Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B6-0156/2008).
Šie klausimai skirti Komisijai.
Pirma dalis
Dėl: Biokuro prekybos praktikos.
Kokių veiksmų Komisija imasi biokuro prekybos praktikai, apie kurią pranešta, ir kuriai pasitelkiamos JAV žemės ūkio subsidijos, nutraukti?
Praktika susijusi su biodyzelio gabenimu iš Europos į JAV, kur šis krovinys papildomas kuru, o prekybininkai įgyja teisę į 11 pensų / litrui JAV subsidiją. Tuomet biodyzelis gabenamas atgal ir parduodamas už mažesnę nei vidaus kainą. Preliminariais apskaičiavimais, iki 10 % biodyzelio eksporto iš JAV į Europą atgabenama pagal šią suktą schemą. Pati veika nėra neteisėta, tačiau kelia grėsmę Europos biokuro pramonei. Ji taip pat susijusi su bereikalingu gabenimu per Atlantą, o tai didina išmetamųjų šiltnamio dujų kiekį.
Ar Komisijos siūlomais tvarumo kriterijais pavyks išspręsti šią problemą, o prekyba biokuru, apdorotu tokiu būdu, Europos rinkoje bus pripažinta neteisėta?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Nors Komisija ir negali pasisakyti dėl klausime nurodytos įtariamos praktikos, ji pritaria susirūpinimui dėl Europos pramonei daromos Jungtinių Amerikos Valstijų mokestinės subsidijos.
Atrodo, kad subsidija skiriama visam eksportuojamam ir, beje, parduodamam Jungtinėse Amerikos Valstijose biodyzeliui, nepriklausomai nuo jo šaltinio.
Kaip matyti iš pramonės duomenų, JAV eksporto apimtys į Europos Sąjungą išaugo nuo 100 000 tonų 2006 m. iki 1 mln. tonų 2007 m., o tai sudaro apie 15 % Europos rinkos.
Mano kolega, Komisijos narys P. Mandelson, į tai ne kartą atkreipdėmesį pokalbiuose su savo kolege iš JAV, atstove prekybai Susan Schwab. Jis paragino pakeisti ES teisės aktus, pvz., ribojant subsidijas Jungtinėse Amerikos Valstijose parduodamomis prekėmis - tai vienas galimų problemos sprendimų. Kol kas daugiau veiksmų iš Jungtinių Amerikos Valstijų pusės nebuvo imtasi, o mokesčių kreditas išlieka galioti.
Komisija būtų pasirengusi svarstyti galimybę atlikti antisubsidinį tyrimą, gavusi tinkami dokumentais pagrįstą Europos Sąjungos pramonės atstovų skundą, su pakankamais priešiško subsidijavimo ir žalos įrodymais.
Gerbiamasis Parlamento narys klausia, ar šių metų sausio mėn. Komisijos pasiūlyme dėl direktyvos dėl energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimo siūloma tvarumo schema padės išspręsti šią problemą, kilusią dėl klausime nurodytos prekybinės praktikos.
Direktyvoje dėl atsinaujinančių energijos šaltinių numatyta tvarumo schema siekiama užtikrinti biokuro tvarumą. Ji skirta skatinti tvariai pagaminto biokuro naudojimą, ir sulaikyti nuo prasto kuro naudojimo. Tikriausiai prisimenate 35 % diskusiją. Todėl tvarumo schema nebus tinkamas atsakas kovoje su gerbiamojo Parlamento nario klausime nurodyta praktika.
Linda McAvan
Komisijos nare, man malonu, kad šį klausimą sprendžiate. Ši skandalinga padėtis prilygsta pasityčiojimui iš mūsų pastangų kovoje su klimato kaita. Tvarumo kriterijaus terminais kalbant, įtvirtinus sutaupytų šiltnamio dujų kriterijų, argi šios biokuro rūšys jį atitiktų - juk jas gabenant pirmyn ir atgal per Atlantą prisidedama prie šiltnamių dujų išsiskyrimo gabenant, o tai šiuo metu sudaro 5 % viso pasaulio CO2 kiekio?
Kiek gali tekti laukti pramonės skundo ir procedūros dėl neteisėtų subsidijų pradžios? Bijau, kad Europos pramonės atstovams teks ieškotis kito darbo prieš mums ką nors realiai nuveikiant.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Biokuro rūšių išmetamųjų šiltnamių dujų, palyginti su Direktyvoje dėl atsinaujinančių energijos šaltinių nurodytu išmetamųjų dujų iš kietojo kuro apskaičiavimo metodas grindžiamas vadinamuoju tarnavimo trukmės požiūriu, kuriame taip pat atsižvelgiama į biokuro pervežimo Europos Sąjungos teritorijoje ir už jos ribų išsiskiriančiais teršalais. Šia prasme norėčiau pasikartoti, kad išmetamųjų šiltnamio dujų kiekio transportavimo metu mažinimas yra vienas svarbiausių politikos biokuro srityje tikslų.
Dėl: Europos pagalbos maistu programos skurdžiausiesiems.
2005 m. Europos Parlamentas pritarrašytinei deklaracijai dėl Europos pagalbos maistu programos skurdžiausiesiems ilgalaikio pobūdžio. Deklaracijoje ne tik pasisakyta už nuolatinę pagalbos maistu programą ir jos metinį biudžetą, bet ir paraginta ją plėsti. Europos Parlamentas, siekiant užtikrinti subalansuotų davinių paskirstymą, paragino atverti šią programą ir įtraukti į ją naujus, pvz., kiaulienos, vištienos ir kiaušinių sektorius.
Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros komisijos narei Mariann Fischer Boel buvo pavesta deklaraciją įgyvendinti. Iš tiesų, praėjus trejiems metams, naujo reguliavimo pagrindo ženklų nematyti; kol kas imtasi tik nedidelių žingsnių. Taip pat kol kas visiškai neaišku, koks yra tam skirtas biudžeto finansavimas.
Pagalba maistu yra labai aktuali Europos Sąjungai, nes 16 proc. Jos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos. Ar Komisija pajėgi užtikrinti pagalbos maistu programą Europos lygmeniu? Ar tuo metu Komisija ketina palaikyti dialogą su šioje srityje veikiančiomis Europos NVO?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Jau 20 metų Europos pagalbos maistu programa iš esmės prisideda tenkinant nepakankamai besimaitinančių Bendrijos gyventojų maisto poreikius.
2006 m. balandžio 4 d. Parlamentas priėmparemiamąją deklaraciją dėl Europos maisto programos skurdžiausiesiems Bendrijos gyventojams. Šia deklaracija Komisija ir Taryba raginamos skirti daugiametes biudžeto lėšas ir priimti daugelį lankstumo priemonių programai valdyti. Taip pat pabrėžiama būtinybužtikrinti subalansuotą dietą vargingiesiems.
Ši programa pradėta įgyvendinti dar 1987 m., kaip neatidėliotina priemonesant didžiuliam žemės ūkio produkcijos pertekliui. Pirmaisiais metais pagalbos maistu programa rėmėsi intervencinėmis atsargomis. Kadangi paskutiniais metais dėl nuolatinių bendrosios žemės ūkio politikos reformų atsargos nuolat mažėjo, Komisija įveddaugelį pakeitimų siekiant užtikrinti šios schemos tęstinumą; pakeitimai - tai galimybrinkoje pirkti produktus, kurių nėra mūsų intervencinėse atsargose, vienos "šeimos" produktų keitimas ir galimybmaišyti ar įtraukti intervencinius produktus ir rinkoje pirktus produktus.
Biudžetas taip pat koreguotas, pirmiausia siekiant atsižvelgti į paskutinę Europos Sąjungos plėtrą. Jis padidėjo nuo 213 mln. EUR 2004 m. iki 305 mln. EUR 2008 m. Todėl Komisija ėmėsi pastangų programos veikimui užtikrinti, remiantis intervencinėmis atsargomis, nors šių vis mažėjo. Taigi galime teigti kad šios programos visiškai išnaudotos.
Dabar atėjo laikas iš naujo apgalvoti šios programos ateitį, kartu nepamirštant apžvelgti ir bendro vaizdo. Šiuo tikslu Komisijos tarnybos jau rengia poveikio vertinimą, kuriame aptariami variantai ateičiai. Konsultacijos internete buvo labai populiarios, - sulaukta daugiau kaip 12 000 atsakymų, o tai įrodo didžiulį Europos piliečių susidomėjimą šia iniciatyva.
NVO iš teisų buvo labai svarbios įgyvendinant šią programą; jų vaidmuo turėtų išlikti ir ateityje. Balandžio mėn. mūsų surengtame seminare išreikštas noras išlaikyti pagalbos maistu programą, atskaitingą Žemės ūkio generaliniam direktoratui; taip pat pabrėžta būtinybnustatyti tam tikrą daugiametį lėšų skyrimą ir platesnio įvairaus asortimento produktų tiekimą. Šiuo metu šiuos NVO prašymus nagrinėjame ir ketiname su jomis glaudžiai bendradarbiauti.
Baigus poveikio vertinimą, ketinu rugsėjo mėn. pateikti Parlamentui pasiūlymą, dėl kurio galėtume toliau taikyti šią schemą, tačiau su labai tvirtu pagrindu ateičiai. Todėl labai dėkoju už susidomėjimą ir dėmesį šiai labai svarbiai schemai.
Johan Van Hecke
(NL) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijos narei už jos labai aiškų ir išsamų atsakymą, iš kurio taip pat matyti tolesnės pagalbos maistu programos ilgaamžiškumo perspektyvos, remiantis šiuo metu atliekamu įvertinimu.
Norėčiau tik paklausti, ar atliekant šį įvertinimą taip pat atsižvelgiama į tai, kad daugelis žmonių yra vis dar akivaizdžiai priklausomi nuo šios pagalbos maistu programos, o 16 % Europos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, ir ar taip pat atsižvelgiama į dabartinę maisto krizę ir didžiulį maisto kainų augimą.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Mes atsižvelgiame į visą informaciją, kurią gauname iš šio labai atviro metodo proceso eigoje. Sprendžiant iš turimų duomenų, 13 mln. gyventojų Europos Sąjungoje naudojasi specialia vargingiesiems skirta schema. Kaip matyti, šiuo metu programos paklausa neauga.
Andreas Mölzer
- (DE) Dažniausiai nuo skurdo labiausiai nukenčia vaikai. Dėl maisto stygiaus ne tik lėtėja fizinis vystymasis, bet ir galimybsusikaupti ir pažangiai mokytis mokykloje. Tai gali turėti įtakos ir būsimam sėkmingam vaiko gyvenimui. R galite pateikti mokykloms skirtų planų šioje srityje, juos siejant su planuojama pagalbos maistu programa?
Jörg Leichtfried
(DE) Esu tikras, kad pasiūlymas bus tinkamas, pirmiausia todėl, kad jūs paminėjote ir būtinybę subalansuoti dietą. Labai svarbu tam skirti daugiausia dėmesio. Todėl Komisija galėtų papildyti dar vienu esminiu momentu - sutelkti dėmesį šviežiai ekologiškai produkcijai. Visi turi teisę valgyti šiek tiek brangesnius, tačiau daug sveikesnius produktus. Kiek ketinate į tai atsižvelgti?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Pirmiausia, šiuo metu kaip tik vertiname visas gautas idėjas ir informaciją.
Šia prasme mėginame įvertinti, ar derėtų nukreipti mūsų pinigus konkrečiu būdu. Kol kas dar nesame galutinai užbaigę vidaus diskusijų, tačiau dėl vaikų galiu pasakyti štai ką: manau, svarbiausia visų pirma užtikrinti tinkamą jaunimo mitybą, todėl šiais metais ketiname šiais metais paskelbti idėją (ir tikiuosi jai visiško palaikymo) dėl mokyklose vykdomos vaisių schemos, kurią bendrai finansuotų ir valstybės narės, ir dėl kurios galėtume parūpinti tam tikro amžiaus vaikams galimybę mokykloje gauti po vieną vaisių. Manau, kad apskritai tai gera idėja, taip pat formuojanti jaunimo įprotį, kuris galėtų juos lydėti ir vėliau gyvenime.
Dėl specialaus ekologiškos produkcijos išskyrimo: manau, privalome pasirinkti tarp kūjo ir priekalo, nes ekologiškos produkcijos užaugintume mažiau, todėl mūsų laukia labai sunkus sprendimas.
Dėl: spekuliacijos ir maisto krizės
Finansinis spekuliacijos yra svarbus kainų augimą ir pasaulinę maisto krizę lemiantis veiksnys. Plataus vartojimo prekių rinka šiuo metu kelia vis didesnį investicinių fondų susidomėjimą.
Ar Komisija pasirengusi sutikti su tuo, kad, dėl nedaugelio labo, plataus vartojimo prekės, pvz., ryžiais ar kviečiais spekuliuojama, nors kartu milijonai žmonių miršta iš bado?
Ar Komisija ketina imtis praktinių žingsnių nutraukti finansines spekuliacijas, dėl kurių kyla tiesioginis pavojus milijonų žmonių maisto saugumui?
Ar Komisija taip pat ketina skatinti įgyvendinti priemones tarptautiniu lygmeniu, kurios neleistų šalims apriboti maisto produktų, kurių jos turi dideles atsargas, eksportą ir apskritai, vykdyti politiką, kuri tiesiogiai užkerta galimybę labiausiai pažeidžiamiems asmenims įgyvendinti savi teisę apsirūpinti maistu?
Antra dalis
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Komisijai iš tiesų didelį susirūpinimą kelia dabartinių aukštų kainų įtaka - tiek Europos Sąjungoje, tiek ir platesniu mastu. Dėl jų sukeltos bado, prastos mitybos ir socialinių neramumų grėsmės neproporcingai smarkiai nukentėjo besivystančios šalys ir pažeidžiamiausia gyventojų dalis.
Šiandien pateiktu komunikatu Komisija siekia išnagrinėti šias augančias kainas lemiančias pagrindines priežastis. Komisija pateikvisą eilę iniciatyvų, siekiant sumažinti trumpalaikį maisto kainų sukrėtimo poveikį, padidinti žemės ūkio produkcijos pasiūlą, užtikrinti ilgalaikį maisto saugumą ir prisidėti prie pasaulinių pastangų įveikti kainų augimo įtaką neturtingiesiems.
Kalbant apie pagrindines priežastis, paminėtina daugelis veiksnių, dėl kurių vienu metu mažėja pasaulinės atsargos: nepalankios oro sąlygos pagrindinėse grūdus auginančiose ir eksportuojančiose šalyse, pirmiausia - Rusijoje ir Ukrainoje (pastaroji valstybsavo laiku vadinta Sovietų Sąjungos duonos aruodu). Jau trejus metus iš eilės Australijoje laikosi nepalankios oro sąlygos. Energijos kaštai smarkiai išaugo. Derlius augo lėčiau, o pasaulinis suvartojimas augo. Šis tiesioginis poveikis pasiūlai ir paklausai smarkiai prisideda prie žemės ūkio prekių kainų ir prie mūsų matyto augimo.
Atsižvelgiant į augančias maisto kainas, ir po finansinės rinkos krizės, su plataus vartojimo prekėmis susijusių finansinių rinkų dalyviai ėmėsi aktyvesnių veiksmų apsidrausti nuo rizikos ar diversifikuoti investicinius portfelius. Ši veikla galėjo lemti būsimųjų sandorių ir neatidėliotinų plataus vartojimo prekių rinkų didesnį kainų judėjimą ir nestabilumą, bei sustiprino tai lemiantį kainų judėjimą, tačiau dėl jų įtakos ilgalaikėms kainų tendencijoms dar išlieka daug neaiškumų. Todėl šios dienos komunikate Komisija įsipareigoja atidžiai stebėti spekuliacinių investuotojų veiksmus su plataus vartojimo prekėmis susijusiose finansinėse rinkose ir jų įtaką kainų judėjimui.
Komunikate pažymima, kad kai kurios eksportuojančios šalys į augančias kainas atsakiš tiesų apribodamos eksportą. Indija nustateksporto draudimus, Vietnamas ir Tailandas - ryžių eksporto limitus, Indonezija - eksporto mokesčius palmių aliejui, o Kazachija - draudimą eksportuoti kviečius. Šių mokesčių ir eksporto draudimų paskirtis - apsaugoti vidaus rinką nuo trumpalaikių pasiūlos svyravimų ir kainų sukrėtimų. Tačiau dėl to dar labiau pasunkinama padėtis tarptautinėse žemės ūkio rinkose, o tai pirmiausia pajunta maistą importuojančios besivystančios šalys. Žvelgiant iš vidutinės perspektyvos, šie apribojimai aiškiai siunčia netinkamus rinkos signalus, ūkininkai neskatinami investuoti ir didinti gamybos apimtis, ir prisideda prie regioninių rinkų pusiausvyros nebuvimo.
Klausimą dėl labai neigiamos eksporto apribojimų įtakos reikėtų iškelti atitinkamuose artėjančiuose PPO susitikimuose ir kituose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose. Komisija laikosi įsitikinimo, kad besivystančios šalys gali daug laimėti per Doha derybų raundą (naujų galimybių rinkoms prasme), nes tai padėtų gauti papildomų pajamų iš eksporto, stimuliuotų žemės ūkio gamybą ir sudarytų palankesnes sąlygas gauti maisto produktų, todėl pavyktų sumažinti šiuo metu išaugusias kainas. Todėl Komisija ketina ir toliau siekti išsamaus ir suderinto susitarimo Doha mieste.
Komisija tikisi, kad Parlamentas parems šios dienos komunikate pateiktą politikos kryptį - pagrindą mūsų laukiantiems iššūkiams, susijusiems su kai kuriais atvejais labai išaugusiomis kainomis, įveikti.
Alain Hutchinson
(FR) Ponia pirmininke, Komisijos nare, dėkoju jums už šį sąlyginai ilgą ir įdomų atsakymą. Tačiau kalbant apie vieną iš šią finansinių spekuliacijų žemės ūkio produktais krizę sukėlusių elementų, norėčiau jūsų paklausti ar po skandalingo kai kurių Europos bankų elgesio (konkrečiai KBC ir Deutsche Bank, kurie kaip žinia vykdvisiškai neetišką reklamą, susijusią su spekuliacijomis maisto produktais) ... Norėčiau jūsų paklausti, kokių veiksmų Komisija ketina imtis.
Kartu su savo kolega Carlotti gegužės 6 d. parašiau raštą pirmininkui J. M. Barroso, tačiau kol kas atsakymo negavau, bet tikiuosi anksčiau ar vėliau jį gauti. Rašte buvo prašoma ir siūloma imtis visų įmanomų priemonių uždrausti, leiskite pacituoti tekstą: "finansinių priemonių Europos Sąjungoje siūlymą, platinimą ar reklamą, įskaitant investicijų draudimą ir konkrečiai - su investiciniais fondais susietus draudimo produktus, ypač jei šių fondų pelningumas tiesiogiai siejamas su spekuliacijomis dėl maisto žaliavų kainų augimu".
Ar galėtumėte man atskleisti Komisijos ketinimus šiuo aspektu?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Kalbėsiu labai trumpai, nes apie tai jau kalbėjau per pirmąjį pasisakymą. Tai galėtų būti susiję su pakankamai ilga jo trukme. Komisija komunikatu, kurį pateikšiandien įsipareigoja atidžiai stebėti spekuliacinių investuotojų veiklą su plataus vartojimo prekėmis susijusiose finansinėse rinkose ir šių spekuliacijų įtaką kainoms.
DanutBudreikait
(LT) Kainų augimą iš karto pajaučiame mes, vartotojai, bet visoje kainų grandinėje vykstant spekuliacijoms kažkas laimi, kažkas pralaimi, ir dažniausiai pralaimi žemės ūkio produktų gamintojas.
Ką jūs galvojate galima būtų daryti, kad žemės ūkio produktų žaliavų kainos augtų proporcingai kitoms kainoms, t. y. supirkimo kainos būtų tinkamos ir žemdirbys galėtų tinkamai gyventi?
Avril Doyle
Ponia pirmininke, nors visiškai pripažįstame tinkamus klausimą pateikusio asmens motyvus ir pateiktų klausimų sudėtingumą, ar galėtų Komisijos narpatvirtinti, kad ji ar jos kolegos Komisijos nariai neketina kištis į plataus vartojimo prekių rinkos veiklą, nes tai gali sukelti daugiau žalos nei naudos pasirinkus tokį veiksmų planą?
Iš esmės sutinkame, tačiau jokių būdu ne dėl priemonių; tai ir norėčiau pasakyti klausimą pateikusiam asmeniui.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Visiškai sutinku su klausimu dėl pasekmių pirminiam gamintojui - ūkininkui. Faktiškai galime kalbėti apie augimą, pirmiausia - grūdų sektoriuje. Kalbant apie šias itin aukštas kainas visuomet norėčiau šiek tiek sugrįžti istoriškai ir apžvelgti kainų kaitą; taigi kalbant apie pastaruosius 30 metų kainos pradedant pirminiu gamintoju visą laiką mažėjo.
Tai anaiptol nereiškia, kad kainos neaugo mažmeniniame sektoriuje. Tačiau palyginę grūdų kainas 1975 m. ir šiandienines ir panagrinėtume fiksuotas kainas pamatysime, kad kainos 1975 m. buvo dvigubai didesnės nei šiandien. Šiandien žmonės yra pripratę, kad vidutiniškai Europoje mano manymu maistui išleidžiama tik 14 % visų pajamų ir šis dydis visą laikotarpį irgi tik mažėjo.
Kai komunikate kalbama apie numatomus veiksmus akivaizdu, kad būtina vertinti visą grandinę. Už padėties stebėjimą atsakingas Komisijos narys konkurencijos klausimais ir šiuo metu rezultatas nėra aiškus. Tačiau ketiname stebėti visas kainų augimą lemiančias priežastis kaip tęsiasi jau nuo praėjusių metų rugpjūčio mėn. pabaigos.
Dėl: Informavimo ir Lisabonos sutarties
Atsižvelgiant į planą D ir neseniai paskelbtą komunikatą "Diskutuokime apie Europą - sekant D plano (demokratija, dialogas ir diskusijos) plano patirtimi", ar Komisija galėtų pateikti informavimo strategiją santykyje su Lisabonos sutarties ratifikavimo procesu? Kokių konkrečių priemonių ėmėsi Komisija sklandžiam Lisabonos sutarties ratifikavimui užtikrinti?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Kalbant apie klausimą dėl planą D ir komunikatą "Diskutuokime apie Europą", norėčiau pasakyti, kad laikau mūsų, valstybių narių ir kitų ES institucijų pareiga bendrauti su piliečiais visose politikos srityse ir pozicijose. Nors pagal sutartį valstybėms narėms neabejotinai tenka pagrindinatsakomybė, Komisija turi būti taip pat pasirengusi informuoti ir paaiškinti.
Neseniai priimtu komunikatu "Diskutuokime apie Europą" siekiama skatinti aktyvų piliečių ir sprendimus priimančių institucijų dialogą, nebūtinai tiesiogiai kalbant apie Lisabonos sutartį ar išimtinai apie ją, todėl veiksmai pagal "Diskutuokime apie Europą" gali būti siejami su bendravimu dėl sutarties.
Sutartis yra išskiriama kaip prioritetintema mūsų pranešimams 2008 m. Mūsų veikla buvo decentralizuota ir diferencijuota, norint prisiderinti prie nacionalinės tikrovės kiekvienoje valstybėje narėje, o tai yra praktinis būdas pereiti į vietos lygmenį.
Mūsų atstovai bendradarbiavo su kiekvienos valstybės narės ir Parlamento informaciniais biurais, siekiant parengti nacionalinius informavimo planus, kurie galėtų patenkinti skirtingus poreikius; veikla apėmryšių palaikymą su nacionaliniais suinteresuotais asmenimis, žurnalistų mokymą, informacijos perdavimą ir dauginimo priemones, diskusijas su pilietine visuomene ir renginius mokyklose ir universitetuose.
Parengėme platų pagalbinės medžiagos spektrą, PowerPoint prezentacijas, kalbų elementus, klausimus - atsakymus, faktų suvestines įvairiose srityse siekiant padėti informaciją perduodantiems asmenims savo kalbas paremti faktais.
O Briuselyje, kaip žinote, Komisija taip pat atidarinterneto svetainę, skirtą sutarčiai 23 oficialiomis kalbomis, mūsų forumas internete "Diskutuokime apie Europą" neseniai buvo paleistas iš naujo, o diskusijos dėl sutarties pasirodviena iš populiariausių sričių sulaukusių daugelio tūkstančių atsiliepimų.
Avril Doyle
Dėkoju, Komisijos nare. Taigi kodėl "Diskutuokime apie Europą" nepasiteisino? Airijoje didžiulis laiko tarpas skirtas daugeliui klausimų spręsti, kurie dažnai yra svarbūs, tačiau visiškai nesusiję su Lisabonos sutarties turiniu prisideda prie baimės ir sąmyšio tiek sąmoningo, tiek ne ir rimtai nukreipia dėmesį nuo teigiamo Lisabonos pranešimo. O žinios ES referendumų atveju yra svarbios. Nuo rinkėjų pasitikėjimo savo žiniomis su Lisabonos sutartimi susijusiais klausimais iš esmės priklauso sėkminga referendumo baigtis balsuojant, su sąlyga, kad apskritai atvykstama balsuoti.
Kaip nurodprofesorius Richard Sinnott, "Iš visuomenės žinių apie sutartį galime teigti, kad visuomenės nuomonei (Airijoje) artimesnNica 1, o ne Nica 2". Nepaisant "Diskusijų Europai", Komisijos nare, kadangi Komisija ir valstybės narės šiai dienai visiškai neįvykdpareigos informuoti apie Europą, jos funkcionavimą ir supratimą apie dabartines sutartis daugiau kaip 90 % mūsų piliečių, ką mums patartumėte dėl būdų informuoti apie tų pačių sutarčių pakeitimus ir pakeitimus sutarčiai Europai norint užtikrinti būtiną žinių lygį Lisabonos sutarčiai ratifikuoti? Pareigos informuoti apie Europą neįvykdėme. Kaip galime informuoti apie Europos pakeitimus, kurių niekas nesupranta?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Visų pirma svarbiausia - partnerystė. To atlikti iš Briuselio neįmanoma; tai neįmanoma vien Komisijos pastangomis: būtina bendradarbiauti informuojant apie bendrai priimtus sprendimus. Manau, Komisijai ir institucijoms pavesti vaidmenys skiriasi nuo pvz., ministrų, kurie turi būti Airijoje kaip ir visose kitose valstybėse narėse ir padėti, paaiškinti, išklausyti ir informuoti kas yra kas.
Manau, kad jei pirmiausia informuosime apie pakeitimus, to pakaks klausytojui prarasti. Iš patirties galiu pasakyti, kad jei informuojame aiškiai apie esminius klausimus, tuomet reikalai klojasi daug lengviau, o būtent tai ir mėgina padaryti mūsų atstovybAirijoje: informuoti apie skirtingus esminius klausimus. Žinau, kad po viešo konkurso buvo surengta apie 20 skirtingų vietos susitikimų, kur taip pat bendravome su politikais, Airijos politikais ir siekiama skleisti informaciją bei įtraukti juos į skirtingus esminius klausimus. Galbūt to nepakanka, tačiau privalome laikytis šios krypties. Be abejonės manau, kad labai svarbu palaikyti santykius su žiniasklaida. Kartu svarbu laikytis labai konkrečių Airijoje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų vykdant diskusijas prieš referendumą, o mes taip pat stengiamės tai padaryti.
Tačiau privalome informuoti ir bendrauti su piliečiais dėl politikos sričių ir institucijų užimamos pozicijos bei tikiuosi, kad ir toliau mus lydės bendradarbiavimas.
Paul Rübig
- (DE) Ar yra gauta rinkos tyrimų išvadų ir nuomonės apklausų, kurios parodytų, kokios informacijos Europos piliečiams iš tiesų reikia dėl šios Reformų Sutarties? Ar tai skiriama ir Europos politikams - pradedant vietos savivaldos ir baigiant Europos lygmeniu? Kokia informacija reikalinga ir ko ketinate imtis informavimo biuruose sostinėse, norint pagerinti siūlomą asortimentą?
Justas Vincas Paleckis
Ponia Komisijos nare, užsiminėte apie referendumą Airijoje, o po trijų savaičių šioje šalyje vyks labai svarbus ir net lemiamos reikšmės balsavimas. Visi gerai prisimename toje pačioje draugiškoje ES šalyje prieš 10 metų surengto referendumo dėl Nicos sutarties rezultatus.
Ko pasimokyta iš šios nelemtos patirties ir kaip reiškiamas Komisijos dalyvavimas Airijoje vykstančiose diskusijose iki referendumo?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Dėkoju už labai aktualius klausimus. Kas žinoma apie viešąją nuomonę? Galiu paminėti Eurobarometro vykdomus nuomonės tyrimus, padedančius mums priimti sprendimus; taip pat galiu įvardinti keletą informavimo poreikių. Be to, be abejonės, kiekvienoje valstybėje narėje atliekamos skirtingos apklausos, norint išsamiau išsiaiškinti ir susieti su šalimi. Taigi manau, kad galime teigti, jog turime pakankamai gerą žinių bazę ir galime spręsti apie piliečių lūkesčius ir poreikius informavimo srityje. Be to, kiekvienoje valstybėje narėje atliekami įvairūs nuomonės tyrimai, norint detalesnių rezultatų ir susieti juos su konkrečia šalimi. Taigi, mano manymu, galima teigti, kad pakankamai gerai žinome piliečių informacijos lūkesčius ir poreikius, nors taip pat manau, kad jie gali nestipriai skirtis įvairiose valstybėse narėse.
Manau, kad viena iš Airijoje išmoktų pamokų - tai būtinyblabai plačiai įsitraukti; būtent todėl buvo įsteigtas nacionalinis forumas; manau, kad po mano ir visai neseniai įvykusio pirmininko J. M. Barroso apsilankymų mėginome įpareigoti ir išklausyti nacionalinį forumą, jo poveikius ir mėginame pasitelkę atstovybes į juos atsakyti, taip pat suprasdami, kad referendumas susijęs su išskirtine padėtimi: pvz., taip pat privalu laikytis McKenna Airijoje galiojančių teisės aktų. Tai, be abejonės, apriboja ar nustato labai griežtas vyriausybių ministrų elgesio ribas.
Kartu mums tenka bendroji pareiga dalyvauti ir informuoti; ši pareiga neatsiejama ir manau, kad būtent taip išmokome bendrauti su nacionaliniu forumu bei plačiau įtraukiant žiniasklaidą ir pirmiausia jaunimą, be to, moteris, nes mūsų patirtis rodo, kad būtent jos labai dažnai laikosi nuošaliau nuo diskusijų. Šioje srityje taip pat privalu naudotis šiuolaikinėmis ryšio priemonėmis, pvz., internetu: tai dar viena išmokta pamoka dėl bendravimo internetu.
Dėl: Europos Komisijos ir Europos Parlamento atstovybių glaudesnio bendradarbiavimo
Komisija siekia didesnio piliečių dalyvavimo diskutuojant ES klausimais. Šių metų balandžio mėn. pradžioje Komisija paskelbiniciatyvą "Diskutuokime apie Europą". Ja siekiama papildomai išplėsti ES valstybių narių lygmeniu vykdomą veiklą: konsultuotis su piliečiais, dalintis informacija, žiniomis ir idėjomis apie ES ir sudaryti galimybę rinkėjams susitikti su ES pareigūnais.
Kaip teigiama, kai kuriose ES sostinėse Komisijos ir Europos Parlamento atstovybės nepakankamai bendradarbiauja informuojant ES piliečius apie įvykius ES ir supažindinant juos su ES darbotvarke, institucijomis ir valstybėmis narėmis. Komisijos ir Parlamento atstovybės dažnai veikia atskirai, dubliuoja vienas kito veiklą ir nevykdo stambių bendrų projektų.
Ar, artėjant 2009 m. Europos Parlamento rinkimams, dedama pastangų Komisijos ir Parlamento atstovybių bendradarbiavimui skirtingose šalyse pagerinti? Jei taip, kas konkrečiai bus padaryta?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - 2008 m. yra labai svarbūs visoms institucijoms pasirengti kitąmet vyksiantiems Europos rinkimams. Mums visiems derėtų bendradarbiauti, siekiant maksimaliai padidinti rinkėjų aktyvumą 2009 m. birželio mėn. Prie šių pastangų turėtų prisidėti ir neseniai priimtu komunikatu "Diskutuokime apie Europą" pradėtas darbas; čia skatinamas aktyvus piliečių ir sprendimus priimančių institucijų bendradarbiavimas Europos klausimais.
Tačiau Komisija ir Parlamentas ir taip glaudžiai bendradarbiauja šiose srityse - tiek Briuselyje ir mūsų atstovybių ir informacinių biurų valstybėse narėse lygmeniu. Praėjusį mėnesį mūsų tarnybos įsteignaują darbo grupę, kurios paskirtis - maksimaliai padidinti bendrą mūsų veiklos įtaką ir siekti glaudesnio Komisijos ir Parlamento atstovybių ir informacinių biurų bendradarbiavimo. Ketiname patikslinti 2001 m. elgesio kodeksą dėl darbo santykių, kuris padės atverti naujas bendradarbiavimo galimybes ir sudarys palankesnes sąlygas bendrai naudotis audiovizualinėmis ar spaudos priežiūros priemonėmis.
Taip siekiame bendrų patalpų valstybėse narėse (vadinamųjų "ES namų") ir 25 iš 27 valstybių narių mūsų biurai jau dalijasi tame pastate esančiomis patalpomis. Kaip žinote, šiuo metu vykdome bandomąjį projektą trijose Europos namuose Madride, Dubline ir Taline, su bendra, "Europos viešąja erdve" vadinama erdve. Mums pavyko išplėsti savo veiklą ir kartu vykdyti kultūrinę veiklą bei rengti mokslinius ir jaunimui skirtus renginius. Jau turime pirmąjį su šiuo bandomuoju Europos viešųjų erdvių projektu susijusią ataskaitą. Ji atrodo labai teigiama, todėl darbas bus tęsiamas.
Justas Vincas Paleckis
Dėkoju, Komisijos nare, už išsamų ir aiškų atsakymą. Esu tikras, kad jūs - optimistiš prigimties. Kita vertus, jūsų pareigos Komisijoje taip pat reikalauja optimizmo. Esu tikras, kad tikitės Lisabonos sutarties ratifikavimo visose šalyse dar šiais metais.
Norėčiau paklausti, kuo, jūsų manymu, skirtųsi rinkimų kampanija per 2004 m. Europos Parlamento rinkimus ir per rinkimus kitais metais, atsižvelgiant į tai, kad jie veikiausiai vyks jau ratifikavus Lisabonos sutartį?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Kalbėsiu tiesiai šviesiai. Manau, taip pat reikalingas gerokai didesnis Komisijos indėlis, mūsų atstovybių pastangomis mobilizuojant rinkėjus, siekiant užtikrinti didesnį jų aktyvumą. Atsarga gėdos nedaro. Manau, visi turime išreikšti norą, kad Europos piliečiai įgyvendintų savo balso teisę, ir būtent taip ketiname kalbėtis su valstybėmis narėmis - pasitelkiant partnerystę, neužimant politinės pozicijos, bet paprasčiausiai siekiant mobilizuoti rinkėjus.
Šiuo metu kaip tik nagrinėjame galimybes tam padaryti - kartu su Europos Parlamentu, ir pasitelkę Tarpinstitucinę informacijos ir ryšių grupę. Parlamentas jau pateiktinkamai parengtą ir detalų EP rinkimų planą, prie kurio ketiname kaip įmanoma geriau prisidėti, pasitelkiant turimas priemones, pirmiausia - mūsų atstovybes. Kartu su Parlamentu galime užtikrinti didesnį rinkėjų aktyvumą.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Aš norėčiau pasakyti, kad informavimo kampanijoje labai svarbu, kad medžiaga būtų paruošta visomis ES kalbomis. Ir labai tikėčiau...
Kalbėsiu angliškai. Galbūt manęs negirdite, nes, kaip matau, Komisijos naružsiėmusi.
Tiesiog norėčiau pasakyti, kad Lietuvoje, kuriai atstovauju, gauti informaciją sudėtinga. Paskambinus nemokamu telefono numeriu "Europe Direct" ir ko nors paklausus lietuvių kalba, jums nurodys pusvalandį palaukti. Net ir Parlamento lankytojų biure sunku gauti knygų lietuvių kalba, nes lankstinukai prieinami tik pagrindinėmis kalbomis.
Žinoma, suprantu, kad egzistuoja didžiulvertimo žodžiu ir finansinproblema, tačiau veikiausiai esate nustatę tam tikrus prioritetus. Ar galėtumėte patikrinti, kaip veikia Europe Direct centrai skirtingomis kalbomis, ką, pvz., daro Komisijos narM. Kuneva?
Mairead McGuinness
Manau, padėtis pakankamai aiški - piliečiai paprastai įsiklauso ir išgirsta tai, kas sakoma jiems tiesiogiai. Šiandien surengėme diskusiją dėl Europos miestų gidų, tačiau Taryba prisidėjo labai nestipriai ir, mano manymu, būtina aiškiau informuoti žmones apie tai, kas daroma Europos Sąjungoje, ir kad mes čia susirinkę dėl jų, o ne vien apie juos pakalbėti.
Man labiau patiktų, jei Parlamentui būtų atstovaujama valstybių narių lygmeniu ir jų, o ne Komisijos iniciatyva, tačiau be abejonės tai išsakysiu, ir paprašyčiau gerbti ir atsargiai vertinti ratifikavimo procesą Airijoje. Gyvename neramiais laikais, o iš PPO gaunamos žinios mums ne itin padeda. Manau, turime daugiau dėmesio skirti tam, kas iš tiesų kelia mūsų rinkėjų susirūpinimą.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja - Na, žinoma, tenka nuolat dėti pastangas siekiant užtikrinti galimybę teikti informaciją - įskaitant vertimą žodžiu ir raštu į visas 23 oficialias kalbas. Kartais nepavyksta to visiškai pasiekti pvz., dėl vertėjų žodžiu trūkumo, ar dėl kol kas ne viso darbuotojų kolektyvo šiam prašymui patenkinti, tačiau jūsų pastabą šiuo klausimu pasižymėsiu ir ją išnagrinėsime.
Ketinu netrukus atvykti į Lietuvą ir esu tikra, kad apie tai daugiau sužinosiu, tačiau tai nesusiję su Komisijos valios trūkumu. Bet koks informavimas prasideda nuo galimybės bendrauti, tikiuosi, gimtąja kalba ir galimybės suprasti, kad sakoma, irgi gimtąja kalba. Todėl ketiname ir toliau siekti užtikrinti, kad tam būtų skirti reikiami ištekliai ir todėl visiškai gerbiu jūsų klausimą ir laikau jį labai rimtu.
Kitas klausimas - neabejotinai pastaba; neginčytina, kad turime pradėti nuo savo piliečių. Privalu atsakyti į jų turimus klausimus ir iš tiesų piliečiai labai retai pradeda klausimu dėl sutarties nuostatų ar pakeitimo. Pirmiausia paprastai klausiama: "kas daroma migracijos srityje? Kas daroma klimato kaitos srityje? Kaip kovojama su tarptautinėmis problemomis ir kaip jos sprendžiamos?"
Būtent taip ir turime atsakyti, be to, kalbėdami kasdienine kalba. Manau, tam padėjo (čia dalis nuopelno tenka ir man) tai, kad pradėjome rengti šių piliečių santraukas teikiant visus parengtus pasiūlymus. Be to, ir mūsų darbinėje programoje įtraukiama piliečių santrauka, o tai, mano manymu, labai naudinga, todėl ketiname to laikytis ir ateityje.
Dėl: Europos Komisijos D plano (demokratija, dialogas ir diskusijos) ir iniciatyvos "Diskutuokime apie Europą"
2005 m. Komisijos D planas (demokratija, dialogas ir diskusijos) buvo atsakas į ES "apmąstymų laikotarpį" po neigiamai pasibaigusių referendumų dėl Konstitucijos. Ar, praėjus dviem su puse metų, Komisija iš tiesų pasiekusi plano tikslų? Jei ne, kodėl? Kokios tam kliūtys? Ar Komisija gali, kalbant apie neseniai priimtą Komisijos komunikatą dėl projekto "Diskutuokime apie Europą" (2008 m. balandžio mėn.), kuriuo siekiama piliečius priartinti prie Sąjungos ir jos institucijų, smulkiau apibūdinti tinkamas išlaidas, valstybėms narėms ir organizacijai prieinamas lėšas ir naudos gavėjus, vykdysiančius visos Europos konsultacijų projektus su piliečiais? Kaip ketinama numatyti ES institucijų tarpusavio, pirmiausia - su Europos Parlamentu, bendradarbiavimo pagrindą? Kaip ketinama prisidėti prie elektroninių tinklų, kuriuose dalyvaus EP nariai ir nacionalinių ir regioninių parlamentų nariai? Kaip valstybių narių sostinėse ketinama sukurti viešąsias erdves? Kaip siekiama aktyvesnio vaidmens vietos lygmeniu?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Mano nuomone, D planas buvo labai svarbus išbandant naujus pilietinės visuomenės organizavimo metodus siekiant įtraukti kuo platesnį piliečių ratą Europos ateičiai aptarti.
Tokiu būdu gavome nematytų konsultavimosi pavyzdžių, pakvietus visų valstybių narių atsitiktinai atrinktus piliečius kartu susėsti ir aptarti Europos Sąjungos darbotvarkę. Ši patirtis buvo labai įdomi. Viena iš svarbiausių šios patirties dovanotų pamokų - tai, kad reikalinga stiprinti piliečių ir ES sprendimus priimančių institucijų bendradarbiavimą, nes jei jau pažadame geriau įsiklausyti, ką darome, kai išgirstame atsakymą? Būtent tai jie ir nori žinoti.
Nusprendėme pratęsti D planą iki artimiausių Europos Parlamento rinkimų kitų metų birželio mėn. Šis naujas etapas pavadintas "Diskutuokime apie Europą". Tam skyrėme 7,2 mln. EUR, iš kurių - 2 mln. EUR tarptautiniams projektams bendrai finansuoti, o 5,2 mln. EUR - decentralizuotiems konkursams ir veiksmams, kuriais prisidedama prie atstovybių administruojamų vietos konkursų, bendrai finansuoti.
Iš anksto dėl pinigų sumos konkrečiai valstybei narei ar dėl šių visos Europos konsultavimo projektų naudos gavėjų nėra sprendžiama. Tai priklauso nuo prašymų pateikti pasiūlymus, kuriuos Komisija šiuo metu įgyvendina centralizuotai ir per atstovybes, rezultatų.
Manome, kad iniciatyva "Diskutuokime apie Europą" taip pat turėtų būti efektyvus tarpinstitucinio bendradarbiavimo pagrindas. Vienas iš modelių buvo baigiamoji pirmajame D plano etape gruodžio mėn. surengta konferencija. Joje dalyvavo ne tik Parlamentas, Komisija, bet ir regionų bei Europos ekonominis ir socialinis komitetai. Manau, tai buvo proga papildomai aptarti konkrečius piliečiams susirūpinimą keliančius dalykus, o toks bendradarbiavimas turėtų tapti taisykle iniciatyvos "Diskutuokime apie Europą" pagrindu bei nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu.
Taip pat tikimės, kad pavyks daug labiau į šią vietos ir regioninę veiklą įtraukti Europos Parlamento narius. Ką tik šią, vadinamąją IGI grupę informavau apie Parlamento prašymą dalyvauti bandomajame informaciniame tinkle. Parengėme ir ketiname Europos Parlamentui labai greitai pateikti mūsų projekto rezultatus: kaip pasirengti šiam tinklui ir kaip sujungti nacionalinius ir Europos Parlamento narius; taip pat tikimės pakviesti žurnalistus dalyvauti diskusijose Europos klausimais.
Jau užsiminiau apie viešąją sritį, Europos viešųjų erdvių bandomąjį projektą. Tais pačiais pagrindais galime tęsti ir D planą, mokydamiesi iš iki šiol įgytos patirties ir įtraukti piliečius į daugelį, tikėtiną - nuolatinio pobūdžio projektų ir modelių bei užtikrinti tokiu būdu įtraukti ir sprendimus priimančias institucijas kartu su Europos piliečiais.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nare, visiems mums kelia keblumų Europos atkirtimas nuo paprastų žmonių. Nepaisant Komisijos ir EP narių dedamų gausių pastangų, aiškiai matyti, kad informacija paprastų piliečių nepasiekia.
Norėčiau paklausti, kurios agentūros ketina priartinti piliečius prie Europos kaip numatyta iniciatyvos "Diskutuokime apie Europą" plane?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Viena iš reikalingų naujų iniciatyvų - Europos politikos kultūra, kurią, kaip žinote, mes pateikėme. Parlamentas pritarjai ir poreikiui dalyvauti formuojant šių diskusijų politinį pagrindą. Tai susiję su būtinybe šį klausimą įtraukti į nuolatines politines visų lygių diskusijas: ES klausimus būtina geriau integruoti. Manau, kad prie to teigiamai prisidės ir ši iniciatyva, kurioje numatomi Europos politiniai pagrindai.
Mano manymu, tam reikėtų pasitelkti žiniasklaidą, užtikrinti, kad apie ES reikalus informuotų Europos žiniasklaida ir audiovizualinę strategiją, nes tai mums padės geriau pristatyti Europos klausimus žiniasklaidos pranešimuose visoje Europoje.
Taip pat, manau, privalome pasirūpinti susitikimų vietomis ir viešosiomis erdvėmis; šioje srityje taip pat įgyvendinama keletas bandomųjų projektų. Šiais tarptautiniais, konsultuojantis su piliečiais vykdomais projektais, manau, galėtume pasimokyti bei įgauti naudingos patirties, kurią, tikiuosi, galėsime praktiškai įgyvendinti atėjus tinkamam laikui.
Tačiau visais šiais kanalais reikia naudotis vienu metu, nes tik taip pavyks įtraukti, o ne atkirsti piliečius: juos išklausyti, jiems paaiškinti ir patarti dėl mūsų veiklos ES lygmeniu.
Georgios Papastamkos
(EL) Ponia pirmininke, prieš 1992 m. priimant Vidaus rinkos programą, B. Cecchini pateikpranešimą dėl išlaidų nepritarus Europos idėjai.
Ar Europos Komisija ketina parengti konkretų pranešimą dėl išlaidų ir neratifikavus Lisabonos sutarties atveju? Kiek Europai kainuos nepavykęs bandymas ratifikuoti Lisabonos sutartį?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Visuomet sunkiausia yra pasakyti, kas nutiktų ką nors atlikus ar neatlikus. Norėtume aktyviai pateikti mūsų numatomą naudą pateisinančią naują sutartį. Kaip galime dirbti efektyviau? Iš Komisijos pusės mėginta nustatyti ir formuluoti klausimus ir atsakymus, įvairią kontekstinę medžiagą ir internete pateiktą medžiagą, kad galėtume aktyviai pagrįsti naujos sutarties poreikį ir spręstinas problemas.
Tai buvo pradinis Komisijos atskaitos taškas, kaip ir pastangos paaiškinti nepavykusių bandymų pasiekti susitarimą kainą, nes tai, manau, irgi turės įtakos piliečių pasitikėjimui ir nuomonei ar mes iš tiesų pajėgūs spręsti sudėtingas problemas ir atsiliepti į mūsų laukiančius iššūkius.
Pirmininkė
Į klausimus nuo 35 iki 39 bus atsakyta raštu.
Dėl: Sporto federacijų taikomų konkurencijos apribojimų.
Ar Komisija, atsižvelgiant į atskirų ES šalių sporto federacijų siekį nustatyti taisykles savo nariams, kuriomis ribojamos sportininkų, sporto ir moterų galimybės sudaryti sutartis ir įgyvendinti laisvo judėjimo teisę (taigi aiškiai pažeisti ES teisę), nagrinėjo šios praktikos pasekmes laisvos konkurencijos aspektu?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Gausioje Bendrijos teismų praktikoje patvirtinta tai, kad EB taisyklės taikytinos sporto sektoriui.
Pvz., sprendimuose Walrave ir Donà bylose Europos Teisingumo Teismas patvirtino, kad teisės aktai, pagrįsti pilietybe, kuriais ribojamas sportininkų mobilumas, prieštarauja laisvo asmenų judėjimo principui.
Teismas sprendime Bosman byloje nagrinėjo dvejopus apribojimus ir nustatė, kad šie nėra suderinami su laisvu asmenų judėjimu. Pirma, sprendimu uždraudžiama diskriminavimo pilietybės pagrindu UEFA taisyklė, kuria apribotas ES valstybių narių užsienio žaidėjų skaičius, kuriam leidžiama dalyvauti nacionaliniuose futbolo čempionatuose.
Antra, sprendime pasmerkta FIFA taisykldėl perleidimo, pagal kurią reikalaujama apmokėti perkėlimo mokestį perleidžiant ES žaidėjus - ES valstybių narių piliečius, kaip kliūtis laisvam asmenų judėjimui.
Bylose Piau ir Meca Medina buvo priimti pirmieji Teismo sprendimai dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo šiam sektoriui. Nuo tada Komisija laikėsi šioje Teismų praktikoje įtvirtinto metodinio požiūrio vertinant, ar sporto federacijos ar asociacijos priimta taisyklpažeidžia 81 ir 82 straipsnius. Todėl bet kokia sporto taisyklė, kuri gali apriboti konkurenciją, vertintina kiekvienu konkrečiu atveju, norint nustatyti, ar ja siekiama teisėtų tikslų.
Kartu Komisija privalo įsitikinti, kad šios taisyklės konkurenciją ribojantis poveikis yra būtinas siekiant jos tikslo ir yra jam proporcingas.
Komisija išnagrinėjo tarptautinio futbolo žaidėjų perkėlimo klausimą tiriant FIFA taisyklių dėl mokesčių už sutartis sudariusių žaidėjų perkėlimo teisėtumą. Tyrimas nutrauktas 2002 m., FIFA įsipareigojus pakeisti perkėlimo taisykles pagal tam tikrus principus, kuriais siekiama perkėlimą palengvinti.
Be to, klausimai, pvz., laisvas sportininkų judėjimas taip pat išsamiai aptarti 2007 m. liepos 11 d. priimtoje Komisijos Baltojoje knygoje dėl sporto, pirmiausia prie jos pridedamame dokumente "ES ir sportas: aplinkybės ir kontekstas".
Komisija kartu teisės aktų paketu priėmir Pierre de Coubertin veiksmų planą, kuriame pasisakoma už poreikį imtis su sportu susijusių veiksmų ES lygmeniu ir pateikiama daugelis pasiūlymų, kuriuose Komisija galėtų įgyvendinti ir (ar) paremti daugelyje sporto sričių.
Viena šių sričių susijusi su laisvu asmenų judėjimu; ja siekiama kovoti su diskriminacija dėl pilietybės visose sporto šakose. Šio tikslo tikimasi pasiekti politiniu dialogu, rekomendacijomis, struktūriniu dialogu su suinteresuotais asmenimis ir esant reikalui pažeidimo procedūra, kurią Komisija pradėtų prieš valstybes nares.
Be to, Komisija taiko EB konkurencijos taisykles ir sporto organizacijoms, jei šios organizacijos nustato ūkinę veiklą. Šiuo atveju Komisija atsižvelgia į sporto šakos specifiką.
Manuel Medina Ortega
(ES) Ponia pirmininke, nuoširdžiai dėkoju Komisijos nariui už išsamų ir labai nuoseklų atsakymą į mano klausimą.
Trumpai kalbant, norėčiau pateikti papildomą pastabą dėl Komisijos nario pateikto paaiškinimo ir pasakyti, kad šiuo metu Komisija neplanuoja priimti teisinių priemonių, nes, jos manymu, pakanka ir galiojančių teisės aktų, įskaitant Sutartį ir teismų praktiką, todėl Komisija planuoja dirbti neoficialių susitikimų su federacijomis, elgesio kodeksų ir pan. forma.
Komisija nemano, jog šiuo metu papildomos priemonės būtinos, todėl pakanka taikyti galiojančius teisės aktus.
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Tai tiesa. Europos Teisingumo Teismas (o gerbiamasis Parlamento narys jau suprato, kuria linkme suku) sprendime Meca Medina byloje nusprendė, kad taisyklių sporto srityje suderinamumas su EB konkurencijos teise negali būti vertinamas paskelbiant, kad tam tikroms taisyklių kategorijoms a priori taikoma išimtis iš EB konkurencijos teisės. Todėl Komisija turės ir toliau taikyti konkurencijos taisykles kiekvienu konkrečiu atveju sprendimą pagrindžiant savo priimtais sprendimais ir dabartine teismų praktika.
Galiausiai sprendimas Meca Medina byloje yra aiškus metodinis pagrindas šioje srityje. Todėl norint įvertinti, ar taisyklpažeidEB konkurencijos taisykles, jos poveikis turi būti proporcingas teisėtiems ir tikriems siekiamiems sporto interesams, taigi šis proporcingumo bandymas gali būti taikomas tik atskirais atvejais.
Manolis Mavrommatis
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, visose valstybėse narėse nacionalinės sporto federacijos, pirmiausia - futbolo federacijos labai garsiai reiškia nusiskundimus pagal tarptautinių sporto federacijų (FIFA, UEFA ir pan.) įstatus, kai tik vyriausybės imasi tirti jų veiklą. Pripažįstame šių federacijų nepriklausomybę, tačiau ar ES atstovai sutinka su įstatais, kurie pažeidžia ir kurie laikomi aukštesnės galios nei nacionaliniai teisės aktai ir šalies konstitucija?
Richard Corbett
Ar Komisija sutinka, kad UEFA vietos lygmeniu išugdytų žaidėjų schema suderinama su Sutartimi? Ja futbolo klubai skatinami dalį savo komandų formuoti iš žaidėjų, atėjusių iš jų jaunių komandų ir jaunių akademijų, nesiejant šio klausimo su pilietybe, ir todėl, priešingai nei FIFA schema 5+6 (pagrįsta pilietybe, tad aiškiai neteisėta), UEFA schema yra proporcinga, teisėta, todėl dėl jos klubai bus priversti investuoti į savo jaunųjų žaidėjų mokymą ir nebegalės paprasčiausiai remtis savo finansine galia tarptautinėje perkeliamų žaidėjų rinkoje.
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Pamėginsiu šiuos du klausimus sujungti, nes jie aiškiai pagrįsti tuo pačiu mąstymo metodu, kuriuo siekiama kovoti su diskriminacija dėl pilietybės visose sporto šakose. Manau, kad tai svarbiausia, tai - principinnuostata. Šio tikslo siektina politiniu dialogu, rekomendacijomis, struktūriniu dialogu su suinteresuotais asmenimis ir, esant reikalui, pasitelkus pažeidimų procedūrą.
Todėl, manau, būtina atsižvelgti į šią konkurencijos eilutę, kuri, kaip paaiškinau anksčiau, yra pakankamai aiški, todėl nekritikuotina kitais mąstymo būdais.
Dėl: kylančių kainų ir konkurencijos
Paskutiniais mėnesiais kainos, pirmiausia - maisto produktų, smarkiai pakilo daugelyje valstybių narių, o tai smarkiai sumažino Europos gyventojų perkamąją galią. Daugelis stebėtojų nurodė, kad, be kylančių žaliavų kainų, kalbėtina apie pernelyg didelius antkainius platinimo grandyje ir galimus laisvos konkurencijos pažeidimus.
Ar Komisija gali nurodyti konkrečius rodiklius, leidžiančius spėti apie sprogimą tam tikrose vartojimo kainų kategorijose, ir ar paskutiniu metu imtasi platinimo grandies tyrimų, siejamų su staigiu kainų kilimu kai kuriose valstybėse narėse?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Be abejonės, Komisijai neseniai prasidėjęs maisto ir maisto produktų didmeninių ir mažmeninių kainų augimas kelia susirūpinimą. Tai reikšminga Europos gyventojams ir dar svarbiau - milijardams kitų planetos gyventojų.
Faktiškai ES maisto kainų infliacija padidėjo paskutiniame 2007 m. ketvirtyje. Iš pastebėtų vartotojų lygio kainų augimo matyti neseniai įvykę produkto vertės, kainos ir pelno maisto tiekimo grandinėje pokyčiai. Pažymėtina, kad svarbiausių žemės ūkio plataus vartojimo prekių žaliavų kainos kilo jau septynis mėnesius ir nuolat viršydavo rekordinį lygį. Šie pokyčiai pirmiausia kilo iš struktūrinių veiksnių visumos: nuolatinės pasaulinės maisto paklausos augimo, biokuro rinkos atsiradimo (tik labai nedidele dalimi) ir kitų labiau trumpalaikio pobūdžio veiksnių, pvz., nepalankių klimato sąlygų, sukėlusių kviečių gamybos daugelyje ES valstybių narių 2007 m. lygio sumažėjimą ir ribojamą eksporto politiką kai kurių pagrindinių pasaulinės rinkos tiekėjų atveju ir apskritai didėjantis investicinių fondų dalyvavimas žemės ūkio plataus vartojimo prekių rinkose.
Tačiau pabrėžtina, kad žaliavų kainos nėra griežtai proporcingos maisto kainų daliai pirmiausia labiau apdorojamo maisto atveju. Todėl prie maisto kainų augimo Europos Sąjungoje taip pat prisidėjo kai kurios pardavimo kainos sudėtinės dalys, o man šiuo požiūriu į galvą pirmiausia ateina energetikai ir darbo jėgai tenkanti marža. Pabrėžtina, kad šis kainų augimas nebūtinai susijęs su netinkamu konkurencijos taisyklių taikymu. Kaip gerbiamajam Parlamento nariui žinoma, EB konkurencijos politika pirmiausia siekiama geresnio rinkų funkcionavimo ES vartotojų naudai.
Kaip paminėta keliuose atsakymuose į neseniai pateiktus Parlamento narių klausimus, Komisija su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis, kurios sudaro Europos konkurencijos tinklą, stebi rinkas, norint užkirsti kelią ir sankcionuoti konkurencijos iškraipymą, jei šiais iškraipymais galima pakenkti vartotojams. Komisija imasi veiksmų tik tada, jei ji gali tai padaryti geriau nei nacionalinės konkurencijos institucijos. Pastarosios veikia pirmiausia, tačiau joms neturint atitinkamos galimybės įstojame mes. Faktiškai, atsižvelgiant į tai, kad mažmeninės prekybos sektoriaus klausimai dažniausiai yra nacionalinio pobūdžio, valstybės narės turi galimybę juos spręsti.
Tačiau Komisija norėtų pakartoti, kad atsiradus konkrečių konkurencijos taisyklių pažeidimų teisiniams ir ekonominiams įrodymams, mes nedelsiant imtumėmės veiksmų. Be abejonės, svarbu atsižvelgti į visus svarbius šioms rinkoms turinčius įtakos veiksnius, ir Komisija ir toliau ketina stebėti vartotojų kainas, koncentraciją mažmeninės prekybos srityje ir įtarimus konkurenciją pažeidžiančiu elgesiu. Komisijos manymu rinkos priežiūra yra labai svarbi užduotis. Komisija pagal vieningos rinkos peržiūrą ketina analizuoti galimas mažmeninės prekybos paslaugų tinkamo veikimo sutrikimus vertinant tiek iš vartotojų, tiek ir tiekėjų perspektyvos. Vartotojų kainų lygiai ir skirtumai atskirose valstybėse narėse taip pat aptariami metinėje vartotojų rinkų rezultatų suvestinės ataskaitoje. Kaip žinote, pirmasis leidimas rezultatų suvestinės leidimas išleistas 2008 m. pradžioje, todėl įvertinimas bus atliktas anksti.
Kainos yra vienos svarbiausių tikrinimo rodiklių. Kai kurie kainų skirtumai pirmiausia prekių ir paslaugų atveju gali būti aiškiai susiję su skirtingų valstybių narių pajamų skirtumu. Tačiau ypač dideli valstybių narių skirtumai gali rodyti būtinybę atlikti tolesnį tyrimą. Taip pat Komisija ketina imtis ir rinkos galios paskirstymo sektoriuje klausimo pasitelkus aukšto lygio grupę dėl žemės ūkio maisto pramonės konkurencingumo. Šią iniciatyvą Komisija ketina pradėti norint ištirti maisto pramonę, kuriai paskutiniais metais iškilo nauji pavojai ir iššūkiai verčiantys abejoti sektoriaus konkurencingumu.
Be to, Komisija artimiausiu metu planuoja oficialiai perduoti atsakymą į rašytinę Europos Parlamento deklaraciją dėl stambiųjų prekybos centrų ES piktnaudžiavimo galia tyrimo ir atsakomųjų priemonių. Be kita ko Komisijos atsakyme taip pat ketinama pateikti tam tikrus paaiškinimus su pirkėjų galia susijusiais klausimais.
Giovanna Corda
(FR) Kaip žinote, šį rytą Prancūzijos ir Vokietijos vartotojų reikalų ministrai susitiko Kehl mieste šių dviejų šalių kainų skirtumams aptarti. Šie neatitikimai kai kurių plačiai vartojamų produktų atveju gali siekti iki 30 %.
Be kita ko, ministrų susitikime užsiminta apie mažmeninės prekybos struktūrų skirtumus, visų pirma - netobulą konkurenciją kai kuriose šalyse. Dėl interneto prekybos vartotojai turėtų įgyti galimybę pasinaudoti šiais skirtumais, jei pirktų iš palankiausių šalių. Tačiau užsakymas paštu internete kartais sukelia sunkumų. Pvz., Prancūzijos gyventojai negali pirkti iš kai kurių Vokietijos interneto svetainių.
Ar ketinama imtis atitinkamų priemonių, kad Europos vidaus rinka iš tiesų taptų realybe?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Man puikiai žinoma apie jūsų klausimo ir siekio įgyvendinti vieningą rinką svarbą. Visiškai užtikrinu jus, kad Komisija padarys visa, kas įmanoma, kad vieninga rinka būtų iš tiesų įgyvendinta taip pat ir mažmeninės prekybos srityje.
DanutBudreikait
(LT) Iš jūsų pasisakymo supratau, kad Konkurencijos direktoratas bendradarbiauja su valstybių narių konkurencijos tarnybomis. Tačiau mes kaip piliečiai matome, kad vyksta kažkokie susitarimai, kainos kyla staiga vienu metu visoje šalyje, o konkurencijos tarnyba neranda jokių pažeidimų. Kokia jūsų patirtis, ar nepakanka kvalifikacijos nacionalinėse valstybėse, ar esama tam tikrų piktnaudžiavimų?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Kol kas į šį klausimą atsakau kategorišku ne, tačiau mums, be abejonės, žinoma jo svarba, ir ne tik, kalbant apie vykdomą stebėjimą. Kol kas šį klausimą įtraukėme į Europos konkurencijos tinklo programą ir šiuo metu renkame informaciją iš visų valstybių narių, kurios patyr(o kurios tik mėgina nustatyti), kas mažmeninės prekybos srityje veikia netinkamai. Prancūzijoje, Vokietijoje, JK, Belgijoje į šiandieninę padėtį žvelgiama skirtingai.
Kol kas nėra pagrindo teigti, kad kartelis egzistuoja. Vos tik apie jį sužinoję imtumėmės veiksmų, tačiau jus užtikrinu, kad kol kas padėtis nėra tokia bloga, nes nacionalinės konkurencijos institucijos aktyviai dirba ir stebi visą padėtį šiame sektoriuje.
Pirmininkė
Į klausimus nuo 35 iki 39 bus atsakyta raštu.
Dėl: Stojimo derybų su Kroatija
Ar, Komisijos manymu, stojimo derybas su Kroatija galima pabaigti iki metų pabaigos? Koks tikslus likusių metų planas?
Dėl: Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą proceso pažangos
Ar Europos Komisija gali padaryti pareiškimą ir apžvelgti įvykių Kroatijai pateikus prašymą įstoti į Europos Sąjungą eigą?
Dėl: Stojimo derybų su Kroatija pabaigos
Kroatija nuo stojimo derybų pradžios jau padardidelę pažangą, todėl buvo pradėta daugelis derybų skyrių, ir jai netrukus veikiausiai pavyks įgyvendinti gaires tolesniems skyriams pradėti ir baigti. Svarbiausia, paminėtini teigiami pokyčiai derinant Kroatijos teisę su ES standartais, užtikrinant mažumų apsaugą ir dedant pastangas teisminei reformai įgyvendinti. Be to, Kroatija, neseniai nusprendusi neįvesti ekologinės ir žvejybos apsaugos zonos, pasirengspartesnei pažangai stojimo derybose. Šie sveikintini pokyčiai pripažįstami 2007 m. Parlamento pranešime dėl Kroatijos pažangos; dokumento 31 ir 32 straipsniuose ES, pirmiausia - Komisija, raginama teikti Kroatijai didesnę paramą.
Kaip Komisija ketina padidinti teikiamą paramą? Ar Komisija, Kroatijai atitinkant reikiamus kriterijus, 2008 m. rudenį pateiks laikinąjį planą deryboms užbaigti 2009 m.?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, B. Posselt, B. Crowley ir M. Ebner klausdėl stojimo derybų su Kroatija būklės, todėl atsakysiu jiems visiems kartu.
Apskritai derybos su Kroatija vyksta sparčiai. Iki šiol derybos pradėtos 18 iš 35 skyrių, o du skyriai jau baigti. Dėl gairių atidarymo, kol kas nustatyta 11 gairių komplektų. Komisijos vertinimu, septyniais iš 11 atvejų gairės įvertintos teigiamai. Šiuo atveju dėl mūsų rekomendacijų šiuo metu Taryboje tariasi valstybės narės arba rengiamasi derybinėms pozicijoms. Likusiuose, pvz., konkurencijos politikos, viešųjų pirkimų skyriuose Sąjunga dar 2006 m. pirmąjį pusmetį, taigi jau prieš dvejus metus nustatpradines gaires. Tačiau Kroatija nepakankamai sparčiai įgyvendino priemones šioms pradinėms gairėms įgyvendinti.
Kroatija šiuo metu siekpradėti derybas dėl teismų ir pagrindinių teisių skyriaus, o šioje srityje yra nemažai iššūkių, pvz., teismų reforma, kova su korupcija ir pabėgėlių grąžinimas.
Nors Kroatija nemažai pasiek16 skyrių, kuriuose gairės beveik įgyvendintos, ši šalis kol kas nėra pakankamai pasiekusi, norint užbaigti visus 16 skyrių. Atsižvelgiant į likusias Kroatijos įgyvendintinas sąlygas būtų neprotinga tikėtis, kad stojimo derybos būtų baigtos dar 2008 m. Tačiau apskritai Kroatija pasiekdidelės pažangos, todėl 2008 m. galėtų būti lemiami Kroatijos ir ES stojimo deryboms. Jei ši šalis įvykdys daugelį sąlygų, Komisija šio rudens plėtros pakete pateiks indikatyvų planą ar sąlyginį planą kitoms techninėms deryboms užbaigti 2009 m.
Kroatija pirmiausia turėtų visas gaires pradėti dar šių metų birželio mėn., t. y. po mėnesio. Antra, Kroatija privalo vykdyti visus stabilizavimo ir stojimo susitarimu numatytus įsipareigojimus bei toliau laikytis bendrų stabilizavimo ir stojimo proceso sąlygų. Trečia, Kroatija privalo nedelsiant įgyvendinti geresnį ES finansinės paramos pagal PHARE ir IPA programas valdymą.
Komisijos pirmininkas ketina ir toliau teikti didelę finansinę ir techninę paramą Kroatijai siekiant padėti šaliai įvykdyti ES narystės reikalavimus. Jei Kroatija pasieks pakankamos pažangos pradedant ir baigiant gairių įgyvendinimą, Komisija parengs ir tinkamu metu pateiks reikiamas rekomendacijas valstybėms narėms dėl jų pozicijos tarpvyriausybinėje konferencijoje. Taigi, trumpai tariant, galiausiai Kroatijos pažangos siekiant narystės Europos Sąjungoje sparta priklausys nuo šalies gebėjimo įvykdyti visas reikiamas sąlygas. Taigi, esame pasirengę bendradarbiauti ir žengti į priekį atsižvelgiant į pačios Kroatijos pasiekimus.
Bernd Posselt
- (DE) Komisijos nary, jums mano pozicija žinoma: jei būtų įgyvendintas teisingumas, Kroatija būtų tapusi nare jau seniai.
Tačiau šiuo atveju reiškiu ne savo asmeninę, bet Parlamento nuomonę. Kaip nurodParlamentas, derybos turėtų būti baigtos ne vėliau kaip 2009 m. Per prieš kelias savaites Kroatijoje įvykusį jungtinio parlamentinio komiteto susitikimą buvo pasakyta, kad visi skyriai turi būti pradėti pirmininkaujant Slovėnijai ir baigti pirmininkaujant Prancūzijai arba vėliausiai - Čekijai. Ar Komisijos manymu šis planas yra realus ir ką ji daro įvykiams paspartinti?
Brian Crowley
Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už jo atsakymą.
Norėčiau atkreipti dėmesį į du momentus. Visų pirma dėl teisminio ir pagrindinių teisių skyriaus, kur, atrodo, esama daug derybinių sunkumų: kaip galime padėti Kroatijai siekti pažangos?
Antra, dėl PHARE programos lėšų paskirstymo ir valdymo: kokius didžiausius trūkumus privalo pašalinti Kroatijos finansinio valdymo sistema?
Trečia, grįžtant prie mano kolegos Bernd Posselt pasisakymo, buome įsitikinę, kad buvo susitarta šį klausimą išspręsti labai greitai. Tačiau jei šiuo metu dar nepradėta 17 derybų skyrių, kaip galima veikti planuota sparta?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Dėkoju už šiuos svarbius papildomus klausimus. Komisija bendradarbiauja su Kroatija, kaip ir bet kuria kita šalimi kandidate, siekiant laikytis Tarybos ir valstybių narių vienbalsiai priimtos derybų programos.
Privalome stebėti pažangą pagal pakankamai naują metodiką parengtą ir priimtą 2006 m. pabaigoje (dėl labai tvirtos Parlamento paramos), norint pagerinti stojimo į ES proceso kokybę. Vadinasi, šaliai esant pajėgiai pradėti derybas vienose gairėse ir jas užbaigti, ji laikoma įrodžiusia pakankamą pažangą atitinkamoje srityje.
Pateiksiu jums konkretų pavyzdį: Kroatijos laivų statybos sektorius. Tikimės, kad Kroatija parengs labai konkrečią viso sektoriaus restruktūrizavimo strategiją, kurioje bus aptariamos ir visos atitinkamos šio sektoriaus atskiros laivų statyklos.
Visai neseniai įvyko Kroatijos ministro pirmininko pavaduotojo ir mano kolegės Neelie Kroes, Europos Komisijos narės konkurencijos srityje susitikimas, siekiant aptarti padėtį šioje srityje. Šiuo metu laukiame kiek didesnių Kroatijos valdžios institucijų pastangų, kurios parodytų, jog Kroatija bus pajėgi tinkamai restruktūrizuoti savo laivų statybos sektorių ir mes galėsime toliau bendradarbiauti konkurencijos politikos srityje, kur valstybės pagalba turi kritinės reikšmės.
Šis pavyzdys įrodo, kad tik nuo Kroatijos vyriausybės ir jos valdžios institucijų priklauso sėkminga derybų, įgyvendinant gaires, baigtis. Visuomet žinojome, kad kai kurie derybų skyriai buvo sudėtingesni už kitus, todėl Komisija skatino Kroatiją nuosekliai dirbti ir sėkmingai derybas šiuose skyriuose užbaigti - pirmiausia B. Crowley nurodytoje teisminės reformos srityje bei kitoje paminėtoje srityje - laivų statybos sektoriuje.
Teisminės reformos srityje Kroatijai teikiama teisinir techninparama pagal pasirengimo stojimui priemonės institucijų kūrimo dalį. Skatiname sudvejintą įgyvendinimą ir, be abejonės, su Kroatija dalinamės savo turimomis žiniomis. Valstybės narės taip pat pateikia savo įvertinimą, kuris yra svarbus norint nustatyti, ar Kroatija daro tinkamą pažangą šioje srityje.
Taigi apskritai derybas laikau sėkmingomis. Derybų sparta pirmiausia priklauso nuo šių kritinių reformų Kroatijoje įgyvendinimo spartos, norint pradėti ir baigti derybų skyrius.
Dėl: Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stojimo į Europos Sąjungą proceso
2008 m. kovo 5 d. NATO aukščiausio lygio susitikimo metu surengtoje spaudos konferencijoje, už plėtrą atsakingas Komisijos narys O. Rehn pareiškė, kad, jei Graikijai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai nepavykus susitarti dėl pastarosios pavadinimo, tai turėtų neigiamos įtakos buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stojimui į Europos Sąjungą. ES siekia skatinti tolesnes derybas JTO plane ir artimiausiu metu rasti abipusiai priimtiną klausimo dėl šalies pavadinimo sprendimą. Tad kokių priemonių Komisija ketina imtis deryboms tęsti ir abipusiai priimtinam sprendimui rasti?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, norėčiau paaiškinti, kad kovo 5 d. nedalyvavau NATO aukščiausio lygio susitikime. Nepaisant savo noro, negalėjau atvykti į NATO aukščiausio lygio susitikimą, kaip yra klaidingai nurodyta klausime. Tuo metu teko dalyvauti Komisijos savaitiniame susitikime, kuriame priėmėme Komisijos komunikatą "Vakarų Balkanai: stiprinant Europos perspektyvą".
Vėliau padariau pareiškimą spaudos konferencijoje šiuo klausimu, - apie jį ir kalba gerbiamasis Parlamento narys. Šiame kontekste spaudos konferencijoje pažymėjau, kad pagrindiniams klausimui skiriama daug politinės energijos. Paskatinau abiejų šalių vadovus rasti abiems šalims priimtiną būdą. Tai dariau viešai ir privačiai.
Atsakydamas į klausimą paaiškinau, kad sprendimus dėl ES stojimo proceso valstybės narės priima vienbalsiai. Šiame kontekste išreiškiau susirūpinimą, kad nepavykus rasti pagrindinės problemos sprendimo galėtume susidurti su neigiama įtaka šalies stojimo procesui.
Užtikrinu jus, kad Komisija ir toliau ragins šalis konstruktyviai dirbti siekiant išspręsti pagrindinę problemą. Tačiau Komisija nėra įgaliota ir neturi įgalinimų šias priemones priimti, todėl reikėtų dėti tolesnes pastangas Jungtinių Tautų lygmeniu pagal dvi svarbias 1993 m. priimtas JTO vykdomosios tarybos rezoliucijas.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, dėkoju už jūsų atsakymą, kuriame patvirtinate savo Briuselyje padarytą pareiškimą. Taip pat jums padėkojau savo kovo 5 d. spaudos konferencijoje pateiktu klausimu.
Europos Parlamentas, atsižvelgdamas į rezoliuciją dėl buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respublikos (FYROM) stojimo galimybių neseniai pripažino būtinybę paspartinti derybas, norint priimti visuotinai priimtiną sprendimą, tad norėčiau jūsų paklausti: ar Komisija, kartu su Parlamentu įgyvendindama savo teises, ketina imtis priemonių prieš galutinį rudenį numatytą pranešimą?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Ir toliau raginame suinteresuotas šalis išspręsti šią ilgalaikę, mano nuomone, net pernelyg užsitęsusią problemą. Visiškai pasitikime Jungtinių Tautų tarpininku M. Nimitz, kuris yra aiškiai įgaliotas paskatinti abiejų šalių derybas pagal dvi 1993 m. kritinės svarbos JTO saugumo tarybos rezoliucijas. Todėl Komisija deryboms negali tarpininkauti. Šioje srityje nesame įgalioti, tačiau skatiname abi šalis elgtis labai konstruktyviai, dalyvauti ir galiausiai rasti šio klausimo sprendimą.
Bernd Posselt
- (DE) Komisijos nary, Komisija iš tiesų yra atsakinga: ji yra sutarčių saugotoja. Kaip nurodyta laikinajame susitarime, dvišaliai klausimai negali trukdyti stojimui. Norėčiau paprašyti jūsų tai patvirtinti ir paklausti, ar jūs pastebėjote Makedonijos vyriausybės pastangas šioms problemoms išspręsti ir ar, jūsų nuomone, Makedonija paskutiniais mėnesiais pasiektam tikros pažangos.
Olli Rehn
Komisijos narys. - Manau, kad jūs iš tiesų teisus, kai teigiate, kad šalis iki šiol pasieknemažai pažangos per paskutinį pusmetį, kritinių reformų srityje, pvz., teismų ir viešojo administravimo reformos bei administracinės teisės įgyvendinimo srityje.
Iš tiesų kovo mėn. komunikate nustatėme 8 pagrindines gaires, pagrįstas esminiais, svarbiausiais stojimo partnerystės prioritetais, kuriuose aptariamos būtinos buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respublikos numatomos reformos; jos mums leistų rudenį numatomame pranešime rekomenduoti pradėti stojimo derybas.
Tai priklausys nuo konkrečių derybų metu pasiektų rezultatų ir į tai mes, be abejonės, atsižvelgsime šiuo metu rengiamame pranešime dėl pažangos.
Norėčiau pasakyti, kad stojimo deryboms pradėti ir Komisijos rekomendacijai priimti galioja visų valstybių narių Taryboje vienbalsiškumo reikalavimas, todėl nors šį klausimą laikome dvišaliu, taip pat reikia atsižvelgti ir į politinę tikrovę.
Mūsų rekomendacija priklauso išimtinai nuo buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respublikos pažangos įgyvendinant realias reformas.
Dėl: Europos skiriamų lėšų Turkijos armijai Kipre
Kaip nurodyta spaudoje, ES skyrTurkijos armijai iki 13 mln. EUR.
Ar Komisija gali patvirtinti, kad Turkijos armija iš tiesų finansuojama Europos lėšomis? Jei taip, apie kokias lėšas ir projektus kalbėtina ir kokiu laikotarpiu? Kiek pinigų iš viso gavo Turkijos armija? Kas inicijavo šio finansavimo skyrimą? Ar Komisija ir toliau ketina finansuoti Turkijos armiją?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Man labai džiugu atsakyti į šį klausimą, nes galiu tai padaryti labai trumpai. Europos Sąjunga nėra skyrusi Turkijos kariuomenei Kipre jokių lėšų, kaip užsimenama gerbiamojo Parlamento nario klausimo pavadinime.
Pagal pasirengimo stojimui programą, IPA, Europos Sąjunga Turkijoje remia projektą "Civilinis šauktinių mokymas"; šis projektas iš tiesų vykdomas Turkijoje, o ne Kipre. Šiuo projektu siekiama, pasitelkiant Turkijos ginkluotąsias pajėgas, teikti karinę tarnybą atliekantiems šauktiniams švietimą žmogaus teisių, lyčių lygybės, moterų ir vaikų teisių, aplinkos apsaugos ir kovos su priklausomybe nuo narkotikų klausimais; mano manymu, visi šie klausimai labai svarbūs ir būtent to yra siekiama Turkijoje įgyvendinama programa "Civilinis šauktinių mokymas".
Philip Claeys
(NL) Norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atsakymą, tačiau šia prasme man kyla du trumpi klausimai. Visų pirma, kaip Komisijos narys galėtų paaiškinti šių klausimų apibūdinimą spaudoje? Ši informacija gauta peržvelgus spaudą ir esu įsitikinęs, kad taip buvo nurodyta Turkijos Kipro dalyje pasirodžiusiame leidinyje.
Antra, ar gali Komisijos narys užtikrinti, kad Kipre esantys Turkijos kariai neras galimybių pasinaudoti šiomis lėšomis ir jos bus naudojamos išimtinai pagal paskirtį?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Iš tiesų labai svarbu į legendas atsakyti faktais ir pašalinti galimus nesusipratimus pateikiant konkrečią ir objektyvią faktinę informaciją. Todėl esu labai dėkingas gerbiamajam Parlamento nariui už jo klausimą.
Iš tiesų, atsakydamas į jūsų klausimą, esu tikras, kad galime pateikti faktus žiniasklaidoje nurodytiems ir P. Claeys minėtiems nesusipratimams pašalinti.
Kaip minėjau, šį projektą Turkijoje vykdo Turkijos ginkluotosios pajėgos, todėl tai turėtų paaiškinti gerbiamajam Parlamento nariui dėl šio projekto ir programos vykdymo vietos.
Pirmininkė
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
Klausimų Komisijai valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 19.55 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
