Szociális gazdaság (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont Toia asszony Foglalkoztatási és Szociális Bizottság nevében készített jelentésének rövid ismertetése a szociális gazdaságról.
Patrizia Toia
előadó. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, örülök és büszke vagyok arra, hogy az Európai Parlament megvizsgálja a szociális piacgazdaságot, és gyakorlati javaslatokat állapít meg ennek a szektornak a tényleges támogatására.
Jelentésemnek három kitűzött célja van. Az első az, hogy felkeltsen egy olyan szektor iránti figyelmet és érdeklődést, amely jelentős hatással van számos területre, többek között a gazdaságra is; ehhez a szektorhoz tartozik az európai vállalkozások 10%-a, valamint az álláshelyek 9-10%-a. Ez egy olyan szektor, amely különböző szereplőkből - szövetkezetekből, önsegélyező társaságokból, alapítványokból, szociális vállalkozásokból és egyesületekből - áll, amelyeknek sajátos közös értékei vannak, és jelentősen hozzájárulnak a GDP-hez. Ezért azt reméljük, hogy javítjuk intézményi átláthatóságát.
A második célkitűzés annak megerősítése, hogy ez nem egy mellékes szektor vagy kivétel, hanem inkább szilárdan megalapozott a piacgazdaságban, megvannak a maga szabályai, amelyeket a belső piacnak el kell ismernie és tiszteletben kell tartania. Az üzleti tevékenység, a termelés, a fogyasztás és a munkaadás alternatív módját képviseli, amely mindemellett kivívta azt a jogot, hogy a piac része legyen. Ez egy olyan módszer, amelyre számos olyan megkülönböztető jegy jellemző, amelyeket nem szabad elsimítani, és amelyeknek elsősorban a termelésnek és a foglalkoztatásnak a szolidaritás, a felelősség és az emberi méltóság értékeivel való ötvözésére és összeegyeztetésére irányuló vágyból kell állniuk minden területen, a munka világát is beleértve.
Valaki egyszer azt mondta - véleményem szerint igencsak helyesen -, hogy ezek a vállalkozások tőkével, de nem a tőkéért fognak működni. Ezek olyan fogalmak, amelyek az Európai Unió ideológiai örökségének részét képezik; gondoljunk csak Delors-ra, a szociális gazdaságot ugyanis gyakran az európai szociális modell alappilléreként ismertük el, de aztán nagyon keveset tettünk érte.
A jelenlegi időpont ideális arra, hogy újra felfedezzük ezeknek a vállalkozásoknak a fontosságát, mivel a jelenlegi gyáripari válság sok hagyományos gazdasági szereplőt nagyon törékenynek, nagyon gyengének és néha nagyon gátlástalannak mutatott. A szociális gazdaság világa ezzel szemben inkább helyi szinten gyökerezik, közelebb áll a reálgazdasághoz és az emberekhez, és következésképp védve van a spekulációtól, amint az ebben a helyzetben bebizonyosodott. Ez egyben olyan szektor, amelyben számos, jóléti munkát végző szereplő van, és amely a társadalmi hasznosság egyik elismert központját jelenti. Úgy vélem, ez nehéz időkben segíthet szociális rendszereink fenntartásában.
A harmadik célkitűzés annak eldöntése, hogy a gyakorlatban mit tehetünk ennek a szektornak a támogatására. Nagyon röviden ismertetek egy vagy két javaslatot. Először is egyértelmű definícióra van szükségünk ahhoz, hogy pontosan megértsük ezeknek a rendkívül eltérő gazdasági egységeknek a profilját és meghatározását. Az is döntő fontosságú, hogy a különböző országok nemzeti statisztikáiban pontosan rögzítsék ennek a szektornak a hozzájárulását. Sem a kapitalista gazdasághoz, sem a közgazdasághoz nem tartozik, és ezért a saját definíciójára van szükség. A Bizottság némiképp ebbe az irányba halad a kézikönyvével, ezt azonban alkalmazni kellene. Úgy vélem, hogy az akadémiai világ, a kutatás és az egyetemek világa is segítséget nyújthat ebben.
Végezetül néhány jogalkotási kezdeményezés merül fel. Sok mindent megtettünk, például létrehoztuk a szövetség és az alapítvány statútumát, és úgy látom, hogy a Bizottság újra elindította a konzultációt. Meg kell tehát értenünk, hogy mi a hasznos, és az megéri-e, hogy a továbbiakban is ezt az utat kövessük. Nem akarunk bürokráciával megakasztani egy olyan szektort, amely boldogul az ötletekkel, a motivációval és a szabadsággal, ahol azonban közösségi jogszabályokra van vagy lesz szükség, célszerű lenne azokat megalkotni.
Egy utolsó kérés ennek a szektornak a szociális párbeszédbe való felvétele. Hol és milyen szinten kell az Európai Bizottsággal folytatott konzultációnak és párbeszédnek lezajlania? Végül pedig, milyen közvetlen támogatást kell az európai programoknak nyújtaniuk: a szociális gazdaság esetében ad hoc programjaink legyenek, vagy az érintett szereplők számára a meglévő programokon belül teremtsünk lehetőséget? Ezeknek az értékelése a Bizottság feladata.
Mielőtt befejezném mondanivalómat, szeretnék köszönetet mondani azoknak az országos egyesületeknek és európai hálózatoknak, amelyek támogattak engem ebben a munkában: a Parlament szociális gazdasággal foglalkozó, hatékonyan működő frakcióközi csoportjának, az árnyékelőadóknak, valamint Verheugen és Špidla úrnak is, akikkel őszinte és részletes véleménycserét folytattunk.
Ezt a jelentést, amelyhez a szociális szereplők és egyesületek számottevően hozzájárultak, abban a reményben adjuk át a Bizottságnak, hogy a jelenlegi választási ciklus végéig fennmaradó rövid idő ellenére, biztos úr - itt ma Ön egy személyben képviseli az egész Bizottságot -, a Bizottság összeállít néhány kezdeményezést, és egyértelmű jelzést ad ahhoz, hogy a következő Parlamentnek és a következő Bizottságnak ne kelljen megint nulláról kezdenie, hanem legyen egy stabil alap, amelyre építhet.
Janez Potočnik
a Bizottság tagja. - Elnök úr, a Bizottság üdvözli a Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy a szociális gazdaságról szóló saját kezdeményezésű jelentést fogalmazzon meg. Ez a fontos szektor különösen a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság összefüggésében érdemel több segítséget.
A szociális gazdasági vállalkozások egyedi módon folytatnak üzleti tevékenységet, mivel - üzleti célként - kölcsönösen ötvözik a partnerek között a gazdasági teljesítményt, és gyakran a szociális és a társadalmi célkitűzések elérését is. Így megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy hozzájáruljanak a közösségi politikákhoz és célkitűzésekhez, különösen a foglalkoztatás, a társadalmi kohézió, a regionális és a vidékfejlesztés, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem és a szociális biztonság területén. A szociális gazdasági vállalkozások a Bizottság vállalkozáspolitikájának szerves részét képezik. Mivel többségük mikro-, kis- vagy középvállalkozás, már részesednek a kisvállalkozói intézkedéscsomag ("Small Business Act”) és a kisvállalkozásokat célzó valamennyi jogi aktus előnyeiből.
A szociális gazdaság tekintetében az a kitűzött célunk, hogy megteremtsük a jogi és az adminisztratív környezetet európai szinten és minden olyan tagállamban, ahol bármilyen formájú és méretű szociális gazdasági vállalkozás boldogulhat és kezelheti a globalizáció és a gazdasági visszaesés jelentette kihívásokat. Konkrétabban: a Bizottság politikája annak garantálására törekszik, hogy a szociális gazdasági vállalkozások más társaságformák mellett növekedhessenek és prosperálhassanak. Ezért a Bizottság különös figyelmet szentel annak biztosítására, hogy az olyan területeken folytatott közösségi politikák, mint a verseny, a számvitel, a társasági jog, a közbeszerzés, az egészségügy, a szociális ügyek, a mezőgazdaság, a halászat, a banki tevékenység, a biztosítás, a köz- és magánszféra partnerségei, valamint a regionális fejlesztés, figyelembe vegyék ennek a vállalkozástípusnak a sajátos szükségleteit, különleges céljait, erőfeszítéseit és munkastílusát.
Zárásképpen elmondanám, hogy a Bizottság szolgálatai jelenleg dolgoznak egy olyan dokumentumon, amely mérleget von a szövetkezetek népszerűsítése terén 2004 óta elért haladásról. Értékelni fogja más szociális gazdasági vállalkozások helyzetét is, és szükség esetén új intézkedésekre tesz javaslatot.
Elnök
A napirendi pontot lezárom.
A szavazásra 2009. február 19-én, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Iles Braghetto
írásban. - (IT) A nem nyereségszerzési célú tevékenységek és nonprofit szervezetek folyamatosan növekednek Európában.
Ennek a - társadalom szintjén súlyos következményekkel járó - gazdasági és pénzügyi válságnak az idején a szociális ellátásokra épülő gazdaság megerősítése olyan stratégiai választás, amely lehetővé teszi, hogy enyhítsük a válság hatását, és folytassuk a lisszaboni stratégia fejlesztését a stratégia egyik elsődleges célkitűzésének, mégpedig a szociális felelősség iránti elhivatottság megvalósításával.
Másodsorban, a szociális gazdaság képes helyi szintű fellépést kezdeményezni, megbízható partnerévé válva azoknak a közigazgatási szerveknek, amelyeknek intézkedéseket kell tervezniük a társadalom kiszolgáltatott tagjainak támogatására.
Ezért üdvözölnünk kell az Európai Parlamentnek azt a lépését, hogy jogszabályokban és statisztikákban elismeri azokat a szervezeteket, amelyek - a szociális célkitűzések megvalósítására való képességük miatt - az európai építményben működnek és mélyen gyökereznek.
Ez egy józan látásmód, amely az európai szociális modell alapvető hozzájárulását képviseli.
Gabriela Creţu  
A szociális gazdaság alapvető szerepet játszhat az európai gazdaságban - azáltal, hogy demokratikus értékeken alapuló, új típusú gazdaságot hoz létre, egy olyan gazdaságot, amely az embert helyezi előtérbe, és támogatja a fenntartható fejlődést.
A szociális gazdaság előtt azonban óriási akadály áll: az intézményi átláthatóság hiánya, amely annak tulajdonítható, hogy nem ismerik el a két fő szektortól - az állami és a magánszektortól - eltérő gazdasági szektorként.
Felkérjük a tagállamokat arra, hogy dolgozzanak ki egy olyan jogi keretet, amely elismeri a szociális gazdaságot harmadik szektorként, valamint arra, hogy alkalmazzanak olyan szabályozásokat, amelyek egyértelműen meghatározzák, hogy ebben a szektorban milyen gazdasági egységek működhetnek, hogy semmilyen más típusú szervezet ne részesülhessen a szociális gazdaságbeli vállalkozások ösztönzését célzó finanszírozásból, illetve közpolitikákból.
Arra is felkérjük a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak pénzügyi támogatást, képzést és tanácsadást a szociális szektorbeli vállalkozások létrehozásához, továbbá egyszerűsítsék a létrehozásukra szolgáló eljárásokat.
Ily módon a szociális gazdaság az európai gazdaság általános hátterében be fogja tölteni hatékony szerepét, nemcsak azáltal, hogy segít a szegénység elleni küzdelemben, hanem azáltal is, hogy megkönnyíti az állampolgárok társadalomban való részvételéhez szükséges erőforrásokhoz, jogokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést.
Gábor Harangozó  
írásban. - Először is szeretnék gratulálni előadónknak, Patrizia Toia asszonynak a ma előterjesztett jelentésének színvonalához. Tulajdonképpen fontos valamilyen szinten tisztázni a szociális gazdaság fogalmának meghatározását és jogállásának biztosítását a szerteágazó nemzeti tapasztalatokon keresztül. Ahhoz, hogy a szolidaritás, a foglalkoztatás, a vállalkozói készség, a növekedés, a versenyképesség, a társadalmi kohézió és a szociális párbeszéd célkitűzései az Unió egészében jobban meg lehessen valósítani, a szociális gazdaság valójában ismertséget igényel: az EU egészére vonatkozó adatokkal kapcsolatos jobb ismereteken keresztül. A szociális gazdaság egyre fontosabb szereplővé válik helyi és regionális szinten, és ma - jobban, mint eddig bármikor - a pénzügyi válság súlyos hatásai miatt fontos szerepet kell játszania Európa társadalmi és gazdasági fejlődésében. Az Uniónak erőfeszítéseit a köz- és a magánszektor egyszerű elkülönítésének kezelése érdekében a társadalom és a gazdaság dinamikájának támogatására kell összpontosítania, ha valóban új és innovatív megoldásokat akarunk találni ahhoz, hogy polgárainknak fenntartható munkahelyeket, valamint jobb életkörülményeket és színvonalas általános érdekű szolgáltatásokat biztosítsunk egy befogadó társadalomban .
Magda Kósáné Kovács  
Hónapok óta próbáljuk az Unió valamennyi intézményét és eszközét mozgósítani az elhatalmasodó válság hatásainak enyhítésére. Szerencse a szerencsétlenségben, hogy Patrizia Toia jelentése most került a plenáris ülés napirendjére, hiszen ebben az időszakban különösen fontosak a szolidaritást, valamint a társadalmi és területi kohéziót zászlajukra tűző kezdeményezések. A szociális gazdaság intézménye márpedig ezt célozza, mivel olyan szervezeti formák konglomerátuma, amelynek nem a profitszerzés a célja, hanem a szolidaritási és gazdasági érdekközösség. Ezeket a formákat semmilyen piacorientált szervezet nem helyettesítheti, hiszen lehetőséget adnak a társadalomból kiszorulók felzárkóztatására, méltó munkát kínálnak és változatos formáikkal az önfoglalkoztatástól a szociális szövetkezetekig képesek az elvégzett munka eredményét újra a közösség érdekében hasznosítani.
A szociális gazdaságról sokat írtunk és beszéltünk, de európai statisztikai bázis nélkül nem lesz látható és nem lesz része mindennapi életünknek. Ha a társadalom nem ismeri, szolidaritásával segíteni sem tud. A részt vevő szervezetek pedig túlságosan kicsik ahhoz, hogy makrogazdasági szinten ismertté válhassanak.
Patrizia Toia jelentése hozzásegíthet ahhoz, hogy a szociális gazdaságban megjelenő pénz és termelés ne a versenyfeltételek betartása alól kilógni akarók gyanús szervezeteiként jelenjenek meg a döntéshozók és a piaci szereplők előtt.
A jelentés itt és most képes lehet arra, hogy a szociális gazdaság a válságkezelésben viszonylag kevés befektetéssel hatékonyan lépjen fel a munkahelyvesztés és a megélhetés ellehetetlenülésével szemben.
Silvia-Adriana Ţicău  
A szociális gazdaság biztosítja a munkahelyek stabilitását, mivel az étszervezés körén kívül esik. Úgy vélem, az Európai Uniónak és a tagállamoknak ösztönözniük és támogatniuk kell a szociális gazdaság végrehajtásának formáit, például a szövetségeket, az önsegélyező társaságokat, az egyesületeket és az alapítványokat jogalkotási tevékenységükben és politikáikban.
Fontos egy olyan intézkedéssorozatot tervezni, amelynek célja a mikrohitelek és a társaságokra szabott uniós finanszírozás fejlesztése, mivel a szociális gazdaság értékei megfelelnek a társadalmi integráció európai célkitűzéseinek, és hozzájárulnak a munka és a családi élet egyensúlyának megteremtéséhez, továbbá a nemek közötti egyenlőség és az idősek, illetve a fogyatékossággal élők életminőségének javításához. Úgy vélem, meg kell erősíteni a nők szociális gazdaságban betöltött szerepét, tekintettel arra, hogy részt vesznek egyesületekben és önkéntes szervezetekben.
Nyomatékosan felkérem a Bizottságot arra, hogy építse be a szociális gazdaságot a társadalmi és a gazdasági fejlődésre irányuló többi politikába és stratégiába, különösen a kisvállalkozói intézkedéscsomag ("Small Business Act”) ismeretében, mivel a szociális gazdaság struktúrái elsősorban a kis-és középvállalkozásokat, valamint az általános érdekű szolgáltatásokat célozzák. Ezek az erőfeszítések támogathatók lehetnének azáltal is, ha az Unió minden tagállamában létrehoznák a szociális gazdaságbeli vállalkozások statisztikai regiszterét, és az adatokat betáplálnák az Eurostat európai statisztikai rendszerébe.
