Kertomus eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8. lokakuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 täytäntöönpanosta (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Klaus-Heiner Lehnen oikeudellisten asioiden valiokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä, joka koskee kertomusta eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8. lokakuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 täytäntöönpanosta - B7-0211/2009)
Klaus-Heiner Lehne
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Eurooppa-neuvosto pääsi vuonna 2001 päätökseen eurooppayhtiön säännöistä. Nämä säännöt tulivat eri syiden vuoksi voimaan tässä muodossa vasta 8. lokakuuta 2004. Kuten Euroopan unionin lainsäädännössä on käytäntönä, komissiota pyydettiin esittämään tietyn ajanjakson jälkeen kertomus sääntöjen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta, jotta voitaisiin tehdä päätelmät, onko tätä säädöstä tarve muuttaa.
Mainitsemani ajankohta, 8. lokakuuta 2004, oli lähes tasan viisi vuotta sitten. Määräaika oli viisi vuotta, mutta komissio ei ole esittänyt kertomusta. Koska me kaikki noudatamme säännöksiä ja koska komission on perussopimusten valvojana erityisesti noudatettava tätä säännöstä, tämä antoi oikeudellisten asioiden valiokunnalle syyn tiedustella, miksi kertomus ei ole saatavilla ja miksi sitä ei ole edes valmisteltu. Haluamme antaa komissiolle mahdollisuuden perustella tätä meille. Tällä selvennetään joka tapauksessa sitä, että Euroopan parlamentti ja erityisesti sen oikeudellisten asioiden valiokunta täyttää komission valvontaa koskevan velvollisuutensa.
En käytä viiden minuutin puheaikaani, mutta olisin tyytyväinen, jos komissio antaisi vastauksen tämän esittämäni lyhyen suullisen kysymyksen perusteella.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin ensiksi komission jäsenen McCreevyn, jonka sijainen olen tänä iltana parlamentissa, puolesta kiittää oikeudellisten asioiden valiokuntaa ja sen puheenjohtajaa Klaus-Heiner Lehneä näiden kysymysten esittämisestä. Olen omasta puolestani, koska olin Euroopan parlamentin jäsen lähes 15 vuoden ajan, tyytyväinen, että parlamentti toteuttaa valvontatehtäväänsä, koska tämä on sopiva tapa kannustaa komissiota toimimaan tehokkaammin.
Kahden ensimmäisen esille tuodun asian osalta olen iloinen voidessani kertoa teille, että pyydetyn kertomuksen valmistelutyö on jo edennyt pitkälle. Komissio on pyytänyt ulkopuolisen tutkimuksen, jonka pitäisi olla valmis tämän vuoden loppuun mennessä, ja se on vankka tosiasioihin perustuva lähtökohta kertomuksen laadinnalle. Komissio tarkastelee tätä tutkimusta perusteellisesti ja kuuntelee tarkasti asiaankuuluvien osapuolten mielipiteitä. Kertomus voidaan julkistaa sen vuoksi ensi vuoden jälkipuoliskolla, ja se toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Tarkka aikataulu ja sisältö päätetään luonnollisesti seuraavassa komissiossa. Kertomukseen sisältyy tarkastelu SE-asetuksen 69 artiklassa esitetystä neljästä tarkistusmahdollisuudesta. Tässä vaiheessa komissio ei ole vielä ottanut kantaa tästä tai muista mahdollisista muutoksista sääntöihin. Meidän on odotettava ulkopuolisen tutkimuksen tuloksia ja muita neuvotteluita sekä tarkasteltava tarkasti jokaista näkökohtaa ja tarpeen mukaan eurooppayhtiön sääntöjä koskevien neuvotteluiden tuloksia.
Kolmannen kysymyksen osalta uuden komission on päätettävä tarkastelun tuloksien perusteella tulevaisuudessa toteutettavien täydentävien toimien aikataulu ja sisältö. Olen varma, että se on kiinnostunut kuulemaan parlamentin kannan ja ottaa sen huomioon ennen kuin se toteuttaa mitään täydentäviä toimia.
George Sabin Cutaş
Eurooppayhtiötä koskeva käsite juontaa juurensa aina 1950-luvulle saakka, ja se heräsi henkiin Rooman sopimuksen tultua voimaan osana yhteismarkkinoita koskevaa tavoitetta.
Eurooppayhtiötä koskevilla nykyisillä säännöksillä on symbolista arvoa Euroopan yrityksille. Sillä tarjotaan tietyllä tavalla vapaat kädet perustaa yhtiö ja vapaa liikkuvuus. Monet yritykset hyödyntävät eurooppayhtiön sääntöjä korostaakseen yrityksen ainutlaatuista eurooppalaista luonnetta, joten se on samalla keskeinen väline sellaisille yrityksille, jotka pyrkivät kehittämään strategioita rajatylittävistä fuusioista.
Itse asiassa yksi tärkeimmistä eurooppayhtiön eduista on se, että kotipaikka voidaan siirtää jäsenvaltiosta, jossa yritys on rekisteröity, toiseen jäsenvaltioon ilman, että yritys lakkautetaan tai luodaan uusi oikeushenkilöys. Eurooppayhtiö on kuitenkin kaukana alkuperäisistä tavoitteista, eli riippumattomasta asemasta, johon sovelletaan yhtä lainsäädäntöä. Sen vuoksi sen käytännön toiminta on riittämätöntä. Lainsäädäntöä ei sovelleta johdonmukaisesti ja se nojautuu kansallisen lainsäädännön erityisiin säännöksiin. Eurooppayhtiön liikkuvuutta rajoitetaan säännöksillä, joilla kielletään perustamasta kotipaikkaa tai pääkonttoria eri jäsenvaltioihin.
Tämä tilanne rajoittaa yhtä yhteisön perusvapauksista, yritysten vapaata liikkuvuutta. Uskon, että komission kertomukseen säännöksen täytäntöönpanosta, kuten komission jäsen mainitsi, on sisällytettävä selvitys mahdollisuudesta sijoittaa eurooppayhtiön kotipaikka tai pääkonttori eri jäsenvaltioihin. Asetuksen uudelleentarkastelua on myös harkittava, jotta voidaan siirtyä eteenpäin ja luoda riippumaton asema tällaiselle yritykselle.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, kuuntelin tarkasti Klaus-Heiner Lehnen ja toisen keskusteluun osallistuneen parlamentin jäsenen puheenvuoroa. On totta, että eurooppayhtiön säännöistä annettua asetusta täydennetään direktiivillä työntekijöiden osallistumisesta ja että sen kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskeva määräaika päättyi 8. lokakuuta 2004, jolloin asetus eurooppayhtiön säännöistä tuli voimaan.
Kuitenkin ainoastaan kahdeksan jäsenvaltioita hyväksyi tarvittavat toimenpiteet asetettuun määräaikaan mennessä, ja työntekijöiden osallistumista koskevan direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä saatiin päätökseen kaikissa jäsenvaltioissa vasta vuoden 2006 alkupuolella. Meidän on ollut sen vuoksi pakko lykätä kertomusta, jotta varmistetaan, että eurooppayhtiön säännöistä annettu asetus on ollut voimassa kaikissa jäsenvaltioissa tarpeeksi kauan, jotta sen täytäntöönpanosta on mahdollista laatia alustava kertomus.
Nämä ovat syyt viivästykselle. Olen omalta osaltani samaa mieltä Klaus-Heiner Lehnen kassa ja toivon, että voimme kuroa kiinni menetetyn ajan ja antaa konkreettisia vastauksia Euroopan unionille eurooppayhtiön sääntöjä koskevista aiheista ensi vuoden loppupuolelta lähtien erityisillä suuntaviivoilla, joilla voidaan vastata parlamentin pyyntöjen lisäksi koko EU:n talouden ja työllisyyden alan esittämiin pyyntöihin.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
kirjallinen. - (PL) Sisämarkkinoiden tehokas toiminta ei ole riippuvainen ainoastaan valtioiden välisten kaupan esteiden poistamisesta vaan tuotantorakenteen uudelleenjärjestelystä yhteisön tasolla. Komissio teki tätä varten 1970-luvulla ehdotuksen oikeudellisten puitteiden luomisesta eurooppayhtiölle. Vuonna 2001 hyväksyttiin neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001 eurooppayhtiön säännöistä. Tämä ajatus ei ole tuottanut odotettuja tuloksia, ja tähän mennessä ainoastaan hieman yli 100 yritystä on muutettu eurooppayhtiöksi. Ajatusta on kuitenkin kehitetty niin, että pk-yritykset sisältyisivät eurooppayhtiöitä koskeviin puitteisiin. Tämän tuloksena on komission maaliskuussa 2008 tekemä ehdotus neuvoston asetukseksi yksityisen eurooppayhtiön säännöistä. Kun otetaan huomioon kielteiset kokemukset eurooppayhtiöistä, on hyvin tärkeää, että komissio valvoo jatkuvasti asetuksen N:o 2157/2001 täytäntöönpanoa. Sen vuoksi asetuksessa säädetään, että komissio esittää kertomuksen sen täytäntöönpanosta viimeistään viiden vuoden kuluessa sen voimaantulosta. Asetus tuli voimaan vuonna 2004. Sen vuoksi haluaisin kysyä, milloin komissio esittää kyseisen kertomuksen ja mitä toimia se aikoo toteuttaa tekemänsä tarkastelun perusteella?
