Проект на общ бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, във вида, в който е променен от Съвета - Проект на коригиращ бюджет № 10/2009 на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III - Комисия - Мобилизиране на средства от Инструмента за гъвкавост - Финансиране на проекти в областта на енергетиката в контекста на Европейския план за икономическо възстановяване (разискване)
Председател
Следващата точка е общото разискване относно:
доклада на г-н Surján и г-н Maňka, от името на комисията по бюджети, относно проекта на общ бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, във вида, в който е променен от Съвета (всички раздели) (11902/2009 - C7-0127/2009 -, и писма за внасяне на корекции № 1/2010 (SEC(2009)1133) - 14272/2009 - C7 - 0215/2009), 2/2010 (SEC(2009)1462 - 16328/2009 - C7-0292/2009) и 3/2010 (SEC(2009)1635 - 16731/2009 - C7-0304/2009) в проекта за общ бюджет на Европейския съюз относно финансовата 2010 година;
доклада на г-жа Haug, от името на комисията по бюджети, относно проект на коригиращ бюджет № 10/2009 на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III - Комисия (16327/2009 - C7-0288/2009 -;
доклада на г-н Böge, от името на комисията по бюджети, относно предложението за решение на Европейския парламент и на Съвета относно мобилизиране на средства от Инструмента за гъвкавост, съгласно точка 27 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и комисията за бюджетна дисциплина и добро финансово управление;
доклада на г-н Böge, от името на комисията по бюджети, относно финансовата рамка за периода 2007-2013 г.: Европейският план за икономическо възстановяване, втори преглед (изменение на Междуниституционалното споразумение от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление) - C7-0305/2009 -.
László Surján
Благодаря, че ми дадохте думата, г-н председател. Г-н министър, г-н член на Комисията, госпожи и господа, още в самото начало на това разискване за бюджета трябва да кажа, че не бих искал да влизам в спор, а преди всичко да изкажа благодарности. Бих искал да благодаря на Съвета и на Комисията за плодотворното сътрудничество, което ни даде възможност най-накрая да постигнем споразумение и сега в известен смисъл да внесем за разглеждане в Парламента съвместно предложение. Трябва също така обаче да благодаря и на различните парламентарни групи в залата, защото ако не бяха съумели да си сътрудничат и съвместно да представят важните за Европейския парламент и европейските граждани ценности, изготвянето на бюджета щеше да бъде невъзможно.
Преди една година ми беше възложена задачата да стана докладчик за бюджета за финансовата 2010 г. Незабавно започнахме работа по формулирането на политическите очаквания и директивите на Парламента. Тези въпроси бяха обсъдени от Парламента през пролетта тази година. От изключително значение беше да се вземе такова решение, че в перспектива да могат да се направят съответните изводи, тъй като изпреварихме предварителния проектобюджет с няколко месеца. С други думи Комисията на Европейския съюз беше запозната със становището на Парламента и в известна степен го взе предвид при изготвянето на предварителния бюджет.
Мисля, че също така е необходимо през следващите години да продължим да следваме този маниер на работа. Какво искахме да постигнем? Знаехме, че икономиката на Европа е в криза. Знаехме и все още сме наясно, че бюджетът трябва да играе основна роля при управлението на кризата. Обсъдихме този въпрос със Съвета, тъй като другият очевиден отговор на въпроса за това, как да преодолеем кризата, е да харчим по-малко средства за Европа. Това не е решение, но може да спомогне за подобряване на положението. Ако тук изразходваме средствата по-разумно и се съсредоточим върху правилното използване на ресурсите, бюджетът на Европейския съюз може и да не изглежда като тежест, а по-скоро като част от решението на кризата. Във връзка с това искахме да повишим конкурентоспособността, като използваме програмите за научноизследователска и развойна дейност като едно от средствата за постигане на тази цел. Искахме също така да положим основите и да допринесем за общата енергийна политика.
Над 11 млрд. евро са разпределени за тези цели. Искахме да стимулираме икономиката главно чрез политиката на сближаване. Това улеснение възлиза на 36 млрд. евро. През годината стана ясно, че в сектора на млякото и млечните продукти например има сериозни проблеми, които не са следствие от общата икономическа криза. Парламентът обаче сметна за необходимо да се застъпи за селскостопанските производители, в резултат на което беше създаден млечен фонд в размер на 300 млн. евро, който, въпреки че не е постоянен, все пак представлява увеличение от 300 млн. евро. С наличните близо 750 млн. евро може да се предостави повече помощ на сектора на млякото и млечните продукти. И все пак, сега Парламентът би искал да подчертае, че наред с тази помощ трябва да се направи пълен преглед на проблемите на сектора на млякото и млечните продукти и той да бъде преструктуриран.
В същото време трябваше да се изправим и срещу факта, че нямаме много възможности за маневриране. Някои от функциите нямат никакъв запасен ресурс, което прави средносрочния преглед на многогодишната финансова рамка неизбежен. Това е изключително необходимо, но също така е необходимо държавите-членки да използват средствата, с които разполагат, по-целенасочено и разумно, за да стимулират икономическия растеж. Едва тогава ще можем да гледаме европейските граждани и данъкоплатци право в очите, тъй като в опита си да накараме Европейския съюз да заработи по-ефективно и успешно ние изразходваме именно техните средства.
Vladimír Maňka
Г-н председател, г-н член на Комисията, г-н държавен секретар, госпожи и господа, днес не трябва да се безпокоя, че може да пропусна да спомена нещо важно от доклада си. Всичко, което подготвяхме с колегите в продължение на година, вече е разисквано достатъчно в комисията по бюджети, на пленарни заседания и при помирителни процедури и тристранни диалози. Най-важното е, че в Парламента има достатъчно подкрепа за всичко.
Когато започнахме работа по изготвяне на бюджета в началото на годината, исках да зная докъде съветниците, координаторите и политическата ми група ще ми позволят да стигна, тъй като ми беше казано, че вече съм стигнал твърде далеч. Видях много неизползвани възможности и недостатъци, които исках да отстраня. Появиха се и още възможности и предложения за подобрение в редица обсъждания с висшите представители на институциите, директорите на отдели и други служители.
Служителите в институциите сами започнаха да излизат с информация и предложения. Имам усещането, че се надяват и вярват, че заедно можем да намерим решения на проблемите. От една страна, бях доволен, че ми засвидетелстваха такова доверие, но от друга, щях да бъда много по-доволен, ако преките им началници можеха да се вслушат в становищата им и да решат проблемите.
Считам, разбира се, че повечето звена извършват висококвалифицирана и професионална работа и тук е времето и мястото да подчертая колко е важна работата на тези служители. Въз основа на документирани недостатъци успяхме да приложим по-системни мерки. Въпреки това не докладчикът е този, който може да разкрие и реши всички проблеми, а генералният секретар на Европейския парламент или върховният представител на заинтересованата европейска институция.
Ето защо горещо приветствам споразумението от арбитражните производства в ръководството на Европейския парламент относно извършването на организационен одит. За първи път в историята на Европейския парламент през следващата година ще има функционален одит в две от важните звена, Генерална дирекция "Инфраструктура и логистика" и службата за сигурност. Целта е да се постигне по-ефективно изразходване на средствата.
В миналото Сметната палата беше единствената институция, която даваше съгласието си за извършване на външна проверка на дейността й. Резултатите имаха благотворен резултат. Сметната палата успя да намали административните си разходи и постигна по-високи нива на производителност.
Бих искал да похваля изключителния професионализъм на шведското председателство. Още през април, преди нашият мандат действително да влезе в сила, се срещнахме с министъра Ханс Линдблад и неговите колеги. Споразумяхме се относно приоритетите много бързо и заедно успяхме да въведем рационални елементи и да определим отправните точки.
На днешното пленарно заседание внасяме съвместна декларация относно политиката за сградния фонд, който заема съществен дял в административните разходи на институциите. Считам, че заедно успяхме да поставим началото на процес, който ще допринесе за съкращаване на разходите в тази област.
Госпожи и господа, само чрез съвместни усилия на европейско равнище ще успеем да посрещнем най-големите предизвикателства на 21 век - изменението на климата, рисковите фактори и разходите, свързани със суровините и енергетиката, икономическата глобализация и заплахите за сигурността ни. За да преодолее тези проблеми, Европа трябва да разполага със сложни и ефективни инструменти. Договорът от Лисабон ще ни ги предостави. В началния етап от влизането в сила на договора Европейският съюз трябва да разполага с достатъчно финансови ресурси, за да прилага новите политики.
Дори ако днешното обсъждане на бюджета на Европейския съюз за финансовата 2010 г. наистина се окаже последното за тази година, работата на двамата докладчици по бюджета за 2010 г. ще продължи поне още три месеца поради причини, свързани с прилагането на Договора от Лисабон. Считам, че тази работа ще доведе до успешни резултати.
Jutta Haug
Г-н председател, г-н действащ председател на Съвета, г-н член на Комисията, при обсъждането на бюджета за тази година, проведено през декември миналата година, вече знаехме, а аз в качеството си на основен докладчик за бюджета за 2009 г. в хода на обсъжданията споменах, че въздействието на кризата на финансовите пазари и отражението й върху реалната икономика ще се почувства във всички държави-членки. Точно това се случи.
През април 2009 г. Парламентът и Съветът постигнаха съгласие относно финансирането на първата част от пакета от мерки за икономическо стимулиране, предложен от Комисията. За да осигурим тези 2,6 млрд. евро, се нуждаехме от така нареченият незначителен преглед на финансовите перспективи. Как иначе бихме могли да открием средствата предвид строгите бюджетни ограничения? Оставащите 2,4 млрд. евро до общата сума от 5 млрд. евро трябваше да бъдат осигурени тази есен. Ето докъде сме стигнали. Есента дойде и разполагаме с решение благодарение на постигнатото между Парламента и Съвета разумно споразумение относно бюджета за финансовата 2010 г. Бюджетът за 2009 г. също има значителен принос за това решение.
Допълнителният и коригиращ бюджет за 2010 г. намалява бюджетните кредити за плащания с над 3,4 млрд. евро. В съответствие с това маржовете на средствата, които не са изразходвани в различни области на отделните функции, ще бъдат съкратени с близо 1,5 млрд. евро. Всичко това се отнася и за бюджета за 2009 г., който се състои от бюджетни кредити за поети задължения в размер на 133,8 млрд. евро и бюджетни кредити за плащания в размер на 116,1 млрд. евро, и следователно не е особено щедър. Ако разгледаме бюджетните редове, за които Комисията е осигурила необходимите средства, става пределно ясно, че тя просто не приема решенията на бюджетния орган сериозно.
Бих искала да припомня на Парламента, че през 2008 г., когато приехме бюджета за 2009 г., приоритетите ни отново бяха конкурентоспособността на Европейския съюз, растежа и заетостта. Ето защо разпределихме повече средства от предложените от Комисията за бюджетни редове, които стимулират социалните измерения, като създават повече работни места и подпомагат малките и средните предприятия. Точно тези бюджетни редове обаче се ограбват, за да се прехвърлят средства към други редове или за коригиращи бюджети. Прекалено ли е да искаме от Комисията да изпълнява решенията на Парламента и Съвета и да положи усилия средствата да стигат до местата, за които са предназначени и в които ще окажат положително въздействие? Проектобюджетът, който ни представи Комисията, съдържаше неточни изчисления или оценки. През 2009 г. имахме над 50 прехвърляния и 10 допълващи и коригиращи бюджета. В този смисъл не е възможно да се говори за точност и яснота на бюджета и това положение трябва да се подобри.
Колегите в специализираните комисии трябва да обърнат повече внимание на изпълнението на докладите през финансовата година, а Комисията най-накрая трябва да заслужи добрата репутация, с която все още се ползва, на ефективен европейски административен орган. Надявам се всички заедно да работим за това.
Reimer Böge
Г-н председател, госпожи и господа, след споразумението относно бюджета за финансовата 2010 г. говорим за 141,4 млрд. евро бюджетни кредити за поети задължения и 122,9 млрд. евро бюджетни кредити за плащания.
Преди всичко бих искал горещо да благодаря и на двамата докладчици за самоотвержената работа и тук е мястото да спомена, че всичко, което г-жа Haug току-що каза за бюджета за 2009 г., е абсолютно вярно.
Ако разгледаме данните, ще видим, че 11,2 млрд. евро остават под тавана за плащания за многогодишната финансова рамка. Това означава, че, ако се налага и ако има политическа воля, многогодишната финансова рамка ни дава някаква свобода на действие.
През последните години на няколко пъти успяхме да намерим решение за необходимите промени в икономическата и политическата конюнктура чрез преразпределение на средствата, неколкократно намаляване на маржовете и множество прегледи. Тези инструменти са налице, но с това, което направихме в бюджета за 2010 г. определено достигнахме предела на възможностите им. Това важи и за функция 2, в която след 2010 г. и предвид възможните маржове те ще бъдат още по-малко или изобщо няма да съществуват.
Сега в тези споразумения включихме втория транш от средствата на стойност 2,4 млрд. евро за т.нар. пакет за икономическо възстановяване. Правилно беше втората половина от 2,4 млрд. евро да се финансира през 2010 г., а не да отлагаме част от него за 2011 г. Разбира се, това не е пакет за икономическо възстановяване. В действителност включва точни допълнителни политически приоритети по отношение на енергетиката и осигуряването на широколентов интернет в селските райони.
Използването на инструмента за гъвкавост ни даде възможност да намерим допълнителните 120 млн. евро за енергийни проекти и 75 млн. евро за атомната електроцентрала в Козлодуй. Бих искал да обърна внимание на Комисията, че начинът, по който е решен този въпрос, е много странен и тук категорично трябва да добавя, че въпросът не е приключен. Очакваме общо 300 млн. евро. Във връзка с това очакваме също да включите средствата, които предстои да бъдат осигурени за развитието на атомната електроцентрала в средносрочния преглед на бюджета, а не да се извършва финансиране чрез съкращаване на допълнителни средства в категория 1 Б. Това трябва да бъде заявено пределно ясно.
В допълнение преразгледахме неусвоените средства от бюджета за 2009 г., така че да можем да осигурим общо 1,9 млрд. евро за енергетика и допълнителни 420 млн. евро за широколентов интернет в категория II.
Тук бих искал да кажа, че решението за общия размер беше правилно, но, разбира се, днес трябва да заявим също, че следващата ни задача е бюджетното изпълнение на Договора от Лисабон. Със сигурност не можем да чакаме до 2014 г., тъй като тогава ще сме изправени пред още политически приоритети, с които Европейският съюз трябва да се справи като част от процеса на глобализация, както и да изпълнява други нови задачи.
В резолюцията, която предстои да бъде внесена в четвъртък, ясно призоваваме новата Комисия да публикува доклад относно изпълнението на междуинституционалното споразумение възможно най-скоро, както е предвидено в споразуменията. Същевременно бих искал да обърна специално внимание на това, че Комисията трябва да поеме ангажимент да адаптира, преразгледа и измени съществуващия многогодишен финансов план за 2007-2013 г., както и да го удължи до 2015-2016 г. Освен това тя трябва да задвижи процеса за следващата многогодишна финансова рамка, за да може да проведе необходимото открито публично разискване по нея.
Това е работа на новата Комисия и ние, разбира се, ще използваме изслушванията и разискванията през следващото тримесечие, за да призовем настоятелно Комисията и Съвета да се заемат тези политически приоритети. Предстоят ни интересни времена.
Ханс Линдблад
Г-н председател, за мен е огромна чест, че днес участвам във вашето разискване. Бюджетната процедура за 2010 г. беше тежка и съм доволен от постигнатото споразумение между нашите институции по време на помирителното заседание, проведено в средата на ноември. Това споразумение обслужва две еднакво важни цели.
От една страна, то задава рамката за изготвяне на бюджета за финансовата 2010 г. с цел да се даде на Европейския съюз възможност да функционира възможно най-безпроблемно и да прилага политиката по желания от нас начин, като същевременно гарантира контролирано нарастване на плащанията, особено предвид обстоятелствата, в които са поставени държавите-членки. От друга страна, споразумението, наред с други неща, предвижда цялостно финансиране на втората част от плана за възстановяване. Това е значителен принос от страна на Европейския съюз за справяне със съществуващото икономическо и финансово положение.
Бих искал също така да изразя удовлетворението на Съвета от постигнатото споразумение и по отношение на общата външна политика и политика на сигурност. Считам, че бюджетът за финансовата 2010 г. като цяло е балансиран компромис между необходимата бюджетна дисциплина и устойчивото финансово управление, от една страна, и задължението ни да оправдаем очакванията на нашите съграждани, от друга. Бюджетът представлява и компромис между различните политически групи, различните държави-членки и различните интереси на Съвета и Парламента.
Това не е точно бюджетът, който Съветът очакваше от самото началото, нито пък е първоначално исканият бюджет от Парламента. Въпреки това считам, че е добър компромис, с който постигаме възможно най-подходящия баланс между нашите цели и приоритети. Във връзка с това бих искал да кажа, че се гордея, че ние, с други думи Парламентът и Съветът като бюджетен орган, с много помощ от страна на Комисията успяхме да покажем необходимите лидерски умения и чувство за отговорност и да постигнем споразумението, което сключихме през ноември. Считам, че то изпраща подходящия сигнал във връзка с влизането в сила на Договора от Лисабон.
То нямаше да бъде възможно без съвместните ни усилия, тъй като всички, ангажирани в процеса, изиграха своята роля. Не би било възможно и без отличната и конструктивна атмосфера, с която според нас се характеризираше целият процес. Ето защо бих искал да се възползвам от възможността да благодаря на председателя на комисията по бюджети г-н Lamassoure, за неговата издръжливост, откровеност и умения за водене на преговори. Бих искал да благодаря и на двамата докладчици г-н Surján и г-н Maňka за градивното им сътрудничество и да изразя благодарността си към колегите от Съвета Екофин. По-конкретно, бих искал да благодаря на г-н Шемета, който докрай изпълни ролята си на безпристрастен посредник.
И не на последно място, бих искал да благодаря на служителите в трите институции, които по много професионален начин дадоха своя принос за осъществяването на това начинание.
Алгирдас Шемета
Г-н председател, щастлив съм, че имам възможността да говоря пред Парламента, преди да е приключило второто четене с гласуването в четвъртък на бюджета за финансовата 2010 г. и за коригиращия бюджет № 10/2009, който отчасти допринесе за успешния изход от годишната бюджетна процедура.
Преговорите относно бюджета за финансовата 2010 г. изискваха компромиси и, ако позволите, дори жертви от всички страни, за да постигнем общата си цел. Това не би било възможно без конструктивната и отговорна роля на Европейския парламент и Съвета по време на преговорите.
Бих искал да очертая четири основни теми.
Първо, нека да очертая някои основни елементи от резултата от помирителната процедура. След съвместната декларация от миналия април знаехме, че трябва да постигнем деликатен баланс, за да намерим източник на финансиране за оставащите все още 2,4 млрд. евро за Европейския план за икономическо възстановяване. Това може да се постигне единствено чрез компенсаторен механизъм и чрез съществуващите в многогодишната финансова рамка бюджетни средства. Това действително беше тежко ограничение.
Независимо от него успяхме изцяло да финансираме Плана за възстановяване през 2010 г. и, както посочи главният докладчик, да постигнем съгласие относно бюджет на ЕС, който да служи като инструмент за преодоляване на икономическата криза.
Във време на затруднения считам, че посланието към гражданите е дори по-силно, тъй като в същото време успяхме да отговорим на непредвидените конкретни нужди на производителите на мляко и млечни продукти със съществената подкрепа от Парламента.
И не на последно място, двете направления на бюджетния орган признаха необходимостта от допълнителна подкрепа през 2010 г. за усилията на България, свързани с извеждането от експлоатация на атомната електроцентрала в Козлодуй чрез използване на инструмента за гъвкавост.
Второ, по отношение на резервите, позволете ми да благодаря на Парламента, и по-конкретно на главния докладчик г-н Surján, че взе предвид отговорите на Комисията вследствие на първото четене от Парламента в така нареченото "писмо за изпълнимост".
Това доведе до съществено намаляване на резервите, предвидени в проектобюджета за 2010 г. по време на първото четене от Парламента.
Трето, бих искал да отбележа, колко е важен гладкият преход към Договора от Лисабон. Сега определено сме изцяло обвързани с Договора от Лисабон по отношение на бюджетната процедура. Независимо от несигурността около влизането в сила на новия договор, съумяхме да осигурим плавен преход към новата правна рамка.
Бъдещето ще бъде предизвикателство за всички институции, тъй като е свързано с промяна на подхода и поведението ни поради необходимостта от по-интензивен диалог от самото начало на бюджетната процедура. Комисията е готова да изиграе своята роля и да възстанови позициите в новия Помирителен комитет, като в същото време правата на двете направления на бюджетния орган се зачитат еднакво.
Днес знаем, че все още предстои да се полагат усилия, за да се въведат всички нови правни инструменти, произтичащи от влизането в сила на договора. Въпреки това на базата на установеното през последните две десетилетия лоялно междуинституционално сътрудничество успяхме да договорим набор от преходни мерки, които да позволят бюджетът за финансовата 2010 г. да функционира ефективно.
И накрая, има коригиращ бюджет № 10/2009, преглед на финансовата рамка и мобилизиране на инструмента за гъвкавост. Отбелязвам, че Парламентът се съгласи също да приеме предложенията относно прегледа на многогодишната финансова рамка и, както вече беше споменато, относно инструмента за гъвкавост и коригиращия бюджет № 10.
Бих искал да благодаря на докладчика г-н Böge, че подкрепи резултатите от помирителното заседание. Това показва, че за да постигнем целта си, успяхме да използваме възможно най-ефективно инструментите, предвидени в настоящото междуинституционално споразумение.
Бих искал да изразя благодарности и към докладчика за бюджета за финансовата 2009 г., г-жа Haug, за работата й през цялата година по изпълнението на бюджета за 2009 г. и за подкрепата й за коригиращия бюджет № 10/2009, който е част от "пакета", свързан с прегледа на Многогодишната финансова рамка и финансирането на Плана за възстановяване.
Взех предвид и критичните ви бележки към Комисията относно необходимостта от подобряване на дейността й във връзка с изпълнението на бюджета.
Коригиращият бюджет за тази година предвижда съкращение от 3,2 млрд. евро бюджетни кредити за плащания, което е значително по-малко от намалението през миналата година в размер на 4,9 милиарда евро и е знак за по-добро изпълнение на бюджета, който след предложеното намаление, достигна 113 млрд. евро за финансовата 2009 г.
Възможно е обаче да се постигне допълнително подобрение и мога да ви уверя, че Комисията ще продължи да прави всичко по силите си, за да използва възможно най-ефективно разрешените бюджетни кредити през 2010 г.
Що се отнася до въпроса с опростяването на процедурите за по-бързото изпълнение на разходите, можем да продължим да проучваме тези възможности и считам, че трябва да се постигне премерен баланс между реалното опростяване и необходимостта да се спазват правилата, за да се защитят финансовите интереси на ЕС.
Отново бих искал да изразя благодарностите си към екипа за преговори на Парламента, и по-конкретно към председателя на комисията по бюджети г-н Lamassoure и към докладчиците за бюджета за финансовата 2010 г. г-н Surján и г-н Maňka.
Бих искал също да изкажа благодарност и към екипа за преговори на Съвета, и по-конкретно към държавния секретар г-н Линдблад за конструктивната работа, свършена в процеса на формиране на бюджета.
Надявам се днешното разискване да бъде градивно и продуктивно и да доведе до положителен вот относно бюджета за финансовата 2010 година в четвъртък.
José Manuel Fernandes
Г-н председател, госпожи и господа, този бюджет представлява отговор на икономическата криза и акцентът му пада най-вече върху гражданите на Европа. Това е бюджет, предназначен да се бори с безработицата и да даде начален тласък на икономиката. Ето защо определяме Европейския план за икономическо възстановяване като приоритет, като го финансираме с 2,4 млрд. евро за следващата година. Следва също така да се отбележи, че насърчаваме икономическото възстановяване, като увеличаваме бюджетните кредити за плащания за основните бюджетни функции.
По отношение на безработицата и безработицата сред младежта, бих искал да акцентирам върху предложението да се преразгледа програмата "Еразъм". Приветстваме отпускането на допълнителна помощ в размер на 300 млн. евро за сектора на млякото и млечните продукти, но ще подчертая, че следва да се създаде бюджетна функция за учредяването на постоянен фонд за този сектор.
Считаме също така за много важно съществуващата многогодишна финансова рамка за периода 2007-2013 г. да бъде преразгледана и удължена до финансовите 2015-2016 г., както предложихме. Трябва да отбележа, че справянето с изменението на климата, наред с енергийната сигурност, са приоритети на Европейския съюз, които не са достатъчно добре застъпени в този бюджет. Що се отнася до бюджетите за Парламента и другите институции, които сега са внесени за второ четене, те са в същия вид, в който ги одобрихме на първо четене.
Групата на Европейската народна партия (Християндемократи) отново подчертава, че строгостта и прозрачността са от първостепенно значение и поради това подкрепя дългосрочната политика за сградния фонд, прилагането на бюджетиране на нулева база в началото на всеки парламентарен мандат и анализа на разходите/ползите от политики като комуникационната политика на Парламента, например. По отношение на новите потребности, възникнали с влизането в сила на Договора от Лисабон, изразяваме подкрепата си за постигане на отлични резултати в законотворчеството и необходимостта от подходящи ресурси за постигане на тази цел.
Göran Färm
Г-н председател, бих искал да изразя огромна благодарност на всички, които бяха ангажирани в този процес. Преговорите бяха ползотворни. Съществуват все още някои проблеми, които предстои да бъдат решени на второ четене и всички засегнати страни помогнаха да постигнем това по конструктивен начин.
Въпреки че отне много време, за нас определено беше важно да успеем да финансираме плана за икономическо възстановяване, без да отлагаме решенията за по-късна дата. Доволни сме, че Съветът най-накрая прие становището ни, че за решаването на проблема са необходими нови пари и трябва да се използва инструментът за гъвкавост, точно както в случая с Козлодуй.
И все пак, изненадан съм от становището на Съвета и шведското председателство по няколко въпроса. Например не предполагах, че предложението на Парламента да се позволи да се отпуснат нови средства само за новата стратегия за Балтийско море ще срещне отпор. Доволен съм обаче, че отстъпиха и по този въпрос. Второто нещо, което ме изненада - и този въпрос все още не напълно решен - засяга програмата "Прогрес" и новия инструмент за микрокредити. От гледна точка на Парламента идеята е, че ЕС трябва да увеличи инвестициите в иновации, за да се справи със социалното изключване и безработицата. Това изглежда ще бъде особено важно предвид факта, че 2010 г. е европейската година на социалната интеграция. Поради това е трудно да се разбере защо Съветът и шведското председателство се борят толкова упорито до самия край финансирането на новия инструмент за микрокредитити да се осъществи посредством намаления на средствата за програма "Прогрес".
Във връзка с това имам директен въпрос към шведското председателство.
С оглед на високото равнище на безработицата, непрекъснатото нарастване на степента на социално изключване, огромните проблеми на интеграцията и факта, че програма "Прогрес" функционира изключително добре защо Съветът настоява за драстични намаления на средствата за нея?
В резултат от проведените тази година преговори за бюджета почти всички нови приоритети трябва да бъдат финансирани чрез промени в тавана на дългосрочната рамка и чрез използване на инструмента за гъвкавост. Почти не са останали маржове. Тази рамка ще се прилага още три години, но подобни условия за толкова дълго време ще бъдат напълно неприемливи. Ето защо искам да отправя друг въпрос към Комисията и Съвета.
Какво е становището ви относно искането на Парламента за бърз принудителен преглед на финансовата рамка за периода 2011-2013 г.?
Считаме, че бюджетните преговори за оставащите три години ще са проблемни, ако няма промяна, особено предвид факта, че ни предстои нов етап на разширяване и сме изправени пред нови големи нови ангажименти в областта на климата. По мое мнение, принципът следва да е да се заделят нови средства за нови задачи. Този принцип обикновено се прилага на национално равнище, а следва да се прилага и за Европейския съюз. Ще съм много благодарен да чуя какво мислите по този въпрос.
Anne E. Jensen
Г-н председател, бих искала да благодаря на г-н Surján за положителните резултати от преговорите. Подобно на други колеги искам да изразя задоволството си от факта, че ние, в Парламента, успяхме да запазим важните за нас приоритети и на второто четене, независимо че се наложи да направим някои съкращения във връзка със споразумението, което постигнахме със Съвета. Освен инвестициите за енергетика в плана за възстановяване успяхме да заделим допълнителни средства за бюджетните функции за изследвания и иновации в областта на енергетиката. Успяхме да защитим пилотните си проекти и подготвителните действия - нови инициативи, провокирани от Парламента, и в личен план бих искала да кажа, че ние, в групата на Алианса на либералите и демократите за Европа, сме доволни, че успяхме да осигурим средства за Стратегията за Балтийско море.
И аз като други колеги искам да подчертая две неща. Първо, липсата на гъвкавост, по отношение на която бих искала г-н Шемета, който продължава работата си в Комисията на друг пост, разбира се, да обърне внимание на факта, че в действителност наистина се нуждаем от този средносрочен преглед на бюджета и искам новата Комисията да обърне сериозно внимание на този въпрос. Второ, трябва да разгледаме проблемите отблизо и да се запитаме има ли нови приоритети, които да определим в тази рамка. Има ли има програми, които не работят много добре? Възможно ли е приоритетите, залегнали в сега съществуващата рамка, да бъдат променени, или трябва преразгледаме самата рамка? Ние, разбира се, сме в позиция, в която имаме ресурси благодарение на факта, че като начало за селското стопанство са заделени много средства в многогодишната финансова рамка. Те обаче вече не са на разположение, така че положението ще стане по-трудно, както изтъкна г-н Böge. Сега идва моментът на истината. Следващите години, когато ще трябва да бъдем гъвкави, ще бъдат наистина много трудни, ако не можем да накараме министрите на финансите да осигурят повече средства, а според мен това ще бъде по-трудно от обикновеното предвид икономическата обстановка в момента.
Има още един въпрос, който искам да повдигна и искам да имате и него предвид при работата си в бъдеще г-н Шемета. Г-н Maňka свърши много добра работа по отношение на административните разходи и сега виждаме политици, които са изключителни популисти, да твърдят, че не трябва да повишаваме заплатите на служителите в ЕС, както всъщност им се полага. В моята група не подкрепяме нарушаването на съществуващите споразумения. Ако хората са недоволни от системата, те трябва да я променят. Няма полза просто да сме недоволни от резултатите на установената система. Считам, че има достатъчно основания за преглед на условията за наемане на работа в ЕС и преди всичко да се провери, дали действащите правила за персонала в системата на ЕС предоставят и лидерски възможности, от които се нуждаем, за да постигнем ефективно прилагане на политиките на ЕС. Изминаха няколко години от реформата Кинок, пет години от разширяването. Време е отново да направим преглед на положението. Бихте могли да помислите върху това, г-н Шемета.
Helga Trüpel
Г-н председател, г-н член на Комисията, г-н Линдблад, госпожи и господа, групата на Зелените/Европейски свободен алианс също счита, че бюджетът за финансовата 2010 г., по който се водеха преговори и беше постигнато споразумение, е разумен компромис. В началото на обсъжданията по бюджета все още имаше няколко нерешени въпроса и пропуски, които не бяха финансирани. Сега малко или много решихме тези проблеми. Парламентът ще плати една трета, а Съветът две трети, за да се запълнят пропуските, така че от наша гледна точка това е приемлив компромис и сме готови да започнем новата година.
Въпреки това бих искала да започна с някои проблеми, свързани със структурата и липсата на гъвкавост на европейския бюджет. Вече чухме за политическите симптоми. Фактът, че имахме 50 прехвърляния на средства и 10 допълнителни и коригиращи бюджета през 2009 г. следва да ни покаже, че целите на този бюджет, както и строгите му ограничения и нееластична структура, вече не са актуални. Всички трябва да работим заедно, за да променим това, ако искаме да се справяме по-добре в бъдеще.
Ето защо сега ще премина към въпросите, свързани с предстоящия преглед. Бюджетът, който приемаме сега, е бюджет за време на криза. Това беше мото, създадено от г-н Surján. В този смисъл под криза се има предвид както финансовата, така и икономическата криза. И все пак, докато конференцията в Копенхаген все още предстои, бих искала да добавя следното. Изправени сме, разбира се, пред криза, застрашаваща съществуванието ни, с други думи въпросът дали ние - имам предвид хората по света, ще можем да спасим планетата си и да ограничим глобалното затопляне до 2°C. За да постигнем това, всички трябва да действаме заедно по отношение на нашите бюджети, управлението на ресурсите ни и начина ни на живот и управлението на нашите финанси. Трябва да преминем към възобновяеми източници на енергия. Трябва драстично да намалим емисиите си от въглероден диоксид. Икономиката ни трябва да стане нисковъглеродна. Разбира се, трябва да изразходваме и повече средства за изследвания за устойчивост, нови материали и нови продукти. Това е единствения начин за създаване на нови работни места.
Трябва да направим това по такъв начин, че да повлияем благотворно на вътрешния пазар в Европа и да открием нови възможности за Европейския съюз на световния пазар със зелени технологии и екологосъобразни продукти. Това е единствената ни надежда да убедим гражданите на Европа, че европейският проект има бъдеще. Това също така означава, че ние - държавите-членки и Европейският съюз - трябва съвместно да инвестираме повече в образованието. Това е основният ресурс, с който разполагаме в Европейския съюз. Трябва да осигурим подкрепа за него по по-различен начин, така че да има възможности за младите хора в Европа и в целия свят.
Има още нещо, което искам да добавя. Трябва да променим драстично и селскостопанската си политика и субсидиите за износ на селскостопанска продукция и да се съсредоточим върху структурните фондове. Те също трябва да претърпят сериозни промени във връзка с реставрирането на стари сгради и устойчивата транспортна политика. Какво искам да кажа? Бюджетът за финансовата 2010 г. е стъпка напред в правилната посока, но това в никакъв случай не е достатъчно. Ние от групата Verts/ALE създадохме термина "зелен нов курс", тъй като сме убедени, че само съвместните усилилия на държавите-членки, Комисията и Европейския парламент в духа на Европа ще генерират политическата мощ и убеждението, които да доведат до основни промени, да трансформират икономиката и да създадат нови работни места.
Само когато сме способни да генерираме политическа сила, за да извършим реални промени, ще можем да променяме европейския бюджет и националните бюджети по един и същи начин. С оглед на конференцията в Копенхаген през следващите няколко години се надявам да можем да осигурим достъп до средства за бедните държави, и по-специално тези в Подсахарска Африка, за да могат да въведат нови модели за растеж. Важно е да не повтарят грешките ни, а вместо това всички ние да си сътрудничим - индустриализираните нации, нововъзникващите икономики и развиващите се страни, - за да преминем към нов, съвместен начин на живот и нов вид икономика. Единствено по този начин ще успеем в Европа и в глобален мащаб.
Lajos Bokros
Г-н председател, бюджетът на ЕС страда от редица структурни проблеми. Той е прекалено голям и продължава да нараства. Съществуват вградени механизми за автоматично нарастване за много от бюджетните позиции, особено за оперативни разходи на бюрокрацията без видимо подобрение в крайните резултати.
Всички бюджети би трябвало да бъдат огледално отражение на определени политически съображения. Бюджетът на ЕС е изключение. Той не отразява съгласуван набор от общи ценности. Вместо това се опитва да оправдае една обща за ЕС политика на неокейнсианско управление на търсенето чрез изразходване на повече средства за повече позиции без провеждане на основни структурни промени.
Вземете например Фонда за приспособяване към глобализацията. Половин милиард евро би трябвало да бъдат изразходвани за смекчаване на неблагоприятното въздействие на глобализацията. Вместо това държавите-членки се затрудняват да изготвят разумни предложения за няколко десетки милиона. От една страна, това е огромно прахосване на оскъдни ресурси. От друга страна, е типичен пример за изопачаване на правилата за творческо разрушаване при капитализма.
Комисията по бюджети не остана доволна от факта, че е включена нова позиция - разходите за извеждане от експлоатация на атомната електроцентрала Козлодуй - която изникна в последната минута. Това беше знак за лошо планиране. Въпреки това не само извеждането от експлоатация на атомната електроцентрала Козлодуй, но дори подкрепата за изграждането на нова атомна електроцентрала би била по-важна от разходите за млечния фонд предвид ненавременното и неефективно увеличение на средствата за него.
Заетите в бюрокрацията на ЕС получават необосновани и ненужни увеличения на заплатите сякаш тя е спомогнала за повишаване на търсенето. Когато Европейският съюз се бори с една от най-тежките рецесии, просто не е уместно да предпазваме себе си и собствената си администрация от негативните последици. Няма ли да е по-подходящо да приемем дори номинално понижение на заплатите и по този начин да стимулираме заетостта в името на европейската солидарност?
Обезпокоителен знак за неадекватно планиране е и фактът, че несъответствието между бюджетните кредити за поети задължения и за плащания се увеличава при много от бюджетните позиции. Тъй като не можем да натрупваме дефицит, прехвърляме все повече и повече задължения в бъдещето. Това е равносилно на залагане на карта на бъдещето на Европейския съюз и подкопаване на евентуални дискреционни разходи, до такава степен, че да не могат да бъдат възстановени.
Много членове на Европейския парламент се отдават цялото си внимание на любими свои проекти и разходи, които ще им донесат лична изгода. Бюджетът не следва да се използва като ретроспективен инструмент за запазване на статуквото, а като инструмент, насочен към бъдещето, който да заздрави институционалната регулаторна рамка на ЕС, която от своя страна следва да е насочена към укрепване на единния пазар. По-малко закрила за монополистичните интереси е начинът, по който ще избегнем превръщането на ЕС в ненужен участник на световната сцена.
Miguel Portas
Г-н председател, госпожи и господа, струва ми се, че съществува опасност да не виждаме общия проблем, тъй като се вглеждаме в подробностите при обсъждането на този бюджет. Въпросът, който бих искал да ви задам, честно казано, е следният: ако нямаше криза, този бюджет щеше ли да бъде много по-различен? Всички знаем, че отговорът е отрицателен. Същественият въпрос всъщност е защо в доклада, който ще гласуваме в четвъртък, се признава, че Съветът не е готов да увеличи средствата за справяне с кризата, намалява бюджетните кредити за структурните и кохезионните фондове точно в условия на задълбочаваща се криза и, повтарям, не отдава необходимото значение на изменението на климата.
Самият доклад съдържа допълнителни критики като тези, отправени от г-жа Haug. Съществува например огромно несъответствие между нивото на одобрените разходи и реално извършените такива; разходите остават под планираните граници; а ние като цяло дори не знаем дали усвоените средства са изразходвани правилно. Предвид тази съкрушителна оценка, как е възможно Парламентът да одобри подобен бюджет? Има само едно обяснение: Парламентът е слабото звено в бюджетния орган. Дори децата знаят, че който плаща, поръчва музиката, а в случая плащат държавите-членки.
Госпожи и господа, днес говорим и за бъдещето, тъй като до една година европейците ще бъдат изправени пред най-голямата програма за коригиране на бюджета, която някога е съществувала, във всяка от нашите държави-членки. За обикновените граждани всичко е много просто - с приключването на една криза настъпва друга, този път тя е изкуствено предизвикана, за да се преструктурират публичните сметки. Тази политика е безотговорна и в същото време запазва нулевия дефицит на европейския бюджет. Не може трудностите да продължават да бъдат понасяни от едни и същи хора, а именно безработните, обикновените трудещи се и пенсионерите, на които орязваме пенсиите.
Съюзът ще престане да бъде част от проблема, когато започне да изпраща сметките на верния адрес. Без да се сложи край на офшорните зони на "данъчен рай", без облагане с данък на финансови транзакции и без емитиране на облигации никога няма да можем да атакуваме кризата с единственото възможно решение, което наистина може да доведе до прекратяването й: социалната справедливост. Ето защо можете да разчитате на левите за провеждането на задълбочен, радикален и преразпределящ средствата преглед на финансовите перспективи до 2016 г., но не и за козметични корекции на един посредствен бюджет, който не е насочен нито към социалната криза, нито показва необходимата амбиция за справяне с измененията на климата.
Marta Andreasen
Г-н председател, предложението за второ четене на бюджета за финансовата 2010 г. все пак представлява увеличение с 6% спрямо бюджета за 2009 г. Това предложение сякаш идва от друга планета - планета, на която няма финансова криза. След проведената през ноември помирителна среща Парламентът все още съжалява, че Съветът е отказал да увеличи финансирането за програми по огромната функция "Конкурентоспособност за растеж и заетост". Съветът би трябвало добре да знае как се усвояват такива средства.
Парламентът също така критикува Съвета за намаляването на плащанията, като твърди, че това няма да допринесе за намаляване на несъответствието между задължения и плащания. Съветът би трябвало да е наясно, че това разминаване се дължи на липсата на интелект и на характерните за процеса на формиране на бюджета консултации. Неотдавна Сметната палата ни обърна внимание, че размерът на неизплатените задължения в момента е 155 млрд. евро или 126% от съществуващия годишен бюджет. Това говори ли ви нещо?
Парламентът приветства увеличаването на административните разходи, което включва и повишаване на заплатите на членовете на Европейския парламент. За нас увеличаването на собствените ни заплати би било непристойно, тъй като те ще трябва да бъдат изплатени от данъкоплатците, които губят работните си места и социалните си осигуровки в резултат от съкращаването на националните бюджети. При сегашните обстоятелства следва да се откажем от всякакви увеличения. Европейският парламент отхвърля въведените от Съвета бюджетни съкращения на структурните и кохезионните фондове. Колеги, наясно ли сте, че това са областите, в които Сметната палата е установила най-висок процент на грешки? Счита ли Европейският парламент за редно да вливаме повече средства в програми, в рамките на които сме сигурни, че се вършат злоупотреби?
В допълнение обществото следва да знае, че този бюджет не покрива разходите за прилагане на Договора от Лисабон, които ще бъдат добавени в коригиращите бюджети, т.е. посредством вратички. Някой би попитал какъв ще е размерът на тези разходи. Отговорът ще бъде, че никой не се интересува от това. Нали това са парите на данъкоплатците. Както ви казах през октомври, британските граждани ще видят, че техният принос за Европейския съюз се е увеличил от 45 млн. на 50 млн. британски лири на ден, а в същото време британското правителство ще намали средствата за обществените услуги, за да реализира съкращение от 12 млрд. британски лири в националния бюджет. Тази сума е приблизително равна на сумата, която Обединеното кралство внася в Европейския съюз. Няма съмнение, че този бюджет е тежест, а не средство за излизане от кризата.
Колеги, послушайте съвестта си и гласувайте против този бюджет.
Angelika Werthmann
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, независимо дали живеем в градове или в провинцията, всички ние сме част от едно общество, основано на информираността и знанието. Хората, предприятията и организациите, които могат да използват модерните информационни технологии най-ефективно имат значително конкурентно предимство. За това обаче е необходимо да бъде осигурено съответното финансиране за развитие и разширяване на технологичната инфраструктура под формата, по-конкретно, на широколентов интернет в селските райони. Тук играе роля втората част на Европейския план за икономическо възстановяване и, логично, е в подкрепа на Лисабонската стратегия.
Енергийната сигурност както сега, така и в бъдеще, е важен въпрос на европейско равнище. България взе решение незабавно да затвори атомната електроцентрала Козлодуй. Това ще струва стотици милиони евро, но радиоактивните отпадъци ще останат постоянен рисков фактор, който ще застрашава здравето и безопасността на бъдещите поколения. Интересувам се от реалната цена на външно финансиране за използване на атомна енергия и от това, как следва да се изчислява.
Крайно време е не само да проучваме и да насърчаваме алтернативни технологии за възобновяема енергия, но и да ги прилагаме в по-широк мащаб. Съвместната декларация за сградния фонд подчертава значимостта на един средносрочен до дългосрочен подход в тази област. За мен тук са важни три неща. Първо, енергийноефективните сгради могат да доведат до намаляване на една трета от емисиите на въглероден диоксид. Второ, използването на строителни материали, които са вредни за здравето, като азбест например, трябва да се избягва на всяка цена. Трето, както винаги подкрепям прозрачната и изпълнима политика и това се отнася и до проектирането и планирането на сградите.
Alain Lamassoure
(FR) Г-н председател, аз, от своя страна, бих искал да изразя задоволството си от постигнатото при помирителната среща споразумение. За него бяха нужни интелигентността на шведското председателство, ефективният принос на Комисията, компетентността на докладчиците и умението на представителите на всички политически групи да постигат компромис.Нека благодарим на всички тях.
Според мен обаче, голямата новина не е това споразумение. Когато става въпрос за бъдещето на европейския бюджет, основното събитие на седмицата не се случва тук в Страсбург, а в Копенхаген. Там на нашите национални лидери на най-високо равнище им отне два дни, за да се споразумеят, че трябва да намерят 2 400 000 000 евро, за да финансират така наречената помощ на ЕС за държави в неравностойно положение, засегнати от измененията на климата, и това е сумата само за 2010 г. Ако не бяхме успели да реализираме бюджетни съкращения в размер на 81 млн. евро, ние като членове на Европейския парламент щяхме да бъдем считани за безотговорни, а тук ставаме свидетели на това, как сума в размер 2 400 000 000 евро бива извадена от нищото.
Приветствам този резултат, но нито един демократ не би могъл да приеме толкова неясна и лишена от демократичен контрол процедура - с която всички парламенти, Европейският парламент и националните парламенти, ще бъдат поставени пред свършен факт и последиците от която са изключително несправедливи за някои държави-членки, тъй като те ще плащат два или три пъти повече в сравнение с други държави със същите възможности.
Нека въпреки това да приветстваме следния факт: нашите държавни или правителствени ръководители признават, че общите политики на Европейския съюз вече не могат да бъдат осъществявани с бюджет, ограничен до 1% от брутния вътрешен продукт. Те изготвят наново европейския бюджет, но с някаква паралелна форма на финансиране. Разчитам на новата Европейска комисия и на испанското председателство да ни помогнат да положим основите на новия бюджет на Европа, необходимостта от който е безспорна.
Francesca Balzani
(IT) Г-жо председател, госпожи и господа, когато приключим бюджетната процедура и стане възможно да оценим свършената работа като цяло, считам за нужно да си зададем един честен и прям въпрос: полезен ли е този бюджет.
Бюджетът е преходен. С него се преминава към Европа на Договора от Лисабон, преход, който се осъществява в разгара на сериозна икономическа и финансова криза, засегнала целия свят. Ето защо този бюджет е странен по отношение на два аспекта. Той би трябвало да е съобразен с кризата, но и да отразява осведоменост, че по време на криза ресурсите са оскъдни. Бюджетът трябва да има положителен принос за икономическото възстановяване, но също така и да намалява, съкращава и ограничава разходите, където това е възможно.
Този бюджет ще осигури 141 млрд. евро за следващата година. Не е много повече в сравнение с 2009 г., но бяха положени сериозни усилия и беше свършена огромна работа за определяне на приоритетите и за насочване на наличните ресурси към съществуващите приоритети. Тук акцентът пада върху два бюджетни реда - конкурентоспособност и околна среда. Конкурентоспособност, тъй като в нея са включени социални политики, политики за заетостта и деликатното предизвикателство, което представляват структурните фондове, които все още са крайъгълният камък на политиката на преразпределение в рамките на Европа. За този бюджетен ред ще бъдат разпределени близо 65 млрд. евро за следващата година.
За околна среда, която обхваща и селскостопанската политика, също ще бъдат разпределени приблизително 60 млрд. евро. Този бюджет за 2010 г. обаче е свързан преди всичко с плана за икономическо възстановяване. Той привлече силна подкрепа през миналата година, но не беше изцяло финансиран през 2009 г. Днес благодарение на огромни усилия за пренасочване на ресурси, 2,5 млрд. евро най-накрая могат да бъдат инвестирани в енергийна инфраструктура и широколентов интернет.
Бяха положени и огромни усилия бюджетът да бъде формиран в съответствие с Лисабонската стратегия, за да се осигурят още повече ресурси от предвидените в проектобюджета на Комисията за програмата "Еразъм", за учене през целия живот, тъй като има един въпрос, който трябва да си зададем честно, а именно дали този бюджет е полезен, но преди всичко съществува една отправна точка: дали този бюджет е полезен съобразно потребностите на европейските граждани.
Бюджетът трябва да бъде полезен за всеки пълноправен гражданин на Европа и именно поради факта, че бюджетът следва да служи на европейските граждани и да бъде съобразен с тях считам, че трябва да инициираме и проведем едно разумно разискване относно прегледа на границите на резервите и ресурсите, които да дадем на Европа за провежданите от нея политики.
Ivars Godmanis
(LV) Г-н председател, бих искал да се изкажа относно европейските структурни фондове. Те представляват приблизително 35,5% от общия европейски бюджет. По-конкретно, Европейският фонд за регионално развитие и Европейският кохезионен фонд възлизат на общо 308 млрд. евро за периода от 2007 г. до 2013 г. През 2010 г. това са 39 млрд. евро за задължения и приблизително 31 млрд. евро за плащания. Какви са рисковете и проблемите? Последните данни са от 1 октомври 2009 г.: намираме се в края на втората година, 28,5% от бюджетните кредити се усвояват, нивото на плащанията е 24,35%, а с това възникват и първите проблеми. 55% от държавите-членки са под средното равнище на усвояване. Показателят в държавата-членка, която се е справила най-зле, е с 40% по-нисък от средния, а разликата при усвояването на средства между най-успешните и най-неуспешните държави е 370%, т.е. коефициентът е 3,7. Ако погледнем към отделните фондове, а после към фонда за възстановяване и регионално развитие, ще видим, че 22% от държавите-членки са под средното равнище, като най-ниската стойност е с 50% под средната, а разликата между държавите с най-висок и най-нисък процент на усвояване е 500%. Има държави, които усвояват пет пъти по-малко средства от най-добре представилите се държави. В Европейския социален фонд 22% от държавите са под средното равнище, като процентът на усвояване на средствата в най-зле представилите се държави е с 43% по-нисък от средния, а коефициентът на разликата между най-високия и най-ниския процент е 3,7. За Европейския кохезионен фонд държавата с най-нисък резултат е усвоила с 68% по-малко средства от средното равнище, а разликата между най-високия и най-ниския процент е 300%. Къде се крие рискът? Ако сравним тези данни с данните за периода 2000-2006 г., през който не е имало криза, ще видим, че държавите, които сега изостават при усвояването на ресурсите, са сред страните, които и преди това не са усвоявали средствата. По-конкретно, имаме неизплатени средства в размер на 16 млрд. евро за стария фонд за периода 2000-2006 г. При фонда за възстановяване и развитие са загубени общо 2,4 млрд. евро. Това означава, че 20% от държавите-членки не са усвоили тези средства и сега няма да ги получат. При Европейския социален фонд цифрата е 1,9 млрд. евро, тъй като 16% от държавите-членки не са усвоили средствата изцяло. Като цяло това означава, че това 4,3 млрд. евро, предвидени за...
James Nicholson
(EN) Г-н председател, всички сме наясно за оставащите 2,4 млрд. евро за Европейския план за икономическо възстановяване, заделени в бюджета за финансовата 2010 г. и във връзка с това приветствам опита на Европа да преодолее тази трудна икономическа обстановка. Считам, че акцентът на плана следва да бъде по-скоро върху иновациите и заетостта, както и по-същество върху максималното ограничаване на загубите на работни места. Надявам се средствата да се използват по предназначение и да не бъдат прахосани. Тези ресурси трябва да бъдат правилно разпределени и използвани ефикасно и ефективно от държавите-членки.
Радвам се, че са осигурени обещаните 420 млн. евро за широколентов интернет в селските райони. Това ще бъде една много важна инициатива в множество селски райони и, ако бъде изпълнена правилно, ще стимулира развитието на малките и средните предприятия в тях.
Приветствам създаването на млечния фонд. Считам, че той наистина е необходим и че е добър пример за това, как в процеса на формиране на бюджета Парламентът успя да използва средствата, които, така да се каже, не бяха използвани в други области.
Бих искал да се спра за малко на това, как бих искал да изглежда бюджета в бъдеще. Бих искал да видя, че той е помогнал и на хората, които са жертви на насилие и тероризъм, тъй като считам, че можем да направим повече в тази област. Това са хора, които не получават помощ. Не получават достатъчно подкрепа и от националните им правителства. Там, откъдето аз идвам, има много области, за които в момента се предоставя помощ от съществуващите фондове, но има много други райони, в които може да се направи повече. След 2014 г. няма да има средства за това и призовавам Парламента да започне да търси начини, по които да може действително да помогне на жертвите на насилието на тероризма. Надявам се встъпващото в длъжност испанско председателство да може да ми помогне в тази област.
Позволете ми да се възползвам от възможността и накратко да изразя безпокойството си относно администрирането на фондове в размер 60 млн. евро в Северна Ирландия. Надявам се, че тук присъстващият член на Комисията, отговарящ за бюджетите, ще обърне внимание на този конкретен въпрос. Отговорност за администрирането на фондовете носи Събранието на Северна Ирландия. Те закъсняват с разпределянето на тези средства с 18 месеца. Бих искал, ако изобщо ги разпределят, да направят това ефективно и мъдро, в тези времена, когато хората се нуждаят от работа.
Jacky Hénin
(FR) Г-н председател, в нашия Съюз достъпът до надеждни и нисковъглеродни източници за доставка на електроенергия трябва да бъде признат за основно право на всеки европейски гражданин. За тази цел Съюзът трябва да провежда истинска европейска обществена енергийна политика, а не чрез бюджетна процедура да финансира извеждането от експлоатация на атомна електроцентрала в България.
Изграждането на енергийна Европа за всички означава, че енергията е обществено право на човечеството, а не стока. Означава също, че трябва да се отменят всички директиви за дерегулация и либерализация на конкуренцията в енергийния сектор, като се гарантира публичното регулиране и правото на собственост върху целия сектор за ядрена енергия, включително и по въпроси, свързани с извеждане от експлоатация и подизпълнения. Това означава, че трябва да се създаде Европейска агенция за енергетика, която да координира и обедини усилията на всички държави-членки по отношение на научните изследвания и сигурността в енергийния сектор и да гарантира равен достъп до енергия за всички граждани на ЕС, както и да създаде група с общи икономически интереси, обединяваща всички европейски предприятия, били те публични или частни, чиято сфера на дейност е в енергийния сектор.
Тази група ще даде възможност два основни проекта, свързани с електропреносните мрежи, производството на нисковъглеродна енергия, научноизследователската дейност и сигурността, да се реализират в дух на сътрудничество. Следователно парите на европейците ще се използват рационално. Това не просто ще доведе до възвращаемост на инвестирания капитал, но ще насърчи развитието.
Bastiaan Belder
(NL) Г-н председател, бюджетът за финансовата 2010 г. се приема на фона на икономическа криза и трябва да се подходи изключително внимателно при определянето на бюджетните средства на ЕС. Във връзка с това Съветът изиска от Европейския парламент да определи приоритети. Изпитващата затруднения икономика и устойчивите инвестиции бяха поставени на преден план в дневния ред, както е и редно. В своя доклад г-н Surján последователно изтъква приоритетите за икономически растеж и заетост.
Тези приоритети намират отражение в прехвърлянията между отделните функции на Многогодишната финансова рамка и могат да се видят и във финансирането на Европейския план за икономическо възстановяване, в който правилно се акцентира върху новите технологии. От особено значение тук е подкрепата за проекти, включващи устойчиви източници на енергия и подобряване на връзките с трети страни в енергийната мрежа. За тази цел трябва да помогнем за извършване на така необходимото диверсифициране на енергийните доставчици. Това е успешно формиран набор от приоритети.
Бих искал да споделя обаче едно наблюдение във връзка с това. Трябвало е да бъдем по-стриктни. Ако Европейският съюз иска работата му да бъде надеждна, следва да се придържа към основните си цели, а не да разширява ролята си в борбата с кризата. Проблемите, които не влизат в европейската сфера на дейност, включват образование, култура и гражданство. И все пак, искането за повече разполагаеми средства, което се появява всяка година, е в разрез с това. Не би било редно да мобилизираме инструмента за гъвкавост, за да компенсираме недостига на средства.
От друга страна, един по-значим набор от приоритети ще ни превърне в конструктивен партньор на Съвета, особено във време на икономическа криза, когато държавите-членки изпитват недостиг и се налага да правят драстични съкращения. Накратко, бих искал да благодаря на докладчика, г-н Surján, че предприе тази стъпка в правилната посока и постави акцента върху икономическото възстановяване, без да пренебрегва социалните аспекти на политиката на ЕС като грижите за децата в домовете, по-конкретно в България.
Frank Vanhecke
(NL) Г-н председател, с една минута на разположение за изказване относно бюджет от 141 млрд. евро трябва, разбира се, да се ограничим до същината на нещата, а именно, че на всички равнища - общностно, национално, регионално и дори по-ниско - т.нар. "европейски" пари се изразходват все по-неефективно и невнимателно, отколкото средствата, които са по-близо до данъкоплатците. За да илюстрирам това, ще кажа, че Европейската сметна палата отчете, че доскоро близо 11% от огромния Кохезионен фонд са били разпределени напълно погрешно. За 2010 г. въпросната сума ще възлезе на близо 4 млрд. Евро, и тя не е незначителна. Това е възмутително и неприемливо. Сега в бюджета за финансовата 2010 г. разпределяме допълнителни 2,4 млрд. евро за плана за икономическо възстановяване. Не се противопоставям на това решение, но продължавам да се чудя дали европейското равнище е подходящо и дали Европа не би се справила по-добре, ако се ограничи до ефективното координиране на реални и решителни действия на национално равнище.
В заключение продължавам да се противопоставям на огромното разхищаване на средства, което е обичайна практика във всички европейски институции.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Г-н председател, бих искал, разбира се, да поздравя двамата докладчици, г-н Линдблад, за Съвета, и по-конкретно на члена на Комисията Шемета, който отговаряше за бюджета едва за няколко месеца. Наистина считам, че той свърши отлична работа и успя да намери важно консенсусно решение за проведената през ноември помирителна среща. Ето защо бих искал да изразя специални благодарности към него.
Това е последната година, през която ще изготвяме бюджети по този начин. Мисля, че системата се изчерпа като възможности и политическите групи трябва да помислят много задълбочено през следващите месеци за това, как ще изработим нова бюджетна процедура, която да съответства на реалностите от Лисабон.
Ще ви дам пример. Тази година проведохме обсъждания в областта на селското стопанство, които бяха виртуални обсъждания, но имаха реален резултат. Следващата година обсъжданията ще бъдат реални от самото начало с въвеждането на обикновена законодателна процедура и следователно това ще бъде упражнение по поемане на отговорност от страна на всички членове на Европейския парламент.
В заключение бих искал да кажа, че това ще бъде реален бюджет и, както преди малко спомена г-н Lamassoure, бюджет, при който няма да е възможно Съветът да взема блестящи решения за нови бюджетни редове в рамките на няколко срещи на върха извън Парламента, след което да се налага Европейската комисия и Европейският парламент да правят финансови фокуси, за да могат да включат в бюджета поетите от Съвета брилянтни обещания. Тази практика приключи и се надяваме, че след 1 януари следващата година всички в институциите ще поемат отговорностите си, за да изготвим бюджети, които наистина да отразяват политическата реалност и икономическото и финансово положение в Европа.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Г-н председател, считам, че трябва да сме доволни от резултата от преговорите между Парламента и Съвета за окончателното приемане на бюджета на Съюза за финансовата 2010 г.
Трябва да сме доволни и от факта, че успяхме да запазим финансирането за сектора на млякото и млечните продукти, който приехме в Парламента на първо четене и който може да помогне на селскостопанските производители да преодолеят този кризисен период. Надявам се да успеем да намерим постоянно решение, както и че те скоро ще могат да видят светлината в края на тунела.
Можем също така да бъдем удовлетворени от постигнатото споразумение за осигуряване на нови средства за механизъм за микрофинансиране за Европейския съюз. Трябва да сме доволни и от нещо, което изглежда очевидно, но за него се говори твърде малко, а именно, че разходите за селско стопанство и за сближаване - двете най-важни политики на Европейския съюз - не бяха оспорвани. Истината е, че днес можем да приемем това за успех.
Можем да сме особено доволни и от факта, че бяха намерени 2,4 млрд. евро свежи пари за втората част на Европейския план за икономическо възстановяване.
Скрита под цялото това тържество обаче остава една не толкова приятна реалност. Липсват средства за финансиране на политиките, които всички ние сме заделили за Съюза, или по-скоро има средства, но явно в Съвета има непоклатима догма, според която не може да се отпусне и едно евро над сумата, определена през 2006 г. за съществуващата финансова рамка. Г-н действащ председател на Съвета, това не е бюджетна строгост, а политическо късогледство.
Само преди година Европейската комисия предложи Европейския план за икономическо възстановяване за Европейския съюз. Това бе един сравнително скромен план в сравнение с тези в държавите-членки, но с акцент върху стимулирането на бъдещите сектори на нашите икономики.
Първоначално Съветът се противопостави, тъй като имаше предложение финансовата рамка да бъде увеличена с 5 млрд. евро. След продължителни преговори и обсъждания приехте плана, но трябваше да го разделим в две години. Накарахте Европейската комисия да извърши в известна степен интелигентно "творческо осчетоводяване", така че тези средства да се използват, без това да се отрази на финансовата рамка.
Непрекъснато говорим за прозрачност и опростяване, но Комисията трябваше да ни начертае чудна диаграма, за да бъде възможно тези от нас, които работят върху бюджета, да разберат предложението й. Г-н действащ председател на Съвета, предизвиквам Ви да обясните споразумението на гражданите, които все още се интересуват от това, какво вършим тук в Европейският парламент.
Това означава, че не създаваме Европа, която е близо до гражданите и която всички ние желаем. Не отправям това като критика, просто казвам, че докато Съветът променя своята политика, европейката интеграция ще бъде слаба.
Току-що подписахме договор, но ни е нужен нов дух. Или ще престанем да мислим, че всяко похарчено евро в Европа е било прахосано, или ще се присъединим към евроскептиците.
В четвъртък ще приемем резолюция, с която искаме преглед на финансовата рамка с цел да отговорим на новите потребности на Съюза. Напълно подкрепям тази позиция, но ви предупреждавам, че прегледът на финансовата рамка трябва да доведе до повишаване на средствата. Новите потребности не могат да бъдат финансирани чрез съкращаване на средствата за съществуващите приоритети. За да внеса по-голяма яснота, с което ще приключа, ще кажа, че няма да приемем съкращения в политиката за сближаване и политиката за селското стопанство.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Г-н председател, обсъждаме последния бюджет, изготвен съгласно Договора от Ница. Следващата година нещата ще са съвсем различни. За първи път Парламентът ще може да вземе дейно участие по отношение на селскостопанската политика и разходите за рибарството например. Най-накрая Парламентът ще има достъп и до тази част от бюджета и, мога да ви кажа, очаквам това с нетърпение. Сега обаче разискваме бюджета за финансовата 2010 г. Бих искал да направя няколко кратки бележки.
Допълнителните средства за енергетика и изследвания, както и за извеждането от експлоатация на атомната електроцентрала Козлодуй в България са положителни аспекти, но това, с което не съм съгласен, са широките редове на бюджета на ЕС. Питам се дали европейския принос наистина ще подготви икономиките ни за бъдещето. Отговорът на този въпрос е отрицателен. Нека не се заблуждаваме. Предлагам да използваме предстоящия преглед на финансовите перспективи, за да определим вижданията си за бъдещето. Призовавам Съвета и Комисията наистина да приемат този преглед сериозно, а не някак на шега. Сегашният бюджет все още инвестира прекалено много в икономиката от миналото: съдържа твърде голяма подкрепа за селското стопанство и регионите и прекалено малко инвестиции за това, което е наистина важно, а именно устойчивостта и иновациите. Това е повратен момент и трябва да решим, дали бихме искали да превърнем Европа в музей на открито, където американците, китайците и индийците да се наслаждават на изящно изкуство и добра храна, или искаме да я превърнем в динамичен, напредничав регион, на който света да завижда. С други думи, какво ще изберем - стагнация или напредък? Отговорът се разбира от само себе си.
Нека се вгледаме по-внимателно и във финансирането на Европейския съюз. Ще трябва да преминем към система на собствени ресурси, независимо от всичко. В отговор на отправеното от нашата група, групата на Алианса на либералите и демократите за Европа искане, Комисията ще представи предложение по този въпрос, което очаквам с нетърпение. Сега съществуващата система дава на Съюза много малко възможности за маневриране и води до порочната практика държавите-членки да се интересуват повече от това, какво ще възстановят, а не от ефективността на европейския принос. Считам също така, че трябва да направим много повече, за да спрем влошаването на биологичното разнообразие в световен план.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Г-н председател, не сме съгласни с политическия подход на този бюджет, тъй като той увеличава военните разходи и бавно, но сигурно слива политиката ни с тази на НАТО. По същество така завинаги се изключва възможността за независима външна политика на ЕС. Петгодишната финансова рамка съкращава разходите за селско стопанство и не подпомага икономиката на домакинствата, сближаването и борбата за поддържане на климата.
Искаме Европейски съюз, който приема законодателство, защитаващо потребителите от спекулации и гражданите от заслепеността на властта. Всички сме превърнати в заподозрени по презумпция.
Бих искал да поясня нещо. Ние сме против бюджета, но аргументите ни са точно противоположни на тези, които чухме по-рано от независимите членове на Парламента от Обединеното кралство. Вярваме в обединението на националните интереси и не приемаме за правилна позицията, че всяка нация трябва да се скрие в черупката си. Това води единствено до враждебност, а накрая и до конфликт.
Zoltán Balczó
(HU) Европейската комисия планира да отклони значителни ресурси към две области при изменението на бюджета за финансовата 2009 г. Една от тях е конкурентоспособността, която включва рамковите програми за изследователска и развойна дейност, въпреки че досега тя беше считана за приоритет. Ако упрекваме участниците в този сектор, намаляването на бюрокрацията следва да се превърне в още в още по-категорично изискване. Другата област е Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони, от който бяха съкратени 1,6 млрд. евро. Този фонд е предназначен да задържи или възстанови населението в селските райони. В Унгария този проблем е особено сериозен. Унгарското селско стопанство е предимно в ръцете на големи холдинги. Те получават плащания на площ, а използването на трудовите им ресурси е относително малко. Докладчикът се изрази остро относно изменението. Каза, че Комисията ограбва основните области. Въпросът ми е следният: защо той все още подкрепя одобрението на това изменение?
Ingeborg Gräßle
(DE) Г-н председател, г-н Линдблад, госпожи и господа, бих искала да се върна към призива, отправен от г-н Garriga за реалистични бюджети. Какви са разходите, произтичащи от Договора от Лисабон? Това се оказа много неотложен проблем. Защо не можем да бъде по-големи реалисти по отношение на структурните фондове? Те се превърнаха в свещената крава. Вече имаме висящи бюджетни кредити за период от две години и половина, които не са разпределени, и освен тях ще натрупаме още 30 млрд. евро.
Имаме проблем на Балканите, където държавите се подготвят за присъединяване към Европейския съюз. В резултат от неблагоприятните решения от социалисти и либерали, не сме особено заинтересовани да открием какво наистина се случва на Балканите. Как например многобройните различни институции на ЕС работят заедно в Косово? Всичко това бяха важни промени, които Парламентът отхвърли и които считам, че трябва да доведем до край, защото има какво да направим в това отношение.
Къде е напредъкът в докладите за напредък? Гласувахме в подкрепа на доклада на Сметната палата, в който ни призовават да приемем системата на семафора, но по-късно комисията по бюджети отказа да я приеме, като изрази своите резерви. Всичко това са противоречия и считам, че Парламентът все още не е готов да приеме реалността или да застане твърдо зад собствените си решения.
Бих искала да призова за реалистичен подход към Козлодуй. В специалния доклад от Комисията относно използването на средствата на ЕС в България до това лято не споменаваше Козлодуй, въпреки че тя е получила средства по програма "ФАР". До края на 2009 г. най-малко 602 млн. евро са били похарчени за Козлодуй. Опитах се да открия какво е станало с тях и открих, че все още нищо не е закрито. Просто са изготвени планове за управление на процеса на извеждане от експлоатация. Козлодуй ми показа колко малко знае Комисията за това, какво се случва с парите ни, както и че появилите се многобройни спомагателни бюджети затрудняват контрола на положението и Комисията губи общата си представа за нея. Ето защо следва поне да спрем да оказваме натиск за спомагателните бюджети, защото в резултат самите ние губим представа какво се случва.
Edit Herczog
(HU) Г-н член на Комисията, госпожи и господа, по време на настоящата финансова и икономическа криза трябва да се обърне по-специално внимание на растежа, конкурентоспособността, работните места и по-ефективното и опростено прилагане на кохезионния фонд и структурните фондове. Други приоритетни цели освен тези са повишаването на сигурността на енергийните доставки и транспортирането на енергия, вътрешната сигурност, демографските предизвикателства и проблемът за изменението на климата.
Точно поради това приветстваме големия парламентарен успех, постигнат при изготвянето на представения пред нас бюджет, свързан с плана за икономическо възстановяване и подкрепата за инвестиции в енергетиката. Приветстваме също така и по-малките успехи като помощта, предоставена за производителите на мляко и млечни продукти, или за улеснението за микрофинансиране за малките и средните предприятия, постигнати след продължителни разисквания. Искам да спомена също и проектите за интелигентна енергия и подкрепата за учене през целия живот. Трябва да подчертаем, че фактът, че успяхме да съберем 2,4 млрд. евро за икономическото възстановяване е реален резултат. Доволна съм и от това, че успяхме да гарантираме потвърждение за бюджета за "Галилео".
Близо 2 млрд. евро са разпределени за енергийни проекти, което вероятно е най-значимият резултат, с който Парламентът може да се похвали. Успяхме да осигурим подкрепа и за безопасното затваряне на атомната електроцентрала Козлодуй в България и бих искала да обърна особено внимание на аспекта за безопасността в това отношение. Получихме подкрепа за производителите на мляко и млечни продукти, която беше включена в бюджета по искане на Европейския парламент. Трябва също да отбележим, че Парламентът взе отговорни решения, както и да признаем, че разпределихме разумно бюджетните резерви.
Резервите обаче намаляват. Парламентът може да се гордее с бюджета за финансовата 2010 г. Бих искала да поздравя за това докладчиците г-н Surján и г-н Maňka. Задачата ни в бъдеще е да гарантираме, че Договорът от Лисабон не само ще увеличи пълномощията на Европейския парламент, но и че в резултат от реформирането си бюджетът на ЕС ще улесни живота на европейските предприемачи и граждани. За да постигнем това, ще са ни нужни много сили и постоянство през следващите години. Благодаря ви за вниманието.
Nathalie Griesbeck
(FR) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, мой ред е да уважа проявеното въображение и положените от нашите институции усилия с цел да отпуснем - посредством някои бюджетни техники, както спомена г-н Lamassoure, с помощта на някакво чудо - значителната част от средствата за втората фаза от плана за икономическо възстановяване, т.е. 2 400 000 000 евро. Бих искала да изразя удовлетворението си от това, че успяхме да намерим 300 млн. евро, за да реагираме в краткосрочна перспектива на изключително сериозната криза, засегнала селскостопанските производители. Надявам се тези средства и трудностите да докажат, че сме подходили прагматично с оглед на тяхното бъдеще. Следва да отдадем заслуженото и на пилотните проекти и подготвителните действия, които, както подчерта г-жа Jensen, вдъхват нов живот на нашия бюджет.
Освен тези бележки, които бяха направени съвсем по същество, искам да се спра на още две неща. Първо, ще задам въпрос и второ, ще заема политическа позиция. Въпросът е следният: искам да получа официално обяснение за това, каква ще е позицията на Съюза по отношение на политиката за сближаване и структурните фондове, елементи, които изглежда са попаднали в окото на бурята, засегнала някои партньори на Европейския съюз. Считам, че това е доказателство за случващото се в Европа.
(Председателят отнема думата на оратора)
Elisabeth Jeggle
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, Европейският парламент успешно приключи тези преговори. Искам да благодаря на всичките ми колеги, които взеха участие в тях и които ясно заявиха становището си пред Комисията и Съвета.
Сега за нас е важно обърнем необходимото внимание на всички въпроси, свързани с Договора от Лисабон, включително цялата бюджетна област. Показахме, че Парламентът трябва да бъде вземан на сериозно, както и че е логично да е така. Преговорите за бюджета много ясно показаха това. Много от колегите ми вече споменаха факта, че постигнахме най-важните си цели.
Като докладчик за бюджета на селското стопанство в комисията по земеделие и развитие на селските райони мога да кажа, че въпреки че нашият бюджет - имам предвид частта за селско стопанство - беше съкратен значително, все още оставаме в определените граници. Намерихме мярката. Постигнахме това сами в нашата комисия и придавам огромно значение на този факт. За Парламента е успех да осигури 300 млн. евро за млечния фонд въпреки всички аргументи срещу това, отправяни от Комисията през годините и от Съвета, особено предвид трудното положение, в което се намират производителите на мляко и млечни продукти.
Други сектори на селскостопанското производство също изпитват затруднения в момента. Това засяга не само селското стопанство и селскостопанските производители, но също и много работни места в областите надолу по веригата. Предвид сегашното положение това създава допълнителни затруднения. Нуждаем се от постоянен бюджет за млечния фонд и ще се стремим да постигнем това в бъдеще. Разпределихме повече средства за бюджета за финансовата 2010 г., отколкото през 2009 г., което се дължи на ситуацията в момента и всички сме наясно с това. Ще действаме съобразно обстоятелствата и ще направим всичко по силите си да гарантираме, че селскостопанската ни политика е устойчива и новаторска.
Estelle Grelier
(FR) Г-н председател, по същество гласуването на бюджета е дълбоко политически акт и трябва да извлечем политическа поука - основен, фундаментален политически извод - от внесения за разискване бюджет.
Бюджетът на Европейския съюз, и по-специално този бюджет, отразява липсата на европейски политически проект, въпреки че на фона на кризата и в началото на новите ни мандати европейските граждани се нуждаят от него повече от всякога. Този бюджет е знак за липсата на глобална визия за Европа.
Съветът и Комисията избраха да позволят на държавите-членки да разработят свои собствени, често конкурентни, планове за възстановяване и се отказаха от усилията да координират икономическото, социалното и екологичното възстановяване на равнище на Европейски съюз. Не е направен опит да се осигури заемно финансиране или да се насърчи европейската солидарност.
Съветът и Комисията си успокояват съвестта чрез поетапно прилагане на плана за възстановяване. Действително бюджетът за финансовата 2010 г. осигурява финансиране за втората част на плана за възстановяване, възлизащо на общо 5 млрд. евро - смехотворна сума. Наистина, той предвижда разпределяне на 300 млн. евро за млечния фонд, но това не е достатъчно, тъй като всички знаем, че във Франция например нетният приход на селскостопанските производители отбеляза спад от 34% през 2009 г.
Бюджетът за 2010 г. предвижда 25 млн. евро за микрофинансиране и противно на становището на Съвета, позволява да се запази проектобюджетът за интервенциите, свързани с кохезионния фонд.
Ето защо ще гласуваме за този бюджет донякъде поради липса на алтернатива и по подразбиране, защото Европа - гражданите - не могат без тези интервенции, колкото и да са неуместни. Въпреки това заедно трябва да поставим под въпрос, при това спешно, методите за финансиране на амбициозните политики, с които Европа трябва да се въоръжи, и за извеждането на бюджета на ЕС от сега съществуващата ограничена и неподходяща рамка.
Освен гръмките политически декларации, председателят на Комисията Барозу, трябва да ни каже как възнамерява да финансира бъдещите европейски политики, за които говори толкова много, особено онези, свързани с новата стратегия за растеж и с изменението на климата. Отсега нататък няма да могат да успяват с такъв оскъден бюджет, какъвто в момента ни предлагат.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Г-н председател, напълно подкрепям решението на Европейския парламент да даде приоритет на финансирането на Европейския план за икономическо възстановяване. Подобен план за възстановяване е необходим, за да се стимулира икономическото търсене и да се възстанови конкурентоспособността на региона.
В резултат от икономическата криза равнищата на безработица в Европа нарастват и това засяга сериозно европейската икономика. За съжаление младите хора, които търсят работа за първи път в живота си, са най-тежко засегнати. От съществено значение е да бъдат предприети мерки, за да се защитят онези, които са в най-неизгодна позиция.
Трябва също да създадем плановете за преквалификация така, че хората, които днес губят работата си, да могат бързо да си намерят друга в бъдеще.
Планът предвижда да се използват Европейският социален фонд и Европейският фонд за приспособяване към глобализацията.
От 1973 г., когато Ирландия прие да стане част от Европейската икономическа общност, Европейският съюз неколкократно е заемал централна роля, когато това е било необходимо, при решаване на проблема на страната с безработицата чрез Европейския социален фонд.
Съюзът отново пое тази положителна роля в Ирландия и във връзка с това планът за икономическо възстановяване е от жизненоважно значение.
Председател
Благодаря Ви, г-н Gallagher. Като заместник-председател, отговарящ за езиковото многообразие, бих искал да изразя задоволството си от факта, че говорите на ирландски език в Парламента.
Danuta Maria Hübner
(EN) Г-н председател, бих искала да направя четири бележки.
Първо, позволете ми да подчертая необходимостта от използване на нашия бюджет за 2010 г., и по-конкретно на инструментите на европейската политика на сближаване, възможно най-бързо, за да стимулираме икономическата активност във всички региони и градове на Съюза и да създадем необходимите условия за съживяване на икономиките на държавите-членки. Политиката на сближаване осигурява така необходимия здрав мост между възстановяването от кризата и дългосрочната структурна промяна на европейската икономика.
Второ, поради тази причина комисията за регионално развитие насърчи Комисията и държавите-членки не само да използват наличните финансови ресурси за инвестиции в определените от политиката на сближаване за периода 2007-2013 г. приоритети - изменение на климата, знание и иновации, енергийна ефективност, възобновяема енергия, широколентов обхват, устойчив градски транспорт и преквалификация, - но също и да насърчи използването на функцията на политиката за сближаване за заемно финансиране, което означава да използва ефективно всички финансови инженерни инструменти, създадени от политиката на сближаване, в сътрудничество с Европейската инвестиционна банка, за да помогне на малките и средните предприятия не просто да оцелеят през този труден период, но преди всичко да изминат пътя, да се приспособят към изменящото се лице на световна икономика, която се трансформира, и да посрещне предизвикателството - и възможностите - на изменението на климата.
Трето, позволете ми да информирам членовете на Европейския парламент, че всички заявления за плащания за Европейския фонд за регионално развитие и за Фонда за сближаване от бюджета за 2009 г., възлизащи на обща стойност 25,5 млрд. евро, са изцяло усвоени, като по този начин допринасят за възстановяването, за структурните промени, растежа, заетостта и енергийната ефективност във връзка с изменението на климата.
Накрая, във връзка с това бих искала да изразя съжалението си за направените съкращения относно помощта за страните кандидатки, предприсъединителния инструмент за регионално развитие и човешки ресурси, насочен към области като безработица, социално изключване и инструмента за образование, които възлизат на 7 млн. евро, или 0,5% от наличните кредити за оперативни разходи, които отиват в администрацията, без оглед на необходимостта от осигуряване на добра администрация на местно равнище и без да се зачитат основните принципи за добро финансово управление, на които Парламентът толкова държи.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Бих искал първо да поздравя докладчиците за постигнатите от тях резултати при договарянето на бюджета за финансовата 2010 г. Сега повече от всякога европейските граждани се нуждаят от голям европейски бюджет, за да се справят с икономическата криза и проблемите си.
Сега държавите-членки изпитват големи затруднения с бюджетите си при борбата с икономическата криза, особено когато много от проблемите, с които трябва да се справят, излизат извън обхвата на национално равнище. Това са трудности в световен мащаб и изискват съгласувани ответни действия на най-високо равнище. Ето защо бих желал да изразя задоволството си от това, че днес можем да представим на Парламента бюджет, който изцяло ще финансира втората част на Европейския план за икономическо възстановяване и който възлиза на порядъчната сума от 1 980 млн. евро. Има голяма вероятност да видим първите заченки на икономическо възстановяване през 2010 г., но въпреки това националните бюджети ще бъдат сериозно засегнати в резултат от положените усилия през миналата година. В допълнение безработицата ще достигне рекордно високо равнище в държавите-членки.
Бъдещата Комисия ще трябва да понесе огромна отговорност, за да помогне на държавите-членки и гражданите на Европейския съюз да преодолеят трудностите. Бих искал обаче да насоча вниманието ви върху тяхната отговорност, свързана с достъпа до европейските фондове. Безпредметно е да полагаме всички тези усилия при преговорите, за да получим средства за политиките на сближаване, ако след това средствата не се усвояват. Присъединявам се към призива на уважаемите си колеги за преразглеждане на многогодишната финансова рамка за периода 2007-2013 г. възможно най-бързо, тъй като, ако сега не вземем мерки, няма да можем да се върнем тук с бюджет за финансовата 2011 г.
Бих искал да обърна внимание и на още един последен въпрос. Бюджетът за 2010 г. все пак ще въведе иновационна особеност, чието значение за мнозина би било незначително, но не е така. Имам предвид началото на подготовката за създаване на Обща европейска рамка за Черно море. Това действие е признание, че Черно море е важен европейски въпрос и намалява противоречието между начина, по който се третират Черно море и Балтийско море като част от политиките на Европейския съюз.
Jean-Pierre Audy
(FR) Г-н председател, г-н член на Комисията, г-н министър, бих искал да поздравя докладчиците и председателя на нашата комисия по бюджети и мой приятел, г-н Lamassoure.
Искам да се спра на пет неща. Първото се отнася до научноизследователската дейност, и по-конкретно Шестата и седмата рамкови програми. От съображения за правна сигурност ние от комисията по бюджетен контрол повтаряме, че искаме Европейската комисия да се въздържа от преизчисления чрез нови тълкувания на критериите за допустимост и на финансови отчети за завършени проекти, които вече е одобрила и за които е платила. Отново заявяваме искането си Комисията да не се отклонява от международните счетоводни стандарти и стандарти за одитиране.
Второ, включването на пенсиите на служителите на ЕС в бюджета. Предлагаме вземанията към държавите-членки във връзка с пенсиите на персонала - 37 млрд. евро към 31 декември 2008 г., които са се увеличили с 4 млрд. евро спрямо 2007 г. - да бъдат включени във финансовите отчети като активи и да се направи проучване във връзка със създаването на пенсионен фонд на Европейския съюз.
Трето, следва да се подкрепи Службата за борба с измамите. Тя трябва да бъде подсилена, за да може да осъществява дейността си по-добре, особено когато става въпрос за намесата й в държави извън Европейския съюз.
Четвърто, бихме искали Комисията да осигури необходимите ресурси, за да можем да проведем междуинституционална конференция с цел да получим положителна декларация, гарантираща точността на отчетите, от Европейската сметна палата. Тази конференция ще събере националните сметни палати, националите парламенти и заинтересованите администрации.
Накрая бих искал да кажа, че Европейският съюз не инвестира достатъчно и във връзка с това ще направя едно лично предложение. Не е ли време да включим раздел за инвестиции в нашия бюджет и съвместно с Европейската инвестиционна банка, на която, предвид факта, че притежаваме юридическа правосубектност, предлагам Европейският съюз редом с държавите-членки да станат партньори, да изготвим инвестиционен план за трансевропейските мрежи? Тук влизат енергетика, магистрали, високоскоростни железопътни връзки, водни пътища, университети, образование, широколентов обхват, здравеопазване, космически изследвания и т.н.
Derek Vaughan
(EN) Г-н председател, това е първият бюджет, в чието формиране вземем участие в Парламента, и съм изключително впечатлен от единодушието по въпроса за това, какви са приоритетите на Парламента и че те трябва да бъдат защитавани. Искам да благодаря на всички участници в процеса.
Постигнахме много. Не всичко, но съм удовлетворен, че постигнахме толкова много. Удовлетворен съм, по-специално, от декларациите относно структурните фондове и политиката на сближаване. Надявам се те да бъдат взети предвид и когато се взема решение относно политиката след 2013 г. Въпреки това предстои Парламентът да вземе трудни решения като тези за финансирането на Механизма за микрофинансиране - надявам се, че колегите все още ще считат това за приоритет, за да гарантираме, че ще намерим финансиране за Козлодуй през следващите три години и за новите приоритети, определени след срещата в Копенхаген, свързани с прилагането на Договора от Лисабон и с новата стратегия до 2020 г., която ще обсъждаме догодина.
Трябва да решим всички тези проблеми с ясното съзнание, че границите са тесни и Съветът няма да бъде склонен да предостави допълнителни средства. Ето защо в бъдеще е изключително важно да се извърши основен преглед на бюджета. Следва да се уверим, че в бъдеще той ще е съобразен с нашите приоритети
Необходимо е също така да помислим за създаването на нов бюджетен ред за Фонда за приспособяване към глобализацията вместо да продължаваме да вземаме средства от други бюджетни редове. Трябва да се уверим и че разполагаме с достатъчно средства по инструмента за гъвкавост, за да можем да реагираме и да променяме приоритетите си. В момента определената сума не е достатъчна. Ако можем да направим всички тези неща, ще изпълним приоритетите си и, което е по-важно, ще можем да покажем на европейските граждани, че Парламентът има отношение към ситуацията.
Бюджетът трябва да бъде съобразен с приоритетите ни, но и с тези на нашите граждани. Това е ключовото послание за нас като парламент, но и за Комисията и Съвета.
Csaba Őry
(HU) Вероятно не е съвпадение фактът, че изготвянето на бюджета за финансовата 2010 г. привлича толкова огромен интерес. Цялото това внимание е напълно оправдано с оглед на увеличаващата се безработица и предизвиканите от икономическата криза затруднения. Като докладчик по становището на комисията по заетост и социални въпроси бих искал да изразя благодарността си към докладчика г-н Surján за професионализма, с който се справи със съответните документи.
По-рано определихме конкретни приоритети в представеното от мен писмено становище в комисията по заетост и социални въпроси. Очевидно сме дали приоритет преди всичко на инструментите, насочени към смекчаване на ефектите от финансовата и икономическата криза върху европейските граждани. Подкрепихме всяко предложение, включително увеличението от 8,4% за насърчаване на конкурентоспособността, за което се надяваме, че ще спомогне за запазване на съществуващите и създаване на нови работни места и че ще допринесе за плана за икономическо възстановяване, подновената Лисабонска стратегия и програмата за учение през целия живот.
Поставихме акцент и върху задачите, свързани със Социалния фонд, професионалната квалификация, получаването на техническа квалификация и ученето през целия живот. Считам за изключително важен факта, че успяхме да заделим 25 млн. евро за финансиране на бъдещият Механизъм за микрофинансиране през 2010 г. Вчера проведохме разискване относно механизма. Надявам се, че бързо ще се споразумеем и за останалите подробности, свързани с финансирането.
Считам за важно да се подчертае какво е значението на финансирането за дейностите и политиките в бюджетен ред 1а. Те ще допринесат за устойчивото развитие и създаването на работни места. Особено приветствам бюджетните позиции, насочени към подобряване на положението в малките и средните предприятия, както и помощта, предоставена на програмата "Прогрес", информационната мрежа и консултантските услуги на Европейския портал за професионална мобилност (EURES) и пилотните проекти като Европейския фонд за приспособяване към глобализацията.
С оглед на всичко това считам, че определените от комисията по заетост и социални въпроси приоритети могат да играя основна роля в бюджета, за което дължим огромна благодарност на докладчиците.
Gay Mitchell
(EN) Г-н председател, в последния Парламент се обръщаше повече внимание на статута на неговите членове и техните асистенти и считам това за твърде уместно. Сега, в началото на мандата на този Парламент и на новата Комисия, е време да обърнем внимание на другите служители на трите институции и да се направи оценка на тяхната роля.
Изключително сме привилегировани, тъй като в Парламента, Съвета и Комисията работят изключителни професионалисти и отдадени на работата си хора, но в действителност в Парламента нямаме точна представа за това, какво прави голяма част от тези служители. Правят това, с което се занимават от години.
Когато имаме 27 държави-членки, представени в Парламента, 27 члена на Комисията, идващи от тези държави-членки, и министри в Съвета, които идват тук и се връщат обратно в своите национални парламенти, за служителите, избрани да ни служат, всъщност е много лесно да превземат дневния ред.
Това, което искам от самото начало на мадата на този Парламент, е бъдещата Комисия - впрочем, нямам представа какъв дял от бюджета е заделен за разходи за персонала, но знам, че е съществен - да направи проучване какви дейности изпълняват служителите на трите институции, да гарантира ефективност и ефикасност и преди всичко прозрачност и отчетност на работа им. Считам, че това ще бъде важна задача в услуга на обществото.
Съществува някакво все по-разпространено схващане, че бюрокрацията е безлична. Не споделям този възглед и не казвам това като подигравателен комплимент, тъй като имаме много добри кадри, но това не е мерило за ефективност и ефикасност. Трябва да знаем какво прави персоналът и ако наистина искаме да следваме сериозно Лисабонската програма с ефективна и ефикасна икономика, то трябва да сме сигурни, че служителите на нашите три институции работят ефективно, ефикасно и при пълна отчетност. Считам, че във всяка от институциите следва да има заместник генерален секретар, който понякога да докладва за ефективността на персонала пред трите институции.
Бих искал новата Комисия да проучи този въпрос независимо и справедливо в началото на своя мандат.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Г-н председател, в хода на разискването относно бюджета си заслужава също така да се отбележи, че правото е основен елемент в живота на обществото и неговото сближаване обединява континента ни. Ролята на Съда на Европейския съюз в тази област е особено важна и поради това комисията по правни въпроси предложи редица изменения с цел възстановяване на средствата, предвидени в проектобюджета, с които Съда едва ще може да посрещне най-основните си нужди.
Един от най-наболелите проблеми е увеличаването на бюджетните средства за 2010 г. за превода на въпроси, свързани с преюдициалните заключения, които са основен инструмент, използван от националните съдилища, което ще им позволи да адаптират националните правни уредби към Европейската правна уредба. Съдът няма достатъчно средства, за да увеличи персонала в службата си за преводи, а това води до забавяне на съдебните производства. Предоставянето на допълнителни средства на Съда ще допринесе за по-голямата оперативна ефективност в тази област и ще ограничи забавянето на съдебните производства в държавите-членки. Извършеното от Съвета съкращаване на средствата засяга и без това силно ограничените средства за ИТ проекти, предложени от Съда за бюджетната 2010 г., които целят да подобрят качеството на услугите, а това ще доведе до едновременно намаляване на броя на служителите. Задължително е средствата, предвидени в общия проектобюджет, да бъдат възстановени. Информационните технологии са основна област, която ни дава възможност да посрещнем новите предизвикателства на нашето време и предлага на гражданите по-добро обслужване.
Бих искал също така да подчертая необходимостта от това да се подкрепят проектите за референтни рамки. През февруари 2009 г. група учени представиха окончателната версия на обобщение на проектите за референтни рамки, които ще могат да бъдат използвани от европейските институции като основа за създаване на европейско договорно право. На този етап е изключително важно да направим рамките достъпни на възможно най-много официални езици, за да дадем възможност на политически и правни групи и други заинтересовани страни да проведат задълбочено обсъждане по въпроса за бъдещето на европейското договорно право. Доволен съм, че Европейският парламент ще поправи допуснатите от Съвета грешки и ще даде възможност на Съда да функционира по-добре.
György Schöpflin
(EN) Г-н председател, и аз като всички други колеги намирам бюджета за много добър. Много работа беше вложена в него и поздравявам всички, участвали в процеса.
Това, което бих искал да направя на този етап от разискването, е да се опитам да погледна общата картина. Беше направен значителен принос по отношение на конкретни въпроси, но трябва да погледнем в по-широкия европейски контекст, за да разберем колко е важно това, за което говорим. Струва ми се, че в условията на демокрация всяка институция трябва да има свой бюджет и да се отчита за това, как са изразходвани средствата, пред онези, които всъщност правят вноските в бюджета и осигуряват ресурсите.
Следователно този конкретен бюджет е натоварен с отговорност. В действителност той ще бъде натоварен с отговорността да бъде бюджет на институция, която държи особено много на прозрачността и отчетността. Не на последно място, като се има предвид ангажираността ни относно прозрачността и отчетността, това ще доведе до по-добро управление и в идеалния случай ще повиши доверието между тези, които усвояват средствата и онези, които ги предоставят. Вероятно трябва да наблегна на уточнението за идеалния случай - често действителността е различна. Конкретната особеност на прозрачността е, че тя може да спомогне за преодоляване на отдалечеността, която съществува между хората и властимащите. Предполагам че ще ме подкрепите, ако кажа, че тази отдалеченост е неизбежна черта на съвременния живот, и поради това всяка институция трябва да направи всичко възможно, за да се запълни празнотата.
На всичко отгоре на Европа й предстоят трудни времена, а това според мен засилва несигурността сред гражданите. Това, което можем да направим в това отношение, е да подчертаем тези въпроси, като насърчим разисквания и обсъждания, в които понякога да се изразява и несъгласие. От тази гледна точка считам, че бюджетът е отлична стъпка в правилната посока и бих искал да го подкрепя.
Peter Šťastný
(EN) Г-н председател, бюджетът за 2010 г. съвсем не е щедър - както всеки друг бюджет. При сегашните обстоятелства се налага да работим по належащите проблеми, а в случая е налице неблагоприятното влияние на световната финансова криза като приоритет. Всичко друго отива на втори план.
Като докладчик за комисията по международна търговия (INTA) се надявам увеличените суми по функция 4 (ЕС като глобален партньор) да се инвестират по предназначение и изразходването им да бъде наблюдавано, за да стимулират по-големи търговски потоци, а наред с отстраняване на пречките, би следвало да постигнем по-висок БВП и растеж на заетостта.
Програмата за развитие от Доха (ПРД) към СТО е най-добрата многостранна платформа за изпълнение на тази задача, особено в развиващите се страни. Ето защо има сериозен стимул тази толкова дълго проточила се сага да бъде доведена до успешен край, тъй като тогава ще бъдем в позиция да се борим срещу сериозното влияние на глобализацията с един наистина мощен инструмент.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Госпожи и господа, бюджетът за 2010 г. е труден компромис. От една страна, той трябва да ограничи икономическата криза, а в същото време ние финансираме опитите за борба с изменението на климата, главно чрез ограничаване на емисиите на въглероден диоксид. Това е добре, но със сигурност в краткосрочна перспектива ще пречи на развитието, област, за която продължаваме да изразходваме твърде малко.
Увеличаването на разходите за изследвания и иновации е оправдано. Така ще повишим конкурентоспособността си. Изглежда, че все още изразходваме твърде малко средства за образование, включително за програмата за обмен "Еразъм". Хубаво е, че са намерени средства, макар и недостатъчно, за млечния фонд, тъй като изминалата година беше доста трудна за селскостопанските производители в Европа. Ако искаме да стимулираме икономическите условия и да намалим безработицата и социалното изключване, следва да увеличим финансирането за Механизма за микрофинансиране. Финансирането на широколентов интернет в селските райони е важно за развитието, но, разбира се, както вече споменах, бюджетът е компромис.
Nathalie Griesbeck
(FR) Г-н председател, бих искала да взема думата чрез процедурата с вдигане на ръка, тъй като по-рано имах на разположение само една минута за изказване, а според дневния ред разполагам с две. Искам само да добавя нещо. Въпреки че в четвъртък ще се присъединя към положителния вот на моята група при гласуването на бюджета, който разискваме, бих искала да подчертая, че изпитваме не само икономическа, финансова и екологична криза - както беше споменато по-рано - но и много дълбока социална криза, свързана с повишаването на нивото на безработицата.
Независимо от постигнатия деликатен баланс в бюджета, аз, от своя страна, изразявам съжалението си за това, че държавите-членки не взеха предвид силните политически сигнали, изпратени точно до хората, изпитващи затруднения. Беше изразено желание за осигуряване на допълнително финансиране като част от плана за подпомагане на най-бедните граждани, но, за съжаление, подобна стъпка не бе предприета. Изразявам съжаление във връзка с това, тъй като така щеше да бъде даден силен сигнал, че вървим в посока към една по-социална Европа.
Zigmantas Balčytis
(LT) Благодаря ви, г-н председател, уважаеми представители на Съвета и на Комисията, госпожи и господа, бюджетът за 2010 г. наистина е пример за добър компромис. Определено не споделям мнението на колегите, които казаха, че бюджетът за финансовата 2010 г. е кризисен бюджет. Ние, представителите на някои държави, много добре знаем какво е кризисен бюджет, когато бюджетните приходи са се понижили с 30% и повече за две години.
Трябва да поздравим Комисията за някои приоритети. Съвместно със Съвета и Парламента тя мобилизира допълнителни средства, по-конкретно, за финансирането на Европейския план за икономическо възстановяване например, за повишаване достъпа до широколентов интернет, както и за финансиране на Стратегическия план за енергийните технологии (SET-Plan). Трябва да отбележа,че има и някои проблемни области.
Въпреки това искам отново да насоча вниманието ви към изказването на колегата г-н Godmanis, в което той спомена, че в продължение на повече от година отделни държави не са успели да разпределят финансовата помощ. Ето защо наистина считам, че това е добър бюджет, който следва да подкрепим, и поздравявам Комисията.
Ivars Godmanis
(EN) Г-н председател, накратко, искам да се възползвам от присъствието на г-н Шемета и да наблегна на едно съображение.
Имаме проблем. В комисията по регионално развитие все още работим по предложенията за корекции, съгласно които в периода 2009-2010 г. Европейската комисия няма да изисква от държавите-членки съфинансиране. Общата сума възлиза на над 6,6 млрд. евро. Приехме бюджета за 2010 г., но в него не са предвидени средства за тези нужди, а средствата от бюджета за 2009 г. са изчерпани.
Комисията по регионално развитие все още чака ново предложение от Европейската комисия, защото предишното беше отхвърлено от Съвета. Трябва да сме наясно какво следва да направим. Според мен това предложение е неуместно, но трябва да се направи оценка на ситуацията. В противен случай комисията по регионално развитие ще работи в една посока, а ние в комисията по бюджети нямаме представа какво можем да направим, тъй като не разполагаме с повече средства, за да включим тези предложения в предстоящия бюджет за финансовата 2010 г.
Ilda Figueiredo
(PT) Г-н председател, в разгара на икономическа и социална криза, която се отразява изключително неблагоприятно върху заетостта и условията за живот на хората, със съжаление ще кажа, че този проектобюджет на Общността за финансовата 2010 г. съвсем не е достатъчен. В него не са взети предвид нито финансовите перспективи, които представляват 1,1% от брутния национален доход на Общността, нито внесеният и одобрен на първо четене проект, който беше за 1,08% от БНД на Общността.
Проектобюджетът, който сега е представен за одобрение, си остава бюджет, който извежда на преден план и финансира неолибералните и милитаристични тенденции в Европейския съюз. Следва да се отбележи, че този първи бюджет по Договора от Лисабон е в ущърб на прехвалената политика на икономическо и социално сближаване, която сега получава много по-малък дял. Съкращенията на разходите за сближаване като дял от общите плащания възлизат грубо на 2,5 млрд. евро в сравнение с това, което беше одобрено на първо четене.
Поради тези причини не можем да се съгласим с този проектобюджет, който е с над 11 млрд. евро по-малък от планираното в многогодишната финансова рамка за 2010 г.
Ханс Линдблад
Г-н председател, мисля, че това беше вълнуващо разискване. Изложени бяха различни виждания и така трябва да бъде. Някои хора искат да съкратим бюджета. Изглежда обаче, че много хора няма да останат напълно удовлетворени, докато всички национални бюджети не се превърнат в бюджети на ЕС. За щастие, прехвърлянето на цялата власт в ръцете на Европейския парламент вероятно не е израз на волята на гласоподавателите.
Г-н Färm ми отправи пряк въпрос. Докато слуша г-н Färm, човек би решил, че ако няма микрокредити, няма да имаме и политика по заетостта в Европа. Това, разбира се, не е така. Различните държави-членки инвестират огромни суми, за да подкрепят икономиката и заетостта. Освен това Европа прави съществени общи увеличения на бюджета, включително осигурените 5 млрд. евро чрез плана за възстановяване. Накрая, разполагаме и с изключително експанзивната политика на Европейската централна банка. Така че несъмнено имаме една много ефективна политика за растеж и заетост.
Ако г-н Färm счита, че микрокредитите са нещо, което трябва да бъде изведено като приоритет, то тогава нещо друго ще трябва да бъде изместено на по-заден план. Всичко е въпрос на избор. Въпреки това просто да искаме повече и след това да изпратим сметката на различните държави-членки, разбира се, не е приемливо решение.
Vladimír Maňka
Госпожи и господа, благодаря ви за вдъхновяващите изказвания. Бих искал да благодаря на представителите на европейските институции, председателството на Европейския парламент, докладчиците в сянка, координаторите и на всички вас.
Тази година всичко се случи под ръководството на двама председатели на комисията по бюджети. През първата година начело беше г-н Böge, а през втората - г-н Lamassoure. Г-н Böge, г-н Lamassoure, със сигурност не съм първият, който ще ви каже, че и двамата имате огромен принос към работата на комисията и за целия процес на формиране на бюджета.
Благодаря за сътрудничеството на шведското председателство и на члена на Комисията. Жените и мъжете, които не се появяват официално, са нашите съветници, асистенти и административен персонал. Ролята им обаче е основна. Без тях нямаше да сме постигнали днешния резултат. Искам да изразя благодарността си към всички тях.
Госпожи и господа, Договорът от Лисабон ще се отрази върху целия обхват от дейности на Европейския парламент и другите институции. За Европейския парламент съвместното вземане на решение рязко ще нарасне, обхващайки 95% от законодателството в области като свобода, сигурност и правосъдие, селско стопанство, рибарство, научноизследователска дейност и структурни фондове. При провеждане на гласуване в Съвета ще се използва повече квалифицираното мнозинство и ще се създадат редица нови правни основания в области като туризъм, спорт, енергетика, гражданска защита и административно сътрудничество. Това ще доведе до увеличаване на законодателната активност на ЕС, което като цяло ще има значително отражение върху правомощията на Европейския парламент и осъществяваните от него дейности, а следователно и до необходимостта от стимулиране на администрацията.
През следващите месеци ще проучим и ще направим количествена оценка на финансовите ресурси, необходими за прилагането на новите политики на ЕС, свързани с Договора от Лисабон. Считам, че заедно ще успеем да очертаем следващия бюджетен процес.
Jutta Haug
Г-н председател, бих искала да благодаря на моите колеги. Успяхме да постигнем обща позиция по отношение на Съвета. Тук обаче искам да благодаря сърдечно на Съвета и председателството на Съвета. Всеки, който ме познава, знае, че по принцип съм доста пестелива на похвали и благодарности. Въпреки това искам да изкажа искрена благодарност към шведското председателство, и по-специално към г-н Линдблад, за свършената работа и за това, че неизменно присъстваше на всички обсъждания по бюджетни въпроси. Това ми направи приятно впечатление, за разлика от опита ми с предишни председателства в дългогодишната ми кариера като член на Европейския парламент. Благодаря ви много.
Тази сутрин, много от колегите взеха участие в обсъждането и ми се струва, че в случая имаше много повече участващи членове на Парламента от обикновено. Мнозинството от тях се позоваха на ограниченията в бюджета и неговата структура. Госпожи и господа, можем с увереност да предположим, че бюджетът за финансовата 2010 г. е последният от този вид, последният с тази структура, което ни кара да считаме, че по този начин можем да финансираме необходимите политики на Европейския съюз и новите предизвикателства.
Очакваме новата Комисията да проведе средносрочния преглед бързо, тъй като съгласно условията на сключеното през 2006 г. споразумение, той трябваше да бъде предаден най-късно до 2009 г., т.е. до края на тази година. За да бъда ясна, очакваме също и преразглеждане на предложението за сегашната финансова перспектива. Не можем да чакаме до 2014 г., за да осъществим реформа. Необходими са ни устойчиви инструменти сега, така че Европейският съюз да може да посрещне предизвикателствата в близко бъдеще с демократична легитимност, за която в качеството си на председател на комисията по бюджети г-н Lamassoure призова преди малко от името на всички нас.
Reimer Böge
Г-н председател, сега, след като всички постигнахме съгласие относно бюджета за финансовата 2010 г. в съответствие с политическите реалности, днес трябва, разбира се, да съсредоточим вниманието си върху това, какво ни предстои през следващите месеци.
След като Съветът си отпусна 23,5 млн. евро, използвайки един доста едностранчив процес, и ние ще трябва също да въведем необходимите добавки към бюджета на Парламента много бързо, за да поддържаме баланса между институциите и да гарантираме, че Парламентът ще е способен да реагира на предизвикателствата, свързани с Договора от Лисабон. Ще трябва също така да обърнем необходимото внимание на възможностите на парламентарните групи, комисиите, и по-конкретно на отделните членове на Европейския парламент, да осъществяват дейността си с оглед на задачите, пред които сме изправени.
В допълнение през следващите няколко месеца ще трябва да проведем общи обсъждания относно корекциите, прегледите и ревизиите. Става въпрос за коригирането, подновяването и затвърждаването на междуинституционалното споразумение. Отнася се за свързването на части от него в многогодишна финансова рамка, която въз основа на Договора от Лисабон предвижда различен процес на вземане на решения. Става въпрос за процедурата за съвместно вземане на решение, предвидена във Финансовия регламент. Освен това процесът е свързан например с огромния пакет за развитието на Европейска служба за външна дейност във връзка както с гарантирането на бюджетните права на Парламента, така и с възможните изменения на правните основания, които биха могли да са необходими за многогодишните програми на Европейската служба за външна дейност.
Поради това тук бих искал още веднъж да кажа, че без корекции, прегледи и ревизии нищо не може да се постигне. Не можем да отлагаме до безкрай необходимия процес на поетапно въвеждане на бюджетните предизвикателства на Договора от Лисабон. Очаквам новата Комисия да започне да работи много бързо и да направи предложения, които гарантират правата на Парламента, без да се опитва тайно да изменя отделни права, тъй като това би било в ущърб на Парламента. Ние знаем как да го предотвратим.
László Surján
Ако искаме да повишим чувството за сигурност на европейските граждани през 2010 г., ще трябва да изпълним този бюджет по ефективен и практичен начин. Именно заради това увеличихме енергийната сигурност, подкрепяме създаването на работни места и въвеждането на Механизъм за микрофинансиране. Подкрепяме също и научноизследователската и развойна дейност, както и ученето през целия живот. Искаме да помогнем на сектора на млякото и млечните продукти и да смекчим, доколкото е възможно, неблагоприятните ефекти от изменението на климата.
Постигнахме всичко това, като изхарчихме и последната стотинка от ресурсите, получени чрез многогодишната финансова рамка. Това обаче означава, че бюджетът е изцяло лишен от гъвкавост и не може да осигури достатъчен резерв, което е другата причина, поради която още веднъж подчертавам, спешно трябва да се направи средносрочният преглед. Комисията и държавите-членки споделят конкретна отговорност за бъдещия успех. Можем да погледнем данъкоплатците право в очите, ако използваме наличната рамка не само законосъобразно, но и целесъобразно.
Ако има налични ресурси за създаване на нови работни места, техният брой наистина ще нарасне. Ако има други ресурси на разположение, които да дадат възможност на по-слабо развитите райони да догонят останалите, обемът на генерирания БВП на местно равнище в тези региони в действителност ще се увеличи. Само когато можем да контролираме тези условия, ще можем да кажем, че сме получили стойността на нашите пари и че си е заслужавало европейските граждани да ги пожертват, защото приносът им в бюджета на ЕС в момента възлиза на 123 млрд. евро, което определено е жертва.
Г-н председател, г-н министър, г-н член на Комисията, надявам се, че Парламентът ще даде твърдата си подкрепа за внесения за разглеждане в момента доклад и че в четвъртък ще дадем на европейските граждани един добър бюджет, който е не само правно, но и морално издържан.
Председател
Общото разискване приключи.
Гласуването на доклада на Jutta Haug ще се състои утре.
Гласуването на докладите Surján, Maňka и Böge ще се състои в четвъртък.
Писмени изявления (член 149)
Ádám Kósa  
Колегите ми от групата на Европейската народна партия (Християндемократи) г-н Surján и г-н Maňka изпълниха важна задача. Също както при всяко разискване на бюджет в национален парламент, и ние в този Парламент трябва да изясним какво конкретно съдържа един проектобюджет и посланието, което предава на обществото. Въпреки че в доклада не се споменава за достъпността, бих искал да привлека вниманието ви към следното: въз основа на взетото от Съвета по общи въпроси решение от 26 ноември Европейският съюз се присъедини към Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания като регионална организация. Във връзка с това и в съответствие с параграф 43 и разпоредбите, съдържащи се в допълнение 2 от доклада, следва да приветстваме направената общата декларация относно политиката за сградния фонд
Изключително важно е обаче, че в случай на строеж или други инфраструктурни инвестиции достъпността е включена като допълнение към другите важни изисквания (напр. спестяване на енергия). Допълнителните разходи за достъпност винаги са много по-високи. Във връзка с това е от първостепенна важност Европейският парламент да помисли и за хората с увредено зрение по отношение на изискванията за безопасност. Например, когато се проектират сгради и се подготвят за експлоатация, следва да се използват и ясни знаци, наред с чувствителните на допир подови означения, които да помагат на хората с увредено зрение да се ориентират. Освен това във връзка с езиковите права считам, че е важно освен сградите да бъдат превърнати в достъпни, документите (включително електронните версии) също да съдържат подходяща информация за това, как хората с увредено зрение могат да получат достъп (какви са препоръчителните софтуерни пакети).
Andreas Mölzer  
По време на икономическа криза, когато гражданите на Европа са подложени на вълни от съкращения и се намаляват социалните услуги, Европейският съюз също трябва да спестява. Следващата година ЕС планира да похарчи 123 млрд. евро, което е със седем милиарда евро повече от тази година. В трудни икономически времена, разбира се, са необходими мерки за стимулиране на икономиката, но е съмнително дали инструменти като Европейския план за икономическо възстановяване например могат да постигнат това. В миналото прехвалените програми на Европейския съюз останаха такива само на хартия. Освен това различните субсидии на ЕС се оказаха покана за извършването на много и различни видове злоупотреби. В продължение на години Европейската сметна палата посочва в годишните си отчети очевидни нарушения при фондовете за селско стопанство и структурните фондове. Това означава, че трудно спечелените пари на данъкоплатците от години изтичат по мистериозни канали. Сложните регламенти, които дори брюкселските еврократи намират за объркващи, допринасят в голяма степен за порочната същност на системата. Европейският съюз дори няма контрол над средствата за възстановяване, които се изплащат неправилно. Ето защо е погрешно да продължаваме да раздуваме бюджета на Европейския съюз. Вместо това следва да се отстранят грешките в системата чрез трайни мерки за повторно национализиране например в сектора на селското стопанство. Това ще даде възможност на държавите-членки сами да вземат решение кои области биха искали да субсидират. Що се отнася до разглежданите мерки за стимулиране на икономиката, те трябва да бъдат част от съгласуван подход между държавите-членки.
Siiri Oviir  
През март 2009 г. с плана за икономическо възстановяване, одобрен от Европейския съвет, се цели през 2009 г. и 2010 г. 5 млрд. евро от неусвоените бюджетни средства на ЕС да бъдат разпределени за инвестиции в проекти за изграждане на връзки между енергийните мрежи и развитието на широколентови мрежи. Със задоволство отбелязвам, че във връзка с втората година (2010 г.) от финансирането на плана за възстановяване на европейската икономика е постигнат резултат в Помирителния комитет чрез проучването на финансовата рамка за 2007-2013 г. и прехвърляне на средства, което осигурява финансиране в размер на 2,4 млрд. евро за следващата година, и дава възможност да се изпълнят целите, определени в плана за икономическо възстановяване. Ако в резултат от направените промени във финансовата рамка във връзка с плана за възстановяване на европейската икономика остава недостатъчно финансиране за 2010 г., за да се посрещнат очакваните потребности от финансиране, тогава ще се съглася със становището на докладчика, че сега действащата многогодишна финансова рамка не съответства на потребностите от финансиране на Европейския съюз, а също и че Европейската комисия следва незабавно да внесе предложение относно междинно обобщение на сега действащата многогодишна финансова рамка.
Pavel Poc  
Бих искал да започна, като изразя възхищението си от всички, които работиха по бюджета. Изготвянето на бюджета на Европейския съюз в условията на икономическа криза и в период на преход от Договора от Ница към Договора от Лисабон беше трудна задача. Бюджетът за 2010 г. е последният с тази структура. Договорът от Лисабон вече е в сила и ще бъде трудно да работим в рамките на бюджет, чиято структура не отразява новите условия. Колкото и сложен в крайна сметка да беше процесът на ратифициране на Договора от Лисабон, това не може да се използва от Комисията като извинение, че не е предала проекта на новата бюджетна структура навреме. Комисията трябва да изпълни тази задача незабавно. Бюджетът за 2010 г. е много внимателно балансиран, тъй като използва всички възможности за разпределяне на разходите. В резултат от това и вследствие на икономическите колебания, дължащи се на причинените от икономическата криза сътресения, бюджетът може да бъде много крехък. Той трябва да бъде подкрепен със съзнанието, че вероятно е прекалено "фино" изработен за сегашния период на несигурност и работата с него през 2010 г. ще изисква известна доза гъвкавост.
Georgios Stavrakakis
в писмена форма. - (EL) Г-н председател, госпожи и господа, аз също бих искал да изразя удовлетвореността си от постигнатото споразумение относно бюджета за 2010 г. В същото време обаче следва да се отбележи фактът, че наличните резерви са прекалено малки за следващите години. Това ограничава до голяма степен възможността за реакция, в случай че се наложи Европейският съюз да отговори на непредвидени изисквания или иска да реагира на политически предизвикателства, като например стратегията на ЕС за 2020 г. или новите мерки за борба с изменението на климата.
Особено доволен съм от това, че благодарение на постоянството на Европейския парламент успяхме да запазим финансирането за енергийните мрежи и инфраструктури в рамките на Плана за икономическо възстановяване, като поставихме акцент върху "зелените" технологии, иновациите, изследванията и създаването на широколентови мрежи в селските райони.
Изключително важно е и че успяхме да запазим жизнеспособността на съществуващите инфраструктури в Общността и инструментите в сектора за гражданска защита, особено чрез допълнително укрепване на възможностите за бързо реагиране на Европейския съюз при природни бедствия, като по този начин положихме основите за създаването на Европейски сили за гражданска защита.
И накрая, считам, че всички сме съгласни, че не можем да говорим за по-добра Европа, която да е по-близо до гражданите без съответното финансиране.
Silvia-Adriana Ţicău  
Бюджетът на ЕС за 2010 г. е последният одобрен в съответствие с Договора от Ница. Новият договор дава на Европейския парламент по-големи правомощия и последната дума, когато става въпрос за приемането на бюджета. Парламентът и Съветът ще имат равни правомощия като законодатели в области като селското стопанство, енергетика, имиграция, правосъдие и вътрешни работи, здраве и структурни фондове, което очевидно включва съответно и бюджетите на двете институции. Бюджетът за 2010 г. разпределя значителен дял от средствата си за съхраняване и управление на природните ресурси, социално и икономическо сближаване, растеж и заетост, конкурентоспособност и иновации, регионално развитие, селско стопанство и развитие на селските райони. Европейският план за икономическо възстановяване фигурира в бюджета на ЕС за 2010 г. с 2,4 млрд. евро на разположение за финансиране на стратегически проекти, свързани с енергетиката, транспорта, развитието на широколентови мрежи в селските райони и за подпомагане на селските общности. Приветствам Европейския парламент за това, че успя да разпредели 300 млн. евро за подпомагане на производителите на мляко и млечни продукти. Икономическата криза се отрази на БВП на държавите-членки и ще се отрази и на техния принос в бюджета на ЕС. Надявам се средносрочният преглед през 2010 г. за финансовата рамка за периода 2007-2013 г. да позволи на държавите-членки да използват по-добре структурните фондове, по-конкретно, в областта на енергийната ефективност на жилищните сгради.
(Заседанието, прекъснато в 11,25 ч., се възобновява в 12,00 ч.)
