Integritatea jocurilor de noroc on-line (prezentare succintă)
Preşedintele -
Următorul subiect este o scurtă prezentare a raportului elaborat de doamna Schaldemose, în numele Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor, referitor la integritatea jocurilor de noroc on-line.
Christel Schaldemose
Doamnă preşedintă, sunt mândră şi în acelaşi timp încântată să vă pot prezenta în această seară raportul din proprie iniţiativă privind integritatea jocurilor de noroc on-line. După cum ştiţi, problema jocurilor de noroc a fost întotdeauna extrem de controversată în cadrul Parlamentului European. Jocurile de noroc au fost scoase de sub incidenţa directivei serviciilor, precum şi a Directivei privind comerţul electronic şi a fost, de asemenea, eliminată de sub incidenţa Directivei "Televiziune fără frontiere”. De ce trebuie să fie astfel? Ei bine, cred că cei mai mulţi dintre noi sunt de acord că jocurile de noroc reprezintă într-adevăr un serviciu financiar - Curtea Europeană de Justiţie a stabilit acest lucru - dar este un serviciu financiar complet separat. Nu putem compara jocurile pe Internet cu achiziţionarea unui ibric electric sau cu angajarea unui tâmplar pentru a pune parchet şi, prin urmare, acestea trebuie considerate separat. Aceasta este ceea ce au făcut statele membre până acum. Au stabilit reglementări stricte pentru a proteja consumatorii împotriva dependenţei create de jocurile de noroc şi împotriva fraudei şi a pariurilor, dar şi pentru a preveni spălarea banilor. În plus, scopul lor a fost, de asemenea, să menţină ordinea publică. Cu toate acestea, nu toate jocurile de noroc sunt la fel. De fapt, jocurile de noroc pe Internet creează provocări specifice pe care jocurile de noroc din sălile de jocuri de noroc nu le creează, parţial datorită caracterului transfrontalier şi, de asemenea, datorită accesibilităţii imediate.
Negocierile din jurul raportului au fost, uneori, mai aprinse decât mi-aş fi dorit. Am fost foarte împărţiţi asupra problemei dacă jocurile de noroc pe Internet creează un risc mai mare pentru cel care devine dependent de jocurile de noroc, de exemplu. Sunt puţin surprins de acest lucru pentru că cifrele vorbesc de la sine. Un studiu efectuat în Suedia şi în alte ţări arată că riscul ca cineva să devină dependent de jocurile de noroc este de cinci la şapte ori mai mare dacă acea persoană joacă poker pe Internet, decât dacă el sau ea merge şi joacă poker în lumea reală. Cu toate acestea, sunt primul care recunoaşte că nu cunoaştem toate consecinţele pentru consumatorii de jocuri de noroc pe Internet. Acesta este unul din domeniile în care am putut să convenim asupra unui lucru, şi anume că avem nevoie de mai multe informaţii cu privire la cel mai bun mod în care îi putem proteja pe consumatori.
Cu toate acestea, există şase puncte, în special, în acest raport pe care aş dori să le evidenţiez aici în această seară:
1. există o majoritate semnificativă în Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor care consideră că operatorii de jocuri de noroc on-line nu ar trebui doar să respecte legislaţia privind jocurile de noroc din statul membru în care îşi furnizează serviciile, ci şi acolo unde trăieşte consumatorul;
2. clarificarea ar trebui furnizată la nivel politic înaintea unei clarificări din partea Curţii asupra modului în care ar trebui să tratăm provocările şi problemele ridicate de piaţa europeană de jocuri de noroc on-line;
3. cooperarea între statele membre ar trebui consolidată în mod semnificativ;
4. trebuie să dezvoltăm standarde de protecţie a consumatorilor împotriva fraudei, a dependenţei create de jocurile de noroc şi a celorlalte pericole implicate;
5. avem nevoie de mai multă cercetare în domeniu; şi, în cele din urmă
6. Parlamentul European sprijină pe deplin iniţiativele şi procesul iniţiate de Consiliu şi solicităm Comisiei să acorde şi ea sprijin în această direcţie.
În ansamblu, cred că raportul va contribui la aducerea sectorului jocurilor de noroc înapoi în zona politicii căreia îi aparţine. Raportul este unul echilibrat şi, de fapt, a primit, de asemenea, un sprijin considerabil în comisie, în ciuda faptului că reprezintă o problemă sensibilă. A fost votat cu 32 de voturi pentru şi 10 împotrivă. O rezoluţie alternativă a fost înaintată de o minoritate din cadrul Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor. Am încercat să integrez în raport cât mai multe din punctele lor de vedere, dar diferenţele politice sunt atât de importante încât nu a fost posibil să le includem pe toate. Aş dori să mulţumesc colegilor mei pentru sprijinul lor şi sper că raportul meu va primi sprijinul unei mari majorităţi mâine.
Jacques Barrot
Doamnă preşedintă, doamnă Schaldemose, Comisia salută acest raport din proprie iniţiativă din partea Parlamentului European. Acesta laudă munca întreprinsă de Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor şi de către dumneavoastră, doamnă Schaldemose, în calitate de raportor, şi salută, în special, cercetarea în problema integrităţii.
Astfel cum a subliniat colegul meu, domnul McCreevy, în discursurile sale anterioare, abordările folosite în prezent în statele membre sunt prea diferite pentru a permite o iniţiativă legislativă. Ultimele discuţii în cadrul Consiliului Concurenţei au arătat clar că statele membre nu vor ajunge la un acord cu privire la o astfel de iniţiativă.
În plus, tratatul oferă câteva principii orientative. O hotărâre a Curţii, verdictul în cazul Placanica, pronunţată în martie 2007, a confirmat de curând că activităţile de pariuri sportive constituie servicii în sensul articolului 49 din tratat. Statele membre au dreptul să elaboreze legi în privinţa jocurilor la nivel naţional. Dacă doresc să limiteze activităţile privind jocurile, acestea pot să desfăşoare cercetări pentru justificarea restricţiilor, de exemplu, legate de dependenţă şi fraudă.
Atunci când se dovedeşte că aceste măsuri sunt necesare, tratatul cere ca ele să fie adoptate într-un mod care să nu facă discriminări între operatorii naţionali şi operatorii cu sediul în alte state membre.
Comisia intenţionează să-şi îndeplinească obligaţia prin investigarea oricărei plângeri care i se înaintează şi va introduce orice proceduri necesare dacă se demonstrează că tratatul a fost încălcat.
Este încurajator să constatăm că, după aplicarea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar, unele state membre, inclusiv Franţa, Ungaria şi Italia, s-au apropiat mai mult de Comisie şi s-au angajat să-şi schimbe legislaţia. Comisia lucrează, desigur, pentru a ajuta statele membre să găsească soluţii ca să răspundă procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar.
Comisia a publicat lucrări de cercetare privind aspectele legale şi economice ale pieţei jocurilor de noroc în 2006. În aceste condiţii, Comisia crede că nu există o nevoie imediată de a juca un rol mai mare în efectuarea cercetărilor în legislaţia naţională, nici în probleme mai vaste cum ar fi dependenţa, frauda sau alte activităţi reprobabile. Totuşi, acest raport furnizează câteva clarificări deosebit de folositoare.
Preşedintele
Cu aceasta se încheie subiectul. Votul va avea loc mâine.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Lasse Lehtinen  
Mâine vom vedea că multe părţi din Europa încă mai au voinţa politică de a-şi păstra monopolul de importanţă vitală asupra jocurilor de noroc şi acest lucru este valabil şi pentru Finlanda. Sprijinul Parlamentului European pentru Loteria Naţională Finlandeză, pentru Asociaţia Finlandeză a Jocurilor Mecanice şi pentru operatorul finlandez de jocuri de noroc, Fintoto, este important pentru că procedurile privind încălcarea dreptului comunitar, lansate de Comisie, reprezintă încă o problemă. Este important pentru mişcarea sportivă europeană şi activităţile la nivel de masă ca statele membre să-şi păstreze sistemele lor naţionale de jocuri de noroc.
De asemenea, acestea mai reprezintă un element fundamental, deoarece este o caracteristică specială a vieţii sportive în Finlanda, în care munca voluntară sprijinită de societate este tot un sprijin de bază pentru sporturile de nivel avansat. Este, de asemenea, mai uşor să se contracareze efectele secundare ale jocurilor de noroc în ţări în care statul deţine monopolul. Jocurile de noroc online reprezintă doar aproximativ 5% din toate încasările din jocuri de noroc, însă sectorul creşte într-un ritm extrem de rapid. De aceea este important ca drepturile statelor membre să rămână aceleaşi, chiar şi în era internetului. Nu trebuie să uităm că după adoptarea Tratatului de la Lisabona, UE va avea competenţe în unele ramuri ale sportului. Acest lucru va contribui la combaterea efectelor secundare în sportul profesionist, cum ar fi rasismul, dopajul şi huliganismul.
Zita Pleštinská  
Veniturile brute din jocurile de noroc pe internet au totalizat 2-3 miliarde de euro în 2004. Potrivit studiului SICL menţionat anterior, acestea reprezintă în prezent aproximativ 5% din totalul pieţii jocurilor de noroc din UE. O creştere rapidă a acestor servicii în viitor este inevitabilă şi de aceea avem nevoie de norme clare şi transparente.
Raportul dnei Schaldemose alege o altă abordare a industriei jocurilor de noroc în Europa şi de aceea nu îl pot sprijini. Nu face distincţie între operatorii de jocuri de noroc care sunt autorizaţi şi funcţionează legal şi cei care funcţionează adesea fără autorizaţie şi ilegal.
Trebuie să începem de la faptul că majoritatea statelor europene au o industrie a jocurilor de noroc. Sunt de acord că fiecare stat membru în parte ar trebui să stabilească în continuare norme pentru jocurile de noroc pe internet. Atâta vreme cât nu există probe aplicabile de ameninţări la adresa jucătorilor, spălare de bani sau corupţie în sport, nu trebuie să privim toate companiile drept infractoare. Există şi firme serioase care folosesc cea mai bună tehnologie şi funcţionează în conformitate cu legea.
Nu sunt o susţinătoare a jocurilor pe internet, ci mai degrabă o oponentă a acestora. Cu toate acestea, după părerea mea o interdicţie generală ar duce la sporirea şi ilegalitatea acestor activităţi şi la o lipsă totală a normelor. Cred că poziţia pe care am redactat-o împreună cu colegii mei reprezintă o alternativă mai corectă şi mai clară la raportul raportorului.
