Informacijos technologijų naudojimas muitinės tikslais (diskusija)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Alexanderio Alvaro pranešimas Piliečių laisvės, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl Prancūzijos Respublikos iniciatyvos, siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais (17483/2008 - C6-0037/2009 -.
Alexander Alvaro
Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti Komisijos narį S. Kallasą ir savo kolegas narius. Iš esmės kalbant, klausimas, dėl kurio mes tuoj diskutuosime, visai ne kontroversiškas. Nagrinėjama tema - informacijos technologijų pritaikymas muitų ir akcizų srityje. Daugeliui žmonių tai labai technintema. Tačiau, kalbant apie kovą su apgavystėmis ir kitais nusikaltimais, tai labai svarbus bendradarbiavimo muitų ir akcizo srityje ir informacijos mainų aspektas.
Mums pavyko sėkmingai dirbti su Tarybai pirmininkaujančia Švedija, todėl norėčiau padėkoti tiems, kas parėmir lydėjo mus per visą šį procesą, nes šis dokumentų rinkinys nėra visiškai naujas. Savo bendradarbiavimą įrodėme tuo, kad Parlamentas priėmir komitete balsavo už didžiulius pakeitimus, kuriuos Taryba pasiūljau vykstant darbui. Todėl taip pat manau, kad balsavimo šią savaitę rezultatas taip pat bus teigiamas.
Vienintelpriemonė, su kuria Parlamentas nesutinka, yra Europolo galių išplėtimas šioje srityje. Šis požiūris, žinoma, nėra palaikomas visų šių rūmų politinių frakcijų. Tačiau jį atspindi galutinis balsavimo dėl pranešimo dėl informacijos technologijų muitų ir akcizo srityje rezultatas. Tai tam tikru mastu susiję su anksčiau surengtomis diskusijomis, kai mūsų ketinimas buvo kitoks, būtent - pasiųsti signalą, kad pagal visai neseniai apibrėžtą Europolo mandatą, pagal kurį jis tampa agentūra, jam suteikiama galių keliose mažose ir specifinėse srityse arba tos galios išplečiamos.
Dideliu mastu, atsižvelgiant į Europolo svarbą ir vaidmenį, taip pat tinkama, kad Europolo kompetencijos sritis būtų apibrėžta suteikiant tokį mandatą, dėl kurio mes jau nusprendėme. Taip pat skatinamas skaidrumas, kad ne tik mes, bet ir visų pirma piliečiai, kuriems mes kuriame politiką, žinotų, kas Europolui leidžiama ir kas ne. Skaidrumas yra pagrindinbet kokios struktūros, kuri apima patraukimą baudžiamojon atsakomybėn ir valstybių narių policijos pajėgas, dalis, tai turėtų būti taikoma ir Europos lygmeniu.
Be to, kas pasakyta, nėra daugiau ką pasakyti, ir vis tiek atrodo, kad visi nori kalbėti ilgiau, negu jiems skirta laiko, taigi šį kartą savo laiką sutrumpinsiu. Norėčiau padėkoti Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir savo kolegoms nariams už jų puikų bendradarbiavimą, esu tikras, kad šią savaitę mums pavyks sėkmingai balsuoti dėl šio pranešimo.
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pone pirmininke, Komisija iš esmės palaiko Tarybos sprendimo projekto tekstą, nes būtina užtikrinti, kad abipusės pagalbos ir administracinio bendradarbiavimo nuostatos, kiek tai įmanoma, būtų plėtojamos lygiagrečiai, taip pat būtina įtvirtinti nuostatas, kuriomis nustatoma, kad iš Europos Bendrijų bendrojo biudžeto būtų padengiamos išlaidos, susijusios su Muitinės informacinės sistemos naudojimu valstybėse narėse.
Ši teisinpataisa neturi reikšti, kad kiek nors padidėja biudžetas, ir būtina užtikrinti didesnį veiksmų papildomumą atsižvelgiant į bendradarbiavimą su Europolu ir Eurojustu, toms agentūroms suteikiant tokio pat lygio prieigą prie Muitinės informacinės sistemos (CIS), įskaitant muitinės bylų identifikavimo duomenų bazę (FIDE). Esant tokiai padėčiai Komisija negali palaikyti Parlamento pakeitimo, kuriuo siekiama Europolui ir Eurojustui suteikti kitokio lygio prieigą prie CIS/FIDE.
Apskritai Komisija palankiai vertina daugumą Parlamento pateiktų pakeitimų. Šiuo atžvilgiu norėčiau pateikti kelias pastabas.
Komisija pritaria pranešėjo A. Alvaro nuomonei, kad gaila, jog valstybės narės šį pasiūlymą turi aptarti taip skubotai, prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai. Iš tikrųjų, Lisabonos sutartyje nustatytas naujas teisinis pagrindas, pagal kurį nauju reglamentu turėtų būti pakeista CIS konvencija, reglamentu, kuris būtų tiesiogiai taikomas valstybėse narėse ir jo nereikėtų perkelti į nacionalinę teisę prieš jam įsigaliojant, dabar taip yra Reglamento (EB) Nr. 766/2008 dėl administracinės CIS dalies atveju.
Komisija taip pat pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad IT programų duomenų apsaugos priežiūrai skirtas sprendimas, kuriuo siekiama pakeisti Jungtinės priežiūros instituciją ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną, nėra pats tinkamiausias. Dėl Jungtinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno bendrai vykdomos priežiūros galbūt kiltų galimo darbo dubliavimo ar dalinio sutapimo pavojus. Bet kokiu atveju, reikėtų patvirtinti koordinavimo mechanizmą, įskaitant atitinkamų rekomendacijų išleidimą.
Petru Constantin Luhan
PPE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, sveikinu kolegą Alexanderį Alvaro ir dėkoju jam už darbą ir puikų bendradarbiavimą rengiant šį pranešimą. Sutikau su pranešėju dėl pagrindinių šio pranešimo dalykų, būtent, kad prieiga prie duomenų, įvestų į Muitinės informacinę sistemą, būtų suteikiama tik specialiai paskirtoms institucijoms ir darbuotojams, kaip antai valstybės narės, Europolas ir Eurojustas.
Dar vienas viename iš mano pakeitimų iškeltas klausimas, kuriam pritarpranešėjas, susijęs su tuo, kad valstybėms narėms, Europolui ir Eurojustui nesuteikta galimybperduoti duomenis ne valstybėms narėms ir trečiosioms šalims dėl to, kad tose šalyse nėra pakankamos duomenų apsaugos. Mano nuomone, Muitinės informacinės sistemos peržiūra, apie kurią kalbama pranešime, yra būtina, siekiant suderinti ją su kontrolės tarnybų reikalavimais ir leisti ribotam skaičiui naudotojų atlikti sistemoje esančios informacijos analizę.
Dėl tokios peržiūros taip pat pailgės muitinių administracijų bendradarbiavimo ir kontrolės procedūros, nes bus bendra automatizuota informacinsistema, padėsianti užkirsti kelią dideliems nacionalinės teisės pažeidimams, tirti juos ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn.
Marie-Christine Vergiat
Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau pataisyti informaciją skelbimų lentoje. Aš neprisijungiau prie Europos liaudies partijos frakcijos (krikščionių demokratų); vis dar priklausau Europos vieningųjų kairiųjų jungtinei frakcijai / Šiaurės šalių žaliesiems kairiesiems.
Prancūzijos Vyriausybės prašymu mums pateiktas tekstas, kuriame yra nuostatos dėl muitinių administracijų bendradarbiavimo su Europolu ir Eurojustu.
Vėl kartoju, kad tai sritis, dėl kurios, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, iš tikrųjų bus priimamas bendras sprendimas. Todėl apgailestaujame, kad, kaip ir Europolo atveju, skuba, bet ne troškimas apsaugoti pagrindines laisves, paėmviršų.
Visuose tuose tekstuose mes smerkiame tai, kad kyla pavojus esminei saugumo ir pagrindinių teisių paisymo pusiausvyrai ir dėl to nukenčia laisvė, o bendrieji rezultatai piliečių kartais neįtikina.
Kalbant apie tai, kad šiame tekste siekiama nustatyti ryšį tarp muitinių, policijos ir Eurojusto laikomų bylų, taip pat apgailestaujame, kad pozicija, kurią Europos Parlamentas siūlo patvirtinti, yra baikštesnuž mūsų poziciją dėl Europolo, nes pavojai yra tie patys, o mums pateiktuose tekstuose nustatytos apsaugos priemonės dar trapesnės. Pavyzdžiui, piktina tai, kad nėra aiškios duomenų saugojimo laikotarpių ribos.
Tuo metu, kai visose mūsų šalyse mūsų pagrindinės laisvės vis labiau ribojamos dėl saugumo politikos, apgailestaujame, kad Europos Parlamentas tinkamai neatlieka savo, pagrindinių laisvių ir teisių saugotojo, vaidmens.
Tam tikri mano pasiūlyti pakeitimai šioje srityje patvirtinti, visų pirma susiję su Europolu. Man dėl to labai malonu ir esu dėkinga kolegoms nariams, bet to nepakanka, visų pirma kalbant apie proporcingumo ir būtinumo principus, kurie visad turi imti viršų, kai kyla pavojus teisėms ir laisvėms.
Dėl šių priežasčių, jei nebus patvirtinti kiti pakeitimai, kuriuose būtų labiau saugomi mūsų piliečiai, GUE/NGL frakcija susilaikys balsuojant dėl šio teksto.
Carlos Coelho
(PT) Ponia pirmininke, šia iniciatyva siekiama valstybių narių muitinių administracijoms sukurti bendrą, automatizuotą su muitais susijusios informacijos sistemą. Tokia sistema prisidėtų ir prie Bendrijos teisės aktų, ir prie nacionalinių įstatymų pažeidimo prevencijos, tyrimo ir šalinimo.
Palankiai vertinu norą palengvinti informacijos mainus, pagerinti ir konsoliduoti muitinės institucijų bendradarbiavimą ir sukurti bendrų veiksmų procedūras. Esu tikras, kad greiti ir veiksmingi informacijos mainai padės sukurti tarnybą, kuri bus svarbiausia kovojant su nelegalia prekyba.
Tačiau kalbėdami apie informacines sistemas neturėtume pamiršti, kad jose yra asmens duomenų ir kad su tokių duomenų apsauga bei asmens privatumu susiję klausimai yra svarbiausi.
Sutinku su pranešėju A. Alvaro, kad turime būti budrūs, kad išvengtume bet kokio galimo žmogaus teisių pažeidimo, visų pirma teisės į privatumą, pagal kurią į sistemą įvesta asmeninio pobūdžio informacija turi būti tik tokia, kokios būtinai reikia, nepažeidžiant asmens privatumo. Turime užtikrinti, kad šiuos duomenis būtų galima naudoti tik tais tikslais, kurie aiškiai apibrėžti ir apriboti pagal galiojančius teisės aktus. Be to, šie duomenys turėtų būti laikomi tik tol, kol to reikia pasiekti tikslui, dėl kurio jie įrašyti.
Taip pat sunku užtikrinti, kad prieiga prie šios informacinės sistemos būtų skaidri ir atitiktų reglamentus, taikomus panašioms informacinėms sistemoms, kaip yra Šengeno informacinės sistemos II arba Vizų informacinės sistemos atveju. Dėl šios priežasties nepalaikau Europos vieningųjų kairiųjų jungtinėje frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų pateiktų pakeitimų.
O dėl duomenų apsaugos priežiūros, užuot bandžius sukurti ad hoc sprendimus būtų pageidautina ir patartina išlaikyti ir įdiegti tą pačią priežiūros sistemą, kaip ir priežiūra, pasirinkta kitoms panašioms sistemoms, ne tik dėl nuoseklumo, bet ir siekiant užtikrinti, kad duomenų apsaugos srityje nebūtų neatitikimų.
Galiausiai, ponia pirmininke, pritariu Komisijos nario S. Kallaso ir pranešėjo A. Alvaro apgailestavimui dėl Tarybos skubos siekiant užbaigti rengti šiuos dokumentus prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai.
Alexander Alvaro
Ponia pirmininke, kaip galime matyti iš to, kiek daug žmonių nori kalbėti, tai įdomus teisės aktas. Nepaisant to, norėčiau trumpai pasinaudoti šia galimybe atsakyti į tai, apie ką kalbėjo Komisijos narys S. Kallas, būtent tai, kad Komisija atmeta siūlomus su Europolu susijusius pakeitimus. Labai gerai suprantu Komisijos motyvus, taip pat ir norą išlaikyti nuoseklumą.
Būtent dabar C. Coelho paminėjo dalyką, kurį minėjo ir kiti, įskaitant ir M. C. Vergiat, ir tai yra dalykas, kurį turėtume apmąstyti. Gavus užduotį pasiekti geriausių įmanomų standartų, susijusių su mūsų piliečių duomenimis, nėra labai naudinga tai, kad nuostatos, susijusios su Europolo kompetencijos sritimi, būtent su tuo, kokie duomenys tvarkomi, kas tam vadovauja ir kam jie perduodami, išdėstytos daugelyje teisės aktų, ir galbūt Komisija turėtų apie tai pagalvoti ateityje, nepaisant to, kad ji atmeta pasiūlymus. Čia jau nebeaišku, kokius duomenis Europolas gali naudoti ir kaip jis tai gali daryti, o kokių duomenų naudoti negalima. Kalbant apie Europolo mandatą, būtų daug prasmės, jei visa tai būtų nustatyta bendruoju požiūriu, o ne kiekvieną kartą rengti naujus teisės aktus. Teisės aktai taptų skaidresni piliečiams ir tai iš tikrųjų būtų naudinga Europolo darbui.
Išskyrus tai, daugiau neturiu ką pridurti. Galbūt tik galėčiau dar pasakyti trumpą pastabą dėl to, kas minėta, būtent skirtingos Eurojusto ir Europolo prieigos teisės. Tokiu atveju, žinoma, reikia atsižvelgti į tai, kad teisėsaugos institucijos veikia skirtingai nuo prokuratūros ir todėl jų kompetencijos sritys skiriasi. Tačiau, jei ateityje turėsime Komisijos narį teisingumo klausimams, šį klausimą taip pat galėsime spręsti Europos lygmeniu.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks rytoj 12.00 val.
