Administratorii fondurilor de investiţii alternative (dezbatere) 
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de Jean-Paul Gauzès, în numele Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind administratorii fondurilor de investiţii alternative şi de modificare a Directivelor 2004/39/CE şi 2009/.../CE - C7-0040/2009 -.
Jean-Paul Gauzès
Dle preşedinte, dle Reynders, dle comisar, textul pe care îl dezbatem în această seară şi care va fi supus votului mâine în cadrul Parlamentului, este rezultatul unei lungi perioade de muncă. La 30 aprilie 2009, Comisia Europeană a publicat propunerea sa de directivă privind administratorii fondurilor de investiţii alternative. Aceasta vizează instituirea unui cadru sigur şi armonizat la nivelul Uniunii Europene în vederea monitorizării şi supravegherii riscurilor prezentate de administratori pentru investitorii şi contrapartidele acestora, pentru alţi actori ai pieţelor financiare şi pentru stabilitatea financiară, dând posibilitatea administratorilor, cu condiţia de a respecta o serie de cerinţe stricte, de a furniza servicii şi de a-şi comercializa fondurile pe piaţa internă.
Dle preşedinte, daţi-mi voie să mă opresc o clipă, voiam să ştiu dacă, dată fiind munca noastră îndelungată, dispun de un timp nelimitat, deoarece văd că nu a pornit cronometrul. Pe mine nu mă deranjează, dar, de dragul corectitudinii, doream să vă atrag atenţia asupra acestui fapt.
Parlamentul a primit textul în urmă cu aproximativ 14 luni. Acesta a stârnit clar interes în rândul deputaţilor europeni, întrucât un număr record de 1 690 de amendamente au fost prezentate. Au fost implicaţi specialişti pe scară largă, iar raportorul a purtat aproape 200 de discuţii pe marginea acestui text, fără a mai pune la socoteală discuţiile cu autorităţile naţionale.
Finalizarea textului de compromis care este dezbătut astăzi a reprezentat o muncă extrem de dificilă. Şase dialoguri tripartite neoficiale au avut loc pe perioada Preşedinţiei spaniole în decursul primei jumătăţi a anului 2010 în vederea facilitării schimbului de informaţii privind stadiul lucrărilor. Nu s-a ajuns la niciun acord în cadrul Consiliului în decursul acestei perioade.
La 17 mai 2010, Comisia pentru afaceri economice şi monetare, cu o largă majoritate, a votat în favoarea raportului, care a fost rezultatul unei deliberări colective a deputaţilor europeni. Parlamentul a introdus proporţionalitatea, reguli diferite pentru diverse categorii de fonduri, reglementări care să protejeze fondurile de capital privat ale societăţilor ţintă şi locurile de muncă, precum şi un sistem de paşapoarte pentru fonduri şi pentru administratorii de fonduri de investiţii alternative din afara Uniunii Europene.
Apoi au urmat zeci de dialoguri tripartite. De asemenea, a fost creat un grup de lucru între cele trei instituţii tocmai pentru a se ocupa de aspectele tehnice ale propunerii în cadrul unor întrevederi cu Preşedinţia belgiană şi cu Comisia.
La 26 octombrie 2010, dialogul tripartit, care era pe cale să fie finalizat, a avut loc cu activa participare a preşedintelui ECOFIN, dl Reynders, şi a dlui comisar Barnier şi s-a ajuns la un acord referitor la un text de compromis pe care raportorul a simţit că îl poate supune votului Parlamentului.
Nu voi intra în detaliile acestui document tehnic îndelungat, ci voi sublinia punctele esenţiale. Directiva îi va obliga pe administratorii de fonduri de investiţii alternative din Uniunea Europeană să se autorizeze sau să se înregistreze şi să respecte cerinţele operaţionale şi organizaţionale, codurile de conduită şi regulile de transparenţă şi îi va face răspunzători în faţa autorităţilor competente ale statelor membre şi a Autorităţii europene pentru valori mobiliare şi pieţe (AEVMP) în sensul supravegherii şi impunerii de sancţiuni.
Le va da acces pe piaţa internă a Uniunii Europene cu ajutorul unui paşaport intraeuropean în vederea gestionării şi comercializării produselor lor. În sfârşit, administratorii stabiliţi în afara Uniunii Europene vor putea să se califice pentru un paşaport cu condiţia să respecte aceleaşi cerinţe ca administratorii stabiliţi în Uniunea Europeană. Numărul întrunirilor şi intensitatea schimburilor şi a negocierilor dintre raportor, raportorii alternativi, Preşedinţia de la momentul respectiv şi Comisia au îmbogăţit în mod semnificativ propunerea iniţială în anumite domenii.
În acest sens, trebuie să clarific faptul că progresele vizate de Parlament au fost realizate treptat, pe parcursul negocierilor, şi nu, fireşte, doar în urma ultimului dialog tripartit în cadrul căruia s-au făcut unele ajustări, dar care, la nivel politic, a fost decisiv.
Aş dori acum să subliniez domeniile în care intervenţia Parlamentului a fost decisivă. În primul rând, în ceea ce priveşte două chestiuni foarte politice, referitoare la relaţiile cu ţări terţe, existenţa şi punerea în aplicare a unui paşaport - ei bine, chiar că nu mai înţeleg acum, deoarece în mod normal dispun de patru minute - pentru administratorii stabiliţi în afara Uniunii Europene au fost aprobate. Au fost prevăzute condiţii specifice pentru acordarea unui paşaport. În ceea ce priveşte fondurile de capital privat, Parlamentul a reuşit să asigure că directiva include dispoziţii pentru evitarea dezmembrării potenţiale a activelor aparţinând societăţilor-ţintă şi, de asemenea, norme specifice referitoare la obligaţii de raportare faţă de societăţile-ţintă, angajaţii sau reprezentanţii acestora.
Dat fiind comportamentul ciudat al ceasului, nu voi reveni asupra unora dintre dispoziţiile introduse în conformitate cu dorinţa Parlamentului. Voi spune pur şi simplu că Parlamentului i-ar fi plăcut să meargă mai departe, dar a putut influenţa negocierile pentru a asigura o mai mare recunoaştere a rolului AEVMP. Cu toate acestea, soluţiile care au fost afirmate cu tărie constituie un progres considerabil către îmbunătăţirea monitorizării la nivel european. Parlamentul a avut grijă să consolideze puterile Consiliului şi ale Parlamentului în decursul adoptării actelor delegate de Comisie.
O majoritate din Parlament ar fi dorit un control foarte strict asupra comercializării pasive sau chiar interzicerea acesteia. Includerea, într-un considerent, a principiului conform căruia investitorii profesionişti sunt obligaţi să dea dovadă de o atenţie deosebită atunci când investesc în fonduri localizate în afara Uniunii Europene constituie un prim pas semnificativ.
Acestea sunt, dle preşedinte, dle Reynders, dle comisar, lucrurile pe care doream să le spun în deschiderea acestei dezbateri. În încheiere, voi profita de oportunitatea celor două minute pentru a le mulţumi celor care au contribuit la această reuşită.
(Aplauze)
Preşedinte
Dle Gauzès, puteţi dispune de cât timp doriţi dacă protejaţi interesele Londrei.
Didier Reynders
Dle preşedinte, dle Gauzès, doamnelor şi domnilor, am încă o dată plăcerea de a veni din nou în faţa dvs. în momentul în care dezbateţi încă un text din pachetul de reforme pe care dorim să le introducem în sectorul financiar. Raportul care v-a fost prezentat face parte din pachetul de supraveghere, care, după cum ştiţi, a fost deja adoptat în unanimitate în Consiliu.
Încă o dată, în ceea ce priveşte fondurile de investiţii, am mers înainte cu aceeaşi unanimitate în Consiliu, iar dvs. aţi adoptat pachetul privind supravegherea cu o foarte largă majoritate. Sper că vom putea să fim martorii unei majorităţi la fel de largi pentru secţiunea privind fondurile de investiţii.
Pentru prima oară, această directivă introduce reglementări europene referitoare la administratorii fondurilor de investiţii alternative, mai întâi de toate, ai fondurilor speculative şi ai societăţilor cu capital privat, lucru despre care am discutat de multe ori. Aceste societăţi, care aduc beneficii pentru economia europeană, nu au fost până acum supuse vreunei supravegheri sau reglementări specifice la nivel european. Prezenta propunere vine în întâmpinarea dorinţei dlui comisar Barnier - care este şi dorinţa mea - de a extinde reglementările şi supravegherea eficace şi potrivite la toţi actorii şi la toate activităţile care prezintă riscuri semnificative.
Cu această directivă, Europa mai face un pas către deplina aplicare a deciziilor luate în cadrul G20. În ajunul summitului G20, acesta este un semnal puternic dat de Europa restului lumii. Aşa cum am spus, textul este pe deplin integrat în noul cadru european de supraveghere, consolidând rolul pe care îl va juca AEVMP în reglementarea administratorilor fondurilor alternative.
Mulţumită votului dvs. care sper că va fi unul pozitiv, administratorii acestor fonduri vor fi supuşi unor norme coerente şi în mare parte noi, în vederea creşterii transparenţei în ceea ce priveşte autorităţile de supraveghere, investitorii, societăţile achiziţionate de unele din aceste fonduri, precum şi angajaţii acestora. Societăţile cu capital privat vor trebui să-şi notifice prezenţa în întreprinderile achiziţionate şi să furnizeze informaţii angajaţilor, referitoare în special la viitoarea lor strategie de afaceri şi la eventualele repercusiuni asupra locurilor de muncă. De asemenea, directiva vizează şi o creştere a protecţiei pentru investitori. De exemplu, funcţia de depozitar va fi consolidată în mod considerabil şi la fel şi gestionarea riscului. Efectul de levier, metoda remunerării şi delegarea vor fi acum monitorizate.
De asemenea, directiva urmăreşte consolidarea pieţii interne din acest sector, în special prin introducerea unui paşaport intraeuropean care va facilita tranzacţiile transfrontaliere, în beneficiul întregii economii. De asemenea, va fi introdus un paşaport pentru ţări terţe cu scopul de a menţine condiţii de egalitate pe plan internaţional, cu respectarea principiului "aceleaşi drepturi, aceleaşi obligaţii”. Sunt mulţumit de caracterul cu adevărat european al acestei directive, care garantează un înalt nivel de protecţie şi transparenţă şi continuă totodată să încurajeze investiţiile în Europa. Sistemul de paşapoarte, care se bazează pe controale stricte şi acordă autorităţilor europene de supraveghere un rol central, constituie o bază de reglementare fiabilă şi eficace pentru un sector al cărui rol anticipat în revenirea la creştere nu poate fi subestimat.
Ca şi celelalte elemente ale programului de reformă din sectorul financiar, directiva vizează de asemenea, la un nivel mai global, prevenirea, sau cel puţin limitarea, amplorii altor crize financiare. Vreau să clarific faptul că acordul dintre Parlament şi Consiliu, care sper să fie cât se poate de vast, datorează mult determinării Parlamentului European, şi în special a raportorului său, dl Gauzès, şi eforturilor aprofundate pe care aceştia le-au depus.
Dle Gauzès, vreau să vă mulţumesc pentru hotărârea, angajamentul şi determinarea dvs., fără de care adoptarea directivei de către Parlamentul European nu ar fi fost probabil posibilă.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. Dle preşedinte, aş dori de asemenea să îi mulţumesc dnei Sharon Bowles, preşedintă a Comisiei pentru afaceri economice şi monetare. Am purtat multe discuţii în cadrul dialogurilor tripartite şi altor forumuri pe marginea acestei directive, şi de asemenea pe marginea altor texte. Au fost utile întrucât au dovedit că este posibil să avem un proces de codecizie cu o condiţie, şi anume, ca negocierile să înceapă în acelaşi timp, pe de o parte cu Consiliul şi pe de altă parte cu Parlamentul. Vă mulţumesc foarte mult pentru că aţi putut organiza acest lucru în Parlament. Nu este uşor pentru Consiliu şi sunt sigur că nu este mereu uşor nici pentru deputaţii din Parlament.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului.. (FR) În sfârşit, dle preşedinte, aş dori să mulţumesc preşedinţiilor suedeză şi spaniolă, precum şi dlui comisar Barnier, care tocmai ni s-a alăturat, şi tuturor raportorilor alternativi, dl Goebbels, dl Klinz, dl Canfin, dl Kamall şi în sfârşit dl Lehne, pentru schimburile fructuoase şi evident constructive pe care le-am avut pe marginea raportului modificat, pe care îl vom supune votului dvs.
De aici înainte, dle preşedinte, va exista un cadru fiabil şi armonizat la nivelul Uniunii Europene pentru controlul şi supravegherea riscurilor pe care administratorii fondurilor de investiţii alternative le reprezintă pentru investitorii lor şi pentru stabilitatea financiară. Sunt convins că voinţa de a obţine rezultate care ne-a inspirat va continua să încurajeze negocierile privind viitoare texte. De fiecare dată când vin în acest Parlament, dle preşedinte, vă mulţumesc pentru activitatea pe care tocmai am încheiat-o, dar acum aş dori să vă mulţumesc deja pentru activitatea pe care o vom desfăşura în viitoarele săptămâni.
Dle Gauzès, sper că vom putea lucra împreună în acelaşi ritm în vederea obţinerii unui acord pe tema agenţiilor de rating. În numele succesorilor mei la preşedinţia Consiliului şi având în vedere recentele negocieri, sunt cu atât mai încrezător că pe viitor vom face progrese pe această temă, dar poate şi în alte domenii. Am stabilit deja întâlnirea. Oricum, vă mulţumesc pentru eforturile depuse pentru acest raport.
(Aplauze)
Michel Barnier
Dle preşedinte, primul lucru pe care îl voi face este să îmi cer scuze, doamnelor şi domnilor, pentru că m-am alăturat dvs. cu câteva minute întârziere.
Preşedinţia belgiană este atât de dinamică încât, concomitent cu desfăşurarea acestei dezbateri de aici, dezbatere pe marginea directivei referitoare la administratorii fondurilor de investiţii alternative, avem o dezbatere în Consiliul Competitivitate pe marginea unui alt subiect important, patentul european, aşa că doar ce am plecat de la Consiliu ca să revin aici - nu ştiu încă în ce stare, dar voi face ce voi putea. Nu mă pot împărţi în două.
Dl Gauzès, a cărui convingere o cunosc, dar pe care nu am putut să o ascult, mă va ierta cu siguranţă. Aş dori să îi mulţumesc şi să îl felicit, precum şi pe toţi coordonatorii şi raportorii alternativi, şi bineînţeles, aşa cum a spus dl Reynders adineauri, să felicit şi Preşedinţia belgiană şi întreaga echipă pentru eforturile foarte importante şi tenace depuse în aceste ultime câteva săptămâni şi, înainte de ei, de celelalte preşedinţii.
Dezbatem acest subiect de aproape 15 sau 18 luni şi, odată cu votul Parlamentului, suntem pe cale să punem în aplicare acest acord rezonabil. Parlamentul se reuneşte astăzi pentru a-l dezbate şi se va reuni mâine pentru a lua o decizie în ceea ce-l priveşte. Votul în şedinţă plenară, doamnelor şi domnilor, va avea loc în ajunul summitului G20 de la Seul şi acest lucru reprezintă o mare oportunitate pentru a demonstra abilitatea noastră de a acţiona împreună, de a pune în aplicare obiective comune şi totodată de a pune în aplicare deciziile luate imediat după criză - şi această criză nu s-a terminat încă în ceea ce priveşte consecinţele sale financiare, economice, umane şi sociale - decizii care au fost luate la cel mai înalt nivel internaţional, în cadrul summitului G20.
După acordul referitor la pachetul de supraveghere, pe care îl datorăm de asemenea angajamentului Parlamentului şi tenacităţii Preşedinţiei belgiene, acordul referitor la această directivă privind administratorii fondurilor de investiţii alternative trebuie să facă dovada că are capacitatea de a învăţa de pe urma crizei, de a stabili reglementări inteligente şi supraveghere eficace acolo unde este nevoie ca acestea să fie instituite, astfel încât toţi actorii din domeniul financiar să se supună acestor reglementări şi acestei supravegheri, ambele solide şi eficace.
Statele membre au fost de acord în unanimitate cu această ultimă propunere, aşa cum a spus şi dl Reynders. Doamnelor şi domnilor, vreau să vă spun ceea ce cred: acest acord nu ar fi fost posibil fără contribuţia Parlamentului, care a îmbunătăţit în mod considerabil propunerile pe care le dezbatem acum.
Mulţumită determinării dlui Gauzès şi raportorilor alternativi, astăzi, raportul cuprinde multe elemente noi legate de raportul adoptat iniţial în mai de Consiliul ECOFIN, iar aceste contribuţii ale Parlamentului îmbunătăţesc calitatea acestei propuneri de directivă în mod foarte concret. Aş dori să amintesc, unul câte unul, câteva elemente care sunt, credem noi, pozitive şi de înaltă calitate.
Primul element îl reprezintă consolidarea normelor privind fondurile de capital privat, care vor spori transparenţa acestor activităţi faţă de angajaţii societăţilor-ţintă şi vor introduce măsuri de protecţie solide împotriva dezmembrării activelor, aşa cum mulţi dintre dvs. aţi dorit, deşi ştiu că unii dintre dvs. cred că acest lucru nu merge destul de departe.
Al doilea element este o soluţie cu adevărat europeană pentru ţările terţe. Această soluţie, având la bază abordarea "aceleaşi drepturi, aceleaşi obligaţii” a fost mereu susţinută de Comisie şi va garanta în cele din urmă că toţi administratorii care acţionează în Europa vor fi obligaţi să respecte normele europene.
Al treilea element este rolul-cheie al AEVMP prevăzut de această dispoziţie, care va consolida supravegherea administratorilor şi funcţionarea paşapoartelor europene şi ale ţărilor terţe.
Al patrulea element îl reprezintă normele suplimentare solide, care vor proteja investitorii şi pieţele. În această privinţă, aş dori să amintesc limitele prevăzute pentru efectul de levier, capitalul suplimentar, asigurarea profesională pentru administratori şi normele privind rolul şi responsabilitatea depozitarilor.
Doamnelor şi domnilor, Comisia vă împărtăşeşte îngrijorarea legată de lipsa normelor privind comercializarea pasivă. Această lacună ar putea ajunge să fie o cale de ocolire a normelor noastre şi acesta este motivul pentru care ne preocupă acelaşi lucru.
Cu toate acestea, statele membre se opun aproape în unanimitate oricăror norme în acest domeniu şi suntem pregătiţi, într-un spirit de compromis, să acceptăm prezentul raport, cu condiţia ca această problemă să fie revizuită, eventual la un moment dat în contextul directivei, şi ne vom asigura că acest lucru se va întâmpla.
În numele Comisiei, aş dori să mulţumesc încă o dată Parlamentului pentru cooperarea sa crucială şi contribuţia sa la acest raport şi sper, ca şi dl Reynders, că vom putea ajunge la un acord cât mai vast cu putinţă referitor la acest compromis, care, după părerea noastră, rămâne un compromis dinamic şi care ne dă posibilitatea de a ne păstra unul din angajamentele luate cu ocazia summitului G20: de a învăţa de pe urma crizei financiare.
Evelyn Regner
Dle preşedinte, dle Reynders, dle comisar Barnier, am făcut deja foarte multe - aşa cum a spus dl Gauzès: 21 de dialoguri tripartite şi numeroase întruniri între raportori şi raportorii alternativi ai Comisiei pentru afaceri economice şi monetare şi ai Comisiei pentru afaceri juridice. Cu toate acestea, înainte de toate, muncim de ani întregi pentru a-i convinge pe ceilalţi. Ca o roată de rugăciuni tibetană, Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European a încercat din răsputeri de ani de zile să obţină reglementarea la nivel european a fondurilor speculative, a fondurilor de capital privat şi a tuturor celorlalte instrumente financiare. La 26 octombrie, de Ziua Naţională a Austriei, dintre toate zilele, am putut în sfârşit să ajungem la un compromis cu statele membre. Nu trăim într-o lume ideală şi de aceea nici compromisul nu este perfect. Cu toate acestea, această parte din legislaţia europeană este elementul cel mai important de până acum în ceea ce priveşte reglementarea pieţelor financiare. Există acum o alternativă la vechiul argument neoliberal teribil de dinaintea crizei, conform căruia "nu există nicio alternativă” atunci când este vorba de a alinia şi de a restructura piaţa financiară.
În ceea ce mă priveşte, următoarele două puncte sunt deosebit de importante. În primul rând, există norme pentru prevenirea dezmembrării activelor cu scopul de a lăsa intacte timp de doi ani rezervele societăţilor care au fost preluate. Există de asemenea norme referitoare la răspunderea depozitarilor, care împiedică crearea unui lung şi obscur lanţ de responsabilităţi. Aceste dispoziţii reprezintă nişte standarde minime, ceea ce înseamnă că oricine doreşte să o facă, poate şi ar trebui să le îmbunătăţească. Cu toate acestea, reglementarea privind administratorii fondurilor de investiţii alternative oferă totodată o nouă oportunitate de a institui o nouă cultură a fondurilor speculative. Fondurile mici ca volum, în special, au efectuat până acum tranzacţii extrem de riscante, dar acum trebuie să schimbe felul în care fac afaceri. Au acum şansa de a se stabili folosind un model de afacere durabilă.
Pentru a ne asigura că această directivă funcţionează - de notat că nu îmi fac iluzii atunci când spun acest lucru - Comisia trebuie să supravegheze cu stricteţe punerea în aplicare şi funcţionarea directivei şi, la nevoie, să prezinte o revizuire mai devreme decât era prevăzut.
Aş vrea să îi transmit sincerele mele mulţumiri dlui Gauzès. Am lucrat împreună într-un mod cu totul constructiv. De asemenea, aş dori să îi mulţumesc dlui Bullmann şi dlui Goebbels. În special, aş dori să amintesc spiritul puternic şi reala voinţă care au existat, inclusiv din partea Comisiei şi Consiliului în cele din urmă, pentru a ajunge la o soluţie realmente constructivă.
Burkhard Balz
Dle preşedinte, odată cu directiva referitoare la administratorii fondurilor de investiţii alternative, suntem pe cale să punem bazele instituirii unei noi organizări noi şi stabile a pieţei financiare în Europa. Apelul nostru pentru o acţiune de prevenire a crizei mai vastă şi mai eficace va avea pe un efect deplin în momentul în care vom extinde această acţiune la întregul sector financiar şi, astfel, şi la fondurile de investiţii alternative, care anterior erau reglementate doar la nivel naţional. Acesta este un sector foarte neomogen cu fonduri, profiluri de risc, dar şi strategii de investiţii foarte diferite.
Nu a fost simplu să lucrăm pe marginea propunerii de directivă a Comisiei, dar am ajuns acum la un compromis comun, care nu pune laolaltă toate fondurile şi pe toţi administratorii de fonduri şi care, cel puţin în ceea ce priveşte abordarea, adoptă o viziune diferenţiată în funcţie de riscul sistemic. Instituim în prezent standarde uniforme în toată Europa în vederea aprobării administratorilor de fonduri. Prin aceasta, vom acorda totodată investitorilor profesionişti şi custozilor o parte din responsabilitate. Odată cu reglementările suplimentare referitoare la fondurile de capital privat, împiedicăm dezmembrarea activelor societăţilor din portofoliu. Ce e drept, nu există nicio justificare în a face de ruşine industria cu capital privat per se, întrucât joacă un rol important şi în egală măsură constructiv - de exemplu, în finanţarea întreprinderilor mici şi mijlocii. Cu toate acestea, vom preveni acum cazuri negative, ca urmare a faptului că substanţa unei societăţi trebuie să fie păstrată în special în primii ani critici de după achiziţie.
Cea mai mare reuşită a Parlamentului este în mod cert introducerea paşaportului european comun, nu numai pentru administratorii de fonduri europeni, ci şi pentru administratorii de fonduri din afara UE. Cei din urmă au dreptul de a intra pe piaţa europeană dacă un acord de cooperare este în vigoare pentru a asigura schimbul de informaţii dintre autorităţile de supraveghere. Pe viitor, Autoritatea europeană pentru valori mobiliare şi pieţe va putea de asemenea interveni în cazuri grave, iar acest lucru înseamnă că noua legislaţie va fi o premieră pentru noi. Nu putem să ne inspirăm din experienţele trecute, în special în ceea ce priveşte dispoziţiile referitoare la statele terţe, dar cred că am început cu dreptul în direcţia asigurării unui cadru eficace de supraveghere.
Robert Goebbels
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, după izbucnirea crizei, summitul european şi apoi summitul G20 au solicitat reglementarea tuturor segmentelor pieţei financiare în cadrul fondurilor speculative. Comisia a făcut rapid propuneri, dar un lobby foarte puternic i-a făcut pe mulţi decidenţi politici să se împotrivească reglementării. Regatul Unit s-a ridicat în apărarea fondurilor speculative situate în insulele apropiate sau îndepărtate. Franţa, campionul autoproclamat al reglementărilor internaţionale, a recurs la protecţionismul său obişnuit.
În Parlament, liberalii au fost primii care au încercat să se opună acestei legislaţii. Grupul dlui Verhofstadt, care în mod normal este atât de proeuropean, a sugerat respingerea completă a propunerii Comisiei. Mulţumită raportorului, dl Gauzès, şi mulţumită coaliţiei din Comisia pentru afaceri economice şi monetare formată din Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European şi Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, care a primit şi sprijinul Grupului Confederal al Stângii Unite Europene - Stânga Verde Nordică, s-a format o poziţie majoritară considerabilă. După douăzeci şi unu de dialoguri tripartite şi mulţumită angajamentului personal al dlui Reynders şi al dlui comisar Barnier, negociatorii Parlamentului s-au pus de acord asupra unei propuneri de directivă, ceea ce reprezintă un pas important înainte, în special pe termen mediu.
Acest lucru se datorează faptului că trebuie să aşteptăm până în 2018 ca să dispunem de o piaţă internă care impune aceleaşi îndatoriri şi obligaţii şi care conferă totodată aceleaşi drepturi în ceea ce priveşte toate fondurile. Reglementările europene vor fi puse în aplicare începând cu 2013. Acestea vor spori puterile organului de reglementare european AEVMP, căruia directiva îi va conferi nu mai puţin de 72 de competenţe de intervenţie şi de supraveghere. Trebuie subliniat faptul că această directivă este primul act legislativ european care reglementează fondurile speculative şi fondurile de capital privat. Ea va asigura o protecţie considerabilă pentru investitori - nu doar pentru investitorii profesionişti, ci şi pentru cetăţenii care îşi investesc economiile în produse financiare.
Vor exista norme specifice privind gestionarea riscului şi gestionarea numerarului. Va exista mai multă transparenţă şi mai multă informare pentru investitori cu privire la strategiile urmate de administratori. Efectul de levier va fi monitorizat, iar administratorii vor trebui să îşi anunţe în avans limitele în folosirea unui levier pentru datorie. Autorităţile de reglementare vor putea să intervină dacă este folosită o strategie prea riscantă. Remuneraţia şi bonusurile exagerate ale administratorilor vor fi limitate şi nu vor putea fi încasate imediat în totalitate. Directiva va impune mai multă transparenţă în ceea ce priveşte fondurile de capital privat. Aceste fonduri vor fi binevenite pentru finanţarea economiei reale. Cu toate acestea, directiva va limita în mod serios domeniul de aplicare a fondurilor rapace, gata de a devora companii. Va exista o perioadă de doi ani în care capitalul şi unele din rezervele societăţii achiziţionate nu vor putea fi distribuite unor noi proprietari.
În plus faţă de această limitare, salariaţii societăţii vor fi consultaţi, iar ţara în care este înregistrat fondul va fi informată în legătură cu strategia de afaceri a cumpărătorilor. Pe scurt, directiva poate fi îmbunătăţită, dle preşedinte, dar socialiştii şi democraţii o vor susţine, deoarece va aduce multă lumină în bezna finanţelor internaţionale pe care au reprezentat-o fondurile alternative până acum.
(Aplauze)
Wolf Klinz
Dle preşedinte, după îndelungi runde de negocieri, Parlamentul, Consiliul şi Comisia au căzut în sfârşit de acord asupra unui text comun pentru reglementarea administratorilor fondurilor de investiţii alternative. Salut acest lucru şi sunt nevoit să îl corectez pe dl Goebbels: am dorit să refuzăm propunerea iniţială deoarece am crezut că fondurile de investiţii alternative sunt atât de diferite - fonduri speculative, fonduri de capital privat şi fonduri de proprietate - încât fiecare trebuie să fie reglementate în mod separat. Dispunem însă în prezent de un text pe care îl putem accepta şi susţine întru totul. Abordarea atotcuprinzătoare care ne-a îngrijorat la început a fost modificată, respectându-se totodată elemente-cheie. Rezultatul este că nu ne mai deranjează.
Scopul acestei directive a fost de a crea o mai mare transparenţă pentru organismele de supraveghere, dar, înainte de toate, pentru investitori, pentru a putea identifica riscurile sistemice la timp şi suficient de devreme, încât să le poată aborda cum se cuvine. Personal, sunt în favoarea unor norme pe care toţi administratorii de fonduri care îşi desfăşoară activitatea în UE să fie obligaţi să le urmeze. În acelaşi timp, totuşi, nu-mi place ideea de a transforma Europa într-o fortăreaţă sau chiar o închisoare sau ca instituţiile europene care doresc să investească să nu poată să o facă în afara Europei. Nu am putut aşadar să susţinem propunerea iniţială, astfel cum a fost prezentată în comisie. Compromisul la care s-a ajuns acum rezolvă această problemă. Este o promisiune de a păstra pieţele deschise.
Un alt motiv pentru respingerea noastră iniţială au fost reglementările referitoare la domeniul de aplicare a fondurilor de capital privat, care ar fi dus în realitate la denaturări ale concurenţei în acest domeniu. Cerinţele privind fondurile de capital privat, astfel cum au fost iniţial formulate, ar fi plasat chiar şi societăţi cotate într-un dezavantaj clar. Compromisul pe care îl avem acum în faţa noastră elimină această deficienţă şi evită dezmembrarea activelor, ceea ce noi salutăm în mod special.
Prin urmare, în ansamblu, suntem foarte mulţumiţi de propunere. Ea instituie condiţii generale clare şi norme pentru administratorii fondurilor de investiţii alternative. Va asigura o mai mare transparenţă în identificarea riscurilor sistemice. Va asigura aşadar o mai mare stabilitate. Va consolida piaţa internă, deoarece introduce paşaportul UE, care, după o perioadă transnaţională, va fi introdus de asemenea pentru administratorii din afara Europei. Va asigura o concurenţă clară şi fără denaturări. În sfârşit, va stabili o sarcină clară şi nouă pentru Autoritatea europeană pentru valori mobiliare şi pieţe (AEVMP).
În încheiere, aş dori să le mulţumesc nu numai colegilor mei, ci şi, mai întâi de toate, Preşedinţiei belgiene, care a finalizat cu succes această chestiune prin eforturi neobosite.
Sven Giegold
Dle preşedinte, această reglementare referitoare la administratorii fondurilor de investiţii alternative oferă, în primul rând, un plus de transparenţă şi de norme în această junglă impenetrabilă a fondurilor speculative şi a fondurilor de investiţii alternative. Din păcate, aceste norme rămân incomplete. Este încă posibil să introducem pe piaţa internă produse nereglementate utilizând distribuirea pasivă. În fond, accesul pe piaţă pentru aceste produse nu este restrâns în mod eficace. Europa a ratat astfel şansa de a-şi extinde normele la nivel mondial şi de a realiza o reglementare uniformă.
În al doilea rând, contrar aşteptărilor Parlamentului, nu a existat, din păcate, nicio normă eficace referitoare la un buget echilibrat la nivel european în ceea ce priveşte fondurile. Tot normele naţionale sunt cele care prevăd limitele gradului de îndatorare a fondurilor, iar acest lucru înseamnă totodată că nu învăţăm de pe urma crizei. Rezultatul va fi că va exista o competiţie naţională în scădere în ceea ce priveşte această reglementare.
Încă o dată, ceea ce este crucial pentru noi este faptul că dezmembrarea activelor societăţilor de către fondurile de capital privat nu este împiedicată în mod eficace. Desigur, există şi investiţii de capital privat care au sens pentru societăţi. Totuşi, normele pe care suntem pe cale de a le stabili în prezent sunt, din păcate, departe de a fi adecvate. Drepturile angajaţilor la informare, lucru la care aceştia se aşteaptă pe bună dreptate, nu sunt nici ele eficace, cum nu este nici protejarea întreprinderilor mici şi mijlocii de acest tip de dezmembrare a activelor. În acest caz, este aşadar foarte dificil de justificat acest lucru alegătorilor. Din păcate, responsabilitatea pentru acest lucru nu aparţine Parlamentului. Ea revine în special lobby-ului puternic exercitat de sectorul în cauză, care a avut un deosebit succes la nivelul guvernului britanic, al guvernului francez şi, din păcate, trebuie să o spun, într-o oarecare măsură la nivelul guvernului german. Acest lobby a fost reprezentat şi aici în Parlament de Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa.
Nu putem susţine această propunere, deoarece ar reprezenta un precedent pentru eşecul Parlamentului în a pune în aplicare norme eficace. Nu este posibil să stăm în faţa alegătorilor cu capul sus şi să le spunem că am reuşit să reglementăm în mod eficace acest infern. Sperăm să facem unele progrese odată cu revizuirea directivei. Aş dori să vă adresez încă o dată multe mulţumiri, în special pentru cooperarea cu colegii mei deputaţi.
Syed Kamall
în numele Grupului ECR. - Dle preşedinte, pot începe prin a aduce laude eforturilor intense ale dlui comisar Michel Barnier? Vă mulţumim foarte mult că aţi venit la Londra să vă întâlniţi cu administratori de fonduri speculative şi de capital privat şi să le ascultaţi îngrijorările. Aş dori de asemenea să mulţumesc Preşedinţiei belgiene pentru eforturile depuse, aşa cum au spus unii dintre antevorbitori, şi de asemenea şi dlui Gauzès şi celorlalţi raportori alternativi. Nu voi mai mulţumi nimănui, deoarece mi se termină timpul, dat fiind că dispun doar de un minut.
Cred că este foarte important să analizăm problemele şi să vedem cât de departe am ajuns în optsprezece luni. Am fost unul dintre cei mai duri critici ai propunerii iniţiale. În special în ceea ce priveşte aspecte precum domeniul de aplicare, părea a fi o directivă care se potrivea la toate, cu aceleaşi norme pentru toate felurile de fonduri - nu doar fonduri speculative şi de capital privat, ci şi trusturi de investiţii din Regatul Unit, care există de 150 de ani fără niciun risc sistemic. Suntem toţi într-o poziţie mai bună în această privinţă.
Sunt foarte bucuros cu punctul în care am ajuns în ceea ce priveşte accesul ţărilor terţe: am reuşit să păstrăm pieţele deschise şi să le permitem investitorilor din UE să investească în continuare în fonduri din afara UE. Dispunem de un nivel de transparenţă care nu dezavantajează fondurile de capital privat în comparaţie cu fondurile publice şi am ajuns într-o poziţie mai bună în ceea ce priveşte responsabilitatea depozitarului, acolo unde nu ne concentrăm pe riscul sistemic.
Una peste alta, nimeni nu ar spune că este o directivă perfectă, dar cred că am ajuns la un compromis rezonabil. Sper că majoritatea din acest Parlament îl va sprijini pe dl raportor Gauzès şi pe ceilalţi raportori alternativi pentru munca depusă.
Jürgen Klute
Dle preşedinte, aş dori să fac două comentarii. Primul îi este adresat dlui Gauzès. Aş dori să îi mulţumesc în special pentru excelenta sa activitate şi cooperare. Consider totuşi şi cooperarea cu ceilalţi raportori alternativi extrem de bună şi constructivă. Voiam să spun acest lucru de la început, înainte de a trece la critici.
Pot în principiu să accept şi să întăresc ceea ce dl Giegold a spus. Aş fi putut să sprijin primul compromis cu care am fost de acord în cadrul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare în luna mai a acestui an. Într-adevăr am putut să menţin această decizie. Cu toate acestea, ceea ce s-a obţinut acum ca rezultat al unor negocieri aprofundate nu mai este acceptabil, aceasta este şi părerea grupului meu, şi nu îl mai putem susţine. După mine, oricine are dreptul la propria-i părere în această privinţă, dar după părerea mea, Consiliul a jucat un rol nefericit aici. O să spun acest lucru puţin mai clar decât au făcut-o unul sau altul dintre vorbitori. După părerea mea, Consiliul a ratat o şansă în acest caz. A cedat foarte mult în faţa lobby-ului pieţei financiare şi a făcut tot ce i-a stat în putinţă să împiedice o reglementare eficace la nivel european.
Într-o dimineaţă, am primit un telefon de la o persoană care face lobby, care mi-a spus că, dacă dorim cu adevărat să reglementăm fondurile de capital privat pe această cale, vom împiedica ajutoarele pentru dezvoltare să ajungă în Africa. Un argument mai absurd şi mai obscur nu a putut fi găsit în această privinţă. Aceste lucruri nu au nimic de-a face unul cu altul. Oricine invocă un astfel de argument nu face decât să demonstreze faptul că nu are niciun interes într-o reglementare coerentă şi eficace.
Totuşi, acesta nu este o preocupare a Parlamentului. În numele Parlamentului - şi aş dori să subliniez încă o dată acest lucru - dl Gauzès şi alţi colegi deputaţi s-au luptat pentru o reglementare eficace. Care a fost subminată de Consiliu. Vreau să o mai spun o dată; acest lucru înseamnă comercializare pasivă, lucru deja amintit de dl Giegold. Este ca atunci când cuiva i se interzice să vândă ouă stricate la târgul săptămânal dacă le face publicitate, dar, dacă nu face publicitate pentru ouăle stricate şi doar stă acolo şi le vinde, atunci este evident legitim. Totuşi, nu este diferit de ceea ce s-a prevăzut aici la secţiunea legată de comercializarea pasivă. Oferă o portiţă de scăpare. Dispunem de o reglementare europeană - s-a mai spus deja şi cred că este un lucru bun. Cu toate acestea, când uşa este larg deschisă pentru a fi ocolită prin lacune, atunci se pune problema legată de cât de eficace este cu adevărat această reglementare europeană.
Fondurile de capital privat au fost iniţial mai bine reglementate. În prezent sunt destul de slab reglementate. Un punct foarte important - şi aici de asemenea nu pot decât să întăresc ceea ce a spus dl Giegold - este problema informaţiilor furnizate forţei de muncă. Compromisul iniţial stipula faptul că administratorii sunt obligaţi să informeze angajaţii în legătură cu ceea ce intenţionează să facă cu societăţile în care au investit. Ceea ce a rămas este cerinţa exagerată ca proprietarii să îşi informeze angajaţii şi sindicatele. Vă puteţi imagina ceea ce va rezulta - nu mare lucru. Consiliul a ratat o şansă în acest caz şi sper că vom mai putea să îmbunătăţim lucrurile mai târziu.
Marta Andreasen
în numele Grupului EFD. - Dle preşedinte, sunt mai puţin recunoscătoare decât antevorbitorii mei. Încă de la început, directiva AFIA a vizat Londra, o industrie care era suficient de reglementată de autorităţile britanice.
Ca de obicei, UE pierde din vedere punctul esenţial: împrumuturile nechibzuite acordate de bănci au fost cele care au provocat imensa bulă de credit şi criza financiară, şi nu fondurile de investiţii alternative. Va împiedica această reglementare o altă criză? Cu siguranţă că nu. Dar va reuşi cu siguranţă să îi îndepărteze pe administratori de Londra. Din păcate, nu vor merge la Paris sau Frankfurt, ci mai departe: la New York sau Singapore.
Suntem noi în măsură să ne permitem o asemenea pierdere în ceea ce priveşte afacerile? Desigur că nu, dar Uniunii Europene nu îi pasă. Această directivă va creşte considerabil costurile acestor fonduri şi va reduce profiturile, falimentând fonduri mai mici. Cerinţele privind capitalul vor îngreuna lucrurile pentru fondurile de capital privat şi societăţile nou înfiinţate cu capital de risc vor fi cele care vor suporta consecinţele.
În mod destul de amuzant, Comisia pretinde că doreşte să încurajeze cercetarea, dezvoltarea şi antreprenoriatul, în vederea revenirii la creştere a economiei europene. În loc să încurajeze capitalul de risc, îşi pun încrederea în finanţarea publică care este atât de greoaie şi de inutilă în această privinţă.
Este de asemenea incredibil să vedem cum UE a conceput această directivă din turnul său de fildeş, surdă la evoluţiile acţiunilor de reglementare din restul lumii şi adoptând o metodă protecţionistă şi arogantă, dat fiind că Autoritatea europeană pentru valori mobiliare şi pieţe va avea ultimul cuvânt de spus în legătură cu cine face afaceri în Europa şi unde investesc fondurile europene.
Dar care este rolul dlui Cameron în toate acestea? A trădat Londra - cel mai important oraş pentru industria britanică. A permis încă un transfer de putere către Bruxelles fără a oferi poporului britanic un referendum. În numele administratorilor britanici de fonduri de investiţii alternative, pot să spun doar mulţumesc foarte mult, dle Cameron. Nu veniţi la noi să vă ajutăm să puneţi pe picioare economia britanică!
Hans-Peter Martin
(DE) Dle preşedinte, mi-ar plăcea foarte mult să stau în faţa alegătorilor şi să spun "Da, am realizat lucruri mari. Da, am făcut în sfârşit o descoperire conform căreia - în deplină contradicţie cu ceea ce a spus antevorbitoarea mea - după părerea majorităţii copleşitoare a europenilor, avem nevoie de norme clare”.
Din păcate însă am ratat iarăşi această şansă imensă. Dle comisar, dacă în timp ce o prezentaţi, declaraţi deja că directiva trebuie să fie revizuită mai curând decât a fost prevăzut şi dacă diferiţi vorbitori afirmă acum "Totul ţine de Consiliu, dar noi, Parlamentul European, suntem de partea cui trebuie”, atunci trebuie să pun întrebarea: de ce nu spunem pur şi simplu "nu” mâine? De ce îi mai permitem structurii europene AFIA să rămână în continuare plină de lipsuri tocmai din cauza acestei comercializări pasive? De ce nu urmăm acea mult aplaudată zicală a cancelarului federal german: "Niciun produs, niciun actor, nicio instituţie nu trebuie să rămână nereglementate”? De ce, tocmai ca reacţie la ceea ce va fi aprobat cu majoritate de voturi mâine, aici în Parlament, a trebuit să auzim pentru prima oară spunându-se din multe direcţii diferite - mulţi deputaţi din multe grupuri - că avem nevoie de expertiză independentă, de "financewatch.org”? Am fost lăsaţi neajutoraţi în faţa lobbyştilor. De ce nu avem curajul să arătăm ceea ce noi credem că putem realiza dacă spunem "nu”? De ce îi lăsăm din nou baltă tocmai pe cei pe care ar trebui să îi reprezentăm - cu alte cuvinte, în ceea ce priveşte fondurile de capital privat şi subminarea societăţilor? Găsesc acest lucru extrem de ruşinos şi va face mai mult rău decât bine Europei şi ideii de Europa, pe care le susţin din toată inima.
Gunnar Hökmark
Dle preşedinte, daţi-mi voie în primul rând să îl felicit pe dl Gauzès pentru rolul de lider responsabil şi atent pe parcursul acestui proces dificil. Aş dori să repet, îndeosebi în interesul colegilor care spun că vor vota împotriva acestui raport mâine - acest lucru poate părea atât de evident că nu ar trebui spus, dar uneori lucrurile evidente trebuie spuse - că fondurile de capital privat şi pieţele financiare dinamice nu sunt numai importante pentru o economie competitivă, ci sunt cruciale.
Avem nevoie de ele şi sunt bune pentru o economie puternică. Acesta este motivul pentru care cred că raportul pentru care vom vota mâine merită sprijinul nostru. Atunci când discutăm de fondurile de capital privat, vorbim despre oportunităţile de creştere şi dezvoltare ale IMM-urilor. Am găsit o soluţie pentru capitalul privat care nu constituie în niciun fel un dezavantaj pentru fondurile de capital privat. Ne va oferi deschidere pentru ţările terţe şi pentru investiţii în alte părţi ale lumii; nu s-a întâmplat mereu aşa. În această privinţă, am îmbunătăţit legislaţia.
Cred că este important că am redus domeniul de aplicare, ca să nu avem de-a face cu ceea ce erau societăţi industriale acum că am acordat o scutire pentru holdinguri. Dacă am fi acceptat propunerea iniţială, ar fi însemnat că unele societăţi şi structuri industriale obişnuite dintr-o serie de ţări ale UE ar fi fost considerate instituţii financiare. Acest lucru ar fi creat probleme noi, nu numai pentru investiţii, ci şi pentru dezvoltarea industrială. Una peste alta, ca întotdeauna, lucrurile ar fi putut sta mai bine, dar este important că dispunem acum de condiţiile preliminare pentru pieţe financiare dinamice care fac bine economiei europene.
Udo Bullmann
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, ascultând această dezbatere, trebuie să recunosc că îmi aduce foarte mult aminte de dezbaterea referitoare la Directiva privind serviciile. Vă voi spune de ce. Şi în acel caz, colegii mei din Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană şi Grupul Confederal al Stângii Unite Europene - Stânga Verde Nordică au declarat că reglementarea care era supusă acestui Parlament nu era perfectă şi nici completă şi totuşi sunt ani buni de când sunt recunoscători pentru faptul că Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European a reuşit să o treacă prin acest Parlament. Iată adevărul referitor la această reglementare pe care o vom vota mâine. De fapt, îmbunătăţirile aduse propunerii Consiliului şi Comisiei pot fi în mare atribuite dlui Goebbels şi dnei Regner, care au luptat pentru îmbunătăţiri, împotrivindu-se opoziţiei, cu sprijinul şi excelenta cooperare a dlui Gauzès, pentru care doresc să îi mulţumesc.
În ţara mea, în Germania, ceea ce am convenit aici referitor la industria de capital privat va aduce îmbunătăţiri reale pentru lucrători şi pentru întreprinderile mici şi mijlocii, care nu mai trebuie să se teamă că vor fi pur şi simplu devorate de oaia neagră a industriei de capital care nu respectă niciun standard. În ultimele zile, când citim sau ascultăm presa spunându-ne că industria fondurilor îşi schimbă centrul de greutate din Caraibe către Europa deoarece este important pentru investitorii pe termen lung să existe produse bune în care să investească, acest lucru sprijină munca depusă de acest Parlament în loc să vină în contradicţie cu ea.
Cu toate acestea, înainte de a vorbi prea mult despre dinamism aici, trebuie să spun că grupul meu a solicitat o reglementare încă din 2002. Poate au existat dovezi de dinamism, dar numai în ultimele câteva săptămâni. Aş dori să îi mulţumesc Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului şi dlui comisar, întrucât aţi contribuit personal la acest dinamism. Vă rog să le spuneţi colegilor dvs. din Consiliu că, prin această metodă de trândăvie, de "da, dar” şi cu refuzul de a institui reglementări mai bune în Europa, nu vom reuşi să facem ca următoarele texte legislative referitoare la instrumentele financiare derivate sau vânzarea în lipsă să fie aprobate. Această situaţie trebuie să se schimbe. Este o solicitare din partea acestui Parlament.
Sharon Bowles
Dle preşedinte, au avut loc discuţii lungi şi dificile pe marginea acestei directive în comisie, în dialoguri tripartite şi în reuniuni diverse în statele membre, cu presa, cu societăţi de capital de risc şi cu administratori de fonduri de toate tipurile. Interesant este faptul că statele membre care erau cele mai îngrijorate în legătură cu activitatea fondurilor speculative erau şi acelea care nu aveau nici reglementări pentru administratorii fondurilor speculative, nici norme de conduită în afaceri în vederea stopării vânzării către investitori cu amănuntul a unor produse potrivite doar investitorilor profesionişti. În mod asemănător, statele membre cele mai îngrijorate în legătură cu dezmembrarea activelor şi preluările secrete erau cele fără praguri joase de confidenţialitate referitoare la participaţii şi fără divulgare de informaţii în cazul contractelor de diferenţă.
În prezent, oriunde te afli în Europa, va exista o protecţie - şi acest lucru este bun. În organizarea supravegherii, am făcut un pas important către un manual de norme comun. Lecţia dată de AFIA este că trebuie să facem progrese şi în ceea ce priveşte punerea în comun din timp a bunelor practici.
Aşa că îi spun Londrei, ţării mele, Regatului Unit: fiţi vigilenţi în promovarea exportului către Europa a unei serii întregi de reglementări ale pieţii pe care le respectaţi deja. Se poate ca produsul final să nu fie exact acelaşi şi, prin urmare, va trebui să vă adaptaţi şi mă tem că acest lucru presupune unele costuri. Dar punerea în comun a celor mai bune practici, exportarea timpurie a ideilor, este calea de a evita traumele unei legislaţii ulterioare.
Acestea fiind spuse, rezultatul final pe care îl avem este unul deschis şi suficient de echilibrat. Nu se abate de la normele dreptului societăţilor comerciale. Nu este perfect şi cu siguranţă nu este atât de succint pe cât aş vrea, însă, date fiind împrejurările, îl aprob ca fiind un bun rezultat. Aş dori să îi mulţumesc personal dlui ministru Reynders şi dlui comisar Barnier pentru angajamentul lor foarte important şi foarte activ în cadrul dialogurilor tripartite.
Kay Swinburne
Dle preşedinte, Directiva AFIA a fost primul text legislativ aprobat de biroul meu după ce am fost aleasă prima oară în urmă cu optsprezece luni, aşa că, să îl văd în sfârşit prezentat în şedinţă plenară săptămâna aceasta, acum că am ajuns în sfârşit la un acord, este de fapt o uşurare. Instituirea unui regim de paşapoarte pentru fondurile de investiţii alternative, care să funcţioneze în toată UE alături de un singur manual de norme care să reglementeze operaţiunile acestor fonduri, ar trebui să reprezinte un alt fragment preţios în instituirea unei veritabile pieţe unice a serviciilor financiare pentru Europa şi ar trebui să fie salutată de acest sector în forma sa actuală modificată.
În calitate de fost administrator britanic de fonduri reglementate, sper că acest lucru va deveni în curând semnul unei înalte calităţi în reglementarea investitorilor din toată lumea, aşa cum OPCVM a fost în trecut şi continuă să fie la nivel mondial.
Sper însă că toţi cei care au fost implicaţi în acest proces au învăţat pe parcurs unele lecţii în ceea ce priveşte principiile unei reglementări mai bune. Este clar că acest lucru nu ar trebui să fie dat ca exemplu de reglementare mai bună şi, având în vedere agenda vastă a legislaţiei financiare din lunile ce vin, sper să putem evita repetarea acestui proces ineficient.
Astrid Lulling
(FR) Dle preşedinte, pe parcursul procesului de elaborare a directivei privind administratorii fondurilor de investiţii alternative am pledat în mod constant în favoarea unui tratament egal pentru toţi administratorii de fonduri, indiferent dacă sunt din Uniunea Europeană sau nu. Acest lucru vi se poate părea evident, dar în practică au existat numeroase dificultăţi.
Textul prezentat astăzi este satisfăcător. Aş dori să le mulţumesc negociatorilor, în special raportorului nostru, dl Gauzès, care, după ce a trecut prin chinurile dureroase ale facerii, ar merita cu siguranţă să i se acorde un binemeritat concediu parental.
Aş dori să subliniez faptul că tratamentul acordat ţărilor terţe poate fi văzut în două feluri diferite, în funcţie de faptul dacă te afli în interiorul sau în afara Uniunii Europene. În mare parte ca rezultat al eforturilor Parlamentului European, toate fondurile care sunt vândute în Uniunea Europeană vor fi realmente supuse unor norme similare. Astfel, putem spune acum că s-au creat mai mult sau mai puţin condiţii egale.
Cu toate acestea, pe parcursul perioadei transnaţionale, organismele din afara UE vor putea aplica normele naţionale privind investiţiile, în timp ce fondurile şi administratorii din UE vor trebui să respecte directiva, care tinde să fie mai strictă. Situaţia stă cu totul altfel pentru pieţele din afara Uniunii Europene: fondurile europene şi administratorii acestora vor continua să se supună directivei, dar nu şi fondurile din ţările terţe. Prin urmare, va fi mult mai greu să comercializezi produse europene în restul lumii, deoarece ele vor fi mai puţin flexibile şi mai scumpe. Trebuie să fim conştienţi de această disparitate, deşi era inevitabilă în acest caz specific.
În ceea ce priveşte depozitarii, dat fiind că impunem şi asupra lor mai multe restricţii, în special sub forma unor noi responsabilităţi, costurile mai mari vor duce în mod obligatoriu la schimbări sectoriale vaste. Dle preşedinte, nu spun acest lucru pentru a-mi exprima opoziţia, ci mai degrabă pentru a sublinia faptul că această nouă legislaţie nu este leacul pentru toate bolile. Trebuie să fie pusă în aplicare, dar va crea şi probleme şi trebuie să recunoaştem acest lucru.
Ivo Strejček
(CS) Emergenţa fondurilor speculative şi a fondurilor de capital privat a fost rezultatul unei reglementări stricte a pieţelor financiare chiar înainte de izbucnirea crizei financiare. Instituţiile financiare aleg aşadar aceste instrumente drept căi de evitare a reglementărilor pieţei de capital. Prin urmare, nu fondurile de investiţii alternative sunt principala cauză a crizei, ci varietatea reglementărilor existente, o situaţie pe care o rezolvăm astăzi cu reglementări şi mai stricte. Capitalul are abilitatea de a răspunde în mod flexibil şi este foarte mobil. Intervenţia guvernului nu îl va opri şi, dacă reglementările sunt prea dure, va forţa acest segment al serviciilor financiare fie să se mute în afara Uniunii Europene, fie să găsească forme noi şi deci nereglementate. Se poate spune cu certitudine că materialul pe care îl discutăm poate fi o reacţie la trecut, dar el nu reduce riscul unor viitoare crize. Cred totuşi că dl Gauzès şi prietenii săi au făcut o treabă bună.
Alfredo Pallone
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, în primul rând, pare evident că ar trebui să le mulţumesc negociatorilor şi în special dlui Gauzès, alături de raportorii alternativi, pentru excelenta muncă pe care au depus-o în ceea ce priveşte directiva referitoare la administratorii fondurilor de investiţii alternative, asigurându-se că fondurile au, în sfârşit, un set de norme uniforme în cadrul întregii Uniuni Europene.
Aceste fonduri sunt responsabile pentru administrarea unui volum considerabil de bunuri investite în Europa şi poate exercita o influenţă notabilă asupra pieţelor. Impactul lor este unul benefic în general, dar activităţile lor pot de asemenea să contribuie la răspândirea riscului în tot sistemul financiar.
Noile măsuri comune contribuie la repoziţionarea celor 27 de sisteme naţionale diferite existente în prezent şi la consolidarea oportunităţilor pentru piaţa unică. Fondurile alternative beneficiază aşadar de pe urma unui paşaport european, indiferent de locul în care sunt înregistrate. Mai mult, sistemul european unic va împiedica fondurile să profite de pe urma legislaţiilor din state care oferă regimuri de reglementare mai favorabile. În trecut, această practică a atras grave riscuri speculative pentru întreaga Uniune Europeană. Sunt de asemenea de acord cu introducerea de norme referitoare la aşa numita "dezmembrare de active” şi la interzicerea vânzării în lipsă - două puncte care au lipsit din propunerea iniţială a Comisiei Europene.
În sfârşit, pentru a evita denaturări ale concurenţei, este esenţial ca un fond dintr-o ţară terţă care funcţionează în cadrul Uniunii Europene să beneficieze de paşaport şi să poată desfăşura afaceri dacă respectă aceleaşi condiţii ca şi fondurile din UE.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Doresc să îl felicit în primul rând pe raportor, domnul Gauzès. Fără competenţa şi tenacitatea dânsului şi a celor care au colaborat cu dânsul, fără participarea Comisiei şi a Consiliului, nu am fi avut astăzi acest proiect spre dezbatere. Voi vota acest raport pentru câştigul pe care îl aduce introducând transparenţa în activitatea acestor fonduri, transparenţă în ceea ce priveşte costurile, în ceea ce priveşte politica de investiţii, transparenţă în ceea ce priveşte riscurile pe care şi le asumă. Fără transparenţă nu putem vorbi, ştim prea bine, de responsabilitatea managerilor acestor fonduri.
De asemenea, prin faptul că introducem supravegherea, monitorizarea acestor fonduri, avem certitudinea că unul dintre golurile care încă mai există în arhitectura europeană de supraveghere financiară se umple în acest fel şi, astfel, răspundem direct cerinţelor îndreptăţite ale cetăţenilor europeni, care au fost foarte mult loviţi de către această criză financiară care s-a declanşat în lume
Diogo Feio
(PT) Aş dori să încep prin a-l felicita pe dl comisar, pe reprezentanţii Consiliului, pe raportorii alternativi şi, în special, pe raportorul Parlamentului. Sunt conştient de efortul depus pe această temă şi de dificultăţile prin care a trecut pentru a putea ajunge la un consens. Aşadar, îi datorăm felicitări dlui Gauzès.
Şi ca să trecem la treabă, aş dori să punctez trei aspecte majore ale soluţiei prezentate: în primul rând, există o îngrijorare legată de situaţia reală, în care se poate observa tendinţa ca lucruri diferite să fie tratate în acelaşi mod. Fondurile au diferite valori, diferite caracteristici şi diferite riscuri asociate. În al doilea rând, există aspectul îngrijorător al stabilităţii financiare, care poate fi observat în definiţia dată nivelurilor capitalului. În al treilea rând, există îngrijorarea referitoare la combaterea tendinţelor protecţioniste, ceea ce este amplu demonstrat de acordul referitor la ţările terţe. Pe scurt, există o soluţie mult mai transparentă care oferă o mai mare securitate pentru piaţă şi o mai mare protecţie pentru consumator. Este o soluţie mai europeană şi mai bună pentru piaţa internă. O reglementare mai bună va însemna cu siguranţă că vom avea o piaţă mai bună.
Miroslav Mikolášik
(SK) Cred cu fermitate că este important să se creeze un cadru sistematic pentru monitorizarea şi supravegherea fondurilor de investiţii alternative. Reglementarea acestor fonduri face parte dintr-o reglementare mai vastă a sectorului financiar, menită să împiedice repetarea crizei financiare.
Sprijin propunerea prezentată şi aş dori să subliniez că nu dorim pe această cale să limităm intrarea unor fonduri de investiţii alternative din ţări terţe în statele membre ale Uniunii Europene, ci să stabilim condiţii uniforme care trebuie respectate, nu numai de fondurile de investiţii alternative, ci şi de ţările terţe în care sunt înregistrate.
Întrucât publicarea informaţiilor şi supravegherea sunt elemente-cheie în realizarea obiectivelor directivei, este importantă introducerea unei transparenţe absolute în ceea ce priveşte organismele de supraveghere. Aş dori să închei prin a-l felicita pe dl Gauzès pentru munca sa excelentă.
Zigmantas Balčytis
(LT) Vă mulţumesc, dle preşedinte. În primul rând, aş dori să le mulţumesc reprezentanţilor Comisiei Europene şi raportorilor pentru un document deosebit de important. Criza financiară şi economică a scos la iveală neajunsuri în funcţionarea şi monitorizarea sistemului nostru financiar. Astăzi, suntem deja pe cale de a adoptata în Europa o legislaţie care instituie un sistem strict la nivelul UE, care va permite monitorizarea şi evaluarea activităţilor instituţiilor financiare, precum şi adoptarea unor recomandări şi măsuri atunci când este necesar. Cât despre fondurile alternative, sistemul de supraveghere ar trebui să li se aplice şi lor. Dacă dorim să sporim şi să îmbunătăţim stabilitatea sistemului financiar şi să creştem protecţia investitorilor, adică a cetăţenilor noştri, atunci activităţile unor astfel de fonduri trebuie de asemenea să fie controlate şi supuse supravegherii la nivel european. Normele trebuie să fie aceleaşi pentru toţi cei care funcţionează în acest sector şi nu trebuie să lăsăm portiţe de scăpare pentru o activitate necontrolată. Trebuie să învăţăm din greşelile trecute şi să nu le repetăm. Cred că nu numai Europa este cea care învaţă de pe urma lor, ci toate ţările lumii.
Ilda Figueiredo
(PT) Vorbim despre o chestiune foarte importantă, mai ales având în vedere problemele care au apărut în sectorul financiar cu acest tip de fonduri de investiţii alternative. Totuşi, adevărul este că aceste soluţii nu rezolvă problemele fundamentale. Reglementările sunt în mod clar insuficiente şi rămân factori semnificativi pentru riscul speculativ, aşa cum se va vedea în viitor. Nu este suficient să discutăm despre supraveghere şi reglementare. Aveam nevoie de o poziţie clară, care să pună capăt produselor financiare derivate şi fondurilor speculative, asigurând în acelaşi timp un control public şi politic eficient asupra întregului sector financiar, în special asupra tranzacţiilor financiare, inclusiv o eliminare a paradisurilor fiscale la nivel global. Uniunea Europeană trebuie să conducă prin puterea exemplului.
Seán Kelly
(GA)Dnă preşedintă, ca şi ceilalţi vorbitori, aş dori să îl felicit pe dl comisar Barnier, Preşedinţia belgiană şi pe dl Jean-Paul Gauzès pentru lucrurile bune pe care le-au făcut. Jean-Paul a oferit exemple ale acelei activităţi eficiente.
El a spus că au existat 1 170 de amendamente, 200 de interviuri şi şase întâlniri tripartite. Cu siguranţă aceasta este o muncă grea şi sperăm că va da roade.
După cel de-Al Doilea Război Mondial, liderii - Schuman şi alţii - au spus că acest lucru nu trebuie să se mai întâmple niciodată. Acum, după 60 de ani, spunem acelaşi lucru la ieşirea din criza economică şi constatând eşecul supravegherii şi reglementării. Din fericire, noua arhitectură de supraveghere va garanta cu succes că situaţia nu se va mai repeta, iar astăzi vom finaliza, sperăm, imaginea prin Directiva AFIA.
Cu toate acestea, am o întrebare: sunt mulţumiţi că reciprocitatea accesului pe piaţă despre care s-a vorbit va stabili condiţii echitabile pentru Uniunea Europeană?
Elena Băsescu
(RO) Aş dori în primul rând să le mulţumesc domnilor Barnier şi Gauzès pentru rezultatele excelente obţinute în urma ultimelor negocieri. Unul dintre beneficiile adoptării acestei directive va fi monitorizarea riscului sistemic. Acesta se va realiza cu precădere în contextul cooperării autorităţilor naţionale cu Comitetul european pentru risc sistemic. O altă colaborare importantă este cea a organismelor naţionale cu Autoritatea europeană pentru valori mobiliare şi pieţe. Aceasta din urmă va putea să facă recomandări şi să participe la supravegherea sistemelor naţionale.
Consider, de asemenea, importantă includerea de prevederi suplimentare legate de transparenţa operaţiunilor realizate de către administratorii de fonduri. Salut totodată introducerea unui regim de reglementare mai facil pentru administratorii de IMM-uri, în vederea stimulării accesului la sursele de investiţii alternative
Othmar Karas
(DE) Dnă preşedintă, regulamentul privind fondurile speculative nu este o consecinţă a crizei. El acoperă un vid legislativ. Ne va duce un pas mai departe spre europenizarea pieţei interne a produselor financiare. Despre ce este vorba? Vom înregistra şi vom autoriza toate fondurile. Vom stabili o cerinţă de capital minim de 125 000 de euro. Organismul de supraveghere va fi Autoritatea europeană pentru valori mobiliare şi pieţe. Principiul nostru de transparenţă va fi aplicat la strategia de investiţii, politica de investiţii, metodele de plată şi delegaţii. Conceptul de piaţă unică va fi pus în practică prin intermediul paşaportului. Nu va exista niciun paşaport UE pentru fondurile care au peste 30 % din investiţii în afara UE. Regulamentul privind bonusurile pe care l-am introdus pentru directorii de bănci va fi, de asemenea, extins la administratorii fondurilor speculative, în scopul de a asigura durabilitatea aici şi de a minimiza riscul. Acesta este un rezultat bun.
Michel Barnier
Vă mulţumesc, dnă preşedintă. Îmi imaginez că şi dl Reynders vă va mulţumi, de asemenea, când îi va veni rândul. Aş dori să mulţumesc Parlamentului pentru abordarea sa incredibil de constructivă în timpul acestor negocieri destul de îndelungate, după cum reiese din dezbaterea pe care tocmai am avut-o.
Dl Klinz a vorbit mai devreme despre "mai multă transparenţă”. Am crezut întotdeauna că transparenţa este o caracteristică esenţială a responsabilităţii în cadrul întregului sector al serviciilor financiare. Motiv pentru care, chiar în acest sector, lucrăm acum împreună pentru a crea transparenţă, punându-i în centrul atenţiei pe oameni, care sunt, probabil, neobişnuiţi cu atenţia.
Spre deosebire de dna Andreasen, nu cred că această transparenţă va afecta competitivitatea industriei financiare. Cred că va avea chiar efectul contrar. La 13 ianuarie, v-am explicat că Europa este atractivă pentru industria financiară: acesta este domeniul în care avem un avantaj competitiv asupra altor regiuni ale lumii. Sectorul financiar este interesat de crearea treptată, pas cu pas - pentru că, doamnelor şi domnilor, încă nu am terminat - a unor fundaţii mai sănătoase, mai transparente şi mai de încredere. De fapt, în opinia mea, aceste fundaţii vor fi de multe ori un pic mai etice.
După cum ne-a reamintit dl Balz, este prima dată când introducem norme europene pentru acest sector-cheie. Aceste norme vor juca un rol vital în realizarea unei game de obiective ambiţioase şi a unor progrese reale - cuvântul folosit de către dl Bullmann mai devreme pentru a descrie activitatea desfăşurată de acest Parlament, în colaborare cu Consiliul şi Comisia.
Progresul înseamnă îmbunătăţirea supravegherii riscului sistemic; aceasta înseamnă o mai mare protecţie pentru investitori, cum a subliniat dna Bowles. Înseamnă mult mai multă transparenţă în sectorul capitalurilor private. Dl Hökmark a subliniat importanţa acestui sector. Şi, în fine, înseamnă crearea unei pieţe unice reale pentru fondurile de investiţii alternative pentru investitorii instituţionali. Dl Kamall şi-a reiterat îngrijorarea, pe care o împărtăşesc, că nu ar trebui să existe nicio discriminare. În loc de discriminare, avem acum un set de cerinţe simple. Cred că aceasta este soluţia bună.
Aş dori să le reamintesc tuturor celor care au sperat să meargă mai departe, că acesta este un compromis, un compromis dinamic. Nu trăim într-o lume perfectă, după cum dna Regner tocmai ne-a reamintit. Acest lucru este adevărat. S-ar putea să fi vrut să vedem mult mai multe progrese decât se găsesc în textul compromisului pe care îl veţi vota, dar este un compromis dinamic şi clauzele de revizuire vor să spună că legislaţia va putea evolua în anii următori. Pot să le spun dlui Giegold şi dlui Klute că vor mai avea loc şi alte discuţii şi că ne vom întoarce în special la chestiunea comercializării pasive şi la rolul Autorităţii europene pentru valori mobiliare şi pieţe (AEVMP). Aceasta din urmă a fost adusă în discuţie chiar acum de dl Karas, în timp ce dl Goebbels ne-a amintit pe bună dreptate mai devreme de importanţa AEVMP. Dle Goebbels, aţi menţionat 72 de competenţe specifice, clasificate în 11 categorii diferite. Acest lucru înseamnă că AEVMP va avea competenţe reale şi datorăm acest lucru în mare măsură eforturilor Parlamentului.
Aşadar, permiteţi-mi să vă mulţumesc fiecăruia dintre dvs. Anterior, aproape toţi vorbitorii, din partea tuturor grupurilor, chiar şi cei care sunt puţin probabil să voteze în favoarea acestui text, i-au adus un omagiu raportorului, dl Gauzès, pentru receptivitatea sa, pentru cunoştinţele sale şi pentru calitatea relaţiilor pe care le-a construit. Nu cred că va avea timp să îşi ia concediu pentru creşterea copilului, pentru că mai sunt încă şi mai multe de făcut în următoarele săptămâni. Cu toate acestea, aş dori să mulţumesc întregii echipe a Comisiei care a lucrat cu mine şi care se află aici în această seară, şi aş dori, de asemenea, să adăugaţi vocea mea, atât din punct de vedere personal, cât şi în numele Comisiei Europene, la corul de mulţumiri şi recunoştinţă adresate dlui raportor Gauzès, ca omagiu al activităţii sale excelente.
(Aplauze)
Didier Reynders
Dnă preşedintă, nu am de gând să repet tot ceea ce a spus dl Barnier - am vorbit şi eu mai devreme -, dar aş dori să le mulţumesc tuturor celor care au vorbit în sprijinul textului propus şi, de asemenea, celor care au făcut comentarii care arată, toate, că acest text are un fond real, care ne va permite să facem progrese la nivel european în reglementarea tuturor acestor fonduri de investiţii alternative.
Acesta este primul text legislativ cu adevărat european pe această temă, după cum am spus mai devreme. Cred că trebuie să recunoaştem că întărirea rolului AEVMP este un pas în direcţia cea bună. Mai mulţi vorbitori au menţionat, de asemenea, comercializarea pasivă. Luăm o serie de măsuri practice cu privire la această chestiune şi la fondurile de capital privat, bazate pe nevoia de sporire a gradului de informare şi transparenţă, inclusiv cu privire la personalul din întreprinderi care este, uneori, vizat de aceste fonduri.
În concluzie, aş dori să fac două remarci. În primul rând, i-am ascultat pe unii care consideră că nu am mers suficient de departe şi pe alţii care consideră că nu ar fi trebuit să mergem deloc pe drumul reglementării. Aceasta mă conduce la concluzia foarte belgiană că, probabil, am ajuns la un compromis bun. În cazul în care ambele părţi critică compromisul, atunci raţionamentul care stă la baza acţiunilor noastre este, probabil, ferm.
Dlui Bullmann i-aş spune doar că am făcut unele progrese cu privire la structura de supraveghere. Acum lucrăm la investiţiile financiare şi vom analiza, de asemenea, fondurile de investiţii şi grupurile financiare.
Permiteţi-mi să îl mai felicit pe dl Gauzès încă o dată. I-am spus mai devreme că vom încerca să facem progrese şi în ceea ce priveşte agenţiile de rating şi pot să-i spun că, atât Preşedinţia belgiană, cât şi Comisia, sunt dispuse să încerce să accelereze discuţiile privind instrumentele derivate. Am verificat de două ori şi pot confirma că raportul este programat pentru adoptare de către comisia parlamentară în luna martie a anului viitor.
Dacă se va dovedi că este posibil să devansăm acea dată, suntem dispuşi să încercăm să accelerăm ritmul. Vă rog, anunţaţi-ne dacă acest lucru pare fezabil. Mă bucur că am ajuns la un acord cu privire la acest tip de text. Vom lucra în vederea adoptării altor texte în următoarele săptămâni. Încă o dată, vă mulţumesc. Mulţumirile sunt cu atât mai sincere, dle Gauzès, cu cât vom continua să lucrăm împreună în următoarele câteva zile.
(Aplauze)
Jean-Paul Gauzès
Dnă preşedintă, am vorbit mai devreme despre detaliile tehnice. Permiteţi-mi să-mi folosesc ultimele două minute pentru a exprima anumite mulţumiri meritate din plin: le mulţumesc în primul rând tuturor colegilor deputaţi care au luat cuvântul astăzi. Mulţumirile mele speciale celor care au spus că vor sprijini textul, iar în ceea ce-i priveşte pe cei care nu vor vota în favoarea lui, nu cred nici că punerea mea în aceeaşi categorie cu dl Cameron este de fapt o insultă.
Aş dori să le mulţumesc raportorilor alternativi din grupuri: dlui Goebbels, dlui Bullmann, dlui Canfin, dlui Klute şi dnei Regner, raportoare pentru aviz a Comisiei pentru afaceri juridice. Am vrut să îi nominalizez pe toţi în semn de recunoştinţă pentru sprijinul incredibil pe care mi l-au acordat în prima fază a acestui proces. Am putut lucra împreună în mod productiv, fiecare prezentându-şi propriul punct de vedere, şi aş dori să le mulţumesc pentru acest lucru. Mă bucur că Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa şi Conservatorii şi Reformiştii Europeni ni s-au alăturat acum, când s-a ajuns la un compromis şi, prin urmare, sunt încântat de faptul că dl Klinz şi dl Kamall au semnat alături de mine amendamentul care înlocuieşte raportul iniţial.
Mulţumiri speciale merg către dl Barnier pentru implicarea sa considerabilă în acest dosar: ştie cât de mult îl apreciez. Ştiu că el ştie că Parlamentul se bazează pe el şi că îl va sprijini în punerea în aplicare a acestor blocuri de construcţii care ne sunt atât de dragi atât lui, cât şi nouă. Ştiu că este neobişnuit, dar aş dori, de asemenea, să îi mulţumesc dlui Ugo Bassi, cu care am avut o relaţie de lucru foarte fructuoasă în acest timp, textul fiind, de asemenea, rezultatul muncii efectuate în cadrul Comisiei.
În ceea ce vă priveşte, dle ministru, mai devreme am simţit că aţi contribuit cu ceva atunci când, în mulţumirile dvs., aţi întrebat dacă vom continua să facem progrese. Aşa că, permiteţi-mi să încep prin a vă mulţumi, pentru că fără dvs. nu am fi obţinut nimic din partea statelor membre. Acestea sunt mulţumiri sincere, nu un simplu gest politicos - cred că implicarea dvs. personală a fost cheia către progresele înregistrate în cadrul Consiliului şi către faptul că am ajuns la un acord. De asemenea, aţi reuşit să asiguraţi că toate grupurile principale se pot identifica cu părţi din text şi să obţineţi majoritatea pe care ne-am dorit-o amândoi pentru această directivă.
Mulţumesc, de asemenea, pentru contribuţiile colegilor noştri deputaţi de stânga, fără sprijinul cărora directiva nu ar avea credibilitatea pe care sunt încrezător că o va avea mâine după un vot foarte larg. După cum aţi subliniat, acest lucru a fost vital pentru supraveghere şi, în egală măsură, pentru această directivă. De asemenea, le sunt foarte recunoscător echipelor dvs., dle ministru; vă rog să le transmiteţi mulţumirile mele. Unele dintre dezbateri au fost destul de animate, dar, cu toate că eu trăiesc acum în Normandia, provin din sud, şi, uneori, temperamentul meu sudic învinge abordarea mai echilibrată tipic normandă.
De asemenea, am vrut să spun, dle ministru, Preşedinte în exerciţiu al Consiliului ECOFIN, că eu chiar sper că ne vom finaliza lucrările privind agenţiile de rating înainte de sfârşitul anului. În ceea ce ne priveşte, avem votul în comisie la 22 noiembrie, votul de la Strasbourg în decembrie, şi apoi, în cazul în care Consiliul este gata, vom fi pregătiţi.
(Aplauze)
Preşedintă
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc mâine.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Dominique Baudis
Criza financiară prin care a trecut lumea a arătat că schimburile financiare internaţionale trebuie să se supună unor norme minime. După ce a declarat în luna septembrie că este hotărât să supravegheze pieţele, Parlamentul European a trimis astăzi, 11 noiembrie, un alt mesaj ferm către restul lumii. De acum, fondurile de investiţii alternative (fondurile speculative) care intră Europa vor fi mai strict monitorizate şi reglementate de către Europa. Mai mult, acestea vor trebui să fie declarate autorităţilor şi gestionate în cadrul Uniunii Europene. Nereglementarea acestor resurse a cauzat multe falimente, prăbuşiri ale bursei de valori şi crize sociale. Franţa este pe cale să preia preşedinţia G20 pentru un an. Principala sa prioritate va fi reformarea sistemului financiar internaţional. Cu acest vot, Europa marchează o cale.
Sebastian Valentin Bodu
în scris. - (RO) "Administratorii fondurilor de investiţii” este un raport care a provocat foarte multe dezbateri, atât între diverse grupuri din PE, cât şi între PE şi Consiliu. Rămân la părerea, exprimată şi în cursul dezbaterilor anterioare votului în JURI, că propunerea Comisiei este o greşeală gravă, exprimă o neînţelegere flagrantă a rolului fondurilor de investiţii (private equity şi hedge) şi o confuzie între bănci, ca şi instituţii vinovate de declanşarea crizei financiare, aceste fonduri de investiţii închise şi fondurile deschise de investiţii (fondurile mutuale).
Sub umbrela unor principii generoase dar, din păcate, asumate de colegi care nu înţeleg ce înseamnă managementul financiar şi macroeconomia, se ascund reglementări care nu numai că nu au nimic de a face cu prevenirea unei noi crize, ci nu fac altceva decât să crească nejustificat şi aberant costurile de funcţionare a unui fond alternativ de investiţii, costuri care se vor reflecta în capitaluri mai reduse, în randamente mai mici şi în plasamente mai puţine. Recunosc, sincer, că sunt absolut surprins că o astfel de mentalitate de tăvălug o regăsesc în UE, mentalitate care aduce aminte de anii '50 când, în Europa de Est, în spatele unor sloganuri măreţe, se distrugeau instituţii
George Sabin Cutaş
în scris. - (RO) Criza economică şi financiară ne-a arătat că avem nevoie de o reglementare mai strictă a actorilor economici. Aceştia s-au expus unor riscuri prea mari, ce au condus la perturbarea sistemului financiar mondial. Activitatea administratorilor fondurilor de investiţii alternative reprezintă, potrivit analizei Băncii Centrale Europene, aproximativ 700 de miliarde de euro în active în Uniunea Europeană, jucând un rol important în finanţarea economiei acesteia din urmă.
Salut, prin urmare, propunerea Comisiei cu privire la autorizarea şi supravegherea acestora şi introducerea unui paşaport european în domeniu. Crearea unei pieţe interne europene pentru administratorii de fonduri alternative va permite limitarea riscurilor sistemice şi o mai bună protecţie a investitorilor, în spiritul noii structuri europene de supraveghere economică. Comisia va trebui totodată să prezinte o evaluare a rezultatelor acestei armonizări în timp util, pentru a se asigura că aceasta nu a condus la o denaturare a pieţei.
Proinsias De Rossa
în scris. - Susţin acest act normativ care reglementează fondurile speculative şi fondurile de capital privat. Deşi mai rămân multe de făcut în domeniu, acesta este un pas important spre o mai bună reglementare a activităţilor administratorilor de fonduri de investiţii alternative, care a fost întâmpinată cu opoziţie, chiar şi după ce criza financiară din 2008 a lovit greu, mai ales de către Charlie McCreevy, comisarul responsabil pentru piaţa internă la momentul respectiv. Odată ce noua autoritate de supraveghere europeană devine pe deplin funcţională, administratorii de fonduri vor putea să îşi comercializeze produsele în Uniunea Europeană doar dacă deţin un paşaport european care atestă conformitatea deplină cu această directivă. Răspunderea depozitară strictă va asigura posibilitatea investitorilor de a solicita oricând despăgubiri şi de a fi informaţi cu privire la motivele pentru delegarea potenţială de răspundere. Noile clauze critice, asupra cărora am insistat şi care au fost întâmpinate cu rezistenţă în cadrul Consiliului, sunt prevederile care combat dezmembrarea activelor. Angajaţii vor fi protejaţi de fondurile de speculaţii care vizează obţinerea de profit pe termen scurt prin distrugerea companiilor viabile. Distribuirile către investitori şi reducerile de capital vor fi limitate în primii doi ani după preluare, iar angajaţii vor avea acces la informaţii cu privire la planurile prevăzute pentru companiile lor.
Jiří Havel
Fondurile alternative, cum ar fi fondurile speculative sau fondurile de capital privat, au contribuit probabil prin acţiunile lor la actuala criza globală şi problema reglementării lor este în prezent dezbătută nu numai în UE, ci şi în SUA. Prezentul raport se referă la rapoartele elaborate de dl Rasmussen şi de dl Lehne, ambele din 2008, şi are ca obiect propunerea de directivă privind administratorii fondurilor de investiţii alternative. Raportul oferă o analiză succintă a problemei fondurilor alternative, inclusiv o descriere a punctelor-cheie: reglementarea activităţii administratorilor de fonduri alternative, inclusiv crearea unui paşaport european unic; obligaţia administratorilor de fonduri alternative de a numi un evaluator de active independent pentru fiecare fond alternativ pe care îl administrează; o cerinţă de a spori transparenţa fondurilor alternative, precum şi disciplina pieţei şi reglementarea vânzărilor în lipsă. De asemenea, directiva oferă statelor membre posibilitatea de a le permite administratorilor să ofere fonduri alternative şi investitorilor neprofesionişti. Pe de altă parte, există obiecţii la propunerea de regulament, cum ar fi raportul Larosière, raportul Turner şi reacţia Asociaţiei Administratorilor de Fonduri Alternative. Adoptarea acestei directive nu ar trebui să implice modificări importante pentru fondurile alternative din Republica Cehă, din cauza nivelului ridicat de reglementări cehe în vigoare în acest domeniu. În general, cred că raportul prezentat de colegul meu deputat, dl Gauzès, conţine o analiză exactă a acestei probleme, precum şi recomandări relevante cu privire la fondurile alternative şi, prin urmare, recomand aprobarea sa în forma propusă.
Sirpa Pietikäinen
Doamnelor şi domnilor, mai întâi aş dori să îl felicit pe raportor, dl Gauzès, pentru munca excelentă concretizată în acest raport complex, tehnic şi controversat. Când a apărut, propunerea Comisiei privind administratorii fondurilor de investiţii alternative a provocat pasiune, critici şi laude în proporţii diferite. A fost puternic criticată şi pentru că a fost elaborată în secret. Şi eu m-am gândit că cea mai mare slăbiciune a sa a fost faptul că a amestecat două grupuri de produse - diferite în ceea ce priveşte natura lor şi, prin urmare, riscurile lor - în aceeaşi directivă. Acestea erau fondurile de capital privat şi fondurile speculative. Unul se concentrează pe o revenire rapidă, în timp ce, în cazul celuilalt, investiţia se maturizează pe o perioadă mai lungă. Riscurile sunt asociate în mod specific cu primul produs. Dezbaterea dintre Parlamentul European şi Consiliu cu privire la directivă a dus la un compromis - nu unul perfect, ci unul acceptabil. Directiva privind administratorii fondurilor de investiţii alternative constituie o parte importantă a noului sistem de reglementare şi supraveghere financiară. Cu toate acestea, nu trebuie să uităm că supravegherea financiară va trebui să se îmbunătăţească chiar şi după adoptarea acestei directive.
Marianne Thyssen
Cu votul de mâine, UE va pune în practică ceea ce s-a convenit la reuniunea G20 de la Londra. În urma acordului privind supravegherea financiară, Parlamentul European şi Preşedinţia belgiană au arătat că au intenţii serioase în ceea ce priveşte reformarea sistemului financiar. Acordul obţinut este unul echilibrat, în sensul că satisface trei preocupări: limitarea riscului sistemic, protejarea investitorilor şi garantarea unor condiţii echitabile. De asemenea, important este faptul că UE nu îşi închide piaţa pentru capitalul din afara UE, care este o condiţie esenţială pentru ca economia noastră europeană să poată respira. Noile norme armonizate vor asigura transparenţa, certitudinea juridică şi o piaţă internă consolidată.
Paşaportul european, în special, îi va autoriza pe administratori să opereze pe întreg teritoriul Uniunii Europene fără a fi nevoie să fie înregistraţi separat în fiecare stat membru. Aş dori, de asemenea, să subliniez că eu sunt mulţumită de soluţia găsită în ceea ce priveşte fondurile de capital privat. Regimul mai lejer aplicabil administratorilor de fonduri mici va promova crearea şi finanţarea de noi societăţi - adesea IMM-uri - în sectoarele inovatoare. Prin urmare, trebuie să sprijinim cu convingere acordul politic obţinut după 14 luni de negocieri.
