MEDA-ohjelma ja rahoitustuki palestiinalaishallinnolle - arviointi, täytäntöönpano ja valvonta (keskustelu) 
Puhemies
. Esityslistalla on seuraavana Rodi Kratsa-Tsagaropouloun laatima talousarvion valvontavaliokunnan mietintö MEDA-ohjelmasta ja rahoitustuesta palestiinalaishallinnolle - arviointi, toteuttaminen ja valvonta.
Rodi Kratsa-Τsagaropoulou 
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, on monia syitä, jotka tekevät tänään keskustelun kohteena olevasta mietinnöstä erittäin tärkeän ja ajankohtaisen.
Euro-Välimeri-prosessin kehnot tulokset sekä samaan aikaan siihen kohdistuvat valtavat haasteet pakottavat meidät arvioimaan tilannetta vakavasti ja ottamaan käyttöön varteenotettavia toimenpiteitä ja taloudellisia sitoumuksia.
Palestiinalaisalueiden traaginen tilanne pahenee koko ajan, ja kehitys on sen suuntainen, että tilanteen on syytä pelätä pahenevan entisestään ja vaativan meitä arvioimaan uudelleen toimiamme ja tiedostamaan velvollisuutemme.
Meidän on myös vastattava vakuuttavasti Euroopan kansalaisten huoleen resurssien käytöstä alueilla, joiden sitoutuminen demokratiaan, hallinnointi ja arviointimekanismit ovat kehittymättömiä.
Haluaisin muistuttaa parlamentille, että MEDA-ohjelma on pääasiallinen rahoitusvälineemme Euro-Välimeri-kumppanuuden tukitoimien täytäntöönpanossa: sen poliittisen luvun ja taloudellisen luvun, joiden tavoitteena on vapaakauppa-alueen luominen, sekä kolmannen pilarin muodostavan kulttuuri- ja sosiaaliasioita koskevan luvun.
MEDA II -ohjelmasta, joka on viimeisin MEDA-ohjelma, jonka olemme toteuttaneet, oli tarkoitus jakaa yhteensä 5,3 miljardia euroa vuosina 2000-2006. MEDA-asetuksen voimassaolo päättyi vuonna 2006, ja nyt meillä on uusi eurooppalainen naapuruus- ja kumppanuusväline, joka tuli voimaan vuonna 2007, ja uskomme, että MEDA-ohjelmasta saamamme kokemus on jatkossa suureksi hyödyksi uuden välineen kannalta.
Haluaisin muistuttaa parlamentille, että MEDA II -ohjelman mukaiset vuotuiset maksusitoumukset, joihin suurin osa mietinnöstämme keskittyy, vaihtelivat 569 miljoonasta eurosta (vuonna 2000) 697 miljoonaan euroon (vuonna 2004). Toisin sanoen ne kasvoivat jyrkästi, vaikkakin meidän on syytä muistaa, että siirryttäessä MEDA I -ohjelmasta MEDA II -ohjelmaan palestiinalaisalueille, Syyrialle, Algerialle ja Marokolle ja alueelliseen toimintaan osoitetut maksusitoumusmäärärahat kasvoivat ja Egyptille, Jordanialle, Libanonille ja Tunisialle osoitetut maksusitoumusmäärärahat vähenivät. Samoin kasvu vaihteli aloittain. MEDA II -ohjelman aikana koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen tukemiseen sekä taloudelliseen institutionaaliseen tukeen osoitettiin huomattavasti enemmän rahoitusta, kun taas muutamien muiden alojen, kuten maatalouden, paikallisen kehityksen ja yksityisen sektorin uudistuksiin osoitettiin vähemmän rahoitusta kuin MEDA I -ohjelman aikana.
Euroopan parlamentille kertyneen kokemuksen ja saatujen tietojen ja tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen perusteella näyttää siltä, että komission tapa hallinnoida MEDA-ohjelmaa on selkeästi parantunut alkuvuosista, ja voidaan sanoa, että alueella vaikuttavat poliittiset olosuhteet huomioon ottaen arvio on tyydyttävä ja paljon on saatu aikaan, niin että vähitellen resurssit ovat alkaneet jakautua ajallisesti tasaisemmin, valmistelukaudet ovat lyhentyneet ja maksujen suorittaminen on nopeutunut.
Me voisimme kehottaa Euroopan komissiota ottamaan tulevissa toimissaan huomioon sen, että hankkeiden ja ohjelmien määrä kasvaa tasaiseen tahtiin, että entistä suurempi osa koko ohjelmalle myönnetystä tuesta on talousarviotukea, että komission lähetystöjen rooli ja vastuun hajauttamisen vaikutukset on todettu myönteisiksi ja merkittäviksi ja niitä on lisättävä ja että yhteistyöllä paikallisviranomaisten kanssa on ollut oma roolinsa ja meidän on vahvistettava sitä. Meidän on myös tehtävä voitavamme vahvistaaksemme Välimeren alueen maiden keskinäistä yhteistyötä (etelä-etelä-suunnassa) niin paljon peräänkuulutetun alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen toteuttamiseksi.
Sektoreiden rahoituksen osalta katsomme, että kumppanuuden taloudellista puolta on ohjattava uudelleen sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kestävän taloudellisen kehityksen suuntaan unohtamatta myöskään sitä, että tarvitaan kokonaistilanteen seurantaa ja toiminnan tehostamista kaikilla sektoreilla, mikäli mielimme saavuttaa tavoitteemme.
Kysymys rahoitustuen myöntämisestä palestiinalaishallinnolle on tärkeä osa mietintöämme ja sai osakseen yhä suurempaa huomiota arvoisien kollegojemme taholta. Vuosina 1994-2006 komissio osoitti palestiinalaisille noin 2,3 miljardia euroa. Palestiinalaisalueille osoitetut maksut ovat pysyneet jokseenkin samansuuruisina 232 miljoonan ja 260 miljoonan välillä vuosina 2002-2005. Pelkästään vuonna 2006 maksettiin 700 miljoonaa euroa, mikä on tähänastinen ennätyksemme. Kuten tiedämme kvartetin 9. toukokuuta 2006 tekemän päätöksen perusteella, meillä on käytettävissämme väliaikainen kansainvälinen järjestely (TIM), ja Euroopan komissio käytti tätä järjestelyä 107,5 miljoonan euron jakamiseen kolmen ns. ikkunan kesken: niistä yksi on hätäpalveluihin, toinen infrastruktuuria varten ja kolmas köyhimmille ja hädänalaisessa asemassa oleville sosiaaliryhmille maksettavaan tukeen. Valiokuntamme on pohtinut suhteitamme palestiinalaishallintoon sekä sitä, mikä olisi paras tapa vastata vaatimuksiin, jotka koskevat sekä poliittisen että taloudellisen tuen antamista itse palestiinalaishallinnolle ja humanitaarisen avun kanavoimista. Mietinnön saattamiseksi ajan tasalle olen ehdottanut kahta tarkistusta: toista kohtaan 38, joka on nyt vanhentunut ja voidaan poistaa tai muuttaa perusteellisesti, ja toista uuden kohdan lisäämiseksi viittaamaan neuvoston päätöksiin, jotka koskevat sekä uuden hallituksen tukemista että sitoutumista kansainvälisen järjestelyn kautta tarvittaviin toimiin humanitaarisen avun toimittamiseksi Gazaan. Haluan todeta, että poliittinen ryhmämme tukee pyrkimyksiämme, ja uskon, että minulla on myös parlamentin muiden jäsenten tuki takanani tämän uuden kohdan osalta.
(Suosionosoituksia)
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Ferrero-Waldner, hyvät parlamentin jäsenet, vilpittömät kiitokseni esittelijälle. Olemme tutkineet suositukset ja yhdymme pitkälti parlamentin arvioon MEDA-ohjelmasta ja tietenkin sen esittämiin johtopäätöksiin.
Mietinnössä päätellään, että MEDA-ohjelmasta annettu tuki on täyttänyt tarkoituksensa ja edistänyt merkittävästi ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Siinä tunnustetaan myös, että apu on ollut kehityssuunnitelmien ja vastaanottajamaiden tarpeiden mukaista. Haluan korostaa aivan erityisesti tätä, sillä muistan edelleen muutamat aiheesta käydyt keskustelut.
Neuvosto antaa tunnustusta komission työlle, joka on parantanut näkyvästi suunnittelun nopeutta ja tehokkuutta MEDA II -ohjelman puitteissa.
MEDA-ohjelma on nyt saatu päätökseen, ja tammikuun 1. päivä 2007 merkitsi siirtymistä Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineeseen (ENPI). ENPI on erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpanoa varten suunniteltu väline.
Euroopan parlamentti on vaatinut Euroopan kumppanivaltioiden keskinäisen yhteistyön kehittämistä Välimeren alueella, ja tämä tapahtuu ENPI:n eteläisen alueohjelman ohjelman avulla, johon on varattu 343,3 miljoonaa euroa vuoteen 2010 mennessä.
Olemme kanssanne samaa mieltä siitä, että Barcelonan prosessin jatkaminen on elintärkeää koko alueelle. Se, että olemme onnistuneet alueella vallitsevista jännitteistä huolimatta tarttumaan merkittäviin kysymyksiin ja saamaan yhdessä aikaan lisäedistystä, osoittaa, että Barcelonan prosessi, Euro-Välimeri-vuoropuhelu, on edelleen oikea kehys muutoksen viemiseen Välimeren alueelle.
Euro-Välimeri-alueen parlamentaarisella edustajakokouksella on parlamenttien välisen vuoropuhelunsa kautta tärkeä rooli pohjoisen ja etelän välisten suhteiden lähentämisessä. Meillä kaikilla, niin kansalaisyhteiskunnalla, hallituksilla kuin parlamenteillakin, on erilaisista rakenteistamme ja vastuualueistamme huolimatta tavoitteena kumppanuutemme vaaliminen Välimeren alueen kanssa, ja teemme yhdessä työtä sen eteen.
Seuraavaksi siirryn käsittelemään sitä osaa mietinnöstä, joka koskee rahoitustuen myöntämistä palestiinalaisille. Ennen kuin käsittelen mietintöä, haluan kuitenkin mainita, että olemme seuranneet viimeaikaisia tapahtumia palestiinalaisalueilla ja erityisesti Gazassa syvästi huolestuneina. Väkivaltaiset yhteenotot Fatahin ja radikaalin islamistijärjestön Hamasin välillä viimeksi kuluneen viikon aikana ovat vaatineet yli 100 kuolonuhria ja monia ihmisiä on loukkaantunut vakavasti.
Hamasin aseelliset ryhmittymät ovat käytännössä ottaneet haltuunsa koko alueen käyttäen raakaa voimaa laillistettuja kansallisia turvallisuusjoukkoja, siviilejä ja avustustyöntekijöitä vastaan. Tässä tilanteessa presidentti Mahmoud Abbasin on ollut pakko hajottaa kansallisen yhtenäisyyden hallitus, julistaa maahan hätätila ja nimittää hätätilahallitus. Eripuraisten palestiinalaisryhmittymien Saudi-Arabian tuella helmikuussa Mekkassa aikaansaama sopimus on siis romuttunut, ja Hamasin mukanaolo maan hallituksessa on päättynyt.
Gazan alueen humanitaarinen tilanne, joka oli jo ennestään vaikea, on pahentunut entisestään. Sairaalat ovat täysin ylikansoitettuja ja niistä puuttuu lääkintätarvikkeita. Valtaosa Gazan väestöstä elää ruoka-avulla. Avustusjärjestöt ovat joutuneet keskeyttämään osan toimistaan, koska ne pelkäävät henkilökuntansa turvallisuuden puolesta - ja ikävä kyllä syystäkin, kuten asetaistelujen aikana ristituleen joutuneiden kahden UNRWA:n (YK:n Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen) työntekijän kuolema osoitti.
Maanantaisessa yleisten asioiden neuvoston kokouksessa Euroopan unionin ulkoministerit vaativat väkivallan välitöntä lopettamista ja vakuuttivat presidentti Abbasille täyttä tukeaan hänen ratkaisuilleen. He päättivät palauttaa välittömästi normaalit suhteet uuteen pääministeri Salam Fayyadin johtamaan hallitukseen ja ilmoittivat aikovansa luoda olosuhteet, joissa suoran rahoitustuen ja käytännön avun toimittamista voidaan myös jatkaa. Ulkoministerit myös vahvistivat, etteivät halua jättää Gazan alueen ihmisiä nykyiseen ahdinkoonsa ilman humanitaarista apua. Muista johtopäätöksistä, joita uuden tilanteen valossa kenties täytyy tehdä, keskustellaan parhaillaan.
Euroopan unionin kesäkuussa 2006 käyttöön ottamalla väliaikaisella kansainvälisellä järjestelyllä (TIM) on ollut merkittävä osuus saarroksissa olevan palestiinalaisväestön kiireellisimpien tarpeiden täyttämisessä. TIM on rakenteeltaan läpinäkyvä, ja järjestely on osoittautunut joustavaksi ja tehokkaaksi välineeksi.
Pelkästään viime vuonna Euroopan komissio ja jäsenvaltiot antoivat TIM:n kautta yli 300 miljoonan euron arvosta suoraa apua palestiinalaisväestölle ja jatkavat maksujaan myös nykytilanteessa, jossa tämän rahoituksen merkitys on kasvanut entisestään. Tätä on painotettava ja korostettava aina uudestaan, koska tilanteesta maalaillaan silloin tällöin toisenlaista kuvaa jopa tiedotusvälineissä. Tästä syystä me kaikki pidämme erittäin tervetulleena Lähi-idän kvartetin päätöstä jatkaa TIM:n toimeksiantoa vielä kolmella kuukaudella syyskuun loppuun saakka.
Mietinnössänne vaaditte aivan perustellusti Israelia vapauttamaan palestiinalaisilta pidättämänsä vero- ja tullitulot. Euroopan unioni on myös vaatinut tätä toistuvasti, viimeksi yleisten asioiden neuvoston kokouksessa 18. kesäkuuta annetuissa päätelmissä. Israelin hallitus on ilmoittanut - kuten tiedätte, keskustelimme Israelin ulkoministerin Tzipi Livnin kanssa - että se on nyt valmis vapauttamaan nämä varat.
Me todella toivomme, että se myös antaisi palestiinalaisalueiden taloudelle kipeästi kaivatun piristysruiskeen. Tämä on toinen ala, jolla poliittisen ratkaisun mahdollisuus riippuu siitä, saavutetaanko näkyviä parannuksia.
Euroopan unioni on jo nyt aktiivinen toisella mainitsemallanne alalla, nimittäin julkisen talouden välttämättömässä uudistamisessa, mihin sisältyvät myös varainhoidon valvonta ja tilintarkastukset. Komissio avustaa Palestiinan valtiovarainministeriötä käynnissä olevassa läpinäkyvien rakenteiden kehittämisessä Palestiinan talousarviota varten.
Euroopan unionin tavoitteena on ollut ja on myös jatkossa, että kaksi valtiota - Israel ja Palestiina - voisivat elää rauhassa rinnakkain toistensa naapureina omalla alueellaan. Haluamme olla avuksi pitkällä aikavälillä parempien elinolosuhteiden luomisessa palestiinalaisille kriisinhallinnan sijaan. Viimeiset pari viikkoa ovat osoittaneet täysin selkeästi, miksi se on niin ehdottoman välttämätöntä.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää jäsen Kratsa-Tsagaropoulouta hänen erinomaisesta mietinnöstään. Se tulee ratkaisevalla hetkellä, sillä se koskee yhteistyötä eteläisen Välimeren alueen kanssa, nyt kun vahvistettua naapuruuspolitiikkaa pannaan parhaillaan täytäntöön. Puhun ensin tärkeimmistä havainnoista ennen kuin siirryn käsittelemään palestiinalaisalueiden tämänhetkistä tilannetta ja vastaustamme siihen.
Ensinnäkin MEDA-ohjelmassa viimeisten kymmenen vuoden aikana saavutetuista tuloksista haluan todeta, että olen tyytyväinen siihen, miten hienosti parlamentti on oivaltanut ohjelman vaikutuksen Barcelonan julistuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Lisäedistystä voidaan ja pitää vielä saavuttaa, mutta olen parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että Barcelonan prosessi on edelleen tarkoituksenmukaisin kehys Välimeren politiikalle. Tätä prosessia tuetaan nyt naapuruuspolitiikalla, joka auttaa kahdenvälisten suhteiden kehittämisessä ja monien Barcelonan toimintaohjelman tavoitteiden toteuttamisessa.
Tehokkuudesta ja perusteellisuudesta parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin esittivät sellaisia havaintoja, jotka rohkaisevat komissiota jatkamaan tulostensa parantamista entisestään. On selvää, että otamme myös huomioon näiden kahden toimielimen esittämät erilaiset ehdotukset. Sitoudun jatkamaan komission työtä tämän asian parissa, ja olemmekin jo käynnistäneet MEDA-asetuksen loppuarvioinnin. Tulosten pitäisi olla valmiina vuoden 2008 alkupuolella.
Kaikki toimemme on nähtävä komission vuonna 2001 käynnistämien ja edelleen jatkuvien ja etenevien hallintouudistusten luomaa taustaa vasten. Olen täysin samaa mieltä parlamentin kanssa sosiaalisen koheesion edistämiseen ja kestävään talouskehitykseen liittyvistä kysymyksistä. Samoin olen teidän tavoin halukas viemään eteenpäin Barcelonan prosessin tavoitteita, kuten mietinnössä todettiin. Olemme tehneet lukuisia aloitteita tähän liittyen aihepiirikohtaisen tuen avulla esimerkiksi hyvän hallinnon, demokratian ja sukupuolten tasa-arvon alalla. Lopuksi totean ohjelman näkyvyydestä, että olen henkilökohtaisesti ottanut näkyvyyden lisäämisen ensisijaiseksi tavoitteekseni, ja olemmekin saavuttaneet siinä edistystä.
Hyvä jäsen Kratsa-Tsagaropoulou, mietinnössänne analysoidaan selkeästi MEDA-ohjelman vahvuuksia ja heikkouksia. Siinä tunnustetaan aikaansaadut parannukset mutta osoitetaan myös, missä tarvitaan lisätoimia. Tämän vuoden alusta voimassa ollut uusi ENPI-asetus tarjoaa valtavasti uusia mahdollisuuksia. Siksi odotamme vuoropuhelun jatkumista ja rakentavaa tukeanne.
Jos sitten siirrytään käsittelemään palestiinalaisalueiden nykytilannetta, minun täytyy todeta, että olemme nyt enemmän kuin koskaan kriittisessä käännekohdassa. Seuraamme tilannetta päivittäin, jopa tunti tunnilta, ja tällä hetkellä keskitymme kiireellisten tarpeiden täyttämiseen ja todennäköisesti niin täytyy tehdä jatkossakin. Kuten neuvoston puheenjohtaja totesi yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa maanantaina, kävimme pitkän ja tiiviin keskustelun Lähi-idästä. Keskustelussa oltiin laajasti yksimielisiä presidentti Abbasin ja pääministeri Fayyadin johtaman uuden hallituksen tukemisen tarpeellisuudesta. Tämän linjan myös kvartetti on ottanut.
Kuten sanottu, EU palauttaa normaalit suhteet tähän hallitukseen välittömästi. Emme kuitenkaan saa samalla unohtaa Gazan asukkaiden humanitaarisia tarpeita, emmekä koskaan saa jättää palestiinalaisväestöä pulaan.
Avun osalta toivottiin vahvasti edellytysten luomista kiireelliselle käytännön avulle ja rahoitusavulle. Siihen sisältyy väliaikaisen kansainvälisen järjestelyn (TIM) piiriin kuuluvan hätäavun jatkaminen kolmella kuukaudella, tällä kertaa täydessä yhteistyössä Salam Fayyadin kanssa, sekä humanitaarisen avun jatkaminen myös Gazassa. Samoin selvitetään mahdollisuuksia käynnistää uudelleen suora rahoitustuki, johon sisältyisi instituutioiden kehittäminen, tuetaan Palestiinan siviilipoliisia jatkamalla EUPOL COPPS-ohjelmaa sekä toivottavasti myös käynnistämällä uudelleen EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio, EU BAM Rafah.
Tein selväksi neuvostolle ja pääministeri Fayyadille, että palestiinalaishallinnolle myönnettävän suoran tuen käynnistäminen uudelleen edellyttää tiettyjen teknisten edellytysten - toisin sanoen valvonnan edellytysten -täyttymistä tilintarkastuksen valvonnan ja varmennuksen osalta. Voin kertoa teille, että olemme jo olleet yhteydessä pääministeri Fayyadiin ja hänen henkilökuntaansa selvittääksemme, kuinka tämä voidaan toteuttaa. Itse asiassa juuri eilen pidettiin kokous, johon osallistuivat valtuuskuntani johtaja ja pääministeri.
Ensimmäisenä askeleena aiomme maksaa 22 miljoonaa euroa suoraan lainatakuurahastosta auttaaksemme palestiinalaishallinnon velkarästien takaisinmaksussa etenkin yksityiselle sektorille, jotta alueella nähdään, että edistystä tapahtuu.
Väliaikaista kansainvälistä järjestelyä myös jatketaan elintärkeiden varojen ohjaamiseksi palestiinalaisille sekä vastuullisesti että läpinäkyvällä tavalla. Olenkin sanonut, että toimin tästä lähin Fayyadin hallituksen tukena. Siihen liittyen haluan kiittää teitä ja ilmaista tyytyväisyyteni poliittiseen sopuun ylimääräisten 90 miljoonan euron myöntämisestä väliaikaiseen kansainväliseen järjestelyyn. Toivon myös, että hyväksymismenettelyjä voidaan nopeuttaa.
Kuten neuvoston puheenjohtaja jo totesi, tärkeintä on, että palestiinalaisilta pidätetyt varat, joiden vapauttamista olemme niin usein vaatineet Israelilta, toimitetaan toivon mukaan lopulta Mahmoud Abbasin hallitukselle.
Lopuksi haluan tässä yhteydessä kiittää parlamenttia vielä kerran tuesta, joka on ollut ja on jatkossakin ratkaisevan tärkeää. Eurooppalaisen aloitteen, TIM:n, puitteissa olemme antaneet laajamittaista tukea, joka on saavuttanut yli miljoona palestiinalaista: lääkkeitä, sairaalatarvikkeita, polttoainetta välttämättömien julkisten palvelujen tarpeisiin, avustuksia sekä köyhille että julkiselle sektorille. Tämä ei olisi ollut mahdollista ilman teidän tukeanne, ja tulevaisuudessa tarvitsemme tukeanne kaikkiin niihin asioihin, jotka äsken mainitsin.
Véronique De Keyser 
ulkoasiainvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (FR) Arvoisa puhemies, tämä jäsen Kratsan laatima erinomainen mietintö sisältää kaksi tärkeää kannanottoa.
Ensinnäkin sen, että Palestiinalle vuodesta 2003 lähtien annettu tuki on ollut hyvin hallinnoitua eikä siihen ole liittynyt väärinkäytöksiä. Se on keskeinen toteamus, joka vaientaa sitkeät ja perusteettomat huhut korruptiosta tuen toimeenpanosta vastaavan henkilöstön keskuudessa.
Toiseksi sen, että väliaikainen avustusmekanismi, joka perustettiin vuonna 2006 Hamasin hallitusta vastaan käyttöönotettujen pakotteiden seurauksena, ei ole siihen sijoitetuista rahasummista huolimatta ikävä kyllä onnistunut estämään humanitaarista katastrofia: lapsikuolleisuuden kasvua, uusien tautien puhkeamista ja äärimmäistä köyhyyttä miehitetyillä alueilla.
Kaikesta tästä huolimatta sen jälkeen, kun hätätilahallitus perustettiin ja kansallisen yhtenäisyyden hallitus hajotettiin, tuki on kuin ihmeen kaupalla käynnistetty uudelleen ja jopa israelilaisten pidättämät verotulot voidaan maksaa takaisin uudelle hallitukselle. Olen iloinen. Nyt kun maa on kuitenkin suistunut sisällissotaan ja jakautunut kahtia, tämä ihmeellinen käänne vaatii meitä tarkastelemaan asioita uudella tavalla. Euroopan unioni on ollut vastuussa tammikuusta 2006 lähtien noudattamastaan Lähi-idän-politiikasta. Tämän politiikan tavoitteena on eristää Hamas ja viedä siltä sen vaaleissa saama voitto. Se on jättänyt huomiotta kansallisen yhtenäisyyden hallituksen perustana olleen Hamasin poliittisen siiven saavuttamat edistysaskeleet; se on kieltäytynyt tuomitsemasta Israelia 45 palestiinalaisen parlamentin jäsenen sieppaamisesta ja vangitsemisesta. Nyt ääriliikkeiden kannattajat ovat vieneet voiton ja alueelle on perustettu suojavyöhyke. Palestiinalaiset ovat menettäneet kaiken uskonsa oikeudenmukaisuuteen ja demokratiaan, ja Euroopan unionin imago on tahriintunut pitkäksi aikaa.
Ei, tietenkään emme tällä hetkellä tue Hamasin toimia. Me tuomitsemme ne. Kuitenkin kun kaaos pääsee vallalle, kun sisällissota puhkeaa, se on yhtä verenvuodatusta ja väkivaltaa, ja sanoisin, että meillä on ollut osuutemme kaiken tämän kaaoksen aikaansaamisessa. Useita kuukausia sitten Euroopan parlamentti soitti hätäkelloja huomauttaakseen, että kansalaisjärjestöt pyytävät apua. YK:kaan ei ole enää hiljaa. Lukekaa vaikka dos Santosin mietintö. Kansainvälisen mielipiteen silmissä me olemme vastuussa tästä katastrofista, ja jos Yhdysvalloilla on ollut rohkeutta antaa Baker-Hamilton-ryhmän tutkia Irakin-politiikkaansa, vaadin nyt parlamentin toimikunnan perustamista arvioimaan Euroopan Lähi-idän-politiikkaa ja sen vaikutuksia tämänhetkiseen tilanteeseen.
Ingeborg Gräßle
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät kollegat, saanen esittää vilpittömät kiitokseni esittelijälle. Mietintönne kannalta on melkoinen harmi, että se jää nyt lähes täysin yhden yksittäisen asian varjoon, nimittäin sen, onko vai eikö ole järkevää jatkaa rahan syytämistä tuolle ongelmalliselle alueelle, nyt kun koko huomio keskittyy Palestiinaan. Haluan kiittää teitä erinomaisesta työstä, sillä me uskomme, että meillä on vielä paljon enemmänkin opittavaa entisistä kokemuksistamme tulevia ohjelmiamme varten. Arvoisa komission jäsen, yksi pyyntöni olisi, ettemme antaisi ohjelmiimme enää tulla isoja keskeytyksiä. EU on erikoistunut täydellisiin suunnanmuutoksiin seitsemän vuoden välein. Luulisin, että varainhoidon valvojat voisivat saavuttaa paljon suurempaa edistystä pitemmällä aikavälillä, jos voisimme luottaa ohjelmiemme parempaan jatkuvuuteen.
Näin jälkikäteen voidaan havaita, että esittelijämme laatima mietintö jäi tapahtumien jalkoihin useaan otteeseen. Hän näki paljon vaivaa tämän vaikean asian kanssa, erityisesti Palestiinan osalta: vierailuja alueelle ja OLAFin laatima tutkimusraportti sekä tuntikausien keskusteluja varmasti maailman ongelmallisimmasta alueesta. Meillä on nyt kolmatta kertaa vastassamme kysymys, onko järkevää sijoittaa EU:n rahaa kyseiselle alueelle. Monien talousarvion valvontavaliokuntaan kuuluvien kollegojeni esittämistä varauksista huolimatta me päätimme valiokunnassa, että se on järkevää pääasiassa humanitaarisista syistä, koska meillä oli tiedossa, miten paljon hyvää näillä rahoilla on tehty paikallistasolla, ja me tiesimme, että rahoja kaivattaisiin kipeästi, jos niiden tulo tyrehtyisi. Kaksi päivää sitten myös neuvosto vastasi tähän kysymykseen uudemman kerran. Haluaisimme muistuttaa, että talousarviosta vastaavana lainsäätäjänä ja vastuuvapauden myöntämisestä vastaavana viranomaisena Euroopan parlamentti on samassa veneessä.
Me haluamme toki antaa tukemme Palestiinan lailliselle hallitukselle eikä meillä luonnollisestikaan ole mitään halua kääntää selkäämme Gazassa vallitsevalle humanitaariselle kriisille, mutta nimenomaan siksi, että siellä on käynnissä sisällissota, Euroopan komissio on erityisessä selontekovelvollisuudessa meille ja sen on hyväksyttävä velvollisuutensa antaa meille selvitys taloudenpidostaan, etenkin kun otetaan huomioon, että budjettituki on kaikkein eniten riskialtis tuen muoto.
Olin tyytyväinen kuullessani komission jäsenen Ferrero-Waldnerin vakuuttavan, että EU:n rahoitus sidotaan yhä enemmän menestyksekkääseen uudistuspolitiikkaan myös tuossa osassa maailmaa, sillä yksi asia on meistä anteeksiantamaton: niin humanitaarisista ja poliittisista kuin taloudellisistakaan syistä emme voi hyväksyä sitä, että apumme tehdään tyhjäksi järjestelmällisesti aina uudestaan.
Paulo Casaca
PSE-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, jäsen Kratsa-Tsagaropoulou, jäsen De Keyser, hyvät kollegat, olemme täällä keskustelemassa Kratsa-Tsagaropouloun laatimasta mietinnöstä, joka käsittelee Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomusta eteläisen Välimeren alueen maille suunnatusta EU-ohjelmasta, MEDA-ohjelmasta. Käsillä oleva mietintö keskittyy erityisesti Palestiinalle myönnettyyn yhteisön tukeen.
Tilintarkastustuomioistuimen kertomus ei käsitellyt Palestiinalle myönnettyä tukea. Ainoa EU:n toimielin, joka on tehnyt perusteellisen analyysin tästä rahoitusvälineestä, petostentorjuntavirasto (OLAF), on kieltäytynyt paljastamasta raporttiaan. Talousarvion valvontavaliokunnan jäsenille ei ole näytetty raporttia edes luottamuksellisesti.
Näin ollen emme voi mitenkään taata, että yhteisön varoja on käytetty maassa asianmukaisesti. Poliittisesti meillä on kuitenkin vastassamme vakava ongelma: kuinka toisaalta tarjota kehitysyhteistyötä ja humanitaarista apua ihmisille, jotka ovat johtajiensa uhreja - johtajien, jotka välittävät vain vähän jos lainkaan heidän hyvinvoinnistaan - ja toisaalta varmistaa, ettei yhteisön varoja suunnata aseiden oston, terrorismin, propagandan, erityisesti lasten aivopesun, rasismin, muukalaisvihan ja itsemurhapommitusten rahoittamiseen, niin kuin on käynyt ilmi Libanonille myönnettyjen rahojen kohdalla.
Tämä on ehdottoman tärkeä kysymys, joka vaatii selkeää poliittista vastausta, jonka perustana on oltava humanitaarinen vakaumus, jonka mukaan kaikilla ihmisillä on oikeus elämään riippumatta heidän tai heidän esi-isiensä uskonnosta tai etnisestä alkuperästä; toisin sanoen tarvitaan politiikkaa, jolla pystytään panemaan kampoihin demagogialle ja tekopyhyydelle.
Siksi haluan kiittää hyvin lämpimästi Israelin viranomaisten tämänaamuista päätöstä myöntää sadoille palestiinalaispakolaisille vapaa pääsy Länsirannalle heidän vietettyä useita päiviä suljettuina Eretzin tunneleihin sen jälkeen, kun he olivat paenneet Gazassa riehuvaa terroriaaltoa. Haluaisin myös esittää vilpittömän, isällisen vetoomuksen Israelin ja Egyptin viranomaisille, jotta ne pyrkisivät parhaan kykynsä mukaan tekemään yhteistyötä kansainvälisten voimien ja presidentti Abbasin nimittämän Palestiinan uuden hallituksen kanssa niiden palestiinalaisten pelastamiseksi, jotka ovat paenneet Gazassa riehuvia vainoja, jotka ovat jo vieneet monen Gazan asukkaan hengen.
Toivon, että voimme luottaa niin kuin niin monta kertaa ennenkin Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) yhteistyöhön Gazan kärsimysten lievittämisessä, kunhan se ei estä ECHOa toteuttamasta muita, aivan yhtä kiireellisiä humanitaarisia toimiaan irakilaispakolaisten auttamiseksi ei vain Syyriassa ja Jordaniassa vaan myös Egyptissä, Libanonissa ja useissa Persianlahden maissa.
Palestiina on tällä hetkellä joutunut fanaatikkojen uhriksi. He käyttävät uskontoa vallanhimonsa peittämiseen ja levittävät parhaillaan saastaansa Libanoniin ja Irakiin. Jokainen, joka edelleen kieltäytyy käsittämästä tätä todellisuutta, joutuu jälleen kerran kohtaamaan asioita, joita oli mahdoton ennustaa.
Jorgo Chatzimarkakis
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Gloser, arvoisa komission jäsen, aloitan kiittämällä lämpimästi esittelijäämme Rodi Kratsa-Tsagaropoulouta hänen mietinnöstään. Erityisesti MEDA-ohjelmaa koskeva osio on erittäin hyvin muotoiltu ja siinä tuodaan esiin kaikki tarvittavat toimenpiteet. Onnittelut todella perusteellisesta työstä!
Viimeaikaisten tapahtumien vuoksi ja koska aika on lyhyt, aion rajoittua käsittelemään palestiinalaisten avustusrahastoa, väliaikaista kansainvälistä järjestelyä (TIM). Mietintöluonnos osoittaa selvästi, että arvoisa komission jäsen on tehnyt tässä todellisen mestarisuorituksen. Onnittelen teitä siitä, arvoisa komission jäsen, koska EU:n on ollut pakko keskeyttää kokonaan avustusmaksunsa palestiinalaishallinnolle. Meillä ei ollut vaihtoehtoja. Me emme voi avustaa terroristeja. Emme ole koskaan ennenkään tehneet niin eikä meidän koskaan pidäkään. Meidän velvollisuutenamme on kuitenkin aina toimia, kun yksilöt kärsivät. TIM:n myötä Euroopan unioni on löytänyt ratkaisun, joka täyttää ne korkeat moraaliset vaatimukset, jotka eurooppalaiset asettavat tuen maksamiselle.
Näissä olosuhteissa katson, että vaikka vähäisiä kirjanpitovirheitä ja epätarkkuuksia koskeva kritiikki onkin otettava huomioon, siitä ei ehdottomasti saa tulla tämän keskustelun pääaihe. Loppujen lopuksi tässä on kuitenkin kysymys hankkeesta, joka polkaistiin käytiin melko kovalla kiireellä. Me kaikki tiedämme, että jouduimme ottamaan huomioon tiettyjä rajoituksia. En yhdy kriittiseen sävyyn, jolla mietinnössä suhtaudutaan Israelin ratkaisuun lykätä verotulojen vapauttamista. Emme voi syyttää israelilaisia siitä, etteivät he ole juosseet terroristien perässä rahojen kanssa, ja siksi meidän pitäisi antaa asian olla. Sitä paitsi myöhemmät tapahtumat ovat osoittaneet, että oli oikein pidättää rahat takuuna, sillä nyt ne voivat olla kaksin verroin hyödyksi presidentti Abbasille ja maltillisille voimille. Tässä yhteydessä minun on myös kiiteltävä Israelin ratkaisua avata Erezin rajanylityspaikka humanitaaristen syiden perusteella ja auttaa siten suoraan palestiinalaisia, jotka pakenevat Hamasia.
Lopuksi haluan ilmaista kiitollisuuteni alueella toimiville avustustyöntekijöille, sillä apu täytyy myös toimittaa paikallisille ihmisille. Euroopan parlamentti on kiitollinen humanitaarisesta tehtävästä, jonka he ovat ottaneet hoitaakseen. Heidän tehtävänsä ei ole helppo. Vilpittömät kiitoksemme heille.
Adamos Adamou
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, haluan onnitella esittelijä Κratsa-Tsagaropoulouta kovasta työstä, vaikka olenkin eri mieltä tietyistä kysymyksistä.
En yhdy jäsen Chatzimarkakisin näkemykseen: vastustan Chatzimarkakisin kantaa ja muistutan teidän, arvoisa komission jäsen, Euroopan komission edustajana olevan vastuussa Palestiinassa tällä hetkellä vallitsevasta kaoottisesta tilanteesta. Te olette vastuussa, koska ette sallinut minkäänlaista menettelyä, jolla olisi voitu kanavoida rahoitusapua niin kutsutulle kansallisen yhtenäisyyden hallitukselle. Lisäksi olette vastuussa tämänhetkisestä tilanteesta, koska piditte - valikoivasti ja perusteettomasti - kynsin hampain kiinni institutionaalisten kanavien kiertämisestä ja rahoitusavun suorasta kanavoimisesta kansallisen yhtenäisyyden hallitukselle, joka oli hyväksynyt PLO:n tekemät sopimukset ja täytti siten kvartetin asettamat ehdot. Ja lopuksi totean, että tästä lähin meidän on tehtävä selväksi, että suorien taloudellisten suhteiden palauttaminen ei missään olosuhteissa saa riippua ehdoista, jotka jakavat palestiinalaisia eri leireihin ja palvelevat Israelin ekspansionistista politiikkaa.
Arvoisa komission jäsen, pyydän, että tunnustaisitte vastuunne ja ottaisitte sen kantaaksenne.
Simon Busuttil
(MT) Kiitos, arvoisa puhemies. Minäkin haluan kollegojeni tavoin onnitella varapuhemies Kratsaa hänen laatimastaan erittäin mielenkiintoisesta mietinnöstä. Mietintö on erityisen tärkeä ja hyödyllinen juuri nyt, kun joudumme parhaillaan ratkaisemaan, miten tuoda toivoa tilanteeseen, joka vaikuttaa täysin toivottomalta. Tällainen haaste meillä on edessämme, ja meidän on kaikesta huolimatta päädyttävä siihen vastaukseen, että me emme luovuta ja että meidän on rohkaistava mielemme. Arvoisa komission jäsen, en epäile lainkaan, etteikö tämä olisi juuri se, mitä te kaikessa innostuksessanne olette tekemässä; että tuotte jatkossakin toivon pilkahduksen näihin vaikeisiin olosuhteisiin.
Siksi kannatamme käyttöön ottamianne aloitteita, kuten väliaikaista kansainvälistä järjestelyä (TIM), jota on tarkoitus jatkaa, kuten tiedämme. Teillä on täysi tukemme, koska meidän mielestämme tällä järjestelyllä pystytään vastaamaan perustarpeisiin. Teillä on tukemme myös silloin, kun on kysymys mahdollisuudesta antaa suoraa tukea palestiinalaishallinnolle, tietenkin sillä edellytyksellä, että rahoituksen avoimuus pystytään takaamaan, sillä nimenomaan parlamentin velvollisuutena on varmistaa, että rahat käytetään läpinäkyvällä tavalla.
On harmi, ettei meillä ole aikaa keskustella muista Välimeren alueen kysymyksistä, sillä me tiedämme, että MEDA-rahoitusta käytettiin myös muissa maissa ja että näitä varoja käytettiin mallikelpoisesti. Esimerkiksi rahojen käyttövauhti muun muassa Marokossa, Jordaniassa ja Tunisiassa on parantunut selkeästi ajan mittaan.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Kratsa-Tsagaropoulouta tärkeästä mietinnöstä, joka ilmentää sitä erinomaista työtä, jota Euroopan unioni tekee MEDA-ohjelman kautta. Minulla on kuitenkin yksi vastalause esitettävänäni liittyen johdanto-osan kappaleeseen N, joka ei vastaa kansallisen yhtenäisyyden hallituksen muodostamista seuranneen tilanteen reaalipoliittista merkitystä. Mielestäni kyseistä kohtaa pitäisi muuttaa, jotta se vastaisi paremmin tilannetta.
Euroopan unioni ja kvartetti eivät mielestäni vastanneet riittävän nopeasti ja käytännönläheisesti palestiinalaisten demokraattisesti valitsemien edustajien muodostaman kansallisen yhtenäisyyden hallituksen syntyyn. Mielestäni tämä virheratkaisumme oli viimeinen pisara. Gazassa on nyt käynnissä vallankaappaus, joka vaarantaa palestiinalaisten kauan kaivatun rauhanomaisen tulevaisuuden. Kyllä, se on tuomittava, mutta aloitteleva poliitikkokin olisi pystynyt ennustamaan tämän kehityksen. Itse asiassa monet meistä, joilla on paljon pitempi kokemus takanaan, tekivät juuri niin viime kuussa tässä samassa istuntosalissa.
40 vuotta kestäneen julman miehityksen ja Israelin viranomaisten harjoittaman jatkuvan nöyryytyksen jälkeen, jota on vielä pahentanut maailman kieltäytyminen toimimasta omien demokraattisten normiensa mukaisesti ja tunnustamasta palestiinalaisten demokraattista valintaa, ei ole ihme, että Palestiinassa on käynnissä tällainen kriisi. Vaikka Eurooppa onkin nyt näin myöhään liikkeellä, sen on pyrittävä toimimaan yhteistyössä kaikkien Palestiinan kansan vaaleilla valitsemien edustajien kanssa palauttaakseen luottamuksen politiikkaan, neuvotteluihin ja vaaleihin.
Meidän on tehtävä voitavamme auttaaksemme lain ja järjestyksen palauttamisessa. Se on palestiinalaisille tällä hetkellä aivan yhtä tärkeää kuin humanitaarinen apu.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan unioni on uhrannut paljon aikaa, vaivaa ja budjettitukea Välimeren maiden keskinäiseen yhteistyöhön. Kahden MEDA-ohjelman rahoitussitoumusten arvo on yhteensä yli 7 miljardia euroa ja yli 600 miljoonaa euroa vuodessa.
Meidän mielestämme MEDA-ohjelmien toimet ovat olleet yksi Euroopan unionin suurista menestyksistä ja niillä on vaikutettu paitsi talouskehitykseen, myös ennen kaikkea demokratiakehitykseen ja ihmisoikeuksien puolustamiseen kaikkialla Välimeren alueella.
Nähdäkseni valtaosa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen verkostosta Välimeren maissa saa kiittää olemassaolostaan MEDA-ohjelman työtä. Siksi olemme hyvin ylpeitä siitä, että ohjelman täytäntöönpano on kaikilta osiltaan ollut moitteetonta.
Palestiina on aina ollut rahoituksen kannalta hyvin ristiriitainen; se on eniten eripuraa aiheuttava osa MEDA-ohjelmasta. Palestiinalle myönnettävää suoraa apua on hyvin vaikea valvoa, kuten muutamat jäsenet ovat muistuttaneet, sekä rahojen kohteen että niiden käytön osalta. Haluaisin mainita, että viime kaudella meillä oli suoran budjettituen tutkintavaliokunta, jossa olin itse jäsenenä. Sen tulosten ja päätelmien pohjalta syntyi monenlaisia oppeja ja toimia, joiden ansiosta muun muassa tuli mahdolliseksi perustaa tämä väliaikainen kansainvälinen järjestely.
Tietenkin olemme nyt tilanteessa, jossa humanitaarinen ja poliittinen todellisuus on karannut kauas kaikkien ennusteidemme ulottumattomiin eikä mahdu niihin budjettituen kehyksiin, joita saatoimme talousarvion valvonnan näkökulmasta asettaa.
Näin ollen yhdyn parlamentin käytännössä yksimieliseen näkemykseen: yhdymme täysin Palestiinan hallituksen luottamusta koskeneen äänestyksen tulokseen. Me tiedämme, että suoraa budjettitukea on hyvin vaikea valvoa, mutta luotamme siihen, että kaikkien osapuolten avulla voimme edistyä siinä.
Jamila Madeira
(PT) Arvoisa puhemies, vaikka MEDA-ohjelma on melko uusi, se on jo saanut aikaan myönteisiä tuloksia Välimeren toisella puolella. Vielä on kuitenkin tehtävää, ennen kuin siitä tulee aidosti tehokas ja ihmiset, jotka siitä suoraan tai epäsuorasti hyötyvät, tunnustavat sen.
Kun olen itse nähnyt omin silmin, mitä MEDA on saanut aikaan Gazassa ja Länsirannalla, pidän monia Kratsa-Tsagaropouloun tässä mietinnössä esittämiä ehdotuksia erittäin tervetulleina, ja haluan käyttää hyväkseni tämän tilaisuuden onnitella häntä. Olen samaa mieltä siitä, että tuki ja panostukset olisi kohdennettava tietyille aloille, mutta ne olisi kuitenkin laajennettava kattamaan muitakin aloja, joilla saatetaan saada aikaan hyviä tuloksia lyhyellä aikavälillä ilman suuria investointeja, niin kuin mikroluottojen kohdalla.
Palestiinassa on käynnissä muutosten aika, minkä pitäisi mahdollisimman pian johtaa kansainvälisen rahoitustuen käynnistämiseen uudelleen sekä siihen, että Israel lakkaa lopulta takavarikoimasta laittomasti tullituloja kansalta ja hallitukselta, joka on kirjaimellisesti nääntymäisillään ilman ruokaa, ilman tuloja ja ilman minkäänlaista tulevaisuutta, jonka puolesta taistella.
Salam Fayad on antanut meille takeet poliittisesta pätevyydestä ja vastuullisuudesta. Nyt on meidän, Euroopan unionin, vuoro antaa heille resursseja sekä alueille kanavoimamme rahoitustuen kautta että poistamalla saarto, joka koskee henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen liikkumista Länsirannalla - saarto tekee tuen mahdolliset kerrannaisvaikutukset hyödyttömiksi. Jotta tämä voisi toteutua, tarvitaan Euroopan unionilta ennakointia eikä reagointia.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, saanen vielä kerran ilmaista erityiskiitokseni esittelijälle mutta myös kaikille teille keskustelusta ja puheenvuoroistanne, jotka ovat varmasti tuoneet esiin sen, miten tärkeää oli saada Barcelonan prosessi käynnistettyä yli kymmenen vuotta sitten ja laadittua erityinen toimintapolitiikka tätä tarkoitusta varten. Se oli myös yritys löytää uusia välineitä.
Jotkut teistä tekivät selväksi, että MEDA-ohjelman tehtävänä oli myös edistää poliittisen tilanteen ja infrastruktuurin parantamista kumppanimaissamme. Kun tarkastelemme tiettyjä Välimeren eteläpuolen maita, on surullisen selvää, että varsin moni tavoitteista on saavuttamatta. Jotkut teistä mainitsivat tässä yhteydessä toimien tehostamisen tarpeen. Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälineen voimassaolon jatkamisella on kuitenkin keskeinen rooli Euro-Välimeri-vuoropuhelun lujittamisessa.
Sitten palaan vielä palestiinalaisten erityistilannetta koskevaan kysymykseen. Useat teistä korostivat, että arvoisa komission jäsen on onnistunut luovimaan hyvin tässä vaikeassa tilanteessa, ja siitä hän sai ansaitsemansa kiitokset. On myös tärkeää todeta, että meidän apuamme tarvitaan, mutta silloin kun autamme - ja joskus käytännön näkökohdat ohjaavat toimiamme - koko menettelyä ei saa asettaa kyseenalaiseksi parin kuukauden toiminnan jälkeen. Arvoisa komission jäsen, uskoakseni nyt on löydetty keino, jolla voimme todella tarjota apuamme tämänhetkisessä tilanteessa.
Kuten totesin eilen ulkoasianvaliokunnan kokouksessa, syy ja seuraus on kyettävä erottamaan toisistaan. Euroopan unioni on toistuvasti todennut, miten se aikoo tukea laajemminkin Lähi-idässä käynnissä olevaa prosessia, mutta se on todennut myös, että vastavalittujen hallitusten tunnustaminen riippuu siitä, täyttävätkö ne tietyt edellytykset, eli luopuvat väkivallasta, pitävät kiinni tiekartasta ja hyväksyvät Israelin valtion olemassaolon, jotka kaikki ovat vanhoja vaatimuksia. On tärkeää olla tietoinen siitäkin. Mekin olemme tietenkin tehneet oman osuutemme. En syyttäisi jatkuvasti kaikesta hallitusten tunnustamisen puutteellisuutta tai riittämättömiä resursseja.
Euroopan unioni on ulkoministerien neuvostossa juuri vaatinut ja saanut Israelilta tärkeän lupauksen siitä, että se aikoo vapauttaa jäädytetyt varat. Se vaati ehdottomasti neuvotteluja myös palestiinalaisten kanssa. Kuten arvoisa komission jäsen korosti maanantaina ulkoministereiden kanssa käydyssä keskustelussa, tässä saavutetaan hyvin nopeita tuloksia, koska on tärkeää tarjota apua sekä Länsirannalla että Gazan alueella.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, on erittäin tärkeää tunnustaa, että MEDA-ohjelman ja uuden naapuruuspolitiikan välillä on tärkeä yhteys. On totta, että olemme saaneet aikaan paljon: Välimeren maat tekevät nyt yhteistyötä kanssamme ensimmäistä kertaa sekä monenväliseltä että kahdenväliseltä pohjalta, eli ei vain Välimeri-ohjelman ja Barcelonan prosessin puitteissa vaan myös kahdenvälisesti naapuruusohjelmissa.
Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline on erityisväline, joka rakentuu MEDA-ohjelman pohjalle ohjelmasuunnittelun ja täytäntöönpanon osalta. Olemme kuitenkin yrittäneet keskittää ja kohdentaa sitä vielä hieman tarkemmin tehokkuuden lisäämiseksi.
Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) osalta sen toiminnasta vastaava komission jäsen Michel on tehnyt kaiken voitavan; ECHOn varoista on tänä vuonna jaettu jo 60 miljoonaa euroa palestiinalaisille YK:n järjestöjen ja valtioista riippumattomien järjestöjen välityksellä.
Saanen vielä puhua lyhyesti Euroopan petostentorjuntavirastosta OLAFista. Kuten tiedätte, sen pääjohtaja muistutti, että hänen on noudatettava OLAFin erilaisia sääntöjä ja määräyksiä. Samalla hän on kuitenkin esittänyt talousarvion valvontavaliokunnalle toimittamassaan erityisraportissa noin kymmenen sivun mittaisen yhteenvedon tärkeimmistä päätelmistä. Hän on myös tarjoutunut myös tulemaan paikalle valiokunnan kokoukseen vastaamaan kysymyksiin suljetuin ovin. Minun on kuitenkin selvennettävä, että tämä koskisi vuosina 2001-2003 käytettyjä rahoja eikä viimeisintä kautta.
Palaan vielä vaikeaan kysymykseen Palestiinasta ja sinne kohdistuvasta rahoituksestamme. Ensinnäkin tehän tiedätte, että kyseessä on Euroopan unionin eikä pelkästään komission politiikka, ja siksi tästä politiikasta ovat päättäneet jäsenvaltiot yksimielisesti ja me olemme sitten yrittäneet tukea sitä parhaamme mukaan. Kun kansallisen yhtenäisyyden hallitus muodostettiin, me emme viivytelleet; minulla oli ensimmäinen tapaaminen Salam Fayyadin kanssa seuraavalla viikolla. Olin tavannut hänet jo ennen kuin hän oli hallituksessa, ja me yritimme pohtia, mitä olisi tehtävissä. Nimenomaan hän sanoi, että meidän pitäisi malttaa hieman: teillä on väliaikainen kansainvälinen järjestely olemassa, joten käyttäkää sitä toistaiseksi. Minun on kuitenkin pakko antaa valtiovarainministeriölle määräys yhden valtionkassan käytöstä. Hän kuitenkin sitten avasi myös erityisen PLO-tilin, mutta se ei koskaan ollut se tili, jota käytettiin. Se oli tarkoitettu erityisesti arabimaista tulevaa rahaa varten ja ehkä myös Israelilta, mitä ei kuitenkaan loppujen lopuksi koskaan saatu.
Siksi pitäisi olla selvää, että tämä oli EU:n politiikkaa. Nyt on uusi tilanne, johon reagoimme välittömästi, ja niin tekee ja teki myös kvartetti. Olen juuri kuvaillut, millaisia vaihtoehtoja meillä on politiikkamme suhteen.
Vastauksena jäsenelle, joka mainitsi mikrolainat, totean, että haluamme auttaa talouden saamisessa nopeasti jaloilleen ja siitä syystä maksamme yrittäjille velkarästejä lainatakuuohjelmaan kuuluneista 22 miljoonasta. Tätä ei ole tehty pitkään aikaan ja olemme nyt ottaneet järjestelyn uudelleen käyttöön ja siksi noudatamme myös tarkkaa varainhoidon valvontaa sen suhteen.
Kaiken kaikkiaan olemme tehneet sen minkä voimme ja olemme aina pitäneet mielessä sen, että Palestiinan kansan ei pidä kärsiä. Me ainakin yritämme auttaa heitä.
Puhemies
. Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 21. kesäkuuta 2007.
