Gripiepideemia (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus gripiepideemia kohta.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Härra juhataja, tänan teid võimaluse eest pöörduda Euroopa Parlamendi poole tema viimasel töönädalal gripiviiruse A(H1N1) üleilmse leviku teemal. Kõigepealt annaksin teile lühiülevaate praegusest olukorrast ning seejärel sellest, mida EL on teinud, et seda kriisi ohjata.
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) viimane aruanne näitab, et praegu on ELis ja EFTA riikides 94 gripiviirusesse A(H1N1) haigestumise kinnitatud juhtu ja 20 tõenäolist juhtu. Enamik neist inimestest on viibinud mõjutatud piirkondades väljaspool Euroopat, aga mitte kõik. Teatatud on kaheksast inimeselt inimesele toimunud ülekandumisest, ühel juhul on haigus kandunud üle isegi tervishoiutöötajale.
Ent me võime tunda rõõmu, et ükski sellesse viirusesse nakatunud patsient ELis ei ole veel surnud. Rohkem kui nädala jooksul oleme jälginud nakkuse levikut Mehhikos, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, ELi liikmesriikides ja teistes riikides.
Mehhikos on mõju üldsusele ja majandusele muutunud tõsiseks. Me hindame ja tunnustame Mehhiko ametiasutuste tehtud tohutuid pingutusi, et viiruse levikut piirata ja aidata nakkuse käes kannatavaid inimesi.
Nakkushaigusi käsitlevad ELi õigusaktid kohustavad liikmesiike teatama sellistest puhangutest ja meetmetest, mida nad pakuvad välja nende vaigistamiseks. ECDC-l on järelevalvevõrgustikud, mis jälgivad teatatud juhtumite arvu. Seetõttu on meil päris täpne ülevaade olukorra kujunemisest kogu Euroopas ning see on aluseks, et teha vastutustundlikult asjakohaseid ja tõhusaid otsuseid selle kohta, kuidas meie piiratud ressursse kõige paremini kasutada.
Nakkuse üleilmne levik oli piisavalt tõsine põhjus, miks Maailma Terviseorganisatsioon otsustas 29. aprillil tõsta oma pandeemia häireaste viienda astmeni, täheldades, et inimeselt inimesele ülekandumine on toimunud vähemalt kahes piirkonnas. Komisjon on pidevalt tegutsenud tihedalt koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga.
Minu talitused teevad palju tööd selle nimel, et viia ellu meetmed vastavalt ühenduse pandeemiliseks gripiks valmisoleku kavas määratletule, et lahendada praeguse puhanguga seotud probleeme. Komisjon käivitas 24. aprillil rahvatervise projekti ning sellest ajast alates on minu talitus olnud pidevas valmisolekus.
Komisjon on alates laupäevast, 25. aprillist, pidanud iga päev kohtumisi liikmesriikide nakkushaiguste võrgustiku ja ELi terviseohutuse komiteega. Neil kohtumistel vaadatakse üle epidemioloogiline olukord, arutatakse ja otsustatakse meetmeid ja asjakohaseid õigusakte.
Arutatud on üldsuse teavitamist sellest, kuidas hoiduda nakatumast ja teha teadlikke valikuid reisimise kohta, et tagada ühtne sõnum kõigist liikmesriikidest, seda tuginedes ECDC teaduslikele nõuannetele ja kooskõlastatult Maailma Terviseorganisatsiooniga. Otsustasime suurendada järelevalvet hooajalise gripi puhul, mis peaks tavaliselt olema lõppenud 20. nädalal, et määrata kindlaks sellesse uude gripiviirusesse nakatumise juhud.
Komisjon võttis 30. aprillil vastu õiguslikult siduva haigusjuhu määratluse nakkushaigusi käsitlevate ELi õigusaktide alusel ning see otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas 1. mail.
Kuna meditsiinilised vastumeetmed, nagu viirusevastased ravimid ja vaktsiinid, on selle ohu puhul meie rahvatervisealaste tõrjemeetmete keskmes, siis kohtusin kolmapäeval, 29. aprillil Euroopa tootjatega, et saada värskeimat teavet selle kohta, millised tooted on väljatöötamisel, uute vaktsiinide ajakavade kohta ning teha kindlaks, kas ELi sekkumine saab tarneid kiirendada. Koos liikmesriikidega arutame, kuidas kõige paremini optimeerida viirusevastaste ravimite olemasolevate varude kasutamist, rakendades ELi terviseohutuse komitee kooskõlastusmehhanismi.
Saan öelda Euroopa Parlamendile ka seda, et pärast minu taotlust eesistujariigile Tšehhile tuli 30. aprillil kokku tervishoiunõukogu ja võttis vastu kindlad järeldused, milles rõhutatakse veel kord vajadust reageerida kooskõlastatult uuele gripiohule.
Nõukogu tuletas meelde liikmesriikide õiguslikku kohustust kooskõlastada oma järelevalvet ja reageerimist terviseohtudele ning leppis kokku, et mõjutatud piirkondadesse reisimise piiramine ei ole põhjendatud rahvatervisealane tõrjemeede. Ent nõukogu leppis kokku ka selles, et üldsuse ulatuslik teavitamine on vajalik ning reisijad peaksid saama teha teadlikke otsuseid.
Komisjon arutab praegu nõukogu 30. aprilli järeldustes toodud punktide viivitamatu rakendamise kava. See hõlmab vaktsiinide väljatöötamist, vaktsineerimisstrateegiat, suuniseid vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite varude parimaks kasutamiseks, kaitse- ja ennetusmeetmeid ning üldsusega suhtlemist ja üldsuse teavitamist.
Selge on see, et me kõik saame kasu lõimunud Euroopa majandusest ja ühiskonnast. Ent see kasu toob kaasa ka vastutuse. See tähendab, et me peame tegema koostööd võtmaks vaid selliseid meetmeid, mis on tõenditega põhjendatud. See on vajalik, kui soovime hoida ära tervishoiukriisi muutumist ka majanduskriisiks. Aga me ei tohiks põhjendamatult keskenduda vaid nende sündmuste negatiivsetele aspektidele. Tänu komisjoni tehtud ettevalmistustele pärast linnugrippi mõni aasta tagasi on ELil olemas süsteemid, et reageerida ühiselt ja tõhusalt sellele ohule.
Ma tean, et viimasel ajal, Euroopa valimiste lähenedes, on siin parlamendis arutatud selle üle, mida Euroopa tegelikult kodanike jaoks tähendab. Arvan, et praegusel keerulisel ajal näeme mõnda asja selgemini. Euroopa tähendab solidaarset tegutsemist selle ohu vastu. See tähendab koostööd, teabe, kogemuste ja oskuste jagamist, nii et saame tegutseda üheskoos parimate võimalike teadmiste põhjal. See tähendab uuendust koos Euroopa rahastatud teadusuuringutega, mis aitavad vaktsiini tootma hakata nii kiiresti kui võimalik. See tähendab suutlikkust selle kaudu, et Euroopa institutsioonid võimaldavad kõigil liikmesriikidel ühisele kriisile viivitamata ja tõhusalt reageerida. Just seda pakub Euroopa kodanikele.
Olukord on seega tõesti tõsine, aga me oleme paremini kui kunagi varem ette valmistatud, et selle ohuga hakkama saada. Olles näinud Euroopa tervishoiuministrite otsusekindlust möödunud nädalal - ja kõik 27 ministrit olid kohal -, olen kindel meie suutlikkuses lähinädalatel reageerida.
Antonios Trakatellis
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (EL) Härra juhataja, lugupeetud volinik, esiteks tänan teid meile antud teabe eest, mis oli põhjalik, ning avaldan heameelt teie võetud meetmete üle. Sooviksin juhtida teie tähelepanu kolmele põhiküsimusele, mida te samuti nimetasite ning mida ma pean tähtsaks, et me saaksime võimalikule pandeemiale reageerida.
Esimeseks küsimuseks on kavad, mis meil on olemas ja mille nõukogu, Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament on seoses linnugripiga juba läbi töötanud. Meil on seega kavad, mis on tegelikult üsna head, vaatamata asjaolule, et erinevate valdkondade teadlased on teatud puudujääke kritiseerinud. Seetõttu tahaksin küsida, kas need kavad on valmis, kas liikmesriigid on need vastu võtnud ja kas need on juba valmis kohaldamiseks, kuna siinkohal on nõrgim lüli väga tähtis, ning lisaks on tegemist kooskõlastamisega, mida te mainisite; mul on hea meel kuulda, et te olete valmis selle koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskusega ette võtma kogu gripiteema puhul.
Teine küsimus, mida soovin mainida, on viirusevastased ravimid. Liikmesriikidele kehtestati kohustus tagada piisav varu. Viirusevastaseid ravimeid kasutatakse ka raviks, aga muidugi on need mõeldud ennetuseks ning selle jaoks peavad olema suunised, sest neid ei saa kasutada suvaliselt; neid tuleb kasutada nõuetekohaselt.
Kolmas küsimus, mille sooviksin tõstatada, on see, et oleks kasulik, kui me suudaksime uuele gripile leida vaktsiini. See vaktsiin on väga tähtis ning ma arvan, et praegusel ajal meie käsutuses oleva tehnikaga suudaksid ettevõtted selle kolme kuni nelja kuuga valmis saada. Seega sooviksin, et te avaldaksite selles suunas survet tagamaks seda, et tõesti pingutatakse uue vaktsiini nimel, mis koos hooajalise gripi vaktsiiniga, mille kasutust te olete õigesti laiendanud, et võidelda selle gripiga kõigil teadaolevatel teaduslikel põhjustel, moodustaks parima kaitse võimaliku gripipandeemia vastu.
Jules Maaten
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Härra juhataja, tundub, et gripipandeemia ei ole nii tõsine, kui kardeti. Meil on jälle vedanud, nagu juhtus SARSi puhul - ent see ei ole seotud otsustajatega, härra juhataja. Kui nädalavahetusel sai gripioht teatavaks, siis otsustati pidada kiireloomulisi läbirääkimisi neljapäeval - mis tundub mulle sõnale "kiireloomuline” uue tähenduse andmisena. Seejärel ei otsustatud rohkem eriti midagi. Mis juhtub, kui meil on tõeline kriis?
Mis juhtub suure kriisi korral, mille saabumises on Maailma Terviseorganisatsioon veendunud ning mis võib vabalt nõuda kaheksa kuni kümme miljonit inimelu? Ministrid kohtusid teabevahetuseks ning koostati kavu. Ent milline oli kavade ja teabevahetuse kvaliteet? Milliseid meetmeid on võetud ja kas need on tegelikult kooskõlastatud? Kas komisjon saab kogu vajaliku teabe? Ma kahtlen selles. Võtame näiteks viirusevastased ravimid: kellel on need olemas ja kellel mitte? Kas nüüd on ministrid lõpuks valmis looma Euroopa julgeolekuvaru?
Kuigi ma pole kindel, kas Prantsusmaa ettepanek jätta ära kõik lennud Mehhikosse oli hea, siis nõukogu otsus, et igaüks peaks ise otsustama, kas seda teha, on muidugi arutu. Mis mõte on meie avatud piiride puhul sellel, kui üks riik seda teeb, samas kui teine mitte? Riigid oleksid pidanud selle otsuse koos tegema. Ainus lahendus sellele on anda komisjonile volitused võtta selliseid hädaabimeetmeid. Teie, lugupeetud volinik, peaksite nõukogu korraldusel suutma rakendada 24 tunni jooksul ettevaatusabinõusid sellistes küsimustes nagu karantiin, desinfitseerimine lennujaamades ja reisipiirangud.
Ma ei süüdista seega komisjoni. Lugupeetud volinik, teie ja teie ametnikud käitusid õigesti. Ent kus oli nõukogu? Me vaatame ringi tüüpilisel tolmusel Mehhiko väljakul ja seal istub päikese käes väikese jaama ees nõukogu. Me jookseme tema poole, hüüdes "gripp, gripp”, seejärel tõuseb aeglaselt sombreero ning nõukogu vastab "mañana mañana” ja asub uuesti siestat pidama. Sellise nõukoguga on raske midagi ära teha.
Bart Staes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Härra juhataja, daamid ja härrad, sooviksin ühineda nendega, kes teid tänasid, lugupeetud volinik, põhjaliku teabe eest, mis te meile andsite. Ent ma nõustun härra Trakatellise ja härra Maateniga. Me pidasime ulatuslikku arutelu siin parlamendis juunis 2006. Me võtsime vastu resolutsiooni, mille kallal tookord Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis kõvasti vaeva nägime. Ma vaatasin uuesti seda resolutsiooni ja pean ütlema, et ma kardan nagu härra Trakatelliski, et praeguses lähenemisviisis on väga palju lünki ja nõrku kohti.
Tookord soovitasime tungivalt tagada liikmesriikide vahel teabevahetus ja ka konstruktiivne koostöö, mille puhul oleks komisjonil kooskõlastav roll ning mis toimuks edasiviivas ühistöös Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega. Igaüks, kes nüüd hoolikalt ringi vaatab - ning härra Maaten tõstatas selle punkti väga kindlalt -, näeb, et on palju lünki ja et asjad liiguvad uskumatult aeglaselt.
Seoses viirusevastaste ravimite varudega ütlesite ise mõni päev tagasi, et varud on piisavad, et katta 16% elanikkonnast, kui me olime öelnud, et see näitaja peab olema 30%. Seega on olukord nõutavast tunduvalt madalamal tasemel, rääkimata teabevahetusest viiruse olemuse kohta. See teabevahetus on väga vajalik, kuna vaktsiine ei saa töötada välja, kui viiruse olemus ei ole teada.
Teadlased, kellega ma olen viimastel päevadel ühendust võtnud, ütlevad, et neil ei ole teavet, et nad ei suuda leida teavet. Viiruse olemuse kohta käivat teavet kaitstakse ja hoitakse salajas. Meil on palju teadusasutusi, aga me ei saa teha seda, mida peame. Midagi tuleb selles suhtes ette võtta. Me ei saa seda taluda; oht on tõesti liiga suur.
Urszula Krupa
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (PL) Härra juhataja, kõneldes ohust, mida avaldab gripiviirus, sooviksin tsiteerida mõnda Interneti-kasutajate arvamust, mis on saabunud vastuseks meedias tekkinud paanikale, millele on andnud täiendava hoo Maailma Terviseorganisatsiooni antud kommentaarid. Öeldakse, et meediahüsteeria põhjus on soov vabaneda vaktsiinide varudest ja ebatõhusast ravimist Tamiflu, mis võtab farmaatsiaettevõtete ladudes enda alla pinda, ning katse juhtida tähelepanu kõrvale maailmas valitsevalt kriisilt.
Sellised ühiskonna reaktsioonid ei näita ainult usaldamatust ametiasutuste vastu, vaid need võivad põhjustada ka seda, et edaspidi inimesed eiravad tõelist pandeemia ohtu. Ma arvan, et oleks targem avaldada gripi või muu haiguse võimaliku pandeemia ohu kohta teavet pärast haigusjuhtude mõnevõrra pikemat jälgimist ning viiruse ja selle virulentsuse hoolikat uurimist. See hoiaks ära ebatäieliku teabe avaldamise, paanika ja näiteks toimuva sigade tapmise.
Irena Belohorská
- (SK) Lugupeetud volinik, sooviksin samuti tänada teid aktiivse ja kiire reaktsiooni eest kõnealuses küsimuses. Üleilmastumise ning turistide, reisijate ja tavainimeste ulatusliku liikumise tõttu ei ole maailmas kohta, kus see haigus ei saaks avalduda. Me näeme seda juba juhtude järgi, mis on esinenud Mehhikost nii kaugetes kohtades nagu Uus-Meremaa, Austraalia, Euroopa ja Aafrika.
Vaatamata tervishoiu valdkonnas kehtivale lähimuspõhimõttele, ei sõltu nakkushaigused piiridest ning sunnivad meid ühiselt tegutsema. Lahendus ei peitu ainult ühes riigis. On aeg olla solidaarne. Slovakkia on piisavalt valmistunud isegi selleks, kui gripiviirus laieneb ulatuslikumaks epideemiaks, võib-olla varasema linnugripi tõttu. Meil on riiklikes varudes 700 000 Tamiflu annust viie miljoni elaniku jaoks ning pean ütlema, et see tuleneb võib-olla samuti varasema linnugripi ohu arvelt, et elanikkond on kindlalt hästi ette valmistatud.
Epideemia korral on väga oluline hoida üldsust kursis, sest siis, kui ei ole teavet, tekib palju valeteavet. Me näeme seda mitme Aafrika riigi põhjal, näiteks Egiptus, kus praegune gripiepideemia oht koos arvamusega, et haigust levitavad sead, on põhjustanud 300 000-400 000 sea tapmise. Ent me võiksime käesoleval juhul näidata üles solidaarsust võib-olla muul viisil, kuna reisibürood müüsid puhkusereise nendesse sihtkohtadesse, aga nüüd reisivad inimesed sinna vaid vajaduse korral. Kuna meil on EUROLAT, siis peaksime mõtlema ka Mehhiko toetamisele; seal arvatakse, et see nakkus põhjustab SKP langust ligikaudu 4-5% võrreldes praeguse tasemega.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Härra juhataja, tahaksin öelda, et me peame saatma realistlikke sõnumeid oma kodanikele, nagu volinik on püüdnud teha.
Teadlased on palju paremini valmis selle pandeemia vastu võitlemiseks kui neli aastat tagasi ning seda on näha ka väikesest surmajuhtumite arvust. Palju rohkem on teada lindude ja inimestega aset leidnud juhtumite ning seagripi edasikandumise kohta. Palju rohkem on teavet lahenduste kohta ning seetõttu usun, et me peaksime usaldama, edendama ja nõudma palju rohkem teadusuuringuid vaktsiinide kohta, nagu ütles ka härra Trakatellis.
Me teame ka seda, et ühiskond on palju paremini valmis kui mõni aeg tagasi tänu kogemustepagasile ja igas riigis, eriti Euroopa riikides tehtud organisatsioonilistele pingutustele, üritades ära hoida edasist levikut, varuda ravimeid ja pakkuda kodanikele laiahaardelist teenust.
Sellegipoolest olen mures, et need kodanikud ei pruugi saada piisavalt teavet. Kui vaatame ajakirjandust, siis võime näha, et 90% - või isegi rohkem - trükitavatest materjalidest käsitleb nakatumise määrade langust, aga väga vähe räägitakse ravist või sellest, kuidas kodanikud peaksid tegutsema.
Ma arvan, et on vaja palju rohkem teavet. Samuti arvan, et on vaja suuremaid poliitilisi pingutusi, arvestades meie kodanikke. Näiteks rabas mind asjaolu, et mitte ükski Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni liige ei ole arutelule saabunud, et kõik nende kohad on tühjad ja mitte keegi ei ole palunud sõna, et seda olukorda põhjendada, kuigi see küsimus on eri fraktsioonide jaoks ühine ja kõigi valitsuste mure.
Samuti sooviksin rõhutada, et me võime pakkuda kolmandatele riikidele abikätt, nagu ütles minu eelkõneleja. Me peame pakkuma oma tuge kõigile neile riikidele, kellel ei ole tingimusi, alust või suutlikkust kõigile oma kodanikele abi anda.
Seetõttu peab solidaarne Euroopa ning ka teabel põhinev Euroopa võtma meetmeid.
Françoise Grossetête
(FR) Härra juhataja, sooviksin pöörduda voliniku poole, et väljendada oma muret. Viiruse levik tundub Mehhikos, Euroopas ja mujal stabiliseeruvat ning just täna kuulsin raadiost kommentaare selle kohta, et me oleme võib-olla läinud liiga kaugele, et meie kaaskodanikud on võib-olla asjata muretsema pidanud.
Ent mina ei muretse, lugupeetud volinik, selle üle, mis toimub praegu, vaid mis hakkab juhtuma oktoobris, kui talv läheneb. On hästi teada, et viirused ei armasta kõrget temperatuuri. Oht ei esine seega praegu, vaid tekib uuesti talvel - oktoobris või novembris.
Seega tahaksime teada, lugupeetud volinik, seda, mida te täpselt teete, et tagada meie täielik valmisolek võitluseks selle viirusega, mis võib levida ja mis võib aeg-ajalt muteeruda. Meile öeldakse, et tuleb luua vaktsiinid, aga kas on kindel, et need vaktsiinid, mis välja töötatakse, sobivad kõigil neil juhtudel?
Just nende küsimuste üle arutlen. Muretsema paneb eesseisev talv. Seetõttu on vaja teavitada; meie kaaskodanikele tuleb selgitada, et juhtugu mis tahes, nende tähelepanu ei tohi hajuda ja nad peavad olema valvel. Lugupeetud volinik, kas te saaksite anda väikese juhise, et aidata meie kaaskodanikel võtta kasutusele head kombed?
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, lugupeetud volinik, tahaksin teada, kas on mingit statistikat näomaskide kohta. Kui palju maske on saadaval Euroopas ning millistes kogustes saaks neid toota seda laadi haiguse puhangu korral? Sama kehtib muidugi ka kättesaadavate ravimite kohta. Kas on olemas ülevaade, kui palju ravimeid on praegu Euroopas varuks ning kui palju suudetakse puhangu korral toota? Kas peate võimalikuks ka teabe andmist arstidele Euroopa Liidu 23 keeles, et teave jõuaks kohale kiirelt ja tõhusalt?
Adamos Adamou
(EL) Härra juhataja, lugupeetud volinik, tänan teid esiteks teie ühtse ja üksikasjaliku sõnavõtu eest. Ma olin Euroopa Parlamendi raportöör ettevalmistuste puhul, mida 27 liikmesriiki tegid, et võidelda linnugripiga. Tookord tegime koos voliniku kabinetiga kindlaks, et teatavad riigid on jäänud teistest maha peamiselt seoses viirusevastaste ravimite varudega. Tahaksin teilt küsida, kas see on nii ka praegu või mitte, mis tähendaks, et liikmesriigid on paremini valmistunud.
Tahaksin paluda teil võtta midagi ette ka seoses populaarteadusliku ajakirjanduse ja mitteametliku teabega, mis liigub kogu Euroopa Liidus ning külvab kodanike hulgas paanikat. Ma usun, et see on ka liikmesriikide kohus ning võib-olla peaks teie kabinet selle kohta soovituse välja andma.
Horst Schnellhardt
(DE) Härra juhataja, lugupeetud volinik, tänan teid siinviibimise ja nii kiirelt siia jõudmise eest. Kui me võrdleme seda olukorda linnugripiga, siis - isegi kannatamatu parlamendiliikmena - olen väga rahul sellega, kuidas Euroopa Liit, Maailma Terviseorganisatsioon ja ka liikmesriigid ise on reageerinud.
Teatud liikmesriigid on öelnud, et teave on ebapiisav. Mulle tundub, et Saksamaal olen saanud küllalt teavet selle kohta, kuidas peaksin käituma. Samuti ei soovi ma alati pidada Euroopat kõige eest vastutavaks. Liikmesriigid ise vastutavad selle teabe andmise eest. Me peaksime kasutama seda võimalust ka tuletamaks neile meelde, et nad peavad täitma oma kohust anda teavet. Olen kuulnud mitmel korral ka seda, et on endiselt teatavaid puudujääke, eriti seoses vaktsiinide varudega. Ma tahaksin teada, kas see on tõepoolest nii, kas liikmesriigid ei soovi tõesti vaktsiine jagada ning kas nad varuvad neid vaid oma territooriumil kasutamiseks või on nad leppinud kokku vaktsiinide jagamises. Siis oleksime samas etapis, nagu on praegu komisjon. Sooviksin avaldada tänu selle kiire ja suurepärase töö eest. Minu kiidusõnad!
Juhataja
Sellega on registreerimata sõnavõtud lõppenud.
Enne volinikule sõna andmist sooviksin ka mina teda tänada tema esimese sõnavõtu eest. Samuti sooviksin tänada teda ette kogu teabe eest, mille ta meile kohe annab äärmiselt tähtsal ja päevakohasel teemal. See näitab, et nii Euroopa Liit kui ka liikmesriigid tegelevad selle olukorraga väga kindlal viisil ning kodanikele võimalikult lähedal.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Härra juhataja, tänan parlamendiliikmeid nende panuse eest. Minu jaoks on väga tähtis kuulda teie seisukohti selles äärmiselt tähtsas küsimuses.
Esiteks tahaksin teile kinnitada, et kõik struktuurid, mille oleme loonud sellise ulatusega terviseohtudele reageerimiseks, on toiminud hästi ning oleme kasutanud kõiki meie käsutuses olevaid töövahendeid.
Nagu ma ütlesin oma sissejuhatavas sõnavõtus, oleme alates 25. aprillist 2009 olnud iga päev tihedas kontaktis kõigi liikmesriikidega ning meile on kinnitatud, et meie poolt neile antud direktiivid on rakendatud ja toimivad. Ent praeguse kriisi kogemust silmas pidades tegeleme jätkuvalt oma struktuuride ja vahendite ajakohastamisega ning see on mõistlik, kuna vaid tõelise kriisi ajal saame näha mis tahes struktuuri puudusi.
Paljud kõnelejad mainisid viirusevastaseid ravimeid ja varude piisavust. Nagu te teate, siis arutas minu eelkäija seda ELi tasandil varude loomise probleemi tervishoiuministritega, aga kahjuks ei soovinud need ministrid, et Euroopa võtaks selle kooskõlastamise üle. Me arutasime sama probleemi eelmisel aastal Angers'is Prantsusmaa eesistumise ajal ning taas nõudsid tervishoiuministrid, et igal liikmesriigil peaks olema õigus ise otsustada, kui suuri varusid ta soovib. Me teame, et riikide varud erinevad suuresti ning oleme selle pärast mures.
Ent pidades silmas järeldusi, millele tervishoiuministrid 30. aprillil 2009 jõudsid, otsustasime, et komisjon teeb liikmesriikidega tihedat koostööd ning et kui liikmesriik vajab abi, siis palume solidaarselt abi ning üritame liikmesriikide vajadusi kooskõlastada.
Seoses uue vaktsiiniga, nagu ütlesin, oli mul kohtumine tööstusharuga ning me arutasime pikalt nii viirusevastaste ravimite kui ka uue vaktsiini vajalikkust. Me loodame, et 11. mail 2009 on meil võimalik anda tööstusharule algkülv, et ta saaks alustada uue vaktsiini tootmist. Ma ei saa öelda, millal see on valmis, kuna see sõltub algkülvi tõhususest, aga meie hinnangul võtab see 8-12 nädalat.
Vastuseks proua Grossetête'i küsimusele olen temaga täielikult nõus, et me peame püsima valvel, et reageerida tekkida võivatele vajadustele, kindlasti pärast suve, ning loodan, et uue vaktsiini loomisega suudame täita oma inimeste vajadused.
Ent soovin veel kord rõhutada asjaolu, et olukord on tõsine, aga me ei peaks paanikat tekitama. Olen nõus härra Adamouga, et igaüks peaks olema selles olukorras nii mõistlik ja realistlik kui võimalik - paanika tekitamine ei aita kedagi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
