ELi ja Mauritaania vaheline kalandusalane partnerlusleping (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle ELi ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepingu läbirääkimiste kohta - B7-0018/2011), mille Carmen Fraga Estévez esitas kalanduskomisjoni nimel komisjonile.
Carmen Fraga Estévez
Austatud juhataja! Mauritaaniaga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli kehtivusaeg lõppeb 31. juulil 2012. Protokolli olulisust arvestades on komisjon juba palunud nõukogult volitusi selle üle uuesti läbirääkimiseks. Meid on teavitatud, et nõukogu vaatab hetkel läbi volituste ettepanekut ja otsustab varsti.
Lähtuvalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 218, mis annab parlamendile erivolitused kalanduskokkulepete lõplikul kinnitamisel, oleme teinud juba teatavaks kavatsuse kasutada täies ulatuses võimalusi, mida Euroopa Ühenduse asutamisleping ja institutsioonidevaheline raamleping annavad meile osalemiseks kalanduskokkulepete kujundamisel, sealhulgas õigust täielikule teabele nõukoguga võrdsel alusel.
Arvame, et peaksime olema kaasatud protsessi läbirääkimisvolituste kinnitamise hetkest. Kalanduskomisjon on seega otsustanud võtta alates Mauritaania protokollist kasutusele uue menetluse, millest lähtuvalt esitame suuliselt vastatava küsimuse ja saame teavet tulevaste läbirääkimiste kohta protsessi algusest. Menetlus võimaldab meil samuti koostada resolutsiooni projekti, milles kirjeldatakse probleeme, mida näeme arutlusel olevas lepingus (praegusel juhul Mauritaaniaga) palvega, et läbirääkijad võtaks neid arvesse ja et neist saaks lõpuks osa lõplikust protokollist.
Leping Mauritaaniaga on ülioluline nii riigi enese kui ka Euroopa Liidu seisukohast. Mauritaania seisukohast kujutab see 29% riigi eelarvest; Euroopa Liidu seisukohast on tegemist ühega veel kehtivast kolmest segalepingust, mis võimaldab riigi vetes mitme erineva kalapüügiviisi olemasolu, millest kõik on ELi kalavarude seisukohalt üliolulised.
Lepingu olulisus ja meie kogemused on ajendanud meid esitama hulga ettepanekuid, mis kajastuvad ühises resolutsioonis, mille üle lähipäevil fraktsioonid läbi räägivad, ning samuti väljendama muret hulga küsimuste üle, mis puudutavad praeguse protokolli toimimist. Küsimused on järgmised:
esiteks peab parlament mõistma et on oluline saavutada ettevõtete toetus rahalistele toetustele ning nende õigele kasutamisele, pidades silmas nii ettevõtete kui ka Mauritaania kalandusasutuste vajadusi edusammude tegemisel nüüdisaegse säästva kalanduspoliitika suunas.
Teiseks on ühisel teaduskomisjonil etendada oluline roll ja tuleb tagada, et see täidab oma rolli õigesti, kuna ta on organ, mis vastutab ressursside hindamise ja soovituste väljastamise eest, mis puudutavad populatsioonide bioloogilist olekut ning seetõttu Mauritaania vetes tegutsevatele erinevatele laevastikele kättesaadavaid võimalusi.
Kolmandaks on vaja rohkem teavet piirkonnas tegutsevate teiste Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide püügi kohta, nii et saaksime õigesti välja selgitada tegeliku kalavarude ülejäägi, mida Mauritaania saab ELile pakkuda, tagades samas ka, et läbirääkimistel kokkulepitud püügivõimalused on kooskõlas laevastike tegelike vajadustega. Sellega välditakse kiusatusi maksta nn paberkala eest.
Neljandaks on oluline kalalaevastiku puhul tagada, et eri püügipiirkondade tehnilised meetmed räägitakse läbi püügivõimalustega, tehes nii samal ajal lõpu absurdsele olukorrale, kus makstakse ressursside eest, mida on tehniliselt võimatu püüda.
Lõpuks on vaja viivitamatult täpsustust selle kohta, kuidas Mauritaania kasutab protokolli järelevalvesätteid, mis puudutab tema eelistust muudele meetoditele peale laevaseiresüsteemi ja samuti varieeruvaid standardeid laevade kinnipidamisel. Oluline on, et mõlemad pooled peaksid kinni taoliste kinnipidamistega seotud vaidluste lahendamiseks kokkulepitud tingimustest, mis tuleb uues protokollis säilitada.
Volinik! Kõikidel nendel põhjustel palume, et komisjon läbirääkijana võtaks arvesse neid ja muid küsimusi, mis moodustavad osa ühisest resolutsioonist, mille kinnitamine on määratud järgmisele täiskogu istungile ja mida meie institutsioon jälgib väga tähelepanelikult.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Sooviksin tänada kalanduskomisjoni esimeest Carmen Fraga Estévezi selle suuliselt vastatava küsimuse eest ja öelda, et mul on väga hea meel, et parlament menetlusse kaasatud on. Ka mina jagan üldjoontes tema muret. Anname oma parima parimate tulemuste saavutamiseks.
Lubage mul rääkida teile veidi praegusest kalanduslepingust Mauritaaniaga. Lepingu eesmärk on tagada kalavarude kaitsmine ja säästev kasutamine. Samuti tahame takistada ebaseaduslikku kalapüüki ja selle vastu võidelda ning soodustada sadamainfrastruktuuride arendamist ja merekeskkonna kaitsmist.
Selle lepinguga on vähendatud püügivõimalusi ning tasusid, mida laevaomanikud maksavad tegevuslubade ja püütud tonni eest, on oluliselt tõstetud. Probleeme jääb ja me uurime, kuidas neid kõige paremini lahendada. Selles küsimuses olen nõus Carmen Fraga Estéveziga.
Leping Mauritaaniaga on muutunud rahalises mõttes kõige olulisemaks - tegemist on olulisimaga meie lepingutest. Seda arengut arvestades kaalub komisjon sektoritoetustega seotud tugeva tingimuslikkuse elemendi rakendamist uues protokollis. See toimub muu seas kasutusõiguste maksete ja sektoritoetuste maksete lahtisidestamise kaudu. Sidestame selle lahti. See võimaldab meil reageerida mõjusamalt probleemidele sektoritoetuste rakendamisel ja samas tagada kasutusmakse ning sellega ELi laevade püügitegevus, sest me ei tahaks katkestada ELi laevade püügitegevust.
Sektoritoetuste puhul oli 2008. ja 2009. aastal rakendusmäär väga kõrge. 2010. aastat iseloomustas teisest küljest sektoripoliitika raha rakendamise väga madal tase Mauritaanias - ainult 52%. See on tingitud peamiselt asjaomase raha kõrges jaotamatuses Mauritaania rahandusministeeriumi puhul. Eelmisel aastal tegi komisjon kokkuleppel Mauritaania poolega otsuse jagada sektoritoetuste makse kaheks osamakseks. Samuti jättis komisjon kokku 18 miljonist eurost jaotamata üheksa miljonit eurot ehk pool kogusummast, kuni saavutati suurem kasutamine.
Lisaks kehtestati kõikide nende puudust lahendamise eesmärgil ajutise meetmena uus mehhanism, usalduskonto - CAS. CAS käivitus 2011. aasta esimeses pooles. Uue erikonto loomine soodustab selle tagamist, et eraldatud raha läheb otse sektoritoetusteks. See on see, mida tahame.
Uus protokoll pärast 1. augustit 2012 võtab arvesse eelseisvat CASi reformi. Selles suhtes sisaldavad läbirääkimisvolitused esimest korda inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete punkti. Loodame, et nõukogu võtab uued volitused vastu järgmisel nädalal! Mis puutub võitlusse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, siis meie uue määruse jõustumisest saadik on komisjon teinud tihedalt koostööd Mauritaania kontrolliasutustega. Püüame tagada kohast teavet kaitse- ja juhtimismeetmete kohta sellest määrusest lähtuvalt.
Lõpuks, ELi kalandussektori investeeringuid tehakse kooskõlas Mauritaania tegevuskavaga. Kava eesmärk on soodustada Euroopa eraettevõtete ning Mauritaania ja Euroopa ettevõtjate vaheliste ühisettevõtete loomist ning era- ja avaliku sektori partnerluse kõige kohasemate vormide väljaselgitamist.
Alain Cadec
Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Lissaboni lepingu artikli 218 lõikest 10 lähtuvalt peab parlament nüüd andma oma nõusoleku rahvusvahelistele lepingutele, mille üle Euroopa Komisjon läbi räägib. Sellega seoses sooviksin juhtida tähelepanu asjaolule, et parlamenti tuleb pidevalt teavitada lepingu üle peetavate läbirääkimiste kõikides etappides.
ELi ja Mauritaania vahelist kalandusalast partnerluslepingu protokolli pikendatakse 31. detsembril 2012. Euroopa Liidu rahaline toetus selle kalandusalase partnerluslepingu raames on tema suurim toetus. Arvestades 900 000 tonni püüki, kujutab leping ka suurimat püügipotentsiaali. Peale Guinea-Bissau lepingu on see ainus, mis võimaldab peajalgsete ja koorikloomade püügi potentsiaali.
Lepinguga on ikka veel mitu probleemi. Hiljutine külaskäik koos kalanduskomisjoniga Mauritaaniasse, mida mainisite, volinik, kinnitas mu seisukohta küsimuses. Esiteks, infrastruktuur on puudulik, iseäranis Nouakchotti sadam, mis mõjutab kohalike kalanduspiirkondade arengut ja laiemalt vaadates Euroopa Liidu investeeringuid. Teiseks, Mauritaania ametivõimud on peatanud ja kontrollinud mõnesid Euroopa laevu mõjuva põhjuseta. Lisaks sellele kasutavad Mauritaania ametivõimud muid meetodeid peale lepingus ettenähtud satelliidipõhise laevaseiresüsteemi, mis teeb laevaomanike töö keerulisemaks. Ka omanikud on seisukohal, et eramaksud on liiga kõrged võrreldes neile kättesaadava tegeliku püügipotentsiaaliga. Tehnilisi meetmeid, mida kohaldatakse Euroopa laevaomanikele, on samuti vaja täpsustata, kuna neid diskrimineeritakse võrreldes teiste Mauritaania vetes kala püüdvate laevastikega.
Lõpuks ei tohiks me alahinnata Hiina mõju Mauritaania kalapüügisektoris, mida teostatakse ühisettevõtete kaudu Mauritaania lipu varjus ja mis, mõistagi, mõjutab sellist kalandust, kuna see ei ole allutatud tervise-, majanduslikule ega sotsiaalsele kontrollile, rääkimata asjaolust, et selline kalandus ammendab Mauritaania vetes kättesaadavad kalaressursid. Peame olema võimelised püügitegevust koguseliselt väljendama ja tagama, et seda kontrollitakse, et soodustada kohaliku kalanduse arengut ja muuta Euroopa laevaomanike töö lihtsamaks. Arvan, et see on oluline. Sooviksin teile meenutada, et kalanduskomisjoni liikmed soovivad saada täielikku versiooni lepingu järelhindamisest võimalikult kiiresti ja viibida kohal ühistel komisjoni koosolekutel, nii et nad saaksid jälgida lepingu rakendamist.
Austatud juhataja! Kordan, et meil on hea siin, Strasbourgis, kuhu täiskogu kuulub.
Kriton Arsenis
Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Sotsiaaldemokraatide algatus ettepaneku kohta võtta vastu Mauritaaniat käsitlev resolutsioon, täidab lünga. Pärast Lissaboni lepingut on parlamendil selgepiiriline roll, kaasotsustamise roll Euroopa küsimustes; parlamendil tuleb ratifitseerida lepingud ja rahvusvahelised kalanduslepingud. Siiski ei saa seda parlamendile antud rolli rakendada, kui meil ei ole operatiivset ja täielikku teavet, kui me ei osale täielikult läbirääkimistel, kui lepinguid ei edastata parlamendile enne kohaldamisaja algust.
Kahjuks ja vaatamata voliniku jõupingutustele, mida tunnustame, on tohutu probleem. Parlamendilt nõutakse nende lepingute ratifitseerimist, mida hakati kohaldama aasta tagasi, sellel ei ole ametlikku teavet läbirääkimiste kulgemise kohta ning on olnud raskustes eelmiste lepingute mõjuhindamisele, arengu- ja rakendamise aruannetele juurdepääsul.
Meil on vaja oma kalanduslepingutes paljugi muuta. Meil on vaja püüda seal, kus on varude ülejääk, kohaldada ettevaatuspõhimõtet, rakendada praktilisi meetmeid ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks. Lepingutega on vaja sisuliselt edendada kasvu riikides, kus neid sõlmitakse. Iseäranis Mauritaanias on tohutu probleem ebaseadusliku kalapüügi ning püügivahendite väära kasutamise tõttu. Tegelikult soodustatakse parlamendi rolli ja sekkumisega üldiselt paremaid lepinguid, mida Mauritaania juhul on vaja kohaldada õigesti.
Carl Haglund
fraktsiooni ALDE nimel. - (SV) Austatud juhataja! Sooviksin tänada volinikku sissejuhatuse eest.
Olen üks nendest, kellel oli võimalus külastada Mauritaaniat eelmise aasta lõpus, et hinnata, kuidas praegune leping toimib. Ausalt öeldes jätavad leping ja selle rakendamine päris palju soovida.
Tegelikult on meie arusaam sellest, kuhu maksumaksjate raha läheb, kõike muud kui hea. Peame meeles pidama, et paneme lepingusse iga aasta umbes 75 miljardit eurot, mis tähendab, et veerandit Mauritaania riigieelarvest rahastab meie ühenduse kalandusraha. Selles suhtes on tegemist üsna olulise lepinguga, nii meie kui ka nimetatud riigi seisukohast.
Peame meeles pidama, et alles 2007. aastal pakkus Euroopa Komisjon ise välja, et leping tuleks katkestada, kuna see ei paku Euroopa seisukohast soovitud lisaväärtust, mida leping peaks pakkuma. On ilmne, et puhuma on hakanud uued tuuled ja et võib-olla on nõudmisi seda liiki lepingu järele. Kui see aga nii on, peaksime hakkama kaaluma, kuidas seda raha kasutatakse ja mis lisandväärtust saame.
Peame meeles pidama, et ühes osas lepingust nähakse ette, et raha tuleb kasutada kohaliku kalanduse edendamiseks. Peame ütlema, et meie külaskäigu ajal saadud kogemused osutavad, et kohalikud kalurid ei ole näinud palju ligikaudu 18 miljonist eurost, mida peaks iga aasta pumbatama kohalikku kalandusse rahast, mida sealkandis kasutame. Selles suhtes vajab lepingu pikendamine samuti väga hoolikat hindamist ja lepingut tuleb muuta.
Lõpuks, nagu siin juba on mainitud, on meil Euroopa Parlamendis vastutus nende küsimuste eest, kuna peame andma nõusoleku kõikidele nendele lepingutele. See seab meile kohustuse, ka otsustajana, tutvuda nende küsimustega. Lähtuvalt teabest, mis kohe praegu meile kättesaadav on, näib üsna keeruline asuda positiivsele seisukohale taolise lepingu pikendamise suhtes. Seetõttu on meil selles suhtes koostöös komisjoniga tulevikku silmas pidades palju teha.
Isabella Lövin
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahan öelda, kuivõrd tervitan kavatsusi, mille komisjon on läbirääkimissuuniste projektis lahti kirjutanud.
Punkt tagajärgede kohta inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete rikkumise juhtudel on oivaline.
Valdkondlik dialoogi tõhustamine, et soodustada vastutustundelise kalanduse rakendamist - seda on samuti väga vaja. Kahjuks oleme näinud olemasolevas lepingus, et see peaaegu kunagi nii ei ole.
Seejärel on meil punktid selle tagamise kohta, et ELi laevadel oleks juurdepääs kalavarude ülejäägile, mida kohalikud kalurid ei kasuta. Teades, et peajalgseid püütakse väga palju üle ja et ELi traalerid konkureerivad tihedalt kohalike traaleritega, eeldan selles punktis, et sellist kalandust tulevases lepingus vähendatakse.
Pelaagiliste liikide töörühm jõudis 2010. aastal järeldusele, et harilik stauriid, Jaapani makrell, sardinellid, sardiinid, anšoovis ja bonga on kas täielikult väljapüütud või ülepüütud. Põhjalähedaste kalade osas on biomass Mauritaania mandrilaval 2007. aastast saadik vähenenud 75%.
Lühidalt, mis kalavarude ülejäägi leidmist komisjon Mauritaanias ootab?
Eeldan, et EL pakub Mauritaaniale ikkagi sektoritoetusi ja partnerlust, isegi kui püügivõimalusi arengualase mitmetasandilise kooskõla nimel vähendatakse. Me ei saa nendes vetes üle püüda, ainult maksta, viimased kalad kokku pühkida ja siis minna.
João Ferreira
Austatud juhataja! Euroopa Liidul on olnud püügilepingud Mauritaaniaga üle kahe kümnendi. Lepingud on sisaldanud 15 aastat konkreetseid eesmärke Mauritaania kalandussektori säästva arengu nimel tehtavale koostööle.
Küsimus, mis täna esitada tuleb, on: mis on lepingute praktilised tulemused? Mauritaania kalandussektor on jätkuvalt väga algelisel arengutasemel. Väikesemahulise traditsioonilise rannapüügi ja kalandusega seotud majandusharude nüüdisajastamine ning arendamine; sadamainfrastruktuuri arendamine ja paremad tingimused saagi mahalaadimiseks; vesiviljelusprojektide arendamine; parem järelevalve ja seire merel - kõik need olid eesmärgid, mida nihutati viimasel kahel kümnendil veidi ettepoole.
Kõik või peaaegu kõik saab võtta kokku rahasummade ülekandmisena õiguse eest kasutada riigi ressursse, mis jääb nõnda ilma lisandväärtusest, mida ta saaks, kui kasutaks neid ressursse ise, töödeldes ja müües kala algusest peale. Sel moel jääb Mauritaania kaotajaks: jääb kaotajaks jõukuse loomise, töökohtade loomise, oma arengu, autonoomia, suveräänsuse ja iseseisvuse mõttes.
Piisavate võimaluste olematus saagi mahalaadimiseks riigi kesk- ja lõunapiirkonna 600 km pikal rannajoonel on eriti arusaamatu: see tähendab, et oluline osa Mauritaania rannavetes püütud kalast laaditakse maha teiste riikide sadamates. Euroopa Liidu koostööpoliitika ebaõnnestumist piirkonnas tuleb tunnistada. Kui tahame ehtsat ja kasulikku arengukoostööd, peame liikuma sügavate muutuste tegemise suunas ning kaasama arutelusse Mauritaania ametivõime.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Austatud juhataja! Kalanduslepingud kolmandate riikidega peaksid tagama õiglase tasakaalu majandushuvide ning säästva kalapüügi edendamise vahel. Selle saavutamiseks on vaja, et Euroopa Liit rakendaks häid kalapüügitavasid, mida ta on rakendanud oma vetes, ka väljaspool piire, soodustades sellega mereökosüsteemide tasakaalu maailmas.
Selles valguses omandab kalandusleping Mauritaaniaga erilise olulisuse. Töökohtade loomine, vaesuse taseme vähendamine ja sektorit toetavate struktuuride arendamine on olulised eesmärgid, mida tuleb kaitsta. Kõige olulisem aga on edendada säästvat kalapüüki võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, tagades niiviisi kvaliteetse kala tarnimise ELi turule.
Ei piisa sellest, et ELi kalalaevad võtavad kasutusele keskkonnasõbralikke tavasid ja tegevusjuhendeid, mille on sätestanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon: on ülioluline, et samale seisukohale asuks kõik, kes lepinguga hõlmatud piirkonnas koostööd teevad. Seega on Mauritaanial vaja viivitamatult nõuda, et kolmandad riigid, kellega ta samuti partnerluslepinguid sõlmib, peaksid kinni samadest eeskirjadest, mida järgivad ELi lipu all sõitvad laevad. Kui ta seda ei tee, pannakse laevaomanikud ebaõiglaselt ebasoodsesse konkurentsiolukorda ja kalavarude säilitamise ja säästva majandamise eesmärke kahjustatakse rängalt.
Guido Milana
(IT) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Arvan, et meil on kaks probleemi, üks meetodi ja teine küsimuse sisuga.
Probleem meetodiga on, et kasutame vahendit, mille eest täname Carmen Fraga Estévezi, milleks on suuliselt vastatav küsimus, et arutada seda, mis peaks pärast Lissaboni lepingut tegelikult olema parlamendi õigus. Arvan, et tava peaks lõppema; me ei saa võtta appi strateegiat, et seadusandlikku tavamenetlust lõpetada. Kaasotsustamine toimub siis, kui protsessi arenedes protsessi kultiveeritakse. Täna toimub meil arutelu, see lõpeb, lepinguga minnakse edasi ja lõpus ütleme jah või ei. Seda meetodit tuleks muuta.
Kuna nõustun paljude asjadega, mida teised parlamendiliikmed on öelnud, tahan sisu puhul aga lihtsalt rõhutada kalanduslepingute tagajärgede mõõtmise olulisust, et tagada, et need ei oleksid lihtsalt kaubanduslepingud, mis võimaldavad meil osta Mauritaanias peajalgseid hinnaga euro kilo eest.
Need peavad suutma mõõta ka säästvust, kuid eelkõige mõju selle riigi majandusele, hinnata kvantitatiivset muutust tööhõive näitajates, hinnata väikesemahulise kalapüügi innovatsioonimäära ja hinnata nende ressursside kasutamist. Asi ei ole puhtalt ja lihtsalt kaubanduses, vaid kalanduslepingus, kõige sellest järelduvaga.
Josefa Andrés Barea
(ES) Austatud juhataja! Mauritaaniaga sõlmitud lepingu kehtivusaeg lõpeb ühe aasta pärast ja juba teeme ettevalmistusi uueks lepinguks. Arvan, et leping Mauritaaniaga on hea vahend. Tegemist on vahendiga riigi enese ja selle kalandussektorit puudutavate poliitikameetmete arenguks. Ärgem unustagem, et kalapüük kujutab 29% riigi sisemajanduse kogutoodangust ja tema ainsat vahendit arenemiseks.
Leping tugevdab Euroopa Liidu ja Mauritaania kahepoolset koostööd ning peab tagama säästva kalapüügi. Tõstatatud on ebaseadusliku kalapüügi küsimus ja teaduskomisjoni rolli tuleb kindlasti tugevdada, et see suudaks pakkuda lisamooduseid kasutada olevate kalavarude kindlakstegemiseks. Siiski, kalapüük peab olema säästev. Teine tagamist vajav tahk on laevade julgeolek.
Volinik Damanaki on viidanud samuti Mauritaania valitsuse suutmatusele, kellel on vaja arendada oma haldusstruktuuri, nii et see suudaks kasutada raha, mida EL pakub; ka see on panus
On ilmselge, et neid lepinguid tuleb kasutada selleks, et ajendada Mauritaania valitsust lisama inimõigusi puudutavaid punkte ning aitama riiki demokratiseerida. Rahvusvahelised kalanduslepingud on samuti vahend; need on vahend demokraatia ja arengu viimiseks asjaomastesse riikidesse.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Austatud juhataja, volinik! On väga hea uudis, et komisjon on taotlenud volitusi, et algatada läbirääkimisi ELi ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli pikendamiseks, mis asendab praeguse protokolli 31. juulist 2012.
Läbirääkimised tuleb võtta ette tõelises institutsioonidevahelise koostöö vaimus, arvestades Lissaboni lepingust tulenevaid Euroopa Parlamendi uusi volitusi.
Uus protokoll, mis põhineb ressursside olukorral, peab tagama jätkusuutlikkuse pikas perspektiivis Mauritaania vetes tegutsevale ELi laevastikule. Sellega tuleb tagada, et EL aitaks õiglaselt kaasa Mauritaania kalandussektori püsivale arengule, mis tähendab puhtalt finantssfäärist kaugemale minemist, ning samuti peab see aitama mõjusalt kehtestada rahvusvahelist õigust ning inimõiguste austamist.
Hetkel moodustavad ELi toetused kolmandiku Mauritaania riiklikust eelarvest. Seega on ülioluline, et lepingut kohaldataks õigesti, et see soodustaks vastustundlikku kalapüüki kalapüügist sõltuvate elanike huvides ning et see aitaks võidelda ebaseadusliku kalapüügiga hetkel rakendunud kontrolli- ja järelvalvesüsteemide kasutamise jätkamise teel.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Austatud juhataja, volinik! ELi laevastik on säilitanud Mauritaania vetes ajaloolise kohaoleku, mille tulemusena on juba kujunenud välja Euroopa Liidu ja Lääne-Aafrika pikaajaline majandussuhe. Muu hulgas tähendab suhe alaliste töökohtade säilimist Euroopas ja piirkonnas. Taoliste suhete rajamine toob Lääne-Aafrika piirkonna oluliselt lähemale ELi nõuetele, seda ka mere elusressursside majandamise seisukohalt.
Kalanduslepingud kolmandate riikidega, iseäranis ELi pelaagilise püügi laevastiku kohta, on strateegilise olulisusega ja seda mitte ainult laevastiku enese säilimise seisukohast. Need kujutavad toormeallikat toiduaineid töötlevale tööstusele ja lisaks ka toitu arenguriikidele, iseäranis neile, mis asuvad Lääne-Aafrikas. Lepingud toovad kahtlematult kasu mõlemale poolele ja nende säilimine peaks olema Euroopa Liidu huvidest. Nende jätkumine, järgides ja täites protokollide tehnilisi sätteid ning menetluste läbipaistvust, on oluline Euroopa Liidu, Mauritaania ja kogu piirkonna seisukohast.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Üks põhjuseid, miks kalandusalase partnerluslepingu pikendamine Mauritaaniaga on eriti oluline, on see, et leping hakkab kehtima iseäranis tundlikus piirkonnas, Põhja-Aafrikas, mis on hetkel uuesti maailmapoliitika rambivalguses. Teame, et kalanduslepingute mõte ei ole ainult pakkuda majanduslikku kasu osalejatele, vaid need peavad ka põhinema keskkonnakaitse põhimõtetel. Kui kalandus kujutab kolmandikku eelarvest, nagu Mauritaania puhul, on nende majanduslik olulisus riigile vaid liigagi selge. Teisest küljest aga on ELi laevastik oluline osa ka Euroopa majandusest.
Keskkonnakaitse põhimõtted on mündi üks külg, kuid teine on see, et taolisi lepinguid tuleks loomulikult kasutada demokratiseerumise ja inimõiguste tugevdamiseks riigis, mis teatavates oludes võib sattuda silmitsi probleemidega, mis on sarnased teiste Põhja-Aafrika riikide omadele. Seetõttu on meil tarvis sellele erilist tähelepanu pöörata.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan kõiki sõnavõttude eest! Sooviksin korrata väga selgelt, et mul on väga hea meel näha parlamendi kaasatust läbirääkimistesse selle ja muude lepingute üle.
Sooviksin samuti meenutada teile, et meil on seda kaasatust käsitlev uus komisjoni ja parlamendi vaheline raamleping. Peame sellest lepingust kinni pidama. Mis puudutab seda raamlepingut, siis olen siin, et aidata kaasa teie kaasatusele ja teabele nii palju, kui suudan. Kui saame teha asju paremini, olen koostööks valmis. Nagu olete juba maininud, on asi menetluses ja meetodis.
Sisu arvestades on meil vaja läheneda küsimusele väga ettevaatlikult ja tasakaalustatult riigi olulisuse ning arengu tõttu, mida praegu piirkonnas jälgime. Meil on tarvis tasakaalu sealsete ülejääkide ja ressursside vahel ning ka selle ja meie laevade huvide vahel. Sooviksime võimaldada ELi laevadel sinna sõita ja tagada neile võrdsed võimalused, sest meie laevad ei ole nendes vetes ainsad. Paljud teised riigid sekkuvad piirkonda ja peame veenduma, et tagame ELi laevadele võrdsed võimalused.
Peame ka säilitama ühe teise tasakaalu; peame olema väga ettevaatlikud oma maksumaksjate raha kulutamisega. Tunnistan, et peame tegema enam, et tagada, et raha, mida anname, läheb tegelike kasusaajate kätesse. Neil on samuti suur mõju. Nad väärivad kõiki menetlusi ja täiustusi, mida sellel riigil vaja on.
Niisiis, nii käsitleme seda väga tundlikku küsimust. Nõustun samuti, et meil on vaja teaduslikumat - ja konkreetsemat - nõu ning konkreetsemaid andmeid, et hinnata oma sealset positsiooni. Järgmisel nädalal läheme nõukogusse ja püüame saada esimesi volitusi läbirääkimisteks. Pärast teavitame läbirääkimistest parlamendi kalanduskomisjoni - konkreetsel ja alalisel alusel.
Lõpuks sooviksin teile öelda, et kui peate silmas, et uus protokoll sisaldab humanitaarküsimusi käsitlevat punkti ja inimõigusi käsitlevat punkti, on lepingu olemasolu puhul meie ning Mauritaania seisukohast tegemist olukorraga, kus võidavad kõik.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub järgmisel osaistungjärgul.
