Põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on härra Bogdan Goliki poolt põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel esitatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides - C6-0203/2007 -.
Mariann Fischer Boel
Proua juhataja, tahan alustada raportööri hr Goliku tänamisest suurepärase raporti eest komisjoni ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu ühismäärust põllumajandussaaduste edendamiseks nii sise- kui ka välisturgudel.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on ühendada nõukogu kaks kehtivat määrust sisemise ja välise edendamise kohta üheks määruseks. Selle tegevuse üldeesmärk on täielikult kooskõlas meie lihtsustamistegevusega ja sellega kavatsetakse suurendada Euroopa Liidu põllumajandussaaduste edendamissüsteemi läbipaistvust. Eesmärgiks ei ole põhimõtteliselt muuta teavitamis- ja edendamispoliitikaid.
Hr Goliku ja tema kolleegide tehtud muudatusettepanekud tegelevad mitmete tähtsate ELi edendamissüsteemi käsitlevate küsimustega, näiteks esiteks suurem tähelepanu ja suurem eelarve edendamiskavadele kolmandates riikides; teiseks ühenduse osa suurendamine edendamismeetmetes ja kolmandaks ettepanekut tegevate organisatsioonide finantspanuse vähendamine.
Mis puudutab panuse jagamist erinevate partnerite vahel, siis teate, et ühenduse standardpanus on 50% ja ülejäänud 50% jagatakse liikmesriikide ja ettepaneku teinud organisatsioonide vahel, nii et viimased maksavad vähemalt 20%.
Finantskohustuste jagamine erinevate partnerite vahel põhineb väga pikal kogemusel edendamiskavadega. Kui kõik partnerid annavad panuse ja osalevad finantsiliselt, suurenevad selgelt tõhusa ja sihipärase programmi võimalused. Erandjuhtudel, nagu oli näiteks hiljuti puu- ja juurviljad kooliõpilastele, on võimalik suurendada ühenduse panust kuni 60%.
Seoses teie ideega rõhutada rohkem edendamisprogramme kolmandates riikides, siis see idee mulle põhimõtteliselt sümpatiseerib, aga see tuleb panna õigesse konteksti. Kõnealune ettepanek käsitleb lihtsalt kahe määruse ühendamist; tegemist ei ole poliitiliste arutelude või lisarahaga, nii et õige hetk selleks aruteluks oleks, kui vaatleme oma ühise põllumajanduspoliitika tulevikku, kus meie prioriteedid peaksid korralikult meie eelarvejaotuses kajastuma.
See ei tähenda, et surun edendamist tagaplaanile. Nagu te võib-olla teate, siis meie kahe viimase reformi ajal - esimene oli seotud puu- ja juurviljadega ja teise lõpetame loodetavasti järgmise nädala alguses, see on veinireform - keskendusime ja rõhutasime edendamisprogrammide tähtsust. Kui võtta veini näide, siis eraldasime igal aastal 120 miljonit eurot eelkõige meie suurepäraste Euroopa veinide edendamiseks kolmandates riikides.
Arvan, et oleme õigel teel, aga tulgem selle juurde tagasi hilisemas etapis - käesolev on lihtsalt kahe määruse ühendamine.
Bogdan Golik
raportöör - (PL). Proua juhataja, tegelikkuses on see ettepanek võtta vastu nõukogu määrus põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides, mõeldud kahe praegu kehtiva määruse ühtlustamiseks ning tehnilise konsolideerimise saavutamiseks. See kõik on osa Ühenduse õigusaktide lihtsustamise ja läbipaistvamaks muutmise laiemast protsessist.
Sooviksin siiski rõhutada, et antud juhul mõistetakse lihtsustamist üksnes tehnilise protsessina. Meie ees olev määruse projekt ei viita kahjuks müügiedenduse ja teabe põhiprintsiipidele, mis on sätestatud Euroopa Komisjoni rakendavates normides.
Hoolimata nendest piirangutest, lähenesin ma oma raportis põllumajandustoodete müügiedendusele Euroopa Liidus märkimisväärselt laiemalt ja strateegilisemalt. Euroopa Parlamendil peab olema võimalik nendele niivõrd olulise mehhanismiga seotud põhiküsimustele viidata. See on eriti oluline, kui me võtame arvesse mitmepoolsed läbirääkimised WTO tasandil ning samuti muutused ühise põllumajanduspoliitika ettevõtlustingimustes.
2013. aastaks lõppevad igasugused ekspordisubsiidiumid. See hõlmab Ühenduse eksporditoetusi. Kavandatakse tollimaksude vähendamist. Selles olukorras on aktiivsem tegevus müügiedenduse ja teavitamise valdkonnas ainsaks viisiks ELi põllumajandustoodete ekspordi konkurentsivõimelisuse säilitamiseks. Samuti aitab selline tegevus tagada uusi turge kolmandates riikides ning tõsta tarbijateadlikkust Euroopa toodete kasulikkusest, stimuleerides seega nõudlust.
Samal ajal ei mõjuta miski sellest turu konkurentsitingimusi. Samuti ei oma see negatiivset mõju maailmakaubandusele. Sel põhjusel ei saa me lubada, et müügiedendus ja teavitamine jääks kõrvalisteks. Vastupidiselt, peaksime neid tunnustama Euroopa Liidu prioriteedina.
Praeguse süsteemi alusel koostab Euroopa Komisjon spetsiifiliste kolmandatest riikidest pärinevate toodete nimekirja, mille osas võib kampaaniaid läbi viia. Selle nimekirja saab iga kahe aasta tagant üle vaadata, samas kui programme endid saab esitada üksnes korra aastas. Veelgi enam, Euroopa Komisjon on lõpliku otsuse langetajaks küsimuses, kas konkreetne programm vastu võetakse ning millises ulatuses rahalist toetust see saab.
2007. aasta müügiedenduse eelarve moodustab vaid 45 miljonit eurot ning see väheneb aasta-aastalt. See on eriti üllatav trend, kui me arvestame, et riikide arv Euroopa Liidus on suurenenud ning et arutluse all olevad tegevused on märkimisväärselt kasvanud. Selline poliitika ei saa Ühenduse positsiooni tõhusalt tugevdada ning teadlikkust Euroopa kvaliteedistandarditest, eriti kolmandate riikide turgudel, suurendada.
Selleks, et neid ambitsioonikaid eesmärke saavutada, on vaja kohaseid rahastamisressursse. Seetõttu usun, et Ühenduse rahalise osalemise piirmäär tuleb tõsta programmide tegelike kulude katmiselt 50% ulatuses 60% ulatuseni. Samuti pakun välja, et valdkondlike organisatsioonide miinimumpanust programmide rahastamisel tuleks alandada 10%ni just selleks, et võimaldada osaleda ka väiksematel organisatsioonidel. Lisaks võiks Ühenduse osalus küündida mahepõllumajanduse ning programmide puhul, mis on seotud tegevusega kriisijärgses olukorras nagu näiteks lindude katku ja BSE puhul, 70%ni.
Programmid peaksid olema üleüldiselt juurdepääsetavad ning paindlikumad. Kõikide toodete ja kõikide riikide hõlmamine ning organisatsioonidel vähemalt kaks korda aastas programmide esitamise lubamine võimaldaks reageerida kiirelt mistahes turgudel tekkivatele võimalustele ning mistahes võimalustele, mida tootjad saaksid kasutada kolmandatesse riikidesse laienemiseks.
Pöördudes tagasi määruse nende aspektide juurde, mis seonduvad lihtsustamisega, oleks mõistlik reguleerida müügiedenduse tegevusi määruses, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus. See parandaks õigusaktide läbipaistvust. Proua juhataja, tuleks rõhutada, et Ühenduse müügiedenduse instrumendile viidatakse määruses puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta ning samuti veinireformi projektis, millele teie viitasite. Tuleks teha kõik pingutused, et hoiduda olukorrast, kus normid, mis käsitlevad müügiedenduse ressursse, on ülemääraselt laiali paisatud.
Kokkuvõtteks sooviksin ma kasutada seda võimalust ning tänada põllumajanduskomisjoni liikmeid, kes võtsid selle raporti ühehäälselt vastu, Euroopa Komisjoni esindajaid, kellega ma korduvalt kohtusin, 24 põllumajandusministrit, kellelt ma sain selles küsimuses kirju ning samuti asjakohaseid riiklikke ja Euroopa valdkondlikke organisatsioone. Sooviksin väljendada oma tänulikkust nende aktiivse koostöö ja mõistlike märkuste eest. Need arutelud võimaldasid mul olemasolevat süsteemi hinnata ning samuti viia end kurssi nende riikide ja organisatsioonide soovidega, nii et neid arvesse võtta.
Lõpetuseks usun ma, et kui kohase suurema eelarve kättesaadavaks tegemisel võimaldab müügiedendus- ja teavitustegevus Euroopa tootjatel uutele turgudele pääseda. Samuti saaks maailma tasandil tuntumaks "Made in Europe” märgis - nii nagu see peaks olema.
Pilar Ayuso
fraktsiooni PPE-DE nimel - (ES). Proua juhataja, volinik, esmalt soovin ma õnnitleda raportööri härra Golikit tema hea töö puhul ning samuti tänada teda suurepärase koostöö eest meie, variraportööridega.
Nagu te, volinik, õigesti märkisite, pakub komisjon täna välja ühe õigusraamistiku, mis liidaks kaks olemasolevat nõukogu määrust üheks määruseks, mis käsitleks põllumajandustoodete müügiedendust. Eesmärgiks on menetlusi vähendada ning lihtsustada, et võimaldada selle poliitika kohaldamist, samal ajal säilitades puudutatud tegevuste erilise iseloomu, mis sõltub asukohast, kus seda rakendada tuleb.
See on äärmiselt oluline ettepanek, nagu märgitud kahes ettepanekus, mis võeti vastu ning mis võetakse vastu veinituru ühise korralduse kohta. Ettepanekus leitakse, et põllumajandustoodete müügiedendus on oluline. Lisaks ei käsitle see müügiedendust vaid ELi sees või väljaspool vaid saavutab mitmekordistava mõju valdkondlike riiklike ja erasektori tegevuste kaudu.
Alates 2000. aastast on rakendatud tegevussuundi, et propageerida tarbijatele Euroopa toiduainete häid omadusi, nende kõrgekvaliteedilist toiteväärtust, toidu ohutust, tootmisprotsesse, loomade heaolu jne. Praegustel müügiedendust reguleerivatel eeskirjadel on siiski - ja ma mainin seda, sest ma olen Hispaania põllumajandusministeeriumis nende kahe määruse eest vastutav - kalduvus süsteemi ohustada ning neid peab lihtsustamise kaudu parandama, et võimaldada neil rahastamisvahendite kohase kasutamise mõttes tõhusamalt funktsioneerida.
Majandusettevõtjate pürgimustele vastamiseks peab Müügiedenduse poliitika olema modernne, paindlik ja ambitsioonikas tööriist. Tunnen, et see on komisjoni ettepaneku kavatsuseks ning see on täpselt põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni poolt ühehäälselt vastu võetud muudatusettepanekute kavatsuseks. Soovin eriti mainida muudatusettepanekuid, mis käsitlevad määruse eesmärki ja reguleerimisala, sest kasulik oleks, kui müügiedendust viidaks läbi ka seoses kaubamärkidega ja see ei keskenduks vaid üldisele müügi edendamisele.
Loodan, et nõukogu ja komisjon arvestavad selle raportiga ning ma tänan neid tähelepanu eest.
Silvia-Adriana Ţicău
fraktsiooni PSE nimel - (RO). Proua juhataja, Ühenduse õigusrežiimi lihtsustamine põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides on kooskõlas Euroopa Parlamendi õigusliku raamistiku lihtsustamise eesmärgiga.
Samuti on see dokument äärmiselt oluline, kuna me arutame praegu ka ühise põllumajanduspoliitika reformi ning selles kontekstis peaksid Ühenduse mehhanismid põllumajandustoodete müügiedenduseks mängima tähtsat rolli.
Reformid puuviljade ja juurviljade ning ka veini valdkonnas osutuvad edukateks üksnes juhul, kui Euroopa suudab oma põllumajandustooteid adekvaatselt propageerida.
5% inimestest, kes saavad Euroopa Liidus töötada, on otseselt hõivatud põllumajandussektoris ning toodavad selle kaudu 1,6% Euroopa Liidu SKTst.
Uue lepingu jõustumisel, hakkab kaasotsustamismenetlus kohalduma ka ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas.
Sotsiaaldemokraatidena toetame üleüldist ning järk-järgulist turu avamist, kuid seda õigete ja eriti vastastikuste eeskirjadega. Meie põllumajandusmudel nõuab kõrgeid standardeid sotsiaal- ja keskkonna valdkonnas ning toiduainete kvaliteeti. See tähendab samuti, et teatud kulud jäetakse põllumajandusettevõtjate kanda, kuid me peaksime täpsustama fakti, et arvesse tuleb võtta ka keskkonnakaitse.
Meie toodete kvaliteet peaks olema rahvusvahelises kaubanduses peamiseks mureks. Sotsiaaldemokraatidena usume, et "made in Europe” märki tuleks tuvastada, määratleda ning samuti seostada Euroopa standarditele vastavate toodete kvaliteediga; samuti on äärmiselt oluline Euroopa Liidu põllumajandustoodete müügiedendamine.
Õnnitlen raportööri.
Nils Lundgren
fraktsiooni IND/DEM nimel - (SV). Proua juhataja, see raport meenutab mulle Alice'it Imedemaal ning proua juhataja, on vastupandamatu esitada tõlkijatele väljakutse hüüatades "Curiouser and Curiouser!” hüüdis Alice”. Mis toimub? Kas ELil on tõesti mõistlik kasutada Euroopa maksumaksjate raha reklaamikampaaniate jaoks, mis püüavad veenda samu maksumaksjaid, et nad peaksid ostma kaupu, mida nad on juba subsiidiumide kaudu rahastanud. Muidugi mitte. Üheks ELi eesmärgiks ühises põllumajanduspoliitikas on tagada tarbijatele mõistlikud hinnad. Kuid kui seda tehakse rahastamise kaudu maksulaekumistest tootlikkuse tõstmise asemel, siis maksavad tarbijad nende toidu eest igal juhul sama palju, kuid üksnes erineval viisil. Lisaks nõrgestatakse tootlikkuse tõstmise stiimulit. Niisiis muutub toit selle põllumajanduspoliitika tõttu pikemas perspektiivis kallimaks.
Komisjon propageerib konkurentsipiiranguid. Kui tariifid kaotatakse, ohustavad liikmesriikide tootmist kolmandatest riikidest pärinevad tooted; ning raport pakub välja väljaminekute suurendamise kampaaniatele, mille eesmärgiks on Liidu kaubamärgi tugevdamine ning tarbimise edendamine Liidus. Ettepanek haiseb varjatud protektsionismi järele! Oleme juba näinud paljusid ELi reklaamikampaaniate näiteid.
1997. aastal, kui tänu tariifide kaotamisele muutusid importkaubad odavamaks, viidi läbi reklaamikampaaniad ELis toodetud lõikelillede propageerimiseks. Lugupeetud Rootsi kolumnist Johan Hakelius kirjutas juhtivas Rootsi ajalehes järgmist: "Kui ELi kodanikud ostavad üle Euroopa sama sorti lilli, siis ühtekuuluvus ning euroopalik harmoonia muidugi suurenevad. Tulbid on rahu jaoks üliolulised.” Sellel täiskogul on vaja ehk märkida, et eespool toodu oli mõeldud irooniliselt ...
2000. aastal oli EL ladustanud 450 000 tonni oliivõli ning otsustas viia põhjapoolsetes riikides ellu reklaamikampaaniad, mis teavitasid meid, kui hea ja kasulik oliivõli on.
2007. aastal hääletas Euroopa Parlament reklaamiraha osas piimasektoris, et kaitsta seda kasvava turu liberaliseerimise eest.
Ühise põllumajanduspoliitika reform on tegelikult toimumas. Selle edasiminek on aeglane, kuid liikumine toimub. Raportööri ettepanekud astuvad aga mitu sammu tagasi. Nende eesmärgiks on asendada viimaks aset leidvad reformid suurendatud müügiedenduse meetmete ja teavituskampaaniatega. Raportöör süüdistab WTO-d ning soovib suurendada toodete arvu, mis peaksid selle toetuse saama. Selle näol pole tegemist millegi muu kui ebaausa konkurentsiga väljapoole ELi jäävate põllumajandustootjatega. Ühine põllumajanduspoliitika tuleb lõpuks ometi kaotada ning hinnad ja toomise peavad määrama pakkumine ja nõudlus, täpselt nii nagu toimub kõigis teistes sektorites.
Oleme selle ebamõistliku süsteemi küljes kinni mineviku ebaõnnestunud otsuste tõttu. Siit tulenevalt on veegi olulisem, et me liiguksime õiges suunas. Siin aga esitatakse kahetsusväärselt soovitus, et me liiguksime vales suunas. Raha, mille saab ekspordihüvitiste kaotamise, tariifide ja riiklike toetuste alandamise kaudu vabastada ning kasutada Euroopa rahva hüvanguks ei tohi nüüd raisata eraldistena müügiedendusmeetmetele ning teavituskampaaniatele. Müügiedenduskampaaniate ning kaupade ja teenuste reklaami eest peavad maksma tootjad, mitte majanduslikult survestatud maksumaksjad.
Euroopa on selles valdkonnas nagu ka paljudes teistes, valel rajal. EL peab olema vabaduste Euroopa, kus rahvad ja ettevõtted konkureerivad tarbijate hüvanguks, aga mitte protektsionistidele kuuluv. Sooviksin, et võiksin olla Euroopa pärast optimistlik, kuid kahjuks ma ei saa.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Proua juhataja, tahan avaldada liikmetele tänu nende panuse eest sellesse olulisse arutelusse. Loodan, et me kõik nõustume asjaoluga, et meil on kasutada eelarve, et selgitada tarbijatele Euroopa toodete kõrget kvaliteeti nii Euroopa Liidus kui ülemere turgudel.
Pean ütlema, et olen veidi üllatunud, kui seda käsitletakse protektsionistliku lähenemisena, sest oleme olukorras, kus kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ja teised põllumajandustooraine turul osalejad edendavad oma tooteid tarbijatele.
Selles osas on meil Euroopa Liidus täiesti selge tribüün, sest meil on kvaliteetsed tooted, mis puudutab keskkonda, loomade heaolu ja kõrgeid veterinaarstandardeid.
Mis puudutab eelarve alakasutamist või asjaolu, et eelarve on vähenenud, siis meil ei olnud võimalik raha kulutada, sest ülemere turgudel puudus tootjaorganisatsioonidel huvi. Loodan, et see probleem lahendatakse, kui me need kaks erinevat määrust ühendame, siis on selle käsitlemine palju hõlpsam ja paindlikum.
Oleme avatud aruteluks, võib-olla tervisekontrolli raames, kuidas seame teetähiseid meie põllumajandussaaduste edendamiskampaaniateks tulevikus. Arvan, et kõige lähem õige aeg selleks aruteluks oleks siis, kui alustame tulevase eelarve arutelu, see on pärast 2013. aastat.
Ma arvan, et oleme saatnud selged signaalid nii puu- ja juurviljade reformi kui ka veinireformi raames meie toodete edendamise tähtsuse kohta.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 12. detsembril 2007.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Gábor Harangozó  
kirjalikult. - Ühise põllumajanduspoliitika hiljutiste reformide raames ja silmas pidades võimalikke tulevasi arenguid Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel, on ilmselgelt näha tõeline vajadus ühendus edendamismehhanismide tõhustamiseks seoses põllumajandussaadustega. Lihtsustamise tegevuskava rakendamine nõuab ühtse õigusraamistiku kujundamist põllumajandussaaduste edendamiseks nii sise- kui välisturgudel. Edendamisvahenditele ja kampaaniatele tuleb omistada suurim tähtsus, pidades silmas ettenähtud tariifide alandamist, eksporditoetuste kaotamist ja ühenduse sisetoetuste vähendamist. Sellega seoses on ilmne, et peaksime suurendama meie põllumajandussaaduste edendamise ulatust ja eelarvet, et tagada meie toodete elujõuline konkurentsivõime nii sise- kui välisturgudel. Tegelikult on ülioluline suurendada eelarvevahendeid, et tagada kvaliteetsed edendamisvahendid ja läbipaistvad meetmed ühtses ja lihtsustatud õigusraamistikus. Täpsemalt on tänahommikune arutelu seoses veinituru ühise korralduse reformiga äärmiselt hea näide kiireloomulise vajaduse kohta investeerida piisavalt tõhusatesse edendamisvahenditesse ja turundusmeetmetesse ELis ja sellest väljaspool.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
kirjalikult - (PL). Proua juhataja, me kõik nõustume, et teavitustegevused ja põllumajandustoodete müügiedendus nii sisestel kui väljaspool asuvatel turgudel on hädavajalik. Samuti nõustume vajaduse osas lihtsustada ja ühtlustada õigusnorme ning piirata teavitamispoliitikaga rakendamisega seonduvaid haldusreforme. Lisaks mõistame, et kohane teavitamine ja müügiedendus stimuleerivad kaubandust ning aitavad tagada toodetele turu. Nõustume samuti, et 45 840 000 euro suurune summa, mis on märgitud 2007. aasta eraldisteks, on liiga väike.
Kuidas me peaksime sellele olukorrale vastama? Millele peaksime eriti keskenduma? Usun, et peaksime keskenduma tervislike, GMO vabade, mahepõllumajandustoodete propageerimisele. Peaksime alustama noorte inimestega ning haridusasutustega. Spetsiaalsed müügiedendused koolilastele peaksid käsitlema lisaks puuviljadele ka valikut tervislikke mahepõllumajandustooteid.
Eduks on ülioluline märgistussüsteem, mis annaks tarbijale olulise informatsiooni, nagu näiteks päritolu, kvaliteedi, tootmismeetodi, ohutuse ja toote toiteväärtuse kohta. See teave peaks olema antud pakendil tarbija kohalikus keeles. Kaubandust ja märgistamist supermarketites tuleb kohaselt muuta, eriti uutes liikmesriikides.
Kui ihaldatud eesmärke soovitakse saavutada, on järgnev tegevus hädavajalik: uute turgude uurimine, kogu kontrollisüsteemi parandamine ning hea koostöö liikmesriikide vahel.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
kirjalikult - (PL). Proua juhataja, raport, mida me täna põllumajandustoodete müügiedenduse kohta arutame, peaks sisaldama oma pealkirjas sõna "mahepõllumajandus”. Lõppeks saab ühiskond tarbida vaid teatud koguse toitu, mistõttu ei ole me niivõrd huvitatud suuremast tarbimisest kui tervislikust toitumisest ning kõrge-kvaliteedilisest toidust.
Paljud massitoitlustusasutused Euroopa Liidu territooriumil müüvad toitu, mis sisaldab niivõrd ohtralt kemikaale ja väetiseid, et on vaevalt üllatav, et iga eurooplaste põlvkond on eelmisest paksem. Ma ei soovi propageerida toitu, mis on kaasa toonud Euroopa ühiskonna haigustele ja rasvumisele vastuvõtlikkuse. Kui me hakkame andma oma kodanikele tervislikku toitu, saab meie toodang tunnustuse üle maailma. Peame veenma maailma, et Euroopa toodab ja müüb kõrge-kvaliteedilist toitu.
Toetan täielikult raporti neid osasid, milles toetatakse piirkondlikku iseseisvust traditsiooniliste toitude tootmisel igale alale. Viimasena sooviksin ma tänada härra Golikit hea raporti eest.
