Znanstvena dejstva v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejem odločitev (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je vmesno poročilo gospoda Florenza o znanstvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejem odločitev.
Karl-Heinz Florenz
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospod predsedujoči, dobrodošli v Evropskem parlamentu. Kaj je vzpodbudilo Evropsko unijo k ustanovitvi začasnega odbora za podnebne spremembe? To je bil pravilen pristop za predstavitev splošnega pogleda na to, kako se nameravamo mi, Evropska unija, spopasti s tem vprašanjem. Če hočemo pomagati na mednarodni ravni, da bi zagotovili, da to vprašanje ostane na dnevnem redu, kar Stavros Dimas uspešno počne za Komisijo, moramo kot Evropska unija in kot Parlament povedati, kakšen je naš koncept, to pomeni, da moramo povedati, kakšno je naše stališče do tega vprašanja. Končno mora Evropa pokazati, kako rešujemo to vprašanje in kakšen pristop bomo uporabili, da bi tudi druge države in celine vzpodbudili k zasledovanju skupnih ciljev. Zato je pomembno, da začnemo z znanstvenim vidikom te razprave, o čemer govorimo danes.
Če se bomo osredotočili na ta vidik, ne bomo nikoli sestavili privlačnega poročila, ker se ukvarja le s sedanjo ureditvijo. To ni stvar prekupčevanja: nekaj damo tu, nekaj vzamemo tam. Moramo se osredotočiti na dejstva. Ta dejstva smo združili v številnih tematskih strategijah, v okviru katerih smo v Bruselj in Strasbourg povabili dva dobitnika Nobelove nagrade. Gospod predsednik, organizirali ste odličen dogodek in imeli zelo pomemben govor o podnebnih spremembah, kar je bilo zame izredno razveseljivo in me je spodbudilo k še večjemu prizadevanju.
Slišali smo poglede številnih strokovnjakov iz mednarodnih organov z vsega sveta pod odličnim vodstvom mojega dobrega prijatelja Guida Sacconija, ki je zelo dobro urejal zadeve. Povabili smo lahko nekaj kritikov, a žal niso prišli vsi, ker se s svojimi kritikami niso hoteli izpostaviti mednarodnemu nadzoru. Kritiziranju v tisku ter nato izogibanju uradnemu nadzoru bi le težko rekli junaško vedenje. Vesel bi bil prisotnosti vsaj enega ali dveh kritikov, ki bi bila pripravljena na izziv mednarodne razprave.
Prebrali smo veliko odličnih dokumentov. Sodeloval je medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC), posvetovali smo se tudi z Organizacijo za prehrano in kmetijstvo, programom Združenih narodov za okolje, konferenco o podnebju Zvezne republike Nemčije in veliko drugimi, zato so zdaj pred vami dejstva. Ta dokument nima borbenega značaja, kot so občasno trdili nekateri moji prijatelji; gre za poročilo o stanju, na podlagi katerega se bomo odločili, kako bi morali nadaljevati v prihodnosti. Utemeljitve jasno kažejo, da obstaja znanstveno soglasje, na podlagi katerega lahko zdaj napredujemo s svojim delom. Obstaja soglasje o tem, kako naj se ocenijo antropogeni vplivi; zajema ga člen 3. Imamo zadostne informacije, ki kažejo, da je v prihodnosti pomembno omejiti dvig povprečne temperature v svetu na največ 2 °C v primerjavi z ravnjo pred industrializacijo.
Kaj moramo torej ukreniti v prihodnosti? V Evropi moramo zbrati energijo za novo tretjo industrijsko revolucijo, ki temelji na treh stebrih trajnosti, to so trajnost proizvodov, socialna razsežnost in seveda gospodarska razsežnost. To ni obremenitev; je zelo velika priložnost, ki jo moramo razvijati naprej kot svojo vizijo.
Nekaj zagotovo drži: razprava o podnebju je le majhen del naše težave. Vključiti se moramo tudi v razpravo o trajnosti. Dejstvo je, da smo v le 500 letih porabili energijo, ki je nastajala več milijonov let, pri čemer ne poznamo odgovora na vprašanje, kako bodo lahko naši otroci in otroci naših otrok v prihodnosti razvijali lastne vire energije.
To je odlična priložnost. Potrebujemo pogum za ustvarjalnost. Kamena doba se ni končala, ker bi zmanjkalo kamenja. Naj vam povem, da se je kamena doba na srečo končala, ker smo mi, politiki, imeli pogum: pogum, da smo osvojili prihodnost, pogum za naše otroke in pogum za naš planet.
(Ploskanje.)
Predsednik
Najlepša hvala, gospod Florenz, tudi za vaše prijazne besede, namenjene predsedniku. Izražanje tako prijaznih čustev je prej izjema kot pravilo. Ker moram ostati objektiven in nevtralen, ne bom poudaril, da je le malo pohval pričakovanih, zlasti od lastne politične skupine. Kar se je zgodilo zjutraj, je bil torej pravi dogodek.
Janez Podobnik
predsedujoči Svetu. - Spoštovani gospod predsednik, spoštovani poročevalec Karl-Heinz Florenz, spoštovane poslanke in poslanci, gospe in gospodje.
Danes imamo na voljo jasne dokaze, da je za velike spremembe podnebnega sistema soodgovoren človek in da te spremembe že negativno vplivajo na naravo in človeško družbo. Gotovo je tudi, da se bo svetovna temperatura v tem stoletju še zvišala, če ne bomo hitro ukrepali in znatno zmanjšali emisij toplogrednih plinov, kar bo privedlo do vsesplošne škode in motenj.
Četrto poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah o oceni stanja, ki je bila sprejeta v Španiji novembra 2007, predstavlja najbolj celovito in verodostojno znanstveno oceno o podnebnih spremembah doslej. Poročilo pravi, da je segrevanje podnebnega sistema neizpodbitno, da je k porastu povprečne globalne temperature v zadnjih petdesetih letih zelo verjetno najbolj prispevalo povečanje antropogenih koncentracij toplogrednih plinov.
Poročila o oceni stanja, ki jih medvladni forum o podnebnih spremembah objavlja od leta 1990, kažejo na to, da je znanost o podnebnih spremembah in njihovih posledicah v zadnjih letih močno napredovala. To je mogoče pripisati več dejavnikom, vse številčnejšim dokazom o zaznanih podnebnih spremembah, trdemu delu znanstvenikov in boljšemu posredovanju znanstvenih spoznanj.
Kot je zapisano v vmesnem poročilu gospoda Florenza, ki po našem mnenju prinaša nekatere zelo pomembne sveže formulacije o opisanih problemih, to, kar vemo danes, zadostuje, da se takoj lotimo oblikovanja in izvajanja politik, ki bodo prispevale k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Tudi zato so se, kot vsi vemo, evropski voditelji držav in vlad marca lansko leto odločili poslati odločno sporočilo mednarodni skupnosti s sprejetjem zavez glede zmanjšanja emisij.
Evropska unija je odločena, da bo te zaveze izpolnila s celovito podnebno energetsko politiko. Potem pa bo še posebno pozornost namenila energetski učinkovitosti, obnovljivim virom energije, biogorivu, zajemu in shranjevanju ogljika ter na splošno prehodu v gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika.
Rad pa bi tudi spomnil, spoštovane poslanke in poslanci, na zadnje sklepe Evropskega sveta. Kot rečeno, je Evropska unija lani sprejela odločne in velikopotezne zaveze glede podnebne energetske politike. Sedaj, leta 2008, pa je čas za ukrepanje.
S konferenco o podnebnih spremembah na Baliju lani decembra je bil dosežen pomemben preboj z začetkom mednarodnega pogajalskega procesa, ki vključuje vse, tako razvite države kot države v razvoju. Ta proces je začrtan v akcijskem načrtu iz Balija. Evropska unija je odločena, da še naprej ohrani svojo vodilno mednarodno vlogo na področju podnebnih sprememb in energetike ter vzdržuje potreben zagon v pogajanjih v okviru okvirne konvencije Združenih narodov, zlasti na naslednjem zasedanju, ki bo letos v Poznanu. Cilj je zagotoviti, da bo leta 2009 v Københavnu dosežen ambiciozen, globalen in celovit sporazum o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012, ki bo skladen s ciljem Evropske unije, da se globalna temperatura lahko zviša največ za dve stopinji. Evropska unija bo k temu veliko prispevala tudi z uresničitvijo ciljev, določenih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2007.
Ključni izziv pa je, da se prehod k varnemu in trajnostnemu gospodarstvu z nizkimi emisijami ogljika izvede na način, ki je skladen s trajnostnim razvojem Evropske unije, konkurenčnostjo, zanesljivo oskrbo z energijo, varnostjo preskrbe ter zdravimi in zdržnimi javnimi financami.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se vam za današnjo priložnost za razpravo o vmesnem poročilu začasnega odbora za podnebne spremembe, ki ga je predstavil gospod Florenz. Čestitam mu za odlično opravljeno delo.
Poročilo potrjuje podporo Evropskega parlamenta ambiciozni politiki Skupnosti v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam. Gospod predsednik, to priložnost izkoriščam za zahvalo vsem poslancem Evropskega parlamenta za njihovo stalno podporo in pomemben prispevek k spodbujanju naše podnebne politike, ozaveščanju javnosti ter obveščanju poslancev iz drugih držav. Gospod predsednik, rad bi izpostavil tudi pomembno vlogo, ki ste jo imeli pri spodbujanju politike EU o podnebnih spremembah. Prepričan sem, da boste vi in poslanci Evropskega parlamenta nadaljevali z enako predanostjo, da bomo lahko v dveh kratkih letih, ki sta pred nami, dosegli sporazum do konca leta 2009 v Københavnu. Tako se bomo sposobni učinkovito spopasti s to veliko grožnjo planetu. V EU, v kateri se razprave o podnebnem in energetskem paketu sprememb vse bolj krepijo, ter tudi v mednarodnih pogajanjih moramo zbrati vsa sredstva in sodelovati po najboljših močeh. Izkoristiti moramo prednost EU ob upoštevanju konference v Københavnu decembra 2009.
Dva dejavnika sta nam pomagala doseči pomembne odločitve, sprejete na Baliju: položaj Evrope kot vodilne na svetu v boju proti podnebnim spremembam in znanstvene ugotovitve medvladnega foruma o podnebnih spremembah. Po zaslugi teh ugotovitev je veliko svetovnih voditeljev spoznalo, da je zares treba nujno ukrepati. Ta sklop znanstvenih poročil je državljanom in političnim voditeljem, vključno s poslanci v različnih državah, omogočil boljše razumevanje obsega izziva in resnih nevarnosti, ki nas čakajo, če ne bomo posredovali in ustavili podnebnih sprememb. Mislim, da se skoraj vsi strinjamo, da je resnično znanstveno dokazano, da so v boju proti podnebnim spremembam potrebni nujni in drzni ukrepi. Ti ukrepi so povzeti v vmesnem poročilu, ki je pred nami. To poročilo jasneje kot kadar koli prej poudarja znanstveno sporočilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah in ostalih virov v letu 2007.
Znanstvena razprava o tem, ali je podnebne spremembe povzročila človeška dejavnost, je trajala desetletja zaradi skepticizma, ki je preprečeval sprejetje odločnih ukrepov. Zdaj je razprave konec. To ne pomeni, da imamo odgovore na vsa vprašanja ali da smo razumeli vsako podrobnost; a zdaj vemo dovolj za ugotovitev, da je hitro sprejetje ambicioznih ukrepov v našem interesu, kar zadeva energetsko varnost ter gospodarske, okoljske in socialne dejavnike. Poleg tega, da si ne moremo privoščiti čakanja, je čas, ki ga imamo na voljo, povrhu vsega zelo omejen. Če hočemo omejiti globalno segrevanje na 2 °C, kar predstavlja mejo, nad katero izgubimo sposobnost omejitve ali spremembe vplivov segrevanja na okolje, morajo emisije toplogrednih plinov doseči najvišjo vrednost najpozneje v naslednjih 10 do 15 letih.
Da bi dolgoročno imeli veliko možnosti, da ne bi presegli 2 °C, je treba globalne emisije do leta 2050 zmanjšati na 50 % ravni iz leta 1990. Za dosego tega cilja je treba temeljito spremeniti način, na katerega pridobivamo in uporabljamo energijo. Potrebni so svetoven prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami CO2 ter majhne, a pomembne spremembe na veliko področjih našega vsakdanjega življenja. Resnično potrebujemo zeleno revolucijo.
Poročila medvladnega foruma o podnebnih spremembah so jasno pokazala, da se celo z ambicioznimi ukrepi za zmanjšanje emisij najbrž ne moremo izogniti nekaterim resnim posledicam podnebnih sprememb. Mednarodna skupnost mora biti zato pripravljena na soočenje z njimi. Zaradi tega razloga bo treba podpirati zlasti najranljivejše države v razvoju, ki bodo imele največje težave.
Zdaj bom spregovoril o pogajanjih ZN. Vemo, da imamo na voljo le malo časa, saj je naša prevladujoča prednostna naloga doseči sporazum v Københavnu leta 2009. Podpis tehtnega in obsežnega sporazuma, ki izpolnjuje ambiciozne cilje, določene na podlagi znanstvenih ugotovitev, je znaten izziv. Naš cilj je prepričati mednarodne partnerje, da podpišejo ambiciozni sporazum, za kar si bo treba zelo prizadevati. EU mora zato ostati zvesta svoji do zdaj uspešni strategiji. To pomeni, da moramo doseči pozitivne rezultate doma in mednarodnim partnerjem iz tujine pokazati, da sprejetje ambicioznih ukrepov ni v nasprotju z njihovimi interesi, prav tako pa ne ovira njihovega gospodarskega razvoja.
Eden od izzivov pred nami bo zagotovitev sodelovanja razvitih držav s ciljem, da bi zmanjšali emisije na raven, ki ustreza cilju 2 °C. To pomeni zmanjšanje njihovih emisij za 25-40 % do leta 2020 v primerjavi z letom 1990. Ne bom ovinkaril. Pozivamo Združene države, naj obvladajo ta izziv; namesto da napredek ovirajo, naj ga spodbujajo. Kot ste spoznali med nedavnim obiskom Združenih držav, so se razprave, ki zdaj potekajo tam, začele premikati v pravo smer, a seveda od njih pričakujemo še veliko več.
Poleg dela z razvitimi državami moramo poskušati izpolniti ambiciozne zaveze v zvezi z zmanjšanjem emisij držav v razvoju, zlasti tistih naprednejših. Obstaja veliko možnosti za zmanjšanje emisij; te vsebujejo znatne dodatne ugodnosti za energetsko varnost, zdravje ljudi in splošen razvoj. Zagotoviti je treba tako usmerjene ukrepe in jih podpreti v prihajajočem sporazumu leta 2009. Tudi tu menim, da se stvari premikajo v pravo smer. Vse bolj se zavedamo potrebe po ukrepanju v boju proti podnebnim spremembam. Hkrati postajajo očitne tudi dodatne ugodnosti, naj bo v zvezi z zagotavljanjem energije, zdravjem ljudi ali gospodarskim razvojem, ki ne bodo le zavarovani, ampak bodo s tem tudi pridobili.
Nedavni obisk predstavnikov Komisije na Kitajskem je potrdil, da se naši kitajski kolegi v celoti zavedajo svoje nujne dolžnosti glede izvajanja notranjih ukrepov. Začeli so jih že izvajati, pri čemer si nameravajo še naprej prizadevati za to. Podpirati jih moramo dvostransko in večstransko. V prihajajočih mesecih in naslednjem letu bomo imeli veliko priložnosti, da razširimo svoje sporočilo. Potekali bosta na primer konferenci G8 in G8 + 5, na katerih se bo japonsko predsedstvo osredotočilo na podnebne spremembe. Dodatne priložnosti bodo ponudili pobuda v okviru ZN za vodilna svetovna gospodarstva in različni dvostranski programi sodelovanja EU v zvezi s podnebnimi spremembami. Izkoristili bomo vse te priložnosti. Partnerje bomo prepričali, da je treba nujno ukrepati ter da moramo določiti preudarne in uspešne politike v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami. Prizadevati si moramo sistematično poudarjati znanstvene ugotovitve, ki podpirajo naša dejanja; še naprej se moramo sklicevati na posledice neukrepanja ali nezadostnih ukrepov.
Kot vemo, je skupna vizija, da to postane predmet pogajanj v okviru časovnega načrta z Balija. Zelo pomembno je, da se o tej viziji dogovorimo na podlagi veljavnih znanstvenih mnenj, ki so nam na voljo. Vztrajati moramo, da pogajanja potekajo ob upoštevanju znanstvenih ugotovitev. Prepričan sem, da imate skupaj ravno tako pomembno vlogo kot Komisija pri predstavljanju tega ključnega sporočila našim partnerjem, državljanom in njihovim parlamentarnim predstavnikom.
Joseph Daul
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, žal mi je, da zamujam, a nisem hotel prehitro voziti, da bi zaščitil naše podnebje.
Bistvo naše današnje razprave predstavljajo znanstveni podatki o podnebnih spremembah. Najprej se zahvaljujem kolegu Karl-Heinzu Florenzu za odlično opravljeno delo in neomajno predanost temu vprašanju.
Gospe in gospodje, zdaj so oblikovana znanstvena dognanja o podnebnih spremembah. Po mnenju večine strokovnjakov na tem področju ne moremo več dvomiti, da je globalno segrevanje zdaj resničnost in da ga je večinoma povzročila človeška dejavnost. Nekaj disidentov dvomi o resničnosti tega pojava, vendar ne ponujajo nobenih pristnih dokazov. Vmesno poročilo našega začasnega odbora za podnebne spremembe je prva faza v procesu iskanja rešitev.
Skoraj vsi se strinjamo, da bi morali povišanje temperature v svetu omejiti na dve stopinji nad ravnjo pred industrializacijo, vendar hkrati mislimo na to, da bi si morali prizadevati za povišanje, ki bi bilo manjše od dveh stopinj. Razprave o podnebnih spremembah vseeno ne moremo omejiti na boj med statističnimi podatki. Ko govorimo o podnebju, omenjamo taljenje ledenikov na Arktiki, dezertifikacijo, globalno segrevanje, razseljevanje živalskih vrst ter zlasti pojave, ki bi lahko imeli katastrofalne razsežnosti, kar zadeva razseljevanje ljudi.
To je ogromen izziv za človeštvo kot celoto. Regije, ki bodo najbolj prizadete, so najrevnejše države v Afriki, Aziji ter Srednji in Latinski Ameriki, v katerih je predvideno okoljsko preseljevanje. Skupaj s skrajnimi podnebnimi razmerami se bo pojavila nova vrsta beguncev. To ne bodo več politični begunci ali gospodarski priseljenci; to bodo podnebni begunci. Obstaja tudi tveganje krize s hrano, saj bo manj zemlje, primerne za obdelovanje. Ko bo zaloga pitne vode vse manjša, bo vse več napetosti, pri čemer bi v boju za nadzor nad viri lahko izbruhnile vojne.
Imamo ogromno odgovornost. Ne gre več le za dvom o pojavu podnebnih sprememb, ampak za to, da vsi skupaj sodelujemo v iskanju rešitev in pri njihovem izvajanju. O paketu ukrepov na področju podnebja in obnovljivih virov energije, ki ga je Komisija predstavila januarja, zdaj razpravljata tudi odbor Parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter odbor za industrijo, raziskave in energetiko: sistem za trgovanje z emisijami, delitev podnebnega bremena, zajem in shranjevanje ogljika ter obnovljivi viri energije.
Člani naše skupine PPE-DE v teh odborih in celotna skupina PPE so globoko vključeni. Pričakujemo veliko takih razprav in odločeni smo, da bomo delali skupaj, da bi dosegli kompromis na prvi obravnavi. Bistveno je, da Parlament in Svet dosežeta sporazum pred evropskimi volitvami.
Gospe in gospodje, Evropska unija je v primerjavi z mednarodnimi partnerji prevzela vodilno vlogo na svetu v boju proti podnebnim spremembam, pri čemer mora to vlogo obdržati. Če ne bomo mi resno jemali svoje vloge, da vzpodbudimo Združene države in druge države, kot sta po vašem mnenju, gospod komisar, Kitajska in Indija, naj se nam pridružijo v boju proti podnebnim spremembam, kdo jo bo?
Evropa mora biti združena in v celoti pripravljena na delo na svetovni konferenci v Poznańu decembra 2008, na kateri se bo oblikoval sporazum, za katerega upamo, da ga bomo podpisali v Københavnu decembra 2009. To je svetovni izziv, a Evropa je sila, ki lahko prepriča svoje partnerje, naj se ji pridružijo v boju, ter moramo se pripraviti za prihodnost naših otrok in vnukov.
Martin Schulz
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, skupina socialdemokratov je predlagala ustanovitev začasnega odbora za podnebne spremembe, in ko smo vložili ta predlog, smo bili prepričani bolj kot kadar koli, da smo dosegli odločilno fazo, kar zadeva evropsko in tudi mednarodno politiko, saj od tega odbora pričakujemo nalogo, primerno za Herkula, pa ne le v tem parlamentu.
Poudariti je treba, da se ukvarjamo z zelo pomembno nalogo: kot bi rekli v nemščini, je to naloga za celo stoletje. To so res vprašanja, ki jih je treba razrešiti v tem stoletju, saj bo v nasprotnem primeru veliko nepreklicno izgubljenega za prihodnje generacije. Zaradi tega razloga pozdravljam dejstvo, da se je med to razpravo večina poslancev Parlamenta strinjala, da se moramo zelo potruditi, da bomo obvladali izzive, s katerimi se soočamo.
Zato se tudi jaz zahvaljujem Karl-Heinzu Florenzu, ki je kot član druge parlamentarne skupine, a v vlogi poročevalca, predstavil poročilo, katerega vsebino lahko kot skupina socialdemokratov nedvomno podpremo. Hvaležen sem tudi, da imamo s Karl-Heinzom Florenzom in mojim kolegom Guidom Sacconijem dva poslanca Parlamenta, ki skupaj usmerjata odbor, kar je po mojem mnenju dober znak, da lahko dosežemo rezultat, ki temelji na soglasju. Toliko o vprašanjih glede soglasja: vprašanje, ki se bo po mojem mnenju nedvomno pojavilo, je, ali bomo še vedno zmožni delati skupaj, ko bomo govorili o vsebinskih vprašanjih, ki zadevajo smer politike, ki bi jo morali izbrati, in ko bomo začeli govoriti o podrobnostih.
Zaradi tega razloga izpostavljam dve ali tri točke preloma, s katerimi se bomo morali spopasti. Nočem obravnavati podrobnosti vmesnega poročila, ki je po mojem mnenju odlično, ampak hočem opozoriti le na en primer. Pred nekaj leti smo bili vsi zelo navdušeni, ko smo rekli, da bi radi ob zmanjšanju emisij CO2 prešli od izkoriščanja nafte k obnovljivim virom. Rekli smo, da so biogoriva pravi odgovor, a takrat se še nihče ni zavedal, da bi lahko zaradi obsežne izrabe obdelovalnih površin za pridelavo energetskih rastlin začelo primanjkovati kmetijskih površin za pridelovanje hrane.
Ko so se pred nekaj leti v Mehiki pojavili izgredi, ko koruzna moka naenkrat ni bila več na voljo ali so cene temeljito poskočile, mi - ali vsaj jaz - nismo takoj povezali teh pojavov. Danes vemo, da moramo rešiti energetske in podnebne težave, hkrati pa se moramo boriti proti lakoti na svetu. Uskladiti je treba ta vidika in to je le majhen znak, da se ukvarjamo z interdisciplinarno nalogo, ki bo od nas zahtevala, da pokažemo odločenost, kar vključuje tudi sklepanje kompromisov, med drugim kompromisov na drugih področjih.
Evropa je industrijska celina. Industrijske strukture, ki so bile vzpostavljene v 50 ali 60 letih, so odgovorne za škodljiv vpliv na naše podnebje. Seveda potrebujemo spremembo, vendar se moramo zavedati, da industrijskih struktur, ki so bile vzpostavljene v 50 ali 60 letih, ne moremo spremeniti v dveh tednih s parlamentarno resolucijo. Tudi to zahteva čas, zato bomo morali vzpostaviti ravnovesje med zelo ambicioznimi cilji, ki smo si jih zadali.
Komisar Dimas ima prav; ne smemo izgubljati časa. Poiskati moramo ravnovesje med temi ambicioznimi cilji na eni strani ter na drugi strani med tistim, kar je izvedljivo v zvezi s spremembo smeri. Oba vidika sta ključno pomembna in potrebujeta razumen pristop, ki je usmerjen h kompromisu. Zaradi tega pozdravljam dejstvo, da je francosko predsedstvo dejalo, da je pripravljeno poskusiti in doseči rezultat do konca leta. Če smo tudi v Svetu enako pripravljeni na kompromise in obveznosti, kot smo očitno v Parlamentu, mi to daje razlog za optimizem. Vendar bomo izgubili čas, če tudi v Svetu obstaja enaka taktična postavitev kot v tej instituciji.
Občutek imam, da v Parlamentu in Komisiji obstaja velika pripravljenost. Če tudi v Svetu obstaja taka pripravljenost in vse tri evropske institucije delajo skupaj, lahko pred evropskimi volitvami dosežemo, kar je rekel gospod Daul: tj., da javnosti pokažemo, da se predsedniki držav in vlad strinjajo o širokem okviru politike, pri čemer Evropski parlament opravi podrobno delo. Razdelitev dela je običajna, vendar bi bila potem končno vidna.
(Ploskanje.)
Graham Watson
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, čeprav vmesno poročilo našega odbora za podnebne spremembe le poudarja očitno, tudi to ni slabo. Črno na belem potrjuje, kar nas veliko od nas trdi že dalj časa. Ne moremo oporekati znanosti o podnebnih spremembah. Permafrost in ledeniki se talijo, morska gladina in temperatura pa naraščata, kar je večinoma posledica človeške dejavnosti. Neukrepanje zdaj pomeni, da se bo človeštvo približalo točki preloma, od koder ni vrnitve.
Skrajnega roka za podnebno politiko nista določili ne Evropska unija ne svetovna skupnost: določila ga je narava. Bistveno je, da kljub zavezam iz Kjota emisije toplogrednih plinov v svetu rastejo hitreje kot kadar koli prej, saj so že za četrtino presegle raven iz leta 1990. Nekateri znanstveniki trdijo, da so koncentracije CO2 že presegle mejo. Vsi se strinjajo, da bo priložnost, da stabiliziramo emisije in omejimo dviganje temperature na dve stopinji nad stopnjo pred industrializacijo, izginila v sedmih letih.
Demokracijo vodi obvladovanje kriznih razmer. Pogosto se ne ukvarjamo z resnimi težavami, dokler to ni nujno potrebno, in kot je izpostavil Karl-Heinz Florenz v tem odličnem poročilu, moramo zmanjšati emisije toplogrednih plinov ne le za 20 %, ampak morda do 40 %, odvisno od dogovora, ki se bo sklenil s tretjimi državami na pogovorih v Københavnu prihodnje leto.
Drugi veliki onesnaževalci, kot so Kitajska in ZDA, tudi kažejo pozitivne znake. Peking je pokazal novo pridobljeno pripravljenost na pogajanja na vrhu ZN na Baliju, medtem ko so vsi trije predsedniški kandidati v ZDA predani boju proti podnebnim spremembam. V odsotnosti nadaljnjih dokazov in s sredstvi, ki so nam na voljo, moramo odobriti paket v zvezi s podnebnimi spremembami Komisije, pri čemer pozdravljam delo, ki so ga moji kolegi Lena Ek, Chris Davis in Vittorio Prodi opravili na tem področju.
Okrepiti moramo tudi prizadevanje za spodbujanje čiste energije, in kar je najboljše: vemo, kako. Pridobivanje energije iz puščavskega sonca kot nadomestilo za obnovljive vire energije bi lahko tu v Evropi hitro pospešilo proces zmanjšanja emisij CO2. Študije na podlagi satelitskih posnetkov nemškega vesoljskega centra so pokazale, da lahko z izkoriščanjem manj kot 0,3 % puščavskega območja Bližnjega vzhoda in Severne Afrike proizvedemo dovolj visokonapetostne električne energije, da bi zadovoljili sedanje in prihodnje potrebe v Evropi, na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki. To ni zapletena znanost. To se že 20 let izvaja v Kaliforniji. Zdaj gradijo obrate v Španiji in Maroku z enakim namenom.
Če bi lahko združili zagon in odločnost, pogum in moč, bi lahko nehali izkoriščati nafto, hkrati pa poskrbeli za delovna mesta, pitno vodo in boljšo infrastrukturo za tiste, ki so najbolj izpostavljeni posledicam podnebnih sprememb. Proti podnebnim spremembam bi se lahko borili brez ugašanja luči.
Naš cilj mora biti, da Evropa uresniči svoje obljube, vlaga denar v proizvodnjo visokonapetostne sončne toplotne energije ter v politični kapital na področju odnosov med ljudmi v regiji Sredozemskega morja, da bi se to lahko uresničilo. Nismo našli boljšega načina za uporabo med pogajanji z ZN, da bi sklenili napreden mednarodni sporazum v Københavnu.
(Ploskanje.)
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, zahvaljujem se Karl-Heinzu Florenzu za zelo dobro sodelovanje v začasnem odboru za podnebne spremembe. Če ob poročilu Florenza rečemo, da je tako stanje v razpravi o podnebnih spremembah v Evropskem parlamentu, bi morda mislili, da med poslanci Evropskega parlamenta vlada čudovito vzdušje, če se ne bi - kot Buldogi v znanih risankah, ki jim v nemščini pravimo "Uničevalci tankov", dejansko izvajal zelo drugačen načrt na istem mestu ob istem času.
Žal vzporedno z začasnim odborom za podnebne spremembe tudi drugi odbori Evropskega parlamenta razpravljajo o podnebni politiki: odbor za industrijo, odbor za okolje in odbor za razvoj. Rezultati naših kolegov v teh odborih so pogosto zelo različni; ne ugotovijo, da smo na začetku zelene revolucije, druge ali tretje industrijske revolucije.
Vzemimo na primer nesoglasja glede urejanja emisij CO2, ki jih oddajajo avtomobili. Kar zdaj v okviru tega poudarja gospod Langen, poročevalec odbora za industrijo, nikakor ni povezano z ambiciozno podnebno politiko ali prizadevanjem, da bi zagotovili energetsko varnost prek učinkovitih tehnologij, kar je nekaj, kar hočemo zdaj predpisati za avtomobilsko industrijo v Evropi. Ambiciozen nov začetek, za katerega se zavzema gospod Dimas, so zadnje leto in pol vztrajno preprečevale različne večine v Evropskem parlamentu.
Zanima me, kaj se je zgodilo z duhom širše razprave o podnebju pri tem nesoglasju glede avtomobilov. V tem primeru to ni krivda moje skupine; tisti, ki zavirajo razvoj, so razporejeni v vseh ostalih skupinah tega parlamenta.
Naj povem še nekaj: trgovanje z emisijami bo pomembno vprašanje v Poznańu in Københavnu. Komisija bi morala zagotoviti, da se v Evropi doseže 20-odstotno znižanje. Tak predlog je predložila Angela Merkel, ko je Nemčija predsedovala Svetu, vendar takoj, ko Komisija vloži predlog za trgovanje z emisijami, že spet ukrepajo poslanci kot parlamentarna roka industrijskega lobija v Evropi, da bi dosegli, da se pogajanja ne osredotočijo na doseganje ambicioznih ciljev za zmanjšanje, ampak na doseganje izjem, še preden so oblikovana pravila.
Poročilo gospoda Florenza je dobro. Vseeno ostaja dejstvo, da to, o čemer glasujemo danes, ni povezano z resničnostjo podnebne politike v Evropskem parlamentu.
Liam Aylward
v imenu skupine UEN. - Gospod predsednik, tudi jaz bi rad čestital gospodu Florenzu in povedal, da smo lahko srečni, da to razpravo vodi tako sposoben človek, ter ga pohvalil za vse, kar je do zdaj dosegel. Pogosto nas obtožujejo, da smo preveč oddaljeni in da nismo v stiku s svojimi ljudmi, vendar dela tokrat EU za svoje državljane. Ni naključje, da 95 % evropskih državljanov verjame v pomembnost zaščite našega okolja. Več kot dve tretjini verjameta, da bi se morale politike, ki se ukvarjajo s podnebnimi spremembami, začeti izvajati na evropski ravni.
Moja država, ki je majhen otok, ne more rešiti vprašanja podnebnih sprememb ali si zadati naloge, da se bo sama spopadla z njimi, kar velja tudi za katero koli drugo državo. V reformni pogodbi, ki je zdaj zelo izstopajoč predmet razprav v moji državi, je Evropska unija predstavila ukrepe, ki bodo 27 držav članic skupaj vodile v boju proti podnebnim spremembam. Evropska unija je konstruktivno pospešila napredek pri sporazumu ZN na Baliju lani decembra, saj zdaj vse stranke priznavajo, da je ukrepanje nujno.
Sprejeti moramo težave, s katerimi se soočamo; znanstvenih dokazov je na pretek. Podnebne spremembe so resna svetovna grožnja. To bo imelo resne posledice. Ali smo res pripravljeni žrtvovati ne le podnebje in planet, ampak tudi gospodarstvo? Če še vedno ne bomo ukrepali, nas bo to sčasoma stalo do ene petine letnega bruto domačega proizvoda, medtem ko bi nas pravo ukrepanje stalo le 1 % BDP.
Ali smo pripravljeni podnebje pripeljati do točke, od koder ni vrnitve? Znanstveniki nas že obveščajo, da je bilo prejšnje desetletje najtoplejše v zgodovini, medtem ko je bilo leto 2007 eno od desetih najtoplejših let. Ne pozabimo na svoje dosežke in cilje z Balija. Nadaljevati moramo, da bi zagotovili časovni načrt povezanih rešitev za grožnjo podnebnih sprememb, da se zagotovi, da je prožnost držav članic v središču.
Jens Holm
v imenu skupine GUE/NGL. - (SV) Vsebina tega poročila je pravilna, a bi v njem rad videl več konkretnih ukrepov za kljubovanje podnebnim spremembam. Kljub temu skupina GUE/NGL poročilo seveda podpira.
Poročilo navaja, da so se globalne emisije med letoma 1970 in 2004 povečale za 70 %, da je bilo zadnje desetletje najtoplejše do zdaj in da nas čaka več točk preloma, na primer taljenje ledene odeje Grenlandije. Zato pozivamo k zmanjšanju emisij v EU za 60-80 % do leta 2050. Pozivamo k označevanju potrošniških izdelkov glede na vpliv na podnebje in k ukrepom za preprečevanje znatnih emisij, ki jih proizvaja EU z uvozom iz drugih držav. Pozivamo tudi k spremembam v načinu življenja.
To je popolnoma pravilno, vendar moramo ljudem olajšati življenje na podnebju prijazen način. Na primer, jesti moramo manj mesa ter manj potovati z avtomobili in letali. Žal EU zelo subvencionira mesno industrijo. EU žal subvencionira tudi gradnjo avtocest, zaradi česar se uporaba motornih vozil le povečuje. Tudi naši ukrepi za zmanjšanje obsega letenja še zdaleč ne zadostujejo. Če mi, politiki, ne bomo ustvarili trajnostnih sistemov, ne bomo verodostojni, ko bomo ljudi pozivali k spremembi načina življenja.
Kot sem rekel, moramo narediti več. Imeti moramo več konkretnih ukrepov, zaradi katerih bi nastale spremembe, in zastaviti si moramo višje cilje za zmanjšanje. Biti moramo tudi samokritični in podvomiti o gospodarskem redu, ki prevladuje v EU. EU je navsezadnje predana vzpostavitvi notranjega trga in trajni rasti. Zaradi tega nastaja le še več prometa, kar ni trajnostno.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Najprej se zahvaljujem poročevalcu gospodu Florenzu za izčrpno vmesno poročilo, ki je danes pred nami. Dobro je, da so vse pomembne znanstvene informacije o podnebnih spremembah zbrane v tem poročilu. Na poti do končnega poročila začasnega odbora za podnebne spremembe nam lahko zelo koristi. Nič ne morem dodati k vsebini, zato nisem vložil predlogov sprememb.
Že veliko je znanega o podnebnih spremembah, vendar potrebujemo veliko nadaljnjih raziskav, ker je veliko parametrov še neznanih. To poročilo je dejaven začetek dodatnih raziskav.
Med drugimi ne morem sprejeti predlogov sprememb gospoda Březine, če so sploh sprejemljivi. Kar zadeva predloge sprememb gospe Doyle in ostalih, bom upošteval mnenje poročevalca. Na koncu želim gospodu Florenzu srečo pri sestavljanju končnega poročila.
Jana Bobošíková
(CS) Gospod predsednik, poročilo, o katerem danes razpravljamo, je simbol domišljavosti in prevladujoče slepote Parlamenta. Nevarno se približuje zatiranju svobode, demokracije in solidarnosti z najšibkejšimi v družbi. V zvezi s svobodo mišljenja ni nič slabšega od vztrajanja, da je pravilno le eno znanstveno mnenje, pri tem pa zanikati ostale zamisli. V zvezi z demokracijo ni nič slabšega od političnega potrjevanja takega mnenja in v skladu s tem poskušati nadzorovati življenja ljudi. V zvezi s solidarnostjo z najšibkejšimi ni nič slabšega kot vlivati živila v avtomobilske rezervoarje za bencin in opazovati, kako ljudje umirajo zaradi lakote. Take politike ne bodo rešile planeta. Edini zmagovalci bodo pridelovalci subvencionirane oljne ogrščice in proizvajalci sestavnih delov mlinov na veter. Ob upoštevanju dejstva, da poskuša poročilo zatreti izmenjavo mnenj, določa, kakšni bi morali biti znanstveni rezultati, in spregleda potrebe najrevnejših v družbi, poročila nikakor ne morem podpreti. Mislim, da bi morali začasni odbor za podnebne spremembe takoj razpustiti. Končati želim z naslednjim: prihajam iz Češke republike in lahko za razliko od drugih politikov ponosno povem, da mišljenje predsednika Václava Klausa ni postalo toplejše in njegovi možgani niso postali zeleni.
Predsednik
Hvala, gospa Bobošíková. V prihodnosti se bom bolj potrudil, da bom vaše ime pravilno izgovoril. Mislim, da se vsi učimo, ne le predsednik, ampak nedvomno tudi govornica. Hvala, gospa.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Gospod predsednik, zahvaljujem se Karl-Heinzu Florenzu in celotni delovni skupini, ker so k delu glede tega vprašanja pritegnili toliko znanstvenikov na visoki ravni. Znanstveniki so tokrat prvič delali skupaj s poslanci tega parlamenta. To je prednost, ki je ne smemo zavreči, saj je jasno, kar so potrdili tudi znanstveniki, da se soočamo z ogromno negotovostjo v obliki podnebnih sprememb. To pomeni, da znanost napreduje in medtem spreminja svoje mnenje, zato je ne moremo spremeniti v absolutno resnico. Kaj to pomeni? Pomeni, da če znanstveniki med svojim delom stalno pregledujejo svoje ugotovitve in jim mi pri tem sledimo, moramo biti tudi mi prilagodljivi in svoje rešitve prilagoditi spremembam v dognanjih.
Simetrija med vse bolj obsežnimi dognanji in našo lastno prilagodljivostjo je zelo pomembna. Zaradi tega me med drugim skrbi tudi ogromno zaupanje vase, ki ga imamo v Evropi. Dvom in negotovost predstavljata temelj znanstvenega dela in v tem primeru temelj pravilnih ugotovitev. Mislim, da se moramo zavedati dejstva, da morda druge države, tiste, ki jih kritiziramo, pravilno ravnajo na določenih področjih.
To pravim, pri čemer ponavljam, da podpiram projekt, ker verjamem, da je treba upoštevati zamisel zapletenosti in učinka, pri čemer to izhaja iz tega, kar se nam je zgodilo z biogorivi. Vladati nam mora popolna disciplina v zvezi z okoljskim vplivom, gospodarskim vplivom in izvedljivostjo rešitev.
Čeprav cilj tega dokumenta ni ponujanje rešitev, ga vseeno podpiram. Kljub temu menim tudi, da je treba uporabiti kombinirano politiko, tu mora dokument storiti korak naprej v drugem delu, odločitve se morajo sprejeti zgoraj na državni ravni, ob tem se ne sme prezreti dejstva, da so podnebne spremembe vprašanje, ki ga je treba razrešiti s prilagajanjem na lokalni ravni.
Zato moramo začeti premišljevati o politiki širokega znanja o podnebnih spremembah od zgoraj v kombinaciji s politiko, ki se upravlja od spodaj, tj. v industriji, gospodarskih sektorjih, kmetijstvu, na različnih naših ozemljih, da bi vsaki državi dovolili, da sestavi svoj lastni projekt v skladu s splošnim projektom.
Guido Sacconi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz se pridružujem kolegom poslancem, ki se zahvaljujejo našemu poročevalcu Karl-Heinzu Florenzu in cenijo njegovo delo. Neuradno se zahvaljujem tudi vsem poslancem in političnim skupinam, ki v letošnjem letu zavzeto delajo in so delali za začasni odbor za podnebne spremembe, ki je resnično stkal zelo močno in trdno ozračje enotnosti, ki presega obrobna področja nesoglasij, ki vseeno obstajajo.
To mi daje razlog za upanje, ker bomo dobili povzetek vsega do zdaj zbranega materiala in materiala, ki ga zbiramo za končno poročilo, kar nam bo, na kratko povedano, omogočilo, da prihodnjemu Parlamentu predamo zdravo zapuščino, ki jo bo lahko izkoristil za dokončanje potrebnega dela v skladu s to resnično vseobsegajočo vizijo, ki je tako potrebna v zvezi s to zadevo.
Danes je pred nami prvo poglavje, uradna vzpostavitev stanja znanstvenega znanja v zvezi s tem vprašanjem. Jasno mora biti, da to ne pomeni, da je medvladni forum o podnebnih spremembah znanstveno gibanje, ampak forum, pri katerem je bila po letih dela upoštevana vsa znanstvena literatura o tej temi in sprejet je bil povzetek, revizija, ki dosega ravni verjetnosti na različnih področjih, različne ocene, ki so zelo hitro dosegle skoraj 100 %, kar je po mojem mnenju stanje brez primere v zgodovini znanosti.
Menim, da je to skrb vzbujajoče tudi s širšega vidika; to bi lahko delno obravnavali kot model za vzpostavitev inteligentnega odnosa, če sem lahko tako drzen, med znanstvenim znanjem in političnim odločanjem glede na nenavadno zapletenost vprašanj, s katerimi se danes sooča svet.
Podnebne spremembe se dogajajo, in sicer hitro, zato moramo ukrepati takoj, in kot je upravičeno rekel Karl-Heinz, to ni le težava, ampak tudi priložnost. To znanje je temelj, na podlagi katerega se je v obdobju enega leta, gospod komisar Dimas, spremenilo tudi svetovno politično ozračje, pri čemer globalno segrevanje ni edino, kar se je pojavilo. Svetovno politično ozračje se je spremenilo, vrh je doseglo na Baliju, ko so vsi priznali veljavnost raziskav medvladnega foruma o podnebnih spremembah, in v zadnjih mesecih, ko so svoje stališče bistveno spremenili voditelji.
Delno je naše delo vključevalo več obiskov Kitajske, Indije in pred nedavnim Washingtona v Združenih državah, pri čemer smo lahko izkoristili to, kar so, kot ste opazili, predsedniški kandidati jasno izrazili, in sicer da bodo v prihodnjih mesecih celo Združene države sprejele precej drugačne zaveze, kar resnično predstavlja upanje za mednarodna pogajanja, ki se bodo predvidoma končala v Københavnu leta 2009.
Strinjam se z vami glede tega in dosegamo rezultate, ki si jih še pred enim letom nismo mogli predstavljati.
Vittorio Prodi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se vam, gospod komisar, za stalno udeležbo. Kot znanstvenik lahko le pozdravljam dejstvo, da je slika, kar zadeva znanost, končno sprejeta in priznana celo v vodilnih političnih organih, kot je ta. Kot podpredsednik začasnega odbora za podnebne spremembe sem zadovoljen s prvotnimi rezultati skupnega dela in čestitam poročevalcu gospodu Florenzu, svojim kolegom in gospodu predsedniku Sacconiju.
Osebno se vseeno bojim, da vsa naša dobra volja ne bo zadostovala za rešitev resnih težav, s katerimi se spopadamo. Mislim zlasti na katastrofalne obete, ki so predvideni na podlagi podnebnih sprememb, za težave, ki so že zdaj zelo resne, kot so lakota, javno zdravje in dostop do naravnih virov, med katerimi prevladuje voda, pri čemer verjamem, da bomo po prvem koraku v odkrivanju tega pojava, in sicer sestavi tega prvotnega poročila o znanstvenih dokazih, po vsej verjetnosti sprejeli misijo nemogoče.
Ta misija bo namenjena polaganju temeljev za upanje, iskanju dosegljivih načrtov za prihodnost, ki ne bo zgrajena izključno na konfliktih in neenakosti, ter ponujanju vizije, pri čemer nam znanost pomaga izravnati neravnovesja, ki jih je človeštvo ustvarilo ali pomagalo zaostriti. Sodržavljanom bi morali povedati naslednje: sprejeli bomo to misijo in pri tem naredili skok naprej za civilizacijo.
Caroline Lucas
Gospod predsednik, na prvi pogled je videti, da je to poročilo tehnično in enostavno povzema znanost, kot jo poznamo. A ne mislite zmotno, to poročilo je tudi globoko politično in poziva k boju, ker je dejstvo, da to poročilo izkazuje nujno potrebo po popolni spremembi načina, kako vodimo gospodarstva.
Znanje s sabo prinaša odgovornost, in če vemo, kar vemo o resničnosti podnebnih sprememb, vendar ne ukrepamo v skladu s tem, to ni nič manj kot zločin proti prihodnjim generacijam.
Smisel poročila je tak: da je cilj EU, ki načrtuje 20-odstotno znižanje emisij, preprosto neskladen z znanostjo na dveh stopnjah; da moramo zdaj torej enostransko ukrepati, da dosežemo vsaj 30-odstotno domače znižanje; da se moramo odzvati na nova dejstva - ravno prejšnji mesec je vodilni znanstvenik na področju podnebja James Hansen opozoril, da so sedanji cilji odločno prenizki in da moramo nameniti veliko več sredstev za pomoč prilagajanju držav v razvoju, medtem ko je treba vse prihodke licitiranja v sistemu za trgovanje z emisijami nameniti za ukrepanje v zvezi s podnebjem.
Dobra novica je, da je EU v posebno dobrem položaju, da lahko vodi boj proti podnebnim spremembam, in da bomo morda dosegli tudi, da bodo naše lastne institucije prerojene in da se bo EU ponovno povezala z državljani, ki naj bi jih predstavljala, če bomo sprejeli ta izziv.
Bogdan Pęk
(PL) Gospod predsednik, že nekaj časa razburjen poslušam psevdoznanstvene utemeljitve, ki so predstavljene v samem osrčju Evrope. Govorim o predstavitvah v tem parlamentu, od koder naj bi se znanje, ki temelji na trdnih znanstvenih dokazih, razširilo po vsem svetu. Vendar dejansko obstaja vsaj toliko znanstvenikov, ki vztrajajo, da nismo v položaju, da bi lahko na podnebne spremembe vplivali s sredstvi, ki so nam zdaj na voljo, kot je znanstvenikov, ki vztrajajo, da je to mogoče.
Za minuto si predstavljajte, da ima prva skupina prav, gospe in gospodje. Če to drži in bomo namenili ogromno sredstev domnevnim podnebnim spremembam ter tako vplivali na dobrobit človeštva, zlasti v Evropi, bomo narode Evrope obsodili na strm padec v primerjavi z ostalimi narodi, ki se bodo medtem hitreje razvijali.
Parlamentu lahko zagotovim, da predsednik parlamentarnega odbora upošteva le mnenja enega sklopa znanstvenikov, in če komisar Dimas ne bo govoril o vsem poznanem znanstvenem delu v zvezi s to zadevo ter s tem dopuščal nastanek mita, bom temu nadvse zavzeto ugovarjal. Tako bom storil, ker moramo v zvezi s tako zadevo ukrepati le in izključno na podlagi prepričljivih znanstvenih dokazov.
Roberto Musacchio
(IT) Gospod predsednik, kolegi, zahvaljujem se poročevalcu gospodu Florenzu, ker je trdo delal in ocenil nekajmesečno delo začasnega odbora za podnebne spremembe pod odličnim vodenjem Guida Sacconija. Ključna politična točka, zaradi katere se strinjam s Florenzevim poročilom, je sprejetje medvladnega foruma o podnebnih spremembah kot organa ter torej sprejetje smernic ZN in konference na Baliju. Zapomnite si, da to ni le znanstvena točka, ampak točka demokracije; to je forum za svetovno demokracijo.
Težava pred nami je, da mora v Parlamentu vladati red, če hoče biti Evropa verodostojna in gibalo v sporazumu po izteku kjotskega protokola. Paket potrebnih ukrepov se mora odobriti v določenem obdobju in v skladu z zavezami z Balija, to pomeni, da mora paket upoštevati obveznosti, hkrati pa mora biti pregleden, primeren in preverjen.
Bistveno je, da preprečimo izjeme in odstopanje, ki spodbujajo neverodostojnost v Evropi in v odnosih z drugimi. Preprečiti moramo kakršno koli spletkarjenje držav članic in poslovnega sveta, kar pomeni, da moramo biti resni.
Graham Booth
Gospod predsednik, strinjam se z gospodom Pękom. Veliko uglednih znanstvenikov z vsega sveta je podpisalo deklaracijo iz Manhattna 4. marca letos. Med drugim navaja, da "ni nobenega prepričljivega dokaza, da so emisije CO2 zaradi moderne industrijske dejavnosti v preteklosti povzročile, povzročajo ali bodo v prihodnosti povzročile katastrofalne podnebne spremembe". Prejšnji teden je dodatnih 31 000 znanstvenikov podprlo ta pogled v peticiji iz Oregona.
To ni nič več nenavaden nasprotujoč si glas, pri čemer se tudi Nigel Lawson, član odbora zgornjega doma za podnebne spremembe, strinja, da razprave še ni konec. Preden sprejmemo obveznost zelo velikih stroškov zaradi podnebnih taks, trgovanja z ogljikom itd. v času, ko nas svarijo zaradi verjetne svetovne gospodarske recesije, moramo poslušati obe strani in se popolnoma prepričati, kdo ima prav.
Roger Helmer
Gospod predsednik, vsaj enkrat v Parlament prinašam dobro novico: globalno segrevanje se je ustavilo. Leto 1998 je bilo najtoplejše leto, kar se jih kdo spominja. Zadnjih 10 let so temperature v svetu mirovale ali padale. Nedavna skromna otoplitev je primerljiva z dogajanjem v srednjeveškem toplem obdobju; pred tem v času rimskega optimuma; še pred tem pa v času holocenskega optimuma.
Današnje temperature so pod najvišjo vrednostjo zadnjih 2 000 let. Vse bolj se dvomi o vlogi CO2. Od leta 1850 se povprečne temperature dobro ujemajo s sončnimi cikli, vendar zelo slabo s CO2 v ozračju. Tako geografski kot časovni vzorec segrevanja sta popolnoma drugačna od tega, kar so predvideli računalniški modeli.
Toplogredni modeli predvidevajo največje segrevanje v zgornjem delu ozračja, vendar je na podlagi opazovanja videti, da se je malo segrela le površina, kar je večinoma posledica učinka urbanega toplotnega otoka.
Toplogredni učinek CO2 je logaritmičen, to pomeni, da je to zakon padajočega donosa. Kar zadeva toplo gredo, je ozračje že zdaj nasičeno s CO2, zato bodo nadaljnje emisije imele le majhen vpliv.
Raven morske gladine ne narašča nič hitreje kot vedno, približno za 15-20 cm na stoletje; globalna ledena gmota je na splošno enako obsežna; resni vremenski pojavi niso nič pogostejši, kot so že vedno bili; izumiranja vrst ne povzroča globalno segrevanje, ampak izguba življenjskega okolja in zlasti težnja po biogorivih. Nedavne raziskave kažejo, da gre polarnim medvedom izredno dobro.
Podnebna histerija se vse bolj oddaljuje od resničnosti. Ponovno moramo razmisliti o svojih politikah, preden povzročijo še več škode.
(Ploskanje.)
Markus Pieper
(DE) Gospod predsednik, gospa Harms, uničevanje tankov je dejansko pozitivna stvar v pacifističnem smislu. Znanstvena dejstva so dobro znana: podnebne spremembe, ki se danes pojavljajo, so izrazito povezane s človeško dejavnostjo. Glede na to so dosežki začasnega odbora torej zgledni.
Pri tem poročilu me vseeno moti njegov grozeči podton. Moti me, da nikjer niso omenjena različna znanstvena mnenja. Dejstvo je, da je vsakič, ko politika trdi, da je nezmotljiva, nekaj narobe. Poročilo govori o vročinskih valovih nepredstavljivih razsežnosti in izumrtju do kar 70 % vrst, kar naj bi povzročile podnebne spremembe. Pravi, da bo skoraj vsaka regija na svetu utrpela negativne posledice. Te trditve temeljijo na predvidevanjih dolgoročnega modeliranja, a jih ne moremo tako enostavno pripisati izključno podnebnim spremembam, ki jih je povzročil človek.
Ob upoštevanju tega je škandalozno za Parlament, da so predlogi sprememb, ki jih je vložil gospod Březina in ki opozarjajo na točno to stanje, označeni za nesprejemljive. Gospod predsednik, naprošam vas, da označite predlog spremembe 15 za sprejemljivega. Varstvo okolja ni učinkovito, če se določena mnenja preprosto zatrejo z upravnimi postopki. Pretirana grožnja bo vzpodbudila ukrepe politike, zaradi katerih bo nastal izkrivljen pogled na politične prednostne naloge. Primer je trditev, da bi morale podnebne spremembe postati prednostna naloga v razvojni pomoči. Vendar so aids, podhranjenost, malarija in potresi danes večje težave, zato bi prav tu morali uporabiti naša politična sredstva.
Tudi v Evropi je razprava o podnebnih spremembah dosegla razsežnost, ki ogroža socialne dosežke. Že zdaj družina v Nemčiji plačuje več kot 40 % cene električne energije državi, pri čemer se na bencinskih črpalkah številke gibljejo med 55 % in 78 %. Nova shema trgovanja z emisijami bo cene električne energije ponovno dvignila za vsaj 30 %.
Zagovarjam razumen pristop k vprašanju podnebnih sprememb, da bomo nato lahko določili rešitve, ki bodo socialno in gospodarsko ustrezne. Predlogi sprememb, ki jih je vložil gospod Březina, bi ponudili številna izhodišča, zato vas prosim za podporo.
(Ploskanje.)
Dorette Corbey
(NL) Zahvaljujem se gospodu Florenzu. Sestavil je odlično poročilo. Razprava o podnebnih spremembah je zelo čustvena, seveda upravičeno. Vendar se moramo danes odločiti za smiseln pristop. V naslednjih nekaj mesecih bomo intenzivno obravnavali vprašanje podnebnih sprememb, pri čemer se načrtuje veliko ambicioznih ukrepov.
Zelo pomembno je, da Evropa dokaže svojo verodostojnost pred srečanjem v Københavnu in doseže sporazum o podnebnem paketu. To se lahko zgodi le, če imamo skupno podlago, ki je znanje. Gospod Florenz je zaslužen za določitev znanstvenega soglasja. Izhodišče naše politike so ugotovitve medvladnega foruma o podnebnih spremembah. Več tisoč znanstvenikov je sodelovalo v tem medvladnem forumu. Dejstvo je, da se Zemlja segreva ter tudi da so to delno povzročila človeška dejanja. Da bi omejili podnebne spremembe, moramo zmanjšati emisije toplogrednih plinov za 60-80 % do leta 2050. To ni lahka naloga. Vključeni so pomembni interesi. Čista proizvodnja seveda lahko prinese veliko dobička in delovnih mest, pri čemer je prav tako dobro, da bomo tako končali svojo odvisnost od nafte in vstopili v svet trajnostne energije. Vseeno prehod na gospodarstvo z nizkimi stopnjami CO2 ni preprost.
Zaradi tega sta pomembni dve stvari. Prvič, politika mora temeljiti na znanju, kar ne pomeni, gospod Pieper, da je soglasje v medvladnem forumu o podnebnih spremembah nespremenljivo. Pričakujemo lahko, da bo medvladni forum o podnebnih spremembah izpostavljen kritikam in zelo tehtnim utemeljitvam skeptikov, ker to pomaga znanju, zato naša skupina v celoti podpira odstavek 10.
Druga točka je, da potrebujemo dolgoročno podporo javnosti. Da bi javnosti omogočili podpiranje strogih ukrepov, prosimo, da se osnovne znanstvene točke izpostavijo v brošuri, ki bi bila na voljo javnosti, da bi se lahko vsi zavedali izzivov, s katerimi se soočamo. Tako se lahko skupaj spopademo z izzivi. Pričakujem, da bo to poročilo gospoda Florenza podlaga za več skupnega ukrepanja in za oblikovanje dobre politike do leta 2009.
Lena Ek
(SV) Gospod predsednik, čestitam Karl-Heinzu Florenzu za odlično poročilo. Naj poudarim, da ima to poročilo velik političen in simboličen pomen, kar se ne nazadnje kaže tudi v tem, da so razpravo začele tri velike politične skupine.
Vsi se strinjamo z vsebino poročila gospoda Florenza. Tudi napisano je tako, da ga lahko preberejo in razumejo običajni Evropejci. Še dve od pozitivnih lastnosti tega poročila, ki ju z veseljem poudarjam, sta jasnost in poučnost.
Vendar so prisotne tudi težave, ki jih moramo obravnavati. Pozivam vas, da podprete predloge sprememb v zvezi z morjem in zvišanjem temperature morske gladine za 1,5°. Prav tako moramo obravnavati vprašanja v zvezi z javnim zdravjem. To temo bomo vključili v naslednje poročilo. Pričakujem, da bodo na tem področju predstavljene dobre ideje. Poslanci Evropskega parlamenta imamo zdaj priložnost pokazati, da se za te zadeve odločno in resno zavzemamo. Avril Doyle in jaz sva obe poročevalki za trgovanje s pravicami emisij. Če vsi resnično mislimo, kar smo povedali danes pred glasovanjem, pričakujemo dobro podporo predlogov, ki jih bomo vložili v različnih odborih.
Na koncu poudarjam, da pripravljamo konferenco v Københavnu. Te priprave moramo nadaljevati na popolnoma drugačen način, v sodelovanju s Parlamentom, Svetom in Komisijo ter državami v razvoju. Do konference je le še 18 mesecev.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospod predsednik, tudi jaz čestitam gospodu Florenzu za poročilo. Poročilo mora temeljiti na znanstvenih ugotovitvah pristojnega odbora ZN in poudarjati potrebo po boljšem obveščanju državljanov.
Vendar, gospe in gospodje, gospod komisar, preidimo od ugotovitev k dejanjem. Naše politike moramo prilagoditi ukrepom, ki jih predlaga znanost. Potrebujemo čistejša goriva in čistejše avtomobile. Gospod komisar, vemo za vaš boj, tudi v Komisiji, proti lobijem in interesom, ki ogrožajo prizadevanja EU, da bi bila v boju proti podnebnim spremembam vodilna na svetu. Velika večina Evropskega parlamenta vas pri tem podpira. Podprla bo ambicioznejše prizadevanje Komisije in vlad, ker sta človeško življenje in varstvo okolja veliko pomembnejša kot interesi nekaterih poslovnih krogov.
Jerzy Buzek
(PL) Gospod predsednik, nisem prvi in prepričan sem, da ne bom niti zadnji, ki poročevalcu čestita za odlično poročilo. Mednarodna skupnost je pred kratkim prejela dokument medvladnega foruma o podnebnih spremembah, ki vključuje obsežno znanstveno študijo globalnega segrevanja. Na ta dokument se sklicujemo v našem poročilu in v naši resoluciji. Večina raziskovalcev je sprejela ta dokument, tj. četrto ocenjevalno poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah. Prav tako je dokument sprejela večina vlad 110 držav, predstavljenih v forumu. Kljub temu so se pojavili dvomi glede veljavnosti dokumenta. Tudi v tem parlamentu. Zato bi bilo dobro, da začnemo obravnavati nesoglasja.
Prvič, vsi se strinjamo, da je globalno segrevanje dejstvo, čeprav obstajajo na svetu tudi primeri, kjer je zdaj hladneje kot v preteklosti. Zdi se, da zdaj priznavamo, da globalno segrevanje obstaja, za kar je med drugim zaslužno tudi poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah. Zato ni več tako pomembno obravnavati nadaljnjih namigov za prihajajočo apokalipso, povezano z dvigom temperatur. Po drugi strani pa je seveda nujno razložiti in dokazati vzrok za dvig temperatur.
Opominjam Parlament, da večina znanstvenikov, ki so raziskovali ta problem, resnično verjame, da so za globalno segrevanje predvsem, čeprav ne v celoti, odgovorni ljudje. To velja zlasti za emisije toplogrednih plinov. To teorijo bi bilo vredno nadaljevati in še naprej dokazovati. Raziskave v zvezi z vzroki segrevanja je treba vsekakor nadaljevati in to je glavni sklep naših posvetovanj.
Vendar je za nas najpomembnejše zavedanje, da so toplogredni plini, ki jih povzročajo ljudje, zelo verjetno največji vzrok globalnega segrevanja, tako da je treba ukrepati. Zato je Evropska unija prevzela vodilno vlogo pri omejevanju emisij. Zato je za nas Evropejce zlasti pomembno, da na tem področju dosežemo globalni sporazum v Poznańu in Københavnu. Zavedati se moramo, da planeta ne moremo rešiti sami. Vendar ukrepanja zdaj ni mogoče prekiniti. Civilizaciji ne moremo odreči naše odgovornosti.
Riitta Myller
(FI) Gospod predsednik, po vsem svetu obstajajo uveljavljeni in preverjeni podatki o podnebnih spremembah in ne smemo dvomiti v to, da je za sedanji trend globalnega segrevanja kriv človek. To v svojih začetnih sklepih v svojem poročilu navaja gospod Florenz. Navsezadnje je bil namen osnutka tega vmesnega poročila oblikovanje skupne podlage za končno različico.
Delo odbora in Parlamenta je treba vključiti v četrto ocenjevalno poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah. V tem poročilu je izraženo jasno soglasje, da mora biti povprečna temperatura v svetu ustaljena, da se ne zviša za več kot 2°C. Na ta način se lahko upošteva tudi gospodarski, ekološki in družbeni vpliv podnebnih sprememb.
Kot je dejal gospod Florenz, so dejstva jasna. Zdaj je vse odvisno od tega, kako prebrano razumemo oziroma kakšne so naše bralne sposobnosti. To bo jasno letos, ko bomo razpravljali o svežnju zakonodaje, ki nam ga je predstavila Komisija. Predvsem želim poudariti, da se moramo bolj osredotočiti na vprašanje energetske učinkovitosti, ker to področje zadeva ekološki, gospodarski in družbeni vpliv na podnebne spremembe. Upam, da bo Komisija v svojih prihodnjih dejavnostih posebej obravnavala možnosti za večjo energetsko učinkovitost. Ker je prihranjena energija najcenejša energija, je v ekološkem smislu tudi najboljši način za boj proti podnebnih spremembam, zato upam, da bo Komisija pripravila nove predloge in spodbude.
Avril Doyle
Gospod predsednik, razpravljamo o odličnem vmesnem poročilu poročevalca začasnega odbora za podnebne spremembe o znanstvenih dejstvih podnebnih sprememb. Zahvaljujem se poročevalcu, ki je v to poročilo vložil ogromno dela, in vsem kolegom iz začasnega odbora v Parlamentu.
Če zakonodajalci ne upoštevajo strokovno pregledanega mnenja velike večine znanstvenikov na področju podnebnih sprememb na svetu, na ta način izražajo domišljavost, neodgovornost in popolno zanemarjanje dolžnosti. Smo nosilci odločitev. Državljani so nam zaupali demokratično odgovornost in pri reševanju tega najbolj perečega problema, s katerim se skupnost zdaj sooča, moramo biti dejavni, ker so odločitve, ki jih je treba sprejeti, zelo pomembne.
Kolege, ki dvomijo v obstoj podnebnih sprememb, pozivam, naj sodelujejo pri reševanju te težave, četudi le na podlagi velikokrat zlorabljenega, ampak zelo pomembnega koncepta previdnostnega načela. Da, znanost je zapletena in dinamična, vendar moramo glede na to, da znanstvena skupnost podpre le vsak naš peti primer, v zvezi s strokovnim delom nekaterih naših najboljših in najuspešnejših strokovnjakov s področij klimatologije in meteorologije sprejeti izzive, raziskovati in predvsem odgovarjati zanj ter se ustrezno odzvati.
Več kot dve tretjini zemeljske površine prekrivajo oceani in tri četrtine velikih mest na svetu se nahaja ob morju. V oceanih je več kot 97 % vode na planetu, ribe pa predstavljajo največji odstotek beljakovin na svetu, ki jih zaužije človek, pri čemer so za 3,5 milijarde ljudi glavni vir hrane. Ker je človek povzročil zvišanje emisij toplogrednih plinov, znanstveniki napovedujejo velike spremembe, kot so toplejša voda oceanov, taljenje ledu na tečajih, višja morska gladina in zakisljevanje oceanov, ki bodo resno ogrožale morske ekosisteme in ribiško skupnost.
Kot podpredsednica odbora za ribištvo bi si prizadevala, da se premišljena stališča zdaj upoštevajo v tem vmesnem poročilu. Naj na kratko izpostavim še dve zadevi: prvič, ni prav, da se v začasni odbor za podnebne spremembe niso vključili člani odbora za ribištvo; drugič, obžalujem, da začasni odbor ni mogel sprejeti mnenja odbora za ribištvo.
Na koncu naj povem, da obstajajo številni predlogi sprememb, ki poudarjajo znanstveno potrjen vpliv posledic podnebnih sprememb na oceane sveta. Kolege pozivam, naj podprejo te predloge sprememb, ker mora biti poročilo v zvezi s sprejemanjem odločitev čim bolj razumljivo in celostno.
Agnes Schierhuber
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, tudi jaz se najprej zahvaljujem poročevalcu za njegovo delo. Kot so dejali prejšnji govorniki, je poročilo v celoti povezano z znanstvenimi dejstvi glede podnebnih sprememb, o katerih smo se natančno posvetovali s svetovno znanimi strokovnjaki na tematskih sestankih.
Sektor za kmetijstvo in gozdarstvo je eden od sektorjev, ki so jih podnebne spremembe najbolj prizadele, in zato mu je v velikem interesu, da se po vsem svetu sprejmejo učinkoviti ukrepi za varstvo okolja. Nujno je, da v procesu po kjotskem protokolu sodelujejo vse države, zlasti države v razvoju. Prav tako je pomembno poudariti, da kmetijstvo nikakor ne določa cen hrane: moka, ki je potrebna za žemljo kruha na primer predstavlja manj kot 2 % stroškov.
Prav tako je dobro znano, da obnovljivi viri za agrogoriva ne sprostijo nič več CO2, kot so ga pridobili med rastjo, kar pomeni, da so, kar zadeva CO2, nevtralni. Z izsledki temeljitih raziskav je bilo tudi dokazano, da so ljudje delno odgovorni za podnebne spremembe. Zato je pomembno, da se izvede obsežnejša raziskava in da se z učinkovitejšo porabo prihrani energija. Priznajmo, da je bilo za to, da smo sprejeli dejstvo, da je zemlja okrogla in ne ravna, potrebnih 3 000 let.
Parlament pozivam, naj začne resno razpravo, v kateri se bodo podnebne spremembe upoštevale kot svetovni problem; to je makrodružbeni problem, ki ga ni mogoče rešiti s sektorskimi politikami v posameznih državah članicah. Rešitev je mogoče doseči na svetovni ravni in Evropska unija mora seveda v boju proti podnebnim spremembam prevzeti vodilno in posredniško vlogo.
Valdis Dombrovskis
(LV) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej čestitam poročevalcu za jasno in nedvoumno stališče, ki na podlagi rezultatov znanstvenih študij priznava, da se globalno segrevanje resnično dogaja in da ga povzročajo ljudje. Zavedati se moramo, da so pred nekaj leti številni vplivni politiki, vključno z voditelji nekaterih glavnih velesil, to zanikali. Poročilo je v tem smislu še korak naprej, saj zavrne izjave, ker naj bi bile znanstveno neutemeljene, ker naj se globalno segrevanje ne bi dogajalo in naj bi to bila le naravna nihanja temperature. To poročilo ponovno dokazuje, da je EU vodilna na svetu, kar zadeva globalno segrevanje. Vendar to ni razlog za ponos. Da globalno segrevanje ne bi preseglo meje 2 %, bo treba količino emisij CO2 glede na sedanje ocene do leta 2050 znižati vsaj za polovico. V tem smislu je izjava v poročilu, da so skoraj vse države članice EU uspešno napredovale pri doseganju ciljev kjotskega protokola, preveč optimistična. V obdobju 1990-2005 je 15 starejših držav članic EU znižalo svoje emisije le za 2 % in zelo malo verjetno je, da bodo v preostalih petih letih svoje emisije znižale še za dodatnih 6 %, s čimer bi dosegle skupen cilj kjotskega protokola. EU kot celota lahko velja za vodilno v svetu na tem področju le zato, ker so novejše države članice znižale svoje emisije veliko hitreje. Pričakuje se, da bodo nove države članice EU do leta 2010 znižale svoje emisije CO2 za 21 %. Le zato lahko voditelji EU govorijo o na videz ambicioznem cilju 20-odstotnega znižanja emisij do leta 2020. Seveda mora biti ta cilj dobrodošel, vendar je pomembno, da najbolj znižajo emisije največji povzročitelji onesnaženja. Ni sprejemljivo, da se dovoli, da prizadevanja politik EU v zvezi s podnebnimi spremembami temeljijo le na sedanjih dosežkih novejših in redkih starejših držav članic, ter da se jim naloži dodatno breme in hkrati ne omeji največjih povzročiteljev onesnaženja. Vendar ne glede na določitev znižanj emisij za države članice EU ne bomo dosegli ničesar, če ne bo dosežen svetovni sporazum in če države, kot so Združene države Amerike, Kitajska, Indija, Rusija in druge, ne bodo vključene v reševanje tega problema. Ta zadeva se mora prednostno obravnavati v okviru zunanje politike EU in politike boja proti podnebnim spremembam. Hvala za vašo pozornost.
Romana Jordan Cizelj
Za spremembe in ukrepanja pa se ponavadi odločimo le, če temeljijo na trdnih dejstvih. In v Odboru za podnebne spremembe smo zbrali številne podatke mnogih znanstvenikov. Le-ti pa, večina teh podatkov pa kaže na spremembe v ekosistemih kot posledico antropogenih emisij in na možne trende v prihodnosti.
Medtem, ko so nekateri zaskrbljeni in jih uporabljajo kot grožnjo, pa moramo vendarle videti tudi dobro plat. Ta pa je, da je še možno ukrepati. Vendar moramo ukrepati hitro, odgovorno, resno ter usklajeno. Najprej znotraj Unije, nato pa tudi globalno. V mednarodnih dogovorih pa nam lahko uspe le, če bomo dovolj občutljivi tudi do problemov tretjih držav. Te pa se ukvarjajo s problemi trajnostnega razvoja, mnoge med njimi pa tudi z izkoreninjenjem revščine.
Celovit pristop torej terja spremembo v naših, v evropskih glavah, kajti doslej smo se ukvarjali samo z razvojem ali pa predvsem z razvojem v nizkoogljično družbo. Mednarodni sporazum bomo lahko dosegli le, če bomo enakovredno obravnavali ukrepe znižanja izpustov in ukrepe prilagajanja izpustov, prilagajanja podnebnim spremembam.
Zahvaljujem se poročevalcu za odlično poročilo in pričakujem tudi v tem smislu nadaljevanje našega dela do naslednjega leta.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, gospodu Florenzu čestitam za odlično poročilo. Razprava o znanstveni podlagi podnebnih sprememb je zelo pomembna, ker na žalost politiki pogosto ne upoštevamo dejstev, čeprav se jim je težko izogniti. Strinjam se z gospodom Schulzem, da moramo končati z razpravami, ki temeljijo na mnenjih, in upoštevati dejstva.
Na Madžarskem se je na primer raven podzemne vode v Panonski nižini med rekama Donavo in Tiso v zadnjih 30-40 letih znižala za 3-4 metre; nastala je močna dezertifikacija; znanstveniki so opravili meritve in ugotovili, da obstajata dva vzroka dezertifikacije - podnebne spremembe in škodljiva človekova dejavnost, vsakemu od njiju pripisujejo 50-odstotno krivdo.
Skratka, o izjavah znanstvenikov moramo dobro premisliti. Prav tako se strinjam, da Evropska unija ne more sama rešiti tega problema; pri tej nalogi morajo sodelovati tudi Japonska, Brazilija in države v razvoju. Hvala za vašo pozornost.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Gospod predsednik, za podnebne spremembe je krivo človeštvo in zato lahko ljudje pomagajo pri reševanju tega problema.
Cilj EU je povečati uporabo biogoriv v prometu na 10 %. Tudi ta cilj je treba doseči. Za doseg tega cilja moramo narediti čim več, tudi vključiti uporabo šote kot surovine v biodizel.
Za raziskave je potrebnih več finančnih sredstev, da se lahko uporabi najučinkovitejše metode. Nekatere študije so na primer pokazale, da je proizvodnja energije iz alg na hektar do petnajstkrat večja od proizvodnje energije iz grozdja, palmovega olja in soje, zato je na tem področju treba opraviti več raziskav. Zato je to eden od načinov, s katerim lahko zmanjšamo uporabo palmovega olja in jo morda tudi popolnoma odpravimo, ker nikakor ni okolju prijazna dejavnost. Zato moramo ukrepati v sodelovanju z Združenimi državami Amerike, Kitajsko, Indijo in Rusijo.
Péter Olajos
(HU) Hvala, gospod predsednik. Menim, da moramo, če želimo na koncu leta 2009 v Københavnu uspeti, upoštevati dve zadevi, kar sem ugotovil v zadnjih nekaj mesecih med obiski v Indiji, Bangladešu, na Kitajskem in v Kaliforniji.
Najprej si moramo za to resnično prizadevati. Torej ni dovolj, da se hvalimo in govorimo o 10, 20, 30 ali 40 %. Glede na podatke Evropske agencije za okolje se od leta 2000 emisije ogljikovega dioksida niso znižale, ampak celo zvišale za 1 %. Sistem za trgovanje z emisijami je zelo uspešen in zdaj se ga spreminja, vendar verjamem, da bi bilo vredno uvesti podobne spremembe tudi v sistem zunaj sistema za trgovanje z emisijami; morda je treba sistema celo okrepiti. Zelo podpiram predlog Sveta, da bi kot izhodiščno leto določili leto 1990 in ne leto 2005.
Še ena pomembna zadeva je sklad za prilagoditev. Če želimo v Københavnu doseči uspeh, moramo vzpostaviti sklad za prilagoditev. Sternovo poročilo je pokazalo, da bi imele druge regije brez sklada za prilagoditev zelo malo možnosti za preprečevanje posledic podnebnih sprememb. Hvala.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Podnebne spremembe že vplivajo na Evropsko unijo. V zadnjih letih so na primer Romunijo prizadele suša, poplave in visoke temperature. Nekatera območja južnega in jugovzhodnega dela Romunije so se začela spreminjati v puščavo. Unija je prevzela pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam v zvezi z zmanjšanjem vzrokov in prilagoditvijo podnebnim spremembam.
Lizbonska strategija vključuje določbe o podnebnih spremembah in cenim tudi njen člen o solidarnosti v primeru naravnih nesreč. Na žalost je svetovno upravljanje na področju varstva okolja decentralizirano in včasih skupne odločitve niso dovolj skladne; za spremljanje približno 500 mednarodnih sporazumov, od katerih jih je 300 na regionalni ravni, je odgovornih 18 večstranskih institucij. Evropska unija mora imeti na tem področju vodilno vlogo.
Rešitve obstajajo. Potrebujemo skladne ukrepe za področje podnebnih sprememb, bolj ekološki promet, raziskovalne in razvojne programe, prilagoditev kmetijstva ustrezni porabi vode, pogozdovanje ter zlasti boljše ravnanje z odpadki. Čestitam poročevalcu.
Miroslav Mikolášik
(SK) Podnebne spremembe imajo pomembne posledice na ekosisteme, vendar tudi na gospodarstvo, javno zdravje, varnost preskrbe z vodo in hrano ter preseljevanje. Glede na zadnje znanstvene študije je k trendu globalnega segrevanja pripomogla tudi človeška dejavnost, zato je dolžnost naše družbe, da uvede učinkovite politične ukrepe.
Strinjam se z vmesnim poročilom začasnega odbora za podnebne spremembe in njegovimi priporočili o prihodnji celostni politiki EU za področje podnebnih sprememb in zelo podpiram stališče, da je treba zvišanje povprečne temperature na svetu omejiti na največ 2°C. Poleg tega si mora Evropska unija prizadevati za zmanjšanje emisij na način, s katerim se bo ohranjala temperatura pod postavljeno mejo 2°. Pomemben instrument pri politikah ublažitve podnebnih sprememb sta omogočen dostop do znanstveno potrjenih informacij za javnost in prispevanje k javni ozaveščenosti na tem področju.
Anni Podimata
(EL) Gospod predsednik, gospod komisar, najprej naj povem, da se strinjam z vmesnim poročilom o znanstvenih raziskavah na področju podnebnih sprememb. Še posebej sem zadovoljna, ker poudarja dejstvo, da se znanstveniki strinjajo glede resnosti problema. Prav tako poročilo izpostavlja velik vpliv ljudi na podnebne spremembe, zlasti kar zadeva porabo energije.
V četrtem ocenjevalnem poročilu medvladnega foruma o podnebnih spremembah je navedeno, da so se emisije med letoma 1970 in 2004 zvišale za približno 80 % in da je to v glavnem posledica uporabe fosilnih goriv. Glede na to, da je področje načrtovanja v zvezi s podnebnimi spremembami tesno povezano s področjem načrtovanja v zvezi z energetskimi viri, želim izpostaviti, da je treba oblikovati celosten načrt na evropski ravni, da bomo na področju energije lahko sprejeli najprimernejše in najučinkovitejše odločitve.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, v zvezi z današnjo razpravo imam nekaj pripomb.
Prvič, znanstveni dokazi. Nihče ne dvomi o tem, da je ozaveščanje o obstoju globalnega segrevanja in vzroku zanj zelo zapletena naloga. V tem primeru ni mogoče opraviti laboratorijskega testa in s tem dokazati dejanskega stanja. Dokazi temeljijo na dolgoročnih opazovanjih in zelo zapletenih postopkih, pri čemer seveda obstajajo tudi dvomljivci, nekateri znanstveniki z drugačnim mnenjem. To ni nič novega. Dobro znano je, da imajo znanstveniki različna mnenja: ne pozabimo, da so nekateri znanstveniki zelo dvomili, da kajenje povzroča raka, in v to dvomijo še danes. Vsi seveda poznamo resnico. Še eden od takšnih primerov je talidomid in povzročitev fokomelije v človeških zarodkih.
Drugič, poudarjati je treba globalno segrevanje, ker vsi vemo, da države, ki najbolj onesnažujejo, tj. ZDA, Kitajska in Indija, na področju boja proti globalnemu segrevanju najmanj ukrepajo.
Janez Podobnik
predsedujoči Svetu. - Z veliko pozornostjo sem sledil vaši zelo živahni razpravi, ki ji je bila podlaga zelo dobro vmesno poročilo poročevalca gospoda Karl-Heinza Florenza, za kar se mu tudi zahvaljujem in mu ob temu poročilu čestitam.
Vaša razprava je bila taka, kot krasi vsak parlament. Bila je zelo angažirana, jaz sem jo razumel kot pozitivno kritičnost, kajti vsako mnenje je dragoceno, tudi tisto, ki je kritično.
Iz vaše razprave lahko povzamem dve osnovni ugotovitvi. Evropska unija je in bo ostala sila, ki se je sposobna soočiti in sama, seveda v sodelovanju z vsemi globalnimi partnerji, potiskati resno soočenje s podnebnimi spremembami naprej. In druga ugotovitev, podnebne spremembe niso samo problem, ampak so lahko tudi priložnost. Učinkovito pa jih lahko rešujemo predvsem z ukrepanjem na globalni ravni.
Rad bi še posebej povedal, da se v Evropski uniji uspešno in zelo poglobljeno pripravljajo v okviru podnebno energetsko podnebnega svežnja vsi tisti ukrepi, s katerimi se lahko na te posledice podnebnih sprememb učinkovito odzovemo.
Prehod na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo bo vplival na številne politike pa tudi na gospodarsko in vsakodnevno življenje ljudi, državljanov. Na številnih področjih Evropske unije so potrebni usklajeni politični ukrepi. Tukaj bi podprl vaše misli, da moramo ostati skupaj, ne samo v globalnih odločitvah, ampak tudi enotni v podrobnostih, ki so vezane na te politične ukrepe.
Še posebej bi rad omenil sinergije med podnebnimi spremembami in energetiko. Tukaj je potrebno, da se oblikujejo skladne evropske in nacionalne politike na področju raziskav in razvoja in inovacij; da spodbujamo trajnostni prometni sistem, ki bo državam članicam omogočal, da sprejmejo potrebne ukrepe v boju proti podnebnih spremembam; da izboljšamo energetsko učinkovitost, še posebej energetsko učinkovitost v stavbah pa tudi vseh drugih virov v vseh sektorjih, in da obveščamo potrošnike o učinkoviti rabi energije, da bi s tem zmanjšali družbene posledice in tudi izkoristili nove priložnosti.
Kot je že omenjeno v poročilu gospoda Florenza, je znanost o podnebnih spremembah trdno osnovana in tudi priznana, dejstvo, da je sedanje globalno segrevanje posledica človekovega delovanja, pa je znanstveno neizpodbitno.
Dovolite mi, da samo na kratko komentiram vaše različne poglede na znanstveni okvir IPCC-ja. Jaz se tukaj zavzemam za to, da spoštujemo polje politike. Evropski parlament je eminentni prostor politike. Da seveda spoštujemo tudi polje znanosti, ki pa je zavezano načelom raziskovalne etike in znanstvene korektnosti.
In da ob tem ne pozabimo na prostor državljana, preprostega človeka, ki se ga bodo posamezni ukrepi dotikali v njegovi kvaliteti življenja, tudi ko bo načrtoval svoj družinski proračun in svojo prihodnost.
Rad bi še posebej povedal, da se nam zdi pomembno, da je Začasni odbor za podnebne spremembe, za katerega je gospod Sacconi povedal, da je v njem dobro, pozitivno vzdušje, da je torej poglobljeno razpravljal o vprašanjih podnebnih sprememb na svojih tematskih zasedanjih in da je tudi z veliko večino sprejel vmesno poročilo o znanstvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami.
Še posebej pa pozdravljamo odločitev Evropskega parlamenta, da se je Začasnemu odboru za podnebne spremembe podaljšal mandat do februarja 2009. V tem vidimo še poseben dodaten dokaz, da je Evropski parlament, gospod predsedujoči, s svojo dejavnostjo podprl ambiciozno politiko Evropske unije na področju podnebnih sprememb v mednarodnem okviru in da skrbi, da so politične odločitve podprte z najnovejšimi izsledki znanosti.
Veseli smo tudi napovedi, iz današnje razprave, da bo temu ritmu sledila tudi obravnava podnebno energetskega svežnja, ki naj bi pomenil resno realizacijo zavez Evropskega sveta iz marca 2008.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem govornikom v današnji razpravi za zanimivo sodelovanje.
Zlasti naj poudarim, da bo EU zagotovo dosegla cilj kjotskega protokola, ne glede na to, ali bo sodelovalo 15 ali 27 držav članic. Ker mislim oziroma upam, da bom komisar tudi naslednjih 18 mesecev, vam zagotavljam, da bomo cilj kjotskega protokola zagotovo dosegli. To pravim zato, ker že sprejeti ukrepi in tisti, ki so v fazi sprejemanja, zagotavljajo doseganje cilja kjotskega protokola. To je najmanj, kar lahko storimo v prihodnjih letih. Naj opomnim, da so podatki, ki ste jih prej posredovali, ustrezni. Treba je povedati, da EU zmanjšuje svoje emisije toplogrednih plinov, medtem ko jih druge države, kot so Združene države Amerike, povečujejo veliko hitreje kot leta 1990. Leta 2005 smo v 15 državah EU, ki imajo skupen cilj, dosegli vrednost 2 % pod stopnjo iz leta 1990, leta 2006 pa skoraj 3 %. Vendar je EU s 27 državami članicami vedno bolj uspešna, ker dosegamo vrednost približno 8 % pod stopnjo iz leta 1990. V okviru kjotskega protokola mora EU s 15 državami članicami doseči vrednost najmanj 8 %, EU s 27 državami članicami pa najmanj 11 % pod stopnjo iz leta 1990. Naj opomnim, da je le približno 8-odstotno znižanje zelo pozitivno, ker bo tako lažje doseči cilj za leto 2020 in naprej.
Glede na vmesno poročilo bodo imele znanstvene ugotovitve pomembno vlogo v mednarodnih pogajanjih, ker bodo omogočile sprejetje drznih ukrepov. Na podlagi teh ugotovitev se bodo ocenjevali predlogi za pogajanje med pripravami na konferenco v Københavnu.
Resolucija nas opominja na nevarnosti nenadzorovanih podnebnih sprememb, ki bodo na različne načine vplivale na našo družbo, gospodarstva in kulturne tradicije.
Resolucija ustrezno poudarja, kako pomembno je preprečiti večje posledice podnebnih sprememb, kot sta izsušitev pritokov Amazonke in topljenje velikih količin ledu na obeh tečajih.
Menim, da je prav tako pomembno poudariti mogoče posledice podnebnih sprememb v smislu mednarodne varnosti, pomanjkanja hrane in vode ter sporov glede nadzorovanja virov in pretokov migrantov. Zaradi težavnega položaja na področju okolja, ki je posledica izrednih vremenskih razmer in nasilnih sporov zaradi podnebnih sprememb, je pritisk na mednarodno skupnost vedno večji. Sedanja kriza zaradi cen hrane jasno nakazuje možne posledice: slabi pridelki po vsem svetu so posledica izrednih vremenskih razmer. Na žalost to stanje ni le začasno in ni izjema, zdi se, da bo postalo sestavni del naših življenj; če ne bomo zelo spremenili kmetijske politike in načina kmetovanja, ga ne bo mogoče nadzorovati.
Naj na tem mestu omenim še nekatere druge teme, ki so obravnavane v poročilu. Začel bom z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v državah v razvoju z ustreznim ukrepanjem na nacionalni ravni. Emisije je treba zmanjševati s podporo tehnologije. Financirati je treba prenos tehnologij in izboljšati upravne zmogljivosti teh držav, da se lahko izmeri, zabeleži in preveri zadevna zmanjšanja. Ta zamisel je pri pogajanjih v okviru akcijskega načrta z Balija bistvenega pomena. Kot je bilo navedeno v akcijskem načrtu z Balija, bo ukrepanje držav v razvoju v celoti odvisno od resnih zavez razvitih držav za zmanjšanje emisij in resničnih prizadevanj teh držav za omogočenje financiranja, zlasti za prenos tehnologije in vzpostavitev nujne upravne zmogljivosti.
Pomembno je, da EU izkoristi vsako priložnost za dialog z glavnimi državami v razvoju, da se s sporazumom opredeli točen pomen te zadeve in načine, s katerimi lahko EU podpre tovrstne ukrepe, bodisi s sodelovanjem pri oblikovanju politike, tehnično podporo, prenosom znanja in izkušenj ter zagotavljanjem spodbud na trgu CO2 bodisi s finančno podporo. Ukrepi so potrebni v vseh sektorjih, vključno s področjem emisij iz porabe energije in krčenja gozdov.
Zdaj bom govoril o znanstvenem vidiku te razprave. Komisija se popolnoma strinja, da je treba splošno javnost obvestiti o znanstvenih ugotovitvah. Potrošniki se morajo zavedati, koliko toplogrednih plinov se sprosti zaradi tovrstnega načina življenja in navad potrošnikov. Vendar je treba poleg več opozarjanja javnosti zagotoviti tudi močne finančne spodbude za podjetja, da se zmanjšajo emisije toplogrednih plinov, ki izvirajo iz njihovih proizvodov in storitev.
Nujen je prehod na gospodarstvo z nizkimi stopnjami CO2 po vsem svetu. To je mogoče doseči le prek sistematičnih in usklajenih ukrepov za zmanjšanje emisij v vseh sektorjih.
Zaradi svežnja ukrepov o podnebnih spremembah in porabi energije imamo prednost pri tem prehodu. Prav tako nam ta sveženj omogoča, da pokažemo, da je ambiciozna politika proti podnebnim spremembam izvedljiva ter v prid našim gospodarstvom in družbam.
Nadaljevati moramo zelo konstruktivno sodelovanje na področju tega pomembnega svežnja političnih ukrepov in doseči sporazum, upam, da čim prej letos.
Na koncu čestitam Evropskemu parlamentu za prizadevanje na področju boja proti podnebnim spremembam in gospodu Florenzu za odlično delo.
Upam, da bo Parlament nadaljeval delo na ta konstruktiven način. Še naprej sodelujmo in izmenjujmo mnenja v zvezi s svežnjem ukrepov o podnebnih spremembah in porabi energije ter mednarodnimi pogajanji med pripravami na konferenci v Poznańu in Københavnu.
Karl-Heinz Florenz
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospod predsedujoči, hvala za zelo spodbudne zaključne besede. Mislim, da smo v Parlamentu uspeli doseči soglasje, ki nas seveda obvezuje, da izvedemo dodatne znanstvene študije in odpravimo preostale dvome, saj so dvomi konec koncev stalnica na področju človeškega znanja. Kot poročevalec si želim, da bi se to zgodilo.
Hvaležen sem za danes izraženo pohvalo in želim jo prenesti še na delavce v ozadju, ki so za to poročilo trdo delali. Ob tej priložnosti se jim še enkrat lepo zahvaljujem.
Glede na današnjo razpravo se mogoče zdi, da se prepiramo zaradi CO2. Naj povem, da bomo imeli še veliko priložnosti za prepiranje, saj so emisije CO2 le vrh ledene gore. Nedvomno so emisije CO2 pomembna tema za razpravo, vendar je pravi izziv, kako bomo ukrepali na področju trajnostnih strategij. Kako moramo skrbeti za naš planet Zemljo, ki ga želimo ohraniti za prihodnje generacije? Za vire energije, ki jih zdaj trošimo, je bilo potrebnih več milijonov let, mi pa jih nepremišljeno porabimo le v približno tisočih letih. Izziv je, kako porabiti pol toliko goriva, kot ga porabimo zdaj. Ko bomo dosegli to, bomo opravili svojo nalogo. Poleg tega obstajajo še drugi večji izzivi: večja učinkovitost v Evropi, razvoj najsodobnejših tehnologij, uporaba teh tehnologij doma, kar je samoumevno, in njihova donosna prodaja, s katero se zagotovijo delovna mesta. Menim, da je to naša priložnost, in prosim vse, da to priložnost skupaj čim bolj izkoristimo.
Vsem se ponovno zahvaljujem, vendar vas želim opozoriti še na eno zadevo v zvezi s Poslovnikom. Že od samega začetka te razprave je prisotna strašna napaka v prevodu člena 10, ki navaja, da nekaj obsojam. To sploh ni v moji navadi. Lahko se zgodi, da se včasih ne strinjam, nikdar pa ne obsojam. Zadeve ne bom olepševal. Menim, da je treba v Parlamentu opozoriti na problem slabega prevoda, kar je razvidno iz celotnega zadevnega poročila, in želim vas opozoriti na pravilen pomen v Parlamentu pripravljenih predlogov sprememb za to področje.
Zahvaljujem se vsem sodelujočim in vas vabim, da se nam pridružite na naslednji, bolj zapleteni stopnji tega postopka, tj. odzivu na ta znanstvena dejstva.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo ob 12.00.
Pisne izjave (člen 142)
Neena Gill  
v pisni obliki. - Za uspešno reševanje podnebnih sprememb se morajo trgi prilagoditi, da se bodo upoštevali okoljski stroški ogljika. Povzročitelji onesnaževanja morajo plačati. Uporabiti moramo vse vrste političnih instrumentov, vključno z znižanjem DDV, trgovanjem z emisijami in denarno podporo, da se spremeni odnos potrošnikov in podjetij, da bodo deležni več spodbud za okolju prijazne odločitve. Kot je poudaril gospod Nicholas Stern, bodo gospodarski in socialni stroški boja proti podnebnim spremembam ogromni.
Zato se sploh ne strinjam s tistimi poslanci, ki zanikajo obstoj podnebnih sprememb. Vpliv podnebnih sprememb je očiten že iz vse pogostejših naravnih nesreč po vsem svetu. Te nesreče nas jasno pozivajo k resnejšemu ukrepanju.
EU je upravičena do reševanja težav v zvezi s podnebnimi spremembami ter mora predstavljati zgled za druge države in jih usmerjati. Z nastajajočimi gospodarstvi v Indiji in na Kitajskem je treba vzpostaviti boljši dialog, da se zagotovi, da bo njihova rast povzročila manj emisij v svetu, kot sta jih EU in Združene države v zadnjem stoletju. Od EU se za države v razvoju strogo zahteva prenos tehnologij, da lahko preprečijo industrijski razvoj, pri katerem se sprošča veliko ogljika, in se neposredno preusmerijo na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika.
András Gyürk  
v pisni obliki. - (HU) Ko se sprejema s tem povezane odločitve, je nujno upoštevati dejstva podnebnih sprememb, ki temeljijo na znanstvenih dokazih. Ne nazadnje je nevarnost sprejemanja napačnih odločitev zaradi zmotnih sklepov vsaj tako velika kot nevarnost v primeru neukrepanja. Vredno je omeniti, da so podnebne spremembe dejstvo, ki ga je mogoče znanstveno utemeljiti, in da je treba za rešitev te težave ukrepati hitro in učinkovito.
Uravnovešen premislek o znanstvenih dejstvih lahko pripomore tudi k naši oceni, kako lahko tržni instrumenti za varstvo okolja prispevajo k boljšemu stanju okolja. Menimo, da si morajo države članice bolj prizadevati za splošno razširitev pobud, ki so ugodne za trge. Vzpostavitev sistema za trgovanje z emisijami, ki je povezan z vprašanjem zmanjšanja emisij na podlagi tržnih mehanizmov, je dobrodošla. Dejstvo, da sistem deluje, dokazuje, da se zamisli v zvezi s trgom, konkurenčnostjo in varstvom okolja ne izključujejo.
Na Madžarskem obstaja veliko primerov, ki dokazujejo, da se lahko zaradi zmotnih sklepov narobe odločimo. Proizvodnja biomase dejansko pomeni sežiganje lesa; škodljive posledice vsiljene podpore za biogoriva so vedno bolj očitne. Uvedeni ukrepi na teh dveh področjih ne dosegajo zahtev glede trajnosti in poleg tega ne zagotavljajo rešitve problema, ki bi bila ugodna za trg.
Želimo poudariti, da je treba zaradi podnebnih sprememb uvesti ukrepe, ki ne upoštevajo le znanstvenih dokazov, ampak omogočajo tudi delovanje tržnih mehanizmov.
Eija-Riitta Korhola
v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, naša resolucija o znanstvenih dokazih v zvezi s podnebnimi spremembami vključuje nekatere pomembne ugotovitve, s katerimi se moramo strinjati. Vendar je treba kljub temu povedati, da vključuje tudi nekaj motečih elementov. Takšni primeri so že bili prisotni v znanstveni zgodovini, kar bi morali razumeti kot opozorilo. Kot filozofinja se ne strinjam s tem, da politik razlaga znanstvene ugotovitve, iz njih izpeljuje nepremišljene sklepe ter jih preizkuša in nadzoruje, ker menim, da se morajo dopustiti tudi druge razlage. Kaj je cilj tega in zakaj je treba takšne ugotovitve splošno upoštevati? To je odvisno od naše verodostojnosti, ki jo bomo v boju proti podnebnim spremembam zelo potrebovali.
V točki 5 je navedeno, da je znanstveno "dokazano", da je za podnebne spremembe pretežno kriv človek. Medvladni forum o podnebnih spremembah ni tega nikoli trdil. V poročilu so navedene možnosti. Zelo verjetno je, da smo ljudje v zadnjem desetletju veliko prispevali h globalnemu segrevanju.
Točka 7 poudarja, da je na podlagi ugotovitev znanstvenikov "jasno, kako se bo podnebje spremenilo v bližnji prihodnosti, pri čemer bodo te spremembe v posameznih regijah različne". Točno tega ne vemo. Prejšnji teden je bila na obravnavi izražena potreba po zmogljivejših računalnikih. Meteorologi zdaj ne morejo odgovoriti na vprašanje, kakšne posledice bodo imele podnebne spremembe, tudi zaradi nezadostne zmogljivosti računalnikov.
Točka 8 omenja, da sta taljenje Grenlandije in ledene plošče zahodne Antarktike prelomni točki podnebnih sprememb. Vendar so si podatki o taljenju zelo nasprotujoči, ker je v osrednjih delih Grenlandije in Antarktike ledu vedno več.
Prav tako ne želim obsojati tistih, ki so glede podnebnih sprememb skeptični in kritični, kot je to navedeno v točki 10. Politiki tega ne bi smeli početi in bi morali zadevo prepustiti znanstvenikom.
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Začasni odbor za podnebne spremembe (CLIM) lahko pripravi poročila in zagotovi rešitve za prihodnje ukrepe Evropske unije na tem področju, ki naj temeljijo na jasnih znanstvenih dokazih in zlasti na močni podpori evropskih državljanov.
Znanstveni dokazi so nesporni. Poročilo Karl-Heinza Florenza je temeljito in dokazuje, da podatki znanstvenikov zadostujejo za sprejetje trdnih političnih odločitev in uvedbo konkretnih ukrepov na evropski in svetovni ravni, da se temeljito zmanjša človekov vpliv na podnebne spremembe in ublažijo njegove posledice.
Prizadevanja za raziskave se morajo nadaljevati, zlasti na področju novih tehnologij, obnovljivih virov energije, biogoriv, da se doseže ravnovesje, ki je potrebno za ohranjanje gospodarske konkurenčnosti, družbenega razvoja, in zagotovi preskrba s hrano in energijo, kar je za blaginjo evropskih državljanov nujno.
Znanstvena skupnost in politični predstavniki morajo združiti moči in podpreti dejavnosti v zvezi z večjo ozaveščenostjo javnosti, spodbujati morajo sodelovanje državljanov pri konkretnih dejavnostih, ker izmenjava dobre prakse, mednarodno, regionalno, zlasti čezmejno sodelovanje in dialog ter neposredna vključenost državljanov predstavljajo najučinkovitejše sredstvo za boj proti podnebnim spremembam.
Sirpa Pietikäinen
, v pisni obliki. - Gospod predsednik, gospe in gospodje, v zadnjih letih je Evropska unija na mednarodni ravni vodila razvoj trajnostne svetovne podnebne politike. Ta vodilni položaj mora EU obdržati tudi v prihodnosti.
Poročevalcu in odboru se zahvaljujem za uspešno poročilo. Poročilo bo okrepilo znanstveno stališče glede tega, katere nadzorne dejavnosti za podnebne spremembe so pomembnejše. Vredno je omeniti, da se znanstvene ugotovitve in znanje iz poročila zaradi novih tehnologij in odkritij stalno spreminjajo. Zato moramo biti pripravljeni sprejemati vse informacije v zvezi s tem pojavom in tudi spoštovati različna mnenja.
V primeru podnebnih sprememb se je zelo pomembno odzvati odločno. Do zdaj so vsi štirje medvladni forumi pregledali ocene svojega predhodnika glede hitrosti podnebnih sprememb. Pojav je napredoval hitreje kot ocene Skupnosti. Tudi zdaj se zdi, da je treba prejšnje ocene medvladnega foruma o podnebnih spremembah pregledati. Študije ameriške vesoljske agencije NASA kažejo, da je za temeljitejše ukrepanje potreben nadzor podnebnih sprememb: da preprečimo te velike spremembe, je treba bolj omejiti količino plina v ozračju, ki so jo povzročile podnebne spremembe.
EU mora upoštevati skupno mnenje vedno več znanstvenikov, da je treba za upočasnitev globalnega segrevanja še bolj zmanjšati emisije ogljikovega dioksida, kot je priporočil medvladni forum o podnebnih spremembah. Glede na napredovanje tega pojava se bojim, da cilji in podnebni sveženj EU niso dovolj ambiciozno zastavljeni. Unija si mora veliko bolj odločno prizadevati za okoljsko učinkovite družbe v Uniji. Ekološka modernizacija mora biti vodilno načelo na vseh področjih politike EU. Sposobnost uvajanja sprememb bo kljub tej revoluciji tudi glavni dejavnik, ki bo vplival na mednarodno konkurenčnost EU.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Boj proti podnebnim spremembam je postal najpogostejša tema obravnave mednarodnih organizacij. Globalno segrevanje je postalo prednostna naloga za vse države sveta z vrhom leta 2007, ko je bil določen cilj 20-odstotnega znižanja emisij toplogrednih plinov in uporabe obnovljivih virov energije do leta 2020.
Tej odločitvi so sledili drugi pomembni mednarodni dogodki, kot je vrh G8 v Heiligendammu, razprava Sveta Združenih narodov o podnebnih spremembah ali oblikovanje akcijskega načrta z Balija.
Po teh mednarodnih dogodkih je bilo doseženo enotno znanstveno stališče, po katerem nagnjenje h globalnemu segrevanju temelji na dejavnostih ljudi, pri čemer rezultati raziskav in zbiranja podatkov zadostujejo za začetek nujnega ukrepanja in sprejetja političnih odločitev za zmanjšanje emisij plinov. Nujno je vzpostaviti sklad za prilagoditev ter vključiti gozdove v nov sporazum o varstvu podnebja za preprečevanje nadaljnjega krčenja gozdov in emisij ogljika zaradi gozdnih požarov.
Če bomo z obveščanjem o znanstvenih dokazih o globalnem podnebju dosegli večjo ozaveščenost javnosti, bo to imelo ključno vlogo pri pridobivanju podpore državljanov EU za politično ukrepanje glede zmanjševanja emisij ogljika.
Andres Tarand  
v pisni obliki. - (ET) Podnebje se spreminja zaradi človekove dejavnosti. Ko sem pred štiridesetimi leti vzel vzorec ledu na raziskovalni postaji na Antarktiki, se tega še nismo zavedali. Zdaj je IPCC, ki pregleduje delo več tisoč znanstvenikov, zagotovil zadosten dokaz za to, da se globalno segrevanje resnično dogaja, in naša naloga je ukrepati, ne pa še naprej zbirati dokaze. V tem smislu se popolnoma strinjam s pristopom poročevalca, gospoda Florenza.
Evropska unija mora biti ambiciozna in sprejeti cilj, ki bo bližje 30-odstotnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2020. V nasprotnem primeru bo težko zahtevati zadostno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov od drugih držav. Nenavadno je, da višji forum soglasno sprejme podrobnosti splošnih ciljev, ko pa gre za cilje v zvezi s količinami emisij CO2 v izpušnih plinih avtomobilov ali številnimi drugimi specifičnimi ukrepi, ne upa več biti tako ambiciozen. Na ta način reševanje problema podnebnih sprememb ne bo učinkovito.
Podpiram predloge za spremembe, ki se osredotočajo na potrebo po podrobnejših študijah ter vzorcih stanja oceanov in morij ter vpliva podnebnih sprememb na ribe. Vendar se ne strinjam s številnimi predlogi za spremembe, v katerih so izraženi dvomi glede tega, ali se podnebne spremembe res dogajajo, ter v katerih je poudarjena pomembnost fosilnih goriv, jedrske energije in razvoj obnovljivih virov energije ni obravnavan resno.
Verjamem, da je začasni odbor Evropskega parlamenta za podnebne spremembe pripomogel k večji ozaveščenosti med predstavniki različnih okolij in oblikovanju skupnega stališča. Kot kompromisna rešitev je podaljšanje mandata odbora za devet mesecev, torej do srečanja v Poznanu, sprejemljivo. Če bi rok še podaljšali, se zaradi volitev ne bi mogli dovolj osredotočiti na to pomembno nalogo.
Gabriele Zimmer
v pisni obliki. - (DE) Glasovala sem za poročilo. Nujno razpravo o podnebnih spremembah je treba podpreti s trdnimi znanstvenimi dejstvi. Vmesno poročilo gospoda Florenza jih vključuje. To poročilo mora imeti pomembno vlogo v javnosti ter v Komisiji in Svetu. Znanstvene ugotovitve o "učinku tople grede" so na voljo že več kot 180 let.
Zaradi specifičnih družbenih razmer se to znanje glede škodljivih posledic na naravo in podnebje ni upoštevalo in tako se je onemogočilo pravočasno ukrepanje, kar velja še zdaj. Na izbiro imamo dve možnosti: da začnemo zdaj ukrepati na mednarodni ravni in tako preprečimo nadaljnjo škodo in napovedane nesreče, ki bi močno vplivale predvsem na najrevnejše ljudi na svetu, ali da ne spremenimo ničesar, kar pa vodi v uničenje. Ta dejstva so opozorilni znak za takojšnje ukrepanje na področju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in omejitev segrevanja na manj kot 2°C tako, da se spremeni način življenja in odnos potrošnikov, sprejme politična ter družbena merila in okvire. Podpiram trditev poročevalca, da se moramo zdaj v razpravi osredotočati na trajnost, ne pa na prepiranje glede vrednosti emisij.
V strategiji trajnostnega razvoja EU se morajo upoštevati ti problemi in končno vzpostaviti trajnostne politike. Za to je potrebno spremeniti vrstni red prednostnih nalog v politiki. Izgubljanje časa ima lahko hude posledice in nikakor ni upravičeno.
