Atsparumas antibiotikams (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - diskusijos dėl Paolo De Castro Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto vardu Komisijai pateikto klausimo žodžiu dėl atsparumo antibiotikams - B7-0304/2011).
Paolo De Castro
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, šiandien turime svarbią galimybę atsakingai ir pareigingai imtis didėjančios gyvūnų atsparumo antibiotinėms medžiagoms problemos. Tai strateginis žemės ūkio sektoriaus klausimas, ypač svarbus Europos gyvulininkystės sistemos ateičiai.
Tyrimų duomenimis, apie 50 proc. antibiotikų Europoje skiriama duoti gyvūnams. Tinkamai naudojami antibiotikai yra naudinga priemonė, padedanti ūkininkams išlaikyti savo gyvulius sveikus bei vaisingus ir užtikrinanti jų gerovę. Taigi susirinkome čia ne tam, kad peiktume antibiotikų naudojimą gyvulininkystėje, bet kad paprašytume Komisijos pateikti konkretų atsakymą, kaip veiksmingiau ir našiau naudoti antibiotikus siekiant sumažinti gyvūnų atsparumą jiems.
2010 m. gegužės 5 d. Parlamento priimtoje rezoliucijoje dėl ES gyvūnų gerovės veiksmų plano pabrėžiama, kad gyvūnų gerovė, gyvūnų sveikata ir visuomenės sveikata yra susiję. Komisija ir valstybės narės buvo paragintos atsakingai spręsti sudėtingą gyvūnų atsparumo antibiotikams problemą. Siekdami užtikrinti, kad visi gyvūnų sveikatos produktai, įskaitant antibiotikus, būtų naudojami veiksmingai, pirmiausia paraginome Komisiją kaupti ir nagrinėti su šių produktų naudojimu susijusius duomenis. Po metų Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas, kuriam turiu garbės vadovauti, yra čia, kad paprašytų Komisijos įgyvendinti visas atitinkamas iniciatyvas, kuriomis būtų išspręsta ši sena problema, dėl kurios žmonėms gali kilti sveikatos sutrikimų.
Ponia pirmininke, Komisijos nary, reikia, kad Komisija konkrečiai įsipareigotų remtis surinktais duomenimis gautiems rezultatams pritaikyti praktiškai ne tik ragindama atlikti mokslinius tyrimus ir stebėseną, bet ir užtikrindama veiksmingesnį antibiotikų, kaip kovos su gyvulių ligomis priemonės, naudojimą.
Kalbant apie tai, norėčiau pabrėžti, kad, kai kurių tyrimų duomenimis, dėl mažai energinės vertės turinčių pašarų gali padidėti gyvulių sergamumas, vadinasi, bus naudojama daugiau antibiotikų. Todėl būtų pageidautina, kad, atsižvelgiant į Europos veterinarijos mokslinio komiteto nuomonę, būtų peržiūrėtas draudimas šerti neatrajotojus mėsos ir kaulų miltais. Tokie pageidavimai buvo pareikšti š. m. balandžio 12 d. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto priimtoje rezoliucijoje, dėl kurios šiame Parlamente bus balsuojama rytoj.
Kelis pastaruosius mėnesius sunkiai dirbome, todėl norėčiau asmeniškai padėkoti poniai M. Paulsen, šešėliniams pranešėjams ir visoms Parlamento frakcijoms už jų neįkainojamą pagalbą rengiant bendrą tekstą šiuo klausimu. Būsimasis Europos gyvulininkystės konkurencingumas gali priklausyti nuo to, kaip bus sprendžiama ši problema, o kadangi ji susijusi ir su kitais klausimais, ją reikia spręsti atsakingai ir pareigingai, koordinuojant nuomones ir parodant bendrą politinę valią.
László Andor
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, visų pirma norėčiau pabrėžti, jog Komisijai žinoma, kad dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (AMR) kyla pavojus visuomenės sveikatai, todėl ji yra tuo susirūpinusi.
Atsakydamas į pirmą klausimą priminsiu, jog Komisija 2009 m. paprašEuropos vaistų agentūros (EMA) imtis vadovauti renkant palyginamuosius duomenis apie antimikrobinių medžiagų naudojimą gyvūnams. Projektas, pavadintas Europos antimikrobinių medžiagų vartojimo veterinariniais tikslais stebėsena (angl. the European Surveillance of Veterinary Antimicrobial Consumption, ESVAC), buvo pradėtas 2009 m. trečiąjį ketvirtį. Kurdama šią sistemą, EMA dirbo kartu su valstybėmis narėmis, ES agentūromis ir atitinkamomis suinteresuotųjų šalių grupėmis. Rezultatai, gauti iš duomenų, surinktų 10-yje valstybių narių, bus paskelbti kuo greičiau. Dar 12-oje valstybių narių savanoriškai pradedama rinkti šiuos duomenis. Pagrindinis tikslas - išplėsti sistemą tiek, kad ji apimtų visas ES valstybes nares. O kitas tikslas - gauti konkretesnių duomenų, pvz., gyvūnų rūšių lygmeniu.
Kam mums reikalingi šie duomenys? Jie reikalingi tam, kad galėtume sukurti mokslu pagrįstą metodą: tik vadovaudamiesi tokio pobūdžio duomenimis mokslininkai gali tinkamai įvertinti tikrąjį AMR pavojų, siejamą su antimikrobinių medžiagų naudojimu gyvuliams.
Pereidamas prie antro klausimo galiu patikinti gerbiamuosius Parlamento narius, jog Komisija supranta, kad AMR kontroliuoti reikia tarpdisciplininio metodo. Taigi, Komisija nuolat konsultuojasi su savo tarnybomis, valstybių narių atitinkamomis agentūromis ir kitomis suinteresuotųjų šalių grupėmis, pvz., per susitikimus ar viešas konsultacijas. Komisija nagrinėja su AMR susijusius klausimus glaudžiai bendradarbiaudama su tiesiogiai susijusiomis agentūromis, ypač su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru, Europos maisto saugos agentūra, Europos vaistų agentūra ir Europos Sąjungos etalonine atsparumo mikrobams tyrimo laboratorija.
Atsakydamas į trečią ir paskutinį klausimą norėčiau pranešti, kad Komisija kuria penkerių metų strategiją dėl AMR. Šioje strategijoje bus laikomasi kompleksinio požiūrio ir bus pateikti konkretūs pasiūlymai dėl tolesnių veiksmų, susijusių su AMR problemos sprendimu visuomenės ir gyvūnų sveikatos požiūriu. Strategija bus grindžiama Tarybos išvadomis ir rekomendacijomis dėl AMR ir mano anksčiau minėtų konsultacijų rezultatais.
ES taisyklių dėl veterinarinių vaistų ir vaistinio pašaro peržiūra vis dar nebaigta. Svarstomos naujos priemonės AMR problemai spręsti, pvz., poveikio vertinimo galimybė.
Remdamasi surinktais įrodymais Komisija nuspręs, kokia smulkesninformacija bus pateikta jos teisiniame pasiūlyme. Mūsų tikslas - pristatyti šią Komisijos strategiją 2011 m. lapkričio 18 d., Europos supratimo apie antibiotikus dieną.
Elisabeth Jeggle
Ponia pirmininke, pone L. Andorai, pirmiausia norėčiau padėkoti Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pirmininkui P. De Castro už šią iniciatyvą ir už Komisijai pateiktą klausimą šia svarbia tema. Pone L. Andorai, išklausiusi jūsų kalbą pirmiausia norėčiau paprašyti pereiti nuo teorijos prie praktikos - mums reikia imtis konkrečių veiksmų.
Atsparumas antibiotikams - tai tema, į kurią turi būti žvelgiama rimtai ir kuriai ligi šiol gyvulininkystės srityje skiriama per mažai dėmesio. Be abejo, tinkamai naudojamos antimikrobinės medžiagos yra naudingos. Tai - priemonė, padedanti ūkininkams išlaikyti savo gyvulius sveikus bei vaisingus ir užtikrinti jiems aukšto lygio gerovę. Siekdami užtikrinti, kad antibiotikai išliktų veiksminga kovos su gyvūnų ir žmonių ligomis priemone, turime priimti Bendrijos lygmeniu suderintą metodą.
Pastarosiomis savaitėmis Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete rengėme įtemptas diskusijas šiuo klausimu ir išsamiai jį apsvarstėme. Balandžio 12 d. komitetas priėmbendrą rezoliuciją balsų dauguma: 34 balsai "už" ir 2 "prieš". Puikiai bendradarbiaudami su visais šešėliniais pranešėjais iš įvairių frakcijų sukūrėme gerai suderintą ir apgalvotą tekstą, kurį privalome palaikyti, to jūsų ir prašyčiau rytoj balsuojant plenariniame posėdyje. Šis pranešimas suderintas, nes jame skiriama dėmesio gyvūnų gerovei, atsparumo antibiotikams problemai ir žemės ūkio valdų ekonominiam efektyvumui.
Taigi, dar kartą norėčiau padėkoti visiems su šiuo reikalu susijusiems asmenims Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete ir poniai M. Paulsen už vaisingą bendradarbiavimą. Dabar norėčiau matyti Komisiją imantis veiksmų.
Luis Manuel Capoulas Santos
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, antibiotikų naudojimo gyvulių ligoms gydyti pasekmės puikiai žinomos ir kelia vis daugiau nerimo. Tai sritis, kurioje ir dabar taikomi gana griežti standartai. Europos Parlamentas jai irgi skiria dėmesio, vykdoma nemažai teigiamų iniciatyvų, pvz., duomenų apie atsparumą antibiotikams rinkimo tinklas. Vis dėlto šių iniciatyvų nepakanka.
Todėl raginu Komisiją ne tik gerinti stebėsenos sistemą, bet ir imtis reikiamų priemonių platesnio masto duomenims rinkti, taip pat įvairių paskatų, kuriomis būtų skatinama geriausia šioje srityje patirtis, įtrauktina į kuriamą bendros žemės ūkio politikos teisės aktų paketą.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pateiktas rezoliucijos tekstas vertas išsamaus Komisijos tyrimo. Svarbiausios komiteto rekomendacijos, kaip ką tik patvirtino mano kolegE. Jeggle, sulaukdidelės paramos. Svarbiausia, kad rekomendacijos būtų įgyvendintos imantis konkrečių priemonių geriau ginti visuomenės sveikatą ir Europos gyvūninės kilmės maisto produktų kokybės įvaizdį.
Marit Paulsen
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, manau, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete atlikome didžiulį darbą. Politiškai mišriame susirinkime retai taip gerai dėl visko sutariama, kaip šįkart sutarėme mes.
Atsparumas antibiotikams - tai iš esmės didžiausia tiek gyvūnų, tiek žmonių sveikatai grėsmę kelianti problema, su kuria susiduriame. Vienu metu infekcinės ligos buvo dažniausia vaikų, jaunimo ir gyvūnų jauniklių mirties priežastis. Todėl nereikia pamiršti, kad ir gyvūnai, ir žmonės yra žinduoliai. Mūsų vienoda imuninapsauga, mes vienodai jautrūs stresui, o tai reiškia, kad mums blogai jaučiantis pažeidžiama mūsų imuninapsauga ir mums reikia antibiotikų, nes tampame mažiau atsparūs rimtoms infekcijoms.
Apsvarstėme tai medicinos požiūriu. Ėmėmės priemonių, bandėme sugriežtinti antibiotikų vartojimą ir suprasti, kas galėtų atsitikti. Nereikia pamiršti, kad jei prarasime antibiotikus kaip ginklą, grįšime į savo prosenelių laikus, kai šiuo metu nereikšmingos atrodančios infekcinės ligos, pvz., mažo vaiko ausies uždegimas, galėtų vėl tapti mirtinos. Tai klausimas, kuris šiuo atveju nėra itin lengvai išsprendžiamas, ir į jį reikėtų žvelgti rimtai. Kaip sakiau, esu labai patenkinta.
Žinoma, norėčiau, kad kai kurių šioje rezoliucijoje išdėstytų aspektų būtų buvę daugiau ar kad kai kurie jų būtų buvę kitokie, bet svarbiausia ne tai, kad visi taškai sudėlioti, svarbu, jog visi kartu norime pradėti procesą. Tikiuosi, kad Komisija į tai atsižvelgs, nes, mano manymu, rytoj beveik vienbalsiai ištarsime "taip". Labai to tikiuosi, tikiuosi, kad tai bus ryškus ženklas, priversiantis atsisėsti ir įdėmiai klausytis. Ačiū.
Richard Ashworth
ECR frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pirmininkui, kad iškėlšį klausimą.
Aš irgi susirūpinęs dėl atsparumo antibiotikams masto, nustatomo gyvulių bakterinių infekcijų atvejais. Sutinku su komiteto pirmininku, kad reikėtų labiau sunerimti dėl to, jog tai gali būti perduodama žmonėms. Dabar mes sužinome, kad kažkada patikimais laikytų antibiotikų veiksmingumas gerokai sumažėjo, taigi žmonių sveikatai kyla pavojus. Todėl palaikau diskusijų tikslą. Be to, sutinku, kad pirma ir svarbiausia, ką reikia padaryti, norint stebėti problemą ir ją įvertinti, yra pradėti glaudžiai bendradarbiauti su įvairiomis agentūromis ir vaistų pramone.
Tačiau noriu pasakyti, kad, priešingai paplitusiai nuomonei, šios problemos priežastis yra ne tik intensyvi žemės ūkio veikla. Neatsakingas antibiotikų naudojimas žemės ūkyje yra - ar buvo - būdingas visiems ūkiams, nesvarbu - dideliems ar mažiems. Iš tikrųjų pasakysiu dar daugiau: šiuo metu didieji gamintojai dažniausiai sutartinėmis sąlygomis vertikaliai susaistyti su perdirbimo sektoriumi, o profilaktiškai naudoti antibiotikus dažniausiai draudžiama arba jų naudojimas ribojamas vadovaujantis kokybės užtikrinimo schemomis.
Nėra abejonių, tam tikros kontrolės priemonės būtinos. Nekantraudamas noriu išsamiau išgirsti apie Komisijos nario strategiją. Yra trys dalykai, kuriuos noriu paminėti. Visų pirma, visos priemonės, kurių imamasi, turi būti pagrįstos patikimais moksliniais įrodymais, antra, jos turi būti proporcingos, trečia, dėl jų neturėtų būti apsunkintas tolesnis žemės ūkio ir veterinarijos pramonės reglamentavimas, o kartu didinamos išlaidos.
Martin Häusling
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, tai labai opi problema. Ji labai svarbi ne tik gyvulininkystės ateičiai, bet pirmiausia ir žmonių sveikatai. Nederėtų apie tai pamiršti. Pagaliau tai nėra Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto problema. Vėl paaiškėjo, kad neturime pakankamai duomenų. Tik 10 valstybių narių pateikinformaciją, o tai yra per mažai. Turime spręsti šį klausimą gerokai greičiau ir mums reikia tikslios kontrolės.
Šiuo atveju per mažai dėmesio skiriame vienam veiksniui - intensyviai žemės ūkio veiklai dideliuose pastatuose ir tam tikruose regionuose. Turime atkreipti į tai dėmesį, galime ką nors nuveikti, kad užkirstume tam kelią. Restruktūrizuodami savo žemės ūkio politiką galime užtikrinti, kad pagrindinis dėmesys būtų skiriamas gyvūnų gerovei: kad gyvūnai būtų laikomi jų rūšiai tinkamomis sąlygomis, kad jie būtų stiprūs ir tvirti ir kad būtų vadovaujamasi principu - prevencija yra geriau negu gydymas.
Be to, reikalingas ilgalaikis žemės ūkyje naudojamų antibiotikų sumažinimo planas, o tai - užduotis Komisijai. Didžiausią atsparumo antibiotikams poveikį jaučia žemės ūkio pramonės darbininkai, kitaip tariant, ūkininkai ir jų darbuotojai. Šie žmonės jau dabar patiria dėl to didžiulių problemų. Dar reikėtų susirūpinti dėl to, jog esama tikimybės, kad atsparumas antibiotikams perduodamas tiesiogiai per pašarus. Rūpindamiesi Europos gyventojų sveikata, turime atidžiau pažvelgti į šią problemą. Šioje srityje reikia skubiai imtis veiksmų.
Labai svarbu aiškiai pasakyti, kad 50 proc. visų antibiotikų naudojama gyvulininkystėje, o toks skaičius tikrai per didelis. Atsižvelgdami į ilgalaikius žemės ūkio ir visuomenės sveikatos interesus, turime užtikrinti, kad šis skaičius būtų sumažintas.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Ponia pirmininke, šių metų Pasaulinės sveikatos dienos, minimos balandžio 7 d., tema - atsparumas antibiotikams - kaip grėsmvisuomenės sveikatai visame pasaulyje. Kasmet Europoje nuo priežasčių, siejamų su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, miršta 25 000 žmonių. Gyvūnai ir gyvūninis maistas iš dalies prisideda prie to, kad didėja žmonių atsparumas antibakterinėms medžiagoms. Todėl rezoliucija, dėl kurios šiandien vyksta diskusijos, yra svarbus dokumentas.
Svarbiausias visų diskusijų šia tema žodis yra "atsargumas". Antibiotikai patys savaime nėra blogi, pavojingas jų neapskaičiuotas besaikis vartojimas. Antibiotikų nereikia peikti, bet reikia atsargiai vartoti ir žmonėms, ir skirti jų gyvūnams. Taigi šioje rezoliucijoje siūlomos priemonės dėl reikalavimo veterinarams ir ūkininkams pateikti daugiau informacijos turi būti įgyvendinamos kuo energingiau. Draudimas naudoti antibiotikus kaip priedus gyvulių pašaruose būtinai turi būti reglamentuotas tarptautinio susitarimo.
Neseniai atlikto tyrimo duomenimis, beveik pusėje iš Jungtinėse Amerikos Valstijose esančių parduotuvių paimtų mėsos mėginių buvo rasta Staphylococcus aureus bakterijų, kurių pusbuvo atspari mažiausiai trims antibiotikų klasėms. Tai įrodo, kad gyvulininkystėje antibiotikai plačiai naudojami, ir turiu pasakyti, kad Europos ūkininkams nusibodo būti vieninteliais, priimančiais taisykles ir jų besilaikančiais, net jei yra grėsmės gauti mažiau pelno.
Ulrike Rodust
(DE) Ponia pirmininke, pone L. Andorai, ponios ir ponai, turime daryti viską, kas įmanoma, kad užkirstume kelią atsparumo antibiotikams plitimui. Visiškai tam pritariame. Tam reikia atsakingai medicinoje ir gyvulininkystėje naudoti antibiotikus. Europos Sąjunga turi imtis ryžtingų veiksmų. Negalime leisti, kad vien Europos Sąjungoje nuo atsparių bakterijų sukeltų infekcijų kasmet mirtų po 25 000 žmonių. Antibiotikų negalima naudoti reguliariai ar profilaktiškai. Turime užtikrinti, kad visose valstybėse narėse antibiotikai būtų naudojami atsakingai.
Reikia visais įmanomais būdais stengtis, kad gyvuliai būtų sveiki visą laiką: nuo pat auginimo etapo iki jie bus visiškai suaugę - tai didžiausios svarbos reikalas. Sveiki gyvūnai - tai geriausias būdas išvengti infekcijos ir antibiotikų naudojimo. Šiuo atveju lemiama, kaip gyvūnai šeriami, bet žemdirbystirgi svarbi.
Be to, neturėtume atmesti alternatyvių metodų, pvz., homeopatijos ar fitoterapijos, taikymo galimybės gyvulininkystėje. Europoje reikia atlikti daugiau tyrimų ir gauti daugiau informacijos apie šias alternatyvias priemones.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, mano gimtoji šalis Nyderlandai yra pasaulio čempionė. Deja, ne futbolo - praleidome progą pernai, o pagal antibiotikų naudojimą gyvulininkystėje. Jokia kita pasaulio šalis augindama gyvulius nenaudoja tiek antibiotikų, kiek jų naudoja Nyderlandai. Tai sukelia labai rimtų padarinių, ir tokio naudojimo padarinių yra ne tik Nyderlanduose; kaip minėjo kiti Komisijos nariai, - kasmet Europoje nuo bakterijų sukeltų infekcijų miršta 25 000 žmonių. Į žmogaus organizmą jos patenka per mėsą. Nyderlanduose 90 proc. vištienos yra atspari ESBL bakterijoms, o praėjusį mėnesį dar paaiškėjo, kad atsparių bakterijų aptikta daržovėse, kur jos pateko per trąšas ir dirvožemį. Ponia pirmininke, tai tikrai reikia pakeisti. Tokia šalis kaip Danija parodė, kad galima pakeisti padėtį ir kad, imantis tvirtų, griežtų priemonių, gyvulininkystės sektorių galima išlaikyti sveiką net naudojant daug mažiau antibiotikų.
Komisija yra pareiškusi anksčiau ir dar kartą tai padaršiandien vakare, kad lapkričio mėn. ji pasiūlys platesnio masto priemonių. Jos bus plėtojamos 2012 m. Noriu paraginti Komisiją skirti šiam reikalui ypatingą dėmesį ir neleisti, kad viskas priklausytų nuo valstybių narių, kurios per lėtai imasi įgyvendinti tinkamas priemones.
Mairead McGuinness
Ponia pirmininke, nėra abejonių, kad partijos dėl atsparumo antibiotikams problemos tarpusavy sutaria. Tačiau, atsižvelgiant į tai, ką Komisija ką tik pasak- t. y. kad turime tik 10 valstybių narių duomenų ir jie mums vis dar neprieinami, - kalbame apie problemas, apie kurias neturime išsamios informacijos. Mums reikia šios informacijos.
Norėčiau pamatyti valstybių narių vaistų naudojimo vienam gyvuliui lyginamąją lentelę, kad galėtume faktiškai pamatyti, kuriose šalyje taikoma geriausia praktika, kad jų pavyzdys būtų gairšalims, kuriose tokia praktika netaikoma. Neketinu rodyti pirštais, geriau valstybėms narėms, kurios galbūt naudoja per daug antibiotikų, suteikti galimybę patobulinti jų gyvulininkystėje taikomą praktiką.
Tiesa ir tai, kad ūkininkai antibiotikus naudoja ne kada tik jiems šauna į galvą, bet tada, kai gyvuliai serga. Antibiotikai nemažai kainuoja, todėl ūkininkai nenaudoja jų taip, lyg paprasčiausiai duotų gyvuliui atsigerti vandens.
Šioje diskusijoje reikia išlaikyti pusiausvyrą. Gaukime informaciją. Tikimės, kad lapkričio mėn. priimta strategija padės mums išvengti šios vis didėjančios Europos Sąjungos bei jos gyvūnų ir žmonių problemos.
Peter Jahr
(DE) Ponia pirmininke, noriu padėkoti klausimo autoriui, mūsų komiteto pirmininkui, už tai, kad įtraukšią temą į darbotvarkę. Antibiotikų naudojimas gyvuliams turi ir pranašumų, ir trūkumų, tai tarpusavy glaudžiai susiję. Vaistai, naudojami išlaikyti gyvulius sveikus, netinkamai naudojami gali būti labai pavojingi žmonėms. Taigi, turime imtis suderintų, integruotų ir, svarbiausia, moksliškai pagrįstų priemonių, nes ateityje mums vis dar reikės naudoti antibiotikus gyvuliams gydyti. Taip pat turime mažinti jų žmonėms keliamą pavojų.
Šis pranešimas tiksliai atitinka šiuos reikalavimus. Tikiuosi, kad Komisija atsižvelgs į Parlamento pasiūlymus, pageidavimus ir reikalavimus. Kaip sakdaugybprieš tai kalbėjusių pranešėjų, visų svarbiausia, kad visos valstybės narės išnagrinėtų dabartinę padėtį gyvūnų, Europos žemės ūkio ir ypač Europos Sąjungos piliečių labui.
Miroslav Mikolášik
(SK) Ponia pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į vieną veterinariją su žmonių medicina siejantį faktą. Visuose Europos mikrobiologų kongresuose, kai kalbama apie žmonių atsparumą antibiotikams, minimas meticilinui atsparus staphylococcus aureus. Tai nelaimė, su kuria kovojant žmonių medicinoje nebėra veiksmingo antibiotiko: nežinome, kaip nuo jo gydyti. Kasmet nuo jo miršta iki 25 000 žmonių.
Ar žinote, kaip tai atsitiko? Paprasčiausiai neatsakingai naudojant antibiotikus veterinarijoje. Gyvuliai tiesiogine prasme farširuojami tonomis antibiotikų. Antibiotikų duodama profilaktiškai, jų įmaišoma į pašarą, o taip dėl jų silpninami ir žmonės bei jų gebėjimas kovoti su gaunamomis infekcijomis net gydomiems ligoninėje ar gydomiems bakterijų padermėmis.
Norėčiau paraginti Komisiją sparčiau rinkti valstybių narių tyrimų duomenis, taip pat remti naujus žmonėms veiksmingų ir gyvybę išgelbėjančių antibiotikų mokslinius tyrimus.
Jaroslav Paška
(SK) Ponia pirmininke, chemijos ir vaistų pramonės produktų skverbimasis į maisto grandinę yra neišvengiamas žemės ūkio gamybos masto didinimo padarinys. Vadinasi, žmogaus organizmas tampa maisto gamintojų, siekiančių kuo pigiau ir kuo našiau pagaminti kuo daugiau maisto, pastangų auka.
Taigi, turime atidžiai kontroliuoti, kaip šiuolaikiniai cheminiai preparatai ir vaistai naudojami žemės ūkyje, o, norėdami apsaugoti savo piliečių sveikatą, turime tikslingai, sistemingai ir nuolat vertinti, kokių šios medžiagos sukelia padarinių. Tik vykdydami kokybišką nuolatinę maisto produktų kontrolę galėsime laiku atpažinti naujųjų technologijų gyventojams keliamą pavojų.
Šiandien galime daug kalbėti apie antibiotikus ir didėjantį atsparumą jiems, tačiau turime atkreipti dėmesį į šią problemą ir išsamiau ją įvertinti. Be to, viliuosi, kad Komisija atsižvelgs į susirūpinimą maisto saugumu kaip į nuoseklią strategiją.
László Andor
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, Komisijos strategijoje dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (AMR), kurią planuojame pristatyti lapkričio mėn., bus pateikta daugiau minčių, kaip Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis galėtų išspręsti AMR problemą visuose susijusiuose sektoriuose. Kai kuriems veiksmams įgyvendinti gali prireikti padaryti teisės aktų pakeitimų. Kitiems gali to nereikėti. Svarbiausia pasirinkti tinkamą priemonę pradėtam darbui atlikti.
Visiškai su jumis sutinku, kad tai ne tik gyvulininkystės sektoriaus problema. Būtent todėl mūsų tikslas - sumažinti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, siejamoms su gyvuliams skiriamomis antimikrobinėmis medžiagomis, plitimą.
Yra įvairių priemonių šiai problemai spręsti: reikia šviesti visuomenę, rengti informuotumo didinimo kampanijas ir t. t. Dėl tos pačios priežasties manome, kad, skatinant geriau suprasti šios problemos esmę, reikia rinkti duomenis. Valstybės narės neprieštarauja pateikti duomenis, o tai teikia vilčių.
Taip, mes tikrai turime kalendorinį veiksmų planą. Vyksta parengiamasis darbas, pvz., atliekamas poveikio vertinimas, peržiūrimos taisyklės dėl veterinarinių gydymo priemonių ir t. t. Kaip minėjau, pasiūlymai dėl teisės aktų bus pateikti 2012 m.
Komisija labai palankiai vertina vertingą Parlamento indėlį ir laukia tolesnio bendradarbiavimo su Parlamentu, valstybėmis narėmis ir visų sektorių suinteresuotosiomis šalimis, kartu siekiant apsaugoti Europos Sąjungos gyventojų sveikatą.
Pirmininkė
Diskusijoms užbaigti gavau vieną pasiūlymą dėl rezoliucijos.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks gegužės 12 d., ketvirtadienį, vidurdienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Luís Paulo Alves
Pastaraisiais metais galvijų ir naminių gyvulių atsparumas antibiotikams tapo problema. Siekiant išspręsti šią didėjančią problemą, raginu atlikti daugiau tyrimų ir geriau kontroliuoti padarinius, jos sukeliamus maisto grandinėje. Tinkamai naudojami antibiotikai yra naudinga priemonė, tačiau raginu Komisiją imtis konkrečių priemonių, kad jų naudojimas būtų veiksmingesnis mažinant gyvulių atsparumą antibiotikams, nes tai - visai maisto grandinei turinti įtakos problema. Pirmiausia tai turi įtakos atsparumo antibiotikams laipsniui, taigi turi pasekmių ir žmogaus sveikatai. Norint to pasiekti, reikia, kad į Maisto ir veterinarijos tarnybos (FVO) ir Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) biudžetus būtų įtraukta lėšų, reikalingų papildomai faktinei medžiagai rinkti ir šiai problemai veiksmingai kontroliuoti. Galiausiai, atsižvelgdamas į šios problemos svarbą, raginu Komisiją Europos lygmeniu parengti šios problemos sprendimo planą. Šiame plane turi būti atsižvelgta į visą kovos su atsparumu antibiotikams problemos mastą, o svarbiausia, į gyvūnų sveikatos ir antibiotikų naudojimo sąsają bei gyvūnų ir žmonių sveikatos sąsają.
Ismail Ertug
Antibiotikų gauname su maistu, dėl to didėja mūsų atsparumas jiems. Tai viena medicinos pažangos sričių, kuri laipsniškai žlugdoma, apie tai mes žinome jau kurį laiką. P. De Castro minėjo priemones, kurių jau imtasi. Pritariu rezoliucijoje pateiktiems pasiūlymams. Norėčiau sutelkti dėmesį į du dalykus.
Vien reglamentuoti nepakanka. Per dioksino skandalą matėme, kaip lengvai galima pakirsti reglamentų galią, jei viena "balta varna" elgiasi labai aplaidžiai. Žinoma, reglamentų reikia, be to, reikia diegti kontrolės sistemas, tačiau taip problemos iki galo neišspręsime.
Vidutinės ir ilgalaikės trukmės problemos sprendimas - padaryti taip, kad antibiotikų nereikėtų naudoti. To galime pasiekti pirmiausia investuodami į mokslinius tyrimus ir skatindami ekspertus dalytis turimomis žiniomis, antra, perduodami šias žinias ūkininkams ir veterinarams, trečia, teikdami informaciją vartotojams.
Turime protingai pasinaudoti rinkos galia, nes būtent vartotojai galiausiai sprendžia, kaip gaminamas jų maistas.
Pavel Poc
Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro duomenimis, Europoje yra 400 000 pacientų, užsikrėtusių bakterijų padermėmis, atspariomis keliems antibiotikams. Todėl pritariu Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto rezoliucijai, kurioje ypač palaikau tai, kad reikia tinkamai rinkti ir nagrinėti palyginamuosius duomenis apie cheminių preparatų pardavimą naudoti veterinarijoje ir tolesnį jų davimą gyvuliams. Tokių duomenų rinkimas turėtų būti privalomas visoms ES valstybėms narėms. Jei ES bus imtasi griežtų priemonių dėl antibiotikų naudojimo gyvuliams, galima tikėtis, kad trečiųjų šalių įstatymai irgi keisis, ypač dėl finansinių nuostolių, susijusių su mėsos eksporto į Europą apribojimu. Pvz., 74 proc. iš visų JAV naudojamų antibiotikų naudojama gyvulininkystėje siekiant užkirsti kelią ligoms ar paskatinti sveikų gyvulių augimą. Pusėje visų JAV parduotuvėse patikrintų mėsos gaminių buvo rasta pavojingų bakterijų (MRSA). JAV ši problema žinoma nuo 2008 m. ir iki šiol nepasiūlyta jokių esminių jos sprendimų. Nepatogeninės keliems antibiotikams atsparios bakterijų padermės yra pavojingos, nes gali sukelti transgeninių perdavimų ir, naujausių tyrimų duomenimis, padidinti bendrą atsparumą. Atsiradus naujoms keliems antibiotikams atsparių bakterijų padermėms, ateities kartos gali netekti galimybės veiksmingai naudotis antibiotikais. Toks scenarijus gali turėti katastrofiškų padarinių žmonijos sveikatai. Atsparumas antibiotikams - tai nepaprastai rimta problema, kurią reikia nedelsiant ir veiksmingai spręsti.
