3. Kína: a kisebbségek jogai és a halálbüntetés alkalmazása
Elnök
A következő napirendi pont a Kínáról szóló öt állásfoglalás-tervezet: kisebbségi jogok és a halálbüntetés alkalmazása.
Véronique De Keyser
szerző. - (FR) Elnök úr, képviselőcsoportom visszavonta aláírását a "Kína” állásfoglalásról. Hogy miért? Nem azért, mert az emberi jogokat másodlagos, a kereskedelmi érdekeknek alárendelt kérdésnek tekintjük - végső soron benyújtottunk egy állásfoglalást a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja részéről, mindenfajta engedmény nélkül, hangsúlyozva elkötelezettségünket -, hanem azért, mert ahhoz, hogy változást érjünk el Kína viselkedésében, párbeszédre van szükségünk, és ez a mindenfajta struktúrát nélkülöző, hevenyészett állásfoglalás esélyt sem hagy a párbeszédre. Tényleg minden benne van: Tibet, a dalai láma és az utódlása, a vallási hadjárat, sőt, nehogy valami kimaradjon, a jelenlegi, múltbeli és jövőbeni kommunista rendszer kritikája is.
Így kell kapukat nyitni? Nem. A tragédia az, hogy a kapuk ezzel éppen azokra az emberekre fognak rázáródni, akiket pontosan ebben a pillanatban akarunk megmenteni, más szóval a kivégzéssel fenyegetett ujgurokra és tibetiekre.
Szorgalmazom, hogy Kína ne rettegjen tovább a szólásszabadságtól, hogy nyitni tudjon a világ felé, nemcsak az üzleten és a kultúrán keresztül, hanem a közös alapvető értékek felvállalása révén is.
Felszólítom az érintetteket, hogy a halálbüntetés eltörlésének kérdését tűzzék napirendre a következő, november 30-i EU-Kína csúcstalálkozón. Ezen túlmenően felkérem a Bizottságot és a Tanácsot, hogy továbbra is törekedjenek arra, hogy a tárgyalás alatt álló új partnerségben az emberi jogok Kína általi tiszteletben tartásáról szóló záradék is szerepeljen.
Joe Higgins
szerző. - Elnök úr, támogatom a halálbüntetés Kína általi eltörlésére irányuló felhívásokat, különösen azokban az esetekben, amikor a halálbüntetést a kínai államon belüli kisebbségi etnikai csoportok és nemzetek terrorizálására használják.
Az Európai Unió, az Egyesült Államok és más világhatalmak azonban nagyon enyhén fogalmaznak, amikor bírálják a kínai emberi jogi jogsértéseket. A munkavállalók jogainak megsértése esetében pedig szinte nem is fogalmaznak meg bírálatot. Ez azért van, mert fejleszteni akarják üzleti kapcsolataikat a kínai vállalkozásokkal és az államot irányító bürokratikus hatalommal, hogy profitálhassanak a kínai munkavállalók felháborító kizsákmányolásából.
Kínában a munkavállalók kizsákmányolása gigantikus, nagyüzemi méreteket ölt. Például több tízmillió migráns munkavállaló él szégyenletes nyomorban, és rettenetes életkörülményeik következményeit gyermekeiknek kell elszenvedniük. Az uniós és amerikai székhelyű multinacionális vállalatok részt vesznek ebben a kizsákmányolásban, hogy könnyebben jussanak hozzá óriási nyereségeikhez.
A kínai rezsim egyre növeli az elnyomást, és ez az elnyomás csak fokozódott azóta, hogy a kínai sztálinisták úgy határoztak, hogy a gazdaság fejlesztése érdekében a kapitalista piacot célozzák meg. Az újságírókat, az igazság, a közösségek és a munkavállalók mellett kiálló embereket nagyarányú elnyomás sújtja.
Nemrégiben egy szocialista képviselőtársamat kitiltották Kínából. A szocialista Laurence Coates-t, aki Vincent Kolo néven ír és a "chinaworker.info” szerkesztője, a határon feltartóztatták, és kitiltották Kínából. A "chinaworker.info” a munkavállalók jogaiért és a szabad szakszervezetekért kampányol. Ki kell állnunk a kínai munkavállalók mellett. Kampányt kell folytatni a független, demokratikus vezetésű szakszervezetekért és a sztrájkhoz való jogért, valamint az összes politikai fogoly és őrizetben lévő munkajogi aktivista szabadon bocsátásáért.
Fel kell szólítanunk a szólás és a gyülekezés szabadságára és a kínai munkavállalókkal való nemzetközi szolidaritásra, hogy leküzdjük ezt a rettenetes bürokratikus rendszert, amelynek tagjai közül sokan oligarchák akarnak lenni, ez nyilvánvaló, ahogyan korábban tették, amikor ugyanez a rendszer uralkodott Oroszországban.
Laima Liucija Andrikienė
szerző. - Elnök úr, miközben a kereskedelmi és környezetvédelmi együttműködést tekintve egyre közeledünk Kínához, és tavaly Kína volt a házigazdája a csodás olimpiai játékoknak, egyértelmű a visszaesés a polgárai számára biztosított emberi jogok területén.
A kínai hatóságok válasza a tavaly Tibetben és idén Hszincsiangban tartott békés tiltakozásokra legalábbis teljességgel aránytalan volt. Az embereknek a világon mindenhol joguk kell, hogy legyen tiltakozni a nekik nem tetsző kormánypolitika ellen. A kínai hatóságoktól ehelyett a tiltakozókkal szemben erőszakos, brutális választ láthattunk, és több százan meghaltak.
Most újabb kilenc embert, többségében ujgurokat végeztek ki könyörtelenül, ezzel demonstrálva, hogy az eltérő véleményekre a kínai államapparátus kegyetlen, halálos erővel reagál.
Miközben csodáljuk a kínai kultúrát, és folyamatosan haladunk előre az árucsere és a beruházások terén, kötelességünk felemelni a szavunkat, és határozottan elítélni a gyilkosságokat és kivégzéseket. Ezért ismételten arra hívjuk fel a kínai tisztségviselőket, hogy vezessenek be moratóriumot a halálbüntetésre, és biztosítsanak több szabadságot a nagyobb fokú autonómiáért küzdő tartományoknak, tiszteletben tartva ugyanakkor az "egy Kína” politikát.
Barbara Lochbihler
szerző. - (DE) Elnök úr, Kínában az elmúlt években hatalmas gazdasági növekedés ment végbe. Sok kínainak az életminősége is jelentősen javult. Sajnos az emberi jogok védelme és tiszteletben tartása terén nem történt ilyen fajta előrehaladás Kínában, és ez az ország valamennyi polgárára igaz, vallásuktól vagy etnikai csoportjuktól függetlenül.
Épp ellenkezőleg, az ujgurokkal és tibetiekkel szembeni elnyomó intézkedések tovább erősödtek. Ami a halálbüntetést illeti, kedvező jel, hogy a kínai legfelsőbb bíróság ismét felülvizsgálta a 2007 óta meghozott összes ítéletet, és feltételezzük, hogy néhány halálos ítéletet vissza fog vonni.
Kína azonban sajnos így is világelső a kivégzések terén. Csak 2008-ban legalább 1718 embert végeztek ki. A be nem jelentett esetek becsült száma ennél sokkal magasabb. Még a legalacsonyabb szám is azt jelenti, hogy Kína felelős a világszerte végrehajtott kivégzések több mint 70%-áért. Ráadásul Kína a halálbüntetéssel sújtható bűncselekmények számát is növelte. Ez azt jelenti, hogy a kínaiakat 68-nál is több bűncselekmény elkövetéséért lehet halálra ítélni. Ebben az állásfoglalásban ezért arra szólítjuk fel Kínát, hogy függessze fel a tervezett kivégzéseket, és haladéktalanul vezessen be moratóriumot a halálbüntetésre.
(Taps)
Crescenzio Rivellini
a PPE képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, ezzel az állásfoglalásra irányuló indítvánnyal kapcsolatban hasonló állásponton vagyok, mint az a férfi, aki a megkülönböztetést elszenvedő kisebbségekhez tartozik, aki elnyerte a Nobel-békedíjat, és aki a világ vezető nagyhatalmának elnöke: Barack Obama.
Az állásfoglalásban szereplő elveket magam is osztom. Úgy vélem azonban, hogy semmiképpen nem szabad megismételnünk a baloldali politikai pártok hibáit, amelyek előszeretettel hivatkoznak a jogokra ahelyett, hogy ezeket megteremtenék.
A kisebbségeket védeni kell Kínában éppúgy, mint a világ összes többi részén, de még mielőtt benyújtunk egy ilyen követelésekkel teli állásfoglalást, kell, hogy legyen egy stratégiánk, össze kell hangolni az összes különböző oldalt és a Parlament egészét, hogy el tudjuk kerülni a késedelmet és károkat okozó tárgyalásokat a kínai kormánnyal.
Ne gondoljuk, hogy Kínában megoldhatjuk a kisebbségekkel és a halálbüntetéssel kapcsolatos problémákat anélkül, hogy számolnánk a kínai kormánnyal. Ez teljesen lehetetlen. E tekintetben Obama elnök helyesen járt el; semmilyen engedményt nem tett, mégis jó kapcsolatot tart fenn a kínai kormánnyal, amely, be kell látnunk, minden esetben próbál jobb párbeszédet kezdeményezni a nyugati világgal folytatott tárgyalásokon.
Azon gondolkozom, miért nyújtunk be állásfoglalást - még ha dicséretre méltó állásfoglalásról is van szó - mindössze pár nappal a nancsingi csúcstalálkozó előtt, anélkül, hogy - óvintézkedés gyanánt - minden érintettel egyeztettünk volna? Miért nyújtunk be olyan állásfoglalást, amilyet már számos más alkalommal benyújtottunk, éppen akkor, amikor szerencsére kezdünk valamire jutni a kínai kormánnyal? Miért nyújtunk be olyan állásfoglalást, amely potenciálisan árthat a kínai kormánnyal kialakulóban lévő, új kapcsolatnak?
Noha támogatom az állásfoglalás alapelveit, hiszen egyeznek a saját elveimmel, a fenti okokból tartózkodni fogok a szavazástól, mert úgy vélem, stratégiai szempontból esetleg árthat a kínai kormánnyal kialakulóban lévő, új kapcsolatunknak.
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, azt mondták, hogy ez a felszólalás a mi képviselőcsoportunk nevében hangzott el. A múlt héten folytatott alapos konzultációkat követően képviselőcsoportunk javasolta az Elnökök Értekezlete keretében, hogy ezt a pontot fel kellene venni a napirendbe. Meg akarjuk vitatni ezt a pontot, és azt szeretnénk, ha szavazásra lenne bocsátva. Az előbbi beszéd képviselőtársam személyes véleményét fejezte ki, nem a képviselőcsoport véleményét.
Elnök
Posselt úr, megértem, de abban állapodtunk meg, hogy korlátozott idő áll a rendelkezésünkre, ezért mindegyik képviselőcsoportnak egy perce van a felszólalásra.
Ana Gomes
az S&D képviselőcsoport nevében. - (PT) Kínában továbbra is elnyomás sújtja azokat, akik élni próbálnak munkaügyi, szociális, polgári és alapvető politikai jogaikkal. Ez az elnyomás különösen kegyetlen és válogatás nélküli, amikor etnikai kisebbségek, például az ujgurok vagy a tibetiek ellen alkalmazzák, de a han kínaiak sem menekülhetnek előle, amire példa a Szaharov-díjjal kitüntetett Hu Jia esete, illetve azoké az ügyvédeké és aktivistáké, akik Obama elnök pekingi látogatását követően üldöztetésnek voltak kitéve.
Több százezer ember adminisztratív fogva tartása, a börtönökben zajló módszeres kínzások, a vallási és politikai elnyomás, a kivégzések - mindezek a módszerek teljességgel összeegyeztethetetlenek a Kínai Népköztársaságra mint az ENSZ tagjára háruló kötelezettségekkel. Ráadásul ezek a módszerek nem is hatásosak, hiszen úgysem sikerül elhallgattatni vagy elrettenteni azokat, akik szabadságot és emberi jogokat követelnek. Ez Kínára ugyanúgy igaz, mint a világ összes többi részére, mivel a kínaiak nem marslakók - semmiben nem különböznek a máshol élő emberektől.
Johannes Cornelis van Baalen
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, liberálisként mi általánosságban is a halálbüntetés ellen vagyunk, Kínában azonban a halálbüntetést a kisebbségek, például a tibetiek, az ujgurok és mások elnyomására használják. Ezen túlmenően Kína nem nevezhető demokráciának. Az emberi jogokat nem tartják tiszteletben. Kína kemény politikát folytat Tajvannal szemben. Kínára nyomást kellene gyakorolni. Ez azonban nem könnyű, tudom jól. Hatalmas piacról van szó, de nekünk meg kell harcolnunk az elveinkért. Ezért támogatjuk ezt az állásfoglalást.
Heidi Hautala
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FI) Elnök úr, valaki itt azt kérdezte, hogy miért terjesztettük elő ezt a párbeszéd ösztönzéséről szóló állásfoglalást. Ez pontosan azért történt, mert éppen most zajlanak az EU-Kína csúcstalálkozó előkészületei, és ennek előfeltétele az emberi jogi párbeszéd.
Az Európai Parlament és az Emberi Jogi Albizottság kötelessége emlékeztetni a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy az emberi jogi párbeszédek eredményei magukon a csúcstalálkozókon is kiemelkedően fontos szerepet játszanak.
Sajnálom, hogy de Gucht biztos még csak nem is figyel arra, amiről beszélek, hanem inkább a kollégájával beszélget.
Fontos, hogy az EU és Kína párbeszédet kezdjen egymással, és szerintem Kína is be fogja látni, hogy egy ország csak úgy érhet el előrehaladást, ha átláthatóbbá teszi döntéshozatali folyamatait, és garantálja polgárai számára a véleménynyilvánítás jogát.
Valójában elképzelhetetlen, hogy Kína e tekintetben másképpen viselkedne, mint bármely más nemzet, amikor fel kell ismernie, hogy társadalmának fejlesztéséhez szüksége van mindazokra a kreatív erőkre, amelyeket zsarnoki hatalmával elnyomás alatt tart. Ha hiszünk abban, hogy az emberi jogok egyetemesek, tényleg nem tekinthetjük Kínát kivételnek, amint azt Gomes asszony megjegyezte - és ebben teljesen egyetértek vele. Ennek megfelelően Kínát is ugyanazzal a mércével kell mérnünk, mint az összes többi országot.
Charles Tannock
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, itt a Házban régóta bírálom az emberi jogok hiányát a Kínai Népköztársaságban. Bíráltam a békés Tajvannal szembeni erőszakos politikát, amellyel kizárták ezt az országot az összes nemzetközi szervezetből, köztük az Egészségügyi Világszervezetből is. Bíráltam a békés tibeti kultúra elnyomását, a Falun Gong és más vallási kisebbségek üldözését, valamint a cenzúra széles körű jelenlétét Kínában, amely a médiára, sőt, az internetre és Google-re is kiterjed.
Ugyancsak elítélem a halálbüntetés kegyetlen és elterjedt alkalmazását kisebb bűncselekményekért - például gazdasági felforgatásért és kerítésért, ha hiszik, ha nem. Mindazonáltal képviselőcsoportom, az ECR személyes lelkiismereti kérdésnek tekinti, hogy a halálbüntetés indokolható-e a terrorizmus és a gyilkosság legsúlyosabb bűncselekményei esetén. Ahhoz kétség sem férhet, hogy a közelmúltban Hszincsiang tartományban lezajlott zavargásokban sok ártatlan han kínait brutálisan meggyilkoltak.
Mindazonáltal természetesen üdvözöljük a KNK kifejezett kívánságát, miszerint jobb, harmonikusabb kapcsolatokat szeretne kialakítani etnikai kisebbségeivel, különösen az ujgurokkal és más muzulmán kisebbségekkel. Képviselőcsoportom összes többi tagjához hasonlóan természetesen én is tisztességes tárgyalást követelek minden fogvatartott számára.
Filip Kaczmarek
(PL) Elnök úr, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportja jóváhagyja az állásfoglalás-tervezetet. Be kell vallanom, meglepetten hallgattam néhány képviselőtársam felvetését, különböző képviselőcsoportokból, miszerint nem ma kellene megvitatnunk az újabb emberi jogi jogsértéseket vagy a halálbüntetés elterjedt alkalmazását Kínában. Ennek alátámasztására a közelgő EU-Kína csúcstalálkozót hozták fel érvként.
Képviselőtársaim, nem engedhetünk a kísértésnek, hogy kettős mércét alkalmazzunk, vagy tudatosan elhallgassuk a problémát, csak mert egy olyan országról van szó, amely az EU-nak fontos kereskedelmi partnere. Biztos vagyok benne, hogy az Európai Parlament alapvető szerepe az emberi jogok védelmezése. Ez így van, függetlenül attól, hogy egy világhatalomról beszélünk, vagy kisebb országokról, mint például Laosz és Vietnam.
A Kínai Népköztársaság az az ország, amelyik a legtöbb kivégzést hajtja végre a világon. Nem tartja be az emberi jogok minimumát - a nemzetközi jogi normákban előírtakat, köztük a védelemhez és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot sem. Jó néhány nappal ezelőtt ünnepeltük a berlini fal leomlásának 20. évfordulóját. Ha nem lett volna bátorságunk bírálni a kommunizmust, ha nem lett volna bátorságunk kimondani az igazságot, Európa ma másképp nézne ki.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Szeretném azt remélni, hogy a halálbüntetés a 21. században eltűnik, a halálbüntetés végrehajtásának eszközeit pedig már csak a múzeumok fogják megőrizni. Addig azonban még hosszú út áll előttünk, és remélem, Kína eltökélten követi ezt az utat. A gazdasági növekedési rátát tekintve Kína évtizedek óta az élen jár, de sajnos a kivégzési statisztikák terén is. Peking természetesen azt mondaná, hogy egy ilyen nagy országban nem lehet másképp, és hogy még az USA sem törölte el a halálbüntetést. Ennek ellenére azonban, ha komolyan fontolgatjuk a stratégiai partnerséget az Európai Unió és Kína között - ami mindkét fél számára nagyon fontos lenne -, akkor Pekingnek kétségkívül változtatnia kellene politikáján a halálbüntetés végrehajtása terén, akárcsak az etnikai kisebbségek közötti párbeszédről szóló politikáján, azok harmonikus együttélése érdekében.
Eva Lichtenberger
(DE) Elnök úr, az emberi jogok kérdése és a kisebbségi jogok tiszteletben tartása évek, ha nem évtizedek óta állandó konfliktusforrás az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti kapcsolatokban. A kisebbségek helyzete különösen az után romlott, hogy az olimpiai játékok véget értek, így a tibetiek és az ujgurok az elmúlt hónapokban erős nyomásnak voltak kitéve. Ezért nem értem, hogy képviselőtársaim miért nem akarják szerepeltetni a 9. bekezdést az állásfoglalásban, mivel ez a békés párbeszédet ösztönözné, nem pedig az uralkodó elnyomást.
Kína erős játékos a globális színtéren. Ahhoz, hogy a globális színtér játékosaként elismerést is nyerjen, Kínának biztosítania kell az emberi jogok tiszteletben tartását. Ezt nemcsak az alkotmányba kell belefoglalni, a gyakorlatba is át kell ültetni. A tibetiek, az ujgurok és a kínai emberi jogi csoportok ezt kérik, nem kevesebbet.
(Taps)
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, itt a Házban már említettem, hogy az Ujgur Világkongresszus, a szabad ujgurok központi szervezete müncheni székhellyel működik, ugyanabból az okból, aminek köszönhetően sok cseh és más nemzetiségű ember is Münchenben élt: mert a Szabad Európa Rádió és a Szabadság Rádió székhelye ugyancsak itt található. A város még ma is őrzi a szabadság szellemét. Ugyanakkor Franz-Josef Strauß, aki mindig megvédte ezeket a szabad rádióállomásokat a bezárásukra irányuló felhívásokkal szemben, gondoskodott róla, hogy Kínával nagyon hamar kapcsolatot alakítsunk ki. A két dolog nem kizárja egymást, hanem kiegészíti: pozitív kapcsolatok Kínával, de a vallásszabadság és az emberi jogok egyértelmű védelme.
Münchenben a héten egy rendőrségi razzia során sok lakásban házkutatást tartottak, és ennek eredményeképpen olyan kínai ügynököket vettek őrizetbe, akik mást sem tesznek, csak terrorizálják az ujgurokat, és kémkednek utánuk. Ez jelzi, hogy Kína milyen jellegű módszereket használ. Ezek a módszerek elfogadhatatlanok. A módszerek skálája a müncheni emberek megfélemlítésétől egészen az urumcsi halálbüntetésekig terjed. Ezért kell egyértelművé tenni véleményünket ezen a téren.
Reinhard Bütikofer
(DE) Elnök úr, biztosra veszem, hogy az Európai Parlament fel fogja emelni a szavát, amikor embereket lehet megmenteni a kivégzéstől, ezért támogatom a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumról szóló felhívást.
Az emberi jogok védelmének folyamatát azonban nem szabad helytelenül arra használni, hogy a morális felsőbbrendűség alapállásából kioktassuk Kínát, megkérdőjelezve Kína integritását vagy abszurd karikatúrát rajzolva a kínai élet valóságáról. Ez nem segít azokon a kínaiakon, akik az emberi jogokért, a szabadságért és a társadalmi harmóniáért dolgoznak. Arra kell törekednünk, hogy segítsük ezeket az embereket, nem arra, hogy az európai önelégültséget bátorítsuk.
Azt is ellenzem, hogy egy sürgős állásfoglalásban pozitívan hivatkozzunk a "Tényleges autonómiát a tibeti népnek memorandum”-ra. Ez nem releváns, és közvetlenül semmi köze az emberi jogokhoz. Ráadásul ez nem egy általánosan elfogadható álláspont. Azt szeretném, ha a jövőben az EU-Kína csúcstalálkozók előtt széles körű, valamennyi témakörre kiterjedő vita lenne a Kína és az EU közötti kapcsolatról.
Martin Schulz
(DE) Elnök úr, szeretnék csatlakozni a Reinhard Bütikofer által elmondottakhoz. Képviselőcsoportom javasolta, hogy vitassuk meg a Kínában az ujgurokat, illetve Iránban a tisztességtelen választások utáni tiltakozó demonstrációk azóta halálra ítélt résztvevőit fenyegető kivégzéseket, mivel ez az a két ország, ahol a kivégzéseket valószínűleg nagyon hamar végre is hajtják, ezért sürgős vitára van szükség. Tény, hogy kivégzések szempontjából Kína világelső, mint már mondták, és a kínai rendszer igazságtalan, mert figyelmen kívül hagyja az emberi jogokat. Szeretném határozottan kijelenteni, hogy ez a helyzet tűrhetetlen.
Az Elnökök Értekezletén azonban azt kértük, hogy két dolgot kezeljünk külön: a sürgős kérdéseket, amelyeket most tárgyalunk, más szóval a fenyegetően közeli kivégzéseket, illetve az Európai Unió és Kína közötti kapcsolatok kérdését a gazdasági, kulturális, politikai és védelmi kérdésekben és más területeken. Ezeket az EU-Kína csúcstalálkozóról szóló vita keretében akarjuk megvitatni, és egy külön állásfoglalásban összefoglalni. Ezért ennek a zagyvaléknak, ami ebből kijött, semmi köze nincs a sürgős kérdésekhez. Képviselőcsoportunk ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a sürgős kérdésről szavazzunk, amelyet mi javasoltunk, és ne arról a kotyvalékról, amelyet előterjesztettek.
László Tőkés
(HU) Elnök úr! Komoly fejlemény, hogy ez a kérdés most sürgősséggel napirendre került. Az erdélyi magyar képviselők csoportja is kezdeményezte ennek a kérdésnek a megvitatását. Köszönjük az egyes frakcióknak a részvételét és támogatását, de csodálkozunk, hogy a szocialista frakció visszavonta az aláírását erről a határozati javaslatról. Sajnálom, hogy a tegnapelőtti egyeztetésen a szövegtervezetből egészében véve kigyomlálták a kommunista rezsimek bírálatára, valamint a kisebbségi közösségek védelmére vonatkozó egyes részeket. Az EU-nak végre őszintén és nyíltan szembe kellene néznie a kommunizmus visszahúzó örökségével és a napjainkban továbbélő kommunizmussal. Kínában is.
Gesine Meissner
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, határozottan ellenezzük a halálbüntetést, a világon bárhol hajtják is végre. Ugyancsak ellenezzük az etnikai és vallási kisebbségek elnyomását, Kínában pedig sajnos mind a két dolog megtörténik.
Sokan azt remélték, hogy Kína az olimpiai játékok következtében jobban tiszteletben fogja tartani az emberi jogok iránt, és mivel a kínaiak tudják, hogy az egész világ szeme rajtuk van, kevesebb alkalommal fogják megsérteni az emberi jogokat. Sajnos ez nem így történt. A kivégzések folytatódtak, ezért nagyon fontos, hogy ezt ma megvitassuk, miután novemberben kilenc ujgurt végeztek ki - amiről világszerte sokan egyáltalán nem hallottak -, ezt megelőzően pedig két tibetit.
Hamarosan csúcstalálkozó lesz az EU és Kína között, és - mint azt a korábbi felszólalók közül többen is megemlítették - Kína fontos kereskedelmi partner. Ezért olyan nehéz újra és újra felhozni az emberi jogok megsértésének eseteit, de ezért is különösen fontos, hogy a csúcstalálkozóra készülve beszéljünk ma erről a kérdésről. Azt szeretnénk, ha a halálbüntetést mindenhol eltörölnék. Jó, hogy a Parlament 2007-ben moratóriumot vezetett be a halálbüntetésre, nekünk pedig mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy ezt a kérdést napirenden tartsuk mindaddig, amíg a halálbüntetés még érvényben van.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Elnök úr, lengyelként mindig úgy érzem, hogy még a szívem is gyorsabban ver, amikor a kínai emberi jogokról esik szó. A lengyelek 1989. június 4-én nyerték vissza szabadságukat, az első szabad választáson való részvétellel, amelynek eredményeként választottunk egy nem kommunista miniszterelnököt. Ugyanezen a napon, 1989. június 4-én a kínai rendszer lánctalpas tankokkal tiporta el a Tiananmen téren tiltakozó diákokat. A szabad világ megtalálta a receptet a szovjet kommunizmus leküzdéséhez, de nem talált receptet a kínai kommunizmus ellen.
A gazdaság továbbra is elsőbbséget élvez, és győzedelmeskedik az értékek és az emberi jogok felett. Ez tavaly teljesen nyilvánvalóan kiderült, amikor a világ hatalmasai büszkén nyilatkozták, hogy bojkottálni fogják a pekingi olimpia nyitóünnepségét, majd gazdasági érdekeiket követve mind megjelentek az ünnepségen, ott feszítettek az első sorokban, ügyet sem vetve a tibeti elnyomottak segélykiáltásaira.
Attól félek, hogy amennyiben elhalasztjuk az állásfoglalást, indokolatlanul korlátozni fogjuk ezt a kérdést. A halálbüntetéssel való visszaélés természetesen szörnyű bűncselekmény, de vannak letartóztatások is. A kínai munkatáborokban embereket ölnek meg, embereket vernek bunkósbotokkal, bebörtönzik őket, korlátozzák a szólásszabadságot, cenzúrát alkalmaznak. Ennek mind szerepelnie kell ebben az állásfoglalásban. Jó, hogy az állásfoglalás előterjesztésére sor került, de mindennél fontosabb, hogy az emberi jogok elsőbbségének diadalmaskodnia kell a gazdaság felett. Ezt kívánom mindenkinek.
Karel De Gucht
a Bizottság tagja. - Elnök úr, először is hadd vázoljam fel a helyzet jelenlegi állását az EU-Kína kapcsolatokban. Kínával szembeni politikánk a konstruktív elkötelezettség politikája. A globális színtér két meghatározó szereplőjeként stratégiai partnerségünk egyre inkább a globális kihívások kezelésére helyezi a hangsúlyt. A november 30-án Nancsingban tartandó 12. EU-Kína csúcstalálkozó egyik legfőbb célja pontosan az lesz, hogy együtt dolgozzunk a koppenhágai klímaügyi csúcs sikeressége érdekében, továbbá hogy megvitassuk az EU-Kína kapcsolatokat, beleértve az emberi jogokat, a pénzügyi és gazdasági válságot és más nemzetközi kérdéseket.
Egy stratégiai partnerség azonban nem arról szól, hogy minden egyes kérdésben egyformán gondolkodunk. Tény, hogy Európa és Kína nem feltétlenül értenek egyet, és eltérően vélekednek bizonyos kérdésekről, így például az emberi jogokról és a demokráciáról. Kapcsolatunk erőssége lehetővé teszi, hogy ezekről az ügyekről őszintén tárgyaljunk. Az emberi jogi kérdések, köztük a halálbüntetés és az etnikai kisebbségek alapvető jogainak tiszteletben tartása, szisztematikusan felmerülnek rendszeres politikai érintkezéseink során, és különösen a kínai hatóságokkal folytatott emberi jogi párbeszédünk során.
Ez történt a november 20-án Pekingben tartott 28. forduló alkalmával is, ahol nyílt, őszinte vitát folytattunk ezekről a kérdésekről. Minden ilyen alkalommal határozottan hangot adunk annak, hogy az EU elvi okokból ellenzi a halálbüntetést, és határozottan felszólítunk a halálbüntetés eltörlésére Kínában. Ugyanez igaz az etnikai kisebbségek jogainak tiszteletben tartására is. Biztosíthatom a Házat arról, hogy az említett kérdéseket továbbra is fel fogjuk vetni más fórumokon, a legmagasabb szinten is.
Kollégám, Ferrero-Waldner biztos márciusban hosszas vitát folytatott önökkel Tibet kérdéséről, és ennek során vázolta az EU álláspontját. Szeretnék felidézni néhány alapvető elemet az EU álláspontjából. Mindig támogattuk a párbeszédet a kínai hatóságok és a dalai láma képviselői között. Az EU számára az emberi jogok egyetemesek, a tibeti helyzet pedig a nemzetközi közösség jogos aggodalmának tárgya. Mindig is ez volt a Tibet helyzetével kapcsolatos megközelítésünk. Következetesen ezt az üzenetet közvetítettük kínai tárgyalófeleink felé, és nagyon gondosan meghallgattuk a véleményüket.
Ashton biztosnak szintén lehetősége nyílt arra, hogy júliusban itt fejezze ki a hszincsiangi zavargások miatti aggodalmait, sajnálatának adjon hangot a halálesetek kapcsán, és részvétet nyilvánítson az áldozatok családjai felé. Az EU támogat minden olyan erőfeszítést, amely hozzásegít a megbékéléshez ebben a régióban.
Az EU tiszteletben tartja Kína azon jogát, hogy bíróság elé állítsa az erőszakos cselekmények felelőseit, ugyanakkor ismételten megerősíti, hogy régóta és általános érvénnyel ellenzi a halálbüntetés alkalmazását - bármely körülmények között -, és rendkívül fontosnak tartja a tisztességes tárgyaláshoz való jogot. Az EU ismételten jelezte ezen aggályait a kínai hatóságok felé, és az október 29-én és november 13-án kiadott két nyilatkozatában elismételte ez irányú aggodalmait, ahogyan ilyen helyzetekben mindig teszi. A nyilatkozatokban a tibeti és hszincsiangi zavargásokkal összefüggésben kiszabott valamennyi halálbüntetés megváltoztatására szólította fel Kínát. Az EU ezen túlmenően továbbra is szorgalmazni fogja, hogy megfigyelőként jelen lehessen a tibeti és hszincsiangi zavargásokból eredő esetleges további tárgyalásokon.
Mindnyájunk közös célja a nyitottabb, átláthatóbb, a nemzetközi emberi jogi normákat betartó Kína, amellyel együtt dolgozhatunk a globális problémák megoldásán. Mindnyájan azt reméltük, hogy az olimpiai játékok egy új, rugalmasabb korszak kezdetét jelentik majd Kínában, az egyének emberi jogainak tiszteletben tartásával. Ez egyelőre nem valósult meg. Kínával folytatott párbeszédünk szerves részeként tovább kell törekednünk stratégiai partnerségünk fejlesztésére és az emberi jogok tiszteletben tartására. A 12. EU-Kína csúcstalálkozó Pekingben fejlődésünk egy fontos szakaszában kínál kivételes alkalmat erre.
Elnök
A vitát lezárom.
Áttérhetünk a szavazásra.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Anneli Jäätteenmäki
írásban. - (FI) Kína nemrég vett búcsút Barack Obama elnöktől, hamarosan pedig az Európai Tanács elnökét, Fredrik Reinfeldtet köszöntheti. Most azonban diplomáciai gesztusoknál többre lenne szükség. Kína saját népe és a világ felé egyaránt bejelentette az emberi jogokra vonatkozó kötelezettségvállalását, a határain belül élő kisebbségek jogait is beleértve. A tények mindazonáltal mást mutatnak. Az utóbbi időben több nyugtalanító incidensre is sor került, köztük olyan kivégzésekre is, amelyeket megkérdőjelezhető tárgyalást követően, szokatlan sietséggel hajtottak végre. Ezek az események minden alkalommal titokban zajlottak. Szintén a súlyos ügyek közé tartozik az ujgur kisebbségé, ahol a kínai kormány olyan születés-szabályozási politikát hajt végre, amely e csoport fokozatos eltűnéséhez vezet. Mivel az Európai Unió szót emel a kisebbségi jogok érdekében, és erőteljesen elítéli a halálbüntetést, szorgalmazzuk, hogy a kínai hatóságok tegyék nyitottá azt a folyamatot, amelynek keretében a bírósági tárgyalások zajlanak, és a halálos ítéletek megszületnek, és változtassák meg az ítéletet azoknak az esetében, akiknek nem biztosítottak tisztességes, nyílt tárgyalást. Szorgalmazzuk, hogy a kínai hatóságok tartsák tiszteletben a határaikon belül élő kisebbségek jogait, tekintettel egyrészt az ENSZ határozataira, másrészt saját alkotmányukra. Szorgalmazzuk továbbá, hogy Kína a nemzetközi közösség támogatásával javítson az emberi jogi helyzeten.
Eija-Riitta Korhola
írásban. - (FI) Elnök úr, megértem, hogy a jelenlévők közül néhány képviselő elégedetlen amiatt, hogy Kínáról szóló állásfoglalásunkat a kínai küldöttség látogatása utáni időpontra sikerült beütemezni, ami így a véletlen folytán esetleg egy sikertelen utazás benyomását keltheti, holott a légkör valójában kitűnő volt.
Mindnyájan azt szeretnénk, hogy az együttműködés pozitív szellemben folytatódjon, nem megfeledkezve azonban a tényekről. A diplomácia nem hagyhatja figyelmen kívül az emberi jogokat, de támogatásukhoz szükségünk van a diplomáciára és a helyzet ismeretére.
A közelmúltban Pakisztánba látogattam, ahol az elnökkel, a miniszterelnökkel és vezető miniszterekkel találkoztam, hogy megvitassuk az emberi jogok és a terrorizmus elleni küzdelem kérdését. Azt mondanám, hogy az emberi jogokról szóló állásfoglalásainkban a jó híreket is meg kellene említenünk. Erre most megvan az okunk. Pakisztán új, demokratikusan választott kormánya egy évvel ezelőtt nevezte ki az első, kisebbségekért felelős minisztert, aki saját maga a keresztény kisebbséget képviseli. A kormány ezen a téren jelentős eredményeket ért el: az ország jóváhagyta a kisebbségeknek fenntartott közhivatalok 5%-os kvótáját, hivatalossá tették a kisebbségek vallási ünnepeit, augusztus 11-re a kisebbségeknek saját külön ünnepnapot tűztek ki, a szenátus pedig a saját intézménye esetében is tervezi az említett 5%-os kvóta bevezetését.
A legfontosabb projekt az erőszakos cselekmények előfordulásának visszaszorításához kapcsolódik. A kisebbségek a muzulmánokkal együtt helyi "hitközi harmónia” bizottságokat alakítanak, amelyek célja a feszültségek csillapítása és a különféle csoportok közötti párbeszéd javítása lesz. 112 helyi térségben alakul majd ilyen bizottság. Ideális esetben arra is képesek lesznek, hogy hatékonyan megelőzzék a tálibok térnyerését. A globális biztonság szempontjából Pakisztán a legmeghatározóbb ország. Ha a kormánynak sikerül ilyen és hasonló békés eszközökkel megszüntetnie a terrorizmust, ezzel követendő példát mutat. Érdemes figyelemmel kísérni a helyzetet.
