Kyselytunti (kysymykset neuvostolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana neuvoston kyselytunti (B6-0009/2009).

Aihe: Pitkäaikaishoidon laadun, saatavuuden ja rahoituksen parantaminen
Väestön ikääntyminen on haaste Euroopan unionille, koska sen seurauksena yhä useammat tarvitsevat hoivaa samalla, kun perheiden koko ja rakenne ja myös työmarkkinat muuttuvat ja liikkuvuus lisääntyy, mikä vaikuttaa hoitajien saatavuuteen. Komission väestönmuutosta koskevassa kertomuksessa (SEC(2008)2911) todetaan, että nämä muutokset vaativat monenlaisia toimia, kuten sukupolvien välisen solidaarisuuden lujittamista pitkäaikaishoidon suhteen, ammattihoitajien arvostuksen lisäämistä ja erityisesti tuen lisäämistä omaishoitajille.
Neuvoston puheenjohtajavaltio on jo ilmoittanut prioriteetikseen kiinnittää enemmän huomiota pitkäaikaishoidon laadun, saatavuuden ja rahoituksen parantamiseen. Mitä toimia neuvosto ehdottaa toteutettaviksi tämän puheenjohtajuuden aikana tukeakseen omaishoitajia kaikkialla EU:ssa, koska monet heistä jo huolehtivat pitkäaikaishoidosta, mistä aiheutuu miljoonien euroja säästöt terveyspalvelujen tuottamisessa?
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Vastaan nyt Marian Harkinin kysymykseen.
Puheenjohtajavaltio tiedostaa täysin pitkäaikaishoidon merkityksen väestön ikääntyessä. Eurostatin mukaan yli 65-vuotiaiden osuus EU:n väestöstä kaksinkertaistuu vuosina 1995-2050. Neuvosto ilmoitti 16. joulukuuta 2008 laatimissaan päätelmissä (jotka koskevat kansanterveysstrategioita, joilla pyritään torjumaan ikääntymiseen liittyviä hermostollisia rappeumasairauksia) kannattavansa potilaiden ja omaishoitajien tukijärjestöjen tekemää työtä sekä kehotti jäsenvaltioita ja komissiota pohtimaan yhdessä omaishoitajien tukea koskevaa asiaa sekä tapoja kehittää sitä edelleen.
Lisäksi neuvosto kehotti jäsenvaltioita laatimaan yhteistyössä sidosryhmien kanssa strategisen toimintasuunnitelman tai toteuttamaan muita toimia, joiden tavoitteena on parantaa potilaiden sekä heidän perheittensä ja omaishoitajiensa elämänlaatua, sekä kehotti parantamaan potilaille, heidän perheilleen ja omaishoitajilleen suunnattua tarpeellista tiedottamista, jotta he olisivat tietoisia hoitoperiaatteista ja parhaiksi todetuista hoitokäytänteistä.
Neuvosto suositti myös, että jäsenvaltiot arvioisivat potilaisiin ja omaishoitajiin kohdistuvia monimutkaisia tai turhia hallinnollisia menettelyjä sekä harkitsisi toimia niiden yksinkertaistamiseksi.
Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa vuonna 2008 laaditussa yhteisessä raportissa, jonka neuvosto luovutti Eurooppa-neuvostolle, jäsenvaltioita kehotetaan lisäksi parantamaan laadukkaiden palvelujen saatavuutta. Tätä varten jäsenvaltiot vahvistivat tarpeen löytää oikea tasapaino julkisen ja yksityisen sektorin vastuualueiden sekä virallisen hoidon ja omaishoidon välillä. Lisäksi kotona tai yhteisöllisesti järjestetty hoito asetetaan etusijalle laitoshoitoon nähden.
Neuvosto myös kehotti sosiaalisen suojelun komiteaa edistämään kokemusten ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa pitkäaikaishoidon laadussa, omaishoitajien tukemisessa, pitkäaikaishoidon järjestämisessä sekä integroidun hoidon roolissa.
Puheenjohtajavaltio jatkaa neuvoston puolitoistavuotisen kansanterveysohjelmatavoitteen toteuttamista sekä keskittää EU:n toimet terveydenhuoltoa sekä omaishoitajien tukemista koskevien kokemusten vaihdon parantamiseen ottamalla huomioon ikääntyvien yhteiskuntien aiheuttamat haasteet terveydenhuollolle.
Puheenjohtajavaltio Tšekin tasavalta kiinnittää erityistä huomiota yhteisöllisesti järjestettyyn pitkäaikaishoitoon, omaishoitoon sekä vanhusten arvokkaaseen vanhenemiseen ja oikeuksiin. Tšekin tasavalta järjestää Prahassa 25. toukokuuta 2009 EU:n konferenssin, jossa käsitellään arvokasta vanhenemista sekä vanhusten hoitoa (conference on dignity and hazards for the elderly).
Konferenssissa keskitytään sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen uudistukseen, jolla pyritään vastaamaan entistä paremmin vanhusten ja perheiden tarpeisiin ja oikeuksiin, sekä keskustellaan muun muassa yhteisöllisestä pitkäaikaishoidosta, omaishoidosta, vanhusten heikosta kunnosta, vanhusten kaltoin kohtelun ja hoidon laiminlyönnin ehkäisystä sekä kuntien roolista.
Puheenjohtajavaltio järjestää Prahassa 22. ja 23. huhtikuuta myös sosiaalipalveluja käsittelevän konferenssin, jonka teemana on Social services - A Tool for Mobilising the Workforce and Strengthening Social Cohesion. Konferenssissa keskitytään erityisesti työllisyysmahdollisuuksien lisääntymiseen sosiaalipalvelujen alalla väestön ikääntyessä, omaishoitajien tukeen sekä sosiaalipalvelujen rooliin aktiivisessa sosiaalisessa osallisuudessa sekä hoitotyön ja työssäkäynnin yhteensovittamisessa.
Myös itsenäinen yhteisöasuminen on konferenssin ensisijaisena aiheena. Konferenssin tavoitteena on lisäksi parantaa parhaiden käytänteiden vaihtoa.
Haluan lopettaa kertomalla verotuksessa juuri tapahtuneesta edistyksestä. Ecofin-neuvoston eilisessä kokouksessa Brysselissä sovittiin, että kaikilla jäsenvaltioilla pitäisi olla mahdollisuus soveltaa pysyvästi alennettua arvonlisäveroa kotihoitopalveluihin, kuten nuorten, vanhusten, sairaiden tai vammaisten kotona tapahtuvaan hoitoon.
Kathy Sinnott
(EN) Tšekin tasavalta on rohkaissut minua erityisesti perhekysymyksessä. EU:n väestön ikääntymistä korostavan ja väestökehitystä käsittelevän komission kertomuksen alaotsikkona on Sukupolvien välinen solidaarisuus, mutta tosiasiassa rakkauteen ja huolenpitoon perustuvaa solidaarisuutta opitaan perheissä.
Olen hyvin iloinen siitä, että Tšekin tasavalta on ottanut huomioon ihmisarvon kunnioittamisen, sillä se on hoidon ydinperiaate. Toivoisin teidän kommentoivan tätä, sillä tämä periaate on mielestäni pidettävä mielessä silloin, kun hoitoa halutaan tarjota sitä tarvitseville ihmisarvoa kunnioittavalla tavalla.
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, minusta on erinomainen asia, että omaisia on pyritty tukemaan niin, että he voivat vastata läheistensä pitkäaikaishoidosta. Tosiasiassa omaisia ei valitettavasti ole tarpeeksi tämän tehtävän hoitamiseen. Tarvitsemme siten yhä enemmän korkeasti koulutettua hoitohenkilökuntaa. Siksi kysynkin: Mihin toimiin neuvoston puheenjohtajavaltio aikoo ryhtyä varmistaakseen pätevän hoitohenkilökunnan riittävyyden? Onko koulutuksen yhdenmukaistamista pohdittu näiden uusien aloitteiden myötä?
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitoksia jäsenille kommenteista, jotka koskivat puheenjohtajavaltion toimia vanhusten elinolojen parantamiseksi. Ikääntyminen on meitä kaikkia koskettava asia, jota olisi syytä lähestyä hienovaraisesti,
On totta, että monet ikääntymiseen liittyvät haasteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin, mutta mainitsin keskustelun alussa kaksi konferenssia. Jäsenvaltiot voisivat mielestäni tarjota koulutus- ja ohjausmahdollisuuksia omaishoitajille. Korkeatasoisen koulutuksen kehittäminen on ensiarvoisen tärkeää hoidon laadun parantamisessa, kuten ovat myös väliaikainen sijaishoito sekä erityisvapaat perheenjäsenistään huolehtiville työntekijöille. Joustavat työajat, osa-aikatyö sekä muut omaishoitoon kannustavat työjärjestelyt ovat tärkeitä.
Omaishoitajien sosiaaliturva on niin ikään tärkeä kysymys. Sekä omaishoitajien että ammattihoitajien hoitotyötä on syytä arvostaa, ja hoidon järjestäminen on yhteiskunnan tehtävä. Taloudellinen turva on siten ehdoton edellytys laadukkaan hoidon varmistamiseksi.
Aihe: Työttömyys Euroopassa
Mitä aloitteita Euroopan unionin neuvosto on toteuttamassa nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi Euroopassa?
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Kiitän Brian Crowleytä kysymyksestä. Tiedätte varmasti, että jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa työllisyyspolitiikan suunnittelusta ja toteuttamisesta. Silti myös neuvosto vastaa monista työllisyyteen liittyvistä kysymyksistä, kuten työllisyyssuuntaviivojen vahvistamisesta vuosittain EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan mukaisesti. Neuvosto kiinnittää erityistä huomiota jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaan varsinkin nyt, kun talous- ja rahoituskriisi koettelee Eurooppaa.
Tiedustelitte kysymyksessänne erityisesti sitä, mitä aloitteita Euroopan unionin neuvosto toteuttaa parhaillaan Euroopan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi. Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2008 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman, jonka tarkoituksena on tarjota yhtenäiset puitteet paitsi unionissa myös kussakin jäsenvaltiossa toteutettaville toimille ottamalla huomioon jäsenvaltioiden erityisolot. Eurooppa-neuvoston päätelmissä painotettiin erityisesti tarvetta käynnistää pikaisesti Euroopan sosiaalirahaston lisätoimet varsinkin vähäosaisten työllisyyden parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto lupasi arvioida suunnitelman täytäntöönpanoa keväällä maaliskuussa järjestettävässä kokouksessaan sekä ilmoitti, että suunnitelmaan voidaan tuolloin tarvittaessa tehdä lisäyksiä tai muutoksia.
Tšekin tasavalta painottaa vuoden 2009 alkupuoliskolla ja myös kevään Eurooppa-neuvostossa etenkin työllisyystoimenpiteitä. Kevään kokouksessaan neuvosto käsittelee yhteisön työllisyystilannetta ja hyväksyy työllisyyssuuntaviivat neuvoston ja komission yhteisen työllisyysraportin pohjalta.
Euroopan parlamentin näkemys asiasta on tervetullut maaliskuisessa Eurooppa-neuvostossa. Neuvosto hyväksyy jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskevat suuntaviivat Eurooppa-neuvostossa tehtyjen arviointien pohjalta. Viime vuonna hyväksytyissä työllisyyssuuntaviivoissa sekä sitä edellisessä suuntaviivoissa on korostettu johdonmukaisesti jäsenvaltioiden nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden ratkaisemisen merkitystä.
Syksystä 2008 lähtien, jolloin nykyisen kriisin vaikutukset työllisyyteen alkoivat näkyä, neuvoa-antava työllisyyskomitea, jonka neuvosto on perustanut EY:n perustamissopimuksen 130 artiklan mukaisesti, on toteuttanut uutta tehtäväänsä, joka on seurata säännöllisesti jäsenvaltioiden työllisyystilannetta. Komitean tulokset on välitetty neuvostolle.
Puheenjohtajavaltio on lisäksi päättänyt järjestää 7. toukokuuta työllisyyttä käsittelevän huippukokouksen, joka tarjoaa foorumin keskustelulle ja mahdollisille päätöksille. Huippukokouksen aiheet vahvistetaan keväällä järjestettävän Eurooppa-neuvoston jälkeen, ja aiomme pitää suuntaa-antavan keskustelutilaisuuden tällä viikolla. Tältä osin on syytä mainita myös, että Euroopan parlamentti ja neuvosto arvioivat ja käsittelevät tänä vuonna yhteislainsäätäjien ominaisuudessa Euroopan globalisaatiorahastoon tehtäviä muutoksia. Rahaston tavoitteena on poistaa globalisaation kielteisiä vaikutuksia, joihin työpaikkojen menetykset varmasti kuuluvat, sekä vähentää riskiä siitä, että irtisanotuista työntekijöistä tulee pitkäaikaistyöttömiä. Tavoitteena on estää pitkäaikaistyöttömyyttä tarjoamalla oikea-aikaista tukea irtisanotuille työntekijöille aktivointiohjelmilla, kuten ammattipätevyyttä parantavalla koulutuksella.
Työllisyyden edistäminen sekä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden torjuminen ovat yleensäkin olleet aina tärkeällä sijalla neuvoston ja Eurooppa-neuvoston asialistoilla. Puheenjohtajavaltio kannattaa joustoturvan soveltamista. Joustoturvan hyödyntäminen jäsenvaltioiden työllisyyspoliittisissa toimissa sekä rakenneuudistuksen jatkaminen auttavat parantamaan vähäosaisten, kuten nuorten, vanhusten, pitkäaikaistyöttömien sekä heikosti koulutettujen asemaa työmarkkinoilla.
Arvoisa jäsen voi olla varma siitä, että kevään 2009 kuluessa globaalin rahoitus- ja talouskriisin vallitessa ja työttömyyden lisääntyessä puheenjohtajavaltio jatkaa tällä tiellä.
Brian Crowley
(EN) Kiitän neuvoston puheenjohtajaa vastauksesta. Minusta on kunniaksi puheenjohtajavaltiolle, että se oli päättänyt järjestää työllisyyskokouksen ennen kuin tajusimme ja ymmärsimme talouskriisistä johtuvan työttömyyden vakavuuden.
Tulevaa työllisyyskokousta ajatellen on kuitenkin syytä keskittyä kolmeen tärkeään asiaan, jotka vaativat ratkaisua: Ensinnäkin Euroopan sosiaalirahastoa ei pidä hyödyntää pelkästään koulutuksessa vaan myös sen varmistamiseksi, että koulutuksella todella luodaan työpaikkoja ja ettei koulutusta järjestetä vain sen itsensä vuoksi. Toiseksi on varmistettava, että sosiaalirahastosta tehdään välittömästi entistä aktiivisempi, sillä työpaikkoja häviää juuri tällä hetkellä. Kolmanneksi on erittäin tärkeää, että kollegoitamme neuvostossa kehotetaan välttämään protektionistisia työllisyystoimia kotimaissaan muiden jäsenvaltioiden työllisyyden kustannuksella, sillä koordinointi ja yhteistyö takaavat paremmat onnistumisen mahdollisuudet.
Gay Mitchell
(EN) Onko neuvoston puheenjohtaja samaa mieltä kanssani siitä, että nykyinen tilanteemme muistuttaa pikemminkin toisen maailmansodan päättyessä vallinnutta tilannetta kuin 1930-luvun tilannetta ja että nyt tarvitaan Marshall-avun tyyppisiä uusia toimia Euroopan elpymiseksi?
Pitääkö hän siten mahdollisena, että Euroopan investointipankki saisi Kiinan kaltaisen investoijan lainaamaan rahaa investointipankille Euroopassa tehtäviä investointeja varten? Laina maksettaisiin takaisin investointipankille rahaa lainanneille tahoille unionin kerääminä ylimääräisinä kauppatariffeina ja arvonlisäverona? Onko hän samaa mieltä siitä, että vaikka työllisyyskonferenssi on tervetullut, tarvitaan uutta ajattelua ja yhtä rajuja toimia kuin toisen maailmansodan päättyessä?
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, liikkuvuuden nykyiset esteet ovat eittämättä yksi nuorisotyöttömyyden syy. Meillä on erinomaisia rajatylittäviä koulutusohjelmia myös harjoittelijoille, mutta sosiaaliturvan ja terveydenhuollon esteet saavat aikaan sen, ettei liikkuvuuden ja ulkomailla opiskelun mahdollisuuksia voida hyödyntää kokonaisvaltaisesti. Mitä puheenjohtajavaltio tekee tilanteen korjaamiseksi?
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, tässä oli minusta kaksi erillistä asiaa, toinen Crowleyn ja toinen Mitchellin esille nostama. Meidän on mielestäni vältettävä protektionistisia pyrkimyksiä, jotka saattavat jopa lisätä jäsenvaltioiden työttömyyttä. Kansalliset ratkaisut eivät saa koitua naapurimaiden vahingoksi, eikä laskua pidä jättää tulevien sukupolvien maksettavaksi.
Meidän on nyt toimittava sekä reagoitava tilanteeseen, ja tähän me pyrimme parhaillamme. Olen samaa mieltä jäsen Mitchellin kanssa elvytyssuunnitelman tarpeesta, ja olemme jo laatineetkin muutamia suunnitelmia. Olemme laatineet Euroopan talouden elvytyssuunnitelman, joka on nyt pantava täytäntöön. Neuvottelemme toki parhaillamme ja teemme yhteistyötä Euroopan investointipankin kanssa. Investointipankin pääjohtaja Philippe Maystadt piti kaksi päivää sitten kokouksen, jossa hän kertoi, kuinka paljon pankki oli käyttänyt rahaa kriisin alettua: noin10 miljardia euroa enemmän kuin edellisenä vuonna. EIP on tehnyt yhdessä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n ja Maailmanpankin kanssa myös toisen aloitteen myöntääkseen yli 24 miljardia euroa jäsenvaltioiden tarpeisiin. Tämä on tärkeää työpaikkojen säilyttämisen kannalta.
Mitä tulee Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan globalisaatiorahastoa koskevien säännösten tarkistamiseen, neuvostossa on päästy yksimielisyyteen ehdotuksesta tarkistaa Euroopan sosiaalirahastoa koskevaa säännöstä. Ehdotuksen mukaan menojen kirjaamista selkiytetään ja jäsenvaltioiden maksuosuuksia nostetaan. Nyt odotamme parlamentin kantaa, jotta tarkistettu asetus voisi tulla voimaan toukokuussa 2009.
Aihe: Tuotantostandardien erot eri puolella maailmaa
Euroopassa asetetaan sen rajojen sisälle tapahtuvalle elintarvikkeiden tuotannolle ja hyödykkeiden valmistukselle korkeita standardeja, mitä me kaikki arvostamme, mutta Eurooppa ei vaadi vastaavien standardien noudattamista tuonnin osalta. Eurooppalaiset normit ovat maailman parhaat, etenkin kun on kyse elintarviketuotannosta ja vaatteiden ja lelujen valmistuksesta, mutta kyseiset korkeat standardit lisäävät kustannuksia ja tekevät tuottamisesta EU:n rajojen sisällä kalliimpaa kuin muualla. Tuontituotteita, joihin ei ole sovellettu yhtä tiukkoja ympäristö- ja muita normeja, asetetaan kauppojemme hyllyille, ja usein niiden hinnat ovat paljon halvemmat.
Mitä neuvosto tekee WTO:ssa ja maailman muilla foorumeilla tietoisuuden lisäämiseksi ja rohkaistakseen nostamaan tuotantostandardeja kaikkialla maailmassa työntekijöiden ja kuluttajien suojelun tehostamiseksi?
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Myös toisen irlantilaisen jäsenen kysymys on aiheellinen, ja irlantilaiset näyttävätkin olevan kaikkein aktiivisimpia tällä kyselytunnilla.
Mitä siis tulee WTO:n aloitteeseen tietoisuuden lisäämiseksi ja tuotantostandardien tiukentamiseksi kaikkialla maailmassa, saanen ensiksi muistuttaa arvoisaa jäsentä siitä, että komissio on Euroopan yhteisön pääneuvottelija kauppa-asioissa WTO:ssa ja että se toimii neuvoston antaman mandaatin pohjalta. Siten komission jäsen Ashtonin läsnäolo olisi nyt tarpeen.
Tuotantostandardeista on sanottava, että GATTin sopimuksen 20 artiklan nojalla hallitukset voivat toimia kaupan ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden tai elämän suojelemiseksi edellyttäen, etteivät hallitukset toimi syrjivästi tai peitellyn protektionistisesti.
WTO:ssa on lisäksi käytössä kaksi erityistä järjestelyä, joilla tämä kysymys on pyritty ratkaisemaan: terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskeva sopimus (SPS) sekä kaupan teknisiä esteitä koskeva sopimus (TBT).
SPS-sopimus on erillinen sopimus, joka sisältää elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat perussäännöt sekä eläinten ja kasvien terveyteen liittyvät normit. Sopimuksen avulla jäsenvaltiot voivat laatia omat standardinsa, joilla on oltava tieteellinen perusta. TBT-sopimus velvoittaa WTO:n jäseniä varmistamaan, että tekniset säännökset, vapaaehtoisuuteen perustuvat normit sekä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt eivät luo turhia esteitä kaupalle.
WTO:n jäseniä kannustetaankin hyödyntämään kansainvälisiä normeja, suuntaviivoja ja suosituksia, jos niitä on annettu. WTO:n jäsenet voivat lisäksi toteuttaa normien tiukentamiseen johtavia toimia vain, jos tiukentamiselle on tieteelliset perusteet.
Euroopan yhteisö vaatii korkeatasoisia normeja, joilla se suojelee kuluttajiaan. On kuitenkin syytä varmistaa, etteivät vaaditut normit ole ristiriidassa edellä mainittujen sopimusten kanssa.
Me kaikki tiedämme, että näistä kysymyksistä ollaan montaa eri mieltä ja että Euroopan yhteisö on asettunut useaan otteeseen puolustuskannalle toimenpiteistä syntyneissä kiistoissa.
Yhteisön mielestä toimivalla sääntelykäytännöllä voidaan muun muassa estää tarpeettomien esteiden syntymistä kansainvälisessä kaupassa sekä varmistaa, ettei lainsäädännöllä rajoiteta kauppaa enemmän kuin on tarpeen. Lisäksi yhteisö voi puolustaa oikeutta asettaa julkisia poliittisia tavoitteita ja vaatia esimerkiksi ihmisten, eläinten ja kasvien elinympäristöille sopivaksi katsomaansa tasoa. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa mielivaltaiseen tai aiheettomaan syrjintään.
Nykyisessä rahoituskriisissä ja talouden hiipuessa kaikkien WTO:n sääntöjen ja sopimusten täydellistä noudattamista ja tehokasta täytäntöönpanoa ei voida korostaa liikaa.
Euroopan yhteisö on pyrkinyt tiukentamaan kansainvälisiä normeja toimivaltaisissa WTO:n komiteoissa ja etenkin TBT-, SPS-, TRIPS- sekä kauppa- ja ympäristökomiteoissa. Mainittakoon tältä osin tuore tapaus, kun Euroopan yhteisö otti helmikuun lopussa SPS-komiteassa tiukan kannan siihen, että muutamat WTO:n jäsenmaat eivät ole noudattaneet Maailman eläintautijärjestön normia.
Mairead McGuinness
(EN) Haluan kiittää neuvoston puheenjohtajaa seikkaperäisestä ja teknisiin kysymyksiin keskittyvästä vastauksesta, mutta saanen mainita käytännön esimerkin huomionne kiinnittämiseksi. Euroopan unioni kieltää muutaman vuoden kuluessa häkkikanaloiden munantuotannon. Häkkikanalat ovat kuitenkin edelleen käytössä rajojemme ulkopuolella, ja tuomme tänne nesteen tai jauheen muodossa olevia munia, jotka ovat peräisin unionissa kielletyistä häkkikanaloista. Tuottajat eivät ymmärrä tämän logiikkaa.
Kysynkin teiltä, joka olette vastauksissanne varsin looginen ja seikkaperäinen, miten kyseistä järjestelmää voidaan puoltaa, ellemme totea, ettei unioniin voida tuoda häkkikanaloista peräisin olevia munia nesteen tai jauheen muodossa? Unionin sisäinen kielto on järjetön.
Jim Allister
(EN) Arvoisa ministeri, kysymyksen ydin oli käsittääkseni kilpailukyky ja tapa, jolla EU:n tuottajien kilpailukyky voidaan säilyttää. Kun tiedetään, että etenkin EU:n elintarviketuottajille koituu lisäkustannuksia EU:n sääntöjen noudattamisesta ja että he joutuvat kilpailemaan sääntöjä noudattamattomista maista peräisin olevien tuontituotteiden kanssa, kysynkin teiltä, oletteko vakuuttunut siitä, että yhteistä maatalouspolitiikkaa olisi syytä hyödyntää EU:n tuottajien kilpailukyvyn säilyttämisen rahoittamiseksi? Ilman rahoitusta joudumme juuri McGuinnessin kuvailemaan tilanteeseen.
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) En ole yhteisen maatalouspolitiikan innokas kannattaja. Yleisesti ottaen kannatan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen jatkamista, mutta toivon, ettemme joudu tuomaan unioniin munia nesteen tai jauheen muodossa. Uskon myös, että useimmat tuotteiden markkinoille saattamista koskevat EY:n standardit eivät perustu pelkästään Euroopassa hyväksyttyihin standardeihin vaan myös kansainvälisesti hyväksytyn elintarvikekoodiston (Codex Alimentarius) standardeihin sekä YK:n Euroopan talouskomission standardeihin. On tärkeää, että kaikki maat noudattavat tiettyjä standardeja ja ettemme luo oloja, jotka saattavat vaarantaa vakavasti tämän järjestelmän.
TBT-sopimus velvoittaa WTO:n jäseniä varmistamaan, että tekniset säännökset, vapaaehtoisuuteen perustuvat normit sekä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt eivät luo turhia esteitä kaupalle.
Aihe: Ilmastonmuutos
Miten neuvosto valmistautuu heinäkuussa pidettävään G8-maiden huippukokoukseen ja myöhemmin tänä vuonna Kööpenhaminassa pidettävään ilmastonmuutoskonferenssiin, jotta ilmastonmuutoksesta käytävät kansainväliset neuvottelut etenisivät? Voiko neuvosto erityisesti raportoida EU:n ja Yhdysvaltojen uuden hallinnon välisen yhteistyön paranemisesta?
Mitä muita ilmastonmuutoksen torjumista koskevia toimia neuvosto kaavailee konsolidoidakseen joulukuussa sovitun toimenpidepaketin?
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Poznańin kokouksessa sovittiin joulukuussa 2008 vuoden 2009 työohjelmasta, jossa määriteltiin selkeästi joulukuussa 2009 Kööpenhaminassa pidettävää ilmastokokousta edeltävät vaiheet. Poznańin kokouksessa lähetettiin myös viesti siitä, että nykyistä talouskriisiä ei pidä nähdä ilmastonmuutosta koskevien uusien toimien esteenä vaan uutena mahdollisuutena tehdä perusteellinen muutos talousjärjestelmäämme ja siirtyä vähän hiilidioksidia tuottavaan talouteen.
Näin ollen meidän on tiedostettava, ettei tämä tule olemaan helppo tehtävä. Talouden taantuma heikentää sidosryhmien halukkuutta maksaa päästövähennyssitoumuksista sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisestä ja ilmastonmuutokseen sopeutumisesta aiheutuvia lisäkustannuksia.
Tšekin tasavalta jatkaa kansainvälisiä ponnistelujaan, jotta Kööpenhaminan joulukuisessa kokouksessa päästäisiin sopimukseen. Kuten tiedätte, neuvosto hyväksyi tällä viikolla Euroopan parlamentin perustaman väliaikaisen ilmastonmuutosvaliokunnan työn perusteella asiaa koskevat päätelmät jatkona komission tiedonannolle nimeltä Kohti kattavaa ilmastosopimusta Kööpenhaminassa. Siten neuvosto hioi edelleen EU:n kantaa vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevaan kattavaan sopimukseen.
Tulevassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa on tarkoitus sopia myös keskeisistä poliittisista viesteistä. Sen lisäksi, että meillä on yhteinen näkemys ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävistä pitkäaikaisista toimista sekä teknologiasta, tehokkaan ja pitkäaikaisen ilmastopolitiikan sopivien rahoittamiskeinojen tunnistaminen on tärkeällä sijalla EU:n kannanotossa ja se määrittelee pitkälti Kööpenhaminan kokouksen onnistumisen.
EU on jo aloittanut aktiivisen yhteistyön paitsi tärkeimpien neuvottelukumppanien ja keskeisten nousevien talousmaiden myös Yhdysvaltojen uuden hallinnon kanssa. Yhdysvallat onkin jo osoittanut olevansa halukas jatkamaan yhteistyötä mielekkäästi.
Puheenjohtajavaltiolla on jo ollut ensimmäinen kokouksensa Yhdysvaltojen uuden hallinnon kanssa, ja se aikoo jatkaa keskusteluja mahdollisimman pian. Ilmastonmuutos on yksi keskustelunaiheista EU:n ja Yhdysvaltojen epämuodollisessa huippukokouksessa Prahassa 5. huhtikuuta. Ensimmäiset merkit Washingtonista ovat joka tapauksessa rohkaisevia, joten hyvän yhteistyön varmistaminen EU:n ja Yhdysvaltojen välillä on äärimmäisen tärkeää, jotta olisimme kannanotoissamme mahdollisimman kunnianhimoisia ja jotta voimme varmistua siitä, että keskeiset nousevat talousmaat seuraavat mukana.
Jotta EU:n ponnistelut ilmastonmuutoksen torjumiseksi tuottaisivat tulosta, on äärimmäisen tärkeää ottaa ponnisteluihin mukaan myös muut hiilidioksidia paljon tuottavat taloudet. Tästä syystä G8-maiden kokoukseen on kutsuttu myös useita tällaisia maita, kuten Etelä-Afrikka, Egypti, Kiina, Intia, Australia, Meksiko, Brasilia, Indonesia ja Etelä- Korea.
Ilmasto- ja energiapaketista on sanottava, että EU:n pääseminen siitä sopimukseen joulukuussa 2008 oli voimakas poliittinen viesti kaikille EU:n neuvottelukumppaneille ympäri maailman. Nyt ryhdymme panemaan pakettia täytäntöön, mikä edellyttää paljon teknistä työtä.
Koska neuvosto tiedostaa tarpeen määrittää yksityiskohtaisesti kriteerit, joita Euroopan unioni toivoo sovellettavan siirryttäessä 20 prosentin päästötavoitteesta 30 prosentin tavoitteeseen, se käsittelee parhaillaan komission tiedonannon pohjalta täydentäviä toimia ja mahdollisten kehitysmaatoimien tarkoituksenmukaisuutta. Asiaa koskeva teksti sisältyy 2. maaliskuuta 2009 kokoontuneen ympäristöasioiden neuvoston päätelmiin.
Claude Moraes
(EN) Mitä kyselytunnista tulisikaan ilman irlantilaisten kollegoidemme tehokasta ja selväsanaista panosta? Osoitan puheeni nyt lähinnä neuvoston puheenjohtajavaltiolle.
Kysymykseni ydin on se, että meidän on tiedostettava, että eritoten nuorimmat valitsijamme (enkä ole varmasti ainoa) haluavat kehottaa sekä kautensa puolessavälissä olevaa nykyistä puheenjohtajavaltiota että seuraavaa puheenjohtajavaltiota Ruotsia seuraamaan tarkoin, mitä amerikkalaiset yrittävät tehdä varmistaakseen, ettei synny ristiriitaa (neuvoston puheenjohtaja Vondra mainitsi tämän) talouskriisin ja työttömyyden pikaisen ratkaisemistarpeen ja niiden toimien välillä, joilla pyritään edistämään ilmastonmuutostalkoita, ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa sekä rohkaisemaan teollisuutta osallistumaan vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen.
En käske maailman maita vaan pikemminkin haluan toivoa, että otettaisiin aina huomioon, etteivät tavoitteet ole toisiaan poissulkevia. Monet nuoret valitsijamme ympäri EU:ta ovat todenneet juuri tämän eri puheenjohtajavaltioille.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen vaikutukset, joita ovat muun muassa pitkät kuivat kaudet, juomavesivarantojen väheneminen ja laajojen alueiden aavikoituminen Euroopassa, tiedustelisin neuvostolta, harkitseeko se eurooppalaisen kastelujärjestelmän kehittämistä?
Maatalouden investointien on oltava mielestäni ensisijaisessa asemassa talouskriisin aikana. Maatalous on myös Euroopan unionin kauppatasapainon kannalta äärimmäisen tärkeä ala, ja meidän on varmistettava riittävän, kohtuuhintaisen ja terveellisen ruoan saanti EU:n kansalaisille.
Avril Doyle
(EN) Haluan muistuttaa neuvoston puheenjohtajaa siitä, että kaikki valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät viime joulukuussa pidetyssä huippukokouksessa julkilausuman, jossa todetaan muun muassa, että jäsenvaltiot voivat Kööpenhaminassa vuonna 2009 tehtävän kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen puitteissa niin halutessaan käyttää osan päästökauppatuloista ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tarkoitettujen toimien rahoittamiseen sopimuksen ratifioineissa kehitysmaissa ja etenkin vähiten kehittyneissä maissa.
Kysymykseni on siis hyvin yksinkertainen: Arvoisa ministeri, koska huippukokouksen julkilausumia ei julkaista virallisissa lehdissä tai asiakirjoissa, voisitteko toimittaa viime joulukuun huippukokouksessa annetun julkilausuman tekstin kokonaisena tänne parlamenttiin ennen puheenjohtajuuskautenne päättymistä?
Olisi äärimmäisen tärkeää, että saamme tutustua näihin tärkeisiin julkilausumiin.
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Julkilausuma sisältyy käsittääkseni maaliskuun alussa pidetyn ympäristöasioiden neuvoston päätelmiin. Minulla ei ole asiakirjoja mukanani, joten tarkistan vielä asian. Minulla on tunne, että olisin lukenut julkilausuman. Olemme etuajassa keväisen Eurooppa-neuvoston kokouksen järjestelyissä, joten odotan kaikkien kunnianhimoisten tavoitteiden vahvistamista.
En tiedä, onnistummeko saamaan kokoon tarpeeksi rahaa (tämä herättää joukon muita kysymyksiä) rahastoihin, joilla kehitysmaita on tarkoitus auttaa sopeutumaan ilmastonmuutokseen ja lieventämään sen vaikutuksia, sillä olemme vasta aloittaneet neuvottelut Yhdysvaltojen ja muiden kumppanien kanssa, joten ei ole järkevää paljastaa kaikkia korttejamme juuri nyt.
Neuvottelut Yhdysvaltojen edustajien kanssa ovat käynnissä. Varaympäristöministeri tapasi tämän kuun alussa Carol Brownerin, ja Tšekin ympäristöministeri Martin Bursík tapaa kollegoitaan Washingtonissa ilmeisesti loppuviikosta tai ensi kuun alussa. Vuoropuhelu on siis jo käynnistynyt.
Meidän on toki löydettävä yhteinen sävel. Edessämme ovat talouskriisi ja vaativat ympäristötavoitteet. Olette oikeassa siinä, että voimme löytää runsaasti synergiaa ja ettei kiistelyyn ole aihetta. Euroopan talouden elvytyssuunnitelmiin tutustuessa huomaa, että meillä on paljon ohjelmia, joilla on vihreitä tavoitteita. Samaan aikaan tarvitaan paljon julkista tietoa. Tilanne eri EU:n jäsenvaltioissa ei ole aina välttämättä sama, joten meillä on edessämme paljon julkista työtä ja diplomatiaa tältä osin.
Aihe: Tieturvallisuus
Puheenjohtajavaltio Tšekin painopisteiden mukaan Euroopan teillä surmansa saaneiden ihmisten suuri määrä edellyttää Euroopan laajuisten toimien tehostamista tieturvallisuuden parantamiseksi.
Mitä suunnitelmia puheenjohtajavaltiolla on ongelman korjaamiseksi?
Alexandr Vondra
Kuten arvoisa jäsen huomautti, tieturvallisuuden parantaminen ja yhteisön teillä kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien suuren määrän vähentäminen ovat Tšekin tasavallan painopistealueita liikenteessä. Tämä ei ole mikään yllätys, sillä maammehan sijaitsee keskellä Eurooppaa. Vilkas liikenne ja sen tuomat vaarat ovat ongelmia, joihin kiinnitämme ensisijaista huomiota.
Koska huolemme ovat yhteiset ja jotta voisimme parantaa nykyistä tilannetta lyhyellä aikavälillä, Tšekin tasavallan aikomuksena oli järjestää neuvoston kokouksessa keväällä 2009 ministeritason keskustelu tieturvallisuuden parantamisesta uutta tieturvallisuustoimintasuunnitelmaa laadittaessa. Koska komissio on kuitenkin ilmoittanut Tšekille aikeestaan lykätä uuden toimintasuunnitelman hyväksymisajankohtaa, Tšekin mielestä ministeritason keskustelu olisi ennenaikainen.
Esimerkkinä Tšekin puheenjohtajuuskaudella toteutetusta käytännön toimesta tieturvallisuudessa mainittakoon neuvoston ja parlamentin väliset loppuneuvottelut asetusehdotuksesta moottoriajoneuvojen yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista. Kuten tiedätte, Tšekki ja parlamentin edustajat pääsivät sopuun asetusehdotuksesta, ja Euroopan parlamentti hyväksyi asetuksen eilen. Moottoriajoneuvojen yleistä turvallisuutta koskeva asetus edellyttää elektronisten ajonvakautusjärjestelmien pakollista asentamista kaikkiin ajoneuvoihin sekä kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien ja kaistavahtijärjestelmien asentamista raskaisiin ajoneuvoihin. Uusilla tekniikoilla voidaan parantaa merkittävästi ajoneuvojen turvallisuutta, ja on selvää, että tieturvallisuus paranee, kun tekniikoiden asentamisesta uusiin ajoneuvoneihin tehdään yleinen käytäntö.
Jos asetuksesta päästään sopuun ensimmäisessä käsittelyssä, elektronisten ajonvakautusjärjestelmien pakollinen asentaminen uusiin ajoneuvoihin voi tulla voimaan vuonna 2011 eli vuotta aiemmin kuin komissio esitti alkuperäisessä ehdotuksessaan. Neuvosto on lisäksi juuri aloittanut käsittelemään komission toimintasuunnitelmaa älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa sekä siihen liittyvää direktiiviehdotusta tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista. Toimintasuunnitelman ja direktiiviehdotuksen tavoitteena on tieliikenneturvallisuuden parantaminen soveltamalla tieto- ja viestintäteknologiaa tieliikenteessä.
Puheenjohtajavaltio aikoo kehottaa ministereitä hyväksymään komission toimintasuunnitelmaa koskevat neuvoston päätelmät neuvoston maaliskuisessa kokouksessa sekä sopimaan yleisestä kannasta tai saamaan aikaan poliittinen yhteisymmärrys edellä mainitusta direktiiviehdotuksesta kesäkuussa 2009 järjestettävässä neuvoston kokouksessa. Älykkäiden liikennejärjestelmien roolista tieliikenneturvallisuudessa keskustellaan niin ikään liikenneministerien epämuodollisessa tapaamisessa, joka järjestetään huhtikuun lopulla Litoměřicessa Tšekissä.
Älykkäät liikennejärjestelmät sekä niiden sovellukset, kuten hätäpuhelut ja kuljettajien turvalaitteet, nopeushälyttimet ja alkoholilukot voivat parantaa huomattavasti tieliikenneturvallisuutta. Elektroniset vakausjärjestelmät ja eCall-hätäpuhelujärjestelmä voivat jo yksistään säästää vuosittain jopa 6 500 EU:n kansalaisen hengen, jos ne otetaan täysipainoisesti käyttöön. Koska puheenjohtajavaltio kiinnittää suurta huomiota tieliikenneturvallisuuteen, se aikoo käsitellä kaikki muutkin ehdotukset, joita komissio saattaa esitellä piakkoin aiheesta määräajassa kesäkuuhun loppuun mennessä.
Seán Ó Neachtain
(GA) Irlannista on toinenkin kysymys, tosin tällä kertaa se on esitetty omalla kielellämme. Mikä on mielestänne suurin syy tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden suureen määrään? Aikooko puheenjohtajavaltio Tšekki lisätä ajoneuvojen kuntoa koskevien ja eri jäsenvaltioissa käytössä olevien normien yhdenmukaisuutta? Oletteko sitä mieltä, että pelkkä teknologian hyödyntäminen ei riitä tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden määrän vähentämiseksi?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) EU ei ole tehnyt tarpeeksi tieliikenneonnettomuuksien vähentämiseksi. Tieliikenneturvallisuutta voidaan parantaa panostamalla infrastruktuuriin, parantamalla liikennekäyttäytymistä ja yhdenmukaistamalla tieliikennelainsäädäntöä.
Euroopan komissio on laatinut direktiiviehdotuksen liikennerikkomuksista annettujen sakkorangaistusten rajatylittävästä lainvalvonnasta. Euroopan parlamentti on äänestänyt ehdotuksen puolesta. Missä vaiheessa olemme nyt, ja mitä mahdollisuuksia ehdotuksella on mennä läpi myös Euroopan unionin neuvostossa?
Jim Higgins
(EN) Ensinnäkin haluan tiedustella neuvostolta, onko se samaa mieltä siitä, että kullekin jäsenvaltiolle olisi asetettava erilliset tavoitteet tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden ja loukkaantuneiden määrän vähentämiseksi?
Toiseksi katsooko neuvosto, että meidän olisi syytä ottaa käyttöön järjestelmä, joka mahdollistaa sen, että tuomioistuimet voivat asettaa syytteeseen lainrikkojan sillä lainkäyttöalueella, jolla rikkomus on tapahtunut, vaikka lainrikkoja olisi palannut kotimaahansa?
Lopuksi haluan kysyä vielä yhden tärkeän asian: suhtaudun myönteisesti neuvoston ilmoitukseen eCall-hätäpuhelujärjestelmästä, mutta milloin se tulee pakolliseksi kaikissa jäsenvaltioissa? Järjestelmä on elintärkeä onnettomuuksien ja erityisesti henkilöauto-onnettomuuksien kannalta.
Alexandr Vondra
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Ensinnäkin ymmärrän vallan hyvin näiden kysymysten tärkeyden vaalikampanjassa, sillä tieliikenneturvallisuus kiinnostaa kaikkia. Meidän on tiedostettava yksi asia, nimittäin se, että jäsenvaltioiden hallitukset ja varsinkin Eurooppa-neuvosto eivät voi vastata joka ikisen ihmisen hengestä liikenteessä. Vastuu on myös ja etupäässä kuljettajien.
Toki meidän on kiinnitettävä huomiota tähän ongelmaan, joka on, sanon jälleen kerran, yksi painopistealueistamme, joten keskustelussa on mentävä eteenpäin. Siten olemme valinneet tieliikenneturvallisuuden yhdeksi keskeiseksi aiheeksi huhtikuun lopulla pidettävän liikenneministerien epämuodollisen kokouksen asialistalla. Toki kerron myös maamme liikenneministerille ja hallituskumppanilleni, että asia on kovin tärkeä myös teille.
Mainitsemani epävirallisen kokouksen pääteemana on älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotto EU:ssa. Tieliikenneturvallisuus on eittämättä yksi kuudesta ensisijaisesta toiminnanalasta, jotka komissio on määritellyt asiaa koskevassa toimintasuunnitelmassaan. Haluamme viedä keskustelua eteenpäin.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
