Potreba stratégie EÚ pre Zakaukazsko (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pána Kirilova v mene Výboru pre zahraničné veci o potrebe stratégie EÚ pre Zakaukazsko (2009/2216 (INI)).
Evgeni Kirilov
spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, predovšetkým by som sa chcel poďakovať tieňovým spravodajcom a všetkým kolegom, ktorí prispeli k vypracovaniu tejto dôležitej správy, ktorá načrtáva potrebu stratégie EÚ pre Zakaukazsko. Zakaukazsko nie je len regiónom v bezprostrednom susedstve Únie - Rumunsko a Bulharsko s ním majú námornú hranicu -, ale aj regiónom s veľkým strategickým významom pre Úniu z politického, hospodárskeho a bezpečnostného hľadiska.
Hlavným cieľom Európskej únie v tomto regióne by preto mala byť aktívna účasť na jeho stabilizácii a podpora rozvoja Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska smerom k stabilite a demokracii, vytvorenie dobrých susedských vzťahov a začlenenie do politík EÚ. Európsky parlament výrazne podporuje všetky iniciatívy, ktoré zvyšujú prítomnosť EÚ v regióne, najmä najaktuálnejšiu z nich - Východné partnerstvo. Poskytuje cenný rámec pre zintenzívnenie regionálnej spolupráce, zavedenie bezvízového styku s Úniou a uzavretie rozsiahlych dohôd o voľnom obchode. Je to dvojsmerný proces a vyžaduje si úsilie a angažovanosť z oboch strán; je v životnom záujme týchto troch krajín, aby pokračovali v úsilí smerom k ďalšej demokratizácii.
Dobrá správa vecí verejných, politický pluralizmus, zásady právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv majú mimoriadny význam pre formovanie ich budúcich vzťahov s Úniou. Európska únia by im preto mala ďalej poskytovať finančnú a technickú pomoc, aby podporila tieto zásady na základe politickej podmienenosti. Strategická geopolitická poloha regiónu, jeho rastúci význam ako energetický, dopravný a komunikačný koridor spájajúci Kaspické more a strednú Áziu s Európou a čoraz väčší dôraz EÚ na energetickú bezpečnosť naznačujú aktívnejšiu účasť na energetických projektoch v regióne vrátane dokončenia projektu plynovodu Nabucco.
Tieto ambiciózne politiky EÚ sa však sotva podarí realizovať, ak sa nad regiónom bude vznášať veľký tieň: nevyriešené konflikty v Gruzínsku a Náhornom Karabachu. Sú aj vážnou prekážkou demokratizácie, politickej stability a sociálneho a hospodárskeho rozvoja. Žiaľ, práve v dôsledku vojny v Gruzínsku v roku 2008 si Únia uvedomila, že musí zohrávať aktívnejšiu úlohu v regióne, pokiaľ ide o predchádzanie konfliktom a ich riadenie. Patová situácia vzniknutá v dôsledku týchto konfliktov a nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy odôvodňujú aktívnejšiu politiku EÚ. To platí najmä pre konflikt v Náhornom Karabachu, kde Únia prakticky absentovala. Ak EÚ berie vážne svoju novú, aktívnejšiu úlohu v zahraničnej politike, len verbálna podpora práce Minskej skupiny v tejto fáze nestačí.
Únia je medzinárodným sprostredkovateľom, ktorého akceptujú obe strany a ktorého prítomnosť nevyvoláva kontroverzné reakcie. Je potrebné, aby Únia viedla medzinárodné úsilie zamerané na obnovu a rekonštrukciu tohto konfliktného regiónu iniciovaním projektov zmierenia, programov na nadväzovanie kontaktov medzi ľuďmi a vyslaním misie do tohto regiónu, keď sa nájde politické riešenie.
Konflikty v regióne si vyžadujú aj osobitné úsilie vzhľadom na situáciu státisícov vysídlených ľudí, čo má vážne humanitárne dôsledky. Európska únia má prostriedky a skúsenosti, aby prispela k vytvoreniu tolerantnejšej atmosféry v Zakaukazsku. Mala by aj ťažiť zo svojich vlastných historických skúseností a ukázať ľuďom tohto regiónu, že spolu môžu žiť v mieri a prosperite a že môžu obnoviť dobré vzťahy a dôveru, ktoré historicky existovali. Hlavnou úlohou Únie je pokúsiť sa presvedčiť vedúcich predstaviteľov a ľudí, srdcia a mysle ľudí v tomto regióne, aby podporovali mierové iniciatívy, a nie hrozby a napätie. Budúcnosť vyzerá teda dobre, ak sa ju pokúsime budovať spoločnými silami.
Štefan Füle
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, som rád, že sa môžem zúčastniť na tejto výmene názorov s Európskym parlamentom o vzťahoch Európskej únie s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom, tromi krajinami Zakaukazska. Zúčastnil som sa už na veľmi dobrej diskusii o Zakaukazsku s členmi Výboru pre zahraničné veci 28. apríla krátko po mojej návšteve tohto regiónu.
Vítam túto správu ako cenný príspevok k úvahe o tom, ako môže Európska únia budovať ešte pevnejšie a širšie vzťahy s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom. Chcel by som pripomenúť, že máme solídny rámec angažovanosti, konkrétne dobre rozvinutú európsku susedskú politiku a Východné partnerstvo, ktoré sa začalo minulý rok. Susedská politika patrí naďalej medzi hlavné priority Európskej únie z hľadiska jej vonkajších vzťahov. Úspešná realizácia Východného partnerstva s aktívnym zapojením partnerských krajín ďalej posilní naše vzťahy na základe spoločných hodnôt.
Dovoľte mi, aby som zdôraznil dva veľmi dôležité míľniky na tejto ceste.
Minulý týždeň Komisia uverejnila tretiu výročnú správu o pokroku krajín Zakaukazska. Akčné plány ESP a pravidelné vyhodnocovanie ich realizácie zostávajú dôležitým nástrojom pokračovania politických a hospodárskych reforiem v týchto krajinách, ako aj ich spolupráce s Európskou úniou.
Tentoraz sme si zvolili päťročné hodnotenie balíka európskej susedskej politiky. Hlavným cieľom je, že chceme využiť zistenia ako základ rozsiahlych konzultácií s členskými štátmi, s vami tu v Európskom parlamente a s našimi partnermi v susedstve, aby sme získali vašu a ich spätnú väzbu na to, či máme správne prostriedky a nástroje, či sú objem a prideľovanie zdrojov primerané a či sú rýchlosť a rozsah nášho úsilia správne a či ideme správnym smerom.
Výsledky budú predložené v rámci budúcoročného balíka, na základe čoho by mala byť naša politika koordinovanejšia a čo nepochybne povedie k vyššiemu stupňu zapojenia našich susedov. Bude to aj ideálna príležitosť, aby sme získali veľmi silné argumenty pre poskytnutie primeraných zdrojov v budúcom finančnom výhľade.
Druhým míľnikom je súhlas Rady, opäť minulý týždeň, s otvorením rokovaní o dohodách o pridružení s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom. Prijatie týchto pokynov k rokovaniu je jasným signálom našej výraznej angažovanosti pri ďalšom prehlbovaní vzťahu medzi Európskou úniou a krajinami Zakaukazska na základe spoločných hodnôt a zásad vrátane demokracie, zásad právneho štátu a dodržiavania ľudských práv.
Komisia sa už pripravuje na tieto rokovania, ktoré by sa mali začať v priebehu najbližších mesiacov. Tieto dve oblasti jasne ukazujú, že EÚ má už dobre zavedenú a rozsiahlu stratégiu pre Zakaukazsko, ktorej potenciál chceme využiť v plnom rozsahu, stratégiu, ktorá má tento región priblížiť k Európskej únii.
Vzhľadom na správu pána Kirilova, ktorá je veľmi cenným a skutočne uznávaným príspevkom, usudzujem, že názory Európskeho parlamentu sa v mnohých bodoch celkom zhodujú s názormi Komisie. Stabilita a bezpečnosť Zakaukazska má priamy vplyv na Európu. Európska únia je preto spoluzodpovedná za podporu mierového riešenia konfliktu a budovania dôvery. Zakaukazsko je pre Európsku úniu dôležité, nielen pre svoje energetické a dopravné spojenia. Zlepšená správa vecí verejných a pevnejší systém právneho štátu uľahčia obchod a investície, ako aj mobilitu osôb. Nové dohody o pridružení rozšíria ustanovenia o obchode v rámci dohôd o partnerstve a spolupráci.
Myslím si, že Európska únia ide správnou cestou, čo sa týka posilňovania vzťahov s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom. Chcel by som však zdôrazniť, že zodpovednosť za vytvorenie konštruktívneho rámca zapojenia je spoločná. Odhodlanie našich zakaukazských partnerov v súvislosti s približovaním sa k Európe sa musí premeniť na ďalší pokrok smerom k demokracii, trhovému hospodárstvu a politickej stabilite v praktickom živote. Vyzývam preto Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko, aby ďalej vynakladali úsilie na vytvorenie modernej, inkluzívnej, pluralistickej demokratickej a prosperujúcej spoločnosti nažívajúcej v mieri so svojimi susedmi.
Metin Kazak
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ako koordinátor za Skupinu Aliancie liberálov a demokratov za Európu som mal príležitosť predložiť stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod o potrebe európskej stratégie pre Zakaukazsko. Viem, že táto správa je komplexná a v mnohých oblastiach citlivá.
Stratégia je mimoriadne dôležitá pre zabezpečenie koordinovanej, dobrej susedskej politiky. Potvrdzuje úlohu Európskej únie ako globálneho hráča v regióne z hľadiska všeobecnej zahraničnej politiky a bezpečnostnej politiky. Spolupráca so Zakaukazskom v sektore energetiky a pri posilňovaní demokracie a dobrej správy vecí verejných musí byť zahrnutá medzi hlavné priority EÚ.
Je to dôležité aj pre regionálnu spoluprácu a aj pre geopolitickú situáciu Arménska, Gruzínska a Azerbajdžanu na jednej strane a Ruska, Iránu a Turecka ako kandidáta na vstup do Európskej únie na strane druhej. Obchodné prekážky sa musia odstrániť a obchodné a hospodárske kontakty medzi EÚ a Zakaukazskom sa musia posilniť. To podporí politickú stabilitu a dodržiavanie ľudských práv a do regiónu to prinesie udržateľný rast a prosperitu.
To je ďalší dôvod, prečo sa podpis dohody o pridružení a rozsiahlych dohôd o voľnom obchode musí stať kľúčovým cieľom v našej zahraničnej politike pre Zakaukazsko. Prispeje to k vyriešeniu zmrazených konfliktov, Azerbajdžanu to umožní veľmi skoro vstúpiť do Svetovej obchodnej organizácie a zlepší to administratívne a inštitucionálne kapacity týchto krajín. V tejto súvislosti vyzývam Komisiu, aby prejavila väčšiu snahu o dosiahnutie týchto cieľov.
Anna Ibrisagic
Vážený pán predsedajúci, dnes budeme hlasovať o správe o potrebe stratégie EÚ pre Zakaukazsko. Je to veľmi dôležitá téma. Vzhľadom na existujúcu politickú situáciu v regióne je mimoriadne dôležité, aby EÚ zohrávala aktívnejšiu politickú úlohu.
Ako tieňová spravodajkyňa za Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) som veľmi intenzívne pracovala najmä na zdôraznení úlohy EÚ v Zakaukazsku a na zistení, aké konkrétne opatrenia môžeme v Európskej únii prijať, aby sme pomohli týmto krajinám a priblížili ich k EÚ ich individuálnym tempom na základe ich vlastných špecifických podmienok. Správa navrhuje dva dôležité kroky, ktoré by mala EÚ rýchlo urobiť, aby mohla realizovať stratégiu - zvýšenie tempa rokovaní o liberalizácii vízového režimu a vytvorenie zóny voľného obchodu medzi EÚ a Zakaukazskom.
Všetky krajiny v regióne - Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan - boli súčasťou bývalého Sovietskeho zväzu a Rusko naďalej ovplyvňuje tento región oveľa viac, než si to niektorí ľudia uvedomujú. Aby sa zabezpečilo udržanie bezpečnosti, stability a mieru v budúcnosti, musí mať preto EÚ väčšiu prítomnosť v tomto regióne, než máme teraz. Je veľmi dôležité, že občania týchto krajín majú lepšie vyhliadky na vstup do EÚ, a pre EÚ je veľmi dôležité, aby pochopila dôležitosť stability na Kaukaze.
Snažila som sa získať aj jasné správy o dlhotrvajúcich antagonizmoch, ktoré existujú v tomto regióne, a o neustále prítomnom nebezpečenstve, že vyústia do ozbrojených konfliktov. Som preto veľmi rada, že text jasne opakuje našu bezpodmienečnú podporu územnej celistvosti Gruzínska a jeho neporušiteľných, medzinárodne uznaných hraníc a jednoznačne odsudzuje uznanie odtrhnutých gruzínskych regiónov Južného Osetska a Abcházska zo strany Ruskej federácie ako krok v rozpore s medzinárodným právom.
Správa, o ktorej dnes hlasujeme, získala širokú politickú podporu vo výbore, čo bolo veľmi potešujúce. Chcela by som každého vyzvať, aby hlasoval za pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené poslaneckým klubom PPE spolu so Skupinou progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente a Skupinou zelených/Európskou slobodnou alianciou.
Hannes Swoboda
Vážený pán predsedajúci, najprv by som sa chcel veľmi pekne poďakovať pánovi Kirilovovi za jeho rozsiahlu prácu, ktorá, ako už bolo povedané, významne prispela k našej stratégii v tomto regióne.
Keď som tento región nedávno navštívil, bol som v Tbilisi, niekto z nejakej inej krajiny v tejto oblasti povedal, že regionálna spolupráca je koncepcia, ktorá bola regiónu nanútená Európou. To ilustruje postoj mnohých politikov a ľudí v zodpovedných funkciách v tomto regióne. My vlastne vôbec nechceme spolupracovať, ale ak to chce Európa, tak potom asi nemáme inú možnosť.
Musíme celkom jasne vyjadriť, že v Európe formovala regionálna spolupráca základ pre to, aby sme sa zblížili a rozvíjali sa v mieri, a to isté musí platiť aj pre tento región. Mnohé negatívne vonkajšie vplyvy, ktorým je tento región vystavený, vrátane tlaku zo strany bývalého staršieho brata Ruska, by mali istotne menší dosah, keby boli krajiny v tomto regióne schopné spolupracovať.
Tento región nie je dôležitý len pre Európu, ale aj, samozrejme, pre svojich susedov. Myslím najmä na Turecko, suseda, s ktorým môžeme v tomto regióne veľmi úzko spolupracovať. Bol by som rád, keby sa v blízkej budúcnosti našlo spoločné riešenie pre dva problémy, za ktoré je alebo možno je čiastočne zodpovedné Turecko, inými slovami, problémy týkajúce sa jeho suseda Arménska na jednej strane a Náhorného Karabachu na strane druhej.
Nič nebráni tomu, aby arménske vojská opustili aspoň tie provincie Azerbajdžanu, ktoré nie sú súčasťou Náhorného Karabachu. To by vytvorilo predpoklad na zlepšenie vzťahov medzi Arménskom a Tureckom.
Členovia tejto skupiny a najmä pán Severin a ja sme opakovane presadzovali myšlienku únie medzi EÚ a krajinami v okolí Čierneho mora, pretože si myslíme, že spolupráca medzi týmto regiónom a EÚ, ale aj s jeho susedmi Tureckom a Ruskom, je veľmi dôležitá. Myslím si, že obsah tejto správy by mohol tvoriť začiatok únie tohto druhu. Momentálne je to stále vízia, ale dúfam, že sa čoskoro stane skutočnosťou.
Norica Nicolai
Ako tieňová spravodajkyňa za Skupinu Aliancie liberálov a demokratov za Európu si myslím, že táto správa predstavuje dôležité východisko pre jednotný prístup ku kaukazskému regiónu a poskytuje kvalitný model pre správy, ktoré vypracujeme v budúcnosti. Z tohto dôvodu by som chcela pánovi Kirilovovi zablahoželať a myslím si, že úsilie, ktoré vyvinuli všetky politické skupiny, dokázalo priniesť úplne jednotný prístup k tomuto regiónu.
Podľa môjho názoru môže rok 2010 poskytnúť Európskej únii a krajinám v tomto regióne príležitosť, pretože aktívnejšia účasť európskej diplomacie v troch veľmi citlivých oblastiach konfliktov, čím mám na mysli Abcházsko a Osetsko, Náhorný Karabach a spory medzi Tureckom a Arménskom, môže pomôcť dosiahnuť významný pokrok.
Záver tejto správy, ktorá zdôrazňuje kľúčový faktor našej energetickej bezpečnosti, je, že my Európska únia sa musíme viac angažovať, aby sme normalizovali bezpečnostnú situáciu v regióne. Myslím si, že treba prijať prístup rozširovania obchodného partnerstva. To by však malo byť zároveň doplnené významnou snahou Európskej únie priniesť demokraciu a stabilitu do regiónu, pretože pokušenie totality má v tomto regióne stále silný vplyv a vo všeobecnosti tam existuje aj nedostatok demokracie.
Musíme vypracovať rozsiahle, dobre podporené politiky a projekty, aby bolo možné eliminovať faktory pôsobiace v tomto regióne, najmä nedostatok správy vecí verejných, šírenie konfliktných postojov a v neposlednom rade korupciu. Ale aby sme to dosiahli, je potrebná demokratická vôľa z našej strany i zo strany vlád v regióne.
Správa uvádza všetky tieto body, o ktorých som hovorila, a mnohé ďalšie, ktoré sú dôležité pre prístup Európskej únie. Poukazujem na individuálne práva a slobody. Myslím si tiež, že je veľmi dôležité, aby Európska únia a jej členské štáty zvážili strategické partnerstvo.
Ulrike Lunacek
Vážený pán predsedajúci, ako predošlí rečníci by som sa chcela aj ja poďakovať spravodajcovi pánovi Kirilovovi za dobrú prácu a vysokú kvalitu správy, ktorá je mimoriadne rozsiahla.
Chcela by som spomenúť niekoľko bodov, ktoré ešte neboli zdôraznené, ale ktoré sú pre mňa veľmi dôležité. Situácia je, žiaľ, taká, že tri zmrazené konflikty v tomto regióne predstavujú obrovskú prekážku plného rozvoja európskej susedskej politiky, a nielen jej, ale aj rozvoja samotných krajín. Ak máte skutočného alebo zdanlivého vonkajšieho nepriateľa, veci sú pomerne jednoduché. V tomto prípade vlády a štáty často kladú príliš malý dôraz na boj proti chudobe, na opatrenia v prospech svojho vlastného obyvateľstva a prevzatie zodpovednosti zaň. To znamená, že potreba odpútať sa od vysokej úrovne výdavkov na vojenské účely, ktorá je v tejto správe kritizovaná a ktorá sa v posledných rokoch zvyšovala, a zameranie zdrojov na sociálne služby, kultúru a životné prostredie, čo by bolo v prospech obyvateľstva, je hlavným prvkom tejto správy a som rada, že sa to v nej zohľadnilo.
Ďalší aspekt, ktorý bol zohľadnený napríklad v správe pani Tagliaviniovej o konflikte medzi Gruzínskom a Ruskom, je potreba odzbrojenia na intelektuálnej a lingvistickej úrovni a pôsobenia proti štvavému jazyku a manipulácií dejín. To všetko je potrebné, aby sme dokázali urobiť ozajstný pokrok pri presadzovaní mieru v tomto regióne.
Medzi ďalšie faktory patrí potreba väčšej demokracie, podpora občianskej spoločnosti, ochrana etnických, sexuálnych a náboženských menšín a problematika ľudských práv. Všetky tieto veci sú naďalej podstatné. Jeden príklad z Azerbajdžanu je prípad dvoch mladých blogerov, ktorí sa odvážili kritizovať vládu a teraz sú už šesť mesiacov vo väzení a ešte neboli prepustení. Sloboda médií je problém vo všetkých týchto krajinách. Všetky tieto aspekty sú však v tejto správe spomenuté a mám na to rovnaký názor ako predchádzajúci rečníci. Regionálny rozmer a cezhraničná spolupráca sú dôležité. Preto podporujeme prebiehajúce spoločné aktivity Komisie v tejto oblasti.
Charles Tannock
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predsedajúci, ako objasňuje správa pána Kirilova, krajiny Zakaukazska sú pre našu Úniu strategicky dôležité, v neposlednom rade z hľadiska energetickej bezpečnosti, t. j. produkcie ropy a zemného plynu v kaspickej oblasti a tranzitu cez krajiny regiónu. Žiaľ, tento región je však stále paralyzovaný zmrazenými konfliktmi, z ktorých najnovší je faktická okupácia Abcházska a Južného Osetska Ruskom, čo sú podľa nášho názoru zvrchované územia Gruzínska. V súvislosti so vzťahmi medzi EÚ a Ruskom nemôžeme jednoducho predstierať, že sa nič nestalo.
Prostredníctvom mechanizmov Východného partnerstva ESP musíme teraz, samozrejme, zdvojnásobiť úsilie a odmeniť rozhodnú snahu Gruzínska zrealizovať euroatlantické ašpirácie a naša skupina a ja plne podporujeme prípadnú dohodu o voľnom obchode, liberalizáciu vízového režimu a dohody o pridružení pre všetky krajiny Zakaukazska. Ako veľký priateľ Arménska som rád, že konečná verzia správy je vyváženejšia než jej predošlé verzie. Som však stále znepokojený určitými prvkami správy, ktoré sa zdajú byť v rozpore s oficiálnym stanoviskom EÚ k uzneseniu o problematike Náhorného Karabachu a najmä so stanoviskom Minskej skupiny.
Arménsko podniklo odvážny pokus vyriešiť tento dlhotrvajúci spor o Náhorný Karabach. Snažilo sa tiež normalizovať vzťahy s Tureckom, čo je krok, ktorý by mal stabilizovať Zakaukazsko. Keby len samotné Turecko reagovalo podobne konštruktívnym spôsobom bez podmienok. Keby sa podarilo opäť otvoriť túto hranicu, neuvoľnilo by to len príliš dlho trvajúce embargo voči Arménsku, ktoré už dlho trpí, ale umožnilo by to aj hospodársku prosperitu vo veľmi chudobnej a nerozvinutej časti východného Turecka. Turecko by sa teda malo vo vlastnom záujme snažiť o pokrok v tejto veci. Podľa mňa nie je dôveryhodné, že Turecko odôvodňuje permanentné zatvorenie tejto hranice s Arménskom takzvanou solidaritou so svojím tureckým bratom Azerbajdžanom v dôsledku nevyriešeného sporu o Náhorný Karabach. To je rovnako logické, ako keby Grécko povedalo, že uzavrie svoje hranice v Trákii s Tureckom zo solidarity s gréckymi Cyperčanmi pre tureckú okupáciu Cypru. My v EÚ veríme na otvorené hranice a voľný obchod ako nevyhnutný predpoklad mieru a stability na našom kontinente a takisto v Zakaukazsku.
Fiorello Provera
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcel by som takisto zablahoželať pánovi Kirilovovi k vynikajúcej práci, ktorú vykonal v oblasti plnej ťažkostí, ale aj príležitostí, akou je napríklad otázka vzťahov medzi krajinami EÚ a krajinami Zakaukazska.
Európa sa zapojila do zaujímavého projektu Východného partnerstva, ktorý sa stretol s podporou a záujmom z Arménska, Gruzínska a Azerbajdžanu. Problémov, ktoré treba vyriešiť, je však veľa a týkajú sa energetiky, hospodárskych a politických otázok a najmä bezpečnostných otázok, ako v prípade Gruzínska, otázok Náhorného Karabachu a napätia medzi Tureckom a Arménskom.
Vývoj vzťahov medzi Európskou úniou a týmito troma krajinami bude oveľa účinnejší, ak sa vytvorí klíma vzájomnej spolupráce medzi Arménskom, Gruzínskom a Azerbajdžanom v súlade so zásadou územnej celistvosti a rezolúciami OSN, ktoré tvoria východisko pre ukončenie nevyriešených konfliktov v oblasti. Je dôležité zdôrazniť politiku nedotknuteľnosti štátnych hraníc, ktorú EÚ vždy podporovala: hraníc, ktoré za žiadnych okolností nesmú byť zmenené s použitím vojenskej sily.
Dimitar Stoyanov
(BG) Vážený pán predsedajúci, na začiatku by som vás chcel informovať o tom, dámy a páni, že spravodajcovia pán Kirilov a pán Kazak patria k stranám, ktoré v bulharskom Národnom zhromaždení automaticky hlasujú proti uznaniu arménskej genocídy. V tejto súvislosti nie je čudné, že, ako už povedal pán Tannock predo mnou, táto správa sa odchyľuje od niektorých postojov, ktoré boli doteraz sformulované. Mnohé uznávané arménske organizácie sa so mnou spojili, najmä pre problém Náhorného Karabachu, a informovali ma, že správa napríklad nebola spomenutá a že neprebehli konzultácie s vedúcimi predstaviteľmi Minskej skupiny. Takisto je fakt, že hoci sa správa odvoláva na madridské kritériá, odchyľuje sa od nich.
Preto by som chcel vysloviť túto konštruktívnu kritiku na adresu pána Kirilova, pretože si myslím, že jednostranné zastúpenie jednej strany nezlepší situáciu a nepomôže vyriešiť konflikty. Potrebný je flexibilný prístup, ktorý veci vníma z každej perspektívy bez výnimky. V opačnom prípade konflikty len prehĺbime namiesto toho, aby sme ich vyriešili.
Iuliu Winkler
Vážený pán predsedajúci, myslím si, že demokratizácia, dobrá správa vecí verejných, zásady právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv sú piliere, na ktorých musia byť postavené naše budúce vzťahy s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom. Cezhraničná spolupráca na regionálnej úrovni v Zakaukazsku zvýši aj potenciálnu spoluprácu tohto regiónu s Európskou úniou.
Pre našu hospodársku spoluprácu sú veľmi dôležité niektoré rozmery, jeden z nich je spolupráca v oblasti energetiky a bezpečnosť, najmä v súvislosti s hodnotnými projektmi podporovanými Európskou úniou, ako je napríklad projekt plynovodu Nabucco. Oblasť Kaspického a Čierneho mora je dôležitá pre európsku energetickú bezpečnosť a stratégia EÚ pre Zakaukazsko tieto prvky oprávnene uznáva.
Veľmi krátko by som chcel zdôrazniť tri veľmi konkrétne prvky. Jedným z nich je zapojenie miestnych orgánov do cezhraničnej spolupráce, pretože potrebujeme silnú regionálnu spoluprácu v Zakaukazsku, potom problematika vstupu Azerbajdžanu do Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Myslím si, že Komisia musí poskytnúť Azerbajdžanu technickú podporu a všemožnú pomoc potrebnú na presadenie tohto vstupu.
Tretí a posledný bod je mechanizmus technickej podpory, ktorý by sme hádam mohli poskytnúť s cieľom posilniť bankový systém a finančný systém v krajinách Zakaukazska. To by vytvorilo veľmi dobrú perspektívu pre podnikateľské prostredie a investorov.
Adrian Severin
Vážený pán predsedajúci, správa pána Kirilova hovorí o potrebe stratégie EÚ pre Zakaukazsko. Myslím si, že je naozaj potrebná stratégia, ale stratégia potrebuje ciele a ciele predpokladajú jasnú geopolitickú identitu. Možno by sme mali pracovať na našej geopolitickej identite a lepšie ju zadefinovať. Aké máme ciele v Zakaukazsku? V krátkosti sú to stabilita, otvorenosť v regióne a interoperabilita, legislatívna, demokratická, politická a tak ďalej.
Treba uznať špecifickosť regiónu v rámci Východného partnerstva a pristupovať k tejto špecifickosti ako takej. Treba uznať aj špecifickosť každej krajiny v rámci regiónu a zodpovedajúco ju zohľadňovať. Musíme uznať a vyhodnotiť úlohu Turecka v regióne a využiť naše rokovania s Tureckom ako rámec pre rozvoj partnerstva medzi EÚ a Tureckom pri riešení miestnych a regionálnych problémov. Ako už bolo povedané, Turecko, tým som si istý, by mohlo byť z tohto hľadiska veľmi nápomocné.
Musíme uznať aj to, že región je súčasť nášho spoločného susedstva s Ruskom, a musíme sa snažiť nájsť spôsoby, ako presadzovať spoločné politiky v tomto spoločnom susedstve. Bezpečnostné otázky by sa isto mohli prerokovať v trojstrannom formáte, možno ešte niektoré ďalšie otázky súvisiace s energetikou. To by nám hádam pomohlo podporiť riešenia pre miestne, takzvané zmrazené konflikty. V tejto súvislosti musíme akceptovať, že tieto konflikty sú len súčasťou prepojeného, širšieho a komplexnejšieho problému s väčším, globálnym významom. Preto by sa mal možno zvážiť komplexný prístup. Takisto si myslím, že musíme odstrániť niektoré nejednoznačnosti a chápať, že zásady sebaurčenia a územnej celistvosti sa niekedy nedajú uplatňovať súčasne.
Napokon si myslím, že musíme zvážiť usporiadanie konferencie o bezpečnosti a spolupráci v Zakaukazsku s cieľom vypracovať pakt stability pre tento región.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Ako stály spravodajca Európskeho parlamentu pre Arménsko by som chcel zdôrazniť potrebu definovať jasnú a účinnú stratégiu Európskej únie pre Zakaukazsko. S týmto regiónom spájame veľké nádeje pri budovaní slobodnej a demokratickej Európy. Aby sme to dokázali, musíme veľmi dôsledne podporovať krajiny tohto regiónu a povzbudiť ich k tomu, aby urobili ďalšie reformy voľného trhu.
V tejto súvislosti má mimoriadny význam čo najrýchlejšie dokončiť proces rokovaní o novom type dohody o pridružení medzi krajinami Zakaukazska a Európskou úniou. Som presvedčený o tom, že tieto dohody budú pre región stimulom, aby pokračoval vo svojich snahách zaviesť demokratické normy. Príklad Gruzínska ukazuje, že takéto reformy už priniesli výsledky. V dokumente Doing Business 2010, rebríčku štátov priaznivo naklonených podnikaniu zostavenému Svetovou bankou, je Gruzínsko na 11. mieste, čo znamená, že za štyri roky poskočilo až o 101 miest. Organizácia Transparency International sa vyjadrila, že v dôsledku zníženia byrokracie, ktoré sa dosiahlo za úradovania prezidenta Saakašviliho, poklesol index vnímania korupcie v Gruzínsku na polovicu.
Európska únia by mala oceniť skutočnosť, že prezident Saakašvili dôsledne uplatňuje politiku voľného trhu a jeho reformy sú dobrým príkladom pre ostatné kaukazské štáty.
Bernd Posselt
(DE) Vážený pán predsedajúci, 9. mája oslávili pán predseda Buzek a 20 000 ľudí tu v Štrasburgu 60. výročie deklarácie Roberta Schumana. V tejto súvislosti by som chcel povedať, že Zakaukazsko má dve možnosti. Jedna možnosť je stať sa niečím, ako bol Balkán pred prvou svetovou vojnou, a druhá je stať sa niečím, ako bolo Európske spoločenstvo uhlia a ocele po druhej svetovej vojne. V správe pána Kirilova sme si vybrali druhú z týchto možností.
Súhlasím s pánom Swobodom, že ak by tieto tri štáty v Zakaukazsku spolupracovali užšie, dosah vonkajších vplyvov, ako napríklad ruského vplyvu, by sa mohol znížiť. Je preto v záujme všetkých troch krajín, aby spolupracovali. Podporujem snahu Arménska získať uznanie genocídy, ktorú uskutočnila Osmanská ríša. Arménsko by však bolo oveľa dôveryhodnejšie, keby konečne stiahlo svoje vojská z Azerbajdžanu. Naliehavo potrebujeme mierové riešenie v Náhornom Karabachu a v okupovaných azerbajdžanských oblastiach. Čo je rovnako dôležité, potrebujeme viac stability v Gruzínsku, pretože ak sa Gruzínsko rozdelí, čo si želá veľa ľudí v Moskve, potom bude destabilizovaný celý región.
Z tohto dôvodu sú hlavnými cieľmi mierové rokovania, riešenie národnostných konfliktov a predovšetkým návrat vysídlených ľudí do ich domovov. V 21. storočí nesmie byť vysídľovanie využívané ako politický nástroj. Ľudia by sa nemali snažiť zachovávať proces vysídľovania. Potrebujeme oveľa viac citlivosti a oveľa viac činnosti v tejto oblasti.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Chcel by som sa poďakovať nášmu kolegovi pánovi Kirilovovi za dôkladnú a veľmi dôležitú správu. Európska únia vyzýva Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko, aby urobili všetko, čo je v ich silách, pre zabezpečenie stability, mieru a skutočnej demokracie v týchto štátoch so zaručenými ľudskými právami a právami menšín a s civilizovanou súťažou medzi vládou a opozíciou.
Nie je ľahké rozprávať o regionálnej spolupráci, keď veľmi dobre vieme, že všetky tri krajiny sú poškodené zmrazenými alebo úplne čerstvými konfliktami. Napriek tomu je európska skúsenosť (najmä keď si pripomenieme pôvod Európskej únie po krvavých vojnách) veľavravným svedectvom toho, že jediným riešením je rozprávať, rokovať, vyliečiť rany a konať s pohľadom do budúcnosti, a nie do minulosti. Krajiny Zakaukazska budú mať jasnejšiu európsku perspektívu, ak budú schopné vzájomne a v širšom regióne spolupracovať. Samozrejme, závisí to aj od správania susedných krajín.
Európska únia má príležitosť zohrávať aktívnejšiu politickú úlohu v Zakaukazsku, aby zabezpečila predovšetkým realizáciu programov na zníženie chudoby, zmiernenie sociálnej izolácie, rodovú rovnosť a práva žien a investície do vzdelávania a zdravotníctva.
Je dôležité urýchliť rozvoj priamych kontaktov medzi občanmi Zakaukazska a členskými štátmi Európskej únie. Mali by sme najmä zvýšiť počet študentov, učiteľov a vedeckých pracovníkov zapájajúcich sa do programov mobility.
To je spoločný záujem nás všetkých.
Ryszard Czarnecki
(PL) Toto je dôležitý krok pre Európsky parlament smerom k otvoreniu dverí pre národy, ktoré sú očividne európske, ako napríklad pre Gruzíncov a Arménov. Otvorene povedané, je to krok, ktorý sa mal urobiť už dávno. Je škoda, že sa neudial pred dvoma rokmi, keď sa Gruzínsko stalo cieľom ruskej vojenskej intervencie. V každom prípade je to krok správnym smerom. Dúfam, že bude mať konkrétny politický obsah a že parlamentné zhromaždenie EURONEST bude zohrávať úlohu ako nástroj podpory ambícií týchto štátov, ktoré sa očividne prejavujú ako európske.
Napokon by som si veľmi želal, aby tí z nás, ktorí dnes hovoria o demokratickom deficite v krajinách tohto regiónu, hovorili jasne o demokratickom deficite u jedného zo susedov týchto krajín, mám na mysli Rusko, aby sme nezavádzali dvojitý meter.
Krzysztof Lisek
(PL) Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko sú nepochybne európske štáty, sú to nepochybne európske národy. Tieto štáty sú členmi Rady Európy a zúčastňujú sa na mnohých medzinárodných misiách v spolupráci s krajinami Európskej únie. Európska únia musí uznať základné právo všetkých štátov na sebaurčenie a právo rozhodnúť o vlastnej budúcnosti. Nemôžeme akceptovať archaickú zásadu regiónov a sfér vplyvu.
Niekoľko sekúnd by som sa chcel zaoberať otázkou územnej celistvosti Gruzínska. Je veľmi dobré, že Únia vyjadrila v tejto veci svoju podporu. Únia je nielen vo svete, ale - a to je dôležitejšie - aj v týchto krajinách vnímaná ako garant bezpečnosti v regióne. Na to musíme pamätať. Žiaľ, niektoré časti dohôd o prímerí z 12. augusta a 8. septembra 2008 neboli realizované. Viem o tom, že v Ženeve prebiehajú rozhovory, ale možno by sme tomu mali ešte raz venovať pozornosť pri našich dvojstranných rokovaniach s Ruskou federáciou.
Ďalšia vec sú víza. Súhlasím s pani Malmströmovou, ktorá povedala, že toto je spôsob, ako spojiť ľudí a umožniť občanom Európy cestovať. Toto by malo nepochybne platiť aj pre Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan.
George Sabin Cutaş
(RO) Vzhľadom na dôležitosť geopolitickej situácie Arménska, Gruzínska a Azerbajdžanu vo vzťahu k Európskej únii, Turecku ako kandidátskej krajine na vstup do Európskej únie, Rusku a Iránu je nevyhnutné vypracovať stratégiu Európskej únie pre Zakaukazsko so zameraním na podporu hospodárskeho rastu, politickej stability a dodržiavania ľudských práv.
Obchod je jedným z hlavných nástrojov, ktoré EÚ má na dosiahnutie týchto cieľov. Uzatváranie dohôd o voľnom obchode s týmito štátmi by výrazne zvýšilo zahraničné investície, vytvorilo nové pracovné miesta a podporilo hospodársky rast v regióne. Zaručenie energetickej bezpečnosti je spoločným záujmom Európskej únie a regiónu Zakaukazska.
Spolupráca v oblasti energetiky sa musí zintenzívniť konkrétne čo najrýchlejším dokončením projektu Nabucco a podporou Európskej únie pre energetické projekty, ktoré budú presadzovať energetickú účinnosť a rozvoj alternatívnych zdrojov energie v Zakaukazsku.
Paweł Robert Kowal
(PL) Gruzínsko a Arménsko, a toto autori správy zdôraznili, dynamicky a úspešne realizujú európsku stratégiu, stratégiu susedskej politiky. Mali by sme na to zareagovať a v každom prípade by sme mali zohľadniť špecifický charakter konkrétnych krajín v Zakaukazsku. Táto stratégia pre každú z týchto krajín by mala zahŕňať oblasti ako napríklad dopravu, životné prostredie, kultúru a spoločnosť.
Vážený pán predsedajúci, v súvislosti so Zakaukazskom sa veľmi často hovorí o zmrazených konfliktoch a etnických problémoch. Je veľmi dobré, že o nich hovoríme. Správna reakcia Európskej únie na problémy Zakaukazska by však mala byť zdôraznenie modernizácie a zmeny týchto krajín, aby už konflikty nezohrávali takú veľkú úlohu.
V tejto rozprave sme veľmi často zabúdali na to, že v Gruzínsku sa len nedávno skončila vojna. Uvažujeme o tom, čo v tejto veci urobiť. Ak chceme, aby v Zakaukazsku nebola vojna, musíme presadzovať modernizáciu, pretože prinajmenšom Gruzínsko, ale aj Arménsko a Azerbajdžan, zaznamenali v uplynulých rokoch taký vysoký hospodársky rast, že si zaslúžia našu podporu. Ďakujem vám.
Andrey Kovatchev
(BG) Vážený pán predsedajúci, vítam správu pána Kirilova, ktorá zdôrazňuje, že je potrebné, aby Európska únia zohrávala aktívnejšiu úlohu v Zakaukazsku, regióne s veľkým geopolitickým významom. Pozitívny vývoj v Zakaukazsku je na prospech susedného čiernomorského regiónu, pre ktorý Európska únia, žiaľ, ešte stále nemá jasnú stratégiu, ktorú môžeme očakávať na prerokovanie v blízkej budúcnosti a tiež na prospech celej Európskej únie.
Chcel by som vyjadriť svoje obavy v súvislosti s meškaním procesu ratifikácie protokolov podpísaných medzi Tureckom a Arménskom v októbri minulého roka. Myslím si, že ani jedna zo strán by nemala stanovovať podmienky ratifikácie týchto protokolov, ktoré sú v záujme tureckého i arménskeho ľudu. Ako správa správne poznamenáva, rokovania medzi Arménskom a Tureckom o otvorení hraníc a nadviazaní diplomatických stykov, ako aj rokovania v rámci Minskej skupiny OBSE o Náhornom Karabachu sa musia považovať za samostatné otázky.
Európska únia sa musí konečne aktívnejšie angažovať v budúcom urovnaní konfliktu v Náhornom Karabachu. Na základe skúseností na Balkáne a nedávno aj v Gruzínsku má Európska únia dobrú pozíciu, aby zohrala v tomto regióne kľúčovú úlohu. Stabilné, bezpečné a prosperujúce Zakaukazsko je v našom záujme a je najvyšší čas, aby sme prevzali svoju zodpovednosť.
Lisabonská zmluva poskytuje Európskej únii rámec na to, aby sa stala skutočným globálnym hráčom. Konkrétnym príkladom toho by bola účasť Európskej únie ako formálneho člena Minskej skupiny, teda nielen niektorých jednotlivých členských štátov ako členov tejto skupiny.
Predsedajúci
Dámy a páni, je tu osem žiadostí o vystúpenie v rámci postupu "catch-the-eye". Nemáme čas pre každého, pretože musíme pokračovať hlasovaním. Umožním preto vystúpiť len šiestim poslancom.
Andrzej Grzyb
(PL) Správa o Zakaukazsku je dobrá. Chcel by som zdôrazniť, že správa osobitne upozorňuje na úlohu Európskej únie ako sprostredkovateľa a propagátora hodnôt, ale predovšetkým ako podporovateľa spolupráce medzi krajinami tohto regiónu. Problémy, ktoré musíme vyriešiť, sú v zásade otázky územnej celistvosti týchto krajín, ale aj otázka spôsobu ich hospodárskeho posilnenia. Ako Európska únia môžeme týmto krajinám v týchto otázkach pomôcť.
Chcel by som zdôrazniť, že jedným z hlavných problémov je nevyriešená otázka utečencov. Pán Posselt o tom hovoril. Myslím si, že je to skutočne hanebné, že v dnešnej dobe tento problém nie je možné vyriešiť. Myslím si, že určitým nedostatkom je skutočnosť, že správa sa nezmieňuje o Rámcovom dohovore na ochranu národnostných menšín, hoci ho podpísali všetky krajiny v tomto regióne. Ďakujem veľmi pekne.
Ioan Mircea Paşcu
Vážený pán predsedajúci, dnes diskutujeme o veľmi dôležitej a dobre navrhnutej správe o dôležitej oblasti v blízkosti EÚ, a to o Zakaukazsku. Táto oblasť dokonale motivuje všeobecné odporúčania bezpečnostnej stratégie EÚ. Má strategickú polohu - umožňuje dopravu kaspickej ropy a plynu do EÚ - a má vlastné významné zásoby. To si vyžaduje našu úplnú pozornosť a odhodlanie konať. Práve preto, že je však strategicky a energeticky významná, je ostro napádaná zahraničnými mocnosťami, ktoré zneužívajú jej vnútorné rozdelenie a konflikty, či už sú stále zmrazené, alebo sa "rozmrazujú".
Ak má EÚ záujem naplno využiť potenciál Zakaukazska, potom musí konať spoločne a nie samostatne a musí byť pri svojich krokoch rozhodnejšia, a to aj v prípade, ak z toho ostatní budú menej nadšení. Na to potrebujeme stratégiu.
Graham Watson
Vážený pán predsedajúci, blahoželám pánovi Kirilovi a pánovi Kazakovi k ich práci.
Ak by sme naše vzťahy vnímali čisto cez prizmu našej potreby ropy a plynu, zhoršili by sme napätie a nedokázali by sme dosiahnuť bezpečnosť v iných aspektoch. Našu politiku by mala poháňať potreba mieru a hospodárskeho rozvoja v Zakaukazsku. Znamená to spolupracovať s NATO, aby sme zaručili, že to zohľadní jeho nová strategická koncepcia, a spolupracovať s Ruskom a Tureckom ako s mocnosťami v tomto regióne a snažiť sa maximalizovať zhodu a podať ruku skutočného priateľstva ľuďom prostredníctvom dohôd o pridružení a vízových opatrení a tak ďalej.
Mali by sme privítať vyhlásenie prezidenta Medvedeva a prezidenta Janukoviča o Moldavsku, ktoré ukazuje, koľko možno dosiahnuť prostredníctvom diplomacie, a blahoželám pánovi komisárovi Fülemu k doterajšiemu vývoju východnej časti európskeho susedského partnerstva. Teším sa, keď Európska únia vytvorí spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, na aktívnejšiu účasť Únie vo všetkých aspektoch vzťahov s čiernomorským regiónom.
Cristian Dan Preda
(RO) Tiež by som rád zablahoželal pánovi Kirilovi a poďakoval mu za spoluprácu pri vypracovaní správy. Chcem zdôrazniť dva body. Prvý sa týka otázky demokracie. Pán Bernd Posselt už povedal, že krajiny v tomto regióne musia spolupracovať. Tieto krajiny môžu spolupracovať, ak sa Azerbajdžan, Gruzínsko a Arménsko budú riadiť zásadami právneho štátu a ak budú predvídateľné a pluralistické. Ak sa tak stane, EÚ získa.
Druhý bod sa, samozrejme, týka energetickej otázky. Chcem v tomto bode zdôrazniť úlohu Gruzínska a Azerbajdžanu ako tranzitných krajín energetických zdrojov a pre diverzifikáciu zdrojov dodávok energie. Chcel by som však povedať, že je dobré, že sa Arménsko bude tiež podieľať na týchto projektoch vrátane projektov súvisiacich s dopravou. V tejto súvislosti je kľúčovým slovom transparentnosť.
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pán predsedajúci, ak chceme znížiť závislosť Európy od dodávok energie z Ruska, mali by sme pre EÚ odoberať zemný plyn z Kaspickej nížiny cez Zakaukazsko. To dá Kaukazu kľúčovú úlohu. Tento región nie je iba najväčším tranzitným bodom obchodu s plynom a ropou na svete. Je aj miestom, kde sa ostro stretávajú záujmy Ruska a Západu a kde aj Turecko chce získať vplyv. Okrem zmlúv na ropu a plyn sa Turecko snaží uzatvoriť pakt stability a spolupráce.
Stabilita na Kaukaze je bezpochyby aj v záujme EÚ, nesmieme však nechať zodpovednosť za tento plán na Turecku, inak sa v prístupovom procese objavia nové závislosti a dokonca aj tlaky. Ako ukazuje príklad Cypru, Ankara sa neovláda. Prebiehajúce boje o moc nad dodávkami zemného plynu do Európy už zdržali stavbu rozsiahleho projektu plynovodu Nabucco, ktorý je v štádiu plánovania už veľmi dlho. Dúfam, že konkurenčný projekt South Stream bude úspešnejší, aby sme zdroje z kaspickej oblasti nestratili v prospech Číny.
Jaroslav Paška
(SK) Zástupcovia arménskej administratívy ma včera upozornili, že v predloženej správe o potrebe stratégie Európskej únie pre južný Kaukaz, v časti týkajúcej sa konfliktu v Náhornom Karabachu, sa objavili formulácie, ktoré nie sú v súlade s oficiálnym postojom Európskej únie z ustanovenia vyhlásenia prijatého ministrami zahraničných vecí všetkých členských štátov OBSE, ako aj z ustanovenia vyhlásenia ministrov krajín OBSE vydaného v Aténach 2. decembra 2009.
Najmä body 8 a 10 obsahujú formulácie, ktoré nezodpovedajú madridským princípom dohodnutým medzi zmluvnými stranami v rámci Minskej skupiny OBSE. Ak budú uvedené body prijaté v navrhovanom znení, mohli by sa stať vážnou prekážkou pre ďalší pokrok v procese mierového urovnania konfliktu v Náhornom Karabachu.
Preto si v záujme umožnenia objektivizácie uvedených výhrad dovolím navrhnúť zvážiť jednu z dvoch uvedených možností: buď vypustiť sporné ustanovenia z predloženej správy, alebo odložiť hlasovanie o tejto správe na neskorší termín, tak aby naši kaukazskí priatelia získali čas a mohli Európskemu parlamentu vysvetliť svoje postoje k predkladanej správe.
Štefan Füle
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, posledný rečník pán Paška vyslovil veľmi dôležitú poznámku. Chcel by som uviesť tri veľmi stručné pripomienky.
Po prvé, som presvedčený, že máme stratégiu, a to v podobe Východného partnerstva, ako priblížiť tieto tri krajiny Európskej únii - a v skutočnosti hovoria, nech je to čo najbližšie.
Po druhé, myslím si, že na to máme nástroje: dohody o pridružení, dohody o hospodárskej integrácii, mobilitu (otázka víz) a v neposlednom rade inú Európsku úniu - Európsku úniu, ktorá by mohla skombinovať prístup Spoločenstva s prístupom spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.
Moja tretia pripomienka je, že sa teším na diskusiu s váženými poslancami o susedskom balíku, v rámci ktorej môžeme tiež diskutovať o otázke, či koncepcia "čo najbližšie k Európskej únii" má mať nejakú inštitucionálnu definíciu.
Evgeni Kirilov
spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, ešte raz veľmi pekne ďakujem za pripomienky a za plodnú spoluprácu, ktorú sme počas tohto procesu mali. Ďakujem za všetky pripomienky a za podporu, ktorú mi vyjadrila väčšina kolegov, ktorí vystúpili.
Chcel by som poďakovať navrhovateľovi z Výboru pre medzinárodný obchod (INTA) pánovi Kazakovi za konštruktívne myšlienky predložené jeho výborom a za príspevok Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, ktorého mnohé návrhy si našli miesto v správe. Moja vďaka patrí aj sekretariátu Výboru pre zahraničné veci a mnohým odborníkom, mimovládnym organizáciám a iným organizáciám, ktoré aktívne pracujú v tomto regióne a ktoré poskytli svoj cenný príspevok a podporu.
Chcem povedať iba jednu vec. Mali by sme uplatňovať rovnaké zásady. Od niektorých kolegov som si vypočul určitú kritiku. Mali by sme vedieť, že tento Parlament by nás rozhodne nepodporil, ak budeme hovoriť o územnej celistvosť a sebaurčení Gruzínska. Mali by sme vedieť, že univerzálne uplatňovanie zásad je najlepším základom na začatie a budovanie vzťahov. Dúfam, že Rada a Komisia vezmú do úvahy odporúčanie predložené Parlamentom v tomto texte a že navrhnú komplexnú stratégiu pre EÚ vo vzťahu k Zakaukazsku, a chcel by som zdôrazniť, že pán komisár Füle navštívil tento región v pravý čas.
Chcel by som vyzvať pani barónku Ashtonovú, aby tak tiež urobila a aby sa pokúsila zapojiť do predchádzania konfliktom v tejto oblasti. Chcem povedať, že vítame a podporujeme rozhodnutie Rady z minulého týždňa prijať pokyny k rokovaniu o budúcich dohodách o pridružení s týmito troma krajinami a že veríme, že zlepšovanie zmluvných vzťahov s týmito troma krajinami je dôležitý krok. Je vhodný čas zintenzívniť opatrenia na predchádzanie negatívnemu vývoju v regióne a stupňovaniu napätia. Inak riskujeme, že budeme zasahovať, keď už bude znova príliš neskoro. Nemali by sme čakať, kým sa to znova stane.
Dôležitá lekcia, ktorú Európa dostala, bola lekcia integrácie. Je to jediný udržateľný spôsob zmierovania sa s minulosťou a investovania do lepšej budúcnosti.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Teraz pristúpime k hlasovaniu.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Elena Băsescu  
Prijatím tejto správy Európsky parlament znova potvrdzuje mimoriadnu dôležitosť Zakaukazska pre Európsku úniu a aj stratégiu pre tento región. Tri krajiny v regióne Zakaukazska - Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan - sú súčasťou Čiernomorskej synergie a aj Východného partnerstva. Preto máme rámec a nástroje umožňujúce Európskej únii začať sa viac angažovať v tomto regióne.
Európska komisia musí prísť s konkrétnymi iniciatívami na spoluprácu v týchto oblastiach: energetická bezpečnosť, doprava, hospodársky rozvoj a ochrana životného prostredia. Región Zakaukazska je mimoriadne dôležitý pre južný koridor, a preto pre energetickú bezpečnosť celej Európy. Rumunsko je účastníkom konkrétnych projektov zameraných na rozvoj južného koridoru.
V tejto súvislosti zástupcovia našej krajiny, Gruzínska, a Azerbajdžanu podpísali dohodu AGRI. To umožňuje vybudovanie dvoch terminálov pre skvapalnený zemný plyn v dvoch čiernomorských prístavoch, jeden je v Gruzínsku a druhý je v Konstanci v Rumunsku. Chcela by som zdôrazniť, že nemôžeme ignorovať zmrazené konflikty v tomto regióne, pretože sa situácia môže zhoršiť, čo by región destabilizovalo.
Tunne Kelam  
písomne. - Situácia v regióne Zakaukazska si najmä teraz vyžaduje aktívny prístup zo strany Európskej únie, keďže Lisabonská zmluva poskytuje EÚ mandát, aby sa podstatne viac angažovala a aby mala citeľnejšiu prítomnosť v tomto regióne. Rozsiahla ruská vojenská invázia na veľkej časti gruzínskeho územia v auguste 2007 dramaticky ukázala, že takzvané zmrazené konflikty sa môžu jednoducho stať zdrojmi ničivých regionálnych konfliktov, ak sa veľmoci, ako je EÚ, aktívne neangažujú v príslušnej oblasti. V roku 2007 EÚ aj NATO zostali viditeľne nepripravené čeliť novej situácii. V rámci východnej susedskej politiky je EÚ v dobrej pozícii, aby mala významnú úlohu pri prispievaní k posilňovaniu dôvery, k rekonštrukcii a obnove. Predovšetkým to znamená posilnenie prítomnosti EÚ v regióne. Plne podporujeme konštruktívnu misiu nášho osobitného predstaviteľa pána Semnebyho. Nemôžeme sa však obmedziť iba na monitorovacie misie. Okrem toho a v rozpore so zmluvami z roku 2007 monitorovacej misii EÚ (EUMM) stále nie je dovolené vstúpiť na separatistické územia kontrolované Ruskom. Takáto situácia je neprijateľná a aj ponižujúca. Môžeme pokračovať v spolupráci s ruskými orgánmi iba za predpokladu, že budú plne dodržiavať svoje vlastné záväzky.
Marek Siwiec  
Konflikty v Zakaukazsku dosiahli veľmi nebezpečný strop, pričom sme si zvykli na myšlienku, že ide o nezvládnuteľné konflikty. Všetko vynaložené úsilie - či už skutočné, alebo predstierané - je zamerané iba na vytvorenie určitej hmly počas rokovaní, čo určite nepovedie k vyriešeniu týchto konfliktov. Týka sa to územných sporov medzi Gruzínskom a Ruskom a určitým spôsobom aj Náhorného Karabachu.
Podľa mňa vývoj situácie medzi dvoma z týchto krajín - Arménskom a Azerbajdžanom, ktoré sú v rámci Východného partnerstva a Európskej susedskej politiky našimi partnermi - je neprijateľnou politikou súhlasu so skutočnosťou, že tieto konflikty sú nezvládnuteľné.
Európska únia konajúca so súhlasom Ruska, ktoré je v tejto otázke veľmi dôležitým partnerom, musí dosiahnuť situáciu, v ktorej jasne vyhlási svoj postoj. To by malo predovšetkým zahŕňať vyslanie jasnej správy tým krajinám, ktoré sa chcú usilovať o členstvo v EÚ, že vyriešenie územných problémov a prinajmenšom čiastočné vyriešenie otázky utečencov sú základnými podmienkami vážneho uvažovania o členstve v blízkej alebo vzdialenej budúcnosti.
Pre mňa je budúcnosť konfliktu v Náhornom Karabachu a spôsob, akým sa rieši, rozhodujúcou skúškou toho, čo chcú jednotlivé strany ukázať v európskych otázkach a ako chcú dokázať svoju dôveryhodnosť v tejto oblasti.
Indrek Tarand  
písomne. - Už bolo načase diskutovať o stratégii pre Kaukaz a táto stratégia by nemala zatvárať oči pred nepríjemnými procesmi, ktoré sa odohrávajú medzi Ukrajinou a Ruskom. V tomto prípade ide o predĺženie nájmu sevastopoľskej námornej základne až do roku 2050. Vyhlásenia ruských vedúcich predstaviteľov, že čiernomorská flotila nikdy nebude použitá proti ich susedom, neznejú príliš úprimne. Prečo tam tá flotila teda je - aby zabávala deti a dôchodcov na Kryme? Ceterum censeo, Francúzsko sa rozhodlo predať Rusku vojnovú loď triedy Mistral; sme presvedčení, že svoj krok úprimne oľutuje.
