Luonnonkatastrofit Euroopan unionissa
Puhemies
(PL) Aluksi joitakin hyvin murheellisia tietoja, jotka koskevat Euroopan tulvia. Eurooppaa on jälleen tänä vuonna kohdannut tulvakatastrofi. Viime aikoina ovat joutuneet kärsimään Belgia, Ranska, Alankomaat ja Pohjois-Italia - tällä hetkellä Keski-Italiassa on tulvia - samoin kuin Lounais-Englanti ja useat muut maat. Koska alan hetken kuluttua jakaa puheenvuoroja, mainitsette kenties puheenvuorojenne yhteydessä muitakin esimerkkejä Eurooppaa koetelleista ankarista tulvista.
Ne ovat vaatineet kuolonuhreja sekä aiheuttaneet arviolta monien miljoonien eurojen aineelliset vahingot. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto perustettiin kahdeksan vuotta sitten auttamaan luonnonkatastrofeista kärsiviä maita. Solidaarisuusrahastovaroja on tähän mennessä käytetty 33 vakavassa luonnonkatastrofissa. Jaamme tänään uhrien perheiden ja kaikkien niiden tuskan, joilta vesi on vienyt koko omaisuuden. Tiedämme, että nämä ovat kauheita, poikkeuksellisia tapauksia kaikkien niistä kärsineiden elämässä.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, viime viikkoina tuhoisat tulvat ovat koetelleet useita Euroopan maita ja lamaannuttaneet niistä kärsineiden alueiden asukkaat.
Viime viikolla neljä Belgian kansalaista menetti henkensä Vallonian Brabantin, Itä-Flanderin ja Hainaut'n lääneissä, pääkaupungin ja maan pohjoisosan välisellä rajalla. Ainakin viranomaisten mukaan tulva oli pahin 50 vuoteen. Kahdessa päivässä saatiin yhtä paljon sadetta kuin tavallisesti kuukaudessa. Tilanne oli niin paha, että tarvittiin armeijaa evakuoimaan pahiten kärsineet alueet.
Samanlaisia tilanteita syntyi Ranskan länsiosassa, jossa monet kulkukelvottomat tiet ruuhkauttivat liikennejärjestelmän. Syyskylvöjä ei voitu tehdä jatkuvan sateen takia, joka esti pääsyn pelloille.
Myös kotimaani Italia kärsi 20 päivää sitten vakavia vahinkoja Venetossa, jossa kaksi ihmistä kuoli, Friuli-Venezia Giuliassa, Liguriassa ja Calabriassa, joissa kussakin oli yksi kuolonuhri, sekä Salernon maakunnassa Campaniassa ja Toscanassa, joissa kolme ihmistä kuoli ja kymmenittäin ihmisiä loukkaantui, kun heidät piti pelastaa mudasta ja raunioista, ja lisäksi Rovignossa yksi ihminen on edelleen kateissa.
Pelkästään kaikkein kiireellisimpien töiden osalta vahinkojen määrä ylittää 1 miljardi euroa, ja siihen on vielä lisättävä rakenteellisiin töihin tarvittavat varat. Yli 4 500 ihmistä joutui kodittomiksi, 280 kuntaa ja yli 500 000 ihmistä joutui kärsimään, maatalousalueita tuhoutui ja 150 000 karjaeläintä kuoli.
Haluan korostaa kahta näkökohtaa. Ensimmäinen niistä on avustustoimien poikkeuksellisen sujuva käynnistäminen ja yhteisöllinen yhteisvastuu, jota osoitettiin lähettämällä tuhansia vapaaehtoisia uhrien tueksi hätätilanteen alkuvaiheessa. He ansaitsevat parlamentin kiitokset ja arvonannon.
Toinen näkökohta liittyy niihin vaikutuksiin, joita katastrofi aiheuttaa pitkällä aikavälillä. Euroopan valmistusteollisuuden rakenteet muodostuvat pienistä ja keskisuurista yrityksistä, jotka ovat menettäneet kaiken: koneet, ajoneuvot ja materiaalit. Sama koskee tuhansia maatiloja, joissa sadon lisäksi ovat tuhoutuneet myös mudan käyttökelvottomiksi tekemät traktorit, koneet ja siemenet ja joiden tallit ja karjatilat ovat joutuneet tulvan alle hukuttaen tuhansittain nauta- ja siipikarjaa.
Nämä maatilat, jotka jo talouskriisi oli ajanut ahtaalle, ovat nyt joutumassa vararikkoon. Ajan mittaan tulvat tuhoavat tuotantojärjestelmän aiheuttaen työttömyyttä ja tulvan koetteleman maaperän kulumista. Siksi Euroopan on kiireesti tehtävä osuutensa vakuuttamalla tulvista kärsineiden maiden hallitukset valmiudestaan solidaarisuusrahaston käyttöönottoon.
Meidän on vastattava välittömästi maidemme kansalaisille, jotka yhä edelleen kärsivät tämän valtavan kriisin seurauksista ja joilla on oikeus tuntea, että parlamentti on heidän tukenaan ja että Euroopan unioni antaa merkittävää tukea, vaikka se merkitsisi varojen käyttöönottoa koskevien tiukkojen perusteiden sivuuttamista ja vaikka vuoden 2011 talousarviota ei hyväksyttäisi.
Edite Estrela
S&D-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, haluan Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän puolesta osoittaa solidaarisuutemme kaikille luonnonkatastrofien koettelemille alueille ja esittää vilpittömän osanottomme myrskyjen uhrien perheille. Vuoden 2010 alussa Portugalissa Madeiran autonomiselle alueelle iskeneen katastrofin aiheuttaman murhenäytelmän laajuus järkytti maailmaa. Pian sen jälkeen Xynthia-myrsky koetteli Ranskaa. Äärimmäiset sääilmiöt vaivasivat myös Espanjaa, Belgiaa, Saksaa ja Alankomaita aiheuttaen huomattavia vahinkoja.
Keski-Euroopassa kesätulvista on tulossa yhä yleisempiä ja tuhoisampia. Tuhannet ihmiset ovat joutuneet pakenemaan kodeistaan Tšekin tasavallassa, Slovakiassa, Unkarissa, Itävallassa, Puolassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja lukuisat tehtaat ovat joutuneet lopettamaan toimintansa. Joka vuosi tulipalot tuhoavat satojatuhansia hehtaareita metsää Etelä-Euroopassa. Ilmastonmuutoksen arvellaan pahentavan tilannetta ja luonnonkatastrofien, jotka aiheuttavat hirvittävää tuhoa vaatimalla kuolonuhreja, tuhoamalla ympäristöä ja vähentämällä taloudellista toimintaa, uskotaan lisääntyvän. On välttämätöntä torjua, tutkia ja hallita riskejä asianmukaisesti.
Katastrofien vähentämistä koskevan YK:n kansainvälisen strategian mukaan parempi kaupunkisuunnittelu rannikkoalueilla ja ekosysteemien säilyttäminen voivat vähentää luonnonkatastrofien vaikutuksia. Toisaalta pelastuspalvelujärjestelmiä olisi vahvistettava, EU:n valmiusvälineitä yksinkertaistettava ja asetusten täytäntöönpanosääntöjä muutettava joustavammiksi. Arvoisa puhemies, käytitte puheenvuoron solidaarisuusrahastosta. On käsittämätöntä, että neuvosto edelleen estää parlamentin hyväksymän uuden solidaarisuusrahastoasetuksen voimaantulon. Huomautan myös, että parlamentti hyväksyi hiljattain ehdotuksen eurooppalaisen kuivuuden seurantajärjestelmän perustamisesta; se jakaa tietoa kuivuuden vaikutuksista sekä vastaa niiden lievittämisestä ja seurannasta. Asioita voidaan muuttaa myös investoimalla enemmän ennaltaehkäisemiseen ja huolehtimalla paremmin henkilöstön valmennuksesta ja koulutuksesta.
Dirk Sterckx
Arvoisa puhemies, luonnollisesti on tärkeintä osoittaa myötätuntoa uhreille. Kotimaassani on hukkunut neljä ihmistä, ja olen kuullut, että myös muissa maissa sadattuhannet ihmiset ovat kärsineet yrityksiinsä ja koteihinsa kohdistuvia valtavia taloudellisia ja henkisiä vahinkoja. Ensimmäiseksi ajattelemme tietenkin heitä. Viime viikkoina, kuukausina ja jopa vuosina vesi - toisin sanoen tulvat - on aiheuttanut ongelmia useissa jäsenvaltioissa. Esitän kysymyksen komissiolle: Olisiko mielestänne näiden tapahtumien arvioimiseksi hyödyllistä kutsua koolle useiden jäsenvaltioiden ja useiden alueiden asiantuntijoita ja antaa heille tilaisuus kertoa, mitä mieltä he ovat tapahtumista, jotta voimme saada paremman käsityksen niiden syistä? Asia on hyvin monimutkainen, mutta jos pystymme selvittämään syyt perinpohjaisesti, pystymme nähdäkseni myös keskustelemaan kyseisten asiantuntijoiden kanssa parannuskeinoista. Mielestäni kustakin valuma-alueesta olisi tarkoituksenmukaista tehdä riskianalyysi, sellainen kuin vesipuitedirektiivissä tekemämme ympäristöriskianalyysit. Meidän on kuultava asiantuntijoita myös ennaltaehkäisevistä toimista. Miten voimme estää tällaisen katastrofin toistumisen? Rankkasateita on odotettavissa edelleen, ja ne keskittyvät tietyille alueille; se on pohjimmiltaan ollut tulvien syy. Lopuksi totean, että jos joudumme uuteen hätätilanteeseen, meidän on varmistettava, että pystymme toteuttamaan paremmin koordinoituja toimenpiteitä vedenpoiston kehittämiseksi. Pyydän komissiota kutsumaan koolle asiantuntijoita, jotta voimme kunnolla arvioida viimeaikaiset katastrofit.
Isabelle Durant
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, minäkin haluan Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän puolesta esittää osanottoni kaikille niille perheille ja ihmisille, joita nämä järkyttävät tulvat ovat koetelleet, kaikille niille, jotka ovat menettäneet rakkaitaan ja kaikille niille, jotka ovat kärsineet aineellisia vahinkoja. Haluan kuitenkin mainita myös kaikki palomiehet, pelastustyöntekijät ja vapaaehtoiset, jotka ovat olleet erittäin aktiivisia viime viikkoina kaikilla tulva-alueilla, ja kiittää heitä.
Uhreja on avustettava ja heille on maksettava korvauksia, ei ainoastaan hyvin lyhyellä aikavälillä vaan myös tulevina kuukausina. Meidän on myös kehitettävä johdonmukainen ja innovatiivinen strategia, jolla puututaan ongelman perimmäisiin syihin, ja ehdotan komissiolle kolmentyyppisiä toimenpiteitä.
Ensinnäkin meidän on toteutettava kunnostus- ja rakennushankkeita maaperän läpäisykyvyn lisäämiseksi, sillä joka kerta kun rakennetaan teollisuusalue, kauppakeskus tai asuinalue, se on suunniteltava siten, että estetään maaperän läpäisykyvyn heikkeneminen vähä vähältä. Tämä varotoimi ei koske ainoastaan tulva-alueita.
Toiseksi meidän on tarkistettava maatalouskäytäntöjämme. Voimaperäiset maataloustoimet ovat tehneet maaperästä alttiimman äkillisille säänmuutoksille. Siksi meidän on tehostettava kaikkia maatalouden ympäristötoimenpiteitä näiden periaatteiden mukaisesti.
Lisäksi on vielä kysymys kaupunkien varoittamisesta ja koordinoinnista, jotta ne voivat varautua tällaisiin tapahtumiin ja puuttua niihin tapahtumahetkellä. Mielestämme tiedonvälitys ja toimeenpano eivät toisinaan ole olleet riittävän nopeita, ja on selvää, että koordinoitujen säävaroitusten antamiseksi on kehitettävä toimivampia menettelytapoja.
Siksi ehdotan, että Euroopan unioni tarkastelee uudelleen kaikkia toimintalinjojaan - ennaltaehkäisytoimia ja aktiivisia toimia kaikilla muilla aloilla - ja kehittää sellaisia menettelytapoja, joista voi olla apua tässä asiassa, sillä muuten, kun jokseenkin äärimmäiset sääilmiöt muutaman kuukauden kuluttua toistuvat, joudumme jälleen esittämään täällä osanottomme uhreille - ihmisille, perheille ja yrityksille. Mielestäni meidän pitäisi välttää se, ja voimme tehdä niin kaikissa toimintalinjoissamme.
Julie Girling
Arvoisa puhemies, omakin ryhmäni esittää vilpittömän osanottonsa uhreille. Minulla on hyvin henkilökohtaista kokemusta tästä; oman alueeni tulvat todellakin toivat minut ensi kerran kosketuksiin Euroopan parlamentin kanssa ja innostivat minua lopulta pyrkimään sen jäseneksi, joten solidaarisuusrahaston käyttöönotto tuolloin oli minulle todella suuri tapaus. Vielä tällä viikolla omalla alueellani Cornwallissa on tulvinut lisää.
Dirk Sterckx toi jo esiin sen, mitä halusin sanoa, mutta mielestäni se kannattaa toistaa. Mielestäni ennakkovaroitukset ovat tärkeitä, mutta me kaikki tiedämme, miten nopeasti säärintamat liikkuvat ja miten nopeasti sää vaihtelee. Pohdin, onko tosiaan järkevää rahankäyttöä sijoittaa suuria summia sellaisiin ennakkovaroituksiin, jotka koskevat oikeastaan jo sillä hetkellä vallitsevaa säätä. Kyse on siitä, miten toimitaan, kun varoitus on saatu. Kuten Dirk Sterckx totesi, Eurooppa voisi varmasti saada paljon lisäarvoa hoitamalla asiat siten, että voimme oppia toinen toisiltamme.
Tiedän, että Gloucestershiressa, josta olen kotoisin, saimme tulvien jälkeen suurta apua erityisesti yhteyksistä Itävallan alueisiin, joilla oli paljon kokemusta tulvista korkeilla alueilla. Meillä sitä ei ollut.
Mielestäni olisi erittäin hyvä ajatus, että komissio keskittyisi alueellisten yhteyksien luomiseen, jotta voimme oppia toinen toisiltamme selviytymiskeinoja, sillä tämä ei selvästikään ole ohimenevää.
Lothar Bisky
Arvoisa puhemies, haluan Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmän / Pohjoismaiden vihreän vasemmiston puolesta ilmaista myötätuntoni uhreille ja tulvien koettelemille ihmisille. Kaikki parlamenttiryhmät ovat tästä yksimielisiä. Olemme samaa mieltä myös siitä, että apua on annettava nopeasti. Paljon järkeviä asioita on jo sanottu. Minun ei tarvitse toistaa niitä, mutta kannatan kyllä niitä täysin. On vielä yksi näkökohta, jota haluan korostaa, ja se on pitkän aikavälin vahingot. Ei pidä unohtaa, että monilla seurauksilla on pysyvämpi vaikutus luonnonympäristöön kuin voimme tällä hetkellä aavistaa. Siksi minusta tuntuu tärkeältä kohdentaa solidaarisuusrahasto ja toteuttamamme toimenpiteet näihin luonnontuhojen pitkäaikaisvaikutuksiin.
Haluan vielä esittää viimeisen huomautuksen. Voimme istua täällä keskustelemassa tästä asiasta, mutta tärkeintä on, että annamme tukea, jotta ihmiset voivat alkaa järjestää itselleen apua, sillä heillä on parempi käsitys paikallisista olosuhteista kuin meillä täällä parlamentissa.
Mara Bizzotto
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan ryhmäni puolesta ilmaista solidaarisuuteni kaikille tulvan koettelemille kansalaisille. Haluan kuitenkin puhua omasta alueestani, 5 miljoonan asukkaan alueesta, jossa tulva koetteli 500 000:tta ihmistä 131 kunnan alueella; lisäksi 7 000 asukasta joutui poistumaan asuinpaikaltaan, 140 km2 jäi tulvan alle, kolme sairaalaa ja terveydenhuoltolaitosta evakuoitiin ja kaksi ihmistä kuoli. Maatalous kärsi suurta vahinkoa ja vaikutukset kohdistuivat täysimääräisesti myös 23 prosenttiin Veneton yritysrakenteesta. Tämän on vain tarkoitus antaa teille käsitys katastrofin laajuudesta.
Euroopan on tehtävä enemmän. Euroopan on otettava solidaarisuusrahasto käyttöön, ja tiedämme, että jos talousarviota ei hyväksytä, rahastoa ei voida ottaa käyttöön. Helppohan meidän on istua täällä puhumassa hienoista strategioista, kehittämissuunnitelmista ja fantastisista ohjelmista. Euroopan pitäisi myös investoida enemmän hydrogeologisten vaarojen tutkimukseen ja ennaltaehkäisyyn, edistää vastuullista maankäytön suunnittelua ja myöntää kannustimia varhaisvaroitusjärjestelmien käyttöön ja kehittämiseen.
Sen on investoitava enemmän hydraulisiin tulvientorjuntarakenteisiin, sillä jokemme ovat vaaravyöhykkeessä ja vaarantavat edelleen kansalaisten terveyden. Siksi toivon vilpittömästi, että Eurooppa kerrankin löytää ratkaisun ja antaa äänensä kuulua, sillä sitä syytetään usein siitä, että se on etääntynyt liiaksi kansalaisistaan.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Olga Sehnalová
Sekä luonnonkatastrofeja että teollisuusonnettomuuksia tapahtuu valitettavasti Euroopassa melko usein, kuten olemme Unkarissa hiljattain tapahtuneesta järkyttävästä myrkkylietevuodosta havainneet. Euroopan unionin uskottavuus järjestelmänä, joka osoittaa tarpeen tullen yhteisvastuuta, riippuu kyvystä järjestää tehokasta ja eritoten nopeaa apua vahinkoja kärsineille alueille ja niiden kansalaisille. Olennaisinta tässä on aika. Kaikenlaista apua koskevien sääntöjen olisi siksi oltava mahdollisimman joustavia erityisesti rajatylittävissä katastrofeissa. Vaikuttaa huonolta, että vahinkoja kärsineen alueen edellytetään saavuttavan etukäteen määritellyn odotettavissa olevan vahinkotason alueen koosta ja vahingon vakavuudesta riippumatta. Tosiasiassa on mahdotonta ennakoida kaikkea. Siksi kannatan varauksetta muutoksia, joiden tavoitteena on varojen tehokas ja nopea käyttöönotto. Sillä, että kykenemme auttamaan omia kansalaisiamme, on nähdäkseni huomattavan myönteinen vaikutus EU:sta saatavaan käsitykseen. Mikä olisi parempi tapa osoittaa, että Eurooppa on kansalaisiaan varten?
