Europos aprūpinimo retaisiais Žemės elementais užtikrinimas (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės punktas yra diskusijos dėl:
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikIoannis A. Tsoukalas, Paul Rubig, Daniel Caspary ir Birgit Schnieber-Jastram PPE frakcijos vardu, Komisijai: Saugus Europos aprūpinimas retaisiais Žemės elementais - B7-0017/2011),
klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikLena Ek, Vladko Todorov Panayotov, Fiona Hall, Marielle De Sarnez, Niccolo Rinaldi, Marietje Schaake ir Michael Theurer ALDE frakcijos vardu, Komisijai: Europos aprūpinimo retųjų žemių elementais užtikrinimas - B7-0020/2011), ir
klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikKonrad Szymański ECR frakcijos vardu, Komisijai: Europos žaliavų strategija - B7-0207/2011).
Ioannis A. Tsoukalas
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, retųjų žemių elementai (RŽE) yra labai svarbūs šimtams aukštųjų technologijų programų ir žaliųjų technologijų plėtrai. ES pramonvisiškai priklauso nuo RŽE importo iš Kinijos, kuri užima beveik monopolinę padėtį, t. y. kontroliuoja 97 proc. pasaulinės gamybos ir turi 36 proc. pasaulio žinomų ekonominių RŽE atsargų. Kinija turi tvirtą mokslinių tyrimų bazę šioje srityje ir jau pasieknemažą konkurencinį pranašumą gaminant lydinius bei galutinius produktus.
Tuo pat metu ES pramonei trūksta tiek galimybės gauti RŽE žaliavų, tiek pramonės bei mokslo žinių, kaip jas perdirbti. Nors retųjų žemių elementai, nepaisant jų pavadinimo, nėra tokie reti, ekspertai prognozuoja, kad prireiks maždaug 10-15 metų perspektyviai gamybos linijai atkurti. Europos Sąjunga rengia vidutinės trukmės strategiją dėl žaliavų, tačiau retųjų žemių elementų problema turi būti sprendžiama gerokai greičiau. Padidėjus vidaus poreikiams Kinijoje ir jai siekiant sumažinti poveikį aplinkai jau įvesti labai griežti eksporto apribojimai, o pasaulinpaklausa didėja. Kinija 2011 m. pirmąjį pusmetį sumažino eksportą 35 proc., palyginti su praėjusiais metais, o dar griežtesnių apribojimų tikimasi antroje metų pusėje. Manoma, kad per ateinančius šešis mėnesius pasijus aštrus RŽE trūkumas ir išaugs jų kainos bei pasireikš gamybos linijų sutrikimai. Ekspertų vertinimais, 2014 m. retųjų žemių elementų trūkumas pasaulyje sieks 40 000 tonų.
Noriu užduoti Komisijai aiškius ir primygtinius klausimus:
Kokių galimų trumpalaikių priemonių Komisija siūlo imtis kartu su savo partneriais, kad nustatytų alternatyvius retųjų žemių elementų šaltinius?
Kaip vyksta derybos su Kinija ir mūsų tarptautiniais partneriais šiuo klausimu?
Lena Ek
autorė. - Ponia pirmininke, kartais stebiuosi, kad Europos atsakas į kiekvieną iššūkį yra stingdanti baimprieš Kiniją ir raginimas įvesti prekybos sankcijas bei valstybės intervencines priemones.
Sėkminga ES žaliavų strategija turi būti orientuota į laisvosios prekybos skatinimą. Ji turėtų apimti veiksmingą išteklių valdymą, inovacijas ir galimybes Europos įmonėms gauti žaliavų. Ji neturėtų numatyti žaliavų kaupimo už mokesčių mokėtojų pinigus.
Europa yra vis labiau priklausoma nuo kelių pagrindinių išteklių ir nespėja užsitikrinti alternatyvių šaltinių, tačiau ne politikai, o privačios bendrovės turi spręsti, ar reikia kaupti atsargas. Jei tai padės veiksmingiau naudoti išteklius, jos tai padarys. Vietoj to mums reikalinga visapusiška žaliavų strategija, į kurią būtų įtraukti visi galimybės gauti retųjų žemių elementų aspektai. Prie jų priskirtini su prekyba, moksliniais tyrimais ir inovacijomis, perdirbimu ir transporto bei infrastruktūros, sudarančios sąlygas plėtoti vidaus šaltinius, plėtra susiję aspektai. Turime geriau valdyti žaliavų tiekimą Europoje ir įgyvendinti veiksmingas priemones, skirtas perdirbimui ir atliekų kiekio mažinimui skatinti.
Europa turi daug gamtinių išteklių, taip pat yra arti strategiškai svarbaus išteklių gausa pasižyminčio Barenco jūros regiono. Šiaurės Europa, kurioje yra daug naudingųjų iškasenų, metalų ir miškų, turi galimybių tvariai tenkinti nemažą dalį ES žaliavų poreikių.
Be to, turime skatinti inovacijas bei alternatyvių sprendimų mokslinius tyrimus ir rasti būdų išspręsti medžiagų, kurios Europos įmonėms yra per brangios, problemą. ES strategija turi būti grindžiama laisvosios prekybos principais ir užtikrinti, kad tvarus žaliavų tiekimas būtų naudingas ir išsivysčiusioms, ir besivystančioms šalims. Taip pat turėtume taikyti pagalbos prekybai mechanizmą.
Europa turi imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama diegti naujoves ir pašalinti prekybos kliūtis trečiosiose šalyse, o ne vykdyti retų ir itin svarbių žaliavų kaupimo politiką, kuri pakenktų demokratijai užsienio šalyse. Mums reikia Komisijos pasiūlymų dėl žaliavų ir retųjų žemių elementų. Šių pasiūlymų vis dar laukiame.
Konrad Szymański
Ponia pirmininke, galimybgauti retųjų žemių elementų turės lemiamą įtaką Europos pramonės padėčiai ir konkurencingumui. Jei neužtikrinsime šių medžiagų prieinamumo, prarasime technologiniu požiūriu pažangiausius mūsų ekonomikos sektorius. Todėl neturi būti pamiršta nviena mūsų politikos sritis. Privalome sumaniai naudoti išteklius, kuriuos jau turime ir kurių buvo be reikalo atsisakyta. Turime taikyti prekybos politikos priemones, kad užtikrintume veiksmingą laisvosios prekybos pažeidimų prevenciją. Taigi negalime naudotis vien tik brangiomis ir vis dar labai ribotomis galimybėmis, kurių mums teikia iš panaudotos technikos gautų medžiagų antrinis panaudojimas.
Yra mažiausiai keletas klausimų, kurie turėtų būti pateikti Europos Komisijai atsižvelgiant į komunikatą dėl žaliavų. Pirma, ar Komisija įvertino Kinijos protekcionistinės žaliavų politikos poveikį Europos pramonei? Antra, koks vaidmuo gali tekti antriniam perdirbimui, palyginti su galimybėmis, kurių teikia prekybos politika ir nuosavi ištekliai? Koks šių trijų galimybių santykis? Trečia, ar Komisija yra įvertinusi sąnaudas, susijusias su platesniu antrinio perdirbimo įtraukimu į Europos žaliavų politiką?
Antonio Tajani
Ponia pirmininke, gerbiami nariai, kaip žinote, vasario pradžioje Komisija patvirtino naują ES žaliavų strategiją, kuri grindžiama trim ramsčiais:
Pirmasis susijęs su žaliavų tiekimu iš Europos Sąjungai nepriklausančių rinkų remiantis susitarimais su Afrikos Sąjunga. Turime įtraukti žaliavų klausimą į mūsų susitikimų su Rusijos Federacija darbotvarkę. Be to, kaip jau sakiau ankstesnėje diskusijoje, birželio mėn. vyksiu į Braziliją, Argentiną ir Čilę, kad būtų pradėti diplomatiniai veiksmai ir šiose Lotynų Amerikos šalyse. Tada kalbėsiu ir apie santykius su Kinija.
Antrasis ramstis susijęs su tvaresnio tiekimo ES viduje užtikrinimu. Todėl, susitarę su Komisijos nariu J. Potočniku, atnaujinome "Natura 2000" įgyvendinimo taisykles. Norime užtikrinti, kad jų aiškinimas nedarytų neigiamo poveikio gavybos veiklai, o kartu siekiame užtikrinti, kad ir toliau būtų atsižvelgiama į aplinkos apsaugos principus.
Trečiasis ramstis susijęs su antriniu perdirbimu ir efektyviu išteklių naudojimu. Norėčiau pakartoti tai, ką sakiau praeitoje diskusijoje: įgyvendindami savo inovacijų politiką planuojame kurti inovacijų partnerystes įvairiuose sektoriuose; vienas iš jų yra žaliavų sektorius. Viena iš inovacinių partnerysčių bus sutelkta pirmiausia į veiklą, kurią galime vykdyti antrinio žaliavų perdirbimo ir žaliavų pakeitimo srityje.
Naujame komunikate ypač pabrėžiama su retųjų žemių elementų ir kitų pagrindinių žaliavų tiekimu susijusi padėtis. Be abejo, Kinijos sprendimas sumažinti retųjų žemių elementų eksporto kvotas labai apriboja pasaulinę pasiūlą. Mes vertiname padėtį siekdami nustatyti tinkamiausias daugiašales priemones, susijusias su veikla Pasaulio prekybos organizacijoje ir mūsų dvišaliais santykiais su Kinija.
2009 m. PPO inicijavome ginčų sprendimo procedūrą prieš Kiniją dėl galimybės gauti devynių pagrindinių žaliavų ribojimo. Bylos nagrinėjimas vyksta sparčiu tempu ir, žinoma, išvados bus labai svarbios mūsų diskusijai dėl PPO procedūros dėl retųjų žemių elementų inicijavimo.
Dvišaliu lygmeniu Komisija su Kinijos Vyriausybe keletą kartų svarstsu šiuo klausimu susijusius politinius ir techninius aspektus. 2010 m. pabaigoje, siekiant palengvinti dialogą klausimais, susijusiais su retųjų žemių elementais ir kitomis žaliavomis, buvo sukurta ES ir Kinijos darbo grupė.
ES, vykdydama strategines partnerystes ir dialogus dėl būsimos politikos, aktyviai veiks su žaliavomis susijusioje diplomatijos srityje, kad užsitikrintų galimybę gauti šių žaliavų ir ypač pagrindinių žaliavų. Kaip sakiau, vienas iš pavyzdžių yra dvišalis dialogas, pradėtas įgyvendinant 2011-2013 m. bendrąją ES ir Afrikos strategiją, į kurią įtrauktas specialiai žaliavoms skirtas skyrius. Jau kalbėjau apie mūsų santykius su Rusija ir Lotynų Amerikos šalimis.
Komisija pritaria pagrindinių žaliavų telkinių žvalgymui ES teritorijoje, ir šis tikslas ypač remiamas "ProMine" projektu 2009-2013 m., įgyvendinamu pagal Septintąją bendrąją programą.
Perdirbimas yra didžiulis technologinis iššūkis, ypač dėl to, kad žaliavų kiekis daugelyje produktų yra nepaprastai mažas. Mūsų strategijoje ketinama skatinti perdirbimą taikant priemones, kuriomis siekiama gerinti ES atliekų tvarkymo teisės aktų įgyvendinimą ir taikymą.
Be to, ir toliau skatinsime mokslinius tyrimus ir inovacijas perdirbimo ir žaliavų pakeitimo srityje, kaip jau buvo daroma pagal Septintąją bendrąją programą finansuojant projektus, susijusius su retųjų žemių elementų pakeitimu kitomis medžiagomis. Atsižvelgdama į tai, Komisija nagrinėja galimybę pradėti inovacijų partnerystę žaliavų srityje ir tikisi per artimiausius kelis mėnesius pateikti konkretų pasiūlymą. Be to, pradėjome vykdyti bendradarbiavimą su JAV inovacijų srityje, taip pat svarstome galimybę bendradarbiauti su Japonija.
Žinoma, ir toliau skirsime didelį dėmesį pagrindinių žaliavų klausimui, siekdami nustatyti reikiamas prioritetines priemones, ir manome, kad užtikrinti žaliavų tiekimo saugumą iš esmės yra įmonių užduotis. Vis dėlto esame pasirengę, glaudžiai bendradarbiaudami su valstybėmis narėmis, aptarti žaliavų kaupimo programos išlaidas, galimą naudą ir pridėtinę vertę.
Būtent tai mes darome, bet, žinoma, esu visada pasirengęs išklausyti visus Parlamento pasiūlymus, kad Komisija ir toliau galėtų aktyviai dirbti klausimu, kuris yra labai svarbus mūsų Europos verslo sistemos konkurencingumui.
Paul Rübig
Ponia pirmininke, pone A. Tajani, nuoširdžiai dėkoju už jūsų iniciatyvą. Žaliavos padės užtikrinti, kad ateityje turėtume klestintį pramonės sektorių, ir todėl svarbu ne tik prekybos politikos srityje sudaryti dvišalius susitarimus su Kinija ir daugeliu kitų šalių. Pvz., taip pat turėtume sutelkti dėmesį į susitarimus dėl investicijų apsaugos, nes šioje srityje galime pasirašyti ilgalaikes sutartis, kurios užtikrintų įplaukas iš investicijų į naujas kasyklas, kurios mums būtinai reikalingos. Kitaip tariant, ilgalaikės sutartys užtikrina investicijų apsaugą, taigi naujos kasyklos, kurios konkuruos su esamomis, galės gauti reikiamą finansinę paramą.
Vykstant tolesnei Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) konferencijai po Dohos derybų taip pat galime ištirti padėtį, susijusią su vaidinamaisiais Singapūro klausimais. Singapūre jau parengėme gerą priemonių paketą ir turime imtis tolesnių veiksmų šiuo klausimu, gal net lygiagrečiai su dabartinėmis Dohos derybomis.
Turime išsiaiškinti, ar nebuvo pažeistos antidempingo taisyklės kainų, kurias kai kada moka Kinijos pramonuž žaliavas perdirbimui, ir antkainių, nustatytų Europos pramonei, atveju. Darbas siekiant tai išsiaiškinti jau vyksta. Tai susiję ne tik su retųjų žemių elementais, bet ir, pvz., su magnezitu, kuris yra svarbiausia žaliava gaminant ugniai atsparius produktus ir be kurio negalima plieno, stiklo, cemento ir kitų medžiagų gamyba. Turėtume apsvarstyti ir galimus pakaitalus, kurie galėtų būti naudojami ateityje, ir galbūt parengti savo mokslinių tyrimų programą šiems produktams tirti.
Be to, palankiai vertinu ponios C. Hedegaard pasiūlymą dėl anglies dvideginio mokesčio, pagal kurį papildomu PVM būtų apmokestinti produktai, kuriuos gaminant išmetamas didelis CO2 kiekis ir kurie vežami tolimais atstumais.
Marita Ulvskog
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, manau, ši diskusija rodo, kaip svarbu, kad žaliavų strategija būtų ilgalaikir plačiai taikoma. Retųjų žemių elementai, žinoma, reti rinkoje, bet ne pačioje žemėje. Taip yra dėl kelių priežasčių. Paprasčiausiai visose tose vietovėse, kuriose, mūsų žiniomis, jų yra, nebuvo pakankamo ekonominio intereso jų išgauti. Taip pat vyko ginčai aplinkosaugos ir darbo sąlygų klausimais.
ES privalo daug investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Kaip jau buvo čia kalbėta šį vakarą, ji turi investuoti į išteklių naudojimo efektyvumą ir ypač į perdirbimą. Tam, žinoma, reikalingos įvairios priemonės, pradedant protingomis, paprastomis ir sumaniomis surinkimo strategijomis ir baigiant ekologiniu gaminių projektavimu, kuris leistų lengvai išimti baterijas iš prietaisų, kurie turi būti perdirbami. Vis dėlto bendradarbiaudami su kitomis šalimis kitose pasaulio dalyse taip pat turime atsisakyti savo kolonijinių paskatų. To mums iki šiol nepavyko gerai padaryti.
Niccolò Rinaldi
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pone Komisijos nary, jūs jau pateikėte tam tikrą informaciją, bet norėčiau išsamesnio paaiškinimo.
Pirma, dėl PPO. Kas iš tikrųjų daroma PPO dėl iniciatyvos, kuri buvo pradėta jau 2009 m., ir, kiek žinau, yra susijusi su magniu ir boksitu? Ar galime pradėti procedūrą PPO dėl retųjų žemių elementų? Ar tokia procedūra įmanoma ir ar mes ją pradėtume vieni, o gal galime pradėti ją kartu su JAV ir Japonija, kaip, manau, būtų pageidautina?
Antra, jūs sakėte, kad mums reikia padidinti tiekimą iš kitų šaltinių, įskaitant Europą. Ar turite mintyje ir Grenlandiją? Kas konkrečiai manoma šiuo klausimu?
Trečia, pakartotinis perdirbtų retųjų žemių elementų naudojimas. Ar ketiname parengti Europos taisykles dėl vadinamosios kasybos mieste? Ar bus rengiama direktyva arba reglamentas? Kas planuojama šiuo atžvilgiu?
Ketvirta, ar bus numatytos kokios nors konkrečios nuostatos dėl studijų ir mokslinių tyrimų, tyrimų plėtros ir Aštuntojoje bendrojoje programoje? Be to, kalbant apie kaupimo sistemą, ar ir šiuo atveju bus parengtos bendros Europos atsargų kaupimo taisyklės?
Galiausiai, kokiu mastu šis klausimas sprendžiamas dvišaliu pagrindu su Kinija aukšto lygio ekonominio ir prekybos dialogo metu bei derybose dėl naujo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo su ta šalimi?
Reinhard Bütikofer
Ponia pirmininke, trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu mūsų priklausomybnuo retųjų žemių elementų (RŽE) importo iš Kinijos, be abejo, yra problema. Nemanau, kad Europa strateginiu požiūriu yra silpna. Ji neturi išlikti priklausoma. Kalbant be užuolankų, Kinija, akivaizdžiai parodydama, kad turime gelbėtis iš dabartinės priklausomos padėties, tam tikra prasme daro mums paslaugą.
Todėl neturime daryti dar vienos klaidos ir kurstyti antagonizmo tarp Europos ir Kinijos. Šioje srityje yra bendradarbiavimo galimybių. Vis dėlto kalbėdami apie Aziją turėtume pagalvoti ir apie Japoniją. Kalbant apie galimybes gauti RŽE, pastaraisiais metais Japonija atsidūrsunkesnėje padėtyje nei Europa. Japonija reagavo greičiau ir efektyviau. Japonijos Vyriausybskyr1 mlrd. JAV dolerių RŽE pakaitalų ir perdirbimo technologijų moksliniams tyrimams. Kiek skiriame mes pagal Septintąją bendrąją programą?
Savaime suprantama, mums reikalinga prekybos politika. Be to, turime įsisavinti savo išteklius, jei jų yra. Vis dėlto, mano nuomone, strateginiai mūsų RŽE politikos orientyrai turi būti inovacijos, žaliavų naudojimo efektyvumas ir pirmavimas technologijų srityje. Mums reikalingi privalomi žaliavų naudojimo efektyvumo tikslai. Taip pat turime parengti realius, konkrečius RŽE perdirbimo planus. Komisijos komunikate perdirbimas išvis tiesiogiai nepaminėtas. Tačiau tai nebe ateities, o jau dabar reikalingas sprendimas. Daug bendrovių, tarp jų "Rhodia", BASF, "Osram" ir nemažai kitų, jau kurį laiką tuo užsiima.
RŽE pakeitimas kitomis medžiagomis irgi yra itin svarbus klausimas. Net Kinija dabar pradeda investuoti į RŽE pakaitalus, nes akivaizdu, kad net savo poreikiams patenkinti ji nebegalės toliau naudoti šių medžiagų tokiais pat tempais, kaip iki šiol.
Mes turime paskubėti pasinaudoti galimybėmis, kurių turime šiomis aplinkybėmis, ir nesiskųskime tuo, kad šios galimybės mums atviros.
Zbigniew Ziobro
Ponia pirmininke, retųjų žemių elementai (RŽE) turi lemiamą įtaką šimtams technologinių sprendimų. Todėl jie yra itin svarbus tolesnės technologinės pažangos ir platesnio naujovių diegimo Europos Sąjungoje veiksnys. Toks platus jų naudojimas reiškia, kad padidėjo jų paklausa, o galimybės padidinti išgaunamą jų kiekį auga lėčiau.
Šiuo metu visame pasaulyje kasmet išgaunama 124 000 tonų retųjų žemių elementų, o jų paklausa 2012 m. išaugs 50 proc. Maždaug 97 proc. pasaulinės jų gavybos sutelkta Kinijoje, tai labai svarbu, nes Kinija nuo 2006 m. sumažino jų gavybą ir eksportą. Rugpjūčio mėn. ji paskelbė, kad sumažins eksportą daugiau kaip 50 proc. ir kad kuria strateginį rezervą. Be to, daugelis retųjų žemių elementų gavybos bendrovių, veikiančių kitose pasaulio šalyse, faktiškai priklauso Kinijai. Neseniai Australijoje Kinijos kasybos bendrovei buvo sutrukdyta perimti retųjų žemių elementų kasyklą. Tai labai rimta problema, susijusi su šių žaliavų gavybos monopoliu. Turime daryti viską, ką galime, kad užkirstume kelią bet kokiai su šiuo pagrindiniu ekonomikos sektoriumi, kuris turi užtikrinti Europos ekonomikos augimą ir ateityje, susijusią riziką.
Helmut Scholz
Ponia pirmininke, pone A. Tajani, dar praeitą rudenį Europos Parlamentas labai palankiai įvertino tai, kad Europos Sąjungos valstybių ar vyriausybių vadovai Madrido aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime aiškiai pripažino valstybių suverenią teisę valdyti savo gamtos išteklius ir kontroliuoti jų naudojimą. Pareiškime taip pat aiškiai nurodyta tvarumo kriterijų svarba. Aukščiausiojo lygio susitikime dalyvavo Lotynų Amerikos šalių atstovai, bet tos pačios taisyklės taikytinos ir Kinijai bei kitoms valstybėms.
Retųjų žemių elementų gavyba padardidelę žalą aplinkai Kinijoje, o praeityje ir JAV bei kitose šalyse. Tai negali tęstis. Mums reikalingas tarptautinis susitarimas. Kinijai ir kitiems potencialiems gamintojams reikalinga mūsų patirtis ir technologijos, kad būtų užtikrinti ekologiški kasybos būdai ir didesnis saugumas kalnakasiams.
Kinija irgi yra suinteresuota investicijomis į aukštųjų technologijų gamybą, nes ji nenori būti tik žaliavų tiekėja. Komisija šiuo atveju turėtų būti tarpininkė.
Vykdant šiuolaikinę žaliavų politiką būtina partnerystė. Kartu turite skirti dėmesį perdirbimo ir pakeitimo technologijų tobulinimui, nes ateityje retųjų žemių elementuose randami metalai bus randami dar rečiau, kad juos būtų galima dar kartą panaudoti.
Daniel Caspary
(DE) Ponia pirmininke, pone A. Tajani, padarėte dar kelis pareiškimus šiandien, pone A. Tajani, apie tai, ką Komisija dėl žaliavų tiekimo ketina daryti per ateinančius kelis mėnesius. 2007 m. Komisija taip pat padarpareiškimą ir pristatsavo žaliavų strategiją. Man nepatinka tai, kad mūsų girdėti pastarųjų dienų ir pastarųjų savaičių pareiškimai yra labai panašūs į tuos, kurie buvo pateikti 2007 m. Deja, man susidarįspūdis, kad nuo tada labai mažai kas pasikeitė.
Labai mažai kas įvyko, bent ginant mūsų pačių interesus. Man atrodo, kad daugelio kitų valstybių interesai ginami labai agresyviai. Tai dar vadinama "kolonijiniu refleksu". Mano nuomone, tai vyksta ne Europos Sąjungos šalyse, bet būtent Kinijoje, kuri naudoja žaliavų, ypač retųjų žemių elementų, problemą, siekdama išlaikyti savo monopolį, kad kitos šalys atsidurtų nepalankioje padėtyje.
Vis dažniau klausiu savęs, pone A. Tajani, kas turėtų būti atsakingas už tai, jog būtų užtikrinta, kad kažkas iš tikrųjų vyktų. Ar jūsų generalinis direktoratas? Ar jūs pats? Ar Prekybos generalinis direktoratas? Ar ponas K. De Gucht? Ar kiti Komisijos nariai? Kam iš tikrųjų tenka visa atsakomybė? Kokių konkrečių priemonių turi būti imamasi? Kieno veiksmus turėtume vertinti ir kada, siekdami užtikrinti, kad šias priemones Europos Sąjunga iš tikrųjų veiksmingai įdiegtų? Būčiau labai dėkingas, jei galėtumėte ištirti šį klausimą, nes mes visi žinome, kad Kinija ir toliau vaidina aktyvų vaidmenį ir nustato eksporto apribojimus ir muitus, dėl kurių mūsų įmonėms kyla didelių problemų.
Ar Komisija pagaliau parengs visų produktų, kurių atveju kinai šiuo metu turi konkurencinį pranašumą dėl jų įvestų eksporto apribojimų, sąrašą? Ar Komisija ketina tam tikrais atvejais imtis antidempingo priemonių, siekdama panaikinti mūsų įmonių konkurencingumą mažinančius suvaržymus? Būčiau labai dėkingas, jei galėtumėte atkreipti dėmesį į šias problemas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ponia pirmininke, retųjų žemių elementai - gyvybiškai svarbi žaliava vaizduoklių ir mobiliųjų telefonų gamybai, taip pat aukštos kokybės pastovių magnetų, naudojamų vėjo turbinoms arba elektrinėms transporto priemonėms, gamybai, be to, jie svarbūs gaminant automobilių katalizatorius, spausdintines plokštes ir šviesolaidžius. Taip pat jie reikalingi tam, kad galima būtų eksploatuoti naujus švarios energijos šaltinius. Nors šiais elementais prekiaujama pasauliniu mastu, tam tikrų žaliavų ir retųjų žemių elementų rinka nėra labai skaidri, o jų parduodami kiekiai - maži.
Europos Sąjunga yra beveik visiškai priklausoma nuo retųjų žemių elementų importo, nes 97 proc. pasaulinės jų gamybos sutelkta Kinijoje. Žaliavų paklausa didės dėl besiformuojančios ekonomikos šalių plėtros ir spartaus naujų technologijų plėtojimo. Retųjų žemių elementų kasyba, išgryninimas ir perdirbimas iš antrinių žaliavų turi labai rimtų padarinių aplinkai, jei ši veikla nėra tinkamai valdoma. Europos Sąjunga turėtų sutelkti savo pastangas siekdama racionalizuoti retųjų žemių elementų naudojimo ir perdirbimo procesus, taip pat skirti daugiau dėmesio moksliniams tyrimams, skirtiems ypač svarbių žaliavų pakaitų paieškai, siekiant pakeisti jas kitomis, mažiau svarbiomis medžiagomis.
Komisijos nary, mes raginame, kad žaliavų sąrašas būtų reguliariai atnaujinamas.
Charles Goerens
(FR) Ponia pirmininke, pastabos, pateiktos žodiniuose klausimuose, kurių pagrindu šios diskusijos vyksta - dar sykį patvirtina, kad gamtiniai ištekliai yra riboti ir kad ypač trūksta tam tikrų svarbiausių mineralų. Be to, tai taip pat nuoroda į valstybių, kurios importuoja, pažeidžiamumą (palyginti su valstybėmis, turinčiomis monopolį).
Europos Sąjungos reakcija turi būti dvejopa: viena vertus, reikia užtikrinti, kad mes netaptume padėties įkaitais, t. y. gintume mūsų interesus visuose atitinkamuose forumuose (PPO, G20, Jungtinėse Tautose), o, kita vertus, įgyvendintume Lisabonos strategiją, siekdami sumažinti mūsų priklausomybę nuo retųjų žemių elementų. Turime užsibrėžti tikslą plėtoti veiksmingą jau panaudotų medžiagų perdirbimą ir skatinti mokslinių tyrimų ir plėtros programas, skirtas alternatyvių produktų paieškai.
Galiausiai, naudodamasi partneryste su besivystančiomis šalimis, ES turi padėti užkirsti kelią retųjų žemių elementų, priklausančių šioms šalims, grobstymui.
(Plojimai)
Teresa Riera Madurell
(ES) Ponia pirmininke, Komisijos nary, padėtis yra aiški: ES turi užsitikrinti retųjų žemių elementų tiekimą, tačiau mes vis dažniau susiduriame su didėjančia konkurencija šioje rinkoje.
Be abejo, Kinija kontroliuoja 95 proc. pasaulinės gamybos, todėl dėl jos toliau mažinamų eksporto kvotų šis klausimas atsidūrG20 darbotvarkės viršuje.
Todėl diskutuojame ypač svarbiu klausimu visai Europos ekonomikai, kuris, be abejo, turi būti sprendžiamas bendradarbiaujant su šalimis, kurios turi šių išteklių, taip pat ir pasitelkiant mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas.
Jau buvo sakyta, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą - gyvybiškai svarbus dalykas, jei siekiame išspręsti technologinius uždavinius, susijusius su efektyvesnių žaliavų gavybos būdų paieška, taip pat paieška alternatyvių žaliavų, kurios sumažintų mūsų priklausomumą nuo importo, ir atliekų perdirbimo būdų, kurie yra labai svarbūs (tai dar vadinama "miesto kasyba") ir gali būti svarbus žaliavų šaltinis Europos Sąjungoje.
Todėl mes pritariame Komisijos nario šiuo klausimu prisiimtiems įsipareigojimams. Be to, atidžiai seksime visus veiksmus, kurių Komisija imsis šiuo klausimu.
Seán Kelly
Ponia pirmininke, turiu pasakyti, kad esu labai susirūpinusi dėl kai kurių aspektų, apie kuriuos čia, Parlamente, neseniai girdėjau kalbant, t. y. šįvakar dėl retųjų žemių elementų trūkumo; vakar vakare dėl 80 proc. baltymų trūkumo; prieš kelias savaites dėl cukrinių runkelių gamyklų uždarymo ir dabar susidariusio cukraus trūkumo. Mano nuomone, atėjo laikas Europos Sąjungai pirmiausia pasirūpinti pačia savimi, ypač stengiantis skatinti savo pramonės plėtrą.
Be abejo, retųjų žemių elementų klausimu, palankiai vertinu Komisijos nario įsipareigojimą ieškoti naujovių, siekiant gauti galimų pakaitų ir t. t. (taip pat tobulinti atliekų perdirbimą), o ypač daug dėmesio skirti naujoms technologijoms. Prieš kelias savaites Briuselyje dalyvavau seminare, kuriame aptarta nauja technologija, naudojama retiesiems elementams iš jūros dugno išgauti.
Vis dėlto galiausiai turime stengtis apsirūpinti žaliavomis patys. Gerai, kad Komisijos narys vyksta į Braziliją ir derėsis su Kinija, bet, jei diplomatijos priemonės bus neveiksmingos ir šios šalys neduos mums to, ko norime, ką darysime tuomet? Neturėdami stiprios ekonomikos, mes būsime nereikšmingi ir politiniu požiūriu.
Zigmantas Balčytis
(LT) Žaliavų klausimas yra neatsiejamas nuo Europos Sąjungos augimo ir ekonominio progreso, todėl galima pasveikinti Komisiją už pateiktą žaliavų strategiją. Vis dėlto, potencialus žaliavų stygius ateityje neturėtų susikoncentruoti tik ties galimybės gauti žaliavų klausimo sprendimu. Pritariu, kad tai gali būti labai gera galimybnukreipti Europos Sąjungos ekonomiką link modelio, grindžiamo efektyvesniu išteklių panaudojimu. Žaliavų naudojimo mažinimas ir daug didesnkoncentracija į žaliavų efektyvų perdirbimą yra turbūt pats tiesiausias kelias mažinant Sąjungos importo poreikius. Tinkamos investicijos į naujų perdirbimo technologijų ir pakaitinių žaliavų kūrimą leistų ženkliai sumažinti priklausomybę nuo importuojamų retųjų žemių elementų. Tai galėtų užtikrinti Europai lyderės vaidmenį šioje srityje bei ženkliai prisidėtų prie strategijoje "Europa 2020" numatytų tikslų įgyvendinimo.
João Ferreira
(PT) Ponia pirmininke, šios diskusijos dėl galimybės įsigyti prekių, pvz., retųjų žemių elementų, sunkumų iš esmės susijusios su dabartinėmis pasaulio ekonomikos vystymosi tendencijomis ir sistemine mus ištikusia krize. Tai, kas iš pradžių vadinta finansų krize, iš tikrųjų yra daug platesnpasaulinkrizė. Ši kriztaip pat susijusi su ekonominio augimo, kaip tai suprantama kapitalizmo sąlygomis, ir planetos Žemės, kurios galimybės didelės, tačiau baigtinės, priešprieša. Šios sistemos, kapitalizmo, kuri viską pajungia pelnui ir turto kaupimui, pagrindinės prielaidos taip pat susijusios su šiuo nesugebėjimu suprasti gamtos prigimtį ir jos ribas. O juk gamta iš tikrųjų turi ribas.
Vystymosi tendencijos ekonominiu ir politiniu požiūriu policentrinio pasaulio link atveria didesnę konkurenciją dėl išteklių, o tai sužadina ir kursto konfliktus. Užsienio valiutų ir prekybos karai, kurių liudininkais mes buvome - nerimą keliantys, bet ne vieninteliai simptomai. Kiti besitelkiantys karai kelia grėsmę ir dabarčiai, ir ateičiai, todėl taip pat svarbūs ir visi tie dalykai, apie kuriuos mes kalbame, kai diskutuojame mums šiandien pateiktais klausimais.
Edit Herczog
Ponia pirmininke, Komisijos nary, kai gimmano močiutė, ji buvo viena iš dviejų milijardų Žemės gyventojų, kai gimiau aš, aš buvau viena iš penkių milijardų Žemės gyventojų, o kai gims mano anūkė, ji bus viena iš devynių milijardų Žemės gyventojų. Taigi visų išteklių, įskaitant retuosius elementus, atžvilgiu plataus masto technologijos turi būti pakeistos intensyviomis technologijomis. Todėl norėčiau prisiminti tą asmenį, kuris prieš šimtą metų gavo chemijos srities Nobelio premiją už radžio ir polonio išskyrimą ir išgryninimą: Mariją Skłodowską, kuri dar žinoma kaip ponia Curie. Mums reikia tokių kaip ponių Curie, mums reikia mokslininkų, mums reikia pažangiausių technologijų. Todėl norėčiau paprašyti, kad jūs, Komisijos nary, padarytumėte viską ir užtikrintumėte, jog chemijos sritis išliktų patraukli Europos jauniesiems talentams.
Judith A. Merkies
(NL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, taip, mes galime importuoti žaliavas, tačiau, užuot tai darę, turėtume jas išsaugoti. Galbūt mes netgi galėtume pradėti gaminti jas patys. Pritariu jūsų iniciatyvai dėl naujos partnerystės, kuri apimtų kompetencijos neviršijančius pokyčius, bet manau (tai kitų narių jau buvo minėta ir jie teisūs), kad mes turime stengtis išsaugoti žaliavas čia, Europoje. Tai labai svarbu. Turime padidinti antrinių žaliavų surinkimą. Turime pereiti prie kitokių verslo modelių, siekdami, kur tik įmanoma iš perdirbamų antrinių žaliavų išgauti retųjų žemių elementus. Galime tai padaryti diegdami naujoves, todėl šiuo atžvilgiu turime siekti didesnio efektyvumo.
Vis dėlto yra dar vienas labai svarbus susirūpinimą keliantis klausimas: ar ketinate užtikrinti, kad, jei šie retųjų žemių elementai taps dar retesni, jie bus naudojami tik svarbiausiems dalykams? Ar ketinate užtikrinti, kad, jei šie metalai taps dar retesni, toliau vyks mums visiems reikalingiausių įtaisų gamyba? Pvz., ar jūs ketinate užtikrinti, kad, užuot laikius juos su šiuo bei tuo sumaišytomis atliekomis, šie metalai (juos išgryninus) būtų panaudoti vėjo jėgainių gamybai? Ar galėtumėte taip pat pasidomėti šiuo klausimu? Mano nuomone, tai labai svarbu.
Adam Gierek
(PL) Ponia pirmininke, konkurencingumo sumetimais rinkos dalyviai linkę daryti investicijas, kurios greitai sugrįžta, arba, kitaip tariant, investuoja į įmones, kurių produktai pasiekia vartotojus tiesiogiai. Investicijos į žaliavų, ypač mineralinių žaliavų telkinių, žvalgymą - ilgas ir brangus procesas, o investicijų grąžos tenka ilgai laukti. Todėl jas gali daryti tik didžiausi investuotojai. Tai daugiausia monopolininkai, galintys nustatyti savo sąlygas, kaip tai buvo retųjų žemių elementų atveju. Dabar išaiškėjo, kad Europos augimas yra ribotas, nes trūksta lantanidų, ypač samario ir neodimio, kurie reikalingi didelės galios nuolatinių magnetų, naudojamų vėjo jėgainių ir elektrinių transporto priemonių variklių gamybai.
Europos Sąjungai atėjo laikas žaliavų saugumui skirti tokį pat dėmesį, kokį ji skiria energetiniam saugumui. Tai susiję ne tik su retųjų žemių elementais, bet ir su kitomis retomis žaliavomis ir medžiagomis, naudojamomis kaip katalizatoriai (pvz., renis ir platina, volframas, molibdenas, litis, selenas ir t. t.). Ačiū.
Antonio Tajani
Ponia pirmininke, gerbiami nariai, norėčiau padėkoti Parlamentui, nes šios diskusijos skatina veiksmus, kurių Europos Komisija, ypač II J. Barroso Komisija, imasi, siekdama išspręsti opią retųjų medžiagų problemą.
Kaip pabrėžR. Scholz, po Madrido susitikimo Europos Komisija ėmėsi ryžtingų veiksmų. Kitaip tariant, ji ne tik darpranešimus, bet ir ėmėsi konkrečių priemonių. Kai kalbu apie konkrečias priemones, turiu omenyje 14 retų žaliavų, dėl kurių reikia imtis veiksmų, sąrašo parengimą. Deja, nuogąstauju, kad šis sąrašas turės būti išplėstas.
Be to, pirmasis susitarimas su Afrikos Sąjunga sudarytas po kelių mėnesių darbo, kurį vainikavo susitarimas dėl Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos veiksmų plano, kuriame numatyta, kad Afrika tiesiogiai dalyvaus bendroje veikloje su Europos Sąjunga ir su Komisija. Vykdant šią veiklą bus vertinami šie dalykai: mūsų poreikiai ES lygmeniu ir realios gavybos apimtys Afrikoje; idėja įsteigti geologijos tarnybą ir planas sukurti visos Afrikos infrastruktūros tinklą, siekiant suteikti paramą kasykloms, nuo kurių galima būtų pradėti plėsti gavybos pramonę.
Susitarimas su Rusijos Federacija įtraukti į derybų darbotvarkę susitarimus dėl žaliavų - dar vienas neabejotinas rezultatas (ne tik pareiškimas). Be to, jau buvo surengti du susitikimai.
Be to, Europos Komisijos dokumentas dėl žaliavų taip pat nėra vien pareiškimas, nes Komisija priėmdokumentą, kuriame apibrėžta aiški ir tiksli strategija, kaip sakiau jums, kuri grindžiama trimis konkrečiais ramsčiais, kuriais remdamiesi ir ketiname tęsti į darbą.
Sprendimas sukurti inovacijų partnerystę, susijusią su privačiojo sektoriaus ir, tikiuosi, taip pat Parlamento ir kitų institucijų, bendradarbiavimu inovacijų ir mokslinių tyrimų klausimais, siekiant parengti patikimas atliekų perdirbimo ir pakaitines priemones, kurios duotų realių rezultatų, yra ne vien tik pareiškimas, bet konkrečios Europos Komisijos vykdomos priemonės. Šį prašymą patvirtino Kolegija, todėl tai Komisijos inovacijų strategijos dalis.
Dėl PPO. Be abejo, mes ir toliau sieksime išspręsti problemą diplomatinėmis priemonėmis. Kelionį Lotynų Ameriką - dar viena konkreti priemonė, o ne tik dar vienas pareiškimas, nes vizitai, susiję su tokiais jautriais klausimais, reikalauja specialaus pasirengimo, kuris vėliau duotų realių rezultatų. Be abejo, pranešiu Parlamentui apie rezultatus.
Dėl tam tikrų vietų Europoje, kur yra galimybištirti, ar podirvyje yra žaliavų . Turiu omenyje Grenlandiją, Barenco jūrą ir kitas Šiaurės Europos vietas. Turime ištirti, ar gavyba yra įmanoma ir ar ji ekonomiškai perspektyvi. Vis dėlto esame pasirengę remti visas iniciatyvas, skirtas galimiems tyrimams atlikti.
Kitą savaitę Europos Parlamento pastate Briuselyje taip pat vyks politinės diskusijos, bet jos apims techninius aspektus. Jose daugiausia dėmesio bus skirta pastangoms įvertinti su Barenco jūra susijusias galimybes. Aš jose taip pat dalyvausiu, kad su kai kuriais Švedijos ministrais ir kai kuriais ekspertais galėčiau padiskutuoti, ar šios galimybės yra ekonomiškai gyvybingos, ar ne ir ar jos perspektyvios aplinkos apsaugos požiūriu. Tai jau kita sritis, kurios atžvilgiu taip pat turime įvertinti, ar mūsų veikla tinkama ir ar reikia atlikti įvertinimą.
Dar kartą dėl PPO. Aš esu atsakingas už gamybinę žaliavų klausimo dalį. Komisijos narys K. De Gucht atsakingas už komercinę žaliavų klausimo dalį. Jis jau labai aiškiai pasakė, kad ketina ginti ES interesus. Be abejo, ir aš pakartoju tą patį tiems, kurie yra suinteresuoti, įskaitant D. Caspary, kuris, kiek pamenu, ir uždavklausimą. Jei jis pageidauja, aš galiu perduoti jam rytoj ryte komunikato dėl žaliavų 5 dalies 2 punkte apibrėžtas nuostatas dėl galimų antidempingo priemonių bei komercinių veiksmų.
Vis dėlto, kalbant apie veiklą PPO lygmeniu, už kurią, kaip jau sakiau savo kalboje, atsakingas Komisijos narys K. De Gucht, turiu pasakyti, kad inicijavome procedūrą su Meksika ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl devynių rūšių žaliavų, kurios nėra įtrauktos į retųjų žemių elementų sarašą. Įvertinimas jau tuoj bus baigtas. Taigi gautos išvados taip pat bus labai svarbios kaip gairės Komisijai, nurodančios, kokių tolesnių veiksmų ji turėtų imtis dėl retųjų žemių elementų. Mes tiksliai įvertiname padėtį, siekdami nustatyti tinkamiausias priemones šioje srityje.
Vis dėlto į klausimą dėl retųjų žemių elementų atliekų perdirbimo, taip pat N. Rinaldi kalbos metu užduotą klausimą galiu atsakyti paaiškindamas priemones dėl atliekų perdirbimo, kurių mes, Europos Komisija, ketiname imtis. Galiojantys teisės aktai apima 40 proc. ES atsirandančių atliekų.
Komisija Komisijos nario J. Potočniko pasiūlymu, t. y. ne mano pasiūlymu, pasiūlgerokai išplėsti elektros ir elektroninės įrangos atliekų, kuriose yra retųjų žemių elementų, perdirbimą. Taip pat planuojamos kitos priemonės, kuriomis siekiama pagerinti veiklos, susijusios su atitinkamais gaminiais, taip pat jų perdirbimu gyvavimo ciklo pabaigoje, veiksmingumą. Teisės aktai jau rengiami, o Komisijos narys Janez Potočnik ketina ir toliau dirbti šia kryptimi.
Dėl pramonės politikos, susijusios su retųjų žemių elementų ir žaliavų gavyba. Ketinu ir toliau judėti į priekį, o ne vien daryti pažadus, nes nesu įpratęs taip elgtis. Esu įpratęs gerbti įsipareigojimus, ypač prisiimtus Parlamento atžvilgiu, kaip tai dariau visada nuo pat to laiko, kai komitetai, kuriems prisistačiau, balsavimu pareiškman pasitikėjimą. Ketinu toliau judėti į priekį ir laikytis visų prisiimtų įsipareigojimų, nedarydamas pareiškimų, o stengdamasis pateikti konkrečius atsakymus, kaip patenkinti Europos įmonių bei piliečių poreikius, taip pat ir šioje jautrioje žaliavų tiekimo srityje.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Elisabetta Gardini
Retųjų žemių elementai - pagrindinis Europos ekonomikos elementas. Remdamiesi Europos Komisijos komunikatu "Žaliavų iniciatyva" turime stengtis užtikrinti, kad būtų nedelsiant apibrėžta šiam sektoriui skirta plataus užmojo bendra strategija. Mes tikrai turime užkirsti kelią tam, kad Europa taptų visiškai priklausoma nuo dabartinės Kinijos monopolijos, kuri šiandien gamina 97 proc. šių metalų, reikalingų aukštųjų technologijų pramonei. Dėl to būtina ne tik iš naujo įvertinti šių žaliavų gavybos Europoje galimybes, bet ir išskirti šiuos vertingus elementus iš atliekų, jas kuo veiksmingiau perdirbant. Šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga turi skubiai daugiau išteklių investuoti į technologinius tyrimus, kurių pagrindinis tikslas - paprastesnis ir pigesnis retųjų žemių elementų išskyrimas iš elektronikos laužo. Tereikia suprasti, kad, pvz., iš vienos tonos mobiliųjų telefonų, jei jie yra perdirbami tinkamai, galėtų būti "išgauta" iki 350 g aukso. Siekis užtikrinti tvarų šių elementų tiekimą dar negreit bus įgyvendintas, be to, šis siekis negali būti įgyvendintas be glaudesnio bendradarbiavimo (nustatant strategines partnerystes ir nuolatinius ryšius) su daug išteklių turinčiomis šalimis. Galiausiai, pageidaučiau, kad laiku būtų priimtos priemonės, skirtos šių medžiagų, kurios strategiškai svarbios Europos pramonei, kainų padidėjimo klausimui spręsti.
Jarosław Leszek Wałęsa
Neseniai mums vis labiau pradėjo aiškėti, kad retųjų žemių elementai turi lemiamą reikšmę diegiant technologijas ir plėtojant pagrindines ekologiškas technologijas, pvz., skirtas vėjo jėgainėms, mišrioms transporto priemonėms ir t. t. Reikia pažymėti, kad jų gavyba yra labai sudėtinga. ES pramonvisiškai priklausoma nuo importo iš Kinijos, kuri turi faktinį monopolį šioje srityje, nes ji kontroliuoja 97 proc. pasaulinės retųjų žemių elementų gamybos. Kinija turi 36 proc. patvirtintų pasaulio retųjų žemių elementų atsargų ir 59 proc. visų apskaičiuotų atsargų, be to, ji stengiasi sudaryti dvišalius susitarimus, siekdama užsitikrinti teisę į patvirtintas atsargas visame pasaulyje. ES pramonei trūksta tiek retųjų žemių elementų kaip žaliavos, tiek ir mokslo bei pramonės ekspertų žinių, kurios būtinos jiems perdirbti. Be to, tuo metu, kai pasaulinretųjų žemių elementų paklausa vis dar auga, Kinija paskelbdrastiškai sumažinanti jų eksportą, apie ką vaizdingai papasakojo Japonijos ekspertų grupė, lankydamasi Europos Parlamente 2011 m. vasario mėn., labai įdomaus pristatymo metu. Be neabejotinai reikalingų priemonių, susijusių su retųjų žemių elementų naudojimu ES valstybių narių pramonėje ir su jų tyrimais, aš raginčiau pradėti dialogą su Kinijos Liaudies Respublika dėl šių žaliavų eksporto padidinimo. Be to, turėtume skirti daugiau pastangų alternatyvių jų gavybos šaltinių paieškai.
