Prioriteringar för budgeten 2011, avsnitt III - kommissionen - Budgetriktlinjer: 2011 - övriga avsnitt (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en gemensam debatt om
betänkandet av Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, för budgetutskottet, om prioriteringar för budgeten 2011, avsnitt III - kommissionen, och
betänkandet av Helga Trüpel, för budgetutskottet, om riktlinjerna för budgetförfarandet för budgetåret 2011, avsnitt I - Europaparlamentet, avsnitt II - rådet, avsnitt IV - domstolen, avsnitt V - revisionsrätten, avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII - Regionkommittén, avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX - Europeiska datatillsynsmannen (A70036/2010).
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Fru talman! Budgetförfarandet för 2011 är mycket speciellt och ovanligt, eftersom det gäller det första budgetår som kommer att påbörjas och godkännas enligt bestämmelserna i Lissabonfördraget. Man skulle kanske kunna säga att vi är pionjärer när det gäller denna uppgift och därför har vi naturligtvis ett särskilt ansvar. Lissabonfördraget ger parlamentet utökade befogenheter på budgetområdet. Det är vi som bestämmer hur vi utnyttjar dessa befogenheter, och vi räknar med en konstruktiv dialog både med Europeiska kommissionen och med rådet, så att de nya möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder kan användas på det bästa och mest effektiva sättet.
Ett mycket viktigt nytt inslag som införs genom Lissabonfördraget är att vi nu inte kommer att ha två budgetbehandlingar. Det innebär att både parlamentet och rådet bara kommer att ha en enda behandling. Det innebär naturligtvis en speciell utmaning - disciplin. Som parlament måste vi vara disciplinerade för vi kommer - enkelt uttryckt - bara att få en enda chans. Det blir ingen repris - en andra chans. Vi måste fastslå oerhört mycket vid förlikningssammanträdet. För att det nya budgetförfarandet ska förlöpa effektivt till hösten måste vi samarbeta och vara disciplinerade.
Detta år är också ovanligt med tanke på att kommissionen utsågs så sent och därför inte haft möjlighet att lägga fram sin årliga politiska strategi. Det är därför både mycket ovanligt och intressant att det är Europaparlamentet som framför sina synpunkter först, och att det första yttrandet om budgeten 2011 kommer från Europaparlamentet i form av detta betänkande och inte från Europeiska kommissionen som det har brukat vara alla ”vanliga” år.
På vilket sätt är 2011 så speciellt i övrigt? Budgeten för 2011 är den femte budgeten i den fleråriga budgetramen. Som ni vet omfattar den fleråriga budgetramen åren 2007-2013. Vi har redan lärt oss mycket under de fyra tidigare budgetförfarandena. På polska säger vi att vi har nått fram till väggen. På engelska säger man att man har nått upp till taket. Hur vi än uttrycker det befinner vi oss i ett läge där medlen i den fleråriga budgetramen snart är förbrukade. Vi är faktiskt nästan framme vid väggen, den punkt då marginalerna är mycket små och det spelrum som parlamentet har på olika sätt har krympt radikalt. Marginalerna är mycket små. Särskilt oroande är marginalerna under rubrik 1b - omkring 1 miljon euro - och under rubrik 3b - omkring 9 miljoner euro. Därför är naturligtvis våra valmöjligheter begränsade, och det är därför som jag i betänkandet från budgetutskottet så bestämt kräver, önskar och uppmanar till en ambitiös översyn och omarbetning av den fleråriga budgetramen, inte bara för att det snart inte finns några marginaler, utan också för att det kommer att vara nödvändigt när revisionen görs att ta hänsyn till de viktiga budgetkonsekvenser som följer av Lissabonfördraget.
Genom Lissabonfördraget får EU nya befogenheter på områden som rymdpolitik. Något som är viktigt är att fördraget också inrättar den europeiska avdelningen för yttre åtgärder. Det är också nödvändigt att vi reflekterar över budgeten och hur vi avser att förverkliga strategin EU 2020. Inget av dessa åtaganden fanns med i den fleråriga budgetramen. Vi måste nu inleda en diskussion om hur vi ska finansiera dessa nya planer och mål.
Jag skulle mycket gärna vilja - och det är budskapet i betänkandet från budgetutskottet - att den vägledande principen för budgeten 2011 ska vara ungdomen. Unga människor är redan EU:s drivkraft och framtid. Utbildning och investeringar i ungdomen är också investeringar i nutiden och framtiden för EU, samhället och ekonomin. Jag vill betona vilket betydelsefullt tillfälle i livet det är för alla att lämna skola, akademiskt lärande och utbildning för att påbörja den första anställningen. Det är ett mycket svårt tillfälle, framför allt i kristider. Jag vill nämna lite statistik: 21 procent av ungdomarna i åldersgruppen 15 till 24 år är arbetslösa. Det är mycket viktigt att EU inte är likgiltigt för denna svåra aspekt heller, och att vi arbetar tillsammans så att den svåra övergången från utbildning till arbetsmarknad blir lättare för ungdomar.
Jag vill betona att vi i en tid av snabb teknisk utveckling och också av demografiska förändringar måste skapa ett samhälle som bygger på kunskap, med medborgare som kan förändra sina kvalifikationer under livet och yrkeskarriären, som ges möjlighet till en sådan förändring och som också får stöd från EU i denna process. Stödet från EU bör omfatta program för internationellt utbyte på såväl akademisk nivå som för praktisk erfarenhet och utbildning, också på yrkesnivå. Detta kommer samtidigt att öka den sociala integrationen och kunskapsflödet samt bidra till att EU-medborgarna verkligen blir rörliga. Rörlighet är, som ni vet, med rätta en grundläggande frihet som garanteras genom fördragen samt grunden för en effektiv inre marknad.
(EN) Jag går nu över till engelska eftersom jag nu kommer att ersätta Helga Trüpel. Så nu har jag en annan roll som inte bara gäller Europeiska kommissionens budget, utan också de andra institutionernas och parlamentets budget. Jag har förberett mig för att tala på engelska och därför byter jag språk.
Vid detta skede i förfarandet är syftet med resolutionen att måla upp en allmän bild - särskilt i ett budgetsammanhang - och att utfärda vissa riktlinjer för de olika institutionernas förvaltningsbudgetar, bland annat för Europaparlamentet och med undantag av kommissionen som jag talade om innan.
Det allmänna sammanhanget är att budgeten för 2011 kommer att antas under förhållanden som innebär en mycket stor utmaning, eftersom marginalen under rubrik 5 är mycket knapp och för att prioriteten för alla EU:s institutioner är att framgångsrikt genomföra Lissabonfördraget. Genom ikraftträdandet av Lissabonfördraget ändras förfarandet för antagandet av budgeten och därför behövs ett ännu närmare samarbete och en utökad dialog mellan institutionerna. Det interinstitutionella samarbetet omfattar flera aspekter - till exempel översättningskapacitet och rekrytering - och man kan åstadkomma utbyte av bästa praxis och förbättrad effektivitet på områden som hittills inte har behandlats i detta hänseende, exempelvis EMAS, politiken mot diskriminering samt distansarbete.
Utvecklingen av en fastighetsstrategi på medellång och lång sikt har varit en angelägenhet för budgetutskottet under en lång tid, inte bara när det gäller parlamentet utan också beträffande de andra institutionerna. Osäkerheten när det gäller storleken på och utformningen av budgeten för avdelningen för yttre åtgärder samt domstolsutslaget om justeringen av löner gör den finansiella situationen under rubrik 5 ännu mer oberäknelig.
Om man koncentrerar sig speciellt på Europaparlamentets budget innehöll presidiets vägledande dokument följande mål för parlamentets budget: utveckling av sakkunskap till ledamöterna genom forskningskapacitet och information från biblioteket samt anpassning av institutionella aspekter som följer av Lissabonfördraget. Därför betonar utskottet att en hög kvalitet på lagstiftningen är en topprioritering.
Janusz Lewandowski
Herr talman! Jag är inställd på att lyssna i kväll. Jag lyssnar på parlamentets prioriteringar för 2011, precis som jag lyssnade på de riktlinjer rådet godkände den 16 mars. Jag kan instämma i huvuddragen och jag kan hålla med om att detta inte är det vanliga årliga förfarandet av två skäl som parlamentets föredragande nämnde.
Det första är att vi håller på att anpassa oss till förhållandena efter Lissabonfördraget. Vi har delvis anpassat oss men en del arbete återstår. Mer än någonsin behövs det ett gott samarbete mellan institutionerna eftersom budgeten bara kommer att behandlas en enda gång i parlamentet.
Vad som redan har beslutats är vissa åtgärder för övergångsperioden som man enades om vid förlikningssammanträdet i november. En pragmatisk tidsplan som medger förutsägbarhet i budgeten har funnits sedan 1975 och har också godkänts. Vad som återstår är villkoren i förlikningskommittén. Detta är mycket viktigt nu med hänsyn till att årsbudgeten bara behandlas en gång. Därför kommer kommissionen att i morgon under ett trepartsmöte lägga fram villkoren för diskussion samt utreda hur vi kan enas om formaliteterna för förlikningen innan vi inleder det verkliga förfarandet för 2011.
Det andra skälet till att det årliga förfarandet inte följer rutinerna är att vi befinner oss i ett Europa efter en kris där många medlemsstater kämpar med budgetunderskott och skuldsättning, och många med ännu mer trängande problem. Därför bör vi mer än någonsin fästa stort avseende vid sund ekonomisk förvaltning, exakta prognoser och ett rationellt genomförande av budgeten.
De budgetrubriker som tycks sakna tillräckliga ekonomiska medel är lätta att upptäcka. Här syftar jag på rubrik 1a och rubrik 4. Det är tack vare samarbetsandan som vi kan ändra budgetramen fyra gånger under ett förfarande, det vill säga fyra årliga förfaranden.
Våra slutsatser ska läggas fram inom ramen för en rapport om hur det interinstitutionella avtalet har fungerat som kommer att presenteras samma dag som budgetförslaget, den 27 april, och skickas till parlamentet.
Vår föredragande, inte min föredragande denna gång utan parlamentets föredragande, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska (tjänsteavdelningarna håller just nu på att lära sig att uttala hennes namn rätt), ger med rätta ungdom och möjligheter för ungdomar en central plats i betänkandet. Med andra ord förbättras rubrik 3 avsevärt genom betänkandet om prioriteringar. Det gäller utbildning och ungdomars plats på arbetsmarknaden och är motiverat i detta avseende när vi ser hur många som är arbetslösa.
Men det är lika viktigt att vi ger löften om en återhämtningsplan. Det är också viktigt för EU:s medborgare.
Det är genomförandet som är viktigt. Det ska ha kommit igång ordentligt senast 2011. Effektivitet inom förvaltningen är också viktigt, och i detta avseende måste jag understryka att kommissionen trots anpassningen till Lissabonfördraget inte kommer att begära några nya tjänster i år.
Vi ska anta budgetförslaget i kollegiet den 27 april och som vanligt lägga fram det genast samma dag för ledamöterna i parlamentets budgetutskott.
Därför ser jag nu fram emot att inleda förfarandet för 2011. Jag lovar en god samarbetsanda, vilket verkligen kommer att behövas denna gång med tanke på de prototypförfaranden som ska provas i år.
Thijs Berman
Herr talman, herr Lewandowski! I ekonomiska kristider utsätts också EU:s budget för påfrestningar. Det är helt naturligt. Bryssel måste också ge akt på hur varje offentlig euro används. Ändå - och jag talar här för utskottet för utveckling - måste investeringar i utvecklingsländer vara en prioritering även i fortsättningen. En hållbar tillväxt i fattiga länder kommer att ge människor möjligheter som de inte har för närvarande. Och inte bara det, utan deras utveckling är också en del av lösningen på vår kris. Utvecklingsländerna är en marknad, och en marknad som dessutom växer snabbt. EU måste bara använda medlen på ett klokare sätt, till exempel genom en kombination av bidrag och lån till mikrofinansiellt stöd. Genom en bättre tillgång till finansiella tjänster i fattiga länder kommer människorna i dessa länder också att kunna uppnå sina mål. Vi måste värna om budgeten för utvecklingssamarbete, hur svårt det än må vara. Kommissionsledamoten för utveckling, Andris Piebalgs, måste även i fortsättningen ha ansvar för sin egen budget, i stället för att den höga representanten Catherine Ashton ska ha det, vilket just nu tycks vara tanken. När allt kommer omkring får aldrig de val som rör fattigdomsminskning underordnas våra diplomatiska intressen.
José Manuel Fernandes
Jag välkomnar det faktum att vi kan kalla budgeten för 2011 för ”ungdomsbudgeten”. Som sådan bidrar den till antagandet av de förslag som vi har lagt fram för att hjälpa ungdomar, till exempel när det gäller tillgång till anställning, vilket också är fallet med det så kallade Erasmus första jobb-initiativet. Att främja entreprenörskap bland ungdomar, skapa incitament och stärka innovationen samt den digitala agendan är andra förslag som kommer att bidra till en hållbar ekonomisk utveckling i EU och leda till att nya arbetstillfällen skapas.
När det gäller parlamentets budget är det värt att lägga märke till att Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) stöder en budget som är både hållbar och sträng och där varje utgiftspost är motiverad. Vi anser och rekommenderar att parlamentet ska överge en budgetmodell som är helt och hållet inkrementell. I stället bör man röra sig mot en nollbaserad budget som möjliggör effektivitet och följaktligen också besparingar. En långsiktig fastighetspolitik måste fastställas så fort som möjligt för att begreppen hållbarhet, stränghet och effektivitet ska bli verklighet.
Vi måste fortfarande allt mer grundligt utröna vad våra fasta utgifter är. Detta måste fortfarande följas av en kostnads-nyttoanalys av de olika politiska åtgärder som genomförs. Vi vill än en gång betona att en hög kvalitet på lagstiftningen bör vara parlamentets främsta prioritering, och att vår institution måste förfoga över alla resurser som behövs för att kunna uppnå det. Ikraftträdandet av Lissabonfördraget, som föreskriver en enda budgetbehandling, förutsätter ett större samarbete och en utökad dialog. Från vår sida måste dialogen vara ärlig. Vi förbinder oss att se till att den blir det.
Francesca Balzani
Herr talman, mina damer och herrar! Riktlinjerna för budgetförfarandet 2011 är det första steget mot nästa EU-budget, ett mycket bestämt steg.
I budgetutskottet har vi verkligen bemödat oss om att fastslå de huvudprioriteringar som går att fastställa som framhäver EU:s insatser. Den första prioriteringen är ungdomar, inte bara för att de är den resurs som vi måste inrikta oss på när det gäller innovation, forskning och utveckling, utan också för att de är utgångspunkten för en framsynt socialpolitik.
Strategin EU 2020 är emellertid också en huvudprioritering. Vi måste ta itu med arbetslösheten och klimatförändringen, och framför allt måste vi verkligen och i praktiken genomföra denna nya strategi för framtiden genom att anslå tillräckliga resurser till den utan kompromisser och utan nedskärningar.
Riktlinjerna är emellertid också ett mycket realistiskt första steg. Det är mycket mindre spelrum i budgetramen och det innebär att det inte finns tillräckliga medel för att genomföra det som är viktigast - nya åtgärder. Detta är särskilt känsligt när det gäller den första rubriken, rubriken om konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning.
Det finns emellertid en annan viktig fråga. Budgeten måste också vara ytterst flexibel och kunna anpassas snabbt på medborgarnas behov, på människors behov och på föränderliga behov. Det finns alltså prioriteringar, men det finns också viktiga villkor för att budgeten verkligen ska bli ett användbart instrument för att hjälpa EU att växa.
Detta omfattar tillräckliga resurser, ett tydligt genomförande av framtida strategier, framför allt strategin EU 2020, och slutligen en definitiv lösning för ett flexibelt instrument som - på egen hand - gör det möjligt för oss att möta kommande utmaningar.
Ivars Godmanis
Herr talman! Jag vill lyfta fram tre punkter.
För det första beträffande strukturfonderna - ca 35 procent av budgeten. Vi presterar bara hälften så bra som vi gjorde 2000-2006. Den nuvarande utnyttjandegraden i alla fonder är 14 procent och den var 25 procent tidigare. Så frågan är hur man tar hänsyn till, uppnår resultat i och infriar denna del av budgeten. Annars får vi en situation där pengarna inte används. Å andra sidan skulle det kunna vara en reserv.
För det andra måste vi återbetala vissa fordringar från den tidigare perioden och kommissionen har avsatt fem miljarder euro för detta ändamål. I vissa länder som inte har krävt återbetalning för mer än sex månader tror jag emellertid inte att man kommer att begära hela summan. Vi har också frågan om huruvida pengarna kommer att användas eller inte.
Jag måste också säga något om två mycket viktiga frågor som rör budgetar där medlen överförs från år till år. I jordbruksbudgeten för 2009 var utbetalningarna till jordbruksutveckling 2 miljarder euro lägre än 2008. Nu ska mycket mer pengar betalas ut, men frågan är om alla projekt kommer att genomföras 2010 eller inte.
Slutligen beträffande det sjunde ramprogrammet. Om vi tittar på rubrik 1a angående det sjunde ramprogrammet för FoU var utbetalningarna 2009 avsevärt lägre än 2008. Så frågan är om resultatet kommer att vara tillfredsställande. I så fall kan vi planera budgeten med utgångspunkt från situationen. Vi har så många behov inom andra områden också. Så är detta reserver eller inte?
Zbigniew Ziobro
Herr talman! I förslaget till Europaparlamentets resolution om prioriteringar för budgeten 2011 finns det en punkt som påminner oss om att finansieringen av prioriteringarna inte får ske på bekostnad av grundläggande EU-politik som sammanhållnings- eller strukturpolitiken eller den gemensamma jordbrukspolitiken. Punkten har karaktären av ett villkor vilket tycks behövas med tanke på de budgetprioriteringar som tidigare har angetts. De prioriteringarna lämnar verkligen mycket övrigt att önska.
Universalmedlet för den kris som tär på EU antas i första hand vara innovation. Förslaget förbiser emellertid det faktum att de fattigaste regionerna i EU ofta inte har de förutsättningar som krävs för att främja innovation. Det finns länder där grunden för en modern ekonomi faktiskt precis har börjat växa fram. Om Europa ska vara en världsdel med lika möjligheter är lösningen på denna situation framför allt sammanhållningspolitik och strukturpolitik. Särskilt i kristider bör vi komma ihåg denna aspekt av EU:s politik, särskilt solidaritetsaspekten, så att vi inte vidmakthåller uppdelningen av världsdelen i fattiga och rika delar.
Miguel Portas
I dag inleder vi debatten om de allmänna riktlinjerna för budgeten 2011, och den prioritering som föreslagits är ungdomen. Denna prioritering är särskilt viktig vid den tidpunkt eller under den period i livet som utmärker övergången mellan studier och arbetsmarknad. I sig är valet av prioritering glädjande.
Ett förslag är till exempel att inrätta programmet Erasmus första jobb. Problemet är att i politiken kan detaljer ställa till med problem. Vad talar vi om när vi talar om ”Erasmus första jobb”? Hur ska vi genomföra det? Genom att omfördela Erasmusmedlen till studenter eller genom att skapa ett nytt program med nya pengar? Detta är inte bara en detalj, och det är inte heller frågan om huruvida målet för Erasmus är osäkra anställningsförhållanden eller arbetstillfällen med anständiga villkor där det verkligen finns en framtid för ungdomarna. Är det i sista hand ett program som kommer att bekämpa ungdomsarbetslösheten som det är avsett att göra? Eller kommer det till sist att bli ett program som helt enkelt syftar till att dölja arbetslösheten? Jag anser att dessa frågor är själva kärnan i debatten. Den viktigaste frågan 2011 kommer fortfarande att vara arbetslösheten som ökar i EU. Det är vårt ansvar att ta itu med arbetslösheten.
Detta skulle vara en utmaning för EU:s budget, men budgeten för 2011 är beroende av en budgetram som har antagits för sju år och som inte har ändrats trots krisen. Utan en genomgripande och noggrann översyn av budgetramen kommer den budget som vi ska godkänna i slutet av året att vara dömd till stagnation och medelmåttighet även om vi antar de bästa prioriteringarna i världen. Det kommer bara att bli föresatser som inte kommer att påverka budgetens struktur annat än i begränsad omfattning.
Marta Andreasen
Herr talman! Den föreslagna ökningen på 6,5 procent i parlamentets budget för 2011 är ännu ett tecken på hur långt parlamentet har avlägsnat sig från den verkliga världen och sina väljares intressen.
Hur kan vi under normala förhållanden, för att inte tala om i kristider, förklara för våra väljare att den totala kostnad de betalar för var och en av oss överstiger 2 miljoner brittiska pund om året? Hur kan vi tala om för dem att om de vill ha ett parlament på hög nivå - vilket somliga sätter sin stolthet i - är detta den räkning de måste betala? Hur förklarar vi för alla dem som förlorar sina arbeten att vi, parlamentsledamöterna, behöver mer personal på grund av Lissabonfördraget? Eller att tjänstemännen i parlamentet måste få högre lön för att de arbetar hårdare?
De 15 procent av ungdomarna i Storbritannien som är arbetslösa, eller ännu värre, de 45 procent av ungdomarna i Spanien som är arbetslösa kommer inte att kunna se hur denna ökning kommer att hjälpa dem att få arbete. Många av dem är ganska välutbildade. De saknar bara arbetstillfällen. Jag skulle ärligt talat inte kunna svara om de frågade.
Kan någon förklara för mina väljare hur det faktum att parlamentet har två säten, ett i Bryssel och ett i Strasbourg, kan hjälpa dem att betala lånen och ge barnen mat och möjlighet att gå i skolan, för det är en stor del av den kostnad på 2 miljoner brittiska pund som jag talade om tidigare.
När det gäller kommissionen är det gott och väl att tala om ädla mål som att investera i ungdom och utbildning, uppmuntra språkstudier samt främja innovation för ekonomisk utveckling och skapande av arbetstillfällen i Europa, men revisionsberättelsen ger ingen tröst när det gäller hur EU:s medel används, och inte heller visar de utestående åtagandena att EU är särskilt bra på att planera.
Inga förslag till ökning av budgeten bör tillåtas ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Angelika Werthmann
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Prioriteringarna för EU:s budget 2011 kretsar kring den ekonomiska och finansiella krisen. Förknippat med detta är de positiva gemensamma försöken att genomföra en strategi för att ta sig ur krisen som är så heltäckande och socialt rättvis som möjligt.
Jag vill koncentrera mig på två aspekter. För det första är inriktningen på ungdomar en central del av budgeten för 2011. De kommer säkert att ha en avgörande roll för Europas framtid. Att investera i ungdomar innebär att i dag tänka på morgondagens Europa.
För det andra visar den nuvarande situationen mycket tydligt hur snabbt arbetstillfällen kan gå förlorade, också inom ett starkt ekonomiskt område. Strategin EU 2020 är också inriktad på innovation. De förhoppningar som med rätta är knutna till detta kommer att leda till skapandet av nya arbetstillfällen och en minskning av de sociala svårigheterna.
László Surján
(HU) Mina damer och herrar! Vi känner alla till att EU:s budget är i behov av genomgripande reformer. Vi känner emellertid också till att dessa reformer inte kan genomföras inom ramen för en ettårig budget. Vad är problemet? Vårt stora problem är att detta är en budget som är oerhört svår att ändra. Vi kan inte klara de dagliga utmaningarna på ett tillfredsställande sätt, och inte ens de årliga utmaningarna klarar vi utan svårighet. Naturligtvis finns det inte heller mycket manöverutrymme, valmöjligheterna är begränsade. Föredraganden har lagt fram ett balanserat förslag. Hon har tagit hänsyn till de verkliga förhållandena och formulerat kloka mål. Jag hoppas att parlamentet kommer att rätta sig efter och stödja den text och det förslag som vi har framför oss.
Det är särskilt bra att vi vänder oss till ungdomarna för annars kommer ungdomarna att vända sig bort från oss, bort från EU. Jag vill tala ett par minuter till om sammanhållningspolitiken. Sammanhållningspolitiken är inte ett slags välgörenhet. Det finns visserligen oerhörda skillnader mellan de utvecklade och de underutvecklade regionerna. Vi försöker bli av med dessa skillnader eller åtminstone få dem att minska. Men när vi utvecklar en region ökar konkurrenskraften i hela EU, och vi blir starkare och bättre rustade att möta den globala konkurrensen, förutsatt naturligtvis att medlemsstaterna tar vara på möjligheterna, att pengarna inte blir liggande oanvända och dessutom att de pengar som används ger resultat. Annars finns det inget större slöseri. Att driva program som inte ger de förväntade resultaten är ett ännu större slöseri än det faktum att vi har två säten. Jag hoppas på framsteg i detta avseende. Budgetutskottet är mycket angeläget om att få se att vi får valuta för pengarna. Tack för er respektfulla uppmärksamhet.
Derek Vaughan
(EN) Herr talman! Jag välkomnar betänkandet om parlamentets budgetriktlinjer för 2011, och jag välkomnar diskussionen om hur vi ska prioritera för att säkerställa att parlamentet ska kunna sköta sitt jobb.
Den preliminära rapporten var möjligen, förståeligt nog, vag och allmän. Icke desto mindre säkerställdes det genom ändringarna på utskottsnivå att vi nu är på det klara med vad som är viktigt. Budgetutskottet har försökt balansera mellan vårt behov av att ta vårt ansvar i enlighet med Lissabonfördraget och vårt behov av att hålla utgiftsökningen så låg som möjligt. Detta är särskilt viktigt när marginalerna och de offentliga finanserna är så tätt sammankopplade. Jag är säker på att alla ledamöter kommer att ta detta i beaktande.
Därför är det nödvändigt att besluta om hur vi ska prioritera när det gäller dessa riktlinjer. Det handlar givetvis inte bara om att spendera, utan även om att se till att spendera pengarna på bästa möjliga sätt samt om hur vi kan spara.
Därför är jag glad över att det finns en bred acceptans för upprättandet av ett integrerat kunskapshanteringssystem i syfte att föra samman alla de olika informationskällorna för ledamöter och medborgare.
En utvärdering av Europarl-TV, med avseende på dess effektivitet, välkomnas också. Dessutom anser jag att det är viktigt att utvärdera sekretariatstillägget och den totala kostnaden för att anställa mer personal, däribland utgifterna för logi, samt att det är viktigt att ha en medellång och långsiktig fastighetsstrategi för parlamentet liksom för andra institutioner, vilka vi för övrigt kanske borde samarbeta med mer än vad vi redan gör.
Och naturligtvis kvarstår den svåra frågan med tröskeln på 20 procent som vi enades om för många år sedan. Jag, liksom budgetutskottet, anser att man inte kan förändra dessa 20 procent genom ett ensidigt beslut, utan att alla förändringar bör vara föremål för diskussion mellan budgetutskottet, presidiet och eventuellt mellan alla de olika institutionerna.
S&D-gruppen har lagt fram några fler ändringsförslag som ska röstas om i morgon. Vi tror att dessa kommer att förbättra riktlinjerna ytterligare. I ett av ändringsförlagen påpekas svårigheten med att lägga alla administrativa utgifter under rubrik 5, och i ett annat ändringsförslag uppmanas till att man i ett tidigt skede ska publicera riktlinjerna och förslagen för att säkerställa att vi ska kunna fatta våra beslut på ett riktigt sätt och inom rimlig tid. Jag hoppas att mina kolleger i morgon kommer att stödja dessa, liksom övriga ändringsförslag som lagts fram i syfte att förbättra riktlinjerna.
Jag hoppas även att kollegerna kommer att inse att vi efter att ha antagit dessa riktlinjer kommer att behöva föra svåra diskussioner om de förslag som nyligen har publicerats av generalsekreteraren. Endast då kan vi börja prata om våra prioriteringar och endast då kommer vi att få en ordentlig diskussion om hur vi ska uppnå balans mellan att fungera som ett parlament och samtidigt hålla nere våra utgifter så mycket som möjligt.
Carl Haglund
Herr talman! I dåliga ekonomiska tider som dessa är budgetfrågor svåra och känsliga. Budgetriktlinjerna för 2011 innefattar också Europaparlamentets egen budget. Traditionellt har utgifterna i rubrik 5 fördelats så att parlamentets andel är mindre än 20 procent.
Som en följd av Lissabonfördraget höjs nu röster för att parlamentet ska sluka en större andel av pengarna. Det är säkert motiverat att se över de resursökningar som parlamentets nya befogenheter kan tänkas ge upphov till, och vi har redan fått mer pengar för 2010 som en följd av just Lissabonfördraget.
Samtidigt kan inte Lissabonfördraget fungera som någon sorts ny penningautomat för parlamentet. Vi måste också kunna effektivisera vår egen organisation och försöka göra besparingar där det är möjligt, för att även på den vägen bekosta eventuella tilläggsbehov.
Nu höjs även röster för ökade anslag för de funktioner som stöder oss Europaparlamentsledamöter i arbetet. Tanken är säkert god, men det intressanta är att exempelvis parlamentsledamöterna i min grupp mer eller mindre enhälligt upplever att behovet inte är akut och inte är nödvändigt i denna ekonomiskt knappa tid.
De riktlinjer som vi i dag ska godkänna är bra, och det tycker jag ska tolkas som en uppmaning att kritiskt granska våra egna utgifter.
Peter van Dalen
(NL) Herr talman! Vi lever i finansiellt och ekonomiskt svåra tider. Överallt dras svångremmar åt, och även offentliga myndigheter måste ha kontroll över sina utgifter och hushålla med sina pengar. Dessutom har medborgarna lågt förtroende för europeisk politik, och det oroar mig mycket. Jag vill därför presentera två förslag som har med granskningen av nästa budget att göra. För det första måste alla vi parlamentsledamöter ha precis lika mycket ansvarsskyldighet för vår ersättning för allmänna utgifter på 4 200 euro per månad som vi har för alla andra ersättningar. Så är inte fallet för närvarande och detta är inte vad jag kallar öppenhet. Jag ska lägga fram ett ändringsförslag angående detta när vi diskuterar Bart Staes betänkande under aprilsammanträdet.
Herr talman! För det andra vill jag ta upp budgetarna för Europaparlamentets informationskontor i medlemsstaterna. Jag anser att dessa är alldeles för generösa och att de måste skäras ned med en tredjedel under en treårsperiod. Jag uppmanar övriga ledamöter att stödja dessa förslag. Då skulle vi visa att vi vill ha öppenhet och att vi inte avser att ge oss själva några särskilda förmåner.
Bastiaan Belder
(NL) Herr talman! Att arbeta med 2011 års budget är att konfronteras med EU:s prioriteringar. I denna ekonomiskt svåra tid måste unionen först och främst inse att dess ekonomiska resurser kommer från medlemsstaterna och att det är dem som står inför kraftiga nedskärningar. Men det är inte bara medlemsstaterna som måste skära ned - även EU bör skära ner sina offentliga medel och spendera pengarna på ett mer riktat sätt.
Jag vill ta upp en sakfråga som rör hur föredraganden prioriterar ungdomar. Medlemsstaterna själva kan som regel handskas på ett mycket bra sätt med sociala frågor och ungdomsfrågar. Jag vill ändå rikta uppmärksamheten mot en fråga för vilken EU-stöd verkligen är oumbärligt. I betänkandet nämns ungdomars övergång från utbildningssystemet till arbetsmarknaden. Jag vill fråga föredraganden om hon även avser att uppmärksamma utsatta ungdomars särskilda behov. Jag tänker på ungdomar som har växt upp på barnhem och som lider av allvarlig brist på yrkesvägledning. Förra månaden, vid ett besök i Bulgarien, såg jag ett mycket inspirerande exempel på detta. Jag välkomnar helt och hållet att EU stödjer sådana initiativ från medlemsstaterna, exempelvis inom ramen för strukturfonderna. Jag räknar med er!
Nick Griffin
(EN) Herr talman! Den viktigaste prioriteringen i varje budget bör vara att endast spendera sina egna pengar. Att spendera någon annans pengar utan dennes tillåtelse är inte budgetering utan stöld.
Brittiska skattebetalare skinnas på 6,4 miljarder brittiska pund i direkta utbetalningar till EU varje år, och vi nekas fortfarande vår folkomröstning. Att ta dessa pengar utan demokratiskt mandat är ett brott - och det saknas inte offer. Femtio tusen av våra pensionärer dog av köld denna vinter på grund av att de inte hade råd att värma upp sina egna hem. Våra soldater dödas av talibanernas bomber på grund av att vi inte har råd att ge dem explosionssäkra fordon. Tusentals cancerpatienter nekas dyra, livräddande mediciner. Allt detta skulle ställas till rätta med 6,4 miljarder brittiska pund. Och det skulle ändå bli pengar över till att bygga åtta nya sjukhus och 50 skolor.
Vi bör betona en enda budgetprioritering - dra ner på utgifterna och sluta råna Storbritannien! Våra pensionärer, soldater och cancerpatienter behöver pengarna mer än EU. För er är det en budget, men för dem är det en fråga om liv eller död.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Herr talman! Jag välkomnar Janusz Lewandowski, en gammal vän till parlamentet som nu har andra uppdrag.
Jag vill också välkomna att det traditionella systemet med budgetriktlinjer har återupptagits. Detta är bra eftersom kommissionsledamoten nu kan lyssna till parlamentets budgetriktlinjer innan budgetförslaget utformas.
Det som kommissionsledamoten hör eller kommer att höra i dag skiljer sig otvivelaktigt betydligt från vad han hör varje dag från olika sidor som sätter press på honom för att få en större budget.
Vi i parlamentet ska för närvarande inte sätta någon press på honom. Vi kommer, som han vet, att göra detta från och med september. Just nu vill vi bara att Janusz Lewandowski ska vara på det klara med vad parlamentets budgetprioriteringar representerar. De representerar våra förslag.
När det gäller 2011 års budget uppstår nya utmaningar varje dag. Vi har redan fått nya påtryckningar i kategori 4 på grund av att vi snävar in en redan snäv marginal genom att inkludera Östersjöstrategin där.
Vi kommer att få påtryckningar inom jordbruket, inte bara för att vi använder medbeslutandeförfarandet för första gången, utan framför allt på grund av att det nu ska gå igenom parlamentet och vi inte kommer att gå med på ytterligare nedskärningar i jordbruksbudgeten för att finansiera andra områden. Vi kommer givetvis också att behöva lösa de ständigt problematiska frågorna med kategori 5: administrationskostnader och större öppenhet.
Slutligen är parlamentet mycket öppet inför att spara pengar både från EU:s och parlamentets budget. Vad vi i de politiska grupperna inte är öppna för är, enligt min mening, att stå ut med att vissa människor gör demagogi till ett sätt att bedriva politik på.
Göran Färm
Kära kolleger, inte minst förre detta kollegan Janusz Lewandowski som jag hälsar välkommen hit igen. Jag ska göra en kort kommentar om båda betänkandena.
Först ett tack till Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, som har utarbetat ett utmärkt betänkande. På ett par punkter har vi i den socialdemokratiska gruppen dock lagt fram ändringsförslag som vi tycker är viktiga.
För det första måste vi vara tydliga med att klimatförändringarna fortfarande är en tung prioritet. Vi får inte tappa trycket i den frågan, p.g.a. misslyckandet i Köpenhamn, utan i stället måste vi arbeta hårt för att sköta vår uppgift, nämligen att finna lösningar på finansieringsproblemet.
För det andra, när det gäller EU 2020-strategin: Vår strategi kräver att unionen också satsar på och förbättrar genomförandet av strategin. Vi måste få en offensiv kamp för utveckling av ekonomin och för en ambitiös social agenda, och det här är politiska områden som helt enkelt kräver mer substans.
Det kommer att kräva bl.a. en tydlig signal till medlemsstaterna och rådet om att det kommer att bli nödvändigt att se över budgettaken för de kommande tre åren. Särskilt i rubrik 1 av budgeten, det vill säga den som handlar om tillväxt och sysselsättning.
När det gäller parlamentets egen budget måste vi, även om vi har stora behov, ta hänsyn till det ekonomiska läget och ålägga oss själva stor restriktivitet. Vi behöver förstärka parlamentet och särskilt de politiska gruppernas kapacitet för att kunna leva upp till Lissabonfördraget. Men för övrigt måste vi söka besparingar och ökad effektivitet. Det gäller särskilt som budgetens rubrik 5, för administration, är hårt ansträngd. Nyligen diskuterade vi till exempel den nya utrikestjänsten som säkert kommer att kräva extra resurser.
Vi ska inrikta oss på kärnuppgiften för parlamentet och för övrigt tillämpa stor restriktivitet.
Geoffrey Van Orden
(EN) - Herr talman! I dessa tider av ekonomisk knapphet, när vi står inför nedskärningar i de offentliga utgifterna i medlemsstaterna, bör alla EU-institutioner se över hur de kan skära ner på kostnader och undvika att slösa.
Parlamentet bör ta ledningen. I stället fortsätter man dock på ett själviskt sätt med sina utgifter och med ett konstant ökande personalantal, utan någon tanke på att strama åt. I alla andra organisationer skulle nya prioriteringar genomföras genom kompenserande nedskärningar inom ett annat område. Men så verkar det inte vara här. Parlamentsledamöter får klä skott för allmänhetens beskyllningar, medan det är den överdrivna byråkratin, de onödiga utsvävningarna och de överflödiga fastigheterna som kostar pengar.
Hur kan ni fortsätta att försvara att parlamentet får 94 miljoner brittiska pund i den årliga budgeten för egenreklam, från vilken 8 miljoner brittiska pund har lagts på den överflödiga Europarl-TV och 2 miljoner brittiska pund på den märkliga planen att upprätta ”Den europeiska historiens hus”? Det är också löjligt att ni upprätthåller så kallade informationskontor i varje medlemsstat med en årlig kostnad av 40 miljoner brittiska pund, när det är de 736 parlamentsledamöternas jobb att svara på medborgarnas frågor.
Det är en fortgående skandal att parlamentet inte har bett medlemsstaternas regeringar att få ett slut på cirkusen i Strasbourg en gång för alla. Vi måste skicka ett tydligt budskap till våra regeringar när det gäller detta och därmed spara 200 miljoner brittiska pund per år.
Ingeborg Gräßle
(DE) Herr talman, kommissionsledamöter, mina damer och herrar! Jag vill inleda med att tala om kommissionens budget. Jag är särskilt intresserad av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (EEAS). Denna inkluderas dock ännu inte i den budget som kommissionsledamoten snart ska presentera. Icke desto mindre är frågan om hur mycket som den kommer att kosta av stor betydelse för oss. Jag är för att vi tillför denna avdelning till ”kommissionen”, eftersom det är där den hör hemma. En sak är säker: det som händer i denna avdelning kommer att få betydande konsekvenser för budgeten, också i förhållande till de fleråriga programmen. Vi kan inte låta administrationen för fleråriga program ligga utanför kommissionen. Vi kan inte under några omständigheter tillåta detta.
Vårt val av rättslig form för denna tjänst kommer att bli mycket viktigt eftersom det kommer att få direkt återverkning i budgeten. Därför är det mest intressanta med denna budget vad den inte innehåller. Vi hoppas på att kommissionsledamoten snart kommer att kunna visa oss siffrorna på vad allt detta förväntas kosta. Det står redan klart att de områden i vilka vi kommer att ha de största utgifterna 2011 - och det gäller särskilt de administrativa posterna, däribland denna tjänst - är de områden där vi har minst svängrum. Allt har räknats in på öret. Jag är därför för att vi, när det gäller olika sätt att spara, omedelbart ser över tjänsteföreskrifterna. Jag har också ett förslag när det gäller hemresan till respektive hemländer som i dag sker med tåg för lediga tjänstemän och assistenter som arbetar i medlemsstaterna. Detta bör ändras och man bör i stället satsa på flygbiljetter och flygtid.
Nu ska jag tala om parlamentets budget. Var och en som arbetar i parlamentet - och det kan olyckligtvis inte sägas om alla ledamöter - behöver personal. Jag skulle därför särskilt vilja be om att vi förser oss själva med lämpliga medel för att vi ska kunna arbeta. Jag tror dock inte att det är lämpligt att skapa en förbindelse mellan fastigheterna, eftersom vi också har valdistrikt och kan ingå avtal om tjänster. Presidiet bör vara vänligt att inte besvära ledamöterna när det gäller detta.
Jag har ytterligare en begäran. Europeiska rådets ordförande har fortfarande inte tagits med i budgeten. Det skulle vara trevligt om vi också kunde erkänna hans existens här.
Martin Ehrenhauser
(DE) Herr talman! Vi behöver ett annat slags EU och ett annat slags EUbudget. Jag tror att vi behöver mod att fatta stora beslut. Vi bör absolut inte köra fast i protokolltekniska detaljer.
Jag skulle vilja säga tre saker om EU:s budget. För det första behöver den präglas av öppenhet. Hur stor är exempelvis kostnaden för administration? I EU:s nuvarande budget finns inte någon realistisk information om detta.
Min andra punkt handlar om besparingar. Det är mycket lätt att spara miljarder euro i EU:s budget utan att försämra kvaliteten på EU-institutionernas tjänster. Vi skulle till exempel kunna skära ner på ett stort antal EU-kontor. Dessutom har vi det andra sätet i Strasbourg. Vi bör kanske också diskutera användbarheten av de organ som saknar ett kompetensområde, såsom Regionkommittén eller Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.
Hur används, för det tredje, pengarna? Pengarna borde kunna ges, eller snarare ges tillbaka, till där de kommer ifrån, nämligen skattebetalarna. Vi bör givetvis också använda dem för att stödja sunda projekt - jag tänker till exempel på ett genuint Erasmusprogram för praktikanter. Vi behöver mod och det skulle göra oss alla gott att beakta detta.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget har Europaparlamentet fått betydande ytterligare befogenheter. Tiden är inne för att ta gemensamma beslut om hur EU:s pengar ska spenderas. Icke desto mindre behövs också tid för att få denna mekanism att fungera. Detta år och de kommande åren kommer säkerligen att vara avgörande för utformandet av det nya budgetförfarandets slutgiltiga form. Endast genom att parlamentet, rådet och kommissionen arbetar tillsammans som partner kommer det att bli möjligt att utveckla ett förfarande som så mycket som möjligt kommer att vara förenligt med bestämmelserna i det nya fördraget.
Jag stödjer yrkandet att öka unionens budget på grund av de nya ansvarsområden som följer av ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Det råder inte några tvivel om att parlamentet behöver tillräckligt med resurser för att kunna utföra sina uppgifter effektivt. Parlamentets ansvarsområde blir större, vilket är varför vi ledamöter behöver mer råd, expertutlåtanden och stöd från en mängd olika tjänstemän. Och någon måste betala för detta.
Ytterligare en prioritering som läggs fram i betänkandet, och som förtjänar fullt stöd, är behovet att investera mer i ungdomar och utbildning. Detta är grunden för ett modernt och innovativt samhälle. Europa ligger fortfarande efter i den tekniska kapplöpningen med USA, Japan och andra nya världsmakter. Detta kan icke desto mindre förändras, men då krävs betydande utlägg.
Som en del av kampen mot fattigdom bör vi finansiera program såsom gratis utdelning av mat till de fattigaste. Vi bör också utveckla program liknande dem som tillhandahåller mjölk och frukt ute i skolorna. Vi pratar mycket om utbildning och om en kunskapsbaserad ekonomi, men vi får inte samtidigt tolerera undernäring bland barn och ungdomar.
Det arbetas för närvarande på den nya strategin för tillväxt för de kommande tio åren (EU 2020). Nu, när vi arbetar med budgeten, är det nödvändigt att beakta vilka utgifter som kommer att uppkomma till följd av denna strategi. För att strategin ska bli framgångsrik behövs större utlägg för sammanhållning på regional nivå och på EU-nivå, främjande av sysselsättning och bekämpning av krisens effekter.
Slutligen vill jag tacka kommissionsledamot Sidonia Elżbieta Jędrzejewska för en mycket innovativ och viktig behandling av budgetprioriteringarna för 2012.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Ungdomar, vetenskap och innovationer utgör grunden för prioriteringarna i EU:s nästa budget. Att investera i ungdomar är att investera i framtiden. Utbildning, fortbildning och övergången från utbildningssystemet till arbetsmarknaden utgör kärnfrågorna i denna budget.
Ungdomar med universitetsexamen drabbas alltmer av arbetslöshet. Det är därför jag anser att Erasmusprogrammet, vilket främjar rörlighet för att få ett första jobb, är ett strategiskt åtagande inför framtiden, eftersom det skapar en tydlig koppling mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Detta program, som jag tillsammans med José Manuel Fernandes har lagt fram förslag på, är baserat på följande principer: för det första kan det fungera som ytterligare finansiering av befintliga program inom utbildningsområdet, vetenskap och innovation och för det andra kommer det att tillhandahålla praktikmöjligheter för ungdomar. Praktikanter kommer att kunna få kontrakt med innovativa europeiska företag, något som medfinansieras ur EU:s budget.
Av de övriga prioriteringarna i denna budget vill jag välja ut områdena vetenskaplig forskning, innovation och den digitala agendan. Att stödja utvecklingen av gröna och innovativa tekniker betonas också, vilket kan utgöra ett viktigt bidrag till den ekonomiska återhämtningen och skapa drivkraft för små och medelstora företag. Engagemang för ungdomar, innovation och vetenskap är nyckeln till att göra Europa världsledande igen.
Piotr Borys
(PL) Herr talman, herr Lewandowski, fru Jędrzejewska! Först och främst vill jag gratulera föredraganden till ett utmärkt betänkande. Den ekonomiska situationen i EU är givetvis ännu inte tillfredsställande, men betänkandet visar oss mycket tydligt hur vi ska skapa mervärde för Europa.
Jag anser att det, för att bidra till att lösa våra problem, är en utmärkt idé att särskilt lyfta fram ungdomar i medellånga och långsiktiga prioriteringar. Trenderna som är kopplade till innovation och digital teknik är ytterligare bra exempel på EU:s snabba utveckling. Stödet för små och medelstora företag, huvudsakligen i de svagaste regionerna, är också intressant.
Icke desto mindre är det, när det gäller mobilitet, också värt att betona att investeringarna i det transeuropeiska transportnätet liksom transportfrågorna kommer att göra sig gällande. Jag anser att det är nödvändigt att investera i ungdomar och vill därför uttrycka ett tack från mig, och även från utskottet för kultur och utbildning, för alla försök att stödja åtgärder som rör investering i unga människor.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Budgeten för 2011 måste beakta EU:s nya befogenheter och konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen. Vår prioritering måste vara att bevara befintliga jobb och att skapa nya.
Jag anser att EU måste investera i en intelligent och ambitiös industripolitik. Det är inte acceptabelt att industrin endast utgör 14 procent av BNP år 2010 i de mest framträdande medlemsstaterna.
Det är därför som vi i 2011 års budget måste beakta en omdefiniering av prioriteringarna, en uppgift som medlemsstaterna år 2010 bara kan genomföra under halvtidsöversynen av de ekonomiska utsikterna för 2007-2013.
Dessa prioriteringar måste betona transportinfrastruktur, energieffektivitet, industripolitik, forskning, jordbruk, utbildning och hälsa. Vi förväntar oss att kommissionen i år lägger fram ett verkligt förslag på upprättande av en europeisk fond, särskilt för att utveckla transportinfrastrukturen. EU:s bidrag till detta kommer att presenteras i 2011 års budget.
João Ferreira
(PT) Den ekonomiska och sociala situation som EU befinner sig i uppmanar till att man 2011 väsentligt ändrar de prioriteringar som har styrt tidigare budgetar, däribland den nuvarande budgeten för 2010. Budgeten måste främja en politik som skiljer sig från den som ledde till att 23 miljoner människor miste sina jobb och gjorde så att 85 miljoner människor riskerade att bli fattiga.
Målen för den fleråriga finansieringsramen, som reducerade strukturfonderna till 0,37 procent av unionens bruttonationalinkomst, måste ses över, eftersom de innebar nedskärningar i sociala program, miljöprogram samt inom områdena forskning, utbildning och kultur.
Framtida budgetar måste främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen snarare än fungera som utfyllnad av fördragen. De måste främja full sysselsättning och anställningar med tillhörande rättigheter, investering i offentliga tjänster, miljöskydd, samarbete och fred. De bör inte fungera som redskap för kommersialisering av alltfler av det sociala livets aspekter och friheter, eller bidra till brist på anställningstrygghet, strukturell arbetslöshet, yttre ingripanden och krig. Huvudinriktningen i ändringsförslagen som vi har lagt fram till betänkandet är att visa att det finns ett alternativ, och ett som inte bara är möjligt utan också nödvändigt.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! Jag vill hänvisa till rubrik 5 och särskilt till fastighetsstrategin. Det är viktigt att vi har en fastighetsstrategi som är framgångsrik på medellång eller lång sikt. Den måste vara miljövänlig, energieffektiv och kostnadseffektiv. Vi måste också föra en öppen diskussion om det förnuftiga i att Europaparlamentet har tre arbetsplatser. De enorma utgifterna för de olika sätena kan knappast motiveras för EU-medborgarna och skattebetalarna, särskilt inte under den ekonomiska krisen. Det är dags att göra en detaljerad och ordentlig kostnadsanalys och göra den tillgänglig för alla EU-medborgare.
Europaparlamentet bör koncentrera sig på att ha ett säte, och personligen skulle jag föredra Strasbourg, dels på grund av stadens historiska och sociokulturella roll som brobyggare, dels på grund av det faktum att Bryssel håller på att sjunka ned i brottslighet och att delar av staden håller på att förfalla i anarki inför en polisstyrka som har gett upp. Till och med kommunpolitiker som borgmästaren Freddy Thielemans håller med om detta.
Elena Băsescu
(RO) Jag uppmanar till att man på ett bättre sätt ska spegla och stödja politiken för ungdomar i EU:s budget för 2011. Ungdomar måste stödjas, både på EU-nivå och på nationell nivå.
Ett av de projekt som den rumänska regeringen genomför för att stödja ungdomar är att bygga 100 000 bostäder åt dem under de kommande tre åren.
Samtidigt välkomnar jag kommissionens mål att bevilja 3 miljoner euro i Erasmus-stipendier till studenter fram till 2012. Icke desto mindre är det också viktigt att öka medlen till Erasmus Mundus-stipendierna. Detta kommer att ge möjlighet för ännu fler studenter och forskare från tredjeländer - och i detta fall tänker jag särskilt på Moldavien - att studera i EU.
Som ung parlamentsledamot stödjer jag Erasmusprojektet, som är det första initiativet som främjar ungdomars tillgång till arbetsmarknaden.
Slutligen vill jag tacka kommissionen för dess skyndsamhet att godkänna finansieringen av de fyra energiprojekt som Rumänien också deltar i.
Zigmantas Balčytis
(LT) Med beaktande av medlemsstaternas komplicerade ekonomiska situation bör nästa års budget planeras mycket noggrant. Att bevara och skapa sysselsättning bör få störst uppmärksamhet. Stöd åt och främjande av små och medelstora företag skulle vara bra här, eftersom dessa företag sysselsätter en stor del av EU:s medborgare. Finansiella stödåtgärder måste tillhandahållas på ett mer flexibelt sätt, och de måste bli mer tillgängliga om nystartade företag eller företag som har hamnat i ekonomiska svårigheter ska kunna överleva. Vi får inte heller glömma områden som inte bara skapar mervärde för enskilda medlemsstater utan för hela unionen. Bland dessa områden skulle vi kunna nämna transport. Genom att prioritera detta skulle man kunna skapa ett hållbart och säkert transportsystem och utveckla transeuropeiska nätverk. En av prioriteringarna i 2011 års budget måste också vara att på ett lämpligt sätt finansiera projekt för sammanlänkning av energinät som säkerställer energioberoendet.
Janusz Lewandowski
Herr talman! Jag vill tacka ledamöterna för deras kommentarer. De har fördjupat och berikat min förståelse för parlamentets prioriteringar för 2011. Vad som stod klart för mig när jag lyssnade - och jag är på lyssnarhumör i kväll - var att många talare betonade att vi upprättar 2011 års budget under de extraordinära omständigheter som råder i Europa efter krisen, när många länder kämpar med verkliga finansutmaningar. Detta sätter verkligt tryck på budgetsiffrorna och skapar även påtryckningar för att få en effektiv förvaltning och insyn i budgeten - det framgick tydligt från Geoffrey Van Orden, Thijs Berman, José Manuel Fernandes och Carl Haglund. Men det som behövs om det är ont om resurser är att prioritera på rätt sätt.
Min känsla efter debatten är att ungdom, dvs. Rubrik 3b, som uppgraderats av föredraganden, har stöd av såväl yngre som äldre ledamöter i kammaren. Det verkar alltså som att denna prioritering för 2011 är riktig enligt majoriteten i parlamentet. Vad som också behövs är kvalitet och ett bra genomförande. Vi, till exempel Ivars Godmanis och László Surján, tänker direkt på sammanhållning. Ja, denna har hållits på låg nivå för 2009-2010. Den kommer dock att nå normal verksamhetsnivå 2011, och detsamma bör gälla bekämpandet av krisen. Men vi har också ett underutnyttjande när det gäller forskning som förtjänar en mer användarvänlig budgetförordning. Vi bör vara klara att presentera denna i slutet av maj eller början av juni i år.
Något som också stod klart för mig när jag lyssnade till denna debatt är att parlamentet är medvetet om att handlingsutrymmet i budgeten är mycket begränsat. Salvador Garriga Polledo, Göran Färm och andra betonade just detta, och de påpekade att det sammantaget skulle kunna bli mer flexibilitet i utformandet och genomförandet av budgeten. Jag kan bara dela denna slutsats.
Som vanligt har Ingeborg Grässle rätt i sitt påpekande om att ingen budget ännu har upprättats för avdelningen för yttre åtgärder. Men för att upprätta en budget måste man ha siffror. Det har vi inte ännu och och därför är det mycket svårt. Men det bör vi givetvis få om vi ska kunna driva avdelningen för yttre åtgärder.
Jag ser verkligen fram emot morgondagens diskussioner i det informella trepartsmötet som följs av själva debatten. Låt oss hoppas att det blir ett givande medbeslutandeförfarande när det gäller siffrorna för 2011.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Fru talman, herr Lewandowski, mina damer och herrar! Jag har med stort intresse lyssnat till era anföranden, och jag är mycket nöjd med att prioriteringen som rör den största förändringen i 2010 års budget, den som är relaterad till ungdomar, som jag föreslog och som budgetutskottet har antagit, har fått ert stöd och väckt ert intresse. Det gör mig mycket motiverad.
Jag skulle ännu en gång vilja betona det som ni helt riktigt har uppmärksammat i diskussionen, nämligen att vi har väldigt lite handlingsutrymme. Det innebär att det finns en ännu större anledning att vädja till kommissionen att visa ambitioner, föreställningsförmåga och mod att sätta i gång en översyn och eventuell ändring av det fleråriga finansiella ramverket. Som ni vet är år 2011 det fleråriga finansiella ramverkets femte år. Det är på tiden att vi drar lärdom av dessa fyra år. Det femte året måste bestämt bli bättre!
Det står naturligtvis klart att vi kämpar med en finansiell och ekonomisk kris som skiljer sig åt i olika länder. Vissa länder visar tecken på att vara på väg ut ur krisen, vilket dock inte ändrar det faktum att vi måste vara ambitiösa, eftersom fonder avsedda för innovation, forskning, ungdomar, genomförande av den gemensamma marknaden och genomförande av den gemensamma marknadens friheter faktiskt utgör en liten del av EU:s budget. Alla de genomförda besparingarna bör inte, enligt mig, påverka denna del av EU:s budget.
Många av er har uttryckt något som jag håller med om - att ungdomarna är Europeiska unionens framtid. Icke desto mindre vill jag tillägga att de inte endast är framtiden eftersom de lever här och nu, i dag. De håller på att utbilda sig i dag och de söker arbete i dag. Ungdomar är inte bara vår framtid, de är vår nutid. Att investera i unga människor är en investering i vad som händer här och nu. Vi bör fortsätta att påminna oss själva om detta.
Jag vill också säga några ord om det utvidgande resonemanget om EU:s budget. Det handlar inte bara om ungdomar utan om en vidare förståelse som också inkluderar ämnen relaterade till ungdomar, likväl som i ett bredare perspektiv rör frågor relaterade till utbildning och praktik. Jag anser att Europas mervärde är mycket tydligt här. Vi bör inte glömma att vi verkar i ett enat Europa, där tankars och människors rörlighet faktiskt är ett par av våra viktigaste värderingar och vi ständigt bör sträva efter detta.
Jag vill också säga några få ord för att sammanfatta debatten om Europaparlamentets budget. Visserligen ersätter jag föredraganden, men jag vill ändå säga några få ord och betona något som betänkandet från budgetutskottet redan innehåller. Det är givetvis viktigt att hela tiden tänka på besparingar, samt att alltid tänka på om de utgifter som spenderas är motiverade och de bästa möjliga. Denna reflektionsprocess pågår ständigt och borde röra oss alla. Detta kommer säkert att speglas i Europaparlamentets betänkande.
Jag hoppas mycket på att denna debatt, som har ägt rum på en så sen tid, inte har varit bortkastad för någon av oss. Jag hoppas väldigt mycket på att Janusz Lewandowski kommer att lyssna till allt som har sagts här, och att han inte har glömt att han nyligen var ledamot i parlamentet. Jag hoppas dessutom att denna debatt kommer att göra avtryck i budgetförslaget som kommissionen har lovat att presentera den 27 april. Jag kommer naturligtvis gärna att upprepa allt detta om och om igen, under våren och ända till hösten, men icke desto mindre skulle jag vara mycket glad om några av förslagen som redan har lagts fram här skulle införlivas i kommissionens förslag, så att vi trots allt inte måste upprepa allt. Ännu en gång vill jag tacka för er uppmärksamhet.
Talmannen
Den gemensamma debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon.
Skriftliga förklaringar (artikel 149 i arbetsordningen)
Edit Herczog  
skriftlig. - För det första vill jag erinra om att även om EU kunde reagera kollektivt på den finansiella och ekonomiska krisen genom att anta en ekonomisk återhämtningsplan för Europa, är situationen i Europa på det stora hela fortfarande otillfredsställande. Det är oundvikligt att följande prioriteringar måste beaktas för budgetriktlinjerna 2011: noga övervakning av genomförandet av FP7, vilket kommer att ha nått sin mogenhetsgrad 2011, utvecklingen av den nyligen upprättade europeiska rymdpolitiken och främjandet av vetenskapliga och tekniska framsteg, stödjandet av innovativ teknik och hållbar utveckling, utmaningarna relaterade till hållbar energi och bekämpning av klimatförändringarna. Dessa prioriteringar kommer att kräva ytterligare budgetresurser, särskilt gäller det finansieringen av ITER och en europeisk strategisk plan för energiteknik och främjande av energieffektivitet, Galileo-projektet, programmet GMES och Europeiska institutet för innovation och teknik och ett riktigt genomförande och utvärdering av pågående pilotprojekt och förberedande åtgärder.
Jag litar på att dessa nyckelfrågor kommer att beaktas på ett lämpligt sätt under det kommande budgetförfarandet för 2011.
Cătălin Sorin Ivan  
Detta år kommer budgetförfarandet att undergå den största reformen sedan införandet av det fleråriga finansiella ramverket 1988. Medan budgetförfarandereformen i egentlig mening pågår kommer hela budgetramverket att behöva anpassas till de nya institutionella förutsättningarna som införts genom Lissabonfördraget, huvudsakligen till den europeiska avdelningen för yttre åtgärder. Icke desto mindre anser jag att huvudmålet i den kommande budgeten kommer att vara att stödja politiken i nya EU 2020-strategin. Detta projekt kommer endast kunna nå framgång om vi tillhandahåller nödvändig finansiering för det. Annars kommer strategin att sluta precis som den förra, Lissabonstrategin, och gå miste om det väsentliga när det gäller att uppnå något av de uppsatta målen. När det gäller detta delar jag föredragandens uppfattning, och jag vill betona hur viktig politiken för ungdom, utbildning, forskning och innovation är. Jag anser att de utgör de hörnstenar på vilka vi måste bygga både 2011 års budget och vår vision inför framtiden.
Jarosław Kalinowski  
EU:s budget för 2011 bör tydligt stödja de huvudsakliga trenderna i unionens strategi inför nästa decennium. Detta inbegriper teknisk innovation, hållbar utveckling, bekämpande av klimatförändringarna och bevarande av den biologiska mångfalden.
Stöd till utveckling av utbildningssystem, med stöd från tvärvetenskapliga investeringar, är också starkt motiverat. Pengarna måste investeras i företag som garanterar att de som tar examen får arbete. Om vi inte stödjer ungdomen i dag kommer vi att stå inför de dystra utsikterna av en nedgång i den ekonomiska tillväxten, och kanske till och med ännu en kris.
Vi behöver inte bli påminda om behovet av att intensivt utveckla informationstekniksektorn samt om att vi måste säkerställa att våra medborgare har tillgång till digital teknik. Detta kommer att underlätta för utbildning inom området informationsteknik, likväl som göra det lättare att erhålla information, särskilt för människor som bor i jordbruksområden.
Petru Constantin Luhan  
Jag vill lägga till några kommentarer till dem som getts av föredraganden och övriga ledamöter under debatterna om prioriteringarna för 2011 års budget. Enligt vad som tillkännagavs av kommissionen i januari är det ambitiösa planer på gång när det gäller Galileo-projektet. De första tjänsterna som erbjuds enligt detta system kommer att lanseras i början av 2014: öppna tjänster, reglerade offentliga tjänster och ”söka och spara”-tjänster (search and save services). Tester kommer också att börja genomföras 2014 på livräddande tjänster och kommersiella tjänster. Låt mig påminna er om att Galileo är nödvändigt för den högteknologiska industrins framtid i Europa. Det kommer att skapa nya marknader och göra Europa till en global konkurrent i fråga om teknik. Politiken för TEN-T har fram tills nu gett stöd till förberedelserna av detta stora europeiska projekt, och när det väl sätts i drift kommer det att vara möjligt att använda transportinfrastrukturen mer effektivt. Sammanfattningsvis anser jag att Galileo måste få tillräckligt med medel från EU:s budget i framtiden så att man kan förverkliga detta ambitiösa projekt.
Marian-Jean Marinescu  
Budgetarna för 2010 och 2011 kommer att antas under förhållanden som innebär unika utmaningar. Därför måste vi hitta den optimala lösningen för att genomföra Lissabonfördraget, vilket i sig innebär en stor finansiell utmaning. Vi måste också hitta sätt att dämpa effekterna av den finansiella kris som fortfarande är kännbar i många medlemsstater. Europaparlamentet måste öppet diskutera utgiftstaket för rubrik 5 för 2011. För att kunna följa riktlinjerna i den fleråriga budgetramen måste vi skapa en balans mellan att avsätta medel för att täcka samtliga krav och att bibehålla budgetdisciplinen, även om det innebär att vi måste begränsa utgifterna. Vi måste i första hand standardisera de administrativa utgifterna genom att helt föra in dem under rubrik 5 och göra en realistisk granskning av utgiftstaket. Framför allt är det viktigt att skapa ett interinstitutionellt samarbete för att främja utbytet av god praxis och fortsätta undersöka möjligheterna att effektivisera olika rutiner. Vi måste dessutom lägga särskild vikt vid att övervaka och analysera olika områden som direkt påverkar budgeten, och vi måste hitta alla tänkbara sätt att fördela och spara resurser.
Bogusław Sonik  
Arbetet med budgeten för 2011 har påbörjats. Bland annat diskuteras om parlamentet skulle kunna ändra budgetplanen för 2007-2013 inom områden som ”konkurrenskraft och sammanhållning för tillväxt och sysselsättning”. Vi arbetar dessutom med strategin för EU 2020, som ska inriktas på att främja innovation, stödja företagen och investera i forskning, ny teknik och regional utveckling. Låt mig särskilt framhålla ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som är avgörande för att garantera en varaktig ekonomisk tillväxt i EU och en fullständig integrering av medlemsstaterna. I artikel 174 i Lissabonfördraget nämns politiken för bergsregionerna som en speciell typ av regionalpolitik, vid sidan av öregioner och gränsöverskridande regioner. För att kunna främja en harmonisk utveckling bör unionen vidta åtgärder som leder till en förstärkning av dess ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. Framför allt måste vi prioritera minskade skillnader i sysselsättningsnivå för regioner som utmärks av särskilda naturliga och geografiska förhållanden. Bergsområden och bergnära områden svarar för nästan 40 procent av EU:s territorium och nästan 20 procent av EU:s medborgare. För att klara bergsregionernas särskilda ekonomiska och fysiska problem krävs det överstatliga regler som styr mål och principer för en särskild bergspolitik i medlemsstaterna och, vilket är ännu viktigare, att man garanterar en tillräcklig finansiering för projekt och program för framför allt de regionerna. Jag anser att finansiellt stöd för bergsregionerna bör inkluderas i den nya budgetplanen och i EU 2020-strategin.
Iuliu Winkler
skriftlig. - (HU) Nästa år blir första året för genomförandet av EU 2020-strategin, vilket skulle kunna bli en ny fas i EU:s utveckling. Följaktligen blir budgeten för 2011 extremt viktig vad gäller den finansiella planeringen inför kommande år. Budgetprioriteringarna måste omfatta EU:s reaktioner på utmaningarna från den globala krisen. Från den synpunkten är EU 2020-strategin en mycket viktig faktor. Prioriteringarna i den föreslagna budgeten för 2011 kan emellertid inte leda till en ändring av EU:s grundläggande politik. I framtiden måste vi ägna stor uppmärksamhet åt sammanhållnings- och strukturpolitiken samt jordbrukspolitiken. Dessutom måste vi tänka på stödet åt de små och medelstora företagen, eftersom EU:s möjligheter att bli en hållbar och konkurrenskraftig ekonomi beror på dem. Vi får inte för ett ögonblick glömma bort att de politiska åtgärder som nämns är ett uttryck för den solidaritet som är grundtanken i den europeiska integrationen.
