Kollektiv förvaltning av upphovsrätter online (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en muntlig fråga från Giuseppe Gargani om kollektiv förvaltning av upphovsrätter online - B6-0459/2008).
Jacques Toubon
Fru talman! Detta är en central fråga för EU:s framtida kulturella ekonomi. Trots direktivet om upphovsrätt i informationssamhället är situationen när det gäller kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör tjänster på nätet extremt komplex, framför allt på grund av immaterialrättens landsspecifika karaktär och avsaknaden av ett licenssystem som omfattar hela Europa. Situationen har komplicerats ytterligare genom att Europeiska kommissionen saknar en konsekvent politik. Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster och generaldirektoratet för konkurrens agerar ofta på eget bevåg och utan någon övergripande översikt över den berörda sektorn, särskilt när det gäller kreativa talangers intressen i EU.
Genom att vägra lagstifta och genom att ignorera de olika resolutioner som parlamentet har antagit och i stället välja att reglera denna sektor med hjälp av rekommendationer och förvaltningsbeslut, har generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster skapat ett klimat av rättsosäkerhet. Mot bakgrund av detta har generaldirektoratet för konkurrens nu inlett en rättsprocess mot en aktör inom denna sektor som bara försökte följa kommissionens rekommendation från 2005.
Kommissionen fattade detta beslut mot CISAC (International Confederation of Societies of Authors and Composers) i juli. Den utdömde inga böter utan försökte snarare ändra det sätt på vilket CISAC och dess medlemsförbund arbetar. Detta visar att Europeiska kommissionen har valt att ignorera parlamentets varningar, särskilt varningarna i resolutionen av den 13 mars 2007, där konkreta förslag om kontrollerad konkurrens och om skydd av och incitament för minoritetskulturer i Europeiska unionen lades fram.
Sedan dess har vi dessutom sett en rad olika initiativ, av vilka endast ett har varit av lagstiftningskaraktär: en långsökt värdering av rekommendationen om upphovsrättsorganisationer, en bedömningsrapport och grönbok om 2001 års direktiv, frågor om privatkopiering, fri tillgång till 20 procent av anbudsinfordringarna inom ramen för det sjunde ramprogrammet genom ett beslut av generaldirektoratet för forskning, en tidsmässig förlängning av rättigheterna för utövande artister, om vilket det ska utarbetas ett direktiv, och så vidare.
Därför har utskottet för rättsliga frågor ställt följande fråga: Anser inte kommissionen att det vore bättre att se till att alla ändringar som införs, exempelvis för CISAC-medlemmar, blir föremål för ett brett samråd med alla intresserade parter, så att vi får ett slut på de motsägelser i det nuvarande rättsläget som beror på kommissionens olika ståndpunkter? Har Europeiska kommissionen för avsikt att i ljuset av parlamentets resolution av den 13 mars 2007 ompröva sin politik inom denna sektor så att man kan hitta ett globalt synsätt som inte bara tar hänsyn till användarnas intressen utan även licensinnehavares och konstnärssamfundets intressen? Vi är övertygade om att CISAC-frågan visar att den strategi som kommissionen har valt genom att anta icke-bindande bestämmelser (s.k. mjuk lagstiftning), eller rena förvaltningsåtgärder, är oförenlig med och strider mot rättssäkerhetsprincipen, eftersom de parter som berörs inte ges någon möjlighet till överklagande eller diskussion.
I morgon tänker kommissionen fortsätta med denna strategi med denna mjuka lagstiftningsstrategi genom att anta ytterligare en rekommendation, denna gång om kreativt innehåll på nätet, som även kommer att gälla frågan om licenser för flera länder. Detta kommer inte att vara en rekommendation enligt medbeslutandeförfarandet. Har kommissionen för avsikt att ta hjälp av parlamentet för att utarbeta denna rekommendation på ett effektivt sätt? Eller tänker kommissionen, inom denna sektor som är så viktig för EU:s framtida ekonomi och kultur, ännu en gång ignorera dem som företräder medlemsstaterna och deras medborgare?
Jag har därför två förslag. För det första bör kommissionen, på samma sätt som den har gjort för privatkopiering, skapa en plattform för alla berörda aktörer så att råder öppenhet och ärendet kan diskuteras av alla som behöver veta. Parlamentet kommer i vilket fall som helst att avge sitt yttrande. Utskottet för rättsliga frågor har nu inrättat en tillfällig arbetsgrupp för upphovsrättsfrågor med mandat att för alla berörda aktörer lägga fram en tydlig, långsiktig global vision för immateriell och konstnärlig äganderätt och dess roll i kunskaps- och kulturekonomin. Denna arbetsgrupp kommer att hålla sitt första möte i morgon.
Charlie McCreevy
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag anser att dessa frågor måste placeras i ett större sammanhang, eftersom debatten om hur man ska licensiera musik på Internet blir alltmer intensiv. Konsumenterna har tillgång till mer musik på Internet än någonsin. Trots det saknar nästan all musik de rätta licenserna. Artisterna eller musikproducenterna får därför nästan aldrig några inkomster av den. År 2006 var förhållandet mellan olagligt och lagligt nedladdad musik 40 till 1, och över 20 miljoner inspelningar laddas ned olagligt varje år. Så något är fel här.
Internetoperatörerna säger att licensiering av musikrättigheter i Europa är för komplicerad. Därför finns det fortfarande ingen tjänst för laglig nedladdning från nätet i någon av de nya medlemsstaterna.
Detta är bakgrunden till en rad frågor från Giuseppe Gargani. Alla håller med om att vi måste förenkla licensrättigheterna för nedladdning av musik från nätet och för mobiltelefoner. Men ingen vill bli den förlorande parten.
Finns det något enkelt sätt att skapa licenser som täcker alla rättigheter i hela Europa? För att svara på den frågan måste vi ha i åtanke att de flesta upphovsmän, kompositörer och artister lever av de inkomster som upphovsrätten ger. Det är så de får det att gå ihop varje månad.
Hur ska vi få en balans mellan effektivitet och rättvisa? Kommissionen kom med sina rekommendationer 2005. Av 2008 års utvärderingsrapport om dessa rekommendationer framgår att vissa rättighetsinnehavare, exempelvis musikproducenterna, har följt vårt råd och skapat licenser som täcker hela Europa. Även om små upphovsrättsorganisationer fruktar att dessa plattformar inte ger utrymme för en smal repertoar måste vi nu se till att så blir fallet. Tendenserna är uppmuntrande. Det finns redan EU-licenser för små musikförläggare. Medan dessa insatser pågår bör vi inte lagstifta för tidigt. Vi bör ge den pågående omstruktureringen en chans. Men vi bör fortsätta att vara vaksamma så att det smala utbudet inte går förlorat.
Låt mig nu säga några ord om det antitrustbeslut som kommissionen nyligen antog i CISAC-frågan. Genom beslutet förhindras europeiska upphovsrättsorganisationer att ägna sig åt konkurrenshämmande verksamhet, vilket begränsar deras möjlighet att erbjuda sina tjänster till upphovsmän och Internetoperatörer. Avlägsnandet av restriktionerna kommer att göra det möjligt för upphovsmän att välja vilken upphovsrättsorganisation som ska förvalta deras upphovsrätt. Det kommer också att göra det lättare för Internetoperatörer att få licenser som kan utnyttjas i flera länder från en enda valfri upphovsrättsorganisation
2005 års rekommendation och CISAC-beslutet grundas på samma principer. Båda uppmuntrar avlägsnandet av restriktioner som hindrar upphovsmän och kompositörer från att fritt välja sina upphovsrättsorganisationer, och rättighetsförvaltare från att dela ut licenser som gäller i flera länder.
När det gäller utarbetandet av rekommendationen om kreativt innehåll på Internet planerar kommissionen att anta denna rekommendation under första kvartalet 2009. Det offentliga samrådet 2008 om kreativt innehåll på Internet har visat att tiden fortfarande inte är mogen för att behandla gränsöverskridande licenser för audiovisuella verk i den planerade rekommendationen.
Kommissionen har publicerat en anbudsinfordran avseende en oberoende studie om gränsöverskridande licenser för audiovisuella verk för att analysera både de ekonomiska och de kulturella aspekterna av sådan praxis. Kommissionen analyserar för närvarande anbuden, och studiens resultat bör finnas tillgängliga i slutet av 2009. Vi har ett nära samarbete med både Europaparlamentet och medlemsstaterna när det gäller utvecklingen av kreativt innehåll på Internet, framför allt genom att delta i de olika utfrågningar som Europaparlamentet anordnar och i diskussionerna i ministerrådets arbetsgrupp för audiovisuella medier.
Eftersom utvecklingen går rasande snabbt när det gäller kreativt innehåll på Internet finns det för närvarande ingen fast praxis som bindande lagstiftning kan baseras på. Just nu skulle en sådan lagstiftning på EU-nivå kunna hota utvecklingen av nya affärsmodeller och samarbetsprocessen mellan de berörda aktörerna. Därför verkar en rekommendation vara det bästa sättet att underlätta anpassningen av den kreativa innehållssektorn till Internetmiljön
Jacques Toubon kom med det intressanta förslaget att det kanske skulle finnas en arbetsgrupp om små upphovsrättsorganisationer. Det tycker jag är en utmärkt idé. Kommissionen är beredd att underlätta och försöka hitta en roll för småföretag på nätet. Vi kommer därför att ta till oss detta förslag.
Manuel Medina Ortega
för PSE-gruppen. - (ES) Jacques Toubon har på ett utmärkt sätt redogjort för problemen ur ett rättsligt perspektiv. Det gör att jag slipper ta upp den aspekten.
Jag skulle därför vilja betrakta frågan ur ett mycket mer praktiskt perspektiv. När det gäller upphovsrätt utgår generaldirektoratet för konkurrens från att upphovsmän har samma vikt som de stora multinationella företag som styr medievärlden. Så är inte fallet.
Upphovsmän och artister är i själva verket arbetstagare. Det finns visserligen vissa stjärnor - som de som förekommer i veckotidningar - som har ett visst mått av valfrihet. De flesta upphovsmän, artister och kreatörer har emellertid inte denna valfrihet. De har praktiskt taget samma ställning som arbetstagare som organiseras via sina upphovsrättsorganisationer.
Att påstå att dessa tusentals, tiotusentals, ja till och med hundratusentals upphovsmän, som dagligen arbetar i Europa och som får sin inkomst via sina upphovsrättsorganisationer, fungerar på samma sätt som om de vore multinationella företag är ren och skär fiktion som inte har något med verkligheten att göra.
Om vi inte inser att de nuvarande europeiska upphovsrättsorganisationerna var och en företräder tusentals medlemmars särintressen och att de agerar utifrån detta, kommer vi aldrig att förstå verkligheten.
Jag inser att kommissionen förmodligen bara gör sitt jobb. Men när den börjar tala om studier blir jag lite orolig. För vem utför dessa studier, vem betalar för dem och vilka lobbygrupper har inflytande över dem?
Det är därför som vi i EU har ett demokratiskt system mellan medlemsstaterna och inom medlemsstaterna Det är upp till Europaparlamentets ledamöter att ödmjukt ikläda sig rollen att här i kammaren ge uttryck för den sociala verklighet som kanske inte existerar på kontor eller i stora ekonomiska studier.
Vi befinner oss i en situation där vi, om vi inte är försiktiga och försöker att avreglera denna sektor på samma sätt som andra sektorer, kommer att döda skaparkraften, som är en av våra unika tillgångar. Trots alla sina problem kännetecknas Europa av stor skaparkraft. Vi kommer att få en audiovisuell industri som helt saknar innehåll. Det kan man redan se i andra länder. Just nu tror jag därför att vi måste inrikta en del av våra insatser på att ge dessa kreatörer ett institutionellt system som gör det möjligt för dem att verka.
Att agera teoretiskt i tron att den lilla musikern, den lilla kompositören kan försvara sig själv är absurt.
Om Beethoven hade levt i dag och skrivit symfonier, och hade varit tvungen att konkurrera på den internationella marknaden med de stora multinationella musikbolagen skulle han ha dött av hunger. Hans ekonomiska situation skulle ha varit mycket värre än på 1700- och 1800-talet. Jag anser att det är en viktig punkt som bör förmedlas.
Jacques Toubon hänvisade till vårt utskotts beslut att tillsätta en arbetsgrupp för skydd av immateriell äganderätt. Vi hoppas att kommissionen och särskilt Charlie McCreevy, som alltid har haft ett gott förhållande till utskottet för rättsliga frågor, kommer att vara beredd att samarbeta med oss, att förmedla sina farhågor, men även att lyssna. Arbetsgruppen kommer också att lyssna till åsikterna från tusentals människor som just nu är sysselsatta med stort intellektuellt arbete och som gör det nöjligt för de audiovisuella medier som vi skapar att fyllas med innehåll.
Om så inte sker finns det en reell risk för att vi, som jag tidigare nämnde, kommer att skapa ett audiovisuellt system som är helt tomt, som enbart har plats för reklam och som inte har något specifikt innehåll.
Därför menar jag att förslaget, den muntliga frågan och det förslag till resolution som vi planerar att lägga fram syftar till att stärka detta oberoende och den europeiska kulturens unika identitet, som inte kan ersättas av någon abstraktion som baseras på fri konkurrens.
Eva Lichtenberger
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Fru talman, herr kommissionsledamot! Utskottet för rättsliga frågor höll 2004 en utfrågning med inriktning på bland annat upphovsrättsorganisationers roll. Vissa artister redogjorde på ett mycket imponerande sätt för sina problem i det nuvarande systemet, som drivs via upphovsrättsorganisationer. Ni valde sedan en strategi baserad på icke-bindande regler, som sedan dess bara har skapat ännu mer rättsosäkerhet. Resultatet är att vi möts av allt fler klagomål och mer och mer irritation på grund av att situationen är oklar. Detta är ett verkligt problem.
Det system som ni har föreslagit kommer att leda till marknadskoncentration och gynna de starka och medan man bortser från exempelvis konventionen om kulturell mångfald när det gäller Europas konst och kultur. I detta system kommer minoritetskulturerna, de som inte tillhör de stora traditionella kulturerna eller de som använder minoritetsspråk, oundvikligen att skadas eftersom systemet helt enkelt inte tar hänsyn till dem.
När vi i utskottet för rättsliga frågor frågade er varför ni inte hade lagt fram förslag liknande dem som anges i Lévaibetänkande här i parlamentet svarade ni att marknaden skulle röra sig i den riktningen i alla fall och att ni därför inte såg något behov av ändring på den punkten. De motstridiga domar som vi nyligen har sett visar att detta inte var rätt strategi. Vad vi nu behöver, om vi vill skydda den kreativa potentialen, är en framtidsinriktad lösning. Jag tror att vi också kommer att behöva fundera mer på bindande rättigheter i största allmänhet. Är detta fortfarande hållbart på lång sikt i den gamla hårdvaruinriktade formen? Kommer vi fortfarande att nå de nödvändiga målen, eller kommer detta inte att fungera?
Jag anser inte att ytterligare studier och utfrågningar är rätt väg att gå. Tyvärr har vi sett att det alltid är samma personer som bjuds in, och att de företräder jättarna på marknaden, inte de små aktörerna vars synpunkter därför ignoreras. Vi behöver ett annat synsätt och ett tydligt lagförslag om hur upphovsrättsorganisationerna kan och bör skydda dessa rättigheter och tillgångar.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Fru talman! Förra året reagerade Europaparlamentet på kommissionens rekommendation från 2005 i form av en resolution om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt. I resolutionen uppmanade parlamentet kommissionen att klargöra att rekommendationen från 2005 uteslutande gäller försäljning av musikaliska verk på nätet. Vi efterlyste även omedelbart och lämpligt samråd med berörda parter. Vi uppmanade dessutom kommissionen att lägga fram ett förslag om ett flexibelt ramdirektiv för parlamentet och rådet om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör gränsöverskridande musiktjänster på nätet.
Förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör musiktjänster på nätet är fortfarande en komplicerad och problematisk fråga, trots det bindande direktivet om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. Svårigheterna beror främst på att det saknas europeiska licenser. De oklara formuleringarna i rekommendationen är särskilt problematiska. Det gör att rekommendationen kanske även kan tillämpas på andra Internettjänster som innehåller upptagningar, exempelvis radio- och tv-sändningar. Bristen på tydlighet när det gäller användningen av andra licenssystem skapar därför rättsosäkerhet och leder till oönskade konsekvenser, särskilt för radio- och tv-sändningar på nätet.
Jag beklagar dessutom att kommissionen inte har tagit hänsyn till parlamentets rekommendationer. Kommissionen har begränsat sig till att enbart övervaka och genomföra 2005 års rekommendationer. Detta bidrar inte på något sätt till att lösa sektorns pågående problem. Bland annat speglar kommissionens politik det beslut som fattats om CISAC (International Confederation of Societies of Authors and Composers). Kommissionen har tagit bort alla möjligheter för upphovsrättsorganisationerna att agera tillsammans, exempelvis när det gäller förslaget om att skapa ett öppet upphovsrättssystem i Europa. Detta är liktydigt med att lämna över makten till det oligopol som består av de största bolagen, som har slutit bilaterala avtal med de främsta artisterna. Man kan förvänta sig att resultatet av detta beslut kommer att bli ytterligare begränsningar av valfriheten och att små företag kommer att försvinna från marknaden, vilket kommer att skada den kulturella mångfalden.
Zuzana Roithová
(CS) Monopolen gör den nuvarande situationen på den digitala innehållsmarknaden ohållbar, fragmenterad och rigid. Därför gläder det mig att kommissionen i juli äntligen kom med lite klargöranden om kollektiv förvaltning. Jag oroas över de orättvisa kontraktsvillkoren, inte bara för upphovsmän utan även för användare. Jag skulle vilja att tjecker och andra medborgare i mindre länder kunde köpa sina favoritsånger, digitala böcker eller tv-serier på Internet, exempelvis via iTunes och andra e-handelsplatser, över landsgränserna. Men i dag är detta omöjligt. Jag skulle vilja att upphovsmän fritt kunde välja kollektiva förvaltare från valfri medlemsstat och tvinga förvaltaren att förbättra kvaliteten på tjänsterna och minska driftskostnaderna. Jag hoppas att den kollektiva förvaltningen i gengäld kommer att kunna erbjuda licenser som inte begränsas av hemmastatens gränser, inklusive alleuropeiska licenser, men det är inte så lätt. Jag tror inte att kommissionens framstöt i getingboet i juli kommer att leda till några systematiska förändringar på marknaden för digitalt innehåll. Jag skulle vilja att kommissionen begär en oberoende studie om kollektiv förvaltning som helhet och lägger fram ett lagförslag för parlamentet med en översyn av hela systemet, som baseras på en ordentlig analys av detta problems alla specifika aspekter.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Fru talman, herr kommissionsledamot! Ni har visat att ni är villiga att lyssna och att uppmärksamma dessa frågor. Jag skulle emellertid bara vilja ställa en fråga till er, och komma med en begäran.
Min fråga är hur parlamentet ska göras delaktigt i det arbete som ni föreslår ska utföras. Min begäran är att om det skapas en plattform tycker jag att det är viktigt att resultaten, dess resultat, inte bör vara givna i förväg utan bör härröra från en verklig debatt. Jag anser dessutom att medlemmarna i denna plattform bör representera vår ekonomiska och kulturella mångfald.
Charlie McCreevy
ledamot av kommissionen. - (EN) Jag skulle vilja tacka ledamöterna för bredden i deras diskussioner.
Lagstiftarna ska inte fatta alla beslut. Kommissionen uppmuntrar aktivt utvecklingen av en markand för licenser för musiktjänster på nätet. Men att lagstifta för tidigt, utan full analys av behoven och trenderna på marknaden, är inte bästa sättet att utveckla en sund marknad för nättjänster i Europa. Om det emellertid visar sig att kommissionens nuvarande ingripanden inte räcker för att skapa en licensmodell för nättjänster som är anpassad till 2000-talet kommer vi att överväga en annan strategi.
Nu är det viktigt att alla berörda parter, upphovsmän, artister, förläggare, upphovsrättsorganisationer och skivbolag går samman och hittar en licensstruktur som möjliggör fler lagliga nättjänster och samtidigt se till att upphovsmännen fortfarande får en skälig utkomst.
Manuel Medina Ortega nämnde att det ligger i allas intresse att vi har en sund kulturindustri i hela Europa. Jag tror att jag talar för alla i kommissionen när jag säger att det är vårt mål. Jag anser dessutom att det är rätt att försöka införa ett system där kreativ kultur kommer alla - inklusive artisterna - till del och alla kan utnyttja den till en rimlig kostnad
Det är det vi alla försöker uppnå. Vi kan ha olika åsikter om hur vi ska göra för att nå dit. Under de senaste åren har jag hört olika åsikter, både här i parlamentet och från grupper utanför parlamentet. Vi är inte alltid överens om hur vi ska nå dessa mål. Men jag tror att vi alla vet vad vi vill försöka göra.
När jag föreslog plattformen - som nämndes av Jean-Paul Gauzès och andra - var detta på grund av behovet av att samla de små och stora aktörerna i ett särskilt forum, framför allt de små upphovsrättsorganisationerna, som jag har förstått känner sig utanför i just denna debatt. Så det var det jag föreslog här. Jag tror att vi har samma mål. Vi vill verkligen ta hänsyn till allas intressen och skapa ett bra licenssystem som kan stå modell för världen som den ser ut i dag, inte som den såg ut för kanske 40 eller 50 år sedan.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag den 25 september 2008.
