Razmere v Belorusiji (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka so izjave Sveta in Komisije o razmerah v Belorusiji.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, tudi jaz bi rad čestital svojima prijateljema tu v Parlamentu, s katerima sem se srečal. Vem, da vas vse izredno skrbijo razmere v Belorusiji, kakor je izraženo v resoluciji, ki ste jo sprejeli maja, in v naši nedavni izmenjavi pogledov, ki je potekala 16. septembra v Odboru za zunanje zadeve po Svetu za splošne zadeve in zunanje odnose.
Takrat smo pojasnili, da bo Svet podrobno spremljal zakonodajne volitve v Belorusiji, ki so potekale 28. septembra. Rezultati niso spodbudni. Urad za demokratične ustanove in človekove pravice je seveda prepoznal nekaj pozitivnih razvojev dogodkov, a volilni postopek ni zadovoljil zahtev demokratičnih volitev OVSE. Opažamo, da noben predstavnik opozicije ne bo imel sedeža v parlamentu.
V izjavi predsedstva, ki je bila objavljena 30. septembra, smo govorili o naši zaskrbljenosti glede demokracije in človekovih pravic. Še naprej pozivamo beloruske oblasti, da v celoti sodelujejo z Uradom za demokratične ustanove in človekove pravice, da bi se ravnale po mednarodnih demokratičnih standardih.
Svet bo še naprej delal na strategiji za Belorusijo. Med državami članicami obstaja obsežno soglasje, da morajo sprejeti ukrepi odražati dejanja administracije čez poletje in predvsem izpustitev zadnjih preostalih političnih zapornikov. Prav tako moramo upoštevati geopolitične razmere, ki jih je ustvaril spor v Gruziji. Zagotoviti moramo, da se bodo nadaljevali pozitivni znaki, ki smo jih opazili, kot so mirne demonstracije opozicije po rezultatih volitev, ki so bile izvedene brez posredovanja varnostnih sil. Prav tako moramo zagotoviti varnost in svobodo gibanja političnih disidentov.
Svet trenutno razpravlja o morebitni ponovni vzpostavitvi političnega stika in morebitni prekinitvi vizumskih sankcij. To je seveda izbirno in ti pogovori potekajo. Beloruski zunanji minister, gospod Martinov, je bil povabljen na trojko med zasedanjem Sveta, ki naj bi potekalo 13. oktobra v Luksemburgu. Razmere bomo pregledali z njim. To nam bo dalo možnost za obnovitev naše zaveze za napredek v smislu demokracije in človekovih pravic.
Preden zaključim, gospe in gospodje, bi rad še enkrat čestital gospodu Protasiewiczu, gospodu Milinkeviču in gospodu Kozulinu, ki so danes tu na galeriji, in jim ponovno zagotovil, da ostaja Evropska unija odprta za ponovno progresivno sodelovanje z Belorusijo, za krepitev vezi z administracijo in Belorusi, in ostaja predana nadaljnji pomoči beloruski civilni družbi.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospa predsednica, v tej razpravi govorim v imenu svoje kolegice Benite Ferrero-Waldner.
Razmere v Belorusiji so v stanju nenehnih sprememb in pozivajo k pretehtanemu in strateškemu odzivu Evropske unije. V sedanjosti se soočamo s kompleksno realnostjo.
Da začnem, zelo jasno je, da smo razočarani nad parlamentarnimi volitvami, ki so bile 28. septembra, in nad načinom, kako so bile izvedene. Volitve niso zadovoljile mednarodnih standardov ali naših pričakovanj. S tem se vsi strinjamo in ne bom se zadrževal pri tej temi.
Po drugi strani pa je bil dosežen napredek pred volitvami z osvoboditvijo političnih zapornikov in tudi v povezavi z volitvami, kjer je Belorusija pred volitvami sodelovala z OVSE/ODIHR in njenimi opazovalci. Osvoboditev preostalih političnih zapornikov se je smatrala kot temeljni korak ne le z naše strani, ampak tudi s strani opozicije: ta poteza je zmanjšala in ublažila raven strahu v civilni družbi, kjer se zapor iz političnih razlogov ne smatra več kot življenjsko dejstvo, kljub temu, da grožnja še obstaja.
A vseeno, medtem ko smo takrat pozdravljali osvoboditev političnih zapornikov, se nismo otipljivo odzvali s pozitivnimi ukrepi, ko so bile volitve tik pred nami. Sedaj pa ne smemo več odlašati z našim odzivom. Ravno tako kot je bila osvoboditev političnih zapornikov odločilna gesta, ne smemo zanemariti sodelovanja beloruskih oblasti z opazovalci OVSE, prav tako pa ne smemo spregledati, čeprav je omejen, dostopa do medijev za vse kandidate. To so glavni koraki naprej v primerjavi s preteklimi, predsedniškimi, volitvami v letu 2006.
Kako bomo sedaj poskrbeli, da se bodo ti koraki naprej ohranjali in krepili? Kako bomo poskrbeli, da tudi v prihodnosti ne bo političnih zapornikov v Belorusiji? Kako bomo poskrbeli, da bo lahko OVSE/ODIHR nadaljeval s sodelovanjem z beloruskimi oblastmi do objave svojega končnega poročila o volitvah v roku dveh mesecev in poleg tega nadaljeval s postopki glede poročila? Kaj je mogoče narediti za preprečitev morebitne okrepitve pravil, ki se uporabljajo za medije, in za zagotavljanje večje pravne gotovosti, v kateri bodo lahko delale nevladne organizacije?
Tu sem, da prisluhnem pogledom Parlamenta.
Verjamemo, da je nadaljevanje dialoga na politični ravni z oblastmi, brez ceremonije, a z realizmom, odgovor, ki ga moramo danes dati Belorusiji. Pomembno je, da imamo lahko neprestano stike na ustrezni ravni, da bi zagotovili, da bo naše sporočilo uspešno.
Dodal bi, da mora biti na splošno, ne glede na natančne podrobnosti našega odziva, naše stališče "postopno in sorazmerno". Ti dve načeli bosta vodili prenos našega odziva Belorusiji in nam bosta omogočili, da spodbujamo demokratični razvoj, kar vsi upamo.
Medtem pa bo Komisija poskrbela, da bodo na voljo vse njene stroke za krepitev stikov z belorusko administracijo na področjih skupnega interesa, kot so energija, okolje, carina in promet. Ti stiki so pokazali njihovo vrednost s tem, da so spodbujali razvoj mrež med osebami in med administracijami.
Vzporedno pa se pasje zvesto držimo naše podpore civilni družbi, pomagamo beloruskim nevladnim organizacijam, spodbujamo razvoj neodvisnega tiska in Evropske univerze za humanistične vede, ki je v izgnanstvu v Vilni. Obljubim, da si bomo še naprej prizadevali in krepili naše vezi s civilno družbo.
V zaključek, Belorusija, država v srcu Evrope in soseda treh naših držav članic, se sooča z zgodovinsko odločitvijo: ali bo sprejela potrebne ukrepe za demokracijo in resnično neodvisnost ali pa se bo vdala stagnaciji in vse večji odvisnosti od ene države.
Naša želja ostaja, da Belorusijo pozdravimo kot polnopravno partnerico naše evropske sosedske politike in bodočega vzhodnega partnerstva. Zato prosim za vašo podporo, da bomo lahko določili pravi pristop, ki bo v tem ključnem času za stabilnost naše celine spodbudil Belorusijo, da bo resnično napredovala proti demokraciji in spoštovala človekove pravice.
Charles Tannock
v imenu skupine PPE-DE. - Gospa predsednica, ko predsednik seje dobi vse sedeže v Parlamentu, lahko verjetno predvidevamo, da je nekaj narobe. Niti Robert Mugabe v Zimbabveju ni uspel dobiti vseh sedežev, kot jih je dobil predsednik Aleksander Lukašenko prejšnji mesec v Belorusiji.
Nisem oporekal, da Lukašenko uživa široko priljubljenosti v državi, ki je v veliki meri izolirana od postsovjetske realnosti. A njegov železni prijem oblasti je njegovo državo spremenil v mednarodno izobčenko.
Evropski uniji se ne zdi smiselno pozdravljati prisotnosti zadnjega evropskega diktatorja na njenem lastnem pragu. Kljub temu pa bi si morali vedno prizadevati za kljubovanje Belorusiji in hkrati tudi za ukvarjanje z njo. Nedavna izpustitev političnih zapornikov zato za nas predstavlja veliko priložnost. Videli bomo še, ali je del Lukašenkove poteze zbližanje z Zahodom, a pripravljeni bi morali biti, da se odzovemo s svojimi lastnimi pobudami za priznanje in nagraditev Belorusije, kot ustreza.
Ne bi smeli dvomiti v možnost, da Lukašenko izsiljuje Kremelj, ki je bil doslej bistven za njegovo trdnjavo politične moči. Če je res tako, potem se EU ne bi smela bati uporabljati tako korenčka kot tudi palice in zato pozdravljam visoki obisk zunanjega ministra Martinova.
Belorusija lahko mnogo pridobi od tesnejših vezi z Evropsko unijo, nenazadnje delno odpravo zelo razširjene revščine, ki jo povzroča gospodarstvo, ki stagnira. Kljub temu ostaja dejstvo, da Belorusija še vedno ni članica Sveta Evrope. Ratifikacija njenega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z EU ostaja zamrznjena. Belorusija ostaja država, kjer se človekove pravice rutinsko zanemarjajo, politično mnenje ne dopušča, svobodni tisk pa so le sanje v daljavi.
Ko začnemo mahati s korenčkom, bi morali prav tako poskrbeti, da bomo imeli še vedno palico v drugi roki. Osebno kljub temu upam, da bo Belorusija, če se ne bo ponovno združila z Rusijo, kot bi želeli nekateri v Kremlju, nekega dne upravičeno zasedla svoje mesto v družini svobodnih evropskih narodov.
Jan Marinus Wiersma
v imenu skupine PSE. - (NL) Gospa predsednica, najprej, tudi mi nismo zadovoljni z izidom volitev v Belorusiji in se strinjamo s sklepom OVSE/ODIHR, da volitve niso zadostile našim evropskim standardom. Zato ni popolnoma nobenega razloga, da sedaj spremenimo politiko EU do Belorusije.
Strinjamo se, da je dobro preveriti, ali lahko začnemo neformalni dialog z beloruskimi oblastmi, kakor je za morebitno nadaljevanje predlagalo tudi francosko predsedstvo. Nadaljnji ukrepi morajo izvirati predvsem z njihove strani. Če je Belorusija pripravljena razviti dialog z Evropsko unijo glede možnosti povečanja svobode v svoji družbi in ustvariti dovolj prostora, vključno z opozicijo, se bo lahko Evropska unija odzvala. Do takrat ne podpiram umika obstoječih sankcij proti številnim vodilnim osebam v državi, ki nimajo dovoljenja za vstop v EU. V zadnjih mesecih je bilo opaznih mnogo spodbudnih znakov - te so že omenili kolegi poslanci v tem Parlamentu -, ki so vsekakor razlog, da se preveri, ali je mogoče napredovati s pomočjo dialoga z državo.
Drugič, če je zunanji minister Sergej Martinov povabljen na pogovore v Luksemburg, predlagam, da Svet stopi v stik tudi z opozicijo. Tu sta dva ugledna predstavnika opozicije - gospod Kazulin in gospod Milinkevič. Zakaj Svet tudi njiju ni povabil na pogovore?
V zvezi z zadnjo pripombo, če se z Belorusijo vzpostavi dialog glede morebitnih reform, mislimo, da je pomembno, da se vključi opozicijo. Obstaja precedens: pred približno sedmimi leti je bil v sami Belorusiji izveden nekakšen neformalen dialog, delno pod okriljem Evropskega parlamenta, imenoval pa se je parlamentarna trojka o Belorusiji. Mogoče bi bilo, če bi bile pripravljene beloruske oblasti to storiti, ponovno začeti dialog preko nekakšne trojke Evropskega parlamenta, OVSE in Sveta Evrope. Navsezadnje, kar koli počnemo v Evropi, kakršne koli razprave imamo, mora biti vključena opozicija.
Janusz Onyszkiewicz
v imenu skupine ALDE. - (PL) Gospa predsednica, potek in tudi izid volitev v Belorusiji jasno kažeta, da kljub temu, da Aleksander Lukašenko kaže željo za razvoj odnosov z Evropsko unijo, si predstavlja, da je mogoče dialog začeti in voditi pod njegovimi pogoji in brez popuščanja na njegovi strani. Vendar pa se moramo zavedati, da izboljšanje odnosov z Evropsko unijo ni le v objektivnem interesu Belorusije, ampak tudi v interesu samega Lukašenka. Nenehen pritisk s strani Rusije, da bi prevzela nadzor nad ključnimi sektorji beloruskega gospodarstva, lahko vodi do takšne odvisnosti od Rusije, da bo Lukašenkov oprijem države močno oslabljen. En možen izhod je nato vključitev zahodnih podjetij v program privatizacije, ki je postal nujen zaradi stanja beloruskega gospodarstva. To je edini način, na katerega se bo Belorusija izognila temu, da bi jo odkupil politično nadzorovani ruski kapital.
Zato je treba pričeti z dialogom, pa če le zato, da se pripomore k pravnim in političnim pogojem v Belorusiji, ki bodo spodbudili vlaganje kapitala EU v državo. Vendar pa dialog ne sme nuditi priložnosti, da bo režim pridobil kredibilnost ali da bo postal legitimen. Zato ga morajo spremljati ukrepi s strani Belorusije, ki bodo, čeprav ne v veliki meri, vsaj vidno in jasno nakazali smer sprememb političnega sistema. Medtem pa bi moral biti vsak pogovor s predstavniki beloruskih oblasti, ne glede na to, kje se bo morda izvajal, uravnotežen z zasedanji na enaki ravni med politiki EU in najpomembnejšimi predstavniki opozicije.
Elisabeth Schroedter
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, komisar, predsednik Sveta, gospe in gospodje, v imenu Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze pozdravljam delegacijo dobro znanih politikov, Aleksandra Milinkeviča in Aleksandra Kozulina, ki danes tu v Evropskem parlamentu spremljata našo razpravo in bosta potem lahko poročala o njej v svoji državi.
Še vedno je problem, da morajo informacije v zvezi z našim delom tu za državo Belorusijo potekati po tej poti, ker ni drugih možnosti. To je znak, da osnovni pogoji za demokratični razvoj v Belorusiji še niso bili vzpostavljeni. Svoboda mnenja in svoboda informacij sta temeljni za demokracijo.
Letos poleti je predsednik Juščenko javno obljubil, da bo volitve v svoji državi izvedel odprto, demokratično in pravično, in to obljubo je prelomil. Volilna kampanja, ki opoziciji odreka vsakršno možnost predstavitve svojih kandidatov po državi in spreminja pogoje tako temeljito, da tudi dobro organizirana opozicija ne more imeti niti enega izvoljenega kandidata, niso poštene, demokratične volitve. Zato je naša resolucija glede te točke jasna.
Vključiti moramo predpogoj, da se odpravi prepoved izdaje vizumov, in na tej točki predpogoj novega finančnega instrumenta, ki mora biti opremljen s sredstvi za podporo opozicije in ljudi v njihovih prizadevanjih za vzpostavitev demokracije.
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, politika hitrega odpiranja vrat Belorusiji je bila slabo začrtana in izvedena na amaterski način. Evropska unija in nekatere države članice so začele naznanjati otoplitev odnosov, preden je Lukašenkov režim sprejel kakršen koli trajni korak proti svobodi. To smo storili iz zaupanja. Iz tega bi se morali naučiti, da moramo biti v prihodnje natančnejši.
Seveda se lahko odpremo Belorusiji, a le takrat, ko bo vlada v Minsku naredila konkretne korake za svobodo: začetek političnega dialoga preko televizijskega kanala ali časopisa za opozicijo, pomoč EU za vsaj delno svoboden parlament, v katerega so vključeni predstavniki opozicije, ki jih predlagajo ljudje in ne Lukašenko. To je le taktika - nekaj za nekaj -, ki bo ohranila našo verodostojnost in prinesla priložnost za demokratizacijo Belorusije.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospa predsednica, če imajo vse stranke enako možnost za pridobitev sedežev na volitvah v Belorusiji, je zelo verjetno, da bo stranka trenutnega predsednika Aleksandra Lukašenka dobila večino. Visoko ga cenijo tisti, ki večjo vrednost pripisujejo socialnemu varstvu kot pa svoboščinam posameznika. Cenijo mnogo nižjo stopnjo prevratov v Belorusiji v primerjavi s številom v drugih nekdanjih sovjetskih republikah. Po drugi strani pa zbuja prezir med ljudmi, ki zavračajo njegovo prizadevanje za združitev z Rusijo. Vdani so ločenemu beloruskemu jeziku, zaradi česar je bila pred skoraj 90 leti ustanovljena država. Mnogi intelektualci, ki se bolj zgledujejo po Poljski, Litvi in Evropski uniji, so zapustili državo.
Pretepanje demonstrantov, zapiranje nasprotnikov in vsi drugi poskusi onemogočanja preživetja opozicijskih strank se morajo končati. Volilna zakonodaja, v kateri je enostavno izključiti celotno opozicijo iz parlamenta, je slaba volilna zakonodaja. Ne smemo se boriti proti državi, ampak moramo storiti vse, kar je mogoče, da podpremo njeno demokratizacijo.
Nedavno se je položaj v Belorusiji v primerjavi s preteklimi leti nekoliko izboljšal. Politični zaporniki so bili izpuščeni in vlada poskuša sodelovati z Evropsko unijo. Vlada je prav tako oznanila, da bodo tokrat parlamentarne volitve poštene - a to, kar se je zgodilo potem, še zdaleč ni doseglo tega. Belorusija še vedno uporablja smrtno kazen in v odstopanju od zakonodaje mediji niso neodvisni. V prihodnjem obdobju je treba spodbujati prost pretok med EU in Belorusijo, prav tako pa je treba izvajati dialog z vlado in z organizacijami, ki niso pod nadzorom vlade.
Bastiaan Belder
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospa predsednica, mnogo beloruskih državljanov upa na izboljšanje odnosov z Evropsko unijo, posledica tega pa bo pozitivna gonilna sila za reforme v njihovi lastni državi. Z vsem srcem podpiram to željo. Zato bi morale tudi vse evropske institucije, ne da bi vplivale na svojo lastno politično kredibilnost in pod strogimi pogoji (glej odstavek 10 resolucije) poskušati postopno sodelovati z Minskom.
Mislim, da je pomemben otipljiv korak v tej smeri, da prilagodimo, to je, da zmanjšamo (glej odstavek 13 naše resolucije) stroške vizumov EU za Beloruse: trenutno znašajo za Ukrajince 60 EUR, za Ruse pa 35 EUR. Rad bi slišal, kaj o tem predlogu mislita Svet in Komisija.
V resoluciji pa se mi je zdela čudna ena stvar, ki jo drugače nameravam podpreti, in sicer odstavka 7 in 8. V teh odstavkih lahko pozovemo k resnično demokratičnim volitvam in prav tako k spoštovanju človekovih pravic, a naslavljamo le belorusko vlado. Prav tako bi morali naslavljati parlament, saj je ta naš običajni partner v razpravi.
Jacek Protasiewicz
(PL) Gospa predsednica, o volitvah, ki so potekale v Belorusiji, je že poročala misija OVSE. Te niso niti pregledne niti poštene niti demokratične. Vendar pa je dejstvo, da so bili izpuščeni politični zaporniki, vsaj glavni izmed njih. Kljub temu pa niso bili odpravljeni razlogi, zaradi katerih so bili zaprti. Nimamo popolnega zagotovila, da v bližnji prihodnosti oni (tisti, ki so začasno izpuščeni) ali novi zaporniki v Belorusiji ne bodo aretirani. Zagotoviti moramo, da se odpravijo ti vzroki in ne le učinki. Prav tako se je glede na priložnost, predstavljeno v tej razpravi, vredno spomniti, da je v Belorusiji še 14 drugih ljudi, katerih svoboda je omejena tako, da so obsojeni na hišni pripor ali pa na prisilno delo zaradi dejavnosti, ki podpirajo človekove pravice in svobodo.
Naša izjava je zelo uravnotežena. Na eni strani izraža zadovoljstvo nad izpustitvijo zapornikov, medtem ko na drugi strani gleda na tok in izid volitev z nezadovoljstvom. Medtem pa se v odstavku 12 Parlament strinja s postopno politiko v prihodnjih pogajanjih z Belorusijo in pravi, da lahko pristanemo na delno izključitev sankcij za največ šest mesecev pod pogojem, da bo prišlo do nekaterih zelo stvarnih sprememb, ki bodo izboljšale položaj v Belorusiji predvsem za svobodo medijev. To je dobra poteza in vneto jo bom zagovarjal, hkrati pa bi se rad obrnil na francosko in češko predsedstvo, ki bosta predsedovala v prvi polovici naslednjega leta, naj zagotovita, da je treba ob vsakem uradnem srečanju s predstavniki beloruskih oblasti najti tudi čas za srečanja s predstavniki opozicije. Prav tako je treba najti voljo za znižanje stroškov za vizume za Beloruse, ker drugače tega naroda ne bomo približali Evropi.
Kot Poljak bi rad izrazil, kako cenim dejstvo, da se je Parlament odločil, da bo upošteval, da beloruske oblasti omejujejo dejavnosti poljske manjšine v Belorusiji in da obstaja pravno izvoljen organ, ki zastopa Poljake in ga vodi Angelika Borys.
Justas Vincas Paleckis
Gospa predsednica, resolucija o razmerah v Belorusiji razkriva tisto, kar bi lahko Bruselj in Minsk storila, da ne bi izgubila gonilne sile za izboljšanje svojih odnosov.
Podpiram pristop, ki ga je izbral Jan Marinus Wiersma, ki prav tako odraža položaj, ki ga zavzema beloruska opozicija Aleksandra V. Kazulina in Aleksandra Milinkeviča. Politika EU v smislu kaznovanja Belorusije in Belorusov za dejanja njihovega režima ni prinesla načrtovanih rezultatov. Nujno je odpreti vsa vrata za stike med ljudmi in odpraviti prepreke v zvezi z vizumi, ki so v nasprotju z zdravim razumom.
Če je Minsk resnično pripravljen izboljšati sodelovanje z EU, bi to moralo ustvariti bolj naklonjene pogoje za začetek medsebojnih razprav, ne le zunanjih, pač pa tudi notranjih. To je mogoče storiti tako, da se začnejo pogovori glede gospodarskih in socialnih vprašanj in vprašanj človekovih pravic, ki vključujejo vse politične stranke, opozicijske sile, nevladne organizacije in sindikate.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Gospa predsednica, predsednik Sveta, pred samo nekaj tedni ste menili, da je prezgodaj povabiti beloruskega zunanjega ministra Sergeja Martinova v Pariz. Sedaj očitno menite, da je pravi čas za to. Če sem odkrit, tudi po vaši izjavi še vedno ne razumem natančnega razloga za to spremembo smeri. Navsezadnje, kot so tu že vsi omenjali, volitve, ki so bile 28. septembra, nikakor niso dosegale standardov, s katerimi smo vsi seznanjeni in ki jim tudi vi pripisujete tako veliko vrednost. Srečanje na tej ravni in na tej seji - neformalno ali drugače - se zdi nagrada režimu. A čemu je ta nagrada namenjena?
Danes zjutraj sem tudi jaz imela priložnost ponovno izmenjati mnenja z gospodom Milinkevičem in gospodom Kazulinom. Beloruska opozicija je združena in morda močnejša kot kdajkoli. Ta ista opozicija mora potem dobiti priložnost, da doseže beloruski narod, in beloruski narod mora dobiti priložnost, da neposredno doživi evropske svoboščine. Nesprejemljivo je, da mora vizum še vedno stati 60 EUR, ko pa povprečna mesečna plača v Belorusiji znaša bednih 250 EUR. Kolikokrat moramo še prositi za to?
Ne oporekam koristnosti in nujnosti dialoga na določeni ravni. Vendar pa je jasno, da so lepe besede gospoda Lukašenka pogosto prazne besede, in tako je treba predvideni dialog upravičiti in tudi zelo usmeriti. Moje vprašanje je naslednje: kakšen natanko je posebni načrt Sveta? Zelo rada bi imela več informacij glede tega.
Rada bi zaključila z vprašanjem, ki ga je prav tako postavil gospod Wiersma. Ali je predsednik Sveta pripravljen naslednji torek sprejeti tudi gospoda Milinkeviča in gospoda Kazulina - pred, med ali po razgovoru z gospodom Martinovim? To se morate odločiti vi, a naj bo jasno, da bi bil to edini pravi signal, ki ga moramo razširiti v sedanjih okoliščinah.
Žal bom morala čez nekaj minut zapustiti dvorano. Opravičujem se za neprijetnost, a rada bi imela iskren odgovor.
Wojciech Roszkowski
(PL) Gospa predsednica, danes tehtamo usodo Belorusije, države, v kateri živi 10 milijonov Evropejcev. Ne moremo stati zraven in gledati, da se to dogaja. Diktatorji, kot je Lukašenko, popustijo le pod pritiskom. Obstaja le eno vprašanje: v kateri smeri se bo to popuščanje zgodilo? Glede na to, da ima gospodarski ključ do neodvisnosti Belorusije Rusija, bi se lahko njena omejenost končala tako, da bi izgubila neodvisnost. Pritisk s strani EU je lahko učinkovit, če bo imel Lukašenko kaj izgubiti in EU kaj ponuditi. Zdelo se je, da bo pristal na spremembe, a nedavne volitve je težko pojmovati drugače kot farso. Strah in svojeglavost diktatorja lahko vodita do izgube beloruske neodvisnosti.
Lukašenku ni treba izgubiti v boju z demokratizacijo Belorusije, če uživa veliko zaupanje med prebivalstvom. Vendar pa morajo biti to resnični koraki po poti proti demokraciji, ne le uprizoritev, kjer ceno plača beloruska opozicija. Kljub nevarnosti črnega scenarija EU te cene ne more sprejeti. Vendar pa ne prekinimo dialoga, če je v nevarnosti neodvisnost te države. Kakor je danes povedal gospod Milinkevič, je prihodnost demokracije te države odvisna od tega, ali lahko ohrani svojo neodvisnost.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Hvala, gospa predsednica. Čeprav beloruske parlamentarne volitve, ki jih je spremljala OVSE, niso izpolnjevale zahtev za poštene in svobodne volitve, bo na seji Sveta ministrov, ki bo naslednji teden, verjetno dana zelena luč za politični dialog. Lukašenko ni naredil nič nenavadnega. Po vojni v Gruziji so bili izpuščeni trije politični zaporniki. S tem je bil izpolnjen edini pogoj EU za začetek dialoga. Očitno je, da je po vojni v Gruziji Zahod potreboval vsako najmanjšo potezo, ki bi jo lahko naredil, da bi poskusil izenačiti vse večji vpliv Moskve na posovjetskem ozemlju. A četudi se je Lukašenko uspel sporazumeti za dialog po svojem okusu, kakšen dialog lahko pričakujemo z Moskvo?
Belorusija mora začeti dialog na podlagi predhodno dogovorjenega izhodiščnega sistema, drugače lahko EU v tem dialogu le izgubi. Lukašenko bo to izrabil, da bo lahko okrepil svojo notranjo oblast in imel Moskvo še vedno na povodcu, da ne bi ponudila postopne politične liberalizacije. Medtem pa bi lahko EU izgubila največje vzhodno orožje, svojo podobo. To se moramo odločiti mi ...
Adrian Severin
Gospa predsednica, rad bi opozoril na politiko, ki se nagiba k temu, da bi belorusko vodstvo nagradila v zameno za odločitve ruskega vodstva, ki nam ni všeč.
Preprosto gre za zidanje gradov v oblakih, ko verjamemo, da lahko na ta način ustvarimo razpoko med Moskvo in Minskom ali spremenimo politično usmerjenost predsednika Lukašenka.
Prav tako se ne bi smeli pogovarjati zaradi osvoboditve zapornikov, ki sploh ne bi smeli biti aretirani. Evropska unija se mora seveda izogibati izolaciji Belorusije in se lotiti dialoga z vodstvom države. Za ta namen mora pripraviti spodbudni sveženj, ki bi moral prepričati režim in prav tako običajne državljane, ki ga nedolžno podpirajo, da bi lahko Evropska unija prispevala k izboljšanju življenja beloruskega naroda.
Po drugi strani pa bi moralo biti vsako odprtje postopno, pogojno, vzajemno in osredotočeno predvsem na to, da bo prineslo dobiček družbi in ne vodstvu.
Gospod Lukašenko je izjavil, da je opozicija dobra v vsaki državi, a ne opozicija, ki jo 100-odstotno podpira tujina. Težava je v tem, da opozicija v Belorusiji ne bi mogla preživeti, ker jo potepta režim. Zato ne smemo zapustiti demokratične opozicije.
Marian Harkin
Gospod predsednik, vprašanje vizumov je pomembno za vse Beloruse. A rada bi izpostavila posebne razmere glede potovanj.
Chernobyl Children's Project International (Mednarodni projekt za otroke Černobila), ki ga je na Irskem ustanovil Adi Roche, iz Belorusije na Irsko vsako leto za nekaj tednov pripelje 1 000 otrok na počitek, zdravljenje ali v nekaterih primerih na zaporedne medicinske posege. Od začetka dobrodelne ustanove je prišlo skupaj 17 000 otrok.
Žal je bilo umaknjeno dovoljenje, da lahko otroci prihajajo na Irsko, in to je prizadelo vse vpletene: otroke, njihove družine gostiteljice in mnoge druge. To je tako dober projekt in od njega imajo vsi koristi.
Trenutno delamo na medvladnem dogovoru in upam, da bo kmalu končan, a vem, da medtem Irska poskuša najti izvzetje iz te prepovedi.
Komisijo in Svet bi prosila, morda v neformalnem dialogu, da storita vse, kar lahko, da zagotovita nadaljevanje tega projekta, ki je vreden truda. Vem, da je to le majhen del celotnega položaja, a pomenil bo zelo pozitivno razliko za mnogo življenj.
Jana Hybášková
(CS) Gospod predsednik, načrtujemo zunanjo politiko, razpravljamo o južni razsežnosti in o vzhodni razsežnosti. 21. avgusta smo Čehi in Slovaki v Odboru za zunanje zadeve praznovali 40. obletnico prihoda sovjetske vojske v Češkoslovaško tako, da smo razpravljali o razmerah v Gruziji. Vzhodna razsežnost je postala resničnost. Ne moremo bežati stran od nje in moramo zato ukrepati. Politika ni koncert. Politika je kontekst in kontekst imamo. Iz tega razloga moramo v celoti podpreti Belorusijo na njeni poti v Evropo. Zato podpiram sedanjo obliko predloga resolucije. Belorusije ne smemo izolirati, a prav tako je ne smemo imenovati demokracija. Belorusijo moramo pozvati, naj odpravi smrtno kazen, naj študentom dovoli, da se vrnejo na univerze, naj tistim, ki so zavrnili služenje beloruskim oboroženim silam, dovoli, da se vrnejo brez kazni, in naj nevladnim organizacijam dovoli, da se registrirajo. Kaj pa mi? Kaj moramo storiti? Pokazati moramo, da upoštevamo köbenhavenska merila. Delovati moramo kot Evropa.
Józef Pinior
(PL) Gospod predsednik, predvsem bi rad danes v Evropske parlamentu pozdravil Aleksandra Milinkeviča in gospoda Kozulina, predstavnika beloruske opozicije. Sedaj je zelo težko pokazati na politiko EU glede Belorusije. Na eni strani se moramo neprestano ukvarjati z avtoritarno državo, medtem pa na drugi strani vidimo znake določene evolucije in določene spremembe tega sistema zapletenih mednarodnih razmer. Sedaj bi morala biti politika EU v celoti usmerjena v beloruski narod. Vprašanje je: kdo bo zaradi sankcij izgubil največ? Lukašenkov režim ali beloruski narod? To je vprašanje, na katerega moramo odgovoriti sami v različnih institucijah EU. Nedvomno moramo sedaj preizkusiti politiko, ki bo opredelila naše cilje in prinesla koristi ukrepov s strani EU, ki so usmerjeni v Belorusijo.
Jas Gawronski
Gospod predsednik, iz Minska trenutno prejemamo nasprotujoče si signale in to je že neke vrste napredek glede na preteklost, a nedavne parlamentarne volitve so okrepile popularno zahodno podobo Belorusije kot nekakšne bananske republike. Po drugi strani pa je nedavna izpustitev političnih disidentov dobrodošel razvoj dogodkov. Če je to poskus Lukašenka, da bi komuniciral z Zahodom, pa nagradimo njegova prizadevanja z našo previdno podporo. A ne smemo se slepiti glede široko razširjenih zlorab človekovih pravic in političnih svoboščin v Belorusiji. Osredotočiti se moramo na ljudi in civilno družbo Belorusije - zadeva, ki jo ta Parlament po plemeniti in pomembni tradiciji podpira, še toliko bolj po današnjem govoru Ingrid Betancourt.
Belorusi hrepenijo po tem, da zavzamejo svoje mesto v novi Evropi. Vedeti morajo, da nam ni vseeno in da jih ne bomo zanemarili.
Libor Rouček
(CS) Gospod predsednik, v zadnjih nekaj tednih se je v Belorusiji zgodilo več pomembnih sprememb. Najpomembnejša je bila izpustitev političnih zapornikov: gospoda Alekasandra Kozulina, ki je tu prisoten, gospoda Sergeja Parsjukeviča in Anderja Kima. Kljub temu pa parlamentarne volitve niso zadostile mednarodnim demokratičnim standardom. Kaj to pomeni za nas? Moje mnenje je, da bi morala Evropska unija zagotoviti mnogo večjo podporo za razvoj beloruske civilne družbe, koncepta demokracije in človekovih in državljanskih pravic, kot jo je do sedaj zagotavljala. Prav tako mislim, da bi morali razmisliti o povečanju naše finančne podpore, na primer za neodvisne medije, nevladne organizacije, neodvisne sindikate, itd. Znižanje vizumskih taks ali njihova popolna odprava za beloruske državljane, predvsem za mlade in študente, bi moralo biti del te podpore za belorusko civilno družbo. Kot smo že izvedeli, stane vizum 60 EUR, kar je enako tedenski plači povprečnega beloruskega državljana. O tem bi morali malo premisliti.
Colm Burke
Gospod predsednik, Svet in Komisijo pozivam, naj beloruske oblasti prisilita, da prenehajo s svojo prakso izdajanja izhodnih vizumov svojim državljanom, predvsem otrokom in študentom. Medtem ko je v večini primerov vizum potreben za vstop v državo, je v Belorusiji ta potreben za izstop iz države.
Vprašanje prepovedi mednarodnega potovanja za otroke iz te države sem izpostavil v pogovoru z vodjem beloruske opozicije Aleksandrom Milinkevičem na srečanju skupine PPE-DE, ki je bilo danes zjutraj. Naši skupini je povedal, da je beloruski režim to prepoved uveljavil, ker noče, da bi otroci vedeli, kako živi druga polovica.
V mojem lastnem volilnem okrožju Južne Irske je bilo zbranih okoli 70 milijonov EUR, ki so bili porabljeni v skrbi za otroke in izboljšanje pogojev, v katerih živijo v svojih sirotišnicah. Kolegica Marian Harkin je to prepoved tu nocoj že omenila. Sedaj dejansko razumem, da do dvostranskega sporazuma med Irsko in Belorusijo ne bo prišlo še do maja ali junija. Zato se ji pridružujem pri pozivu, da se Irski prizna izvzetje, da bodo lahko otroci za božič potovali in dobili pomoč, ki jo potrebujejo.
Zita Pleštinská
(SK) Gospod Milinkevič, gospod Kozulin, vesela sem, da sta danes tu na razpravi o vaši državi, Belorusiji. Zame predstavljata upanje, da bo Belorusija nekoč postala svobodna in demokratična država.
Nepoštene oktobrske volitve v Belorusiji so ponovno okrepile totalitarni režim gospoda Lukašenka. Od 110 sedežev v spodnjem domu beloruskega parlamenta ni niti enega dobila opozicija. Kljub temu, da so bili avgusta izpuščeni politični zaporniki, se lahko kadar koli spet znajdejo v zaporu.
Gospe in gospodje, z majhnimi izboljšavami volilnega procesa nas gospod Lukašenko poskuša prepričati, da EU nima več razlogov, da bi izolirala Belorusijo. Čeprav bi bili dobri odnosi z Minskom koristni za obe strani, mora Unija zahtevati več kot le kozmetične spremembe v izboljšanju demokracije. EU mora pozvati k svobodnim medijem v Belorusiji in k temu, da bodo lahko vse demokratične sile sodelovale v postopku upravljanja Belorusije.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, francosko predsedstvo pozorno spremlja vse vzhodne sosede EU: Gruzijo in Ukrajino, kjer je vrh 9. septembra pomenil korak naprej, ki nima primere, v odnosih med EU in Ukrajino - Moldavijo - sem bil tam pred dvema dnevoma, da bi razpravljal o prihodnosti odnosov med Evropsko unijo in Moldavijo v obliki novega in bolj ambicioznega sporazuma kot je sedanji Sporazum o partnerstvu in sodelovanju. Zato v tem okviru pozorno spremljamo razvoj dogodkov v Belorusiji.
Tako kot vam je tudi nam žal, da režim volitev, ki so bile 28. septembra, ni izkoristil kot priložnosti, da bi pokazal napredek proti demokratičnim standardom. Sedaj je EU zadovoljna, da vidi pozitiven razvoj dogodkov, namreč izpustitev političnih zapornikov. V ponedeljek mora biti v Luksemburgu razprava med zunanjimi ministri pod podobnimi pogoji kot so ti, ki jih v tej razpravi uporabljajo govorniki. Naše sporočilo je, da se je Evropska unija pripravljena umakniti, če se bodo oblasti v Minsku potrudile. Potrebujemo progresiven pristop, z drugimi besedami, sankcije ne bodo umaknjene čez noč, in pogojni pristop, tako da se EU ne bo odzivala na pozitivne znake režima, prav tako pa tudi pristop, ki je usmerjen v blaginjo družbe, kot je povedal gospod Severin.
Rad bi pojasnil, da lahko otroci in študenti seveda dobijo vizume. To je odvisno od ambasade, a pod schengenskim sistemom je dovoljeno. Na oblasti v Minsku moramo pritiskati, da morajo poskrbeti, da se ti vizumi izdajajo, čeprav EU za to ni odgovorna. Prav tako bi rad izpostavil, da glede mladih in otrok, ki so blizu beloruske meje, obstajajo posebne prednosti.
EU bo ohranila svojo podporo opoziciji. Sam sem ravno imel sestanek z gospodi Milinkevičem, Kozulinom in Protasiewiczem in Parlament se lahko ponaša s tem, da je gospodu Milinkeviču podelil nagrado Saharov. Menim, da je ta gesta priznanje Evropskemu parlamentu. Kakor smo že povedali, je bistvenega pomena, da bi se, če gre predstavnik ali predstavnica države članice v Minsk, ta moral ali morala sestati z opozicijo. Zato nismo izgubili upanja, da se bo režim razvil k večji liberalizaciji, da Belorusija ne bo ostala izključno sama z Rusijo.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospod predsednik, glede vprašanja, ali smo pripravljeni sprejeti opozicijo v ponedeljek na sestanku GAERC, mislim, da je to zanimiv predlog. To bomo preverili in stališča poslancev bom posredoval Beniti Ferrero-Waldner. Vendar pa mislim, da mora predsedstvo to povabilo razširiti. Če bo prišlo do sestanka z opozicijo, smo komisarji seveda pripravljeni sodelovati.
Glede vprašanja pomoči EU Belorusiji je pomoč osredotočena na podporo civilne družbe in potrebe prebivalstva: združena sredstva ENPI v višini 20 milijonov EUR za obdobje 2007-2010 za potrebe prebivalstva in za splošno demokratizacijo s financiranjem iz tematskega programa za nedržavne akterje in lokalne oblasti in za Instrument za demokracijo in človekove pravice za podporo demokratizacije in civilne družbe v ožjem smislu.
Predvidevamo ukrepe za razširitev obsega pristojnosti nevladnih organizacij, predvsem na področju človekovih pravic in neodvisnih medijev. Zastavljeno je bilo vprašanje o sirotah Černobila, ki jim je prepovedano potovati in bivati v državah članicah. Komisija je skupaj z vodji misij v Minsk izpostavila vprašanje sirot Černobila pri oblasteh in bo po potrebi s tem nadaljevala še naprej. Poleg tega bo Komisija še naprej podpirala blažitev katastrofe v Černobilu.
V zaključek naj povem, da ta živahna razprava kaže, da je jasno zanimanje za belorusko vprašanje v tem ključnem času. Nedvomno je prišel čas za strateške izbire glede tega, kakšen bi moral biti naš pristop do Belorusije v tem zapletenem trenutku. Z zanimanjem sem poslušal stališča, ki so jih izrazili poslanci Parlamenta, in razumem, da bi bilo mogoče po tem, kar pravite nekateri med vami, omejeno in sorazmerno odpravljanje sankcij uporabiti za pozitivni vzvod za pritiskanje k demokratičnemu napredku.
Sedaj pričakujemo resolucijo Parlamenta o Belorusiji, ki naj bi bila sprejeta jutri, in v naši odločitvi, ki bo sprejeta v kratkem, bomo ustrezno upoštevali vaša mnenja.
Predsednik
Prejel sem šest predlogov resolucije, predložene v skladu s členom 103(2) Poslovnika.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Alessandro Battilocchio  
Rezultati volitev v Belorusiji govorijo sami zase. V veliki meri je bilo izid mogoče pričakovati: opozicijo je na koncu zatrl močan sistem predsednika Lukašenka, ki je učinkovito preprečil, da se volitve ustrezno izvedejo.
Zdi se mi, da se Evropa ponovno dela gluho: trditve o prirejanju rezultatov volitev, ustrahovanju, nasilju in nadlegovanju do sedaj niso bile upoštevane, kljub temu, da mednarodni opazovalci potrjujejo jasne kršitve, ki so še zelo daleč od zahtevanih demokratičnih standardov.
Od Evropske unije pričakujem, da bo bolj jasno in preprosto spregovorila in da bo ustrezno ukrepala v političnem in diplomatskem smislu. Izognimo se običajnim razglasitvam in elegantnim resolucijam, izjavam o nameri. To bi bilo hinavsko, simbolično za Evropo, ki ni sposobna izraziti oblastnega in odločnega stališča.
Adam Bielan  
Lukašenko je ponovno prekosil Evropsko unijo, ki je svojo naivnost pokazala tako, da ni režimu postavila nobenih začetnih pogojev. Lukašenko se je izkazal za bolj premetenega politika kot je mislila Evropa. Volitve in to, kar se je dogajalo med kampanjo, kažejo, da je bila strategija EU slabo pripravljena. Zaradi tega bi se morala EU zavedati svoje naivnosti v svoji vzhodni politiki. Najprej bo Evropa od Minska zahtevala posebne ukrepe, usmerjene v svoboščine državljanov, če naj se postopek odprtja Belorusiji nadaljuje.
Neizmerno je pomembno, da Zahod prepozna te volitve kot farso, saj to niso bile svobodne volitve. Če bodo te volitve priznane, bomo nadaljevali igro, ki jo Lukašenko igra z zahodom in v kateri je edini, ki ima od nje koristi, Lukašenko. Mediji še naprej niso svobodni in ni nobene svobode združevanja. Skrivnostne smrti političnih aktivistov ostajajo 10 let kasneje nepojasnjene. Osvoboditev političnih zapornikov v bistvu ne spremeni ničesar. Po volitvah bo še več preganjanja.
Do sedaj vlada Donalda Tuska ni uspela pokazati ničesar, kar bi kazalo k vzhodni politiki. Z Rusijo ni bilo s pogajanji dogovorjeno nič posebnega, razmere v Gruziji so se pomirile, Ukrajina se še naprej pomika stran od Evrope in Belorusija je z našim poslancem ravna, kot da ne obstaja. Mislim, da bi se izplačalo poizvedeti, kdo je avtor te škodljive vzhodne politike.
Janusz Lewandowski  
v pisni obliki. - (PL) Gospod predsednik, Evropska unija analizira in prireja svojo lastno politiko v zvezi z Belorusijo. Politika sankcij in izolacije, za katero smo si do sedaj prizadevali, nam ni prinesla pričakovanih rezultatov. Ni uspela spremeniti represivne narave oblasti. Ruska ofenziva v Gruziji, ki je kazala nadaljevanje imperialnih ambicij Kremlja, je bila nova okoliščina. Nedvomno so jo opazili v Minsku in drugih državah, ki jih Rusija smatra kot svoja področja vpliva. Poskus, da bi ta nov položaj z diplomacijo EU izkoristili, bi se zdel smiseln s polno zavestjo o tveganjih dialoga z diktatorjem. To je bilo storjeno v dogovoru z belorusko opozicijo. Parlamentarne volitve so zagotovile še eno dodatno okoliščino, ki je preskus dobre volje s strani predsednika Lukašenka.
Politika korenčka in palice ni bila uspešna, a to ne izključuje revizije politike o Belorusiji glede načina, kako se razvijajo razmere v tej državi. Cilj je še vedno isti - da bi to evropsko državo pritegnili v območje demokracije, tržnega gospodarstva in človekovih pravic. Prepričan sem, da je ohranjanje beloruske neodvisnosti nujen pogoj, saj bodo le takrat možnosti za demokracijo države postale resnične. Drug prizor, demokratizacija države, ki jo je pogoltnil ruski imperij, je zgodovinska iluzija.
Marianne Mikko  
v pisni obliki. - (ET) Gospe in gospodje, Belorusija je bila večkrat opisana kot "zadnja evropska diktatura" in to ostaja še danes. Parlamentarne volitve 28. septembra so bile pokazatelj tega. Da je predsednik Lukašenko pred volitvami izpustil politične zapornike, je bila elegantna poteza. Vendar pa je prav tako postalo jasno, da opozicija kratkoročno ne bo prišla v parlament. OVSE je pravilno ocenila volitve.
Eden najpomembnejših vidikov za krepitev beloruske civilne družbe je politika vizumov s strani Evropske unije. Civilna družba mora biti čim bolj vključena v demokratizacijo Belorusije. Da bi bili aktivni državljani, morajo imeti ljudje širši pogled na svet. In priložnost, da odidejo iz totalitarne države.
Belorusi potrebujejo vizume, da lahko potujejo. Pridobitev schengenskega vizuma je zapleten proces, ki terja veliko časa. Postopek za pridobivanje vizuma je treba poenostaviti. Ljudje ne smejo biti kaznovani. S tem, ko zapletamo proces kroženja ljudi, Beloruse omejujemo pri sodelovanju v vrednotah in kulturi Evropske unije. Ni naš namen, da bi kaznovali civilno družbo Belorusije.
Skrajni čas je za spremembe. Belorusi si toliko zaslužijo. In kot Evropejci jim moramo pomagati.
Athanasios Pafilis  
Z nezaslišano drznostjo in brez navedbe kakršnega koli dokaza, tudi pod pretvezo, so politične sile, ki podpirajo in služijo EU, podpisale skupno resolucijo, ki belorusko vlado obsoja za volitve, ki so bile 28. septembra. Resolucija, ki jo prek Konfederalne skupine Evropske združene Levice/Zelene nordijske levice predlagajo politične sile evropske levice, pa je po značaju enaka. Očitno je, da se EU in stranke "evropske enosmerne ulice" (Nova demokracija (ND), Panhelensko socialistično gibanje (PASOK), Koalicija radikalne levice (SYRIZA)/Synaspismos in Pravoslavno ljudsko zborovanje (LAOS)) usklajujejo s predstavniki imperializma, ki se zbirajo okoli tako imenovane opozicije - Natovega služabnika, gospoda Milinkeviča. Opozicija je na prejšnjih predsedniških volitvah dobila presenetljivih 6 % glasov in ni dobila niti enega sedeža na sedanjih parlamentarnih volitvah.
Volilni rezultati bi morali utišati vse ugovore imperialistov EU in ZDA, ker ljudje Belorusije podpirajo politiko vlade proti Natu in EU. To je tisto, kar je tako razjezilo in demoraliziralo politične sile "Evropske enosmerne ulice". Tokrat nimajo pretveze izpuščenih "političnih zapornikov" ali izgovora o pomanjkanju enakopravne javne predstavitve za kandidate. Sedaj, ko priznavajo obstoj takšne enakosti, pa nesramno in naduto trdijo, da ima novi parlament "dvomljivo demokratično legitimnost".
Poslanci grške komunistične stranke obsojamo obe nesprejemljivi resoluciji in izražamo svojo solidarnost z ljudmi Belorusije v njihovem boju proti imperialistični oblasti.
Toomas Savi  
v pisni obliki. - Nedavne volitve, ki so bile izvedene v Belorusiji, je mogoče opisati vse prej kot svobodne in poštene. Stalinovo razvpito načelo, da ni pomembno, kdo prejme glasove, ampak kdo jih šteje, je v Belorusiji še vedno zelo spoštovano. Glasovi so bili v glavnem šteti tako, da tega opazovalci niso mogli videti, zato je bila na primer volilna opazovalna misija prisiljena, da ne prizna volitev.
Hinavščina Lukašenka v njegovem nedavnem snubljenju zahoda je očitna. Dajal je obljube glede narave volitev, ki jih ni mogel držati - pravice številnih volilnih opazovalcev so bile kršene tako, da so jim odvzeli pravico popolnega pregleda nad volitvami. Ne smemo prezreti te resne kršitve idealov demokratičnih volitev. Dokler se ne začne očiten prehod režima, ne bi smeli umakniti nobene sankcije Evropske unije.
Andrzej Jan Szejna  
Stališče Sveta in Komisije in resolucija Evropskega parlamenta o razmerah v Belorusiji imata za cilj oceno rezultatov parlamentarnih volitev, ki so potekale 28. septembra, pa tudi njihov vpliv na odnose EU z Belorusijo.
Evropska unija se je znašla v zapletenem mednarodnem položaju. Na eni strani ni dvoma, da Belorusija ni uspela izpolniti svoje demokratične obveznosti, a po drugi strani vidimo postopno, čeprav počasno "taljenje"avtoritarnosti.
Med volitvami je bilo mogoče opazovati določene pozitivne pojave, ki kažejo proti demokratizaciji, kot so osvoboditev političnih zapornikov, zahteva za neodvisne opazovalce OVSE in izboljšanje pogojev za opazovanje volitev. Beloruske oblasti pa niso izpolnile vseh svojih obveznosti. Potrditi bi morale svojo željo po izboljšanju sodelovanja z EU in ustvariti boljše pogoje za dialog z EU. V večji meri bi morale sprejeti pristne ukrepe, da bi se pomaknile proti demokraciji, spoštovanju človekovih pravic in načela pravne države.
Popolnoma podpiram poziv Komisije in Sveta k reviziji in morebitni odpravi nekaterih omejitev, ki veljajo glede Belorusije. Razvoja civilne družbe ne smemo blokirati. Sankcije, ki jih uveljavlja EU, predvsem tiste, ki se nanašajo na postopke za pridobitev vizuma in stroške za pridobitev vizuma, prizadenejo običajne državljane in ne državnih oblasti.
