Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava - Läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava - Valikulise püügi keeld ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis - Võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamine vesiviljeluses (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühendatud arutelu alltoodud raportite kohta:
Izaskun Bilbao Barandica kalanduskomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava [KOM (2009)0399 - C7-0157/2009 -;
Pat the Cope Gallagheri kalanduskomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava [KOM (2009)0189 - C7-0010/2009 -;
Marek Józef Gróbarczyki kalanduskomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis [KOM (2010)0325 - C7-0156/2010 -; ning
João Ferreira kalanduskomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses [KOM (2010)0393 -.
Izaskun Bilbao Barandica
raportöör. - (ES) Austatud juhataja! Alustuseks tahan ma avaldada tunnustust Biskaia lahe rannalähedase kalapüügi sektorile, teda tänada ja kiita vastutustundliku käitumise eest.
Lugupeetud volinik, sektoril on seda kava kiiresti vaja, et saavutada oma eesmärk, milleks on täpsemalt kasumit taotleva tegevusega tegelemine, seadmata ohtu püügikoha tulevikku. Selleks on vaja säilitada anšoovisevarud Biskaia lahes tasemel, mis võimaldab nende majanduslikult, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikku kasutamist. Seda on võimalik teha tõhusamalt, kui arvutada saagikust teaduslike arvamuste põhjal ja mitte lasta lubatud kogupüügi arvutustel muutuda ebamääraste poliitiliste läbirääkimiste objektiks.
Kavas tuleb seepärast käsitleda kalavaru kasutamise eeskirju ning see tähendab, et püügikvoodid tuleb kehtestada teaduslike arvamuste põhjal saadud hinnangute alusel.
Lugupeetud volinik, komisjon esitas selle ettepaneku 2009. aasta juulis. Meie alustasime sellega tööd septembris. Koos kogu Hispaania ja Prantsusmaa kalandussektorit esindavate kalandusorganisatsioonide, teadusasutuste ja edelapiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoniga (SWWRAC) lõime asjakohase töökorra. Seda põhimõtet järgides töötasime ühise ettepaneku kallal, mis saavutas Euroopa Parlamendis laiapõhjalise toetuse.
Olles saavutanud suure konsensuse ja olles teadlik Lissaboni lepingu peatsest jõustumisest ning ebakindlusest seoses sellega, kuidas tuleks seda kohaldada juba avatud juhtumite suhtes, pidasime 30. novembril 2009 kalanduskomisjonis indikatiivse hääletuse. Selline avatud ja kõiki pooli kaasav käsitlus on kohanud hoopis teistsugust suhtumist nõukogus ja komisjonis.
Alustuseks saime töö käigus teada, et ettevalmistamisel on kontrollimäärus, mis võib avaldada mõju kõnealusele raportile, kuigi me saime selle teema kohta üksnes piiratud teavet. See põhjustas suurt ebakindlust viisil, mida oleks olnud väga lihtne vältida. Pärast kalanduskomisjonis toimunud hääletust ja Hispaania eesistumise ajal pidasin ma nõukoguga läbirääkimisi ettepaneku üle. Me otsustasime kutsuda kokku kolmepoolse kohtumise, kuid meie üllatuseks teatas eesistujariik Hispaania kohtumise toimumise päeval meile, et Prantsusmaa valitsuse palvel otsustas Hispaania valitsus küsimuse arutamise edasi lükata, sest ei olnud kindel selle õiguslikus aluses. Pärast kuudepikkust tööd olime nüüd ummikseisus. Eesistujariik Hispaanial ei õnnestunud kokkulepet ja kolmepoolset dialoogi saavutada.
Ma pöördusin järgmise eesistujariigi poole küsimusega, kas ollakse valmis läbirääkimisi jätkama. Nad palusid mul varuda kannatust ja mitte kiirustada. Pidades silmas nõukogu täielikku soovimatust edasi liikuda, korraldasime õigusteenistuste nõuannet järgides uue hääletuse.
Selle teise hääletuse käigus lükati tagasi kolm muudatusettepanekut, mis indikatiivsel hääletusel vastu võeti ja mis olid sektori jaoks ülisuure tähtsusega.
Esimene neist käsitleb kalavarude püügimahu näitajaid ja selles tehakse ettepanek kehtestada asjakohasemaks näitajaks 0,4.
Teine muudatusettepanek käsitleb elussööda hõlmamist lubatud kogupüügis. Oleks viga arvestada seda osana püügikvoodist.
Kolmas muudatusettepanek käsitleb püügikoguste läbivaatamist.
Kui teaduskomitee ei suuda esitada hinnangut praeguse biomassi kohta, sest tal puudub piisav teave, ei tohiks kalandussektorit kahekordselt karistada eelmisel aastal kohaldatud lubatud kogupüügi vähendamisega 25%. Komisjon oli juba pidanud asjakohasemaks vähendada sellisel juhul lubatud kogupüügi taset 10% ja igal juhul vähemalt 7000 tonni. Mis puutub Euroopa Parlamendi volitustesse, siis nõukogu ja komisjon on neid pidevalt eiranud. Asjaolu, et isegi kõnealuse ettepaneku üle toimuva arutelu ajal oleme kuulnud mitteametlikke uudiseid, et nõukogu taotles selle tagasivõtmist, näitab selgelt nõukogu suhtumist.
Kas see on tõsi? Ma küsin seda teilt, austatud volinik. Miks? Mida te kavatsete teha? Ma soovin vastust saada täna. Samuti palun ma eesistujariik Belgial selgitada mulle, miks ta taotles ettepaneku tagasivõtmist. Ma soovin nendele küsimustele selgeid vastuseid. Me töötasime 14 kuud, kuid ette on meil näidata ainult segadus.
Nõukogu ja komisjoni tegevus kahjustab Euroopa institutsioonide usaldusväärsust sektori silmis, mis on väsinud asja sellisel moel ajamast ja vajab lahendusi.
Suurendage oma usaldusväärsust selles sektoris! Või vähemalt võitke tagasi pärast 2009. aasta septembrit kaotatud usaldus!
Parlament on täis otsustavust kasutada talle Lissaboni lepinguga antud kaasotsustusmenetluse volitusi. Te peate seda austama. Teie tegevus ei ole kooskõlas 21. sajandi juhtimistavaga. Meie juhtpõhimõteteks on olnud läbipaistvus ja osalemine. Palun võtke need põhimõtted omaks. Ainult nii tuleb Euroopa projekti edendada.
Pat the Cope Gallagher
raportöör. - (GA) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Kõigepealt lubage mul tänada kõiki neid, kes aitasid mind selle olulise harilikku stauriidi käsitleva raporti koostamisel: variraportöörid, kalanduskomisjoni sekretariaat, pelaagiliste liikide piirkondlik nõuandekomisjon, fraktsiooni poliitikanõunik ja minu enda büroo nõunik. Samuti soovin ma tänada komisjoni ja nõukogu abi ja toetuse eest. Koostöö ja mõttevahetus ning kõigi nende inimeste pakutud ideed tagasid, et mul oli võimalik teile täna see raport esitada. Ma loodan, et see saab üldise heakskiidu osaliseks.
raportöör. - Läänepoolsed hariliku stauriidi varud on Euroopa kalandussektori jaoks kõige olulisemad varud. Ettepaneku aluseks on 2002. aastal toimunud ÜRO ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud rakenduskava.
Sellel tippkohtumisel nõustus komisjon säilitama kalavarud tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, või taastama need selle tasemeni. Järgnev Euroopa Komisjoni ettepanek koostati tihedas koostöös pelaagiliste liikide hindamisrühmaga, kes algselt selle ettepaneku oli esitanud. Alates 1997. aastast korraldatakse kalamarja tootluse uuringuid hariliku stauriidi puhul iga kolme aasta tagant. Kogutud andmed ei olnud piisavad selleks, et teadlased oleksid saanud esitada täieliku hinnangu varude seisukorra kohta.
Kavandatavas majandamiskavas käsitletakse neid kitsaskohti, kehtestades hariliku stauriidi püügiga tegelevate kalalaevade jaoks valemi, mida teatakse kui püügikontrollieeskirju. Nende eeskirjadega nähakse ette mehhanism määratletud piirkondadest püütud stauriidi maksimaalse lubatud lossimise ja püügikoguse aastase ülemmäära arvutamiseks. Kava pidi muutuma toimivaks 2009. aasta lõpus, kuid selle kohaldamine lükkus edasi Lissaboni lepingu jõustumise tõttu.
Loomulikult austan ma täielikult nõukogu õigust määrata kindlaks püügivõimalused ja neid eraldada. Ma kohtusin eesistujariigi Belgia esindajatega enne oma raporti vastuvõtmist kalanduskomisjonis. Nad esitasid ettepaneku, mis annaks nõukogule lubatud kogupüügi kindlaksmääramisel teatava paindlikkuse seoses kogupüügi kogustega. Ma usun, et see eesistujariik Belgia ettepanek, mille kalanduskomisjon ka lõpuks vastu võttis, kaitseb aluslepingute kohast nõukogu ainuõigust määrata kindlaks püügivõimalused ja neid eraldada.
Ma soovin arutada fraktsioonide PPE, S&D ning GUE/NGL esitatud muudatusettepanekuid seoses piirkonnaga VIIIc ehk teisisõnu Biskaia lahega. Ma tahan parlamendile teatada, et raportöörina ma toetan sotsialistide esitatud muudatusettepanekut, kuid ei saa nõustuda fraktsioonide PPE ja GUE/NGL muudatusettepanekutega. Ma esitan selle põhjused.
Teaduslikud nõuanded on selged. See on varu, mis hõlmab kogu geograafilist ala. Kui parlament PPE ja GUE/NGL esitatud ettepaneku vastu võtab, muudab see majandamiskava mõttetuks, luues kaks eraldi piirkonda ühe kalavaru jaoks. Kui me seda teeksime, looks see väga ohtliku ja tõsise pretsedendi tulevaste stauriidivarude majandamiskavade jaoks. Me ei saa ühe kalavaru jagamisega nõustuda.
Need kes soovivad seda toetada, teevad seda isiklikel ja oma liikmesriigi jaoks olulistel põhjustel, kuid tegemist on ühise kalanduspoliitikaga ning me peame sellest kinni pidama. Ma saan aru, et meie Hispaania ja Portugali kolleegidel võib olla mureküsimusi, ja ma olen need mureküsimused lisanud raporti projekti muudatusettepanekusse 7. Selle kohaselt võetakse kava rakendamisel arvesse rannapüügilaevastikku ja selle ajaloolisi õigusi.
Kokkuvõtteks tahan öelda, et see muudatusettepanek on nõukogu ja pelaagiliste liikide piirkondliku hindamisrühma jaoks vastuvõetav ning et selles võetakse arvesse Hispaania ja Portugali kolleegide väljendatud seisukohti. Kuid säilitame poliitika endisel kujul.
Marek Józef Gróbarczyk
raportöör. - (PL) Austatud juhataja! Ma soovin alustada oma sõnavõttu sellega, et väljendada siirast tänu kõigile, kes aitasid seda raportit ette valmistada. Aitäh Euroopa Komisjonile, kõigile variraportööridele ja kalanduskomisjoni liikmetele toetuse eest selle raporti koostamisel. Me saavutasime täieliku kokkuleppe, sest Euroopa Parlamendi kalanduskomisjon võttis raporti vastu ühehäälselt. Võtke veel kord vastu minu siirad tänusõnad.
Raporti eesmärk on reguleerida lestapüüki Läänemeres ja peatada vette tagasi heitmise tava, säilitades samas kalavarude majandamise mudeli, mida teatakse lubatud kogupüügi nime all. Raportist selgub, et see süsteem töötab nõuetekohaselt ning et sellel on teatavate kalaliikide puhul täita praktiline ülesanne. Just sel põhjusel tuleks rõhutada, et on oluline lisada artikkel 15a määrusesse (EÜ) nr 2187/2005. Püütud kalaliikidel võib olla väike turuväärtus või ei pruugi need olla kõlblikud inimtoiduks. Tuleb rõhutada, et see säte võimaldab dekilt merre tagasi lasta elusa püütud lestasaagi, millel ei ole püügipiirangute kehtimise ajal turuväärtust. Seepärast võimaldab kõnealune artikkel vee-elusressursse säästvalt kasutada.
Minu koostatud raporti põhjal vastu võetud tegevuskava peab aitama kaotada vette tagasi heitmise Läänemeres, kehtestades vajaduse korral näiteks Läänemere kalanduses täieliku tagasiheitekeelu. Selle tulemuseks peab olema mereressursside säästev ja tõhusam majandamine. Vette tagasi heitmise täielik keelustamine ei ole lesta või teiste lestlaste puhul põhjendatud, sest see avaldab negatiivset mõju nende liikide varudele. Pidades silmas eesmärki, et püügipiirkond peab jääma stabiilseks ja prognoositavaks ning et kalavarusid kasutatakse kindlaksmääratud piirnormide piires, tuleb tunda muret selle üle, et vette tagasi heitmise keeldu võidakse kasutada alamõõdulise tursa suuremahulise tööstusliku kalapüügi seadustamiseks Läänemeres. Kuna puuduvad usaldusväärsed teaduslikud andmed, mille põhjal hinnata tursa kaaspüügi osakaalu tööstuslikus kalapüügis, on oluline seada viivitamata sisse saagi täieliku dokumenteerimise kord ja sellise püügiga tegelevate laevade järelevalve. Tööstuslikku püüki tuleb lossimisel kontrollida 100%, vastasel korral oleks Läänemere kalavarude kaitse poliitika ebareaalne ja tursavarude pikaajaline majandamiskava mõttetu.
Liit peab võtma viivitamatuid meetmeid ühise kalanduspoliitika raames, et lahendada Läänemere tööstusliku kalapüügi küsimus, pidades silmas asjaolu, et keskkonna seisukohast kahjustab selline kalapüük Läänemere ökosüsteemi, eelkõige kuna Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee on Läänemere liigitanud eriti tundlikuks merepiirkonnaks, mistõttu kuulub Läänemeri kõige väärtuslikumate ja tundlikumate mereökosüsteemide hulka maailmas. Pidades silmas kliimamuutusi Läänemerel, mis sunnivad erinevaid kalaliike nende muutustega kohanema, avaldades mõju nende rände- ja kudemiskäitumisele, tuleks Läänemere merekaitsealad läbi vaadata ning koostada lestlaste pikaajaline majandamiskava selle piirkonna jaoks. Arvestades selliste usaldusväärsete ja ajakohaste andmete puudumist, mille põhjal saaks teha otsuse jätta teatavad Läänemere alad kaitseta, tuleks võtta arvesse toimuvaid muutusi ning kaitsealade jaotus läbi vaadata.
João Ferreira
raportöör. - (PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Võõrliikide asustamine on üks ökosüsteemide kahjustamise peamine tegur ja üks ülemaailmse elurikkuse vähenemise peamine põhjus.
Nagu komisjon ise märgib, tuleneb võõrliikide asustamine Euroopa rannikumeredesse ja siseveekogudesse paljudel juhtudel vesiviljeluse ja isendite asustamisega seotud tavadest. Komisjoni ettepanek muuta määrust, mis käsitleb võõrliikide ja piirkonnas puuduvate liikide kasutamist vesiviljeluses, põhineb uurimisprojekti IMPASSE tulemustel. See projekt koondas erinevad Euroopa institutsioonid kooskõlastatud tegevuses, mis keskendus võõrliikide keskkonnamõju hindamisele vesiviljeluses.
Projekti tulemusena pakuti välja mõiste "kinnine vesiviljelusrajatis" toimiv määratlus, kitsendades ja ühtlasi laiendades seni kasutusel olnud määratlust. Selle määratluse kohaselt ja kooskõlas projekti järeldustega "saab võõrliikidega kaasnevaid riske märgatavalt vähendada ja seda isegi kuni vastuvõetavale tasemele, kui siht- ja mittesihtorganismide võimalikku väljapääsu võetakse arvesse transpordi ajal ja vastuvõtva rajatise üksikasjalikes protokollides".
Projekti tulemusi silmas pidades teeb komisjon ettepaneku vähendada käitajatelt nõutavaid mittevajalikke haldusformaalsusi, nähes ette loanõude kaotamise liikide asustamiseks ja ümberasustamiseks kinniste vesiviljelusrajatiste puhul. Siinkohal tuleks rõhutada, et kuigi riskihindamisprotsess põhineb teaduslikel ja tehnilistel analüüsidel, on riski vastuvõetavuse küsimus poliitiliste otsuste teema. Seepärast usume, et võõrliikide asustamise korra lõdvendamine vesiviljeluses peab käima käsikäes nende tingimuste võimalikult täpse kindlaksmääramisega, millele vesiviljelusrajatised peavad vastama kooskõlas projekti IMPASSE tulemustega.
Samuti tuleb kindlaks teha rajatiste järelevalve vajadus eesmärgiga tagada, et kõiki ekspertide välja pakutud nõudeid võetakse ka tegelikult arvesse ja neid järgitakse rajatise kasutamise ajal. See kehtib ka selle kohta, milliseid abinõusid tuleb võtta siht- ja mittesihtliikide transportimisel rajatistesse või rajatistest välja. Need olid raporti ja komisjoni algsesse ettepanekusse tehtud muudatusettepanekute koostamisel peamised mureküsimused.
Lubage mul esitada veel üks märkus: vesiviljeluse säästva arengu tagamiseks on vaja oluliselt toetada kohalike liikide kasvatamisele suunatud teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust, et mitmekesistada toiduainete tootmist ja nendega varustamist ning samuti parandada nende kvaliteeti, suurendades samal ajal keskkonnaohutust.
Kõnealust seadusandlikku algatust tuleks seepärast toetada selle valdkonna toetamisega. On vaja uurida vesiviljeluse potentsiaali, kuid samuti on vaja kõrvaldada selle piirangud keskkonnaalaselt jätkusuutlikul moel. Muu hulgas on ülimalt tähtis muuta teadusuuringute raamprogrammi prioriteete, et tagada selle olulise teadusuuringute valdkonna nõuetekohane hõlmamine.
Mul jääb üle veel ainult tänada kõiki variraportööre abi eest. Tänu neile oli võimalik selle viljaka töö lõpuleviimine. Samuti olen ma tänulik komisjoni ja nõukogu talitustele, sealhulgas nõukogu eesistujariigile Hispaaniale ja praegusele eesistujariigile Belgiale nende kuude jooksul tehtud töö eest.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma tahan öelda paar sõna anšoovisevaru pikaajalise kava kohta, kuid kõigepealt lubage mul tänada raportöör Izaskun Bilbao Barandicat ja kõiki kalanduskomisjoni liikmeid kõnealuse ettepanekuga tehtud töö eest. Ma tahan proua Bilbaole öelda, et ettepaneku vastuvõtmisel esines tõepoolest viivitus, kuid minu arvates on piisavalt selge, et komisjon on teinud kõik olukorra lahendamiseks.
Biskaia lahe anšoovisevaru ähvardas hävimine ning seepärast lõpetati seal kalapüük 2005. aastal. Seda alustati taas viis aastat hiljem 2010. aasta jaanuaris. Juulis kinnitasid teadlased, et varud on taastunud julgelt üle ennetusliku taseme. See võimaldas mul teha ettepaneku lubatud kogupüügi kehtestamiseks üle 15 000 tonni, mis on nüüd jõus. Lubatud kogupüük järgib kava kohaseid püügieeskirju ja mul on rõõm näha, et kõnealune ettepanek juba aitab meil varusid nõuetekohaselt majandada.
On selge, et pikaajaline püügi peatamine põhjustas tõsist majanduslikku kahju neile, kes sellest piirkonnast sõltuvad. Me peame sellise olukorra kordumist igal juhul vältima. Ainus viis seda teha, on kasutada varusid kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega ja vältima püügipiirkonna sulgemise ohtu. Meie ettepanek näitab, et seda on võimalik teha, tagades samal ajal sektori jätkusuutlikkuse. Kui me tahame sulgemist vältida, ei tohi varude kasutamise määr ületada 30% taset.
Ma tahan tänada kalanduskomisjoni nii sisulise toetuse eest kui ka seoses volituste komisjonile delegeerimise küsimusega. Ma toetan neid muudatusettepanekuid. Samuti olen ma valmis toetama muudatusettepanekuid, mis käsitlevad ettepaneku kooskõlla viimist uue kontrollimäärusega, mis jõustus 2010. aasta jaanuaris.
Siin on siiski üks erand. See käsitleb sadamasse saabumisest teatamise aja vähendamist neljalt tunnilt ühele tunnile. Selle muudatusettepanekuga muudetakse nn nelja tunni reeglit, mis sisaldub uues kontrollimääruses. Nagu te teate, siis kõnealune uus kontrollimäärus on olnud jõus selle aasta algusest. Ma ei poolda selle peatset muutmist, kuna kontrollimäärus ise võimaldab rannikuäärsetel liikmesriikidel kohaldada põhjendatud juhtudel konkreetseid erandeid. Seega on meil see toimimisvaru. Meil ei ole tõepoolest vaja seda kontrollimäärust nii kiiresti muuta, kuid loomulikult on see teie otsustada.
Ma lähen nüüd edasi teise raporti juurde, mis käsitleb stauriidi mitmeaastast kava. Lubage mul öelda, et härra Gallagher raportöörina ja kõik kalanduskomisjoni liikmed on teinud suurepärast tööd selle ettepanekuga, ning ma tahan anda edasi oma siirad tänusõnad kogu raske töö ja konstruktiivse suhtumise eest.
Läänepoolsed stauriidivarud on vaieldamatult kõige tähtsamad kolmest ELi vetes olevast stauriidivarust. Varud on praegu stabiilselt heal tasemel, mis tähendab, et 2011. aastaks ette nähtud lubatud kogupüük on peaaegu muutumatu. Kõnealuse kalavaru iga-aastast lubatud kogupüüki käsitlev otsus, mis põhineb hiljutistel teaduslikel nõuannetel, ei vasta meie eesmärgile saavutada siduv, prognoositav pikaajaline majandamine. Seepärast on see kava - nagu ka muud pikaajalised kavad - mulle südamelähedane, sest ma tahan, et lõppeks iga-aastane kauplemine nõukogus selle üle, kui palju võib kala püüda. Meie kohus on tagada tööstusele rohkem kavandamisvõimalusi ja stabiilsust, leppides kokku pikaajalised kavad.
Teie üldine toetus nii sisule kui ka volituste delegeerimisele näitab, et meil on üks eesmärk. Ma pean võimalikuks toetada teie muudatusettepanekuid, sealhulgas neid, mis käsitlevad ettepaneku kooskõlla viimist 2010. aasta jaanuaris jõustunud uue kontrollimäärusega. Peale selle ei tuleks kavas endas kindlaks määrata lubatud kogupüügi piirkondi, jättes võimaluse kohandada neid asjakohaste teaduslike nõuannete põhjal iga-aastastes lubatud kogupüüki käsitlevates otsustes.
Üks muudatusettepanek ei ole siiski samm õiges suunas. See on nimelt seotud teie heakskiiduga nõukogu eesistujariigi ligikaudu 5000 tonni käsitlevale kompromissettepanekule. Kõnealune suurus 5000 tonni ei ole teaduslikul teel saadud. Kuidas selles kokku lepiti? Miks mitte 6000 või 7000 tonni? Otsustusõiguse kasutamine lubatud kogupüügi suurendamiseks ja vähendamiseks õige tasemeni pikaajalise majandamisstrateegia raames ei näi mulle usaldusväärse põhimõttena.
Nüüd käsitlen ma Läänemere tehnilisi meetmeid käsitlevat kolmandat raportit. Ma tahan kasutada võimalust ja tänada raportöör Gróbarczyki väga hea töö eest ühehäälselt vastu võetud raportiga. Ma tänan taas kord kalanduskomisjoni sellele antud täieliku toetuse eest. Selle ettepanekuga tagame õigusliku järjepidevuse seoses valikulist püüki käsitleva poliitikaga, mis kehtestati Läänemerel eelmisel aastal, samuti mõningatele liikidele sätestatud püügipiirangutega.
Nüüd keskendun ma viimasele raportile, mis käsitleb võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamist vesiviljeluses. Ma avaldan tänu raportöör Ferreirale tehtud töö eest ja kalanduskomisjonile tervikuna.
Nagu te teate, on komisjon pühendunud vesiviljeluse säästva arengu edendamisele ELis, rakendades uut vesiviljelusstrateegiat. Sellega tagatakse keskkonnakaitse kõrge tase, kuid samuti luuakse tingimused vesiviljeluse hõlbustamiseks. Me peame seda tegema. Võõrliikide asustamist kinnistesse vesiviljelusrajatistesse käsitleva määruse muutmine hõlbustab kindlasti vesiviljelusega tegelemist, kaotades mittevajaliku halduskoormuse, kuid tagades samal ajal vee-elupaikade piisava kaitse. See ei ole loomulikult kõik, mida me saame teha. Seega on mul väga hea meel João Ferreira ettepaneku üle tõhustada meie teadusuuringuid vesiviljeluse teemal. Me teeme kõik võimaliku, et tagada piisavad eelarvelised vahendid ja reformida ÜKPd.
Mul on väga hea meel, et kalanduskomisjonis toimunud arutelude tulemusena töötati välja mõiste "kinnine vesiviljelusrajatis" parem määratlus.
Ma tahan toonitada, et komisjon võttis esialgse ettepaneku vastu üks kuu enne Lissaboni lepingu jõustumist, seega oli meil sellega sama probleem. Kalanduskomisjon esitas muudatusettepanekud, mille eesmärk on viia algmäärus kooskõlla Lissaboni lepingu kohaste uute komiteemenetluse sätetega. Meie arvates on asjakohane viia ellu Euroopa Parlamendi välja pakutud kooskõlastamine. Kuid teisest küljest oli vaja meie ettepanekut ametlikult muuta, et teha sellised sisulised muudatused. Sellest oli ka tingitud eelnevalt nimetatud viivitus.
Kokkuvõtteks tahan ma veel kord tänada kõiki kalanduskomisjoni raportööre nende raportite eest ja kõnealustes küsimustes tehtud töö eest.
Carmen Fraga Estévez
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Tänan raportite autoreid suurepärase töö eest. Ma tahan rõhuda oma sõnavõtus majandamiskavadele, kuid ma ei kavatse süüvida sisu aspektidesse, sest neid on raportöörid juba rõhutanud. Selle asemel tahan ma osutada nendega loodavatele olulistele institutsionaalsetele kitsaskohtadele, mis tuleb kõrvaldada.
Pärast rohkem kui aasta nõukoguga kestnud läbirääkimisi on parlament üsna vastutustundlikult otsustanud esitada raportid esimesele lugemisele eesmärgiga avaldada survet praeguse ummikseisu lõpetamiseks, sest see avaldab mõju mitte üksnes neile kahele ettepanekule, vaid ka kõigile muudele ettepanekutele, mis meile lähemal ajal esitatakse.
Parlament on valmis leidma nõukogu ja komisjoniga kompromisslahenduse, kuid selle peamise tingimusena peab nõukogu tunnistama ja aktsepteerima, et pikaajaliste majandamiskavade põhisisu üle otsustamine toimub seadusandliku tavamenetluse korras - see tähendab aluslepingu artikli 43 lõike 2 alusel.
On arusaamatu, et enne Lissaboni lepingu jõustumist, kui nõukogul oli samuti ainupädevus lubatud kogupüügi ja kvootide küsimuses, paluti parlamendil esitada nõuandev arvamus, samas kui nüüd nõuab nõukogu ainupädevust samades küsimustes, kuigi kõigi õigusnõuannete kohaselt tuleb artikli 43 lõiget 3 tõlgendada kitsendavalt.
Seepärast kutsun ma volinikku tungivalt üles võtma arvesse parlamendi seisukohta, isegi juhul kui mõni ettepanek võetakse tagasi või asendatakse uue tekstiga. Siinkohal ma leian, et kolleeg Bilbao küsimus selle konkreetse punkti kohta jäi vastuseta. Kui seda ei tehta, sunnib see meid edastama küsimuse Euroopa Kohtule ja blokeerima tulevased pikaajalised kavad. Seda tuleks aga vältida, sest need on kalavarude majandamise põhilised vahendid.
Kriton Arsenis
fraktsiooni S&D nimel. - (EL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Täna arutlusel olevates tekstides on hulgaliselt tehnilisi üksikasju. Kuid nende taga peitub selge mõte: Euroopa Parlament kutsub teisi institutsioone, see tähendab komisjoni ja nõukogu üles pöörama kalapüügipiirkondi ja kalapüüki käsitlevate otsuste tegemisel tähelepanu teaduslikele andmetele.
Me ei saa erinevate kalavarude püügi üle otsustamisel juhinduda poliitilistest suunistest. Nõukogu ja parlament ei saa võtta aluseks poliitilisi aspekte nende küsimuste puhul, mille üle tuleks otsustada teaduslike andmete põhjal. Ainult teaduslikest andmetest lähtudes saame määrata kindlaks, milline on meie vetes varude ülejääk, mida saame püüda, avaldamata pöördumatut mõju nii mereorganismidele kui ka kalandussektorile.
Meie ees on läbi vaadatud ühine kalanduspoliitika. Kõnealuste raportitega palume teil ühise kalanduspoliitika läbivaatamisel näidata üles julgust, tagades meie merede ja kalanduse elujõulist tulevikku kaitsvate otsuste langetamise teaduslike andmete põhjal.
Carl Haglund
fraktsiooni ALDE nimel. - (SV) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Ma pööran põhitähelepanu anšoovisepüüki Biskaia lahes käsitlevale raportile ja meie fraktsiooni seisukohale selles küsimuses. See on erakordselt tähtis küsimus ja näide sellest, kuidas me peaksime käsitlema kalandusega seotud tundlikke teemasid. Oluline on meeles pidada, et kõnealused kalavarud hävinesid 2005. aastal ülepüügi tulemusena.
Nüüd on püük jälle lubatud ja see toimub ettevaatuspõhimõttel. Just nii peabki see olema. See on ainus pikaajaline ja jätkusuutlik viis ja selline oli ka meie fraktsiooni seisukoht küsimuses. Tõsiasi on, et kalandussektor loodab ehk alustuseks suuremaid kalakoguseid, kuid pikemas perspektiivis on parem toimida nii, nagu me tõenäoliselt praegu otsustame. Ka meie fraktsioon usub, et see on õige viis seda laadi küsimuse käsitlemiseks nii praegu kui ka edaspidi.
Isabella Lövin
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (SV) Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Lissaboni leping muutis parlamendi volitusi seoses kalanduspoliitikaga. Homme hääletusele tulevad majandamiskavad on esimene proovikivi, et näha, kui hästi parlament seda vastutust suudab kanda. Ma leian, et põhiosas oleme ülesandega hästi toime tulnud, kuid see ei ole läinud ilma valehäireteta. Alati on otsustajate jaoks ahvatlev teha kalandussektorit käsitlevate ekslike kaalutluste põhjal järeleandmisi teaduslike nõuannete kasutamisel. Peale selle on inimeste mälu kehv. Hoolimata asjaolust, et anšoovisevarud lõppesid Biskaia lahes üsna hiljuti, 2005. aastal, ja kalandussektor pidi püügi täielikult lõpetama, on siiski lühinägelikke finantsstiimuleid, mis seavad ohtu varude pikaajalise jätkusuutlikkuse. Kalanduskomisjonis võidutses siiski ettevaatus õnnemängude üle.
Kalade loendamine ei ole raske, see on nagu puude loendamine. Mure on ainult selles, et kalad liiguvad ringi ega ole nähtavad. Nii naljatles maailma juhtiv merebioloog Willy Kristensen maailmameredes kalavarude ammendumist käsitlevas filmis "The End of the Line". Tema sõnum oli, et varude hindamine on suures osas ebausaldusväärne. Seda on oluline meeles pidada praegu, mil EL ja kogu maailm on otsustanud saavutada kõigi kaubanduslike kalaliikide maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ligikaudu viie aastaga.
Ma tahan juhtida tähelepanu asjaolule, et on täiesti mõeldamatu saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus kõigi kalaliikide puhul igal pool sama ajal. Seepärast vajame teatavat ohutusvaru. Ökosüsteeme tuleb arvesse võtta tervikuna ning maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tuleb vaadelda ülempiirina, mitte sihina. Ma loodan, et nii parlament kui ka nõukogu võtavad seda põhimõtet arvesse tulevases kalanduspoliitikas ja järgivad majandamiskavade koostamisel. Me vajame kiiresti pikaajaliste majandamiskavade sisseseadmist kõigi Euroopa mereökosüsteemide jaoks. Lõpetuseks tahan ma öelda, et ma nõustun täielikult raportöör Gallagheriga, et hariliku stauriidi kvoodi osadeks jagamine on teaduslike nõuannetega täielikult vastuolus.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Käesoleva arutelu jooksul tõstatatud küsimused ei ole spetsiifilised selle valdkonna jaoks. On ka neid, mis mõjutavad Põhjamere kalalaevu.
Reedel kohtusin ma kaluritega Whitbyst Yorkshire'i krahvkonnas. Nad tunnevad sama suurt muret küsimuste pärast, mis võivad Briti kalalaevastiku allesjäänud laevad ilma tööta jätta. Otsene oht peitub püügipäevade arvu kavandatavas vähendamises 135 päevalt tõenäoliselt 90 päevani. Ma küsisin traalikaluritelt, kui suurt vähendamist nad suudaksid ilma pankrotti minekuta välja kannatada, ning nad vastasid, et igasugune vähendamine annaks selle tulemuse.
Täiesti koletislik on poliitika, mille kohaselt peavad traalerid vette tagasi heitma surnud või surevad kalad, et vältida alamõõdulise kala lossimist või liikidele kehtestatud kvootide ületamist. Lossida tuleb kogu püütud kala, mis ei jää elama. Vette tagasi heitmine ei ole säilitamine, see on raiskamine. Valikuline püük on vastus ebaõiglasele kvoodisüsteemile. Reformige süsteemi ja see kaob. Kvoote ostetakse ja müüakse avatud turul ning nendega spekuleerivad rikkad ja võimukad. See tõstab nende kvootide hinda, mida renditakse kaluritele röövellike summade eest. Spekuleerimine tuleb täielikult lõpetada.
Paulo Rangel
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik ja kallid kolleegid! Seoses Gallagheri raportiga ja eelkõige hariliku stauriidi mitmeaastase kavaga on ülimalt tähtis toetada Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni muudatusettepanekut, mille koostas Maria do Céu Patrão Neves ja milles keskendutakse ühise kalanduspoliitika (ÜKP) reformile ning rohelise raamatu kolmele eesmärgile: keskkonnaeesmärk, mis on kõnealuses raportis hästi kajastatud, ning majanduslikule ja sotsiaalsele eesmärgile, olenemata sellest, kas nendega taotletakse majanduslikku elujõulisust või inimväärset elu sektoris töötavatele inimestele.
On väga oluline rääkida õigest asjast. Kui me räägime läänepoolsetest hariliku stauriidi varudest, peame tegema vahet VIIIc püügipiirkonnal ehk Biskaia lahte ümbritseval alal, mis teenindab põhiliselt rannakalureid ning mis on elatusvahend eelkõige suure osa Portugali, Hispaania ja Prantsusmaa elanikkonna jaoks, ning kaugemal põhjas asuval püügipiirkonnal, mida kasutatakse rohkem tööstuslikuks kalapüügiks ja sellest tulenevalt pigem majandusliku kasu saamiseks. Sel põhjusel tuleb kõnealust raportit muuta, et viia see kooskõlla mitte üksnes ühist kalanduspoliitikat või selle reformi käsitleva rohelise raamatu põhieesmärkidega, vaid ka nõukogu soovitustega 2011. aasta lubatud kogupüüki käsitleva määruse kohta, milles nähakse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu VIIIc püügipiirkonna harilikku stauriidivaru peamiselt rannakalureid teenindava varuna, samas kui kõnealuse läänepiirkonna põhjapoolsed varud on mõeldud peamiselt tööstuslikuks kalapüügiks. Ainult selline käsitlus, milles võetakse arvesse iga läänepoolse hariliku stauriidi elupaigaks oleva piirkonna eripära ja otstarvet, võimaldab kaitsta ühise kalanduspoliitika kõiki eesmärke.
Josefa Andrés Barea
(ES) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Ma õnnitlen nelja raportööri. Ka mina tahan käsitleda anšoovise- ja hariliku stauriidi varude majandamise kavade küsimust.
Anšoovisevaru kasutamise ettepanek, mis pidi algselt olema anšoovise säästva kasutamise ettepanek, on osutunud keerukaks ettepanekuks ja nõukogu on selle praegu blokeerinud. See sektor on kannatanud kõige suuremat kahju. Me oleme ummikseisus, sest olukorda ei ole lahendatud nõukogu ja komisjoni suutmatuse tõttu otsuseid teha.
Ma tahan esitada seisukoha, mida esindab Hispaania sotsialistide delegatsioon, kes on toetanud sektori ühehäälseid nõudmisi kogu selle protsessi jooksul. Ma rõhutan, et seda seisukohta toetavad teaduslikud aruanded ja piirkondlik nõuandekomisjon. Sama seisukohta jagatakse ühise kalanduspoliitika eelseisva reformiga seoses tõstatatud uute küsimuste suhtes.
Seda ummikseisu silmas pidades soovime, et austatud volinik võtaks ettepaneku vajaduse korral tagasi, arvestaks Euroopa Parlamendi seisukohta ja esitaks uue ettepaneku.
Hariliku stauriidiga seoses on härra Gallagher toonud välja mitu küsimust, millega me samuti nõustume - näiteks, mitmeaastaste programmide kehtestamine, lubatud kogupüük ja teaduslikud soovitused. Ta tegi samuti muudatusettepaneku, mida sotsialistide fraktsioon peab oluliseks ja mida Hispaania sotsialistide fraktsioon peab samuti oluliseks, sest Hispaanial on traditsiooniline stauriidipüügi sektor ning saak tarbitakse värskelt samal päeval, mil see püüti. Selle sektori ignoreerimine põhjustab sotsiaalmajanduslikku kahju ning nõrgendab kahtlemata parema majandamise väljavaateid.
Sel põhjusel usume, et raportöör Gallagher peaks võtma meie ettepanekut arvesse ja käsitlema rannapüüki erinevatel alustel.
Britta Reimers
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! Minu tänusõnad raportööridele. Võttes arvesse kala ja kalatoodete suurt importi ELi, on oluline säilitada meie kohalikud kalurid ja omamaine vesiviljelussektor ning neid toetada. Meil on kiiremas korras vaja paremaid püügimeetodeid, et tagada nii meie merede kui ka meie kalurite pikaajaline toimetulek.
Samavõrd oluline on anda vesiviljelusele võimalus edasiseks laienemiseks. Meil on hädasti vaja tõhustada andmete kogumist ja intensiivistada teadusuuringuid, sest ainult siis, kui me teame tegelikku olukorda, saame me tulevikku silmas pidades langetada õigeid otsuseid.
Tihti takistavad ülemäärane bürokraatia ja ebapiisavad teadmised edu saavutamist majanduse ja ökoloogia kombineerimisel. Need kaks asja ei olegi aga niivõrd erinevad.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Austatud juhataja! Seoses anšoovised käsitleva aruteluga tahan ka mina rõhutada selle olulisust ning asjaolu, et see on pöördepunkt mitte üksnes kõnealuse sektori ja eelkõige anšooviseküsimuse jaoks, vaid ka komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahelistes suhetes.
Sellega seoses tahan ma teha väga selgeks, et Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon toetab neid ettepanekuid, mille esitamisel lähtus komisjon suurema ettevaatuse printsiibist.
Me toetame ettepanekuid põhimõtteliselt kolmes punktis:
esimene käsitleb püügimahu näitajat, mis ei tohiks meie - nagu ka komisjoni - arvates olla suurem kui 0,3; teine on seotud lubatud kogupüügiga, mille arvutamisel tuleks meie arvates samuti arvesse võtta elussööta; viimane punkt käsitleb lubatud kogupüügi vähendamist, mida tuleks teha vähemalt 25%, kui seda peetakse vajalikuks.
Me toetasime komisjoni nendes kolmes küsimuses ning me leiame, et see on mõistlik just seepärast, et meie soov on toimida kordki kui holistilised arstid, kes ravitsevad, mitte kui kohtuarstid, kes lihtsalt konstateerivad surma. Ma usun, et on oluline seda sõnumit selgitada, ning ma arvan, et see on hea võimalus asju õigesti teha.
Werner Kuhn
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! Minu sõnavõtt käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse muutmist seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis. Siin ei ole tegemist pelgalt määruse muutmisega, vaid kahe väga olulise ja suurepärase toiduks kasutatava kalaliigiga, mida me vajame hädasti Euroopa siseturu jaoks. Rõhutan veel kord, et on selge, et teadus ja tööstus peavad tegema koostööd selle tagamiseks, et nende kogemusi - eelkõige vette tagasi laskmise ja varude majandamise vallas ning samuti seoses sellega, mida tehakse kaaspüügiga - hinnatakse targalt. Me kõik teame, millised on piirangute kehtestamise võimalused, sest raportöör Gróbarczyk esitas need väga selgelt. On ülimalt tähtis, et määrusesse lisatakse artikkel 15a. Te kuulsite selle põhjust - raportöör tõi selle taas väga selgelt välja. Meie ühine eesmärk on viia kaaspüük ja vette tagasi laskmine miinimumini ja komisjonis see ka saavutati.
Kuid mõne kalaliigi puhul - lest ja harilik kammeljas nende hulgas - on lubatud vette tagasi lasta noorkalu ja alamõõdulisi isendeid, kui need on sattunud pardale koos saagiga. Loomulikult on sellisel juhul tähtis kasutada väga häid püügivahendeid, püüda kala selektiivselt ja pidada kinni püügikeeluaegadest. Kõnealused kaks kalaliiki on pidevalt muutnud oma kudemispiirkonda, seega on ka püügipiirkonnad olnud selgelt kindlaks määratud ning kudemisajad ja kudemispiirkonnad väga täpselt piiritletud.
Turustamisnorme ei tohi allapoole korrigeerida, seega on ainuke võimalus teha sellisest suurepärasest varust kalasööta. See ei ole meie eesmärk. Me tahame teenida turgu. Just seepärast oleme kõnealust määrust selliselt muutnud.
Ulrike Rodust
(DE) Austatud juhataja, volinik Damanaki! Mul on väga hea meel, et sel nädalal võtsime vastu neli olulist kalanduspoliitika määrust ning et meil oli võimalik jõuda kokkuleppele nii omavahel kui ka nõukogu ja komisjoniga vesiviljelust ning Läänemere piirkonna tehnilisi meetmeid käsitlevate raportite suhtes.
Kahjuks ei saa öelda sama kahe pikaajalisi majandamiskavasid käsitleva määruse kohta. Stauriidivaru majandamise õige valem on alati põhjustanud kalanduskomisjonis suuri vaidlusi. Usun, et raporti esitamine täiskogule on kindel, ning ma olen rahul, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon näib olevat sellest samuti aru saanud, sest ei ole esitanud enam ühtegi uut muudatusettepanekut. Ma eeldan, et te hääletate homme selle poolt.
Seoses nõukoguga on meil aga hoopis tõsisem probleem. Vastupidi nõukogu enda õigusvaldkonna ekspertide nõuannetele keeldub enamik liikmesriike aktsepteerimast Euroopa Parlamendi õigust kaasotsustusmenetlusele ja seda terve aasta pärast Lissaboni lepingu jõustumist! Minu arvates on see häbiväärne. Seepärast tegin ma meie kalanduskomisjoni esimehele ettepaneku koostada Euroopa kalandusvaldkonna ministritele adresseeritud kiri.
Mul oleks hea meel, kui me saavutaksime kokkuleppe lähipäevadel, et üheskoos demonstreerida Euroopa Parlamendi otsusekindlust. Me ei lase end nõukogul nii lihtsalt kõrvale tõrjuda.
Ian Hudghton
Austatud juhataja! Ma toetan härra Gallagheri raportis valitud suunda ning hääletan homme sellele vastavalt, kui me selleni jõuame.
Mitmeaastase kavandamise põhimõte on mõistlik, kui sellega võimaldatakse kaluritel ja töötleval sektoril piisavalt pikalt ette planeerida. Teile teadaolevalt on ELi kalavarude majandamisel üldiselt siiski mõned väga negatiivsed küljed. Ma usun siiralt, et kalastavad riigid ise - see tähendab need, kellel on õigus teatavas merepiirkonnas kala püüda - peaksid saama otsustada varude säilitamise ja majandamise üle.
Mitu kõnelejat on osutanud vette tagasi laskmise skandaalsele olukorrale. Šotimaal muututakse üha teadlikumaks sellest, et vette tagasi laskmine on ELi regulatsiooni, eelkõige tursavaru taastamise kava otsene tulemus. Ma loodan, et volinik võtab selle teadmiseks ning võtab meetmeid vette tagasi laskmise selle aspektiga tegelemiseks. Vette tagasi laskmist saaks vältida, muutes mõningaid praegu kohaldatavaid, kuid mittetoimivaid määruseid.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Austatud juhataja! Oma sõnavõtus keskendun ma kahele raportile, mille menetlemine ja lõpptulemused on näide sellest, milline on õige ja milline on vale toimimine. Ma räägin anšoovisevaru kavast ja võõrliikide kasutamisest vesiviljeluses.
Anšoovisevaru kava on näide sellest, kuidas ei tohiks toimida. See teema on olnud arutlusel üle aasta, kuid kahjuks on see muutunud vaidluseks Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendile antud volituste ja komisjoni ettepaneku õigusliku aluse üle, mitte aruteluks selle üle, mis on kasulikum kaluritele, tööstusele ja kalavarudele. See on olnud pikk ja mõttetu vaidlus, mille tõttu on kannatanud kalandussektor, kes on jälginud imestusega meie lõppematuid arvamustevahetusi, samas kui kauaoodatud majandamiskava ei ole veel esitatud ning on oht, et see ei näegi kunagi päevavalgust.
Anšoovisesektoris töötavad inimesed kaebavad õigustatult kava pidurdavate haldustakistuste üle, kuigi see on nii tähtis, et vältida kõnealuse kalandussektori tegevuse täiendavat häirimist.
Ma usun siiralt, et sellise ebakindluse taustal peaks komisjon püüdma täna parlamendis saata sektorile rõõmustava sõnumi.
Vastukaaluks on võõrliikide kasutamisega seoses parlamendis esimesel lugemisel saavutatud kokkulepe hea kompromiss. Komisjonil, nõukogul ja parlamendil õnnestus saavutada kokkulepe kiiresti ja ilma suuremate lahkarvamusteta õiguslike või faktiliste asjaolude üle.
Kokkuleppega ei kehtestata üksnes mõiste "kinnine vesiviljelusrajatis” ranget määratlust, vaid saavutatakse suurem õigusselgus sektoris tegutsevate ettevõtete jaoks ning, mis veelgi tähtsam, kaotatakse tükike bürokraatiat, millest eurooplastel küllalt sai.
Olen veendunud, et haldusmenetlusi tuleb vähendada nii palju kui võimalik. Eurooplased puutuvad kokku ülemäärase bürokraatiaga, mis teeb mis tahes tegevuse või selle alustamise väga raskeks. Seepärast on sellised haldusmenetlusi kaotavad raportid nagu need, mis täna arutlusel olid, heaks uudiseks vesiviljelussektori jaoks, kuid need peaksid muutuma meie töös pidevaks nähtuseks.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Lugupeetud juhataja, austatud volinik Damanaki! Ma tahan käsitleda lähemalt Gróbarczyki ja Ferreira raporteid. Ma tahan avaldada kiitust raportööridele selle eest, et nõukoguga saavutati esimesel lugemisel kokkulepe muuta kahte määrust, millega viiakse kalanduspoliitika kooskõlla Lissaboni lepinguga ja rõhutatakse Euroopa Liidu pühendumist kalavarude säästvale majandamisele ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele.
Valikulise püügi keeld ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud Läänemeres on varude tulemusliku ja piisava majandamise olulised meetmed. On asjakohane lisada need meetmed alaliselt kõnealuseid vesi käsitlevate tehniliste meetmete määrusesse. Sellist käsitlust võiks laiendada ülejäänud ELi vete suhtes ning sellest võiks saada osa vette tagasi laskmise poliitikast ühise kalanduspoliitika eelseisva reformi raames.
Samuti on oluline, et Euroopa Liit ajakohastaks kinniste vesiviljelusrajatiste määratlust ja käitamise tingimusi, mõtleks selle peale, kuidas avaldada nende loetelu, ja määraks kooskõlas Lissaboni lepinguga kindlaks menetlused selliste ELi eeskirjade väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mille eesmärk on vältida selliste tegevustega seotud saastet, mis võib ohustada või mõjutada meie ökosüsteeme.
Alain Cadec
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! Kõigepealt tahan ma tänada meie kaasparlamendiliikmeid proua Bilbaod ja härrasid Gallagheri, Gróbarczyki ja Ferreirat nende raportite eest.
Ma tahan väljendada oma rahulolu selle üle, et parlament viis lõpule anšoovise- ja hariliku stauriidi varude pikaajalisi kavasid käsitleva esimese lugemise. Lissaboni lepingu vastuvõtmisega sai Euroopa Parlamendist kaasotsustaja nendes küsimustes.
Seoses anšoovisevaruga on mul hea meel kalanduskomisjonis vastu võetud teksti üle, mille eesmärk on selle ülepüütud liigi pikaajaline majandamine. Kava võimaldab peamistel kalapüügiga tegelevatel riikidel võtta ühiseid majandamismeetmeid.
Püügikvootides võetakse arvesse elussööta. See võimaldab püütud koguseid kõige õiglasemalt kontrollida. Lisaks tunnen ma heameelt kõnealuse kalavaru kontrolli järelevalvemeetmete üle. Kalalaevade kontrollisüsteem peab olema ühesugune erinevates kõnealust kala püüdvates liikmesriikides.
Ma tahan tänada härra Gallagheri tema raporti eest. Ma olen kindel, et me võtame selle homme vastu, sest selle alusel on võimalik stauriidivaru sotsiaalmajanduslikult ja keskkonnaalaselt jätkusuutlik kasutamine. Kavaga nähakse ette lubatud kogupüüki käsitlev uus otsustusmeetod, mis võimaldab tagada varu pikaajalise jätkusuutlikkuse. Ma tahan teile lisaks meelde tuletada, kui tähtis on suhtelise stabiilsuse põhimõte, mis on mulle eriti südamelähedane.
Raportöörid rõhutavad vajadust tegeleda vette tagasi laskmise küsimusega ja see on ainult kiiduväärt. Sarnaselt oma kolleegidele pean ma kahetsusväärseks, et nõukogu seab kahtluse alla parlamendi uued kaasotsustusvolitused seoses pikaajaliste majandamiskavadega. Minu arvates tuleb lahendada see õigusliku aluse küsimus, sest see lükkab edasi kavade rakendamise, mis on väga tähtis ressursi säilitamiseks ja kalapüügi reguleerimiseks.
Me peame ka lõplikult määratlema mittetööstusliku ja tööstusliku kalapüügi mõiste. See tagab ühise kalanduspoliitika reformi korraldamise usaldusväärsetel ja kindlatel alustel. Sellise ettepaneku tegi oma raportis ka Marek Józef Gróbarczyk, kellele ma avaldan tunnustust hea töö eest. Peale selle ei ole vette tagasi laskmise täielik keeld mõeldav, nagu me teame. Ma loodan, et Euroopa Komisjon toetab sektorit, mis võtab kasutusele selektiivsed püügivahendid ning tagab majanduslikult ja keskkonnaalaselt jätkusuutliku kalapüügi.
Guido Milana
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud daamid ja härrad! Üks minut ei ole piisav aeg nelja raporti käsitlemiseks. Seepärast tänan ma kolme raportööri ja kommenteerin vaid João Ferreira raportit.
Bioloogilise mitmekesisuse põhimõtetest kinnipidamine peab olema Euroopa Liidu kalandus- ja vesiviljelusalase tegevuse keskmes. Kompromissmuudatusettepanek sündis härra Ferreira hea töö tulemusena ning ta on nähtavasti neid mureküsimusi mõistnud.
Meil ei tohi olla eelarvamusi, kui me otsime viise kalakasvatuse standardite parandamiseks, kuid me peame olema järeleandmatud võimalikult täpsete õigusnormide kohaldamisel ja järgimise kontrollimisel, et vältida keskkonna tasakaalu muutmist.
Sel moel saab orgaanilist tootmist toetada kõige paremini sellise otsusega, mis tehakse üldistes huvides ja mis hõlmab bioloogilise mitmekesisuse kaitset. See on tegelikult parim viis looduslike liikide tootmise optimeerimiseks.
Austatud volinik, ma loodan, et ühise kalanduspoliitika reformi käigus kirjutatakse see täiendav vesiviljelust käsitlev meede ühte lihtsustatud määrusesse. See lihtsustab asja olulisel määral ning ma loodan, et vesiviljelust käsitlev ühtne määrus muudab menetluse veelgi lihtsamaks.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Austatud juhataja! Alustuseks tahan ma tänada Marek Józef Gróbarczyki abi eest. Mul on hea meel, et raportisse õnnestus lisada üks väga oluline punkt, milles kutsutakse komisjoni üles koostama Läänemere lesta põhjalikku kaitsekorralduskava.
Ma tahan kasutada võimalust ja juhtida voliniku tähelepanu asjaolule, et Poola ametiasutused on juba aastaid soovitanud võtta vastu Läänemere lestavaru põhjalik majandamiskava, kuid Euroopa Komisjon ei ole suutnud pakkuda käegakatsutavaid lahendusi.
Tuleb koostada lesta majandamise ühtne süsteem, olenemata lestavaru asukohast. Lestavarul on Läänemere kalurite, sealhulgas Poolast pärit kalurite jaoks suur majanduslik tähtsus. Seepärast peaksid kalandusküsimustega tegelevad Euroopa institutsioonid pöörama sellele liigile senisest suuremat tähelepanu.
Brian Crowley
Austatud juhataja! Ma tahan tänada raportööre, eelkõige härra Gallagheri koostatud raportite eest. Toimuvat mõttevahetust kuulates jäi mulle kohe kõrva kaks asja. Esimene neist on, et on äärmiselt vastutustundetu luua võimalus ühe kalaliigi lubatud kogupüügi osadeks jagamise võimaldamiseks. Me peaksime sellele kindlalt vastu seisma.
Teiseks, võib-olla on nüüd õige aeg kaaluda vette tagasi lastava kala jaoks nii-öelda halli turu loomist. Tegemist on tavapärase kalapüügi kaaspüügiga ning selle asemel, et seda vette tagasi visata, võiks hoopis lubada selle lossimist ning püügikulude maksmist - mitte turuhinna, vaid püügikulude. Seda võiks kasutada nende tuhandete tonnide Kaug-Idast ja mujalt imporditud kala asemel, et täita muud Euroopa Liidu turud.
See võib olla kõigile kasulik. See võib vähendada vette tagasi lastavaid koguseid ning aidata kaluritel vältida väärtusliku toote vette tagasi viskamist.
Nick Griffin
Austatud juhataja! On tervitatav, et EL püüab säilitada ohustatud kalavarusid, kuid enne enese liigset kiitma asumist nende ettepanekute puhul peame meeles pidama, et paljud ELi varasemad kalanduseeskirjad on hirmsal kombel läbi kukkunud. Briti vetes on Euroopa kalanduspoliitika alusel kala püütud peaaegu varude täieliku ammendumiseni. Tegelik olukord on, et kalavarude kaitse tuleks jätta parem kaluritele ja riiklikele mereteadlastele, mitte ELi bürokraatidele.
Briti kalalaevastiku jäänustes töötavate meeste nõuanne on lihtne: loobuge kvoodisüsteemidest, mis põhjustavad vette tagasi laskmist ja valikulist püüki, ning asendage need kaalul põhinevate püügipiirangutega, nii et kogu püütud kala lossitakse ja kasutatakse inimtoiduks või töödeldakse ümber looma- või kalasöödaks. Me peame asendama avalikult kaubeldavate püügikvootide süsteemi ning seeläbi takistama finantsistidel, kaubahallidel ja ülirikastel kalurite elatusvahenditega spekuleerimist. Igasugused kvoodid - kõikides meredes - peaksid kuuluma nende sadamate kaluritele, millel on traditsiooniline side nende vetega, ning nende kvootidega peaksid omavahel saama kaubelda üksnes kalurid, kellel on isiklikel, perekondlikel ja kogukondlikel alustel samamoodi õigus kala püüda.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Ma ei ole selles küsimuses autoriteet, kuid kuna ma tulen saareriigist, tean ma, et kalapüük on Iirimaa rannikuäärsete kogukondade jaoks väga tähtis.
Minu auväärne Iiri kolleeg härra Gallagher, kes on selles küsimuses autoriteet mitte üksnes Iirimaal, vaid ka kaugemal, esitas mõningad väga asjakohased argumendid, kui ta rääkis, kui mõttetu on jagada ühe kalavaru püügikvoodid kahe eri püügipiirkonna vahel. Minu fraktsioonil PPE on erinev seisukoht. Siiski tundub härra Gallagheri öeldu olevat loogiline, sest harilik stauriid on lühiealine liik. Seega palun ma voliniku vastust just sellele küsimusele - mitte isiklikku vastust, vaid teaduslikel tõenditel põhinevat vastust. Ma nõustun kolleegidega vette tagasi laskmise küsimuses ning ma tahaksin samuti näha vesiviljeluse hoogsat arendamist,...
(GA) sest tulevikus nõudlus kala järele suureneb ja ma loodan, et igat liiki kala on kõigile kättesaadav.
Gerard Batten
Härra juhataja, ma püüdsin hiljuti määrata kindlaks ühise kalanduspoliitika maksumuse Briti majanduse jaoks. Ainuüksi kaotatud saagi väärtus on hinnanguliselt vähemalt 3,6 miljardit naelsterlingit aastas; suuremate toidukulude maksumus ulatub ligikaudu 4,7 miljardi naelsterlingini aastas; toetused, töötus, raisatud ressursid, bürokraatia jne lähevad maksma umbes 2,8 miljardit naelsterlingit aastas. See teeb aastas kokku ligikaudu 11,1 miljardit naelsterlingit.
Kalatööstus on laastatud - alates 1973. aastast on kalatööstuses ja sellest sõltuvates tööstustes kadunud üle 97 000 töökoha. Sellest tulenevad majanduslikud ja inimkulud on mõõtmatud. Ühise kalanduspoliitika mõju ökosüsteemile on hukatuslik. Põhjamerre visatakse igal aastal üle 880 000 surnud kala. Suurbritannia jaoks on lahendus muidugi Euroopa Liidust lahkumine, kontrolli enda kätte võtmine oma territoriaalvetes ning mõistuspära taastamine uuesti ellu äratatud riiklikus kalatööstuses.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Anšoovisepüük Biskaia lahes lõppes 2005. aastal kalavaru halva seisukorra tõttu. Plaanitava kava eesmärk on tagada kalapüügi jätkusuutlikkus, kehtestades teaduslikel kriteeriumidel põhinevad püügikvoodid. Stabiilsust vajav sektor toetab seda kava. Ma palun komisjonil see ettepanek tagasi võtta, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ideed.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud istungi juhataja! Ma tahan tänada kõiki auväärseid parlamendiliikmeid arutelus osalemise eest. Mõttevahetus oli tõepoolest väga huvipakkuv.
Kõigepealt tahan ma kommenteerida EPP nimel sõna võtnud Carmen Fraga Estévezi ja teiste parlamendiliikmete märkuseid meid praegu painavate institutsionaalsete probleemide kohta, viidates Lissaboni lepingu kohasele uuele institutsionaalsele keskkonnale. Pean tunnistama, et Lissaboni lepingu jõustumine tõi uue ajastu ning me peaksime selle uue ajastuga kohanema. Ma tahan väga selgelt öelda, et komisjon mõistab ja toetab mõtet, et Euroopa Parlamendil peab olema sõnaõigus kalavarude kasutamise küsimuses - pikaaegse majandamiskava eesmärgi kohta.
Me leiame, et aluslepingud on sellele küsimusele osutamisel väga üheselt mõistetavad. See on meie seisukoht, kuid nagu te teate, on see põhjustanud nõukogus vastuseisu. Mõni liikmesriik on protesteerinud väga häälekalt, kuid sellisele käsitlusviisile on reageeritud ka üldisemalt. Me peame sellele siin lahenduse leidma, sest vastasel korral ei saa me pikaaegsete majandamiskavade jõustamisega edasi minna, kuid te mõistate, et need on meie tulevik. Me ei saa jätkata poliitikaga, mida iseloomustavad lühiajalisus ja kõik need harjumuspäraseks saanud poliitilised tehingud.
Seega peame leidma viisi olukorra lahendamiseks. Minu ettepanek on püüda leida väljapääs kolmepoolse kohtumise abil. Ma teen parlamendile ja nõukogule ettepaneku tulla kokku, et saavutada vähemalt kompromiss, mida on meil vaja nii kiiresti kui võimalik, sest samamoodi me jätkata ei saa.
Kõik pikaajalised majandamiskavad on praegu peatatud ja mul on mõned uued ettepanekud mõningate uute majandamiskavade kohta, mis on väga olulised näiteks lõhe ja pelaagiliste liikide jaoks. Need on väga tähtsad pikaajalised majandamiskavad. Need on valmis ja ootavad institutsionaalset lahendust neile ülimalt tundlikele probleemidele.
Märkides teiste fraktsioonide abi, tahan ma avaldada tänu eri fraktsioonide nimel sõna võtnud Kriton Arsenisele, Carl Haglundile ja Isabella Lövinile ning nõustun nendega, et me vajame pikaajalisi majandamiskavasid ja teaduslikku nõu.
Ma mõistan meie kalurite nõudmisi ja kalandussektori probleeme ning tahan väljenduda neis küsimustes väga selgelt. Kuid ma tahan juhtida teie tähelepanu sellele, et praegu arutame me olukorra selget näidet. Anšoovisevarude kava ja asjaolu, et me pidime selle kala püügi mõneks aastaks lõpetama, on selge tõend, et me ei saa jätkata teaduslikke nõuandeid eirates.
Ma mõistan probleeme ning me peame leidma õige tasakaalu ja lahenduse. Minu mõte - ja see on ka meie kalanduspoliitika reformi üks peamistest teemadest - on jätkata tähelepanu pööramist teaduslikele nõuannetele ning püüda leida lahendus ka juhul, kui need nõuanded ei ole piisavalt selged ja kui meil ei ole piisavalt andmeid selge arvamuse kujundamiseks.
Ma tahan lisaks öelda, et Marek Józef Gróbarczyki raport on väga oluline ning et valikulise püügi vältimise tehnilised meetmed on meie poliitika jaoks väga tähtsad. Ma tahan samuti rõhutada, et vastavalt varasemalt öeldule on meil vaja poliitikat lesta ja lestaliste kohta. Me kavatseme sellise poliitika välja pakkuda.
Seoses paljude nimetatud vette tagasi heitmisega on meil vaja väga kindlameelset poliitikat. Ma arvan, et me ei saa endale lubada nii väärtusliku kala merre tagasi viskamist. Me ei saa seda enam jätkata. See võis olla lahendus siis, kui meie vetes oli kalu palju, kuid nüüd on meil suured probleemid. Me ei saa kalu merre tagasi visata.
Seega peame leidma lahenduse ning mul on väga hea meel selliste ettepanekute üle, mis käsitlevad näiteks püügikulude üksikjuhtumispõhist kompenseerimist kaluritele. Lahendused on võimalikud, kuid poliitika reformi käigus peame püüdma kaotada vette tagasi laskmise. Kahtlemata tuleb silmas pidada kõiki selleks vajalikke tehnilisi meetmeid, kuid me peame selles suunas liikuma.
Veel üks viimane märkus vesiviljeluse probleemide kohta. Me peame vähendama vesiviljelust takistavat halduskoormust. Sellega saan ma nõustuda. Ma olen nõus raportööri ja Guido Milanaga ning teiste sel teemal kõnelejatega.
Ma saan vaid öelda, et me püüame seda saavutada meie ÜKP reformi raames. Ma tahan lisaks korrata, et me intensiivistame vesiviljeluses kasutatavate liikide teaduslikku uurimist, sest meil on hädasti vaja alustada vesiviljelustoodete masstootmist, kui me tõesti tahame, et vesiviljelusest saaks alternatiiv meie kalandussektorile.
Izaskun Bilbao Barandica
raportöör. - (ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kõigepealt tahan ma öelda, et ma oleksin soovinud saada selget vastust selle kohta, kas kavatsete anda järele nõukogu soovidele, tunnistades - selle eest ma olen tänulik - probleeme seoses Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendile antud volituste aktsepteerimisega.
Euroopa Parlamendi kalanduskomisjon hääletas teist korda ega ole palunud komisjonil ettepanekut tagasi võtta. Meie soov on, et austatud volinik annaks täna meile vastuse, kas ta kavatseb nõukogu tahtmistele järele anda.
Sektor vajab kava. Sektor on olnud vastutustundlik ning on töötanud rohkem kui kaks aastat koos teadusasutuste ja komisjoniga, et määrata kindlaks püügimahu näitaja ja see ettepanekus sätestada. See on sektor, mis on olnud suletud viis aastat, ja ärgem unustagem, et kõnealust sulgemist taotles sektor ise. Aasta enne sulgemist oli sektoril lubatud püüda 7000 tonni ning iga päev määras ta kindlaks ja kehtestas püügikvoodid, et sellest väikesest kvoodist rohkem kasu saada. Seejärel otsustas ta ühepoolselt teatada komisjonile püügi lõpetamisest, sest oli jõudnud etteantud piirmäärani.
See ongi asjaomane sektor. See on sektor, mis on palunud meil korduvalt langetada otsus ja olla läbipaistev. See on sektor, mis minu isikliku arvamuse kohaselt on toiminud vastutustundlikult ja karmikäeliselt, et jõuda selle väga vajaliku kavani.
Kõnealuse kava vastuvõtmine tähendab kaugenemist kvoote ja lubatud kogupüüki käsitlevatest hägusatest poliitilistest otsustest, mille alus on mõnikord teadmata. Me oleme aastaid elanud läbipaistmatuses. 21. sajandit peaks iseloomustama läbipaistvus ning eurooplased ei ole selle puudumist ära teeninud. Samuti ei ole seda ära teeninud sektor, mis on ise käitunud vastutustundlikult.
Õnneks näitavad Baski teadusinstituudi AZTI hiljutine aruanne ja Juvena uuring, et järgmiseks aastaks on oodata palju suuremat anšoovisevaru. Ma ootan volinikult siiski selget vastust.
Pat the Cope Gallagher
raportöör. - Lugupeetud juhataja! Ma tahan tänada austatud volinikku ja auväärseid kolleege nende panuse eest, samuti variraportööre, kalanduskomisjoni sekretariaati, nõukogu, komisjoni, minu fraktsiooni poliitikanõunikku ja ka minu enda nõunikku.
Ma saan aru, et nõukogu on tehnilisel tasandil lõhestanud küsimus, kas püügikontrollieeskirjade üle peaks otsustama eranditult nõukogu. Minu arusaam on lisaks, et 27 ministrit peavad alles arutama seda teemat tervikuna ja seda küsimust konkreetsemalt. Ma loodan, et terve mõistus võidutseb.
Võttes arvesse, et volinikule valmistab raskusi ±5000 tonni aktsepteerimine, tahan ma öelda, austatud volinik, et see oli pragmaatiline lahendus. Nüüdseks oleme tegelenud selle ettepanekuga üle aasta ja see oli viis edasi liikumiseks. Ma usun, et ajuti peame raskustest üle saamiseks olema pragmaatilised.
Ma tahan öelda fraktsiooni S&D liikmetele, et minu seisukoht teie esitatud muudatusettepaneku kohta ei ole üldsegi ebaselge. Ma soovitan kindlasti selle muudatusettepaneku toetamist. PPE fraktsiooni ettepanekuga seoses tahan öelda, et PPE fraktsioon peaks seda arutama. Ma võtsin nende mureküsimusi hoolega arvesse muudatusettepanekus 7, mis käsitleb Biskaia lahte. See on seotud rannakalurite ja ajalooliste õigustega.
Kõik selle toetajad peavad meeles pidama, et parlamendis tuleb arutamisele veel palju raporteid. Kui toetate praegu midagi, mis on vale, siis võib juhtuda, et peate järjekindluse säilitamiseks toetama valesid asju ka tulevikus. Teaduslikult on lubatud kogupüügi osadeks jagamine täiesti vale ja see ei ole vaid minu isiklik arvamus. Kui me seda praegu teeme, peame seda ehk tulevikus tegema ka ühe kalavaruga kalanduse puhul. Mitmeaastased kavad on üliolulised selleks, et sektor saaks tegevust ette planeerida. Loodetavasti pääseb homme terve mõistus võidule ja me võtame vastu raporti, mille üle me saame uhked olla.
Marek Józef Gróbarczyk
raportöör. - (PL) Austatud juhataja! Ma tahan veel kord väljendada oma siirast tänu kõigile variraportööridele, eriti neile, kes kohal viibivad - Ulrike Rodust, Werner Kuhn ja João Ferreira, samuti Werner Kuhn ja Alain Cadec -, minu raporti teemal öeldud soojade ja lahkete sõnade eest. Tänan teid väga.
Ka mina loodan, et raport toimib heakskiidetud lahenduste jätkuna ning eelkõige piirkonnastamise algusena. Piirkonnastamine on meie eesmärk ja selle poole püüdleme ka ühise kalanduspoliitikaga. See määrab tulevase ühise kalanduspoliitika tegeliku edukuse.
João Ferreira
raportöör. - (PT) Lugupeetud juhataja, ma tahan tänada minu raporti kohta tehtud märkuste eest ning kasutada mulle antud sõnajärge, et esitada mõned kommentaarid läänepoolse hariliku stauriidi varu mitmeaastase kava kohta ja härra Gallagheri raportisse tehtud muudatusettepaneku kohta, mille ma esitasin Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel.
Selle muudatusettepaneku eesmärk, mida raportööri muudatusettepanek 7 täilikult ei taga, on täpsustada erinevate kalalaevastike omapära ning teha selgeks, et neid konkreetseid punkte ja kalade sihtkohta tuleks võtta arvesse lubatud kogupüügi kindlaksmääramisel. Väikesemahulise rannalähedase püügiga tegelevate laevastike majanduslikud ja sotsiaalsed omadused erinevad muude tööstusliku püügiga tegelevate laevastike vastavatest joontest. Elanikkonda värske kalaga varustavale püügile piirangute seadmisel ei tuleks seda kohelda samadel alustel kala töötlemisele suunatud tööstusliku kalapüügiga.
Erinevate laevastike ja tõstatatud tehnilise küsimusega seoses ei nõustu ma siiski raportööri seisukohaga. Me räägime tegelikult ikkagi samast allikast pärit samast kalavarust, kuid see allikas areneb teadupärast kindlates püügipiirkondades. Rannikuäärne kalapüük peaks ideaalis toimuma ühes kindlaksmääratud püügipiirkonnas ja tööstuslik kalapüük teises piirkonnas. Seepärast räägime me piirkondadest, mille piirid on selgelt kindlaks määratud, ja me usume, et see on sobilik. Peale selle me usume, et lubatud kogupüüki tuleb kohandada vastavalt erinevatele püügipiirkondadele, et tagada kalavaru mõistlik majandamine. Seda seetõttu, et kalavaru mõistlik majandamine peaks lisaks keskkonna- ja bioloogilistele teguritele võtma arvesse ka sotsiaalseid ja majanduslikke külgi, nagu siin juba varem märgiti. Põhimõtteliselt erinevaid asju ei tohiks käsitleda täpselt ühtemoodi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, teisipäeval, 23. novembril 2010.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Robert Dušek
kirjalikult. - (CS) Valikulise püügi keeldu ning lesta ja hariliku kammelja püügipiiranguid Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis käsitleva raportiga kutsutakse üles lisama kõnealuseid piirkondi käsitlevatesse määrustesse uued sätted. Läänemerel on eriti tundliku merepiirkonna staatus ning see on meie planeedi üks väärtuslikematest, kuid samuti üks tundlikematest mereökosüsteemidest. Sel põhjusel nõustun ma raportööriga, et tööstusliku kalapüügi lõpetamine - ja mitte ainult siin - on väga oluline. Ainult majanduslikult ja keskkonnaalaselt tasakaalustatud kalapüügi ja õigete püügimeetodite kasutamisega on meil võimalik aidata jätkata kalapüüki ja säilitada tulevastele põlvkondadele praegune kalaliikide valik jätkusuutlikul tasemel. Seoses kliimamuutustega on Läänemeres toimunud kalade massiline liikumine ning seepärast on vaja merekaitseala korrapäraselt üle vaadata. Seepärast tahan ma kutsuda komisjoni üles seda regulaarselt tegema. Samuti on tähtis õigusaktide kaudu innustada kalandusettevõtteid kasutama praegu kättesaadavatest püügivahenditest kõige selektiivsemaid, vältides seeläbi suurte koguste alamõõduliste ja sihtliikidesse mittekuuluvate kalade püüki või kaaspüüki. Euroopa Parlament peaks nõudma selle lisamist ühise kalanduspoliitika kavandatavasse reformi 2011. aastal, mida ka mina tungivalt edendan.
