Riadenie situácie v súvislosti s chrípkou H1N1 (stručná prezentácia) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pani Rivasiovej v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín o hodnotení riadenia situácie v súvislosti s chrípkou H1N1 v rokoch 2009 - 2010 v EÚ.
Michèle Rivasi
Všetci si pamätáme, že v roku 2009 bolo jednou z významných správ oznámenie o chrípke H1N1. Prvé prípady boli hlásené takmer pred dvomi rokmi - 25. marca 2009 - a 11. júna 2009 vyhlásila Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) 6. stupeň pohotovosti.
Tento najvyšší stupeň pohotovosti, ktorý vyhlásila WHO, viedol v Európe k prijatiu série opatrení. Niektoré členské štáty spustili imunizačné kampane, ktoré boli nielen veľmi nákladné, ale aj neprimerané vzhľadom na známy stupeň závažnosti vírusu, ktorý bol, ako v tom čase v máji 2009 konštatovala WHO, mierny.
Čo sa týka stupňa závažnosti, táto chrípka si do konca apríla 2010 vyžiadala v Európe približne 2 900 ľudských životov, inými slovami miera úmrtnosti bola oveľa nižšia než v prípade sezónnej chrípky, ktorá podľa odhadov spôsobí ročne 40 000 - 220 000 úmrtí, v závislosti od roka.
Podľa najnovšej správy Dvora audítorov sa pritom náklady v Spojenom kráľovstve odhadujú na takmer 1,3 miliardy EUR a vo Francúzsku na viac ako 700 miliónov EUR.
Hodnotenie riadenia situácie v súvislosti s chrípkou H1N1 ukazuje, že Európska únia a členské štáty reagovali neprimerane. Preto sme sa spolu s kolegami, ktorým ďakujem za ich pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, pokúsili vypracovať konštruktívnu správu, ktorá sa zameriava na obnovenie dôvery európskych občanov v zdravotnícke zariadenia.
Správa je rozčlenená do troch hlavných tém: spolupráca, transparentnosť a nezávislosť.
Pokiaľ ide o spoluprácu, chceli by sme zdôrazniť potrebu súdržnosti, účinnosti, nezávislosti a pružnosti. Napríklad plány prevencie v prípade budúcej chrípky sa musia prepracovať tak, aby sa zaručila vyššia súdržnosť a účinnosť, a musia byť dostatočne nezávislé a pružné, aby ich bolo možné prispôsobiť v reálnom čase podľa najnovších dostupných údajov. Takáto pružnosť by našim verejným financiám bola ušetrila veľa zbytočných výdavkov. Zároveň je dôležité jasne stanoviť úlohy a zodpovednosti hlavných aktérov zodpovedných za riadenie zdravotných rizík. Musí sa zrevidovať samotné vymedzenie pojmu pandémia tak, aby nezohľadňoval len geografické rozšírenie, ale aby zahŕňal aj kritérium závažnosti. WHO nás informovala, že na tom skutočne pracuje. Hromadný nákup očkovacích látok je možný za predpokladu, že za kvalitu, bezpečnosť a účinnosť výrobkov naďalej nesú plnú zodpovednosť výrobcovia. Vlády nesmú za žiadnych okolností niesť zodpovednosť za vedľajšie účinky očkovacích látok, ktoré sa považujú za bezpečné.
Čo sa týka nezávislosti, postup urýchleného schvaľovania poukázal na problém nedostatku dostupných vedeckých údajov. Výskum očkovacích látok a antivirotík sa musí uskutočňovať úplne nezávisle od farmaceutických spoločností.
Pokiaľ ide o transparentnosť, potrebná je úplná transparentnosť v súvislosti s hodnotením liekov, ktoré sa používajú v prípade zdravotnej pohotovosti, a úplný prístup k dostupným klinickým testom. Musia sa zverejňovať všetky vyhlásenia o konflikte záujmov zo strany odborníkov zodpovedných za hodnotenia. Mrzí ma jedna vec: uprednostnila by som, keby ich kontrolovali agentúry, ktoré najímajú týchto odborníkov, tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh však nebol prijatý.
Na záver chcem upozorniť na prípady narkolepsie, ktoré boli pozorované u detí vo Fínsku a Švédsku po zaočkovaní očkovacou látkou proti chrípke H1N1, ktorej výrobcom je spoločnosť GSK. Týmto prípadom musíme venovať pozornosť.
V prvom rade tieto prípady jasne dokazujú, že ešte stále existujú biele miesta týkajúce sa skutočnej toxicity očkovacích látok a pomocných látok, ako aj v súvislosti s možnými rizikami, ktoré ešte nie sú známe ani samotným výrobcom. Fínsko pozastavilo používanie tejto očkovacej látky dovtedy, kým nebude k dispozícii viac informácií. Iná je pozícia Európskej agentúry pre lieky (EMA), ktorá sa rozhodla, že nevydá žiadne stanovisko týkajúce sa obmedzenia používania tejto očkovacej látky dovtedy, kým nebude k dispozícii viac informácií. Bola by som rada, keby Komisia prijala rovnakú pozíciu ako Fínsko. Je načase, aby zásada predbežnej opatrnosti bola tentoraz prínosom pre pacientov a nie vždy len pre spoločnosti.
Anne Delvaux
(FR) Sme pripravení na zvládnutie pandémie v Európe? Odpoveď znie: "áno, ale". Počas prípadu chrípky H1N1 v rokoch 2009 - 2010 sme videli, že každý členský štát konal osamotene, bez veľkej súdržnosti či dokonca solidarity.
Ako tieňová spravodajkyňa tohto dokumentu si myslím, že bolo potrebné uviesť tieto poznámky, ale predovšetkým zájsť ďalej, postupovať konštruktívne a prijať praktické kroky v mene našich občanov, ktorí - to treba povedať, a to považujem za najškodlivejšie dôsledky - bezpochyby stratili určitý stupeň dôvery v informácie o verejnom zdraví.
Správa pani Rivasiovej, o ktorej budeme hlasovať zajtra, zohľadňuje tieto základné priority. Patrí medzi ne systematické posilňovanie spolupráce medzi členskými štátmi, účinnejšia koordinácia s európskymi zdravotníckymi inštitúciami, objasnenie úloh európskych štruktúr riadenia rizika a hodnotenie stratégií imunizácie a komunikácie uplatňovaných v členských štátoch.
Preto je to dobrá správa a pani spravodajkyni blahoželám. Musíme však, samozrejme, zabezpečiť, aby nezostala nevypočutá. Sú za to zodpovedné naše členské štáty, ktoré majú v tejto oblasti najviac právomocí, a preto majú voči našim spoluobčanom veľkú zodpovednosť.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Počas pandémie chrípky v roku 2009 boli členské štáty EÚ maximálne pripravené. Zároveň úplne súhlasím s rečníčkou, ktorá vystúpila predo mnou: úplne chýbala koordinácia medzi členskými štátmi. To mohlo vyvolať v našej krajine vnútornú krízu, aj keď predchádzajúca socialistická vláda, ktorá bola v tom čase pri moci, podnikla úspešné kroky na riešenie epidémie. Vírus H1N1 však nie je ľavicový ani pravicový, musí sa proti nemu bojovať spoločným úsilím. Plne súhlasím so správou, v ktorej sa uvádza, že členské štáty musia koordinovať nákup očkovacích látok, vymieňať si informácie a vytvoriť väčšiu transparentnosť. Musíme si vymieňať informácie nielen o geografickom rozsahu epidémie, ale aj o stupni závažnosti a počte úmrtí. Ak sa nám to podarí, v budúcnosti môžeme v tejto oblasti prijať významné kroky na...
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Marina Yannakoudakis
Skupina poslancov Európskeho parlamentu, pani spravodajkyňa a ja sme sa pred viac ako rokom zúčastnili na neformálnom stretnutí v Bruseli so spoločným cieľom: urobiť niečo s H1N1.
Ako stretnutia pokračovali, zistila som, že naše ciele sú rovnaké, ale že máme odlišný prístup. Iniciatívna správa bola pre Parlament príležitosťou na prijatie pozitívnych krokov v rámci prípravy na epidémiu. Obávam sa, že táto príležitosť bola premárnená.
V tejto správe je mnoho bodov, ktorých hodnota je pochybná. Správa navrhuje pre Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) úlohu, ktorá nie je realizovateľná a mohla by viesť k falošnému pocitu bezpečnosti. Potrebovali sme prístup "ponaučenia" a základ vychádzajúci z tohto prístupu. Dostali sme správu, ktorá sa čiastočne zameriava na pomenovanie vinníkov, čo, obávam sa, znepriatelí mnohé zainteresované strany. Dostali sme správu, ktorá je viac politická ako praktická.
João Ferreira
(PT) Medzi ponaučeniami, ktoré si môžeme vziať z problémov s riadením situácie v súvislosti s chrípkou H1N1, je to, že musíme uznať, že členské štáty potrebujú systémy verejného zdravia spolu s rozšírenými službami v oblasti verejného zdravia, ktoré sú schopné zasahovať v širokom okruhu oblastí. Medzi príklady týchto oblastí patrí hodnotenie informácií o odporúčaných liekoch v prípade zdravotnej pohotovosti, najmä pri pandémii, a príprava a hodnotenie vedeckých štúdií - nezávisle od farmaceutického priemyslu - o účinnosti, bezpečnosti a pomere rizika a prínosu očkovacích látok a antivirotík pre odporúčané cieľové skupiny. Dôležité je tiež posilniť kapacity riadenia a predvídania rizík a kapacity výskumu a vývoja v týchto oblastiach, ako aj v preventívnych opatreniach v oblasti verejného zdravia. A nakoniec, dôležité je zlepšiť aj spoluprácu medzi rozličnými vnútroštátnymi službami a medzi týmito službami a príslušnými inštitúciami a organizáciami na medzinárodnej a regionálnej úrovni.
Jaroslav Paška
(SK) V apríli roku 2009 bol z Mexika hlásený prvý výskyt prasacej chrípky u ľudí. O dva mesiace vyhlásila Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) pandémiu chrípky.
Katastrofické scenáre prezentované zdravotníckymi autoritami vrátane Svetovej zdravotníckej organizácie a Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) viedli k tomu, že sa krajiny začali predbiehať v tom, ako čo najskôr obstarať čo najviac vakcín na ochranu svojich občanov.
Podľa odporúčaní WHO a ECDC zakúpila aj Slovenská republika viac ako milión vakcín dodaných začiatkom roka 2010. Keď však hlavný hygienik Slovenskej republiky vyzýval verejnosť na očkovanie, bol na smiech, nikto mu neveril. Ani jemu, ani našej slovutnej európskej zdravotnej organizácii ECDC. V tom čase už všetci vedeli, že vírus H1N1 nepredstavuje také riziko, ako sa na začiatku zdalo. Len WHO a ECDC stále zaryto mlčali.
Žiadne prehodnotenie situácie, žiadne doplňujúce odporúčania, proste nič...
(Rečník bol prerušený predsedajúcim.)
Anna Záborská
(SK) Chcem sa poďakovať pani Rivasiovej za vyčerpávajúcu správu. Odhalila slabé miesta systémov zdravotnej bezpečnosti, a to nielen na európskej, ale aj globálnej úrovni.
Správa ponúka aj dlhý zoznam opatrení, ktoré je potrebné prijať, aby sa situácia z rokov 2009 - 2010 neopakovala. To, čo sa udialo pri vyhlásení pandémie chrípky H1N1, je škandál.
Členské štáty Európskej únie vrátane Slovenska minuli stovky miliónov EUR, aby dokázali svojich občanov ochrániť pred neexistujúcou hrozbou. Bolo by zaujímavé zistiť, komu to prinieslo prospech. Ale aj to, kto nesie za vzniknutú situáciu zodpovednosť.
V predloženej správe mi chýbalo jediné: návrh, ako vniesť do systému zdravotnej bezpečnosti osobnú zodpovednosť. Lebo alibizmus síce nie je smrteľný, ale šíri sa rýchlejšie ako chrípka.
Åsa Westlund
(SV) Myslím si, že všetci súhlasíme s tým, že bolo veľmi mätúce, keď sme mali v rôznych členských štátoch rozdielne odporúčania. Napríklad vo Výbore pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín nás v ten istý deň, keď bol u nás riaditeľ Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb, navštívil švédsky minister, ktorý bol v tom čase úradujúcim predsedom Európskej rady, aby sme riešili túto otázku, a títo dvaja ľudia hovorili úplne odlišné veci. Jeden z nich odporúčal, aby boli deti očkované, a druhý povedal, že očkovanie by bolo pre deti nebezpečné.
Pre rodičov, ktorí hľadali spoľahlivé informácie, to bolo neobyčajne mätúce a veľmi rozporuplné. Veľmi veľké rozdiely boli však aj v tom, ako sa v členských štátoch riešila táto otázka z praktického hľadiska. V našej krajine bol veľký dopyt po očkovacích látkach, ktorý vyústil do mimoriadne chaotických scén pred zdravotnými strediskami. Zdravotné strediská, ktoré boli otvorené, nemali očkovaciu látku a zdravotné strediská, ktoré boli zatvorené, mali obrovské zásoby očkovacej látky. Musíme sa bližšie pozrieť na samotné vykonávanie.
Zuzana Roithová
(CS) Dnes môžeme pri pohľade späť vidieť, že tisíce miliárd eur, ktoré boli vydané na boj proti vírusu H1N1, boli vzhľadom na skutočnú závažnosť vypuknutia chrípky neprimerane vysoké. Ako lekárka považujem za veľmi poučné, že v Poľsku, kde vláda nepodľahla tlaku a nerealizovala program celoštátneho očkovania, nebola úmrtnosť vyššia než v krajinách s vysokou zaočkovanosťou. Ďakujem pani Rivasiovej za túto užitočnú správu a želala by som si, aby sa z nej členské štáty a všetky medzinárodné organizácie poučili; najmä v tom, že lieky by sa mali nakupovať spoločne. A čo je ešte dôležitejšie, dúfam, že zlepšia spôsoby hodnotenia epidemiologických štatistických údajov a že obnovia dôveru ľudí v odporúčania pre občanov Európskej únie.
Edite Estrela
(PT) Už sa tu spomínali pochybnosti o očkovacej látke proti chrípke H1N1. Vzhľadom na to, že v roku 2009 prebehla vo všetkých členských štátoch informačná kampaň, uskutočnili sa rozsiahle investície do očkovacích látok a Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila chrípku za pandémiu a zdá sa, že potom sa situácia náhle úplne zmenila, je prirodzené, že verejnosť by mala klásť otázky a byť trochu podozrievavá. Inými slovami, v roku 2010 sa o chrípke H1N1 prakticky vôbec nehovorilo. Preto je prirodzené, že ľudia by mali klásť otázky, či sme vtedy šírili paniku alebo to teraz neberieme dostatočne vážne. Otázka znie...
(Predsedajúci prerušil rečníčku.)
Karin Kadenbach
(DE) Dnes môžeme byť šťastní, že epidémia neprebiehala tak, ako sme sa obávali, totiž, že si vyžiada veľa ľudských životov. Veľmi tragické je každé jedno úmrtie.
Chcem poďakovať všetkým, ktorí prispeli k tejto rozprave. Táto rozprava veľmi jasne odzrkadľuje situáciu v EÚ: skúsenosti jednotlivých členských štátov sa veľmi líšia. Máme rozdielne systémy zdravotníctva. Štruktúra a poskytovanie zdravotnej starostlivosti sú vnútroštátnymi záležitosťami, ale v prípade epidémie alebo pandémie musíme spolupracovať na európskej úrovni. Videli sme, že tu sa v mnohých oblastiach ešte máme veľa čo učiť a veľa čo doháňať.
Ako sa dnes už viackrát spomínalo, v každom prípade musíme znovu získať dôveru obyvateľov. Riešenie situácie v súvislosti s chrípkou H1N1 ukázalo, že tu existujú nedostatky. V budúcnosti potrebujeme lepšiu koordináciu.
Maria Damanaki
členka Komisie. - Chcela by som poďakovať pani spravodajkyni Rivasiovej za túto správu, ktorá naozaj významným spôsobom prispieva k nášmu úsiliu poučiť sa z pandémie v roku 2009. Súhlasím s vami, že sa musíme z tejto pandémie poučiť, a tiež, že musíme kriticky preskúmať našu reakciu. Musíme zlepšiť našu pripravenosť a plánovanie týkajúce sa riadenia podobných cezhraničných zdravotných hrozieb, aby sme zabezpečili ochranu európskych občanov pred takýmito ohrozeniami zdravia.
EÚ už využívala nezávislé kapacity a expertízy v oblasti pandemickej chrípky. Európska komisia financovala od roku 2000 len v oblasti samotného výskumu viac ako 50 projektov týkajúcich sa chrípky, ktoré predstavujú investíciu vo výške 150 miliónov EUR. Naše agentúry, Európske stredisko pre prevenciu a kontrolu chorôb a Európska agentúra pre lieky, podporovali počas pandémie Úniu a jej členské štáty poskytovaním vedeckého poradenstva.
Okrem toho poskytovali členským štátom aktívnu podporu pri riadení tohto ohrozenia útvary Komisie prostredníctvom Výboru pre zdravotnú bezpečnosť EÚ. Spolu so správou Parlamentu však musím priznať, že rôzne hodnotenia našej reakcie poukázali na rad nedostatkov a problémov, ktoré je potrebné riešiť.
Patria medzi ne obstarávanie očkovacích látok proti pandémii, potreba lepšej koordinácie stratégií očkovania, väčšej pružnosti v našich plánoch pripravenosti a lepšej komunikácie s verejnosťou. Komisia je odhodlaná dosiahnuť v týchto otázkach pokrok s podporou vedeckých agentúr a spoločne s členskými štátmi, pretože to je spoločná právomoc s členskými štátmi.
Tieto problémy budeme riešiť v rámci dvoch iniciatív. Po prvé Komisia predstaví do konca tohto roka iniciatívu v oblasti zdravotnej bezpečnosti, ktorá posilní naše koordinačné spôsobilosti, a po druhé Komisia bude tiež iniciovať mechanizmus spoločného obstarávania očkovacích látok proti pandémii a antivirotík pre tie členské štáty, ktoré sa budú chcieť pripojiť. Posilnilo by to solidaritu v rámci EÚ zaručením minimálnej úrovne rovnocenného prístupu k očkovacím látkam. Posilnilo by to aj našu kúpnu silu a umožnilo získať lepšie zmluvné podmienky.
Komisia víta podporu, ktorú týmto iniciatívam vyjadrila pani spravodajkyňa. Komisia plánuje financovať aj ďalší výskum, ktorý sa bude zaoberať aspektmi týkajúcimi sa správania a komunikačnými stratégiami predovšetkým s cieľom zlepšiť aktualizáciu informácií o očkovacej látke.
A nakoniec, čo sa týka otázok predložených v súvislosti s transparentnosťou a nezávislosťou, považujeme ich za veľmi dôležité a naozaj si myslíme, že s tým musíme niečo urobiť. Komisia a príslušné agentúry budú spolupracovať na zlepšení našich postupov týkajúcich sa vyhlásení o konflikte záujmov a možných konfliktov záujmov.
Sme presvedčení, že pri dosahovaní nášho spoločného cieľa - zabezpečiť, aby sme v budúcnosti boli lepšie pripravení chrániť našich občanov pred zdravotnými hrozbami - musíme naďalej držať spolu.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční napoludnie v utorok 8. marca.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
János Áder
Najdôležitejším ponaučením zo známeho škandálu v súvislosti s chrípkou H1N1 je, že bola otrasená dôvera ľudí. Svetová zdravotnícka organizácia urobila planý poplach a jej predpovede podnecujúce hystériu viedli k tomu, že členské štáty boli nútené podniknúť kroky, ktoré boli vo vzťahu k známej a skutočnej závažnosti epidémie H1N1 neprimerané. Nakoniec spôsobili chrípkové kmene H1N1 na celom svete podstatne menej ochorení a úmrtí než bežná sezónna chrípka, pričom jednotlivé krajiny vynaložili na získanie očkovacích látok, ktoré boli dva- až trikrát drahšie ako priemerná očkovacia látka, neuveriteľné sumy z verejných financií. Pri tejto príležitosti si zasluhuje zmienku prípad Poľska: vláda nepristúpila k očkovaniu obyvateľstva proti H1N1, ale miera úmrtnosti nebola vyššia než v krajinách, ktorých obyvateľstvo bolo zaočkované. Stalo sa to v súvislosti s tým, že výrobca očkovacej látky mal napriek veľkým ziskom tú odvahu, že odmietol prevziať zodpovednosť za vedľajšie účinky očkovacej látky. Je to absolútne hanebný čin zneužívať obavy ľudí a ich zmysel pre zodpovednosť voči svojim rodinám a blízkym len na základe zavrhnutiahodnej chamtivosti. Skutočnosť, že pri celej tejto záležitosti asistovala dokonca aj Svetová zdravotnícka organizácia svojimi neodôvodnenými varovaniami pred pandémiou, si vyžaduje, aby EÚ podnikla čo najrozhodnejšie kroky. Musíme sa poučiť a EÚ musí získať väčší stupeň nezávislosti pri vyhodnocovaní prípadov, ktoré upozorňujú na možnosť epidémie podobnej H1N1. Napokon, jedného dňa sa môže vlk naozaj objaviť.
Sergio Berlato
Členské štáty a európske inštitúcie vykonali rad nákladných opatrení, ktoré boli vo vzťahu ku skutočnej závažnosti chrípky H1N1 v mnohých prípadoch úplne neprimerané. Podľa odhadov Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) si v roku 2009 chrípka H1N1 vyžiadala v Európe 2 900 ľudských životov. Tento údaj je podstatne nižší než oficiálne odhady počtu úmrtí spôsobených iba sezónnou chrípkou a svedčí o miernom stupni závažnosti tohto chrípkového vírusu.
Preto žiadam, aby sa tejto otázke venovala maximálna pozornosť, aby Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) mohla vykonať revíziu s cieľom vypracovať nové vymedzenie kritérií používaných pri vyhlasovaní celosvetovej pandemickej pohotovosti, ktoré bude zohľadňovať nielen geografické rozšírenie choroby, ale aj jej nákazlivosť. Okrem toho analýza krízového riadenia v súvislosti s chrípkou H1N1, ktoré vykonávala EÚ, podľa mňa jasne ukazuje, že je potrebné posilniť spoluprácu medzi zdravotníckymi orgánmi členských štátov a európskymi inštitúciami.
Nakoniec, pretože si myslím, že na zabezpečenie úspechu či neúspechu testov je dôležité, aby sa štúdie o očkovacích látkach a antivirotikách vykonávali nezávisle od farmaceutických spoločností, plne súhlasím s požiadavkou pani spravodajkyne, aby sa zverejňovali mená odborníkov, s ktorými konzultujú európske orgány verejného zdravia.
Jolanta Emilia Hibner
Pokiaľ ide o hodnotenie epidemiologických rizík, mali by sa využívať poznatky nezávislých odborníkov, ktorí nie sú prepojení s farmaceutickými spoločnosťami. Pri hodnotení závažnosti chrípky A (H1N1) a výsledného rizika je rozhodujúca nezávislosť Európskej únie. Nesmieme sa spoliehať len na štúdie odborníkov financovaných farmaceutickými spoločnosťami.
Ďalším nejasným aspektom je urýchlený postup použitý na uvedenie očkovacích látok proti chrípke H1N1, ktoré neboli dostatočne otestované a preskúmané, na trh. V roku 2009 hodnotili farmaceutické spoločnosti riziko spojené s týmto vírusom ako veľmi veľké, ukázalo sa však, že je menej nebezpečný ako bežná chrípka. Už v máji 2009 oznámila Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), že tento vírus nie je až taký nebezpečný. V dôsledku protichodných informácií však mnohé krajiny podľahli tlaku a nakúpili milióny očkovacích látok, ktoré neboli použité, a teraz sú už nepoužiteľné. Potrebujeme väčšiu transparentnosť inštitúcií EÚ v oblasti riadenia chorôb a preskúmanie súčasných postupov. Na posilnenie našej rokovacej pozície v súvislosti s nákupom očkovacích látok je veľmi dôležitá aj väčšia a užšia spolupráca medzi krajinami.
Chcela by som spomenúť, že moja vlasť - Poľsko - ide od samého začiatku príkladom, ako nepodľahnúť panike a ako požadovať záruku bezpečnosti očkovacích látok.
Bogusław Sonik
Práca na správe o pandémii vírusu A/H1N1 v rokoch 2009 - 2010 trvala takmer rok. Diskusia, ktorá sa začala v Európskom parlamente, skončila iniciatívnou správou Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín o prasacej chrípke, ktorá obsahovala body poukazujúce na etické a procedurálne nezrovnalosti, ku ktorým došlo počas boja proti tejto chorobe.
Znepokojil nás spôsob, akým farmaceutické spoločnosti zverejnili problém prasacej chrípky, keď tento vírus predstavili ako veľmi nebezpečný a prudko nákazlivý. Ukázalo sa, že vírus je omnoho menej nebezpečný ako bežná chrípka. Počet úmrtí dosiahol 2 900, kým odhadovaný počet prípadov úmrtia spôsobených sezónnou chrípkou predstavuje 40 000 ročne.
Správa o hodnotení riadenia situácie v Európskej únii v súvislosti s chrípkou H1N1 vyzýva na nezávislosť EÚ pri vypracovaní vlastného hodnotenia závažnosti hrozieb a z nich vyplývajúcich rizík, a nie spoliehanie sa na výskum odborníkov financovaných farmaceutickými spoločnosťami. Kritiku vyvoláva aj podozrivý urýchlený postup, ktorý bol použitý na uvedenie očkovacích látok proti H1N1 na trh, bez dostatočných testov a výskumov.
Chcel by som zdôrazniť potrebu väčšej transparentnosti v súvislosti s činnosťami inštitúcií EÚ v oblasti riadenia chorôb a potrebu preskúmania súčasných postupov a ich úpravy s cieľom väčšej pružnosti a zamedzenia vzniku konfliktov záujmov medzi hodnotiteľmi a subjektmi s rozhodovacou právomocou. Za prioritu považujem výzvu na spoluprácu krajín s cieľom posilniť ich rokovaciu pozíciu pri nákupe liekov. V súvislosti s nákupom očkovacích látok by som však chcel zdôrazniť zásadu dobrovoľnosti.
Artur Zasada
Blahoželám pani Rivasiovej k dobre pripravenej správe. Súhlasím s tým, že by sa mal vypracovať systém, ktorý by umožnil presné stanovenie veľkosti rizika a sily vírusu, aby sa v budúcnosti zabránilo výdavkom, ktoré by boli vzhľadom na ohrozenie neprimerané. Veľmi ma teší, že poľská vláda nepodľahla v tejto záležitosti panike či skôr účinnému lobovaniu farmaceutických spoločností.
Za osobitne dôležité považujem to, aby odborníci a výskumníci, ktorí poskytujú stanoviská v súvislosti s potrebou nákupu liekov alebo očkovacích látok, boli úplne nezávislí od farmaceutických spoločností. Podporujem návrh pani spravodajkyne, aby sa s odborníkmi, ktorí pracujú vo farmaceutickom priemysle, len konzultovalo a aby boli vylúčení z rozhodovacieho procesu. S poľutovaním musím poznamenať, že do dnešného dňa sa v niektorých členských štátoch nevyužili desiatky miliónov dávok očkovacích látok. To vyústilo do obrovských finančných strát, zatiaľ čo premrhané finančné prostriedky sa mohli úspešne využiť premyslenejším a účinnejším spôsobom na ochranu zdravia európskych občanov.
