Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006 - Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospe Caroline Lucas v imenu Odbora za mednarodno trgovino o Mednarodnem sporazumu o tropskem lesu iz leta 2006 (11964/2007 - C6-0326/2007 - in
ustnem vprašanju - B6-0458/2008) Komisiji o Mednarodnem sporazumu o tropskem lesu iz leta 2006 gospoda Helmutha Markova v imenu Odbora za mednarodno trgovino.
Caroline Lucas
poročevalka. - Gospod predsednik, najprej bi se rada zahvalila vsem svojim kolegom v Odboru za mednarodno trgovino in Odboru za pravne zadeve za njihovo odlično sodelovanje pri mojem poročilu o mednarodnem sporazumu o tropskem lesu (ITTA) iz leta 2006. Veseli me širok politični konsenz, ki smo ga dosegli, glede na izjemno pomembnost vprašanja za gozdove, les in trgovino.
Mogoče ste opazili, da je od naznanitve tega sporazuma Parlamentu do te razprave preteklo skoraj eno leto. To ne pomeni, da Odbor za mednarodno trgovino kakorkoli podcenjuje pomembnost tega vprašanja; razlog je predvsem v tem, da za sporazum po našem mnenju rabimo parlamentarno soglasje in ne le enostavno posvetovanje, tudi zaradi tega, ker imamo nekaj specifičnih in posebnih mnenj o sporazumu, ki jih je po našem mnenju treba upoštevati.
Predsednik trgovinskega odbora, gospod Markov, bo podrobneje pojasnil postopkovne napore, s katerimi smo pridobili večjo vlogo Parlamenta pri tem dokumentu, prav tako pa bo izpostavil odziv Sveta v zvezi z zamudo in zavrnitvijo, ki nas je zelo razočaral.
Povedala sem, da ima Parlament nekaj specifičnih in posebnih mnenj glede sporazuma. Nedvomno prinaša izboljšave glede na prejšnji sporazum ITTA izpred 20 let, ki v resnici, čeprav je bil sprejet kot sporazum, ki spodbuja tako trgovino, kot tudi trajnost, vso pozornost namenja trgovini in zelo malo trajnosti. Mogoče ravno to pojasnjuje, zakaj je ena izmed ključnih podpisnic sporazuma, Indonezija, za vedno izgubila okrog tri četrtine gozda in zakaj polovica sečnje v regijah, kot so Amazonka, Kongo, jugovzhodna Azija, še vedno poteka nezakonito.
Čeprav nov sporazum predstavlja napredek glede na prejšnjega in zato Skupnost tudi podpiramo pri njegovi ratifikaciji, je treba to razumeti kot potrditev nezadovoljivega sporazuma z močnimi zadržki. ITTA 2006 vsebuje le malo tistega, kar je potrebno za reševanje problema izginjanja tropskega gozda. Na primer, še vedno kot svoj cilj navaja spodbujanje širjenja mednarodne trgovine, trajnost pa omenja le v nekaj besedah. Če si ogledate strukturo glasovanja organizacije, ki stoji za sporazumom, lahko opazite, da daje več glasov državam proizvajalkam, ki izvozijo več lesa, hkrati pa podeljuje več glasov državam potrošnicam, ki so velike uvoznice. Povedano z drugimi besedami, kljub besedičenju o trajnosti je sistem še vedno oblikovan tako, da imajo največji vpliv tisti, ki z lesom najbolj trgujejo.
S poročilom pozivamo Komisijo, da začne s pripravami na naslednji krog pogajanj ITTA, na katerem bi bilo mogoče zagotoviti močno izboljšan naslednji sporazum. Soglasje Parlamenta za kakršen koli naslednji sporazum bo odvisno od korenite spremembe temeljnih ciljev sporazuma za zaščito in trajnostno upravljanje tropskega gozda, pri čemer je obseg trgovanja s tropskim lesom v skladu s temi cilji. To pomeni, da bi Komisija morala predlagati ustrezne mehanizme financiranja za države, ki so pripravljene omejiti izvoz lesa, prav tako pa tudi temeljito preoblikovanje glasovalnega sistema ITTA.
Prav tako pa na Komisijo naslavljamo zahtevo, ki se nanaša na dolgo pričakovan predlog zakonodaje o nadaljnjih ukrepih za boj proti nezakoniti sečnji. Do tega mora priti nemudoma. Na začetku leta je bil v pripravi, v začetku meseca maja naj bi o njem glasovala Komisija, vendar je nenehno prihajalo do zamud zaradi pritiskov s strani industrije. To se je zgodilo kljub številnim zagotovilom s strani Parlamenta glede široke politične podpore predlogu. Po zadnjih informacijah, ki so nam na voljo, naj bi o predlogu glasoval kolegij komisarjev 15. oktobra - zelo bi bila vesela, če bi kdo to lahko dejansko potrdil -, in pozvala bi komisarje, da svoje odgovornosti jemljejo zelo resno, kajti to vprašanje krčenja gozdov je izjemno pomembno; gre za vprašanje, ki zadeva cel Parlament. Danes pričakujem zelo močan in optimističen odziv Komisije.
Helmuth Markov
avtor. - (DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, vesel sem, da imamo danes možnost razpravljati o Mednarodnem sporazumu o tropskem lesu.
Zaščita in trajnostno upravljanje tropskih gozdov postajata vse bolj pomembna z vidika boja proti podnebnim spremembam, ohranjanja biotske raznovrstnosti in varstva pravic avtohtonega prebivalstva. V skladu s tem obstaja v Odboru za mednarodno trgovino široka podpora konceptu mednarodnega sporazuma. Vendar pa obstaja, kot je povedala že gospa Lucas - in ob tej priložnosti bi se jih rad zahvalil za čudovito poročilo -, dvom, ali bo sporazum zadostoval za rešitev problema krčenja gozdov. Vsako leto zaradi sečnje izgine trinajst milijonov hektarjev tropskega gozda, temu pa je mogoče pripisati približno 20 % emisij toplogrednih plinov.
Razloga, da je minilo skoraj celo leto od predložitve besedila Parlamentu in današnjo razpravo o sporazumu na plenarnem zasedanju, vsekakor ni mogoče iskati v tem, da bi hotel Odbor za mednarodno trgovino zavlačevati s to razpravo ali da temu problemu ne bi namenil dovolj pozornosti. Po našem mnenju oziroma mnenju Odbora za pravne zadeve je razlog v tem, da je za sporazum potrebno soglasje Parlamenta in ne le postopek posvetovanja. Ob tem bi se rad predvsem zahvalil poročevalki, gospe Panayotopoulos-Cassiotou, in predsedniku Odbora za pravne zadeve, gospodu Garganiju, za jasen in hiter pravni nasvet v zvezi s pravno podlago.
Glede mnenja Odbora za pravne zadeve je predsednik Pöttering januarja pisal generalnemu sekretarju Sveta in pojasnil, da po našem mnenju sporazum vzpostavlja poseben institucionalni okvir, ki v skladu s členom 300(3)(2) Pogodbe ES zahteva soglasje Parlamenta. Na žalost se je Svet na to pismo odzval šele 23. maja 2008. Odgovor - štirje celi odstavki - ni vseboval nobene pravne utemeljitve ali kakršnega koli drugega razloga za zavrnitev zahteve Parlamenta. Na podlagi tega je Odbor za mednarodno trgovino sprejel poročilo gospe Lucas, zastavljeno ustno vprašanje in ustrezno resolucijo, o kateri razpravljamo.
Zaradi tega ne želim izpostaviti le pomembnosti sporazuma samega in boja proti podnebnim spremembam, ampak tudi vprašanje pravic in posebnih pravic Parlamenta. Trenutne pogodbe Parlamentu podeljujejo le malo pomembnih pristojnosti na področju mednarodnih trgovinskih sporazumov, razen sporazumov, na katere se nanaša člen 300(3)(2). Vzpostavitev posebnega institucionalnega okvira, kot je ta, je najpogostejša podlaga za uporabo določb pogodbe, prav tako pa utemeljuje uporabo postopka soglasja pri sklepanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu med EU in državami AKP in morebitne sporazume s Korejo ali Indijo in jugovzhodno Azijo - kar je še posebej pomembno v boju proti krčenju gozdov.
Zakaj je uporaba postopka soglasja tako pomembna za nas? Prizadevamo si za parlamentarno razpravo in izvajanje nadzora v imenu državljanov Evrope in s tem za dodelitev večje legitimnosti in javno priznanje sporazumov. Zato je tudi v interesu Sveta in Komisije, da Parlament vključita v to kot sozakonodajalca.
Glede na javni interes pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in boju proti podnebnim spremembam upam, da bo Komisija sedaj upoštevala našo zahtevo o predstavitvi letnih poročil o izvajanju mednarodnega sporazuma o tropskem lesu in o njegovih medsebojnih vplivih z dvostranskimi sporazumi.
Jacques Barrot
Gospod predsednik, gospe in gospodje, dovolite mi, da se najprej zahvalim gospe Lucas za njeno poročilo, ki izpostavlja izjemno potrebo po soočenju s težavo uničevanja tropskih gozdov.
Kljub njegovim pomanjkljivostim je sporazum, podpisan v letu 2006, pomemben korak v tej smeri, njegova uveljavitev pa lahko le še pripomore k zadevi, ki jo upravičeno zagovarjate v poročilu. Ta sporazum veliko več pozornosti namenja okoljskim in socialnim vidikom, kot njegov predhodnik iz leta 1994. Jasno je, da Mednarodna organizacija za tropski les (ITTO) sama ne more preprečiti prekomernega izkoriščanja in nezakonite sečnje, saj pogostokrat glavni razlogi ne izhajajo iz gozdarskega področja. Ti razlogi so lahko začasna ali trajna zamenjava gozdov s kmetijskimi zemljišči, relativno nizka donosnost vzdrževanja gozdov v primerjavi z drugimi načini rabe zemljišč in revščina. V zvezi s tem je organizacija postala ena izmed glavnih akterjev pri izvajanju praktičnih ukrepov, ki so namenjeni izboljšanju trajnostnega upravljanja tropskih gozdov. Zaradi tega si zasluži vso pozornost in podporo Skupnosti.
V zvezi s pravno osnovo tega sporazuma je Komisija izvedla analizo glede vprašanja in prišla do sklepa, ki ga podpirajo Svet in države članice, da mora ohraniti prvotni predlog. Prednostna naloga danes je zaključiti postopek za uveljavitev novega mednarodnega sporazuma o tropskem lesu v letu 2009.
Namesto ponavljanja pravnih utemeljitev, ki podpirajo to odločitev, menim, da bi bilo koristneje, če bi se osredotočili na druga vprašanja, ki izhajajo iz poročila, in odgovorili na povezano ustno vprašanje gospoda Markova.
Poudaril bi rad, da ni nobene uradne povezave med mednarodnim sporazumom o tropskem lesu in drugimi sporazumi, kot je Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Konvencija o biotski raznovrstnosti ter dvostranski sporazumi o izvajanju zakonodaje o gozdovih, upravljanju in trgovanju z njimi (FLEGT). Ti sporazumi so z vidika podpisnic, vsebine, obsega in organizacije precej različni. Odnos med temi različnimi sporazumi temelji na napredku, ki je rezultat tega procesa, ter podžiga razprave in pobude, ki prihajajo od drugje, kot tudi na možnosti, da bodo različni procesi pripomogli k sinergiji. Evropska unija znotraj okvira vseh teh sporazumov sledi svojemu cilju unovčevanja ogromnega prispevka, ki ga lahko ima trgovina na trajnostni razvoj: z zagotavljanjem podpore multilateralnim sporazumom in nacionalni zakonodaji o okolju.
Komisija je seveda pripravljena poročati Svetu in Parlamentu o dejavnostih ITTO, vendar pa bi vas rad opozoril tudi na dejstvo, da ta organizacija sama objavlja letna poročila. Zaradi tega lahko najprej obravnavamo ta poročila, Komisija pa je pripravljena, da po potrebi posreduje dodatne informacije. V zvezi z izvajanjem zakonodaje o gozdovih, upravljanjem in trgovanjem z njimi (FLEGT), uredba Sveta že določa, da mora Komisija pripraviti letno poročilo o delovanju sistema izdajanja dovoljenj.
To so vse informacije, ki jih imam. Ker komisar Michel danes ni prisoten in čeprav so člani njegovega osebja tukaj, me je osebno pooblastil, da mu posredujem vse pripombe in opažanja, ki se nanašajo na to zanimivo razpravo v času ko, razmišljamo o razvoju številnih, predvsem afriških držav.
Zaradi tega bi se rad zahvalil Parlamentu, gospe Lucas in gospodu Markovu za njihovo trdo delo. Prisluhnil bom vsem pripombam govornikov.
Georgios Papastamkos
pripravljavec mnenja Odbora za pravne zadeve. - Gospod predsednik, predsednik Odbora za mednarodno trgovino, gospod Markov, je omenil pravne vidike zadeve, o kateri razpravljamo, ko je nadomeščal gospo Panayotopoulos-Cassiotou, prav tako pa je govoril v imenu Odbora za pravne zadeve. Kot veste, je odbor na zasedanju 19. decembra 2007 podal svoje mnenje o pravni podlagi predloga resolucije Sveta. Ta resolucija je bila sprejeta na zahtevo Evropske skupnosti v zvezi s sklenitvijo mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 2006, ki ga je predlagala Komisija.
Predlagana pravna podlaga vključuje člene 133 in 175 skupaj s prvim pododstavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe ES.
Odbor za pravne zadeve Evropskega parlamenta se je odločil, da bo predlagal spremembo pravne podlage, tako da bi vsebovala sklic na drugi pododstavek člena 300(3). Za to pa je potrebno soglasje Evropskega parlamenta in ne le enostavno posvetovanje.
Komisija se je odzvala drugače in nadaljuje s pravno podlago, ki jo je predlagala. Odbor za pravne zadeve utemeljuje odločitev glede spremembe pravne podlage. To je primer mednarodnega sporazuma, ki z ureditvijo postopkov sodelovanja vzpostavlja poseben institucionalen okvir.
Zbigniew Zaleski
Gospod predsednik, komisar, les je dragocen gradbeni material; je zdravju neškodljiv, praktičen, nekoliko manj odporen na ogenj, vendar vse bolj iskan. Povedano na kratko, gre za iskano in privlačno surovino, ki pogostokrat predstavlja glavni izvozni izdelek države. Tropski les - les, ki raste le v omejenem geografskem pasu - je še bolj privlačen, pogostokrat pa se z njim nezakonito trguje, kar uničuje gozdove in celoten ekosistem.
Soočeni smo z dilemo: na eni strani rabimo les, potrebujemo gradbene materiale, medtem ko moramo po drugi strani zaščititi tropske gozdove. Če izkoriščanje ne bo pod dobrim in razumnim nadzorom, to ne bo pripeljalo le do okoljske katastrofe, ampak tudi do demografske katastrofe. Brez gozdov bo izginilo tudi drugo rastlinje, živali in ljudje. Mednarodni sporazumi so potrebni, vendar pa je v tem primeru verjetno bolj pomembna ozaveščenost glede razumnega upravljanja lesa. Če takšna razumnost ne bo prevladala, bomo uničili pomemben del naravnega sveta, ki ga ni mogoče nadomestiti. Namesto razumni upravitelji bomo postali uničevalci.
Če povzamem, podpiram razširitev sporazuma (pri tem pa je treba upoštevati možnost za nadaljnje izboljšave), ki le deloma pošteno in pravično - ali "zadovoljivo" - ureja trgovanje s tem lesom, istočasno pa je lahko model za izkoriščanje lesa v drugih regijah - Sibiriji, o kateri le malokdaj slišimo, komisar, Amazonki, o kateri slišimo nekoliko več, in drugih ranljivih regijah sveta.
David Martin
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, naj na začetku te razprave povem, da skupina socialdemokratov čestita gospe Caroline Lucas za poročilo, ga podpira in bo glasovala za vse spremembe, ki jih predlaga v poročilu.
Pozdravljam dejstvo, da popravljen Mednarodni sporazum o tropskem lesu več pozornosti namenja trajnostnemu upravljanju - na primer s preprečevanjem nezakonite sečnje - ter obnavljanju in ohranjanju načetih gozdov. Kot so povedali že drugi, je ohranjanje tropskih gozdov ključnega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti in za naš boj proti podnebnim spremembam, saj kot vsi dobro vemo, imajo tropski gozdovi ključno vlogo pri odstranjevanju ogljikovega dioksida iz ozračja. Trenutno je sečnji teh gozdov mogoče pripisati 20 % globalnih emisij ogljika.
Tako kot gospa Caroline Lucas, tudi sam menim, da moramo zagotoviti, da bi popravljen sporazum dejansko namenil pozornost socialnim in okoljskim vprašanjem in ne le povečevanju trgovanja s tropskim lesom.
Seveda morajo države v razvoju imeti vire za zaščito, ohranjanje in trajnostno upravljanje gozdov. Sporazum poleg financiranja projekta predvideva tudi financiranje s pomočjo tematskih programov. Upam, da se bo s tematskimi programi mogoče osredotočiti na vprašanja, kot so vodenje in zmanjševanje revščine, in da bodo države članice velikodušno prispevale za te programe.
Tako kot Caroline in Helmuth Markov, sem tudi sam razočaran glede dejstva, da Parlamentu ni bil odobren postopek soglasja v zvezi s tem sporazumom, in ta postopek bi nam moral biti omogočen.
Upam, da lahko računamo na to, da bo Komisija predložila Parlamentu letno poročilo, ki analizira - pri tem je ključna beseda "analizira" - izvajanje sporazuma. Razumem, kar nam je Komisija danes povedala, da Mednarodna organizacija za tropski les objavlja svoja letna poročila, vendar želimo slišati odziv Komisije na ta dokument.
Glede bilateralnih sporazumov je EU v začetku tega meseca podpisala sporazum z Gano o preprečevanju uvoza nezakonitega lesa na trge EU. Ta sporazum bo v teoriji zagotovil, da se spoštujejo osnovna pravila ohranjanja gozdov, kot je redno spremljanje sečnje gozda s strani vlade - prav tako pa moramo dodati, da trenutno gozdovi v Gani izginjajo s stopnjo skoraj 2 % letno. Če bo ta bilateralni sporazum zaživel, lahko to prinese koristi za obe strani. V Gani, kjer se je deževni gozd zaradi nezakonite sečnje skrčil za 25 % glede na prvotno velikost v manj kot 50 letih, bo s tem sporazumom mogoče zagotoviti prihodnost lesne industrije - četrte najbolj donosne industrije v državi.
V Evropski uniji, kjer so potrošniki vse bolj okoljsko ozaveščeni, lahko zagotovimo, da bo les, uvožen iz Gane, imel potrdilo, da je bil posekan zakonito. Čeprav lahko traja še nekaj let, da bo ta sporazum v celoti zaživel, menim, da gre za obetajoč začetek, in podpiram načrte Komisije glede sklenitve podobnih sporazumov z drugimi afriškimi državami, kot so Gabon, Kamerun in Liberija.
Končno želim ponovno opozoriti na opombo, ki jo je izrekla Caroline: ta sporazum je skromen začetek; bolje kot nič, vendar pa ne zadostuje, zato potrebujemo nove predloge s strani Komisije in mednarodne skupnosti.
Magor Imre Csibi
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, sprva želim poročevalcu čestitati za zaključke poročila, s katerimi se v celoti strinjam. Po več kot 20 letih sporazumov o tropskem lesu se zdi njihov vpliv na trajnostno upravljanje tropskih gozdov omejen. Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je stopnja izginjanja tropskega gozda samo v obdobju med leti 2000 in 2005 zrasla za 8,5 % v primerjavi z devetdesetimi leti prejšnjega stoletja.
Škoda je, da poslanci v parlamentu in civilna družba nimajo večje vloge pri sestavi takšnih sporazumov, da bi lahko uravnotežili trgovinske interese in spodbujali bolj trajnostno upravljanje tropskih gozdov. Ne glede na to, kako učinkovit je, pa mora biti sporazum del bolj splošnega pristopa, pri katerem bo vsaka regija prevzela svoj del odgovornosti in ostro ukrepala proti krčenju gozda.
V Evropi bi morda mislili, da imamo učinkovite mehanizme za zaščito biotske raznovrstnosti, vendar pa nam je realnost pokazala, da se motimo. Velike količine nezakonitega lesa in lesenih izdelkov vsak dan prispejo v evropska pristanišča. Ko je enkrat nelegalni les v eni od držav članic, ga res ni težko prodajati v kateri koli od ostalih 26 držav članic brez vsake nadaljnje kontrole zakonitosti. Tako evropski potrošniki v dobri veri kupujejo pohištvo in gradbeni material iz domnevno legalnih virov in pri tem nevede in nehote postajajo sostorilci pri gozdnem kriminalu.
Kot glavni uvoznik in porabnik lesa in na podlagi svoje zaveze, da bo pripomogla k zmanjšanju krčenja gozdov vsaj za polovico v okviru svojih načrtov za boj proti podnebnim spremembam, je EU odgovorna za boj proti nezakoniti sečnji in trgovini z nezakonito pridobljenimi izdelki iz lesa. Če se želimo resno spopasti s krčenjem gozda in nezakonito sečnjo, moramo najprej začeti ostro ukrepati doma in sprejeti evropsko zakonodajo, ki bo uspešno preprečevala trženje nezakonitega lesa in lesenih izdelkov v EU. Žal se zakonodajni predlog na to temo ves čas prelaga kljub resoluciji EU, sprejeti julija 2006, in objavi delovnega programa Komisije v oktobru 2007.
Naj izkoristim to razpravo in povabim Komisijo, da pojasni razloge, zaradi katerih se venomer prestavlja objava gozdnega paketa. Nadalje pozivam Komisijo, naj nemudoma predstavi zakonodajo, v skladu s katero se bo lahko na trgu EU prodajal le zakonito pridobljen les in leseni izdelki.
Bojim se, da smo že predolgo zapravljali čas. Na tem mestu pozivam Komisijo, naj pospeši postopek predložitve te pomembne zakonodaje in tako omogoči prvo branje še pred koncem tega parlamentarnega mandata. Zagotoviti moramo, da bomo poslali pravo sporočilo in da ga bomo poslali pravočasno.
Wiesław Stefan Kuc
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, komisar, sklenitev Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu je vsekakor zelo pomemben korak pri zaščiti tropskih gozdov in bolj civilizirani trgovini z nekaterimi vrstami. Postopkovne zadeve pa ne smejo zasenčiti naših osnovnih ciljev. Najbrž je pomembno, da vzpostavimo pravno osnovo, da začnemo s postopki posvetovanj ali soglasij; toda, ali bomo lahko na tak način obvarovali tropske gozdove in šli naprej?
Vsak dan za vedno izgine več tisoč hektarov gozdov, pa ne samo tropskih. Opustošena zemlja, ki ostane, se spremeni v močvirje ali puščavo. Krčenja gozdov ni mogoče preprečiti s pogozdovanjem, vsaj ne kratkoročno. Revne afriške, ameriške in azijske države nimajo ustreznih sredstev za nadzor izkoriščanja gozdov, za njegovo preprečevanje ali razumno upravljanje. To velja tudi za sibirske gozdove. Dreves ne ščitimo, lesa ne spoštujemo. Bolj revna ko je država, bolj to drži. V času kulturne revolucije na Kitajskem je bilo posekanih mnogo kvadratnih kilometrov gozdov. Les se uporablja predvsem kot vir energije.
Zato pomembno vlogo igra Mednarodna organizacija za tropski les. Spomnimo se, da proces pospešuje tehnični napredek in moderni stroji za sekanje in spravljanje dreves ter dejstvo, da je nezakonito posekan les cenejši in zato seveda privlačnejši za trgovce. Vsaka zaprta zanka v trgovanju, vsaka ovira, potrdilo o izvoru in nadzoru bo nov uspeh. Upam, da bo ta sporazum kmalu izpolnil svojo vlogo.
Margrete Auken
v imenu skupine Verts/ALE. - (DA) Gospod predsednik, gospe Lucas bi se želela zahvaliti za odlično poročilo. Ugotovili smo, da se vsi strinjamo, da je trgovanje s tropskim lesom v EU sramota. Kot smo nocoj že večkrat povedali, smo naveličani poslušati svečane obljube brez ustreznega ukrepanja. Upam, da bo Komisija slišala, koliko ljudi pritiska nanjo, naj ukrepa in spremeni stvari ter tako zagotovi svetlejšo prihodnost.
Nezakonito pridobljen les prihaja v EU in to je samo po sebi povsem absurdno. Če bi bil to kakšen drug izdelek, bi temu rekli prodaja ukradenega blaga. Prostovoljni sistemi za označevanje so nenavaden korak. Nezakonita dejanja bi morala biti prepovedana, tudi v EU; ni dovolj, da jih omejujemo z označevanjem, ampak jih je treba prepovedati. Verjamem, da večina ljudi ne ve, da je v EU povsem zakonito kupovati nezakonit les. Seveda pa je bolje označevanje kot nič.
Grotesken je tudi obseg kontrole velikih podjetij za sečnjo - med najslabšimi so na žalost tudi tista, ki prihajajo iz moje države, Danske - v okviru zakonodaje EU oziroma neobstoja takšne zakonodaje. Zato podpiram poziv poročevalca komisarju, da je treba posodobiti mednarodni sporazum in začeti delovati na ravni EU. Nujno potrebujemo učinkovitost. Tudi če se zavedamo, da slabo upravljanje in korupcija v državah proizvajalkah lesa igrata pomembno vlogo, ne moremo spregledati potrebe, ki je, kot smo že večkrat poudarili, najpomembnejši dejavnik.
EU je ena največjih uvoznic lesa na svetu, zato mora prevzeti odgovornost. Potrebujemo učinkovito zakonodajo, ki bo zagotavljala, da bodo vsi leseni izdelki, ki se prodajajo na območju Skupnosti - vključno s predelanimi izdelki - zakoniti in trajnostni. Začnemo lahko takoj, z javno oskrbo. Vsi ostali ukrepi so nesprejemljivi.
Jens Holm
v imenu skupine GUE/NGL. - (SV) Gospod predsednik, uničevanje tropskih gozdov se nezadržno nadaljuje. Trinajst milijonov hektarov na leto oziroma eno nogometno igrišče na sekundo - toliko gozdov stalno izginja. To se dogaja kljub dejstvu, da je bil sporazum o lesu sprejet že pred več kot 20 leti. Leta 2006 je bil podpisan Sporazum o tropskem lesu. Čeprav je sporazum splošne narave in pomanjkljiv, je za nas vseeno orodje, s pomočjo katerega se lahko spopademo s problemom.
Na to nas je opozorila gospa Lucas in prepotrebne spremembe, ki jih je predstavila, zagotavljajo boljši način za zaščito tropskih gozdov. Imam vprašanje, ki bi ga rad naslovil neposredno na Komisijo. Gospa Lucas je v svojem uvodu dejala, da celoten Evropski parlament čaka na zakonodajo Komisije za boj proti nezakoniti sečnji. Kdaj bomo dobili to zakonodajo o nezakoniti sečnji? Je res, da je Komisija o tem glasovala že maja letos? Zakaj nič ne vemo o tem? Tega v svojem govoru niste omenili, mi tukaj v Parlamentu pa želimo biti seznanjeni s to zadevo. Kaj se je zgodilo z zakonodajnim predlogom? Prosim za pojasnilo.
Sicer pa se zahvaljujem gospe Lucas za osvetlitev celotnega problema trgovanja z lesom. Ali je res smiselno posekati toliko lesa in ga izvoziti? Moja država, Švedska, ima največ gozdov od vseh evropskih držav. Hkrati pa uvozimo eno šestino lesa, ki ga porabimo. Zakaj? Očitno je ceneje, če kupujemo les na svetovnem trgu. Gospa Lucas želi narediti nekaj na tem področju in prosi EU, naj podpre države, ki so sprejele strategijo za zaščito tropskih gozdov. Res, zelo dober predlog.
Še en ukrep, ki se ga je dotaknila gospa Lucas, je določitev pogojev v mednarodnih trgovinskih sporazumih, ki jih bodo morala spoštovati tako evropska podjetja kot tudi proizvajalci na jugu in pri svojem delu upoštevati mednarodne konvencije in sporazume. Ideja je, da je treba mednarodno trgovino uporabiti kot orodje za spodbujanje trajnostnega razvoja po vsem svetu.
Naslednja dimenzija krčenja gozdov, o kateri se prav tako ne govori dovolj, je mesna industrija. Velik del mesa in krme za živali prihaja z območij, ki so bila včasih pokrita z gozdovi. Proizvodnja mesa je eden od glavnih vzrokov za uničevanje gozdov v območju Amazonke. Predsednik Odbora Združenih narodov za klimatske spremembe Rajendra Pachauri je pred kratkim pozval k zmanjšanju porabe mesa. Popolnoma prav ima. In tukaj se poraja še eno vprašanje za Komisijo: kdaj bomo imeli strategijo za zmanjševanje porabe mesa? Kot sem že omenil, se strinjam praktično z vsem, kar je v poročilu navedla gospa Lucas. Skupina Evropske združene levice zato podpira to odlično delo.
Maciej Marian Giertych
(PL) Gospod predsednik, obstoječi mednarodni sporazumi o dendroflori so očitno povsem neustrezni. Genetski viri tropskih gozdov se zaradi njihovega prekomernega izkoriščanja krčijo z zaskrbljujočo hitrostjo.
Za to sta dva razloga. Najbolj zanimive vrste tropskega lesa so še vedno zelo zanimive na trgih bogatih držav. Njihovo iskanje in sekanje je vedno bolj učinkovito. Možnost, da bi jih gojili pod nadzorovanimi pogoji, pa je omejena s pomanjkanjem ustreznih metod za tovrstno gojenje. Semena so običajno nespeča. Povedano drugače, niso primerna za shranjevanje in prevoz. Vzklijejo takoj, ko padejo z drevesa. Zato potrebujemo posebne študije o proizvodnji semen teh umirajočih vrst, o gojenju rastlin in o vodenju drevesnic. Denar za tovrstne študije bi bilo treba zbrati z obdavčevanjem ljudi, ki trgujejo s takšnim lesom.
Drugi razlog je prekomerno izkoriščanje drevesnih krošenj, vključno z grmovjem, ki ga lokalno prebivalstvo uporablja za kurjavo in pripravo hrane. Tega pustošenja ne moremo ustaviti, ne da bi organizirali drug vir goriva za te ljudi.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, sklenitev Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu je vsekakor zelo pozitivna stvar. Predstavlja dogovor med vladami 180 držav proizvajalk in porabnic ter mednarodnimi organizacijami.
Ni dvoma, da so cilji, začrtani v tem sporazumu, izjemno pomembni. Pomislimo samo na škodljive učinke nezakonite sečnje in krčenja gozdov in zlasti na njun prispevek k učinku tople grede. Zato je bistvenega pomena, da podpremo nacionalne politike držav proizvajalk glede trajnostne rabe in izkoriščanja tropskih gozdov in okrepimo njihovo zmožnost izvajanja gozdne zakonodaje ter učinkovitega boja proti ilegalni sečnji.
Pri tem je ključno vprašanje primernega financiranja za dosego ciljev novega sporazuma. Mi v EU moramo zagotoviti, da bomo na evropski trg uvažali in distribuirali le zakonito posekan tropski les. Spodbujati moramo dejavnosti obveščanja in dvigovanja ozaveščenosti med potrošniki.
Premisliti moramo, če so prostovoljni sistemi dovolj ali če je treba uvesti pravno zavezujoča pravila in specifikacije v zvezi z zakonito trgovino s tropskim lesom. Ta cilj moramo zasledovati ne le na mednarodni ravni, ampak tudi na ravni bilateralnih sporazumov, ki jih pokriva program FLEGT in trgovinski sporazumi, o katerih se pogajamo; z drugimi besedami, sporazumi o prosti trgovini. Sporazum med EU in Gano je primer ustreznega bilateralnega sodelovanja.
Francisco Assis
(PT) Gospod predsednik, v tem konkretnem primeru bi bilo treba liberalizacijo mednarodne trgovine podrediti pomembnejšim ciljem, namreč okolju in družbeni naravi. Ohranitev tropskih gozdov je nujna, če hočemo obdržati ekološko ravnovesje planeta in brez pretiravanja lahko trdimo, da so s tega vidika tropski gozdovi dediščina človeštva in smo zato vsi ljudje odgovorni za ohranitev tropskih gozdov. Odgovornosti se predvsem ne smejo izogibati razvitejše in bogatejše države. Ti gozdovi so predvsem v revnih državah, ki se soočajo s hudimi težavami, zato lahko v nedogled govoričimo, pa ne bomo dosegli ničesar, če ne bomo sprejeli neposrednih razvojnih ukrepov za te države.
Bistveno je, da tem državam pomagamo, in največji svetovni potrošniki in najbolj razvite države, na čelu z Evropsko unijo, si morajo nujno prizadevati za zagotovitev, da na eni strani vzpostavijo stroge kontrolne mehanizme glede uporabe teh gozdov, po drugi strani pa zagotovijo podporo državam proizvajalkam.
Te države so odvisne od tropskih gozdov in njihova gospodarstva so v veliki meri povezana z gozdovi. Hitro krčenje gozdov bo imelo z vseh vidikov grozljive posledice - za nas, na bolj globalni ravni, z okoljskega vidika, za njih pa na bolj oprijemljivi ravni, z družbenega in gospodarskega vidika, saj bo postalo vprašljivo njihovo preživetje - zato je treba vse, kar je možno storiti, začeti prav tukaj. Ponuditi moramo podporo in sprejeti ukrepe, ki bodo spodbujali razvoj in preoblikovanje proizvodne strukture v tistih državah tako, da bodo lahko vzpostavile primeren odnos s svojimi gozdovi in viri, ki bo bolje prilagojen njihovim interesom in bolj usklajen z globalnimi interesi človeštva. Za to je odgovorna Evropska unija. Ta sporazum teče v pravi smeri: Ni še zadosten, vendar pa poročilo jasno kaže na te pomanjkljivosti in hkrati daje upanje za prihodnost.
Jean-Claude Martinez
(FR) Gospod predsednik, nocoj tropski les, ta teden finančna kriza, obsežne pandemije, preseljevanje, kriza s hrano... vse nas vodi do enakega zaključka: današnji največji politični izzivi so globalni in zahtevajo globalni politični odziv.
Seveda nihče ne spodbija trajne suverenosti Indonezije nad njenimi tropskimi gozdovi in njene pravice, da sadi palme in proizvaja palmovo olje, prav tako kot ima tudi Brazilija, ali pa Gabon, pravico, da svoje gozdove zamenja za živino. Vendar pa se zdi, da ima ta teritorialna suverenost negativne posledice tudi zunaj teritorija suverenosti. Krčenje gozdov, revščina, neizogibno izumrtje favne in flore in poceni les povzročajo škodo na globalni ravni. Zato tukaj ni problematičen le rek "ljudje, ki škodujejo drugim, morajo plačati za probleme, ki jih povzročajo". Teh problemov se je treba lotiti na pravni podlagi. Kako pa jih bomo reševali? Kje bomo začeli? V Evropi z označevanjem lesa, potrjevanjem, da je les iz "poštene trgovine", enako kot počnemo s kavo, z bilateralnimi sporazumi? Ni dvoma, da je to prvi in osnovni korak, vendar pa mora biti rešitev globalna. Potrebujemo veliko več kot le multilateralne sporazume o lesu, saj morajo biti vsi, ljudje v Skupnostih, Afričani, Latinoameričani in Azijci nagrajeni za različne funkcije, ki jih opravljajo. In zato, gospod predsednik, se moramo teh problemov lotiti na politični ravni in na globalni ravni poiskati koncepte in modele, s katerimi bomo zagotovili nadaljevanje življenja na našem planetu.
Predsednik
Hvala vam, gospod Martinez, za vašo transnacionalno prošnjo.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospod predsednik, gospe Lucas in gospodu Zaleskemu bi se želela iskreno zahvaliti za njuna prizadevanja v zvezi s to resolucijo. Nenazadnje je obžalovanja vredno, da je v Evropi še vedno v velikem obsegu prisotna trgovina z nezakonito ali neustrezno pridobljenim lesom.
Akcijski načrt Evropske komisije FLEGT 2003 je namenjen predvsem preprečevanju trgovanja z nezakonito pridobljenim lesom v Evropi, vendar ima zelo omejen učinek. Zato mora Evropska komisija predstaviti nove predloge. Navsezadnje se neprimerno vedenje na strani uvoznikov očitno še vedno izplača, saj se le redko zgodi, da so sprejeti ukrepi ali sankcije proti nezakoniti trgovini. Odgovorni uvozniki lesa zato plačujejo visoko ceno, tako dobesedno kot v prenesenem pomenu, ker upoštevajo okoljske in varnostne standarde, saj se morajo še vedno spopadati z veliko cenejšo trgovino z nezakonito pridobljenim lesom.
Lesna industrija je tudi sama dala nekaj konkretnih pobud, kot je na primer certificiranje. Te moramo podpreti z zavezujočo zakonodajo, ki bo skladna z okvirom STO. Zato zagovarjam priznavanje obstoječih sistemov certificiranja, ki jih je delno vzpostavil sam sektor, delno pa nevladne organizacije. To, kar želi doseči gospa Lucas, namreč vzpostavitev novega evropskega telesa, bi prav tako pomenilo veliko birokracije in je zato po našem mnenju nepotrebno.
Seveda je treba ukrepe sprejeti na lokalni ravni, v regijah, kjer se borijo proti nezakoniti sečnji, hkrati pa od Evropske komisije pričakujemo, da bo predstavila predlog za uvedbo sankcij, ki bodo imele tudi preventiven učinek na uvoznike lesa. Saj nam navsezadnje, če ne bomo uvedli ustreznih sankcij za podjetja, ki se ukvarjajo z nezakonito trgovino, grozi, da se bo to nezakonito delovanje še naprej izplačalo, zaradi česar ga moramo izkoreniniti.
Rovana Plumb
(RO) Poročevalki Lucas in njenim kolegom želim čestitati za opravljeno delo pri tem poročilu. Verjamem, da bo Mednarodni sporazum o tropskem lesu prispeval k trajnostnemu upravljanju svetovnih gozdov, čeprav jih je bilo uničenih ali poškodovanih že 80 %. Vsi vemo, da gozdovi omogočajo ohranjanje biotske raznovrstnosti in da igrajo ključno vlogo v boju proti podnebnim spremembam. Uvoz poceni lesa in pohištva, ki temelji na prostovoljnih sporazumih, povzroča neuravnoteženost na svetovnem trgu, prav tako pa tudi izgubo delovnih mest v državah izvoznicah in uvoznicah. Zaradi tega želim še enkrat poudariti potrebo po zakonodajnih ukrepih za zaščito tropskih gozdov, kot tudi drugih gozdov, in preprečevanje trgovanja z nezakonito pridobljenim lesom. Pozdravljam popravljen sporazum, prav tako pa se zanašam na Komisijo, da nam bo posredovala letno poročilo o razvoju tega sporazuma.
Béla Glattfelder
(HU) Podnebne spremembe lahko zaustavimo le, če bomo zaustavili tudi krčenje gozdov. Evropska prizadevanja za zaščito okolja bodo še naprej neučinkovita, če bomo dopuščali uničevanje okolja v drugih delih sveta.
Liberalizacija mednarodne trgovine in globalizacija spodbujata uničevanje okolja, ki se razprostira čez različne celine. Pravila STO je treba dopolniti s strožjimi predpisi glede varstva okolja, sicer bo dodatna liberalizacija vodila v še hujše uničenje okolja. Prepoved nezakonite trgovine z lesom ni dovolj: prav tako je treba prepovedati uvoz izdelkov in pohištva, ki je bilo izdelano iz nezakonito posekanega lesa.
Ali ljudje res verjamejo, da uvoz poceni kitajskega pohištva ni povezan s krčenjem gozdov? To poročilo je korak v pravi smeri, vendar pa stanje našega planeta od nas zahteva še bolj radikalne ukrepe. Dokler ne začnejo veljati strožja pravila, moramo pozivati velike mednarodne trgovce s pohištvom, kot je IKEA, da uporabljajo pregledne omejitve in da ne trgujejo s pohištvom, izdelanim iz nezakonitega lesa.
Krčenje gozdov ne spodbuja samo trgovine z lesom in pohištvom, ampak dviguje tudi cene kmetijskih proizvodov in povpraševanje po biogorivih. Če bomo dopustili trgovanje z biogorivi, katerih pridelava je imela za posledico krčenje gozdov, se moramo zavedati, da vsakič, ko napolnimo rezervoar s takšnim gorivom, prispevamo k sečnji nekaj kvadratnih metrov deževnega gozda.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, stanje, v katerem so tropski deževni gozdovi, je že nekaj let alarmantno in nikakor si ne moremo več zatiskati oči pred brezvestnim ropanjem te ključne sestavine biosfere našega planeta. Zelo žalostno je, da je zakonodaja v Evropi, namenjena boju proti nezakoniti sečnji tropskega gozda, naletela na resne ovire, medtem ko slišimo, da vsako leto izgubimo 13 milijonov hektarjev pragozda, kar seveda v veliki meri prispeva k povečanju emisij CO2. V celoti podpiram poziv, da se zahteve glede varstva okolja vključijo v skupno trgovinsko politiko Evropske unije. Vesela sem, da poročilo gospe Lucas posveča pozornost tudi širjenju informacij o katastrofalnih posledicah krčenja gozdov. Te vrste sporazum mora ratificirati Parlament, prav tako pa je pomembno, da v Evropskem parlamentu vsako leto obravnavamo poročilo Komisije o izvajanju mednarodnega sporazuma in stanju krčenja gozdov. Na žalost smo prepozni, da bi preprečili ali zaustavili podnebne spremembe, vseeno pa je naša odgovornost, da te spremembe vsaj upočasnimo. Čeprav ta sporazum ne zadostuje, predstavlja korak v pravi smeri.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Kljub navezanosti na slogane o varstvu okolja se zdi, da si združena Evropa zatiska oči pred vse večjo težavo izginjanja pragozdov, za kar je v največji meri krivo pohlepno upravljanje gozdov, katerega cilj je zadovoljiti potrebe trgovine s tropskim lesom. Zaradi krčenja je izginilo že skoraj 80 % celotne površine teh gozdov.
EU mora za preprečevanje nezakonite sečnje in spodbujanje trajnostnega upravljanja gozdov povečati finančno pomoč državam proizvajalkam. Druga dobra ideja je uvedba spričeval za les, namenjen evropskemu trgu. Glede na uradne statistike predstavlja uvoz lesa v EU le majhen odstotek celotne proizvodnje, vendar ne smemo pozabiti, da so velike količine lesa, uvoženega v EU, v že predelani obliki. Boj za ohranjanje tistega, kar je še ostalo od naših pragozdov, je dejansko bitka za prihodnost naslednjih generacij.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, vsem govornikom se zahvaljujem. Najprej bi vas rad spomnil, da je namen sporazuma 2006 spodbujati širitev mednarodne trgovine s tropskim lesom, pridobljenim iz gozdov, ki se izkoriščajo zakonito in so trajnostno upravljani, ter spodbujati trajnostno upravljanje tropskih gozdov, namenjenih pridobivanju lesa.
Prav tako bi rad povedal, da gre za edini večstranski mednarodni instrument, ki umešča gozdove, predvsem tropske gozdove, v pravno sprejet okvir. Ta sporazum posredno vpliva tudi na druge gozdove, čeprav je to manj očitno in bolj postransko.
Zanimivo je, da sporazum vzpostavlja okvir sodelovanja, ki združuje vse gozdarske pobude. Seveda namerava Komisija v tem sporazumu aktivno sodelovati, pri čemer Skupnost prispeva v administrativni proračun, prav tako pa bi radi financirali obsežne ukrepe s tematskimi programi.
Vendar pa to ne sme nadomestiti bilateralnih sporazumov v skladu programa FLEGT - ampak ravno nasprotno. Prav je, da ste to izpostavili. V teh bilateralnih sporazumih, ki bodo vse pogosteje vključevali bolj globalni pristop, uvajamo koncept spoštovanja tropskega lesa.
Res je, da sporazum, ki ga nocoj obravnavamo, predstavlja skromen začetek - če citiram nekatere izmed vas -, vendar bi moral biti izhodiščna točka za učinkovitejšo strategijo. Besedila o nezakoniti sečnji in izvajanju predpisov za FLEGT so predvidena v oktobru. Verjamem, da bo s temi besedili Komisija lahko zadovoljila pričakovanja, ki ste jih izrazili.
Zato bi se rad še enkrat zahvalil gospe Lucas, prav tako pa bi se rad zahvalil avtorju vprašanja, gospodu Markovu. Vsekakor bom posredoval vse pripombe in opažanja Parlamenta v zvezi s tem problemom, ki predstavlja eno pomembnejših vprašanj, kot ste izpostavili. Gre za ključno človekovo zapuščino prihodnosti. Všeč mi je bil izraz "zibelka biotske raznovrstnosti". Jasno je, da so naši gozdovi zibelke raznovrstnosti.
Varstvo gozdov je res ena glavnih pobud, ki se nanašajo na prihodnost celotnega planeta. Zato bi se rad zahvalil Evropskemu parlamentu, ki je predan temu vprašanju, in upam, da bomo lahko skupaj s Komisijo postopoma izpolnili vsa pričakovanja, saj smo lahko danes videli, kako akutna in pomembna so. Še enkrat bi se rad zahvalil vsem poslancem, predvsem pa vaši poročevalki.
Caroline Lucas
poročevalka. - Gospod predsednik, rada bi se zahvalila kolegom za njihove pripombe in podporo, rada pa bi spregovorila nekaj besed s komisarjem Barrotom. Upam, da ste nocoj opazili nestrpnost in razočaranje v tej hiši zaradi nenehnih zamud pri dolgo pričakovanem predlogu zakonodaje o ukrepih za boj proti nezakoniti sečnji. Svojim kolegom sporočite, da so za Parlament te nenehne zamude pri predlogu zakonodaje popolnoma nesprejemljive.
Zelo mi je žal, da niste mogli odgovoriti na vprašanje, ki vam je bilo nocoj zastavljeno vsaj trikrat, vprašanje, kdaj lahko pričakujemo ta predlog. Prav tako menim, da se to slabo odraža tudi v javnosti. Zdi se mi, da je zelo slabo, da EU ne more vzpostaviti reda v svoji lastni hiši. Veliko govorimo o političnem vodstvu, za katerega radi verjamemo, da ga imamo v svetu. Če ima to politično vodstvo kakršen koli pomen, potem moramo z njim zaustaviti prodajo in uvoz nezakonitega lesa v EU, hkrati pa si za doseganje tega želimo več nujnih ukrepov.
Sedaj ko imam besedo, bi rada izpostavila še eno vprašanje. Številni kolegi so omenili povezavo med krčenjem gozdov in podnebnimi spremembami, sama pa bi rada dodala še končno točko glede paketa o podnebju, o katerem bodo kolegi glasovali v naslednjih tednih. Veste, da predstavlja krčenje gozdov ključno vprašanje pri sistemu za trgovanje z emisijami, zato pozivam kolege, naj jih ne prepričajo argumenti, ki zagovarjajo vključitev tako imenovanih "kreditov za ponore" v sistem za trgovanje z emisijami. O tem smo danes razpravljali ob kosilu, pri čemer smo poudarili, da vključitev krčenja gozdov v sistemu za trgovanje z emisijami ne bi bila dobra iz številnih razlogov, nenazadnje bi to preobremenilo celoten sistem za trgovanje z emisijami. V zvezi s preverjanjem, spremljanjem, poročanjem in ureditvijo odgovornosti obstajajo velike težave. Vsekakor se moramo spopasti s krčenjem gozdov v sklopu paketa o podnebju, vendar pa menimo, da moramo to storiti z uporabo prihodkov iz naslova dražb ter tako pravilno investirati v države, ki se soočajo s tem vprašanjem.
Komisar, naj bo ta jesen čas, ko bo EU zares postala verodostojna na področju gozdarstva. Zagotovite nam prosim, da boste predlog čim prej predstavili.
Jacques Barrot
Mogoče me gospa Lucas ni slišala, mislim, da sem jasno odgovoril. Besedilo bo na voljo oktobra. Ali gre za razlago? Mar nisem bil dovolj jasen? To bi rad razjasnil. Navajen sem prisluhniti Parlamentu. Da se ne bi preveč ponavljal in si nakopal jeze Parlamenta, sem oktober omenil pred nekaj minutami.
Predsednik
Dobro. Oktober, to je naslednji teden, torej na zasedanju naslednji teden. Hvala.
Da zaključimo z razpravo, v imenu Odbora za mednarodno trgovino sem na podlagi člena 108(5) Poslovnikaprejel predlog za resolucijo.
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Péter Olajos  
v pisni obliki. - (HU) Nihče več ne more zanikati, da sečnja in uničevanje gozdov vplivata na podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost. Če smo natančni, krčenje gozdov sedaj zajema 13 milijonov hektarov po vsem svetu in je tretji največji vir emisij toplogrednih plinov. Nezakonito pridobivanje lesa povzroča erozijo, ogroža samooskrbo lokalnih skupnosti in v državah, ki pridobivajo les, povzroča izgubo v višini 10-15 milijard EUR letno.
Seveda pozdravljam sklenitev Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu, kljub temu pa smo še zelo daleč od cilja. Ta cilj bomo dosegli, če bomo uspeli vzpostaviti celovitejši pristop h gozdovom v zmernem pasu, vsaj znotraj Evropske unije, pristop, s katerim bo mogoče zagotoviti, da bo proizvodnja lesenih izdelkov potekala na pošten način, prav tako pa bo zagotovljena sledljivost celotne prodajne verige. Samo takšen sporazum bi zares lahko prispeval k zaščiti gozdov in k trajnostni uporabi lesa.
Seveda si ne delam nobenih utvar, predvsem po tem, ko je letos spomladi in poleti izjavo, ki sem jo pripravil skupaj z nekaterimi kolegi, podpisala četrtina vseh poslancev v Evropskem parlamentu.
Verjamem, da bo vprašanje tropskih gozdov prej ali slej postalo pomembno za nas, za Evropo. Mogoče bo Komisija zaradi sporazuma o tropskih gozdovih pripravila zakonodajo, ki bo določala, da je mogoče v Evropsko unijo uvažati le les in izdelke iz lesa, ki je bil pridobljen na zakonit način.
