Skupna prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo Satu Hassi v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov - C6-0041/2008 -.
Satu Hassi
Gospa predsednica, gospe in gospodje, zahvaljujem se poročevalcem v senci za njuno odlično sodelovanje. Zahvaliti se želim tudi Komisiji in francoskemu predsedstvu Sveta Evropske unije za vsa njihova prizadevanja.
Vendar pa moram povedati, da nisem povsem zadovoljna. EU bi bila morala pokazati močno svetovno vodenje s tem podnebnim svežnjem. Žal je vodenje precej oslabelo, ko je francosko predsedstvo odločitev prepustilo konsenzu držav članic. Skoraj vsak predsednik vlade je na vrh odšel z namenom, da na podlagi nacionalnih interesov omili podnebni sveženj, to pa mu je tudi uspelo. Izid je seveda korak naprej, toda precej manjši korak, kot nam svetuje znanost.
Največji problem s sklepom o skupnih prizadevanjih je, da se državam članicam vse preveč omogoča, da zanemarjajo zmanjšanje emisij doma in to nadomeščajo s financiranjem projektov v državah v razvoju. V najslabšem primeru lahko to vodi k stabilizaciji emisij doma in bodo stvari ostale kot so.
Izid pogajanj kljub temu ohranja zdravo strukturo predloga Komisije: linearni razvoj pri zmanjšanju emisij in zavezujoče letne zgornje meje za emisije, kar je prvič v zakonodaji EU.
Poleg tega je Parlament odobril številna pomembna izboljšanja, ki so temeljila na skoraj soglasnem poročilu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. Naj jih nekaj navedem. Cilj 30-odstotnega zmanjšanja emisij bo zdaj zabeležen v pravnem besedilu po sklenitvi mednarodnega sporazuma. Države članice bodo morale takoj začeti načrtovati drastične ukrepe za zmanjšanje emisij in bodo morale o njih tudi poročati. Države članice bodo dobile jasno spodbudo, da ostanejo znotraj svojih pravnih omejitev za emisije, saj bo prekoračitev meje imela za posledico povečano zmanjšanje kvote naslednje leto. Merila kakovosti za dobropise mehanizma čistega razvoja (CDM) bodo zaostrena. Po sklenitvi mednarodnega sporazuma se bo EU zavezala pomoči državam v razvoju, da bi te zmanjšale svoje emisije na takšen način, da se podnebne spremembe omejijo na manj kot dve stopinji. Obstajala bo časovna omejitev za omejevanje emisij iz ladijskega prevoza. Če Mednarodna pomorska organizacija (MPO) mednarodnega sporazuma ne sklene do leta 2011, bo EU sprejela svoje zakonodajne ukrepe.
To so velike izboljšave in temeljijo na zahtevah Parlamenta. V skladu s tem priporočam podporo celotnega svežnja v končnem glasovanju, čeprav po drugi strani podpiram tudi spremembe moje skupine in Konfederalne skupine Evropske združene levice/Zelene nordijske levice o zmanjšanju kvot dobropisov CDM na način, ki bo zagotavljal, da do večine zmanjšanja emisij pride v Evropi.
Ta odločba ne glede na njene dobre in slabe vidike pomeni, da ne bo negotovosti glede tega, ali naj EU zmanjša emisije na način, ki priznava sporočilo podnebnih raziskav, in to stori šele po mednarodnih pogovorih o sporazumu. Drugič, ta odločba pomeni, da je politična odgovornost držav članic, kakšen naj bo obseg zmanjšanja emisij v Evropi.
Pozivam države članice, naj večine zmanjšanj emisij ne dosežejo v državah v razvoju, ampak naj doma ekološko vlagajo v javni prevoz, železnice in energetsko učinkovitejše stavbe, sočasno pa v Evropi ustvarijo zelena delovna mesta.
Zapomniti si moramo, da zemlja ne sklepa kompromisov. Ultimati planeta so dokončni in najdražja možnost izmed vseh je omiliti in odložiti zmanjšanje emisij.
Jean-Louis Borloo
Gospa predsednica, gospe in gospodje, najprej bi se želel resnično zahvaliti gospe Hassi za težko delo, ki ga je opravila, in, zakaj ne bi rekel, za njeno zavezanost, ki nam je omogočila približati se tistemu, kar je najpomembnejše.
Vsi se zavedamo, da je morda glede nekaterih vprašanj hotela, da bi bil sistem strožji, vendar pa menim, da smo s tem trialogom in postopkom soodločanja prispeli do nečesa, kar je zdaj resnično popolno.
Izpostavil bi dve točki, najprej o načrtu v smislu zmanjšanj, prožnosti in kazni, o čemer se je razpravljalo med trialogom ob koncu tedna. Prožnost je bila za določene države članice potrebna. Parlament je hotel, da jo spremlja okrepitev popravnih mehanizmov, in menim, da smo to dosegli.
Drugič, uporaba mehanizma čistega razvoja se je nekoliko spremenila, samo za nekatere države in samo v nekaterih primerih, predvsem v zvezi s številom ozemelj, ki so resnično v procesu razvoja: najmanj razvita ozemlja ali majhni otoki. Razprava bo po mojem mnenju ostala odprta v vsaki državi, občutek pa imam, da je vprašljiva splošna razprava o mehanizmu čistega razvoja in zmožnost prevzema in usmerjanja v dobrih pogojih, neodvisno od tega besedila.
Nazadnje bi rad poudaril, da bo po Köbenhavnu odločitev o prehodu k višji stopnji zavezanosti stvar postopka soodločanja. Zato menim, gospa Hassi, da tveganje, da se znajdemo v situaciji, v kateri se besedilo popravlja navzdol, ni mogoče.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, rad bi se zahvalil gospe Hassi in ji čestital za izjemno delo in njena prizadevanja, da ohrani osnovna načela in arhitekturo prvotnega predloga Komisije; menim, da so bili ohranjeni v kompromisnem sporazumu o sklepu o skupnih prizadevanjih. Ponovno moram poudariti, da bo okoljski cilj zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida v Evropski uniji za 20 % do leta 2020 dosežen s svežnjem in seveda bo ta sklep pripomogel k dosegi našega cilja. Nismo sklepali kompromisov o doseganju ciljev.
Nekdo je prej dejal, da je to sveženj dveh strani. Lahko ga ločimo v okoljske cilje - kjer ni bilo sprememb in ki bodo doseženi kot je načrtovano - in vse druge zadeve, vključno z dražbami ali tem, ali je mogoče vlagati v države izven Evropske unije, kjer so bile narejene določene spremembe, ne da bi spremenili osnovno arhitekturo svežnja ali okoljske cilje.
Glede odločbe so bili nacionalni cilji za države članice, ki so določeni v predlogu, ohranjeni v obliki, kot jih je predlagala Komisija. Države članice se bo pozvalo, naj omejijo emisije toplogrednih plinov v obdobju od leta 2013 do leta 2020 v skladu z linearno funkcijo z zavezujočimi letnimi cilji. To bo zagotovilo, da države članice pomagajo v vseh sektorjih gospodarstva na osnovi sorazmernosti, da bi dosegle cilj Evropske unije zmanjšanja za 20 % do leta 2020.
Eden izmed glavnih problemov razprav o skupnih prizadevanjih držav članic je bila potreba po dosegi ravnotežja med državami članicami glede doseganja njihovih ciljev z učinkovitimi ukrepi za spremljanje in skladnost, da bi zagotovili, da se zadevne cilje izvaja. Kompromisni sporazum o skupnih prizadevanjih je uravnotežen. Državam članicam zagotavlja zadovoljivo raven prožnosti, da lahko dosežejo svoje cilje na finančno sprejemljiv način, sočasno pa uporabljajo močen sistem spremljanja in skladnosti. Poleg tega so bile ohranjene in okrepljene določbe, ki jih je predlagala Komisija, za spremljanje ukrepov držav članic in pomoči, ki jim je zagotovljena, ko se sprejmejo potrebni popravljalni ukrepi.
Ta kompromisni sporazum o sklepu o skupnih prizadevanjih je pomemben dosežek, ki ne bi bil mogoč brez vztrajnih prizadevanj Evropskega parlamenta, še zlasti poročevalke Satu Hassi. Zato vas vse pozivam, da jutri glasujete za sporazum.
Cornelis Visser
Gospa predsednica, zadovoljni smo z rezultati podnebnega svežnja, saj jasno odraža stališče Nizozemskih krščanskih demokratov (CDA) in skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov. Pomembno je, da si Evropa določi cilj -20 % do leta 2020, ki se lahko povzpne celo do -30 %, če bo sklenjen mednarodni sporazum.
Kar bi morali storiti, je, da zagotovimo, da se v vseh državah članicah uvaja z enakimi ukrepi. Z drugimi besedami, zagotoviti moramo, da vse države članice izpolnjujejo cilj na skladen način. Zahteve za zmanjšanje so bile določene posamezno za vsako državo članico. Posledica tega je poštena porazdelitev, to pa je pomembno ohraniti. V nasprotnem primeru bodo države članice imele preveč svobode. Če ena država članica spoštuje sporazum in druga ne, obstaja tveganje izkrivljanja konkurence.
Potemtakem ne trpi samo podnebje. Negativno so prizadeti tudi konkurenčni pogoji za podjetja in industrije v različnih državah članicah. V poročilu odbora za ekonomske in monetarne zadeve sem pozval, naj se temu vidiku posveti posebno pozornost. Odbor mora pozorno spremljati skladnost in, kjer je to potrebno, določiti dodatne zahteve. V Parlamentu bomo temu pozorno sledili.
Sepp Kusstatscher
Gospa predsednica, Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve pozdravlja cilje in ukrepe, ki pomagajo upočasniti podnebne spremembe in ublažiti njihove učinke.
Omejil se bom na en vidik socialne politike: blaginja tako imenovanega prvega sveta, presežna proizvodnja in prekomerna poraba - predvsem promet z ogromno uporabo fosilnih goriv - so glavni vzroki za povečanje podnebju škodljivih toplogrednih plinov. Po drugi strani pa so zaradi posledic podnebne katastrofe, ki preži v ozadju, prizadeti socialno šibki in revni. Nimajo sredstev za prilagajanje. Cene energije in hrane jih prizadenejo veliko bolj kot bogate. Lakota, ki že obstaja, se bo drastično poslabšala.
Zato potrebujemo svetovni boj proti lakoti v svetu. Zahtevamo, da se breme zmanjšanja emisij toplogrednih plinov razdeli na socialno sprejemljiv način.
Robert Goebbels
Gospod predsednik, postopek, izbran za razpravo o energetskem in podnebnem svežnju, je Parlamentu onemogočil opraviti svoje delo na resnično demokratičen način.
Neformalni trialog je omogočil kompromis, ki ga bomo morali sprejeti. Prepričan sem, da bi prva obravnava omogočila Parlamentu podati boljše rešitve Svetu, še zlasti glede prenosa tehnologije v nerazvite države.
Zmanjšanje emisij mora biti globalno, kar pomeni sprejeti prispevek mehanizma čistega razvoja, ki je instrument, ki ga priznava Kjotski protokol.
Poročilo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane je bilo nerazumno v mnogih pogledih in je izviralo iz fundamentalizma, ki ga je naznanil predsednik Sarkozy. Poročevalka se je morala umakniti in se zadovoljiti z 20 uvodnimi izjavami. Poročilo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko je bilo precej bližje končnemu rezultatu. Rezultat bi lahko izboljšali, če bi Parlament lahko delal z demokratično preglednostjo.
Energetski in podnebni sveženj v ustih pušča grenak priokus, saj se je o njem pogajalo v zakulisju brez prave javne razprave.
Antonio De Blasio
Parlamentarni Odbor za regionalni razvoj se je udeležil dolgih razprav o predlogu. Večina naših priporočil je usmerjena k priznanju, da se ta cilj dotika bistva gospodarske in socialne kohezije določenih regij, zato je zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida mogoče uspešno doseči samo tako, da se ga vključi v kohezijsko politiko EU. Preudarke glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi bilo treba vključiti tudi v vrsto pogojev za podporo, namenjeno strukturnemu razvoju. Čeprav zaveze Evropske unije zavezujejo vlade držav članic, pa nalagajo tudi precejšnje breme lokalnim in regionalnim vladam in drugim lokalnim in regionalnim predstavniškim forumom in organom znotraj držav članic. Ambiciozne cilje je mogoče doseči samo, če bo v teku usklajevanja in izvajanja nalog potekalo nenehno vertikalno sodelovanje med centralnimi vladami in lokalnimi regionalnimi organi ter horizontalno sodelovanje med različnimi lokalnimi regionalnimi telesi. Razlog za veselje je, da smo se premaknili v pravo smer, poleg skupnih razmišljanj pa moramo še povečati prizadevanja v vsaki državi članici EU.
Péter Olajos
Zelo mi je žal, da ministra ni v dvorani, toda moja politična skupina pozdravlja in podpira novi podnebni in energetski sveženj Evropske unije ter predpise, ki jih vsebuje, v zvezi s skupnimi prizadevanji držav članic. Po mnenju skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov je to velik korak naprej, saj so s tem neurejena področja zdaj predmet zakonodaje, in tako bo od leta 2013 vsak vir emisij CO2 podvržen meritvam in ureditvi. Največja odlika tega svežnja je, da bo obstajal sistem trgovanja tudi na področju skupnih prizadevanj, s čimer bo mogoče, tako kot v primeru sistema za trgovanje z emisijami (ETS), uporabiti tržne mehanizme za spodbujanje zmanjšanja ogljikovega dioksida tudi na tem področju.
Prednostni cilj skupine PPE-DE je povečati ekološke inovacije v Uniji, da bi bilo gospodarstvo EU najbolj konkurenčno v tehnologijah z nizkimi emisijami ogljika. Žal je bilo to samo delno uspešno, saj sta Svet in Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu vztrajala pri pretirani - na koncu 80-odstotni - uporabi mehanizma čistega razvoja (CDM). Ta količina CDM je skupaj z ETS vredna 63 milijard EUR, kar je po mojem mnenju pretirano. Prav tako je obžalovanja vredno, da v skladu z odločitvijo predsednikov vlad zakonodajni sveženj zahteva dvainpolkratno zmanjšanje emisij podjetij iz držav članic, kar ima v trenutnih gospodarskih težavah za posledico posebno neenako porazdelitev prizadevanj na škodo evropske industrije. Tudi države članice so bile neobjektivne druga do druge in niso nagradile tistih, ki so izpolnile zaveze, ali kaznovale tistih, ki so spodkopale verodostojnost Unije glede podnebnih vprašanj. Hkrati lahko trgovanje s kvotami zagotovi pomemben vir za države srednje in vzhodne Evrope, ki so že bile uspešne, in jim omogoči doseči nadaljnja zmanjšanja ogljikovega dioksida v domačem in prevoznem sektorju z morebitnimi velikimi prihranki. Gledano v celoti ta direktiva zapolnjuje vrzel in je kljub vsem svojim pomanjkljivostim izrednega pomena. Z njo se je Evropska unija lotila dolgega potovanja k evropski družbi z nizkimi emisijami ogljika, ki je trajnostna tudi s podnebnega vidika.
Edite Estrela
Naj začnem z iskrenimi čestitkami poročevalki gospe Hassi za težko delo, ki ga je opravila, in za odločnost, s katero je izpogajala kompromis. Zahvaliti se moram tudi Komisiji in Svetu za njuna prizadevanja. Odzvati se želim le na tisto, kar je rekel poročevalec v senci za skupino Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov. Razumem, da se v svoji skupini počuti neprijetno, vendar pa Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu ne more biti grešni kozel.
To ni bil enostaven postopek, toda bil je vreden truda, če je mogoče doseči mednarodni dogovor o pravni zavezi držav članic, da dosežejo 30-odstotno zmanjšanje emisij CO2. Tudi predlogi Parlamenta so izboljšali prvotno besedilo. Vključeni so bili dolgoročni cilji 50-odstotnega zmanjšanja emisij do leta 2035 in med 60 % in 80 % do leta 2050. Vključeno je bilo tudi sklicevanje na energetsko učinkovitost, kakovost projektov CDM (mehanizma čistega razvoja) in namera pomagati tretjim državam, da zmanjšajo svoje emisije in se prilagodijo na podnebne spremembe. Vključen je bil tudi mehanizem popravljalnih ukrepov s faktorjem 1,08, da bi strožje kaznovali kršitelje. Sporazum bi nedvomno lahko bil boljši, vendar pa bi bil najslabši izid, če sploh ne bi dosegli sporazuma.
Podnebni in energetski sveženj je vprašanje največjega pomena za državljane, okolje in gospodarstvo. Posledično moramo pozdraviti sporazum, dosežen v Svetu. Evropska unija je dala izredno dober zgled, kot je v Poznańu priznal senator John Kerry. Evropska unija je s tem sporazumom svojim mednarodnim partnerjem vsekakor poslala zelo pozitiven znak. Pokazala je, da še naprej vodi v boju proti podnebnim spremembam in da enaka prizadevanja pričakuje od drugih strani. Upam, da bo Evropski parlament jutri sprejel ta sveženj, kot namerava tudi Skupina socialdemokratov.
Johannes Lebech
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospod predsednik, številni meseci, ki smo jih porabili za pogajanja o podnebnem svežnju, so bili dramatični in razburljivi, in rad bi se zahvalil gospe Hassi in poročevalcem v senci za njihovo konstruktivno in odprto sodelovanje. Dobro je, da smo dosegli rezultat, čeprav bi si s stališča Parlamenta želeli, da bi bil nekoliko bolj ambiciozen. Od samega začetka smo si prizadevali za ambiciozen podnebni sveženj, da bi bili v Köbenhavnu verodostojni. Predvsem smo se borili proti temu, da se državam članicam omogoči pridobiti preveč zmanjšanj emisij CO2 izven Evrope. Dobile so prožnost, da to storijo, vendar pa jim tega seveda ni treba storiti. Na mehanizme prožnosti naj bi se gledalo kot na nujne ukrepe in ne kot na sredstvo za doseganje ciljev. Želeli bi si tudi strožjih kazni za države članice, da bi zagotovili, da ne bodo leta 2019 nekatere države še vedno daleč od dosege svojih ciljev. Države članice morajo biti odgovorne in začeti načrtovati, kako bodo zmanjšale svoje emisije toplogrednih plinov zunaj sistema za trgovanje z emisijami. Ustvariti morajo potrebni okvir za majhno rast CO2 s pomočjo učinkovitejše energije in bolj trajnostnih oblik energije. Jutrišnje glasovanje zaznamuje konec priprav evropskega podnebnega svežnja, vendar pa je samo en korak k boljši podnebni politiki za planet. Potrebno delo je bilo zdaj razdeljeno, sredstva za dosego ciljev so vzpostavljena in zdaj se morajo izkazati države članice. To zahteva politično voljo in vodenje. Zapomnite si: podnebni sveženj je izhodiščna točka za pogajanja, ki bodo potekala v Köbenhavnu, kjer moramo vsekakor doseči mednarodni sporazum. Opomnil bi vas rad, da cilj za mednarodni sporazum ni znamenito 20-odstotno zmanjšanje, ampak 30-odstotno, ta ambiciozni cilj pa je zapisan tudi v sporazumu, ki ga bomo sprejeli jutri.
Liam Aylward
v imenu skupine UEN. - (GA) Gospod predsednik, vlade vseh držav članic so bile živčne, ko so delale na enotnem evropskem finančnem sistemu. To je bil obsežen predlog in bile so zaskrbljene glede delovnega postopka in rezultatov, ki jih bo imel. Zdaj 320 milijonov ljudi vsak dan uporablja evrski sistem. Preteklo je skoraj deset let od njegove uvedbe.
Zdaj se vse države članice pripravljajo na izvajanje drugega obsežnega predloga, da bi zaščitile prihodnost okolja. V tem predlogu bomo morali sodelovati vsi. Vsi moramo zagotoviti, da se med okoljem in gospodarstvom ohrani ravnotežje. Zaščititi je treba tudi podjetja, saj obstaja nevarnost, da se bodo selila iz države v državo.
Ta izziv nam daje priložnost razviti zeleni industrializem in povečati zaposlovanje. Odslej morajo vse države članice bolj poudarjati raziskave in razvoj. Zelo me veseli, da se je pozornost posvetilo potrebam Irske v zvezi s kmetijstvom. Ta posebna ureditev bo veljala tudi, če se sprejme druga mednarodna ureditev. Ta ureditev bo Irski omogočila izničiti svojo proizvodnjo emisij plina z razvojem gozdarskega načrta.
Ta nacionalni gozdarski načrt je zelo pomemben in je osrednji del Kjotskega protokola. Vendar pa bodo zaščiteni tudi kmetje in to je vsekakor zelo pomembno.
Roberto Musacchio
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, s svojim govorom v tem Parlamentu je predsednik Sarkozy podal odkrito mnenje o naravi kompromisa o podnebnem svežnju.
Skupna prizadevanja so del tega kompromisa. Smisel vsakega kompromisa je videti, kaj bo nastalo, v katero smer gre in ali se lahko sooči z izzivom. Ob pogledu na raven okoljske in gospodarske krize si ne moremo pomagati, da ne bi bili zaskrbljeni, da je bilo toliko omiljeno. Glede na to, kako se odvijajo zadeve, se zdi, če prisluhnemo na primer besedam italijanskega predsednika vlade gospoda Berlusconija, da je obstajala želja pustiti stvari, kot so bile, skorajda prevarati ljudi: to se skriva za tako imenovanim soglasjem držav, o katerem je govoril gospod Sarkozy. Vemo, da so bile besede gospoda Berlusconija propaganda, saj to ni realnost tega, kako delujejo stvari v zvezi s tem svežnjem. Nasprotno, veliko zaslug gre pripisati Parlamentu, ki ni bil samo bolj evropski, ampak tudi bolj napreden od Sveta in držav članic.
Vprašanje potemtakem ni samo ravnotežje med institucijami, ampak tudi dinamika med njimi. Parlamentu bi bilo treba dodeliti večjo vlogo prav zato, ker potrebujemo več demokracije. Zato bomo uporabili naše glasove, da pokažemo zvestobo parlamentarnim besedilom, in pred tem Parlamentom bi rad povedal, da je Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane odlično delal, da bi dosegel napredek, in da je bila glede tega, v nasprotju s tistim, kar pravi gospod Goebbels, gospa Hassi zelo vešča in učinkovita.
Riitta Myller
(FI) Gospod predsednik, rada bi se zahvalila poročevalki gospe Hassi in vsem tistim, ki so bili udeleženi v pogovorih o tej težki direktivi.
Jasno je, da potrebujemo stroge, obvladljive cilje za sektorje, ki niso vključeni v trgovanje z emisijami, saj nam bodo ti pomagali veliko storiti, da zagotovimo oblikovanje energetsko učinkovite družbe.
Ti sektorji, za katere velja direktiva, kot so gradbeništvo, promet, kmetijstvo in ravnanje z odpadki, so tisti, kjer imamo priložnost razviti nove spretnosti in strokovno znanje, ki dejansko v velikem obsegu že obstajajo. Ob ustrezni ureditvi lahko uporabimo tudi te spretnosti in strokovno znanje. V tem smislu je bilo dobro, da je Parlament lahko tej direktivi na zelo nedvoumen način dodal besedi "energetska učinkovitost".
Adina-Ioana Vălean
Gospod predsednik, pozdravljam sporazum, dosežen prejšnji teden glede podnebnega svežnja, in čestitam našim poročevalcem in francoskemu predsedstvu za njihovo učinkovitost.
Pomembno je bilo ohraniti naše ambiciozne cilje, vendar pa si v trenutnem gospodarskem pretresu nismo mogli privoščiti naši industriji naložiti nemogoče breme in ovirati evropsko konkurenčnost. Zato še posebno za sklep o skupnih prizadevanjih toplo pozdravljam prožnost, odobreno državam članicam, da bi dosegle svoje cilje ob uvajanju popravljalnih ukrepov namesto sankcij.
To je bilo vedno moje mnenje v Odboru za industrijo, vendar ga hočem ponoviti. Prožnost je potrebna in ima še bolj ključni pomen ob urejanju novih sektorjev, pred uvedbo strožjih določb pa potrebujemo oceno vpliva.
Zelo sem zadovoljna tudi, da je bilo v primeru višjega cilja zmanjšanja zagotovljeno soodločanje. Gre za načelo. Naši državljani nas niso poslali sem, da ne bi imeli besede pri tako pomembnih odločitvah.
Anni Podimata
(EL) Gospod predsednik, komisarji, gospod predsednik Sveta, sveženj predlogov o energiji in podnebju, o katerem razpravljamo danes, ne odraža natančno ambicioznih ciljev, ki jih je Evropska komisija predstavila pred enim letom na zahtevo Evropskega sveta. Manjkajo mu tudi priporočila, ki so jih zadevni parlamentarni odbori podali ob številnih priložnostih. Predlogi Parlamenta - in to priložnost bi rada izkoristila za čestitke poročevalki gospe Hassi in vsem, ki so prispevali k njim - so bili realni, prilagodljivi in hkrati ambiciozni ter so odražali zavezo Evropske unije, da ohrani in okrepi svojo vodilno vlogo v globalnih prizadevanjih za obravnavanje podnebnih sprememb. Ravnotežje ni enako v predlogih, o katerih razpravljamo danes, saj je kompromis omejil ambicioznost, ki je nujno potrebna za vse državljane Evropske unije. Glede mehanizma čistega razvoja dejstvo, da ta omogoča državam članicam, da večino zmanjšanj dosežejo z dobropisi v tretjih državah, pomeni, da obstaja tveganje, da bomo v pripravah na Köbenhaven poslali napačno sporočilo.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Čeprav je poročevalka predstavila svoje poročilo nekoliko pesimistično, menim, da je opravila odlično delo. Nenazadnje nam zdaj kompromis daje vedeti, koliko bodo morale posamezne države EU prispevati k obveznosti EU, da za eno petino zmanjša emisije toplogrednih plinov, ki povzročajo podnebne spremembe.
Tako kot druge države članice EU 21. stoletja, katerih BDP na prebivalca ni velik, bo imela Litva pravico povečati te emisije za 15 %. Vendar pa bo spoštovanje kvot zelo obremenilo nove in stare države EU. Zato ne pozabimo, da je najcenejša in najčistejša energija prihranjena energija. Direktive o stabilnih virih energije, kakovosti goriva in okoljski prijaznosti vozil je treba izvajati strožje in z več pozornosti glede kakovosti. Zelo pomembno je tudi, predvsem za države članice EU 21. stoletja, da povečamo sredstva, dodeljena s strani Evropske unije za povečanje energetske učinkovitosti v večstanovanjskih objektih.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, izpostaviti želim samo, da je treba upoštevati različne situacije v državah članicah, vendar na podlagi bruto domačega proizvoda. V Nemčiji se na primer veliko oglja porabi za energijo, medtem ko je Francija zelo odvisna od jedrske energije. Potrebujemo varnostne standarde za jedrske elektrarne po vsej Evropi in neodvisnega regulatorja, ki bo izdajal tudi potrebne določbe.
Cilj izvzetja malih in srednje velikih podjetij, in sicer do 50 000 ton CO2, še vedno ni bil dosežen. To je velik vzrok za zaskrbljenost, saj mala podjetja ne zmorejo birokratskih stroškov.
Carl Schlyter
(SV) Zahvaliti se želim gospe Hassi, saj se je resnično izkazala, vendar pa Svet žal ni pripravljen sodelovati. Žal imamo Svet, ki si zatiska oči pred dejstvom, da moramo v Evropi prevzeti naš del odgovornosti za rešitev podnebnih problemov. Ne moremo 80 % naše odgovornosti za podnebje odložiti zunaj naših meja in najrevnejšim državam sveta dovoliti, da na svojem podnebnem trgu drago plačajo za svoje delo glede podnebja, medtem ko mi sprejemamo ukrepe, ki so enostavni in poceni. To je kolonializem v svoji najslabši obliki.
Naše emisije moramo zmanjšati za 70 % do 80 %, če naj dosežemo podnebne cilje. S to politiko se bomo morali namesto tega zadovoljiti s 7 % ali 8 %. To je povsem neprimerno in kaže popolno odsotnost solidarnosti. Vprašanje je, ali prihodnje generacije ne bodo Sveta ministrov postavile pred Kazensko sodišče v Haagu za takšno neodgovorno politiko, ki ne vpliva samo na človeštvo, ampak tudi na planet. Hvala lepa.
Kathy Sinnott
Gospod predsednik, podnebni in energetski sveženj se še zlasti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov hvali kot zmagoslaven korak in strinjam se, da ta prizadevanja odražajo močno voljo za spopad z vprašanjem podnebnih sprememb. Vendar pa se mojo državo in Novo Zelandijo kritizira zaradi visokih ravni emisij iz kmetijstva.
Obe imata majhno število prebivalstva in veliko število govedi, kar izkrivlja podatke v zvezi z emisijami. Ali se ne zavedamo, da irsko in novozelandsko kmetijstvo hrani svet prek svojih meja? Govoriti o tem, da se ti državi prisili zmanjšati svoje črede, je noro v smislu zanesljive preskrbe s hrano in podnebnih sprememb. To sta državi, ki svoje črede vzrejata kar najbolj trajno na podlagi trave. Namesto tega moramo spodbujati raziskave in razvoj, da se najde pot - drugačna krma, drugačni načrti rasti -, da zmanjšamo emisije zaradi živali, kjer to lahko storimo, ne pa, da jih pobijemo.
Charles Tannock
Gospod predsednik, evropski državljani so zelo zaskrbljeni zaradi učinkov podnebnih sprememb in podpirajo nizkoogljično, čisto oskrbo z energijo v prihodnosti. Zato je prav, da Svetu pošljemo močen signal glede naših skupnih zavez.
Toda ljudje, ki jih zastopamo, so resno zaskrbljeni tudi zaradi svetovne finančne krize. Zanje je varnost zaposlitve vsekakor postalo nujnejše vprašanje kot globalno segrevanje in energija iz obnovljivih virov, vsaj za zdaj. Ne moremo dovoliti, da stanje evropskih gospodarstev podnebne spremembe izrine z dnevnega reda. Podobno ne moremo še naprej s prenagljenim ukrepanjem spodkopavati naših ključnih industrij in trgov dela.
Menim, da ta sveženj - podnebni sveženj "3x20" - kot celota odraža dilemo in zmanjšuje tveganje, da se bodo morale evropske industrije preseliti v tujino v manj omejevalne jurisdikcije. Londonski City, ki ga zastopam, je prav tako zelo navdušen glede trgovanja z dovoljenji za emisije ogljika v skladu z ETS.
Skupni pristop k obravnavanju podnebnih sprememb je tudi v središču pristopa moje stranke k Evropski uniji pod Davidom Cameronom, ki je voditelj naše stranke in, upam, naslednji predsednik britanske vlade.
Anders Wijkman
Gospod predsednik, v direktivi, o kateri zdaj razpravljamo, je velika šibka točka. Glede na omogočanje tako visoke ravni prožnosti z zmanjševanjem emisij v tretjih državah se sprašujem, kakšni bodo učinki. Stroškovna učinkovitost je pomembno načelo in kompromis, ki ga imamo pred seboj, bi bil v redu tako kot je, če bi bil cilj zmanjšati 20 % svetovnih emisij. Potem bi imelo smisel delati to, kar se zdaj predlaga.
Toda znanost nam govori, da moramo dolgoročno zmanjšati emisije za 80 % do 95 %. Ne razumem, kako bo to mogoče, če bomo večino naših prizadevanj odložili do leta 2020 in še dlje. Potrebujemo temeljito preoblikovanje prenosa energije v industrijski proizvodnji, gradbeništvu itd. To se ne bo zgodilo, če bomo dovolili 60 % do 80 % zmanjšanje v sektorju, ki ne spada v sistem trgovanje z emisijami, v drugih delih sveta.
Satu Hassi
Gospod predsednik, gospe in gospodje, hvala za to razpravo.
Kot sem dejala, je ta odločitev korak v pravo smer, čeprav je to manjši korak kot bi si želela. Podpiram odločitev, čeprav sem podala pripombe glede največjega problema, ki se še vedno povezuje z njo, namreč prožnosti.
Zakaj je ta lepa beseda "prožnost" problem? Zdi se, da mnoge vlade niso pravilno ocenile, kaj pomenijo smernice Mednarodnega odbora za podnebne spremembe (IPCC). Glede na Odbor Združenih narodov za podnebne spremembe (IPCC) morajo industrijske države svoje skupne emisije zmanjšati za 25 % do 40 % do leta 2020. Poleg tega morajo države v razvoju zmanjšati emisije za 15 % do 30 % v primerjavi z normalnimi ravnmi. Te številke se nanašajo na zmanjšanje emisij na ozemlju zadevnih držav.
Če več kot polovico naših zmanjšanj emisij prenesemo v države v razvoju, bomo tam zviševali obvezni obseg zmanjšanja emisij na raven, ki bo fizično nemogoča.
To zadeva veliko pomanjkanje razumevanja, povezano z mnenjem, da se prevoz z avtomobilom ne more večno povečevati, saj zelo visoko število emisij, ki jih zajema ta sklep o skupnih prizadevanjih, povzroča cestni promet.
Kot sem povedala v mojem uvodnem govoru, upam, da bodo vlade prevzele svoje odgovornosti v večjem obsegu, kot omogoča ta odločba, in vlagale v svoje države, da bi zmanjšale emisije. Na ta način bomo dosegli trajna zmanjšanja emisij in ne takšna zmanjšanja, ki jih je treba vsako leto kupiti v tujini. Tudi ta način bo ustvarjal delovna mesta v naših državah.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 17. decembra 2008.
Pisne izjave (člen 142)
András Gyürk  
v pisni obliki. - (HU) S sprejetjem podnebnega in energetskega svežnja se je Evropska unija dejansko zavezala boju proti podnebnim spremembam. Za sporazum, ki je bil uspešno izdelan v teku nekaj mesecev, je mogoče nedvomno smatrati, da ima zgodovinski pomen. Hkrati moramo omeniti tudi, da je kompromis v številnih točkah nedosleden.
Medtem ko je bil podnebni sveženj predmet znatnih sprememb odkar je Komisija podala predlog, rešitev ni bila najdena za najočitnejše nasprotje. Direktiva, ki jo je sprejel Svet, nepravilno določa izhodiščno leto in zato zmanjšuje pomen prizadevanj držav članic v zvezi s škodljivimi emisijami. Vse to pošilja sporočilo, da dosedanji dosežki ne štejejo noč; nova zakonodaja bo vsem omogočila, da začnejo na novo. To ne zagotavlja spodbude nosilcem odločanja, da sprejmejo potrebne ukrepe, ampak da namesto tega spreminjajo pravila.
Zdi se nam nesprejemljivo, da obstoječi predlog enako obravnava tiste, ki so pomembno zmanjšali svoje emisije, in tiste, ki so jim dovolili celo, da se povečajo. Naše mnenje je, da Evropska unija škoduje svoji verodostojnosti, če sprejme predpise, ki ne upoštevajo izpolnitve kjotskih zavez.
Menimo, da je vključitev ambicioznih ciljev Evropske unije za varstvo podnebja v zakonodajo napreden korak. Vendar pa bi bilo naše veselje popolnejše, če se sporazum ne bi bil spremenil v še en primer dvojnih standardov in nedoslednosti.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
v pisni obliki. - (PL) Gospod predsednik, v okviru razprave o ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi rad pozornost usmeril k naslednjemu:
1. S tem, ko so države članice sprejele leto 2005 kot izhodiščno leto za ugotovitev zmanjšanja ogljikovega dioksida, so se nove države članice strinjale, da se ne upošteva zmanjšanj ogljikovega dioksida, doseženih z nenehnim industrijskim prestrukturiranjem od leta 1990. V primeru Poljske je zmanjšanje ogljikovega dioksida v letih od 1990 do 2005 znašalo 30 %. To se je povezovalo z ogromnimi socialnimi stroški, saj je bila stopnja brezposelnosti več kot 20 %.
2. Zavezanost nadaljnjemu 20-odstotnemu zmanjšanju do leta 2020 in pridobitvi 30 % pravic do emisij do leta 2013 s postopnim povečanjem do 100 % leta 2020 bo imela za posledico znaten porast cen toplotne in električne energije za prebivalstvo. Pomenila bo tudi znaten porast cen energije za industrijo. Mnoga energetsko intenzivna področja proizvodnje, kot so na primer jeklarstvo, industrija cementa, apnena in umetna gnojila, lahko zaradi takšnih dvigov cen prenehajo obstajati v teh državah z negativnimi psoledicami za družbo.
3. Če ZDA in jugovzhodna Azija v programu ne bosta sodelovali pod enakimi pogoji kot EU v programu o emisijah ogljikovega dioksida, ki je bil razvit, velika finančna in gospodarska prizadevanja EU ne bodo služila ničemur. EU ima 14 % svetovnih emisij ogljikovega dioksida, medtem ko več kot 80 % teh emisij odpade na ZDA in jugovzhodno Aziji.
