Публичното радиоразпръскване в ерата на цифровите технологии: бъдещето на двойната система (кратко представяне)
Председател
Следващата точка е докладът на Ivo Belet, от името на комисията по култура и образование, относно публичното радиоразпръскване в ерата на цифровите технологии: бъдещето на двойната система.
Ivo Belet
Г-жо председател, добър вечер, г-н член на Комисията, госпожи и господа, резолюцията, която се надяваме да приемем в четвъртък, според мен изпраща много важен сигнал - сигнал, който показва, че в Парламента е налице голяма подкрепа за нашия типичен медиен модел, който дава място както за търговските радио- и телевизионни разпространители, от една страна, така и на публичните разпространители, т.е. публичните медийни дружества, от друга. Този модел, г-жо председател, е типично европейски, защото почти никога няма да го намерите в САЩ или Япония, да не говорим за Китай. В повечето държави-членки на Европейския съюз този двоен медиен модел доказано предлагат най-добрите гаранции по отношение на медийния плурализъм, независимостта на материалите и свободата на печата като цяло. Този модел за съжаление обаче попада под тежък натиск в Европейския съюз. Този натиск идва от различни посоки. Той идва чрез големите съкращения, пред които са изправени националните и регионалните компетентни органи, но голям натиск се оказва и от частните медийни дружества върху публичните радио- и телевизионни разпространители. Те считат, че публичните разпространители представляват нелоялна конкуренция, особено в интернет. В резултат на това общо положение публичните радио- и телевизионни разпространители в редица държави-членки на Европейския съюз едва успяват да развиват дейност. Това поставя под въпрос деликатния баланс на двойната система, която е застрашена. Трябва да направим всичко възможно да гарантираме, че европейският ни медиен модел остава незасегнат в тези бурни времена, както и че му се предоставя стабилна основа за бъдеще. Необходими са редица интервенции, които сме формулирали в резолюцията. Първият въпрос, на който бих искал да се спра, и не съм сигурен дали този форум е наясно с него, е, че в един момент всички държави-членки на Европейския съюз официално поеха ангажимент да гарантират свобода на печата в рамките на Съвета на Европа. Това включва ясно определени компетенции и финансиране на публичното разпространение на радио- и телевизионни програми. Дългосрочното финансиране е важно. Време е ние, като Европейски парламент, да напомним на всички 27 държави-членки, че са поели този ангажименти и че трябва да го спазват. Втората ми точка е, че плурализмът в медиите, както и свободата на печата като цяло, са съществена част от нашата демокрация. Ето защо искаме да въведем ролята на наблюдението на медийния плурализъм. Това, г-н член на Комисията, е инструмент, разработен по инициатива на Комисията. Това е един много полезен инструмент, който може да послужи за пример в редица държави-членки, в редица региони, където медийното разнообразие и медийният плурализъм са застрашени от подлагане на натиск. Не на последно място, смятам, че най-голямото предизвикателство за всички медии е осигуряването на онлайн присъствие, цифрово присъствие в интернет. Нарастващата нервност - или би могло дори да се каже враждебност - по отношение на инициативите на публичните радио- и телевизионни разпространители в интернет е тревожна. Някои хора в политиката, и по-специално в националната политика, както и в медиите, изглежда забравят, че миналата година бяха сключени ясни споразумения за онлайн дейностите на публичните радио- и телевизионни разпространители, като е от съществено значение те да бъдат зачитани. Ако следваме тази аргументация, г-жо председател, смятам, че трябва да разработим модели, които ще позволят на интернет търсачките и доставчиците на интернет услуги да изиграят своята роля. В заключение, смятам, че не можем да си позволим да стоим в периферията още дълго, защото в противен случай един ден ще се събудим и ще разберем, че "Google" и "YouTube", както и "Apple" са превзели медийната ни среда. Това, разбира се, би било напълно нежелателно.
Miroslav Mikolášik
(SK) Г-жо председател, необходимо е да се предприемат стъпки в Европейския съюз, за да се гарантира баланс и плурализъм на мненията, за което много ще допринесе равновесието между обществените и търговските медии на пазара. По отношение на запазването на културното многообразие, свободата на изразяване и здравословната конкуренция, разбира се, не трябва да се възприема едно единствено универсално решение и затова трябва да зачитаме усилията на отделните държави-членки да разгледат въпрос за увеличаване на деля на обществените медии на национално равнище.
Според мен едно балансирано съотношение между обществените и търговските медии в интернет също трябва да бъде приоритет както за националните стратегии, така и за европейската медийна политика в близко бъдеще. Също така е необходимо да се насърчат заинтересованите страни да си сътрудничат продуктивно, за да се подобри качеството на предоставяната на медийния пазар информация, както и да се постигнат иновации в сектора. Бих искал да приключа като заявя, че медийният плурализъм и свободата са в основата на демокрацията.
Martin Ehrenhauser
(DE) Г-жо председател, аз също съм на мнение, че двойната медийна система може да бъде успешна в Европа и че е важно да има публични радио- и телевизионни разпространители, от една страна, и частни канали, от друга, които да се конкурират свободно в една свободна пазарна икономика. За съжаление, нещата в действителност не стоят точно така. Има доказателства за наличието на голяма тенденция към монополизиране, особено в частния сектор. Трябва да предприемем стъпки, за да противодействаме на това. Тази тенденция е особено опасна, защото се случва на фона на сериозни икономически затруднения.
От друга страна, налице са публични радио- и телевизионни разпространители, които не изпълняват обществените си задължения, като позволяват на партийни пиари и политтехнолози да вземат решения относно тематиката и съдържанието на материали им. Разбира се, това не бива да се позволява. Позволете ми да дам пример с ORF в Австрия: този радио- и телевизионен разпространител работи като филиал на държавна служба, но не и от гледна точка на икономическа ефективност. Понастоящем не съществува либерализъм или плурализъм в медиите и редакционна независимост или поне не толкова, колкото трябва да бъде. Какво може да направи Европейският съюз по въпроса? Убеден съм, че системата за ранно предупреждение за определяне на монополите, която вече беше представена на Европейския парламент преди известно време, представлява добро решение на проблема.
Zuzana Roithová
(CS) Г-жо председател, бих искала да направя две други забележки относно разискването. Приетата по-рано директива за аудиовизуалните услуги подобрява сътрудничеството между надзорните органи и осигурява високо ниво на защита за децата срещу неподходящи програми и реклами. Държавите-членки обаче не са дисциплинирани относно начина на прилагането й. В моята страна например законодателството влезе в сила едва през юни. Също така е налице непълна хармонизация на закона на авторското право. Необходими са и двете с цел да се улесни получаването на трансгранични лицензии за аудиовизуалните произведения от колективни автори, както и освобождаването на архива от аудиовизуални произведения с неустановени авторски права в случая на така наречените "осиротели произведения". Имам потвърждение, че Комисията ще представи ново законодателство през следващата година, но тя иска да ограничи законодателството само до музикални произведения, а не до аудиовизуални произведения. Ето защо призовавам Комисията да заяви дали ще коригира тази основна грешка или дали ние ще трябва да я коригираме като членове на комисиите. Този проблем е предмет на точка 33 от доклада.
Jaroslav Paška
(SK) Г-жо председател, бих искал да започна като изразя подкрепата си за усилията на докладчика за иницииране на разискване в Европейския парламент относно медийната среда. Смятам, че това е една много полезна тема, особено при условията на цифровизация, когато в тази среда се наблюдават революционни промени.
Медийната среда определено се различава в отделните държави. Има държави, където медийната среда е доминирана от търговски медии, като обществените медии по същество представляват само фон. На някои места търговските медии са по-слаби или разпокъсани и неорганизирани, така че те не създават концентриран натиск или концентрирана медийна среда, а обществените медии в такъв случай са по-способни да предоставят повече информация и да влияят на общественото мнение в по-голяма степен.
Във всеки случай обаче виждаме, че политическите органи често се намесват в дейността най-вече на обществените медии, точно както собствениците се намесват в дейността на търговските медии, като тогава информацията и информирането на обществеността са повлияни в значителна степен.
За да се постигне свобода на медиите - истинска свобода, която е независима от пари, независимо дали става въпрос за частни или държавни пари, са необходими по-големи усилия за свобода на журналистите, които да не подлежат на някаква форма на контрол или самоцензура, които практически ги задължават да бъдат лоялни на работодателите си. Според мен това е най-големият проблем, пред който са изправени медиите в момента, и ние трябва да направим промени в тази област в бъдеще.
Мария Даманаки
Г-жо председател, Комисията приветства доклада на Европейския парламент, озаглавен "Публичното радиоразпръскване в ерата на цифровите технологии: бъдещето на двойната система". Докладът представлява добре балансиран текст, защото подкрепя съществуващата двойна система, която се основава на съвместно съществуване на публични и търговски радио- и телевизионни разпространители в Европа. Както директивата за аудиовизуалните медийни услуги припомня в едно от своите съображения, това съвместно съществуване е фактор, който отличава европейския аудиовизуален медиен пазар от другите и докладът напълно признава това.
Протоколът за системата на публично радио- и телевизионно разпространение в държавите-членки, приложен към договорите за Европейския съюз, признава свободата на държавите-членки да определят обществената функция за организиране на обществени медии и тяхното финансиране, при условие че това финансиране не засяга условията на търговия и конкуренцията в Общността. Затова държавите-членки определят формата и условията за финансиране на техните обществени медии, при условие че се спазват правилата на Европейския съюз за държавните помощи.
Съгласни сме с основната цел на доклада, т.е. публичните оператори да бъдат в състояние да използват възможностите, предлагани от цифровизацията и диверсификацията на платформите за разпространение в съответствие с принципа на технологична неутралност. Това беше потвърдено в преработеното съобщение на Комисията от 2009 г. относно прилагането на правилата за държавните помощи спрямо публичните радио- и телевизионни разпространители. Имаме някои забележки относно два елемента от доклада в частност.
Първо, по отношение на мониторинга на стандартите на Съвета на Европа, налице няма отговорност от страна на Европейския съюз за политическа независимост на обществените медии. Освен това държавите-членки на Европейския съюз не могат да дадат мандат на Европейската аудиовизуална обсерватория без съгласието на страните, които не са членки на Европейския съюз. Комисията също не може да направи това.
Второ, в доклада се казва, че определени държави-членки не са успели да предприемат действия за насърчаването на европейските произведения в радиото и телевизията. Това не се подкрепя от данните от скорошния доклад на Комисията за прилагането на разпоредбите на директивата. Според този доклад радио- и телевизионните разпространители в Европа се развиват добре като цяло от гледна точка на насърчаването на европейски програми.
Обществените оператори трябва да бъдат в челните редици на иновациите, като водят развитието на нови формати и качество по отношение както на самата програма, така и от техническа гледна точка, ако искат да не изостават от тенденциите и предизвикателствата от другаде. Изглежда, че напълно сме съгласни по тези въпроси и очаквам с нетърпение да си сътрудничим с Парламента като част от правната рамка, предвидена от договорите.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе в четвъртък, 25 ноември 2010 г.
Писмени изявления (член 149)
Iosif Matula
По време на прехода от аналогова към цифрова телевизионна система, наред с нарастващото значение на новите медии, включително триизмерния формат, трябва да имаме предвид редица фактори в политиките, които изготвяме. Първо, смятам, че за нас е полезно да предприемем мерки за улесняване на прехода към цифровата система, като същевременно разгледаме възможността за предлагане на ваучери или други мерки за обезщетяване на обществеността. Друга важна мярка е организирането на стажове за журналисти и управители на обществени медии, като се имат предвид средствата, отделяни в тази област от частните медии. Освен това смятам, че си заслужава в бъдеще да разгледаме възможността за създаване на европейско обществено радио. В същото време смятам, че би било полезно публичните телевизионни оператори в държавите-членки да предоставят програми с европейска насоченост на каналите "Euronews". Като се има предвид не само голямото разпространение на триизмерните (3D) предавания, но и предупрежденията от страна на лекарите относно здравето на зрителите, призовавам Европейската комисия да направи спешно проучване, което да разгледа възможните рискове от триизмерната телевизия на здравето на европейците при сегашните технически условия.
Емил Стоянов
в писмена форма. - Уважаеми колеги, първо искам да поздравя Иво Белет за отличния доклад по тази толкова важна тема. Искам и да му благодаря за това, че прие моите идеи и предложения по този доклад. Мисля, че постигнахме един добре балансиран доклад, който цели да се гарантира лоялната конкуренция между обществените и частните медии.
По силата на една дългогодишна традиция държавните бюджети или данъкоплатецът подкрепят обществените телевизии, изхождайки от презумпцията, че обществените телевизии защитават само обществения интерес, а частните - само частни, търговски интереси. Практиката обаче и в България, и в цяла Европа отдавна показва, че това не е изцяло вярно нито за обществените, нито за частните медии.
Изхождайки от своя дългогодишен опит в медийния сектор, аз предложих няколко изменения по този доклад, чийто смисъл е да се постигне равнопоставеност между обществените и частните медии, за да могат те да произвеждат по-качествена и обществено значима информация. Европейските граждани имат право да получават най-добрата информация както по европейските, така и по своите национални въпроси. За тази цел са нужни усилията както на обществените, така и на частните медии, а регулаторните органи са длъжни да осигурят тяхната равнопоставеност. Благодаря ви за вниманието!
