Åtgärder att vidta genom fjärranalystillämpningar som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, för utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, om förslaget till rådets förordning om de åtgärder som kommissionen avseende perioden 2008-2013 ska vidta med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken - C6-0273/2007 -.
Mariann Fischer Boel
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Innan jag går in på innehållet i detta betänkande vill jag tacka föredraganden, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, och ledamöterna i utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling för det arbete de lagt ned på utvärderingen av kommissionens förslag.
Jag vill först framföra några allmänna kommentarer för att sätta kommissionens förslag i rätt sammanhang. Kommissionens förslag rör det agrometeorologiska system som används för avkastningsprognoser och övervakning av grödor inom Europeiska unionen. Detta system utvecklades under 1990-talet och har varit fullt fungerande sedan 1998. Jag måste säga att jag tycker att detta är ett mycket användbart verktyg.
Systemet tillhandahåller korrekt information till kommissionens tjänsteenheter om situationen inom sektorn för grödor och bistår dessutom kommissionen när det gäller att fatta lägliga beslut inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och därför anser jag att det är helt naturligt att det finansieras från garantifonden.
Låt mig säga följande om några av förslagen i betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. Ni är oroliga över användningen av de uppgifter som samlas in. Jag vill vara mycket tydlig på den här punkten. Syftet med detta system är inte kontroll, och det kan inte och kommer inte att användas för kontroll av jordbrukare inom Europeiska unionen.
Om vi ser på det ur en teknisk synvinkel är upplösningen på de satellitbilder som systemet åstadkommer alldeles för låg för att de ska kunna användas för kontroller, och detta system - det måste också klargöras - har inget att göra med vårt integrerade system för administration och kontroll (IACS).
Föredraganden framhåller också att det inte råder enighet om att det system som föreslås faktiskt fungerar. Arbetet med att utveckla systemet inleddes i slutet av 1980-talet, och som jag sa tidigare har det, sedan det togs i bruk 1998, faktiskt tillhandahållit avkastningsprognoser regelbundet till kommissionens tjänsteenheter. Vi använder denna information dagligen, till exempel i vår analys av leverans- och prisutveckling inom spannmålssektorn.
Förra året, i september 2007, tillhandahöll kommissionen en bedömning av systemet i en rapport till Europaparlamentet och rådet som faktiskt demonstrerade systemets användbarhet. Systemet har också införlivats på nationell nivå i flera medlemsstater, och andra länder använder eller håller på att utveckla liknande verktyg, så på denna punkt är jag inte helt enig med er.
Slutligen välkomnar jag principen om att upprätta en förteckning över projekt och initiativ på området för rymden och fjärranalys. Detta förslag är emellertid inte rätt plats för detta. Det skulle faktiskt falla inom ramen för det europeiska initiativet för global övervakning för miljö och säkerhet. Vi är alltså inte helt och hållet på samma sida, men jag ser fram emot att få höra ledamöternas kommentarer.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
föredragande. - (DE) Herr talman, fru kommissionsledamot! I samordningsgruppen för utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling övervägde vi om vi skulle utarbeta ett betänkande om denna fråga eller låta den passera utan något betänkande. Jag fick uppgiften att undersöka denna fråga mer djupgående, och vi beslutade därefter att vi skulle utarbeta ett betänkande, vilket innebär att vi båda kan diskutera frågan igen här i kväll - vilket är nyttigt i sig.
Vi fastnade faktiskt på några punkter, vilket avspeglas i de ändringsförslag som vi har utarbetat. För det första står det i kommissionens rapport att förslaget till stor del var oomtvistat, såväl i rådet som på övriga håll. Våra efterforskningar har emellertid avslöjat att några länder, särskilt i norra Europa, inte kan göra så mycket med satellituppgifterna eftersom allt fortfarande är snötäckt där när bilderna tas.
För det andra samlas uppgifterna in av privata företag som tillhandahåller dem till kommissionen, och dessa privata företags främsta kunder är gas- och oljeindustrierna, en bransch där det förekommer en viss grad av spekulation. Det vi måste försäkra oss om - och detta är skälet till att vi vill utöva våra parlamentariska kontrollbefogenheter - är att de insamlade uppgifterna verkligen inte har något samband med eventuella privata spekulativa ambitioner, utan att de endast används, som ni har sagt, för att ta fram prognoser om skörd och avkastning. Ni känner emellertid också till att exakt samma uppgifter utnyttjas för att spekulera i framtida prognoser för basvaror på börsen, och dessa prognoser skulle kunna användas för det ändamålet.
Innan jag går vidare vill jag betona att kommissionen och parlamentet visst delar ett gemensamt intresse här men att parlamentet har en kontrollfunktion, och därför är det förnuftigt att diskutera den här saken och begära in rapporter från kommissionen som tydligt visar vad som har skett med dessa uppgifter, hur de registreras och vilka ändamål de tjänar. Det handlar i grund och botten om att uppmana er att redovisa vad som sker under de kommande åren.
Därför blev vi naturligtvis något förbryllade över att få höra att den finansiella grunden för denna datainsamling plötsligt skulle ändras. Hittills hade vi haft en särskild budgetpost, inom vilken ökningar av anslag och förslag om att behålla anslagen måste diskuteras. Nu ska dessa verksamheter flyttas över till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), som parlamentet har mindre kontrollbefogenheter över. När Lissabonfördraget träder i kraft i början av 2009 kan vi visserligen utgå ifrån att garantifonden inte längre kommer att finnas kvar och att parlamentet därför kommer att få fullt budgetansvar för dessa frågor. En sådan strategi föreslogs åtminstone, och när vi fick rapporten stod det ännu inte klart om fördraget skulle förverkligas. Så vi sa nej, vi vill inte göra några ändringar nu, det borde förbli som det är, nämligen i en budgetpost som sedan kunde kontrolleras av parlamentet på utgiftssidan.
På det hela taget anser jag att vi verkligen har viktigare problem att diskutera och försöka lösa om hälsokontroller än frågan om våra förhandlingar här i kväll. Jordbrukare är emellertid mycket känsliga när de misstänker att man spionerar på dem. Ni har klargjort att detta inte handlar om övervakning eller spionerande. Jag kommer gärna att vidarebefordra det budskapet, men ni måste förstå oss. Från parlamentets sida måste vi försäkra oss om att ni menar detta. Det är på grund av vår ansvarsskyldighet inför våra väljare som vi har diskuterat denna fråga och tar upp detta ämne.
Esther Herranz García
för PPE-DE-gruppen. - (ES) Herr talman, fru kommissionsledamot! God kväll, här diskuterar vi jordbruk ännu en afton. Som kommissionen konstaterar i sitt meddelande har fjärranalyser under de senaste åren visat hur vi kan hantera förvaltningsbehoven inom den gemensamma jordbrukspolitiken på ett lämpligt sätt. De traditionella statistik- och prognossystemen inom jordbruket börjar bli omoderna i och med den nya tekniken som tränger in i alla aspekter av livet.
Med hjälp av fjärranalys har det även varit möjligt att förbättra observationernas exakthet, objektivitet, hastighet och frekvens, och den har bidragit till besparingar av uppföljningskostnader och övervakningen av jordbruksutgifterna. Fjärranalys är därför ytterst välkommet inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
I det förslag till betänkande som kommer att gå till omröstning i morgon stöds kommissionens ståndpunkt i allmänhet, utom en punkt som jag anser vara viktig eftersom den rör finansieringen av åtgärden. I utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling stödde jag föredragandens förslag om att inrätta en särskild budget för fjärranalys på 9,2 miljoner euro utanför Europeiska garantifonden för jordbruket för att säkra framtida gemenskapsstöd till utveckling av fjärranalys i alla medlemsstater.
Jag välkomnar därför resultatet av omröstningen i utskottet och att man i betänkandet påpekar behovet av att använda datorresurserna vid Gemensamma forskningscentrets anläggning Ispra där rymddata sammanställs, i stället för kommissionens förslag om att skapa en ny datorinfrastruktur.
Vi bör följaktligen rationalisera både infrastrukturerna och den finansiella budgeten, och vi i parlamentet bör därför stödja det betänkande som vi ska rösta om i morgon.
Lily Jacobs
för PSE-gruppen. - (NL) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Ingenting är omöjligt med teknik. Vi behandlar ett förslag från kommissionen om en förlängning av det program som använder den modernaste tekniken för att övervaka vårt europeiska jordbruk. Efter åratal av forskning kan de berörda forskarna med rätta vara stolta över sig själva.
Genom att använda satelliter är det till exempel möjligt att övervaka användningen av och tillståndet för mark, undersöka effekterna av klimatförändringen och till och med göra prognoser för skördar. Detta innebär att vi kan hålla ett öga på situationen och agera i god tid för att förutsäga och parera problem, som den dåliga spannmålsskörden detta år.
Jag är ingenjör i botten och anser att detta slags praktiska lösningar med teknik med principer för att främja vårt välbefinnande är mycket spännande. Ett ”tamtam”-system för jordbruket. Vem hade någonsin kunnat tänka sig det? Nu måste vi överväga om vi från parlamentets sida är för ytterligare forskning i och användning av denna tillämpning. Hur ska vi kunna säga nej till det?
Jag rekommenderar mina kolleger i PSE-gruppen att rösta för detta förslag till förordning, man jag vill påpeka ett par saker för kommissionsledamoten, som finns med oss så här sent på kvällen.
För det första har jag mina tvivel om att budgeten och programmet ska införas i garantifonden. Hittills har detta projekt haft sin egen budgetpost, som har gjort det möjligt för parlamentet att övervaka situationen och få regelbunden information. Trots det bevisade värdet av detta program fortsätter forskningen fortfarande. Jag skulle tycka att det var särskilt olyckligt om kommissionen inte längre skulle rapportera till oss om framstegen och resultaten med programmet eller kostnaderna i samband med det. Som ledamot av parlamentet och en berörd part uppmanar jag till att den separata budgetposten behålls så att vi kommer att hållas informerade även i framtiden och kan delta i behandlingen.
För det andra skulle jag vilja att alla forskningsresultat gjordes fritt tillgängliga för andra berörda parter, såsom universitet och forskningsinstitut. Uppgifter som framkommer tack vare projekten Mars och Lucas kan vara enormt användbara, särskilt inom klimatforskningen.
Jag kommer att avsluta mitt jungfrutal i plenum med en särskild uppmaning till öppenhet. Jag hoppas på ett positivt gensvar från Mariann Fischer Boel.
Samuli Pohjamo
för ALDE-gruppen. - (FI) Herr talman! Jag vill först tacka föredraganden Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för hans utmärkta förberedande av detta ämne för debatten. Han har arbetat hårt och pekat på de brister och problem som är förknippade med fjärranalys.
Ett försiktigt tillvägagångssätt, betoning på öppenhet och exakt angivande av tillämpningsområdet är lämpligt i detta sammanhang. Som bäst är fjärranalys ett sätt att snabbt få information om tillståndet för jordbruksföretagen, grödornas avkastning och odlingsförhållanden. Denna information kan sedan till exempel användas inom forskningen, i planeringen av marknadsföring av jordbruksprodukter och inom förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
Som föredraganden påpekar finns det fortfarande många brister i de metoder som används. Förhållandena varierar mellan medlemsstaterna och uppgifterna från de olika medlemsstaterna är inte fullständigt jämförbara. I mitt land, Finland, är till exempel snötäckta jordlotter ofta alltför små för att det ska vara möjligt att fastställa ytområden med hjälp av satellitbilder. Eftersom så är fallet är ändringsförslaget om att den information som erhålls endast ska användas för att uppskatta skördar och inte för kontrolländamål passande.
I dag belastas jordbrukarna med byråkrati, pappersarbete och konstant övervakning. De blir föremål för orimligt stränga påföljder om de oavsiktligt gör misstag till följd av dåliga råd. När fjärranalysmetoderna utvecklas får man hoppas att de kommer att bidra till att minska byråkratin, som är en ständig plåga för jordbrukarna.
Först måste vi emellertid få mer exakta resultat från forskningen för att försäkra oss om att metoderna verkligen är tillförlitliga och att jordbrukarna behandlas opartiskt. När nya metoder introduceras måste vi försäkra oss om att jordbrukarnas integritet skyddas och att hela processen är öppen.
Bogdan Golik
(PL) Herr talman, fru kommissionsledamot! Det krävs framför allt exakta och tillförlitliga uppgifter för att den gemensamma jordbrukspolitiken ska fungera ordenligt.
Bland andra applikationer gör fjärranalysteknik det möjligt att övervaka odling och sammanställa skördeprognoser. Detta blir ännu viktigare med tanke på den ökande klimatförändringen. Genom att använda fjärranalys kan vi identifiera de förhållanden som är ogynnsamma för plantornas utveckling i ett tidigare skede, och till följd av detta kan vi snabbare sammanställa prognoser om vilka områden som hotas av torka. Genom denna teknik tillhandahålls uppgifter för ekonometriska modeller, som vi ofta använder oss av när vi överväger konsekvenserna av att ändra den gemensamma jordbrukspolitikens fungerande. Om vi har mer exakta uppgifter redan från början kan vi minska sannolikheten för fel i prognoserna om möjliga scenarier.
Därför anser jag att det är centralt att fortsätta med Marsprojektet. Finansieringskällorna för projektet bör emellertid förbli oförändrade, dvs. inom ramen för en separat budgetpost, och inte från Europeiska garantifonden för jordbruket. Eftersom projektet finansieras av EU-medel, dvs. från våra medborgares skattepengar, anser jag att en undersökning av Marsprojektets effektivitet och programmets potentiella tillämpningar som inte har börjat användas ännu bör genomföras.
Som vanligt vill jag gratulera föredraganden till ett utmärkt betänkande, och jag håller fullständigt med honom om att vi måste försäkra oss om att systemet blir mer konsoliderat och framför allt, mer produktivt och användbart.
Den sista frågan jag vill ta upp är tillgången till uppgifter. Alla bör ha rätt att använda denna informationskälla, inte bara EU:s beslutsfattare utan även medlemsstaterna, forskningsinstitut och akademiska institutioner. Uppgifterna kan även vara användbara för själva jordbruken: jordbrukarna skulle till exempel kunna använda den information som erhålls med hjälp av fjärranalys för att optimera jordbruksbehandlingsmetoder.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Herr talman! Jag stöder föredragandens ståndpunkt och vill betona att fjärranalysteknik kan vara användbar för kommissionen. För det första kan fjärranalys bidra till att styra jordbruksmarknaderna, för det andra möjliggör den övervakning av odling samtidigt som man kan sammanställa prognoser om skördar och för det tredje och sista bör detta prognosarbete påverka priserna på råmaterial från jordbruket, vilket kommer att bli särskilt viktigt under de närmaste åren i ett läge av ständigt höjda livsmedelspriser.
Även om bara några av de ovannämnda målen skulle uppfyllas skulle detta vara tillräckligt för att inse att fjärrkontroll är en metod som ger viktig information och är till stor nytta för en lämplig förvaltning av marknaderna för enskilda jordbruksprodukter.
Samtidigt som min bedömning av metoden är positiv vill jag emellertid påpeka att jag instämmer i föredragandens åsikt om att arbetet inom detta område bör finansieras från en särskild budgetpost, inte från EGFJ.
Paul Rübig
(DE) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag inbjöds nyligen till ett Rotaryklubbmöte, där en mycket intressant diskussion fördes. En Rotarymedlem som var en häftig EU-kritiker beklagade att det förekommer så mycket bedrägerier inom EU, att detta var okontrollerat och att vi hade särskilt stora problem inom jordbruket. Intressant nog sa en jordbrukare några minuter senare att han just hade genomgått en inspektion som hade genomförts mycket strikt och noggrant och att han inte kände till något annat verksamhetsområde som var föremål för så grundliga kontroller som jordbruket.
Jag anser att detta mycket tydligt visar vad som behövs, nämligen information om vad som egentligen händer. Det är skälet till att bästa praxis och riktmärkning är absolut nödvändiga om vi ska kunna förklara för EU:s allmänhet hur viktig jordbrukspolitiken faktiskt är för oss.
Jean-Claude Martinez
(FR) Herr talman, fru kommissionsledamot, herr Graefe zu Baringdorf! Detta förslag till förordning om inrättandet av systemet för fjärranalys är intressant. De franska jordbrukarnas ledare Michel Debatisse lade fram ett förslag om fjärranalys i parlamentet på 1990-talet; vid det tillfället var tillämpningsområdet boskapsuppfödning. Tanken var att fästa mikrochip i öronen på nötkreatur och får, som en del av ett system för att övervaka utbetalningar av premier och förhindra bedrägerier i vissa delar av södra Frankrike. Det fanns även planer på elektroniska kapslar, som nötkreaturen skulle svälja och som sedan skulle inneslutas i tarmarna, vilket skulle göra det möjligt att räkna och identifiera boskap via satellit.
Det förslag som vi behandlar i dag handlar om något helt annat, även om det går tillbaka sju år i tiden, till pilotprojekten Mars och Lucas. Konceptet i det här fallet innebär tillhandahållande av information om markanvändning och tillståndet för marker eller grödor, för att göra prognoser för avkastningen för grödor och samtidigt styra jordbruksmarknaden och ta fram ekonometriska modeller.
Det finns en uppenbar risk med denna målsättning att samla in information, förbättra statistiken, utarbeta prognoser och naturligtvis även inrätta en webbplats. Jag är frestad att kalla det för faran med en elit av fjärranalyser eftersom tekniken endast kommer att vara tillgänglig för stora jordbrukare eller mycket rika regioner, och det inte är alla som kommer att kunna förutse priser - en särskilt användbar resurs när spannmålspriserna stiger. Förmågan att förutse priser flera månader i förväg genom att utarbeta skördeprognoser är uppenbart en mycket intressant utsikt för aktiemarknaden i Chicago eller på andra håll.
Vår föredragande Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf är med rätta särskilt intresserad av vem som kommer att kunna dra nytta av systemet, särskilt när det finns ett pris för detta - jag förstår att det handlar om cirka tio miljoner euro, om än spritt över fem eller sex år - och dessa belopp inte kommer att tas från en oberoende budgetpost utan från Europeiska garantifonden för jordbruket. Det är sannerligen värt att pröva systemet grundligt, eller gå vidare med det.
Mariann Fischer Boel
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Det stämmer att vi ibland har möjlighet att sitta här sent på kvällen och diskutera jordbruksfrågor, men jag måste säga att det har glatt mig, hur sent det än är, att få möjlighet att utbyta åsikter i detta - i alla fall för dem av oss som är närvarande i kväll - mycket intressanta ämne.
För det första står det, i situationer där områdena är snötäckta, klart att det inte är möjligt - och detta gäller för våra finländska vänner - att samla uppgifter om grödorna, men det är möjligt att samla in de meteorologiska uppgifterna, som kommer att vara tillgängliga hur väderförhållandena än ser ut. Eftersom detta också är nära knutet till den utveckling som vi ser i diskussionerna om klimatförändringar anser jag att denna information också är tungt vägande och betydelsefull. Det har förelegat viss oro över tillgången till uppgifterna, och allt jag kan säga är att uppgifterna kommer att vara tillgängliga var man än kommer ifrån. De är tillgängliga genom medlemsstaterna eller på Internet, så det råder inga hemligheter om de uppgifter som samlas in i de olika områdena.
I fråga om budgeten anser jag att det är viktigt att vi, i en situation där vi har en begränsad budget för jordbruket, är noga med att spendera pengarna på lämpligast möjliga sätt och att vi (nu hänvisar jag till Jean-Claude Martinez) kan försvara det sätt vi spenderar pengarna på och se till att det inte förekommer några bedrägerier. Jag anser också att vi har lyckats bra när det gäller att förklara för Europaparlamentet hur vi spenderar pengarna och hur kontrollen genomförs. Det är dock lika viktigt för mig att i kväll upprepa att den teknik som används i systemet för att registrera grödorna inte gör det möjligt att använda samma system för kontrolländamål. Dessa tekniker skiljer sig helt, och bilden är helt enkelt oanvändbar för kontrolländamål, så jag ber er att inte göra denna koppling, för det är verkligen olämpligt. Jag anser dock fortfarande att det är helt rättfärdigat att lägga de pengar som vi kommer att lägga på detta system i framtiden. Det kommer att röra sig om mellan 1,5 och 1,7 miljoner euro årligen. Det är viktigt att vi har välgrundade uppgifter som vi kan grunda prognoserna på, i synnerhet i en situation där vi har upplevt dramatiska förändringar i fråga om prisväxlingar inom jordbrukssektorn.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
föredragande. - (DE) Herr talman, fru kommissionsledamot! Enligt det nya systemet har föredraganden sista ordet, och i detta ligger en insikt om hur Europaparlamentet ser på sig självt i förhållande till kommissionen. Som ni vet är vi inte oense om hur vi ska gå vidare med denna fråga. Jag föreslår inte att systemet ska skrotas; jag har bara föreslagit några förbättringar - som jag inte tänker sammanfatta en gång till - för att öka parlamentets kontrollbefogenheter.
När det gäller frågan om uppgifter som kan användas för klimatanalys har vi angett att det finns två pilotprojekt, som kallas Lucas och Mars. Detta visar emellertid även att de uppgifter som samlas in verkligen går utöver jordbruksområdet. Därför begär jag i motiveringen att en separat budgetpost ska behållas.
Låt mig avsluta med en liten anekdot som visar vad det är vi talar om. Ett jordbruk i närheten av mitt hem besöktes av tillsynsmyndigheten eftersom satellitsystemet efter vad som uppgivits hade identifierat en avloppskanal, med andra ord ett förbjudet dräneringssystem. Inspektörerna sa att den måste finnas där på en särskild plats, där systemet hade visat att den fanns. Jordbrukaren försäkrade dem emellertid om att han inte hade gjort någonting. Och vad hade egentligen hänt? En plastmatta låg ute på fältet - och det får inte heller förekomma - och gräset hade växt igenom den. Det var vad satellitsystemet hade fångat upp, och nu hade myndigheterna kommit för att läxa upp jordbrukaren.
Vi politiker har säkerligen fler liknande historier att berätta från våra hembygder - och ni har säkerligen hört några stycken själv, fru kommissionsledamot - som åskådliggör vad det är vi har att göra med. Det är ingen idé att tillbakavisa våra farhågor om risken för att jordbrukarna övervakas på ett sätt som är oförståeligt för allmänheten och som inte längre är föremål för parlamentarisk kontroll. Jag hoppas därför att ni kommer att inse varför vi var tvungna att ta detta betänkande genom parlamentet och diskutera det och varför vi måste fortsätta att vara vaksamma även i framtiden. Vår förhoppning är hur som helst att vi kommer att stödja varandra i dessa insatser.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum onsdagen den 16 januari 2008.
