2010 m. bendrojo biudžeto projektas (I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX skirsniai) - 2010 m. bendrojo biudžeto projektas (III skirsnis - Komisija) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendra diskusija tokiais klausimais:
L. Surjáno pranešimas, pateiktas Biudžeto komiteto vardu, dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto, III skirsnis - Komisija (C7-0127/2009 - ir dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto pataisų rašto Nr. 1/2010 (SEC(2009)1133); ir
V. Maňkos pranešimas, pateiktas Biudžeto komiteto vardu, dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto:
I skirsnis. Europos Parlamentas
II skirsnis. Taryba
IV skirsnis. Teisingumo Teismas
V skirsnis. Audito Rūmai
VI skirsnis. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas
VII skirsnis. Regionų komitetas
VIII skirsnis. Europos ombudsmenas
IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
(C7-0128/2009 -.
László Surján
Gerb. pirmininke, ketinu kalbėti savo gimtąja kalba, nes, ceterum censeo, taip pat protestuoju prieš bet kokį įstatymą, ribojantį asmens gimtosios kalbos vartojimą. 2010 m. biudžeto projektas rengiamas finansų krizės fone. Valstybės sekretoriau, Komisijos nary, ponios ir ponai, mes visi turime stengtis vienaip ar kitaip įveikti šią krizę. Dėl krizės tarp investuotojų išplito netikrumas, tapo sunkiau gauti paskolą, padidėjo nedarbas ir sumažėjo gamyba. Ar Europos Sąjunga sugeba reaguoti į tai? Ar ji ką nors kalba apie klimato kaita keliamus pavojus arba terorizmą? Ar ji pajėgia apsaugoti ES sienas? Ar ji maloniai priima pabėgėlius, laikydamasi nešališko požiūrio? Parlamentas norėtų turėti biudžetą, kuriame būtų teigiamai atsakyta į visus šiuos klausimus, todėl Parlamentas šio noro požiūriu yra gana vieningas.
Nėra labai didelių nesutarimų, skiriančių politines frakcijas. Todėl kaip pranešėjas noriu už tai padėkoti visoms Parlamento politinėms frakcijoms. Tačiau yra didelis Tarybos ir Parlamento nuomonių skirtumas. Dėl krizės Taryba norėtų kiek įmanoma mažesnio biudžeto, ir toks noras suprantamas vertinant jį iš nacionalinių parlamentų ir vyriausybių pozicijų. Tačiau mes šiame Parlamente manome, kad Parlamentas turi daugybę priemonių, kurias reikėtų priversti veikti dar veiksmingiau, sklandžiau ir paveikiau - būtent taip, kad galėtume įveikti krizę. Ką visa tai reiškia faktiniais skaičiais? Anksčiau, kai galvojome apie 2010 m., turėjome omenyje septynerių metų biudžetą. Paskui buvo priimtas sprendimas, pagal kurį dabartinėje situacijoje mokėjimo lygių požiūriu būtų leidžiamas 134 mlrd. EUR biudžetas. Kita vertus, Taryba galvoja apie 120 mlrd. EUR sumą, todėl Parlamentas, nors nelaiko 134 mlrd. EUR išlaidų realistiškomis, atsižvelgs į nacionalinių vyriausybių problemas ir galutinai pasiūlys 127 mlrd. EUR, jeigu ketvirtadienio balsavime bus vadovaujamasi Biudžeto komiteto rekomendacija.
Žinoma, turime savęs paklausti, kokia prasmseptynerių metų laikotarpiui skirtus pažadus duoti penkerių metų laikotarpiui, jeigu niekada neketiname laikytis šių pažadų. Iš tikrųjų tokioje padėtyje būname kiekvienais metais, nes metinis biudžetas daug mažesnis negu tas, kurį anksčiau svarstėme. Tačiau yra ir dar didesnproblema. Metiniai biudžetai taip pat rodo įsipareigojimus, kurių daugelis lieka neįvykdyti. Mes jau atsiliekame daugiau nei vienu metiniu biudžetu, ir šis atotrūkis metai iš metų didėja. Todėl didinti mokėjimų lygius yra neginčijama būtinybė. Kitaip, matyt, turėsime tokį pat scenarijų, koks būna kiekvienais metais: Taryba mažina Komisijos projektą, o Parlamentas siūlo net didesnius skaičius.
Tačiau norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad padėtis nėra visiškai tokia. Šie pasiūlymai neturi būti diegiami mechaniškai pereinant iš vienos biudžeto eilutės į kitą, šen bei ten beatodairiškai mažinant. Dėl krizės visiems reikia taupyti. Todėl Biudžeto komitete kai kuriems pirkimams pritarėme labiau taupantiems Tarybos skaičiams. Kitur, pvz., darbuotojų, paskirtų vykdyti specialias užduotis, klausimu, taip pat atsižvelgiame į tai, kaip tam tikra užduotis įvykdyta. Tačiau šioje srityje labai lengva padaryti klaidų. Jeigu padarėme klaidų, nenorime trukdyti įgyvendinti programos. Jeigu toks atvejis pasitaikys kartą per metus, visada būsime pasirengę ištaisyti padėtį, tačiau palaikome tinkamą įgyvendinimą ir tikslų planavimą. Privalome ištirti, ar išleisti pinigai davnaudos, kurios tikėjomės, ir ar pasiekėme tikslą, kurį patys nustatėme.
Pvz., sunku būti patenkintam komunikacijos politika, tačiau, žinoma, taip pat gali būti daug daugiau priežasčių, kurios taip pat yra per daug sudėtingos, kad jomis galėtume paaiškinti pralaimėtus referendumus ir mažą rinkėjų aktyvumą. Dėl šios priežasties būtų klaida sumažinti lėšas komunikacijai. Pasiūlėme nustatyti tam tikrus konkrečių biudžeto eilučių rezervus, kuriuos būtų galima lengvai panaudoti tuo metu, kai, remiantis einamuoju tyrimu, rengiama teikianti vilčių komunikacijos strategija. Be to, privalome atidžiau žvelgti į ateitį tais atvejais, kai mūsų tikslai buvo pasiekti. Nesenai Europos Audito Rūmai paskelbapklausą apie pieno sektoriaus laimėjimus ir sunkumus. Parlamentas tikisi, kad Komisija pakeitimų, rašte, kuris netrukus bus pateiktas, bendrais bruožais nusakys, kaip ketina dirbti pieno sektorius. Manome, kad tam reikia atskiros biudžeto eilutės ir pakankamos rezervo sumos.
Turi būti sukurtas teisinis pagrindas, kuriame būtų atsižvelgta į Audito Rūmų pastabas ir kuris sėkmingai padėtų spręsti dabartines sektoriaus problemas. Todėl kalbama ne vien apie pinigus, bet ir apie Europos Sąjungą, teikiančią geresnę ir konkretesnę paramą šiam sektoriui. Todėl raginu savo kolegas Parlamento narius pasistengti balsuoti už gerą ir veiksmingą biudžetą kiek įmanoma darniau. Savaime suprantama, rengsime diskusijas šiuo klausimu. Įprasta tik tai, kad kiekviena politinfrakcija taip pat propaguos savo nuomones ir sieks padidinti savo profilį. Tačiau svarbiausiais klausimais mes susitarsime. Dėl pieno fondo taip pat - pats fondas bus daug svarbesnis netgi už tai, kiek galiausiai jame bus pinigų. Biudžeto komitetas pateikpasiūlymą dėl valdomos sumos. Ačiū jums už jūsų pagarbų dėmesį.
Vladimír Maňka
Būtent dabar, krizės metu, privalome visuomenei ir sau įrodyti, kad kai bus kalbama apie mūsų tikslų siekimą, kuo veiksmingiau naudosime visus išteklius.
Dauguma institucijų savo biudžetus rengia pagal ankstesnius metus. Juk kas galėtų būti lengviau nei padauginti praėjusių metų biudžetą iš infliacijos dydžio? Tačiau kiekvienais metais mums kartojant šį biudžeto procesą gali atsirasti iškraipymų, netikslumų ir lėšos gali būti naudojamos išlaidžiai. Todėl mūsų tikslas - užtikrinti, kad biudžetai būtų rengiami remiantis realiais poreikiais. Kiekvienoje institucijoje prašymai dėl biudžeto privalo atitikti realų poreikį, būtiną užduotims atlikti. Kiekviena institucija ir kiekvienas kiekvienos institucijos skyrius turi dėti visas pastangas, kad sutaupytų. Dėl to gali prireikti geriau organizuoti darbą, perskirstyti turimus išteklius, kad jie būtų sutelkiami į prioritetinius uždavinius, arba sumažinti biurokratijos lygį.
Savo kalbose, anksčiau pasakytose komitete ir plenarinėse sesijose, minėjau daug naujų sėkmės pavyzdžių atskleidžiant rezervus. Mes atskleisime dar daugiau trūkumų ir atskirų institucijų skyrių darbą padarysime dar veiksmingesnį, jeigu tuo sistemingai užsiimsime. 2010 m. biudžete nustatomas šis sistemingas požiūris.
Gerbiamieji Parlamento nariai, buvę čia paskutinės kadencijos Parlamente, prisimins, kad visada bandėme pagerinti institucijų bendradarbiavimą. Šioje srityje visada buvo rezervų, kurių daugelis pastaraisiais metais netgi padidėjo. Turime bendrą finansavimo "banką". Jeigu visi tvarkysime tik savo kampelius ir užsisklęsime nuo kitų, mes nebendrausime ir nebendradarbiausime, todėl bus sunku veiksmingai panaudoti savo išteklius.
Būtent dėl tos priežasties Biudžeto komitete nusprendėme visose institucijose įgyvendinti 5 proc. horizontalų rezervą išorės vertimų srityje. Kaip kitaip galime motyvuoti institucijas pirmiausia pasinaudoti savo laisvais vertimo vidaus pajėgumais, o ne išsyk kreiptis į išorės tiekėjus? Mūsų tikslas visose šiose srityse - laisvus kiekvienos institucijos pajėgumus padaryti prieinamus kitoms institucijoms.
Pastatų įsigijimas ir nuoma - vienas svarbiausių institucijų administracinių išlaidų straipsnių. 2005 m. bendras pastatų, kuriuos institucijos naudojo Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre, patalpų plotas buvo didesnis nei 2 mln. m2. Pastatai ne visada buvo įsigyjami tinkamoje vietoje, tinkamu laiku arba už minimalią kainą. Audito Rūmų teigimu, institucijos nebendradarbiauja šiose srityse ir netgi neįvertina savo politikos. Jeigu perkame pastatą ir savo portfelyje neturime daugiau nei vieną pasirinkimą, mums sunku išsireikalauti palankias sąlygas. Todėl metų pabaigoje iš Europos Parlamento Pirmininko tikimės sulaukti tinkamos ilgalaikės turto ir pastatų strategijos, kurioje taip pat būtų atsižvelgta į renovacijos reikalavimus ir apsaugos išlaidas.
Ponios ir ponai, jeigu norime dirbti atsakingai ir veiksmingai, mums reikia išsamios informacijos apie tai, kokie ištekliai mums prieinami. Todėl norėčiau pabrėžti, kad reikia sukurti informacijos valdymo sistemą. Tokia sistema padės padaryti mūsų darbą nuoseklų ir veiksmingą. Iš administracijos tikimasi, kad artimiausiu metu ji Biudžeto komitetui pristatys šį projektą. Nviename institucijų biudžeto projekte nėra išlaidų, susijusių su įsigaliojančia Lisabonos sutartimi. Sutarčiai įsigaliojus privalėsime labai atsargiai apsvarstyti turimų išteklių pertvarkymą anksčiau nei kas nors pateiks prašymą dėl papildomų lėšų. Jeigu kuri nors institucija pasieks finansinių išteklių ekonomiją darbo efektyvumu, Biudžeto komitetui niekas nebetrukdys leisti panaudoti šiuos išteklius kitiems svarbiausiems institucijos poreikiams.
Kita vertus, jeigu institucija sutaupo dėl nenumatytų atvejų, tokios santaupos paprastai turėtų būti grąžinamos mokesčių mokėtojui. Noriu padėkoti Biudžeto komiteto nariams už tai, kad vienbalsiai palaikpasiūlymą. Tvirtai tikiu, jog ES biudžeto sistema turi būti plėtojama taip, kad pirmenybbūtų teikiama išradingumui ir inovaciniams sprendimams.
Hans Lindblad
Gerb. pirmininke, gerb. Parlamento nariai, jaunime, - čia, galerijoje, matau sėdinčią Europos ateitį, - didelgarbšiandien dalyvauti čia, Parlamento diskusijoje dėl 2010 m. biudžeto pirmojo svarstymo.
Europa išgyvena didžiausią ekonomikos krizę nuo Antrojo pasaulinio karo. Netenkame darbo vietų, didėja nedarbas ir mūsų viešųjų finansų deficitas rekordinis. Biudžetindrausmir patikimas ekonominis valdymas gali pagreitinti radikalų pagerėjimą. Tinkama struktūrinpolitika gali sustiprinti augimą, kuris, tikimės, artėja, ir padaryti jį pastovesnį.
Tai įvertinusi, Taryba vienbalsiai pritarpuikiai subalansuotam biudžetui, pagal kurį investuojama į švietimą, mokslinius tyrimus, infrastruktūrą, sanglaudą, patikimus viešuosius finansus ir atsargą nenumatytiems atvejams, - kitaip tariant, į visus veiksnius, kurie, kaip žinome, bus svarbūs augimui ir klestėjimui. Pagrindiniai svarstomi klausimai išlieka. Reikia finansavimo Europos ekonomikos atgaivinimo planui ir pieno sektoriui skiriamai paramai.
Netgi šiuo metu, kai Europos viešieji finansai yra blogiausioje padėtyje, kokią prisimename, Parlamento Biudžeto komitetas siūlo mokėjimus padidinti 10 proc. Net 10 proc.! Ar man galite nurodyti nors vieną kitą sritį, be užimtumo išlaidų, kurioje leistume tokį padidėjimą? Nepaisydamas nemažo biudžeto deficito, - 8 proc. BVP Prancūzijoje, 6 proc. BVP Vokietijoje, 14 proc. BVP Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, - Biudžeto komitetas laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų finansuoti didesnes išlaidas ir daugiau administravimo. Ji nori administravimo finansavimo!
Esu ypač susirūpinęs tuo, kad dėl tokio aukšto išlaidų lygio bus daug sunkiau finansuoti ekonomikos atgaivinimo planą. Be to, man ypač kelia nerimą tai, kad Komisijos pasiūlyme nėra numatyta jokių netikėtumų dėl nenumatytų atvejų.
Turime susitarti dėl biudžeto, kurį valstybės narės gali sau leisti ir dėl kurio galėtume pasiteisinti savo žmonėms. Turime pritarti ekonomikos atgaivinimo planui, kuris nepaprastai svarbus Europos vystymuisi. Įvertinęs susitarimą, kurį pasiekėme balandžio mėn., esu tikras, kad šiuo požiūriu mums pasiseks. Mums reikės išspręsti sudėtingą pienininkystės problemą. Atsižvelgdamas į puikų bendradarbiavimą, kuriuo džiaugėmės iki šiol, esu tikras, kad patekę į šią nemalonią situaciją ir keblią padėtį sugebėsime išspręsti netgi šią sudėtingą problemą.
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, esu patenkintas turėdamas galimybę šiandien kalbėti jums prieš jums užbaigiant savo pirmąjį 2010 m. biudžeto projekto svarstymą ketvirtadienio balsavimu.
Visų pirma noriu padėkoti Parlamentui už tai, kad daugelyje sričių grąžino išankstinį biudžeto projektą.
Komisija labai palankiai vertina didelį Parlamento dėmesį tam, kad biudžetas būtų naudojamas kaip priemondabartinei krizei įveikti didinant ekonomikos augimą ir konkurencingumą bei stiprinant sanglaudą ir darbo vietų apsaugą.
Be to, Komisija palankiai vertina tai, kad į pirmąjį svarstymą Parlamente buvo įtrauktas raštas dėl pakeitimų, kuriame reikalaujama padidinti lėšų panaudojimą, ypač Palestinai, klimato kaitos problemai ir su ja susijusioms priemonėms, atitinkančioms AKR šalių interesus.
Ėmusi spręsti pagrindinius dabartinio biudžeto sudarymo klausimus, Komisija, be abejo, suprato, kad Parlamentas antro ekonomikos atgaivinimo plano etapo finansavimą laiko prioritetu. Norėčiau pasakyti, kad jis yra taip pat ir Komisijos prioritetas. Žiūrėdamas iš šių pozicijų suprantu Europos Parlamento vadinamojo žvaigždute pažymėto ekonomikos atgaivinimo plano pakeitimo logiką, peržengiančią einamųjų išlaidų viršutinę ribą.
Kitą savaitę Komisija pateiks teisės aktų paketą, kuriuo siekiama tenkinti poreikius, susijusius su ekonomikos atgaivinimo planu, kad būtų galima pasiekti lapkričio mėn. per taikinimo procedūrą sutartą sprendimą.
Šiame etape Komisija dar nenustatvisų finansavimo šaltinių, atitinkančių visą energetikos projektams skirtą sumą, kurios 2010 m. reikia pagal ekonomikos atgaivinimo planą. Tačiau Komisija stengsis nustatyti visas įmanomas galimybes, kad iki lapkričio mėn. taikinimo procedūros laiku pašalintų bet kokias pastebimas spragas.
Komisija susirūpinusi dabartiniais sunkumais pieno sektoriuje, todėl tinkamai atsižvelgėme į Parlamento pasiūlymą sukurti specialų pieno fondą ir į poziciją, kurios laikosi žemės ūkio ministrai. Pagal pasiūlymą, kurį vakar pateikmano kolegM. Boel, kitos savaitės rašte dėl 2010 m. biudžeto pakeitimų bus siūloma 280 mln. EUR skirti tam, kad būtų padėta pieno gamintojams įveikti tiesiogines krizės pasekmes.
Naujasis pasiūlymas turi poveikį iš pradžių numatytam Europos ekonomikos atgaivinimo plano deficito finansavimui, tačiau, kaip sakiau, Komisija dės visas pastangas, kad galiausiai iki taikinimo posėdžio laiku rastų reikalingų lėšų.
Dabar norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į kai kuriuos klausimus, kurie pirmajame Parlamento svarstyme kelia susirūpinimą.
Europos Parlamentas siūlo beveik 10 proc. bendrą mokėjimo lygio padidėjimą, palyginti su 2009 m., kuris būtų apytikriai 4 proc. didesnis nei Komisijos siūlomas lygis. Nors suprantu Europos Parlamento norą remti ekonomikos augimą ES programomis, taip pat turėtume atsižvelgti į mokėjimų sumą, kuri gali būti pagrįstai išmokėta nepakenkiant patikimam finansų valdymui. Šiame etape Komisija neturi priežasčių nukrypti nuo skaičiavimų, atliktų savo preliminariame biudžeto projekte.
Dėl išlaidas naudojančių administracinės paramos eilučių, vadinamųjų BA eilučių, suprantu Europos Parlamento norą šiomis aplinkybėmis laikytis gana griežto požiūrio. Tačiau jeigu norime, kad šis biudžetas būtų tinkamai vykdomas, taip pat svarbu suteikti atitinkamas administracines priemones didėjantiems finansiniams programų paketams valdyti. Komisija tikisi, kad bus galimybišspręsti šią problemą antrajame svarstyme.
Parlamentas taip pat balsavo už nemažai rezervų, kurie, jeigu išliks galutiniame biudžete, turės neigiamą poveikį biudžeto vykdymui. Atlyginimų rezervas, jeigu per metus išliktų, turėtų neigiamą poveikį naujų pareigūnų įdarbinimui 2010 m. keičiant Komisiją paliekančius darbuotojus.
Baigdamas norėčiau jus užtikrinti, kad pagal tarpinstitucinį susitarimą Komisija pristatys savo poziciją dėl pakeitimų, kuriuos Parlamentas priėmlapkričio mėn. pradžioje, vadinamuoju raštu dėl įgyvendinimo, ir tikiuosi, kad Parlamentas atsižvelgs į jį savo antrajame svarstyme.
Komisija toliau veiks kaip sąžininga tarpininkir padarys viską, kad padėtų nugrįsti kelią į sėkmingą šios biudžeto sudarymo procedūros baigtį, atsižvelgdama į tai, kad antros Europos ekonomikos atgaivinimo plano dalies finansavimas reiškia tikrą išbandymą, dėl kurio visos pastangos turėtų būti nukreipiamos ta pačia kryptimi. Tikiuosi jūsų paramos, kad čia būtų pasiektas patenkinamas ir subalansuotas rezultatas.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Užsienio reikalų komiteto nuomonės referentė. - Gerb. pirmininke, man suteikta garbkalbėti Užsienio reikalų komiteto vardu.
Kiekvienais metais matome, kaip nepakankamai finansuojamas IV biudžeto skyrius. Kiekvienais metais taip pat matome, kaip Komisija ir Taryba turi griebtis įvairių konkrečių priemonių, neatitinkančių įprastų biudžeto sudarymo metodų, kad galėtų finansuoti poreikius, kuriuos visi žinojome nuo pat pradžių. Deja, Palestinoje susiklosčiusi padėtis - vienas geriausių to pavyzdžių.
Tai pasakiusi atkreipiu dėmesį į keletą pozityvių aspektų. Matau, kad Baltijos jūros strategijai skirta šiek tiek papildomų pinigų. Be to, matau, kad demokratijos ir žmogaus teisių interesais asignavimai buvo padidinti keletui konkrečių politikos sričių. Baigdama noriu pareikšti, kad, ypač 2010 m., mums reikia atkreipti dėmesį į tai, kad galbūt, tikėkimės, pradės veikti Europos išorės veiksmų tarnyba. Mums reikės numatyti jai reikalingų lėšų.
Gay Mitchell
Plėtros komiteto nuomonės referentas. - Gerb. pirmininke, nenoriu prašyti sugriauti biudžeto, tenoriu paprašyti, kad laikytumėmės pažadų, kuriuos davėme besivystančiam pasauliui. Besivystančiame pasaulyje kasmet miršta vienuolika milijonų vaikų. Ten gyvena žmonės, nukentėję ne tik nuo finansų krizės, kaip mes, bet ir dėl to, kad jie netgi negauna perlaidų - kurios būtų didesnės nei mūsų jiems teikiama finansinpagalba - iš savo šeimų, gyvenančių besivystančiame pasaulyje, nes jos taip pat kenčia. Šie žmonės kenčia dukart daugiau - jie taip pat kenčia nuo klimato kaitos pasekmių.
Viskas, ko noriu, kad mes padarytume, tai tesėti savo pažadus šiems žmonėms. Jeigu mūsų BVP sumažėja procentu, mūsų įmoka šiems žmonėms taip pat sumažėja. Taigi, laikykimės procentinės įmokos, kurią žadėjome įmokėti. Tam neabejotinai svarbiausią reikšmę turi biudžeto eilutės aiškumas, kad čia, Parlamente, galėtume įvertinti, ar laikomės šių pažadų ir papildomumo principo. Malonėkite, atsižvelgę į visa tai, neprašyti skurdžiausių pasaulio žmonių nešti naštos, kurios jie nepajėgia panešti.
Jean-Pierre Audy
Gerb. pirmininke, ministre, Komisijos nary, ponios ir ponai, Biudžeto kontrolės komitetas pateiknuomonę, kurioje yra nemažai pasiūlymų. Per vieną minutę pristatysiu tris iš jų.
Pirmasis susijęs su moksliniais tyrimais, visų pirma su šeštąja ir septintąja bendrąja programa. Komisijos nary, dėl teisinio tikrumo būtų patartina Europos Komisijai susilaikyti nuo finansinių atskaitomybių perskaičiavimo projektams, kurie jau buvo patvirtinti ir suderinti, jiems taikant naujus aiškinimus ir teisės įgijimo kriterijus.
Dar kartą norėtume paprašyti Komisijos nenukrypti nuo nacionaliniu ir tarptautiniu mastu pripažintų ir atestuotų apskaitos ir skaičiavimo metodų.
Antras klausimas - ES darbuotojų pensijų įtraukimas į biudžetą. Siūlome, kad ieškiniai prieš valstybes nares dėl darbuotojų pensijų, 2008 m. gruodžio 31 d. apytikriais skaičiavimais, lygūs 37 mlrd. EUR, būtų įtraukti į sąskaitas kaip aktyvai.
Be to, siūlome, kad į biudžetą būtų įtraukta tiksli šių pensijų suma, o ne tik mokama suma, nes pastarojoje neįvertinamos sumos, mokamos būsimoms pensijoms. Noriu pakartoti pasiūlymą atlikti Bendrijos pensijų fondo sukūrimo tyrimą, mes taip pat remiame Europos kovos su sukčiavimu tarnybą, kurią reikia stiprinti, kad ji galėtų vykdyti kontrolės veiklą už Europos Sąjungos ribų.
Juan Fernando López Aguilar
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonės referentas. - (ES) Gerb. pirmininke, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete dirbome, kad padidintume laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės biudžetą, kuris nuo 2009 m. buvo padidintas 13,5 proc.
Visų pirma padidėjo išorės sienų, grąžinimo politikos, vizų išdavimo politikos, laisvo asmenų judėjimo ir pagrindinių teisių bei pilietybės skyriai. Konkrečiai teisingumo baudžiamųjų ir civilinių bylų srityje skyrius padidėjo 4,7 proc.
Tačiau saugumas ir laisvių apsaugos skyrius padidėjo 95 proc. dėl Europolo įtraukimo į Bendrijos biudžetą. Todėl tai yra kai kas nauja, palyginti su 2009 m. biudžetu.
Priėmėme pakeitimą, kuriuo siekiama padidinti FRONTEX biudžetą, ir taip pasiuntėme aiškią žinią apie įsipareigojimą valdyti imigracijos reiškinį ir visus migrantų srautų aspektus taip, kad būtų gerbiamos žmogaus teisės.
Galiausiai manau, kad reikėtų taip pat nurodyti, jog komitete 5 mln. EUR sumai priėmėme biudžeto pakeitimą, kad palengvintume trečiųjų šalių piliečių integraciją. Todėl 18 skyrius "Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė" buvo padidintas iki 105 mln. EUR, kurie padės stiprinti administracinį ir finansinį valstybių narių valdymą.
Jutta Haug
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės pranešėja. - (DE) Ponios ir ponai, ne paslaptis, kad Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas ir vėl, įskaitant šiuos metus, laikosi nuomonės, kad Europos biudžete numatomų lėšų visiškai nepakanka tam, kad galėtume aprūpinti veiksmingas aplinkos apsaugos programas, išsaugoti mūsų biologinę įvairovę ir kovoti su klimato kaita taip, kad turėtume galimybę pasiekti tikslą. Kaip visada, nesuvokiama tai, kad Taryba dar labiau mažina šias nepakankamas lėšas. Todėl "grįžkime prie preliminaraus biudžeto projekto" - standartinis atsakymas.
Tačiau yra du dalykai, kuriuos privalome įteigti Komisijai. Pirmasis yra tai, kad tikimės į preliminarų biudžeto projektą nedelsiant įtraukti vadinamąsias asignuotąsias pajamas toms agentūroms, kurios iš dalies priklauso nuo mokesčių, pvz., Londone esančiai Europos vaistų agentūrai ir Helsinkyje esančiai Europos cheminių medžiagų agentūrai, ir nesiekti dirbtinės atsargos praleidžiant jas. Antras dalykas - tikimės, kad Komisija kuo greičiau pateiks pasiūlymą dėl to, kaip ji ateityje, kai pasibaigs tabako fondas, finansuos kampaniją prieš rūkymą Help. Matote, kad kiekvieną kartą vis tas pats.
Lena Ek
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės referentė. - (SV) Gerb. pirmininke, šiandien pasaulyje vyksta žiauri konkurencija. Dabar besivystančiose šalyse yra 20 proc. pasaulio turto. Po 15 metų jų turtas bus 34 proc. pasaulio turto. 2025 m., kitaip tariant, po 15 metų, Kinijos ir Indijos investicijos bus 20 proc. pasaulio investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Nepaisydama to, kad šios investicijos daromos už Europos ribų, biurokratija smaugia Europos mokslinių tyrimų institutus, universitetus ir pramonę.
Susiduriame su šiomis trimis krizėmis, kurių problemas reikia spręsti vienu metu: klimato krize, užimtumo krize ir finansų krize. Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto atsakymas į šių krizių keliamus klausimus toks: privalome investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Taryba ir Komisija sutarė, kad tai yra prioritetas tiek Lisabonos strategijoje, tiek septintojoje bendrojoje programoje, tiek Europos ekonomikos atgaivinimo plane. Tačiau iš tikrųjų jų skirstymo pagal prioritetus idėja - įgyvendinti 7 proc. mažinimus. Galiu tik pasakyti, jog esu dėkinga, kad Taryba šioms nepaprastai svarbioms sritims netaiko dar griežtesnio "skirstymo pagal prioritetus"!
Tai yra G. Orwello išgalvota kalba, kuri nepriimtina. Mums reikia, kad daugiau išteklių būtų skiriama moksliniams tyrimams ir plėtrai. Privalome dirbti kartu, kad sumažintume biurokratiją. Norėtume įsitikinti, kad Taryba ir Komisijos narys, atsakingas už mokslą ir mokslinius tyrimus, skiria dėmesio šiam klausimui. Pirmiausia reikalaujame, kad dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų būtų imamasi energingų veiksmų. Būtent čia bus kuriamos darbo vietos ir būtent čia yra Europos ir Europos konkurencingumo ateitis, o ne šios srities mažinimai.
Cristian Silviu Buşoi
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonės referentas. - Gerb. pirmininke, palyginti su 2009 m. biudžetu, Komisijos pasiūlyme dėl 2010 m. biudžeto numatomas saikingas padidėjimas pagal biudžeto eilutes, susijusias su vidaus rinka ir muitų tarifų politika, tuo pat metu vartotojų politikai skirtų pinigų suma lieka stabili. 2010 m. biudžeto projekte Taryba sumažino pinigus visų pirma biudžeto eilutėms, susijusioms su vidaus rinkos plėtra. Manau, kad šiais ekonomikos krizės laikais veikianti vidaus rinka gali prisidėti prie ekonomikos gaivinimo.
Muitų tarifų politikos srityje biudžetas užtikrins bendradarbiavimo ir koordinavimo priemones ir taip sustiprins išorės sienų saugumą ir apsaugą remiant kovą su neteisėta prekyba žmonėmis ir sukčiavimu, taip pat didinant muitinių sistemų veiksmingumą. Vartotojų švietimo srities priemones laikau prioritetu - ypač finansinio raštingumo didinimą. Krizparodė, kokia svarbi yra vartotojų politika ir visų pirma vartotojų švietimas, kai norime padėti vartotojams priimti atsakingus ekonominius sprendimus. Dėl visų šių priežasčių IMCO komitetas pareikalavo numatyti atskirą SOLVIT programos biudžeto eilutę, kuri būtu finansuojama 1 mln. EUR suma. SOLVIT - labai geras pavyzdys, kaip galite padėti verslo subjektams ir piliečiams. Galiausiai patvirtinta 1 mln. EUR suma, kad būtų toliau vykdomos, kaip parengiamieji veiksmai, vartotojų politikos srities bandomojo projekto stebėjimo priemonės siekiant sujungti vertinimo sistemą ir rinkos tyrimus.
Danuta Maria Hübner
Regioninės plėtros komiteto nuomonės referentė. - Gerb. pirmininke, 2010 m. mums reikia biudžeto, kuriame būtų veiksmingai panaudotos visos politikos sritys siekiant ištraukti Europos ekonomiką iš krizės ir kartu išsaugoti ilgalaikius tikslus bei įsipareigojimus, kaip antai tvarų augimą, ekonominę ir socialinę sanglaudą, ir mūsų įsipareigojimus išorės pasauliui, įskaitant šalis kandidates.
Biudžeto projekte Taryba automatiškai sumažino 36 administracinių išlaidų eilutes, be kitų eilučių, esančiu kartu pasirengimo narystei pagalbos priemone (IPA). Taikomas mažo lėšų panaudojimo argumentas nepagrįstas, nes IPA įgyvendinti reikalinga sistema galėtų būti užbaigta tik 2009 m. liepos mėn. Laikotarpiui nuo 2010 m. ir toliau Europos Komisija turi įvertinti ir patvirtinti nemažai didelių projektų, dėl kurių reikės įdarbinti nemažai žmonių siekiant užtikrinti trumpojo laikotarpio išorės techninę ekspertizę. Be to, 2010-ieji bus metai, kuriais bus pradėtos įgyvendinti operacijos, kurioms dėl daugybės paraiškų konkursams ir sutarčių reikės vykdyti Komisijos ex ante kontrolės priemones.
Biudžeto mažinimai reiškia, kad bus realiai rizikuojama patikimu pasirengimo narystei pagalbos finansų valdymu kartu su visas jos politiniais aspektais. Todėl turėtume likti atviri pozityviam reagavimui į Europos Komisijos prašymą šiuo požiūriu atkurti preliminaraus biudžeto projekto lygį.
Elisabeth Jeggle
Žemės ūkio komiteto nuomonės referentė. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, aš, kaip Žemės ūkio komiteto pranešėja, noriu padėkoti pagrindiniam pranešėjui I. Surjánui už jo nuolatinį norą kalbėtis siekiant rasti kompromisą. Tai būtina, nes šiuo metu Europos žemės ūkio politika - vienintelpolitikos sritis, už kurią atsakomybvisiškai tenka Bendrijai.
Teisinga tai, kad buvo padidintos lėšos mokyklų aprūpinimo pienu, mokyklų aprūpinimo vaisais ir keletui kitų projektų. Tačiau atsargos ir eksporto grąžinamosios išmokos prieš dvejus metus netgi buvo apibūdinamos kaip vakardienos priemonės. Šiuo metu jos yra nepakeičiamos priemonės siekiant įveikti rinkų krizę. Todėl reikalaujame numatyti apytikriai 81 mln. EUR padidėjimo 200-2010 m. atsargoms ir apytikriai 440 mln. EUR - eksporto grąžinamosioms išmokoms ir balsuosime už jį. Vis dėlto šiuo metu to iš tikrųjų pernelyg maža.
Kaip ir anksčiau, dėl pieno fondo man, žinoma, labiau patiktų 600 mln. EUR. 300 mln. EUR, kurių dabar reikalaujame 2010 m., yra tai, ko būtinai reikia, todėl prašau, kad šie pinigai būtų pastoviai fiksuoti biudžete kaip pieno fondas. Tai būtų tinkamas siųsti signalas, taip pat svarbus signalas.
Padėtis žemės ūkio rinkose - katastrofiška. Komisija pernelyg ilgai dėjo savo viltis į savireguliaciją. Žemės ūkio rinkoms taip pat reikia biudžeto ir bendros politikos sistemų ir taisyklių.
Carmen Fraga Estévez
Gerb. pirmininke, labai dėkoju pranešėjai ir Biudžeto komitetui už tai, kad priėmvisus Žuvininkystės komiteto pakeitimus.
Mums ypač svarbus pakeitimas, kuriame reikalaujama didesnio lankstumo finansavimui, skiriamam regioninėms konsultacinėms žuvininkystės taryboms. Finansavimas yra ne tik nepakankamas, bet ir toks priklausomas nuo Komisijos aiškinimų ir veiksmų laisvės, kad taryboms neleista panaudoti net tų mažų lėšų, kurias jos turi, todėl mums šį prašymą vienbalsiai pateikseptynios esamos tarybos.
Viename pakeitime, kurį laikome padarytu pačiu laiku, reikalaujama visa apimančios strategijos kovai su piratavimu, kurioje tikrai būtų atsižvelgiama į žvejybos laivų, visuose pasaulio vandenyse ypač pažeidžiamų šių piratavimo aktų, padėtį.
Dėl mokslinių tyrimų ir septintosios bendrosios programos, kaip ankstesniais metais, turėjome būti apdairūs, todėl paprašėme, kad dabar, kai žuvininkystės moksliniai tyrimai nebeturi savo biudžeto eilutės, bent jau nebūtų mažinamas investicijų procentinis dydis, nes visi sprendimai dėl žuvininkystės valdymo priklauso nuo žinių apie aplinką ir jūrų gyvūnų rūšis, ypač atsižvelgiant į tai, kad vienas iš mūsų naujų tikslų - visiems bendrosios žuvininkystės politikos srities teisės aktams taikyti ekosistemomis grindžiamą požiūrį.
Helga Trüpel
Kultūros ir švietimo komiteto nuomonės referentė. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Komisijos ir Tarybos atstovai, kodėl Tarybos mažinimai, kuriuos kiekvienais metais turime įgyvendinti įvairiose politikos srityse, yra tokie kvaili, klaidingi ir trumparegiški? Atsakymas toks: todėl, kad jie nėra orientuoti į bendrus Europos interesus, tad juos ir kritikuoju politiniu požiūriu. Jums, kaip Tarybai, ir valstybėms narėms taip pat taikoma bendra Europos atsakomybė, o mūsų Europos išlaidos yra išlaidos dėl mūsų bendrų Europos interesų.
Visiškai nesuprantama, kaip šiame etape galėtų būti mažinamas mokymo ir švietimo finansavimas. Viena iš sėkmingiausių programų - studentų mainų programa, kuri suteikia jaunimui galimybę studijuoti Europoje ir išeiti į pasaulį. Kodėl mažinate lėšas šiai sričiai? Mums reikia daugiau daryti kultūros, kultūrinių mainų ir miestų giminiavimosi labui, nes būtent šios sritys padaro Europą realią ir formuoja palankumą Europai nuo apačios į viršų. Tai kaip galime mažinti lėšas komunikacijos politikai, kai sutikome, kad iš tikrųjų būtina sudaryti sąlygas rinkėjams ir piliečiams sužinoti apie pozityvius Europos Sąjungos laimėjimus? Deja, galiu tik pažymėti, kaip jau buvo pasakyta, kad politiniu požiūriu tokie mažinimai duoda priešingus rezultatus.
Pervenche Berès
Gerb. pirmininke, šiandien Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vardu noriu pabrėžti du klausimus.
Pirmasis klausimas - apie priežiūros struktūrų įdiegimą Europos lygmeniu. Po krizės arba per šią krizę kiekvienas supranta, kad Europos Sąjunga privalo apsirūpinti struktūromis, kurios suteiktų galimybę prižiūrėti bankininkystės, draudimo ir vertybinių popierių rinkas. Baigiantis paskutinei Parlamento kadencijai sudarėme susitarimą su Taryba, kuriame daugiausia dėmesio tenka tam tikroms valdžios institucijoms skirtoms sumoms, kurios buvo laikomos preliminariomis sumomis toms sumoms, kurias nustatome šiandien. Tačiau toks biudžeto projektas, koks yra, neatitinka šio politinio susitarimo, sudaryto per ankstesnę Parlamento kadenciją. Tikiuosi, kad pakeitimai, kuriuos vėl pateikėme, bus patvirtinti, kad nepažeistume šio politinio susitarimo, sudaryto siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjunga pagaliau apsirūpintų priežiūros institucijomis.
Tęsdama noriu pabrėžti fiskalinės politikos klausimą. Fiskalinės politikos priemonės buvo sumažintos, nepaisant tarptautinio reikalavimo griežčiau valdyti fiskaliniais klausimais. Jeigu Europos Sąjunga iš tiesų nori kovoti su mokesčių mokėtojų prieglaudomis, turi taip pat apsirūpinti ištekliais, kad galėtų nuosekliai vykdyti šią politiką. Mažindami Komisijos kompetenciją šioje srityje, nepasiųsime tinkamos žinios.
György Schöpflin
Konstitucinių reikalų komiteto nuomonės referentas. - Gerb. pirmininke, per pastaruosius kelerius metus pakankamai paaiškėjo, kad Europos Sąjungos institucijos Europos piliečius pažįsta mažiau negu turėtų pažinti.
Europos Sąjunga yra demokratininstitucija, palaikanti ryšius su piliečiais abiejų interesais. Piliečiai turėtų žinoti viską apie tai, ką Europa veikia ir kodėl. Piliečiai suinteresuoti tuo, ką veikia ES, o Europos Sąjunga aiškiai suinteresuota Europos viešąja nuomone.
Yra įvairių būdų užtikrinti, kad šie abipusiai interesai būtų išreikšti. Komunikacija yra vienas iš jų ir svarbiausias iš jų, todėl biudžete turėtų būti dalis, skirta informacijos apie Europos Sąjungos veiklą perdavimui platesnei visuomenei.
Edit Bauer
Per vieną man suteiktą minutę Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto vardu noriu atkreipti jūsų dėmesį vos į vieną klausimą. Jis susijęs su Europos lyčių lygybės institutu ir jo finansavimu. Remdamiesi Parlamento bendro sprendimo procedūra, 2007 m. Vilniuje įsteigėme šį institutą. Kiekvienas galėtų manyti, jog nuo tada praėjusio laiko turėtų pakakti, kad institutas taptų veikiantis. Deja, padėtis daug rimtesnnegu minėta. Šiuo metu institutas turi tik direktorių ir padėjėją. Noriu padėkoti Biudžeto komitetui ir pranešėjui I. Surjánui, kad atsižvelgį tai, jog Lyčių lygybės komitetas pateikišmintingą pasiūlymą, išreiškęs nuomonę, kad biudžeto negalima mažinti automatiškai remiantis šių metų pajamomis, nes jeigu taip pasielgsime, institutas nesugebės ateityje pakilti ir vykdyti veiklos. Mums reikia ne tik užtikrinti didėjančias personalo išlaidas būsimame metiniame biudžete, bet ir nustatyti rezervą jo veiklai skirtai sumai, kad institutas galėtų atlikti savo vaidmenį.
Alain Lamassoure
Gerb. pirmininke, aš, kaip Biudžeto komiteto pirmininkas, norėčiau atsiliepti į Komisijos komunikato dėl biudžeto persvarstymo projekto paskelbimą. Komisijos narys mums pasakys, ar buvo netyčia suklysta.
Tačiau turėčiau įspėti. Nors jame nėra jokių skaičių, labai naujoviškas ir kartais provokuojantis šio dokumento turinys, atrodo, netinka Komisijai pačioje jos kadencijos pabaigoje ir 2006 m. pasirašyto daugiašalio susitarimo tarpinei ataskaitai. Todėl Komisijos Pirmininkas privalo skubos tvarka paaiškinti savo tvarkaraštį, susijusį su finansiniais pasiūlymais, kuriuos jis planuoja pateikti tiek vadovaudamas pasitraukiančiai Komisijai, tiek naujai kolegijai. Biudžeto ir dėl to politinių prioritetų keitimas nepriklauso einamųjų reikalų tvarkymui. Biudžeto komitetas bus pasirengęs diskusijai, tačiau vykstančiai remiantis pasiūlymais, gautais iš Komisijos, kuri bus visiškai teisėta, apsiginklavusi penkerių metų įgaliojimais ir pasirengusi prisiimti politinę atsakomybę, kai bus kalbama apie tokios taikymo srities iniciatyvas.
Francesca Balzani
S&D frakcijos vardu. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, būtent dėl biudžeto Parlamentas gali ir turėtų panaudoti visas savo, kaip tiesiogiai piliečių išrinktos institucijos, galias, siekdama užtikrinti, kad ši augimui, taip pat sąžiningumui ir teisingumui nepaprastai svarbi priemonvisiškai patenkintų piliečių poreikius. Biudžetas turi turėti galimybę būti apčiuopiamas ir dinamiškas, taip pat įsiklausyti ir reaguoti.
Dirbdami stengiamės 2010 m. biudžeto projektą padaryti kuo lankstesnį šiais ypatingos ekonomikos ir finansų krizės laikais. Tačiau biudžetas taip pat turi būti patikimas, įvykdomas ir apčiuopiamas, todėl šiuo požiūriu svarbiausia buvo vengti ateinančių metų finansinius išteklius padaryti per daug nelanksčius ribojant besaikį lėšų panaudojimą, viršijantį maksimalią išlaidų ribą, nurodytą daugiametės finansinės programos perspektyvose tik atvejams, kurie iš tiesų yra prioritetiniai. Toks yra ekonomikos atgaivinimo plano atvejis.
Be to, tuo pačiu tikslu, būtent siekdami sudaryti biudžetą, kuris tikrai pajėgtų tenkinti piliečių poreikius, parengėme konkrečius mokėjimų pakeitimus, kad išlaisvintume maksimalią galimą lėšų sumą, turinčią tiesioginį poveikį.
Europos biudžetas struktūriškai apibrėžtas pagal dvi kryptis - įsipareigojimų ir mokėjimų. Įsipareigojimai reiškia rimtus politinius ketinimus, taip pat realius ir konkrečius veiksmus. Todėl mokėjimai buvo padidinti iki 127 mlrd. EUR proporcingai Biudžeto komiteto pateiktam biudžeto projektui, palyginti su Tarybos siūlomais 120 mlrd. EUR ir Komisijos siūlomais 122 mlrd. EUR.
Vis dėto tuo pačiu tikslu ir tuo pačiu politiniu požiūriu mes, kaip frakcija, griežtai prieštaravome dėl rezervų nustatymo, nes jie nėra realūs ištekliai, kuriais piliečiai galėtų nedelsdami pasinaudoti. Krizės laikais rezervų nustatymo politika turėtų būti apribota iki visiško minimumo - iki atvejų, kuriais rezervas iš tikrųjų techniškai būtinas. Krizės laikais nėra prasmės paprasčiausiai įrašyti skaičius biudžete, nes, užuot tai darę, turėtume sudaryti naudingą biudžetą, iš karto parengtą veiklai.
Kiti klausimai taip pat verti ypatingo dėmesio. Mes, kaip frakcija, prisiėmėme svarbią atsakomybę už tai, kad būtų pakartotinai pateiktas pakeitimas siekiant padidinti pieno fondą iki 600 mln. EUR, kaip vienbalsiu balsavimu nusprendŽemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas, ir dėl to, dalyvaujant visiems Parlamento nariams ir frakcijoms, taip pat būtų pakartotinai pateiktas pakeitimas dėl 37 mln. EUR vertinamo mikrokreditų projekto, kuris - tai labai svarbu - netrukdo įgyvendinti kitų programų pagal 2 išlaidų kategoriją.
Krizės laikais yra tam tikra rizika, kad biudžeto lėšos ne bus iš tikrųjų sumažintos, o bus perkeltos iš vienos biudžeto eilutės į kitą. Būtent siekdamas pasipriešinti šiam pavojui Parlamentas, kaip tiesiogiai išrinkta institucija, turinti kitokį nei Tarybos ir Komisijos vaidmenį, turi būti ypač atsargi savo veikloje, iš dalies dėl priežiūros.
Anne E. Jensen
Gerb. pirmininke, pradžioje noriu padėkoti L. Surjánui už jo nepriekaištingą darbą išlaikant kartu įvairius šio biudžeto sudarymo proceso elementus. Dabar žmonės sako, kad daugelis valstybių narių turi didelių sunkumų dėl savo viešųjų biudžetų ir kad dėl to taip pat turėtume pažaboti lėšų panaudojimą. Tai tiesa, tačiau labiau kontroliuojamo viešojo biudžeto nei ES biudžetas. Mes Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijoje pritariame Biudžeto komitete vykusio balsavimo rezultatams. Pritariame I. Surjáno pateiktam biudžeto projektui.
Mums svarbiausi 2010 m. biudžeto prioritetai buvo investicijų pagal atgaivinimo planą energetikos ir klimato politikos finansavimas ir dėmesys moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Be to, būtent tokį norėtume matyti ES biudžeto sudarymą ateityje - kitaip tariant, daugiausia dėmesio turėtume skirti šioms sritims. Mūsų manymu, prasti reikalai, jei nei Komisija, nei Taryba nenurodė, kur mes ketiname ieškoti pinigų šioms atgaivinimo plane nurodytoms investicijoms - investicijoms, kurioms ne tik mes šiame Parlamente pritariame, bet pritaria ir ES valstybių ar vyriausybių vadovai. Pasibaisėtina, kad ir vėl turime matyti taip veikiant, kai išlaidos gali būti nurodytos, tačiau negalima rasti joms tinkamo finansavimo. Todėl pritariu L. Surjáno pasiūlymui persvarstyti daugiametę finansinę programą ir išsiaiškinti, ar investicijoms į energetiką skirtus pinigus galima atkurti iš nepanaudotų lėšų pagal žemės ūkio biudžetą.
Be to, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija palaiko pasiūlymą 300 mln. EUR skirti pieno fondui siekiant sušvelninti dabartinės krizės poveikį pieno gamintojams. Sutinkame su nuomone, kad krizrimta ir kad ją reikia įveikti. Asmeniškai aš nesu naujojo fondo šalininkė, nes Komisija jau turi priemones, kuriomis gali padėti pramonei, ir šiam tikslui skyrbeveik 0,5 mlrd. EUR. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas norėjo, kad, be šių 0,5 mlrd. EUR, 600 mln. EUR būtų skirti pieno fondui. Šiuo atžvilgiu manau, kad balsavimo Biudžeto komitete rezultatas - skirti 300 mln. EUR - labiau realistinio sprendimo išraiška.
Šiame biudžeto projekte panaikinama nemažai Tarybos sutaupytų lėšų ir pateikiamas labiau realistiškas mokėjimų poreikis ateinančiais metais, tačiau daugiametis susitarimas pasirodesanti tvirtesnir nelankstesnsistema, visų pirma dėl 1a kategorijos, kuriai priskiriami moksliniai tyrimai, švietimas ir transportas, ir 3 kategorijos, kuriai priskiriama teisės ir prieglobsčio politika bei kultūros ir informacijos politika, taip pat išorės reikalų politika, tuo tarpu 4 kategorijos viršutinriba nuolatos yra pernelyg ribojanti.
Taip pat noriu padėkoti V. Maňkai už jo darbą sudarant biudžetą kitoms institucijoms. Parlamento biudžetas neviršija 20 proc. visų ES administracinių išlaidų, nors jame prisiimamos kompensacijos Parlamento nariams pagal naują narių statutą. Mūsų frakcija laikosi nuomonės, kad turėtume būti atsargūs pernelyg daug didindami politinėms partijoms skiriamas lėšas, tačiau pritarėme mums pateiktam projektui. Be to, noriu padėkoti V. Maňkai už tai, kad daugiausia dėmesio skyrvertimo ir Parlamento pastatų politikos išlaidoms. Per daugelį metų buvo pribrendęs reikalas pradėti institucijų bendradarbiavimą ir gauti pranešimą dėl Parlamento pastatų politikos. Jau seniai reikalavome šio pranešimo. Dabar pagaliau galime matyti jį pateiktą.
Helga Trüpel
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, aš taip pat noriu pradžioje padėkoti L. Surjánui ir V. Maňkai už jų bendras pastangas, o paskui noriu pereiti prie I. Surjáno pranešimo, kuriame jis sako, kad visų pirma Taryba nori patvirtinti mažą biudžetą. Mūsų nuomone, kaip tik tokios krypties krizės laikais nereikia rinktis. Krizės laikais privalote turėti politinės drąsos veikti, taip pat turite išleisti daugiau pinigų teisingoms ir tvarioms ateities investicijoms. Šiaip ar taip, patiriame ekonomikos ir aplinkos krizę, o pasaulyje - bado ir skurdo krizę.
Jeigu mes, europiečiai, norime elgtis tinkamai, mums reikia pakeisti savo politinius tikslus. Mums reikia tapti darnia visuomene, mums reikia Naujojo ekologinio plano, visų pirma dėl Lisabonos strategijos, mums reikiau daugiau tvarių technologijų, veiksmingų ekologiškų technologijų, naujų varomųjų sistemų ir, be abejo, taip pat reikia naujų medžiagų, kurios iš tikrųjų būtų ekologiškos. Tai taip pat reiškia, kad mums reikia daugiau pinigų investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Kaip jau pabrėžiau Kultūros ir švietimo komiteto vardu, mums Europos Sąjungoje reikia daugiau pinigų investuoti į mokymą ir švietimą bei kuo geriau lavinti savo jaunimą, savo talentus, nes tada galėtume būti tikri, kad tie pinigai buvo ne tuščiai iššvaistyti ir atsipirks ateityje tiek minimų asmenų, tiek mūsų ekonomikos sėkmės požiūriu.
Tačiau taip pat - būtent dėl to Naujasis ekologinis planas tampa tikrai įvairiapusiu uždaviniu - turime keisti struktūrinių fondų politiką ir padaryti juos aplinkos apsaugos priemone, kai kalbame apie pastatų renovaciją bei naujas ir tvarias mobilumo koncepcijas. Mums reikia pakeisti savo žemės ūkio politiką, kuri turi tapti labiau aplinkosauginio pobūdžio politika. Tačiau energijos gaminimas taip pat gali suvaidinti labai svarbų vaidmenį kaimo ekonomikoje ir vykti aplinką tausojančiu ir ekologišku būdu. Šiuo metu šioje srityje dar matau pernelyg mažai planų, tačiau turime tuo klausimu pasistūmėti į priekį.
Dabar pereisiu prie argumentų, susijusių su pienininkais. Mes, žalieji, laikomės nuomonės, kad šiuo metu reikia padėti pienininkams. Tačiau nepakanka tiesiog išleisti grynuosius pinigus - pinigus reikia išleisti tinkamai šios srities politikai. Mums reikia kvotų, taip pat reikia gerų taisyklių, sistemų ir reguliavimo. Jeigu ketiname išleisti šiuos pinigus dabar, - 280 mln. EUR, kuriuos svarstome, - jie turi būti skiriami tiesiogiai gamintojams ir jų organizacijoms.
Be to, norime perskirstyti šiuos pinigus. Nemanome, kad 449 mln. EUR turėtume išleisti eksporto subsidijoms, naudojamoms pieno sektoriuje, nes būtent jomis žlugdomos rinkos kitur, pirmiausia Afrikoje. Mes siūlome, kad dar 300 mln. EUR, kuriuos išleidžiame tabako gamybai, reikėtų perskirstyti ir iš tikrųjų sudaryti galimybę jais pasinaudoti smulkiems pienininkams. Pienininkams tai būtų daug ekologiškiau ir būtų daug naudingiau negu tai, ką darome šiuo metu.
Mano paskutinpastaba - dėl atgaivinimo plano. Galiausiai antrajame svarstyme mes jį palaikysime tik jeigu bus akivaizdu, kad jame toliau bus laikomasi ekologinio ir tvaraus požiūrio. Norime ekologiškos energetikos politikos, plačiajuosčio ryšio kaimo vietovėse ir visos Europos elektros tinklų. Šie veiksmai iš tikrųjų būtų žingsnis į ateitį orientuotos politikos link. Štai ko tikimės iš derybų per ateinančias savaites.
James Elles
ECR frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, daugiausia dėmesio skirsiu savo pastaboms dėl Komisijos biudžeto, taip pat noriu pasveikinti L. Surjáną dėl visko, ką jis, kaip pagrindinis pranešėjas, padarė, tačiau nedalyvaujant mūsų frakcijos koordinatoriui L. Bokros, kuriam dėl prisiimto ilgalaikio įsipareigojimo tenka būti Vengrijoje, esu paprašytas šiandien pristatyti mūsų frakcijos poziciją. Suprantu, kad tai trečia kitokia frakcija, kurios nuomonę šiame Parlamente pristatau, nes buvau Parlamento narys, - ne dėl to, kad aš keičiausi, - tiesiog keitėsi frakcijos.
Taigi, toliau bus pateikiami trys klausimai, kuriuos šiandien norėčiau iškelti diskusijoje. Pirma, bendra padėtis yra rimta - tai jau buvo nurodyta finansiniu ir ekonominiu požiūriu. Kaip nurodTarybos Pirmininkas, keliose valstybėse narėse mūsų deficito lygis yra rekordinis. Iš tikrųjų, kai kuriose valstybėse narėse diskutuojama ne apie tai, kur ketinama įnešti pinigus, o apie mažinimų lygius, kurie bus būtini norint subalansuoti išlaidas, kaip yra mano šalyje. Todėl tai yra nevienareikšmės diskusijos dėl to, kaip ketiname užtikrinti, kad Europos Sąjunga būtų veiksmingai valdoma.
Tačiau čia mes svarstysime biudžetą. Sprendžiant iš biudžeto, kurį rengiame 2010 metams, tai yra biudžetas, akivaizdžiai tik pradėtas rengti. Žengiame savo pirmuosius žingsnius, tačiau mūsų frakcijoje labai aiškiai žiūrėsime į išlaidų kokybę - kaip Komisijos narys pasakapie išlaidas, kai šiuo požiūriu pinigus galima naudoti protingai, bet jokiu būdu ne be saiko dėl bendros padėties, kurioje esame atsidūrę.
Mano paskutinpastaba susijusi su pastabomis, kurias pateikmūsų Biudžeto komiteto pirmininkas A. Lamassoure. Privalome pasinaudoti šia proga - tai pirmieji penkerių metų Parlamento kadencijos metai - pažvelgti į priekį. Jeigu galime, turime iš Komisijos sužinoti, kada galime tikėtis gauti tarpinę ataskaitą, kokia jai bus suteikta forma, kaip sugebėsime pažvelgti į priekį ne tik pagal tarpinę ataskaitą, bet ir pagal tai, kaip ketiname žiūrėti į būsimas finansines perspektyvas, kaip paskutiniame Parlamento posėdyje pateiktame savo pranešime išdėstR. Böge. Tai iš dalies priklausys nuo to, kaip pasinaudosime tarpinstituciniu procesu, pagal kurį bus žiūrima į ilgalaikes tendencijas ir kuris suteiks galimybę mums gauti teisingą biudžeto analizę, nes be šito iš tikrųjų sunku planuoti į priekį.
Miguel Portas
GUE/NGL frakcijos vardu. - (PT) Noriu pradėti pozityviausiu aspektu - ketvirtadienį balsuosime už daugiau nei 3 mlrd. EUR mokėjimo leidimų, skiriamų struktūriniams fondams ir socialinio pobūdžio programoms.
Taryba iš tikrųjų ginčija šią politiką, manydama, kad neturėtume prašyti valstybių narių skirti daugiau pinigų. Tikiuosi, kad Švedijos ministras atleis man, jeigu pasakysiu, kad šis požiūris rodo pirkinių sąrašo mentalitetą. Gyvename išskirtiniais laikais, todėl manau, kad, priešingai, Komisija, Taryba ir Parlamentas nebūtų turėję drąsos spręsti šio biudžeto finansavimo problemą konfrontuodami ir padaryti jį išskirtiniu biudžetu.
Net su išlaidomis, kurias ketiname patvirtinti ketvirtadienį, tai bus biudžetas, kuris aplenks krizę. Tai yra įprastinės veiklos biudžetas. Mums nereikia vandens lašo pieno jūroje. Mums tik reikia kitos politikos kaimo vietovėms. Mums reikia ne tik struktūrinių fondų savo teritorijoms, bet ir Europos socialinės politikos, kuri papildytų kiekvienos mūsų valstybės politiką. Mums iš tikrųjų tereikia drąsos!
Šiandien skurde gyvena 79 mln. žmonių - tiek jų buvo šio amžiaus pradžioje. Daug netikrumo yra dėl standartų, kurių reikia siekiant išspręsti klimato kaitos problemą. Pagrindinis klausimas, kurį mums reikia apsvarstyti - Europos biudžeto ir būsimų finansinių perspektyvų finansavimas. Toks yra klausimas, todėl nereikia mums kalbėti, kad nėra pinigų, nes jų yra - galime eiti ir paieškoti jų tarp vengiančiųjų mokėti mokesčius asmenų, apmokestinant turto vertės padidėjimą finansų rinkose ir "mokesčių mokėtojų prieglaudose".
Gerb. pirmininke, pranešėjai, ši su biudžetu susijusi problema tokia svarbi, kad mes, Parlamento nariai, turėtume parodyti pavyzdį atlikdami mažinimus. Pateikiau pasiūlymus dėl kelionės išlaidų. Tomis dienomis, kai keliauja, Parlamento narys gauna savo atlyginimą, taip pat jam apmokamos išlaidos pagal kelionės, nuvažiuoto atstumo ir sugaišto laiko kainą. Tai absurdiška ir nesuvokiama. Tikiuosi, kad ketvirtadienį pagaliau būsime tokie padorūs, kad persvarstysime šią padėtį.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, neįtikėtina, kad šiais finansų ir ekonomikos krizės laikais Europos Komisija siūlo 2010 m. biudžetą padidinti beveik 5 proc.
Tačiau blogiausia tai, kad nors liepos mėn. pirmajame svarstyme Taryba pasiūlpreliminariame biudžeto projekte nurodytą sumą sumažinti 2 proc., dabar šis Parlamentas siūlo ją padidinti 5 proc.
Tada sudarytas 2010 m. biudžetas būtų didesnis nei 127 mlrd. EUR mokėjimų asignavimais, o tai prilygtų 1,08 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų.
Ar taip Parlamentas nori priartinti biudžetą prie piliečių? Labai gražus noras subsidijuoti Lenkijoje ir Graikijoje vyksiančias specialiąsias olimpines žaidynes ir Čekijoje vyksiančias Europos jaunimo žiemos olimpines žaidynes arba netgi Xacobeo 2010, tačiau mūsų rinkėjai turi kitų savo gyvenimo prioritetų, pvz., sumokėti savo nekilnojamojo turto paskolą ir suteikti tinkamą išsilavinimą savo vaikams.
Šiuo metu Europos Sąjunga Jungtinei Karalystei kasdien kainuoja 45 mln. GBP per dieną, o dėl siūlomo padidinimo suma padidės iki 50 mln. GBP ar daugiau kartu su permokos grąžinimu.
Patikėkite manimi, JK turi daug kitų prioritetų, į kuriuos būtų galima investuoti pinigus, todėl dabar, kai Europos Komisija perspėjo, kad Jungtinei Karalystei gresia pavojus bankrutuoti dėl jos didelės nacionalinės skolos, ši šalis būtų patenkinta, jei būtų smarkiai sumažinti jos ES įnašai, ir esu tikras, kad kitos šalys taip pat būtų patenkintos panašiu sumažinimu.
Metai iš metų Audito Rūmai nesugebėdavo suteikti mums pasitenkinimo dėl to, kad ES biudžetas naudojamas teisėtai ir reguliariai, ir kai 2002 m. buvau Europos Komisijos vyriausiąja buhaltere, man kėlsusirūpinimą mokesčių mokėtojų pinigų kontrolės stoka.
Tačiau iki šiol Parlamentas nori į ES iždą įdėti daugiau pinigų. Niekada neturėkite vilčių, kad balsuosiu už bet kokį biudžeto padidinimą. Jeigu norite subsidijuoti projektus siekdami kovoti su krize, turėtumėte rasti sričių, kuriose biudžetą būtų galima sumažinti.
Angelika Werthmann
(DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, krizreiškiasi ne tik skaičiais, bet ir žlungančiomis rinkomis ir milijardais eurų, kurie išleidžiami remti bankams ir iš naujo mūsų ekonomikai paskatinti. Ją taip pat galima pastebėti sprogimui prilygstančiuose nedarbo skaičiuose. Šią krizę dažniausiai galima pastebėti labai realiose Europos Sąjungos piliečių baimėse ir susirūpinime. Jie baiminasi dėl savo darbo vietų ir dėl savo pensijų. Mūsų piliečiai nerimauja dėl klimato kaitos, energijos išteklių ir savo asmeninių teisių ribojimo kovojant su terorizmu.
ES tikrai gali padėti sumažinti visiškai pagrįstas savo piliečių baimes, net jeigu šiuo metu atitinkamus procesus reikia padaryti veiksmingesnius. Šiuo atžvilgiu pirmiausia galvoju apie Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, pvz., bendrovės "Nokia" atveju, ir ES solidarumo fondą, kuris galėtų paremti Italijos žemės drebėjimo aukas. Kad šių fondų pinigai iš tikrųjų pasiektų šiuos nukentėjusius asmenis, mano manymu, svarbu pertvarkyti šiuo procesus, kad jie būtų veiksmingesni, ir užtikrinti visiškai skaidrią priežiūrą, nes Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas jokiu būdu neturi būti painiojamas su ES parama tarptautinio verslo įmonėms.
Ilgą laiką Europa buvo taikos ir klestėjimo garantija. Dirbkime kartu siekdami užtikrinti, kad ji toliau būtų lygiai tokia pat.
Angelika Werthmann (NI).(FR) Mes esame Europa.
Hans Lindblad
Gerb. pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, Komisijos nary, dėl šiokių tokių vėlavimų labai greitai turėsiu išvykti iš Parlamento, nes mano lėktuvas išskrenda po 45 minučių. Pasirūpinsiu, kad viskas, kas bus kalbama, bus man perduota. Diskusijos buvo puikios. Buvo pateikta daug puikių pasiūlymų. Sunku nustatyti prioritetus, tačiau nustatyti juos privalome. Dėl mokslinių tyrimų L. Ek galiu pasakyti, kad į mokslinius tyrimus investuojame 7,3 proc. daugiau nei buvo numatyta 2009 m. biudžete. Mano manymu, tai daug.
Savo pasiūlyme Parlamentas gerokai daugiau investuoja ir padidina išlaidas, palyginti su 2009 m. Kartu turime nepamiršti, kad ES išgyvena nuosmukį. Europos Sąjungos viešieji finansai mažėja apytikriai 7 proc. Tai nėra tas atvejis, kurio galime nepaisyti.
Taryba taip pat daugiau investuoja, tačiau ji taip pat investuoja labiau pasirinktinai. Investuojame į priemones, kurios skatins augimą, todėl esame santūresni, kai kalbame apie tokias sritis kaip administracinės išlaidos. Kartu esame patenkinti, galėdami matyti, kad Parlamentas taip pat žengia svarbius žingsnius šioje srityje.
Po šiandienos debatų ir ankstesnių mano diskusijų su Parlamento atstovais manau, kad mes kartu su Komisija artimiausiu metu sugebėsime susitarti dėl tikrai gero biudžeto.
José Manuel Fernandes
(PT) Ponios ir ponai, esu įsitikinęs, kad Europos Sąjungos 2010 m. biudžetas padės mums įveikti ekonomikos krizę, kurią šiuo metu išgyvename. Viena iš krizės pasekmių - nedarbas. Todėl noriu pabrėžti ir bendrais bruožais nusakyti, koks svarbus yra pakeitimas, kurį pateikiame siekdami sustiprinti ERASMUS programą, kad būtų galima skatinti ir palengvinti pirmųjų jaunimo darbo vietų kūrimą.
Dėl Parlamento biudžeto labai nudžiugau, kad į pagrindinius mūsų pasiūlymus buvo atsižvelgta tiek pačiame biudžete, tiek rezoliucijos projekte. Mūsų tikslas - kompetencija teisėkūros srityje. Žinoma, pripažįstame daugiakalbystės svarbą, tačiau manome, kad svarbiausias mūsų tikslas yra teisėkūros srities kompetencija, dėl to mums reikia turėti būtinus išteklius, kad Parlamento nariai galėtų pasiekti šį tikslą.
Kad inicijuotume didesnį skaidrumą ir griežtumą, pasiūlėme bazinį biudžetą, kuris turėtų būti įgyvendintas kiekvieno teisėkūros ciklo pradžioje. Be to, pasiūlėme rezervus šiam tikslui, t. y. skaidrumo tikslui ir griežtumo tikslui, ir dėl to rezervus komunikacijos politikos atvejui, pvz., kai norėtume, kad būtų atlikta sąnaudų ir naudos analizė. Taip pat turėtų būti numatyti rezervai siekiant sumažinti biurokratiją, pvz., sudarant sutartis su padėjėjais, todėl norime "įpareigoti" administraciją padėti mažinti šią biurokratiją. Be to, sutinkame su turto politika ir su tuo, kad ji turėtų būti ilgalaikė.
Galiausiai mano sveikinimai skiriami L. Surjánui ir V. Maňkai. Ypatingų sveikinimų yra nusipelnęs pranešėjas L. Surján už tai, kad atsispyrpagundai, pvz., būti demagogiškas pieno fondo atžvilgiu, padarviską, ką gali, ir nebandto, kas neįmanoma, siekdamas parduoti užsieniui.
Göran Färm
(SV) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Tarybai pirmininkaujanti Švedija kritikavo Biudžeto komitetą už tai, kad jis šiomis aplinkybėmis norėjo padidinti mokėjimų asignavimus. Iš tikrųjų tai siejama su ES biudžeto vykdymu. Kritiką laikau absurdu dėl keleto priežasčių. Pirma, Tarybos finansų ministrai visada sulaikydavo mokėjimus tiek, kad didelES biudžeto dalis niekada nebūdavo įvykdyta. Vietoj to didžiulės sumos grąžinamos valstybėms narėms kaip grąžinamosios išmokos. Tai absurdiška, nes biudžete numatytus įsipareigojimus reikia vykdyti, o ne grąžinti pinigus valstybėms narėms. Esame pasirengę kovoti dėl to. Todėl kyla klausimas, ar iš tikrųjų Tarybai pirmininkaujančios valstybės politika - duoti didžiulius pažadus kaip įsipareigojimus, kurie paskui niekados nevykdomi.
Antra, šiais metais argumentai už tai yra dar tvirtesni negu paprastai. Turėtume vykdyti daugiau socialinio fondo priemonių, susijusių, pvz., su darbo vietų kūrimu, įgūdžių tobulinimu ir kitomis panašiomis priemonėmis.
Tarybai pirmininkaujančios valstybės kritika taikoma ne tik Europos Parlamentui, bet ir Komisijai, nes didžioji dalis to, ką darome, susijusi su Komisijos pasiūlymo dėl biudžeto mažinimų, kuriuos Taryba nori jėga prastumti, sumos atstatymu ir, be to, su dėmesiu darbo vietų kūrimo priemonėms. Taip pat atkreipiu dėmesį, jog Tarybai pirmininkaujanti valstybkritikavo tai, kad Biudžeto komitetas didina tam tikrus administracinius asignavimus, nors kartu Komisija kritikavo mus už tai, kad darome priešingai, t. y. priėmėme kai kuriuos Tarybos mažinimus. Mūsų nuolatinis principas buvo didinti administracinius asignavimus, kurių reikia svarbių sričių politikos vykdymui užtikrinti, o ne atvirkščiai. Šiais metais diskusijos dėl biudžeto, atrodo, linkusios tapti kažkuo panašiu į Tarybos ir Komisijos kovą.
Dėl Europos ekonomikos atgaivinimo plano turiu pasakyti, jog ES biudžetas nėra tokio dydžio, kad jį būtų galima naudoti Kenijos paskatų politikai, tačiau jį galima naudoti tam tikriems mažiems, bet strateginiams reikalams, pvz., atgaivinimo planui. Kai dabar mūsų nedarbo lygis yra aukštas, galėtų būti vienintelis geras dalykas - pasiūlyti investicijas, kurias vis tiek ketiname daryti ir kurios padės sutelkti Europą į tikrąją vidaus rinką, pvz., investicijas, susijusias su energetikos infrastruktūra. Nepaisant to, praėjus beveik metams nuo plano įgyvendinimo pradžios dar neturime realių Tarybos arba Tarybai pirmininkaujančios Švedijos pasiūlymų, iš kur turi gaunama pinigų. Esame atviri diskusijai, tačiau aiškiai beprasmiška paimti pinigus iš kitų prioritetinių sričių, kurios taip pat prisideda, pvz., prie užimtumo, tęstinio mokymosi arba energetikos ir klimato srities vystymo.
Gaila, kad ministrui reikėjo išvykti, nes turėjau jam klausimą. Vis tiek užduosiu jį ir galbūt jis atsakys į jį kitomis priemonėmis. Tarybai pirmininkaujanti Švedija pareiškė, kad Baltijos jūros baseino strategija - vienas iš jos prioritetinių klausimų. Tačiau ji nepasiūljokio šios strategijos finansavimo. Mane tai stebina, nes reiškia, kad viskas, ką reikia padaryti, turi būti finansuojama iš kitų šaltinių, kurie jau buvo skirti kitiems svarbiems tikslams. Nebus jokio grynojo indėlio į Baltijos jūros strategiją. Įvertinęs tai stebiuosi, kaip Tarybai pirmininkaujanti Švedija gali tvirtinti, kad ji Baltijos jūros strategiją laiko prioritetu. Mes norime 20 mln. EUR, lygių 200 mln. SEK, asignavimo. Tai būtų svarbus įnašas.
Jacek Włosowicz
(PL) Gerb. pirmininke, kaip visi žinome, svarbiausias 2010 finansinių metų biudžeto punktas ir biudžeto vertinimas buvo išdėstyti šių metų kovo 10 d. rezoliucijoje. Šioje rezoliucijoje Parlamentas buvo labai kritiškas dėl mažų maržų, numatytų pagal daugumą daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijų. Kelia nerimą tai, kad šiame projekte Taryba dar labiau sumažino pirminį projektą. Galutinės įsipareigojimų ir mokėjimų disproporcijos buvo tokios didelės, kad prieštaravo pagrindiniam atsargumo principui.
Tikėjausi, kad daugiau dėmesio, o gal net daugiausia, bus skiriama ekonomikos krizei, kurią vis dar išgyvename, tačiau galime pastebėti, kad Parlamentas turi kovoti savo piliečių interesais ir juos įtikinti, kad Europa nėra problemų priežastis ir kad ji jiems gali rasti veiksmingą gynybos priemonę. Todėl visiškai pritariu projektui, į kurį įtrauktos ekonomikos atgaivinimo planui įgyvendinti skirtos lėšos, ir manau, kad jis turėtų būti vienas iš Parlamento prioritetų. Tačiau Tarybos pasiūlyti mažinimai ribotų augimą ir darbo vietų kūrimą arba dėl jų jie paprasčiausiai būtų neįmanomi. Mažinimai taip pat nutrauktų darbą sprendžiant mūsų piliečių apsirūpinimo energija problemą. Krizės žemės ūkyje, pvz., pieno sektoriuje, sąlygomis nėra galimybių pratęsti programas, kuriomis būtų galima palaikyti žemės ūkio produktų vartojimo augimą, pvz., populiarinant pieno ir vaisių vartojimą švietimo įstaigose.
Todėl manau, kad tokiu biudžeto projektu, koks yra dabar, nepajėgsime pasiekti Europos Sąjungos nustatytų tikslų. Iš keleto mano minėtų klausimų jau galima suprasti, kad yra ES biudžeto sričių, galinčių padėti įveikti problemas, kurias turėtume spręsti, tačiau daugelyje vietų biudžeto straipsniai suplanuoti vadovaujantis senu požiūriu, tartum nebūtų dabartinės padėties ir dabartinių problemų. Juose nenumatomi būsimi sunkumai, o jeigu ir numatomi, mažai stengiamasi daryti jiems poveikį. Manau, kad mes, kaip Parlamentas, esame įpareigoti stengtis priimti dinamiškesnius sprendimus reaguodami į Europoje kylančias problemas ir kartu nepamiršti būti skaidrūs valdydami savo fondus. Būtent tą daryti prieš šešis mėnesius mus įpareigojo rinkėjai.
Jürgen Klute
(DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, kol kas negalime numatyti pasaulio ekonomikos krizės, kuri šiuo metu yra mus apėmusi, padarinių. Turime žinoti, kad ši krizdar nesmogdarbo rinkai visa savo jėga. Ką Europos Sąjunga daro būdama tokioje situacijoje, kai nuolat daugėja žmonių, kuriems gresia skurdas, nedarbas ir baimdėl savo gyvenimo? Europos Sąjunga apsisprendžia dėl naujų savo biudžeto prioritetinių sričių. Arba, kalbant tiksliau, ji derina savo finansus vadovaudamasi savo sienų stiprinimo, aukštų technologijų karinių projektų ir vis modernesnio Europos piliečių stebėjimo interesais.
Patikėsite tuo ar ne, tačiau laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei planuojamas 16 proc. padidėjimas. Kitais metais fondas, skirtas išorės sienų apsaugai, turi gauti 12 proc. didesnį finansavimą. Strateginio karinio saugumo išlaidos beveik padvigubinamos, todėl dabar padidės iki bendros 215 mln. EUR sumos.
Žiūrint iš Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų pozicijų, tai reiškia, kad ES atsisako savo įkūrimo idėjos - būti Europos taikos projektu. Užuot jos laikiusis, biudžeto projekte paisoma Lisabonos sutarties logikos, susijusios su valstybių narių įsipareigojimu nuolatos modernizuoti savo karinę įrangą ir apsaugoti išorės sienas.
Europos kairieji ragina, kad vietoj to Europos Sąjunga įgyvendintų nuoseklią taikos politiką. Vietoj ginklavimosi agentūros raginame įsteigti nusiginklavimo agentūrą. Europa privalo sutelkti savo išteklius civilinėms konfliktų sprendimo strategijoms, pvz., visos Europos civiliniams taikos korpusams ir nepriklausomų taikos ir konfliktų mokslinių tyrimų skatinimui. Mūsų nuomone, šiuo biudžetu mūsų žvilgsnis vis labiau nukreipiamas į karą, o ne į krizių valdymą, todėl Europos Parlamento kairieji nepalaikys šio biudžeto.
Bastiaan Belder
- (NL) Gerb. pirmininke, 2010 m. biudžetas buvo parengtas konkrečiomis ekonominėmis ir finansinėmis aplinkybėmis. Pranešėjas L. Surján nori nustatyti biudžeto prioritetus, ir aš labai vertinu tai. Palaikau jį tada, kai prioritetai siejasi su pagrindiniais Europos Sąjungos uždaviniais ir biudžeto eilutėmis, kurios yra ypač svarbios ekonomikos atsigavimui. Tačiau galiausiai pernelyg dažnai pereinama prie didesnio pinigų panaudojimo, nepaisant to, kad Taryba jau padarne tokius griežtus kaip ankstesniais metais biudžeto projekto mažinimus.
Noriu atvirai padėkoti L. Surjánui už jo aiškų ir dalykišką požiūrį, kuris buvo akivaizdus mano pakeitimų, kuriais siekiama pagerinti vaikų priežiūrą, ir ypač stacionarių įstaigų atsisakymo atžvilgiu. Šį pakeitimą, susijusį su Europos socialiniu fondu, komitetas priėmaiškiai palaikydamas. Europos Sąjunga ir valstybės narės privalo padėti užtikrinti, kad kuo daugiau vaikų iš prieglaudų galėtų augti šeimose. Tuo metu, kai daugiausia dėmesio skiriame ekonominėms priemonėms, turime neužmiršti didžiulės socialinės reikšmės išlaidų, tokių kaip šios. Priešingu atveju būtent šie vaikai kentės šiuo ekonomikos požiūriu sunkiu metu, o tai nedaro garbės ES.
Daniël van der Stoep
(NL) Gerb. pirmininke, šio Parlamento nariai dažnai kalba apie valstybių narių solidarumą, nes paprastai lengva rodyti solidarumą, jeigu jis apmokamas kitų žmonių pinigais.
2008 m. skaičiai pasirodrugsėjo 23 d. Ir vėl olandai labiau nei kurie kiti europiečiai jaučia, kiek jų atlyginimų lapelių svajoja suryti negarbingi eurofilai. Be abejo, Nyderlandų visuomen- bukagalvių klas- ir vėl yra didžiausia įmokų perviršio mokėtoja. Kiekvienas Nyderlandų pilietis kasmet sumoka Europai stulbinamą 267 EUR sumą.
Nyderlandų laisvės partija (PVV), nuomonių apklausų duomenimis, didžiausia Nyderlandų partija, toliau kovos su tuo. Be to, negarbinga tai, kad pagal 2008 m. grynąsias įmokas Nyderlandai yra trečia pagal eilę mokėtoja po Vokietijos ir Italijos. Laisvės partija nori užtikrinti, kad Nyderlandų visuomennebebūtų laikoma Europos bankomatu.
Tegul baigiasi pinigai korumpuotoms šalims, Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui ir Sanglaudos fondui, keliaujantiems cirkams ir kairiųjų projektams, taip pat grąžinkime Nyderlandų kepėjams, mėsininkams ir daržovių ir vaisių pardavėjams jų sunkiai uždirbtus pinigus. Juk tikriausiai taip pat bus 2010 m. biudžetui, kai Nyderlandų piliečiai bus paliekami su kūdikiais ant rankų ir turės smarkiai pakratyti savo pinigines, tuo tarpu 19 iš 27 šalims atstovaujantys Parlamento nariai dalyvauja čia tam, kad vaidintų Kalėdų Senelį, turintį kitų žmonių pinigų.
Tai vadinama "solidarumu", tačiau tai yra aiški ir paprasta vagystė. PVV niekada nebūtų pagalvojusi apie tokį tvirtinamą Europos Sąjungos biudžetą, kuris būtų toks nepaprastai ir neproporcingai nenaudingas Nyderlandų visuomenei.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gerb. pirmininke, jeigu, kaip visi tikimės, nuo sausio mėn. įsigalios Lisabonos sutartis, turėsime naujus bendro sprendimo įgaliojimus dėl viso biudžeto, ir tai taip pat bus taikoma žemės ūkiui. Galbūt Biudžeto komitete būsime labiau patenkinti, kai įsigalios Lisabonos sutartis.
Tačiau nauji įgaliojimai taip pat reiškia naujas pareigas. Naujos pareigos turės poveikį mums visiems, kad ir kas būtume - Parlamento nariai, Tarybos nariai ar Komisijos nariai. Pirmoji pareiga - vykdyti tarpinstitucines pareigas ir įsipareigojimus. Ketinu paminėti du iš jų.
Pirma, Europos ekonomikos atkūrimo plano finansavimas. Jis nedaro garbės. Metus vedėme derybas, tačiau iki šiol neįstengiame gauti 5 mlrd. EUR iš bendro Europos Sąjungos biudžeto, kuris šiais metais yra daugiau nei 130 mlrd. EUR.
Dar neįstengėme rasti sprendimo. Pirma, mes nepasinaudojome 2008 m. biudžeto pertekliumi, todėl dabar neturime garantuoto finansavimo. Jeigu Taryba bandys taupyti pagal kitus punktus, mums teks vesti derybas būnant labai nepalankioje padėtyje, nes ankstesnis įsipareigojimas buvo susijęs su atgaivinimo plano veiklos finansavimu naujais pinigais.
Kitas klausimas - pieno fondas. Mums reikia laikytis principų ir biudžeto vykdymo tvarkos reikalavimų, pagal kuriuos 2 kategorijoje turi būtų palikta marža. Taryba ir Komisija ką tik priėm280 mln. EUR.
Noriu pateikti Komisijai klausimą, nes labai svarbu, kad būtume tikri dėl to, dėl ko ketiname po dviejų dienų balsuoti. Ar šie 280 mln. EUR, kuriuos priėmėme mes ir priėmėte jūs, skiriami iš tų pinigų, kurių neišleidome 2009 m., ar galima manyti, kad jūs prisiimate įsipareigojimus, susijusius su 2010 m. pinigais, dėl kurių šiame Parlamente dar nebalsavome? Manome, kad tai yra klausimas, kuriam reikalingas skubus Komisijos nario atsakymas.
Bet kuriuo atveju šie 280 mln. EUR yra ne pieno fondo dalis - greičiau kalbame apie pavienę intervenciją. Pieno fondas - kita ilgalaikintervencija, kuri susijusi su restruktūrizavimu ir finansiniais Komisijos ir Tarybos įsipareigojimais.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gerb. pirmininke, mano frakcijos mūsų pranešėjui skiriami sveikinimai dar šiltesni dėl to, kad 2010 m. biudžetu prisidėjome prie vykstančių darbų padėties. Tai yra glaustas vaizdas, kuriame trūksta reikšmingų elementų, - juos mes įgysime priėmus Lisabonos sutartį, įskaitant įsipareigojimus, kuriuos pagal šią sutartį prisiimsime, kad galėtume dirbti remdamiesi tuo, kad galime ir privalome palyginti greitai persvarstyti šį biudžetą, net jeigu tuo metu galbūt daugiau dėmesio bus skiriama argumentams dėl Parlamento teisių ir mažiau - biudžeto turiniui.
Einantis Tarybos Pirmininko pareigas asmuo pasakė, kad mokslinių tyrimų finansavimas turėtų padidėti 7,3 proc. Mes atlikome savo vaidmenį to siekiant. Palaikome tai dėl to, kad mums reikia šių papildomų pinigų inovacijoms, ir dėl to, kad būtent taip uždirbsime savo pinigus ateityje. Tačiau kartu taip pat privalome apsvarstyti taisykles, pagal kurias skirsime šiuos pinigus, ir užtikrinti, kad neskirtume jų taip, kad mokslo darbuotojai, kuriems iš tikrųjų jie skiriami, nebegalėtų jais pasinaudoti, nes nebeprasiskintų kelio per painias taisykles. Todėl šiame etape noriu paraginti glaudžiau bendradarbiauti Biudžeto komitetą ir Biudžeto kontrolės komitetą.
Ketvirtadienį Biudžeto kontrolės komitetas svarstys du rezervus, kurie Biudžeto komitete nebuvo patvirtinti, todėl aš, kaip mūsų frakcijos atstovas Biudžeto kontrolės komitete, norėčiau paprašyti, kad šie rezervai būtų patvirtinti. Vienas iš rezervų susijęs su Komisijos darbuotojų komplektavimu, ypač susijusius su Biudžeto komiteto idėja, žinoma kaip "darbuotojų patikrinimas". Šiuo metu esame gerai informuoti apie 30 proc. Komisijos darbuotojų, tačiau nieko nežinome apie kitus 70 proc. darbuotojų, kurie iki šiol nėra įtraukti. Šis rezervas skirtas tam, kad būtų gauta informacija apie 70 proc. darbuotojų, apie kuriuos šiuo metu nieko nežinome.
Kitas rezervas susijęs su finansiniu reglamentu. Šių metų pabaigoje vyks planuotas finansinio reglamento persvarstymas, todėl siekiame šiuo reglamentu šiek tiek padėti Komisijai, nes manome, kad mums reikia supaprastinimų ir kad privalome įgyvendinti tam tikrus finansiniame reglamente pateiktus pasiūlymus. Esu labai dėkinga Komisijos nariui A. Šemetai už tai, kad jo vadovaujama Komisija dabar pirmą kartą surengsubsidijų gavėjų konsultacijas tema "Kliūtys ir sunkumai, pasitaikantys paraiškų pateikimo procedūroje". Be to, noriu pateikti argumentus šio rezervo naudai, nes jis susijęs su OLAF - Europos kovos su sukčiavimu tarnyba. Nuo praėjusių metų lapkričio mėn. Komisija nesutiko pateikti mums darbo dokumento ir taip elgdamasi kliudkonsultacijų dėl OLAF ir jos teisinio pagrindo eigai. Todėl svarbu gauti daugumą balsų už šiuos du rezervus.
Pirmininkas
Ponia I. Gräßle, labai dėkoju už kalbą. Kadangi jūs tiesiogiai kreipiatės į Komisiją, noriu paraginti Komisijos narį atidžiai išklausyti tai, ką turite pasakyti. Paskui bus daug lengviau atsakyti.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gerb. pirmininke, labai norėčiau prisidėti prie diskusijos iš Regioninės plėtros komiteto pozicijų. Šis komitetas rengia piliečiams skirtą politiką, mums ypač reikalingą krizės, kurią šiuo metu išgyvename, sąlygomis.
Pradžioje norėčiau padėkoti L. Surjánui, kuris padėjo reaguoti į geras žinias. Per krizę nedera pažeidinėti finansinės tvarkos ir mažinti sumų, ypač regioninės politikos srities. Mano nuomone, puiku, kad dabar šiuo klausimu padaryta tvarka.
Per krizę reikia būti budriems, todėl Europos Parlamentas ir Komisija tai padarpasiūlymuose, kurie buvo priimti prieš pat nuosmukį. Mes esame lankstesni, galime anksčiau pateikti savo biudžetus, taip pat galime investuoti į, pvz., efektyviai energiją naudojančius pastatus ir gyvenamuosius namus.
Be to, palankiai vertiname papildomus biudžetus, kurie buvo skirti trims bandomiesiems projektams. Pastarosiomis savaitėmis regionų atstovai susitikinėjo Briuselyje per atvirų durų dienas ir sakė, kad gali labai tinkamai panaudoti šias lėšas, suteikdami galimybę geriau dalyvauti visų sričių politikoje. Aš kalbėjau apie piliečiams skirtą politiką.
Ką tik girdėjau, kaip D. van der Stoep, kitas Nyderlandų atstovas, sakė, jog laiko netinkamais šiuos išteklius. Pvz., imkime tarptautinius kalbų projektus, kurie skatina žmones dalyvauti, juk kažkam panašaus esame pasirengę mielai pritarti. Yra viena maža problema, tačiau L. Surján jai taip pat rado gerą sprendimą. Per diskusijas jis pasakė, kad Naujasis ekologinis planas turėtų būti apmokamas šiomis - regionų - lėšomis.
Žinoma, tvarumo politika yra puikus dalykas, tačiau priėmus visą tokį pasiūlymą labai padaugėtų regionų ir mūsų kolegų Parlamento narių nerealių lūkesčių. Struktūrinių fondų reglamentuose nustatėme, ką galima daryti inovacijų, tvarumo politikos ir ekologijos požiūriu, todėl geriau tai įtraukti tik kaip pavyzdį, o ne skelbti, kad ketiname priimti reglamentą šiuo klausimu.
Giovanni La Via
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau, gerb. pirmininke, padėkoti Biudžeto komitetui už darbą, kuriuo dėl žemės ūkio pasaulio poreikių siekiama numatyti visuotinę išteklių sistemą, kad būtų galima išspręsti pienininkų ir pieno problemą, kuri šiandien tikrai kelia rūpestį daugeliui Europos šalių.
Vis dėlto minimalios maržos reikalavimas neleido mums viršyti pieno fondui skirtų 300 mln. EUR. Nepaisant to, tai yra ryžtingas įsikišimas, jeigu šie ištekliai, kaip sakKomisijos narys, yra papildomi ištekliai ir, kaip įprasta, šiam įsikišimui numatomas atitinkamų priemonių paketas. Kita vertus, girdėjome, kaip kai kurios frakcijos siūlė, tikriausiai stengdamosi paveikti viešąją nuomonę, daug didesnius skaičius, nors ir žinojo, kad nėra kaip surasti šių išteklių, - siūlvien tam, kad galėtų pasiųsti aiškią žinią išorės pasauliui.
Norėčiau taip pat atkreipti dėmesį į kitą biudžeto sritį, kuriai reikia atitinkamo dėmesio - ilgalaikę pastatų politiką. Pagal Lisabonos sutartį kartu su naujais įgaliojimais, kurie bus suteikti Parlamentui, ir akivaizdžia būtinybe stiprinti ryšius su regioniniais parlamentais ir naujomis teminėmis sritimis mums taip pat reikia daugiau erdvės Briuselio biurams, todėl įvertinęs tai, kad 97 proc. dabartinių pastatų jau užimti, manau, kad turime pasinaudoti rimta politika, pagal kurią taikydami atitinkamą pastatų politiką pastatytume dar didesnį Europos kvartalą, kuris Europos gyventojams sukeltų aiškų vienybės jausmą.
Damien Abad
(FR) Gerb. pirmininke, pirmiausia noriu padėkoti pranešėjui L. Surjánui už subalansuotą biudžetą, kurį jis siūlo mums ir kuriuo reaguojama į dvejopą atgaivinimo plano finansavimo ir pieno fondo įkūrimo uždavinį.
Dėl šio 300 mln. EUR pieno fondo įkūrimo - tokį skaičių pasiūlėme Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijoje ir Biudžeto komitete - norėčiau pateikti dvi pastabas.
Pirma, noriu pasmerkti demagogiją, skleidžiamą keleto Parlamento narių, kurie reikalauja, kad šiam fondui būtų skiriama 600 mln. EUR, tačiau taip elgtis būtų paprasčiausiai nepraktiška ir visų pirma neatsakinga, nes dėl šios sumos būtų drastiškai mažinami kitų žemės ūkio sektorių asignavimai arba dėl to kiltų pavojus mūsų atgaivinimo plano finansavimui.
Todėl pieno fondo finansavimas būtų žalingas mūsų ūkininkams bei nedarbui ir dėl to jis, žinoma, yra ekonomiškai neefektyvus ir socialiai neteisingas.
Be to, noriu pabrėžti savo nustebimą, jau nekalbu apie savo nusivylimą, pamačius, kaip žiniasklaidoje Komisijos narys F. Boel vienas prisiima nuopelnus dėl šio fondo, tartum Biudžeto komitetas nebūtų dirbęs dėl fondo arba jo darbas būtų niekam tikęs.
Galiausiai aš, kaip jauniausias Prancūzijai atstovaujantis Parlamento narys, norėjau pasidalyti su jumis savo nusivylimu dėl programos "Veiklus jaunimas" finansavimo, nes įpusėjus ekonomikos krizei paradoksalu tai, kad pirmą kartą per 10 metų rengiamės sumažinti šiai programai skirtas lėšas.
Paul Rübig
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, manau, kad su šiuo biudžetu mums dar kartą pasiseks kuriant naujas strategijas. Esu patenkintas, kad Parlamentas nusprendpalaikyti iniciatyvą "Small Business Act" ir skirti bent jau 1 mln. EUR įsipareigojimams ir 500 000 EUR mokėjimams. Komisijos narys G. Verheugen pažadėjo, kad jis tinkamai naudos šias lėšas.
Be to, padidinome mažoms ir vidutinėms įmonėms skirtų mokslinių tyrimų programos asignavimus. Taip elgtis ypač svarbu esant krizinei situacijai, todėl SOLVIT programa taip pat bus gerokai sustiprinta. Tai siejama su sienų kirtimu vidaus rinkoje, dėl kurio mažoms ir vidutinėms įmonėms dažnai kyla labai konkrečių problemų.
Esu patenkintas, kad galiausiai darbotvarkėje yra programa "ERASMUS žurnalistams" ir kad sėkmingai veikia "ERASMUS jauniesiems verslininkams".
Georgios Stavrakakis
(EL) Gerb. pirmininke, nors visuotinai įprasta, kad struktūriniai fondai ir sanglaudos fondai yra avangardas kovojant su ekonomikos krize, Taryba, mažindama atitinkamus mokėjimų asignavimus, deja, elgiasi prieštaringai.
Priešingai nei Taryba ir Komisija, mes stengiamės išsaugoti pakankamą Europos ekonomikos atgaivinimo stiprinant energetikos infrastruktūras ir mokslinius tyrimus bei inovacijas plano finansavimą.
Kartu mums reikia išsaugoti esamų Bendrijos infrastruktūrų ir priemonių, naudojamų civilinės saugos sektoriuje, gyvybingumą, ypač toliau didinant Europos Sąjungos pajėgumą greitai reaguoti stichinių nelaimių atvejais, ir taip pagrįsti kelią sukurti būsimus Europos civilinės saugos pajėgus.
Galiausiai mums reikia atkreipti dėmesį į tai, kad ekologiškas vystymasis ir mokslinių tyrimų bei inovacijų plėtojimas turi būti pagrindinBendrijos biudžeto, numatyto visų sektorių švariai ir gyvybingai aplinkai, dalis.
Riikka Manner
(FI) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, pirmiausia noriu padėkoti pranešėjui už puikų pranešimą. Dėl finansų krizės paveiktos ekonomikos atgaivinimo plano ir pieno krizės ateinančių metų biudžeto sudarymo procedūrai prireiklabai daug jėgų. Vis dar susiduriame su sunkumais ir su dideliu susidomėjimu kitą savaitę laukiame Komisijos pasiūlymo dėl atgaivinimo plano finansavimo.
Čia buvo iškelti svarbūs klausimai, iš kurių keli siejami su pieno krize. Savo ruožtu noriu paminėti tik vieną specialų dalyką. Ekonominpadėtis rodo, kad valstybės narės nenoriai atveria savo pinigines, kai kalbama apie būsimą biudžetą. Valstybių narių biudžetindrausmgali būti iš dalies suprantama ekonomikos kilimo sąlygomis, tačiau nedovanotina tai, kad per kelis pastaruosius metus valstybėms narėms turėjo būti grąžinamos pinigų sumos iš struktūrinių fondų biudžeto kaip nepanaudoti asignavimai. Šio pasyvumo priežastis - administravimo ir kontrolės sistema, kurią reikia skubiai supaprastinti. Atsižvelgiant į ekonominę padėtį, nepaprastai svarbu, kad struktūriniai fondai būtų veiksmingai naudojami atokiausiems regionams siekiant paremti ekonomikos atgaivinimo priemones.
Derek Vaughan
Gerb. pirmininke, per ekonomikos ir finansų krizę Velsas turėjo naudos iš sanglaudos politikos ir struktūrinių fondų pagal 1a ir 1b išlaidų kategorijas. Taigi, nors atgaivinimo planas buvo laukiamas ir tikrai reikalingas, dabar neturime mažinti svarbių biudžeto eilučių pagal 1 išlaidų kategoriją, kad galėtume finansuoti reikalingą 1,98 mlrd. EUR sumą. Baiminuosi, kad taip gali atsitikti, taip pat baiminuosi, kad tai padaryti skirti pasiūlymai yra didesnio masto sanglaudos politikos puolimo dalis. Remiuosi biudžeto persvarstymo dokumentu, kurį parengBiudžeto generalinis direktoratas ir kurį anksčiau minėjo A. Lamassoure.
Suprantu, kad tai apima suartėjimo finansavimo renacionalizaciją, mažinančią konkurencingumą, ir nepritariu pereinamajam statusui, suteiktam regionams, atsisakantiems suartėjimo. Manau, kad Parlamento nariai turėtų pasipriešinti visam tam. Iš tikrųjų palankiai vertinčiau Komisijos požiūrį į šiuos pasiūlymus, nes šie pasiūlymai pakenktų sanglaudos politikai, tokioms vietoms kaip Velsas ir panašiems regionams.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Gerb. pirmininke, visi žinome, kokioje sunkioje padėtyje esame atsidūrę dėl ekonomikos ir finansų krizės. Todėl esu ypač patenkinta, kad Biudžeto komitetas ir pats pranešėjas pasirinko pozityvų požiūrį į pakeitimą dėl Specialiųjų olimpinių žaidynių surengimo. Specialiosios olimpinės žaidynės yra, jei galiu paaiškinti, intelekto negalią turinčių žmonių sporto varžybos, jiems suteikiančios galimybę kaip visateisiams dalyvauti visuomenėje ir saviraiškos galimybę. Esu labai patenkinta, kad buvo sudarytos sąlygos 2010 m. Varšuvoje surengti Europos specialiąsias vasaros olimpines žaidynes ir 2011 m. Atėnuose - Pasaulio specialiąsias vasaros olimpines žaidynes. Noriu pasinaudoti šia galimybe kreiptis į Tarybą, kad ji palankiai pažiūrėtų į šį finansinį įsipareigojimą, ir paprašyti Europos Komisijos padėti praktiniais reikalais, susijusiais su šio metinio renginio organizavimu.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Gerb. pirmininke, siūlomas biudžetas turi būti tiesioginkovos su krize priemonė. Viena iš pramonės šakų, ypač smarkiai nukentėjusi nuo pasaulinės krizės, - laivų statyba ir jūrų transportas. Be to, Europos Komisija savo ribojančia politika prisidėjo prie laivų statybos pramonės šakos žlugimo Europoje. Kiek tai siejama su Lenkija, Europos Komisijos veiksmai sunaikino laivų statybos pramonės šaką ir tūkstančius žmonių pavertbedarbiais. Šiuo ekonomikos stiprinimo būdu stiprinamos Tolimųjų Rytų šalių ekonomikos. Todėl noriu pateikti kreipimąsi ir atkreipti dėmesį, jog svarbu, kad kitų metų biudžete būtų numatyta lėšų šiai pramonės šakai, kitaip tariant, visos Europos laivų statybos pramonės šakai, gelbėti .
Janusz Władysław Zemke
(PL) Gerb. pirmininke, kitų metų biudžete taip pat numatoma padidinti saugumui ir gynybai skiriamas lėšas. Dėl to kai kurie politikai išsakpastabų ir abejonių. Tokių pastabų taip pat girdėjome per diskusiją. Todėl noriu užduoti Komisijos nariui konkretų klausimą: kam bus naudojamos padidintos gynybai skirtos lėšos? Ar tai siejama su kokia nors bendra misija, ar šios papildomos lėšos siejamos su naujų technologijų skatinimu arba bendrų karinių programų skatinimu? Jeigu taip yra, mano manymu, tai iš tikrųjų poslinkis tinkama kryptimi. Taip yra dėl to, kad kariuomentaip pat kuria naujas technologijas ir gali kurti naujas modernias darbo vietas. Todėl prašyčiau pateikti daugiau informacijos šiuo klausimu.
Seán Kelly
Gerb. pirmininke, neseniai Airijos vyriausybnusprendatsisakyti ūkininkams skirtos REPS schemos, tai yra kaimo aplinkos apsaugos schemos. Šią schemą, kaip daugelį kitų, bendrai finansavo Europos Sąjunga. Noriu sužinoti: kas atsitinka pinigams, kai konkreti vyriausybjų nepanaudoja, ar taip pat atsitinka kitose šalyse, kur šie pinigai nukeliauja ir kaip jie panaudojami, kai nepanaudojami šalyje, kuriai buvo skirti?
Zigmantas Balčytis
(LT) Pirmiausia noriu pasveikinti savo kolegą, komisarą Algirdą Šemetą, kuris po Parlamento pritarimo šiandien, pirmą kartą turbūt, dalyvauja šitokioje diskusijoje.
Tačiau kalbant apie 2010 m. biudžetą, turbūt visi šiandien galime pripažinti, kad situacija yra šiek tiek pasikeitusi negu kad mes svarstėme 2009 m. biudžetą. Iš tikrųjų buvo labai daug kalbų apie solidarumą, apie tų problemų sprendimą, kurie yra susiję su šiandienine finansine krize. Ir, mano supratimu, 2010 m. biudžetas turėjo būti šiek tiek kitoks. Nori ar nenorim, mes vis tiek turime atsižvelgti į realią situaciją, kuri kiekvieną dieną mums pateikia vis naujus iššūkius. Aš labai sveikinu Parlamentą, kuris dar Briuselyje visiškai neseniai, prieš keletą dienų, vienbalsiai pritardėl kai kurių valstybių paramos, nukentėjusių nuo įvairių gamtinių problemų. Ir aš manau, kad ta pati problematika egzistuoja ir kai kuriose kitose mažose Europos Sąjungos valstybėse, kurioms šiandieną trūksta finansavimo. Todėl aš tikrai manau, kad ateityje turėtų būti numatytos ir tam tikros priemonės, kurios leistų toms valstybėms išeiti iš finansinės krizės.
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, kalbėsiu labai trumpai. Visų pirma noriu padėkoti visiems Parlamento nariams už jų pasiūlymus dėl 2010 m. biudžeto ir tikiuosi, kad kitoje biudžetinėje procedūroje rasime tinkamus sprendimus, kad galėtume sudaryti gerą 2010 m. biudžetą.
Tik noriu atsakyti konkrečiai į šį labai svarbų pieno fondų klausimą, todėl sakau, kad tai, ką vakar tvirtino F. Boel, buvo Komisijos įsipareigojimas pateikti pasiūlymą dėl tam tikros pinigų sumos - būtent 280 mln. EUR. Kitą savaitę Komisija apsvarstys šį klausimą ir pateiks konkretų pasiūlymą šiuo klausimu pagal Darbo tvarkos taisykles. Tokios yra mano trumpos pastabos dėl diskusijos.
Pirmininkas
Labai dėkoju jums, Komisijos nary A. Šemeta. Buvo dar keletas Parlamento narių klausimų, tačiau, mano supratimu, jūs nenorite tiesiogiai atsakyti S. Garrigai ir kitiems Parlamento nariams. Galbūt norėtumėte pateikti savo atsakymus Parlamento nariams raštu. Jie tikrai nepaprastai vertintų tai. I. Gräßle, S. Garriga ir daug kitų Parlamento narių uždavpapildomų klausimų.
László Surján
pranešėjas. - (HU) Visų pirma noriu kreiptis į Tarybą, nors valstybės sekretorius turėjo išvykti. Visiškai sutinku su jo teiginiu, kad yra problema. Be to, visiškai sutinku, kad viskas, ką jis laiko svarbiu dalyku, Parlamentas taip pat laiko svarbiu dalyku, pvz., švietimą ir mokslinius tyrimus. Taip pat yra nemažas bendras sutarimas dėl tikslų. Tačiau yra didelis nuomonių skirtumas, kai kalbama apie tai, kokias reikia naudoti priemones. Kažkaip turime pasiekti bendrą sutarimą šiuo klausimu iki lapkričio mėn. vidurio. Komisijos narys minėjo, kad jis palankiai vertina Parlamento veiksmus, kurių šis imasi siekdamas atkurti eilutes Komisijos preliminariame biudžete. Noriu paprašyti jį suprasti, kad tai neįvyksta keliose eilutėse. Iš tikrųjų minėjau, kad mėginome patvirtinti poziciją taikydami turintį tam tikrų atspalvių požiūrį.
Tačiau noriu paminėti keletą per šią diskusiją pareikštų idėjų, su kuriomis nesutinku. Negaliu sutikti su požiūriu, pagal kurį kaip vagystę apibūdiname pinigų sumas, rodant solidarumą pervedamas iš vienos prisidedančios šalies kitai gaunančiai šaliai. Nemanau, kad šiuo atveju būtent apie šį klausimą kalbama. Europos Sąjunga buvo sukurta remiantis tuo, kad narės rodo solidarumą viena kitai. Tiesą sakant, žinau apie prisidedančią šalį, kurios lyderiai sako, kad jų pajamos gerokai padidėjo dėl išsiplėtimo, jiems sudariusio sąlygas patekti į milžinišką rinką.
Europos Sąjunga negali būti matuojama pagal išmokų ir įnašų santykį. Tai melaginga ir klaidinga, tačiau tai sugriaus visą mūsų bendrą ateitį. Kartu noriu atkreipti savo kolegų Parlamento narių dėmesį į tai, kad čia kai kurie žmonės labai entuziastiškai minėjo kiekvieną pasiūlymą būtuoju laiku: mes iškėlėme ir parengėme jį, tačiau būtent taip ir bus. Dabar ketvirtadienį mes balsuosime būtent dėl projekto ir politinio pranešimo. Politinis pranešimas yra apie tai, kaip Parlamentas norėtų nuvesti Europos Sąjungą į žalesnes ganyklas.
Be to, prašau Tarybą suprasti, kad tai, ką pristato pranešėjas, yra ne asmeninnuomonė, ne partijos nuomonar tik Biudžeto komiteto nuomonė. kalbėjo Čia tiek daug žmonių iš įvairių komitetų ir įvairių politinių frakcijų, tačiau visi pateiktą pačią žinią: mums reikia geresnio, praktiškesnio ir pajėgesnio biudžeto. Man skirtas laikas baigėsi. Ačiū jums už jūsų pagarbų dėmesį.
Vladimír Maňka
Noriu išreikšti savo dėkingumą už šioje posėdžių salėje vykstančią diskusiją, taip pat už bendradarbiavimą Biudžeto komitete, politinėse frakcijose ir arbitražo procedūrose.
Noriu padėkoti Europos Parlamento generaliniam sekretoriui ir visiems Europos Parlamento generalinių direktoratų atstovams, nes nuo sausio mėn. dirbome kartu ieškodami geriausių sprendimų, kad padėtume veiksmingai panaudoti Europos piliečių finansinius išteklius. Noriu padėkoti šešėliniams pranešėjams ir koordinatoriams. Mūsų diskusijose jaučiau, kad iš tikrųjų ieškome pozityvių sprendimų. Būtent jūsų dėka radome šiuos sprendimus - daugelis iš jų sudaro mano pranešimo dalį. Noriu padėkoti savo patarėjams ir Biudžeto komiteto darbuotojams. Daugybmūsų diskusijų su visų institucijų atstovais padėjo mums susidaryti objektyvesnį požiūrį į šį reikalą, todėl - daug svarbiau - išsiaiškinome, kur reikia ieškoti sprendimų.
Labai vertinu arbitražo procedūrose pasiektą susitarimą dėl INFO generalinio direktorato ir apsaugos paslaugų organizacinio audito įgyvendinimo. Tikslas - įvertinti, ar ištekliai naudojami geriausiu būdu. Praeityje tik Audito Rūmai sutiko atlikti išorinį savo darbo tikrinimą, tačiau tai atsipirko. Po šio audito Audito Rūmai sumažino savo administracines išlaidas ir pasiekaukštesnį našumo lygį.
Praeityje Biudžeto komitetas taip pat dalykiškai dirbo su kitomis institucijomis. Šiuo sudarydami Europos institucijų biudžetus atveju mes taip pat dirbome kartu, kad surastume geriausius sprendimus. Kai institucijų reikalavimai buvo pagrįsti, grąžinome keletą pirminių reikalavimų, kuriuos Taryba buvo sumažinusi. Noriu su džiaugsmu pritarti biudžeto sudarymo metodikai, taikomai šiose institucijose, kurios savo biudžetus jau sudaro remdamosi ne tik infliacijos indeksu, bet ir realiais poreikiais.
Pirmininkas
Tuo bendros diskusijos baigiamos. Balsavimas vyks 11.00 val., ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (149 straipsnis)
João Ferreira  
2010 m. Bendrijos biudžeto projektas yra per daug mažas, atsižvelgiant į tai, kad esame įpusėję ekonomikos ir socialinę krizę, turinčią milžinišką poveikį nedarbui ir daugelio žmonių gyvenimo sąlygoms. Nepriimtina tai, kad jame trūksta net 6 mlrd. EUR, dėl kurių buvo sutarta pagal 2010 m. daugiametę finansinę programą. Įvertinę rimtą daugelio valstybių narių, ypač vadinamųjų sanglaudos šalių, pvz., Portugalijos, socialinę tikrovę manome, kad biudžetą reikėtų persvarstyti ir padidinti taikant skubos tvarką, todėl šiuo tikslu pateikiame pasiūlymus, įskaitant šiuos:
didesnfinansinparama struktūrinei ir sanglaudos politikos sritims;
N + 2 ir N + 3 taisyklių pakartotinis įvertinimas, nes jos iki šiol pagal ankstesnę finansinę programą Portugalijai reiškapytikriai 106 mln. EUR nuostolį;
Bendrijos bendro finansavimo dalies padidinimas struktūriniuose ir sanglaudos fonduose.
Deja, kiti pasiūlymai, turintys nemažą socialinį ir aplinkosauginį poveikį, per diskusijas dėl biudžeto nebuvo priimti, įskaitant, pvz., šiuos:
Portugalijos pramonės plėtros programa;
tekstilės ir aprangos pramonės rėmimo programa;
mažų amatininkiškų pakrančių žvejybos įmonių rėmimo programa;
finansavimo padidinimas LIFE+ programai.
Louis Grech  
raštu. - Priėmus 2010 m. biudžetą ir įvertinus pozityvius Airijoje įvykusius pokyčius dėl Lisabonos sutarties, manau, kad reikia visapusiai persvarstyti biudžetinę procedūrą siekiant patobulinti visą procesą ir padaryti jį veiksmingesnį, tinkamesnį ir labiau matomą Europos piliečiams. Šiuo atžvilgiu manau, kad pagrindinis persvarstymo tikslas turi būti toks: padidinti skaidrumą priimant sprendimus ir įgyvendinimo etape. Šiuo tikslu turėtume apsvarstyti galimybę nustatyti vienodus kontrolės standartus ir statistinius mechanizmus visose valstybėse narėse, kad būtų galima gauti aukštesnės kokybės atsiliepimus apie biudžeto priėmimo rezultatus. Be to, biudžetinėje procedūroje turėtų būti geresnilgalaikio stabilumo ir lankstumo pusiausvyra, kad būtų galima reaguoti į kintančius poreikius, kartu išsaugoti subsidiarumo principą, biudžete užtikrinus aiškius pranašumus ir pridėtinę vertę, palyginti su nacionaliniais biudžetais. Be to, yra tam tikrų politikos sričių, kurias reikia toliau plėtoti. Šiuo metu Europa susiduria su nemažais sunkumais dėl finansų krizės, klimato kaitos, energijos tiekimo, saugumo ir imigracijos. Vertinu Komisijos pastangas jas spręsti, tačiau manau, kad mums reikia griežtesnio, labiau koordinuoto ir visa apimančio požiūrio, kad būtume veiksmingi.
Cătălin Sorin Ivan  
Biudžeto sudarymas niekada nebūna lengvas procesas, tuo labiau ekonomikos krizės metu. Tačiau tuo labiau tai yra priežastis, dėl kurios šis uždavinys netgi svarbesnis. Tokio dydžio krizės, kaip dabartinė, valdymas ES lygmeniu taip pat priklauso nuo pusiausvyros, kuri būna įgaliotųjų Europos institucijų derybose. Šiose derybose Europos Parlamentas neabejotinai vaidina lemiamą vaidmenį. Pagrindiniai klausimai, sudarantys diskusijų dėl 2010 m. biudžeto pagrindą, buvo ekonomikos atgaivinimo planas ir Europos pieno fondas. Šie klausimai tam tikru požiūriu išryškino, kokia nelanksti 2007-2013 m. finansinprograma, kai yra nauji finansiniai projektai ir nauji pinigai. Norint reaguoti į ekonomikos krizę, ES biudžete reikia visiškai išnaudoti finansines maržas. Tačiau šis biudžetas tikriausiai turės ribotą poveikį, jeigu valstybės narės neketina pasirinkti aktyvaus požiūrio į galimybę pasinaudoti esamais ištekliais. Privalome pasiųsti stiprų signalą Europos šalių sostinėms, o mano atveju - visų pirma Bukareštui. Mūsų dedamos pastangos gauti kuo daugiau pinigų Europos fondams nueis veltui, jeigu mūsų šalyse už tai atsakingos valdžios institucijos nesiims priemonių, kurių reikia norint gauti lėšų ir jas veiksmingai panaudoti.
Lívia Járóka  
Ponios ir ponai, noriu pasinaudoti šia galimybe pasidžiaugti, kad bandomoji romų socialinės integracijos programa, kurią 2009 m. pasiūlEuropos Parlamentas, vis dar yra įtraukta į 2010 m. Bendrijos biudžetą. Liepos mėn. pabaigoje Europos Komisijos Regioninės politikos generalinis direktoratas paskelbkvietimą dalyvauti programos konkurse. Jo tikslas buvo rasti originalių kompleksinių sprendimų, kuriais būtų galima įveikti didžiules problemas, turinčias poveikį romų bendruomenėms. Projekto tikslas aiškus - rasti tokių priemonių, kurios, remiantis esama patirtimi, galėtų skatinti romų integraciją taikant švietimo, socialines ir ekonomines priemones kartu su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu ir dalijimusi geriausios patirties pavyzdžiais.
Pagal pirminį Europos Parlamento Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos pasiūlymą, programos pagrindas yra, viena, ankstyvas švietimas ir, antra, savarankiško darbo skatinimas bei mikrokreditų teikimas. Be to, dėl šios bandomosios programos taip pat bus vykdomos informacinės ir sąmoningumo ugdymo kampanijos. Šis projektas, tikėkimės, suteiks galimybę parengti gaires Bendrijos veiksmų planui, skirtam romų socialinei integracijai, ir, plėtojant veiksmingumą įrodžiusias idėjas, padės parengti reglamentuojantįjį Bendrijos veiksmų planą, neapsiribojantį šiuo metu turimomis priemonėmis.
Jarosław Kalinowski  
Noriu iškelti klausimą, kuris svarbus ekonomikai ir užimtumui, ir svarbus ne tik mano šalyje. Artimiausiu metu tikimės iš Komisijos gauti pasiūlymą dėl galimo dabartinių antidempingo muitų, taikomų avalynės su odiniais batviršiais importui iš Kinijos ir Vietnamo, pratęsimo. Atskirų valstybių narių pozicijos šiuo klausimu yra labai įvairios. Atsižvelgiant į nemažą šios pramonės šakos nedarbo lygį, nepaprastai svarbu, kad liktų dabartiniai muitai. Esamų teisės aktų pratęsimas nekelia jokio pavojaus, kad gali kilti kokių nors prieštaravimų techniniu požiūriu. Todėl noriu paprašyti Komisijos garantijų, kad ji pagrįs savo pasiūlymą esminėmis tyrimo pastabomis ir kartu atsižvelgs į tai, kad tai yra galimybpatikrinti pažadus, kuriuos Komisijos Pirmininkas neseniai davdėl darbo vietų išsaugojimo.
Petru Constantin Luhan  
raštu. - Palankiai vertinu pasiūlymą dėl 2010 m. biudžeto projekto, nes tai yra subalansuotas pranešimas, kuriame atsižvelgiama į ES prioritetų realistiškumą.
Būtina pabrėžti du dalykus: mokėjimų padidinimą pagal pagrindines biudžeto eilutes (Europos regioninės plėtros fondas, Europos socialinis fondas ir Sanglaudos fondas), kurios skirtos regioninei plėtrai, ir vadinamojo pieno fondo įsteigimą. Mokėjimų padidinimas yra svarbus, nes jie paspartins struktūrinės politikos įgyvendinimą valstybėse narėse visų Europos piliečių interesais, o specialaus vadinamojo pieno fondu įsteigimas bus stiprus signalas, kurį Europos institucijos pasiųs Europos ūkininkams.
Trečias svarbus biudžeto punktas - energetikos politika, svarbi 2010 m. sritis, nes šie metai bus naujo 2010-2014 m. energetikos plano, kuriuo siekiama padidinti ES energetinį saugumą ir konkurencingumą, tvirtinimo metai.
Artimiausiais metais Komisija taip pat turėtų laikyti prioritetu investicijas į infrastruktūrą, ypač naujosiose valstybėse narėse, nes jos turės pozityvų poveikį ekonomikai ir teritorinei sanglaudai.
Rareş-Lucian Niculescu  
Įsteigę pieno fondą, pasiųstume stiprų signalą Europos ūkininkams ir išryškintume nuoširdų interesą, kad išliktų ES institucijų dėmesys pieno produktų sektoriaus krizei. Pieno rinka yra viena iš labiausiai pažeidžiamų rinkų, kuriai smarkiai pakenkšiuo metu mūsų išgyvenama ekonomikos krizė.
Toks esminis sprendimas, kaip fondo įsteigimas siekiant paskatinti modernizuoti sektorių, yra akivaizdžiai tinkamesnis nei švelninantis sprendimas, pvz., grįžimas prie tradicinių gamybos kontrolės būdų taikant pieno kvotas. Visi norėtume matyti didesnį finansinį paskirstymą. Tačiau suma, kuri siūloma šio fondo sukūrimui ir kuri yra 300 mln. EUR, yra maksimali suma, suderinama su biudžeto viršutine riba. Jeigu šią ribą būtų reikėję viršyti, Ministrų Taryba nebūtų galėjusi patvirtinti fondo įsteigimo.
Kartu būtina imtis naujų veiksmų siekiant paskatinti gyvulininkyste besiverčiančius ūkininkus pasinaudoti kaimo plėtros fondais. Manau, kad naudingiausios priemonės būtų tos, kurios siejamos su galimybe pasinaudoti informacija, geriausios patirties mainais ir teikimu nurodymų, kaip kreiptis dėl šių fondų, kurie šiuo metu kai kurių valstybių narių nepakankamai panaudojami.
