Vienas minūtes uzstāšanās (Reglamenta 150. pants) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir vienas minūtes uzstāšanās par politiski svarīgiem jautājumiem.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos paust savas bažas par pēdējā laikā novēroto Rumānijas pievienošanās Šengenas zonai pārmērīgo politizāciju.
Manuprāt, ir negodīgi jaukt tos kritērijus, kuri attiecas tikai uz tiesu sistēmas reformu ar Šengenas zonas pievienošanās kritērijiem. Rumānija ir gatava šim procesam un atbilst tehniskajiem nosacījumiem, kas faktiski ir vienīgie novērtēšanas kritēriji.
Rumānija nav un arī nebūs "noziegumu eksportētāja”. Ir nepieņemami, ka daži ar rumāņu izcelsmes imigrantu kopienām saistīti jautājumi tiek attiecināti uz visiem rumāņiem. Mēs zinām, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas balsojums nākamā gada pavasarī būs politisks, tomēr uzskatām, ka tā pamatā ir jābūt objektīvam un taisnīgam novērtējumam, nevis ar vēlēšanām saistītiem apsvērumiem.
Maria Eleni Koppa
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Kā tika apstiprināts Lisabonas augstākā līmeņa sanāksmē, NATO jaunā stratēģiskā doktrīna jaunajā laikmetā sekmēs NATO centienus atrisināt jaunas problēmas. Tādēļ ir svarīgi atzīt NATO un Eiropas Savienības partnerības unikālo raksturu, kā arī vienotas pieejas nepieciešamību attiecībā uz visiem Eiropas drošības aspektiem. Jebkurā gadījumā, sadarbībai starp abām organizācijām ir jābūt balstītai uz pārredzamību, papildināmību un savstarpējas neatkarības saglabāšanu.
Ir ļoti svarīgi, lai mēs darbotos sinerģiski un izvairītos no funkciju pārklāšanās, jo īpaši politisko misiju gadījumos, jo pretējā gadījumā nelietderīgi tiks izlietoti gan ES, gan NATO dalībvalstu personāla un enerģijas resursi. Tam ir liela nozīme, ja vēlamies rīkoties efektīvi un veidot uzkrājumus.
Ļoti svarīgs jautājums ir abu organizāciju institucionālās sadarbības veids, kā arī konsultāciju mehānisma izveide, kas noteiks vienotas rīcības veidus un līdzekļus. Es aicinu izvērst plašākas debates par šo jautājumu.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Moldovas Republikā 28. novembrī notiks pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas.
Ir pagājis tikai nedaudz vairāk kā gads, kopš Moldovas Republikā pie varas ir "Alianse par integrāciju Eiropā” un sabiedrības, kā arī ekonomikas reformēšanā jau ir gūti vērā ņemami panākumi.
Minētā alianse ir arī izrādījusi vēlmi turpināt Eiropas virzienā uzsākto ceļu.
Ņemot vērā šos centienus, kā arī gūtos panākumus, Eiropas Savienība ir sniegusi un turpina sniegt Moldovas Republikai gan politisko, gan finansiālo atbalstu.
Es no sirds ceru, ka svētdien paredzētās vēlēšanas būs vēl viens apliecinājums šīs valsts virzībai uz demokrātiju, tiesiskumu, efektīvu tirgus ekonomiku un pievienošanos ES dalībvalstu saimei, lai tuvākajā laikā kļūtu par tās pilntiesīgu dalībvalsti.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos sūdzēties par Reģionu komitejas ģenerālsekretāra nekorekto rīcību saistībā ar fotogrāfiju izstādi, kuru rīkoja Kiprā esošā Turcijas karaspēka okupētā Kirēnijas pašvaldība.
Šajā izstādē aplūkojamajās fotogrāfijās ir attēlots, kā tiek iznīcinātas baznīcas un citi, trīs tūkstošus gadu veci Kirēnijas vēsturiskie pieminekļi. Minētās iznīcināšanas mērķis ir acīmredzams, proti, lai likvidētu jebkādus pierādījumus tam, ka šajā pilsētā ir valdījusi grieķu kultūra un kristīgā ticība. Tomēr cilvēkiem, kuri ar varu tika padzīti no savām mājām un devās bēgļu gaitās, pēc 36 gadiem bija iespēja atgriezties Kirēnijā un dzīvot tur.
Šī izstāde bija jāatklāj Reģionu komitejas ģenerālsekretāram, bet viņš neieradās Turcijas okupantu izdarītā spiediena dēļ, kura iemesls bija fotogrāfijās atspoguļotais Turcijas 1974. gada iebrukums Kiprā, kā arī tajās attēlotā jau minētā kultūras mantojuma iznīcināšana. Pamatojoties uz minēto spiedienu, ģenerālsekretārs pieprasīja, lai šī izstāde tiktu slēgta. Es nosodu šo nepieņemamo rīcību.
John Bufton
Priekšsēdētājas kundze! Īrijas banku glābšana visticamāk būs pēdējā visā eiro zonā, neraugoties uz pretējiem apgalvojumiem. Kaut arī Ekonomikas un monetāro savienību ir skārusi valsts parādu krīze, amatpersonas vēlas uzsvērt, ka Īrijas situācija atšķiras no tās, kādā pirms septiņiem mēnešiem bija nokļuvusi Grieķija.
Ja Atēnu gadījumā tā bija fiskālā bezatbildība un korupcija valsts sektorā, tad Dublinas parāds ir izveidojies banku nepārdomātas rīcības dēļ. Kaut arī nešķiet, ka Portugāli būtu piemeklējis līdzīgs liktenis, tā līdzīgi Spānijai cīnās, lai "noturētos uz ūdens”.
Kas gan šīm valstīm ir kopīgs? Tā ir mērķim neatbilstoša, ekonomiski neizdevīga vienota valūta, kuras pamatā ir ideālistiska ideoloģija, jo, kā māca sena paruna, nevajag turēt visas olas vienā grozā.
Kuras ir Eiropas attīstītākās valstis? Tās ir Norvēģija un Šveice, kuras kontrolē savus resursus un ekonomiku, tomēr joprojām turpina tirdzniecības attiecības ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm, zinot, ka varēs pārorientēties uz citiem tirgiem gadījumā, ja ES projekts uz visiem laikiem tiks nolemts aizmirstībai.
Portugāles glābšana palielinās kopējo rēķinu līdz EUR 300 miljardiem, izlietojot visu eiro zonas kapitālu, tādēļ vienīgā saprātīgā izvēle nešaubīgi ir ES "eitanāzija”.
Martin Ehrenhauser
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlētos teikt dažus vārdus par Īriju. Spiegel Online ir rakstīts, ka "ķeltu tīģerim ir vajadzīga intensīvā aprūpe”. Jājautā, kādēļ tā? Nav šaubu, ka finanšu krīzes cēlonis ir mūsu monetārā sistēma, citiem vārdiem sakot, veids, kādā tiek pelnīta nauda. Privātās komercbankas iepludina neticami lielas naudas summas šajā sistēmā, veicinot spekulācijas, degvielas inflāciju un visbeidzot radot masveida parādus visām iesaistītajām pusēm. Tādējādi mūs ir skārusi sistēmas krīze, kuru nevar novērst, ieguldot miljardus nepilnīgajā banku sistēmā pat tad, ja mēs to varētu atļauties un novirzītu līdzekļus Īrijas ekonomikai. Mums ir vajadzīgs faktisks naudas pelnīšanas veids. Ir svarīgi atsākt uzkrājumu veidošanu valsts sektorā. Tādējādi mēs varēsim iepludināt Eiropas ekonomikā simtiem miljardu eiro, turklāt naudas pelnīšana valsts līmenī būtu saderīga ar brīvā tirgus ekonomiku. Tomēr tik nopietnu lēmumu pieņemšanai ir vajadzīga mūsu politiķu drosme un gribasspēks, bet skaidrs ir tas, ka bankas vairs ilgāk nedrīkst "vazāt aiz deguna” Parlamentu.
László Tőkés
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Manuprāt, Eiropas Parlamentā nedrīkst nepieminēt armēņu genocīdu Turcijā pirms 95 gadiem. Saskaņā ar 1987. gada 18. jūnija lēmumu Eiropas Parlamentam ir jāatceras 1,5-2,75 miljonu nevainīgu civiliedzīvotāju masveida nogalināšana un, pamatojoties uz tiem pašiem kritērijiem, kuri tiek piemēroti attiecībā uz holokaustu un komunistisko genocīdu, bez atrunām jānosoda 1915. gadā izdarītie Osmaņu impērijas masveida noziegumi pret cilvēci, armēņu minoritāti un kristīgo kopienu.
Līdz šim 22 valstis ir oficiāli atzinušas armēņu genocīda vēsturisko faktu. Ar nožēlu jāsecina, ka Morten Messerschmidt kunga rakstiskais ziņojums par šo jautājumu šogad nesaņēma vajadzīgo atbalstu. Šā iemesla dēļ es vēlos aicināt priekšsēdētāju Jerzy Buzek uzņemties iniciatīvu un panākt, lai armēņu genocīds tiktu vienprātīgi atzīts visās ES dalībvalstīs, kā arī to, lai šāda fakta noliegšana tiktu uzskatīta par sodāmu nodarījumu, turklāt šis jautājums ir jāizvirza par obligātu darba kārtības punktu pievienošanās sarunās ar Turciju.
Rovana Plumb
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Deviņdesmit viens procents jauniešu vecumā no 18 līdz 27 gadiem uzskata, ka ekonomiskā situācija valstī ir pasliktinājusies. Tikai 33 % jauniešu vēlas palikt Rumānijā. Pašreizējā valdība Bukarestē ar savu budžeta samazināšanas politiku veicina intelektuālā darbaspēka emigrāciju uz ārvalstīm.
Katru mēnesi mēs esam liecinieki tam, ka jauniešus, kurus Rumānijas valdība nosūta uz apmācībām saskaņā ar sociāldemokrātu 2004. gadā uzsākto programmu, administrācija atlaiž, vai arī tiem nav iespējams atrast darbu, neraugoties uz viņu pieredzi un vēlmi sniegt savu ieguldījumu kopējā sistēmā.
Es atbalstu darba tirgus mobilitāti, bet valdībai Bukarestē ir jārada jaunas darba vietas, lai gūtu labumu no jauniešu iegūtajām zināšanām.
Es vēlos paust atbalstu visiem Rumānijas studentiem un studentu apvienībām, kā, piemēram, Rumāņu studentu līgai ārvalstīs.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Indijas okeānā zvejojošie zvejas kuģi bieži kļūst par pirātu upuriem. Divās pēdējās nedēļās ir notikuši uzbrukumi tādiem kuģiem, kā Intertuna III, Demiku, Elai Alai, Playa de Anzoras, Albacan, Erroxape, Campolibre Alai un Playa de Aritzatxu.
Uzbrukumi tiek izdarīti arvien tālāk no krasta, jo, lai uzlabotu loģistiku, pirāti izmanto nolaupītos kuģus. Pat ar privātiem drošības līdzekļiem šie kuģi ir samērā neaizsargāti. Tie ziņo par šādu situāciju, bet neviens uz to nereaģē.
Ir jāuzlabo koordinācija, jo līdz šim Eiropas Savienības Jūras spēki nav iesaistījušies nevienā uzbrukuma novēršanā. Mēs nezinām, kā viņi reaģē uz minētajiem trauksmes signāliem.
Ir jāievēro rezolūcija, kuru mēs pagājušā gada novembrī pieņēmām Parlamentā un jāpanāk lielāka ANO līdzdalība. Operācijā "Atalanta” ir jāiesaista vairāk valstu un tai jāpiešķir vairāk līdzekļu, vienlaicīgi ir jānodrošina efektīvākas blokādes Somālijas piekrastē un jānoslēdz nolīgumi ar piekrastes valstīm, lai pirātus varētu saukt pie atbildības.
Pirāti apdraud mūsu zvejas un tirdzniecības flotes, kā arī valstis, ar kurām esam parakstījuši nolīgumus, jo šo valstu attīstība ir atkarīga no zvejas kuģu drošības šajā reģionā.
Oreste Rossi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlos darīt zināmu Parlamentam to, kas ir noticis saistībā ar izstādi "Kultūras vērtību veicināšana, aizsargājot okupētās Kipras kultūras mantojumu”, kas tika rīkota ar Reģionu komitejas atbalstu no 17. līdz 26. novembrim.
17. novembrī pēc izstādes atklāšanas Komunikācijas nodaļas vadītājs Wolfgang Petzold pieprasīja, lai izstāde nekavējoties tiktu slēgta, pamatojoties uz to, ka uzraksti uz paneļiem atšķiras no tiem, kādi bija saskaņoti.
Pārbaudot saraksti, tostarp man nosūtīto pieteikumu atļaujas saņemšanai, es pārliecinājos, ka nav nekādu atšķirību starp atļaujā minēto un to, kas tika izstādīts. Tika noskaidrots arī, ka izstādes kuratoram minētās nodaļas vadītājs bija licis svītrot terminus "okupācija” un "Turcijas iebrukums”. Es vairākas reizes zvanīju Komunikāciju nodaļas vadītājam, lai noskaidrotu situāciju, tomēr ne viņš, ne viņa darbinieki nevēlējās ar mani runāt. Pēc dažām stundām, kad es biju paziņojis par notiekošo, izstāde atkal tika atvērta.
Dāmas un kungi, manuprāt, tas, kas notika Reģionu komitejā bija nopietns ES dalībvalsts tiesību pārkāpums.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Diemžēl Rumānija ir kļuvusi par ES mežonīgāko robežvalsti. Situācija bija neapskaužama jau komunistu diktatūras laikā, tomēr mafijas diktatūra to padara vēl ļaunāku.
Mafijas "astoņkāja” lielākie taustekļi ir korumpētā tiesu sistēma un policija.
Vairāk nekā 5000 personu, kuras ir izdarījušas noziegumus Rumānijā kopš 1990. gada janvāra joprojām nav zināmas. Rumānija ir paradīze vietējām pagrīdes bandām, kuras aizsargā tiesu sistēma un policija. Diemžēl tā ir arī pedofilu, afēristu un dažādu ārvalstu aģentu kontaktpunkts.
Ir labi, ka tika nojaukts Berlīnes mūris, tomēr ar nožēlu jāatzīst, ka tā nojaukšana nav labvēlīgi ietekmējusi Austrumeiropas tautas.
1989. gada decembrī daži lielākie piedzīvojumu meklētāji atmodināja gulošo Drakulu un tagad mēs vairs nezinām, kā no viņa tikt vaļā.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Pēdējā laikā virs Eiropas ir parādījies melns mākonis, kurš kļūst arvien melnāks un melnāks. Labējā spārna fanātiskas, ksenofobiskas un bieži vien rasistiskas ievirzes frakciju elektorāta pieaugums ir ietekmējis politiskos notikumus daudzās dalībvalstīs, tostarp arī Zviedrijā. Mēs nedrīkstam ignorēt šo faktu.
Vēl nepieredzētā ekonomikas krīze un arvien pieaugošā imigrācijas problēma ir radījušas labvēlīgu augsni galējībām un pārmērībām. Tā nešaubīgi ir ļoti sarežģīta, grūti atrisināma problēma.
Ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas Parlamenta centriski labējās partijas, sociāldemokrātu partijas, Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu), kā arī sociālistu grupas pienākums un uzdevums ir izklīdināt šo mākoni, pirms nav sākusies vētra. Šīm partijām ir maksimāli jāizmanto līguma un koordinācijas iespējas, lai mēs kopīgiem spēkiem varētu efektīvāk risināt tādas problēmas, kā, piemēram, imigrācija. Šeit Eiropas Parlamentā mums ir jāuzņemas jauna kopīga iniciatīva, lai cīnītos pret ksenofobiju un rasismu krīzes skartajā Eiropā.
Alan Kelly
Priekšsēdētājas kundze! Es, kā Īrijas ievēlēts Parlamenta deputāts, apzinos, ka Eiropas uzmanība pašlaik ir vērsta uz manas valsts ekonomikas problēmām. Manā valstī krīzi ir izraisījusi politiķu un lielo uzņēmēju elites mantkārība. Šie cilvēki ir izšķērdējuši enerģisko un inovatīvo iedzīvotāju radītās bagātības un viņiem par to nāksies atbildēt.
Tomēr krīzes iemesls ir arī nepietiekami stingrie noteikumi banku sektorā. Tā ir arī visas Eiropas problēma. Mēs visi atceramies pagājušā gada jūlija banku stresa testus, kad Komisija ar vieglu roku parakstīja krīzes skartās Īrijas banku nākotni. Kā tas varēja notikt? Es patiesi esmu ļoti dusmīgs par to, ka mana valsts ir tik tālu nonākusi.
Es atzinīgi vērtēju mūsu kolēģu apliecināto solidaritāti visām Eiropas valstīm, jo īpaši ekonomikas stabilitātes veicināšanai piešķirto finansējumu. Tomēr, manuprāt, apsverot ES nākotni, mēs esam nonākuši izvēles priekšā. Īrija ir suverēna valsts un ar Eiropas diktētiem noteikumiem attiecībā uz Īrijas nodokļu politiku tiks pārkāpta bīstamā robeža, kad runa ir par attieksmi pret ES mazāko nāciju valstīm.
Marian Harkin
Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos runāt par pašreizējo ekonomikas krīzi, tikai no cita aspekta. Šodien mēs dzirdējām Jean-Claude Trichet un Olli Rehn uzstāšanos, kuri runāja par to, cik svarīgs ir finanšu godīgs izlietojums un aicināja Īriju, Portugāli, kā arī pārējās valstis ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.
Saskaņā ar nesen veikto Eirobarometra aptauju, vairāk nekā 27 000 ES iedzīvotāju un 1000 Īrijas iedzīvotāju tika aicināti paust savu viedokli par to, kā izkļūt no krīzes.
Es gribētu vērst jūsu uzmanību uz diviem aptaujā ietvertiem jautājumiem. Vienā no tiem iedzīvotāji tika aicināti ierindot prioritārā secībā metodes ātrai izkļūšanai no krīzes. Tikai 29 % ES un viena trešdaļa Īrijas iedzīvotāju priekšroku deva valsts izdevumu samazināšanai, savukārt divas trešdaļas ES un 57 % Īrijas iedzīvotāju par efektīvāku līdzekli atzina ekonomikas atveseļošanu, vai arī abu minēto metožu apvienojumu.
Jautājums par prioritārajiem politikas virzieniem apliecināja, ka vairāk nekā 50 % ES un Īrijas iedzīvotāju par svarīgāku uzskata cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību. No iepriekš minētā varam secināt, ka šajā ziņā mūsu iedzīvotāju viedokļi ir krasi atšķirīgi. Mēs pienācīgi nereaģējam uz viņu paustajām bažām, tādēļ, manuprāt, mums ir jāpārskata savas prioritātes.
Gerard Batten
Priekšsēdētājas kundze! Rīt, proti, 23. novembrī būs pagājuši četri gadi kopš Londonā ir miris viens no maniem vēlētājiem Alexander Litvinenko. Viņu noslepkavoja Krievijas valsts sponsorēti teroristi. Trīs galvenās aizdomās turētās Londonas pilsētas policijas meklēšanā esošās personas, proti, Andrei Lugovoi, Dmitry Kovtun un Vyacheslav Sokolenko, Krievijā joprojām atrodas brīvībā. Vienlaicīgi Litvinenko kunga atraitnei Marina ir liegtas tiesības uz taisnīgu tiesu. Lai izmeklētu nāves apstākļus līdz šim nav notikusi neviena kriminālizmeklētāja tiesas sēde, kā to paredz līdzšinējā tiesu prakse vardarbīgas nāves gadījumā.
Tādēļ es vēlos izmantot šo iespēju un aicināt Lielbritānijas iestādes iespējami drīz uzsākt kriminālizmeklētāja tiesas sēdi, lai konstatētu un publiski paziņotu minētās personas nāves apstākļus un cēloni, kā arī oficiāli izziņotu par šīs slepkavības izdarīšanu aizdomās turamo personu meklēšanu.
Litvinenko kungs bija Lielbritānijas iedzīvotājs, kurš tika nogalināts Lielbritānijas teritorijā. Tas, ko minēju, ir mazākais, ko varam darīt viņa un viņa ģimenes labā, jo viņiem uz to ir tiesības.
Anna Záborská
(SK) Priekšsēdētājas kundze! Pirms nedēļas tika publicēts ziņojums par pievienošanās ES procesu Balkānu valstīs. Nav godīgi izvirzīt noteikumus sarunu uzsākšanai ar kandidātvalstīm par dalību ES, bet pēc to izpildes šīs sarunas neuzsākt. Kādēļ mūsu attieksme pret Maķedoniju nevarētu būt godīga?
Maķedonija ir valsts, kurā reformas ir īstenotas ar labiem panākumiem. Vairāk nekā 80 % vidusskolu beidzēju šajā valstī studē augstskolās. Viņi apgūst angļu valodu jau no sešu gadu vecuma.
Komisijas ziņojumā ir minēti panākumi cīņā pret korupciju, valdības stabilitāte un veiksmīgais politiskais dialogs. Šī valsts ir nodrošinājusi atbilstību visiem Kopenhāgenas kritērijiem. Tā ir pelnījusi iespēju uzsākt sarunas, lai kļūtu par vienu no ES dalībvalstīm. Par neatrisinātiem jautājumiem mēs varam runāt sarunu procesa laikā. Ja mēs to nedarīsim, tad tiks grauta ticība Eiropai.
Estelle Grelier
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Kamerūnas valdības uzsāktās taupības politikas dēļ Apvienotā Karaliste ir nolēmusi pārtraukt lielo velkoņu finansēšanu, kuri veic kuģu glābšanas operācijas Lamanšā. Tas ir vienpusējs lēmums, kuru ir nosodījušas minētā reģiona ostas, kuģniecības, tirdzniecības un politiskās struktūras.
Apvienotās Karalistes lēmums var negatīvi ietekmēt šī reģiona kuģošanas drošību, jo ar vairāk nekā 250 000 kuģu gadā tas ir noslogotākais tirdzniecības ceļš pasaulē. Pēdējos 10 gados tajā ir reģistrēti aptuveni 300 kuģošanas negadījumi un eksperti lēš, ka jaudīgu glābšanas kuģu sākotnēja izvietošana ir nodrošinājusi to, lai šādi negadījumi nepārvērstos par lieliem nelaimes gadījumiem.
Tā kā kuģošanas drošība ietekmē ES teritorijas drošību un vides aizsardzību, par tauvā vilkšanu avārijas gadījumos ir atbildīgas valsts iestādes, saņemot finansiālu atbalstu no kuģu īpašniekiem, bet minēto pakalpojumu sniegšanu nedrīkst uzticēt privātiem uzņēmumiem.
Tādēļ Eiropas Komisijas uzdevums ir atrisināt šo jautājumu. Eiropa var atļauties piešķirt līdzekļus, lai īstenotu vērienīgu integrētu jūrniecības politiku un šāds aicinājums jau ir izteikts oficiāli.
Giommaria Uggias
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlos informēt jūs, iedzīvotājus un arī asociācijas par to, ka mēs esam iesnieguši rakstisku deklarāciju Nr. 0086/2010 par ūdens kā sabiedriskā īpašuma aizsardzību.
Ūdens ir ne tikai sabiedriskais īpašums, bet tiesības uz to ir vispārējas cilvēktiesības, tādēļ ūdens resursu efektīva pārvaldība kā vietēja sabiedriska pakalpojuma pārvaldība ir apliecinājums pareizai valdības rīcībai. Tie ir mūsu pamatprincipi, kas ir mudinājuši tūkstošiem Itālijas iedzīvotāju atbalstīt prasību rīkot referendumu, lai novērstu pamatvērtību atņemšanu sabiedriskajai jomai.
Patiesi, mēs uzskatām, ka iniciatīva nevar piederēt tiem, kuri to ir ierosinājuši, jo tā ir cīņa, kas jāizcīna visiem kopā. Lai to apliecinātu, mēs iesniedzām deklarāciju kopā ar deputātiem no Eiropas Zaļo partijas, Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas, kā arī Eiropas Kreiso spēku partijas, un šī deklarācija ir saņēmusi plašu atbalstu visā Parlamentā.
Mūsu mērķis ir savākt parakstus no vismaz puses Parlamenta deputātiem, lai minētā deklarācija kļūtu par Eiropas Parlamenta oficiālu nostāju, kas palīdzētu nodrošināt ūdeni kā tiesības, nevis tikai kā sabiedrisku labumu.
Monica Luisa Macovei
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Svētdien Moldovas Republikā notiks pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas. Tajās izšķirsies demokrātisko un komunistisko spēku liktenis.
Uzvara demokrātiskajiem spēkiem, kuri pašlaik ir apvienojušies "Aliansē par integrāciju Eiropā”, arī turpmāk tiem palīdzēs nodrošināt jau pagājušajā gadā gūtos pasākumus, proti, virzību uz demokrātisku pārvaldi, tiesiskumu un iedzīvotāju labklājību. Demokrātiskajiem spēkiem ir jāturas kopā gan pirms, gan pēc vēlēšanām.
Minētajām vēlēšanām ir jābūt brīvām un taisnīgām, un cilvēkiem ir jānodrošina piekļuve vajadzīgajai informācijai. 2009. gada aprīļa vardarbīgie notikumi vairs nedrīkst atkārtoties. Demokrātisku valdību nevar
izveidot ar krāpšanu, vardarbību vai iebiedēšanu.
Protams, tie būs Moldovas Republikas iedzīvotāji, kuri svētdien piedalīsies balsošanā, nevis mēs, tomēr šajā Parlamentā vienmēr tiks atbalstīti tie, kuri vēlas ieviest demokrātiskas pārmaiņas. Mēs vēlamies viņus iedrošināt, kā arī apliecināt savu solidaritāti.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Nesen notika uzbrukums mūsu Pestīšanas Dievmātes baznīcai Bagdādē, kurā tika nogalināti 58 cilvēki, galvenokārt, sievietes un bērni tikai tādēļ, ka viņi bija kristieši. Al-Qaeda lepni uzņēmās atbildību par šo aktu. Tas nav atsevišķs gadījums, bet gan kristiešiem rīkotu uzbrukumu un viņu vajāšanas kulminācijas punkts vairākumā musulmaņu valstu. Kristieši ir tikuši izraidīti no Marokas, bijuši apdraudēti Turcijā, un pret viņiem ir rīkoti uzbrukumi gan Indijā, gan Nigērijā. Janvārī seši kristieši tika nogalināti pie baznīcas durvīm Kairā. Cik ilgi vēl Rietumu demokrātiskā pasaule turpinās ciest klusu?
Laimīgā kārtā priekšsēdētājs Buzek kungs sniedza paziņojumu Parlamenta vārdā. Augstā pārstāve baronese Ashton, savā paziņojumā, nosodot uzbrukumu, aprobežojās tikai ar terora akta nosodījumu. Kādēļ netika minēts motīvs, proti, fakts, ka tika nogalināti kristieši, kas bija nepārprotams uzbrukuma iemesls?
Es neko neesmu dzirdējis ne no Zapatero kunga, ne arī no premjerministra Erdogan kunga. Kāds ir Civilizāciju alianses viedoklis? Man ir kauns par mūsu vientiesību un gļēvumu. Es nevaru neatcerēties pārprasto Oriana Fallaci, kura pareģoja Eiropas pārtapšanu par "Eirābiju” (Eurabia) un gandrīz tika "nomētāta ar akmeņiem”, jo uzdrošinājās nosodīt to, kas notiek šajā neirotiskajā Eiropā.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Priekšsēdētājas kundze! Izglītība un zinātne ir ekonomiskās stratēģijas "Eiropa 2020” prioritātes. Tas, vai šī programma paliks tikai uz papīra, vai arī tiks īstenota konkrētā rīcībā, ir atkarīgs vienīgi no mums. Lai gūtu panākumus, atbildība ir jāuzņemas gan Eiropas Savienības iestādēm, gan dalībvalstīm. Diemžēl Bulgārijas valdība īsteno politiku, kas ir pretrunā ne tikai valsts interesēm, bet arī Eiropas politikai pētniecības un izglītības jomā. Atšķirībā no Eiropas, kura pētniecībai un attīstībai līdz 2020. gadam ir piešķīrusi trīs procentus no sava budžeta, Bulgārija šim mērķim ir atvēlējusi tikai 0,6 procentus.
Pēc vairākiem neveiksmīgiem mēģinājumiem rast risinājumu, Bulgārijas Zinātņu akadēmija ar vairāk nekā 140 gadu senu vēsturi, kura tika izveidota skarbajos Osmaņu impērijas apstākļos un pašlaik Bulgārijā veic 55 % no visiem zinātniskajiem pētījumiem, kā arī tā ir atzīta visā pasaulē, tiks likvidēta. Tā ir saņēmusi aptuveni EUR 30 miljonus 400 sekmīgi īstenotiem Eiropas projektiem.
Neraugoties uz savu līdzdalību Eiropas iestādēs gan politiskā gan ekspertu līmenī, Bulgārijas valdība nesaskata nekādu saikni starp zinātnes attīstību un izeju no krīzes. Šis jautājums ir jāietver Padomes un Komisijas darba kārtībā. Tā nav tikai Bulgārijas problēma, jo ir apdraudēta stratēģiskās programmas izpilde un Eiropas prioritātes.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu vērst jūsu uzmanību uz nepietiekamajām Eiropas Komisijas rīkotajām sabiedriskajām apspriedēm par nezināmu autoru darbiem. Nezināmu autoru darbi ir darbi, kuru autori nav nosakāmi vai atrodami.
Pagājušajā nedēļā es par šo jautājumu Parlamentā rīkoju debates. Tās bija apliecinājums lielajai interesei par šo jomu, jo tika uzdoti daudzi jautājumi par direktīvu, kuru pašlaik izstrādā Komisija. Diemžēl process joprojām ir "miglā tīts”, bet tajā iesaistītajiem ekspertiem un iestādēm vajadzētu zināt vismaz veicamā darba virzienu. Nezināmu autoru darbi aptuveni 40 % gadījumu ietekmē mūsu mākslinieciskās darbības rezultātu. Minētās direktīvas publicēšana ir atlikta uz nākamā gada pirmo ceturksni, tādēļ vēl ir nedaudz laika tās apspriešanai. Mums ir vairāk jācenšas iesaistīt savus iedzīvotājus un arī ekspertus tiesību aktu izstrādes procesā, lai tie būtu iespējami kvalitatīvāki.
Matthias Groote
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Darba ņēmēju demokrātiskā līdzdalība uzņēmējdarbības veicināšanā ir Eiropas Savienības sociālās politikas stūrakmens. Jau mēnesi dienām un naktīm streiko Ganderkezē, Delmenhorstā un Vehtā esošo Atlas rūpnīcu strādnieki, pieprasot, lai tiktu ievērotas viņu tiesības šajā jomā. Viņi cīnās par to, lai tiktu nodrošināti darba koplīgumi, kas veicinātu drošu un kvalitatīvu darba vietu saglabāšanu. Diemžēl minēto uzņēmumu vadība ir atteikusies uzsākt sarunas ar Eiropas Metālapstrādes rūpniecības asociāciju apvienību un Eiropas Uzņēmumu padomi. Darba strīda procesā uzņēmumu darbinieki ir bijuši pakļauti iebiedēšanai un vadības spiedienam. Es gribētu aicināt vadību, jo īpaši Filipov kungu uzsākt sarunas. Demokrātiskā līdzdalība nedrīkst beigties pie rūpnīcu vārtiem. Sistēma, kas paredz kārtību, kādā cilvēki tiek pieņemti darbā vai no tā atlaisti, rada neuzticību un veicina sociālos nemierus. Šāda sistēma Eiropā nedrīkst pastāvēt, jo tā grauj mūsu demokrātiju.
Cristian Dan Preda
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos teikt dažus vārdus par prezidenta vēlēšanām Kotdivuārā, jo esmu ES vēlēšanu novērošanas misijas vadītāja minētajā valstī. Jau no oktobra sākuma visos Kotdivuāras vēlēšanu iecirkņos mēs kopumā bijām izvietojuši aptuveni 100 novērotājus no 26 valstīm.
Pirmā kārta norisinājās 31. oktobrī bez vērā ņemamiem starpgadījumiem. Netika konstatēti nekādi krāpšanas vai vardarbības gadījumi. Nedaudz tika novēlota rezultātu paziņošana, bet kopumā būtisku pārkāpumu nebija.
Vēlēšanu otrā kārta ir paredzēta nākamajā svētdienā. Tiek lēsts, ka šoreiz spriedze būs lielāka, jo jau ir notikušas sadursmes uz ielām un kampaņas gaisotne ir kļuvusi agresīvāka, ko izjūt arī mūsu novērotāji. Turklāt nereti novērotājiem nav iespējams sagatavoties kampaņas uzraudzībai. Nemieram ir jānorimst, lai balsošana varētu noritēt mierīgi. Ļoti svarīgi ir tas, lai līdz svētdienai un arī turpmāk tiktu aizsargāti mūsu novērotāji.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
