Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (arutelu) 
President
Järgmine punkt on Reino Paasilinna poolt tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel tehtud soovitus panna Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi asutamise ettepanek teisele lugemisele (15647/1/2007 - C6-0035/2008 -.
Reino Paasilinna
raportöör. - (FI) Härra president, volinikud, daamid ja härrad, tahan teid kõiki tänada suurepärase koostöö eest. Meie töös on see heade tulemuste saavutamiseks alati ülioluline.
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi rajamisest on nüüdseks räägitud juba peaaegu kolm aastat ning aega on läinud, kuna komisjoni esialgsesse ettepanekusse oli vaja teha mitmeid täiustusi. Parlamendikomisjonid, eriti tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon, on andnud ettepanekule uue väljanägemise. Parlamendile ja nõukogule on antud suuremad volitused, ohustamata samas innovatsiooni- ja tehnoloogiainstituudi autonoomiat. Selle juhatuse valimine meenutab rohkem Euroopa Teadusnõukogu valimissüsteemi, mille teadusmaailm on heaks kiitnud. Nagu keegi just mainis, on ka kinnitatud, et VKEd saavad instituudi töös osaleda ja selle hüvesid nautida. VKEdes on mõju tööhõivele kõige suurem ja just need on piisavalt paindlikud ja tõhusad uuenduste kiireks elluviimiseks.
Eelkõige on muutunud instituudi prioriteedid. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, nagu selle nimi ka vihjab, peaks keskenduma innovatsioonile. Ülejäänud kaks elementi teadmiste kolmnurgas, haridus ja teadusuuringud, on samuti olulised, kuid innovatsioon on selgelt kolmnurga olulisim külg, selle tähelepanu keskpunkt ja põhieesmärk. Peame tulevikus investeerima kvaliteetsesse haridusse ja alusuuringutesse, kuid nagu me kõik teame, on innovatsioon Euroopa nõrgaks kohaks.
Ameeriklased esitavad Euroopa Patendiametile enam kui kolmandiku võrra rohkem patenditaotlusi kui eurooplased ise. Me vajame rohkem teadmismahukaid tooteid ja teenuseid.
Kümne aastaga on Hiina suurendanud teadus- ja arendustegevusele kulutatavat RKT osa umbkaudu nullist praeguse pooleteise protsendini. Tervelt 17 ELi liikmesriigis on see näitaja väiksem kui Hiinas. ELis teadus- ja arendustegevusse investeeritav RKT osa on ikka veel märkimisväärselt madalam kui teistel maailma majandusjõududel.
Veelgi murettekitavam on asjaolu, et oleme siin viimastel aastatel näinud oma investeeringuosa vähenemist, mitte suurenemist. Peaaegu sama halb on riskikapitali olukord. Lissaboni strateegia nõuab dünaamilist lähenemisviisi. Miks me ei usu omaenese kavadesse? Hariduse ja teadusuuringute kõrge tase toob kaasa liialt vähe kaubanduslikke ja funktsionaalseid taotlusi, või vähemalt neid rakendatakse vähem kui konkureerivates riikides. Ka meie patendisüsteem on keeruline. Kas ajude äravool ei peaks olema tõsine probleem liidu jaoks, mille eesmärgiks on olla maailma juhtiv teadmuspõhine majandus?
Instituut ei kaota neid probleeme, kuid võib neid enda seatud eeskuju läbi leevendada. See annab ettevõtlussektorile uue viisi koostööks hariduse ja teadusuuringute valdkonnas. See loob võimalusi teadusuuringute ärieesmärgil kasutamiseks ning kehtestab tihedamad kahepoolsed sidemed. Instituudist ei saa superülikool, mis hoiab parimad teadlased endale; parlamendi muudatused garanteerivad, et see nii ei ole. Pärast esialgseid rahastamisega seonduvaid probleeme on olukord nüüd selge. Üks minu esitatud teadmis- ja innovaatikakogukondadest keskendub side- ja infotehnoloogiale. Saame juba praegu selle jaoks ärimaailmast märkimisväärsel hulgal rahalist toetust. Rahastamine ei ole seega probleem. Uuringutest ja katsetest üksi ei piisa: me vajame koostööd ja sel eesmärgil ongi loodud innovatsiooni- ja tehnoloogiainstituut.
Nõukoguga saavutatud suurepärane kompromiss on nii soodne, et võime väita, et pooldame seda ning ma tahaksin seega paluda kõigil sellele toetust avaldada peagi algaval hääletusel. Aitäh kõigile.
(Aplaus)
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra president, olen väga rõõmus - ja see ei ole ainult diplomaatiline väljend -, et saan täna siin kõneleda võimalusest edendada Euroopa innovatiivsust. Arvan, et parlamendi hääletus saab olema väga olulise tähtsusega.
Nagu härra Paasilinna mainis, oleme me praeguseks hetkeks pika tee ära käinud, aga ma tahaksin täiskogule lihtsalt meenutada, et oldi väga skeptilised, vastumeelsed ja kõhklevad ettepaneku suhtes tõhustada innovatsiooni sellise asutuse kaudu ning mul on hea meel, et meil on õnnestunud need liikmesriikide, parlamendi, institutsioonide ja partnerite esialgsed seisukohad muuta pooldavaks ja toetavaks. Tuletan meelde Soome, seejärel Saksa ja nüüd ka Sloveenia eesistuja tehtud pingutusi. Iseäranis tahaksin siinkohal tänada parlamendi raportööri härra Paasilinnat, kes oli väga abivalmis ja toetav, samuti tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esinaist proua Nieblerit ja eelarvekomisjoni esimeest härra Böget ning kultuuri- ja hariduskomisjoni raportööri proua Hennicot-Schoepgesi. Nende pingutuste ja panusteta ei oleks me suutnud jõuda siiani, kus me praegu oleme.
Arvan, et nüüd on võimalus näidata, et Euroopa suudab suurendada oma innovatsioonisuutlikkust globaliseeruvas maailmas ning on selle endale eesmärgiks seadnud. Tehnoloogiline innovatsioon on majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime alus ning sellele tugineb meie kodanike sotsiaalne heaolu. Meie ettepanek on täielikult integreerida kõik kolm teadmiskolmnurga külge - haridus, teadusuuringud ja innovatsioon - ettevõtlus-, teadus- ja akadeemiliste partnerite koostöö läbi. Need töötavad koos niinimetatud teadmis- ja innovaatikakogukondades.
Usun, et nüüd on õige hetk Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi käivitamiseks pärast kõiki tehtud ettevalmistusi. Nagu teile teada, oleme selleks juba astunud samme ja ma olen parlamendikomisjoni teavitanud asjaolust, et oleme alustanud juhatuse määramist. Hetkel koostab kriteeriume eriotstarbeline ja väga võimekas sõltumatu valimiskomitee. Seejärel püüame moodustada 18 inimesest koosneva rühma, kes juhatusena alustaks. Valimiskomitee töötab täiesti sõltumatult ja autonoomselt. Arvan, et see on väga oluline institutsiooni edu ja juhatuse õiguspärasuse seisukohast.
Parlamenti ja nõukogu teavitatakse nii valimistegevusest kui selle tulemusest. Komisjon koostab pärast valimisprotseduuri esimese sammu lõpetamist vaheraporti ning protseduuri lõppedes lõpliku raporti. Parlamendil ja nõukogul on siis aega üks kuu soovitatud instituudi juhatuse liikmetega tutvumiseks. Nende silmapaistvus, vaieldamatu reputatsioon, täielik sõltumatus ja suutlikkus esindada oma huvisid sektoritest, mida nad esindavad - ülikoolid, teadusuuringud ja ettevõtlus - on minu arvates väga olulised instituudi usaldusväärsuse tekitamise seisukohast nii lühemas kui pikemas perspektiivis.
Lubage mul toonitada üht üliolulist punkti. Tahaksin ametlikult väita, et Euroopa Komisjon kavatseb igati austada määruses sätestatud juhatuse autonoomsuse ja sõltumatuse põhimõtteid ning komisjon ei mängi mingit rolli instituudi strateegilises otsustusprotsessis. Selle põhjal tagab komisjon juhatusele selle palvel ja algetapis vajalikus ulatuses administratiivse ja rahandusliku toetuse. Alguses peab olema tagatud mingi toetus.
Sellise toetuse eesmärgiks on võimaldada juhatusel valida esimesed teadmis- ja innovaatikakogukonnad (TIKid) 18 kuu pikkuse perioodi jooksul ning see ei mõjuta kuidagi strateegilist otsustusprotsessi. Meie ühiseks huviks on näha instituudi toimimahakkamist määrusega seatud ajavahemiku jooksul. Ootan väga instituudi edukat käivitamist ja tahaksin veel kord avaldada sügavat tänu parlamendi pühendumuse ja panuse eest.
Romana Jordan Cizelj
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (SL) Juba kolm aastat on möödunud Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi idee esmamainimisest. Idee sellest, et konkurentsivõime ja innovatiivsuse suurendamiseks on vaja tagada kohane inimressursside kvaliteet, on aga palju vanem. EIT pakub sellele probleemile Euroopa tasandil lahenduse.
Alused on juba paika pandud. On käes aeg kokkulepitud meetmete kiireks ja tõhusaks kohaldamiseks. Tahaksin tänada parlamendiliikmeid, raportööri ja eriti oma parlamendifraktsiooni liikmeid selle eest, et aitasid meil kokkuleppeid saavutada ning koostöös komisjoni ja nõukoguga ette valmistada hea ettepaneku, mis sisaldab suuremat osa meie peamistest ideedest.
Instituudi südames on innovatsioon. Lisaks on meie algatus võimaldanud instituudil saada silmapaistvuse sümboliks ja Euroopa kvaliteedi tunnustatud märgiks. Üheks suureks saavutuseks on ettepanekus mainitud iseseisvate teadmis- ja innovaatikakogukondadest võrgustikustruktuur. Samuti on meil õnnestunud leida lahendus keerulisele ja komplitseeritud instituudi töökorraldusküsimusele.
Kõnealune ettepanek pakub lahenduse strateegilise innovatsiooniprogrammi näol, mis optimeerib tasakaalu poliitika eest vastutuse võtmise ning spetsialistide iseseisvuse vahel ja määratleb selgelt pikaajalise strateegilise kavandamise pädevusala.
Varemmainitud rahaliste vahenditega saame me palju ära teha. Lähtepunktid on head, kuid efektiivne rakendamine sõltub nagu alati meist ja meie tahtejõust ja püsivusest.
Hannes Swoboda
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, tahaksin kohe alguses vabandust paluda, et pean pärast oma sõnavõttu lahkuma, kuna mul on kokkusaamine president Pötteringiga. Tahaksin siiralt tänada oma kolleegi härra Paasilinnat pühendumuse eest antud küsimuses ning samuti volinikku, kes on seda alati kõigiti toetanud.
Usun tõesti, et instituut on tähtis Euroopa vahend. Härra Paasilinna juba mainis seda: kulutame Euroopas liialt vähe teadus- ja arendustegevusele. Euroopas tervikuna, nagu enamikus riikides - vähemalt enamikus liikmesriikides - võiks, peaks ja peabki see osa olema suurem. Instituut ei ole tegelikult konkureeriv institutsioon, kuid see peaks uurimistegevust kannustama ning looma uusi algatusi. Pean silmas näiteks seda, kui oluline on ainuüksi energiasektoris, et teeksime uute energiatehnoloogiate väljatöötamiseks uurimistegevuses suuremaid pingutusi.
Kuna see on nii oluline, paluksin volinikul nõuda, et kõik vajalikud otsused langetataks kiiresti. Üks otsus seostub muidugi haldusteenistuse peakorteriga. Viinist pärit inimesena ning austerlasena tahaksin muidugi, et peakorter asuks Viinis. Ükskõik, milline otsus aga tuleks vastu võtta kiiresti, et instituut saaks peagi tööd alustada.
Jorgo Chatzimarkakis
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Härra juhataja, esiteks minu siirad tänusõnad raportöörile Reino Paasilinnale ja volinik Figeľile. Et me sellega siin nii lühikese aja jooksul hakkama saime, on tõesti suurepärane saavutus! Raportöör on olnud töökas ja ettevaatlik ja meid kõiki töösse kaasanud.

Tahaksin siinkohal aga edastada tänusõnad komisjoni presidendile härra Barrosole. Peame tegema väga selgeks, et tema oli kõnealuse projekti algatajaks 2005. aasta jaanuaris. Oleme selle kolme aasta jooksul ette valmistanud ja käivitanud. See on suurepärane. Me siin Euroopas oleme kiired ja peab vähemalt korra mainima, et see on meie tippsaavutus. Kuigi tegemist oli kriitilise teemaga, võttis see aega ainult kolm aastat. Peame tegevuses kaasa lööma hariduse kaudu. Haridus on kultuurilise ja haridusliku suveräänsuse südames Saksamaa liiduriikides - riigis, mida tunnen kõige paremini, ning loomulikult jälgivad liikmesriigid seda hoolikalt.
Meil on siiski õnnestunud saavutada kompromiss. Pean silmas rahandust. Maadlesime pikka aega küsimusega, kust raha tegelikult tulema peaks. Lisaks õnnestus meil kinnitada ELi eelarve esimesel katsel algusest lõpuni. Varem oli jutt ainult üks ja sama: subsiidium, subsiidium, subsiidium. Te olete nende aruteludega kursis. Aga nüüd räägime esimest korda subsiidiumi asemel innovatsioonist! See on suurepärane! Tahaksin iseäranis tänada oma kolleege põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonist, sest nemad pidid selles küsimuses kokkuleppeid saavutama ja kompromissile jõudma.

Samuti oleme suutnud kiiresti jagu saada lahkarvamustest, näiteks instituudi sõltumatuse astme kohta või selle kohta, kui kaua peaks kestma pilootetapid, milline peaks olema instituudi suhe teadusuuringute seitsmenda raamprogrammiga, teiste väljatõrjumine ja isegi see, millest räägitakse kui "instituudi sildist”, s.o küsimus, kas sel sildil tuleks kõike näidata, kui projekt käivitatakse instituudi lipu all. Oleme kõik need lahkhelid kõrvaldanud.
Nüüd rakendamisest. Hetkel - nagu volinik Figel' mainis - koostatakse juhatust ja Euroopa Parlament (aitäh meie kaasamise eest) kaalub, kes juhatuse liikmeteks saavad, kuna meie arvates on see väga oluline.
Valida tuleb ka teemad. Härra Swoboda puudutas just energiaküsimust. Tegelikult peaksime keskenduma Euroopa üleüldisele reageeringule kliimamuutuste osas ning instituut haldamisele ja seega näiteks energiatõhususe küsimusele, jne. Peame aga ka rääkima asukohast. Mina näen jätkuvalt Strasbourgi eelisasukohana. Sellest ei ole kunagi varem selgesõnaliselt räägitud, kuid me peame lõppude lõpuks selle küsimusega tegelema. See hoone on instituudi ja Euroopa teadusnõukogu eelistatud asukoht. Strasbourgist võiks saada "Scienceburg” ja me kõik peaksime sel eesmärgil tegutsema.
Konrad Szymański
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, on tore, et täna lõpetame me Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi rajamisega seonduva õigusloometöö. Teadmis- ja innovaatikakogukondade juhatuse istung saab olema järgmiseks sammuks Euroopa Liidu ühise teadmusturu suunas.
Oma hiljutisel külaskäigul Poola kordas volinik Verheugen, et uute liikmesriikide kaasamine ühisturu struktuuridesse tugevdas turupotentsiaali ja oli edasiminek kõigi poolte jaoks. Tahaksin väga, et see positiivne kogemus oleks meile teetähiseks ka kõnealuses küsimuses.
Wrocławi määramine instituudi juhatuse asukohaks on samm, mis saab olema kasulik Euroopa ühtekuuluvuse seisukohast. See muudab lihtsamaks uutelt riikidelt toetuse saavutamise teadus- ja arendustegevuse rahastamise suurendamiseks eelseisvas ELi eelarves. Lõpptulemusena suurendab see innovatsioonipotentsiaali kogu Euroopas.
Wrocławi kandidatuuri toetamine ei ole üksnes kolkalik enesekesksus - see on loogiline järeldus arutluskäigule, mille eesmärgiks on kogu ELi huvide teenimine.
Miloslav Ransdorf
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (CS) Tahaksin öelda, et Kondratjevi pika laine teooriast alates on teada, et innovatiivsuse loomine ja selle rakendamine ühiskonnas on objektiivne tegevus, omaenda konkreetsete ja objektiivsete mustritega protsess. Poliitiliselt aktiivsete inimestena saame me innovatiivsust edendada. Mina isiklikult usun, et mis institutsioonidesse puutub, on instituut Euroopa tulevikus seisukohast palju olulisema tähtsusega kui näiteks Euroopa Komisjon. Arvan, et on kolm põhipunkti, mis aitavad tõsta ühiskonna teadlikkust teaduse tähtsusest ja seda populaarsemaks muuta.
Esiteks peaks teadlasi ühiskonnas nägema eeskujudena. On ülioluline, et teadlasi nagu härra Holý, silmapaistev Tšehhi keemik, kelle nimel on tosinaid patente, tutvustataks noortele sportlaste või lauljate asemel väärtusi kandva eeskujuna. Seega peaksime püüdlema - kasutades nii-öelda loosungit - uue "väärtusmustri” poole.
Teiseks peaksime püüdma saavutada uuendatud "väärtuste juhtimise”. Euroopa on maailmale andnud rohkem silmapaistvaid teadlasi kui kõik teised maailmajaod kokku. Teadusliku väärtuse taotlemine on eurooplaste jaoks alati esmatähtis olnud. Peaksime igati püüdma tagada, et Euroopa saavutaks selles valdkonnas uuesti juhirolli.
Kolmandaks vajame ka midagi, mida ma nimetaksin "teed rajavaks vaimuks”, mis näitaks Euroopale teed edasi.
Jana Bobošíková
(CS) Daamid ja härrad, Ülemaailmne Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) statistika näitab selgelt, et Euroopa probleemiks ei ole uute ideede puudumine - vajaka jääb hoopis nende muutmisest ärivõimalusteks.
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ei taga edu globaalmajanduses. Innovatiivset konkurentsi saab tõhustada ainult suurema hulga vahendite, nende hulgas riskikapitali, olemasolu abil, ning loovkeskkonna ja tõelise akadeemilise ja ettevõtlusalase vabaduse abil koos kohase autasustamissüsteemiga silmapaistvate teadustulemuste eest.
Daamid ja härrad, olen põhimõtteliselt Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi rajamise vastu. See ei taga ELile konkurentsieelist. See saab olema üksnes tarbetu struktuur, mis kordab teadus-, arendustegevuse ja hariduse edendamiseks juba eksisteerivaid struktuure. Sellest saab veel üks koht, mis lisandväärtuseta pistab nahka maksumaksjate raha.
Lisaks eksisteerib oht, et see käib läbikukkunud Galileo süsteemi jälgedes. Erasektor, mille rahale komisjon ja nõukogu tuginevad, ei saa aru, miks see peaks rahastama poliitikute ja ametnike arutut unistust.
Angelika Niebler
(DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, esmalt palun vabandust, et ma ei olnud siin meie arutelu alguses. Eelmine sõnavõtja mainis just Galileot. Mina pidin juhtima Galileo trialoogi läbirääkimisi ja sellepärast ma hilinesingi.
Kõigepealt muidugi minu tänusõnad raportöörile härra Paasilinnale, kes koos oma variraportööriga on ära teinud suurepärase töö. Samuti tänan volinik Figel'i tubli osalemise eest nõupidamistes, nii et täna saame me hääletada raporti üle, mis saab samuti ulatusliku heakskiidu osaliseks siin parlamendis.
Kolme aasta eest alustasime oma arutelu küsimusega: kas me vajame Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti? Mina ütlen väga kindlalt: jah, meil on seda instituuti vaja. Tehnosiirde valdkonnas on meil võlgnevusi. Kõigis meie 27 riigis on suurepäraseid teadlasi. Mida meil aga ei ole, on suurepäraste teadustulemuste muutmine turustatavateks toodeteks ja teenusteks. Tehnoloogiainstituut - Innovatsiooniinstituut - peaks sellesse oma panuse andma.
Komisjoni ettepanek kaldub hetkel mõnevõrra uue instituudi rajamise poole eraldatult. Meie parlamendis oleme selle vastu, seda me ei soovi! Meie tahame luua võrgustikustruktuuri, mis ühendab Euroopa ettevõtteid, ülikoole ja teadusasutusi. Oleme selle loonud oma raportiga. Loodan, et sellele saab osaks ulatuslik heakskiit. Me oleme õigel teel.

Ka oli hea, et oma arutelude käigus ei rääkinud me asukohast. Vastasel juhul, härra Chatzimarkakis, ei oleks me täna valmis, samuti ei saaks me kõnealust projekti lõpetada ning viie aasta pärast vaidleksime tõenäoliselt ikka veel selle üle, kas me vajame tehnoloogiainstituuti.
Gyula Hegyi
Härra juhataja, teadus ja tehnoloogia on meie tõelised võimalused globaalse konkurentsivõime saavutamiseks. Meie kontinent on mitu sajandit olnud teaduse ja tehnoloogia arengu keskuseks ning Euroopa teadus on alati olnud rahvusvaheline. Aset on leidnud ulatuslik ideede vahetamine ja teadlaste külastused, seda isegi raudse eesriide aegadel, ning tänapäeval on teaduskogukond peaaegu piirideta.
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi asutamine on oluline samm meie maailmajao iidse traditsiooni jätkamiseks. Tervitan seda palavalt ja kiidan loomulikult heaks oma kolleegi härra Paasilinna suurepärase raporti.
Oma valitsuse, rahva ja teadlaste nimel pakun instituudi peakorteriks Budapesti. Meie saavutused bioteadustes, kliimamuutuste vastases võitluses ning keskkonnauuringute valdkonnas on parimad pooltargumendid. Kuid minu kodulinnas Budapestis valitseb ka meeldiv ja põnev õhkkond.
Lena Ek
Härra juhataja, me soovime konkurentsivõimelist, keskkonnasõbralikku ja sotsiaalselt vastutusvõimelist Euroopat. Samas valitseb maailmaturul tihe konkurents ja selles osalemiseks on meil vaja Euroopa projekte ja ühendada oma vahendid nagu tegi USA, kui otsustas inimese kuule lennutada. Usun, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut võiks olla meie stardiplatvormiks "inimese kuule lennutamise” projektis, tähistades koostööd suurepäraste teadlaste vahel ning meie ressursside ühendamist.
Siiani määratletud valdkonnad, näiteks kliimamuutused ja telekommunikatsioon, on valdkonnad, mis on olulised Euroopa ning Euroopa konkurentsivõime seisukohast ning samuti sellest vaatepunktist, kuidas me saame saavutada tulevikku, mida me Euroopa kodanike jaoks nii väga vajame. Arvan, et väga olulise tähtsusega on muutus, millega me tagame akadeemilise väljaõppe.
Lõpuks tahaksin toetada härra Chatzimarkakist tema soovis kasutada juba olemasolevaid tööruume.
Ryszard Czarnecki
(PL) Härra juhataja, vaid kolme kuu pärast langetatakse otsus selle kohta, milline Euroopa linn saab instituudi juhatuse peakorteriks.
Otsus saab olema nii poliitiline kui faktidele tuginev. Püüdmaks tasakaalustada uue ja vana ELi võimalusi, kerkib esile hiljuti ELiga liitunud riikide konglomeraat. Faktidele tuginedes, kuid unustamata mainitud poliitilist kriteeriumi, arvan ma, et parimaks keskuseks oleks Poola linn Wrocław, mille ajalugu on kirjutatud sajandite jooksul osaliselt tšehhide, austerlaste, juutide ja sakslaste, aga ka poolakate poolt.
Wrocławit pooldavad argumendid on järgmised: selle märkimisväärne intellektuaalne potentsiaal; asjaolu, et see linn on juba praegu tugev akadeemiline keskus; kapitali koondumiskoht ja suurte ettevõtete, nende hulgas välisettevõtete suur arv Alam-Sileesia piirkonnas, millest võiksid saada instituudi partnerid; ning lõpuks kahe teise ELi liikmesriigi - Saksamaa ja Tšehhi Vabariigi - lähedus. Wrocławist on pärit hulk Nobeli preemia laureaate erinevates valdkondades. Linn on hetkel väga hästi väljatöötatud teadusalases koostöös mitmete haridusasutuste ja teaduskeskustega kõikjal Euroopas ja ka väljaspool Euroopat.
Usun, et Wrocławi valimine instituudi juhatuse peakorteriks oleks ELi harmoonilise teadusliku ja tehnilise arengu seisukohast optimaalne, kuna on vaja toime tulla uue ja vana Euroopa vaheliste erinevustega.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Härra juhataja, sellel, et sõnavõtu aeg on piiratud ühe minutini, on loomulikult teatud tagajärjed. Pean näiteks välja jätma rahastamise küsimuse. Programmi arutelusid, mille eest tuleb palju tänada raportööri, koos hoidvaks ideeks oli innovatsioon, mis peab saama tegelikkuseks teaduskogukondade kaudu. Minu kodumaa, mis ei varja oma otsest huvi instituudi asutamiseks, näeb kogukondade toimimise võimalusena leidlikult kavandatud seost instituudiga, piiramata samas nende ulatuslikku sõltumatust.
Valitsusasutused rõhutavad loomulikult kogukondade praktilisi väärtusi, koheldes neid teatud taganttõukava jõuna teadmiste kolmnurga - hariduse, teadusuuringute ja tööstuse - osas. Samal ajal kinnitavad nad Euroopa teaduskeskuste valmidust luua kogukondi, mis hakkavad keskenduma kolmele sektorile: taastuvenergiale, kliimamuutustele ja infotehnoloogiale. Minu kohus parlamendiliikmena, kuigi see tegevus pakub mulle teatud rahuolu, on kinnitada, et Wrocławi linn, Poola hästituntud teaduskeskus, võib selles osas erilise staatuse saavutada.
Teresa Riera Madurell
(ES) Härra juhataja, kõigepealt tahaksin soovida härra Paasilinnale õnne kokkuleppe saavutamise eest küsimuses, mis ei olnud juba alguses üldse mitte lihtne. Esimesel lugemisel oli peamiseks silmapaistvaks küsimuseks rahastamine ja me tervitame asjaolu, et selles suhtes on jõutud ühisele seisukohale.
Ei tohiks unustada, et instituudi rajamise algideed inspireerisid teised juba olemasolevad tippkeskuste mudelid, kuid samuti tuleb selgeks teha, et selle elluviimise nimel on palju pingutatud, kohandades vajalikul määral Euroopa komplekssust ja mitmekesisust. Tulemuseks on uus vahend, mis suudab integreerida teadmiste kolm telge - hariduse, teadusuuringud ja innovatiivsuse -, mis peaksid olema katalüsaatoriks multidistsiplinaarse innovatiivsuse kultuurile, mis on nii oluline konkurentsivõime tõhustamiseks.
Oleme seega veendunud, et on vaja rajada teadmis- ja innovaatikakogukonnad ülikoolide, teaduskeskuste ja ettevõtete strateegiliste integreeritud võrgustikena, milles üliõpilased, teadlased ja teadmised saaksid vabalt ringi liikuda ja kus tööd saaks teostada valdkondades, mis pakuvad kõige suuremat teaduslikku ja strateegilist huvi, nagu näiteks taastuvenergia või side- ja infotehnoloogia.
Loodame, et instituut annab juba lähitulevikus tulemusi, mida me kõik näha loodame.
Grażyna Staniszewska
(PL) Härra juhataja, tahaksin veel kord väljendada oma rõõmu selle üle, et komisjon peab Euroopa innovatsiooni nii oluliseks. See on iseäranis oluline uutele liikmesriikidele, kelle jaoks innovatiivsed tehnoloogiad on suurepäraseks võimaluseks teha tsivilisatsioonis suur samm edasi ja kiirendada oma arengut. Toetame seega igati seda suurepäraselt koostatud projekti, mille koostas Wrocławi linn, mis konkureerib teistega instituudi juhatuse peakorteri asukoha küsimuses.
Mis peale Strasbourgi päästaks meid kord kuus kulukate reiside tegemisest? See oleks Wrocław - linn, mis asub uue ja vana Euroopa piiril; mis ei ole pealinn, kuid jõudsalt arenev linn suurepäraste ülikoolide ja peaaegu 150 000 üliõpilasega. Poola riigiasutused, Wrocławi kohalikud asutused ja Poola akadeemiline ringkond on selliseks ülesandeks igati valmis. Instituudi peakorteri määramine Wrocławisse oleks sümboolne žest ja ei oleks mingil moel vastuolus tippkeskuste kriteeriumiga.
Teadmis- ja innovaatikakogukondade võrgustikku, mis moodustab osa instituudist, tuleb võrdselt hajutada kogu Euroopa Liidus. Instituut peaks olema vahend, mis mobiliseerib kogu ühenduse piirkonna ja peab aitama kaasa konkurentsivõime, innovatiivsuse ja tehnoloogilise edu saavutamisele, mis on kogu Euroopa Liidu majandusarengu eelkäijaks. Usun, et sarnaste algatuste abil suudame toime tulla teadmuspõhise globaalmajanduse väljakutsetega Lissaboni strateegia ambitsioonikate eesmärkide teostamisel.
Pierre Pribetich
(FR) Härra juhataja, oleme jõudmas instituudi asutamise viimasesse etappi. Avaldan kiitust eri institutsioonide vahel peetud läbirääkimistele, mille eesmärgiks oli tasakaalustatud lahenduse leidmine, et see institutsioon vastaks meie uhkeimatele ambitsioonidele. Rõhk asetatakse seega innovatsioonile, mis on Euroopa põhiväärtuseks. Esimesed teadmis- ja innovaatikakogukonnad keskenduvad valdkondadele nagu kliimamuutused ja taastuvad energiaallikad, unustamata nanotehnoloogiaid, mis vajavad korralikku toetust.
EL keskendub kindlalt innovatsioonile. Innovatiivne Euroopa, Euroopa innovatsioon - instituut on nende kahe kontseptsiooni vahel puuduvaks lüliks: puuduvaks lüliks, mis homsel hääletusel vastuvõtmise korral aitab kaasa ELi arengule. Nagu Anatole France meile meenutas, paneb just roosidesse uskumine need õitsema. Instituut on justkui roos Euroopa aias. Selle õitsemiseks peavad valitsema õiged ilmastikutingimused.
Esimesel lugemisel avaldasin ma kahetsust instituudile eraldatud nappide rahaliste vahendite, toetuse ebapiisavuse üle: 308 miljonit eurot ei ole piisav summa meie ambitsioonide täitmiseks. Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, peame seega muutma rahanduskliimat ja leidma need meie väga reaalsete ambitsioonide elluviimiseks vajalikud ressursid.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Mul on hea meel selle võimaluse üle. Tegelikult on suurepärane alustada sellise kalliskiviga, mis saab alguse väiksena, kuid millel on suur võim, eriti alt üles suunal, kui seda tunnustatakse tulevikus spetsiaalse kvaliteeditähisena.
Minu teine punkt on järgmine: koos härra Paasilinnaga olen ma püüdnud saavutada seda tööstuseni viivat silda, seda innovatiivsusega seonduvat nomenklatuuri, ja seetõttu on mul väga hea meel nime "Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut” üle. Dokumentide lugemisel hämmastab mind, et meil sellega ikka veel raskusi on. Mõnikord kasutavad komisjoni dokumendid seda nimetust, kuid parlamendi dokumendid mitte, ja nii on oluline, et nüüdsest alates nimetataks instituuti selle õige ja korrektse nimega.
Minu kolmas ja viimane punkt puudutab instituudi asukohta. Tahaksin liituda mitteprantslastest sõnavõtjatega nagu proua Ek ja härra Chatzimarkakis, kes kutsusid meid täna üles toetama Strasbourgi - "Scienceburgi”, nagu härra Chatzimarkakis seda nimetas. See on administratiivse iseloomuga linn ja tegemist on administratiivse asutusega; see ei ole see üks ja ainus suur instituut. See lahendaks ka paljud poliitilised probleemid.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Härra juhataja, instituudi asutamise idee võeti algselt, kolm aastat tagasi, vastu küllaltki skeptiliselt, nii et praegust määruse kompromissteksti peaksime nägema suure saavutusena. Instituut võib tegevust alustada juba sel suvel pärast nõukogu juunikuus langetatavat otsust selle peakorteri kohta ning teadmis- ja innovaatikakogukondade võrgustiku soovitatud struktuur võib õigusega saada innovatiivsuse suurepäraseks stimulaatoriks kõikjal ELis.
Õiguskomisjoni raportöörina oli üheks mu prioriteediks korrektse õigusliku aluse ja seega instituudi pideva rahastamise tagamine. Olen rõõmus, et nõukogu on kõnealused ettepanekud heaks kiitnud. 2007-2013 rahanduslike väljavaadete läbivaatamine on juba võimaldanud instituudil saada umbes 309 miljoni euro ulatuses toetust ja see on hea algus. Loodan, et vahekokkuvõte võimaldab leida need 2 miljonit eurot, mida projekt tervikuna veel vajab.
Teaduseliidi ilmumine on liikmesriikide teadusringkonnale iseäranis oluline, milles peitub märkimisväärne ja senini kasutamata potentsiaal. Olen seega arvamusel, et ettepanek määrata Wrocław - enam kui 140 000 üliõpilasega linn - ühe instituut struktuuri asukohaks on suurepärane investeering Euroopa tulevikku. Lõpetuseks tahan ma südamest õnnitleda härra Paasilinnat ja tänada teda suurepärase koostöö eest.
Jacek Protasiewicz
(PL) Härra juhataja, minu Ungari kolleeg, parlamendiliige Budapestist, ütles, et Euroopa teadusasutused tegid koostööd isegi raudse eesriide aegadel, kuid tõde on vaja päevavalgele tuua: raudne eesriie jagas Euroopa teaduse ka kahte leeri - lääneleeri, mis arenes vabas maailmas ja sai rahalist toetust, ning idaleeri. Oleks hea, kui instituut, mille me täna või homme asutame, suudaks lisaks sellele, et tagab ELile võimaluse osaleda globaalses innovatiivses konkurentsis, globaalses lahingus teadmiste pärast, ka liita need kaks leeri, mille ajalugu lahku on löönud.
Ühinen oma Poola kolleegidega, kes soovitasid Wrocławi linna kas instituudi peakorteri või ühe selle osakonna asukohaks ning näeksin meelsasti, et selle linna asutused oleksid valmis investeerima summasid, mis on nii olulised projekti õnnestumiseks.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Härra juhataja, tahaksin õnnitleda raportööri härra Paasilinnat ja volinikku ning mainida midagi, mida arutelu käigus ei mainitud, nimelt asjaolu, et akadeemilise ringkonna ja selle toetuseta ei oleks me täna siin. Kui ülikoolid oleksid olnud vastu mõttele asutada uus instituut, mis juurutab koostööd tööstuse, erasektori, teadusvaldkondade ja akadeemiliste institutsioonide vahel, ei oleks see instituut päevavalgust näinud.
Arvestades, et meie president algatas selle instituudi asutamise küllaltki lühikese etteteatamisajaga, sobivat eelarvet määramata, ning et teadusvolinik ei soovinud üldse instituudi asutamist, kuuluvad kõik tänusõnad teile, härra Figel', sest haridusvolinikuna tegite teie tööd nende ringkondade rahustamise nimel, mis olid mures kraadide ja diplomite andmise ning oma pädevuse pärast.
Loodan, et seda instituuti saadab suur edu ja et te lihtsalt peate leidma selle haruldase inimese, keda te otsite, kuna juhatusse otsite te inimesi, kellel on kogemusi erinevates valdkondades - akadeemilises ja tööstusvaldkonnas -, kuid kes ise neis tegevad ei ole, ning on lisaks veel noored. Soovin teile palju edu nende leidmisel!
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Härra volinik, dokument, mille Euroopa Parlament vastu võtab, on tõepoolest väga oluline. Õnnitlen teid, õnnitlen raportööri ja kõiki kolleege, kes andsid oma panuse olemasolevate ettepanekute esitamisse ja vastuvõtmisse.
On väga tähtis, et võtmepoliitika on loomisel. Euroopa majanduse areng vajab justnimelt tehnoloogilist innovatsiooni. Just see paneb maailma arenema. Iseäranis märkimisväärne on asjaolu, et teadmuspõhised ühiskonnad, mis töötavad projektipõhimõttele tuginedes, saavad ühest küljest arvesse võtta Euroopa ühise arengupoliitika prioriteete ja teisest küljest iga liikmesriigi individuaalseid võimeid.
On vaja kaasata ja arendada teadusstruktuuride ja ülikoolide parimaid saavutusi, et tagada seos prioriteetidega energiasektoris, kliimamuutustega, uute edumeelsete materjalidega, mis on maailma arengu seisukohast asendamatud.
Kõnealusest instituudist peaks saama tõeline ühtsuse sümbol, samuti parimate teadustegevuste parim liikuvuse keskus. Ja võib-olla oleks heaks Euroopa poliitikaks määrata selle asukoht uude ELi liikmesriiki.
Sylwester Chruszcz
(PL) Härra juhataja, kõik me siin oleme täna nõus, et peaksime tegema kõik võimaliku avatud, teadmuspõhise ühiskonna edendamiseks, et jõuda järele maailma standardile, pidada sammu areneva maailmamajandusega; me peaksime selleks eraldama nii palju rahalisi vahendeid kui võimalik ning pidama palju arutelusid, et Euroopa tegevust jätkata.
Samuti tahaksin märkida, et tulevase instituudi asukoht ei ole tühine asi. See peaks asuma innovatiivses piirkonnas, noorte ja avatud mõtlemisega inimeste piirkonnas, suure potentsiaaliga piirkonnas, teed rajava iseloomuga piirkonnas - ja see on eriti oluline, piirkonnas, mis asetseks Ida- ja Lääne-Euroopa vahel. Kõigile nimetatud tingimustele vastab Poola linn Wrocław, mida ma teile soovitan.
Lõpuks tahaksin tänada raportööri ja kõiki, kes selles inspireerivas arutelus osalesid.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lissaboni strateegia põhieesmärgiks on edendada konkurentsivõimet Euroopas ning seda tehes mitte maha jääda teistest globaalmajandushiidudest nagu USA ja uued esilekerkivad Aasia keskused (Hiina, India).
Selle strateegia üheks osaks on Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamine, millele fraktsioonis PPE-DE on osaks saanud tugev toetus. Olen kasvava huviga jälginud selle instituudi asutamist, milleks on vaja märkimisväärset rahalist toetust, et instituut suudaks seatud eesmärgid saavutada. Need eesmärgid on üliolulised ELi tööstusliku, konkurentsivõime ja innovatsiooni baasi säilitamise seisukohast. Kutsun seega üles suurendama juba heakskiidetud eelarvet.
Toonitaksin, et tegemist on projektiga, mis peab õnnestuma ning antud kontekstis on minu arvates iseäranis oluline edendada innovatsiooni, mis toob kaasa progressi ja konkurentsivõime. Selles osas usun, et on kohane lisada termin "innovatsioon” instituudi nimesse, mis algselt pidi olema Euroopa Tehnoloogia- ja Innovatsiooniinstituut. See algatus peab omama olulist pädevust teadmuspõhise majanduse valdkonnas ja teadusuuringute ja innovatsiooni arendamisel ELis.
Tahaksin väljendada imetlust volinik Figeľi energia ja otsustavuse üle projekti rakendamisel.
Nina Škottová
(CS) Härra juhataja, daamid ja härrad, tahaksin esmalt tänada volinik Figeľi ja raportööri härra Paasilinnat projektiga seoses tehtud töö eest.
Instituudi küsimuses kuulsime siin nii positiivseid kui negatiivseid seisukohti ja enne instituudi käivitumist peetakse kahtlemata veelgi arutelusid. Sellel foorumil tahaksin toonitada üht instituuti pooldavat ideed: et kõik ELi eelarvest teadusele, arengutegevusele ja haridusele eraldatud vahendid on hästi eraldatud, mitte alla neelatud. See peab paika iseäranis juhul, kui Euroopa helgeimad pead instituudiprojektis kaasa löövad.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, ühtekuuluva majanduspiirkonna, Euroopa siseturu rajamine oli kogukondade ning hiljem Euroopa Liidu tekkimise peamiseks põhjuseks. Järgmiseks etapiks on ELi majandusele kaasaegse ja konkurentsivõimelise mõõtme andmine.
See on võimalik ainult juhul, kui me kulutame oma raha haridusele, teadustegevusele, uutele tehnoloogiatele ja innovatsioonile selle kõige laiemas mõistes. Need eesmärgid jäävad saavutamata, kui tööstus ei toeta teadusarenguid ja uusi tehnoloogiaid ja kui kohalikud asutused ei investeeri haridusse.
Valitsused peaksid sekkuma kolmanda taseme haridusse ja teaduse alusuuringute toetamisse. EL peaks samas keskenduma innovatsiooni toetamisele ja suunamisele. Võime näha, et ülesannete täitmisele peaksid pühenduma nii liikmesriigid kui ELi institutsioonid.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra president, tahan täiskogu tänada väga huvitava ja toetava arutelu eest, kuigi kritiseeriti mõnevõrra ka rahaliste vahendite puudumist ja seda, et me taas kord midagi asutada soovime.
Arvan, et kõige olulisem innovatsioon saab alguse loomingulisuse avatusest ja edendamisest. Nõuande- ja õigusloomemenetluse tulemus on tõesti näide avatusest, toetusest, pühendumusest ja isegi loomingulisest innovatiivsest lähenemisest. Oleme näidanud üles innovatiivsust selle üksmeele saavutamisel ja samuti selle tulemuse kontekstis ja sisus. See ongi kõige tähtsam.
Instituudi missioon on eelkõige innovatsioon. See on üks 2006. aasta oktoobris peetud Lahti tippkohtumise hetki või järelkajasid ja tegelikult esitasime me teksti eelnõu vaid päev enne tippkohtumist. Me ei pooldanud kunagi millegi uue rajamiseks investeeringut loodavasse ettevõttesse; pigem tahtsime leida uue lähenemisviisi sellele, kuidas edendada, korraldada, motiveerida ja mobiliseerida ressursse ja partnereid, et muuta Euroopa innovatsioon edukamaks.
Tahaksin meenutada, et komisjonile ei antud kunagi valikut ehitada instituudi jaoks uus hoone, vaid ta pidi välja mõtlema uue lähenemisviisi. See võttis poolteist aastat: me alustasime 2005. aasta veebruaris Lissaboni strateegia osana ja sellest alates oleme me tühjendanud palju kohvitasse ja pidanud palju vestlusi, mis olid väga inspireerivad ja väga huvitavad - seda ka siin majas - ja mis näitavad, et innovatsiooni edendamise küsimuses eksisteerib palju valikuvõimalusi ja arvamusi. Olen rõõmus, et oleme endale võtnud selle tugeva ühise kohustuse.
Paljud sõnavõtjad rääkisid asukohast. See küsimus on nõukogu jaoks. Usun, et eesistujariik Sloveenia püüab suunata otsuselangetamiseni viivat protsessi. Juba nimetati ka nimesid - mõnda neist liikmesriigi tasandil. Mõned linnad piirkondlikul tasandil püüdlevad samuti selle suunas. On hea märk, et instituudi asukohale on palju ambitsioonikaid kandidaate. Samuti on palju ülikoole ja ettevõtteid ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioone, mis ei ole huvitatud mitte ainult konsultatsiooniprotsessist, vaid ka osalemisest instituudi juhatuse valimisel ja instituudi töös. Nagu proua Hennicot-Schoepges ütles, ei kavatse me oma identiteeti kaotada; me tahame identiteeti jagada ülikoolide või olemasolevate keskuste ja asutamisel oleva instituudi vahel.
See on enam-vähem kõik, mida ma tahtsin lisada vastusena teie märkustele ja toetusele. Tahan uuesti toonitada koonduva, horisontaalse töö tähtsust. Mida teie tegite parlamendikomisjonides, teeme meie komisjonis. Ma ei olnud teistest eraldi. Ma ei ole üksi. See saavutati presidendi, tööstuse voliniku, teadusvoliniku, eelarvevoliniku ja paljude teistel toetusel. Arvan, et see on tuleviku jaoks väga tähtis sõnum: töötame koos, oleme avatud ja edendame loomingulisust.
Käesoleval kuul tahan teha ettepaneku 2009. aasta tähistamiseks Euroopa loomingulisuse ja innovatsiooni aastana. See on tugevalt seotud ettepanekute, ideede ja poliitikatega, mida me Euroopas tõhustama ja rajama kehtestama peame.
Veel kord suur aitäh teile. See ei ole fait accompli; pigem on tegemist algetapiga, s.o asutamisega, mille järel saab alati tõeline töö - ja ma loodan, et see algab edukalt.
Reino Paasilinna
raportöör. - (FI) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, peaksime meeles pidama, et kui me alustasime, oli valdav enamus kogu selle projekti vastu. Nüüdseks oleme selle välja töötanud koostöös komisjoni ja nõukoguga. Oleme loonud midagi nii dünaamilist, et see on jõudnud hääletuseni ning ma loodan, et valdav enamus hääletab selle projekti poolt. Sel moel saame me koos töötada.
Asukoha suhtes ei ole mul mingit arvamust, kui välja arvata asjaolu, et see saab olema kaasaegne võrgustikusüsteem, kus teadlased ja kogukonnad töötavad iseseisvalt. Nad ei koondu pealinna, mis valitakse instituut peakorteriks. Enamgi veel, halduspersonal saab olema küllaltki väike, vähem kui sada inimest, nii et ei ole mingit vajadust suurte tööruumide järele.
Üks asi on aga küll oluline. Peab olema hea transpordiühendus, eelistatavalt otselennud, sest me teame ju väga hästi, kui ebamugav on töötada kuskil, kuhu ei ole otselende, kui kohtumisi on peetud isegi lennujaamas.
Järgmisena peame kaaluma rahastamist. See on tähtis, kuigi ühe soovitatud teema, infotehnoloogia puhul on rahalised vahendid juba leitud. Teisisõnu, kui teema suudetakse atraktiivseks muuta, leitakse raha igal juhul. Kindlasti ei ole meil kapitalist puudus.
Paljud siinviibijad on öelnud, et tegemist on uut laadi koostööga. Instituut ei konkureeri teistega, vaid a paneb aluse koostööle, nagu proua Ek mainis. Härra Ransdorf ja mõned teised väitsid, et Euroopa mudelist, mis on sajandite jooksul olnud Euroopa teaduse kõrgpunktiks, peaks saama maailma teaduse kõrgpunkt. See on üks viis väljendada teatud kvaliteedinorme, mida me vajame. Tahan teid kõiki väga koostöö eest tänada. See projekt peab õnnestuma, kuna Euroopa vajab seda. Aitäh.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Edit Herczog  
kirjalikult. - (HU) Info- ja tehnoloogiarevolutsioon, postindustriaalse ühiskonna sotsiaalmajanduslik muutumine on raputanud valitsust, majandust ja poliitikuid enamikus maailma riikides ärkvele nende Okasroosikese unest ning rohkem pööratakse tähelepanu põhjuste mõistmisele teatud kogukondade, suuremate piirkondade või riikide edu taga.
Edu tagavad loomingulisus, loominguline energia, uued ideed, mis panevad aluse uuele arengule. Loomingulisus muutub innovatsiooniks, kui see reaalsuseks muundatakse. Loodame, et instituut saab olema just selline Euroopa Parlamendi innovatiivne vaimusünnitis. Instituudi peamiseks eesmärgiks on arendada ELi innovatiivset võimekust ühendades omavahel kõrghariduse, teaduskogukonna ja tööstuse esindajad. Instituut võib mängida üliolulist rolli selle tagamisel, et Euroopa innovatsiooni tunnustataks taas kogu maailmas ja et Euroopa tööstust ja teadlasi arvesse võetaks. Ungari pealinn on samuti liitunud võistlusega instituut asukohaks saamiseks. Olen kindel, et minu kodumaa oleks instituudile hea asukoht tänu meie valitsuse pühendumisele teadusuuringutele ja innovatsioonile / arengule, tänu riigi teadusalasele infrastruktuurile, tänu Ungari varajasele rollile teaduse arendamisel ja viimaks, kuid mitte sugugi vähemtähtsana, tänu Ungari külalislahkusele. Kasutades Ungari teadlase ja Nobeli preemia laureaadi Albert Szent-Györgyi sõnu kutsun teid üles toetama meie soovi olla instituudi peakorteriks: "Ungari on väike riik rahvaarvu mõistes, kuid suurriik hallolluse mõistes.”
Janusz Lewandowski  
kirjalikult. - (PL) Härra juhataja, teine lugemine Euroopa Parlamendis on veel üks samm, mis toob meid lähemale instituudi asutamisele. Palju aega on möödunud ajast, mil José Barroso tegi veebruaris 2005 ettepaneku sellise institutsiooni asutamiseks. Mõte oli selles, et sellest saaks institutsioon, mis toetaks Lissaboni strateegia rakendamist, mis sel ajal oli poolel teel ja ei andnud soovitud tulemusi.
Olen teadlik sellest, et üks linnadest, kes loodab saada instituut peakorteriks, on Wrocław Poolas. Tean ka, et nii Poolas kui teistes linnades, kes hea meelega instituudi asukohaks saaksid (Viin, München, Sant Cugat-Barcelona, Pariis, Oxford, Brüssel, Budapest, Nürnberg, Aachen) püsivad liialdatud ootused tänu loodetud 2,4 miljardi eurole suurusele summale, mis on vajalik instituudi rahastamiseks. Need on instituudi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade kogukulud, mida arvatakse neelavat suurema osa rahalistest vahenditest. Lisaks olen veendunud, et instituudi asutamine ei aita kaasa struktuurireformide rakendamisele, mis on üliolulised ELi innovatsiooni ja konkurentsivõime seisukohast.
Siiski, teades Wrocławi ambitsioone ja halduskvaliteeti selles linnas, olen ma veendunud, et see on instituut jaoks õige paik ning olen rahul edusammudega, mida on tehtud selle instituudi asutamiseks.
Alexander Stubb  
kirjalikult. - Haridus, teadusuuringud ja innovatsioon on aknad tulevikku. Need on niinimetatud "teadmiskolmnurga” ehituskivid. Me peame olema konkurentsivõimelised. Teadmiskolmnurk on üks võti selle juurde.
Toetan teksti, kuna komisjoni ettepanek instituudi asutamiseks käsitleb üht Euroopa peamist nõrkust: innovatsioonipuudust. Näen instituuti investeeringuna tulevikku.
Varem oldi instituudi pakutava lisandväärtuse suhtes pisut skeptilised. Väljapakutud võrgustikustruktuur on hea lahendus. Asjatundlikkus peitub osalevates ülikoolides ja kõrgkoolides.
Oma kooliaastaid meenutades toetan samuti ideed, et instituudi "teadmis- ja innovaatikakogukonnad" oleksid autonoomsed. Selliste keskuste valik tugineb tippkeskuste kriteeriumile. Pooldan seda, kuna sel moel annavad instituudi teadmis- ja innovaatikakogukonnad parima panuse Euroopa innovatsiooni.
(Istung peatati kell 11.15 ja seda jätkati kell 11.30.)
