EU:n ja Kanadan kauppasuhteet (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Vital Moreiran kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta komissiolle esittämästä suullisesta vastattavasta kysymyksestä EU:n ja Kanadan kauppasuhteista - B7-0213/2011).
Vital Moreira
Arvoisa puhemies, parlamentin kansainvälisen kaupan valiokunnan puheenjohtajana velvollisuutenani on esittää komissiolle suullisesti vastattava kysymys talous- ja kauppasopimusneuvotteluista Kanadan kanssa.
Kaksi vuotta sen jälkeen, kun neuvottelut alkoivat toukokuussa 2009, on merkkejä, että ne voitaisiin saattaa päätökseen tämän vuoden kuluessa. Neuvottelujen etenemisen vuoksi nyt on ihanteellinen hetki saada komissiolta tietoa joistakin näiden neuvottelujen tärkeimmistä kohdista.
Valiokuntani hyväksymän kysymyksen teksti tunnetaan hyvin, ja jotta säästyn sen lukemiselta, arvoisa puhemies, oletan, että siitä on jäljennöksiä.
Kuten tiedämme, parlamentilla on Lissabonin sopimuksen jälkeen ollut oikeus saada tietoa kaikista kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen vaiheista. Se kattaa tietysti kansainväliset kauppasopimukset, jotka kuuluvat parlamentin yksinomaiseen toimivaltaan ja joiden osalta parlamentin valvonta on vielä perustellumpaa.
On tärkeää mainita, että kaupasta vastaava komission jäsen De Gucht ja kaupan pääosasto ovat täyttäneet tämän velvollisuuden tiedon tarjoamisesta johtamalleni parlamentin valiokunnalle, tässä ja muissa tapauksissa. On kuitenkin tärkeää jakaa tietoa parlamentille ja kansalaisille tärkeimpinä käsiteltävinä olevista asioista, ottaen huomioon neuvottelujen edistys tässä tapauksessa. Tämä sisältää asioita, jotka ovat sellaisenaan erittäin tärkeitä parlamentille ja EU:n kansalaisille, esimerkiksi kuuluisa tervahiekkaa koskeva kysymys ja Kanadan vastustus Maailman kauppajärjestössä EU:n hylkeistä valmistettuja tuotteita koskevalle kiellolle.
Katsomme siksi, että tämä suullinen kysymys ja sen kattamat mahdolliset kehitysvaiheet ovat erittäin tärkeitä. Enää on ilmoitettava parlamentille, että tähän suulliseen kysymykseen liittyy, kuten tavallista, päätöslauselma samasta kysymyksestä ja siitä äänestetään tänä keskiviikkona. Molemmat aloitteet osoittavat suuren mielenkiinnon, jota kansainvälisen kaupan valiokunnan ja meidän mielestämme parlamentin pitäisi osoittaa tätä asiaa kohtaan.
Máire Geoghegan-Quinn
Arvoisa puhemies, komission jäsen de Gucht ei pääse nyt paikalle, ja hän on pyytänyt antamaan seuraavan lausunnon vastauksena Vital Moreiran laatimaan suullisesti vastattavaan kysymykseen.
(EN) Tämän päivän täysistuntokeskustelu neuvotteluista kattavasta talous- ja kauppasopimuksesta Kanadan kanssa on erittäin tervetullut. Nämä neuvottelut ovat tähän mennessä edenneet joutuisasti, ja suuresta osasta sopimusta pitäisi olla mahdollista sopia ennen vuoden loppua, ja virallinen päättäminen tapahtuisi vuoden 2012 alussa.
Olemme kuitenkin pääsemässä siihen neuvottelujen vaiheeseen, jossa asiat vaikeutuvat: erityisesti siksi, että jotkin jäljellä olevista asioista liittyvät talousrakenteemme tai sääntelyjärjestelmiemme ominaiseroihin.
Tämä on erittäin hyödyllinen sopimus molemmille osapuolille, ja sillä on myönteisiä vaikutuksia yrityksille, investoijille ja kuluttajille, suunnitellun erittäin laajan soveltamisalan ansiosta. Aineellisesta näkökulmasta laskemme, että tämä voi tuoda molemmille talouksille 20 miljardia euroa lisää vuodessa. Vaikka EU:n offensiiviset edut, kuten provinssien julkiset hankinnat, kuuluvat provinssien toimivaltaan, meille on vakuutettu, että Kanadan provinssit ja alueet ovat sitoutuneet neuvotteluihin ja sopimuksen täytäntöönpanoon.
Erityisten huolenaiheidenne osalta EU:n jäsenvaltiot ovat nyt päässeet yhteisymmärrykseen niin sanotun kiellettyjen asioiden luetteloa koskevasta toimintamallista. Tärkein syy siihen, miksi Kanadan kaltainen kauppakumppani suosii kiellettyjen asioiden luetteloa, on se, että se tarjoaa paljon enemmän avoimuutta ja oikeusvarmuutta, koska siinä tehdään hyvin selväksi, mitkä palvelut jätetään markkinoiden avaamisen ulkopuolelle, mukaan luettuna myös se, missä julkisella sektorilla on monopoleja ja yksinoikeuksia. Siten kiellettyjen asioiden luetteloa koskeva toimintamalli ei mitenkään haittaa EU:n jäsenvaltion valmiuksia säilyttää edelleen oikeus monopoliin tietyn palvelun osalta tulevaisuudessa.
EU:n ja Kanadan on päätettävä, mihin sitoumuksiin ne ovat tai eivät ole valmiita kullakin alalla, myös julkisten palvelujen tai sellaisten muiden palvelujen osalta, joissa tulevan politiikan joustavuus on tärkeää.
EU:n hallituksilla on edelleen mahdollisuus säätää yleisen julkisen palvelun velvoitteita yksityisille toimijoille ja tukea tarvittaessa julkisia palveluja. Kauppasopimuksilla ei säädetä yksityistämistä tai sääntelyn purkamista koskevista velvoitteista, eikä tämä CETA-sopimus poikkea siitä, koska siinä on säännöksiä kestävästä kehityksestä, joka kattaa talouteen, ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät näkökohdat. Kyseiset säännökset sisällytetään täysimääräisesti kauppasopimukseen.
Panemme merkille huolet, jotka on ilmaistu EU:n hyljekieltoa ja Kanadan öljyhiekkaa koskevasta WTO-paneelista. Vaikka ymmärrämme nämä huolet, katsomme, että näiden prosessien erottamiseen CETA-neuvotteluista on hyvät syyt. Neuvotteluissa - kuten missä tahansa kauppaneuvotteluissa - ei kuitenkaan mitenkään estetä EU:n tai sen kumppanimaiden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön ympäristötoimenpiteitä.
Tarkemmin sanottuna, polttoainelaatudirektiivin osalta haluan tehdä ehdottoman selväksi, että neuvotteluilla ja tulevalla sopimuksella ei nyt eikä tulevaisuudessa puututa millään tavalla kielteisesti kyseisen direktiivin täytäntöönpanoon.
Arvoisat parlamentin jäsenet, lähenemme sopimusta, joka auttaa meitä antamaan kipeästi kaivattua vauhtia EU:n ja Kanadan talouksille. Odotamme kuulevamme parlamentin näkemyksiä tämän päivän keskustelun aikana ja odotamme päätöslauselmaa, jonka myöhemmin annatte.
Georgios Papastamkos
Arvoisa puhemies, Kanadan aloitteesta tapahtunut neuvottelujen uudelleen aloittaminen kahdenvälisen yhteistyön ajanmukaistamiseksi kattavan talous- ja kauppasopimuksen nojalla on myönteinen liike, kuten valiokunnan puheenjohtaja, Vital Moreira, pani merkille. Meitä kuitenkin huolestuttaa yksi asia, joka liittyy Kanadan liittovaltiorakenteeseen. Tarkoitan sitä, että yksittäisten provinssien on sovellettava sopimusta esteettä ja yhtenäisesti.
Kahden kumppanin välisten kauppasuhteiden puitteissa muun muassa tärkeät maatalouden offensiiviset ja defensiiviset edut ovat vaarassa. Tämän kohdan osalta haluaisin esittää tänään poissa olevan Elisabeth Jegglen näkemyksen. Maantieteellisten merkintöjen täysimääräisestä suojelusta pyritään tekemään ensisijainen tavoite, koska EU:n laadukkaita maataloustuotteita väärennetään koko ajan enemmän. Kanada, kuten muut valtiot, jotka suojelevat maantieteellisiä merkintöjä tuotemerkeillä, vastustaa, kuten me kaikki tiedämme, vaatimuksia, joita EU tästä kohdasta teki Dohan kierroksen neuvotteluissa. Eri provinssien erilainen lainsäädäntö on toinen ongelmallinen näkökulma.
Muuntogeenisiä organismeja koskevan kysymyksen osalta haluaisin muistuttaa parlamenttia siitä, että unioni ja Kanada ovat allekirjoittaneet molempien osapuolten hyväksymän ratkaisun tämän erimielisyyden ratkaisemiseksi. Kanada on sopinut ratkaisevansa erimielisyyden vastineeksi bioteknisiä kysymyksiä koskevasta kahdenvälisestä sääntelyvuoropuhelusta. Kehotan komissiota puolustamaan EU:n sääntelypuitteiden tarjoamaa korkeatasoista suojaa meneillään olevien neuvottelujen aikana.
Lopuksi haluaisin mainita Kanadan maatalousalalla kauppaa käyvät valtionyhtiöt, joilla, kuten me kaikki tiedämme, on laajat valtuudet ja jotka voivat toimia monopoleina. Kanadan puolella on tehtävä erityisiä sitoumuksia. Myös tätä vaatimusta unioni korosti WTO-neuvottelujen aikana.
David Martin
S&D-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, ryhmäni mielestä kunnianhimoisessa ja kattavassa talous- ja kauppasopimuksessa Kanadan kanssa on monia etuja. Meillä on kuitenkin neljä kynnyskysymystä.
Ensinnäkin öljyhiekan kaivaminen, joka vahingoittaa paikallista monimuotoisuutta; sen osalta korostamme EU:n oikeutta käyttää polttoainelaatudirektiiviä sen käytön kieltämiseksi. Olin tyytyväinen siihen, mitä komission jäsenellä oli asiasta sanottavanaan.
Toiseksi, meidän on vaikea kuvitella, että parlamentti hyväksyy kauppasopimuksen Kanadan kanssa, vaikka Kanada esittää WTO:n kautta haasteen EU:n kauppakiellosta. Tämän osalta en voi hyväksyä komission jäsenen näkemystä siitä, että meidän olisi pidettävä nämä kaksi asiaa erillään. Minun mielestäni ne liittyvät toisiinsa äänestäjien silmissä ja ne liittyvät toisiinsa minun silmissäni. En ehdottomasti äänestä sopimuksen puolesta, ellei tätä kiistaa ratkaista ennen kuin pääsemme tämän sopimuksen loppuvaiheisiin.
Kolmanneksi, emme voi hyväksyä mitään rajoituksia Kanadan valmiuksiin käyttää TRIPS-sopimuksen joustavuutta viedä halpoja geneerisiä lääkkeitä kehitysmaihin. Se on merkittävä geneeristen lääkkeiden lähde kehitysmaille, emmekä saisi alistua lääketeollisuuden painostukseen tehdä geneeristen lääkkeiden tarjonnasta vaikeampaa Kanadalle.
Neljänneksi, emme voi hyväksyä sopimusta, jossa ei käsitellä paikallisten pk-yritysten ja valtion monopolien erilaisia normeja ja etuuksia Kanadassa. Tähän kohtaan Georgios Papastamkos viittasi puhuessaan provinssien ja liittovaltion asetusten eroista. Ne on käsiteltävä ennen kuin tämä sopimus saadaan päätökseen.
Jos kuitenkin huomaamme, että lopullisessa tekstissä käsitellään näitä asioita ja että siinä vähennetään kunnianhimoisesti tulleja EU:n alkoholijuomilta, EU:n koneilta, EU:n autoilta ja muilta aloilta, tuemme tyytyväisinä sellaista vapaakauppasopimusta. Korostan kuitenkin, että neljä mainitsemaani asiaa ovat kynnyskysymyksiä, ja niitä on käsiteltävä asianmukaisesti näissä neuvotteluissa.
Metin Kazak
ALDE-ryhmän puolesta. - (BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kansainvälisen kaupan valiokunnan esittämässä päätöslauselmassa ilmaistaan selkeästi tuki Kanadan kanssa käynnissä oleville neuvotteluille kattavan talous- ja kauppasopimuksen tekemisestä. Kanada on yksi vanhimmista ja läheisimmistä kauppakumppaneistamme, tällä hetkellä 11. suurin, ja kahdenvälisen kaupan sääntelyn purkamisen mahdolliset edut ovat ilmiselviä, ja ne käyvät ilmi myös komission ja Kanadan hallituksen lokakuussa 2008 tekemästä tutkimuksesta.
Yksityinen sektori Euroopan unionissa ja Kanadassa on myös ilmaissut vahvan tuen kyseisen kattavan sopimuksen tekemiselle, vaikka monia haasteita edelleen onkin, neuvottelujen aikana julistettujen ylevien tavoitteiden huomioon ottamisessa.
Minun mielestäni meidän on ensimmäiseksi tehtävä vaikutustenarviointi, joka selventää hieman kyseisen sopimuksen hyviä ja huonoja puolia. Toiseksi, miten realistisia ovat komission odotukset, että neuvottelut saadaan päätökseen vuoden 2011 loppuun mennessä? Voiko komissio myös taata, että lopullinen sopimus sisältää luvun kestävästä kehityksestä parlamentin vaatimusten mukaisesti? Sisältääkö tämä luku työnormit, monenvälisiin ympäristösopimuksiin liittyvät velvoitteet sekä tehokkaan mekanismin niiden valvomiseksi?
Onko jo suunniteltu suunnitelmaa, jonka avulla komissio voi ratkaista markkinoille pääsyyn liittyvät kysymykset? Voidaanko talousrakenteita ja sääntelyjärjestelmiä koskevat nykyiset erot ylittää lähitulevaisuudessa?
Aikoko komissio hyväksyä vastavuoroisuuden periaatteen soveltamisen osana nykyisiä oikeussuojamenetelmiä kauppakiistojen ratkaisemisen osalta? Katsooko komissio, että pitkällä aikavälillä "kiellettyjen asioiden luetteloa" koskevan toimintamallin täytäntöönpanoa palvelujen sääntelyn purkamisessa voidaan käyttää ennakkotapauksena myös muissa, tulevissa neuvotteluissa?
Nämä kysymykset luonnollisesta edellyttävät vastauksia, jotka luotan saavani.
Keith Taylor
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kuten muut ovat maininneet, Kanada on todellakin EU:n vakaa kumppani. Ryhmämme hyväksyy kokonaisuudessaan tullien poistamisen, josta nyt neuvotellaan CETA-sopimuksen puitteissa.
Surullista kyllä, CETA-sopimukseen liittyy joitakin muita vaatimuksia ja poliittisia tavoitteita, jotka ovat mielestämme erittäin huolestuttavia. Mainitsen kaksi ongelmallisinta, ja ensimmäinen niistä on kiellettyjen asioiden luettelo kaupan vapauttamista koskevissa neuvotteluissa. Tavallisesti vapaakauppasopimusneuvotteluissa nimetään palvelut, joiden vapauttamiseen ollaan valmiita. Näiden ehdotusten nojalla kuitenkin kaikki palvelut ovat avoinna lukuun ottamatta niitä, jotka on erityisesti jätetty ulkopuolelle alusta alkaen. Vihreinä katsomme, että on olemassa joitakin palveluja, erityisesti niitä, joissa on kyse yleishyödyllisyydestä, jotka ovat liian arkaluontoisia ja mahdollisesti liian haavoittuvia, jotta niistä voidaan neuvotella tämän "kiellettyjen asioiden luetteloa" koskevan toimintamallin nojalla. Olemme esittäneet joitakin tarkistuksia ja odotamme kollegoilta tukea.
Toinen huolestuttava ala koskee hankintoja. Olemme huolestuneita vaikutuksesta, joka CETA-sopimuksella on tulevaisuudessa hankintoihin. Antaakseni vain yhden esimerkin, Ontarion vihreää energiaa koskeva laki olisi CETA-sopimuksen nojalla laiton. Tällä lailla edistetään uusiutuvien energialähteiden tuotantoa ja syöttämistä ja ohjataan investointeja paikallisiin talouksiin. Se on vain yksi esimerkki siitä, miten CETA-sopimuksella puututaan Kanadan sisäpolitiikkaan.
Vaikka Kanada on yksi vanhimmista kauppakumppaneistamme, emme voi kieltää sitä, että toisinaan meillä todella on erilaisia mielipiteitä. Kanada esimerkiksi vastustaa EU:n muuntogeenisiä organismeja koskevaa politiikkaa. Se aloittaa WTO:n toiminnan EU:n hyljekieltoa vastaan raakalaismaisen vuotuisen hylkeiden teurastuksensa lisäksi, eikä unohdeta, että se vastustaa EU:n polttoainelaatudirektiiviä suojellakseen tervahiekan vientiään EU:hun.
Mielestäni on tärkeää, että esitämme kaikki nämä huolenaiheet ja kehotamme komissiota sitoutumaan edelleen lujasti tämän paikan periaatteisiin ja politiikkaan.
Paul Murphy
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, EU:n ja Kanadan kauppasopimusneuvotteluja ovat ajaneet suurimmat eurooppalaiset ja kanadalaiset monikansalliset yhtiöt, jotka haluavat päästä elintärkeiden julkisten palvelujen markkinoille voidakseen hyötyä työläisten ja kuluttajien kustannuksella. Tämä sopimus olisi yksityistämisen peruskirja, erityisesti veden, televiestinnän ja sähkön osalta. Investointiluvussa annettaisiin yhtiöille häpeällisesti oikeus haastaa hallitukset oikeuteen, kun sosiaali- tai ympäristöpolitiikalla estetään niiden voitontavoittelu.
Kanadan tervahiekasta on tullut BP:n, Totalin ja Shellin kaltaisten suurten öljy-yhtiöiden leikkikenttä. Nämä öljyesiintymät tuottavat kolme kertaa enemmän hiilidioksidipäästöjä kuin tavanomainen öljy ja niiden hyödyntäminen on myös erittäin haitallista paikalliselle ympäristölle ja uhka alueella asuville alkuperäiskansojen yhteisöille.
Tällä kauppasopimuksella voitaisiin ymmärtääkseni estää liikkeet, joilla pyritään lopettamaan tämän öljyn tuonti EU:hun. Nyt tarvitaan kiireellisesti yhtenäistä toimintaa eurooppalaiselta ja kanadalaiselta ammattiyhdistysliikkeeltä sekä ympäristö- ja alkuperäiskansa-aktivisteilta, jotta tätä ehdotettua sopimusta voidaan vastustaa yhdessä ja torjua se.
William  Dartmouth
Arvoisa puhemies, se, että komissio ja parlamentti pyrkivät nyt käyttämään ehdotettua Kanadan kanssa tehtävää kauppasopimusta vaikuttaakseen kyseisen maan sisäisiin asioihin, on yksinkertaisesti väärin. Jos Kanadan hallitus katsoo, että on ympäristön kannalta hyväksyttävää ja taloudellisesti edullista hyödyntää maan tervahiekkaa, se on aivan kokonaan sen oma asia. Meidän kaikkien pitäisikin suhtautua myönteisesti tähän maailmanlaajuisen energian edistämiseen ja monipuolistamiseen.
Yhdistyneen Kansakunnan kansallisen edun osalta on sanottava, että koalitiohallitus ylenkatsoo johdonmukaisesti kauppasuhteita Kansainyhteisöön, jonka perustajajäsen Kanada on. Kommentaattori Ruth Leaa mukaillen: koska kaupasta vastaava komission jäsen neuvottelee koko EU:n kauppasopimuksista, raaka totuus on se, että EU:n jäsenyys rajoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisia mahdollisuuksia.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, voimme olla erittäin tyytyväisiä, että pitkäaikaisia suhteitamme Kanadan, yhden vanhimman ja läheisimmän maailmanlaajuisen kauppakumppanimme, kanssa määrittävät yhteiset juuret ja arvot.
Kuten tiedämme, viime vuosikymmeninä on tehty monia puitesopimuksia kauppa- ja taloussuhteista, alakohtaisista sopimuksista aina mitä moninaisimpiin kauppa-aloitteisiin asti. EU:n ja Kanadan kattava talous- ja kauppasopimus (CETA), jonka osalta on luultavasti enää vain muutamia viimeisiä pieniä yksityiskohtia hiottavana, tulee luultavasti voimaan lähitulevaisuudessa.
Vaikka tämän sopimuksen edeltäjiä ei ikinä varsinaisesti tehty, tällä kertaa kaikki mukana olijat vaikuttavat luottavaisilta. Kanadan pääneuvottelija jopa myönsi tämän vuoden alussa, että tämä sopimus oli Kanadalle ensisijainen tavoite. Toiseksi suurimpana kauppakumppanina EU:sta halutaan selkeästi vastavoimaa Yhdysvaltain markkinoille, ja vastaavasti, EU:n osalta, Kanada on portti NAFTA-talousalueelle.
Jos asiantuntijat osoittautuvat olevan oikeassa, CETA-sopimuksen tekeminen lisäisi Euroopan unionin ja Kanadan välistä kahdenvälistä kauppaa 20 prosenttia vuoteen 2014 mennessä. Ne ovat erittäin houkuttelevia tulevaisuudennäkymiä, erityisesti taloudellisesti tiukkoina aikoina. Jos otetaan huomioon, että Saudi-Arabian jälkeen Kanadan öljyvarannot ovat suurimmat, sillä on luultavasti myös strategista merkitystä, kun EU pyrkii saamaan aikaan entistä paremman energiavarmuuden, ja se meidän pitäisi ehdottomasti pitää mielessä.
Christofer Fjellner
(SV) Arvoisa puhemies, Kanada on yksi tärkeimmistä kauppakumppaneistamme. Siksi tämä on myös yksi tärkeimmistä vapaakauppasopimuksistamme. Se tuo huomattavia etuja, ja kaikki tutkimukset osoittavat, että se voisi lisätä kauppaa merkittävästi. Monet kollegat haluavat mieluummin keskittyä uhkiin ja riskeihin ja tehdä tästä ongelman, mutta minun mielestäni meidän on tärkeää katsoa hieman taaksepäin ja keskittyä siihen, miksi halusimme nämä neuvottelut.
Syy on se, että voimme nähdä valtavat mahdollisuudet, jotka voivat toteutua kasvuna, kauppana ja kehityksenä. Se on meidän kaikkien mielestä myönteistä. Minulla on suuria odotuksia tästä sopimuksesta, koska se on niin kunnianhimoinen. Sanomme usein, että kaikkien vapaakauppasopimustemme pitäisi olla kunnianhimoisia, mutta tämä todella on. Tällä sopimuksella voidaan luoda kattavampi vapaakauppa ja vapaammat rajat EU:n ja Kanadan välille kuin tällä hetkellä on Kanadan ja Yhdysvaltojen välillä. Sitä kannattaa korostaa. Olisi historiallinen saavutus, jos onnistuisimme luomaan Atlantin yli sillan Kanadan kanssa käytävän vapaakaupan osalta.
Haluaisin mainita erityisesti palvelukaupan. Juuri palvelukaupasta monet ihmiset ovat tehneet ongelman, mutta se on selkeästi yksi tärkeimmistä strategisista aloistamme, erityisesti rahoituspalvelujen osalta. Haluaisin kuulla komission jäsenen sanovan jotakin siitä, miten tämä osa neuvotteluista etenee, koska tiedän, että tämän alan osalta on ollut jonkin verran vastustusta. Kuten sanoin, se on merkittävä strateginen ala EU:lle.
Lopuksi haluaisin kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että tämä prosessi ei veny. Meidän on varmistettava, ettemme anna neuvottelujen hidastua. Se on minun mielestäni suurin uhka, toisin sanoen se, että eri puolten väliset ristiriidat vievät huomion pois pääasiasta. Selkeästi tärkeää on vapaakaupan lisääminen. Kun aloitimme nämä vapaakauppaneuvottelut, kaikilla osallistujilla oli myönteinen asenne. Siksi meidän on mielestäni tärkeää varmistaa, että lopetamme tarkalleen samassa hengessä ja että emme anna neuvottelujen venyä liian pitkiksi.
Harlem Désir
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Kanadan kanssa neuvoteltava kattava talous- ja kauppasopimus vahvistaa suhteitamme EU:n suureen ja pitkäaikaiseen kumppanimaahan. Suhtaudumme siihen myönteisesti, mutta meidän on oltava perillä kaikista sen seurauksista, ei vain sen tietyille talouden aloille tai tietyille suurille kansainvälisille sijoittajille tuomista eduista.
Sopimuksessa on erityisesti noudatettava molempien osapuolten - EU:n jäsenvaltioiden ja Kanadan - yhteiskunta- ja ympäristömalleja ja niiden valmiutta antaa edelleen lainsäädäntöä yhteiskuntiemme arkaluontoisilla aloilla. Nämä eivät ole pelkkiä yksityiskohtia tai joksikin toiseksi päiväksi jätettäviä kohtia.
Julkisten palvelujen osalta komission valitsema "kiellettyjen asioiden luetteloa" koskeva toimintamalli on vaarallinen. Se on aivan liian laaja ja epäasianmukaisesti määritetty, emmekä halua siitä ennakkotapausta. Myös yleisestä ottaen investointiluvussa on kunnioitettava molempien osapuolten oikeutta antaa lainsäädäntöä muun muassa ympäristön, kansanterveyden, työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksien, teollisuuspolitiikan ja kulttuurisen moninaisuuden kaltaisilla aloilla. Kehotamme komissiota jättämään sopimuksen soveltamisen ulkopuolelle kulttuurin, koulutuksen ja kansanterveyden kaltaiset alat. Tämän osalta ja kuten toiset jäsenet ovat sanoneet, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa osassa ei pitäisi kyseenalaistaa geneeristen lääkkeiden tuotantoon liittyviä asioita.
Ympäristön osalta olemme huolissamme investoinneista ja vaadimme niitä. Sopimuksen vaikutuksesta öljyhiekan kaivamiseen on sanottava, että sopimus ei saa vaikuttaa heikentävästi EU:n lainsäädäntöön polttoainelaatudirektiivin soveltamisesta, eikä sillä saa rajoittaa Kanadan mahdollisuutta säännellä öljyhiekkansa kaivamista tulevaisuudessa ympäristölainsäädäntönsä nojalla.
Kehotamme myös komissiota - kysymme joka tapauksessa kysymyksen - valvomaan vaikutusta kalastusalaan esimerkiksi Saint Pierre ja Miquelonin alueella. Nämä ovat alueita, joilla kyseisen sektorin täydellinen vapauttaminen voisi vaikuttaa vakavasti EU:hun.
Lopuksi, olen samaa mieltä Metin Kazakin kanssa siitä, että kestävän kehityksen luvun pitää sisältää yhteiskunta- ja ympäristösitoumukset ja erityisesti suurten ylikansallisten yhtiöiden yhteiskunta- ja ympäristövastuu.
Franz Obermayr
(DE) (Puhuja esitti sinisen kortin kysymyksen jäsen Fjellnerille työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti.)
Christofer Fjellner on esittänyt tämän kaiken erittäin myönteisessä valossa, ja hän sanoi, ettemme saisi antaa tämän prosessin venyä. Kysymykseni on siksi seuraava: Miten voimme suhtautua myönteisesti siihen, että Kanadassa tuhotaan joka vuosi alue, joka vastaa kahdeksasosaa Itävallasta, tämän tervahiekan hyödyntämisen takia, ja että alkuperäiskansojen yhteisöjen kaikki elinkeinot viedään pois? Näkeekö hän todella tämän niin uskomattoman myönteisessä valossa, ja eikö EU:n vastuulla ole myös säätää tässä suhteessa asianmukaisia ehtoja?
Christofer Fjellner
(SV) Arvoisa puhemies, haluaisin vastata Franz Obermayrin kysymykseen. En usko viitanneeni puheenvuorossani kertaakaan tervahiekkaan, mutta katson, että olisi naiivia kuvitella, että koko vapaakauppasopimus Kanadan kanssa koskisi ainoastaan tätä kysymystä. Silloin olisimme menettäneet suhteellisuudentajumme. On sanomattakin selvää, että meidän on laadittava selkeät ympäristövaatimukset näissä vapaakauppasopimuksissa. Juuri sitä me teemme kaikissa vapaakauppasopimuksissamme, mutta emme voi antaa koko Kanadan kanssa tehtävän sopimuksen pienentyä pelkästään neuvotteluiksi tervahiekkaa koskevasta kysymyksestä.
Chris Davies
(EN) Arvoisa puhemies, komission aikomuksena on asettaa oletusarvot tervahiekan käytölle - ei vain Kanadasta vaan mistä tahansa lähteestä, myös esimerkiksi Venezuelasta - jotta polttoaineiden kasvihuonekaasuintensiteettiä voidaan vähentää, kuten polttoainelaatudirektiivissä edellytetään.
Kanada on lobannut kattavasti estääkseen meitä tekemästä sitä. Olen tavannut Albertan energiaministerin, joka on tehnyt kierroksia, ja olen varma, että myös muut ovat. Kanada on myös lobannut jäsenvaltioita, ja uhkana on, että Kanada vie asian Maailman kauppajärjestöön, jos kyseinen järjestely otetaan käyttöön.
Meidän on käskettävä Kanadaa perääntymään. Kanada saa paljon rahaa tervahiekkansa hyödyntämisestä, mutta se on myös antanut Kioton pöytäkirjan nojalla sitoumuksen vähentää hiilidioksidipäästöjään, ja se on perääntynyt noista sitoumuksista tervahiekasta saamiensa taloudellisten etujen takia. Emme halua kiistaa Kanadan kanssa, mutta meidän on korostettava, että emme kaihda epämukavien totuuksien kohtaamista.
Frieda Brepoels
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Kanadan kanssa meneillään olevien neuvottelujen vuoksi myös kysymys hylkeenmetsästyksestä nousee jälleen esiin. Te olette itse viitannut siihen. Olin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan esittelijänä muutama vuosi sitten, mutta kannatan edelleen hyljetuotteiden kaupan kieltämistä. Kehotan siksi voimakkaasti kollegoitani ja myös komissiota ehdottomasti olemaan sulkematta silmiään tältä kysymykseltä.
Noin kaksi vuotta sitten me parlamentissa hyväksyimme kauppakiellon valtavalla enemmistöllä huolimatta Kanadan parlamenttia ja muita toimielimiä kohtaan osoittamasta suuresta painostuksesta lainsäädännön vesittämiseksi. Meille olennainen tekijä oli ennen kaikkea miljoonien EU:n kansalaisten ääni, jolla he ilmaisivat vastustavansa tätä epäinhimillistä teurastusta.
Kielto ei ole ollut tehoton. Tämän säädöksen tuloksena markkinat muun muassa käytännöllisesti katsoen romahtivat, koska tapettujen eläinten määrä laski 217 000:sta vuonna 2008 tämän vuoden 38 000:een, ja myös turkin hinta laski vuoden 2006 sadasta Yhdysvaltain dollarista 15:een Yhdysvaltain dollariin vuonna 2009. Kanada yrittää nyt päästä uusille markkinoille, esimerkiksi Kiinaan, mutta sielläkin on kaupan kieltämistä puolustavia näkemyksiä. Siksi on myös valitettavaa, että Kanada yrittää edelleen torjua tätä EU:n lainsäädäntöä WTO:n kautta. Siksi on niin tärkeää, että parlamentin pitäisi lähettää jälleen Kanadalle vahva viesti tästä kohdasta. Emme anna periksi tästä säädöksestä, jonka eteen teimme niin kauan työtä, sekä unionissa että sen ulkopuolella. Toivon, että kollegani antavat huomenna suuren tukensa tarkistukselle, jonka olen jättänyt yhdessä monien muiden jäsenten kanssa.
Helmut Scholz
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, neuvotteluja Kanadan kanssa käydään sellaisen maan kanssa, jolla on vahva talous ja erittäin kehittynyt oikeusjärjestelmä. Siksi on vieläkin käsittämättömämpää, että komissio haluaa sisällyttää, ellei jopa kätkeä, tähän sopimukseen investointisopimuksen, jolla yrityksille annetaan suora oikeus ryhtyä oikeustoimiin erityisessä välitystuomioistuimessa. Miksi ihmeessä tavallisen tuomioistuimen ei saisi päättää korvauksista epäilyttävissä tapauksissa?
Mihin tuomioistuimiin te ette komissiona luota? Ovatko ne kanadalaisia vai EU:n tuomioistuimia? Ettekö katso, että tällä sopimuksen osalla syrjisitte paikallisia yrityksiä?
Kuten muutamat jäsenet ovat jo maininneet, myös minun ryhmäni vastustaa voimakkaasti komission toimintamallia, jossa käytetään sopimusta pakottamaan palvelujen vapauttamiseen "kiellettyjen asioiden luettelon" avulla. Se kääntää päälaelleen toimintamallin, jota tähän mennessä on käytetty ja jossa sopimusosapuolet määrittävät alat, joilla ne haluavat aktiivisesti olla avoimia. Me haluamme säilyttää julkiset palvelut.
Pyytäisin myös komissiota antamaan selityksen, miksi se torjuu Kanadan sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaa koskevat ehdotukset, joihin pitäisi suhtautua myönteisesti kestävyysluvussa. Euroopan parlamentti vaatii myös työntekijöiden suojelua, ylityökorvauksia, vähimmäispalkkoja ja sosiaalisen polkumyynnin torjumista.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Arvoisa puhemies, mahdolliset edut sekä Kanadalle että Euroopan unionille ovat selkeitä ja tutkimus tukee niitä, ja lisäksi ne saavat kannustavaa tukea yksityiseltä sektorilta. Sitä pitäisi kiittää ja yhteistyön lisäämistä kannustaa. Koska me olemme EU:ssa kuitenkin hyvin tietoisia ympäristökysymyksistä, meidän pitäisi olla tiukkoina ja vaatia periaatteesta, että Kanada täyttää ankarat vaatimuksemme. Olen hyvin tyytyväinen, että komission jäsen mainitsi tämän avauspuheenvuorossaan.
Meidän ei pitäisi keskittyä kuitenkaan vain kestävään kehitykseen vaan otettava huomioon myös luonnonvarojen hyödyntäminen, joka aiheuttaa vaaran elämälle ja terveydelle, kuten asbesti, jonka käyttö ja hyödyntäminen on kielletty EU:ssa. Meidän pitäisi lisäksi panna merkille erot muuntogeenisiä organismeja koskevissa asetuksissa. Se on erityisen arkaluontoinen aihe kotimaassani, mutta tietysti koko maatalousluku on tärkeä molemmille puolille. Olisi myös pantava merkille, että velvollisuutemme on vähentää hiilidioksidipäästöjä.
Viimeinen asia, joka ei ole yhtään merkityksettömämpi, on hylkeistä valmistettujen esineiden kauppa. Sillä alalla meidän pitäisi olla ankaria ja vaatia kieltojemme noudattamista. Ottamalla nämä kaikki tärkeät asiat huomioon uskon, että taloussuhteissamme saavutetaan niiden täysimääräiset mahdollisuudet, koska molemmat puolet tukevat niitä. Parlamenttimme pitäisi myös edistää tätä.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, aioin itse asiassa käsitellä puheenvuorossani monia kohtia. En aio tehdä sitä nyt, koska haluaisin sanoa jotakin muuta.
En vain pysty ymmärtämään komissiota. Sen pitäisi olla EU:n lainsäädännön, myös meidän antamamme lainsäädännön valvoja, mutta Kanadan kanssa tehtävän kauppasopimuksen osalta se sanoo, että on tärkeää, että jotkut ihmiset hankkivat paljon rahaa mutta että ei ole tärkeää, että EU:n lainsäädäntö pysyy lainsäädäntönä. En pysty ymmärtämään, miten komissio voi sanoa, että meidän ei tarvitse keskustella hyljetuotteiden merkittävästä kiellosta näiden asioiden yhteydessä. Puhumme tässä kumppaneista, ja kumppaneilla on vastavuoroinen kunnioitus toistensa arvoja, näkemyksiä ja etuja kohtaan, eivätkä ne vaadi toista kumppania tilille WTO:n tuomioistuimeen tuon kumppanin arvojen takia. Minun mielestäni siinä ei ole kyse kauppakumppaneista. On selvää, että jos keskinäistä kunnioitusta ei ole ja jos osapuolet eivät jaa toistensa näkemyksiä, sitten nämä osapuolet eivät pysty tekemään asianmukaista yhteistyötä kaupan alalla. Jos Kanada ei lopeta toimiaan hyljetuotteiden tuontikieltoa vastaan ennen tällaisen sopimuksen tekemistä, sitten meidän ei minun mielestäni pitäisi allekirjoittaa tätä kauppasopimusta. Kuten sanoin, hyvät kumppanit eivät vie toisiaan WTO:n tuomioistuimiin tekemään tiliä vakaumuksistaan. Hyvät kumppanit tekevät yhteistyötä.
Elie Hoarau
(FR) Arvoisa puhemies, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sopimuksia koskevien neuvottelujen aikana, erityisesti Kanadan kanssa, EU:n valtuuskunnan johtaja lupasi luovuttaa Ranskan turskakiintiön takaisin Saint Pierre ja Miquelonin kalastajille. Tuota lupausta ei pidetty, ja kalastajat ja koko Saint Pierre ja Miquelonin talous kärsivät nyt seurauksista.
Tällä hetkellä EU:n ja Kanadan talous- ja kauppasopimuksesta käytävissä neuvotteluissa ei saa uhrata sitä, mitä Saint Pierre ja Miquelonin taloudesta on jäljellä - jälleen kerran. Siksi jätin tästä aiheesta tarkistuksen.
Kehotan komissiota varmistamaan, että Saint Pierre ja Miquelonin strategisia kaupallisia etuja suojellaan koko ajan neuvottelujen aikana. Arvoisa komission jäsen, voitteko antaa tästä sananne?
Gianluca Susta
(IT) Arvoisa puhemies, minun on pakko panna merkille, että tämän parlamentin joidenkin jäsenten joukossa vallitsee edelleen eräänlainen pelko ja tarve puolustaa EU:n etuja: he ovat toisin sanoen puolustuskannalla.
Minä puolestani katson, että tämä sopimus sellaisen maan kanssa, jonka kanssa meillä on pitkäaikainen ystävyyssuhde, on tärkeä, kunhan se tehdään oikein perustein, todellisen vastavuoroisuuden perusteella, ja kunhan se on tasapainoinen ja kunnianhimoinen sopimus. Sitä ei pitäisi rajoittaa tulliesteiden tai tullin ulkopuolisten esteiden poistamiseen, vaan sen pitäisi olla tilaisuus ottaa laadullinen harppaus ympäristö- ja terveyspolitiikan erojen poistamiseen, ja tarkoitan erityisesti viljelysektoria, uhanalaisten eläinlajien suojelua ja tiettyjä taloudellisia kaivostoimia, joilla on merkittävä ympäristövaikutus, kuten asbestin tai öljyhiekan kaivamista, tai köyhimpien maiden lääkkeiden saatavuuden rajoittamista.
Asenteemme on kuitenkin oltava myönteinen, eikä defensiivinen kuten Japanin kanssa.
Korostan siksi, että vastavuoroisuutta on parannettava teollis- ja tekijänoikeuksien, myös tuotemerkkien, suojelua, maantieteellisiä merkintöjä ja kahdenvälisten investointien vastavuoroista edistämistä koskevia toimia, jotka on kohdennettu erityisesti innovaatioon ja teknologiaan ja joiden vaikuttimena ovat Euroopan parlamentin tällä alalla jo omaksumat kannat.
Arvoisa puhemies, katson, että monet kahdenväliset sopimukset Kanadan ja jäsenvaltioiden välillä ovat paras perusta, jolle voidaan rakentaa vankka vapaakauppasopimus kaupallisella alalla, sen ystävyyden ansiosta, jota olemme jo osoittaneet YK:ssa, G8:ssa, Natossa ja kansainvälisissä turvallisuusjoukoissa Afganistanissa, ystävyyden, joka perustuu demokratian ja vapauden ihanteisiin, jotka ovat ominaisia Kanadalle ja Euroopan unionille.
Kriton Arsenis
(EL) Arvoisa puhemies, myös minä haluaisin ottaa esiin kysymyksen tervahiekasta; se on tärkeä kysymys, koska se on syy siihen, miksi vastaavaa sopimusta, joka meillä jo on Kanadan kanssa, Kioton pöytäkirjan mukaisia sitoumuksiamme koskevaa kansainvälistä sopimusta, ei noudateta. Luotamme siihen, että Kanada omaksuu erilaisen kannan tänään käsiteltävänä olevaan sopimukseen.
Joka tapauksessa Kanada ponnistelee turvatakseen vapaakaupan ja investointeja koskevan liberaalin järjestelmän tämän tervahiekasta uutettua öljyä koskevan sopimuksen puitteissa. Tämän sopimuksen ympäristövaikutusten arviointi, jonka me maksoimme, ei sisällä arviointia vaikutuksesta, joka vapauttamisella on tervahiekkaan. Meillä on toisin sanoen kauppasopimus, joka koskee tervahiekasta uutetun öljyn kauppaa koskevia erityisiä toimenpiteitä, ja meillä on tästä sopimuksesta vaikutustenarviointi, jossa ei ole arviointia tämän erityisen toimen vaikutuksesta.
Parlamentin on siksi hyvin hankalaa hyväksyä mitään tuloksena lopulta olevaa sopimusta. Se johtuu siitä, että kyse on boreaalisista metsistä, noin neljänneksestä maailman koskemattomista metsistä, ja tämä kaivostoiminta saa nuo metsät ja paikallisen luonnon monimuotoisuuden ja alkuperäiskansat vaaraan.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, minun mielestäni EU:n ja Kanadan kauppasuhteet ovat nyt käännekohdassa. Taloussopimuksen allekirjoittamisesta neuvotellaan edelleen, ja molempien osapuolten ensisijaiset tavoitteet on sisällytettävä lopulliseen asiakirjaan.
Siksi minun on korostettava eroja terveysnormeissa. Yksimielisyyden aikaansaamisella vältettäisiin haitallinen vaikutus EU:n maatalousalaan. Sopimuksessa on lisäksi otettava huomioon yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen tulos. Kestävää kehitystä koskevat selvennykset ovat tärkeitä. EU on laatinut ympäristönorminsa jäsenvaltioiden vaatimusten mukaisesti. On olennaisen tärkeää tarkistaa niiden vastaavuus Kanadan ehdottamien normien kanssa, jotta lopullisen sopimuksen tehokkuus voidaan taata. Mielestäni neuvotteluissa on kiinnitettävä myös erityistä huomiota poraamiskysymyksen vaikutukseen ja öljytutkimuksiin. Siksi komission on selitettävä, missä kohdassa polttoainelaatudirektiivi tulee tähän asiakirjaan.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, toisin kuin edellinen keskustelu, jossa oltiin käytännöllisesti katsoen yksimielisiä, tämä on sen täydellinen vastakohta. Monet ihmiset ovat hyvin huolissaan tästä ehdotetusta vapaakauppasopimuksesta. Nyt vapaakauppasopimukset, kahdenväliset sopimukset, ovat tähän aikaan sääntö, ja minun mielestäni meillä on Kanadan kanssa paljon enemmän yhteistä kuin eroja. Kanada on demokratia. He kunnioittavat ihmisoikeuksia. He puhuvat pääasiassa englantia ja ranskaa, eurooppalaisia kieliä, ja he ottavat avoimesti vastaan monia ihmisiä, jopa minun kotimaastani, jotka eivät löydä töitä Irlannista.
On kysymyksiä, jotka pääasiassa koskevat hylkeitä ja tervahiekkaa. Ne ovat tietenkin tärkeitä, mutta viime kädessä katson, että kanadalaiset kumoaisivat muutamat täällä esitetyt huomiot - koska olen EU:n suhteista Kanadaan vastaavan valtuuskunnan jäsen ja näistä asioista on keskusteltu ja heillä olisi erilainen näkökulma - ja siksi on tärkeää, että jatkamme näistä asioista neuvotteluja heidän kanssaan. Tärkeintä kuitenkin on se - ja kukaan muu kuin komission jäsen ei viitannut siihen - että molemmille talouksille on luvassa 20 miljardin euron edut, jos saamme vapaakauppasopimuksen aikaan. Sitä kannattaa yrittää.
(GA) Kiitos, arvoisa puhemies.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella komissiota näiden neuvottelujen käymisestä niin tehokkaasti. Viime kädessä kyse on kauppasuhteista, ja katson, että ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyviä kysymyksiä pitäisi myös selkeästi säännellä erillisillä sopimuksilla. Kioto on tästä hyvä esimerkki; siinä tarkoituksena oli parantaa kansainvälisen tason vaatimuksia. Siksi meidän pitäisi olla nyt neuvotteluissamme täsmällisiä.
Aivan kuten energiapolitiikka ja energian tuotanto ovat jäsenvaltioiden asia EU:ssa, meidän on myös myönnettävä, että kanadalaisten ja Kanadan demokratian pitäisi päättää, miten siellä tuotetaan energiaa ja mitkä ympäristövaikutukset pitäisi loppujen lopuksi ottaa huomioon. Meidän pitäisi pyrkiä varmistamaan, että tämän osalta perustetaan tutkimusohjelma, jonka avulla autetaan käyttämään näitä luonnonvaroja siten, että se on ympäristön kannalta mahdollisimman suotuisaa ja kestävää. Arvoisa komission jäsen Geoghegan-Quinn, ehkä te voisitte antaa tässä hieman vauhtia, jotta tämän kauppasopimuksen ohella voidaan aloittaa myös tervahiekkatutkimus.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tuen voimakkaasti sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan kollegoideni ilmaisemia varauksia. Kyse on siitä, voidaanko ne ratkaista tässä sopimuksessa, vai, kuten Paul Rübig sanoi, tarvitaanko muita sopimuksia. Nyt haluaisin kuitenkin kiinnittää huomion keskeiseen ongelmaan, joka on tämän sopimuksen ratifiointi. Tšekin tasavalta on esimerkiksi jo estänyt liikennesopimuksen ratifioinnin, koska kiista Kanadan kanssa Tšekin tasavallan kansalaisten viisumivaatimusten poistamisesta jatkuu edelleen. Tämä on erittäin vakava kysymys, ja siinä on vaarana, että sopimuksen ratifiointi estetään, kunnes komissio pystyy ratkaisemaan kysymyksen asianmukaisesti. Pyydän teitä suhtautumaan tähän asiaan vakavasti.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, Kanada on tällä hetkellä Euroopan unionin 11. suurin kauppakumppani, ja Euroopan unionin ja Kanadan kauppasuhteiden osuus EU:n koko ulkomaankaupasta vuonna 201 oli 1,6 prosenttia.
Vuonna 2010 26 prosenttia Euroopan unionin tuonnista Kanadasta ja 37 prosenttia Euroopan unionin viennistä Kanadaan liittyi koneiden ja kuljetuskaluston kauppaan. Haluaisin tietää, mikä vaikutus tällä sopimuksella on Euroopan unionin teollisuuspoliittiseen strategiaan ja sen raaka-aineita ja harvinaisia maametalleja koskevaan strategiaan. Palvelujen sääntelyn purkamisen osalta, koska se mainittiin täällä, haluaisin kysyä teiltä, arvoisa komission jäsen, mikä yhteys on tämän sopimuksen ja Euroopan unionin välisten siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen ja lentoliikennesopimuksen välillä. Molempien sopimusten tarkoituksena on tehdä EU:n ja Kanadan markkinoista kilpailukykyisiä tällä alalla, ja siten ne ovat erittäin tärkeitä koko lentoliikennealalle. Haluaisin siksi kysyä, mikä on kauppasopimuksen vaikutus Euroopan parlamentin ja Kanadan välillä jo allekirjoitettuihin muihin sopimuksiin.
George Sabin Cutaş
(RO) Arvoisa puhemies, myös minä haluan korostaa, miten tärkeää on saattaa päätökseen neuvottelut Euroopan unionin ja Kanadan talous- ja kauppasopimuksesta ja vahvistaa siten kaupallisia ja taloudellisia suhteita, jotka ovat jo huomattavat, ja saada aikaan edullisia vaikutuksia. Neuvottelujen aikana EU:n toimeenpanoelimen on kuitenkin pyrittävä edistämän kunnianhimoista kauppasopimusta, jolla tuetaan oikeudenmukaista kauppaa ja jossa on oikeudellisesti sitovia sosiaaliturvaan ja ympäristönsuojeluun liittyviä osia.
Sopimus ei saa vaarantaa unionin kykyä tarkistaa polttoainelaatudirektiivi ja kieltää öljyhiekasta uutetun öljyn tuonti, sillä sen hyödyntäminen tuottaa enemmän hiilidioksidia kuin tavanomaisen öljyn uuttamismenetelmä ja vaikuttaa siten erityisen haitallisesti ympäristöön. Tällaisen öljyn kieltämällä Euroopan unionin säilyttäisi uskottavuutensa ympäristönsuojelua koskevan aikomuksensa osalta ja täyttäisi Kioton pöytäkirjan tavoitteet.
Ioan Enciu
(RO) Arvoisa puhemies, CETA-sopimus on erittäin tärkeä askel kohti hedelmällistä tulevaisuutta sekä Euroopan unionille että Kanadalle. Tuen tätä hanketta ja olen erittäin tyytyväinen tähän mennessä aikaansaatuun edistykseen. Mielestäni olemme oikealla tiellä neuvottelujen päättämisessä tänä vuonna. Minun on kuitenkin huomautettava, että monien käsiteltyjen kohtien joukossa on kaksi, jotka on ratkaistava, jotta vältytään ongelmilta, kun jotkin jäsenvaltiot ratifioivat sopimusta, jos ne jäävät ratkaisematta. Ne ovat öljyn uuttaminen bitumiliuskeesta, mikä voi aiheuttaa vaaran alueen ympäristölle ja paikallisille yhteisöille, sekä vastavuoroisuuden puute Bulgarian, Romanian ja Tšekin kansalaisten pakollisissa viisumivaatimuksissa.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, tämä on jälleen yksi uusi osa rakennelmassa, jota kutsutaan Euroopan unionin kauppapolitiikaksi, rakennelma, joka kasvaa päivä päivältä ja jonka seuraukset vaikuttavat eri jäsenvaltioihin perusteellisesti mutta eri tavalla. Sopimukset, joissa tämä politiikka konkreettisesti ilmenee, perustuvat pääosin vapaakauppaan, jonka tavoitteet ja vaikutukset ovat selvästi nähtävissä niihin liittyvässä retoriikassa: siinä puhutaan niin sanotuista offensiivisista eduista, ikään kuin kyse olisi sodasta. Sopimuksilta puuttuu yleensä demokraattinen legitiimiys, koska niistä lähes aina neuvotellaan hyvin salassa, kansalaisten selän takana, millä pyritään peittelemään niiden taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset ja välttämään tietoon perustuva keskustelu ja selitykset. Näin tapahtuu jälleen kerran.
Vaikka tietojen mukaan neuvotteluissa on päästy pitkälle ja ne on tarkoitus saattaa päätökseen vuonna 2011, täysimittainen keskustelu sopimuksen vaikutuksista eri aloihin ja maihin on vielä käymättä. Sen sisällössä ei ole mitään uutta: markkinoiden avaaminen ja palvelujen vapauttaminen, mihin sisältyy ylikansallisten yritysten etujen armoilla olevien julkisten palvelujen lisääntyvä kaupallistaminen, jonka vuoksi jäsenvaltioiden on entistä vaikeampaa toteuttaa sosiaalisia toimiaan näillä aloilla. Seuraukset ovat myös yleisesti tiedossa: muutamien toimijoiden määräävä markkina-asema, heikompiin tuotantojärjestelmiin kohdistuva vaikutus ja yhä useammat tekosyyt heikentää oikeuksia sekä elin- ja työolosuhteita.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni käy neuvotteluja kauppa- ja taloussopimuksista kaikkien vaikutusvaltaisten maiden kanssa toimivaltansa rajoissa.
Vaikka Kanadan osuus kansainvälisestä kaupasta on suuri ja se on yksi Euroopan unionin vanhimmista kauppakumppaneista, meidän on edettävä erittäin järkevästi ja rakentavasti, kun viimeistelemme kattavaa talous- ja kauppasopimusta Euroopan unionin ja Kanadan välillä. Erilaiset näkemyksemme huumepolitiikan, kalastuspolitiikan ja tervahiekasta peräisin olevan öljyntuotannon aloilla on esitettävä sopimuksessa siten, että siinä otetaan huomioon Euroopan unionin politiikka mutta kunnioitetaan samalla kauppakumppanimme näkemyksiä. Vastavuoroisuus on tasapainoisten kauppa- ja taloussuhteiden ytimessä. Kattavalla talous- ja kauppasopimuksella ei pidä kuitenkaan mitenkään alentaa EU:n vakiintuneita ja hyväksyttyjä sertifiointivaatimuksia. Haluaisin uskoa, että maaliviivaa lähestyessämme Euroopan komissio pystyy vastaamaan haasteeseen ja löytää asianmukaiset ratkaisut jäljellä oleviin ongelmiin.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, Kanada on - haluan sanoa tämän heti alussa - loistava maa. Loistavia ihmisiä, loistavia saavutuksia - EU:n tärkeä kumppani. Hyvältä kumppanilta meidän pitää kuitenkin pystyä kysymään kysymyksiä. Monet kollegat ovat väärässä rajatessaan tämän asian tänään pelkästään hiekkaan ja hylkeisiin. Tervahiekka on vain yksi esimerkki uskomattomasta ympäristön tuhoamisesta. Kaikki, jotka ovat käyneet Kanadassa, tietävät, että siellä tuhotaan ympäristöä Brasiliaa vastaavassa mittakaavassa.
Tällä ympäristön tuhoamisella on vaikutuksensa myös alkuperäiskansoihin. Heidän ympäristöään tuhotaan. Kaikki, jotka tietävät vähänkin Kanadasta, ovat käyneet Brittiläisessä Kolumbiassa, ja tietävät, miten kansainväliset yhtiöt ovat käyttäneet siellä vaikutusvaltaansa saadakseen alkuperäiskansat luopumaan esi-isiensä alueista ja sallimaan näiden alueiden ostamisen, eivät voi olla välittämättä siitä.
Puhumme paljon selkeästä kielenkäytöstä ja vähemmistöjen suojelusta EU:n naapurimaissa. Meidän on kuitenkin yhtä tärkeää puhua Kanadan alkuperäiskansojen vähemmistöjen suojelusta.
Máire Geoghegan-Quinn
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, haluan ensimmäiseksi kiittää kaikkia tähän keskusteluun osallistuneita jäseniä ja parlamentin kysymyksen esittänyttä Vital Moreiraa.
(EN) Komissio on pannut huolellisesti merkille kysymystenne sisällön, ja toivon, että vastauksissa käsitellään mahdollisia taustalla olevia huolenaiheitanne.
Kuten tiedätte, neuvottelut etenevät hyvin. Komissio haluaa varmistaa tasapainoisen, kunnianhimoisen ja laadukkaan sopimuksen, ja se haluaa olla yhtä kunnianhimoinen kestävän kehityksen osalta. Kanada on erittäin kehittynyt, samanmielinen kumppani, ja strategisissa yhteyksissä on kyse paljon muustakin kuin kaupasta ja investoinneista. EU:lla ja Kanadalla on kunnianhimoiset neuvottelutavoitteet, jotka voidaan saavuttaa molempien eduksi ja luoda mahdollisuuksia uusille tilaisuuksille.
Haluan korostaa erityisesti kahta asiaa. Öljyhiekkakysymysten ja näitä neuvotteluja koskevin huolienne osalta molempien osapuolten on oltava samaa mieltä, jotta polttoainelaatudirektiivi voisi kuulua CETA-sopimuksen sääntely-yhteistyötä koskevien säännösten soveltamisalaan. CETA-sopimuksen sääntely-yhteistyötä koskevilla säännöksillä ei säädettäisi velvoitteesta käydä kyseisiä keskusteluja. Komissio ei myöskään ehdota sellaisten sitoumusten antamista, joilla rajoitettaisiin EU:n sääntelyn vapautta, riippumatta siitä, onko kyse polttoaineen laadun kaltaisista ympäristökysymyksistä vai muista olennaisista poliittisista tavoitteista.
Kuten avauspuheenvuorossani mainitsin, tämä sopimus on erittäin hyödyllinen molemmille talouksille, eikä vain aineellisesti. Molemmissa maissa luodaan tilaisuuksia yrityksille ja valmistusalalle, koska periaatteessa kaikki tuontitullit poistetaan ja palvelujen ja investoijien pääsyä markkinoille parannetaan. Kuluttajat voittavat, koska hankinnat ovat aiempaa edullisempia ja laadukkaiden palvelujen saatavuus paranee. Samalla ulkomaisten suorien investointien virtojen kasvaminen edistäisi työpaikkojen luomista ja nostaisi palkkoja.
CETA-sopimus kattaa myös sääntelyn esteet, kuten terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteet, tullimenettelyt ja kilpailusäännöt. EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien suoja kasvaa. Vastavuoroinen pääsy molempien osapuolien hankintamarkkinoille tarkoittaa säästöjä yleisiin talousarvioihin ja tarjoaa sen lisäksi valtavia liiketoimintamahdollisuuksia.
Komissio on siksi vakuuttunut, että tämä on hyvä ja tasapainoinen sopimus. Tämäniltaisen keskustelumme perusteella on mahdollista tehdä merkittäviä selvennyksiä. Komissio panee siksi huolellisesti merkille päätöslauselman jonka parlamentti antaa EU:n ja Kanadan kauppasuhteista, suhtautuu siihen myönteisesti ja kiittää sen yleisestä tuesta.
Kollegani, komission jäsen De Gucht, tiedottaa tietenkin edelleen teille CETA-prosessin tulevasta kehityksestä.
Puhemies
(IT) Olen vastaanottanut yhden työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Elisabeth Köstinger
Euroopan unionilla ja Kanadalla on ollut jo monia vuosia hyvät ja vakaat kauppasuhteet. Kanada on jopa yksi EU:n vanhimmista kauppakumppaneista. EU allekirjoitti 1970-luvun puolivälissä ensimmäisen talous- ja kauppasopimuksen Kanadan kanssa. Myöhemmin tehtiin sopimuksia karjankasvatusalalla ja viineistä ja alkoholijuomista. EU:n ja Kanadan kattava talous- ja kauppasopimus (CETA) voisi olla hyvin hyödyllinen molemmille kauppakumppaneille. Vielä on kuitenkin muutamia asioita, jotka on otettava huomioon ja joita on käsiteltävä. On selvää, että sopimuksen tavoitteena on oltava oikeudenmukainen kilpailu. Se voidaan saada aikaan vain jos tulliesteiden lisäksi myös tullin ulkopuoliset ja tekniset esteet poistetaan. Vastavuoroisuuden periaatetta on kunnioitettava, koska se on ainoa tapa saada neuvotteluista tasapainoinen lopputulos. Se koskee myös yksittäisten kumppanien maahan tai kulttuuriin liittyviä erityispiirteitä. Keskusteluja monimutkaisista aiheista, kuten tervahiekan kaivamisesta ja sen ympäristövaikutuksesta, ILOn standardeista sekä teknisten normien tunnustamisesta ja elintarviketuotteiden jäljitettävyydestä, on myös jatkettava tasa-arvoisesti yksimielisyyden aikaansaamiseksi. Minulle erityisen tärkeitä ovat neuvottelut maito- ja maitotuotealalla ja pääsy Kanadan markkinoille sekä kanadalaisen teuraskarjan alkuperämerkinnät. Voiko komissio antaa lisätietoja näiltä aloilta? Mitä tuloksia voimme näiltä osin odottaa?
Maurice Ponga
Olen iloinen, että parlamentti esittää omat näkemyksensä käynnissä olevista EU:n ja Kanadan kauppaneuvotteluista ja hahmottelee sen osalta ensisijaiset tavoitteensa. Kanada on epäilemättä EU:n kauppakumppani, mutta on ehdottoman tärkeää, että me parlamentissa välitämme sekä Euroopan alueella että eurooppalaiseen perheeseen kuuluvilla alueilla asuvien kansalaistemme huolet, eli heidän etujensa suojelun ja puolustamisen. Eurooppalaisella perheellä tarkoitan merentakaisia maita ja alueita, joilla, vaikka ne eivät olekaan tiukasti tulkiten eurooppalaisia alueita, on erityinen suhde Euroopan unioniin ja erityisesti niihin jäsenvaltioihin, joiden osia ne ovat. Käynnissä olevissa kauppaneuvotteluissa juuri Kanadan naapurissa sijaitsevaan Saint Pierre ja Miquelonin saaristoon kohdistuu erityinen vaikutus. Kehotan siksi komissiota neuvottelujen aikana puolustamaan ja suojaamaan tuon Pohjois-Atlantilla sijaitsevan merentakaisen maan ja alueen etuja.
Tokia Saïfi
Kanada on yksi Euroopan vanhimmista kauppakumppaneista. Siksi on vain luonnollista, että tämä suhde virallistetaan kattavalla kauppasopimuksella. Ihmettelen kuitenkin monen neuvotteluluvun sisältöä.
Ensinnäkin EU:lla ja Kanadalla on erilaiset alkuperäjärjestelmiä koskevat säännöt. Koska Kanada on Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen (NAFTA) jäsen, komission on pyrittävä samaan aikaan tyydyttävä ratkaisu sekä teollisuustuotteiden että maatalous- ja kalastustuotteiden osalta, jotta Kanadasta ei tule kulkuväylää, jonka läpi tavarat muista NAFTAn jäsenistä tuleva EU:hun.
Komission on myös neuvoteltava ratkaisu, jota voidaan soveltaa kahteen erilaiseen maantieteellistä merkintää koskevaan järjestelmään: Kanadassa "maantieteellinen merkintä" on pelkkä määritelmä, EU:ssa se on vilpittömässä mielessä sovellettava tuotemerkki. Jos EU:n maantieteellisiä merkintöjä halutaan todella suojella, Kanadan viranomaisten on tunnustettava EU:n käsite.
Lopuksi, julkisia hankintoja koskevan luvun osalta Kanadan on myönnettävä EU:lle sama pääsy, jonka se on myöntänyt Yhdysvalloille niiden kauppasopimuksen nojalla, eurooppalaisten yritysten on toisin sanoen voitava jättää tarjous sopimuksista provinsseissa, alueilla ja tietyissä kunnissa.
