Pacientu drošība (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir Sartori kundzes ziņojums Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā par priekšlikumu Padomes ieteikumam attiecībā uz pacientu drošību, tostarp ar veselības aprūpi saistītu infekciju novēršanu un kontroli - C6-0032/2009 -.
Referente nevar būt šeit, un ievada daļā viņu aizstās Grossetête kundze.
Françoise Grossetête
aizstāj referenti.. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, jā, es aizstāju Sartori kundzi, kura faktiski ir aizturēta Itālijā, un es nododu jums viņas dziļu atvainošanos, jo viņa ļoti vēlējās šodien būt šeit.
Mēs runāsim galvenokārt par medicīniskām procedūrām, jo dažkārt tām var būt negatīvas sekas attiecībā uz pacientu veselību vai nu medikamentu nevēlamās ietekmes dēļ vai medicīniskas kļūdas dēļ, vai arī ārstēšanas vietā nokļuvušas infekcijas dēļ.
No šiem riskiem mēs konkrētāk varam minēt hospitālās infekcijas, kas ietekmē vienu no katriem 20 slimnīcu pacientiem jeb, citiem vārdiem, 4 100 000 cilvēkus gadā. Turklāt Eiropas Komisijas rīcībā esošie skaitļi šajā saistībā ir ļoti satraucoši.
Eiropas Savienības dalībvalstīs nelabvēlīgi gadījumi notiek ar 8-12 % slimnīcu pacientu. Tas nozīmē gandrīz 7 līdz 15 miljonus slimnīcu pacientu gadā, un šim skaitlim var pievienot tos aptuveni 37 miljonus pacientu, kuri griežas pēc primārās veselības aprūpes.
Hospitālās infekcijas vienas pašas ietekmē vidēji vienu no katriem 20 slimnīcas pacientiem, kas kopumā ir 4 miljoni pacientu gadā. Kopumā hospitālās infekcijas Eiropā katru gadu izraisa aptuveni 37 000 cilvēku nāvi.
Lai sasniegtu mērķi līdz 2015. gadam samazināt šīs infekcijas par 900 000 gadījumiem gadā - citiem vārdiem, panāktu samazinājumu par 20 % - dalībvalstis un Eiropas iestādes tiek aicinātas ieviest nepieciešamos pasākumus.
Šajā ziņojumā ir jo īpaši ieteikti šādi pasākumi: veselības aprūpes personāla un vidējā medicīnas personāla izglītības un apmācības veicināšana, īpašu uzmanību veltot hospitālajām infekcijām un rezistencei pret to vīrusu, kuri izraisa šīs infekcijas, pretvīrusu preparātiem; zināšanu par šo problēmu uzlabošanai pacientu vidū, lūdzot Komisiju sagatavot dokumentu pacientiem, kura pamatā būtu Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2003. gadā izstrādātā rokasgrāmata hospitālo infekciju novēršanai; pētniecības atbalstīšana šajā jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunām tehnoloģijām, nanotehnoloģijām un nanomateriāliem; un medicīnas māsu un specializēto infekcijas kontroles medicīnas māsu klātbūtnes palielināšana.
Visbeidzot, ir svarīgi, kā uzsvērts šajā tekstā - un Sartori kundze attiecībā uz to ir bijusi ļoti uzstājīga - uzlabot pacientu apmācību šajā jautājumā.
Ir absolūti nepieciešams, lai lūgtu Komisiju sagatavot uz pacientiem vērstu dokumentu hospitālo slimību novēršanai, un lai šis documents tiktu iesniegts Parlamentam un Padomei. Komisijai būtu arī jāizvirza nosacījums par to, lai trīs gadus uzraudzītu to progresu, ko šajā jomā panākušas dalībvalstis un Eiropas Savienība.
Piemēram, Francijā veiktais pētījums parāda, ka 83 % aptaujāto cilvēku ir dzirdējuši par hospitālajām infekcijām, un ka, nokļūstot slimnīcā, šis risks ir Francijas iedzīvotāju bažu galvenais avots. No otras puses, sabiedrība kopumā neuzskata, ka tā būtu pienācīgi informēta par hospitālo infekciju cēloņiem un sekām.
Nākamajos pāris gados centienos novērst hospitālās infekcijas lielāks uzsvars ir jāliek uz informāciju medicīnas darbiniekiem un iedzīvotājiem kopumā.
Daniela Filipiová
Padomes pašreizējā priekšsēdētāja. - (CS) Dāmas un kungi, pacientu drošības un veselības aprūpes kvalitātes joma ir viena no galvenajām Čehijas prezidentūras prioritātēm sabiedrības veselības jomā. Mēs apzināmies to, cik svarīgi ir pastāvīgi uzlabot pacientu drošību un īstenot attiecīgos uzlabojumus veselības aprūpes kvalitātē saistībā ar pārrobežu veselības aprūpi.
Padomes priekšlikuma projekta par pacientu drošību un veselības aprūpes kvalitāti, tostarp to infekciju, kas iegūtas slimnīcās, novēršanu un kontroli, galvenais mērķis ir noteikt vienotu pieeju, saskaņā ar kuru pacienti var droši izvēlēties doties uz augstas kvalitātes veselības aprūpes centriem un kurā tiks ņemti vērā visi faktori, kas to ietekmē.
Šī iniciatīva radusies, pamatojoties uz atzinumiem par nelabvēlīgo gadījumu satraucošo pieaugumu visā Eiropā, un šie atzinumi liecina, ka slimīcās iegūtās infekcijas ir visizplatītākie nelabvēlīgie gadījumi. Šis ir galvenais izaicinājums, kas ir saistīts ar pieaugošajām sabiedrības cerībām šajā jomā, ar iedzīvotāju novecošanos Eiropā un pastāvīgajiem sasniegumiem medicīnā un medicīnas zinātnē kopumā. Slimnīcās iegūtās infekcijas piesaista arī aizvien lielāku plašsaziņas līdzekļu un politiķu uzmanību.
Šie iemesli bija pamatā Čehijas prezidentūras lēmumam organizēt ministru konferenci, kura notika Prāgā 15.-16. aprīlī ar lozungu "Bakteriālie draudi pacientu drošībai Eiropā”. Šī konference bija jo īpaši orientēta uz slimnīcu antibiotiku programmām, veselības aprūpes sistēmu parametru ietekmi uz antibiotiku rezistences rašanos un slimnīcās iegūtām infekcijām, kā arī uz pārvaldību un atbildībām šajā jomā.
Taču atgriezīsimies pie priekšlikuma projekta. Čehijas prezidentūra apzinās, ka veselības aprūpes sistēmu organizācija pilnībā ir dalībvalstu kompetencē. Manuprāt, šī iniciatīva neapšaubāmi dos piemērotu stimulu tādu valsts politikas virzienu tālākai attīstībai, kuru mērķis ir veselības un pilsoņu dzīvības lielāka aizsardzība.
Vispārīgi runājot, Padome piekrīt, ka ir vajadzīga labāka sadarbība un koordinācija šajā jomā visos līmeņos, t.i., vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī, kā arī tam, ka ir nepieciešams dalīties ar atbilstīgu informāciju. Tādēļ nozīmīgs pasākums ir sistēmas izveide, lai ziņotu par nelabvēlīgu gadījumu konstatēšanu. Protams, šī sistēma nodrošinās neaizskaramību, lai veicinātu ziņošanu.
Tāpat ir likts uzsvars uz medicīnas darbinieku plašāku apmācību pacientu drošības jomā un vienotu definīciju un terminoloģijas izstrādi, kā arī salīdzināmu rādītāju izstrādi, kas ļaus vieglāk noteikt problēmas. Tas padarīs iespējamu to pasākumu un intervenču efektivitātes novērtējumu, kuru mērķis ir pacientu drošības palielināšana un vieglāka pieredzes un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm.
Čehijas prezidentūra pašlaik noslēdz sarunas par šo priekšlikuma projektu Padomes darba institūcijās un tā centīsies panākt, lai EPSCO Padome apstiprinātu šo priekšlikuma projektu šī gada jūnijā. Bez šaubām, tieši šī jautājuma svarīguma dēļ Padome nolēma arī apspriesties ar Eiropas Parlamentu, jo tā viedoklis dod nozīmīgu ieguldījumu notiekošajās sarunās.
Es stingri uzskatu, ka Padomei un Parlamentam ir kopīgs mērķis palielināt pacientu drošību ES. Ar šādu pārliecību Padome arī rūpīgi izskatīs tos priekšlikumus grozījumiem, kas ietverti jūsu ziņojumā par šo priekšlikuma projektu.
Noslēgumā es vēlos vēlreiz pateikties visiem, kas piedalījās EP ziņojuma sagatavošanā, un referentei Amalia Sartori kundzei, kura izstrādāja šo ziņojumu.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos pateikties Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai par darbu ar šo ziņojumu un jo īpaši referentei Amalia Sartori kundzei par viņas pūliņiem jautājumā, kas ir vissvarīgākā veselības aprūpes prioritāte.
Pacientu drošība nozīmē to nelabvēlīgo gadījumu skaita samazināšanu, kuri notiek visos veselības aprūpes apstākļos - slimnīcās, primārajā aprūpē, ilgtermiņa aprūpē vai sabiedrībā.
Tiek lēsts, ka ES dalībvalstīs 8-12 % pacientu, kuri nokļūst slimnīcās, veselības aprūpes saņemšanas laikā cieš no nelabvēlīgas ietekmes. Šie rādītāji ir nepieņemami augsti. Tie rada satraucošu priekšstatu, kas ietekmē ne tikai pašus pacientus, bet arī viņu ģimenes un draugus. Turklāt, nelabvēlīgie gadījumi ir milzīgs slogs veselības aprūpes budžetiem un ekonomikai kopumā.
Ļoti izplatīta nelabvēlīga gadījuma konkrēts piemērs ir ar veselības aprūpi saistītas infekcijas. Ir aprēķināts, ka to hospitalizēto pacientu skaits, kuri iegūst vismaz vienu ar veselības aprūpi saistītu infekciju, ES katru gadu sasniedz 4,1 miljonu, t.i., viens no katriem 20 hospitalizētajiem pacientiem.
Tiek lēsts, ka šo infekciju dēļ katru gadu ir aptuveni 37 000 nāves gadījumu. Ir skaidrs, ka mums jācenšas ievērojami uzlabot šo situāciju.
Visas dalībvalstis ir atzinušas pacientu drošības problēmu, ar kuru tās saskaras, un ir veikušas pasākumus, lai risinātu šo problēmu. Tomēr mēs zinām, ka 27 dalībvalstu vidū ir atšķirīgs apzināšanās līmenis, kā arī to resursu un zināšanu līmenis, kas pieejamas, lai cīnītos ar šo problēmu.
Rodas iespaids, ka pacienti visās dalībvalstīs negūst labumu no pašreizējo pētījumu atzinumiem un labākās prakses un pieredzes sistemātiskas apmaiņas. Tādējādi es uzskatu, ka pacientu drošība ir vēl viena joma, kurā ES var nodrošināt reālu pievienoto vērtību, lai garantētu visiem Eiropas pacientiem lielāku drošību, vienlaikus, protams, ievērojot dalībvalstu atbildību sniegt veselības aprūpi savā teritorijā.
Tādēļ Eiropas Komisija iesniedza savu paziņojumu un priekšlikumu Padomes ieteikumam par pacientu drošību, tostarp ar veselības aprūpi saistīto infekciju novēršanu un kontroli. Es ceru dzirdēt jūsu viedokļus.
Antonios Trakatellis
PPE-DE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, skaitļi, ko minēja Grossetête kundze un komisāres kundze, ir patiešām milzīgi, un tie parāda, ka daudzi pacienti tiek pakļauti satraucošiem incidentiem slimnīcās, no kuriem visizplatītākais ir infekcijas, kas saistītas ar veselības aprūpi.
Acīmredzami šo infekciju skaitu varētu ievērojami samazināt; pirmkārt, slimnīcās ir nepieciešama lielāka disciplīna, jo, no vienas puses, pie pacientiem slimnīcās nāk apmeklētāji, un vienmēr pastāv risks pārnēsāt baktērijas, un, no otras puses, gan pacientiem, gan arī personālam stingrāk ir jāievēro higiēnas noteikumi, un personālam ir nepieciešama pastāvīga informācija un apmācība par infekcijām, kas saistītas ar veselības aprūpi.
Tomēr es uzskatu, ka šodien jautājuma būtība ir tas, ka mums ir jāvāc precīzi dati, jo pastāv atšķirības starp dažādām slimnīcām un dažādām klīnikām, pat vienā valstī; piemēram, mums ir jāzina, vai ar veselības aprūpi saistītās infekcijas biežāk ir izplatītas ķirurģijas pacientiem vai iekšķīgo slimību klīniku pacientiem, mums ir jāzina baktērijas celms un rezistence; visi šie dati ir ļoti svarīgi, lai mēs varētu noteikt cēloņus un tādējādi panākt ar veselības aprūpi saistīto infekciju efektīvu samazināšanos.
Tādēļ mums ir jāvāc dati, lai risinātu ar veselības aprūpi saistīto infekciju problēmu.
Linda McAvan
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka šis ieteikums ir ļoti labs piemērs tai pievienotajai vērtībai, ko Eiropas Savienība var dot veselības aprūpei, jo, lai gan mums ir ierobežota kompetence, dalībvalstu ekspertu apvienošana var reāli radīt pārmaiņas cilvēku dzīvē. Kā sacīja Trakatellis kungs, šie skaitļi, par kuriem runāja komisāres kundze attiecībā uz medicīniskās aprūpes blakusparādībām un infekcijām, kas saistītas ar veselības aprūpi, ir diezgan šokējoši. Nevienam nevajadzētu doties uz slimnīcu un iznākt no tās slimākam nekā pirms tam, taču daudzi no mums zina cilvēkus, kuri to ir piedzīvojuši. Šī ir problēma visā Eiropas Savienībā, un tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai jūsu iniciatīva par infekcijām, kas saistītas ar veselības aprūpi, tiktu īstenota tālāk.
Es domāju, ka mēs viens no otra esam daudz mācījušies, un mēs noteikti varam izvairīties no daudzām problēmām mūsu pilsoņiem, ja mēs strādāsim kopīgi, lai risinātu šo jautājumu un savestu kopā Eiropas gudrākos prātus.
Otrs jautājums, par kuru es vēlos runāt, ir ļoti īsi pieminēts mūsu parlamentārajā ziņojumā, un tas ir savainošanās ar injekciju adatām. Es zinu, ka Komisija jau ilgu laiku nodarbojas ar šo jautājumu, un pastāv sadarbība starp darba devējiem un arodbiedrībām šajā jautājumā, taču situācija joprojām ir tāda, ka savainošanās ar injekciju adatām ietekmē apmēram miljonu darbinieku veselības aprūpes pakalpojumu jomā visā Eiropā. No tā varētu izvairīties, ja tās adatas, ko viņi izmanto, aizstātu ar drošāka veida adatām.
Es ceru, komisāres kundze, ka jūs atgriezīsieties Komisijā un ka jaunajā Parlamenta sesijā jūs izvirzīsiet priekšlikumu par savainošanos ar injekciju adatām, kas ir ļoti svarīgi daudziem veselības aprūpes darbiniekiem un kas mūsu veselības aprūpes sistēmā ir problēma, no kuras reāli var izvairīties.
Marios Matsakis
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, aptuveni 10 % pacientu, kuri nosūtīti uz slimnīcām, un aptuveni 15 % pacientu, kuri saņem primāro veselības aprūpi ES piedzīvo kāda veida nelabvēlīgu gadījumu, sākot ar vieglu, pilnībā izārstējamu stāvokli un beidzot ar dzīvību apdraudošu vai pat letālu gadījumu. Citiem vārdiem, aptuveni viens no četriem mūsu pacientiem cieš no kaitējuma ārstēšanas dēļ un nevis savas slimības dēļ. Šī statistika ir vēl dramatiskāka, ja mēs ņemam vērā, ka ar veselības aprūpi saistīto nāves gadījumu skaits ir gandrīz divreiz lielāks par to nāves gadījumu skaitu, ko izraisījuši ceļu satiksmes negadījumi.
Sartori kundzes ziņojums var daudz darīt, lai uzlabotu šo situāciju, bet, kā vienmēr, ikvienas politikas panākumi ir ļoti lielā mērā ir atkarīgi no tās piemērošanas, un šajā saistībā valstu valdībām ir pienākums ar saviem darbiem pierādīt, vai tās patiesi rūpējas par saviem pilsoņiem. Veselības aprūpes sistēmām, jo īpaši 12 jaunākajās dalībvalstīs, daudzos gadījumos ir nepieciešama pilnīga pārskatīšana, veltot vajadzīgo uzmanību slimnīcu strukturālai uzlabošanai, iekārtu modernizēšanai un veselības aprūpes personāla mūsdienīgai apmācībai. Šādas pārmaiņas var notikt tikai ar ES palīdzību gan finanšu, gan arī pieredzes ziņā, un pacientu drošības labā šāda palīdzība ir jāpadara viegli pieejama.
Siiri Oviir
(ET) Atvērta veselības aprūpe ir primārs labums un tiesības. 37 000 nāves gadījumi gadā, kurus izraisījušas veselības aprūpes pakalpojumu rezultātā iegūtas infekcijas, ir pārāk daudz, un kā Eiropas Savienības pilsoņi mēs to nevaram pieļaut vai pieņemt. Pamatojoties uz subsidiaritātes principu, Eiropas Savienības iestādēm un, galvenokārt, Komisijai ir jāuzņemas nozīmīga loma informācijas un labākās prakses izplatīšanas veicināšanā.
Man jāuzsver tas, cik svarīgi ir piedāvāt konkrētus un ātrus risinājumus apņēmīgai un pastāvīgai hospitālo infekciju samazināšanai Eiropā. Šajā jomā es atbalstu referentes ieteikumus šajā ziņojumā.
Daniela Filipiová
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es gribētu pateikties visiem EP deputātiem par komentāriem, ieteikumiem un novērojumiem. Man jāsaka, ka es priecājos dzirdēt, ka principā Eiropas Parlamenta un Padomes uzskati šajā jautājumā sakrīt. Bez šaubām, Padome rūpīgi izskatīs visus Eiropas Parlamenta iesniegtos priekšlikumus grozījumiem, un pēc tam novērtēs, vai iekļaut tos šī priekšlikuma projekta galīgajā versijā vai ne.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, šodienas debates atspoguļo Parlamenta lielo ieinteresētību un bažas attiecībā uz pacientu drošību. Tāpat tās raida signālu, ka šajā jomā ir liels potenciāls ES pievienotajai vērtībai.
Komisija atzinīgi vērtē lielāko daļu ierosināto grozījumu: piemēram, mēs atzinīgi vērtējam priekšlikumu, lai dalībvalstis dažādos valsts un pašvaldību pārvaldes līmeņos nozīmētu kompetentās iestādes attiecībā uz pacientu drošību. Tas atspoguļo faktu, ka dažas dalībvalstis ir nodevušas veselības aprūpes sistēmas. Tāpat mēs piekrītam, ka datu vākšanas mērogs un izmaksas nedrīkst būt neproporcionālas gaidāmajiem ieguvumiem.
Saistībā ar ierosinātajiem grozījumiem, kas attiecas uz ar veselības aprūpi saistītām infekcijām, mēs atzinīgi vērtējam nosacījumu par veselības aprūpes darbinieku atbilstīgu aizsardzību. Mēs arī atbalstām to, lai tiktu uzsvērts tas saslimstības un mirstības slogs, ko rada ar veselības aprūpi saistītās infekcijas, kā arī uzsvērta vajadzība pieņemt darbā vairāk infekcijas kontroles medicīnas māsas.
Taču man ir jāizsaka daži apsvērumi un iebildumi attiecībā uz mērķu samazināšanu. Daži deputāti ir ierosinājuši, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina līdzekļi, kas ir vajadzīgi, lai panāktu nelabvēlīgu gadījumu ietekmēto personu skaita samazināšanu par 20 %, tostarp vispārēju samazināšanu ES par 900 000 gadījumiem katru gadu. Komisija neuzskata, ka būtu atbilstīgi noteikt šādus mērķus ES līmenī, jo dalībvalstis atrodas dažādos attīstības posmos, un būtu ļoti grūti izvirzīt piemērotus, reālistiskus un sasniedzamus mērķus, kuri būtu atbilstīgi visām dalībvalstīm.
Es pievērsu ļoti lielu uzmanību tam, ko McAvan kundze teica par savainošanos ar injekciju adatām, un es domāšu par priekšlikumu īpašai iniciatīvai. Ministre Filipiová kundze atsaucās uz dalībvalstu atbildību šajā saistībā. Mūsu iniciatīvā par pacientu drošību un ar veselības aprūpi saistītajām infekcijām pilnībā ir ievērota dalībvalstu kompetence finansēt struktūru un sniegt veselības aprūpes pakalpojumus tā, kā tās uzskata par atbilstīgu. Mūsu priekšlikuma mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm ieviest pienācīgu un atbilstīgu stratēģiju, lai samazinātu nelabvēlīgus gadījumus veselības aprūpē vai izvairītos no tiem, ieskaitot ar veselības aprūpi saistītas infekcijas, apkopojot labākos pieejamos pierādījumus un pieredzi ES un sniedzot Komisijai atbalstu, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus šajā jomā.
Kad šis ieteikums par pacientu drošību tiks pieņemts Padomē, tas būs signāls par dalībvalstu valdību nepieredzētu politisko apņemšanos izvirzīt pacientu drošību par prioritāti savā veselības aprūpes politikā. Mūsu kopīgais mērķis ir darbība, lai samazinātu visu veidu nelabvēlīgos gadījumus, tostarp ar veselības aprūpi saistītās infekcijas visās veselības aprūpes iestādēs un visās ES dalībvalstīs. Šim priekšlikumam var būt liela nozīme šī mērķa sasniegšanā.
Françoise Grossetête
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos pateikties visiem deputātiem, kas ir izteikušies par Sartori kundzes ziņojumu. Es vēlos viņiem pateikties par izteiktajiem priekšlikumiem.
Es vēlos arī pateikt Vassiliou kundzei, kura, šķiet, neatbalsta tos kvantitatīvos mērķus, kuri izvirzīti Sartori kundzes ziņojumā, ka mēs, protams, ņemam vērā viņas piezīmi, tomēr jebkurā gadījumā ir svarīgi, lai mēs darītu visu iespējamo, lai nodrošinātu augstu aizsardzību gan pacientiem, gan arī medicīnas personālam. Un tā kā kvantitatīvs priekšlikums nav vēlams, ņemot vērā ņemot vērā Eiropas Savienībā sniegtās veselības aprūpes atšķirības, es uzskatu, ka tikpat svarīgi ir tas, lai mēs darītu visu, kas ir mūsu spēkos, lai nodrošinātu iespējami augstāko drošības līmeni.
Tā ir Eiropas Savienības pievienotā vērtība.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks šodien pulksten 12.00 pēcpusdienā.
