Moterų padėtis Balkanuose (trumpas pristatymas) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - trumpas Z. Gurmia pranešimo Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto vardu dėl moterų padėties Balkanuose pristatymas.
Zita Gurmai
Komisijos nary, ponios ir ponai, dėkoju, kad likote čia šiuo vėlyvu metu. Džiaugiuosi šiandien galėdama jums pristatyti šį pasiūlymą. Džiaugiuosi, nes tai parodo, kad Europos Parlamentas mano, jog svarbu stebėti ir gerinti moterų padėtį Balkanuose. Esu įsitikinusi, kad tai - mūsų bendras interesas ir mūsų visų atsakomybė, nes Europos Sąjunga negali būti atsiskyrusi.
Visi žinome, kad regiono šalys ne taip jau seniai patyrlabai rimtų traumų. Jos labai stengiasi išspręsti savo problemas, dėl to jos nusipelnžavėjimosi jomis. Tačiau, mano nuomone, joms nesiseka tinkamai įvertinti labai svarbų resursą, t. y., moteris.
Tiesa, kad moterys labai nukentėjo per karus, tačiau turime prisiminti, kad jos yra ne tik aukos, jos atlieka konstruktyvų, aktyvų, naudingą ir nepakeičiamą vaidmenį, siekiant demokratinio stabilumo ir persitvarkymo.
Niekada nepritariau tam, kad moterims būtų daromos išimtys, tačiau išdrįsiu pareikšti, kad joms turėtų būti suteikiamos tokios pačios galimybės kaip ir vyrams. Ne mažiau ir ne daugiau. Šiuo atveju nėra jokio skirtumo. Moterys gali atlikti anksčiau minėtą vaidmenį tik tuo atveju, jei joms bus suteikta galimybtai padaryti.
Kokia ta galimybė? Kadangi moterys sudaro pusę gyventojų, joms turi būti suteikta vienodos apimties sprendimų priėmimo teisė. Žinau, kad dauguma žmonių mano, jog kvotos nustatymas nėra tinkamas sprendimas, tačiau turiu pasakyti, kad, deja, efektyvesnio administracinio sprendimo iki šiol nėra.
Ekonominmoterų emancipacija - vienas iš pirmųjų siekių. Dirbančios moterys yra produktyvesnės visuomenės narės ir ne tokios pavergtos. Ir jeigu jos dirba, jos negali būti atribotos nuo teisės į vadovaujančias pareigas ekonominiame gyvenime. Taip pat sunkiai dirbančioms moterims turi būti suteikta galimybsuderinti profesinį gyvenimą su įsipareigojimais šeimai.
Kad taip būtų, visuomenės požiūris turi tapti pozityvesnis moterų atžvilgiu, o neigiami stereotipai panaikinti. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį vaidina išsilavinimas ir žiniasklaida. Galėčiau tęsti šį ilgą sąrašą, bet dėl laiko stokos norėčiau pabrėžti du labai svarbius argumentus.
Pirma, niekada negalime pamiršti, kad aptariamą regioną sudaro kelios skirtingos šalys, kurios negali būti painiojamos ar laikomos vienodomis. Kiekviena šalis labai stengiasi kiekvienoje srityje, taigi ir siekdamos pagerinti moterų padėtį. Žinoma, kai kurios šalys yra daugiau pasiekusios šioje kovoje nei kitos. Bandžiau tai perteikti lentelėje, pridėtoje prie pranešimo.
Antra, galimybateityje prisijungti prie Europos Sąjungos - svarbi motyvacija šioms šalims siekti savo tikslų. Šiuo atžvilgiu joms ir mums labai svarbu pasinaudoti šiuo laikotarpiu.
Mano tikslas, rengiant šį pranešimą, buvo parodyti, kad jos eina teisingu keliu, kad gerbiu jų pastangas ir linkiu joms drąsos ateityje.
Norėčiau pasinaudoti šia galimybe padėkoti už pagalbą, kurios sulaukiau rengdama šią užduotį, iš Rudolfs Verdins ir Elvy Svennerstål iš Moterų teisių ir lyčių lygybės sekretoriato, iš Effy Tsonos ir Majella McCone iš Europos Parlamento socialistų frakcijos sekretoriato, iš mano kolegų narių, pagalbinių pranešėjų, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Doris Pack, Edit Bauer, Lívia Járóka, Filiz Hyusmenova, Emine Bozkurt, Anni Podimata, Marusya Lyubcheva ir daugybės kitų. Ypač dėkoju Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos sekretoriatui, Žaliųjų frakcijai/Europos laisvajam aljansui ir, žinoma, liberalams už jų nenuilstamą darbą ir neišsenkamą pasirengimą nusileisti. Galiausiai, bet ne mažiau svarbu, norėčiau padėkoti savo tiesioginiams kolegoms.
Labai didžiuojuosi tuo, kad pasiūlymas, kurį šiandien pristatau, atspindi platų kompromisą, o tai, manau, yra aiški, nedviprasmiška ir stipri Europos Parlamento siunčiama žinia. Tikiuosi, kad paskaičius tarp eilučių taps aišku, kad aš siekiu suteikti pranešimui teigiamą, padrąsinantį toną. Dėkoju jums už dėmesį. Ypač malonu, kad Komisijos narys G. Verheugen, kuris buvo už plėtrą atsakingas Komisijos narys tuo metu, kai prisijungėme prie ES, yra čia su mumis.
Günter Verheugen
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Z. Gurmai, buvau atsakingas už plėtrą, bet tai buvo prieš ketverius metus. Nepaisant to, vis dar prisimenu dalį žinių iš tų laikų. Tikrai džiaugiuosi galėdamas šįvakar su jumis kalbėti šia tema. Visada ja labai domėjausi ir domiuosi šiandien.
Jūsų pranešimas atitinka Komisijos išvadas: nuomonės niekuo nesiskiria. Tikra tiesa, kad moterų teisių ir moterų bei vyrų lygybės klausimą laikome visiškai nepakeičiama politinių kriterijų, kurie yra būtinos sąlygos, pradedant ir užbaigiant derybas dėl stojimo, dalimi.
Iš savo patirties galiu pasakyti, Olli Rehn, kuri tai daro dabar, patvirtintų, kad derybos dėl plėtros, iš tikro visas plėtros procesas, paprasčiausia viltis, kad stojimo derybos gali prasidėti, žymiai ir reguliariai pagerina socialinę nuskriaustų asmenų grupių padėtį. Aptariamų šalių vyriausybės ir parlamentai žino, ko Europa iš jų tikisi. Mano nuomone, nėra stipresnio katalizatoriaus spartiems socialiniams pokyčiams šalyse kandidatėse ar galimose šalyse kandidatėse nei perspektyva sugebėti tapti Europos Sąjungos nare ir taip atitikti tam tikrus standartus, kuriuos esame nustatę Europoje.
Jūsų parengti pranešimai, jūsų ir mūsų analizapibūdina tikrai bauginančią problemą. Moterys mūsų šiandien aptariamose šalyse paprastai yra neatstovaujamos tiek darbo rinkoje, tiek politiniame gyvenime. Plačiai paplitęs smurtas namuose. Ypač neramina moterų padėtis kaimuose. Mergaitės ir moterys, priklausančios nacionalinei etninei mažumai, ypač romų moterys, kaip ir neįgalios moterys yra labai diskriminuojamos, ir, deja, tikrai per dažnai moterys ir mergaitės yra prekybos žmonėmis aukos.
Todėl Komisijai nereikia nsakyti, kad būtina, bendradarbiaujant su šalimis kandidatėmis ir galimomis šalimis kandidatėmis, sukurti programas šioms sąlygoms pagerinti. Nereikia to detalizuoti. Yra daugybprogramų, kuriomis remdamosi šalių kandidačių vyriausybės ir institucijos pajėgtų tinkamai spręsti problemas. Tačiau yra ir projektų bei programų, grindžiamų savitarpio pagalbos principu, kuriomis remiamos nevyriausybinės organizacijos ir kitos socialinės grupės.
Galiu jus užtikrinti, gerb. Z. Gurmai, kad Komisija ir toliau darys viską, ką gali, kad prisidėtų prie moterų teisių stiprinimo Balkanų šalyse. Kaip jau sakiau, tai neabejotinai apima paramą moterų organizacijoms ir nevyriausybinėms organizacijoms. Manau, kad tikėtina ir rimta šių šalių stojimo perspektyva - stipriausias įmanomas stimulas paraginti jas daryti tai, kas iš tikrųjų būtina.
Tačiau nesuklyskime. Visi čia esantys žino, kad tokie socialiniai procesai užtrunka. Jeigu galėčiau vėl grįžti prie savo patirties, negalime pasitenkinti tuo, kad kažkas yra numatyta teisyne. Negalime pasitenkinti tuo, kad yra parengti puikūs, popieriuje gerai atrodantys veiklos planai. Turiu jų begalę, bet jie jokiu būdu nereiškia, kad kažkas iš tikrųjų vyks. Tokiu atveju realus darbas yra tik pradžia. Esu labai dėkingas, kad Europos Parlamentas taip susidomėjo šia veikla.
Pirmininkė
Šis klausimas baigiamas.
Balsavimas vyks rytoj, 2008 m. gruodžio 4 d., ketvirtadienį, 12 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Cristian Silviu Buşoi  
raštu. - Socialinplėtra lyčių lygybės atžvilgiu Balkanuose, deja, yra žinoma kaip nedaranti pažangos šioje srityje. Nors kai kurioms Balkanų šalims buvo suteiktas kandidatės į ES narystės statusas, moterų padėtis kelia vis didesnį susirūpinimą ir, vargu, ar gerėja.
Norėdama išlaikyti atitinkamą moterų padėtį Balkanų visuomenėse, ES turi labiau įsitraukti į lėtą demokratijos procesą, kuris yra būdingas daugeliui šalių regione, ir skatinti teisiškai privalomų dokumentų moterų teisių ir laisvių atžvilgiu puoselėjimą. Dar daugiau, pozityvi diskriminacija turėtų būti regiono vyriausybių naudojama koncepcija, taikoma taip pat kaip ir ES valstybėse narėse.
Nepaisant to, kad būtų atkurta stabili nekonfliktinaplinka, būtina skatinti lygios visuomenės, ginančios moterų padėtį, plėtrą, siekiant išvengti patriarchalinių institucijų, kurios buvo būdingos praeityje, atsikūrimo. Moterų dalyvavimas sprendimų priėmimo procese būtinas, siekiant esminių pokyčių jų statuso visuomenėje atžvilgiu, kuris turės konkrečią naudą būsimam tobulėjimui.
Anneli Jäätteenmäki  
raštu. - Lygios moterų ir vyrų galimybės - svarbi Kopenhagos kriterijų dalis. Balkanų šalys turi daug ką nuveikti šioje srityje. Šalys kandidatės turėtų stengtis suvienodinti savo teisės aktus antidiskriminacijos ir lyčių lygybės srityje su tais, kurie numatyti Bendrijos teisyne.
Klausimai, į kuriuos reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį Balkanuose, apima: sveikatos priežiūros sistemos tobulinimą, moterų atstovavimo valdžioje didinimą, moterų gynimą nuo smurto namuose, seksualinių nusikaltimų pašalinimą ir griežtesnių antidiskriminacinių strategijų įgyvendinimą.
Šios problemos tikrai egzistuoja ir ES valstybėse narėse. Mes turėtume nuolat siekti didesnės moterų ir vyrų lygybės.
Tačiau šalys kandidatės ypač turi skirti dėmesį šioms problemoms ištaisyti dar prieš tai, kol galės prisijungti prie Europos Sąjungos.
Lívia Járóka  
raštu. - Diskriminavimo problemos, su kuriomis susiduria romų bendruomenės, visoje Europoje lieka neišspręstos. Tiek senosiose, tiek naujosiose valstybėse narėse integracijos politika paprastai yra silpna, pavienir įgyvendinama pavieniais atvejais. Balkanuose romų moterys diskriminuojamos ne tik dėl savo lyties, bet ir dėl priklausymo etninei grupei. Dėl jų išskyrimo iš visos visuomenės romų moterys patiria diskriminaciją, o tai turi įtakos jų teisei į sveikatos priežiūrą, kokybišką išsilavinimą, būstą ir darbą.
Itin svarbu, kad šalys kandidatės ir galimos šalys kandidatės Balkanuose užtikrintų visų formų diskriminacijos ir išankstinio nusistatymo prieš romų moteris panaikinimą, ir sukurti efektyvią antidiskriminacinę strategiją, kuri būtų įgyvendinama visais lygiais (šalies ir vietos).
Akivaizdu, kad Europos Sąjungos plėtros procesas, remiantis Kopenhagos kriterijais, gali žymiai pakeisti romų padėtį Balkanuose. Dėl to svarbu, kad Europos Komisija sukurtų efektyvią priežiūros sistemą, kad būtų įvertintos realios pastangos mažumų ir moterų teisių Balkanuose atžvilgiu, o tai parodytų, ar visiškai atitinkami politiniai stojimo kriterijai.
Dumitru Oprea  
Pranešime dėl moterų padėties Balkanuose kalbama apie vieną aktualiausių šių dienų temų: moterų vietą šiuolaikinėje visuomenėje. Skamba daugybpavojaus varpų dėl moterų padėties Balkanuose, vykstant stabilios demokratijos sukūrimo procesui. Šis pranešimas yra ne tik visa apimantis, jame kalbama ir apie tokius tiesiogiai susijusius svarbius klausimus kaip moterys darbo rinkoje, kova su stereotipais, moterų sveikata, moterų dalyvavimas, priimant sprendimus, smurtas prieš moteris ir prekyba žmonėmis. Šių temų aktualumas dar akivaizdesnis kai kuriose šalyse, kuriose pastaraisiais 20 metų buvo didelių pokyčių.
Neramina tai, kad labai sudėtinga įvertinti tikrąją padėtį šiose šalyse. Tiek tyčia, tiek ne, tačiau moterys yra diskriminuojamos. Vienas iš pavyzdžių - neoficiali moterų darbo rinka. Kai kuriose šalyse toks dalykas yra laikomas norma. Su dar didesne problema susiduria moterys, kurios yra nukreiptos ar įtrauktos į tokią veiklą, kuria prieštaraujama žmogaus orumui, pvz., prostitucija, arba kurios tampa prekybos žmonėmis aukomis. Rūpestį kelia ir tai, kad daugybmoterų yra smurto namuose aukos. Žvelgiant iš kitos pusės, moterys turi labiau pakeisti savo požiūrį, kad galėtų užimti tokią vietą visuomenėje, kokios nusipelnė.
Rovana Plumb  
Kaip EP nariš šalies, esančios kaimynystėje su Vakarų Balkanais, pritariu šalių kandidačių ar galimų šalių kandidačių padarytai pažangai, apie kurią kalbama pranešime. Tačiau mums reikia specialių politinių priemonių socialinei ir ekonominei diskriminacijai ir nesaugumui, išlikusiam regione, panaikinti.
Konfliktai regione iš visų atminties ištrynmoterų įvaizdį. Be to, jie sąlygojo stereotipų, dėl kurių moters vaidmuo visuomenėje ypač sumažėjo, jį nustelbgalingi vyrai, atsiradimą ir sustiprėjimą.
Pradinis šių stereotipų panaikinimo taškas - pradinis išsilavinimo lygis. Šviečiamąja medžiaga mokyklose turėtų būti puoselėjamas teigiamas moters, turinčios vienodas teises su vyrais, įvaizdis.
Mūsų pareiga - paremti šias programas tiek politiškai, tiek finansiškai. Tai reiškia, kad pasiekti rezultatai turėtų būti įdėmiai stebimi derybose.
Daciana Octavia Sârbu  
ES turi įdėmiau stebėti moterų padėtį Balkanuose, ypač ES šalyse kandidatėse.
Taip pat reikėtų skatinti sudaryti rengimosi stojimui fondus, kurių pagrindu būtų remiamos Balkanų šalys, kovojančios su prekyba žmonėmis ir prostitucija, ypač apimančia vaikus, taip pat suteikiamos atitinkamos sveikatos priežiūros paslaugos, kuriomis galėtų pasinaudoti bet kuri moteris, neatsižvelgiant į jos rasę, religiją ar socialinę padėtį. Galiausiai, bet ne mažiau svarbu, šių fondų pagrindu galėtų būti sukurtas prieglobstis ar pagalbos centrai moterims, patiriančioms smurtą namuose.
Taip pat norėčiau pabrėžti paramos teikimo NVO, kovojančioms už moterų teises Balkanuose, kurią įgyvendintų tiek vyriausybės Balkanų regione, tiek NVO ES valstybėse narėse, svarbą.
Kviečiu daryti spaudimą Balkanų valstybių valdžioms skubiai imtis priemonių kovoti ir užkirsti kelią prekybai žmonėmis, prostitucijai, tarp jų ir nepilnamečių bei vaikų pornografijai, turint omenyje, kad Balkanai yra ir tranzitinis regionas, ir šaltinis prekybai žmonėmis.
Negalime pro pirštus žiūrėti į kompetentingų institucijų Balkanuose poreikį imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama užtikrinti vienodą užmokestį moterims ir vyrams bei šviesti žmones apie stereotipus.
Dushana Zdravkova  
Praėjusią savaitę minėjome Tarptautinę dieną, skirtą smurtui prieš moteris pašalinti. Europos Komisija pabrėžžiaurios kovos su aktualia problema svarbą. Europos Parlamentas taip pat turi kreiptis į šalis kandidates, kad šios imtųsi aktyvių veiksmų dėl tinkamo dabartinės teisinės sistemos taikymo ir laikymosi. Kadangi teisnegali būti tik popieriuje, ji turi būti taikoma ir realybėje, kad būtų pagerinta moterų, kurios kasdien yra kankinamos ir net nesuvokia, kad tai nėra priimtina, padėtis. Būtent todėl pritariu tyrinėtojui, kad reikia imtis veiksmų, kad būtų pakeisti stereotipiniai mąstymo būdai šiose šalyse.
Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į kitą esminį šio pranešimo aspektą. Turėdama omenyje regiono specifiką ir ypač karinius konfliktus, kuriuos pastarąjį dešimtmetį stebėjo visa Europa, norėčiau pabrėžti tai, kad konflikto vietose vyrai ir moterys, mergaitės ir berniukai karą pajaučia skirtingai. Tai tiesa, kad moterys ir vaikai dažniausiai tampa šių konfliktų aukomis, tačiau moterims turi būti suteikta tokia pati galimybir tokia pati proga, kad ji irgi galėtų kovoti, aktyviai dalyvauti socialiniame ir politiniame gyvenime, valdyti ir stabilizuoti visuomenę.
