katsotaan tulevaisuuteen eikä enää omaksuta puolustavaa kantaa omien kansallisten etujen turvaamiseksi. Parlamentille ja sosialidemokraateille Eurooppa-hanke merkitsee aitoa taloudellista solidaarisuutta, jonka neuvosto ikävä kyllä jättää toistuvasti huomiotta.
Anne E. Jensen
ALDE-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, tämä talousarviomenettely on ollut olennaisilta osiltaan mutkaton. Alle vuosi sitten teimme sopimuksen seitsemän seuraavan vuoden talousarviosta, ja talousarvio, josta äänestämme torstaina, mahtuu upeasti sovittuihin kehyksiin. Tällä talousarviosopimuksella olemme saavuttaneet järkeviä tuloksia. Olemme varmistaneet varainhoitoasetuksen, joka on hieman vähemmän byrokraattinen ja hieman avoimempi maataloustuensaajien osalta ja johon on lisätty yleinen musta lista niistä yrityksistä, jotka ovat huijanneet EU:lta varoja. Olemme varmistaneet talousarvion, joka täyttää poliittiset toiveemme määritettyjen kehysten rajoissa.
Varainhoitovuoden 2007 talousarvio on ensimmäinen uuden seitsenvuotisen rahoituskehyksen talousarvio, jolle on ominaista se, että sen aikana on määrä käynnistää monia uusia ohjelmia esimerkiksi rakennerahastojen, tutkimuksen ja koulutuksen sekä opetuksen alalla. Se on ensimmäinen talousarvio, jossa maataloustuen todellinen määrä on vähemmän kuin köyhien alueiden kehittämiseen osoitettujen määrärahojen määrä. Maataloustuen osuus on noin kolmannes lähes 126 miljardin euron talousarviosta. Valtaosa varainhoitovuoden 2007 talousarviosta käytetään siis EU:n sisäisen kasvun ja solidaarisuuden varmistamiseen. Olemme taanneet lisävaroja yhteiselle pakolaispolitiikalle ja ulkopolitiikalle ja varmistaneet, että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan avoimuutta parannetaan. Hallinnon osalta parlamentti oli neuvostoa halukkaampi myöntämään välttämättömät varat, mutta olemme tietenkin samaa mieltä siitä, että EU:n hallinnon on oltava joustava, entistä tehokkaampi ja räätälöity vastaamaan uusia tarpeita.
Minusta on valitettavaa, ettemme ole vieläkään saaneet neuvostolta tai komissiolta minkäänlaista lausumaa, joka mahdollistaisi maaseutualueiden kehittämismäärärahojen varauksen poistamisen. On korostettava, että varojen vapaaehtoisella mukauttamisella ei saa rajoittaa parlamentin budjettivaltuuksia.
Lopuksi haluaisin kiittää esittelijöitä eli jäseniä Elles, Grech, Pittella ja Gräßle heidän tekemästään merkittävästä, rakentavasta ja ankarasta työstä. Uskon, että tämä työ palkitaan myönteisillä tuloksilla.
Gérard Onesta
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, kuultuani komissiota ja neuvostoa olen iloinen, että sopimus on näköpiirissä. Haluaisin muistuttaa teitä siitä, että parlamentti on valmis lisäämään yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) rahoitusta 102 miljoonasta eurosta 159 miljoonaan euroon, mutta se on valmis toimimaan niin, koska neuvosto hyväksyy sen varainhoitoasetusta koskevat tarkistukset - ainakin suuren osan niistä. Kyse on kokonaispaketista, jota ei saa mitätöidä viime minuuteilla!
Tietänette, että ryhmämme äänesti rahoituskehystä koskevaa esitystä vastaan, sillä se katsoi kehyksen olevan liian tiukka. Aiomme tehdä nyt parhaamme saadaksemme siihen muutoksia. Yksi tällaisista muutoksista on ohjelmien lisäarvoa koskeville tutkimuksille annettava tuki, mutta odotamme jo toiveikkaina perusteellista uudelleentarkastelua, joka on määrä toteuttaa vuosina 2008 ja 2009. Älkää kuitenkaan erehtykö yhdessä asiassa - meille asian tekeminen paremmin ei tarkoita, että tekisimme vähemmän! Kyse ei ole siitä, että vapauttaisimme itsemme velvoitteistamme, ja siksi ilmoitamme kannattavamme varauksien poistamista.
Varainhoitoasetuksesta totean, että mekin olemme samaa mieltä tarpeesta yksinkertaistaa menettelyjä siten, että jokainen voi osallistua aktiivisemmin Eurooppa-hankkeeseen. Katsommekin, että voimme yksinkertaistaa menettelyjä siten, että säilytämme samalla niiden avoimuuden ja hyvin tiukan valvonnan. Mielestämme molemmat vaikuttavat mahdollisilta.
Lopuksi ryhmämme on tehnyt ehdotuksen ulkopoliittisia ohjelmia koskevien määrärahojen vaihtoehtoisesta lisäyspaketista, sillä katsomme, että vakautusväline, johon sisältyy ennaltaehkäisyä koskeva osuus, on kärsinyt liikaa rahoituskehyksessä määrätyistä vähennyksistä. Meidän on varottava keskittämästä huomiotamme ainoastaan sellaisiin kysymyksiin, jotka ovat lehdistön valokeilassa! On totta, että Lähi-idässä tapahtuu tällä hetkellä paljon, mutta Balkanin maissa tuli kytee edelleen ...
Kiitän lopuksi budjettivaliokunnan neljää musketööriä - jäseniä Elles, Grech, Gräßle ja Pittella - joita ilman mikään ei olisi onnistunut.
Esko Seppänen
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, arvoisa ministeri, ensi vuoden talousarvio on alle yhden prosentin yhteenlasketusta bruttokansantulosta. Suurin osa ryhmästämme on tyytymätön tällaiseen alhaiseen tasoon ja siihen, että neuvosto ei halua rakentaa enemmän sosiaalista Eurooppaa. Sen sijasta neuvosto haluaa militarisoida EU:n ja ehdottaa lisää menoja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoitukseen. Budjettineuvotteluissa parlamentti suostui lisäämään näitä militarisoimismenoja, kun neuvosto omasta puolestaan suostui tulemaan vastaan uuden varainhoitoasetuksen muotoilussa.
Sovittelussa Suomi puheenjohtajavaltiona osoitti taitamattomuutta ja budjettisopu saavutettiin vasta lisäneuvottelujen jälkeen. Toivottavasti parlamentti ei joudu todistamaan puheenjohtajavaltion toista epäonnistumista, kun sovittelun tulosta ei ole vielä hyväksytty neuvostossa varainhoitoasetuksen osalta. On ollut epäselvää, hyväksytäänkö se. Näissä oloissa meidän ryhmällemme sopisi oikein hyvin se, että parlamentti käyttäisi budjettivaltaansa ja leikkaisi neuvoston painopistealueeksi asettamia militarisoimismenoja.
Ensi vuonna ovat erityisolot. Se on uusien rahoituskehysten ensimmäinen vuosi eivätkä kaikki rakenne- ja muut ohjelmat ole vielä valmiit. Uusilta jäsenvaltioilta saattaa lisäksi puuttua valmius kaikkien niille osoitettavien varojen käyttöön. Jos hyväksytään alhainen budjettimenojen taso, ei ole hyväksyttävissä se, että komissiolta jää taas seitsemän miljardia euroa käyttämättä niin kuin tapahtui tänä vuonna. Toivomme parempaa toimeenpanoa, arvoisa komissio.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, käytän UEN-ryhmän puolesta puheenvuoron varainhoitovuoden 2007 talousarviosta käytävässä keskustelussa, ja haluan muistuttaa teitä siitä, että tämä talousarvio on Euroopan unionille erittäin tärkeä rahoitussuunnitelma ainakin kahdesta syystä. Ensinnäkin, se on ensimmäinen vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen talousarvio, ja se on erityisen tärkeä uusille jäsenvaltioille. Toiseksi se on laajentuneen unionin eli 27 jäsenvaltion unionin ensimmäinen talousarvio. Yksistään näiden kahden seikan takia talousarviossa ehdotettujen menojen määrän olisi oltava mahdollisimman suuri.
Euroopan parlamentti on osoittanut olevansa tehtävänsä tasalla, ja se on ehdottanut menojen määräksi 122 miljardia euroa, toisin sanoen 1,04 prosenttia Euroopan unionin bruttokansantulosta. Komission ja neuvoston kanssa käydyistä pitkistä neuvotteluista huolimatta neuvosto suostui valitettavasti vain 115,5 miljardiin eli 0,99 prosenttiin Euroopan unionin bruttokansantulosta. Näin on täytetty vauraimpien jäsenvaltioiden, niin kutsutun yhden prosentin klubin toiveet. Tämä ryhmä ei halunnut talousarviomenojen ylittävän yhtä prosenttia Euroopan unionin bruttokansantulosta.
Väistämättömät määrärahojen leikkaukset, jotka ovat seurausta siitä, että neuvosto alensi menojen tasoa, ovat onneksi koskeneet uusia jäsenvaltioita vain rajoitetusti. Haluaisin hyödyntää tätä tilaisuutta ja kertoa toivovani, että Euroopan parlamentin ehdottamalla ratkaisulla, jossa 30 prosenttia - eli yhteensä 400 miljoonaa euroa - useiden budjettikohtien määrärahoista otetaan varaukseen, edistetään merkittävästi talousarvion varainkäytön järkeistämistä. Koska Euroopan parlamentti on suostunut palauttamaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoituksen lähes 160 miljoonan euron tasolle, neuvoston ja komission olisi otettava ulkopolitiikan ohjausta ja täytäntöönpanoa koskevat parlamentin ehdotukset entistä paremmin huomioon.
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, eri EU:n toimielimet muistuttavat jäsenvaltioita vuolaasti siitä, miten tärkeää näiden on vähentää julkisia menojaan. Samalla parlamentti vaatii jatkuvasti lisäämään EU:n menoja. Koko tilanne on järjetön. Jäsenvaltiot kuluttavat julkisia varoja kouluihin, terveydenhoitoon, tutkimukseen, infrastruktuureihin ja yhteiskunnan heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tukemiseen, kun taas valtaosa EU:n varoista käytetään järjettömään maatalouspolitiikkaan, väärin kohdennettuihin rakennerahastoihin ja sellaisten EU:n toimielinten rahoitukseen, jotka olisi pitänyt lakkauttaa jo kauan sitten.
Jäsenvaltioiden menoihin sovelletaan jatkuvasti demokraattista valvontaa. Virkamiehille, jotka syyllistyvät tehottomuuteen, huolimattomuuteen, petokseen tai korruptioon, ei myönnetä vastuuvapautta, ja usein heidät erotetaan tehtävästään. Poliitikot, jotka eivät ole yhtä rehellisiä ja tehokkaita kuin äänestäjät vaativat, korvataan uusilla edustajilla demokraattisissa vaaleissa. Tilintarkastustuomioistuin tutkii tarkoin EU:n varainkäytön, mutta se ei ole kuitenkaan vielä pystynyt antamaan moitteetonta tilintarkastusketomusta. Kun OLAF paljastaa rikoksia, niitä ei käsitellä tuomioistuimessa. Parlamentti myöntää periaatteessa vastuuvapauden riippumatta siitä, miten EU:n talousarvion varoja on käytetty, eivätkä poliitikot koskaan häviä vaaleja kotimaassaan siitä syystä, että he ovat hoitaneet huonosti EU:n varoja. Lyhyesti sanottuna jäsenvaltiot voivat harjoittaa jossain määrin tehokasta demokraattista valvontaa sen osalta, miten veronmaksajien rahoja käytetään, kun taas EU:n toimielimillä ja parlamentilla ei ole tällaista valtaa.
Sergej Kozlík
(SK) Demokraattisesti, äänten valtaenemmistön turvin tehty sopimus on yleensä hyvä asia. Oletan, että tämä koskee myös ensi torstaina Euroopan unionin yleisestä talousarviosta vuodeksi 2007 toimitettavaa äänestystä. Haluan onnitella tässä yhteydessä etukäteen esittelijöitä ja koko ryhmää, joka on ollut mukana neuvottelemassa talousarviosta.
Toisaalta talousarvion parametrit viittaavat siihen, että ongelmat jatkuvat. Sitoumus- ja maksumäärärahojen sekä käytettävissä olevien varojen ja menosuunnitelmien välillä vallitsee edelleenkin syvä kuilu. Tämän perusteella voidaan päätellä, että varojen kulutusta ja käyttöä koskevissa järjestelyissä on paljon parantamisen varaa, ja on ristiriitaista, että tämä koskee etenkin maita, jotka vaativat eniten kehitysvaroja. Tämä koskee myös EU:n uusia jäsenvaltioita, joissa tosiasialliset käyttöasteet ovat nykyään 20-30 prosenttia.
Koska maat ovat ilmoittaneet, että niiden käytettävissä oleva rahoitus vastaa täysin hyväksyttyjä hankkeita, näyttää siltä, että perusongelmana on tällä hetkellä näiden hankkeiden täytäntöönpano ja hankkeiden kulujen kattaminen. EU:n jäsenvaltioiden hallituksilla on käytössään välineet, jotka ovat välttämättömiä tilanteen korjaamiseksi. Jollei muutosta tapahdu, ne rajoittavat mahdollisuuksiaan taloudelliseen kehitykseen, ja pitkän aikavälin rahoituskehyksen tavoitteet jäävät vain paperille.
Giovanni Pittella 
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän teitä siitä, että saan käyttää puheenvuoron, vaikka en ollutkaan läsnä keskustelun käynnistyessä. Haluaisin kiittää komission jäsentä ja kollegojani, jäseniä Guy-Quintia ja Jensenia, heidän minulle osoittamistaan kehuista, kuten myös jäseniä Elles ja Grech siitä, miten myönteiseen tapaan he ovat toteuttaneet tämän talousarviomenettelyn.
Tällä lisätalousarviolla annamme jäsenvaltioille takaisin yli 7 miljardia euroa. Tämä summa perustuu osittain talousarvion tuloennusteiden merkittävään kasvuun ja osittain hyväksyttyjen ja talousarviossa käytettävissä olevien mutta käyttämättä jääneiden määrärahojen suureen määrään, joka on tarkemmin sanottuna 4 miljardia euroa. Tämä määrärahojen vajaakäyttö vaikuttaa lähinnä maatalouden, rakennerahastojen ja liittymistä edeltävän strategian meno-otsakkeisiin.
Halusimme sisällyttää tämän keskustelun yleisestä talousarviosta käytävään keskusteluun juuri siitä syystä, että 7 miljardin euron palauttaminen ei ole mikään joutava asia, vaan meidän olisi suhtauduttava siihen vakavasti.
Ongelmaan liittyy kaksi näkökohtaa: toisaalta jäsenvaltiot arvioivat tulonsa jatkuvasti liian alhaisiksi, ja näin ihmiset saavat väärän käsityksen siitä, kuinka suuren prosenttiosuuden jäsenvaltiot varaavat Euroopan unionia varten. Näiden tietojen ja edellisten lisätalousarvioiden perusteella on itse asiassa täysin selvää, että jäsenvaltioiden Euroopan unionin kirstua varten varaamien varojen määrä on edelleen kitsaiden kansallisten kirjanpitäjien arvioiman yhden prosentin alapuolella. Se olisi sama kuin jos minä suostuisin ensin antamaan joka vuosi yhden prosentin 100 eurosta hyvään tarkoitukseen, vaikka itse asiassa ansaitsisinkin enemmän kunkin vuoden lopussa. Siksi tekin myöntänette, ettei jäsenvaltioiden toiminta ole yhtä anteliasta kuin miltä se näyttää.
Toisaalta kaikkia käytettävissä olevia varoja ei edes käytetä täysimääräisesti. Jos analysoimme varojen vajaakäyttöä, voimme todeta, että määrärahojen vajaakäytöstä ovat aina vastuussa jäsenvaltiot eikä komissio. En ole erityisen jalomielinen Barroson johtamaa komissiota kohtaan, mutta minun on oikeudenmukaisuuden nimissä todettava, ettei komissio ole suoraan vastuussa tästä kysymyksestä, vaan suurimman vastuun kantavat jäsenvaltiot. Meidän on hyödynnettävä tämän keskustelun suomaa mahdollisuutta ja rohkaistava jäsenvaltioita tehostamaan seurantaansa ja valvontaansa ja olemaan valppaampia, jotta kohdennetut ja myönnetyt määrärahat käytettäisiin asianmukaisesti.
Sen sijaan että esitämme, kuten tähän asti, väsyttäviä syytöksiä eurooppalaisesta byrokraattisesta koneistosta - niin kutsutusta Brysselin eurokratiasta - meidän olisi pohdittava omaa kansallista tilannettamme, sillä jos analysoimme tarkemmin sitä, miten kansalliset julkiset koneistomme toimivat ja jos vaadimme hallituksiamme tekemään yhteistyötä hallinnon tuloksellisuuden parantamiseksi, tämä luku ei ehkä ole 7 miljardia euroa ensi vuonna.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, olen osallistunut talousarviosta käytäviin keskusteluihin 12 vuoden ajan, enkä ole koskaan nähnyt parlamentin puhemiehen ottavan mikrofonia pääesittelijältä. Mielestäni te olette johtanut tätä keskustelua melko valitettavalla tavalla.
Haluaisin onnitella neljää esittelijää heidän mietinnöistään ja siitä yhteisymmärryksestä, jonka he ovat onnistuneet saamaan aikaan erityisen vaikeissa olosuhteissa.
Poliittinen ryhmäni on korostanut erityisesti varainkäytön laatua - rahalle saatavaa vastinetta - ja varainhoitoasetuksen uudistuksesta samanaikaisesti käytävää neuvottelua. Toivomme, että molemmissa tapauksissa saadaan aikaan tyydyttävä ratkaisu torstaina toimitettavan äänestyksen jälkeen.
Tiukkien budjettirajoitusten aikana, jolloin talousarviot ovat noin prosentin verran BKTL:sta, ainoa tapa, jolla parlamentti voi parantaa yhteisön politiikkojen tehokkuutta, on laatia perusteellinen arvio käytetyistä varoista ja saavutetuista tuloksista.
Uskon, että tätä "vastinetta rahalle" -lähestymistapaa sovelletaan laajasti tulevaisuudessa. Lähestymistapaa täydentää varainhoitoasetuksen tarkistus, joka on välttämätön lisätäksemme jäsenvaltioiden mutta myös itse komission varainkäytön kurinalaisuutta.
Maksujen osalta minun on korostettava, että tämä talousarvio on ollut neuvostolle hyvin halpa, ja se voi olla riittämätön Euroopan unionille, mutta tilanne on se, että tulevina vuosina parlamentti aikoo olla paljon vaativampi saadakseen riittävästi maksumäärärahoja sitoumustemme täyttämiseksi.
Lopuksi palaan siihen, mitä neuvoston puheenjohtaja totesi kunkin toimielimen tehokkuudesta ja velvollisuuksista. Me osoitamme olevamme tehtäviemme tasolla. Parlamentti on erityisen vastuuntuntoinen toimielin, ja siksi olemme alusta alkaen kannattaneet komission virkoja ja olemme torjuneet puheenjohtajavaltion lähestymistavan.
Puhemies
Minäkin olen pahoillani siitä, että minun on johdettava tätä keskustelua näissä rajallisissa olosuhteissa. Saanen todeta, että jos keskustelun lopussa on vielä aikaa jäljellä, jäsen Elles voi pyytää uudelleen puheenvuoron.
Olen tietoinen siitä, että keskeytin puhujan puheenvuoron lopussa enkä usko, että jäsen Ellesillä oli mitään muuta oleellista sanottavaa.
Jutta Haug
(DE) Arvoisa puhemies, ennen puheeni esittämistä haluan vain sanoa jäsen Garriga Polledolle, että minäkin olen seurannut parlamentissa käytyjä talousarviokeskusteluja 12 vuoden ajan, enkä ole koskaan ennen näiden 12 vuoden aikana nähnyt, että talousarvion esittelijä yksinkertaisesti nousee paikaltaan oman puheenvuoronsa jälkeen eikä kuuntele, mitä parlamentin jäsenillä on sanottavaa.
Talousarviomenettelyn aikana Euroopan parlamentti, joka on poliittisesti ajattelevien ihmisten edustajakokous, käy jonkin verran sisäisiä väittelyjä, mutta virastojen osalta eri ryhmien välillä ei ollut eroja. Olemme samaa mieltä siitä, että yhteistyö virastojen kanssa on parantunut kolmen viime vuoden aikana, vaikkei se tarkoitakaan, etteikö sitä voisi vielä parantaa. Tästä syystä annoimme virastoille hieman kotitöitä ennen kuin ne voivat käyttää kaikki niille kohdennetut varat. Niiden on toimitettava meille työohjelmansa ja luettelo tehtävistä sekä tietoa siitä, mitä muutoksia on tapahtunut edelliseen vuoteen verrattuna ja miksi. Niiden vaaditaan myös panevan täytäntöön henkilöstöpolitiikkaa koskevat suuntaviivat, joista on jo sovittu. Tällaisia tehtäviä on siis annettu virastoille, ja niillä on valmiudet selviytyä niistä omin neuvoin.
Myös muiden on kuitenkin ryhdyttävä toimiin. Ensinnäkin komission tehtävänä on koordinoida pikaisesti - ja korostan sanaa pikaisesti - henkilöstösuunnitelmansa ja esittää ne meille, mutta toimia edellytetään myös erityisvaliokuntien jäseniltä, joita kehotetaan arvioimaan jokaisen yksittäisen viraston työtä työohjelmien pohjalta. Sekin on tehtävä melko pikaisesti, jotta virastoja ei rangaistaisi sellaisesta, josta ne eivät ole vastuussa. Välttäkäämme siis kaikenlaisten nurkkakuntien muodostamista, ja sanalla "pikaisesti" tarkoitan, että kaikki on hoidettava ensi vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen aikana.
Kyösti Virrankoski
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri ja arvoisa komission jäsen, ensinnäkin haluan kiittää yleisesittelijää James Ellesiä ja Louis Grechiä hyvin tehdystä työstä. Ensi vuoden talousarvio on kurinalainen; sen menot ovat alle prosentti bruttokansantulosta ja selvästi alle rahoitusnäkymien. Tänä vuonna käsittelyä leimasivat tietyt vaikeudet neuvoston kanssa. Talousarvion menopuolesta ei ollut suurta erimielisyyttä. Kyse ei ollut rahasta vaan menettelystä. Neuvosto avasi sovittuja yksityiskohtia uudelleen pariinkin kertaan. Tällä hetkellä avoinna on vielä uusi varainhoitoasetus. Siitä on jo kertaalleen sovittu pilkulleen, mutta neuvosto ei ole sitä vielä vahvistanut. Aloitettu kirjallinen menettely sen hyväksymiseksi huomenna voi pelastaa tilanteen.
Arvoisa puhemies, on tärkeää, että neuvosto tekisi kaikkensa, jotta parlamentti voisi hyväksyä ensi vuoden talousarvion neuvotellussa muodossa torstaina.
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, voin yhtyä täysin jäsen Virrankosken juuri esittämään toteamukseen siitä, että varainhoitoasetus on erittäin tärkeä. Haluaisin myös vielä kerran kiittää neuvoston puheenjohtajavaltiota Suomea siitä, että se on ottanut esille todella mielenkiintoisen aiheen ja ehdottanut, että voisimme miettiä, mitkä Brysselin toimielinten virat voitaisiin säästää Euroopan unionissa tapahtuneiden muutosten takia. Se, ettette saaneet vietyä tätä asiaa läpi, on valitettava merkki siitä, miten vastahakoisia täällä ollaan muutoksille. Luovutatte kuitenkin neuvoston puheenjohtajavaltion tahtipuikon Saksalle, joten voimme todellakin toivoa, että se kykenee keventämään raskasta hallintoa, jolle se on ilmoittanut aikovansa tehdä jotain - raskaalla hallinnolla tarkoitan byrokratiaa, tarpeettomia asetuksia ja vaikeuksia saada avustuksia - ja samalla vähentämään virkamiesten määrää. Tämä olisi yksi tapa säästää paljon rahaa, ja sillä myös palautettaisiin toimielinten uskottavuus.
Janusz Lewandowski
(PL) Arvoisa puhemies, viime vuonna, kun olimme lopettamassa vuotuista menettelyä, olimme epävarmoja monivuotisen rahoituskehyksen kohtalosta. Tänä vuonna olemme jälleen jossain määrin epävarmoja siitä, onko neuvoston kanssa tekemämme sopimuksen kaikkia osa-alueita noudatettu. Viittaan tietenkin varainhoitoasetuksiin ja haluaisin ilmaista selvästi budjettivaliokunnan puolesta ja ministerin läsnä ollessa, että tarvitsemme tästä takeet ja että talousarvion hyväksymisen ehtona ensi torstaina on näiden takeiden saaminen.
Vuonna 2007 meillä on monivuotisten eurooppalaisten ohjelmien uusi sukupolvi 27 jäsenvaltiolle, ja tällä talousarviolla on monia erityispiirteitä. Ensinnäkin varainhoitoasetuksille - joiden oletetaan olevan "käyttäjäystävällisempiä" ja samalla avoimempia - annetaan suuri merkitys. Toinen piirre liittyy tiettyjen budjettikohtien käyttöä koskevien yhä monipuolisempien tietolähteiden hyödyntämiseen siten, että parannetaan suunnittelua ja varmistetaan tulevaisuudessa se, mitä James Ellis kutsuu rahalle saatavaksi vastineeksi.
Kolmas piirre liittyy seuraavan vuoden menojen huolelliseen suunnitteluun ottaen samalla huomioon mahdolliset viivästykset. Neljänneksi pyritään lisäämään demokraattista valvontaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla sen erityisluonnetta kunnioittaen. Viidenneksi pyritään lopettamaan väittely komission työpaikoista. Saatuamme lisätietoa olemme vapauttaneet komission palkkoja koskevat varaukset, mutta vaadimme edelleen henkilöstökysymyksen uudelleentarkastelua. Odotamme tämän helpottavan henkilöstön palkkaamista erityisesti uusista jäsenvaltioista. Nämä ovat vuoden 2007 strategian pääkohdat.
Toivon vilpittömästi, että tämä menettely saadaan onnistuneesti päätökseen, jotta varainhoitoasetuksiin liittyvä epävarmuus päättyy. Haluan kiittää vilpittömästi esittelijöitä, poliittisten ryhmien koordinaattoreita ja sihteeristöä. Haluan kiittää Grybauskaitèa komission yhteistyöstä, joka meidän mielestämme on ollut parempi kuin viime vuonna, ja haluan kiittää myös ministeri Wideroosia. Olen varma, että tämän menettelyn onnistunut loppuunsaattaminen torstaina poistaa tietyt ymmärrettäviä jännitteitä.
Neena Gill
(EN) Arvoisa puhemies, haluan onnitella molempia esittelijöitä heidän työstään. Näistä toimista huolimatta ei voida kuitenkaan sanoa, että parlamentti olisi saanut paljon aikaan tämän vuoden talousarviomenettelyn tuloksena. Olen pahoillani siitä, että neuvosto on jatkuvasti osoittanut, ettei se kunnioita parlamentin näkemyksiä, ja tämä on huolestuttavaa. Olemme ainoa demokraattisesti valittu elin, jonka tehtävänä on edistää EU:n kansalaisten näkemyksiä, joten ihmettelen, aikooko neuvosto edes kunnioittaa sitoumustaan sopimukseen, joka tehtiin lopulta toisen budjettivallan käyttäjän kanssa. Toivon sitä vilpittömästi. Haluaisin esittää lyhyesti joitakin huomautuksia, ei pelkästään vuoden 2007 talousarviosta vaan myös vuonna 2008 toteutettavasta arvioinnista.
Ensinnäkin EU:n talousarviota koskeva päätavoitteemme on, että talousarviossa keskitytään meidän ja johtajiemme asettamiin painopisteisiin. Joudun siten valitettavasti toteamaan, että vaikka ohjelmamäärärahat ovat hieman lisääntyneet - viittaan esimerkiksi tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan - niiden määrä ei kuitenkaan ole lähelläkään komission tai parlamentin ehdottamaa määrää.
Tämä on erittäin tärkeä politiikan ala, jolla on suora vaikutus siihen, miten EU kehittää kansainvälistä talouttaan ja miten muu maailma näkee meidät. Neuvosto tietää tämän, ja se on yrittänyt voimakkaasti korostaa tarvetta lisätä tutkimus- ja kehitysmenoja. Niiden osuus on kuitenkin yhä 1,5 prosenttia. Neuvoston on todellakin aika ohjata rahat sinne, missä niitä tarvitaan.
Toiseksi, jotta EU:sta voisi kehittyä vakavasti otettava maailmanlaajuinen toimija, sen on turvattava asemansa tarvittavalla rahoituksella täyttääkseen tehtävänsä - esimerkiksi Aasiassa, joka on suurin ja runsasväkisin maanosa. Maailman väestöstä 60 prosenttia asuu näissä maailman köyhimpiin kuuluvissa maissa. Siksi tälle alueelle myönnettävien resurssien jatkuva vähentäminen on tuhoisaa politiikkaa.
Markus Ferber
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluaisin sanoa muutaman sanan ensimmäisen, uuden rahoituskehyksen mukaisesti laaditun varainhoitovuoden 2007 talousarvion pääkohdista. Meidän on mielestäni kysyttävä itseltämme vakavasti, onko järkevää ottaa ensin rahaa kansalaisten ja yritysten taskuista turvautumalla työlääseen ja byrokraattiseen menettelyyn ja käyttää tämän jälkeen paljon byrokratiaa rahojen viemiseksi Brysseliin ja vielä enemmän rahojen jakamiseksi jäsenvaltioille.
Tältä osin rahoituskehyksen rajoittamisen ja lukuisten oikeusperustojen uudelleenmuotoilun epäonnistumisen takia jätettiin käyttämättä hyvä tilaisuus, joten käytännössä kaikki monivuotiset ohjelmat oli hyväksyttävä uudelleen. Arvoisa komission jäsen Grybauskaitė, voin ainoastaan kehottaa komissiota tarttumaan tähän aloitteeseen vuosina 2008 ja 2009, jolloin meidän on valmisteltava seuraavaa rahoituskehystä.
Toinen pääkohta, jonka haluaisin mainita, on se, että komissio siirtää yhä enemmän tehtäviään virastoille ja täytäntöönpanovirastoille. Odotan innokkaana, että komissio esittää eräänä päivänä ehdotuksia, joissa se ilmaisee halukkuutensa ottaa henkilöstöä takaisin. Olemme juuri saaneet päätökseen Euroopan unionin historian suurimman laajentumiskierroksen. Tammikuun 1. päivään 2007 mennessä unioniin on liittynyt 12 uutta jäsenvaltiota. Koska monia, komission aikaisemmin suorittamia tehtäviä on siirretty virastoille, komissio tarvitsee vähemmän henkilökuntaa, ja odotan, että se antaa hyvin täsmällisiä ehdotuksia siitä, miten se aikoo vähentää Euroopan unionin byrokratiaa. Tätä ei saavuteta komission jäsenen Verheugenin tyylillä, nimittäin tarkastelemalla lainsäädäntöä mutta vähentämällä samalla henkilöstöä siten, ettei byrokratiaa synny ensinkään.
Haluaisin lopuksi esittää itsekriittisen huomautuksen, jota voimme pohtia. Meidän on nimittäin ajateltava enemmän myös omaa strategiaamme. Mielestäni on erittäin valitettavaa, ettemme ole tehneet näin siinä määrin kuin olisi toivottavaa ennen parlamentissa käytäviä keskusteluja.
Paulo Casaca
(PT) Haluan kiittää jäsen Gräßleä, komission jäsentä Grybauskaitėa ja tietysti neuvostoa uutta varainhoitoasetusta koskevien neuvottelujen onnistumisesta. Varsinkin esittelijämme on ansainnut onnittelut kovasta työstään, peräänantamattomuudesta ja sinnikkyydestä. Minun on kuitenkin todettava, että tulevina vuosina meidän on arvioitava varainhoitoasetuksen tehokkuutta perusteellisesti, jotta voimme määrittää, missä määrin asetuksen säännöt ovat mahdollisesti kohtuuttomia ja ovatko ne syynä siihen, että tilintarkastustuomioistuin havaitsee vuosittain epätavallisen suuren määrän merkittäviä virheitä.
Tarvitsemme varainhoitoasetusta, jossa vaaditaan luonnollisestikin rahoituskuria ja talousarviovarojen tehokasta käyttöä. Meillä ei kuitenkaan voi olla asetusta, joka aiheuttaa loputtomasti virheitä ja asettaa meidät nykyiseen erittäin kiusalliseen asemaan vastuuvapautta koskevassa kysymyksessä, sillä tilintarkastustuomioistuin kieltäytyy järjestelmällisesti hyväksymästä tilinpäätöksiämme.
Haluan kuitenkin lopuksi esittää vain toiveen siitä, että komissio ja esittelijämme jatkavat toimia tähän mennessä tehdyn työn pohjalta.
Antonis Samaras
(EL) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, uskon lujasti kehitykseen. Vuonna 2007 yhteisön talousarvion kustannukset ovat alle prosentin yhteisön bruttokansantulosta. Onko meidän oltava ylpeitä tästä saavutuksesta? Jotkut kollegoistani ovat. "Ainakin onnistuimme valvomaan talousarvion kurinalaisuutta", he sanovat. Olen pahoillani, mutten voi yhtyä suuren saavutuksen tunteeseen, joka on vallannut heidät. Euroopan unioni laajentuessa rajoitamme samanaikaisesti yhteisön talousarviota, mikä ei tee meistä rahoituksellisesti kurinalaisia vaan vähemmän näkyviä Euroopan kansalaisten silmissä.
En halua tulla väärinymmärretyksi, sillä uskon vakaasti rahoituskurin käsitteeseen. Jos meillä on turhia menoja, meidän on karsittava niitä. Turhia menoja on kuitenkin pelkästään jäsenvaltioiden kansallisissa talousarvioissa, ei meidän pienessä yhteisöbudjetissamme. Kansalliset menot eivät kuitenkaan kuulu Euroopan parlamentin toimivaltaan, ja koska emme voi leikata kansallisia talousarvioita, meidän on pakko leikata yhteisön talousarvion välttämättömiä menoja.
Meitä ei kuitenkaan oteta todesta kurinalaisuutta koskevissa kysymyksissä eikä meitä oteta todesta Euroopan integraatiota koskevissa kysymyksissä. Miten voimme mennä Lissaboniin tällä tavalla? Yhdysvallat käyttää yli 20 prosenttia bruttokansantulostaan liittovaltion talousarvioon. Me käytämme vähemmän kuin yhden prosentin! Miten me voimme kilpailla Yhdysvaltojen kanssa? Totuus on, ettemme voi kilpailla sen kanssa. Euroopan yhteisön talousarvion jatkuva leikkaaminen heikentää merkittävästi meidän asemaamme, uskottavuuttamme ja kykyämme saada aikaan muutoksia.
Suomen puheenjohtajakaudella ilmenneet puutteet, joita me kaikki tarkastelimme budjettivaliokunnassa, ainoastaan pahensivat tilannetta. Siksi pelkään, että käytämme kollektiivisesti reilusti alle prosentin voimavaroistamme eurooppalaisina. Olen pahoillani, mutta minun on sanottava, että mielestäni kuljemme väärään suuntaan.
Vladimír Maňka
(SK) Vuoden 2007 talousarvio on seitsenvuotisen ohjelmakauden ensimmäinen talousarvio, ja siksi sillä on kiistaton strateginen merkitys tuleville vuosille. On erittäin tärkeää, että siirrymme uuteen rahoituskauteen päättäväisesti ja järkevästi.
Haluan kiittää esittelijöitä, budjettivaliokunnan jäseniä ja kaikkia neuvottelijoita heidän työstään Euroopan unionin vuoden 2007 talousarviota koskevissa neuvotteluissa. Arvostan erityisesti Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän tukea uusien jäsenvaltioiden pyrkimyksille vähentää hallinnollisia varauksia 50 miljoonalla eurolla. Tämä kysymys on erityisen tärkeä uusille jäsenvaltioille. Ongelman ydin on se, että suuren rahoitusvarauksen ylläpitäminen vaarantaisi vakavasti uuden henkilöstön rekrytoinnin. Tämä koskee erityisesti uusia jäsenvaltioita, sillä niiden kiintiö on kaikkea muuta kuin täynnä.
Arvoisa komission jäsen, parlamentin jäsenten kanssa budjettivaliokunnassa käydyissä keskusteluissa virkamiehenne kiinnittivät toistuvasti huomiota ongelmiin, jotka vaarantavat Euroopan unionin toimielinten henkilöstövalinnat. Heidän varoitustensa ja Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän yhtenäisen kannan ansiosta asiassa on edistytty, ja olemme pian saavuttaneet sen, että tämä tarpeeton varaus poistetaan. Tämän tavoitteen saavuttaminen yhdessä on erinomainen ele Euroopan unionin uusia jäsenvaltioita kohtaan, joihin kuuluvat nyt myös Romania ja Bulgaria.
Maidemme kansalaiset seuraavat tarkkaan sanojen ja tekojen välistä suhdetta EU:n toimielimissä. Voinko näin ollen pyytää, että tuette pyrkimyksiämme saavuttaa tämä yhteinen tavoite?
Jean-Claude Martinez
(FR) Arvoisa puhemies, joulukuun alussa NASA ilmoitti talousarvioon hyväksytyistä määrärahoista avaruusaseman rakentamiseksi kuuhun vuonna 2020.
Meillä puolestaan on vuoden 2020 talousarvioluonnos, jossa suunnitellaan rautatieyhteyden rakentamista Hendayesta Ranskasta Irúniin Espanjaan. Yhdysvalloilla on näin talousarvio, jolla mahdollistetaan matka raketilla kuuhun, ja meillä on talousarvio, jolla mahdollistetaan Pyreneiden vuoriston ylitys junalla! Miten voimme selittää tämä eron? Yhdysvaltojen budjetti on 2 500 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa, kun taas me leikimme 122 miljardin euron budjetilla. Me leikimme 1 260 tarkistuksella, me leikimme kansainvälisen tason kumppanuuksilla, Europalia-festivaalilla, Daphne-ohjelmalla ja K-suunnitelmalla - lyhyesti sanottuna sirottelemme varoja liian vähän.
Meillä on vain kaksi vakavasti otettavaa budjettipolitiikan lohkoa: maatalouspolitiikka ja aluepolitiikka. Muut talousarvio-otsakkeet, erityisesti otsake 3 "Unionin kansalaisuus", ovat osa viestintäbudjettia, joka on tarkoitettu naisille, nuorille, kuluttajille, työttömille, tarpeettomiksi käyneille ihmisille, ihmisille, joita on loukattu ...
Tämän tilanteen todellinen syy ei ole omien varojen puute. Vaikka voimmekin puhua todellisesta pysähtyneisyydestä, tilanne johtuu budjettitasapainoa koskevasta ideologiasta, jolla estetään poikkeuksellisten kustannusten rahoittaminen poikkeuksellisilla varoilla, toisin sanoen lainalla, joka on tarkoitettu suurille eurooppalaisille verkoille, esimerkiksi rautatieverkolle. Hyvät kollegat, oikea talousarviokeskustelu ei tarkoita sitä, että kannatetaan tai vastustetaan eurooppalaista veroa vuonna 2014, vaan sitä, että kannatetaan tai vastustetaan eurooppalaista lainaa, jolla rahoitetaan tutkimusta, liikennettä, terveydenhuoltoa ja koulutusta tulevaisuudessa.
Ingeborg Gräßle 
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, minun on nyt niin sanotusti kostettava jäsen Ellesin puolesta, joten olen iloinen voidessani käyttää puheenvuoron, ja haluaisin omasta ja hänen puolestaan kiittää parlamenttia sen esittämistä kiitoksista ja ehdotuksista. Varainhoitoasetuksen ja uudistusten loppuun saattamisen osalta pyydän meitä esiintymään yhtä yhtenäisesti kuin tähän asti. Jäsen Casaca on pyytänyt minua jatkamaan aiheen tarkastelua, ja olen iloinen voidessani tehdä niin. Olen itse asiassa laatinut kotisivut, joilla kerrotaan kokemuksistamme varainhoitoasetuksesta ja joilla EU:n toimielimet tai niiden neuvonantajat voivat antaa meille tietoa siitä, miten asiat sujuvat muutetun varainhoitoasetuksen osalta. Mielestäni olemme onnistuneet tällä talousarviolla - ja tämä on esittelijän, jäsen Ellesin merkittävä saavutus - lähentämään ensimmäisen kerran suunnittelua, toteutusta ja valvontaa, ja nämä ovat tehtäviä, joihin meidän on suhtauduttava erittäin vakavasti tulevaisuudessa.
Puhemies
Ennen kuin komission jäsen saa puheenvuoron, kysyn jälleen kerran, onko muita mahdollisia kysymyksiä, joihin hän saattaa auttaa vastaamaan.
Catherine Guy-Quint
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin yksinkertaisesti sanoa, että olemme pahoillamme siitä, miten toista käsittelyä koskeva keskustelu on tällä hetkellä järjestetty. Todellakin joka kerta, kun budjettivaliokunta tekee valtavasti töitä, havaitsemme, että meitä rangaistaan antamalla vain vähän aikaa esitellä työtämme ja selittää työskentelytapaamme ja saavuttamiamme tuloksia.
Olisi ollut erittäin mielenkiintoista nähdä muiden jäsenten osallistuvan tähän keskusteluun ja kuulla komission jäsenen ja ehkä neuvoston vastaukset. Aivan liian usein meidät jätetään huomiotta, kun kyse on täysistuntojen järjestämisestä. Huomaamme jälleen kerran, että yli kymmenen minuuttia on jäljellä, ja moni kollegoistamme olisi voinut käyttää kyseisen ajan tänä vuonna tehdyn työn esittelyyn.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, koska puheenjohtajavaltio Suomi on osoittanut, että varainhoitoasetus voi toimia tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä, haluaisin pyytää komission jäsentä jälleen kerran tarkastelemaan yksityiskohtaisesti talousarvioon sovellettavia sääntöjä, sillä se on mielestämme erittäin tärkeää. Euroopan unioni saa osakseen paljon oikeutettua arvostelua, ja haluamme, että tässä kysymyksessä saavutetaan todella tuntuvaa edistystä lyhyellä aikavälillä. Siksi pyydän, että näihin kysymyksiin suhtaudutaan vakavasti, erityisesti teknisiin näkökohtiin, sillä ne vaikuttavat meistä poliittisesti erityisen kiireellisiltä.
Richard Corbett
(EN) Arvoisa puhemies, tämä ei liity aiheeseen, mutta haluaisin onnitella teitä siitä, että olette soveltanut käytännössä juuri sitä, mitä ehdotin tämänaamuisessa äänestyksessä, nimittäin, että "catch the eye" -puhujat saavat puheenvuoron keskustelun lopussa. Mielestäni meidän olisi varattava tähän hetki aikaa jokaisen keskustelun lopussa, mutta varsinkin, kun aikaa on jäljellä, kuten nyt. Tämä on erinomainen aloite, hyvin tehty!
Puhemies
Olette varmaankin tietoinen siitä, että tämä toimii ainoastaan, jos aikaa jää hieman yli. Täysistuntojen keskusteluja ei itse asiassa ole mahdollista suunnitella viimeiseen minuuttiin.
Dalia Grybauskaitė
komission jäsen. (LT) Haluaisin kiittää kaikkia tämänpäiväiseen keskusteluun osallistuneita. Erittäin suuri työ on tosiaankin saatu päätökseen - kaikki poliittiset ryhmät ja budjettivaliokunta ovat todellakin työskennelleet erittäin intensiivisesti, joten myös minä haluan kiittää niitä, sillä kyseessä on tehtävä, joka edellytti poliittista vastuuta. Poliittiselta opportunismilta vältyttiin, ja kaikki päätökset tehtiin ottaen huomioon EU:n ja EU:n kansalaisten edut.
Haluaisin myös kiittää omaa henkilökuntaani, omaa pääosastoani, joka on täällä ja joka teki paljon töitä, jotta voisimme keskustella täällä tänään, eli tehdä sitä, mitä me nyt teemme. Lisäksi haluan kiittää sihteeristöä sekä budjettivaliokunnan (ranskaksi COBU) ja neuvoston henkilöstöä, joka onnistui myös katsomaan henkilökohtaisia tavoitteitaan pidemmälle ja korjaamaan virheensä, jotta pääsisimme lopulta ratkaisuun, joka on parhaillaan pöydällä.
Näin ollen kehotan teitä kaikkia, myös Euroopan unionin talousarviosta ja rahoituksesta päättäviä henkilöitä, jotka ovat puhuneet täällä tänään, kannustamaan tuttuun tapaan kollegoitanne Euroopan parlamentissa, jotta he äänestäisivät talousarvion puolesta ja hyväksyisivät torstaina uuden Euroopan unionin, 27 jäsenvaltion laajennetun Euroopan unionin, talousarvion.
Puhemies
Yhteiskeskustelu on päättynyt.
Ellesin ja Grechin mietinnöistä äänestetään torstaina. Gräßlen ja Pittellan mietinnöistä äänestetään huomenna.
Kirjallinen lausuma (työjärjestyksen 142 artikla)
László Surján
(HU) Vaikuttaa siltä, että olemme saaneet laadittua varainhoitovuoden 2007 talousarvion ilman rajuja yhteentörmäyksiä, vaikka vielä heinäkuussa esimerkiksi varainhoitoasetuksesta ei ollut päästy sopimukseen. Talousarvio ei toimi ilman voimassa olevia asetuksia. Siksi parlamentti ei aio allekirjoittaa sitä, jos uusi varainhoitoasetus ei tule voimaan.
Parlamentti on lisännyt yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa maksusuoritusten määrää varainhoitovuoden 2007 talousarviossa, ja vastineeksi menot eivät ylitä yhtä prosenttia unionin bruttokansantulosta. Miksi emme sitten taistelleet voimallisemmin asian puolesta? Vuonna 2007 tulee voimaan uusi rahoituskehys ja useita ohjelmia käynnistetään uudelleen, ja siksi maksusuoritusten määrä jää alhaiseksi. Lisäksi on käynyt ilmi, että jäsenvaltiot ovat jättäneet käyttämättä kuusi miljardia euroa kokonaismäärärahoista, joita lisättiin viime vuonna ankaran väännön jälkeen.
Tänä vuonna parlamentti on ottanut käyttöön uuden elementin, "vastinetta rahalle" -arvion, joka perustuu siihen, että unioni osoittaa rahat hyvään käyttöön. Jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus on valitettavasti vähenemässä vuosi vuodelta, ja tuen antajat viittaavat tältä osin omiin kansallisiin talousarvioihinsa liittyviin vaikeuksiin mutta jättävät mainitsematta avautuvien markkinoiden heille tuomat hyödyt. Emme saa leikata talousarviota, vaan meidän olisi osoitettava enemmän varoja aloille, joissa yhteistyötä harjoitetaan käsi kädessä lisäarvon kanssa. Tällaisia aloja ovat tutkimus ja kehittäminen sekä koheesio. Voimme voittaa kansainvälisessä ja kilpailuympäristössä vain, jos teemme yhteistyötä. Parlamentin tahto ei kuitenkaan riitä, jotta Euroopan unioni voisi kasvaa mahdollisuuksiensa rajoille. Tarvitsemme valtiomiehiä, jotka tarttuvat jäsenvaltioidemme ruoriin emmekä poliitikkoja, jotka elävät vain tässä hetkessä.
