Europos Sąjungos ir skurdžių labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų besivystančių šalių Pasaulinio klimato kaitos aljanso sukūrimas (trumpas pristatymas) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - trumpas A. Wijkman pranešimo Vystymosi komiteto vardu dėl Europos Sąjungos ir skurdžių labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų besivystančių šalių Pasaulinio klimato kaitos aljanso sukūrimo pristatymas.
Anders Wijkman
pranešėjas. - Pone pirmininke, šis pranešimas yra atsakas į Pasaulinį klimato kaitos aljansą, kurį praeitų metų pabaigoje sukūrEuropos Komisija. Iš esmės Pasaulinio klimato kaitos aljansas yra labai gera iniciatyva. Pirmiausia ir svarbiausia, juo pripažįstama, kad mažas pajamas gaunančioms šalims dėl klimato kaitos kils rimtas pavojus.
Ironiška, kad tik prieš aštuonerius metus Niujorke buvo priimti Tūkstantmečio plėtros tikslai. Apie klimato kaitą buvo beveik nekalbama, nors jau tada buvo akivaizdu, kad daugybmažas pajamas gaunančių šalių smarkiai pajus neigiamą klimato kaitos poveikį.
Tačiau tai, kaip mes esame suburti nacionalinėse organizacijose, vyriausybėse ir t. t., kai klimato kaitos sritis reguliuojama atskirai, vystomojo bendradarbiavimo sritis atskirai, jau yra reali kliūtis ar trukdis, siekiant iki galo pripažinti klimato kaitos keliamą grėsmę plėtrai ir skurdo mažinimui.
Žinoma, tai didžiulis iššūkis. Norint padėti žemas pajamas gaunančioms šalims prisitaikyti ir sumažinti pavojų, sušvelninti pastangas bei siekiant sinergijos tarp jų, reikia ypač susitelkti ties miškų iškirtimo problema, o tada, galiausiai ir svarbiausiai, įgyvendinti visus šiuos dalykus, siekiant plėsti vystymąsi bei sumažinti skurdą.
Svarbu, kad neliktume ties krūva savarankiškai įgyvendinamų projektų. Verčiau turėtume įtraukti prisitaikymą ir pavojaus mažinimą į vystomąjį bendradarbiavimą.
Apie tai diskutuojant Vystymosi komitete, svarbus klausimas kilo dėl to, kaip tą finansuoti. Komisijos pasiūlyme numatyta skirti tik 60 mln. EUR. Tai lašas jūroje. Niekas nežino, kiek kainuos prisitaikymas prie pavojaus mažinimo, niekas nežino, kiek kainuos technologinis bendradarbiavimas, siekiant sušvelninti padėtį. Pasaulio bankas, Oxfam, JTVP ir kitos organizacijos tai įvertino nuo 10 mlrd. USD iki, sakyčiau, 100 mlrd. USD per metus. Kai kurios priemonės negali kainuoti daugiau: jeigu įgyvendinate vystomojo planavimo ir skurdo mažinimo strategijas, iš pat pradžių atsižvelgdami į neigiamą klimato kaitos poveikį, išlaidos neturėtų padidėti. Tačiau žinome, kad daugybėje sričių bus papildomų išlaidų. Ūkininkavimo praktika, pavojaus dėl ekstremalių oro sąlygų mažinimas, jūros lygio pakilimas, sveikatingumo priemonės ir daugelis kitų.
Klausimas toks: iš kur gausime papildomų lėšų? Pranešime pateikiame keletą pasiūlymų. Vienas iš jų savaime yra siūlymas naudoti dalį pajamų iš galimų iš varžytinių parduodamų emisijos leidimų ateityje. Labai svarbu skirti lėšų šioje srityje besivystančioms šalims.
Taip pat siūlome valstybėms narėms pritarti Komisijos iniciatyvai, o ne imtis savų iniciatyvų. Tai nauja sritis, kurioje svarbu sujungti išteklius.
Galų gale viskas, ką darome šioje srityje, turi būti matoma kitų metų derybose dėl klimato reikalų Kopenhagoje. Iniciatyvūs veiksmai, kurių turi imtis priede Nr. 1 numatytos šalys, ypač ES, šioje srityje yra lemtingi, kovojant su pasaulinėmis problemomis.
Ataskaitoje dėl vystymosi kalbama apie minėtas ir daugelį kitų problemų, pritariant Europos Komisijos iniciatyvai ir pirmiausia siekiant ją sustiprinti tiek turinio, tiek finansine prasme.
Joe Borg
Komisijos narys. - Pone pirmininke, pritariu pono A. Wijkmano pranešimui ir dėkoju jam už Pasaulinį klimato kaitos aljansą. Apskritai manome, kad pranešime išskiriamos teisingos problemos ir įvardijami pagrindiniai iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria tarptautinbendruomenė, prisidedant prie klimato kaitos mažinimo ir besivystančių šalių prisitaikymo. Ypač vertiname pranešime pateiktus pasiūlymus, pirmiausia, plėtoti Pasaulinį klimato kaitos aljansą kaip atsiskaitymų kontorą už valstybių narių iniciatyvas. Pritariame, kad dabartinės pastangos padėti besivystančioms šalims šioje svarbioje srityje yra suskaldytos ir netinkamai koordinuotos, todėl neatitinka Paryžiaus principų, kurių laikytis įsipareigojo visos ES valstybės narės, dėl paramos efektyvumo.
Antra, pasiūlymas PKKA nustatyti ilgalaikio finansavimo tikslą. Kad ir kaip ten būtų, svarbu, kad ES valstybės narės visiškai susivienytų šios iniciatyvos labui ir prisiimtų didesnius OVP įsipareigojimus, padidintų PKKA prieinamus novatoriškus finansavimo šaltinius. Vien tik Europos Komisijos užsibrėžtas finansavimo tikslas būtų bevertis.
Galų gale pasiūlymas skirti dalį laukiamų pajamų, gautų pardavus išmetimo leidimus ES leidimų pardavimo sistemoje, finansuoti PKKA ir kitas dėl klimato kaitos naudojamas priemones besivystančiose šalyse. Ypač dabartinėmis sąlygomis mums reikia tolesnės Europos Parlamento paramos, realizuojant šiuos pasiūlymus, ypač įpareigojant sprendimus priimančius pareigūnus valstybėse narėse.
Pranešime daugybėje vietų akcentuojamas didesnis Komisijos skaidrumas, kuris būtų ypač susijęs su skirtinga PKKA pridėtine verte. Apskritai PKKA yra pagrindinEuropos Sąjungos klimato kaitos politikos sudedamoji dalis. Tradiciškai šioje politikoje orientuojamasi į prevenciją tiek Sąjungos viduje, tiek išorėje. Žaliosios knygos/baltosios knygos procese pirmiausia orientuojamasi į prisitaikymą Sąjungos viduje. PKKA atspindi išorinį mūsų prisitaikymo pastangų aspektą. Be to, svarbu pabrėžti, kad tarptautinei bendruomenei reikia pereiti prie išvadų dėl pasaulinio klimato kaitos susitarimo Kopenhagoje 2009 m. gruodžio mėn., kad būtų išvengta spragos tarp Kioto protokolo ir kito susitarimo. Besivystančios šalys pritars tokiam susitarimui tik tada, jeigu bus ypač atsižvelgiama į prisitaikymą. Europos Sąjunga taip pat turi imtis vadovaujančio vaidmens šioje srityje, o PKKA yra įrankis parodyti savo įsipareigojimus.
Pono A. Wijkmano pranešime galėjo būti labiau užsiminta apie šią politinę būtinybę. Dar daugiau, Europos Sąjunga yra didžiausia vystymosi pagalbos teikėja. Klimato kaita neabejotinai kelia grėsmę vystymuisi. PKKA siekiama prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio įtraukti į ES vystymosi politiką.
Pagaliau PKKA norėtų panaudoti įvairias priemones, teikiant su klimato kaita susijusią pagalbą, nenaudojant projekto lėšų ir atsižvelgiant į programa pagrįstą požiūrį. Manome, kad tokiu būdu gali būti efektyviai sukurtas atsparumas klimato kaitai. Komisija jau pradėjo pirmąjį Pasaulinio klimato kaitos aljanso įgyvendinimo etapą. Tą darydama, atitinkamą dėmesį skiria pranešime pateiktiems pasiūlymams, ypač dėl glaudaus šalių partnerių atstovų įtraukimo ir glaudaus tarpusavio bendradarbiavimo, kiek tai susiję su dvimetėmis ir daugiametėmis daugiašalėmis iniciatyvomis.
Galų gale Komisija suvokia poreikį labiau įtraukti klimato kaitos problemą į savo paramos programas, glaudžiai derinant savo veiklą su šalimis partnerėmis bei vystymosi partnerėmis valstybiniu lygiu. OECD vykdomas darbas, rengiant prisitaikymo klausimo įtraukimo į vystomąjį bendradarbiavimą gaires, mums padės, imantis šių pastangų.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks antradienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Mihaela Popa  
raštu. - (RO) Ši iniciatyva grindžiama Europos Sąjungos prisiimta atsakomybe besivystančių šalių atžvilgiu ir tuo, kad Europos Sąjunga yra didžiausia humanitarinės pagalbos teikėja pasaulyje.
Šiuo atžvilgiu mums svarbu išvengti iniciatyvų dėl besivystančių šalių, kurių imamės Bendrijos ar valstybių narių lygiu, dubliavimosi.
Manau, svarbu, kad susirūpinimas dėl klimato kaitos nebūtų vienkartinis įsipareigojimas, turime atsižvelgti į prevencinių veiksmų svarbą, įgyvendindami ES patvirtintas priemones, ypač susijusias su vystymosi parama.
Manau, kad paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas yra tai, kad prevenciniai veiksmai taptų svarbesniu prioritetu nei veiksmai, susiję su humanitarinėmis krizėmis, turint omenyje, kad atstatymo išlaidos yra daug didesnės po nelaimių.
Europos Sąjunga turi parodyti ne tik solidarumą, bet ir atsakomybę kitų pasaulio regionų atžvilgiu, o Pasaulinis klimato kaitos aljansas yra svarbus žingsnis šia linkme.
Pierre Schapira  
raštu. - (FR) Pasaulinis klimato kaitos aljansas turi tapti efektyviu įrankiu, įgalinančiu skurdžiausias šalis prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių, nes jos yra pagrindinės aukos.
Socialistų frakcijos Europos Parlamente pakeitimais, pateiktais komitete, buvo įmanoma patobulinti nuostabų pranešėjo atliktą darbą.
Turint omenyje aljanso finansavimą, PSE prisijungia prie pranešėjo, apgailestaujant dėl Europos Komisijos skiriamos mažos metinės pinigų sumos.
Taip pat apgailestaujame dėl pusiau sisteminių EPF lėšų, skirtų finansuoti tokias naujas iniciatyvas kaip aljansas. Toks lėšų panaudojimas turėtų būti griežtai kontroliuojamas, kad būtų užtikrinta, kad jomis tikrai finansuojami vystomieji veiksmai, ir kad jos skiriamos būtent pirmiesiems aljanso veikimo metams. Todėl Komisija turi tvirtai laikytis savo įsipareigojimo rasti papildomų lėšų aljansui.
Be to, PSE balsuodama išreiškpritarimą glaudaus ryšio tarp klimato kaitos ir dabartinės maisto krizės sukūrimui. Aljansas turėtų pagreitinti konkrečių iniciatyvų šioje srityje įgyvendinimą, pavyzdžiui, žaliųjų zonų aplink miestus sukūrimas pasaulio Pietuose, taip skatinant žemės ūkį, nuo kurio priklauso maisto gamyba.
Pagaliau reikalavome nustatyti aplinkos apsaugos, socialinius ir ekonominius kriterijus, gaminant biokurą, bei užtikrinti maisto saugumą prieš remiant žemdirbystę eksportui.
