Čas za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja predsedniku Komisije.
Vprašanja o kateri koli temi v imenu političnih skupin.
Nato drugi del seje - vprašanja o razmerah na področju zaposlovanja v Evropski uniji.
Othmar Karas
Gospod predsednik, gospod Barroso, Center za evropske študije, težave, ki jih preživlja Grčija, strategija Evropa 2020 in iskanje odgovorov na finančno in gospodarsko krizo nam vsi jasno kažejo, da bomo pri sprejemanju nujnih ukrepov v okviru obstoječih pogodb kmalu dosegli meje mogočega. Po drugi strani pa se mnogo držav članic zateka k novi obliki medvladnosti, nacionalizma in protekcionizma, namesto da bi gledale proti Evropi.
Kaj načrtujete za premagovanje teh problemov, za ustvarjanje nujnih skupnih ciljev in za ustvarljanje verodostojnih evropskih instrumentov, da bomo lahko ravnali učinkovito in zagotavljali prave odgovore?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Res je, da nekateri nacionalni politiki dokaj presenetljivo izvajajo medvladno obravnavo Lizbonske pogodbe. Lizbonska pogodba je bila sprejeta natanko zato, da bi se povečala evropska dimenzija, da bi se okrepila moč Evropskega parlamenta, da bi bilo enostavnejše sprejemanje odločitev z glasovanjem kvalificirane večine in da bi se okrepila vloga Komisije pri gospodarskem nadzoru in zunanjih zadevah. Ta obravnava je zato dokaj presenetljiva, a se zagotovo dogaja.
Vloga Komisije je seveda ta, da je v skladu s členom 117 Lizbonske pogodbe varuhinja pogodb, da ščiti Evropsko pravo in da je odločna glede spoštovanja evropskega prava, ker takrat, ko Evropska unija ne bo več pravna Skupnost, ne bo več prava Unija.
Drugič, njena vloga je spodbujanje pobud in vodenje na področju pobud. Za ta namen bo opravila svojo nalogo ter poskušala predložiti predloge, ki upam, da bodo imeli podporo tega Parlamenta. V svojih političnih smernicah sem omenil poseben odnos s Parlamentom in resnično bi rad poskrbel, da ta postane resničnost.
Othmar Karas
Gospod Rehn je v Madridu predlagal sveženj, ki še ni bil sprejet, a je takoj na začetku razprave vključeval sankcije. Po mojem mnenju ne bi smeli začeti svojih razprav s sankcijami za države članice, ker bi to pomenilo postavljanje voza pred konja. Namesto tega bi morali vzpostaviti skupne cilje, skupne projekte in skupne instrumente, ki jih potrebujemo poleg tega, kar že imamo, in šele takrat bi morali razmišljati o sankcijah za vedenje, ki kaže pomanjkanje solidarnosti. Kakšno je vaše mnenje o tem pristopu?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kakor ste dejali, gospod Karas, odločitev še ni bila sprejeta. Potekala je prva razprava z ministri za finance in Komisija bo dejansko naslednji mesec predstavila sporočilo o okrepljenem gospodarskem upravljanju. Naš namen je okrepiti preprečevalne in korektivne ukrepe Pakta za stabilnost in rast. Predložili bomo predloge za učinkovitejši in širši nadzor makroekonomskih neravnovesij znotraj evrskega območja in raziskali bomo možnosti za ustvarjanje mehanizma za reševanje krize, a osredotočili se bomo na vsebino.
Menimo, da je mogoče s sedanjimi pogodbami storiti mnogo več v smislu nadzora evrskega območja in gospodarske ter monetarne unije, če so države članice seveda pripravljene sodelovati in spoštovati pogodbe.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Člen 125 Pogodbe o delovanju Evropske unije je tako imenovana klavzula o nereševanju, z drugimi besedami, prepoved državam članicam EU, da bi prevzele nase dolgove drugih držav članic. Kakšno je vaše stališče glede dejstva, da bo imel sveženj pomoči, sestavljen za Grčijo, sedaj v državah, kot je Zvezna republika Nemčija, na primer, za posledico, da ta posoja denar grški državi za tri leta po 5-odstotni obrestni meri, sami pa si ga sposojajo po triletni 1,5-odstotni obveznosti? Glede na ocenjeno vsoto 8,4 milijarde EUR to ustvarja dobiček v znesku 620 milijonov EUR. Ali klavzula o nereševanju ne vključuje zahteve, da neka država, če ne more prevzeti dolgov druge države, prav tako ne more zaslužiti denarja od dolgov druge države? Ali ste pripravljeni z nemško vlado ali z drugimi vladami razpravljati o mehanizmu, ki se mi zdi popolnoma nesprejemljiv?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Schulz, res je, da Lizbonska pogodba ne dovoljuje tako imenovanega "reševanja" držav članic. Rešitev, ki je bila najdena do sedaj - in še ni bila aktivirana, ker zanjo še niso zaprosili -, je po mnenju Komisije popolnoma v skladu s pogodbo. To bi rad poudaril. Vem, da v nekaterih krogih v Nemčiji poteka razprava - in zagotovo tudi v nekaterih drugih državah članicah, a zlasti v Nemčiji - in rad bi povedal, da preprosto ne drži, da je to, o čemer smo premišljevali, nekakšno finančno reševanje. To ni to. Gre za usklajevanje posojil. Komisija bo odgovorna za to. MDS bo prav tako v načrtu, ki moram reči, da je kreativen. To je rešitev, ki je bila mogoča šele po obsežnih pogovorih z našimi državami članicami, a je popolnoma v skladu s pogodbami in seveda spoštuje določbe Lizbonske pogodbe.
Naj zaključim v političnem tonu in povem, da menim, da je dokaj nenavadno, da je bilo tako težko najti solidarnostno rešitev za Grčijo, ko bi jo lahko našli za Latvijo, Madžarsko in Romunijo. Če lahko najdemo te rešitve solidarnosti in odgovornosti zunaj evrskega območja, mislim, da je dokaj očitno, da bi jih morali najti tudi v evrskem območju.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod Barroso, razumem, da se poskušate izogniti odgovoru na moje vprašanje, ker le-to ni prijetno. Zato ga bom ponovil.
Obstaja vsaj možnost, da bodo lahko imele države članice, ki si lahko sposodijo denar pod boljšimi pogoji kot tiste, katerim ga posojajo, dobiček od dolgov druge države. Kakor je navedeno v klavzuli o nereševanju, da države članice ne morejo prevzemati dolgov drugih, jim tudi ne bi smeli dovoliti, da bi imele od teh dolgov koristi. Ali ste pripravljeni povedati, na primer, gospe Merkel ali gospodu Sarkozyu ali komur koli drugemu, da nasprotujete takšnemu ukrepanju?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - O tej zadevi sem več tednov govoril s temi in z drugimi voditelji, zato vam lahko zelo odkrito povem, gospod Schulz, da je bila to žal edina možna rešitev. Komisija je od začetka zahtevala konktretnejši znak solidarnosti z Grčijo in pri tem seveda vedno spoštovala načelo odgovornosti. A sedaj moramo zagotovili, da bo mogoče Grčijo spodbujati, da se čim prej vrne k tržnemu financiranju in dejansko je bila najdena rešitev takšna, pri kateri bodo državam članicam evrskega območja posojila zagotovljena po nekoncesijskih obrestnih merah. Menili smo, da je določanje cen za posojila s strani MDS ustrezno merilo za določitev pogojev za dvostranska posojila držav članic evrskega območja, kljub nekaterim prilagoditvam, ki so bile dogovorjene 11. aprila.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, predsednik Komisije, najprej glede klavzule o nereševanju, v pogodbi to ni navedeno. V pogodbi je navedeno, da držav članic ni mogoče prisiliti, da prevzamejo dolgove. Pogodba ne pravi, da je prepovedano prevzeti dolgove. To je treba razjasniti ali pa bo to pomenilo neskladnost pogodbe. Ponavljam: v pogodbi je jasno navedeno, da držav članic ni mogoče prisiliti, da prevzamejo dolgove. Zato so v vsem, kar je zasnovano glede Grčije, vključene stvari, ki so v okviru pogodbe mogoče in jih je mogoče izvajati.
Moje vprašanje je nekoliko drugačno. Obrestne mere na grška posojila so ponovno narasle na 7,6 %, z drugimi besedami 450 bazičnih točk nad nemško mero. Zato so potrebni drugi ukrepi, v mislih imam zelo pomembne temeljne reforme: Evropski denarni sklad, evropski trg obveznic, bolj velikopotezna strategija 2020.
Predsednik Komisije, moje vprašanje je naslednje: kdaj nameravate Svetu predložiti sveženj s takšnimi reformami, vključno z reformami, ki se jih je že lotil gospod Rhen? To je namreč tisto, kar potrebujemo sedaj, da predstavimo velikopotezen sveženj reform skupaj s posebnimi ukrepi za Grčijo.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Najprej, gospod Verhofstadt, in tudi v odgovor gospodu Schulzu, bodimo si popolnoma na jasnem in bodimo popolnoma pošteni: če obstajajo vprašanja, ki jih želite postaviti gospe Merkel, morate to storiti. Tu nisem zato, da bi odgovarjal v imenu gospe Merkel. Tu sem zato, da odgovarjam v imenu Komisije. Bodimo si na jasnem glede tega.
Prav tako bodimo jasni s stališča Komisije. Rešitev, ki smo jo našli, zelo natančno spoštuje klavzulo, znano kot klavzula o nereševanju. Seveda smo bili glede tega zelo previdni. Kar zadeva ukrepe, ki jih bomo sprejeli, bodo sporočilo in predlogi, ki jih bomo obravnavali, predstavljeni naslednji mesec. Rad bi govoril o sporočilu glede okrepljenega upravljanja evrskega območja. O tem je že potekala politična razprava in gospod Rhen je prejel od Komisije pooblastilo glede uvodnih razprav s finančnimi ministri. Zato vam lahko povem, da boste enkrat maja poznali namen ukrepov, ki jih bomo predstavili za prihodnost, da bodo pomagali okrepiti upravljanje na evrskem območju in na splošno v Evropski uniji.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, ali mi dovolite, da vprašam predsednika Komisije, ali bo zamisel o Evropskem denarnem skladu del tega predloga?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, da bi podal konkreten odgovor na to točko, vam lahko povem, da je naše stališče usmerjeno k zamisli o ustvarjanju nove institucije v okviru gospodarske in monetarne unije.
Vsaj s svojega stališča nisem prepričan, da je to dobra zamisel, a lahko vam povem - govorim v svojem imenu, glede na to, da se kolegij še ni odločil -, da se mi zamisel o ustanovi za zagotavljanje finančne stabilnosti v evrskem območju zdi dobra. Lahko bi dodal, da smo v postopku raziskovanja različnih načinov zagotavljanja in krepitve mehanizmov zavarovanja, kot so tisti, ki odgovarjajo skrbem, ki sprožajo zamisel o Evropskem denarnem skladu.
Daniel Cohn-Bendit
Gospod predsednik, gospod Barroso, rad bi, da bi imeli predsednika Komisije, ki preprosto pove, da je treba od Nemčije zahtevati, da bo dala posojilo po obrestni meri, po kateri si mora izposoditi, to je po 3-odstotni obrestni meri. To bi vsaj lahko povedali javno. To bi bilo del razprave v Nemčiji, a teh preprostih stvari niste zmožni povedati.
Rad bi potavil še eno vprašanje o sporazumu ACTA. Že od leta 2008 se pogajate o sporazumu ACTA proti piratstvu in ponarejanju. Marca vam je bilo z resolucijo Evropskega parlamenta rečeno, da morate zmanjšati pogajanja glede sporazuma ACTA o ponarejanju. Jutri nam boste objavili - hvala, na to smo čakali eno leto - oceno razprav in besedilo, sprejeto ob koncu vrhovnega srečanja na Novi Zelandiji.
Veste, da bo moral Parlament ob koncu teh pogajanj reči "da" ali "ne". Ali ne bi bilo bolj smiselno, da bi Parlament vidneje sodeloval ter s tem zagotovil preglednost glede pogajanj? V nasprotnem primeru se boste znašli v enakem položaju s Parlamentom, kot ste ga doživeli pri sporazumu SWIFT. Zato bi vas prosil, da od sedaj naprej kažete večjo preglednost in nam dovolite dostop do besedil o pogajanjih, kakor ste to dovolili velikim podjetjem. Parlament je ravno toliko pomemben kot veliko podjetje.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospod Cohn-Bendit, o tem ni dvoma in kar najbolj spoštujem Parlament. Lahko bi dodal, da sta zato Komisija in natančneje gospod De Gucht pridobila dovoljenje naših partnerjev v teh pogajanjih, da postanejo javna vsa besedila iz pogajanj. Kakor veste, bodo javnosti na voljo jutri, 21. aprila.
Nedvomno se tudi zavedate, da so se ta pogajanja začela pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, in prav tako želimo sem tesno vključiti Parlament. Sedaj ima Parlament nova pooblastila na področju mednarodnih pogajanj in Komisija je za to, da Parlament igra pomembnejšo vlogo v takšnih pogajanjih.
Daniel Cohn-Bendit
Gospod predsednik, gospod Barroso, izognimo se igri besed: ne glede na to, ali ste to zahtevali ali ne, ne morete nadaljevati s pogajanji, razen, če poskrbite, da bo preglednost javna, glede na to, da imate Lizbonsko pogodbo.
Vprašanje torej ni, da ste partnerje prosili, naj objavijo poročila za Parlament, to morate storiti, saj vam sicer Parlament ne bo nikoli rekel "da", ker vas sedaj zavezuje Lizbonska pogodba.
Zato ste sedaj v okviru Lizbonske pogodbe zavezani k preglednosti do Parlamenta, ker boste morali na koncu dobiti "da" od Parlamenta in to ni zanesljivo, glede na stanje pogajanj in na besedilo, s katerim se ukvarjamo.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Govorili ste o začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe. Zelo sem za to, da se vloga Evropskega parlamenta okrepi tudi na tem področju, in besedilo, ki bo jutri postalo javno, za kar smo morali pridobiti dovoljenje naših pogajalskih partnerjev, je besedilo o pogajanjih, osnutek pogajalskega besedila. To bomo storili. Nedvomno se zavedate, da so nekatera mednarodna pogajanja občutljivejša in da je zanje potreben previden pristop za določena področja, a radi bi kolikor je mogoče vključili Parlament, ki mu je Lizbonska pogodba po pravici zagotovila pooblastila na področju mednarodnih pogajanj.
Timothy Kirkhope
v imenu skupine ECR. - Marca je Evropska komisija naznanila, da bo izvedla še en pregled Direktive o delovnem času, potem, ko je propadel predhodni pregled. Do mrtve točke je pripeljala vztrajnost Parlamenta, da se iz direktive odpravijo nacionalna odstopanja. Kakor se vsi spomnimo, so laburistični poslanci EP iz Združenega kraljestva v interesu svojih sindikatov glasovali, da se odpravi odstopanje Združenega kraljestva, kljub nasprotnim navodilom lastne vlade.
Sedaj, ko imamo nadaljnji pregled, in glede na to, da mnogo držav EU želi, da bi imeli njihovi delavci na izbiro delati po prožnejšem delovnem času, ali lahko predsednik Barroso potrdi, da bo ta Komisija predlagala direktivo, ki spoštuje nacionalna odstopanja od 48-urnega delovnega tedna?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, osnutka zakonodajnega predloga nimam. Na tej stopnji je še prezgodaj imeti kakršne koli določene zamisli o vsebini kakršnih koli sprememb. Kakor veste, obstaja posvetovalni dokument, ki je namenoma odprt v tonu. Rad bi slišal tudi stališča socialnih partnerjev.
Nova pravila bi morala ščititi delavce pred zdravstvenimi in varnostnimi tveganji predolgega delovnega časa in nezadostnega počitka. Morala bi biti tudi dovolj prožna, da bi omogočila usklajevanje dela in družinskega življenja in spodbujanje konkurenčnosti podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij.
Mislim, da moramo imeti za to rešitev, gospod Kirkhope, povsem odkrito zato, ker, kot veste, obstajajo na Sodišču Evropskih skupnosti zadeve, ki nas obvezujejo k temu, da najdemo rešitev.
Zato bomo poskušali najti široko podporo za novi predlog in se izogniti dolgim razpravam, ki so zaznamovale zadnji poskus pregleda direktive.
Timothy Kirkhope
v imenu skupine ECR. - Razumem, da predsednik Barroso ne želi vnaprej soditi o izidu posvetovanja Komisije. Vendar pa so v EU številni ljudje - nenazadnje trije milijoni ljudi v Združenem kraljestvu, ki sedaj koristijo odstopanje -, ki bodo pri njem iskali zavezo, da med gospodarskim nazadovanjem njegova Komisija ne želi ustvariti še težjih pogojev za delo ljudi. Bojim se, da nam komisar Andor ni dal tega zagotovila med svojo potrditveno obravnavo, a verjamem, da bo predsednik Barroso to storil sedaj.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Zelo ste prijazni, gospod Kirkhope, a poleg Britanije je dejansko še 26 drugih držav članic v Evropski uniji, zato boste razumeli, da medtem ko smo zelo dovzetni za skrbi, ki ste jih izrazili, moram prav tako poslušati tudi druge upravičene skrbi.
To je zelo zahtevno in izredno občutljivo vprašanje. Najti moramo pravo ravnotežje med prožnostjo, ki jo izpostavljate za mala in srednje velika podjetja, in zaščito delavcev, glede katerih sem prepričan, da ste tudi na njihovi strani. To bomo storili. Zato pozivamo tudi socialne partnerje, naj predložijo konstruktiven predlog.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod Barroso, govorili ste o svojem delovnem programu in o njem je razpravljal Parlament. Dejali ste, da želite nadalje ukrepati glede kritičnih pripomb. Imam vprašanje. Nedavno smo mnogo govorili o krizi in o tem, kako jo premagati. Vendar pa imam vtis, da se je v tem, kako banke poslujejo, zelo malo spremenilo.
Prav tako bi rad slišal odgovor na še eno vprašanje. Ali mislite, da smo mi in Komisija storili dovolj? Če ne, kaj mislite, da je še vedno potrebno storiti, da bi se dolgoročno borili proti vzrokom za finančno krizo, da banke ne bodo mogle več poslovati tako kot sedaj?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ravno danes smo v delovnem programu predstavili svoje ukrepe v finančnem sektorju. Izvedli smo velik del tega, a še vedno je treba izvesti nek drug pomemben del.
Mislim, da so bili predlogi Komisije pravi. Dejansko obžalujem, da so države članice v nekaterih primerih zmanjšale raven ambicij, na primer glede nadzornega okvira, ki ga sedaj obravnavate vi v Parlamentu, in v bližnji prihodnosti bomo podali nekatere predloge - obstaja popoln seznam, ki sem ga danes predstavil Parlamentu.
A mislim, da lahko storimo nekatere bolj specifične stvari, če sem konkreten. Na primer, podpiram zamisel o bančni dajatvi. Mislim, da bi morala biti to zadeva za G20. Mislim, da je pošteno, da bančna industrija po vseh težavah, ki jih je ustvarila za celoten gospodarski položaj, prav tako prispeva k prihodnosti naših gospodarstev.
Kot vedno, gre torej za vprašanje ravnovesja. Nočemo spodkopavati izredno pomembnega sektorja v naših gospodarstvih - finančnega sektorja - a menimo, da so za povrnitev zaupanja v finančni sektor pomembni še nekateri dodatni ukrepi.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod Barroso, imam še eno kratko vprašanje. Na predsednika banke Deutsche Bank, doktorja Ackermanna, je težko narediti vtis. Nedavno je odkrito povedal, da želi 25-odstotne donose. Ali ne mislite, da je to izzivanje ukrepov, ki so jih sprejele Komisija in posamezne vlade? On ne spreminja ničesar. Dejal je, da hoče ponovno 25-odstotne donose. To pravi doktor Ackermann, predsednik banke Deutsche Bank, ki je izredno pomembna banka.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Žal mi je, a nisem spremljal izjav predsednika banke Deutsche Bank in ne smem komentirati nečesa, s čimer nisem seznanjen.
William  Dartmouth
v imenu skupine EFD. - Ker je bila finančna kriza kreditna in bančna kriza, ki se je zgodila in izhaja iz velikih komercialnih bank - banke Royal Bank of Scotland, IKB, Fortis in podobne -, ali sprejmete to, da je Direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov, poleg tega, da je izredno zahtevna za Združeno kraljestvo, napačno usmerjena in napačno vodena regulativna pobuda s strani Komisije, ki je v celoti usmerjena v napačno tarčo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Nikakor ne. Mislim, da je to zelo dobra pobuda, ki meri natanko k povrnitvi nekoliko zaupanja v zelo pomemben sektor naših finančnih trgov. Mislim, da je v interesu finančnega sektorja, da ima verodostojnost. Bodimo odkriti in odprti glede tega. Sedaj imamo težavo verodostojnosti v finančnem sektorju in ta je izvirala, recimo, v neodgovornem vedenju nekaterih glavnih akterjev v tem sektorju, ne le v Britaniji, kot ste dejali, ampak tudi v drugih državah po Evropi, poleg položaja, ki je nastal v Združenih državah. Potrebujemo ustrezno raven upravljanja. Verjamemo, da uredba, ki smo jo sedaj predložili, predstavlja ustrezno ravnovesje in da ni ciljno usmerjena v ustvarjanje težav za finančni sektor. Prav nasprotno: njen cilj je ustvarjanje zaupanja. Finančni sektor potrebuje takšno verodostojnost za financiranje gospodarstva.
William  Dartmouth
v imenu skupine EFD. - Kako bo Direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov, ciljno usmerjena v upravljavce alternativnih investicijskih skladov, povrnila zaupanje v finančni sektor, ko je težava v velikih komercialnih bankah? To je moje vprašanje.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Žal se ne strinjam s tem, da je težava le v velikih bankah.
Dejansko težave, ki je nastala v Združenih državah, niso ustvarile le velike banke. Prav tako so jo ustvarili nekomercialne banke, investicijske banke in tudi hedge skladi. Torej se ne strinjamo z analizo, da so jo ustvarile velike banke. Dejansko nekatere velike tradicionalne komercialne banke niso bile odgovorne za krizo.
Mnogo vrst različnih akterjev je bilo na nek način odgovornih za nered, naj to izjavimo zelo jasno, ki je bil ustvarjen v finančnem sektorju. Menimo, da je ustrezna raven upravljanja najboljši način za reševanje vprašanja za banke in tudi za druge vrste instrumentov ali operaterjev na trgu.
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, evropska Služba za zunanjepolitično delovanje bo odgovarjala visoki predstavnici. Vloga visoke predstavnice je v okviru člena 18 in na podlagi pooblastil Sveta izvajanje skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije. Svet ima glede na vse svoje slabosti vsaj predstavnike držav članic.
Vendar pa vplivni glasovi med političnimi skupinami v tem parlamentu zagovarjajo, naj Komisija igra mnogo odločnejšo vlogo v tej službi. Zlasti se zagovarja dejstvo, da bi morala Komisija zagotoviti vsaj 50 % osebja za Službo za zunanjepolitično sodelovanje in da na to službo ne bi smela vplivati medvladnost. Opravičujem se za to besedo. Ni moja, a vidim jo kot šifro za Svet in Evropski svet. Nadalje, visoka predstavnica je seveda po uradni dolžnosti podpredsednica Komisije.
Zdi se, da vse to nakazuje na možnost, da bo v resnici zunanjo politiko EU vodila Komisija in zamisel, da jo vodi visoka predstavnica v okviru pooblastil, ki ji jih podeli Svet, bi bila pravna fantastika. Se strinjate?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ne strinjam se. Nismo tam. Dejansko, kakor veste, je ustvarjanje institucionalnega položaja visokega predstavnika/podpredsednika Komisije ena najpomembnejših inovacij Lizbonske pogodbe in zamisel je, da se združi, kar lahko tipično imenujemo medvladne pristojnosti in pristojnosti Skupnosti.
Skupna zunanja in varnostna politika bo v osnovi ostala medvladna: to je prednostna naloga držav članic. A obstajajo tudi druge pristojnosti Skupnosti, ki sedaj ne bi smele iti v medvladni vidik. Seveda bi morale ostati v načrtu Skupnosti.
Tako je Visoka predstavnica/podpredsednica Komisije, kakor pravimo, običajno dvojno osovražena. Z uporabo najboljših sinergij bo morala združiti ti dve pristojnosti. Tako bodo seveda obstajale pristojnosti, ki jih bo lahko razvila v Komisiji kot podpredsednica Komisije, a hkrati bo delala z roko v roki z državami članicami in s Svetom. Mislim, da je to prispevek k bolj povezanim in skladnim zunanjim odnosom Evropske unije, za krepitev obrambe naših interesov in spodbujanje naših vrednot v svetu.
Andrew Henry William Brons
Vidim notranjo složnost tega, kar govorite kot zagovornik evropske enakopravnosti, kar sam nisem.
A dejansko je tisto, kar predlagate, da bi dejansko morali preseči Lizbonsko pogodbo, kar je že dovolj slabo, in skoraj izključiti svet, ki ima, kakor pravim jaz, kljub vsem slabostim vsaj predstavnike nacionalnih držav.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Nikoli ne bi mogel namigovati, naj Komisija deluje v nasprotju s pogodbami, ker je njena dolžnost zagotoviti spoštovanje pogodb. Države članice pa v resnici pozivam, naj spoštujejo pogodbo in vse institucije morajo spoštovati pogodbo.
Pogodba ustvarja ravnovesje in to ravnovesje je treba spoštovati. V primerjavi s preteklostjo predstavlja napredek, saj smo imeli takrat popolnoma drugačne institucije za reševanje tega, kar je dejansko zelo pomemben skupni interes - namreč obramba evropskih vrednot v svetu. Menim, da je mogoče ob popolnem spoštovanju pogodbe doseči natanko to, kar je cilj pogodbe. To je mogoče storiti v duhu dobrega sodelovanja med vsemi institucijami in seveda ob popolnem upoštevanju naših držav članic.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prihajam z juga Italije in v naši regiji gospodarstvo temelji na malih in srednje velikih podjetjih, na sektorju proizvodnje tekstila, oblačil in obutve in na kmetijstvu.
Danes je ta industrija v resnih težavah zaradi pritoka blaga iz kitajskih in azijskih trgov. Proizvodnja čevlja v naši regiji, v južni Italiji stane 13 EUR. Strošek končnega proizvoda iz kitajske stane 5,50 EUR. Pajac, ki ga izdelamo mi, stane 4-5 EUR, medtem ko pajac s Kitajske stane 1 EUR.
Podjetniki se selijo, da bi preživeli, ali pa zapirajo svoja podjetja, ko pa jih zaprejo, je izgubljenih več tisoč delovnih mest in to povzroča tudi potrošniško krizo in osiromašenje v regiji.
Kadar koli se sestanem s podjetniki, me vprašajo: "Kaj vam preprečuje, da uvedete carinske dajatve, da uvedete davke?" Saj na Kitajskem poceni proizvodnja obstaja zato, ker otroci, stari 12 let, delajo 10 ur na dan brez koristi socialnega varstva, brez zavarovanja in brez zdravstvenih pravic.
Vem, da so protekcionistični ukrepi nezaželeni, a kakšen je odgovor? Gospod Barroso, ko se bom sestal s podjetniki, kaj naj jim povem, da Evropa dela za boj proti krizi, ki se je ne da obrniti in v kateri mnogo podjetij propada, toliko delovnih mest izpuhti v zrak in celotne regije Evrope, vključno z najrevnejšimi regijami, jugom Italije, prestajajo resno krizo, ki se je ne da obrniti? Gospod Barroso, rad bi bil zmožen podati nekaj odgovorov in rad bi jih slišal od vas.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Razumem vašo skrb in ta skrb je zelo upravičena in rad bi povedal nekaj o malih in srednje velikih podjetjih, ki so dejansko, kot veste, najpomembnejša gonilna sila za ustvarjanje delovnih mest v Evropi.
Kako pa se lahko odzovete na to težavo, da konkurenca prihaja iz drugih delov sveta, ki imajo nižje standarde na področju dela in tudi okolja? Mislim, da rešitev zagotovo ni, da zapremo svoje meje, ker je Evropska unija zdaleč največja izvoznica na svetu. Rešitev je torej spodbujanje dostojnega dela in nadgradnja socialnih standardov povsod po svetu. To je zadeva, s katero smo pritiskali znotraj G20; to je zadeva, s katero smo pritiskali pri Mednarodni organizaciji dela, in to je del našega dialoga z drugimi partnerji. A resnično ne mislim, da je rešitev - razen v primeru dumpinga - ukrepanje z antidumpinškimi instrumenti, prav tako pa ni rešitev zapreti naše meje za druge zelo pomembne trgovinske partnerke Evrope. S tem bomo porazili sami sebe.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, da nadaljujem pri navedbah, ki so bile podane prej glede reševanja grškega problema, vsi mi, ki podrobno spremljamo razvoj dogodkov in reševanje teh problemov, zagotavljamo, in mnogi med nami imamo ta občutek, da je Svet Komisijo odrinil na stran.
Mislim, da je bila Komisija od začetka dejavnik uravnovešanja za srednje velike in male države članice Unije proti Svetu. Danes mislim, da je njena vloga pri vprašanjih, s katerimi se srečuje Grčija, a ne le Grčija, omejena na ukrepe in izjave tehnokratske narave.
Moje posebno vprašanje je naslednje: govorimo o gospodarstvu, o monetarni uniji z ostrejšimi nadnacionalnimi elementi. Prav tako govorimo o velikopotezni strategiji Evropa 2020, ki jo pripravlja Komisija, in govorimo o boju proti brezposelnosti in revščini. Kako bo, ko Komisija ne bo imela vloge, ki ji ustreza, mogoče izvajati te velikopotezne strategije?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Vprašanje zaposlovanja je, kot veste, odvisno od celotnega gospodarskega položaja. To naj bo povsem jasno. Ne moremo povrniti ravni zaposlovanja, ki smo jih imeli pred krizo, dokler se v Evropi ne vrnemo k večji rasti.
Zato svoja prizadevanja osredotočamo na nove vire rasti in dejansko poskušamo povrniti to rast, ki je nujno pomembna za Evropsko unijo.
To je sedaj naša prednostna naloga. Gremo naprej. Obstajajo nekateri ukrepi, ki so bili sprejeti posebej za zaposlovanje. V naši strategiji EU 2020 imamo nekaj predlogov za nova strokovna znanja, za nova delovna mesta, za programe za mladino, a osnovna stvar je povrniti pogoje za rast, vključno z zaupanjem v naše gospodarstvo.
Ko gre za grški položaj, kot veste, je tudi v prihodnosti grškega gospodarstva zelo pomembno zaupanje. Zato je to tako odvisno od tega, da se popravijo nekatera davčna neravnovesja.
Frédéric Daerden
(FR) Gospod predsednik, predsednik Komisije, razmere na področju zaposlovanja v Evropi so zelo zaskrbljujoče, kakor so izpostavili moji kolegi poslanci. Leta 2009 je 2,7 milijona ljudi na evrskem območju izgubilo delovna mesta. Dalje, stopnja tveganja za revščino prebivalstva se je v Evropi povečala na 8 % delavcev, da ne omenim dejstva, da skoraj 17 % prebivalstva živi pod mejo revščine.
Ali ne mislite, da bi bilo treba, ko se srečujemo s temi razmerami, izvajati dvojno strategijo? Na eni strani s krepitvijo dostojnega dela - v strategijo 2020 bi veljalo vključiti to vprašanje namesto zaposlovanja strogo zaradi rasti; dalje, ali računate na spodbujanje ustvarjanja zelenih, inteligentnih delovnih mest za ustvarjanje trajnostne in združene družbe? - in na drugi strani s povečanjem celotne stopnje zaposlenosti v Evropi s posebnim poudarkom na delovnih mestih za mlade - o tem ste govorili - a tudi za ljudi, starejše od 50 let.
V zvezi s tem, povečanje zahtev, podanih Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji, in prestrukturiranje na različnih področjih izpostavljata potrebo po razvoju globalne industrijske politike.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Vsa vprašanja, ki ste jih postavili, so obravnavana v strategiji 2020, gospod Daerden. Govoril sem že o dostojnem delu v mojih političnih smernicah, ravno tako kot sem govoril o izkušnjah pristne industrijske politike za Evropo - ne stare industrijske politike, ampak politike, usmerjene v zagotavljanje bolj trajnostne industrije za Evropo, sodobnejše politike, osredotočene v trajnost.
Kar zadeva mlade ljudi, sta jim posvečeni vsaj dve paradni pobudi, in sicer "Mladi v gibanju" in "Nova znanja za nova delovna mesta". Izpostavili smo številne cilje, na primer v zvezi z izobraževanjem, bojem proti revščini in kampanjo za socialno vključenost. Ta vidik se pojavlja v strategiji 2020, ravno zato, ker menimo, da je boj proti brezposlenosti sedaj glavna prednostna naloga. Menim, da nam bo razvoj te strategije omogočil doseči pomembne rezultate v boju proti brezposelnosti.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot veste, se je v zadnjih nekaj letih brezposelnost povečala po vseh državah Evrope - čeprav v različnih oblikah od ene države do druge - in se bo še naprej povečevala.
Vsi ekonomisti se strinjajo, da bosta potrebni vsaj dve leti, da se pokažejo negotovi znaki oživitve, ki občasno očitno postanejo pravilo, in da bo vsaj 10 let oživitev tako omejena, da ne bo ustvarjala dodatnih delovnih mest. To pomeni, da se bo brezposelnost povečevala, delovna mesta bodo izgubili tisti, ki so danes zaposleni, hkrati pa več generacij mladih ljudi ne more in ne bo moglo vstopiti na trg dela.
Sprašujem vas, ali ne mislite, da je nujno, ko se srečujemo s takšnimi razmerami, spodbujati ukrep, usmerjen v zagotavljanje standardnega dohodka v Evropi za vse tiste, ki izgubijo delovna mesta, in da se vprašanje mladih ljudi obravnava kot potreba in da se zato ustvari poseben ukrep, povezan z usposabljanjem, ki jim bo koristil ves čas, ko ne bodo na trgu dela.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V osnovi imate pri svoji analizi glede razmer na trgu dela prav. Dejansko se razmere še naprej slabšajo, čeprav se to dogaja zmerneje kot v preteklosti. Prav tako se v nekaterih državah članicah začenjajo pojavljati trdnejši znaki stabilizacije.
A preteklo je devet mesecev odkar je začelo gospodarstvo okrevati zaradi globoke recesije in morda bo letos preteklo nekaj časa preden bo rahel vzpon v gospodarski dejavnosti imel vpliv na to, da se razvoj na trgu dela obrne. Zato je sedaj naša prednostna naloga zaposlovanje. Za mlade je brezposelnost, kakor ste dejali, še posebno zaskrbljujoča. V Evropi je brezposelnih več kot 20 % mladih ljudi. Zato smo za letošnje leto sprožili tri pobude. Dve od njih sem že omenil. Imamo pa tudi Pobudo za zaposlovanje mladih. Med posebnimi pobudami, ki jih bomo razvili, je natanko pospešitev poklicnega usposabljanja preko več pripravniških programov, ki jih financira Evropski socialni sklad, in tudi gojenje visokokakovostne izobraževalne izkušnje na delovnem mestu po opravljeni diplomi, tako imenovanih pripravništev, vključno z možnostjo pripravništev v drugih državah članicah.
Graham Watson
Prejšnji teden je Evropska fundacija za podnebje začela z "Strateškimi cilji do leta 2050". Ta načrt kaže tri poti, po katerih bi lahko Evropska unija v skladu s kjotskimi težnjami zmanjšala svoje emisije CO2 za 80 odstotkov do leta 2050. To bi lahko storili za malo več kot le na račun posla kot običajno. Lahko bi postali skoraj popolnoma samozadostni glede energetskih virov, z dekarbonizacijo našega gospodarstva pa bi lahko doživeli pomembno ustvarjanje čistih delovnih mest.
A to lahko storimo le na evropski ravni. Ali se bo Komisija lotila teh strateških ciljev? Ali si bo prizadevala, da bi Evropski uniji dala nov polet pri predlaganju potrebnih političnih ukrepov? Glede na priložnosti za ustvarjanje delovnih mest, ali boste vi, predsednik Barroso, uporabili zamisel za spodbujanje držav članic k potrebnim ukrepom?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Seznanjen sem s tem poročilom Evropske fundacije za podnebje in vsekakor smo v okviru strategije 2020 predlagali evropsko paradno pobudo, ki je učinkovita glede uporabe virov in katere cilj je ravno ločevanje rasti od virov, kar daje Evropi v primerjavi z drugimi mednarodnimi partnerji konkurenčno prednost.
Ta cilj je bil tudi v celoti preveden v delovnem programu Komisije za leto 2010 in naprej. Namen Komisije je, da razvije pot za prehod Evrope na nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, ki učinkovito uporablja vire in je prilagojeno na podnebne spremembe, zlasti z dekarbonizacijo energetskih in transportnih sektorjev ter tako zagotavljanje dolgoročnega okvira za politiko in vlaganja. Poudarjam besedo vlaganje.
Menimo, da je lahko podnebna agenda tudi, kakor kaže sektor obnovljive energije, način za ustvarjanje več delovnih mest v Evropi, kar običajno imenujemo "zelena delovna mesta".
Helga Trüpel
Več nedavnih objav v zvezi z novimi orodji na področju IT, kot sta Googlov iskalnik knjig in iPad, bi poenostavilo dostop do kulturne vsebine v digitalni obliki, namreč do tako imenovanih "e-knjig". Vendar pa prihaja večina teh pobud iz ZDA. Kaj Komisija počne za spodbujanje digitalizacije naše kulturne dediščine na evropski celini?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Evropska digitalna knjižnica, ki se loteva izziva, da se na spletu objavi zbirke naših nacionalnih knjižnic, muzejev in njihovih arhivov, to je glavna naloga naših časov digitalizacije, dajanja na razpolago in ohranjanja bogastva naše kulture. A vseeno moramo to storiti ne da bi ogrožali pravice avtorjev in založnikov, vključno s knjigami, ki se ne tiskajo več, in s tako imenovanimi "osirotelimi" deli. Prav tako moramo oceniti, ali so naša finančna prizadevanja in javno zasebna partnerstva, ki jih občasno srečujemo, kos temu zelo pomembnemu družbenemu izzivu.
V tej luči sem prosil podpredsednico Kroes in komisarko Vassiliou, naj ustanovita comité des sages. Danes z veseljem oznanjam, da bo ta naloga zaupana gospodu Mauricu Lavieju, gospe Elizabeth Nigerman in gospodu Jacquesu Decareju. Kot comité des sages bodo spodbujali to zamisel, da se ta naša zelo pomembna dediščina ohranja z digitalizacijo in seveda ob polnem spoštovanju lastninskih pravic. Veselim se, da prejmem njihova priporočila glede teh zelo pomembnih vprašanj do konca tega leta.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod Barroso, rad bi vedel, kakšen bo po vašem mnenju vpliv zaprtij zračnega prostora, ki sedaj trajajo že več dni, na zaposlovanje na področju letalstva? Danes na prvi strani vplivnega časopisa Financial Times piše, da so zaprtja, ki so vplivala na skoraj 7 milijonov potnikov in so povzročila preklic 80 000 letov, prinesla izgube na področju letalstva v višini 200 milijonov USD na dan. Kako bo to po vašem mnenju vplivalo na zaposlovanje v tem sektorju? - ker razumem, da je bil to glavni razlog za vašo odsotnost in odsotnost gospoda Van Rompuya na pogrebu poljskega predsednika v Krakovu.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej glede vprašanja pogreba, ki ga želim popolnoma ločiti od preostalega.
Predsednika Kaczyńskega sem zelo spoštoval. Z njim sem zelo zvesto sodeloval. Storil sem vse, da bi bil prisoten na pogrebu.
Prisoten sem bil na vseh slovesnostih, ki sem se jih lahko udeležil in so obeleževale smrt predsednika Kaczyńskega, njegove žene in vseh, ki so umrli v tej tragični nesreči. Resnično ne razumem, kako je mogoče z izkoriščanjem smrti tolikšnega števila ljudi, tako kritizirati evropske institucije.
Do zadnjega trenutka sem poskušal iti na pogreb presednika Kaczyńskega. Težava je bila v tem, da sem v soboto, zelo pozno zvečer prejel podatek, da je bil polet, ki so ga organizirale belgijske oblasti, preklican. Ni bilo več mogoče, da bi šel.
Zato bi rad, da je popolnoma jasno, da sem storil vse, kar sem lahko, da bi izkazal spoštovanje ne le ljudem, ki so umrli v tragični nesreči, ampak Poljski kot narodu.
Glede vprašanja, če smem izkoristiti še minuto, da odgovorim na vprašanje glede letalskega sektorja, zavedamo se zelo pomembnega vpliva te vulkanske težave na to področje in zato že delamo na tem, da bi ugotovili, kako in če lahko seveda dejansko pomagamo evropski letalski industriji.
Utrpeli so resne gospodarske izgube, ki jih povzroča večdnevna prepoved izvajanja njihovih komercialnih dejavnosti. Nujno je treba poiskati globalno rešitev za pomoč tej industriji v krizi in dejansko imamo precedens, to pa je kriza po 11. septembru. Zato iščemo mogoče načine v smislu lajšanja pravil o državni pomoči, kot smo to počeli v preteklosti. O tem smo danes razpravljali na srečanju kolegija.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, gospod Barroso, po uradnih statistikah je brezposelnost v Evropski uniji med leti 2000 in 2006 nihala med 8 in 9 %, v slavo lizbonski strategiji, v kateri je bilo govora o polni zaposlitvi.
Komisija v nedavnem poročilu izjavlja, da bo brezposelnost v letu 2010 dosegla in presegla 10 %, da uporabim trenutni jezik, "družbeni vulkan".
Poleg tega se je brezposelnost v vrsti držav, ki se prijavljajo na programe zmernosti, kot sta Irska in Grčija, pa tudi države, kot so Romunija, Madžarska in Latvija, kjer je se je vključil Mednarodni denarni sklad, povečala na rekordne ravni.
Ob upoštevanju tega vas sprašujem: Ali je Komisija preučila posledice teh politik zmernosti, pri katerih vztrajate in na države pritiskate, da jih upoštevajo, da bi se rešile krize? Ali ste preučili posledice na zaposlovanje in na gospodarstvo države, v kateri je udeležen Mednarodni denarni sklad? Ali menite, da se bo kot posledica teh politik, zmanjšala brezposelnost v Evropi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Nikogar ne silimo, naj sprejme kakršne koli ukrepe. Glede Grčije, grške oblasti so sprejemale odločitve, a zagotovo boste razumeli, da so te razmere makroekonomskih neravnovesij v grškem gospodarstvu zelo negativne za rast in tudi za zaposlenost.
Jasno je, da brez povrnitve zaupanja v grške javne finance v Grčiji ne bo vlaganj ali rasti. Brez rasti ne moremo ustvarjati zaposlenosti. Zato ne smemo določati makroekonomske stabilnosti in strogosti v protislovju ali nasprotju z rastjo. Težko je videti, kako lahko upravljamo prehod, kako lahko ohranimo spodbude v gospodarstvu, ki ima za to namenjeno maržo, in hkrati spoštujemo potrebna ravnovesja makroekonomske stabilnosti. Zato je v interesu grškega gospodarstva in grških delavcev, da grške javne finance čim prej dobijo verodostojnost.
Paul Rübig
(DE) Moje vprašanje se nanaša na vulkanski izbruh, ki bo seveda vplival na prašne delce in emisije CO2. Ali menite, da je mogoče oceniti, kakšne ravni prašnih delcev je treba v prihodnosti upoštevati, da bi preprečili nevarnost za izgubo delovnih mest? Naše direktive o kakovosti zraka v tem pogledu zagotavljajo pomembne omejitve.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ta problem vulkana je zagotovo izven nadzora evropskih institucij ali nacionalnih vlad. Zgodil se je in sedaj se moramo odzvati na njegove posledice.
Glede letalske industrije, povedali smo že, da preučujemo, kaj lahko storimo, tudi na podlagi precedensa, ki je že obstajal po 11. septembru.
Glede gospodarskega položaja mislim, da je prezgodaj podati celotno oceno povzročene škode in morda se je bolje izogniti zelo dramatičnim - ali recimo temu paničnim - scenarijem. Menimo, da je sedaj pomembno obravnavati škodo in poskusiti ugotoviti, kaj lahko storimo na evropski ravni, pri tem pa moramo upoštevati eno pomembno stvar - na evropski ravni smo odgovorni za en odstotek javnega proračuna. Preostalih 99 % je v rokah držav članic. Zato mislim, da ni pošteno kazati na Evropsko unijo, naj poskuša rešiti vse težave, kjer mi nimamo sredstev, da bi to storili.
Piotr Borys
(PL) Gospod Barroso, v strategiji 2020 ste predstavili zelo velikopotezne stopnje povečanja zaposlenosti s 63 % na 76 % in zmanjšanje brezposelnosti med osebami, ki zgodaj opustijo šolanje, na 10 %, prav tako pa tudi poudarek na izobrazbi, ki je ključ za razvoj, tako da bo v prihodnosti 40 % evropskih državljanov zaključilo terciarno izobraževanje.
V zvezi s tem bi želel vprašati naslednje: ali bodo Evropski socialni sklad pa tudi skladi, namenjeni raziskavam in razvoju, v prihodnjem proračunu Evrvopske unije ohranjeni? To je namreč dejansko ključ k poudarku na sodobnih metodah, inovacijah in povečevanju zaposlenosti. Ali ne mislite, da bi morali poudariti tudi razvoj mikro podjetij? To je namreč najboljši način za spodbujanje samozaposlovanja in stopnje samozaposlovanja so danes še vedno prenizke. Tako se ta vprašanja v tem okviri zdijo upravičena.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Da, veste, da smo predlagali izobraževanje kot enega izmed ciljev v EU2020, vključno z bojem proti zgodnji opustitvi šolanja in večji količini terciarnega izobraževanja. Menimo, da je nemogoče razpravljati o evropski konkurenčnosti brez obravnave vprašanja izobraževanja.
Zato poskušamo prepričati vse države članice, da sprejmemo ta cilj in zagotovo je potrebno potem uporabiti sredstva, del iz držav članic in del iz Evropske unije. Potem moramo razpravljati o finančni perspektivi. Nismo še tam, a zagotovo mislim, da bi bilo treba nekatere ukrepe izvesti na evropski ravni, ki bi tako dopolnjevala prizadevanja nacionalnih vlad. Vsekakor smo v Socialnem skladu že izvedli nekatere ukrepe za mlade glede vajeništva in pripravništva. To je naš namen. Ne moremo predvidevati, katera sredstva bodo na voljo za Socialni sklad, a zagotovo verjamemo, da bi morali imeti zadosti ambicij na ravni evropskih instrumentov.
Jutta Steinruck
(DE) Včeraj so nam mediji sporočili, da se bo Oplov obrat v Antwerpnu zaprl. To je le eden od mnogih primerov izgubljenih delovnih mest v Evropi. Naslednji četrtek bodo imeli evropski industrijski sindikati dan demonstracij po vsej Evropi. Pozivajo k zaščiti delovnih mest in prihodnosti Evrope kot industrijske strukture. Člani sindikata želijo polno zaposlitev, a prav tako želijo učinkovite evropske politike in določene odgovore danes in ne čez pet let.
Vaš delovni program ne zagotavlja zelo določenih informacij v zvezi s tem. Ravno ste se sklicevali na smernice in na dokument o stališču glede Evrope 2020. Po mojem mnenju to ni dovolj določeno. Zagotoviti bi morali primere. Kaj nameravate storiti, da bi ponovno vzpostavili naše strateško pomembne industrijske sektorje v Evropi in kakšno vlogo igra Komisija pri tem, da bo naša avtomobilska industrija varna tudi v prihodnosti, in za zaščito delovnih mest?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Smernice glede zaposlovanja so v veliki meri odvisne od splošne gospodarske rasti, a v svoji strategiji EU 2020 nameravamo okrepiti vidik zaposlovanja. Dejansko imamo štiri smernice: povečevanje udeleženosti na trgu dela in zmanjšanje strukturne brezposelnosti, razvoj usposobljene delovne sile, spodbujanje kakovosti dela in vseživljenjsko učenje, izboljšanje kakovosti izobraževalnih sistemov in povečevanje udeležbe pri socialnem izobraževanju, pa tudi boj proti revščini in socialni izključenosti.
To so splošne smernice, ki jih morajo sedaj zasledovati evropske institucije z vsemi instrumenti, ki jih imajo na voljo, in tudi nacionalne vlade. Res je, da nimamo čudeža, čudežne rešitve ali panaceje za brezposelnost v Evropi. Rešitev mora priti iz vseh ukrepov, sprejetih za rast v smislu spoštovanja finančne stabilnosti, v smislu zaupanja v naše trge, v smislu izkoriščanja potenciala notranjega trga. To je edini način, kako to storiti.
Ko gre za avtomobilsko industrijo, seveda vemo, da so bile zmogljivosti prevelike ne le v Evropi, ampak povsod po svetu in to zelo podrobno spremljamo s samo industrijo, vključno s sindikati na tem področju.
Hannu Takkula
(FI) Gospod predsednik, gospod komisar, brezposelnost in izključenost med mladimi ljudmi sta velik problem. Kakor ste povedali, je brezposelnih 20 % mladih.
Težava je tudi, da je, medtem ko se sedaj mnogo ljudi odpušča, velik del odpuščenih starejših od 50 let. Vendar pa istočasno ljudje v nekaterih državah članicah pravijo, da moramo podaljšati delovno dobo, da moramo povišati upokojitveno starost in ljudje prav tako prvijo, da potrebujemo več čezmorskih delavcev. Za to bi bila tako potrebna velika količina migracij delavcev. Po mojem mnenju gre tu za nekakšno protislovje.
Rad bi vprašal: če ljudje želijo podaljšati delovno dobo, zakaj starejši od 50 let ne dobijo možnosti za nadaljnje delo; zakaj se jih namesto tega odpušča? Zakaj ne ustvarjamo priložnosti za mlade, ampak jim namesto tega pravimo, da potrebujemo čezmorske migracije delovne sile?
Kakšna je evropska strategija glede tega vprašanja? Ali ne moremo izdelati takšne strategije? Verjamem, da smo vsi mnenja, da bi bilo treba nadarjenim mladim ljudem najti delo in da ne bi smeli biti izključeni. Naša družba bo za izključnost vedno plačala veliko.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - To bitko konkurnčnosti želim zmagati na globalni ravni. Nekaj pa je zagotovo: potrebujemo več ljudi, ki delajo več in dlje - in bolje, dodal bi, da konkurenčneje.
Med daljšo delovno dobo in določeno količino priseljevanja v Evropo ni protislovja. Dejansko je to dokaj nenavadno, a danes je v Nemčiji skoraj milijon prostih delovnih mest, v Združenem kraljestvu pa skoraj pol milijona. To kaže na problem slabe usklajenosti med ponudbo in povpraševanjem na področju delovne sile.
Na tem področju bo treba postoriti veliko. Menim, da so pokojninske reforme tudi način za prispevanje k temu. Rad bi poudaril, da se države članice med krizo niso zatekle k tradicionalni politiki zgodnjega odhoda iz delovne sile. Tega niso storile. Dejansko je bilo mogoče ljudi zadržati na delovnem mestu mnogo dlje. To je pomembno, ker moramo, da bi ostala Evropa konkurenčna, povečati stopnjo zaposlenosti v njej.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Gospod Barroso, danes ste v svojem govoru povedali, da je prednostna naloga za Komisijo pri njeni politiki zaposlovanja med drugim pomagati diplomantom in mladim ljudem, da bodo učinkoviti pri vstopu na trg dela.
Vemo, da je stopnja brezposlenosti v tej družbeni skupini sedaj zelo velika. V Španiji ta sedaj znaša skoraj 40 %, medtem ko na Poljskem znaša 20 % in žal ves čas raste. Mislim, da je ena težava ta, da se predmeti, ki jih učijo, ne ujemajo s potrebami na trgu dela in tudi dostop do začetnih delovnih izkušenj je slab.
Ali lahko po vašem mnenju govorimo o slabi učinkovitosti programa Leonardo da Vinci na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja? Kako ocenjujete program? Ali Evropska komisija pripravlja nove ukrepe in če da, kakšni so za reševanje vse večje brezposelnosti med mladimi? Gospod Barroso, kaj lahko danes ponudite in predlagate mladim ljudem v Evropi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Brezposelnost mladih je sedaj najbolj dramatičen problem v smislu brezposelnosti v Evropi, ker je višja od 20 %.
Zato smo naznanili tri oprijemljive pobude: "Mladi v gibanju", "Zaposlovanje mladih" in "Nova znanja za nova delovna mesta". "Mladi v gibanju" za izboljšanje učinkovitosti in enakosti evropskih sistemov izobraževanja in usposabljanja; "Zaposlovanje mladih", da bi poiskali načine, kako premagati vpliv krize na mlade ljudi in "Nova znanja za nova delovna mesta" za boljše usklajevanje znanj in ponudbe delovne sile s povpraševanjem.
Ta položaj sem ravno izpostavil v dveh največjih državah članicah Evrope, ker bo do leta 2020 16 milijonov več delovnih mest zahtevalo višje kvalifikacije in bo na primer Evropski socialni sklad med letoma 2007 in 2013 potrošil 13,5 milijonov EUR za spodbujanje ukrepov za prilagajanje delavcev in podjetij.
Tako torej obstajajo nekateri ukrepi, ki jih lahko sprejmemo na evropski ravni, na ravni skupnosti, za dopolnjevanje ukrepov naših držav članic glede težave zaposlovanja mladih.
Elisabeth Schroedter
(DE) Gospod Barroso, ne strinjam se z vami. Dejali ste, da so v Evropi 2020 vključeni ukrepi za izkoriščanje potenciala za ustvarjanje zelenih delovnih mest v Evropski uniji. To ni res. Preprosto tega niste uspeli vključiti v strategijo in sprašujem se zakaj. Očitno je, da je, če želite ustvarjati delovna mesta, pozelenitev gospodarstva pomembna priložnost za ustvarjanje delovnih mest. Zakaj to ni del Evrope 2020? Kaj Komisija namerava storiti za izkoriščanje potenciala za ustvarjanje delovnih mest trajnostnega gospodarstva v Evropi v celoti, zlasti glede na to, da je predsednik Evropskega sveta to vključil kot pomembno točko v svojem konceptu, ker meni, da to ponuja pomembno priložnost? Kaj namerava storiti Komisija?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Spomniti vas moram, da je Komisija začela s svežnjem o podnebnih spremembah in energiji in da smo izpostavili velik potencial za ustvarjanje delovnih mest na nekaterih področjih tako imenovane pozelenitve gospodarstva in da je zagotovo prednostna naloga za prihodnost takšna, ena najpomembnejših ciljev EU 2020.
Naše podnebne in energetske cilje smo postavili v središče EU 2020, od 20-odstotnega zmanjšanja toplogrednih plinov, do 20 % obnovljivih virov in do 20 % dobička na področju energetske učinkovitosti.
Na primer, da bi dosegli ta cilj 20 % obnovljivih virov, bomo morali ustvariti delovna mesta povsod po sektorju obnovljive energije. Tako je zagotovo osrednji del naše gospodarske strategije za prihodnost in dejansko smo to določili za enega naših osrednjih ciljev. Rast, ne le pametna rast in nepristranska rast, temveč tudi trajnostna rast.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Gospod predsednik, tu je bilo mnogo povedanega o mladih ljudeh, kar je edino pravilno. Obstaja še ena skupina ljudi, na katere ta kriza zaposlovanja zelo resno vpliva, in to so ženske. To je, v času, ko se nacionalna gospodarstva zadolžujejo in države članice zmanjšujejo svoje proračune, so ta zmanjšanja v proračunu pogosto usmerjena v področja, kot so zdravstveno varstvo in izobraževanje, kjer delajo ženske
Gospoda Barrosa bi prav tako vprašala, kaj boste povedali in kaj nameravate storiti tistim državam članicam, ki zmanjšujejo na področju človeških virov, izobraževanja in zdravstva, kljub dejstvu, da strategija 2020 pravi, da moramo v ta področja vlagati? Glede na to, da je sedaj razpoloženjska glasba v državah članicah "zmanjšanje, zmanjšanje, zmanjšanje" in ne "vlaganje, vlaganje, vlaganje v ljudi", kaj nameravate storiti tem državam članicam?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Pri ženskah se je brezposelnost do februarja 2010 povečala na 9,3 % v primerjavi z moškimi, za katere se je povečala na 9,8 %, kar torej pomeni, da je nižja kot pri moških. Vendar pa je res, kakor ste povedali, da bi lahko bila zaposlenost žensk v prihodnosti bolj zaskrbljujoča, saj so nekateri sektorji, ki jih bo prihodnje davčno poostrovanje najbolj prizadelo, ravno tisti, ki so bolj odvisni od ženskih delovnih mest.
Od držav članic moramo zahtevati, da premislijo o svojih politikah in da ne sprejmejo, da bodo ženske pri tem prehodu na izgubi. Menimo, da bi morala biti ciljna stopnja zaposlenosti - in o tem smo razpravljali tudi z državami članicami v Evropskem svetu - usmerjena v spodbujanje moških in žensk. Dejansko je v nekaterih državah članicah za to velik potencial. Obstajajo nekatere države članice, kjer je stopnja zaposlenosti žensk še vedno mnogo nižja kot pri moških.
Predsednik
Predsednik Barroso, hvala za vaše odgovore in za vašo prisotnost med časom za vprašanja tu v Evropskem parlamentu. Mislim, da je bilo to zanimivo.
Hvala, kolegi, ker ste bili v zadnji uri dejavni.
Tudi naslednji mesec se bomo v času za vprašanja srečali s predsednikom Barrosom.
