Sąjungos simbolių naudojimas Parlamente (naujasis Darbo tvarkos taisyklių 202a straipsnis) (diskusija) 
Pirmininkas
Kitas punktas - Carloso Carnero Gonzálezo pranešimas, Konstitucinių reikalų komiteto vardu, dėl naujo 202a straipsnio dėl Parlamento naudojamų Sąjungos simbolių įtraukimo į Darbo tvarkos taisykles.
Carlos Carnero González
pranešėjas. - (ES) Gerb. pirmininke, sprendimas, siūlomas šiam Parlamentui, visų pirma yra politinis. Oficialus sprendimas, kurį mes turėtume priimti, nors ir labai svarbus, čia turi mažiausiai reikšmės.
Mes rengiamės iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisykles tam, kad oficialiai įtvirtintume tai, kas jau seniai veikia ir Europos Sąjungos institucijose įgyvendinama daugelį metų. Norėčiau nariams apie tai priminti.
Mes siūlome, kad Europos Sąjungos vėliava būtų naudojama ten, kur vyksta Europos Parlamento posėdžiai ir oficialiais atvejais, pavyzdžiui, steigiamųjų posėdžių metu arba priimant valstybių vadovus. Taip pat šiais atvejais mes siūlome atlikti himną, visuose mūsų rašytiniuose dokumentuose naudoti šūkį "Suvienijusi įvairovę" ir švęsti Europos dieną.
Gerb. pirmininke, mes nesiūlome naudoti eurą kaip simbolį, nors jūs ir pritariate šiai minčiai. Vis dėlto, mūsų nuomone, euras yra puiki priemonė, geras įrankis, kuris neabejotinai mums padeda ekonominės krizės sąlygomis. Ką mes darytume be euro? Mums ir vėl grėstų konkurencinio valiutų devalvavimo pavojus, galintis parklupdyti mūsų ekonomiką tarptautinės finansų spekuliacijos akivaizdoje.
Pagrindinis mano pranešimo aspektas yra politinis. Jo esmlabai aiški: Sąjungos simboliai turi būti naudojami institucijoje, kuri labiau negu bet kuri kita atstovauja per 500 milijonams piliečių iš 27 valstybių narių. Tai reiškia, kad konstitucinis procesas, pradėtas 2002 m. kaip Europos konventas, toliau gyvuoja nepaisant dažnai iškylančių didelių kliūčių ir sunkumų.
Konventas, kurio nariu man teko garbbūti kartu su kitais šiandien čia esančiais garbingais Parlamento nariais, neturėjo abejonių ir pirmą kartą įtraukES simbolius į pirminius ES teisės aktus. Šitaip pagaliau baigta keista padėtis, kai pagrindinteisės institucija nepripažino to, ką seniai pripažino visuomen- simbolius.
Šiuo požiūriu sprendimas priimtas vienbalsiai, ir ratifikavimo procese niekas dėl to nekėlabejonių; atvirkščiai, tai buvo viena iš tų nuostatų, kurioms Europos šalininkai pritarlabiausiai. Todėl turiu pasakyti, kad netikėta buvo tai, kad Tarpvyriausybinėje konferencijoje, kurioje priimta Lisabonos sutartis, iš šio dokumento nuspręsta pašalinti bet kokią užuominą į Europos simbolius.
Tačiau tiesa yra ir tai, kad savo sprendimu šiandien mes galime ištaisyti šią klaidą. Žinoma, mes netaisome pirminės teisės, tačiau galime padaryti tai, kas nuo mūsų priklauso, siekdami labiau priartėti prie Sąjungos simbolių įteisinimo mūsų institucinėje sistemoje.
Simboliai išreiškia bendrą tikslą ir vertybes. Europos atveju tai yra noras sukurti visų piliečių Sąjungą, įtvirtinant vienybės, laisvės, demokratijos, teisingumo, lygybės ir solidarumo principus, kurie yra ne tik europinės, bet ir visuotinės vertybės.
Simboliai taip pat mums leidžia geriau suvokti, kas mes esame pasauliui, kuriame pagal juos mus atpažįsta. Prisiminkime, pavyzdžiui, tą jausmą, kurį mes jautėme atstovaudami Europos Sąjungai, išdidžiai vilkėdami rinkimų stebėtojo liemenę.
Be to, simboliai padeda mums prisiminti, iš kur mes atėjome, dieną, kai buvo pradėta rašyti mūsų vienybės, augimo ir laisvės istorija.
Europos Parlamento pirmininko kalba, pasakyta prieš keletą dienų Madride, apie istoriją ir jaunimą turi daug bendra su simboliais. Būtina priminti jaunimui, iš kur mes atėjome, kas mes esame ir kur mes einame. Simboliai tam ir yra reikalingi. Šie simboliai mus jungia, o ne skiria. Tai ne tik didelis gėris, bet ir nemažas pranašumas.
Gerb. Pirmininke, rašytojas Aldous Huxley teigė, kad svarbiausia ne pati patirtis, o tai, ką ji leidžia mums daryti. Tai tinka ir simboliams. Vėliava kasdieniniame mūsų gyvenime naudojama kaip mūsų vienybės simbolis.
József Szájer
PPE-DE frakcijos vardu. - (HU) Gerb. pirmininke, lankantis Kijeve prieš Ukrainos užsienio reikalų ministeriją man teko matyti milžinišką trijų aukštų dydžio Europos Sąjungos vėliavą. Jei tokia pagarba šiam simboliui rodoma už Europos Sąjungos ribų, aš esu tikras, kad atitinkama pagarba šiems simboliams turėtų būti ir Europos Sąjungoje. Norėčiau pataisyti savo kolegą, kuris parengpuikų pranešimą šiuo klausimu. Taisykldėl Europos Sąjungos simbolių šiuo metu yra Europos teisėkūros acquis communautaire dalis: vėliava su dvylika žvaigždžių mėlyname fone, himnas Oddžiaugsmui, ilgamečiai valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimai ir net Europos Parlamento būstinStrasbūre, kur mes posėdžiaujame. Kitaip tariant, šiuo metu nėra reglamentavimo vakuumo, nes šiuo metu egzistuoja taisyklės dėl Europos Sąjungos simbolių naudojimo, nepriklausomai nuo to, ar jos įtrauktos į Lisabonos sutartį, ar ne.
Tuo pat metu svarbus šio pranešimo tikslas yra reguliuoti, ar mūsų pačių institucija, t. y. Europos Parlamentas, laikosi nustatytų standartų. Mano įsitikinimu, labai svarbus yra savo tapatybės suvokimas. Mes dažnai sakome, kad mūsų piliečiai nesuvokia Europos, nes ji yra pernelyg sudėtinga. Simboliai yra vienas iš būdų, padedantis jiems pasijusti arčiau Europos. Daug žmonių žavisi šiais simboliais, juos gerbia ir vertina, ir, kaip tikri europiečiai, čia, šiame Parlamente, mes turėtume nustatyti Europos Sąjungos simbolių naudojimo mūsų institucijoje taisykles. Dėkoju jums už dėmesį.
Costas Botopoulos
Gerb. pirmininke, kodėl taip svarbu ir kam reikalinga diskusija, ypač šiuo metu, dėl Europos Sąjungos simbolių? Tam, mano nuomone, esama dviejų priežasčių. Pirmiausia mes, kaip Europos Parlamentas, turėtume, kaip mums įprasta, parodyti, kad ES - tai daugiau negu tiesiog teisės tekstai. Leiskite jums priminti, kad, kaip teigia pranešėjas, simboliai yra minimi Konstitucinėje sutartyje. Juos buvo bandoma ir šiuo metu toliau mėginama įtvirtinti instituciniu požiūriu. Kodėl? Todėl, kad jie įrodo, kad Europos Sąjunga remiasi ne privalomais teisės tekstais, turinčiais trūkumų, ir nors jie yra būtini, skirtingoms tautoms gali būti sunkiai suprantami. Jie simbolizuoja ką kita: politinį projektą, Europos idėją. Todėl būtent ši jų prasmir turėtų likti tokia, ypač šiandien.
Kita priežastis yra tai, kas slypi už šių simbolių - simbolių simbolika, kitaip tariant, Europos vertybių idėja. Simboliai reiškia kaip tik tai: bendrus veiksmus, remiantis vertybėmis, kurios mums reikalingos labiau negu bet kada anksčiau.
Todėl, kai mes teigiame, kad dabartinkriz- ir čia mes kalbame ne tik apie ekonomikos, bet ir institucinę ir moralinę krizę, kurią išgyvena Europa - yra šių sudėtingų laikų simbolis, aš manau, kad ES atsakas šiuo atveju turėtų būti vieningi veiksmai. Tai reikštų, kad mes turime potencialą kartu žengti į priekį.
Gana liūdnas, bet tinkamas šios dienos pavyzdys - Islandija. Ši šalis nepriklauso ES, tačiau yra taip prislėgta ekonominių sunkumų, kad jos gyventojai rimtai svarsto galimybę, ar ir jiems netapus "idėjų Europos" dalimi.
Anneli Jäätteenmäki
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, Europos Sąjungos simboliai įkūnija mūsų vienybę, kurios mes pasiekėme ir kurią norėtume stiprinti ateityje. ES simboliai - vėliava, himnas ir šūkis plačiai naudojami visose valstybėse narėse ir oficialių renginių metu.
Šiandien mums taip gerai pažįstami Europos vėliava ir himnas buvo patvirtinti 1985 m. Milano Europos Vadovų Taryboje. Tuo metu ši vėliava buvo naudojama jau 30 metų. Vėliava simbolizuoja tobulumą, solidarumą ir Europos vienybę. Šūkis "suvienijusi įvairovę" yra naujausias simbolis. Jis atsirado Europos Parlamento iniciatyva ir yra tarsi tam tikras Europos projekto apibrėžimas.
Vakar plenarinio posėdžio metu Ingrid Betancourt pareiškė, kad ji norėtų, kad Lotynų Amerikos šalys bendradarbiautų ir vienytųsi panašiai, kaip Europos Sąjunga. Aišku, kad mūsų simboliai reiškia tam tikrą tapatybę ir įrodo likusiam pasauliui, kad mes kartu galime daug nuveikti.
Nors aš tikiu šia vienybe ir manau, kad ji išliks ir ateityje, aš esu nusivylusi, kad daugeliu atvejų mes nebuvome vieningi. Pavyzdžiui, praėjusią savaitę Europos Sąjungos Tarybos pirmininkas N. Sarkozy pakvietaptarti finansų krizę tik keturias valstybes nares. Įdomu, kad Europos Sąjungos Tarybos pirmininkas ignoruoja Europos Sąjungos solidarumą ir vienybę. Šis veiksmas - kaip ir visi kiti panašaus pobūdžio veiksmai - tarnauja tik tam, kad mus atskirtų, o ne suvienytų. Ironiška, kad mes didžiuojamės savo vienybe ir solidarumu, tačiau tuo pat metu Sąjungos pirmininkas renkasi favoritus sprendžiant šiuo metu svarbiausią klausimą.
Aš tikiuosi, kad vėliavos, himno ir šūkio naudojimas mums primins vertybes, kurios yra itin svarbios Europos Sąjungai. Tačiau tuo pat metu būtina prisiminti, kad svarbiausia yra mūsų poelgiai .
Bogdan Pęk
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, kaip nurodpranešėjas, ši diskusija savo pobūdžiu yra politinir vyksta ypatingomis politinėmis sąlygomis. Aš sutinku su kalbėjusiais prieš mane, kad Europos Sąjunga patiria vertybių krizę, todėl didžiausią dėmesį reikėtų skirti būtent vertybėms. Simbolių naudojimas pažeidžiant šiuo metu galiojančius įstatymus negali pakeisti šių vertybių. Minėti simboliai buvo atmesti tarpvyriausybinėje konferencijoje, kurioje buvo priimta Lisabonos sutartis. Vis dėlto Parlamentas šiandien bando ir vėl juos patvirtinti. Šitaip Parlamentas pažeidžia principus, pagal kuriuos valstybėms narėms teisiškai privalomos yra tik tos priemonės, kurios numatytos pagal Sutartį.
Toks metodas įgyvendinti teisiškai privalomas priemones yra nepriimtinas. Jis pažeidžia pagrindinį principą, kuriuo remiasi Europos Sąjunga, apimantį besąlygišką tarptautinių teisės normų ir susitarimų laikymąsi. Tai reiškia nuostatos, atmestos Europos sutartimi, įvedimą ir priemones, kuriomis per užpakalines duris siekiama įgyvendinti pseudo valstybės, kuri vadinama Europa, principus.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, aš visiškai pritariu parlamentinei iniciatyvai dėl vėliavos ir himno. Europos Sąjungai šie simboliai būtini, nes jie suartina Europos Sąjungą su jos piliečiais ir formuoja tapatybę, todėl būtinas oficialus jų pripažinimas. Šiomis sąlygomis mūsų sprendimas šiandien, nors ir nėra esminis, tačiau reikšmingas žingsnis grįžtant kiek įmanoma greičiau į įprastas vėžes.
Himno ir vėliavos pašalinimas iš Sutarties teksto - apie kurį aš esu išsamiai informuota -yra barbariškas veiksmas, nukreiptas prieš Europos Sąjungą, dėl kurio galutinatsakomybtenka tiems, kurie paskatino jo imtis. Šitaip mes netiesiogiai padėjome tokiems veikėjams kaip Ganley, Klausas ar Haideris: mes tarsi pritarėme jų nacionalistiniams šūkiams apie Europos "valstybę", nukreiptiems prieš Europos integraciją.
Tai tik viena monetos pusė. Yra ir kitas klausimas, kuris kelia mums ne mažesnį susirūpinimą. Europos Sąjungos piliečiams nereikalingas ažiotažas dėl vėliavų ir himnų Briuselyje. Jiems reikalinga socialinir demokratinEuropos Sąjunga, galinti veiksmingai apsaugoti nuo neigiamų globalizacijos padarinių. Reikėtų atsakyti į klausimą, ką ir kaip saugo Europos Sąjunga - žmones ar rinkas? Piliečiai laukia veiksmų, nukreiptų prieš atlyginimų mažinimą, socialinį ir mokesčių dempingą ir spekuliacinį kapitalizmą, kurį skatina finansų žonglieriai. PolitinEuropos Sąjunga reikalinga siekiant būtent šių, o ne kitų tikslų.
Hanne Dahl
IND/DEM frakcijos vardu. - (DA) Gerb. pirmininke, aš svarstau, ar šiame Parlamente kas nors dar prisimena, kada Konstitucija buvo pakeista į Lisabonos sutartį atmetus ją referendumuose Nyderlanduose ir Prancūzijoje? ES simbolių atsisakyta, nes buvo manoma, kad ES piliečiai ypač skeptiškai vertina Konstitucijos tikslą paversti ES tam tikra valdymo forma. Dabar Europos Parlamentas - kuris žinoma yra vienintelES institucija, tiesiogiai renkama piliečių - bando juos įvesti dar kartą. Tai primena demokratijos parodiją, vykdomą institucijų, kai nepaisoma nuomonės tų, kuriems jos atstovauja. ES turėtų tarnauti piliečiams, o ne piliečiai ES. Dėl šios priežasties nederėtų pirmiausia šalinti simbolius, tarsi atsižvelgiant į piliečių norus, o po kelių mėnesių vėl viską grąžinti į savo vietas.
Šiuo požiūriu aš norėčiau pasakyti, kad mano, kaip Europos Parlamento nario, savigarba neleidžia tam pritarti. Mes negalime sau leisti tokių veiksmų ir pagarsėti tuo, kad apgaudinėjame piliečius. Aš norėčiau paraginti visus, turinčius bet šiek tiek pagarbos juos rinkusiems rinkėjams, balsuoti šiandien prieš šį pasiūlymą.
Jim Allister
Gerb. pirmininke, šiam Parlamentui simboliai reikalingi dėl vienos priežasties - dar labiau sustiprinti savo ego, prisidengiant ES valstybės regalijomis.
Aš galiu pasiūlyti kur kas geresnį himną ir vėliavą, todėl nenoriu jų pakeisti į neskoningus eurofederalizmo žaisliukus. Oddžiaugsmui turi gražią melodiją, kaip ir, tarkime, Jingle Bells. Tačiau ji yra tokia pati fantazija, siekianti įteigti, kad, pavyzdžiui, ES yra didelis gėris. Tačiau kitaip negu Jingle Bells ji kenkia valstybių narių nacionaliniam suverenumui ir teisei kiekvienai valstybei pačiai spręsti savo likimą.
Vėliavos, kurią mes pasiėmėme iš Europos Tarybos, reikšmės nežino net jos didžiausi šalininkai. AFCO komitete mes įvairiai, tačiau nesėkmingai, bandėme aiškinti vėliavos ir žvaigždžių reikšmę.
Šis pasiūlymas yra nepasotinamo eurofilų fanatizmo išraiška. Dar nenudžiūvus rašalui po Lisabonos sutartimi, į kurią šie simboliai sąmoningai nebuvo įtraukti, Europos Parlamentas primygtinai reikalauja, kad jiems vis tiek būtų suteiktas oficialus statusas.
Mano rinkėjai nepageidauja ES vėliavos ir ES himno. Jie nori teisės pasakyti "taip" arba "ne" Lisabonos sutarčiai, dėkoju!
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Gerb. pirmininke, aš norėčiau papasakoti istoriją apie jūsų tėvynainį, kurio Prancūzijos revoliucijos metu sankiulotas gatvėje priekaištaudamas paklausė: "Kodėl tu nenešioji Trispalvės, revoliucijos simbolio?" Jis atsakė, kad nėra reikalo rodyti išorėje tai, ką jis nešioja savo širdyje.
Aš esu vienas iš tų, kurie, pirmiausia iš kuklumo, kaip ir dera tikriems ispanams, nerodo išorėje savo jausmų. Vis dėlto tai nereiškia, kad aš nejaučiu susijaudinimo, kai matau Europos vėliavą Liublianos rotušėje arba susitikime Yvelines su kolega Pierru Lequilleru, girdėdamas po Marseljetės Europos himną. Taip pat ir tuomet, kai laikraštyje skaitau, kad įteikus Asturijos princo prizą bulgarui Svetanui Todorovui, jis pasakė, kad "suvienijusi įvairovę" yra būtent tai, ką šiandien reiškia būti europiečiu.
Aš nesu vienas iš tų riboto, siauro mąstymo žmonių, kurie mano, kad Europos vėliava konkuruoja su nacionaline vėliava arba kad Europos himnas siekia pakeisti nacionalinį himną. Tai, gerb. pirmininke, būtų paprasčiausiai juokinga.
Simboliai rodo, kad mes esame bendruomenės dalis; jais jokiu būdu nesiekiama niekaip pakenkti mūsų šalims. Jie nurodo pridėtinę vertę, bendrą mums ir kitiems Europos valstybių narių gyventojams.
Todėl aš manau, kad Carlos Carnero González, kurį aš sveikinu, ir Konstitucinių reikalų komiteto iniciatyva yra teisinga. Tai iniciatyva, kuri tuo metu, kai mes - mūsų šviesios atminties kolegos Bronisłovo Geremeko žodžiais bandome "susiūti dvi Europas", įrodo Europos piliečiams, kad mūsų vertybės yra tos pačios. Šioms vertybėms išoriškai, be viso kito, nors ir ne išimtinai tik per juos, ir yra reikalingi simboliai.
Todėl Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija balsuos už šį pasiūlymą, siekiant iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisykles. Kitą kartą, klausantis "Odės džiaugsmui" šiame Parlamente, man, tikiuosi, kaip ir kitiems ne kartą ir vėl suvirpės širdis.
Pierre Pribetich
(FR) Simboliai jausmams yra tas pat, kas alegorija minčiai. Ši spalvinga Emile Auguste Chartier citata apibūdina simbolių reikšmę Europos Sąjungai. Europą mums primena L. van Bethoveno Devintoji simfonija arba Europos diena gegužės 9 d. Tai konkreti vertybių, kuriomis remiasi Europa, išraiška, kuri yra lengvai suprantama 500 milijonų Europos piliečių.
Įtraukiant šią taisyklę į Parlamento darbo tvarkos taisykles, mūsų kolega Carlos Carnero González, kurį aš sveikinu, atliko puikų darbą, turintį politinę reikšmę. Politikos be simbolių negali būti! Himnas, vėliava ir šūkis suteikia galimybę piliečiams, gyvenantiems ir dirbantiems Europoje save laikyti Europos, "suvienijusios įvairovę", dalimi. Šių simbolių naudojimas visais lygmenimis ir visose institucinėse srityse leidžia užtikrinti, kad tai nuolat primins Europą įkvepiančias vertybes.
Vis dėlto šiandien aš norėčiau pabrėžti, kad Europa išgyvena pasitikėjimo krizę ir būtina žvelgti toliau už šių simbolių ir drauge siekti sukurti stiprų tapatybės jausmą.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Gerb. pirmininke, simboliai - vėliava, himnas, bendra valiuta ir šventės - būdingi valstybingumo ženklai. Tai buvo priežastis jų atsisakyti derybų dėl Lisabonos sutarties metu. Būtų dviveidiška, jei sprendimas dėl grąžinimo būtų priimtas vienoje Europos institucijų. Europos Parlamentas yra teisės aktų leidybos institucija. Ji neturėtų parodyti, kad jai priimtina ieškoti kelių, kaip būtų galima apeiti ankstesnius tarpvyriausybinius susitarimus. Parlamentas turėtų veikti kaip demokratijos ir teisinės valstybės sergėtojas. Europos Parlamentas bando prikelti anksčiau atmestus simbolius, bet tai yra anachronizmas. Galima suprasti, kodėl kiekviena institucija norėtų naudoti konkrečius simbolius. Šiuo atveju vis dėlto reikėtų atsižvelgti į tai, kad, kaip nurodpranešėjas, tai apima platesnę politinę dimensiją. Todėl šiam veiksmui nereikėtų pritarti.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Gerb. pirmininke, kaip buvo minėta, bendri simboliai - himnas, vėliava, šūkis - pašalinti iš konstitucinės sutarties, pakeitus ją į Lisabonos sutartį. Kai kurie Lisabonos sutarties šalininkai net teigė, kad tai įrodo, jog mes įsiklausėme į visuomenės abejones. Kai kuriose valstybėse pusiau konstitucinių simbolių pašalinimas buvo priežastis teigti, kad nereikia rengti referendumo dėl Lisabonos sutarties. Pavyzdžiui, Danijos vyriausybės dokumente Danijos gyventojams nurodoma, kad Lisabonos sutartimi, cituoju: "bus apsivalyta nuo simbolinių nuostatų dėl ES himno, šūkio ir vėliavos".
"Bus apsivalyta"! Mes galėtume paklausti, koks skirtumas. Atsakymas būtų: "Jokio". Atsakyme į mano klausimą Komisija teigia, kad tai, jog simboliai neminimi Sutartyje, neturi jokios įtakos jų statusui. "Neturi jokios įtakos jų statusui"! Dabar Parlamentas norėtų žengti dar vieną žingsnį. Galbūt kažkas mano, kad plačiau naudojami simboliai sukeltų didesnį entuziazmą ES. Galbūt kas nors mano, kad simboliai padėtų pridengti tai, kad žmonės iš jų neturi visiškai jokios naudos. Aš asmeniškai taip nemanau. Tai tik dar vienas pavyzdys daugeliui piliečių, kad ES elitas daro, ką nori. Tai visiškai netinkamas signalas, ir aš nemanau, kad mes turime priimti šį pasiūlymą.
Philip Claeys
(NL) Gerb. pirmininke, aš mąstau, koks tikrasis šio pranešimo tikslas ir ko siekiama norint pakeisti Darbo tvarkos taisykles. Anot aiškinamosios dalies, tai, kad jie neįtraukti į Lisabonos sutartį nereiškia, kad institucijoms draudžiama juos naudoti, tad kodėl jų naudojimas turėtų būti įtvirtintas šio Parlamento darbo tvarkos taisyklėmis?
Ši diskusija turėtų vykti Europos Konstitucijos ir referendumo, kuriame ji buvo atmesta, kontekste. Simboliai nebuvo įtraukti į Sutartį sąmoningai, nes, pavyzdžiui, olandai nenori turėti nieko bendra su Europos "valstybe" ir išoriniais jos valstybingumo atributais. Nyderlandai jau ratifikavo Lisabonos sutartį. Ką mes darome dabar? Mes vis tiek bandome įtvirtinti simbolių naudojimą per užpakalines duris.
Šis darbo tvarkos taisyklių pakeitimas nėra būtinas. Tai faktiškai yra nereikalinga provokacija, ignoruojant Nyderlandų ir apskritai visos Europos rinkėjus, kurie nenori turėti nieko bendra su viršvalstybiniu Europos dariniu. Štai taip, ponios ir ponai!
Maria da Assunção Esteves
(PT) Vakar čia, plenariniame posėdyje, skambant Europos Sąjungos himnui, gal atsitiktinai, pravirko Ingrid Betancourt. Himnas įprasmina kolektyvinę patirtį ir atmintį. Kiekvienas žmogiškasis projektas turi simbolinę prasmę, pradedant žodžiais, kuriais bandoma suvienyti Europos piliečius, baigiant politinio atstovavimo ritualais, kuriais mes suskirstomi į kairę ir dešinę pagal parlamentines diskusijas. Negali būti istorijos be simbolių.
Todėl mums reikalingi žodžiai, vėliava, himnas arba šūkis. Universalus Europos projektas negali įsitvirtinti kolektyvinėje sąmonėje be simbolių magijos, nes simboliai apibūdina ne tik realų pasaulį, bet ir pasaulį, kurį mes norime turėti. Jie susieja mūsų giliausią motyvaciją ir mūsų emocijas. Jie vertingi tuo, kad apibūdina tapatybę ir ją įprasmina. Didysis Europos projektas, pagrįstas transcendentiniu žmogaus orumo supratimu, atsiveriančiu pasauliui, įteisinantis pagrindines žmogaus teises, negali išsiversti be simbolinės dimensijos. Europos kultūra ir istorija turtinga simbolių. Politikai to negali ignoruoti, nes politika yra susijusi su žmogiškąja dimensija, taip pat ir atsižvelgiant į tai, kas idealu ir kilnu.
Richard Corbett
Gerb. pirmininke, aš esu šiek tiek nustebęs dėl šios audros stiklinėje, kurią kai kuriuose sluoksniuose sukėlDarbo tvarkos taisyklių pakeitimas. Mes žinome, kad valstybės narės prieš kurį laiką nusprendneįtraukti Europos vėliavos ir himno į Sutartį. Jie nusprendnesuteikti jiems šio statuso, išlaikant dabartinį.
Koks yra dabartinis statusas? Šiuos simbolius Europos institucijos paprasčiausiai pripažįsta. Europos Vadovų Taryba priėmšį sprendimą dar 1985 m. Beje, tuo metu Europos Vadovų Tarybai vadovavo M. Thatcher. Matau kai kuriuos jos gerbėjus dabar ginčijant jos sprendimą. Turiu pasakyti, kad ir aš pats šiek tiek abejojau dėl simbolio, kuris, M. Thatcher pritarimu, pasirinktas kaip Europos Sąjungos vėliava. Vis dėlto visų partijų kompromiso ir bendro sutarimo dvasia aš nusprendžiau jam pritarti.
Statusas, kuris suteikiamas vėliavai ir himnui - pripažinimas institucijose. Vis dėlto tai yra tam tikras nukrypimas. Mes, Europos Parlamentas, niekada neįteisinome jų savo Darbo tvarkos taisyklėse. Būtų gana logiška, kad mes mėgintume tai pakeisti ir įtraukti į Darbo tvarkos taisykles nuorodą į vėliavą.
Kaip galima kelti tiek triukšmo dėl tokio akivaizdaus dalyko - dėl tokios įprastos procedūros, kuria atsižvelgiama į valstybių narių sprendimą neįtraukti jų į Sutartį. Tačiau euroskeptikų veiklos metodai - taip pat ir mano šalyje - visuomet buvo keistoki. Tiek metų naudojame vėliavą - tereikėjo matyti Europos sirgalius golfo turnyre Ryder taurei laimėti, kai žmonės, tarp jų, tikriausiai, ir konservatyvių pažiūrų euroskeptikai, nepaleido iš rankų Europos vėliavos - iš tikrųjų šiek tiek juokinga kelti tiek triukšmo dėl šio pagrįsto mūsų Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo.
Panayotis Demetriou
(EL) Gerb. pirmininke, kaip jau minėjo tie, kurie kalbėjo prieš mane, Europos Sąjungos simboliai egzistuoja daugybę metų. Ko mes šiame Parlamente siekiame norėdami pakeisti Darbo tvarkos taisykles? Mes pabrėžiame tai, kas vadinama tinkamu simbolių naudojimu, kaip tai daroma kitose organizacijose.
Deja, sulaukėme nepagrįstos reakcijos iš valstybių narių ir iš Europos piliečių. Taip reagavo valstybių narių atstovai, kurie mano, kad ES simbolių naudojimas galėtų sukurti viršvalstybinį darinį. Ar simbolių naudojimas pats savaime iš tikrųjų sukurtų viršvalstybinį darinį, kaip tai teigia kai kurios valstybės narės?
Sakoma, kad tai pakenktų kai kurių tautų ir valstybių dvasinei būklei. Tenka tik apgailestauti, jei "nacionalingarbė" yra tokia silpna ir jai pakenktų Europos Sąjungos valstybinsimbolika. Šie argumentai jau yra girdėti Europos Parlamente.
Kitas klausimas. Jei kai kurių valstybių narių piliečiai su tokiu nepakantumu reaguoja į šiuos simbolius, kaip jie gali ir toliau likti ES sudėtyje? Tai yra prieštaravimas.
Europos Parlamentas yra teisus, siekdamas oficialiai įteisinti šių simbolių naudojimą. Tuo norima pasakyti, kad ES turėtų siekti tolesnės pažangos naudojant šiuos simbolius tam, kad būtų visiškai užbaigtas Sąjungos formavimo procesas, kuris leistų jai vaidinti ir atitinkamą vaidmenį. Jos vaidmuo - atstovauti tam tikriems principams ir vertybėms pasaulyje.
György Schöpflin
Gerb. pirmininke, mes dažnai girdime nuomonę, kad simboliai nieko nereiškia, o Europos Sąjunga neturėtų rūpintis tokiais nereikšmingais klausimais. Šiuo argumentu siekiama įteigti, kad Europos Sąjunga turėtų būti susirūpinusi tik tokiais pirmaeilės reikšmės klausimais, kaip užimtumas ir prekyba.
Šis požiūris yra visiškai klaidingas ir netinkamai interpretuojama simbolių reikšmė. Atidžiau pažvelgus į tai, kaip dirba institucijos, pasidaro aišku, kad kiekviena institucija turi savo simbolius. Šie simboliai žmonių akyse atspindi institucijos esmę. Be institucijų demokratinės politikos priemonės negalimos.
Todėl simboliai yra būtini demokratijos, kurią ES laiko savo svarbiausia tapatybės dalimi, sąlygomis. Be to, jei simboliai būtų nereikalingi, kaip teigia jų priešininkai, tuomet iš kur toks pasipriešinimas? Europos Parlamentas, kaip pagrindindemokratinEuropos Sąjungos institucija, gali pagrįstai skatinti Europos simbolių naudojimą kaip priemonę suartinant Europą su jos rinkėjais. Tie, kurie prieštarauja Europos simbolių naudojimui, faktiškai kelia demokratijos poreikio Europos Sąjungoje klausimą.
Galima teigti, kad šis sunkus krizės laikotarpis nėra tinkamas Europos simbolių klausimui svarstyti. Galbūt, tačiau dėl to visuomet galima ginčytis. Ilgalaikėje perspektyvoje nesvarbu, ar Europos Parlamento arba Europos Sąjungos simbolių klausimas bus svarstomas dabar ar vėliau. Todėl aš visiškai pritariu šiam svarbiam ir įtikinamai parengtam pranešimui.
Geoffrey Van Orden
Gerb. pirmininke, mūsų bičiuliai federalistai neturėtų naudotis M. Thatcher figūra gindami savo požiūrį. Ji nepritartų įvykiams, kurie dabar vyksta Europos Sąjungoje.
Mes girdėjome, kad simboliai yra svarbūs, tačiau mus bandoma įtikinti tuo, kad Europos Sąjunga nesiekia tapti viršvalstybiniu dariniu nepaisant to, kad kiekviena rezoliucija ir teisės aktu šiame Parlamente būtent šito siekiama. Žinoma, Konstitucija yra ypatingas pavyzdys. Ji buvo atmesta ir dar kartą pasirodLisabonos sutarties pavidalu.
Siekdami priimti Lisabonos sutartį, nacionaliniai derybininkai nusprendė, kad tam tikros konstitucijos dalys, pavyzdžiui, dėl vėliavos ir himno gali būti traktuojamos kaip pažeidžiančios valstybingumą ir todėl jų turėtų būti atsisakyta.
Iš tikrųjų, britų vyriausybės ministrai panaudojo šį argumentą, norėdami įtikinti žmones pritarti Lisabonos sutarčiai, nes ji neva skiriasi nuo Konstitucijos.
Mano rinkėjai Rytų Anglijoje nenori nei Konstitucijos, nei Lisabonos sutarties ir tikrai nenori Europos valstybės. Aš manau, kad mėginimas priimti arba suteikti oficialų pobūdį šiems simboliams yra nesiskaitymas su rinkėjais.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europos Sąjungos simboliai užtikrina, kad jos tapatybyra reali ir gali būti svarbus veiksnys palaikyti ryšius su visuomene ir jos emociniam požiūriui į Europos Sąjungos institucijas.
Europos Parlamentas pripažino ir patvirtino šiuos Sąjungos simbolius: vėliavą, kurią sudaro apskritimas iš dvylikos auksinių žvaigždžių mėlyname fone, himnas - "Oddžiaugsmui" iš L. van Bethoveno Devintosios simfonijos ir šūkis "Suvienijusi įvairovę". Vėliava iškeliama Europos Parlamento pastatuose ir oficialių renginių metu. Simbolių naudojimo Europos Parlamente reguliavimas Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklėse yra politinis laimėjimas.
Gegužės 9 d. Europos Parlamentas mini Europos dieną. Aš siūlau Europos Parlamente organizuoti metinį kūrybinį konkursą, kuriame jaunuoliai galėtų parodyti, kaip jie mato Europos ateitį ir ypač kaip įsivaizduoja savo indėlį ją kuriant.
Marios Matsakis
Gerb. pirmininke, europinės Kipro salos dalies šiaurėje, Kyrenia kalnų masyve, matyti didžiulvieno kilometro ilgio Turkijos vėliava. Faktiškai visoje šiaurinėje Kipro salos dalyje matome daugybę Turkijos, o ne Europos sąjungos vėliavų. Tai yra simboliška ne Europos vienybės, o Turkijos kariuomenės įvykdyto mažos ES valstybės narės padalijimo požiūriu.
Vykstant ES ir Turkijos stojimo deryboms ir taikos deryboms Kipre, ES turėtų taikyti griežtą reikalavimą Turkijos vyriausybei pašalinti savo kariuomenę ir šį ženklą iš Kipro ir leisti laisvai ES vėliavai plevėsuoti šiame ES kampelyje. ES vėliava Kipre simbolizuoja vienybę. Turkijos vėliava simbolizuoja padalijimą.
Padėkime kiek įmanoma greičiau iškelti ES vėliavą visoje Kipro teritorijoje.
Andrew Duff
Gerb. pirmininke, aš manau, kad ypač keista - ir galbūt net tragiška, - kad simbolius kritikuoja žmonės iš buvusių komunistinių Vidurio ir Rytų Europos šalių. Mes prisimename, kad šias vėliavas žmonės laikrankose demonstracijose Taline, Rytų Berlyne ir Budapešte. Mes prisimename himną, kuris skambėjo prie Brandenburgo vartų. Tai nėra reglamentuota Parlamento darbo tvarkos taisyklėse, tai įkvėpta piliečių širdžių ir emocijų. Šie simboliai yra ženklai, kurie simbolizuoja taiką ir solidarumą.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Gerb. pirmininke, aš norėčiau pateikti klausimą tiems, kurie teigia, kad simboliai ir himnai yra būtini valstybės atributai.
Miestas, kuriame aš gyvenu - Madridas - turi savo, Madrido vėliavą ir bendruomenė, kurioje aš gyvenu, - Madrido bendruomen- turi savo vėliavą ir himną. Ar taip yra todėl, kad jos yra valstybės? Ar jos turi ambicijų tapti valstybėmis? Ar tie, kurie teigia, kad vėliavos ir himnai būtinai yra nacionaliniai simboliai, norėtų atsisakyti vietos ir regioninių vėliavų naudojimo?
Norėčiau, kad mano kolegos Parlamento nariai man atsakytų.
Pirmininkas
Regbio klubas, kuriam aš priklausau taip pat turi vėliavą!
Richard Corbett
Gerb. pirmininke, norėčiau šiek tiek papildyti tai, ką pasakMéndez de Vigo, Tarptautinis olimpinis komitetas taip pat turi vėliavą ir himną. Atsižvelgiant į tai, ką sako britų konservatoriai, galiu daryti išvadą, kad pagal jų apibrėžimą Tarptautinis olimpinis komitetas taip pat yra valstybė.
Carlos Carnero González
pranešėjas. - (ES) Gerb. pirmininke, pradėsiu padėkodamas visiems kalbėjusiems šioje diskusijoje, nors aišku, kad su kai kuriais iš jų aš atvirai nesutinku.
Simbolius gali turėti ne tik valstybė. Šiame mūsų vystymosi etape simboliai nereiškia konfrontacijos, kovos arba prieštaravimų. Jie yra priemonperduoti idėjas arba suvienyti žmones vertybių pagrindu. Būtent tai reiškia mūsų vėliava, mūsų himnas, mūsų šūkis ir Europos diena.
Tarpvyriausybinėje konferencijoje Sutartyje teko atsisakyti simbolių prieš didžiosios daugumos valią. Ši didžioji dauguma norėjo išsaugoti Konstitucijos esmę, o ne likti įkaitais tų, kurie kėlklausimą ne tik dėl simbolių, bet ir poreikio toliau siekti politinės sąjungos. Dėl šios priežasties 16 valstybių, tarp jų ir mano atstovaujama valstybnarė, paskelbpareiškimą, kuriame teigiama, kad simbolių naudojimas yra oficialus gyvenimo faktas, ir, svarbiausia, turėtų būti palankiai vertinamas.
Niekas nekėlklausimo dėl Europos Sąjungos simbolių referendume, kai Sutartis nebuvo ratifikuota. O jeigu rimtai: ar galima teigti, kad olandai ir prancūzai balsavo prieš Konstituciją todėl, kad joje kalbama apie Sąjungos simbolius? Aš, pavyzdžiui, tikrai negaliu to teigti, nors aktyviai dalyvavau kampanijose Prancūzijoje. Daugeliui žmonių, manau, buvo svarbesnės kitos priežastys, o ne simboliai.
Žinoma, aš jaučiuosi esąs ispanas ir europietis, ir tai vienas kitam netrukdo. Tai reiškia, kad kai aš matau savo šalies vėliavą ir Europos vėliavą su 12 žvaigždžių, mano įsitikinimas, kad abi šios tapatybės yra man vienodai artimos, tik stiprėja. Kai aš matau Tarybos pirmininką su Prancūzijos vėliava ir Europos Sąjungos vėliava, aš taip pat jaučiu pasididžiavimą.
Aš džiaugiuosi, kai mane, kaip ir daugelį iš jūsų, kaip humanitarinių arba rinkimų stebėjimo misijų dalyvį atpažįsta pagal vėliavą ir jai ploja. Būtų kvaila atsisakyti to, ką kiti draugiškai ir su džiaugsmu sveikina.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas įvyks šiandien 11.00 val.
Rašytiniai pareiškimai (142 straipsnis)
Cristian Silviu Buşoi  
raštu. - Europos Sąjunga, be jokios abejonės, šiuo metu yra kryžkelėje, ji sprendžia sudėtingus klausimus, kurie gali sustabdyti Europos integracijos procesą. Europos Sąjungos simboliai yra svarbi sudėtinšio proceso dalis, formuojant teigiamą tapatybę europiniu lygmeniu, papildanti, tačiau ne pakeičianti valstybių narių nacionalines tapatybes.
Tenka apgailestauti, kad dėl demokratijos deficito, su kuriuo šiuo metus susiduria Europos Sąjunga, Europos Sąjungos simboliai nebuvo įtraukti į atmestą Lisabonos sutartį. Teiginys, kad jų įtraukimas į Lisabonos sutartį nereikalingas, pasirodesąs neteisingas, nes jie niekaip nekenkia pagrindinėms sąvokoms, kuriomis remiasi ES.
Todėl siekiant artimiausiu metu įgyti didesnę gyventojų paramą ir atsižvelgiant į įsipareigojimus Europos Sąjungai, šiuos simbolius būtina išlaikyti ir pritaikyti, siekiant geriau susieti Europos Sąjungos institucijas ir sprendimų priėmimo procesą su demosu.
Glyn Ford
raštu. - Aš pritariu, kad Darbo tvarkos taisyklėse būtų oficialiai minima Europos Sąjungos vėliava, Europos himnas Oddžiaugsmui, Europos diena gegužės 9 d. ir šūkis "Suvienijusi įvairovę". Ši parama nemažina mano įsipareigojimų ir lojalumo mano paties šaliai, Anglijai, kurioje aš gimiau, buvau išauklėtas, mokiausi ir gyvenu iki šiol.
Aš atmetu požiūrį, kad galima būti lojaliam tik vienam regionui. Aš didžiuojuosi tuo, kad esu iš Forest of Dean, esu iš Anglijos ir esu europietis.
Genowefa Grabowska  
raštu. - (PL) Simboliai gali būti emocinio prisirišimo prie organizacijos arba šalies ženklas. Vėliavos arba šūkiai, himnai ir net monetos padeda mums tiesiogiai susitapatinti su tam tikra šalimi arba organizacija. Europos Sąjunga, žinoma, taip pat naudoja šios rūšies simbolius, formuojančius tapatybę ir kuriančius emocines sąsajas.
Vėliava su 12 auksinių žvaigždžių mėlyname fone, "Oddžiaugsmui" iš L. van Bethoveno Devintosios simfonijos, gegužės 9 d. švenčiama Europos diena ir euras, kuris yra oficiali 15 valstybių narių valiuta, seniai laikomi pripažintais ir priimtinais simboliais. Iš pradžių jie buvo bendrijų, vėliau tapo Europos Sąjungos simboliais. Kartu su Sąjungos šūkiu "Suvienijusi įvairovę" šie simboliai apibūdina Europos projekto esmę.
Kaip šio susirinkimo dalyvaš labai apgailestauju, kad Sąjungos simboliai nebuvo įtraukti į Europos Konstituciją. Į juos žiūrima kaip į valstybinius simbolius, todėl jie buvo išbraukti iš Lisabonos sutarties. Vis dėlto aš manau, kad dėl to jie neprarado patrauklumo Europos piliečiams. Šie simboliai ir toliau atstovauja vertybėms, kuriomis remiasi Europos Sąjunga. Jie simbolizuoja Europos piliečių bendrumą.
Todėl būtų teisinga teigti, kad naudoti Europos simbolius buvo pasiūlyta būtent Europos Parlamente.
