Zaļā grāmata par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamā darba kārtībā ir Anne Ferreira, kura pārstāv Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju, ziņojums par Zaļo grāmatu saistībā ar tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā.
Anne Ferreira
referente. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Vispirms es gribētu izteikt īpašu pateicību "ēnu” referentiem un atzinumu sagatavotājiem par viņu vērtīgo palīdzību.
Šodien mēs varam būt apmierināti ar līdzsvaroto ziņojumu, kas pieņemts Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā, kurš ir kopīgu centienu rezultāts. Eiropas Savienība ir neapšaubāmi iesaistījusies vides jautājumu risināšanā gan iekšējā, gan starptautiskā līmenī.
Lai apmierinātu tās steidzamās vajadzības vides jomā, ar kurām pašlaik sastopamies, pēc vairāku mērķu izvirzīšanas Eiropas Savienībai ir jānosaka, kā tos sasniegt. Lai to izdarītu, tā laika gaitā ir pieņēmusi tiesību aktus, kas regulāri tiek pārskatīti un piemēroti Eiropas Savienībā. Tā iegulda pētniecībā, padziļina sabiedrības izpratni un veicina labas prakses izmantošanu dalībvalstīs.
Tagad mēs ierosinām aplūkot arī citu iespēju, iespēju par tirgus instrumentu izmantošanu. Ziņojuma pamatā ir Komisijas Zaļā grāmata, kurā iekļauti vairāki priekšlikumi un idejas, ko es vērtēju atzinīgi. Pirmkārt, ar to cenšas uzlabot šī dokumenta tekstu, kurš, manuprāt, pārāk daudz koncentrējas uz klimata pārmaiņām. Tas noteikti ir būtisks jautājums, bet mēs nedrīkstam ignorēt kopainu, visas cilvēku darbības jomas, kuru ietekme uz vidi ir ļoti svarīga.
Turklāt man diemžēl nebija pieejama nekāda informācija par konsultācijām, kas mums varēja palīdzēt darbā. Zaļajā grāmatā Komisija ierosina sasniegt vides mērķus ar zemākām un samērīgām izmaksām. Tam ir jābūt iespējamam ar ekonomisko instrumentu izmantošanu, kas turklāt ir elastīgs veids izvirzīto mērķu sasniegšanā.
Visbeidzot, ar šo ziņojumu ierosina, ka Komisijai ir jāsagatavo rīcības plāns vai cita sistēma tirgus instrumentu izmantošanai vides politikā. Man ir jautājums Komisijai: vai tā mums var pateikt, kāds posms pašlaik ir sasniegts diskusijās un vai šobrīd pieejamie konsultācijas rezultāti nostiprinās vai grozīs priekšlikumus Zaļajā grāmatā? Es uzskatu, ka tas ir ļoti svarīgs jautājums.
Attiecībā uz tirgus instrumentu īstenošanu mums ir jāievēro noteikti principi. Mums, protams, ir jāpiemēro princips "piesārņotājs maksā”, jānodrošina, lai tirgus instrumenti papildina cits citu, kā arī papildina citus instrumentus, lai tie būtu atbilstoši un piemēroti tām jomām, uz kurām tie attiecas. Tas ir mērķis. Citiem vārdiem sakot, mums nav jābūt sistemātiskiem, bet jāizrāda daudz izdomas.
Attiecībā uz īpašiem instrumentiem, kurus man nav laika šeit apspriest, man ir jāuzsver, ka Parlaments ir skeptiski noskaņots pret priekšlikumu par bioloģisko daudzveidību tā vienkāršā iemesla dēļ, ka mums tas liekas sarežģīti, lai neteiktu, ka neiespējami, kompensēt pilnīgi citādo ekosistēmu citā valstī.
Attiecībā uz izmaksu internalizāciju tas ir princips, uz kuru mums jāpamatojas savā rīcībā un kura īstenošanai mums jāveic pasākumi. Šobrīd cilvēku darbības vides izmaksas pārāk maz tiek ņemtas vērā, jo īpaši rūpniecisko un ekonomisko darbību izmaksas, citiem vārdiem, izmantojot tehniskāku terminu, ārējās izmaksas. Transporta nozare ir tipisks piemērs.
Es minu to, ka pagājušā gada jūnijā Komisija gribēja iesniegt priekšlikumu par Eurovignette direktīvas pārskatīšanu, ceļu transporta maksas nosakot kā mainīgas. Šis mainīguma princips ir jāizmanto arvien vairāk, izstrādājot tirgus instrumentus vides politikai. Komisija ir ierosinājusi līdzīgu sistēmu attiecībā uz enerģijas nodokļiem, kurā tos veidotu divi komponenti, enerģijas un vides komponents.
Ja direktīvas pārskatīšana sasniegs savu mērķi, tai ir arī jānodrošina, lai konkurētspēja tiktu atjaunota ar citiem transporta līdzekļiem un tiek izmantoti tie veidi, ar kuriem emitē mazāk CO2.
Visbiedzot ir vēl kāds aspekts, kuram es gribētu pievērst īpašu uzmanību: Eiropas Savienības ekonomikas konkurētspēja. Protams, ka mēs tam piekrītam, bet mums ir jābūt uzmanīgiem. Jautājums, kas rodas šajā saistībā, ir, vai bezdarbībai būtu sociālās, ekonomiskās un vides izmaksas, kā arī politiskās izmaksas.
Androula Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pateikties Parlamentam un jo īpaši tā referentiem par ļoti konstruktīvo reakciju uz Komisijas Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu.
Pagājušajā gadā, iepazīstinot ar šo Zaļo grāmatu, sekoja arī komisāra S. Dimas publiska uzstāšanās, lai sāktu plašas sabiedriskās debates par tirgus instrumentu izmantošanas veicināšanu vides politikā un ar vidi saistītajā Kopienas politikā. Zaļās grāmatas pamatā ir plaši izplatītais viedoklis, ka ne tikai tirgus instrumenti, piemēram, nodokļi, maksas un tirgojamo atļauju shēmas, bet arī mērķsubsīdijas ir elastīgi un ekonomiski izdevīgi līdzekļi izvirzīto politisko mērķu sasniegšanā.
Es esmu gandarīta, ka Parlaments atbalsta šo pieeju. Tāpat es esmu arī gandarīta, redzot, ka Parlaments piekrīt viedoklim, ka tirgus instrumentus nevar saskatīt un izmantot izolācijā un ka tie jāpapildina ar tiesību aktiem.
Parlamenta ziņojums ir ļoti noderīgs un ļoti visaptverošs ieguldījums diskusijā par tirgus instrumentu izmantošanu gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī. Tā joma ir pat vēl plašāka, aplūkojot tādus jautājumus kā iekšzemes kopprodukta mērīšana, plašāk izmantojot "zaļos” rādītājus, un ES emisiju kvotu tirdzniecības shēmas pārskatīšana. Lai gan šie jautājumi nepārprotami ir saistīti ar Zaļās grāmatas tematu un ir ļoti svarīgi, tie netika iekļauti Zaļajā grāmatā, tādēļ tie tika aplūkoti citos, paralēli sagatavotajos Komisijas dokumentos.
Komisija ņems vērā daudzos komentārus un pieprasījumus, kurus ir veicis Parlaments saistībā ar vairākiem jautājumiem, kas ir minēti Zaļajā grāmatā, un turpmākajām īpašajām iniciatīvām.
Attiecībā uz gaidāmajiem pasākumiem, kas paredzēti šajā gadā, es varu jūs informēt, ka Komisija rudenī plāno pārskatīt Enerģijas nodokļu direktīvu, lai nodrošinātu, ka tā sniedz daudz efektīvāku ieguldījumu ES enerģētikas un klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā.
Saskaņā ar Parlamenta pieprasījumu viens no galvenajiem aspektiem būs sasniegt labāku papildināmību ar ES emisiju kvotu tirdzniecības shēmu. Manuprāt, ir ļoti svarīgi nodrošināt labāko iespējamo pārskatītās ES emisiju kvotu tirdzniecības shēmas un enerģijas nodokļu sinerģiju tā, lai nodrošinātu, ka ES spēj sasniegt klimata pārmaiņu mazināšanas un enerģētikas mērķus ar vismazākajām izmaksām.
Mūsu mērķis ir laicīgi iesniegt priekšlikumu Parlamentam, lai saņemtu viedokli pirms tā pašreizējo pilnvaru beigām. Šīs ir tās jomas, kurās efektīvus pasākumus var noteikt vienīgi ar tiesību aktiem ES līmenī. Tas attiecas, piemēram, uz enerģijas izmantošanas aplikšanu ar nodokļiem, par ko es nupat runāju, un ES emisiju kvotu tirdzniecības shēmu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām.
Tomēr ir arī citas jomas, kurās dalībvalstīm pašām vajadzētu veikt efektīvus pasākumus un kurās tās var savstarpēji sadarboties un gūt labumu no citu dalībvalstu gūtās pieredzes. Lai sasniegtu šo mērķi, ar Zaļo grāmatu ierosina izveidot forumu par tirgus instrumentu izmantošanu, kas atļautu zināšanu apmaiņu starp dažādām nozarēm un dalībvalstīm.
Noslēgumā es gribētu pateikties Parlamentam par tā konstruktīvo ieguldījumu debatēs par turpmāko tirgus instrumentu izmantošanu, kas ir noderīgi visiem politikas veidotājiem neatkarīgi no tā, vai tie atrodas, šeit, Strasbūrā, Briselē vai dalībvalstu galvaspilsētās.
John Purvis
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinuma sagatavotājs. - Priekšsēdētāja kungs! A. Ferreira kundze ir sagatavojusi izcilu un līdzsvarotu atbildi Komisijas Zaļajai grāmatai par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā, un kā Ekonomikas un monetārās komitejas atzinuma sagatavotājs saskaņā ar uzlabotās sadarbības procedūru es esmu ļoti gandarīts, ka mēs varējām sadarboties ar Ferreira kundzi un sniegt nozīmīgu ieguldījumu šajā ziņojumā.
Mūsuprāt, emisiju kvotu tirdzniecības shēma (ETS) ir visrentablākais, uz pieprasījumu jutīgākais un objektīvākais tirgus instruments, kas pieejams, lai faktiski sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt ES siltumnīcefekta gāzu emisiju. ETS ir jābūt stūrakmenim tirgus instrumentu savstarpējā papildināšanā, un es atzinīgi vērtēju Komisijas priekšlikumus par tās uzlabošanu un paplašināšanu. Šai shēmai ir jābūt noteiktam emisiju maksimālajam apjomam, pakāpeniski to samazinot, lai sasniegtu šo 20 % mērķi līdz 2020. gadam. Tas jāattiecina uz nozīmīgiem emitētājiem, cik vien plaši iespējams.
Izsolei jābūt galvenajam instrumentam emisijas mērķu sadalē, lai izvairītos no konkurences trūkumiem, kurā emisiju kvotas tiek piešķirtas uz vēsturiska pamata. Izsole ir ekonomiski efektīvāka. Tā veicina jaunu tirgus dalībnieku ienākšanu tirgū, inovācijas un tehnoloģijas, un darbības uzlabojumus.
Komisāres kundze, es jo īpaši uzsveru, ka mēs uzskatām, ka enerģijas nodokļiem, kā arī nodokļiem un subsīdijām kopumā jābūt tikai kā otršķirīgam vai papildinošam siltumnīcefekta gāzu samazināšanas instrumentam attiecībā uz tām emisijām, ko nevar tieši vai netieši iekļaut emisiju tirdzniecības kvotu shēmā. Šī iemesla dēļ mēs uzskatām, ka ziņojuma 26. punkts neatbilst vispārējam vēstījumam par to, ka prioritāte tiks piešķirta emisiju kvotu tirdzniecības shēmai.
Visbeidzot Komisijai ir steidzami jāvienojas par savstarpējiem nolīgumiem ar citām jurisdikcijām. Savstarpējas un līdzvērtīgas starptautiskās saistības, ietverot tās nozares, kas ir pakļautas konkurencei, būtu daudz labākas nekā robežšķērsošanas nodokļa pielāgojumu pieņemšana, lai kompensētu tirdzniecības izkropļojumus.
Neena Gill
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinuma sagatavotāja. - Priekšsēdētāja kungs! Laikā, kad tik daudz ir runāts par klimata pārmaiņām, bet maz ir konkrētu pasākumu, es domāju, ka ES ir jārāda piemērs globālā līmenī. Tāpēc plašāka tirgus instrumentu izmantošana ir svarīga, jo tie ir rentabli līdzekļi, lai samazinātu oglekļa emisijas un palielinātu energoefektivitāti.
Šie netiešie nodokļi, tirgojamās atļaujas un subsīdijas, manuprāt, palīdzēs Eiropas Savienībai sasniegt tās emisiju mērķus. Lai gan tiek atzīts, ka dalībvalstīm nepieciešams saglabāt elastīgumu savās nodokļu sistēmās, jebkurš instruments vai palīdzība, kas var sniegt atbalstu mūsu rūpniecības nozarēm un patērētājiem, lai izdarītu "zaļāku” izvēli, ir vērtējams atzinīgi, un mūsu politikai ir jābūt tādai, lai tie stimulētu uzvedības maiņu.
Tāpēc ir svarīgi, lai tirgus nepilnības tiktu izlabotas un mums būtu ar oglekļa emisijām pamatota cenu noteikšanas sistēma, lai atspoguļotu videi radīto kaitējumu kā daļu no principa "piesārņotājs maksā”. Samazināts PVN videi draudzīgiem produktiem var palīdzēt neaizsargātajām sabiedrības grupām, jo īpaši gados vecākiem cilvēkiem, kurus pašlaik vairāk nekā jebkad apdraud energoresursu deficīts.
Turklāt visi ieņēmumi, kas iegūti izsolē, ir atkārtoti jāiegulda, lai risinātu energoresursu deficīta problēmu un finansētu papildu vides programmas.
Anders Wijkman
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Šis, kā iepriekš tika minēts, ir svarīgs ziņojums, un es gribu apsveikt Ferreira kundzi.
Mēs zinām, ka mūsu pašreizējā ekonomikas modelī tirgus cenās nav integrētas vides izmaksas. Jau Stokholmas konferencē 1972. gadā tika noteikts "piesārņotājs maksā” princips un par to tika panākta vienošanās. Bet, kā mēs zinām, tas nav īstenots lielākajā daļā valstu.
Šis ziņojums ir ļoti svarīgs. Tas sniedz risinājumus daudzām tirgus nepilnībām, ar kurām mēs saskaramies vairākās jomās, kur klimata pārmaiņas, protams, pašlaik ir visredzamākā problēma. Šajā ziņojumā ierosinātas ļoti daudzas iniciatīvas vairākās svarīgās jomās. Kopumā vairums no šiem priekšlikumiem ir labi izstrādāti. Tomēr, manuprāt, mēs varētu vairāk darīt, lai saīsinātu šo ziņojumu un apvienotu tā atsevišķos punktus; jo pašlaik tiek izteiktas ļoti līdzīgas prasības. Manuprāt, ziņojums no tā iegūtu un kļūtu daudz skaidrāks.
Manas grupas vārdā un, kā to minēja Purvis kungs, man ir jāmin, ka mums ir grūtības ar pāris punktiem. Viens no tiem ir 26. punkts. Jūs nevarat atbalstīt emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un tajā pašā laikā prasīt ieviest vispārēju CO2 nodokli Eiropas Savienības līmenī. Tas ir nekonsekventi. Otrkārt, mums ir dažas problēmas attiecībā uz 24. punktu. Lai gan mēs piekrītam lielākajai daļai no tā satura, manuprāt, tas ir pārāk vispārīgi formulēts un kaut kādā veidā rada iespaidu, ka nākotnē izsoles ieņēmumi varētu būt vai tiem ir jābūt daļai no ES budžeta. Tas ir kaut kas tāds, ko mēs nevaram atbalstīt. Bet, izņemot iepriekš teikto, kopumā mēs ziņojumu atbalstām, un es vēlreiz apsveicu Ferreira kundzi.
Gyula Hegyi
PSE grupas vārdā - (HU) "Izmainīsim pasauli,” saka kreisi noskaņotie, kas uzskata, ka mūsu pasauli nepieciešams mainīt. Mēs nevaram samierināties ar "kazino” kapitālismu - tā saucamo attīstību, kuru pavada dabas vērtību sagraušana. Divdesmitais gadsimts mums parādījis, ka utopijām bez pienācīgām ekonomiskām un sociālām sistēmām ir lemts piedzīvot neveiksmi. "Zaļā nodokļa” vides poltikas pamats un visa nodokļu politika kopumā var palīdzēt radīt labāku pasauli, kurā dzīvot, nodrošinot tirgus ekonomiku un ilgtspējīgus instrumentus. Attiecībā uz palielinātu izejmateriālu aplikšanu ar nodokļiem, vienots enerģijas nodoklis varētu ikvienam likt samazināt savu atkarību no enerģijas importa, mazāk izmantot automobiļus un ieguldīt sabiedriskajā transportā, tramvajos un dzelzceļa satiksmē. Ja līdzsvars aplikšanai ar nodokļiem tiktu mainīts no algām uz patēriņu, izveidotos pilnīgi jauna veida darba vietas un daudz lielāka loma būtu tādam dzīvesveidam, kas būtu vairāk pietuvināts dabai un kultūrai patērēšanas ārprāta vietā. Kaitīgo emisiju un nepārstrādājamo atkritumu aplikšana ar nodokļiem samazinās vides piesārņojumu un endēmiskās slimības, kas ir saistītas ar šo piesārņojumu, un tādējādi samazinās vairākus priekšlaicīgus un nevajadzīgus nāves gadījumus. Pāreja uz "zaļajiem” nodokļiem būs pieņemama kā miermīlīga revolūcija. Protams, nodokļu līmenis nepalielināsies, jo Eiropa jau maksā pārāk lielus nodokļus. Enerģijas patēriņa samazināšana uzlabotu mūsu produkcijas konkurētspēju. Ar "zaļajiem nodokļiem” mēs varam veikt strauju pāreju no divdesmitā gadsimta kopumā materiālistiskās pasaules uz daudz jutīgāku pasauli, kas būtu bagātāka ar videi draudzīgām un humānām vērtībām. Ja ir kāda lieta, par ko mēs, Eiropas Savienības 27 valstu pārstāvji, visi varam vienoties, tad tie ir "zaļie” nodokļi. Izmainīsim pasauli, bet ar rūpīgi pārdomātām un drosmīgām reformām.
Frédérique Ries
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Es arī vēlētos apsveikt mūsu referenti Ferreira kundzi par viņas izcilo darbu un ciešo sadarbību ar "ēnu" referentiem par šo svarīgo jautājumu.
Man šeit ir jāpievēršas diviem galvenajiem rezolūcijas punktiem, CO2 kvotu tirdzniecības sistēmai un "zaļajiem” nodokļiem. Vispirms pievēršoties emisiju kvotām, ir satraucoši atzīmēt, ka, kā jau tas vairākkārt ir minēts, rūpniecības CO2 emisijas bija palielinājušās par 1 % 2007. gadā, pagājušā gadā, kad Eiropas Savienība pavasara samitā sev izvirzīja tālejošo mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Īsumā, mehānisms ir iesprūdis - sakot to skaistā un labskanīgā veidā - mums ir jāpanāk, lai tas atkal darbotos, jo ir laiks panākt pozitīvu mijiedarbību.
Es redzu divus rīcības virzienus. Pirmais ir atbalstīt Eiropas Komisiju, kuras nostāja ir par labu maksājumiem par emisijas kvotām. Otrais izriet no idejas, ka pašreizējā sistēma, kas attiecas vienīgi uz CO2, ir pārāk šaura un ka pakāpeniski jāiekļauj citas gaisu piesārņojošās vielas, bez šaubām, sākot ar NOx un SO2.
Es brīnos arī par labvēlīgajiem nosacījumiem, kas tiek piemēroti kuģniecības nozarei. Atšķirībā no tās situācijas, kas drīzumā attieksies uz gaisa transporta nozari, uz to neattiecas nekādi Kopienas vai starptautiskie tiesību akti par CO2 samazināšanu, tas ir tāds dubultstandarts, kuru mēs ilgāk vairs nevaram atļauties.
Cits rezolūcijas stūrakmens ir "zaļie” nodokļi, revolūcija, ko minēja Eguy kungs. Liberāļu un demokrātu apvienības grupas nostāja šajā jautājumā ir skaidra. Kopienas tirgus instrumentiem nevajadzētu aprobežoties tikai ar emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu. Mums ir jāaplūko citas sistēmas, un kā autors es ļoti atbalstu 27. punktu, kurā ir atdzīvināta ideja par oglekļa nodokļa ieviešanu, lai kompensētu fosilās degvielas subsīdiju samazināšanu.
No otras puses - un es piekrītu Purvis kungam un Wittman kungam šajā jautājumā - ALDE grupa neatbalstīs 26. punkta pēdējo teikumu, ar kuru Komisijai tiek prasīts iesniegt priekšlikumu par šo Kopienas CO2 nodokli līdz 2008. gada beigām. Mēs labprātāk vēlētos, lai Savienība pabeidz tās tālejošo enerģijas un klimata politikas dokumentu paketes izveidi.
Noslēdzot, mums ir jāizbeidz liekulība un ļoti labi jāapzinās mūsu centienu cena. Ja CO2 emisijas tiks samazinātas, piemēram, par vienu trešdaļu, ikvienai personai Eiropas Savienībā ir jāemitē par astoņām reizēm mazāk oglekļa dioksīda. Šī bezkaislīgā statistika parāda, ka, papildus izmantojot šos tirgus instrumentus, mēs nevaram izvairīties no savas personīgās atbildības un ka Savienībai būs ļoti smagi jāstrādā, lai turpinātu tās virzību tā, lai ilgtspējīga attīstība nebūtu tikai iedoma, bet gan mūsu visu nākotnes modelis.
Alessandro Foglietta
UEN grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlētos pateikties Ferreira kundzei par viņas izcilo darbu.
Globāla atbildība cīnīties pret klimata pārmaiņām ir svarīgs uzdevums, kas jāveic vairākos līmeņos: ne tikai uzņēmumos un iestādēs, bet arī atsevišķu personu līmenī. Kā Eiropas Savienības pilsoņi mēs varam būtiski samazināt mūsu negatīvo ietekmi uz vidi un panākt ļoti nozīmīgus rezultātus, veicot tikai nelielus pasākumus, arī attiecībā uz mūsu iepirkšanās paradumiem, kam var būt globāla un nozīmīga ietekme. Dalībvalstis var veicināt vai atvieglot cilvēkiem iespēju izvēlēties ekoloģiskus produktus, izmantojot tirgus instrumentus.
Tikpat svarīgi kā veicināt pētniecību par jaunajām tehnoloģijām, svarīgi arī nodrošināt to, ka šīs tehnoloģijas patērētājiem tās ir pieejamas un pietiekami plaši izplatītas, lai vietējai sabiedrībai radītu ar vidi saistītus ieguvumus. Ir žēl, ka 16 valstis, kuras pārstāv planētas lielākās ekonomikas, tiekoties Parīzē 16. un 18. aprīlī, nespēja panākt vienošanos par kopīgu rezolūciju, kuras mērķis būtu līdz 2050. gadam samazināt globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas par 50 %.
Tomēr mēs ceram, ka turpmākajām sarunām Kobē un Hokaido šajā jomā būs daudz lielāki panākumi, jo īpaši, kā es uzskatu, pret klimata pārmaiņām ir jācīnās globālā līmenī, citādi šie pasākumi kļūs tikai par smagu slogu Eiropas Savienības uzņēmumiem, samazinot to konkurētspēju salīdzinājumā ar konkurentiem ārpus Eiropas, nesasniedzot mērķi par globālu vides uzlabošanu.
Ja vēlamies panākt videi draudzīgu ilgtspējīgu ražošanas sistēmu, mums kā ekonomiskās sviras jāizmanto tirgus instrumenti, šajā saistībā es atzinīgi vērtēju Komisijas Zaļo grāmatu. Eiropas Savienībai ir jāveicina tirgus instrumentu izplatīšana dalībvalstīs, kas padarītu par iespējamu vides izmaksu internalizāciju un veicinātu energoefektivitāti un celtņu siltumizolāciju. Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi sasniegt mērķi par 20 % patēriņu no atjaunojamiem avotiem līdz 2020. gadam.
Margrete Auken
Verts/ALE grupas vārdā. - (DA) Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pateikties Ferreira kundzei par labi sagatavotu ziņojumu par svarīgu jautājumu, kā arī par patīkamo un izcilo sadarbību. Ja ES patiešām gatavojas īstenot tos daudzos skaistos vārdus, kas ir teikti saistībā ar mūsu klimata un vides mērķiem, ir svarīgi, lai mēs, politiķi, uzņemtos atbildību un mūsu vēlētāju vārdā izdarītu smagus lēmumus. Viens no efektīvajiem instrumentiem, kas ir mūsu rīcībā, ir tā patēriņa līmeņa ierobežošana, kas rada spiedienu uz vidi, liekot piesārņotājam maksāt. Šis ir izcils princips, kuram ikviens piekrīt, bet kas līdz šim nav uztverts nopietni tādos gadījumos, kad piesārņotājam patiešām būtu jāsamaksā. Piemēram, automobiļu lietotāju izmaksas nekad nav parādījušās transporta izmaksās. Viena no pirmajām lietām, kas mums ir jāpaveic, ir internalizēt to, kas bieži tiek saukts par "ārējām izmaksām”. Tas būtu nozīmīgs solis uz priekšu. Protams, ir iespējams iet vēl tālāk piesārņojošo vielu patēriņa kontrolēšanā, nosakot vēl stingrākus pasākumus attiecībā uz maksām, un ļaujiet man šeit piebilst, ka es vienkārši nesaprotu, kāpēc nav iespējams apvienot CO2 maksas ar emisiju kvotu tirdzniecības shēmu. Es to vienkārši nesaprotu.
Tādas cenu politikas izmantošana, kas veicina vides saglabāšanu, ir efektīvs veids, kā izmantot tirgus instrumentus vides politikā, nevis kā aizvietotāju obligātajām prasībām vai aizliegumiem, bet gan kopā ar tiem; to arī ir ierosinājusi Komisija. Bieži tiek paustas bažas par to, ka šai tirgus metožu izmantošanai varētu būt izkropļota sociālā ietekme. Tomēr šeit vajadzētu uzmanīties no liekulības. Patēriņa nodokļiem bieži vien ir taisnīga ietekme, tā kā visbagātākie ir tie, kas visvairāk patērē, tad viņi maksā visvairāk. Ja ir vēlme kaut ko darīt saistībā ar tām grūtībām, ar kurām saskaras nabadzīgie, maksājot par būtisko patēriņu, ir daudzas citas metodes, kuras var izmantot, kas neskar "zaļos” nodokļus. Piemēram, parastā taksācija, sociālā un algu politika ir vairāk piemērota, ja mēs nopietni uzņemamies atbildību rūpēties par tiem, kam klājas sliktāk.
Viena metode, kas šeit nedarbosies, pamatojas uz pamatapatēriņa noteikšanu, kas tiek padarīts lētāks vai ir pieejams pat bez maksas. Vispirms, patēriņš vienmēr būs relatīvi augsts, tomēr vissliktākais modeļa aspekts ir tas, ka netiek radīts stimuls veidot uzkrājumus. Tādējādi, par spīti visam, progresīva aplikšana ar nodokļiem, izmantojot "zaļos” nodokļus, ir labāka. Tomēr šajā ziņā vislabāk ir neiesaistīt citus apsvērumus attiecībā uz šiem tirgus instrumentiem, ja tiem tiešām ir jābūt efektīviem, cīnoties par vides, klimata un dabas saglabāšanu. Ir labi, ka bažas par sociālo nevienlīdzību ir tik lielas, tomēr šajā gadījumā tas ir jautājums par mūsu dzīves telpas saglabāšanu pēcnācējiem.
Jens Holm
GUE/NGL grupas vārdā. - (SV) Mēs drīzumā pieņemsim lēmumu par Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Anne Ferreira ziņojumu attiecībā uz Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides un ar to saistītajā politikā. Tas ir izcils ziņojums, un es to pilnībā atbalstu.
Ļaujiet man izteikt personisku komentāru. Mēs šeit runājam par tirgus instrumentiem. Personīgi es esmu noguris no runām par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā. Mums nav vajadzīga lielāka ietekme no uzņēmumiem vai tirgiem. Mums ir vajadzīga lielāka politiskā kontrole. Mums ir vajadzīga plašāka plānošana. Mums ir vajadzīgas, piemēram, stingrākas prasības attiecībā uz emisijām, mums ir jābūt spējīgiem izmantot valsts iepirkumu vides politikā, vides nodokļus un maksas. Tas ir pareizi, ka mums ir šie tirgus instrumenti, jo šeit ir runa par nodokļu un maksu ieviešanu, par lietām, kas saasina vides problēmas, citiem vārdiem, vides problēmu internalizēšanu. Šie instrumenti ir labs piemērs tam, kā mēs uzņemamies politisko atbildību par vides problēmu risināšanu tā vietā, lai atstātu to tirgus pārziņā.
Ļaujiet man minēt dažus piemērus par šī ziņojuma īpaši nozīmīgiem aspektiem. Minimālais CO2 nodoklis, CO2 nodoklis apvienots ar skaidru prasību par tā samazināšanu varētu būt visefektīvākais veids, kā samazināt emisijas. Mana valsts bija pirmā pasaulē, kas ieviesa CO2 nodokli. Tas bija 90. gadu sākumā. Neapgalvojot, ka Zviedrija ir priekšgalā visās ar klimatu saistītajās jomās, CO2 nodoklis faktiski bija viens no galvenajiem iemesliem, kas bija mūsu CO2 emisiju samazināšanās pamatā. Šis ir pēdējais laiks, lai pārējās valstis darītu to pašu. Šī ziņojuma 26. punktā mēs aicinām ieviest tieši šādu CO2 nodokli.
Kopumā mēs aicinām sniegt lielāku atbalstu dalībvalstīm, lai ieviestu vides nodokļus. Es pašlaik uzskatu, ka pastāv pilnīgi unikāla iespēja mēģināt panākt CO2 un citu vides nodokļu ieviešanu. Pašos pēdējos gados izpratne par šiem jautājumiem visā pasaulē ir ārkārtīgi pieaugusi. Ar šo ziņojumu mēs arī nosakām, ka dalībvalstis pašas pieņem lēmumus attiecībā uz šo jomu. Protams, ka tas ir pilnīgi pareizi. Tas ir viņu kompetencē.
Cits jautājums ir par emisiju kvotu tirdzniecības shēmu. Mums ir jāatzīmē, ka pirmais tirdzniecības posms no 2005. līdz 2007. gadam nav raksturojams citādi kā graujošs. Ar šo shēmu nav izdevies samazināt emisijas, un daudzi piesārņotāji ir saņēmuši pat pārmērīgi dāsnas kvotas un ar šīs shēmas palīdzību ir guvuši milzīgu peļņu.
Tāpēc mēs šajā ziņojumā aicinām veikt emisiju kvotu izsoli, mēs prasām tāda emisiju maksimālā apjoma noteikšanu, kas atbilstu emisiju samazināšanas mērķim par 30 %, kā arī ierobežojumus un stingras prasības attiecībā uz elastīgo mehānismu izmantošanu. Ir cerības, ka iepriekšminētā paveikšana nodrošinās to, ka tirdzniecības shēma sāks reāli darboties. Ja tas neizdosies, mums ir jāapsver iespēja pilnībā aizvietot tirdzniecības shēmu ar kādu citu metodi, piemēram, krasi palielinot emisiju nodokļus.
Šajā saistībā tagad ir svarīgi atcerēties, ka, iekļaujot gaisa transporta nozari emisiju tirdzniecības sistēmā, mēs vairs ilgāk nevaram pret gaisa transporta nozari vērstajos pasākumos aprobežoties tikai ar tirdzniecības sistēmu. Paralēlie pasākumi, piemēram, aviācijas degvielas nodoklis un maksa par slāpekļa oksīda NOx emisijām ir jāievieš, un tas ir tieši tas, ko mēs aicinām darīt šajā ziņojumā. Šeit es gribētu izmantot izdevību uzdot Komisijai jautājumu: jūs iepriekš esat minējuši, ka varētu noteikt pasākumus, kas būtu vērsti pret gaisa pārvadātāju slāpekļa dioksīda emisijām, pret NOx, ka tas varētu notikt šogad. Vai jūs varat mums pastāstīt, kas ir paveikts šajā lietā? Vai jums ir zināms datums, kad šie pasākumi tiks noteikti? Ņemot vērā faktu, ka gaisa transports iepriekšējos gados gandrīz divkāršojis savas emisijas, daudzi no mums šeit vēlētos redzēt konkrētu pasākumu piemērošanu. Mēs patiešām vairs nevaram ilgāk gaidīt!
Šie instrumenti ir labs piemērs tam, kā mēs uzņemamies politisko atbildību par klimata pārmaiņām. Nodokļi un maksājumi ļaus mums paātrināt nepieciešamo emisiju samazināšanu un, cerams, atrisinās klimata problēmu kopumā. Darīsim tā! Tas ir pienākums pret mūsu bērniem un visām dzīvajām būtnēm uz šīs skaistās planētas.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs! Izsaku savu atzinību Anne Ferreira kundzei par viņas ziņojumu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā. Viens no pašlaik izskatāmā priekšlikuma pīlāriem ir princips "piesārņotājs maksā". Tas ir ļoti svarīgs priekšnoteikumus, jo atļauj taisnīgu sloga sadali. Tas ir arī viens no iemesliem, kāpēc es atbalstu visas ārējās izmaksas un tādējādi arī vides izmaksas, ko segs rūpniecisko un patēriņa preču patērētāji. Tas rada reālu priekšstatu, kā arī godīgu konkurenci.
Pagājušā gada novembrī es apmeklēju konferenci, kuras nosaukums bija "Ne tikai IKP”. Tika organizēta plaša diskusija par to, kā varētu tikt izmantoti citi rādītāji bez iekšzemes kopprodukta pieauguma, lai noteiktu sociālo labklājību, jo praksē sociālajiem un vides faktoriem, kā arī ekonomiskajiem faktoriem, ir sava nozīme attiecībā uz šo labklājību. Jums finansiāli var klāties ļoti labi, bet, ja jūs dzīvojat blīvi apdzīvotā piesārņotā pilsētā, kurā ir pārāk liels gaisa piesārņojums, jūsu dzīves kvalitāte nepavisam nebūs tik laba. Es esmu priecīgs, ka Ferreira kundze arī min šo aspektu savā ziņojumā.
Visbeidzot es gribētu uzsvērt savu atbalstu diviem īpašiem punktiem viņas ziņojumā, 58.un 59. punktam, par vides faktoru internalizāciju ūdens cenu noteikšanā, un, otrkārt, par tiesisko regulējumu, lai samazinātu saražoto atkritumu līmeni vidējā termiņā.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Draudi pasaules ekoloģiskajam līdzsvaram prasa spert soļus, kuru rezultāts būtu mūsu izaugsmes modeļu izmaiņas un jauns sabiedrības dzīvesveids.
Uzņēmējdarbības aktivitātēm ir ekoloģiskās izmaksas, kas finanšu pārskatos bieži vien netiek ņemtas vērā. Par spīti tam, ka princips "piesārņotājs maksā”, viens no Eiropas Savienības vides politikas pīlāriem, ir spēkā visā Kopienā, tā piemērošanā atsevišķās valstīs varētu vēlēties daudz vairāk.
Eiropas Savienība ir paredzējusi vairākus tiesību aktus un noteikumus, lai uzlabotu vides stāvokli, un ir ļoti svarīgi ieviest jaunus tirgus instrumentus. Ekonomiska rakstura nodokļiem Eiropas Savienībā varētu būt ļoti nozīmīga loma, sasniedzot vides aizsardzības mērķus visā Eiropas Savienībā. Šobrīd vienīgā ieviestā sistēma ir emisiju kvotu tirdzniecības sistēma oglekļa dioksīdam. Tas varētu izrādīties nepietiekami.
Ir jāapsver citu tirgus instrumentu izmantošana. Ir ļoti svarīgi, lai ieņēmumi no ekoloģiskajiem nodokļiem tiktu izmantoti, lai novērstu negatīvo ietekmi uz vidi un cilvēku veselību. Šķiet, vides nodokļu pakāpeniska saskaņošana visā ES ir būtiska. Aplikšana ar ekoloģiskajiem nodokļiem dalībvalstīs tiek īstenota ļoti dažādi. Šo jautājumu risinājumu atstāšana dalībvalstu pārziņā rada risku, ka tiks izkropļota uzņēmumu konkurētspēja.
Ieviešot jaunus tirgus instrumentus, ir jāievēro daudzas pamatnorādes: sabiedrībai tie jāpieņem, nodokļus nevar uztvert kā kārtējo pienākumu, ko noteikusi Eiropas Savienība, un šie nodokļi ir jāievieš pakāpeniski.
Dažām ES dalībvalstīm jau ir savi tirgus instrumenti, piemēram, enerģijas ekonomijas sertifikāti vai "zaļās” enerģijas sertifikāti. Tomēr visām dalībvalstīm ir jāpauž spēcīgs atbalsts zema oglekļa patēriņa tehnoloģijām, enerģijas taupīšanai un atjaunojamām tehnoloģijām.
Visbeidzot, es gribētu norādīt, ka Eiropas Savienība ir līdere vides aizsardzības jomā, un es uzskatu, ka tai ar atbildību jārāda piemērs pārējai pasaulei.
Genowefa Grabowska
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos apsveikt referenti par izcilo pieeju vides aizsardzības jautājumam. Es gribētu arī atgādināt, ka kopš ANO ziņojuma, kura nosaukums ir "Mūsu kopējā nākotne”, ko sagatavoja Margot Wallström, mēs zinām, ka mums ir atbildība nākamo paaudžu, bērnu un mazbērnu priekšā saglabāt vidi vislabākajā stāvoklī.
Eiropas Savienības iesaiste šajā jomā jau tagad ir ļoti laba, bet arī Eiropas Parlaments tur roku uz pulsa. Mums ir īpaša klimata pārmaiņu pagaidu komiteja, mums ir labi tiesību akti, mēs īstenojam regulas, direktīvas un lēmumus. Tagad ir pienācis laiks stiprināt citus mehānismus, jo īpaši finanšu stimulus un nodokļus, kā arī pastiprināt informācijas kampaņas un preventīvos pasākumus.
Lai šīs darbības būtu efektīvas, ir jābūt Kopienas mēroga pieejai. Dalībvalstīm ir jāpārvar nepatika un pretestība pret nodokļu saskaņošanu, vismaz attiecībā uz vidi. Lai gan tie tiek izmantoti saprātīgiem mērķiem, ekoloģiskie nodokļi pašlaik nepavisam nav populāri. Kā jau pret visiem nodokļiem, arī pret šiem ir nepatika. Šī iemesla dēļ mums ir jāveic visi iespējamie pūliņi Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī, lai padarītu ekoloģiskos maksājumus un nodokļus sociāli pieņemamus.
Tas, kas mums ir nepieciešams, ir pasākumi, kas rosinātu augsta līmeņa izpratni par ekoloģiskajiem jautājumiem. Mums ir nepieciešami stimuli, kas nodrošinātu, ka laba prakse tiktu plaši izmantota un veicinātu proaktīvu vidi saudzējošu sociālo uzvedību. Galu galā neviens nesūdzas, kad Eiropas Parlamenta veikalā mums tiek prasīts samaksāt piecus centus par plastmasas maisiņu. Tam ir ārkārtīgi liela nozīme - nevis šīs rīcības finansiālajai dimensijai, bet tam pārdomu brīdim, kad patērētājs domā, vai iegādāties plastmasas maisiņu, vai tomēr atteikties no tā un samazināt atkritumu daudzumu uz planētas. Tas ir labs veids, kā likt cilvēkiem padomāt. Cilvēki pieņems finanšu maksājumus, nodokļus un citas ar vidi saistītās maksas, bet tikai tad, ja viņi uzskatīs, ka tie ir saprātīgi un saskatīs pozitīvu iznākumu.
Holger Krahmer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju tirgus instrumentus kā politikas īstenošanas līdzekļus, tostarp arī vides politikas īstenošanā. Es tomēr gribētu uzsvērt, ka nekādi politikas instrumenti nav efektīvi tikai tāpēc, ka tie tiek apzīmēti kā "tirgus” instrumenti.
Visiem instrumentiem, ko mēs izmantojam, lai sasniegtu politikas mērķus, jāatbilst notiktiem kritērijiem. Piemēram, vai instruments ir piemērots konkrētā mērķa sasniegšanai? Ja mēs jaucam dažādus mērķus, mēs nevienu no tiem nesasniegsim. Ja vides pasākuma filozofija ir tāda, ka tam vajadzētu būt gūt ienākumus, mums jau ir iespējamas problēmas, jo pasākums dažādu iemeslu dēļ varētu tikt izkropļots. Vai šis konkrētais instruments palīdz sasniegt mērķi? Šis jautājums ir rūpīgi un regulāri jāpārbauda. Vai konkrētais instruments ir savienojams ar citiem, kas jau pastāv? Kāda ir situācija attiecībā uz efektivitāti - proporcija starp izmaksām un ieguvumiem?
Lasot šo ziņojumu, man dažos gadījumos ir šaubas, vai tas kritērijs, uz kuru es atsaucos, ir ievērots. Emisiju kvotu tirdzniecības sistēma ļoti labi darbojas teorijā, bet realitāte ir citāda. ES emisiju kvotu tirdzniecības shēmā valda haoss. Tās iespējas uz panākumiem ir zaudētas, un shēmas faktiskais mērķis nav sasniegts. Pietiekami godīgi jūs varētu teikt, ka šis ir eksperimentāls posms, un mēs vēl neesam varējuši panākt tās atbilstošu darbību, bet mēs noteikti šo dārgo eksperimentēšanu vairs nevaram atļauties.
Enerģijas izmantošanas nodokļu politika parāda to aspektu, kuru es minēju. ES Zaļajā grāmatā par tirgus instrumentu izmantošanu nodokļiem patiešām nav vietas. Tas vien, ka instruments ietekmē tirgus daļas, vēl to nepadara par tirgus instrumentu. Man principā nav iebildumu pret nodokļu izmantošanu, lai sasniegtu vides mērķus, bet es atbalstīšu to ieviešanu tikai tad, ja tie atbildīs tiem kritērijiem, kurus es minēju.
Mans uzskats ir tāds, ka mums jāizvirza mērķi, bet metožu izvēle šo mērķu sasniegšanai ir jāatstāj to pārziņā, kas ir iesaistīti tirgū.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Tirgus instrumentu izmantošana vides politikā, kā to aprakstījusi referente, attiecas uz nodokļiem un maksām. Kā viņa pareizi norāda 28. punktā, iespējams, ka ar tiem nesasniegs noteiktos mērķus, bet tā vietā vienīgi tiks palielināti nodokļi..
Jautājumi, kas tiek apspriesti, ir vērsti tikai uz nākotni. Jautājums ir: kam saskaņā ar principu "piesārņotājs maksā” būs jāattīra augsne, ūdens un gaiss, ko pagātnē ir piesārņojuši rūpnieciskie atkritumi vai novecojuši pesticīdi, azbests, fosfora pentahlorīds un citi ķīmiskie savienojumi?
Es uzskatu, ka "zaļās” obligācijas, uz kurām atsaucas 67. pantā, varētu būt ļoti noderīgas šim nolūkam. Šajā procesā iesaistītajiem uzņēmumiem varētu tikt uzticēti tie uzdevumi, kurus tie citādi nerisinātu, un tos varētu īstenot ar finanšu tirgu palīdzību. Šādu pienākumu ieviešana, kurus varētu saukt par "zaļajām” obligācijām, ļautu atrisināt daudzas problēmas, kas ir saistītas ar tirgus instrumentu ieviešanu vides aizsardzības jomā. Tā ir izcila ideja, un es apsveicu Ferreira kundzi.
Caroline Lucas
Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju Ferreira kundzes izcilo darbu un sadarbību, pateicoties tam, mums ir iesniegts priekšlikums, kas sniedz visaptverošu un godīgu novērtējumu par tirgus instrumentu izmantošanas potenciālu un ierobežojumiem.
Tirgus instrumentiem noteikti ir sava loma, ko īstenot. Ekonomikas loģikas saskaņošana ar vides un sociālo realitāti, izmantojot principu "piesārņotājs maksā,” ir jābūt efektīvam veidam, lai ražošanas un patēriņa modeļus padarītu ilgtspējīgus. Piemēram, ja kravas transporta patiesās vides un sociālās izmaksas tiktu iekļautas cenās, kas tiek maksātas piegādes ķēdē, mēs varbūt beidzot redzētu galu tam vājprātam, kurā ar vairāk vai mazāk identiskiem produktiem bezjēdzīgi un haotiski tirgojas starp attālākām valstīm.
Šādu principu piemērošana atsevišķu personu līmenī, izmantojot personīgā oglekļa tirdzniecības sistēmu, varētu būt ārkārtīgi efektīvs patērētāju uzvedības ietekmēšanas veids. Bet, kā tas pareizi norādīts Ferreira kundzes ziņojumā, tirgus instrumentus nevar uzskatīt par aizvietotājiem citiem vides standartu un noteikumu veidiem. To lietderīgums ir ļoti atkarīgs no paredzētā veida.
Šai aspektā ir jāmin emisiju kvotu tirdzniecības sistēma. Es gribētu brīdināt kolēģus, ja mēs klausīsimies daudzās lietās, ko mums saka rūpniecības nozares, mēs galarezultātā radīsim tādu shēmu, kas nebūs nekas cits kā haotiska tirgošanās pašas tirdzniecības dēļ, kā mēs to esam redzējuši pirmajos divos darbības posmos, pilnīgi pazaudējot koncentrēšanos uz vides mērķiem. Lai tā būtu efektīva, shēmai ir jānosaka maksimālais emisiju apjoms, kas izrietētu no 30 % emisiju samazināšanas mērķa, ierobežojumi par ārējo kredītu piesaistīšanu un visu kvotu izsolīšana no paša sākuma.
Visbeidzot, es gribētu minēt vēl kādu citu atzinīgi vērtējamu domu, kas ņemta vērā šajā ziņojumā - atzīšana, ka tradicionālā ekonomikas izaugsme, ko nosaka ar IKP, vairs nav atbilstošs vai precīzs rādītājs patiesajai labklājībai. Par šo tematu gada sākumā Parlamentā tika organizēta konference, un es ceru rudenī iepazīties ar Komisijas ziņojumu.
Nils Lundgren
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Vides jautājumi pamatoti ir kļuvuši par vieniem no nozīmīgākajiem politiskajiem jautājumiem un pamatoti ir kļuvuši par vienu no vissvarīgākajām jomām attiecībā uz ES sadarbību.
Pirmkārt, pārrobežu vides piesārņojumu Eiropā nevar risināt dalībvalstu līmenī, un tas šeit nodrošina ES skaidru lomu. Otrkārt, ES ir pasaules lielākā ekonomika ar ārkārtīgi lieliem ražošanas un ārvalstu tirdzniecības apjomiem, un dalībvalstis ir apvienojušās, lai uzņemtos atbildību par ietekmi uz vidi, kas izriet no šā fakta. Šis lieluma un vienošanās sakopojums par pamatmērķiem vides jomā ES sniedz iespēju izmantot ietekmi globālā mērogā, kam varētu būt īpaši svarīga nozīme.
Tomēr ziņojums nerosina uzticību. Tajā nav norādītas atšķirības starp ierobežotu resursu patēriņu un ietekmi uz vidi. Referente arī nekaunīgi izmanto klimata jautājumu kā argumentu par labu supernacionālismam, birokrātijai un protekcionismam, aicinot radikāli noteikt kopīgus nodokļus, pārskatīt brīvās konkurences jēdzienu un paaugstināt tarifus. Nav nekādas izpratnes par to, ka valstīm pašām jāmeklē risinājumi, savstarpēji konkurējot vienai ar otru. Un papildus tam visam ir ierastais uzbāzīgais paziņojums par to, ka mums, rietumu sabiedrībai, ir jāpieņem jauns dzīvesveids.
Drausmīgi! Mūsu uzdevums ir nodrošināt to, ka patēriņa vides izmaksas tiek atspoguļotas tajās cenās, kuras maksā patērētāji. Brīvi pilsoņi paši izvēlas savu dzīvesveidu.
Françoise Grossetête
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Vakar šajā parlamentā mani uzrunāja 16 gadu vecs vidusskolas skolnieks, kurš man jautāja: "Vai Eiropa ir gatava uzņemties lielus upurus, lai glābtu šo planētu?”. Šis jaunais skolnieks bija ļoti satraukts par klimata pārmaiņām un jautāja mums, cik tālu mēs varētu iet, risinot šo jautājumu. Tā bija tāda nemiera izpausme, ko izjūt ideālistiski noskaņoti jauni cilvēki, kuri no mums sagaida ļoti daudz.
Labi, mums ir tirgus instrumenti, kas darbojas: Kopienas sistēma siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecībai un Eurovignette direktīva transporta nozarē. Šiem instrumentiem ir zināmas priekšrocības, jo tie nosaka vērtību attiecībā uz vides izmaksām un palīdz sasniegt vides mērķus ar zemākām izmaksām, kā arī veicina uzņēmumu ieguldījumu ilgtermiņā, kas galarezultātā nodrošina nodarbinātību. Šie instrumenti var palīdzēt samazināt kaitīgo ietekmi uz konkurētspēju, kas vides nodokļiem iespējams dažās nozarēs.
Ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un centieniem cīnīties pret klimata pārmaiņām nav jābūt tikai kaitīgās ietekmes samazināšanas līdzeklim, izmantojot nodokļus un maksas, bet arī stimulam, veicinot ātrāku pāreju uz nekaitīgu un videi draudzīgu uzvedību. Ikvienam ir jāveic šie pūliņi, tādēļ nepieciešams iekļaut vides izmaksas.
Ir arī jāuzsver, ka vides nodokļus nevajag uztvert kā nodokļu palielināšanu, bet risinājumu, kā ar saprātīgām izmaksām novērst kaitīgo piesārņojumu un kaitējumu.
Visbeidzot, turpmākajās debatēs par enerģētikas un klimata politikas dokumentu paketi Eiropas Parlamentā mums ir nopietni jāapsver iespēja par plašāku korekcijas instrumentu, izmantojot to piemērošanu uz robežām, kas īpaši palīdzēs izvairīties no jebkuras oglekļa noplūdes. Mums jāizpilda pienākums samazināt CO2 emisijas, vienlaikus saglabājot ekonomikas konkurētspēju. Šajā saistībā es uzsveru "oglekļa” nodokļa nozīmi. Tas bieži vien ir aizliegtais temats, bet es joprojām domāju, ka tas ir noderīgs un ir jāapsver.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Mums jānāk klajā ar dažādu risinājumu apvienojumu, vispārējo modeli un principiem. Ziņojums izcilā veidā to skaidri nosaka. Aizsargāt vidi ir lētāk nekā to atjaunot, bet nespēja izmantot taisnīgus tirgus instrumentus nozīmē piesārņotājiem radīt slēptas subsīdijas. "Zaļo” instrumentu paketei ir nepieciešams elastīgums, mums ir jābūt noteiktībai un jāpārliecinās, ka mēs neizturamies nevērīgi pret citiem rādītājiem, un jāpalielina slogs pilsoņiem. Tirdzniecības instrumenti ir jāapvieno ar ieguldījumu veicināšanu jaunajās tehnoloģijās, kompensējot pārvaramajiem deficītiem paredzētos instrumentus.
Īpaša nozīme ir atsevišķām valstīm. Bulgārija, piemēram, nākotnē saskarsies ar problēmām. Kodolstacijas atsevišķu daļu slēgšana, kas atrodas Kozloduy, ir novedusi pie elektroenerģijas ražošanas apjoma palielināšanās termoelektrostacijās, ir cēlušās elektroenerģijas cenas.
Tas palielina emisiju daudzumu, bet mazās siltumnīcefekta gāzu kvotas ir kā sods, un patērētāji maksā paaugstinātas cenas.
Kamēr oglekļa dioksīda kvotas netiks pārdalītas un pastāvēs pietiekamas kompensācijas trūkums, lai kompensētu darbību izbeigšanu elektroenerģijas ražošanas iekārtās, citu tirdzniecības instrumentu piemērošana tikai radīs vēl vairāk problēmu. Vides ekonomikai ir savas sociālās dimensijas, un mums nav jāgaida līdz 2010. vai 2013. gadam, pirms mēs rīkojamies.
Magor Imre Csibi
Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu uzvērt, ka klimata pārmaiņu mazināšanai ir nepieciešamas plašāka mēroga darbības nekā tās, kas koncentrējas uz transportu vai enerģiju.
Mežu izciršanas pārtaukšanai ir jābūt ES klimata pārmaiņu samazināšanas stratēģijas pamatā kā ļoti rentablam veidam, salīdzinoši ātri samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas. Mežu izciršanas pārtraukšanu var panākt, vienīgi apvienojot regulatīvo pieeju un tirgus instrumentus.
Pilsoniskā sabiedrība ir atkārtoti atmaskojusi veidu, kā ES sniedz savu ieguldījumu globālajā mežu izciršanā, atļaujot nelikumīgajam kokmateriālam brīvi nokļūt tirgū. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES ieviestu tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka ES tirgū tiktu pārdots tikai likumīgas izcelsmes kokmateriāls un kokmateriāla izstrādājumi. Šī regulatīvā pieeja jāpapildina ar tirgus instrumentiem, kas ir speciāli paredzēti mežsaimniecībai, piemēram, maksājumiem par priekšlaicīgu mežu izciršanu vai arī iniciatīvai ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai. Tomēr, lai daudz plašāk izmantotu tirgus instrumentus mežsaimniecības nozarē, mums ir jāprecizē, kuri instrumenti būtu visefektīvākie, kā tos var izmantot un kā tie var tikt saskaņoti ar reglamentējošiem noteikumiem.
Es aicinu Komisiju iesniegt analīzi par vispiemērotākajiem tirgus instrumentiem mežsaimniecības nozarei un galvenajos vilcienos aprakstīt šo izmantojamo instrumentu ilgtspējības kontekstu, kā arī apvienot tos ar citiem politikas instrumentiem.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Es šajās debatēs vēlētos pievērst uzmanību divām lietām.
Pirmkārt, ir ļoti netaisnīgs tas veids, kā slogs, kas saistīts ar klimata pārmaiņu apkarošanu, tiek sadalīts Eiropas Savienībā. Piemēram, oglekļa dioksīda emisiju ierobežojumi atsevišķām dalībvalstīm tika noteikti, neņemot vērā šo valstu atpalicību to attīstībā, kuri, piemēram, Polijā ir radījuši strauju elektroenerģijas cenu kāpumu un rezultātā acīmredzamu ražošanas un dzīvošanas izmaksu palielināšanos.
Otrkārt, klimata politikas dokumentu paketes īstenošana saskaņā ar Eiropas Komisijas aprēķiniem būs aptuveni EUR 50 miljardi gadā. Situācijā, kurā lielākā daļa valstu, kur visstraujāk aug iedzīvotāju skaits, piemēram, Ķīna, Indija un Brazīlija, kā arī tādi ekonomikas dzinējspēki kā Amerikas Savienotās Valstis, nepievērš pārāk lielu uzmanību klimata pārmaiņām, varētu gadīties, ka Eiropas Savienības ekonomika vairs nebūs konkurētspējīga pasaules tirgos, tas nozīmē, ka būtu nepieciešams paredzēt instrumentus, kas aizsargātu Eiropas Savienības saražoto produkciju, kas būs noslogota ar šādām augstām papildus izmaksām, kā jau tas ir pašlaik.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mums ir jāuzsver fakts, ka Eiropas Savienība būs spējīga sasniegt mērķus par piesārņojošo emisiju samazināšanu, vienīgi panākot ciešu sadarbību ar vietējo sabiedrību.
Cilvēkiem ir jāzina par tiem tirgus instrumentiem, kas tiek izmantoti vides un ar to saistītajā politikā.
Emisiju sertifikātu tirgošana, Degvielas kvalitātes direktīva, transportlīdzekļu EURO standarti, direktīva par "tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu, transportlīdzekļu EURO 6 standarti ir tikai dažas no Komisijas iniciatīvām.
Oktobrī Komisija nāks klajā ar priekšlikumu par Eurovignette direktīvu pārskatīšanu, pamatojoties uz ārējo izmaksu internalizāciju, iekļaujot izmaksas, kas saistītas ar vidi.
Kā referente TRAN komitejas atzinumam par direktīvu "tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu, es uzskatu, ka ir svarīgi aprēķināt transportlīdzekļa izmaksas visam tā dzīves ciklam, ņemot vērā ne tikai sākotnējo pirkuma cenu, bet arī cenu par izmantoto degvielu, oglekļa dioksīda emisijām utt.
Es ceru, ka daudzas vietējās iestādes patiešām piedalīsies šajās konsultācijās.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos apsveikt Ferreira kundzi par ziņojumu, kurā ir ievērots ļoti labs līdzsvars. Mūsu vide cieš no tā piesārņojuma, kas ir rezultāts arvien pieaugošajam pasaules iedzīvotāju skaitam un cilvēka nekontrolējamai apetītei pēc materiāla patēriņa. Klimats mainās, bioloģiskā daudzveidība cieš, un dabas resursi samazinās. Referente, pilnībā sapratusi veicamo uzdevumu, pareizi atbalsta viedokli, ka galvenie tirgus instrumenti, kas nepieciešami, lai atrisinātu šo situāciju, ir finanšu stimuli un nodokļi.
Tāpēc es pilnībā atbalstu ideju par ES vides nodokļu sistēmu, kas būs ar vienādiem nosacījumiem dalībvalstīm. Tajā pašā laikā es esmu pārliecināts, ka efektīvi pārskatīta oglekļa dioksīda emisiju kvotu tirdzniecības shēma ievērojami palīdzēs uzlabot šo situāciju.
Protams, nevajadzētu aizmirst, ka tas nav tikai tirgus jautājums - panākt, lai pilsoņi pieņemtu videi draudzīgu dzīvesveidu: apziņas radīšana par vides saudzēšanu ietver arī atbilstošu izglītību un zināšanu apguvi, sākot bērnībā un turpinot visas dzīves garumā.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Vides aizsardzība attiecas uz daudzām jomām, un tās efektivitāte ir atkarīga no pieejamo instrumentu saskaņotības laika ziņā un to pārdomātas piemērošanas, un tas ietver ekonomiskos instrumentus.
Instrumenti, kas ir saistīti ar Zaļo grāmatu, ietver vairākus pasākumus, nepiedāvājot sistemātiskus risinājumus. Viens piemērs ir atbalsts sabiedriskajam transportam izmantotās degvielas uzkrāšanai, kā arī citi leģitīmie mērķi. Tomēr pēkšņais videi draudzīgās elektroenerģijas cenu kāpums ir brīdinošs faktors, kā arī tas, ka lielā mērā tas ir panākts, izmantojot ogļūdeņradi. Ierosinātās oglekļa dioksīda emisiju maksas gan soda par sekām, bet nerisina cēloni. Tīro enerģijas avotu izmantošanas veicināšanai, piemēram, ūdens, vēja, saules un atomenerģijai ar cenu stabilitāti būtu nozīmīga ietekme attiecībā uz sabiedrību, ekonomiku un vides aizsardzību, tai jābūt jomai, kurā tiek veikti sistemātiski pasākumi Ferreira kundzes ziņojumā tiek izvirzīts šis jautājums.
Nina Škottová
(CS) Kā mēs esam dzirdējuši daudzās iepriekšējās runās, oglekļa dioksīds ir svarīgs un, iespējams, viens no svarīgākajiem faktoriem tā saucamo ekoloģisko cenu noteikšanā un tiek minēts kā klimata izmaiņu cēlonis. Es gribētu pievērst jūsu uzmanību faktam, ka saskaņā ar zinātnisko pētījumu oglekļa dioksīds atmosfērā palielinās nevis pirms zemes sasilšanas, bet gan tikai pēc tās. Sasilšanas process ir saistīts ar saules aktivitāti tādā veidā, ka sasilšana drīzāk ir sekas, nevis cēlonis. Rezultātā galvenie oglekļa dioksīda emitētāji pēc sasilšanas ir okeāni. Protams, es neesmu pret tā oglekļa dioksīda samazināšanu, ko izraisījusi cilvēku darbība, , bet es domāju, ka mums drīzāk ir jāuzņemas atbildība par piesārņojumu, kas izraisa veselības un citas problēmas, nevis atbildību par klimata pārmaiņām. Mēs šeit varētu saukt lietas īstajā vārdā.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Šis ir labs ziņojums. Es negribu atkārtoti minēt tos jautājumus, kas jau tika aplūkoti iepriekš, bet es gribētu vērst uzmanību pāris īpašiem jautājumiem.
Pirmkārt, cilvēki nav vissvarīgākā vides daļa un cilvēkiem nepieder ūdens, augsne un zeme. Cilvēki tikai izmanto šos resursus, mēs esam tikai rentnieki. Mums ir jāatceras šis fakts. Jautājumiem, kas attiecas uz vidi, nav robežu - gaisam, ūdenim un augsnei nav nekādas robežas - tāpēc arī mūsu aktivitātēm jāpārsniedz jebkuras robežas. Tas attiecas uz Eiropas Savienības līmeni, bet tas attiecas arī uz visu pasauli. Pretējā gadījumā mūsu darbība nesasniegs mērķus.
Es gribētu uzvērt kādu citu lietu. Vēl bez fiskālajiem jautājumiem un ekonomiskā spiediena ir ļoti svarīgi palielināt cilvēku izpratni, sākot jau ar bērniem. Citādi mums nebūs tehnisko ierīču, māju, automašīnu un citu transportlīdzekļu, kas taupa enerģiju. Es gribētu pateikties jums, komisāre, par sasniegto progresu, un es gribētu jums lūgt veikt turpmākos soļus šajā virzienā.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Es gribētu pateikties Ferreira kundzei par ziņojumu. Tajā ir aplūkoti jautājumi, kuru nozīme nākotnē pieaugs, kā to parādījušas šīs debates.
Šodienas debatēs mēs esam apsprieduši, kā mums būtu jāmaina sava attieksme pret ekoloģiskajiem jautājumiem. Es esmu pārliecināts, ka Eiropas Savienībā un atsevišķajās dalībvalstīs ir ievērojama izpratne par ekoloģiskajiem jautājumiem. Cilvēki grib dzīvot ekoloģiski, viņi vēlas ekoloģisku dzīvesveidu, viņiem ir ļoti laba izpratne par ekoloģiskajiem jautājumiem.
Tomēr neaizmirsīsim, ka daudzas Eiropas Savienības valstis, piemēram, Bulgārija un Polija, daudzus gadu desmitus ir dzīvojušas citā sistēmā. Mūsu ekonomikas pamatā bija citas metodes, kā iegūt nepieciešamo enerģiju. Tāpēc noteikumi par vides nodokļu sistēmu varētu samazināt šo ekonomiku konkurētspēju un rezultātā samazināt izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar vidi.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, ar mūsu skaidru orientēšanos uz zemu oglekļa emisiju veicināšanu ekonomikās, uz globālu mērķu sasniegšanu par CO2 emisiju samazināšanu mēs saskaramies ar visnopietnāko izaicinājumu vides jomā saistībā ar klimata pārmaiņām; daudziem tirgus instrumentiem - arī nodokļiem - ir ārkārtīgi svarīga loma, kuru pamatā ir plaši akceptētais vides princips par to, ka "piesārņotājs maksā”.
Tomēr pārmērīgs uzsvars uz nodokļiem ar biežiem aicinājumiem šajā ziņojumā Komisijai iesniegt tiesību aktu projektus par tiem, piemēram, 26. punktā, kurā "aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām iesniegt likumdošanas priekšlikumu saistībā ar Kopienas minimālo CO2 nodokli” ziņojumu kopumā padara man nepieņemamu par spīti izcilajam darbam un daudziem ieteikumiem, kurus es varu atbalstīt. Es tiešām uzskatu, ka šādi nodokļi jāatstāj katras dalībvalsts pārziņā.
Androula Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pateikties godājamajiem deputātiem par viņu komentāriem un viedokļiem, kurus viņi pauda šajās debatēs. Es centīšos komentēt dažus no sniegtajiem komentāriem.
Ferreira kundze izteica komentāru par informācijas trūkumu saistībā ar atbildēm uz mūsu debatēm. Es gribētu jūs informēt, ka mēs saņēmām 170 atbildes, kas šobrīd tiek analizētas, un mēs ceram saņemt šo atbilžu kopsavilkumu līdz šīs vasaras beigām, un tādā gadījumā mēs šo kopsavilkumu, protams, iesniegsim jums.
Wijkman kungs izvirzīja jautājumu par neatbilstību starp emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un oglekļa nodokļiem. Es gribētu teikt, ka Enerģijas nodokļu direktīvas pārskatīšanā viens no mērķiem tieši ir pievērsties šim jautājumam un risināt iespējamo neatbilstību.
Divi deputāti izvirzīja jautājumu par iespējamajiem maksājumiem un robežām, lai novērstu oglekļa noplūdi gadījumā, ja starptautiskās sarunas nebūtu veiksmīgas. Es gribētu teikt, ka Komisijas galvenais un prioritārais mērķis ir panākt veiksmīgu starptautisko vienošanos pēc Kioto protokola, lai risinātu jautājumus par klimata pārmaiņām.
Attiecībā uz jautājumu par aviācijas degvielas nodokli šis jautājums jau ir apspriests ar dalībvalstīm. Tas ir izrādījies ļoti jutīgs jautājums un attiecībā uz to nav sasniegts nekāds progress. Divas dalībvalstis piemēro šādu nodokli, bet man jānorāda, ka tas rada arī jautājumus saistībā ar starptautiskajām tiesībām. Komisija negatavojas iesniegt priekšlikumu par šāda nodokļa ieviešanu.
Attiecībā uz samazinātu PVN likmju izmantošanu, lai sasniegtu vides mērķus, Komisijas dienesti pašlaik pēta šo jautājumu.
Visbeidzot, es gribētu teikt, ka vairāki komentāri, ko snieguši godājamie deputāti, attiecas uz citu komisāru darbības jomām. Es esmu atzīmējusi visus jūsu komentārus un tālāk tos nodošu tiem komisāriem, uz kuriem tie attiecas. Tie tiks analizēti un ņemti vērā, sagatavojot turpmākos pasākumus saistībā ar Zaļo grāmatu.
Anne Ferreira
referente. - (FR) Paldies jums, komisāre, paldies jums, dāmas un kungi, par jūsu pamatīgo un interesanto ieguldījumu! Mēs novērtējam to, ka debates par nodokļu piemērošanu nav noslēgtas un es tikai gribētu minēt trīs lietas šajā diskusiju posmā.
Pirmkārt, tā proporcionālā daļa, ko veido enerģijas nodokļi. Vidēji tie ir 76 % no vides nodokļiem, salīdzinot ar 21 % no transporta nodokļiem.
Otrkārt, tie ir pašmāju patērētāji, kuriem ir jāmaksā proporcionāli vislielākā daļa no vides nodokļiem, kamēr citas ekonomikas nozares ir vislielākie enerģijas, ūdens un transporta patērētāji.
Treškārt, tās proporcionālais apjoms no dalībvalstu IKP, ko veido vides nodokļi, ir samazinājies pēdējos piecos gados. Tas mums nākotnes apspriedēm dod vielu pārdomām.
Man noteikti ir žēl par to, ko EPP prasa attiecībā uz 26. punktu, kurā mēs ierosinām Kopienas minimālo CO2 nodokli. Man šķiet, ka mums ir nepieciešams turpināt sekot šai pieejai, ja mēs vēlamies novērst dempingu Eiropas Savienībā. Ideja nav pārņemt no dalībvalstīm to pilnvaras piemērot nodokļus, tas ir tāpēc, lai būtu minimāla nodokļu saskaņošana. Tas ir nepieciešams un tika uzsvērts.
Papildus tam, ka dalībvalstis prasa nodokļu saskaņošanas turpināšanu, es gribētu pievērst uzmanību kādam citam aspektam ziņojumā. Ar nodarbinātību saistīto nodokļu samazināšanu nevar saistīt tikai ar vides nodokļu samazināšanu, kā to ir ierosinājusi Komisija. Manuprāt, tai ir jābūt daļai no vispārējas reformas, nodrošinot solidaritātes un sociālā taisnīguma principu ievērošanu. Es ļoti labi zinu, ka tā vēl nav dalībvalstu kompetence, bet ļaujiet mums par to šajā saistībā padomāt un nodot dalībvalstīm kādu informāciju.
Un beidzamā lieta, kas, manuprāt, ir svarīga, ir pašmāju dimensija. Pasākumiem, kurus mēs šeit paredzam, nav jābūt ar negatīvu ietekmi uz mājsaimniecībām, kurām jau tā ir zemi ienākumi, un kas padarītu to stāvokli nedrošāku.
Šīs ir tās lietas, kuras es gribētu pateikt noslēgumā. Paldies jums, komisāre! Es varu jums apliecināt mūsu atbalstu turpmāko tiesību aktu sagatavošanā par šiem jautājumiem.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks šodien plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
András Gyürk  
rakstveidā. - (HU) Lai sasniegtu vides mērķus, mūsdienās dalībvalstis dod priekšroku gandrīz tikai tiešai regulācijai, lai gan ir pieejami daudzi citi regulatīvie instrumenti. Mēs uzskatām, ka vairāk jāpievēršas vides aizsardzības iniciatīvām, kuru pamatā ir tirgus. Mēs uzskatām, ka tirgus, konkurences un vides aizsardzības jēdzieni nav nesavienojami.
Tirgus stimulu nozīme ir tā, ka ar tiem vides kvalitātes mērķis var tikt sasniegts ar mazākām izmaksām un efektīvāk, tajā pašā laikā var tikt sasniegti citi sociālie mērķi. Diemžēl Eiropas Savienība nav daudz darījusi, lai veicinātu tirgus stimulu izmantošanu, lai gan emisiju kvotu tirdzniecības shēmu var minēt kā izņēmumu. Tāpēc ir iepriecinoši, ka Zaļajā grāmatā ietverts pārskats par šo tematisko iniciatīvu slēpto potenciālu. Tomēr mēs varam piebilst, ka šim pārskatam vajadzēja būt vēl daudz plašākam.
Tirgus regulējuma plašākai izmantošanai vajadzētu tikt īstenotai kopā ar neefektīvā tiešā regulējuma samazināšanu. Tā kā ekonomiskie stimuli rada ienākumus, mums ir jāizpēta, kā tieši šie instrumenti, kas galvenokārt piemēroti attiecībā uz darbaspēku, var palielināt nodokļus. Par šo tematu ir nepieciešamas intensīvas debates. Mēs esam arī pārliecināti par to, ka ES tālejošie vides politikas mērķi nevar tikt sasniegti, neturpinot darbu tirgus stimulu jomā.
