ELi strateegia suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on väliskomisjoni nimel José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra esitatud raport ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
raportöör. - (ES) Lugupeetud juhataja, kõrge esindaja! Soovin öelda, et komisjoni raportis tunnustatakse ühelt poolt Euroopa Liidu eesistujariigi Hispaania tehtud jõupingutusi - keda ma ei näe siin saalis, mis tuleb mulle üllatusena, arvestades, et me arutame Ladina-Ameerika küsimust - ning teiselt poolt tervitatakse komisjoni teatist "Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil”. Arvan, et on raske leida kahte piirkonda, millel on rohkem ühist väärtuste ja huvide mõttes, kui seda on Euroopa ja Ladina-Ameerika.
Austatud juhataja! Numbrid on kõigile väga hästi teada: koos on neil enam kui miljard kodanikku, annavad enam kui 25 % maailma sisemajanduse koguproduktist ning koos Kariibi mere piirkonna riikidega hõlmavad peaaegu kolmandiku ÜRO riikidest.
Lisaks on hästi teada, et kuigi numbrid näitavad väikest langust, on Euroopa Liit suurim arenguabi andja, piirkonna peamine investor ning Ladina-Ameerika suuruselt teine kaubanduspartner ning Mercosuri riikide ja Tšiili jaoks suurim kaubanduspartner.
Arvudest olulisem on siiski see, et me peame Ladina-Ameerikat millekski enamaks kui lihtsalt turuks ning jagame seepärast mitmeid põhimõtteid ja väärtusi, milleks on pluralistlik demokraatia ja esindusdemokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, sõnavabadus, õigusriik ja seaduslikkus, nõuetekohane menetlemine, ning loobumine igasugusest diktatuurist ja autoritaarsest valitsemisest.
Pr Ashton! See tippkohtumine toimub Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika jaoks väga erilisel ajal. Euroopa Liidu jaoks on see aeg märkimisväärne, sest pärast reformiprotsessi läbimist ja Lissaboni lepingu jõustumist oleme natuke süvenenud oma probleemide käsitlemisse ja lahendamisse seoses majandus- ja rahanduskriisiga. Oleme näinud, et esimest korda ei pea Rahvusvaheline Valuutafond päästma Ladina-Ameerikat, vaid rahaliitu kuuluvaid Euroopa liikmesriike.
Kui vaatame Euroopa Liidu majanduskasvu määradele viimasel aastal, siis näeme, et keskmiselt oli meil negatiivne kasv 5 %, samas kui Ladina-Ameerikas oli negatiivne kasv 1,8 %. Kui vaatame järgmise aasta majanduskasvu prognoosi, siis näeme, et Euroopa Liidus oodatakse keskmiseks kasvuks 0,7 % ja Ladina-Ameerikas 5 %. See tähendab, et järgmine tippkohtumine ei saa olema põhja ja lõuna vahel nagu varem, vaid tippkohtumine võrdsete partnerite vahel. Seetõttu leian, et peaksime vaatama kas või korrakski tagasi ja olema rahul sellega, mida oleme paaril viimasel aastal saavutanud.
On siiski selge, et paljugi vajab veel tegemist. Pr Ashton! Seoses sellega sõlmis Euroopa Liit ajavahemikul 2000-2010 assotsiatsioonilepingud Mehhiko ja Tšiiliga, kuid Ameerika Ühendriigid sõlmisid lepingud kogu Kesk-Ameerika, Colombia ja Peruuga ning lisaks mitme Mercosuri riigiga. Seepärast peame kaotatud aja kiiresti tasa tegema ning püüdlema mingil viisil strateegilise partnerluse poole Mehhiko ja Tšiiliga, kohaldama tulevaste arengute klauslit neis lepingutes ning sõlmima lepingud Kesk-Ameerikaga, kus peame üles näitama suuremat heasoovlikkust. Samas tervitab parlament algatusi, mille te olete esitanud eesmärgiga luua Euroopa - Ladina-Ameerika fond ja ka investeerimisrahastu.
Austatud kõrge esindaja! See tippkohtumine ei ole siiski lihtsalt järjekordne kohtumine. Seekord on kaalukausil väga konkreetsed küsimused. Kui meie kaubanduse osakaal piirkonnas jätkab vähenemist, kusjuures see oli 25 % ja on nüüd natuke üle 15 %, selliste riikide pärast nagu Hiina, kaob meie tähtsus. Seepärast palun teil, kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil, kooskõlas eesistujariigi Hispaaniaga edastada selgesõnaline ja väga konkreetne sõnum seoses uue Euroopa pühendumusega teha koostööd meie vanade sõpradega Ladina-Ameerikas.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. - Lugupeetud juhataja! Austatud parlamendiliikmed! Mul on hea meel olla taas siin Euroopa Parlamendis ning ma ootan väga seda arutelu Ladina-Ameerikaga arendatavate suhete teemal.
Sooviksin alustuseks tänada José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyrat suurepärase raporti eest. Leian, et selles kujutatakse väga hästi meie kahe institutsiooni ühiseid seisukohti Euroopa Liidu ja kõnealuse piirkonna partnerluse tähtsuse ja - nagu ta väga õigesti ütles - väljavaadete kohta. Mul on väga hea meel, et parlament soovib tugevdada suhteid Ladina-Ameerikaga, sealhulgas parlamentide vaheliste dialoogide kaudu. Meie ühised pingutused on järjepideva poliitika väljatöötamisel ja piirkonnas tuntava kohaloleku tagamisel keskse tähtsusega. Olen nõus, et saabuv tippkohtumine on hea võimalus kinnitada veel kord meie pühendumust sellele piirkonnale ja meie kindlameelsust partnerluse tihendamiseks.
Nagu raportis väga õigesti rõhutatakse, on partnerlus osutunud edukaks. Täna on Euroopa Liit Ladina-Ameerika suuruselt teine kaubanduspartner ja piirkonna suurim investor. Laiendame oma koostööd majandusküsimustest kaugemale, et hõlmata põhilised strateegilised küsimused - kliimamuutus, tuumarelva leviku tõkestamine, uimastivastane võitlus, rahu ja julgeoleku propageerimine kogu maailmas.
Seda kõike silmas pidades sätestas komisjon eelmisel aastal teatises "Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” Ladina-Ameerika strateegia. Meie peamisteks järeldusteks oli kiirendada piirkondlikku dialoogi ja toetada piirkondlikku integratsiooni, tugevdada kahepoolseid suhteid - võttes arvesse piirkonna mitmekesisust - ning kohandada koostööprogramme, suurendamaks nende fokuseeritust ja tulemustele orienteeritust.
Mul on hea meel, et alates sellest ajast oleme vastu võtnud mitu algatust. Oleme teinud väga tihedat koostööd Brasiilia ja Mehhikoga strateegilise partnerluse suhtes ning Tšiiliga arengu- ja innovatsiooni assotsiatsiooni suhtes. Peruu ja Colombiaga oleme lõpule viinud mitmepoolsete kaubanduslepingute läbirääkimised ning lähitulevikus loodame lõpetada assotsiatsioonilepingut käsitlevad läbirääkimised Kesk-Ameerikaga. Lisaks teeme tööd läbirääkimise jätkamiseks Mercosuri riikidega. Oleme suurendanud poliitikadialooge eri küsimustes - säästev areng, ränne, ebaseaduslike uimastite vastane võitlus. Need on olulised läbirääkimised ja dialoogid. Need tugevdavad meie suhteid.
Lisaks on paljugi, mida saaksime praktikas piirkondliku integratsiooni suhtes ära teha. On väga oluline, et Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika suudaksid ühiste jõududega keskenduda prioriteetsetele valdkondadele. Tippkohtumise suhtes olen vägagi nõus, et tegemist on tähtsa sündmusega. Soovime, et meil oleks tegevuskava, mis hõlmab koostööd olulistes küsimustes - teadusuuringud, tehnoloogia ja innovatsioon, keskkond, kliimamuutus jne. Teiseks soovime tunnustada eri alampiirkondades tehtud edusamme ning tugevdada kahepoolseid suhteid. Kolmandaks, nagu parlamendiliige Salafranca juba ütles, soovime käivitada investeerimisrahastu ja luua Euroopa Liidu - Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondi. Teeme kõvasti tööd, et tugevdada neid suhteid Euroopa Liidu ja kiiresti muutuva Ladina-Ameerika vahel, ning me suudame maksimeerida oma potentsiaali.
Ootan kannatamatult selle täiskogu liikmete seisukohti ning vastan meeleldi kõikidele küsimustele.
Catherine Grèze
Lugupeetud juhataja! Austatud kolleegid! Rahandus-, sotsiaal- ja majanduskriisi foonil ning Madridi tippkohtumise ootel on Euroopa Liidul täita ülesanne. Nimelt koostööd ja arengut hõlmav ülesanne.
Olles ametlik liider inimõiguste ja arenguabi valdkonnas, peab Euroopa Liit Ladina-Ameerikas vastu võtma mitmeid väljakutseid. Tuletagem meelde, et EL on suurim arenguabi andja, olles panustanud kümne aasta jooksul peaaegu 3 miljardit eurot. Arengukomisjonil on hea meel komisjoni panuse üle, mille eesmärk on tagada aastatuhande arengueesmärkidest kinnipidamine ning seda eelkõige seoses haridusega.
Lisaks on mul hea meel, et väliskomisjoni raportis käsitletakse naiste mõrvamist ning tähtsustatakse kliimamuutuse vastast võitlust.
Samas on mul kahju, et puuduvad konkreetsed meetmed ja tõeline arengustrateegia. Pärast Kopenhaageni tippkohtumist kutsus arengukomisjon Euroopa Liitu tähelepanu pöörama Ladina-Ameerika innovaatilistele projektidele, näiteks neile, mis esitati sellel nädalal Cochabambas toimunud tippkohtumisel või Yasuni-ITT projektile Ecuadoris.
Põliselanike poliitiliste, sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja kultuuriliste õiguste austamine peab asetsema meie Atlandi-üleste suhete keskmes. Lisaks oleme rõhutanud, kui oluline on järgida Rahvusvahelise Tööbüroo (ILO) konventsioone, mida Colombias eiratakse. Kinni tuleb pidada minimaalsetest keskkonnaalastest ja sotsiaalsetest standarditest.
Lõpetuseks on meil kahju, et väliskomisjoni raportist puuduvad mis tahes viited avalikele teenustele, veele ja tervisele. Mina isiklikult ei usu selliste kesise eelarvega uurimisorganisatsioonide levikusse, mis ei võimalda tõelist dialoogi kodanikuühiskonnaga. Ma ei usu, et oleks kasulik tekitada juurde eelarvepeatükke, mis vähendavad arenguabiks mõeldud rahalisi vahendeid mingite ebaselgete eesmärkide pärast. Ma ei usu ühtegi lepingut, mille prioriteedid ei austa inimõigusi ja keskkonda.
Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika partnerluse eesmärk ei ole vaid kaitsta kaubanduslikku kasumit. Vabakaubanduslepingud Peruu ja Colombiaga on väga kehv vastunäide. Meie ülesanne on aidata kaasa piirkondlikule integratsioonile ning olla vastu mis tahes allkirjastatud lepingule, mis seda integratsiooni nõrgestaks.
Meie kohus on kaitsta eelkõige inimõigusi ja austada keskkonda kõigis meie välissuhetes.
Pablo Zalba Bidegain
Austatud juhataja! Lugupeetud kõrge esindaja! Kallid kolleegid! Ma usun kindlalt, et peame Ladina-Ameerikas nägema äärmiselt tähtsat kaubanduspartnerit.
Usume, et taas tuleks alustada läbirääkimisi sellise Euroopa Liidu ja Mercosuri riikide vahelise lepingu sõlmimiseks, mis mõjutaks 700 miljonit inimest ja millest saaks kõige ambitsioonikam kahe piirkonna vaheline leping maailmas.
Lisaks usume, et Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahelise lepingu läbirääkimised tuleks lõpule viia enne mais toimuvat Madridi tippkohtumist.
Samuti peame arendama assotsiatsioonilepinguid Mehhiko ja Tšiiliga, mis on olnud tõeliselt edukad. Seepärast peame üles näitama oma rahulolu Colombiaga vabakaubanduslepingu sõlmimisel, mis saab olema väga kasutoov nii Euroopa kui ka Ladina-Ameerika riikidele.
Usume, et nüüd on parlamendi töö need lepingud õigeaegselt ratifitseerida ning tagada, et välja ei jäetaks ühtegi Andide Ühenduse riiki, kes soovib lepingut sõlmida.
Lisaks usume muidugi, et vabakaubanduslepingud võivad ja peaksidki olema kasulikud kodanike õiguste ja vabaduste arendamise propageerimisel.
Lõpetuseks oleme seisukohal, et tulevikus tuleks ühest küljest arendada Euroopa Liidu lepinguid eri riikidega ja piirkondlike rühmadega ning teisest küljest edendada piirkondadevahelise integratsiooni lepinguid Ladina-Ameerikas endas.
Emilio Menéndez del Valle
Lugupeetud juhataja! Austatud pr Ashton! Lubage mul alustuseks tänada José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyrat väga korraliku raporti eest.
Te teate, et mai tippkohtumine on suurepärane võimalus arendada suhteid kahe poole vahel. Eesistujariiki Hispaaniat tuleb õnnitleda selles suhtes tehtud töö eest. Sellest olenemata pean oluliseks, et suhteid arendataks edasi ja tugevdataks ka pärast selle riigi eesistumisperioodi lõppu. Pr Ashton! Teil on selles suhtes nii mõndagi ära teha, sest maailmas ei ole ühtegi teist piirkonda, millel oleks suurem ajalooline, kultuuriline ja institutsionaalne sugulus Euroopaga, kui seda on Ladina-Ameerikal. Seda enam on põhjust arendada suhteid, kui me mõtleme sellele, et Ladina-Ameerika inimeste endi soovi tõttu, aga ka Euroopa järjepideva toetuse tõttu demokraatlikele institutsioonidele, on need institutsioonid saavutanud suure kindluse.
Kõnealune raport - ning ma julgen öelda, et minu fraktsioon andis sellesse olulise panuse - on hea sõnum maikuus Madridis toimuval tippkohtumisel edastamiseks ning ma loodan, et see mõjutab positiivselt selle tippkohtumise tulemusi ja aitab esile tõsta asjaolu, et on äärmiselt oluline liikuda edasi strateegilises suhtes Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide vahel.
Tippkohtumist silmas pidades me loomulikult toetame Ladina-Ameerika investeerimisrahastu loomist ning Euroopa - Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondi asutamist.
Kuigi me oleme teadlikud viimastel aastatel kogetud raskustest, loodame siiski, et Madridi tippkohtumine annab sisse lõpliku hoo Mercosuri riikidega peetavatele läbirääkimistele.
Samuti tervitame olulist sammu, milleks on Peruu ja Colombia vahelise mitmepoolse lepingu alaste läbirääkimiste lõpuleviimine, ning usume, et kui aeg on käes, suudetakse välja mõelda hea ja intelligentne viis, kuidas kaasata soovi kohaselt Ecuador ja jätta uksed alatiseks lahti ka Boliiviale.
Lõpetuseks, kuidas me saaksime jätta rõõmustamata Kesk-Ameerikaga lepingu sõlmimise üle, mis on enam kui tõenäoline ja tervitatav, ning nüüd heakskiidu saanud Panama kaasamise üle sellesse lepingusse ja neisse läbirääkimistesse?
Austatud juhataja! Kokkuvõtteks sooviksin öelda, et loomulikult peab kõike seda käsitlema raamistikus, mida sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis peab selles valdkonnas sotsio-poliitiliseks alusfilosoofiaks. See tähendab erinevate integratsiooniprotsesside toetamist Ladina-Ameerikas, inimõiguste austamise nõudmist ning kõike hõlmava arengut käsitleva lähenemisviisi kasutamist, püüdes samas alati hoida dialoogikanalid avatuna, olenemata esile kerkida võivatest raskustest, ning süvendada meie seoseid oma strateegiliste partneritega, et saavutada edu oma eesmärkide osas.
Vladko Todorov Panayotov
Lugupeetud juhataja! Austatud pr Ashton! Armsad kolleegid! Alustuseks sooviksin väljendada oma heameelt selle suure panuse üle, mida José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra on andnud Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete arendamisel ning erakordse rolli üle, mida ta on täitnud kõnealust raportit koostades. Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheline strateegiline partnerlus kuni 2015. aastani areneb 2020. aasta tegevuskava foonil, mille näol on tegemist ülemaailmse lepinguga ning mille eesmärk on võidelda kliimamuutusega ja edendada meie püüdlusi rohelise, keskkonnasõbraliku majanduse loomisel. eepärast soovin rõhutada, et Ladina-Ameerika on strateegiline partner, kelle osas Euroopa peab laiendama oma majanduslikku ja kultuurilist mõju veelgi. See partnerlus võin olla eriti tähtis praeguse ülemaailmse finantskriisi ajal ning avada suuremaid võimalusi kaubavahetuseks ning koostööks teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas, võimaldades meil sellest kriisist välja tulles olla tugevamal ja stabiilsemal positsioonil.
Ulrike Lunacek
Lugupeetud juhataja! Sooviksin vähemalt esimese osa oma kõnest esitada hispaania keeles.
Ka mina sooviksin tunnustada seda, mis on läbirääkimistel toimunud alates sellest, kui José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra raport esimest korda esitati ning mida me oleme praeguseks saavutanud. Arvan, et tegemist on olnud hea protsessiga, sest te olete nõustunud mitme meie seisukohaga, kuigi ma pean ütlema, et kui raporti oleks kirjutanud Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon, oleks see olnud loomulikult teistsugune, aga nii need asjad kord parlamendis käivad.
Hr Salafranca! Te ütlesite, et soovisite näha Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelist suhet kui suhet võrdsete vahel ning ma pean ütlema, et mulle meeldib see mõte, kuid probleem on selles, kuidas kindlaks teha, kes need võrdsed on: kas selleks on valitsused, mida on samas väga erinevad, või on selleks inimesed, kes soovivad saada rohkem teavet või enam õigusi - nagu see on naiste puhul - või seda, et võideldaks vaesusega?
See on midagi, mis vajab määratlemist ning minu arvates on see raportist mõnevõrra puudu. Tunnistan siiski, et meil on õnnestunud mõned aspektid hästi lahendada. Samuti on mul hea meel, et Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonil on õnnestunud kaasata põliselanike kultuurilised õigused, kusjuures see ettepanek tuli arengukomisjonilt. Naiste mõrvamise küsimus, mis on naistevastase vägivalla väga tõsine aspekt, on samuti lisatud ning sama on tehtud ka Ameerika riikidevahelise inimõiguste kohtu otsusega. Arvan, et need on peamised edusammud. Lisaks on veel kliimamuutus, mis mõjutab elanikkonda mõlemal mandril võrdselt näiteks selles osas, mis juhtub liustikega.
Ühest küljest seisneb erinevus selles, mida Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon tahtis ja mida soovisid teised fraktsioonid; nimelt meie ei ole assotsiatsioonilepingutega jätkamise poolt, nagu seda siiani tehtud on. Eelistaksime sõlmida laiaulatusliku lepingu kogu Andide Ühendusega, mitte ainult Colombia ja Peruuga.
Sooviksin lõpetuseks esitada konkreetse küsimuse pr Ashtonile:
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Jätkan inglise keeles. See on konkreetne küsimus teile, kõrge esindaja, ning see selline küsimus, mida me kahjuks ei saanud raportisse lisada. Kas te astuksite välja selliste ülisuurte projektide vastu, nagu Brasiilias Shingu jõe Del Monte tamm, mille ehitamist praegu kavandatakse ning mis hävitab põliselanike elupaigad ja ei ole ühtlasi ka parim lahendus energiatarbimise seisukohast?
Brasiilias on praegu käimas protestiaktsiooni, milles osalevad sajad kodanikuühiskonna organisatsioonid. Lisaks on Brasiilias pooleli kohtumenetlused. Sooviksin teilt teada, mida teeb komisjon ja mida teete teie kõrge esindajana, et säilitada Amazonase piirkonna keskkond seal elavate inimeste jaoks ja meie kõigi jaoks sel planeedil.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Lugupeetud kõrge esindaja! Ma tänan José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyrat suurepärase raporti eest, mis käsitleb ELi strateegilisi suhteid ja partnerlust Ladina-Ameerikaga.
Pärast 2004. aasta laienemist Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse on EL arusaadavatel põhjustel keskendanud oma ühise välis- ja julgeolekupoliitika itta, st Venemaale, Kesk-Aasiasse ja Hiinasse, kuid sellest olenemata on kaubandus Ladina-Ameerika ja Euroopa Liidu vahel kasvanud kiiresti. Seega ei tohi seda enamasti demokraatlikku piirkonda, kellega meil on palju ühist, siiski ära unustada.
Käesoleval aastal tähistab Brasiilia järjekordset etappi oma esilekerkimisel maailma majandus- ja poliitikagigandina, kui riik korraldab presidendivalimised ning president da Silva lahkub pärast oma kahte maksimaalset ametiaega presidendi kohalt. Brasiilia koos Mehhikoga on nüüd leidnud tunnustust ELi strateegilise partnerina. Ka Colombia on paljutõotav näide demokraatia võimaliku õitsengu kohta Ladina-Ameerikas ning peab praegu Euroopa Liiduga läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle. Ka selles riigis toimuvad peagi presidendivalimised ning Colombia inimesed hakkavad kindlasti taga igatsema Álvaro Uribe visionaarset juhtimisstiili.
Vastandina juhib Venezuelat populistlik demagoog Hugo Chávez, kes on üles näidanud vähest austust demokraatia ja sõnavabaduse suhtes. Ka Boliivia ja Ecuador on üles näidanud murettekitavaid märke Chávezi ja Castro Kuuba eeskuju järgimisest.
Lõpetuseks soovin öelda, et on äärmiselt kahju, et Argentiina president Kirchner on otsustanud suunata tähelepanu eemale siseriiklikult poliitikalt ja tema ebaõnnestunud tegevuselt presidendina, kasutades sõjakaid sõnu Falklandi saarte kohta, kelle elanikud soovivad jääda Briti kodanikeks.
Bastiaan Belder
fraktsiooni EFD nimel. - (NL) Seoses José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra väärtusliku raportiga, mis käsitleb ELi strateegiat suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga, sooviksin pöörduda nõukogu ja komisjoni poole, keda mõlemat esindab paruness Ashton, palvega võtta kiireloomulised meetmed kolmes küsimuses.
Esiteks, me peame nõudma Ladina-Ameerika riikidelt kui julgeolekunõukogu roteeruvatelt liikmetelt täielikku koostööd, eelkõige Brasiilialt, kõikide rahvusvaheliste katsete puhul saavutada rahumeelne lahendus Iraani konfliktis tuumarelvade üle. Seega vajame selles küsimuses tõelist koostööd ja tuge.
Teiseks, me peame nõudma Ladina-Ameerika riikidelt täielikku koostööd jätkuvas Islami terrorivõrgustiku vastases võitluses. See puudutab eriti Venezuela kohta, sest Hezbollah ei istu seal just käed rüpes ja sama kehtib ka Iraani kohta.
Kolmandaks, me peame nõudma Ladina-Ameerika riikidelt täielikku koostööd antisemitismist tuleneva ülemaailmse kurjuse vastases võitluses. Taas kord valmistab suurt muret selles küsimuses Venezuela president Chávez, kuid kahjuks ei ole tema ainus. Hiljuti avaldas Stephen Rothi Instituut aruande, milles rõhutatakse mitmeid selle küsimusega seotud mõnevõrra ebameeldivaid aspekte.
Lõpetuseks, eelmisel nädalal oli Euroopa press paljutähenduslikult vaikne seoses Hiina kasvava mõjuvõimuga Ladina-Ameerikas. Kas see tähendab, et Euroopa Liit võib jääda mõnikord lõksu nende kahe strateegilise Brüsseli partneri vahele?
Bruno Gollnisch
(FR) Austatud juhataja! José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra raport sisaldab mitmeid huvitavaid asju. See on väga laiaulatuslik. Euroopa ei saa ära pöörata suhetest piirkonnaga, mis raporti põhjenduse J sõnul koosneb 600 miljonist inimesest, annab 10 % maailma sisemajanduse koguproduktist ning millega me oleme seotud eriliste ajalooliste sidemete kaudu, eelkõige seoses selliste ladinamaadega nagu Hispaania, Portugal ja Itaalia, sest paljud nende riikide kodanikud läksid elama Argentiinasse, ning isegi Prantsusmaaga, kes ikka veel tegutseb Guyanas.
Mul on siiski kahju, et raport ei käsitle kahte olulist küsimust otsesemalt.
Esiteks on globaliseerumise, üle maailma kohaldatava vaba kaubanduse ja tööjõu rahvusvahelise jaotumise küsimus, mida ekslikult esitataks kui imerohtu ning mis põhjustab äärmiselt tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme ning seda mitte ainult Euroopas või ka Ladina-Ameerikas.
Teiseks, järgmiseks probleemiks on sõltumatus Suurest Vennast, ehk siis teisisõnu USAst. Me ei ole USA vaenlased, aga ikkagi peame kõigele vaatamata meeles pidama, et Monroe doktriin, mille avalikult välja kuulutatud eesmärk oli samas ennetada Ladina-Ameerika taaskoloniseerimist Euroopa poolt, muudeti tegelikkuses protektoraadiks, mille mõju me nägime mõned aastad tagasi ennekõike Panamas toimunud sekkumise julmuse mõttes.
Seega olen nõus, et peaksime käsitlema selliseid küsimusi nagu uimastite tootmine, aga see ei ole mitte meie ülesanne kirjutada Ladina-Ameerika inimestele ette seadusi, põhjuseid, õigust või meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust.
Usume, et peaksime pühenduma neile küsimustele, mis on otseselt äärmiselt olulised.
Elena Băsescu
(ES) Alustuseks soovin tänada José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyrat tema suurepärase töö eest kõnealuse raporti koostamisel.
(RO) Euroopa Parlament edastab praegu selge sõnumi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete tugevdamise kohta, seda enam, et Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tippkohtumine saab toimuma kuu aja pärast. Samas on need suhted Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel üks eesistujariigi Hispaania prioriteet. Usun siiski, et siiani on siiski veel kasutamata suur potentsiaal mõlema piirkonna vahelise kaubanduse edendamisel.
Seepärast peaks Euroopa Liit nägema ette vahendid Euroopa toodete edendamiseks Ladina-Ameerika turul. Seoses sellega on mõned Rumeenia tooted juba leidnud tee Ladina-Ameerika turule. Ühe näitena võib tuua meie rahvusauto Dacia. Rumeenial on ette näidata pikaajaline hea koostöö Ladina-Ameerikaga, sest meie ladina päritolu on meie ühine väärtus.
Sooviksin rõhutada, et ma tervitan uut kolmepoolset lähenemisviisi, mida raportöör on maininud ning mis hõlmab Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja USA osalemist. Samas peame võtma arvesse koostööprojekte, mis ühendaksid Rahvusvahelise Valuutafondi õigusliku staatuse, võrdse juurdepääsu haridusele ning tööjõu.
Lõpetuseks, hr Salafranca raport ja Madridi tippkohtumine peavad olema aluseks pikaajalisele Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelise strateegilise partnerluse arendamisele.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Austatud juhataja! Ka mina sooviksin tänada hr Salafranca Sánchez-Neyrat. Arvan, et tegemist on väga tähtsa raportiga.
Austatud kolleegid! Soovin öelda, et on miljoneid põhjuseid, miks me peaksime pidama Ladina-Ameerikat Euroopa jaoks väga tähtsaks mandriks: Ladina-Ameerikas elab miljoneid eurooplasi ning on miljoneid ladina-ameeriklasi, kes tulevad meie riikidesse Euroopas ning leiavad oma rahva kannatuste eest varjupaika Prantsusmaal, Saksamaal, Rootsis ja Hispaanias.
Kolleegid! Ladina-Ameerika on Euroopa Liidu jaoks väga oluline ning seepärast on mul väga hea meel, et mõne järgmise kuu jooksul ja seda võib-olla suuresti tänu kõrge esindaja Ashtoni ja eesistujariigi Hispaania poolt tehtud tööle võib osutuda võimalikuks sõlmida neli suurt ja väga olulist lepingut Colombia, Peruu, Mercosuri riikide ja Kesk-Ameerikaga. See saab olema väga oluline Euroopa Liidu ja eelkõige Ladina-Ameerika jaoks.
Kallid kolleegid! Me peame siiski Ladina-Ameerikat aitama. Neil riikidel on nõrk riigiaparaat ja viletsad avalikud teenused, sest nende maksumäärad on väga madalad, nende demokraatia on veel vigane ning esinevad probleemid inimõigustega. Peame aitama Ladina-Ameerika inimesi. Me peame seda alati meeles pidama.
Pr Ashton! Ma sooviksin edastada teile kaks sõnumit või soovitust, mida ma pean väga tähtsaks. Ladina-Ameerikas töötamiseks peab meil olema ka Euroopa ettevõtjate toetus. Välispoliitika korraldamisel vajame oma suurte ettevõtjate majanduslikku kohalolekut Ladina-Ameerikas, mis saab suuresti kaasa aidata nende riikide arengule, pakkudes sotsiaalset vastutust väärtustavat kultuuri ja pühendumist nende arengule.
Lõpetuseks peame moodustama ülemaailmse liidu Ladina-Ameerikaga, et teha koostööd maailmas ja maailma juhtimisel. Ühinegem nendega, et oleksime tugevamad.
Gesine Meissner
(DE) Austatud juhataja! Paruness Ashton! Hr Salafranca! Euroopa - Ladina-Ameerika Parlamentaarsele Assamblee liikmena on mul raporti üle väga hea meel, sest meile on tõesti tähtis jätkuvalt tugevdada Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelisi suhteid.
Alates 1999. aastast oleme kõvasti edusamme teinud. Ladina-Ameerika elanikkond on 600 miljonit inimest ning Euroopa Liidus on samuti umbes 600 miljonit elanikku. Meil on sarnased väärtused ja inimõigused ning lisaks seob meid soov demokraatia ja rahu järele. Tegelikud tingimused kahel mandril on siiski väga erinevad. Partnerluses on oluline tagada kõik võimalik, et mõlemal partnerid oleksid võrdsed, aga praegu see nii veel ei ole.
Ladina-Ameerikas on palju probleeme, sealhulgas kirjaoskamatus, kuid lisaks infrastruktuuri puudumine, üldine hariduse puudumine, demokraatlikud vajakajäämised ning inimõiguste rikkumine. Õnneks meil nii palju probleeme ei ole. Paljud sealsed inimesed teenivad elatist uimastikaubandusega ning see peab loomulikult muutuma. Olles suurim kaubanduspartner, kes osaleb aktiivselt arenguabis, on meie ülesanne tagada, et Ladina-Ameerika saab täiendavat abi oma demokratiseerimise protsessis. Sooviksin näha, et partnerlus tooks kaasa selle, et Ladina-Ameerika inimesed elaksid rahus samamoodi, nagu meie seda teeme Euroopa Liidus, ning võimaldaks neil üksteiselt õppida ja üksteisest kasu saada.
Seepärast meeldivad mulle väga Euroopa - Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta ning Euroopa - Ladina-Ameerika fondi mõtted. Usun, et see muudaks suhte veelgi tugevamaks ning aitaks meil tõesti saavutada edu.
Edvard Kožušník
(CS) Minu kolleeg Salafranca Sánchez-Neyra mainis alguses, et Euroopal ja Ladina-Ameerikal on väga sarnased väärtused. On siiski üks erand.
Märtsis arutasime olukorda Kuubas. Kui peame läbirääkimisi Ladina-Ameerikaga suhete arendamist käsitleva ELi strateegia üle, ei tohi Kuubat kahe silma vahele jätta. Kuuba stalinistlik riigikord koos totalitaarse käitumisega püüab kahjustada suhteid ELi ja selle piirkonna kui terviku vahel. Piirkond ei ole seda siiski ära teeninud. Ladina-Ameerika on ELi oluline partner ning seda isegi Kuuba režiimita. ELi partner Kuuba poolel ei peaks olema praegune Castro režiim, vaid muutuste kaasatoojad ja demokraatlik opositsioon. Ma austan väga kõiki Kuuba kommunistliku diktatuuri vastaseid ning sooviksin tänada kardinal Jaime Ortegat nende julgete sõnade eest, mille ta - kui ma ei eksi - eile valitsejatele ütles.
Olen seisukohal, et demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste järgimine, sõnavabadus, õigusriik, seaduslikkus ning mis tahes vormis esinevast diktatuurist või autoritarismist on aluseks kahe piirkonna vahelisele strateegilisele partnerlusele, vaid on ühtlasi ka selle oluliseks eeltingimuseks.
John Bufton
Austatud juhataja! Arutelu alguses ütles paruness Ashton, et ta on nõus vastama mis tahes küsimustele. Paruness! Palun vastake minu järgmisele küsimusele.
Väliskomisjoni ettepanekud hõlmavad läbirääkimisi ÜRO hartal põhineva Euroopa - Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta sõlmimiseks.
Kelle huve te toetate seoses sellega, et Argentiina palub ametlikult ÜRO peasekretäril Ban Ki-moonil seada kahtluse alla Ühendkuningriigi õigus Falklandi saarte üle?
Argentina välisminister Jorge Taiana on palunud ÜRO-l aidata peatada Ühendkuningriigi edasised ühepoolsed õigusaktid seoses naftapuurimisega kõnealuses piirkonnas.
Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna juhtide vahel hiljuti toimunud tippkohtumisel oli näha, et kõik 32 riiki toetasid üksmeelselt Argentina nõuet seoses Falklandi saartega.
Kas te nõustute, et tuginedes ÜRO hartas sisalduvale enesemääratlemise põhimõttele peaks Ühendkuningriik säilitama õiguse saarte üle ning kas te toetaksite selle riigi huve kooskõlas rahvusvahelise õigusega? Ma sooviksin saada vastust.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Kahe piirkonna vaheline strateegiline partnerlus on Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel kehtinud alates 1999. aastast. Selle partnerluse aluspõhimõtted hõlmavad inimõiguste ja põhivabaduste austamist koos õigusega haridusele. On tõsiasi, et neid põhimõtteid rikutakse siiski sageli. Lisaks on umbes 42 miljonit inimest Ladina-Ameerikas kirjaoskamatud. Euroopa Liit on nii Ladina-Ameerika peamine investor kui ka tähtis kaubanduspartner.
Lõpetuseks sooviksin öelda, et asjaolu, et naised on sotsiaalselt kehvemas olukorras ning et põlisrahvaste diskrimineerimine jätkub - kui esile tõsta vaid kahte problemaatilist valdkonda -, on vastuolus ülemaailmsete inimõigustega. Selles valdkonnas on veel vaja tööd teha ja olukorda parandada.
Marietta Giannakou
(EL) Lugupeetud juhataja! Soovin õnnitleda hr Salafrancat tema äärmiselt integreeritud ja tõese raporti puhul. Lisaks nõustun komisjoni asepresidendi ja kõrge esindajaga selles osas, kui tähtsad on need jõupingutused tihedama partnerluse sepistamiseks.
On tõsi, et viimase 20 aasta jooksul on Ladina-Ameerika arenenud ning et see, mis meile 1980ndatel muret valmistas, nimelt arvukad diktatuurid, on nüüd kadunud. Kuid uimastikaubandus, rahapesu, terrorism ning vaesusest, ebakindlusest ja töötusest põhjustatud suured probleemid piirkonnas ei ole siiski kadunud.
Seepärast palume Euroopa Parlamendi ja leedi Ashtoni abiga pöörata erilist tähelepanu hariduse ja kultuuriga seotud sektoritele. Ladina-Ameerika riigid on ainsad, mille kohta võib öelda, et nad - enam kui kolmandik riikidest - on tihedalt seotud Euroopaga ajaloo, hariduse ja kultuuriküsimustega ning ma arvan, et neile valdkondadele tuleks pöörata erilist tähelepanu.
Hr Salafranca raport sisaldab integreeritud tegevuskava ning ettepanekut fondi loomiseks, mis on samuti äärmiselt tähtis Euroopa Parlamendile ning otse loomulikult kutsutakse raportis üles Euroopa Parlamenti värskendama ja tugevdama oma rolli suhetes nende riikidega. Arvan, et just seda peaksime tänasest raportist meeles pidama.
Emine Bozkurt
(NL) Lugupeetud juhataja! Viimastel kuudel on Ladina-Ameerika omandanud üha selgema ja konkreetsema tähtsuse Euroopa Liidu silmis, olles aastaid saanud liidult liiga vähe tähelepanu. Euroopa Komisjon esitas teatise, milles tunnustatakse Ladina-Ameerika mõlemaid piirkondi ülemaailmsete osalejate ja partneritena ning assotsiatsioonilepinguid käsitlevad läbirääkimised on nüüd käimas. Ma ei saa jätta rõhutamata, kuivõrd strateegiliselt tähtsad on head suhted Ladina-Ameerikaga. Pean eelkõige silmas Kesk-Ameerikaga käimasolevaid läbirääkimisi assotsiatsioonilepingu üle, kusjuures nende läbirääkimiste viimane voor algas eile. Eesmärk on i-le täpp peale panna ja läbirääkimised lõpule viia.
Kuigi põhimõtteliselt ma rõõmustaksin assotsiatsioonilepingu üle Ladina-Ameerikaga, ei suuda ma siiski piisavalt rõhutada, et inimõiguste austamine on äärmiselt tähtis. Kõnealune leping peaks aitama kaasa inimõiguste olukorra paranemisele Kesk-Ameerikas ning need riigid peavad inimõigusi austama pidevalt. Me ei sõlmi mitte ainult kaubanduslepingut, vaid tekitame omavahelise seose poliitiliste dialoogide ja koostöö vahendusel.
Assotsiatsioonileping on Kesk-Ameerikale tähtis. Seda piirkonda iseloomustab kõrge vaesus ning kõnealune leping peab aitama kaasa sealsete inimeste majanduslikule arengule. Seepärast peab Euroopa Liit läbirääkimiste jooksul silma kinni pigistama asjaolu ees, et Euroopa ja Kesk-Ameerika ei ole võrdsed partnerid lepingus. Selles lepingus tuleb piisavalt arvesse võtta kahe piirkonna ebavõrdset alguspunkti ning seetõttu on asümmeetria lepingus väga tähtis. Lühidalt öeldes peab see olema tasakaalustatud leping, mis ei too ainult kasu Euroopale ja Kesk-Ameerikas asutatud suurtele ettevõtjatele. Ei, ennekõike peab see leping parandama tavakodanike ja väikest ettevõtjate olukorda.
Kokkuvõtteks sooviksin öelda, et oleme valinud piirkonnapõhise lähenemisviisi ning ma rõhutaksin, et me peame asjad ka sel viisil lõpule viima, et ükski riik ei jääks oma naabritest maha.
Liam Aylward
(GA) Austatud juhataja! Mul on selle raporti üle hea meel ning ma avaldab raportöörile kiitust tema suurepärase töö eest. Sooviksin juhtida tähelepanu Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelistele kaubandussuhetele.
Tuleb tagada, et kaubandussuhteid arutatakse võrdsetel alustel. Euroopa talupidajad ja tootjad peavad järgima paljusid eeskirju ning nad toodavad kvaliteetset toitu ja kaupu. Nende kõrgete standardite tulemuseks on Euroopa talupidajate ja tootjate kõrgemad tootmiskulud ning see võib osutuda turul ebasoodsaks madalama kvaliteedi ja madalamate kuludega toodete importimise tõttu.
Seda küsimust peab käsitlema mitte ainult Euroopa tootjate pärast. Euroopa Liit on teinud suurepärast tööd seoses tarbijaõiguste ja tervise kaitse ja tugevdamisega. Oleme kohustatud tagama, et Euroopasse imporditud kaubad ja tooted ei ohustaks neid õigusi ega Euroopa tarbijate tervist.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Marek Henryk Migalski
(PL) Lugupeetud juhataja! Püüan ühe minutiga hakkama saada. Võib-olla Francis Fukuyama eksis, kui ta ütles, et liberaalne demokraatia on ajaloo lõpp, kuid ühes asjas oli tal õigus - nimelt kinnitades, et liberaalne demokraatia on parim, mis inimestega juhtuda võib. Kui vaid kõik sellest kinni peaksid.
Kahjuks on demokraatia Ladina-Ameerikas asendatud populismiga ning kapitalism sotsialismiga või majandusliku populismiga. Seda silmas pidades sooviksin pöörduda Catherine Ashtoni poole. Volinik, mul on üks ülisuur palve. Nimelt, et meie kogemused, Euroopa maksumaksja raha ja meie teadmised suunataks ennekõike neisse riikidesse, kes on teel demokraatia poole ja ehitavad üles vaba turumajandust, ning mitte riikidesse, kes ehitavad üles populistlikku diktatuuri.
Corina Creţu
(RO) Strateegia suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga on selle käivitamise ja praeguse hetke vahel muutunud hindamatuks. Kõnealune strateegiline partnerlus on lisanud meie piirkondade vahelistesse suhetesse järjepidevust ning aidanud rahastada viimase kümne aasta jooksul enam kui 3 miljardi euro ulatuses projekte ja programme.
Õnneks on Ladina-Ameerika piirkonna riigid olnud siiani majandus- ja finantskriisiga toimetulekul edukamad, kui teatavad arenenud riigid. Vaesuse määr on siiski jätkuvalt äärmiselt kõrge või isegi kasvab halvemas olukorras oleva elanikkonna hulgas piirkonna sotsiaalse polarisatsiooni kroonilise laadi ning poliitilise ja institutsionaalse väärtalitluse tõttu. Näiteks Boliivias elab umbes 60 % elanikkonnast allpool vaesuspiiri. Brasiilias ja Argentinas on allpool vaesuspiiri elavate inimeste arv vastavalt 25 % ja 13,9 %. Seepärast toetan väga vajadust arenguabi järele, mis keskenduks institutsionaalsete vahendite loomisele neis riikides, eesmärgiga kaotada sotsiaalne ebavõrdsus.
On oluline, et hr Salafranca raport aitaks suurendada dialoogi, et määratleda aastatuhande arengueesmärkide saavutamise meetodid. Usun siiski, et meie jaoks on äärmiselt tähtis, et kõnealune strateegia kaasaks dialoogi ja strateegia eesmärkide rakendamiseks läbiviidavatesse tegevustesse tsiviilühiskonna ja valitsusvälised organisatsioonid.
Emma McClarkin
Lugupeetud juhataja! EUROLATi liikmena kiidan heaks selle, et eesistujariik Hispaania ja hr Salafranca rõhutavad meie ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete tähtsust.
Kliimamuutus ja globaalne soojenemine peaksid jääma Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide vahelise poliitilise dialoogi prioriteediks ning suurendada tuleks Kopenhaagenis võetud sihtidele pühendumist.
Lisaks, energia ja energiavarustuse alast dialoogi tuleks hoogustada, et võidelda kliimamuutusega ja aidata kaasa säästvale energiatarbimisele.
Kuid meil on paljugi vahetada ning mitte ainult kaubanduse valdkonnas, vaid kultuuri ja hariduse osas, ning meie lõplik eesmärk on laiendada meie kaubanduslikke suhteid Ladina-Ameerikaga, suurendades innovatsiooni mõlemal poolel ja parandades haridust. Sooviksin rõhutada vajadust veelgi edendada Erasmuse programmi Ladina-Ameerika osalejate jaoks ning suurepäraseid võimalusi, mida see võib pakkuda personaalsel ja professionaalsel pinnal ning tulevaste Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheliste kontaktide ja parandatud kaubandussuhete jaoks.
Miroslav Mikolášik
(SK) Mul on hea meel Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete tugevdamise üle - mis on üks eesistujariigi Hispaania prioriteete -, sest see toob kasu mõlemale poolele ning võib anda eeliseid nii Euroopa Liidu liikmesriikidele kui ka Ladina-Ameerika riikidele.
Ladina-Ameerikal on tohutu inimpotentsiaal enam kui 600 miljoni inimesega ning lisaks veel loodusvarad ja 10 % maailma sisemajanduse koguproduktist.
Eurooa Liit kui peamine arenguabi pakkuja, peamine investor ja Ladina-Ameerika suuruselt teine kaubanduspartner peaks süstemaatiliselt tugevdama oma positsiooni selles piirkonnas.
Näiteks sellistel ühistel väärtustel nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste kaitse põhinevaks täielikult toimivaks piirkondlikuks koostööks tuleb sihipäraselt parandada kahe piirkonna vahelise partnerluse praegust mehhanismi. Kavatsen sellist lähenemisviisi propageerida ka mais Sevillas toimuval EUROLATi assamblee plenaaristungil.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Lugupeetud juhataja. Kasutaksin seda arutelu, et rõhutada suurt muret tekitavat küsimust, nimelt Colombiaga seotud olukorda, millest me saime teada alles mõned päevad tagasi.
Avastati, et Colombia riigi julgeolekuteenistust süüdistatakse tagakiusamises, valetunnistuste tekitamises ja opositsiooni liikmete kriminaliseerimises.
Kõigepealt kuulsime seda senaator Piedad Córdobalt. See on osa toimikust, mida Colombia julgeolekuteenistus koostab tema kohtuasja raames. Meile anti teada, et Colombia valitsus või igatahes see organ soovib kunstlikult tekitada seoseid tema ja sissirühmituste, nimelt FARCi vahel. Lisaks, mis veelgi hullem - ja see on küsimus otse pr Ashtonile -, operatsioon nimega "Operatsioon Euroopa" osutab otsesele kavatsusele jälitada, selgelt rünnata ja diskrediteerida inimõiguste asutusi Euroopas, sealhulgas Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni.
Leian, et see on väga tõsine küsimus ja vajab selgitust Colombia valitsuselt. Pean äärmiselt asjakohaseks, et kõnealuse raporti raames uuriksime täpselt, mis vastab tõele, ning saaksime teada, kas Colombia ametiasutused kavatsevad selles osas midagi tegelikult ette võtta.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Pärast enam kui 300 aastat kestnud koloniaalset riigikorda ja pärast mandri muutumist külma sõja tandriks, on Ladina-Ameerika muutunud maailma üheks tärkavaks piirkonnaks. Asjaolu, et Venemaa president Medvedev on külastanud Kesk- ja Lõuna-Ameerikat, on ilmselge märk sellest, et ta püüab tugevdada Venemaa majandussuhteid Lõuna-Ameerikaga. Lisaks annab see kinnitust asjaolule, et Euroopa Liit on õigel teel, kui püüab parandada suhteid selle mandriga, mille elanikkond on suurem kui EL 27 elanikkond.
Küsimus ei ole siiski pelgalt läbirääkimiste alustamises Mercosuri kaubandusblokiga. See hõlmab ka väiksemaid riike, kes ei kuulu sellesse majanduspiirkonda või Andide Ühendusse. Euroopa Liit ei ole mitte ainult peamine investor või kõige tähtsam või tähtsuselt teine kaubanduspartner. Ta on ka suurim arenguabi andja. Finantsilisest seisukohast vaadates on meil juba suurim roll ning minu arvates peaksime seda positsiooni Euroopa ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete arendamisel ära kasutama.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Euroopa Liit ja Ladinaameerika alustasid strateegilist partnerlust mõni aeg tagasi eesmärgiga saavutada kahe piirkonna vahel tõhus partnerlus.
Sooviksin teile meelde tuletada, et kahepoolsed tippkohtumised on korrapäraselt toimunud alates 1999. aastast ning käesolev aasta ei ole erand. Tegelikult on maikuusse kavandatud veel üks Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheline kohtumine, mis toimub Madridis.
Seepärast olen täna siin saalis hr Salafranca Sánchez Neyra raporti poolt sõna võttes väga rahul ja toetav. Ühinen heade soovide ja tänusõnadega, mida kõik või enamik kõnelejaid on väljendanud ning see tänusõnad on igati ära teenitud ja õigustatud. Raporti eesmärk on tegelikult konsolideerida kahe piirkonna vahel olemasolevad juba tugevad poliitilised, ajaloolised, kultuurilised ja majandusseosed ning seepärast pean fondi loomise algatust asjakohaseks ja hetkel väga sobivaks.
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni liikmena soovin eriti rõhutada seda majanduse konkreetset aspekti ning tsiteerida mõnda arvu, mis näitavad, et tegemist on kiiresti areneva ja peamist huvi pakkuva piirkonnaga, mis hõlmab 600 miljonit tarbijat ja toodab äärmiselt olulist toormaterjali.
Põllumajanduslike toormaterjalide hinnad on hiljuti võitnud natuke ilmastikutingimustest, mis on kaasa toonud pideva ja rikkaliku pakkumise paljudes piirkonna tootmisriikides ning paljude investorite üldisest naasmisest. Lisaks sooviksin teile meelde tuletada, et Euroopa Liit on Ladina-Ameerika peamine investor ja peamine arenguabi andja, kusjuures ajavahemikul 2007-2013 oodatakse investeeringuid 3 miljoni euro eest.
Lugupeetud juhataja! Kokkuvõtteks sooviksin mainida kliimamuutuse teemat - mida käsitleti hiljuti asjakohastes komisjonides ja millega seoses kiideti heaks olulised raportid -, et heita taas kord pilk osale sellest resolutsioonist, mida ma täielikult toetan.
Seepärast kutsun üles pidama Ladina-Ameerikaga arutelusid ja tegema koostööd kliimamuutuse vastases võitluses, et Kopenhaageni eesmärgid saavutataks kiiremini. Koostöö suuremate arenguriikidega on äärmiselt oluline, kui Euroopa soovib saavutada endale seatud kliimaalased eesmärgid.
Peter Skinner
Austatud juhataja! Lubage mul lisada minu kiidusõnad seoses tehtud tööga ja juba esitatud märkustega.
Nagu mõned inimesed võivad rõhutada, on jäänud veel mõningad keerulised küsimused seoses Colombia ja tema inimõiguste olukorraga. Kuna mõned minu kolleegid puuduvad praegu, sealhulgas Richard Howitt, kes ei saa siin viibida vulkaanide tõttu, pean osutama sellele, mille ta on esile tõstnud: nimelt, on esinenud konkreetsed probleemid, mis mõjutavad ametiühingutegelasi Colombias. Paluksin volinikul ja teistel peegeldada seda kõnealuse mandriga seotud mis tahes strateegias ja tegevuses.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. - Lugupeetud juhataja! Nagu ka auväärse parlamendiliikmed on teinud, sooviksin minagi alustuseks tänada hr Salafrancat suurepärase raporti eest ning sarnaselt temale ja teistele tänada eesistujariiki Hispaaniat töö eest, mida ka nemad on teinud mitte ainult tippkohtumise korraldamisel, vaid kogu töö eest, mis nad on teinud kõikide algatuste raames.
Peagi toimuv tippkohtumine on oluline. See võimaldab meil tugevdada partnerlust, millest auväärsed parlamendiliikmed on rääkinud. Paralleelselt tippkohtumisega toimub ka välisministrite kohtumine, mis on eriti tähtis minu jaoks. Loodan, et suudame seda võimalust ära kasutada, et tugevdada suhteid mitmete riikidega, kes siis kohal viibivad.
Mitmed parlamendiliikmed on kõnelenud ka kaubanduse tähtsusest ja Euroopa ettevõtjate rollist ning ma nõustun selle kõigega täielikult. Oleme selles piirkonnas suurim investor. Mul oli eriti hea meel selle üle, et kolleegid rääkisid innovatsiooni rollist, mis on minu arvates samuti eriti tähtis. Oodatult pöörati suurt rõhku ka inimõigustele - sellele, kui tähtis on tagada, et need moodustaksid osa meie dünaamilistest suhetest ning oleksid osa meie tööst.
Parlamendiliikmed rääkisid raportis eriti esile tõstetud naiste mõrvamise ja loomulikult põlisrahvaste küsimust. Komisjon on alati kaitsnud põlisrahvaid ning kavatseb jätkata kirjeldatud projektide jälgimist.
Konkreetselt Colombia osas olen ma väga hästi kursis nii selle täiskogu kui ka Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni ja Rahvusvahelise Ametiühingute Konföderatsiooni seisukohtadega, kellega ma puutusin kokku oma eelmisel ametikohal. Jätkame olukorra põhjalikku jälgimist. Oleme võtnud teadmiseks saavutatud märkimisväärsed edusammud. Kaubanduslepingus näevad kolleegid, kui tähtis on viimistletud inimõiguste klausel ja lepingus võetud kohustused ning ma loodan, et - meie hoolsa pilgu all - leevendab see leping natuke muresid, aga saab kindlasti olema osa meie jätkuvast suhtest Colombiaga.
Samuti nõustun sellega, kui tähtis on meie roll neis riikides laiemas rahvusvahelises mõttes. Brasiilia ja Iraan olid konkreetsed väljatoodud näited. Olen pidanud arutelusid Brasiilia välisministri Celso Amorimiga just nimelt selle küsimuse üle ning me kavatseme jääda ühendusse.
Tõstatati Falklandi saarte küsimus. Liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. Falklandi saared on liiduga seotud territoorium ja kohaldatakse õigusriigi põhimõtet.
Kliimamuutus on samuti väga oluline teema. Peaksime meeles pidama, et meil on selle piirkonnaga võtmedialoog. Lõpetuseks oli mul väga hea meel ka selle üle, et mainiti Erasmust ja sellega seoses haridusprogrammide programmide tähtsust.
Kokkuvõtteks taas kord minu tänusõnad hr Salafrancale.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
raportöör. - (ES) Austatud juhataja! Soovin tänada oma kolleege nende sõnavõttude eest.
Pr Ashton! Soovin teile öelda, et nende suhete edendamisel lähiaastatel on põhielemendiks poliitilise tahte mobiliseerimine. Poliitilised põhjused olid 1985. aasta ministrite dialoogi taga San Josés; poliitilised põhjused olid 1990. aastal Rio Grupiga peetud dialoogi institutsionaliseerimise taga; ning poliitilised põhjused olid ka selle tippkohtumiste mehhanismi taga.
Sooviksin vastata Edvard Kožušníkile, et oleme tõesti väärtustest koosnev ühendus, ning sooviksin rõhutada, et viimasel osaistungjärgul võtsime vastu olulise resolutsiooni Kuuba kohta, milles me kutsusime üles poliitvangide viivitamatule ja tingimusteta vabastamisele. Kasutaksin võimalust ja paluksin, et pr Ashton kostaks dissident Marta Beatriz Roque'i eest, kes on tingimisi vabastatud ja haige. Ta sai Fernando endise parlamendiliikme Fernández Martíni eestvedamisel just Hispaania kodakondsuse, seega saaks ta tulla Hispaaniasse ravile.
Peame siiski asuma sõnade juurest tegudele ning seda on näha assotsiatsioonilepingutes. Pr Ashton! Arvan, et te olete pidanud neid lepinguid käsitlevaid läbirääkimisi Colombia ja Peruuga väga hästi. Leian, et kuigi inimõiguste olukord Colombias valmistab ikka veel muret, on see siiski märkimisväärselt paranenud. Colombia elanikud nõuavad rahu ning see leping on kindlasti ära teenitud. Usun tõesti siiralt, et enamik parlamendist on selle lepingu poolt.
Pr Ashton! Peame andma kesk-ameeriklastele läbirääkimistel natuke hingamisruumi. Moodustame nende ekspordist 25 % ning nemad moodustavad meie ekspordist 2 %. Peame oleme helded ning nagu te ütlesite, peame taas alustama läbirääkimisi Mercosuri riikidega.
Lugupeetud juhataja! Kokkuvõtteks sooviksin öelda, et ühelt poolt ma leian, et Euroopa Liit on majanduslikus mõttes langussuunal ning teisest küljest on liit tugevnenud kõrge esindaja olemasolu tõttu.
Seepärast vajame, et ta annaks märkimisväärse panuse, et näidata Madridi tippkohtumisel meie poliitilist tahet ning hoida suhteid Ladina-Ameerikaga Euroopa Liidu tegevuskava prioriteetide hulgas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub maikuu esimese osaistungjärgu jooksul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
George Sabin Cutaş  
kirjalikult. - (RO) Euroopa Liit on Ladina-Ameerika kõige tähtsam kaubanduspartner ja tähtsuselt teine kaubanduspartner Mercosuri riikide ja Tšiili puhul. Lisaks on Euroopa Liidu liikmesriigid suurimaks otseinvesteeringute allikaks Ladina-Ameerikas. Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelised suhted ulatuvad siiski kaugemale kaubanduslikest aspektidest, sest need hõlmavad ka ajaloolisi, institutsionaalseid ja kultuurilisi elemente.
Seoses sellega leian, et tuleb koostada kaubandusleping, mis hõlmaks tihedamat koostööd Ladina-Ameerikaga. Tegelikult tähistavad jätkuvad püüdlused allkirjastada Mercosuri riikidega assotsiatsioonileping esimest sammu selles suunas.
Assotsiatsioonileping kujutab endast instrumenti, mis aitab parandada mõlema piirkonna ühiseid majanduslikke, sotsiaalseid ja geopoliitilisi huve. Tegemist oleks ka esimese mandritevahelise assotsiatsioonilepinguga põhja ja lõuna vahel, mis pakuks alternatiivi teistele vähem õiglastele integratsioonipüüdlustele, näiteks Põhja- ja Lõuna-Ameerika vabakaubanduspiirkonnale.
Tihedad kaubandussuhted Ladina-Ameerika ja Euroopa Liidu vahel aitaksid kaasa selliste majanduslike ja sotsiaalsete ühtekuuluvuspoliitikate rakendamisele, mille eesmärk on edendada mõlema piirkonna majandusarengut ja jõukust. Loodan, et näeme selles suunas mitmeid rahuldavaid järeldusi, mis esitatakse Euroopa Liidu ja Mercosuri riikide vahel 17. mail toimuval tippkohtumisel.
