Plán pre obnoviteľnú energiu v Európe (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom je správa poslankyne Britty Thomsenovej v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku o Pláne pre obnoviteľnú energiu v Európe.
Britta Thomsen  
spravodajkyňa. - (DA) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, dovoľte mi začať poďakovaním členom výboru za vynikajúcu a konštruktívnu spoluprácu na tejto správe. S potešením môžem skonštatovať, že otázku obnoviteľnej energie dnes považujeme za jednu z najvýznamnejších, pretože obnoviteľná energia bude predstavovať nevyhnutný základ európskeho úsilia, v rámci ktorého sa Európa bude snažiť dokázať zvyšku sveta, že je schopná účinne čeliť zmene klímy a zabezpečiť dodávky energie pre svojich občanov. Považujem svoju správu za príležitosť pre Parlament, aby mohol nielen uplatniť svoj vplyv pri dotváraní pripravovanej legislatívy o obnoviteľnej energii, ale súčasne i zabezpečiť to, aby si štátni a vládni predstavitelia a Komisia uvedomili, že splnenie ambicióznych cieľov, ktoré boli prijaté, si vyžaduje značné a poctivé úsilie, ak nemajú byť považované za plané sľuby.
V prvom rade mi dovoľte zdôrazniť, že ústredným bodom mojej správy je informácia, že sme vytvorili správny rámec pre rozvoj obnoviteľných zdrojov energie. Mám na mysli prebiehajúcu integráciu všetkých našich politík v energetickom sektore. Obnoviteľnú energiu totiž nemožno ako cieľ oddeliť od ostatných cieľov v energetickom odvetví, konkrétne od zavádzania vnútorného trhu s energiou, dosiahnutia 20 % potenciálu energetickej účinnosti a revízie režimu obchodovania s povolenkami pre emisie CO2.. Všetky tieto ciele sú navzájom prepojené a naším prvoradým záujmom je preto zaistiť vytvorenie správneho legislatívneho rámca.
Budeme teda naliehavo žiadať členské štáty, aby implementovali už prijaté právne predpisy a rozhodnutia a zaručili dlhodobú perspektívu, ktorá investorov povzbudí k spoluúčasti na tomto rozsiahlom projekte. Tieto predpoklady musia byť splnené, aby sme mohli dosiahnuť naše politické ciele, t.j. lepšie zabezpečenie dodávok, zníženie emisií CO2 a vytvorenie nových pracovných miest v Európe. Zároveň však musíme vytvoriť energetickú politiku založenú na solidarite s rozvojovými krajinami, kde viac než milión ľudí nemá žiadny prístup k energii. Energetický sektor nemožno naďalej považovať len za technickú súčasť každodenného života, ale aj za spoluhráča, ktorý sa podieľa na riešení problémov v oblasti životného prostredia, klímy a zabezpečenia dodávok.
Zdôraznila som, že jasným príkladom potreby vytvoriť integrovanú politiku sú štrukturálne fondy a Kohézny fond EÚ. Tieto fondy poskytujú príležitosť na investície do obnoviteľných zdrojov energie, energetických úspor a ďalších opatrení súvisiacich so zmenou klímy. Plány výdavkov jednotlivých členských štátov však naznačujú, že nové členské štáty by tieto prostriedky radšej použili na stavbu diaľnic než na investície do obnoviteľných zdrojov energie. Len jedno percento z uvedených finančných prostriedkov bolo vyčlenené na obnoviteľnú energiu a energetické úspory. Preto naliehavo žiadam Komisiu, aby preskúmala hlavné pokyny pre poskytovanie systematickej pomoci zeleným energetickým projektom v EÚ tak, aby existovala väzba medzi tým, čo prijímame, na jednej strane, a tým, ako vyčleňujeme prostriedky, na strane druhej.
Vo svojej správe som tiež zdôraznila význam začlenenia energetickej účinnosti do národných akčných plánov. Niektorí ľudia ma upozorňovali, že ich samostatné akčné plány pre energetickú účinnosť do tejto správy nepatria. Ja mám však pocit, že práve vytvorenie tejto väzby má zásadný význam, pretože inak by úsilie o dosiahnutie 20 % podielu obnoviteľnej energie bolo pri súčasnom neustálom zvyšovaní spotreby energie úplne syzifovskou úlohou. Tieto dve veci musia byť a budú prepojené.
My musíme naďalej zastávať stanovisko, že investície do obnoviteľnej energie sú pre Európu prínosom. Podpora trhu s obnoviteľnou energiou bude prispievať k plneniu lisabonských cieľov tým, že sa v členských štátoch zvýši zamestnanosť a zvýši sa počet iniciatív členských štátov a EÚ v oblasti výskumu a inovácií.
Poslednou témou, ktorú by som dnes chcela zdôrazniť, je samozrejme otázka biopalív a obnoviteľnej energie v odvetví dopravy. Chcela by som podporiť úsilie tohto Parlamentu o dosiahnutie skutočného pokroku v tejto oblasti schválením komplexného prístupu pre oblasť dopravy, ktorý zaistí aj plnenie politických cieľov v oblasti rozvoja verejnej dopravy a odklonu od cestnej dopravy k železničnej a lodnej doprave. Hoci vo všeobecnosti podporujem názor, že dopravný sektor sa taktiež musí podieľať na obnoviteľných zdrojoch energie, domnievam sa, že tento názor naráža na niektoré úskalia, ktoré musíme mať na zreteli. Po prvé, zavedenie biopalív by nemalo mať za následok zmiernenie požiadaviek na výrobu energeticky úsporných vozidiel. Nesmieme pripustiť, aby automobilový priemysel dostal signál, že sa má namiesto energeticky úsporných automobilov zamerať na biopalivá.
Po druhé, musíme určiť požiadavky v oblasti kritérií udržateľnosti, ktoré zaistia zreteľné zníženie emisií skleníkových plynov, a v oblasti názoru, že zvýšenie dopytu po biomase môže byť v súlade so zachovaním biodiverzity. Zameranie sa na biopalivá navyše nesmie viesť k zreteľnému zvýšeniu cien potravín. V neposlednom rade musíme zdôrazňovať, že biopalivá nie sú v oblasti dopravy jediným obnoviteľným zdrojom energie. Očakávame, že v budúcnosti budú stále väčšiu úlohu zohrávať automobily na elektrický pohon.
Dúfam, že dnešná rozprava bude prínosná a že Parlament ako celok vyšle Komisii a členským štátom signál o dôležitosti plnenia cieľových ukazovateľov EÚ v oblasti obnoviteľných zdrojov energie.
Andris Piebalgs
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, najprv mi dovoľte zablahoželať pani Thomsenovej k vynikajúcej správe. Obnoviteľná energia vždy bola významnou témou rokovaní Európskeho parlamentu, a aj členské štáty si dnes čoraz viac uvedomujú potrebu zlepšiť sa v tejto oblasti..
Neustále rastúce využívanie obnoviteľných zdrojov energie je jedným z hlavných pilierov európskej politiky zameranej na dosiahnutie udržateľných, konkurencieschopných a bezpečných dodávok energie. Správa pani Thomsenovej preto zohrá kľúčovú úlohu pri formulovaní návrhu Komisie na podporu využívania obnoviteľnej energie, ktorý hodlám predložiť kolégiu komisárov do konca tohto roku. Rád by som v tejto súvislosti pripomenul, že správa pána Vidal-Quadrasa zohrala významnú úlohu pri tvorbe balíka opatrení o vnútornom trhu s energiou.
S potešením konštatujem, že môj prístup pri príprave návrhu je už v súčasnosti do značnej miery v súlade s väčšinou výziev z Parlamentu. Chcel by som uviesť, že návrh bude prijatý spoločne s návrhom na zníženie emisií skleníkových plynov a návrhom o režime obchodovania s povolenkami pre emisie CO2. Budeme pokračovať v integrovanom prístupe od januárového balíka, aby sme zaistili súdržnosť medzi politikou v oblasti obnoviteľných zdrojov a politikou v oblasti zmeny klímy, a vytvorili medzi nimi synergiu.
Teraz by som sa chcel zamerať na niektoré konkrétne body tejto správy a podrobnejšie ich prediskutovať.
Súhlasím s Vami v tom, že dokončenie vnútorného trhu s energiou je veľmi dôležitou otázkou našej energetickej politiky a je nevyhnutne nutné, aby sa obnoviteľné zdroje energie urýchlene stali súčasťou nášho vnútorného trhu s energiou. To je jeden z dôvodov, prečo Komisia v stredu prijala tretí balík opatrení o vnútornom trhu. Prístup k elektrickým rozvodným sieťam je základným predpokladom pre úspešnú integráciu a rozšírenie výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ako aj pre objektívne, transparentné a nediskriminujúce schvaľovacie postupy.
Správne ste poukázali na dôležitosť skorého dosiahnutia dohody o stanovení kvóty pre každý členský štát, aby v roku 2020 bol za celú EÚ splnený záväzný cieľový ukazovateľ 20 %. Ako sa dá očakávať, to, ktorá metodika sa má na tento účel použiť, je politicky pomerne citlivá otázka. V súčasnosti pripravujeme návrh a Komisia o tejto téme diskutuje s členskými štátmi. Je nevyhnutne nutné, aby vnútroštátne cieľové ukazovatele boli stanovené korektným a transparentným spôsobom. Nemenej dôležité však je stanoviť aj režim obchodovania, ktorý nám môže poskytnúť potrebnú flexibilitu, a zaistiť, aby to všetko fungovalo na celoeurópskom trhu. Toto opatrenie tiež prispeje k splneniu konečného cieľa vyrábať obnoviteľnú energiu úsporne.
Súhlasím s Vami, pokiaľ ide o význam tvorby a plnenia národných akčných plánov. Národné akčné plány predložené každým členským štátom by mali obsahovať vnútroštátne odvetvové ciele, možnosti rozvoja v každom odvetví a opatrenia, ktoré je nutné prijať na to, aby uvedené ciele boli splnené. Komisia posúdi národné akčné plány podľa osobitných požiadaviek a kritérií stanovených v novej smernici.
Súhlasím, že miera využívania obnoviteľných zdrojov energie v oblasti vykurovania a chladenia musí významne narásť a tento rast musí byť zaistený legislatívnym rámcom. Aj toto odvetvie má byť do smernice zahrnuté. Mnohé obnoviteľné technológie v oblasti vykurovania a chladenia sú vysoko úsporné, a sme si vedomí toho, že v tejto oblasti sa skrýva veľký potenciál.
Vítam podporu, ktorú ste v správe vyjadrili záväznému cieľovému ukazovateľu vo výške minimálne 10 % biopalív. Súhlasím s Vami, že musíme zaistiť, aby biopalivá boli vyrábané udržateľným spôsobom. Komisia zahrnie opatrenia o udržateľnosti biopalív do svojho návrhu. Tieto opatrenia nemajú za cieľ obmedziť dovoz biopalív, ale normy sa budú rovnako týkať biopalív z domácej produkcie, ako aj tých dovážaných.
Súhrnne povedané, nový legislatívny rámec pre obnoviteľné zdroje energie by mal zaistiť splnenie 20 % celoeurópskeho cieľového ukazovateľa do roku 2020. Táto úloha si vyžiada značné investície, regulatívny rámec a predovšetkým silnú politickú vôľu. Domnievam sa, že táto správa nás napĺňa vierou v jej úspešné splnenie.
Teraz k poslednému bodu. Objavili sa dohady, že Komisia plánuje započítať do cieľového ukazovateľa obnoviteľnej energie aj jadrovú energiu. Chcem na tomto mieste jasne vyhlásiť, že tomu tak nie je a nikdy nebolo. Splnenie 20 % cieľového ukazovateľa v používaní obnoviteľných zdrojov energie v celej EÚ možno dosiahnuť pomocou obnoviteľných zdrojov energie. Na tejto skutočnosti nič nemení ani balík opatrení o vnútornom trhu schválený minulý týždeň, ani pripravovaná smernica o obnoviteľnej energii.
Vážené poslankyne, vážení poslanci, boli ste našou silnou oporou pri príprave európskej odpovede na globálnu energetickú výzvu. Aj v prípade legislatívneho návrhu Komisie sa spolieham na podporu Európskeho parlamentu. Stále viac prejavov podpory však dostávam aj z členských štátov. Gordon Brown dnes na zjazde Labouristickej strany povedal: "...investíciami do energetickej účinnosti, obnoviteľných zdrojov energie, zachytávania uhlíka, čistých palív a nových environmentálnych technológií chcem Britániu dostať na čelo v oblasti bezuhlíkových vozidiel, bezuhlíkového bývania a bezuhlíkového priemyslu. A chcem tiež, aby sa nové zelené technológie budúcnosti stali zdrojom britských pracovných miest v britských podnikoch." Jediný rozdiel je, že ja si to isté prajem pre celú Európu.
Vittorio Prodi  
spravodajca Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcel by som poďakovať pani Thomsenovej za jej správu a aj pánovi komisárovi Piebalgsovi, pretože verím, že medzi Parlamentom a Komisiou možno dosiahnuť skutočné spojenectvo. V tejto súvislosti sa domnievam, že Parlament už k podpore obnoviteľných zdrojov energie zásadným spôsobom prispel svojou víziou budúcnosti a využívaním obnoviteľných zdrojov energie na riešenie závažných problémov, ktoré ležia pred nami.
K takému významnému úsiliu je potrebný všeobecný konsenzus a naším východiskom musí byť postupný prístup, pretože sa domnievam, že na aplikáciu rôznych obnoviteľných zdrojov energie do systému ako celku je nutná systematická politika.
Predovšetkým by som chcel zdôrazniť, že vo Výbore pre životné prostredie sme podrobne diskutovali aj o otázke biomasy, ako aj dôležitosti postupného prístupu, a to najmä využitia poľnohospodárskych lesných zvyškov a pevného komunálneho odpadu, pretože ich využitie ponúka značné výhody bez toho, že by došlo k porušeniu rovnováhy medzi použitím energie, potravín a surovín.
To, čo nás teda čaká, nie je nezvládnuteľná výzva, ale mimoriadne náročná úloha. Rovnako dôležitý je aj všeobecný prvok v systéme, tým mám na mysli najmä vykurovanie, kogeneráciu a trigeneráciu, aby energetický obsah zdrojov energie mohol byť využitý naplno. Ďalej potrebujeme vytvoriť piliere celkovej politiky a uprednostňovať výrobu energie z obnoviteľných zdrojov tak, aby bolo možné poskytnúť stimuly na konverziu biomasy na plyn, čo umožní omnoho väčšiu racionalizáciu a účinnosť.
Willem Schuth  
spravodajca Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka požiadaného o stanovisko. - (DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, dovoľte mi najprv poďakovať pani Thomsenovej za jej vyváženú správu. Chcel by som stručne zhrnúť najdôležitejšie body stanoviska Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.
Náš výbor jednoznačne víta navrhovaný Plán pre obnoviteľnú energiu ako významný príspevok k udržateľnému rozvoju Európy. Rozvoj obnoviteľných zdrojov energie od nás vyžaduje ešte väčšie úsilie. Európa musí na jednej strane zabezpečiť svoje zásobovanie energiou a znížiť závislosť od dovozu zo zahraničia. Na druhej strane však musíme dodržiavať naše záväzky v oblasti ochrany klímy.
V rámci energetickej zmesi bude kľúčovú úlohu pri rozvoji zamestnanosti a hospodárstva na vidieku hrať aj bioenergia. Podpora bioenergie však súčasne nesmie viesť k narúšaniu hospodárskej súťaže. Pravidlá pre vyňatie pôdy z produkcie už nezodpovedajú požiadavkám systému a mali by byť zrušené, a to čiastočne aj kvôli nedostatku poľnohospodárskej pôdy v dôsledku konkurencie medzi potravinárskou výrobou a produkciou obnoviteľných surovín.
Už vo svojom stanovisku k správe pána Langa o stratégii EÚ v oblasti biomasy a biopalív náš výbor prisúdil zvláštny význam zavedeniu európskeho systému certifikácie. Na jednej strane sa musíme vyvarovať zvyšovania administratívnej záťaže našich výrobcov uplatňovaním súčasných predpisov, napríklad v oblasti podmienenosti. Na strane druhej by ale aj biopalivá dovážané z tretích krajín mali získavať osvedčenia podľa prísnych environmentálnych kritérií, aby sa zaistila pozitívna environmentálna rovnováha.
Ak podporujeme biopalivá, nesmieme vyčleňovať dostupné prostriedky primárne na výskum biopalív druhej generácie. Ešte stále je potrebný dôkladný výskum biopalív prvej generácie. Vo výskumných a rozvojových programoch by mala byť venovaná náležitá pozornosť aj decentralizovaným prostriedkom určeným na výrobu biopalív z dôvodu ich nemalých výhod.
Pilar Ayuso
v mene skupiny PPE-DE. - (ES) Na zasadnutí Európskej rady v marci 2007 bola prijatá dohoda, podľa ktorej by Európska únia mala vyrábať časť svojej energetickej zmesi z obnoviteľných zdrojov.
Zajtra bude Európsky parlament hlasovať o príslušnej správe, v ktorej vyjadríme našu podporu návrhom nových právnych predpisov v tejto oblasti z dielne Rady a Komisie. Chcem zablahoželať pani spravodajkyni Thomsenovej k vynikajúcej správe, ktorá sa opiera o rozsiahle diskusie so všetkými stranami.
V správe vyzýva Komisiu, aby predložila návrh rámcovej legislatívy o obnoviteľnej energii a zdôrazňuje vytváranie a plnenie akčných plánov pre obnoviteľné zdroje energie na úrovni Spoločenstva a na národnej úrovni. Tieto plány musia obsahovať podporu investícií, inovácií a výskumu vo všetkých odvetviach, ktoré sa týkajú čistých, nízkoemisných zdrojov energie. Na dosiahnutie tohto cieľa potrebujeme viac investícií do výskumu, vývoja a inovácií, aby sme zaistili úroveň konkurencieschopnosti obnoviteľných zdrojov energie, ktorá bude porovnateľná s konvenčnou energiou.
Naša skupina PPE-DE neobhajuje záväzné cieľové ukazovatele; domnievame sa, že donucovacie opatrenia ako aj stanovovanie odvetvových cieľov by mali byť predmetom subsidiarity.
O čo sa ale naša skupina zasadzuje, je výzva k intenzívnejšiemu úsiliu členských štátov, pokiaľ ide o výskum, podporu, znižovanie byrokracie a zjednodušovanie schvaľovacích postupov s cieľom uľahčiť rozvoj obnoviteľných zdrojov energie. Na obranu vnútorného trhu musím povedať, že sa domnievame, že efektívny a účinný režim harmonizovanej podpory by sa mal v celej Európe stať dlhodobým cieľom, prostredníctvom ktorého možno zabezpečiť najúčinnejšie využívanie technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie.
Vyzývame Komisiu, nech zaistí, aby každá rámcová smernica o obnoviteľnej energii obsahovala opatrenia na podporu vykurovania a chladenia pomocou obnoviteľných zdrojov energie, čo sú technológie, ktoré doposiaľ patria k tým najmenej vyspelým.
Vítame tiež návrh Komisie na podporu biopalív a ďalších obnoviteľných zdrojov energie v odvetví dopravy, a vyzývame Komisiu a členské štáty, aby vystupňovali úsilie o rozvoj biopalív druhej generácie, a vyhli sa tak napätiu vznikajúcemu v dôsledku nedostatku surovín. Z tohto nedostatku nemožno obviňovať biopalivá a ich rozvoj: do úvahy prichádza množstvo faktorov vrátane spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Reino Paasilinna
v mene skupiny PSE. - (FI) Vážený pán predsedajúci, chcel by som poďakovať kolegyni Britte Thomsenovej za túto správu. Znovu posúva rozpravu o energetike na európsku úroveň.
Náš energetický priemysel neovplyvňujú len vonkajšie vplyvy, ale aj naše vlastné chyby. Na tie by sme nemali zabúdať. Umožnili sme napríklad pokles našej záložnej kapacity zhruba o 1 % ročne, a to vyvoláva neistotu.
Chcem vás upozorniť predovšetkým na postoj týkajúci sa elektriny vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie. Spolu s pani Thomsenovou som navrhol doplnenie jej správy práve v tejto oblasti. Je dôležité, aby elektrina vyrábaná z obnoviteľných zdrojov energie mala náležitú podporu. Obnoviteľná energia by mala byť aj prostriedkom zmierňovania palivovej chudoby. Industrializované krajiny musia vyvinúť postupy a metódy, ktoré pomôžu chudobným národom zaistiť zásobovanie energiou. Ekonomickou chudobou, informačnou chudobou a energetickou chudobou sú momentálne postihnutí rovnakí ľudia.
Nateraz v Európe nemôže existovať životaschopný jednotný trh s energiou, pretože väčšina členských štátov nedodržuje spoločne uzatvorené dohody. Ukázalo sa, že solidarita v EÚ pravdepodobne nie je dostatočná.
Stanovenie záväzných cieľov pre výrobu a využitie elektrickej energie nie je nikdy príjemnou záležitosťou, a musí byť vždy podložené hodnovernými vedeckými poznatkami. Cieľové ukazovatele obnoviteľnej energie pre jednotlivé odvetvia preto musia byť stanovené po dôkladnej úvahe. Okolnosti v energetike sú veľmi rôznorodé. Pri výpočtoch cieľových ukazovateľov by sme napríklad mali s členskými štátmi diskutovať o systémoch monitorovania, klasifikácii biopalív pre dopravu a štatúte jadrovej energie. Cieľový ukazovateľ pre obnoviteľnú energiu by sa nemal zvýšiť o jadrovú energiu ako bezemisnú formu energie.
Komisia klasifikovala rašelinu ako fosílne palivo, hoci Medzivládny panel pre zmenu klímy založený OSN rašelinu zaradil do samostatnej kategórie, niekam medzi fosílne palivá a biopalivá. Teraz máme k dispozícii nové a pozitívne výsledky z výskumu vplyvu rašeliny na klímu z hľadiska modelu životného cyklu. Ak je rašelinisko využívané najprv na ťažbu rašeliny a potom buď na zalesnenie alebo na pestovanie rákosia, má menší vplyv na stav klímy. V súčasnom režime obchodovania s povolenkami má rašelina emisný faktor 106, zatiaľ čo uhlie má faktor len 94,6, pretože výpočty nezohľadňujú využitie rašeliny v priebehu celého životného cyklu. Táto chyba by sa mala urýchlene napraviť, pán komisár.
Fiona Hall
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi poďakovať pani spravodajkyni za vynikajúcu prácu, ktorú odviedla na tejto správe. Obnoviteľné zdroje energie tvoria už po mnoho rokov súčasť energetickej zmesi v Európe a súčasť európskej energetickej politiky, a táto správa veľmi užitočným spôsobom zdôvodňuje, prečo dosiaľ nevyužívame celý ich potenciál.
Jedným z problémov je prístup k elektrickým rozvodným sieťam. My máme elektrickú distribučnú sieť, ktorá bola navrhnutá ako jednosmerná, a teraz si vyžaduje technické úpravy, aby sa stala dvojsmernou a bola schopná zvládnuť decentralizovanú výrobu elektriny. Členské štáty by mali vyvinúť väčšie úsilie, aby sa zbavili technických a administratívnych prekážok, ktoré v súčasnosti brzdí rozmach obnoviteľnej elektriny.
Najväčší potenciál obnoviteľných zdrojov spočíva v ich využití vo veľkom aj malom meradle. Na jednej strane potrebujeme nový záväzok a nové investície do rozsiahlych projektov s využitím obnoviteľných zdrojov energie, ako sú veterné elektrárne na mori v severnej Európe, slnečné kolektory v oblasti Stredozemného mora a prílivové bariéry. Zároveň však potrebujeme maximalizovať využitie obnoviteľných zdrojov na domácej úrovni - technológií, ako sú solárny ohrev, fotovoltaické panely, tepelné čerpadlá a vykurovanie biomasou. Predovšetkým vítam odsek 38, v ktorom je zdôraznená potreba povinného využívania technológií založených na obnoviteľných zdrojoch energie vo všetkých nových a rekonštruovaných budovách.
Nastal čas na zásadnú revíziu smernice o energetickej náročnosti budov, v neposlednom rade z toho dôvodu, že Plán pre obnoviteľnú energiu je nutné posudzovať súbežne s akčným plánom EÚ pre energetickú účinnosť. Záväzný cieľ v podobe výroby 20 % európskej energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 bude omnoho ľahšie splniteľný, ak sa nám podarí znížiť celkovú spotrebu energie v EÚ. Spôsob, ako znížiť emisie, je zvyšovať podiel obnoviteľných zdrojov energie na klesajúcom potrebnom množstve energie.
K otázke biopalív by som chcela zdôrazniť, že je úplne nevyhnutné, aby všetky biopalivá, dovážané alebo vyrábané v Európe, spĺňali kritériá udržateľnosti, pokiaľ ide o úspory čistého CO2, ochranu biodiverzity, vodné zdroje a vplyv na výrobu potravín. Myslím, že by sme mali akceptovať uistenie pána komisára a pokračovať v podpore cieľa 10 % využitia biopalív. V decembri sa však dôkladne zameriame na návrhy Komisie, aby sme sa uistili, že spĺňajú prísne kritériá udržateľnosti požadované Parlamentom.
Na záver chcem povedať, že tento Plán pre obnoviteľnú energiu by nemal byť pracovným plánom len pre Európu. Podporou investícií do technológie využívajúcej obnoviteľné zdroje energie v rozvojovom svete môžeme dosiahnuť dva rozhodujúce ciele. Po prvé, môžeme tak dosiahnuť potrebný rast bez toho, aby za to planéta musela zaplatiť vo forme zvýšených emisií uhlíka, a po druhé, rozvojové krajiny môžu prostredníctvom obnoviteľných zdrojov energie dosiahnuť určitú mieru nezávislosti a energetickej bezpečnosti. Môžu byť chránené pred cenovými šokmi u fosílnych palív, ktoré v minulosti zruinovali množstvo rozvojových ekonomík.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
v mene skupiny UEN. - (PL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, v mene skupiny UEN by som chcel v tejto rozprave venovanej obnoviteľnej energii v Európe poďakovať pani Thomsenovej za prípravu komplexnej správy na túto tému.
Po prvé, autorka tejto správy má pravdu, že najdôležitejšie z hľadiska budúcnosti obnoviteľnej energie v Európe je vytvoriť spoločnú európsku energetickú politiku. Bohužiaľ sa zdá, že v tomto smere sa nedosiahol žiaden pokrok, hoci sa objavili určité nejasné prísľuby týkajúce sa začlenenia tejto politiky do reformnej zmluvy EÚ.
Uplynuli takmer dva roky odvtedy, ako Poľsko, ktoré už zakúsilo dôsledky rozchádzajúcich sa záujmov energetickej politiky jednotlivých členských štátov, napríklad v súvislosti s rusko-nemeckým projektom výstavby baltského plynovodu, predstavilo hlavné zásady tejto spoločnej energetickej politiky na zasadnutí Rady Európskej únie. V tom čase, bohužiaľ, uvedený návrh nevzbudil žiadnu pozornosť, pretože odporoval záujmom najvýznamnejšej členskej krajiny EÚ, Nemecka.
Chcel by som vyjadriť nádej, že Európska komisia tentoraz pristúpi k vytvoreniu spoločnej energetickej politiky zodpovednejšie.
Po druhé, je nevyhnutne nutné oddeliť prevádzkovateľov rozvodných sietí od výrobcov energie z toho dôvodu, aby bol výrobcom rôznych typov obnoviteľnej energie umožnený lepší prístup k distribučnej sieti v rôznych krajinách. Ak tak neurobíme, dôjde k tomu, že výrobcovia elektrickej energie využívajúci tradičné zdroje, ktorí sú zároveň buď vlastníkmi alebo správcami prenosových sústav, nebudú chcieť umožniť výrobcom energie z obnoviteľných zdrojov prístup k týmto sústavám.
Konečné návrhy Európskej komisie k tejto otázke sa stretli s mohutnými protestmi vplyvných energetických záujmových skupín, najmä z Francúzska a Nemecka. Pre nás, poslancov Európskeho parlamentu, bude isto zaujímavé sledovať, ako sa Európska komisia s týmito protestmi vyrovná.
Po tretie si podľa môjho názoru zaslúžia pozornosť a podporu strategické ciele pre oblasť obnoviteľnej energie, menovite výroba 20 % celkového množstva energie z obnoviteľných zdrojov a dosiahnutie 20 % zlepšenia energetickej účinnosti do roku 2020. Dúfam, že s ohľadom na dosiahnutie týchto ambicióznych cieľov Európska komisia navrhne zaviesť vhodné podporné nástroje, a to nielen na úrovni EÚ, ale aj v členských štátoch.
Zvlášť by som chcel upozorniť na výrobu biopalív, ktoré nielenže zvyšujú množstvo používanej obnoviteľnej energie, ale ktoré tiež znamenajú, že poľnohospodárske zdroje nie sú využívané len na výrobu potravín, a tým znižujú nadprodukciu. Z rovnakého dôvodu nesúhlasím s argumentom autorky správy, že by výroba biopalív mohla mať za následok zvyšovanie cien potravín, a teda by bolo nevyhnutné otvoriť trh EÚ potravinám pochádzajúcim z tretích krajín.
David Hammerstein
v mene skupiny Verts/ALE. - (ES) Vážený pán predsedajúci, budúcnosť už klope na dvere. Nastal čas obnoviteľnej energie, a len rozmach obnoviteľnej energie, spolu s omnoho väčšou energetickou účinnosťou, nám môžu pomôcť vyrovnať sa s krízou zmeny klímy a krízou v zásobovaní energiou. Ďakujem za túto vynikajúcu správu. Teraz môžeme vypracovať strednodobý a dlhodobý plán na podporu obnoviteľnej energie, a motivovať tých, ktorí stále s podporou váhajú, a ktorých je, ako sa zdá, stále veľa.
V správe je dôrazne vyslovená požiadavka adresovaná Komisii, aby vytvorila rámcovú legislatívu podporujúcu vykurovanie a chladenie pomocou obnoviteľnej energie. Autorka v správe taktiež požaduje rovné podmienky pre obnoviteľné zdroje na energetickom trhu a posilnenie režimu obchodovania s emisnými povolenkami, spolu s internalizáciou nákladov na znečisťujúce zdroje energie, a odstránenie masívnych, zvrátených dotácií do fosílnych palív. Usiluje sa o podporu veternej energie na mori, zaujíma pevné stanovisko k solárnej tepelnej energii, a vyzýva na väčšiu finančnú podporu výskumu v oblasti skladovania obnoviteľných zdrojov energie, a na prispôsobenie vnútroštátnych rozvodných sietí. Na záver žiada Komisiu o vypracovanie akčného plánu na podporu biovýstavby, so zreteľom na skutočnosť, že 40 % všetkej energie v EÚ sa spotrebuje v budovách.
A teraz sa dostávame ku kontroverznému bodu. Rozprava o biopalivách nastoľuje morálnu a principiálnu otázku: jesť alebo jazdiť autom? Ak schválime záväzný cieľ 10 % biopalív, uvedený v tejto správe, musíme si uvedomiť, že podnecujeme konflikt medzi 800 miliónmi vodičov automobilov na jednej strane, a 2 miliardami najchudobnejších ľudí na celom svete, ktorí súperia o to isté zrno.
Eufória, ktorá vznikla okolo biopalív, predstavuje riziko ohrozenia zásobovania potravinami nielen pre Európu, ale pre celý svet. A my ani nevieme, či je energetická rovnováha pozitívna. Vzhľadom na rastúce ceny ropy je dnes lacnejšie spaľovať obilniny, než piecť chlieb alebo kŕmiť dojnice. Preto musíme postupovať maximálne obozretne a neschvaľovať záväzné ciele, ktoré boli, okrem iného, spochybnené už množstvom významných medzinárodných inštitúcií a mnohými vedeckými pracovníkmi. Nesmieme pripustiť, aby liečba bola drastickejšia než sama choroba. V tejto rozhodujúcej otázke sa musíme spoľahnúť na zdravý rozum a uplatňovať zásadu obozretnosti.
Esko Seppänen
v mene skupiny GUE/NGL. - (FI) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, podľa prognózy Medzinárodnej energetickej agentúry sa ropa do piatich rokov stane veľmi vzácnym prírodným zdrojom. Zemný plyn bude do konca desaťročia ešte vzácnejší.
Dnes sa 80 % energie v EÚ vyrába z fosílnych palív, najmä ropy a plynu. Preto je nevyhnutné prijať návrh Komisie na smernicu o zvýšenom využívaní obnoviteľných zdrojov energie.
Len o niečo málo viac než 6 % energie spotrebovávanej dnes v EÚ pochádza z obnoviteľných zdrojov. Z tohto množstva sa 4,2 % energie získava z biomasy a spaľovaním odpadu, 1,5 % tvorí energia dodávaná vodnými elektrárňami, 0,3 % tvorí veterná energia, 0,3 % geotermálna energia a mizivé množstvo predstavuje energia zo slnečného žiarenia.
Cieľ zvýšenia podielu obnoviteľných zdrojov energie na 20 %, inými slovami na trojnásobok, do roku 2020, sa zdá byť až príliš ambiciózny. Na druhej strane, Európsky parlament sa už skôr rozhodol žiadať ešte viac: 25 % do roku 2020 a až 50 % do roku 2040.
Návrh Komisie na 20 % podiel sa ttýka priemeru za EÚ. Len Lotyšsko, Švédsko, Fínsko a Rakúsko dnes tento cieľ prekračujú, ale ani tieto krajiny smernici neuniknú: pre ne sa stanovujú vyššie ciele. Najväčšie krajiny EÚ sú medzi poslednými; Spojené kráľovstvo s 2 %, Nemecko so 4 %, Poľsko s 5 %, a Francúzsko, Španielsko a Taliansko so 6 % uzatvárajú poradie.
Splnenie 20 % cieľa stanoveného v smernici bude závisieť od ochoty a schopnosti veľkých členských štátov zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov. Bolo by zaujímavé sledovať, akým spôsobom k plneniu pristúpia. Ak však budú smernicu uznávať len slovne a nie v činoch, Komisia nemá nástroj, ako ich k splneniu cieľa primäť. Môžu však byť donútené vonkajšími okolnosťami mimo EÚ, ako sú rastúce ceny ropy a plynu či náš životný štýl.
Bastiaan Belder
Vážený pán predsedajúci, správa pani Thomsenovej právom obhajuje energický prístup, ktorého cieľom je zaistiť väčší podiel obnoviteľných zdrojov energie na našej celkovej spotrebe energie. Zdroje fosílnych palív sú napokon obmedzené, a využívaním obnoviteľných zdrojov sa znižuje množstvo vyprodukovaných skleníkových plynov. Vytvára sa tiež priestor pre diverzifikáciu, ktorá je nutná pre znižovanie našej závislosti len od jedného či dvoch zdrojov energie. Plne sa staviam za názor pani spravodajkyne, keď hovorí, že biopalivá musia byť využívané len zodpovedným spôsobom. EÚ sa musí podieľať na vytváraní medzinárodných dohôd, ktoré zaistia možnosť uplatňovania kritérií udržateľnosti na biopalivá v kontexte WTO. Veľmi záleží na tom, aký druh biopaliva používame, ako je pestované a ako je používané. Biopalivá sú udržateľné len vtedy, ak má celý cyklus od výrobcu k užívateľovi čo najmenší vplyv na životné prostredie. To znamená, že biomasa musí byť udržateľným spôsobom nielen produkovaná, ale aj spaľovaná. Z hľadiska produkcie to znamená, že plodiny musia byť po zbere úrody znovu vysadené. Pri spaľovaní to znamená, že napríklad emisná norma musí byť rovnako prísna ako pre ostatné palivá.
Ďalej je nutné rozšíriť aj možnosti strategickej voľby vzhľadom na nežiaduce vplyvy, ako je výrub panenských lesov a konkurenčný imperatív zabezpečenia potravín. Najmä v chudobných krajinách produkcia biomasy vytvára tlak na poľnohospodársku pôdu a tlačí ceny potravín hore. Aké špecifické opatrenia v rámci politiky Komisia chystá na odstránenie týchto nežiaducich vplyvov?
Napokon, pani spravodajkyňa chce, aby sa náležitým spôsobom zohľadnili odlišné okolnosti v jednotlivých členských štátoch. Ale jeden členský štát má väčší potenciál na využívanie slnečnej energie, zatiaľ čo druhý je schopný získavať skôr veternú energiu. Takže harmonizovaný systém, ktorého existencia sa v správe v dlhodobom horizonte predpokladá, nie je jednoznačnou záležitosťou. Systém podpory je najúčinnejší vtedy, keď je orientovaný na energetické zdroje s najväčším potenciálom, a ten je, pán predsedajúci, v každom členskom štáte iný.
Giles Chichester
Vážený pán predsedajúci, najprv by som sa rád pochvalne vyjadril o obetavej práci a angažovanom úsilí pani Thomsenovej pri príprave tejto správy. Dovoľte mi, pán predsedajúci, pripomenúť, že tu zastupujem stranu, ktorá myslí "zeleno", ale hlasuje "modro", a to ma privádza k všeobecnému vyhláseniu, že my všetci v zásade podporujeme využívanie obnoviteľných zdrojov. Podporujeme však reálne, dosiahnuteľné obnoviteľné zdroje, nie nákladné dotácie na nedosiahnuteľné ciele. A je nutné povedať, že Komisia a Rada tento rok stanovili veľmi ambiciózne ciele.
Chcem sa trochu zamyslieť nad dilemou, pred ktorú nás stavajú rozsiahle hydroenergetické alebo prílivové systémy, alebo masívny prechod na energetické plodiny na získavanie biomasy, pretože každý z týchto projektov so sebou nesie určité výhody, ale i dôsledky pre životné prostredie a náklady. V regióne, ktorý zastupujem, existuje návrh na využitie prílivovej energie v ústí rieky Severn, ktorý predstavuje obrovský potenciál z hľadiska výroby elektrickej energie, ale náklady naň sú rovnako vysoké. Posledné odhady hovoria o 20 miliardách EUR, čo je pre každého pomerne vysoká suma. Uvedená cena je ale čiastočne odôvodnená absenciou emisií CO2 a prevenciou povodňových škôd, pričom hodnota vyrobenej elektriny tvorí len malú časť. My ale musíme posúdiť aj obrovský environmentálny vplyv uvedeného projektu na Bristolský kanál a s tým súvisiace javy ako je prílivová vlna na rieke Severn a okolité mokrade. Preto sa mi zdá, že tu vzniká určitá dilema, konflikt medzi týmito dvoma záujmami, a to isté sa týka aj zmeny využitia veľkého množstva pôdy prechodom na pestovanie miscanthu či iných energetických plodín.
Musíme reálne zvážiť, či je vhodné nariaďovať zákonom záväzné ciele, ktoré nemôžu byť alebo nebudú splnené. Počas existencie Európskej únie vznikol dlhý zoznam veľkolepých cieľov, ktoré síce boli schválené, ale k ich splneniu nikdy nedošlo. Ak budeme pokračovať v tomto duchu, riskujeme povesť legislatívneho procesu. Ak budeme prijímať nariadenia vyžadujúce zmeny v ľudskom správaní, musíme zaistiť prostriedky na túto zmenu, buďto poskytnutím dostatočného množstva času na zmenu, alebo daňovými stimulmi v kombinácii s regulačným nástrojom.
A poznámka na záver: nezabúdajme na obrovský potenciál energetickej účinnosti, ale to už je téma na inú rozpravu.
Predsedajúci
Pán Chichester, pravdepodobne ste nepočuli pána komisára, ktorý tu dnes citoval rozsiahle pasáže z prejavu Gordona Browna na zjazde Labouristickej strany, alebo ste bol inak zaneprázdnený, ale váš príspevok nás veľmi zaujal.
Mechtild Rothe
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, najprv mi dovoľte vrelo poďakovať pani spravodajkyni Britte Thomsenovej. Je to dobrá správa. Dúfam, že bude v stredu prijatá rovnakou jasnou väčšinou ako vo výbore, pretože, napriek trochu kritickým poznámkam pána Chichestera, si táto správa vo výbore získala širokú, takmer jednohlasnú podporu. Ako som povedala, je to dobrá správa, ale je aj dôležitá a nevyhnutná. Viete, že Komisia v súčasnosti pripravuje rámcovú smernicu o realizácii rozhodnutia o dosiahnutí cieľa 20 % podielu obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie do roku 2020, ktorá bola prijatá na jarnom zasadnutí na najvyššej úrovni. Pán komisár o nej hovoril, a s potešením sme sa od neho dozvedeli, že správa pani Thomsenovej bude v rámci týchto príprav hrať významnú úlohu.
V čom je teda teraz problém a čo je skutočne dôležité? Tak predovšetkým, máme úspešné smernice, najmä o elektrine, ale tiež o biopalivách. Dôležité teda teraz je tieto úspešné smernice vziať, posilniť a zlepšiť, ako požaduje pani Thomsenová vo svojej správe.
Po druhé, musíme sa zaviazať k tomu, s čím pán komisár súhlasil už vlani na plenárnom zasadnutí, to jest že sem zahrnieme aj oblasť vykurovania a chladenia, aby sme minimalizovali schodky, ktoré v tomto odvetví máme, a zlepšili prenikanie na trh. Až dosiaľ sme zaujímali čisto odvetvový prístup, a verím, že sa ho nemusíme vzdávať. Ďalej je mimoriadne dôležité zaistiť, aby národné akčné plány obsahovali skutočne jasné odvetvové ciele, záväzné ciele, aby sme aj v tejto oblasti dosiahli všeobecný rozvoj rôznych technológií.
Najdôležitejšie je rozhodnúť, ako uvedených 20 % rozdeliť medzi jednotlivé členské štáty. Musíme zaistiť skutočne spravodlivé rozdelenie záťaže, či skôr príležitostí, rozdelenie, ktoré bude založené na potenciáli a dosiahnutých výsledkoch, na tom, čo v dotyčných krajinách už existuje. Tu musíme skutočne zaujať jasný prístup.
Som rada, že v správe sa veľmi jasne konštatuje, že sa zaoberáme len obnoviteľnými zdrojmi energie, nie energetickými zdrojmi s nízkymi emisiami CO2. Rada by som ešte raz poďakovala komisárovi Piebalgsovi za to, že túto vec uviedol na pravú mieru.
Domnievam sa, že hlavnú zodpovednosť v tejto veci má pán komisár. Predložením smernice o elektrine bol daný skutočne nový impulz. Dúfam, že to bude platiť aj o prijatí rámcovej smernice, k čomu by malo dôjsť do konca tohto roku.
Lena Ek
Vážený pán predsedajúci, Churchill raz povedal, že najlepší spôsob, ako vyvolať zdanie, že úloha je náročná, je úlohu odkladať. Myslím, že aj takto možno charakterizovať diskusiu o energetike, ktorú v súčasnosti v Európe vedieme. Ak pán Chichester myslí ako "zelený" a hlasuje ako "modrý" - no, je tu ešte možnosť "zeleno" aj konať.
Návrh Komisie a prijaté rozhodnutia o dosiahnutí 20 % podielu obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe energie v Európe do roku 2020 sú skutočne správnym krokom. Myslím, že dobrou správou pre všetkých - všetkých voličov, celý priemysel a všetkých občanov Európy - je i to, že Parlament dal prostredníctvom správy pani Thomsenovej jasne najavo, že toto je cesta, ktorou by sme sa mali uberať.
Je to ale možné? Za každou otázkou je vždy otáznik. Ja si myslím, že samozrejme to možné je. Ak sa pozrieme na to, čoho možno v priemysle dosiahnuť trigeneráciou a využitím obnoviteľných zdrojov, potom hovorím, samozrejme je to možné. V domácnostiach, pri vykurovaní a chladení, je to samozrejme tiež možné, a rovnako tak v oblasti dopravy. Som veľmi rada, že v súvislosti s tým, čo sme už prijali o obnoviteľných zdrojoch, sa menia aj ostatné existujúce predpisy v Európe. Je načase, aby sme do benzínu pridávali viac etylalkoholu, a s týmito novými rozhodnutiami dosiahneme prinajmenšom polovičnú sadzbu v porovnaní s Brazíliou. Myslím, že nastal čas diskutovať aj o využití bioplynu a zemného plynu, čo je najlepší spôsob, ako dosiahnuť objemy, ktoré potrebujeme. Keď to urobíme, bude fungovať aj trh a vývoj pôjde sám krok za krokom vpred.
Samozrejme, čakajú nás aj niektoré povinnosti. Akčný plán pre obnoviteľné zdroje energie - na európskej aj národnej úrovni - musí byť kvalitný a musí rýchlo začať platiť.
Druhou oblasťou, na ktorú chcem poukázať, sú dane. Nechápem, prečo ľuďom ukladáme dane za to, že sa správajú, ako chceme, pokiaľ ide o rôzne druhy palív.
Treťou vecou je regulácia, kde máme ešte veľké rezervy a kde musíme aj v rámci európskeho systému trochu poupratovať.
Na záver chcem poznamenať, že sa nachádzame uprostred technickej revolúcie, ktorá má rovnaké dôsledky ako prechod z pary na elektrinu, a teraz sa nachádzame vo fáze prechodu z elektriny na inteligentnú energiu, a to je krok veľmi správnym smerom.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Vážený pán predsedajúci, Plán pre obnoviteľnú energiu v Európe je významný dokument, vďaka ktorému bude možné získavať obnoviteľnú energiu.
Pokračujúci rast cien ropy a zemného plynu by mohol prispieť k dosiahnutiu uvedených cieľov. Európska únia vlastní len 2 % svetových zdrojov zemného plynu a ropy. Jej hospodárstvo je a bude závislé od ceny surovín a od politickej stability v regiónoch produkujúcich ropu.
Z tohto dôvodu sa cieľ v podobe 20 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov zdá byť nedostatočný. Európska únia by mala nastúpiť politiku diverzifikácie v oblasti výroby elektriny, ktorá by mala zohľadňovať odlišné možnosti vytvárania obnoviteľných zdrojov energie v rôznych krajinách a regiónoch. Je nutné vypracovať miestne a regionálne akčné plány pre výrobu obnoviteľnej energie a pre úsporu energie, a tieto plány by mali získať podporu miestnych samospráv, národných vlád a Európskej únie.
Prednosť by mali dostať výskumné programy na výrobu energie. Do úvahy by sa mala prípadne vziať aj možnosť rozvoja jadrovej energetiky, ktorá znižuje emisie CO2. Chcem poďakovať pani Thomsenovej za veľmi obsiahlu správu.
Claude Turmes
(DE) Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi začať úprimným zablahoželaním pani Thomsenovej k veľmi kvalitnej a komplexnej správe. Táto správa, ktorá, ako dúfam, bude prijatá veľkou väčšinou, nadväzuje na tradíciu tohto Parlamentu naliehavo požiadať Radu a Komisiu o podporu obnoviteľných zdrojov energie.
Dovoľte mi stručne sa zmieniť o ústrednej téme, ktorá bude na programe v nasledujúcich niekoľkých týždňoch, kedy Komisia predloží svoj návrh smernice. Kľúčovou otázkou je zabezpečenie investícií. Ak máme dosiahnuť 20 % cieľ, potrebujeme investície. Musíme si overiť, kedy a kde boli za posledných šesť až osem rokov investície úspešné. V Európe existujú dva systémy: systém garantovaných cien vstupov a systém zelených certifikátov. Celkom 90 % všetkej obnoviteľnej energie, okrem energie z veľkých vodných elektrární, bolo vyrobených v rámci systému garantovaných cien vstupov. Táto energia bola vyrobená lacnejšie, než v rámci systému zelených certifikátov, a čo je najdôležitejšie, tento systém umožnil vstup nových subjektov na trh s elektrinou.
Všetky uvedené údaje pochádzajú z aktuálnej správy Komisie z decembra 2006. Som ale trochu v šoku z toho, čo tu počujem. Objavujú sa tu informácie, že väčšina členov Komisie pravdepodobne podporí zrušenie tohto kvalitného systému, a zavedie systém obchodovania so zelenými certifikátmi.
Musím pána komisára dôrazne varovať pred prijatím tejto stratégie, z ktorej budú mať prospech len veľké, dominantné energetické firmy ako E.ON, RWE, EDF a ďalšie, pretože tento krok by viedol k neistote v oblasti investícií a u ostatných subjektov by vyvolal neochotu investovať do budúcnosti. Budete posudzovaní podľa množstva miestnych investícií, ku ktorým by malo dochádzať na základe komplexne garantovanej bezpečnosti, a nie náhodného mechanizmu zelených certifikátov.
Vladimír Remek
(CS) Vážení prítomní, niet pochýb o tom, že sa Európa musí viac venovať rozvoju obnoviteľných zdrojov energie, či už preto, že ostatné rýchlo ubúdajú, alebo preto, že je to v celej energetickej zmesi významný prostriedok na znižovanie emisií. Zámerne som upozornil na celú energetickú zmes, pretože tú považujem za základ.
Som presvedčený o tom, že i v rozvoji obnoviteľných zdrojov energie, a zvlášť pri vytváraní pravidiel preň musíme postupovať uvážlivo. Naším cieľom predsa nie je dosiahnuť určené percentá podielu obnoviteľných zdrojov, ale zníženie emisií a závislosti od ostatných zdrojov. Takže nezabúdajme na onú spomínanú zmes. Ako dokazuje aj prax iných bohumilých a ambicióznych cieľov a prehlásení tu na pôde Európskeho parlamentu, len tým, že stanovíme percentuálne kvóty a nebudeme pritom napríklad brať do úvahy aj geografické, ekonomické a ďalšie podmienky jednotlivých krajín či regiónov, nič nedosiahneme. Musíme dať pozor, aby sme nestratili konkurencieschopnosť voči ostatnému svetu. Nesmieme tiež zabúdať na to, že niektoré obnoviteľné zdroje energií, napríklad slnečnej alebo veternej, musia byť zálohované.
Takže podporu obnoviteľným zdrojom áno, ale nie militantný boj bez vecnej diskusie a argumentácie. Energia z obnoviteľných zdrojov totiž stále nie je lacná, mnohé štáty či dokonca napokon koneční spotrebitelia na ňu proste nemajú.
Anja Weisgerber
(DE) Vážený pán predsedajúci, v marci 2007 Európska rada na čele s našou kancelárkou Angelou Merkelovou rozhodla, že do roku 2020 by mal podiel obnoviteľných zdrojov energie dosiahnuť 20 % celkovej spotreby energie. Výhody sú zrejmé: nižšie emisie CO2 , menšia závislosť od dovozu energie z nestabilných štátov, rast a pracovné príležitosti, najmä vo vidieckych oblastiach.
Na základe rozhodnutia samitu musíme teraz tieto úlohy plniť. Obzvlášť dôležité sú tieto body. Komisia musí mať nevyhnutné právomoci a finančné prostriedky, aby mohla zaistiť, že jednotlivé členské štáty budú dodržiavať ciele stanovené na samite. Ak chceme dosiahnuť zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie na 20 % celkovej spotreby energií, potom každý členský štát musí splniť svoju úlohu. Podľa odseku 9 správy zároveň každý členský štát musí mať možnosť zvoliť si najvhodnejší obnoviteľný zdroj energie v jednotlivých odvetviach. Ďalšou kľúčovou otázkou je zlepšovanie energetickej účinnosti. Uvedený 20 % cieľ môžeme dosiahnuť len vtedy, ak zlepšíme energetickú účinnosť ako celok. Obrovský nevyužitý potenciál predstavujú oblasti stavebných izolácií a energeticky úsporných elektrických spotrebičov, v ktorých sa vyvinulo mnoho inovačných technológií, ktoré by už mohli byť uvádzané na trh.
Viac než predtým sa musíme tiež usilovať o zavedenie obnoviteľných zdrojov energie do oblasti vykurovania a chladenia, vzhľadom na to, že 40 % celkového množstva energie používaného v EÚ sa spotrebuje v budovách. Táto oblasť predstavuje obrovský potenciál pre využitie obnoviteľných zdrojov. Moderné štrukturálne plánovanie a nové, energeticky úsporné budovy môžu pomôcť zaistiť pokrytie všetkých požiadaviek na energetickú náročnosť budov z obnoviteľných zdrojov energie.
Iným zdrojom obnoviteľnej energie, ktorý vyžaduje ďalší rozvoj, vďaka svojej univerzálnosti a kapacite základnej záťaže, je biomasa. My ale musíme zaistiť, aby produkcia biomasy bola udržateľná a nekonkurovala výrobe potravín. Podľa odseku 57 správy sme povinní zaistiť, aby produkcia biomasy bola riadená v súlade s medzinárodne uznávanými náročnými normami udržateľnosti. Ďalej je nutné zaistiť, aby z celkového hľadiska mal rozvoj produkcie pozitívny vplyv na ovzdušie a energiu.
Nesmieme tiež zabúdať na podiel jadrovej energie na ochrane ovzdušia. V súčasnosti sa bez jadrovej energie, ako nízkoemisnej technológie, neobídeme. Veľký význam je nutné pripisovať aj výskumu obnoviteľných zdrojov energie v EÚ. Technologický rozvoj v tejto oblasti je rozhodujúci pre zásobovanie udržateľnou energiou. Musíme ďalej podporovať rozvoj technológií skladovania obnoviteľných zdrojov energie, napríklad na základe vodíkovej technológie.
Celkovo povedané, s napätím očakávam návrhy Komisie na konci tohto roku. Dúfam, že Komisia zohľadní mnoho podnetov a žiadostí zo strany Parlamentu.
Teresa Riera Madurell
(ES) Najprv mi dovoľte poďakovať pani spravodajkyni za dôkladnú a poctivú prácu. Pani Thomsenová znovu preukázala, že je mimoriadne zdatnou odborníčkou v tejto oblasti.
Správa predkladá správnu a zároveň vyváženú analýzu situácie. Zásoby fosílnych palív dochádzajú; dovážajú sa z politicky nestabilných častí sveta, a naďalej patria k najvýznamnejším zdrojom emisií CO2. Naše energetické potreby navyše stále rastú. Na to, aby sme mohli uvedené potreby naďalej uspokojovať a zaistiť bezpečné zásobovanie energiou, nevyhnutne potrebujeme nové masívne energetické zdroje, ktoré neznečisťujú a znižujú našu závislosť od okolitého sveta.
V tomto kontexte je obzvlášť dôležitý pokrok v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Vďaka investíciám do výskumu európske firmy zaujímajú vedúce postavenie na svetovom trhu a veľkou mierou prispievajú k vytváraniu nových pracovných miest a väčšej konkurencieschopnosti, t.j. k dvom hlavným cieľom našej lisabonskej stratégie.
Situácia v oblasti obnoviteľných zdrojov energie - a v oblasti politického a právneho rámca, ktorý je väčšinou nevyhovujúci - je v každom členskom štáte veľmi odlišná. Súčasná obmedzená legislatíva sa však ukázala byť účinná pri stimulácii udržateľnejšieho rozvoja v mnohých členských štátoch, aj napriek tomu, že v takých významných oblastiach, akými je oblasť vykurovania a chladenia, ešte stále chýba legislatíva.
Ak máme postúpiť vpred, je nevyhnutné, aby rámcová legislatíva navrhnutá Komisiou bola ambiciózna. Musí obsahovať zlepšenie a posilnenie súčasných predpisov a stanoviť záväzné ciele pre oblasť výroby elektriny, dopravy, vykurovania a chladenia. Ďalej je nevyhnutné, aby členské štáty uvádzali uvedené dohody do praxe bez zbytočného otáľania.
Na splnenie záväzného cieľa v podobe 20 % podielu obnoviteľných zdrojov energie je tiež veľmi dôležité, ako sa veľmi správne zdôrazňuje v správe, aby elektrina vyrobená z obnoviteľných zdrojov mala lepšie podmienky prístupu k rozvodnej energetickej sieti. Požadujeme otvorený, nediskriminačný a účinný prístup obnoviteľných zdrojov energie k rozvodným energetickým sieťam, ktoré sú dostatočne vyspelé, aby si poradili s veľkým množstvom elektriny z obnoviteľných zdrojov energie.
Súhlasím s pani spravodajkyňou, že oddelenie vlastníckych práv prevádzkovateľa prenosovej sústavy od komerčných aktivít je najlepšou zárukou, že nedôjde k diskriminácii výrobcov obnoviteľnej energie v otázke prístupu k rozvodnej energetickej sieti.
Dôležité je tiež urýchliť realizáciu projektov v európskom záujme pre oblasť transeurópskych energetických sietí. Nedávne menovanie koordinátorov pre projekty, ktoré trápia technické, politické alebo finančné problémy, je krokom správnym smerom.
Na záver chcem zdôrazniť, že Komisia a členské štáty musia pokračovať v podpore investícií, inovácií a výskumu v týchto odvetviach. A musia vyvinúť všetko nevyhnutné úsilie, aby zaistili výrobu energie z obnoviteľných zdrojov za dostupné ceny. Dosahovanie cieľov stanovených v rámcovej legislatíve nesmie spôsobovať záťaž pre spotrebiteľov a firmy z dôvodu nadmerného zvyšovania cien energie.
Marios Matsakis
Vážený pán predsedajúci, chcem poblahoželať pani Thomsenovej k vynikajúcej správe. Chcel by som tiež poblahoželať všetkým štyrom spravodajcom výborov požiadaných o stanovisko, ktorí predložili užitočné doplňujúce body a odporúčania.
Myslím, že už je jasné nám všetkým, aj tým, ktorých bolo ťažké presvedčiť, a medzi ktorých pravdepodobne patrí aj pán Chichester, ktorý už odišiel, že naša planéta sa nebezpečne otepľuje a zmena klímy je, ako vieme, reálnou hrozbou pre život na Zemi. Do akej miery je táto zmena vyvolaná prirodzenou klimatickou zmenou a do akej miery atmosférickou koncentráciou plynov, ktoré zmenu klímy tiež ovplyvňujú, to dosiaľ presne nevieme; táto otázka je stále predmetom určitého sporu medzi vedcami a politikmi. O čom ale niet sporu je, že akumulácia plynov ako CO2 celkom určite zmenu klímy ešte zhoršuje, a dokonca ešte aj v tejto neskorej etape, keď sa už začali prejavovať katastrofické účinky tejto zmeny, sa svet prebúdza pomaly, možno až príliš pomaly, k vedomiu, že je nevyhnutne nutné niečo spraviť.
EÚ je jednou z vedúcich síl, ktoré sa snažia o riešenie tohto problému. Plán pre obnoviteľnú energiu v Európe je nepochybne dôležitým krokom správnym smerom, a som si istý, že získa plnú podporu väčšiny poslancov tohto Parlamentu, ale akonáhle bude schválený náležitý legislatívny rámec, bude nutné primať členské štáty k jeho realizácii a zaviesť účinné monitorovacie systémy.
Aby sme v našom úsilí o zastavenie zmeny klímy vyvolanej skleníkovými plynmi dosiahli reálny účinok, musíme splniť ešte dva ďalšie ciele. V prvom rade je nutné rozšíriť Plán pre obnoviteľnú energiu v Európe aj za hranice Európy, aby zahŕňal čo najväčšiu časť sveta. Je to vskutku neľahká úloha. Po druhé, musíme pochopiť, že je nevyhnutné primať našich občanov, aby si sami uvedomili, že okrem činov a obnoviteľných zdrojov energie potrebujeme i vo všeobecnosti znižovať výdavky na energiu. Ak budeme zvyšovať naše energetické potreby bez rozdielu a akoby neobmedzeným spôsobom, potom budú všetky naše pracovné plány nakoniec neúčinné, bez ohľadu na to, koľko ich vypracujeme.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Vážený pán predsedajúci, ak sa chceme sa seriózne zaoberať globálnym otepľovaním, a zaviesť tento ambiciózny plán do praxe, je úplne nevyhnutné vytvoriť spojnicu medzi energetikou a životným prostredím. Samozrejme, že sme opakovane varovali, že členské štáty nedosiahnu stanovený cieľ v podobe 12 % podielu obnoviteľných zdrojov energie do roku 2010. Ako teda môžeme očakávať, že do roku 2020 dosiahnu 20 % podiel?
Vo svojej metóde odhadu vývoja Komisia nezohľadnila environmentálne náklady na výrobu energie, a my naďalej produkujeme energetické politiky postupne, hoci to, čo potrebujeme, je jednotný komplexný prístup.
Energetika je oblasť politiky, v ktorej sme schopní byť omnoho úspešnejší a rýchlo dosahovať požadované výsledky. Energetickú účinnosť je napríklad nutné podporovať tým, že každý z nás dokáže eliminovať zbytočné náklady na energiu. Aj administratívne postupy musia byť jednoduchšie. Vo Francúzsku musíte absolvovať kurz prekonávania byrokratických prekážok, aby ste si mohli nainštalovať solárny panel: zmena zo spotrebiteľa energie na výrobcu vyžaduje sedem samostatných konaní, ktorými musí každý záujemca prejsť.
Naša činnosť musí ale tiež byť v súlade so zásadami spolupráce pre rozvoj. Aké sú návrhy Únie na rozvoj obnoviteľných zdrojov energie v rámci dohôd o partnerstve s krajinami AKT? Ak napríklad rozprávame o solárnej energii, najchudobnejšie národy nám hovoria, že si túto technológiu skrátka nemôžu dovoliť. A čo členské štáty, ktoré financujú pestovanie biopalív v krajinách na juhu? V Afrike a Ázii vznikajú plantáže jatrophy dokonca aj v regiónoch, kde je veľkým problémom sucho a zaistenie potravín.
Únia nenesie zodpovednosť len za tieto problémy, ale aj voči tretím krajinám, ktoré dodávajú suroviny na výrobu energie. Európske investície do uránových dolov v Nigérii alebo do Čadsko-kamerunského ropovodu musí sprevádzať prenos technológie na výrobu čistej energie na základe mikroprojektov.
Energetická kríza je krízou životného prostredia, pán predsedajúci; vyžaduje vypracovanie plánov pre prípad mimoriadnej udalosti a záväzných politických opatrení. Musíme všetku našu pozornosť upriamiť na obnoviteľnú energiu.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár Piebalgs, dámy a páni, práve v tejto chvíli sa vo Washingtone prerokúvajú ciele z Kjóta a ja sa domnievam, že je správne, že OSN o týchto globálnych cieľoch diskutuje a stanovuje ciele v rámci zhora zavádzanej stratégie, a tiež že vytvára nevyhnutné nástroje.
Domnievame sa, že pre nás je dôležité zamerať sa na stratégiu zavádzanú zdola, konkrétne lisabonskú agendu, a snažiť sa o dosiahnutie zamestnanosti a rastu predovšetkým prostredníctvom cieľov energetickej účinnosti. Máme tu nové ciele pre rôzne oblasti činnosti. Prostredníctvom izolácie a mnohých ďalších opatrení na zlepšenie energetickej účinnosti môžeme vytvoriť skutočnú ekonomickú hybnú silu a obojstranne výhodné podmienky. Domnievam sa, že z hľadiska zabezpečenia dodávok je dôležité sa zamerať aj na obnoviteľné zdroje energie. Obnoviteľná energia, ktorá v našich zemepisných šírkach pribúda, je istým zdrojom, ktorý je nám kedykoľvek k dispozícii. Mali by sme zaistiť, aby sa nám skutočne podarilo do roku 2020 dosiahnuť 20 % podiel obnoviteľných zdrojov energie na našej celkovej spotrebe energie.
Potrebujeme stanoviť európske kritériá pre oblasť opatrení podpory, stimulov, subvencií, daní, celého finančného rámca. Toto je výzva, a jedna z úloh, ktoré čakajú pána komisára Kovácsa.
Po druhé, potrebujeme transparentný a korektný prístup k prenosovej sieti. Potrebujeme zásadu tzv. povinného prenosu a mali by sme zvážiť sankčné poplatky v prípade neuskutočnenia prepravy. Potrebujeme harmonizované postupy plánovania s mechanizmom jedného administratívneho miesta, na základe ktorých možno všetky schvaľovacie konania ukončiť v stanovenej lehote, t.j. maximálne do troch rokov, aby sme zaistili dostupnosť energetickej produkcie v požadovanom termíne. Musíme tiež zaručiť spotrebiteľom právo objednávať si od svojich dodávateľov 100 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov, a zabezpečiť si tak spoľahlivé a isté dodávky energie na ďalšie desaťročia.
Jadrová energia nie je obnoviteľná energia, a preto by som uvítal, keby sa otázka jadrovej energetiky riešila samostatne v osobitnej správe.
Dorette Corbey
(NL) Vážený pán predsedajúci, pani Thomsenová predložila výnimočnú správu o obnoviteľnej energii a ja z celého srdca podporujem jej záväzok a stanovený cieľ 25 %.
Riešenie problému zmeny klímy je obrovská výzva, ktorá však ponúka aj skvelé príležitosti. Príležitosti pre nové technológie a čistú a obnoviteľnú energiu. Okrem zavedených zdrojov, ako sú veterné turbíny a solárne panely, budeme pravdepodobne využívať také energetické zdroje, ako sú veterná energia získavaná vo vysokých nadmorských výškach od jedného kilometra vyššie, slnečné reflektory, prílivová energia, vlnová energia, geotermálna energia a technológia výroby paliva z vodných rias. Je to vzrušujúci trend a ja ho vítam. Investície do obnoviteľných zdrojov energie prinášajú viac výhod než len zníženie emisií CO2. Znižujú aj našu závislosť od tretích krajín, rozbíjajú mocenský monopol energetických gigantov a vedú nielen k obrovským inováciám, ale aj k zvýšeniu počtu pracovných miest, zhruba o jeden milión.
Toto všetko znie veľmi dobre, dámy a páni, ale bez kvalitnej politiky to nedokážeme. Dovoľte mi spomenúť tri dôležité body. Po prvé, nutnosť potlačenia závislosti. Celkové potlačenie závislosti je zásadnou prioritou, ak má dôjsť k rýchlemu rozvoju obnoviteľných zdrojov energie. V tejto chvíli môže trvať dlho, než bude veterný park pripojený k elektrickej sieti, a to je neprijateľné. Dúfam, že návrhy, ktoré Európska komisia tento týždeň predložila, bude možné trochu posilniť, aby sme mohli odolať tlaku energetických monopolov a zabrániť rozdrobeniu ich obsahu.
Po druhé, biopalivá. Máme biopalivá dobré a zlé. V súčasnosti to ale vyzerá tak, že sa každý zameriava na tie zlé. Existujú totiž dôvody spochybňujúce potrebnosť niektorých biopalív, ktoré nemajú takmer žiadny prínos pre životné prostredie. Niektoré biopalivá veľmi nepriaznivo ovplyvňujú biodiverzitu a ceny potravín. Za prísnych podmienok ale biopalivá môžu pomôcť vytvoriť udržateľnejší systém zásobovania energiou, ak budú existovať záruky, že sa nebudú rúbať dažďové pralesy, aby sme mohli naplniť nádrže našich áut. Súhlasím s odsekom v Brittinej správe, v ktorom sa hovorí, že pre príslušný 10 % podiel biopalív v energetickej zmesi musia platiť jasné kritériá. Vo svojej správe k smernici o kvalite palív predkladám k tejto problematike návrhy, a teším sa na vaše reakcie.
Na záver sa chcem zmieniť o subvenciách. S poľutovaním musím konštatovať, že na výrobu energie z fosílnych palív sa stále vyplácajú subvencie. Za posledných 10 rokov európsky uhoľný sektor dostal okolo 50 miliárd EUR na podporu svojich produktov. Z leteckých palív sa neodvádzajú dane, a to je skrytá subvencia. Teraz sa objavuje trend vyplácať veľkorysé subvencie na podporu obnoviteľnej energie. A to nie je správne. So subvencovaním fosílnych palív musíme skoncovať čo najskôr. Namiesto vyplácania subvencií musíme donútiť výrobcov energie, aby na výrobu podstatnej časti svojej produkcie využívali obnoviteľné zdroje. Potom nebudú vôbec žiadne subvencie nutné. Musíme byť obozretní, aby sme nenahradili našu závislosť od ropy novou závislosťou od subvencií.
Herbert Reul
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, najskôr mi dovoľte, aby som poďakoval pani spravodajkyni za predloženie tejto správy. Domnievam sa, že v tomto kontexte je dôležité zdôrazniť, že energetickú politiku musíme posudzovať z hľadiska mnohých rôznych čiastkových cieľov. Ako môžeme zaistiť spoľahlivosť zásobovania energiou, ako môžeme zaistiť, aby nepoškodzovala životné prostredie, a ako ju môžeme získať za dobrou cenu?
Ak vezmeme uvedené tri faktory do úvahy pri každej z týchto rozpráv, pomerne skoro si uvedomíme, že obnoviteľné zdroje energie prirodzene hrajú svoju úlohu, možno významnú úlohu, pri vytváraní budúcej podoby energetiky, ale že tento sektor sám nemôže vyriešiť problém zásobovania energiou z hľadiska tvorby cien, vplyvu na životné prostredie alebo spoľahlivosti zásobovania.
Preto je dôležité klásť si otázky, ktoré tu dnes už jasne zazneli z úst mojich predrečníkov, napríklad, ako a kde môžeme využiť obnoviteľnú energiu ekonomicky najinteligentnejším spôsobom tak, ako to robíme pri ostatných zdrojoch. Musíme dôkladne zvažovať, do čoho čo najúčinnejšie investovať, to znamená, že nesmieme napríklad podporovať slnečnú energiu v oblasti, kde vôbec nie sú priaznivé podmienky na jej využitie.
Musíme zvážiť, či nás rozhodnutia a percentuálne podiely a záväzné cieľové ukazovatele skutočne posunú vpred, alebo či by nebolo rozumnejšie o čosi viac podporovať subsidiaritu a iniciatívy uberajúce sa odlišnými smermi v odlišných odvetviach, podľa situácie v príslušných členských štátoch, ale vedúce k porovnateľným cieľom.
Zároveň musíme označiť nedostatky, ktoré v oblasti obnoviteľných zdrojov tiež existujú. O biopalivách sme už viedli rozpravy. Ešte pred šiestimi mesiacmi sa táto téma vôbec neobjavovala. Hovorili sme aj o veternej energii a škodách, ktoré môže spôsobiť. V mojej krajine máme problémy nájsť dostatok priestoru pre rozvoj veternej energie. To neznamená, že sa týchto obnoviteľných zdrojov energie zriekame, ale znamená to, že musíme viesť diferencovanú diskusiu a diferencovaným spôsobom reagovať, pretože v konečnom dôsledku rozumná energetická politika nesmie vzbudzovať falošné očakávania, ktoré nemôže naplniť, ale naopak musí vzbudzovať očakávania, ktoré môže napĺňať postupne, krok za krokom. Ďakujem Komisii za veľmi otvorený a diferencovaný prístup.
Riitta Myller
(FI) Vážený pán predsedajúci, nemôžeme znižovať emisie oxidu uhličitého v súlade s našimi cieľovými ukazovateľmi, ak nebudeme uplatňovať súbežne stratégie energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie. V súčasnosti existujú medzi členskými štátmi veľké rozdiely v otázke využitia obnoviteľných zdrojov energie. Potrebujeme pre každú krajinu samostatné záväzné cieľové ukazovatele energetickej účinnosti a cieľové ukazovatele pre oblasť obnoviteľných zdrojov.
Pani spravodajkyňa má úplnú pravdu, keď upozorňuje na dva praktické aspekty spôsobu dosahovania týchto cieľov v Európskej únii. Musíme trvať na tom, že členské štáty s veľkým počtom obyvateľov, ktoré v súčasnosti vyrábajú len veľmi malé množstvo svojej energie s využitím obnoviteľných zdrojov, by mali tento nedostatok odstrániť. Úsilie, ktoré vynakladajú malé krajiny, nebude na vyriešenie problému stačiť. Ďalším dôležitým poznatkom, na ktorý sme tu už upozorňovali, je nutnosť využívať prírodné javy. Máme slnečné žiarenie, máme potenciál biopalív, a na niektorých miestach vietor. Tieto javy je nutné pri vytváraní národných programov zohľadniť.
Je veľmi dôležité, aby politika uskutočňovaná členskými štátmi bola trvalá a súdržná. Len tak si získame investorov a sponzorov, ako aj priemysel. Ak nebudú systémy podpory a regulácie správne nastavené tak, aby sme mohli uskutočňovať udržateľnú energetickú politiku, nikdy sa nám nepodarí dokončiť skutočnú revolúciu, po ktorej európska energetická politika volá.
Pokiaľ ide o biopalivá, je nutné dávať prednosť biopalivám druhej generácie, nie vyvolávať dojem, že podporujeme konkurenciu medzi potravinami a palivom.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Vážený pán predsedajúci, rozhodnutie štátnych a vládnych predstaviteľov schváliť ako záväzný cieľ dosiahnutie 20 % podielu obnoviteľných zdrojov energie v našej energetickej zmesi do roku 2020, zaznamenalo veľkú odozvu na celom svete a predstavuje medzník v politike Spoločenstva v oblasti zmeny klímy a využitia energie.
Zajtra bude Parlament hlasovať o príslušnej správe, v ktorej vyjadrujeme našu podporu návrhom Rady a Komisie na budúcu legislatívu v tejto oblasti.
Ako spoluzákonodarcovia sme povinní vytvárať hospodársku politiku podporujúcu rast, ktorá uspokojuje skutočné potreby spoločnosti, a vždy mať na pamäti dostupný technologický rámec. Dosiahnutie 20 % podielu obnoviteľných zdrojov energie na celkovej energetickej zmesi bude hospodársky reálne len pri splnení dvoch podmienok: cena ropy za barel zostane vysoká a cena za tonu CO2 bude dostatočne odrádzajúca.
Štúdie o vplyvoch realizované Komisiou vychádzajú z ceny približne 20 EUR za tonu CO2. Súčasná cena kolíše medzi 12 až 15 eurocentami. Pri týchto údajoch nie je pomer nákladov a prínosov taký lákavý, ako by sme si priali, a tento fakt je nutné pri budúcej revízii režimu obchodovania s emisnými povolenkami zohľadniť, ak chceme priemyslu a spotrebiteľom vyslať správne signály.
Nemôže byť pochýb o tom, že diverzifikácia čistých zdrojov energie musí byť aj naďalej hlavnou prioritou energetickej politiky. Vďaka odvážnemu marcovému kroku Rady nastal čas, aby členské štáty rokovali o rozdelení záťaže a záväzkov. Na záver preto, pán predsedajúci, vyzývam Radu, aby zaistila rýchle rozdelenie na základe solídneho kompromisu, vďaka ktorému sa žiadna strana nebude cítiť ako víťaz alebo porazený.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Blahoželám pani Thomsenovej k vynikajúcej správe. Súhlasím so svojimi kolegami, a predovšetkým s kolegom Paasilinnaom, že nemôžeme byť v záležitostiach tykajúcich sa energie doktrinárski, a nesmieme obnoviteľnú energiu považovať za všeliek, ktorý vyrieši všetky problémy Európy. Každopádne je to však veľmi dôležitý krok správnym smerom. V tom sme všetci zajedno, a v správe pani Thomsenovej je tento bod majstrovsky zdôraznený.
Niektorí poslanci ale zároveň poukázali na nutnosť dosiahnutia technického pokroku, pretože nové členské štáty, a predovšetkým chudobnejšie členské štáty, považujú využitie slnečnej energie, veternej energie alebo - v prípade mojej krajiny, kde sa hojne vyskytujú termálne pramene - geotermálnej energie, za mimoriadne nákladné.
Chcel by som požiadať pána komisára Piebalgsa, aby naliehavo vyzval Komisiu, aby dôkladne posúdila, akým spôsobom by mohol byť vývoj týchto technológií v Európe stimulovaný, možno aj pomocou výberových konaní. Nemám na mysli jednoduché technológie, aké sme ja a moji kolegovia poslanci mali možnosť nedávno vidieť v Tibete, kde nám bolo povedané, že domácnosti sú vybavené solárnou energiou. Nechcelo sa nám tomuto tvrdeniu veriť, ale neskôr vyšlo najavo, že onou solárnou energiou mysleli veľmi jednoduchý malý plát, na ktorom možno pol hodiny ohriať kanvicu s vodou. Ja tu hovorím o úplne iných, serióznejších technológiách.
V poľnohospodárskom sektore sú veľmi dôležité biopalivá, a súhlasím s pani Myllerovou, že nesmieme vytvoriť situáciu, ktorá by proti sebe stavala výrobu biopalív a potravinársky priemysel a výrobu potravín. Buďme tiež rozumní v otázke výroby bioetanolu, pretože pri výrobe bioetanolu sa niekedy spotrebuje väčšie množstvo fosílneho paliva, než koľko sa ho vďaka bioetanolu ušetrí. Preto sa domnievam, že je nutné v tejto otázke zaujať diverzifikovaný prístup.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Pán komisár, dámy a páni, obnoviteľné zdroje energie sú odpoveďou na dve hlavné výzvy: po prvé, zabezpečujú spoľahlivé zásobovanie energiou, pričom zaisťujú jej rôznorodosť, a zároveň znižujú závislosť od dovozu, a po druhé, z hľadiska zmeny klímy, nespôsobujú priame emisie skleníkových plynov.
Obnoviteľné zdroje energie sú už nejaký čas v Európe obľúbené. Sú témou, na ktorej sa získavajú politické body. Ich význam pre ďalší rozvoj spoločnosti obhajujú politici, ekonómovia, vedci a energetici, a tiež majitelia domov a bytov, ktorí sa obvykle neradia medzi odborníkov na výrobu energie alebo na ochranu životného prostredia.
Bohužiaľ, podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej energetickej zmesi sa zvyšuje len veľmi pomaly. Prečo je to tak? Že by sme sa my, politici, málo angažovali? Nemyslím, že to je ten pravý dôvod, pretože obnoviteľné zdroje energie sú hlavnou témou väčšiny európskych právnych predpisov v oblasti energetiky. Myslím si ale, že pri stanovovaní príslušného rámca sme zdôraznili technické a kontrolné aspekty, a zabudli sme na aspekt ekonomický a celkové posúdenie.
Domnievam sa, že by sme sa nemali obnoviteľnými zdrojmi energie zaoberať izolovaným spôsobom. Musíme posúdiť ich výhody aj nevýhody v porovnaní s ostatnými zdrojmi energie. Musíme posúdiť ich prínos k zaisteniu rôznorodosti energetickej zmesi, spoľahlivému zásobovaniu energiou, znižovaniu emisií skleníkových plynov a vytvoreniu znalostnej spoločnosti. Musíme posúdiť potrebu mimoriadneho výskumu a vývoja.
Aby sme mohli nadviazať na náš skorší technický prístup, musíme podniknúť makroekonomické vyhodnotenie. Dôležitým faktorom v rozhodovaní o investíciách sú, napríklad, finančné náklady na uvoľnenie o jednu tonu nižšieho množstva uhlíka do atmosféry.
Dokiaľ nepodnikneme príslušnú porovnávaciu analýzu nákladov, aby sme nadviazali na náš tradičný prístup k tvorbe politiky, nedosiahneme v našej energetickej a environmentálnej politike požadované výsledky. Ak ale celkovú analýzu podnikneme, odstránime bariéry medzi jednotlivými zdrojmi energie, a to je významný krok, pretože len rôznorodá, trvalá energetická zmes má budúcnosť.
Joan Calabuig Rull
(ES) Vážený pán predsedajúci, takmer všetci sa zhodneme na tom, že Európska únia čelí trom základným výzvam: po prvé, vyčerpaniu zásob a rastúcim cenám tradičných zdrojov energie; po druhé, potrebe znížiť našu rastúcu závislosť od dovozu energie; a po tretie, pomôcť zastaviť zmenu klímy. Niet pochýb, že obnoviteľné zdroje energie môžu byť veľkým prínosom pri riešení týchto výziev.
Teraz sme si dali záväzok dosiahnuť 20 % podiel obnoviteľných zdrojov energie na celkovom množstve vyrobenej energie do roku 2020. Členské štáty si bezpochyby môžu zvoliť obnoviteľné zdroje energie, ktoré najlepšie zodpovedajú ich situácii. Musia sa však zaviazať - a musí ísť o jednoznačný politický záväzok - k splneniu cieľov, ktoré sme si stanovili spoločne.
Chcel by som zdôrazniť štyri body. Po prvé, obnoviteľné energie nie sú nezlučiteľné s inými zdrojmi energie, ktoré môžu pomôcť so stabilizáciou dodávok, preferovanou alternatívou však musia byť obnoviteľné energie. Iné energetické zdroje, ako jadrová energia, by nemali byť vyraďované, ale zostáva ešte doriešiť otázku trvalých problémov s nakladaním s odpadmi a vysokých stavebných nákladov.
Použitie biopalív však vyžaduje veľkú obozretnosť a malo by sa opierať o kritériá udržateľnosti. Inak by mohlo spôsobiť závažné poškodenie životného prostredia a vyvolať nepriaznivé sociálne dôsledky.
Na druhej strane však v oblasti bytovej výstavby a budovania infraštruktúry existujú skvelé príležitosti pre ďalší rozvoj využitia obnoviteľných zdrojov energie.
Na záver je nutné sa zmieniť o sociálnom rozmere energetickej politiky: zavedením obnoviteľných zdrojov energie nesmie dochádzať k zvyšovaniu cien, vďaka ktorému by sa vykurovanie a elektrina mohli stať nedostupné pre spotrebiteľov, najmä pre najzraniteľnejšie skupiny obyvateľov, ktorých sa rastúce ceny energie dotýkajú obzvlášť citeľne.
Alexander Stubb
Vážený pán predsedajúci, je celkom zábavné, že tu máme živo reagujúce publikum. Nebýva pravidlom, aby sme v tejto sále počuli potlesk, povzbudzovanie a krik. Viem, že to je zakázané, ale myslím, že je to celkom zábavné, tak by to malo byť povolené.
Ak dovolíte, zmienim sa o troch bodoch. Prvý bod je viac-menej odrazom toho, čo povedal pán komisár. Myslím, že potrebujeme spoločnú energetickú politiku. Samozrejme, že národné ciele sú veľmi dôležité, ale v rámci celkového prístupu je nutné na ne nazerať zo spoločnej perspektívy. To znamená, že je treba preskúmať množstvo pripravovaných právnych predpisov, a zamerať sa, ako tu už uviedol pán Paasilinna, na nájdenie správnej energetickej zmesi z hľadiska celého programu.
Moja druhá poznámka sa týka spravodlivého rozdelenia záťaže, a v tejto súvislosti musím konštatovať, že som vcelku spokojný s cieľmi pre rok 2020: sú správne a sú ambiciózne. Nie som si stopercentne istý, či sa nám vôbec podarí ich dosiahnuť, najmä pokiaľ ide o oblasť obnoviteľných zdrojov energie, ale napriek tomu si myslím, že je to správny cieľ. Pri plnení týchto cieľov je však veľmi dôležité sa dôkladne zaoberať otázkou rozdelenia záťaže. Nechcem byť svedkom situácie, kedy malé štáty ako Fínsko, ktoré už dnes dosahuje 25 % podiel obnoviteľných zdrojov energie, budú musieť prudko zvýšiť svoju záťaž, povedzme až na 45 %, zatiaľ čo všetkých päť najväčších členských štátov, ktoré v podstate spotrebujú 60 % energie, si udrží omnoho nižšie normy. Buďme prosím v tomto ohľade spravodliví. Navyše krajiny ako Fínsko bohužiaľ nemajú príliš mnoho slnečnej energie.
Moja tretia poznámka sa týka metodiky výpočtu. Zdá sa, že veterná a slnečná energia sú v porovnaní s biomasou penalizované. Dobre, pokúsme sa s tým žiť, ale dôkladne sa tým zaoberajme. Rád by som veril, že Generálne riaditeľstvo pre energetiku a dopravu má dostatok pracovníkov, prípadne je schopné nových pracovníkov prijať, aby mohlo tieto veci riešiť, monitorovať a realizovať.
V zostávajúcom čase mi dovoľte zhrnúť uvedené tri body: po prvé, potrebujeme spoločnú energetickú politiku, po druhé, potrebujeme spravodlivé rozdelenie záťaže, a po tretie, potrebujeme veľmi dôkladne riešiť otázku metodiky výpočtu.
Gábor Harangozó
(HU) Ďakujem, pán predsedajúci. Najskôr mi dovoľte zablahoželať pani Thomsenovej k vynikajúcej správe. S ohľadom na výzvy predstavované zmenou klímy, našou vysokou závislosťou od fosílnych palív a stále naliehavejšou úlohou vytvárať nové pracovné miesta vo vidieckych oblastiach, Európska únia potrebuje jasný, prehľadný regulační systém, ktorý jej umožní účinne fungovať v oblasti výroby obnoviteľnej energie, a najmä v oblasti produkcie biomasy.
Musíme pre výrobcov vytvoriť také právne prostredie, ktoré jednoznačne vymedzí činnosti a operačné rámce v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Nevidím príliš zmyslu v tom, že máme smernice stanovujúce zvyšovanie podielu obnoviteľnej energie, ak chýbajú príslušné podmienky; príslušní výrobcovia tak nebudú chcieť riskovať a začať podnikať v tomto novom odbore.
Nemôžeme pripustiť situáciu, že by sme na európskej úrovni mylne podnecovali poľnohospodárov k pestovaniu surovín pre výrobu bioenergie, zatiaľ čo v niektorých krajinách by vnútroštátny regulačný rámec nestanovil pre túto činnosť optimálne prostredie. Potrebujeme dlhodobý, dôkladne premyslený a spracovaný program, pretože inak budú výrobcovia považovať tento nový druh výroby za príliš veľký hazard.
Musíme zaručiť spoľahlivosť produkcie, ale nemôžeme očakávať, že spotrebitelia budú platiť vyššie maloobchodné ceny. Výrobcovia potrebujú stimuly, a v niektorých prípadoch daňové zvýhodnenia, aby im prechod nespôsobil prevádzkové problémy. Musíme stanoviť príslušné stimuly, aby sme zaistili, že výroba biopalív nebude mať za následok zvýšenie cien potravín, pretože to by viedlo k poškodeniu celého programu. Ďakujem vám za pozornosť.
Ivo Belet
(NL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, dovoľte mi zamerať sa na dve oblasti z vynikajúcej správy pani Thomsenovej: stavebníctvo a motorové vozidlá.
Ak máme splniť cieľové ukazovatele pre CO2 v automobilovom priemysle, musíme investovať viac prostriedkov do výskumu a vývoja. To je zrejmé. Príležitosť nám k tomu dáva naša revízia viacročného rozpočtu, pán komisár. Musíme dramaticky vystupňovať úsilie v oblasti výskumu nových technológií a obnoviteľnej energie pre oblasť dopravy. Toto úsilie by sa malo stať aj jednou z priorít nového Európskeho technologického inštitútu. Európsky automobilový priemysel môže ísť v tejto oblasti príkladom, dámy a páni. Niektorí výrobcovia automobilov v Japonsku teraz propagujú ako svoj cieľ výrobu vozidiel s "nulovými emisiami". Myslím, že Európska únia má všetky predpoklady k tomu, aby ako prvá na svete tento cieľ premenila na skutočnosť.
Je tu ale ešte jedno odvetvie, ktoré volá po novej environmentálnej technológii: stavebníctvo. Túto potrebu musíme neustále zdôrazňovať. Európska komisia pripisuje tomuto odvetviu najväčší potenciál, pokiaľ ide o znižovanie emisií CO2. Výstavba nových, nízkoenergetických domov a bytov, takzvaných pasívnych domov, je stále v plienkach a stále pomerne nákladná. Aj tu je najvyšší čas, aby sme preradili na vyššiu rýchlosť, a to nielen v oblasti výskumu a vývoja, ale aj v oblasti daňových stimulov. Bez problémov by sme mohli naďalej znižovať sadzbu DPH u energeticky úsporných materiálov a obnoviteľných zdrojov energie v stavebníctve, možno až na nulu. Európska komisia má ale v každom prípade svoje plány - to Vy viete lepšie než ja, pán komisár - na predloženie nových návrhov na znižovanie DPH do roku 2009, a teoreticky by tieto predbežné návrhy na energeticky úsporné opatrenia v stavebníctve mohla do svojich plánov zahrnúť. Takže je zrejmé, že nás v nadchádzajúcich mesiacoch a rokoch čakajú veľké výzvy. A tieto výzvy si vyžadujú smelé a odhodlané činy.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Dôkladne spracovaná správa kolegyne Thomsenovej nám pomôže žiť v čistejšom prostredí a vzdorovať zmene klímy. Ambiciózne akčné plány pre obnoviteľnú energiu na európskej a národnej úrovni, rovnako ako monitorovanie ich plnenia, budú zahrnuté do spoločnej európskej energetickej politiky a znížia závislosť od dodávok energie z tretích krajín.
Niektoré krajiny ale majú významný potenciál vodnej, slnečnej alebo veternej energie, zatiaľ čo iné krajiny majú potenciál menší. Preto by akčné plány pre jednotlivé krajiny mali byť zostavované individuálne, a prepočty by mali vychádzať z reálneho základu.
Vhodné by tiež bolo, ak by Európska komisia smerovala podporu zo štrukturálnych fondov do výroby obnoviteľnej energie, a do oblasti izolácie a vykurovania obytných budov. Využitie obnoviteľnej energie by malo nájsť podporu aj v daňovej politike. V Európe sme teraz svedkami rastu cien potravín spojeného s rastúcim dopytom po biopalive. Nemalo by to tak byť.
Čo na to povie bežný občan EÚ, ktorý žije od výplaty k výplate, keď v dôsledku potreby zvýšeného využitia obnoviteľných zdrojov energie rastú ceny elektriny a bývania? Trh nemôže regulovať všetko. Je nevyhnutné, aby sme poskytovali pomoc osobám, ktoré sa ocitli vo finančnej tiesni, najmä tým, ktoré sú rastom cien energie najviac postihnuté.
Všeobecne povedané, som si istý, že v budúcnosti budeme musieť zmeniť náš životný štýl a obmedziť našu nadmernú spotrebu. Ľudia tejto planéte ublížili a je teraz ich povinnosťou pomôcť jej sa zotaviť.
Agnes Schierhuber
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, zásobovanie energiou sa stáva čoraz záväznejšou výzvou, a to nielen pre Európsku úniu, ale pre celý svet. V tomto kontexte má využitie obnoviteľných zdrojov energie zásadný význam z hľadiska perspektívy bezpečnosti dodávok, ako aj z hľadiska rozhodujúceho podielu na znižovaní emisií skleníkových plynov. Musíme podporovať a propagovať inovácie. Musíme tiež viac investovať do výskumu a vývoja nových technológii, či už v oblasti dopravy - napr. do výskumu nových palív alebo konštrukcie nových motorov - alebo v oblasti termálneho alebo energetického využitia zdrojov, ako je vykurovanie, výroba elektriny, izolačné materiály atď.
Dobrým príkladom je kombinovaná výroba elektriny a tepla z biomasy pomocou prepojenia energie a tepla, ktorá sa stále viac používa v Rakúsku. Ďalším kľúčovým aspektom je úspora energie. Rozhodujúci význam majú aj regionálne, decentralizované koncepcie.
Musíme využiť príležitosť, ktorú nám ponúka decentralizovaná výroba energie a biopalív z obnoviteľných zdrojov energie, pretože aj jej prostredníctvom môžeme získavať udržateľnú energiu a využívať suroviny, ktoré sú v danej lokalite k dispozícii. Využitie poľnohospodárskych produktov na výrobu energie isto nezabráni výrobe dostatočného množstva potravín, pretože úrodnej pôdy je dostatok, a aj táto pôda môže byť adekvátne využívaná. Pozastavenie pravidiel pre vyňatie pôdy z produkcie vo fiškálnom roku 2008 je preto skutočne vítaným krokom.
Využitie obnoviteľných surovín môže tiež zásadným spôsobom prispieť k hospodárskemu rozvoju vidieckych oblastí, a to z dôvodu ich pozitívneho vplyvu nielen na využitie pôdy počas obvyklého striedania plodín, ale tiež, a to predovšetkým, na zamestnanosť a vytváranie nových pracovných miest vo vidieckych oblastiach.
Antonio De Blasio
(HU) Ďakujem, pán predsedajúci. Najskôr by som chcel zablahoželať pani spravodajkyni k vynikajúcej práci, ktorú odviedla. Nesmieme zabúdať na to, že ambiciózne ciele, ku ktorým sa Európska únia zaviazala a ktoré sú zamerané na znižovanie emisií plynov zodpovedných za skleníkový efekt, širšie využitie obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovanie energetickej účinnosti, môžeme dosiahnuť len vtedy, ak ich budeme plniť v súlade so zásadou subsidiarity, začínajúc od sociálnych a hospodárskych partnerov na miestnej a regionálnej úrovni.
Decentralizovaná energetická politika, súbežná s výskumnými programami a kampaňami zameranými na zmenu spotrebiteľských návykov, by mohla priniesť hmatateľné výsledky nielen z hľadiska využitia obnoviteľných zdrojov energie, ale aj z hľadiska zamestnanosti a regionálneho rozvoja.
Miestna výroba a prípadne konverzia a spotreba obnoviteľných zdrojov energie vytvára nové pracovné miesta, zatiaľ čo vďaka diverzifikácii energetického zásobovania a jeho účinnosti sa zvyšuje regionálna hospodárska stabilita. Chcel by som zdôrazniť vrcholnú úlohu finančných stimulov pri napájaní obnoviteľných zdrojov energie na existujúce siete, ako aj pri uvádzaní obnoviteľných energií na trh.
Je v kľúčovom záujme miestnych samospráv a regionálnych organizácii (predsedajúci rečníka prerušil a požiadal ho, aby hovoril pomalšie), aby podporovali činnosť podnikov v oblasti inovácií, výskumu a vývoja.
Podporou partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom by Európska únia mohla pomáhať subjektom z verejného a súkromného sektora v spoločnosti, aby sa spojili a podporili ekonomickou injekciou regióny, ktorých rozvoj by chceli stimulovať. Aby táto myšlienka mohla byť úspešná, je nutné, aby miestne podniky boli informované o možnostiach rozvoja a posúdili charakter a špecifické potreby príslušného regiónu.
Odporúčam Európskej únii, aby starostlivo monitorovala plnenie očakávaných úloh zo strany členských štátov, pretože regionálne a miestne iniciatívy nebudú mať nikdy šancu na úspech, ak členské štáty neuvedú do praxe vlastné rámce zlučiteľné s právnymi predpismi EÚ. Členské štáty majú povinnosť vytvárať právne prostredie, ktoré nielen umožní zvyšovať energetickú účinnosť a využitie obnoviteľných zdrojov energie, ale tiež poskytne úplnú hospodársku podporu a motiváciu miestnym a regionálnym iniciatívam.
Valdis Dombrovskis
(LV) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, jedným z cieľov energetickej stratégie Európy je zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v celkovej energetickej spotrebe na 20 % do roku 2020. Lotyšsko patrí medzi vedúce krajiny v tejto oblasti, pretože podiel obnoviteľnej energie v Lotyšsku už dnes tvorí 37 % Pri prideľovaní cieľových ukazovateľov pre podiel obnoviteľnej energie je ťažké postupovať spravodlivo voči každému členskému štátu, rovnako ako zaistiť, aby sa každý členský štát aktívne podieľal na využití obnoviteľnej energie. Môžem podporiť stanovisko pani spravodajkyne, že musíme dbať na to, aby väčším členským štátom neboli znižované kvóty a prideľované ciele určujúce podiely obnoviteľnej energie nižšie než 20 %. Vzhľadom na to, že na päť najväčších členských štátov pripadá minimálne 60 % spotreby energie v celej EÚ, by znižovanie kvóty pre veľké štáty znamenalo neprimerane vysokú záťaž pre ostatné štáty. Musíme si priznať, že EÚ už v podobných prípadoch získala určitú negatívnu skúsenosť. Prístup Európskej komisie pri prideľovaní kvót na emisie CO2 bol prinajmenšom veľmi zvláštny.
Podľa vlastných informácií Komisie je cieľom režimu obchodovania s emisnými povolenkami pomoc členským štátom splniť svoje záväzky podľa Kjótskeho protokolu. Nové členské štáty plnia svoje záväzky vyplývajúce z Kjótskeho protokolu, ale ich emisné kvóty sú významne znižované. Lotyšsko, ktoré má najnižšiu emisnú kvótu CO2 na obyvateľa v Európskej únii, dostane len 55 % emisnej kvóty, ktorú požadovalo. Estónsko dostane 52 % a Litva 53 %. Kvóty pre zvyšné nové členské štáty boli tiež výrazne znížené. Naproti tomu takmer všetkým starším členským štátom, ktoré neplnia svoje kolektívne záväzky vyplývajúce z Kjótskeho protokolu, bolo pridelených viac než 90 % požadovanej emisnej kvóty. Nie je teda prekvapením, že päť nových členských štátov bolo nútených protestovať proti tomuto rozhodnutiu na súde. Vítam stanovisko pani spravodajkyne k otázke pridelenia dodatočných prostriedkov z rozpočtu EÚ na dosiahnutie cieľov európskej energetickej stratégie, prisúdenie prvoradého významu tejto oblasti, a revíziu finančného rámca EÚ na obdobie rokov 2007 - 2013. Ciele obsiahnuté v európskej energetickej stratégii by mali byť z hľadiska ekonomického aj ekologického vítané. Neostáva nám nič iné, než apelovať na Európsku komisiu, aby neopakovala chyby z minulosti a prideľovala uvedené ciele spravodlivo, a zaistila, aby sa každý členský štát aktívne podieľal na ich dosahovaní. Ďakujem vám za pozornosť.
Péter Olajos
(HU) Vážený pán predsedajúci, zo všetkého najskôr mi dovoľte upozorniť na poľutovaniahodnú skutočnosť, že pôvodný cieľ EÚ v podobe zvýšenia podielu obnoviteľnej energie v energetickej zmesi EÚ na 12 % do roku 2010 s najväčšou pravdepodobnosťou nebude splnený. Napriek tomuto fiasku nemecké predsedníctvo uložilo na jarnom samite roku 2007 členským štátom ešte ambicióznejší cieľ v podobe zvýšenia podielu obnoviteľnej energie na 20 % do roku 2020.
Domnievam sa, že by sme k sebe mali byť úprimní: obávam sa, že súčasný cieľ, rovnako ako ciele predchádzajúce, je v ohrození. V ohrození je aj z dôvodu prípadnej sabotáže zo strany členských štátov. Preto veľmi naliehavo žiadam Komisiu a členské štáty, aby čo najskôr dosiahli dohodu o praktickom plnení uvedeného cieľa v podobe 20 % podielu obnoviteľných zdrojov energie.
Členské štáty už mali predložiť a pripraviť vlastné stratégie pre obnoviteľnú energiu, s ohľadom na efektívnosť nákladov a odvetvovú analýzu potenciálu v každej krajine. Z toho dôvodu je nutné, aby na ciele stanovené v Pláne pre obnoviteľnú energiu v Európe nadväzovali podrobné realizačné plány s definovanými národnými cieľmi a záväznými čiastkovými cieľmi pre každý energetický sektor vrátane sankcií v prípade nesplnenia cieľov.
Sankcie sú nutné, pretože krajiny, ktoré sa bránia plneniu spoločných cieľov, ohrozujú medzinárodnú dôveru v zodpovedný a spoľahlivý prístup Európy k otázke boja proti zmene klímy, a na to by sme nemali zabúdať. Vzhľadom na to, že nádej na dosiahnutie globálnej dohody visí na vlásku, prístup týchto krajín by ju mohol úplne zmariť.
Európa má teraz historickú povinnosť dokázať svetu svojím vlastným príkladom, že život môže existovať aj bez fosílnych palív, že existuje konkurenčná technológia a že bezpečná sebestačnosť je možná.
Petr Duchoň
(CS) Vážený pán predsedajúci, kolegovia a kolegyne, dovoľte mi dve poznámky k správe pani Thomsenovej. Správa hneď v úvode konštatuje, že: "a) konvenčné zdroje energie budú zanedlho vyčerpané, b) sme v zvýšenej miere závislí od dovozu energetických surovín a c) klimatické zmeny budú mať hrozné dôsledky na obyvateľstvo".
Teraz moja poznámka číslo jedna. Za jednoznačný a nespochybniteľný fakt považujem len rastúcu závislosť krajín EÚ od dovozu energetických surovín. To je skutočne vážny politický problém. Jeho riešením však nie je jednostranná preferencia tzv. obnoviteľných zdrojov energie. Riešenie musí byť omnoho komplexnejšie. V tejto súvislosti chcem zdôrazniť aspekty, ktoré mi v predloženej správe chýbajú.
Jednak je to zodpovednosť jednotlivých členských krajín za svoju vlastnú energetickú politiku a s tým súvisí aj ich právo na vlastnú energetickú zmes. Ďalej mi tam chýba zdôraznenie toho, že ekonomicky je nevyhnutné vynakladať obmedzené finančné prostriedky, ktoré máme k dispozícii, kladiem dôraz na ekonomické vynakladanie týchto prostriedkov. Po ďalšie považujem za nutné, aby Európska únia spolupracovala s USA, a to vrátane koordinácie postupu voči krajinám vyvážajúcim energetické suroviny. A napokon mi v predloženej správe chýba význam jadrovej energetiky.
Teraz poznámka druhá. Tézy o skorom vyčerpaní konvenčných zdrojov energie a o hrozných dôsledkoch klimatických zmien na obyvateľstvo, z ktorých správa vychádza, považuje, za diskutabilné. Nemali by sme s nimi operovať ako s nespochybniteľnými faktami.
Andris Piebalgs
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, chcel by som začať svoj záverečný príspevok v tejto rozprave slovami pána Vidal-Quadrasa, ktorý povedal: v tejto oblasti politiky by sa nikto nemal cítiť víťazom alebo porazeným, pretože niet pochýb, že politiku v oblasti obnoviteľnej energie potrebujeme, a to z troch základných dôvodov.
Po prvé, z dôvodu zmeny klímy: bolo by naivné očakávať, že výzvu zmeny klímy zvládneme bez obnoviteľných zdrojov energie. Po druhé, z dôvodu konkurencie voči ostatným zdrojom energie: svet sa rozrastá, ľudia žijú lepšie, a zdroje energie sú omnoho vzácnejšie a súperenie o energetické zdroje by mohlo byť geopoliticky nebezpečné. Po tretie, nenechajme sa zmiasť nákladmi. Situácia je v súčasnosti relatívne priaznivá, pretože pri cene 80 amerických dolárov za barel ropy stúpa výmenný kurz až na 1,4 EUR. Takže výsledkom je, že sme pred zvýšením ceny ropy chránení. Nejde však o navzájom prepojené procesy, ide len o zhodu náhod. Zažili sme to pri zavedení eura. Očakávanie bolo jedna k jednej. Ak by zostal výmenný kurz rovnaký, bola by dnes cena energetických zdrojov o 50 % vyššia, a mnoho parlamentov by dnes rokovalo o núdzovej pomoci. Takže obnoviteľné zdroje energie potrebujeme aj z ekonomického hľadiska.
Žiadame za tento technologický prielom mnoho? To, o čo žiadame, nie sú subvencie, ale podpora investícií, pretože 20 % konečnej spotreby energie nie je 100 %, nie je to ani 50 %: je to jen jedna pätina, a my potrebujeme, aby táto technológia bola použiteľná.
Prečo teda potrebujeme Európu? Pretože má široké možnosti a sféru pôsobnosti, a tiež pretože ju štáty požadovali. Potenciál vidím v členských štátoch, ktoré nie sú bohaté, aspoň z hľadiska HDP na osobu. Sú členské štáty, ktoré taký potenciál nemajú, a my musíme nájsť spôsob, ako využiť celý potenciál Európskej únie. Bohatšie krajiny by mohli investovať do krajín, kde je väčší potenciál, pretože v konečnom dôsledku sa o prospech podelíme všetci vďaka novej technológii, ktorá nás bude zásobovať energiou z čistých zdrojov.
Necitoval som Gordona Browna z dôvodu politických sympatií. Citoval som ho preto, že aj v Spojenom kráľovstve, kde nepanuje prílišné pochopenie pre obnoviteľnú energiu, sa dnes ozývajú hlasy podporujúce túto politiku - alebo tento postoj - a tiež preto, že potrebujeme záväzné ciele, pretože len pomocou záväzných cieľov môžeme dosiahnuť uskutočnenie trvalého zámeru. Ak by ciele boli len indikatívne, počítalo by sa s nimi len do ďalších volieb atď. Ak sú ale záväzné, znamená to, že je uskutočňovaná dlhodobá politika, ktorá napomáha investície a uľahčuje prípravu vykonávacích pravidiel.
Teraz niekoľko slov k výzve, o ktorej mnoho z vás hovorilo, o udržateľnosti energie získavanej z potravín. V tomto bode by som si dovolil nesúhlasiť, nedomnievam sa, že by v tejto fáze obnoviteľná energia mala nejaký výrazný vplyv na ceny potravín. Isté je, že prosperita vo svete sa výrazne zvyšuje. Ľudia sa lepšie stravujú: v Indii, Číne aj v krajinách tretieho sveta. Ľudia všade na svete teda požadujú viac zdrojov, a nie je na tom nič zlé. Pochopiteľne, reakciou na svetovú tržnú cenu sú vyššie ceny. Vďaka svetovej tržnej cene sa zvýši výroba, ale v zásade už nedôjde k takej zmene, aby sme sa znovu dočkali nízkych cien ropy alebo potravín. Zostane primerane vysoká, a preto musím konštatovať, že príčinou tejto výzvy nie sú obnoviteľné zdroje energie.
Zároveň musím konštatovať, že sa radím k tým, ktorí sa domnievajú, že je nutné definovať kritériá udržateľnosti, a v tejto smernici to urobíme. Protiargumentom by mohlo byť tvrdenie, že už predsa existujú právne predpisy o vode, odpadoch a o pôde. "Načo teda ďalší zdroj byrokracie?" pýtajú sa možno niektorí. Domnievam sa, že ak sa púšťame do určitých tém politiky, ktoré sú z pohľadu spoločnosti a politických skupín sporné, sme povinní poskytnúť vysvetlenie. A systém certifikácie, hoci je niekedy trochu ťažkopádny, je nutný na to, aby poskytol vysvetlenie, že skutočne žiadny zdroj energie nebude získavaný neudržateľným spôsobom. Každopádne sa skutočne domnievam, že táto správa je z hľadiska uvedených výziev veľmi dobre vyvážená, a pevne dúfam, že získa v tomto Parlamente širokú podporu, pretože široká podpora v Parlamente by znamenala širšiu podporu aj pre návrh Komisie na konci roku.
Ďakujem teda ešte raz pani spravodajkyni a všetkým spravodajcom v politických skupinách a výboroch za dobrú prácu. Podarilo sa dosiahnuť vyváženosť, ktorú sme potrebovali, a teraz už potrebujeme len širokú podporu.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa bude konať v utorok 25. septembra 2007.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Ján Hudacký  
písomne. - (SK) Súčasná situácia v oblasti energetiky a klimatických zmien prináša okrem pozitívnych riešení aj unáhlené rozhodnutia, ktoré v konečnom dôsledku môžu priniesť mnoho negatívnych vplyvov.
Mám na mysli aj oblasť obnoviteľných zdrojov energie, ktoré vo svojej podstate prinášajú nové riešenia ako dopĺňať ubúdajúce tradičné energetické zdroje a redukovať objem škodlivých emisií.
Na druhej strane vidíme a dokonca spolurozhodujeme o ich neuváženom a unáhlenom zavádzaní prostredníctvom stanovovania prehnaných záväzných cieľov za každú cenu. Nie náhodou štúdia OECD, ako aj varovania mnohých expertov poukazujú, že neuvážené presadzovanie niektorých obnoviteľných zdrojov (ako napr. biopalivá, biomasa a iné) prinesie nenapraviteľné škody v iných oblastiach, ako je poľnohospodárstvo, či vodné hospodárstvo, čo naruší celkovú prirodzenú rovnováhu v prírode. Pripomína strieľanie vrabcov v Číne počas tzv. Kultúrnej revolúcie. Tým nechcem povedať, že som proti obnoviteľným zdrojom energie. Musia sa však využívať také, ktoré v uvažovaných oblastiach ich využívania prirodzene existujú a v kapacitách, ktoré dovoľujú ich prirodzenú schopnosť obnovy bez snahy zvyšovania ich umelej produkcie v honbe za čo najrýchlejším dosiahnutím záväzných cieľov.
Doterajšie poznatky a technické riešenia nám umožňujú a ešte dlho budú dovoľovať využívať obnoviteľné zdroje iba ako doplnkové. Hľadajme teda riešenia, ktoré zo strednodobého hľadiska budú racionálnejšie a efektívnejšie. Jadrová energetika je dobrým príkladom.
Piia-Noora Kauppi  
písomne. - Fínsko je jednou z krajín sveta, ktoré zaujímajú vedúce postavenie vo využívaní obnoviteľných zdrojov energie, najmä bioenergie. Podiel obnoviteľnej energie vo Fínsku tvorí zhruba 25 %.
Čiastkové ciele vo využívaní obnoviteľných zdrojov energie musia byť reálne. V rámci boja proti zmene klímy musí byť zaistená primeraná cenová dostupnosť biomasy, ktorá je nevyhnutne nutná pre náš lesnícky priemysel.
Rašelina bola vo Fínsku definovaná ako pomaly sa obnovujúce palivo z biomasy. Ako domáce palivo má rašelina vplyv na regionálnu politiku, a zvyšuje zamestnanosť a spoľahlivosť energetického zásobovania.
Žiadna bezemisná, nízkoemisná alebo iná forma výroby, ktorá je z hľadiska emisií neutrálna, udržateľná a úsporná, nemôže byť vylúčená vrátane jadrovej energie. Všetky formy energie je nutné posudzovať na základe celkových záujmov spoločnosti.
Podiel bezuhlíkových zdrojov energie vrátane jadrovej energie, by sa mal v boji proti zmene klímy zvyšovať. Jadrová energia zvyšuje nezávislosť od dovážanej energie, z hľadiska životného prostredia je čistejšia než ostatné alternatívy, a patrí k úsporným zdrojom energie.
Pokladám preto za veľmi dôležité, aby si členské štáty mohli slobodne zvoliť najvhodnejší obnoviteľný zdroj energie s ohľadom na rozdielne geologické, hydrologické a klimatické podmienky v členských štátoch.
Eija-Riitta Korhola  
písomne. - (FI) Vážený pán predsedajúci, ak máme podporovať obnoviteľné zdroje energie, musíme si ujasniť, akú potrebu hodláme ich prostredníctvom uspokojiť. Jedna vec je byť priekopníkom za každú cenu, dosahovať ciele a percentuálne podiely, a niečo celkom iné je nájsť udržateľné energetické riešenia pre viac sektorov, ktoré budú mať dlhodobé účinky. Už teraz je zrejmé, že stanovené cieľové percentuálne podiely a ciele EÚ v oblasti životného prostredia a klímy sú, bohužiaľ, z hľadiska dosiahnutia nezlučiteľné. Napriek tomu sme sa rozhodli, že sa pokúsime tieto ciele splniť, a výsledkom je, že máme energetický trh, ktorý je umelo manipulovaný na úkor spotrebiteľov, a energetické riešenia, ktoré sú neudržateľné z hľadiska rovnováhy klímy a ktoré je nutné revidovať. Splnenie minimálneho záväzného cieľa 10 % podielu biopalív v doprave je toho neblahým dôkazom.
Ak je zásadnou otázkou boj proti zmene klímy, potom prechod na biopalivá nie je odpoveďou. Táto cesta môže len ťažko byť riešením vo svete, kde pravdepodobným scenárom je z dôvodu skleníkového efektu nedostatok potravín. Obava, ktorú vyjadrilo vo svojej štúdii OECD, že štátne dotácie na biopalivá by mohli viesť k zvyšovaniu cien potravín a ničeniu lesov, je oprávnená, keďže ich prínos k zabráneniu zmene klímy bude nižší, než sa predpovedalo. S rovnakou obavou sa môžeme stretnúť v článku zverejnenom v časopise Science, v ktorom je prínos biopalív porovnávaný so zalesňovaním prebiehajúcim po dobu 30 rokov. Závery sa rôznia v závislosti od suroviny a výrobnej technológie, ale zo všetkých prípadov vyplýva záver, že zalesňovaním v príslušnej oblasti by sa absorbovalo dvojnásobné až deväťnásobné množstvo uhlíka než znížením emisií v dôsledku použitia biopalív.
Ak hovoríme o plnení cieľov, treba si zachovať zdravý rozum. Inak čoskoro zistíme, že rozhodnutie prudko zvýšiť podiel obnoviteľnej energie na jednu pätinu energetickej produkcie bolo unáhlené, a môže sa jedného dňa premeniť na hrozbu pre životné prostredie v dôsledku nadmerného vyrúbavania lesov.
Richard Seeber  
písomne. - (DE) Obnoviteľné zdroje energie musia hrať v energetickej politike budúcnosti významnú úlohu. Jadrová energia však v tomto scenári nesmie hrať žiadnu úlohu z dôvodu dosiaľ nevyriešených bezpečnostných problémov.
Obnoviteľné zdroje energie sú naša budúcnosť. Bez inovácií a rozvoja nových technológií však k tejto budúcnosti nedospejeme. Potrebujeme omnoho väčší objem investícií do výskumu, aby sme mohli prinášať inovatívne riešenia do všetkých oblastí na trhu.
V marci sa Európska rada dohodla, že do roku 2020 dôjde k zvýšeniu podielu obnoviteľných zdrojov energie v celkovej spotrebe energie v EÚ na 20 %. Týmto významným krokom dali štátni a vládni predstavitelia jasne najavo, že sú pripravení poskytnúť viac podpory obnoviteľným zdrojom energie. Preto vyzývam Komisiu, aby predložila výhľadový návrh právneho rámca pre obnoviteľné zdroje energie. Aby sme mohli rýchlo a efektívne dosiahnuť ciele Rady, musíme mať nevyhnutne k dispozícii príslušné nástroje na európskej úrovni.
Silvia-Adriana Ţicău  
písomne. - (RO) EÚ je dnes z 57 % závislá od dovozu plynu, a z 82 % od dovozu ropy. Podľa odhadov bude EÚ do roku 2030 závislá z 84 % od dovozu plynu a z viac než 93 % od dovozu ropy.
EÚ potrebuje energetickú politiku, ktorá umožní hospodársky a sociálny rozvoj, ale tiež zaistí ochranu životného prostredia pomocou efektívnych opatrení proti zmene klímy. Domnievam sa, že ďalších 5 rokov bude rozhodujúcich z hľadiska plánovania a schvaľovania tzv. projektov európskeho záujmu" pre transeurópske energetické siete TEN-E, diverzifikácie zdrojov dodávok energie a zvyšovania energetickej účinnosti na úrovni Spoločenstva.
Aby obmedzila klimatické zmeny, naplánovala EÚ zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v celkovej európskej spotrebe na 20 % do roku 2020. Členské štáty a Komisia teda musia vytvoriť súpis obnoviteľných zdrojov energie na svojom území a vymedziť akčné plány na ich efektívne využitie. Žiadame Komisiu, aby sa aktívne na vytváraní uvedeného súpisu podieľala. Členské štáty môžu a musia využívať na investície do energetických technológií prostriedky zo štrukturálnych fondov a Európskeho fondu pre konkurencieschopnosť a inovácie, a tiež zo 7. rámcového programu pre výskum.
