Türgi demokratiseerimisprotsess (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Türgi demokratiseerimise teemal.
Diego López Garrido
Lugupeetud daamid ja härrad! Mul on hea meel kõnelda siin istungisaalis Euroopa Liidule ülimalt olulisel teemal, mis puudutab suhteid Türgiga ja täpsemalt Türgi demokratiseerimist. Viimane on arutelu peamine eesmärk ning otseselt - just otseselt, mitte üksnes kaudselt - liiduga seotud küsimus, arvestades, et Türgi on kandidaatriik.
Türgi on kandidaatriik, kes on pidanud mitu aastat läbirääkimisi Euroopa Liiduga ühinemiseks. Teatavasti on Kopenhaageni poliitiliste tingimuste hulgas nõue, et liiduga ühineda soovival riigil peavad olema stabiilsed poliitilised institutsioonid ning ta peab tagama demokraatia, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste järgimise ja vähemuste õiguste austamise.
Seega peab Türgi need tingimused täitma. Mitu peatükki on võimalikeks läbirääkimisteks avatud. Osa on avatud, osa ei ole veel avatud, osalt on läbirääkimised seiskunud ning on selge, et Türgi on liidu jaoks strateegiliselt väga tähtis. Esiteks seetõttu, et sellel riigil on väljavaade saada ELi liikmeks, aga ka seetõttu, et see on suur riik, kelle strateegiline tähtsus energiavarustust silmas pidades järjest kasvab ning kes on majanduslikult ja muidugi ka poliitiliselt vaieldamatult oluline. Muuseas, Türgi on NATO liige ning seega selles vallas osa Euroopa Liidu liikmete jaoks ka partner sõjalises liidus.
Tuleb öelda, et Türgis on toimunud rõõmustavad muutused. Väljavaade saada ELi liikmeks on andnud Türgile erilist indu asuda hea mõttes demokraatlike muutuste ja demokraatia kindlustamise teele. Praegune Türgi valitsus on teinud demokraatliku algatuse, et vastata vajadusele demokratiseerida Türgi poliitilist süsteemi ja viia ellu hulk institutsioonilisi muudatusi. Oma huvi seoses Euroopa Liiduga on Türgi valitsus näidanud üles sellega, et on nimetanud ametisse minister Bağışe, kellega ma olen mitu korda kõnelnud ja kelle vastutusalasse kuulub nimelt Euroopa Liiduga läbirääkimiste pidamine.
Seega, ühest küljest näeme, kuidas Türgi on alustanud reforme, mis on kahtlemata ajendatud väljavaatest saada ELi liikmeks, aga teisest küljest on selgelt näha vajakajäämisi just arutletavas, s.o põhivabaduste austamise ja demokraatia valdkonnas.
Meie jaoks on ebapiisaval tasemel teatud vabaduste, nagu sõna-, ajakirjandus- ja usuvabaduse või ametiühingute, vähemusrühmituste, naiste ja laste õiguste kaitse ja tagamine, samuti võitlus diskrimineerimise vastu ning meeste ja naiste võrdsus. Sellest tulenevalt oleme teinud Türgile ettepaneku viia demokratiseerimise käigus ellu hulk põhiseaduslikke ümberkorraldusi, milleta oleks neis valdkondades keeruline edusamme teha.
Seetõttu soovib Euroopa Liit Türgiga läbirääkimiste pidamiseks kehtestatud raamistiku kohaselt liikuda edasi eeltoodust lähtudes ning peale selle asub Euroopa Liit Türgit vajaduse korral juhendama, kui ta leiab, et teatud meede ei vasta võetud eesmärgile või võib muuta edasimineku keeruliseks.
Nii juhtus õigupoolest seoses Türgi konstitutsioonikohtu 11. detsembril tehtud lahendiga Demokraatliku Ühiskonna Partei (Demokratik Toplum Partisi) laialisaatmise ja mitme demokraatlikult valitud saadiku mis tahes poliitilise tegevuse keelamise kohta. Nõukogu eesistuja väljendas tol korral muret selle kohtuotsuse pärast ja Euroopa Liit on tõstnud samuti häält, juhtides muretvalmistavale otsusele teravalt tähelepanu. Lisaks õhutab Euroopa Liit tegema Türgi õigusaktide vajalikke reforme, et erakondi käsitlev seadus vastaks mõningatele Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni sõnastatud soovitustele ning asjakohastele sätetele Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, mille on allkirjastanud ja ratifitseerinud ka Türgi riik, kes tunnistab seega Strasbourgi inimõiguste kohtu jurisdiktsiooni.
Sellega ma lõpetan, lugupeetud juhataja. Nõukogu eesistuja peab seda teemat endiselt väga oluliseks. Türgis toimuvate ümberkorralduste kõiki tahke jälgitakse igal juhul tähelepanelikult meile rõõmu valmistava läbirääkimiste ja ELiga ühinemise protsessi käigus. Oleme seisukohal, et see on strateegiline protsess, mida tuleb jätkata, ning praeguse nõukogu eesistuja Hispaania arvates tuleb avada uusi läbirääkimiste peatükke, mis võimaldab meil pidada Türgiga põhjalikke kõnelusi nii nagu möödunud aastalgi.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel selle väga olulise Türgi demokratiseerimist käsitleva arutelu üle. Tuletan meile kõigile meelde, et Türgi ELiga ühinemise protsess on endiselt Euroopa Liidule strateegilise tähtsusega.
Demokraatlikud reformid ja Türgi demokraatlik ümberkujundamine kindlustavad stabiilsust ja turvalisust nimetatud riigis ning ELi ja Türgi laiemas naabruses. Türgi edusammud innustavad reformijaid ning edendavad demokraatiat ja inimõigusi kogu piirkonnas.
Loomulikult ei kulge edasiminek alati sujuvalt ja rõõmustavate muudatustega. Me näeme ka murettekitavaid arengujooni ning sellisel juhul tõstatame need küsimused Türgi võimude ees väga tõsiselt ja kasutame ära neid vahendeid, mis meil on olemas tänu sellele, et väljavaade saada ELi liikmeks on tingimuslik.
Kui Türgi-sarnane ühiskond kogeb suuri poliitilisi muutusi, juhtub harva, et toimuvad sündmused on alati täiesti arusaadavad või kindlasuunalised.
Türgi demokraatlik avamine kurdi rahvusest elanikkonnale on üks näide sellisest muutusest. 2009. aasta suvel alustas Türgi valitsus kõnealust demokraatlikku avanemist, mille eesmärk on tõsta demokraatlikke standardeid ja elatustaset kõigi Türgi kodanike jaoks. Nimetatud tähtis samm pöörab kurdi küsimusele tähelepanu dialoogi ja Türgi demokraatlike institutsioonide kaudu. Praeguseks on tehtud mitu pöördelist reformi. Mõned neist oleks vaid mõni aasta tagasi olnud pea võimatud. Mõelge kas või kurdikeelsetele televisioonisaadetele, mida nüüd edastavad nii eraõiguslikud kui ka riiklikud ringhäälinguorganisatsioonid. See on paljuütlev näide rõõmustavatest muutustest ja ümberkujundustest.
Kuid hiljutised tagasilöögid demokraatlikus avanemisprotsessis annavad tõesti alust tõsiseks mureks. Kahetsusväärne on Türgi konstitutsioonikohtu detsembris langetatud otsus keelustada Demokraatliku Ühiskonna Partei (DTP). Pärast DTP keelustamist peeti mitu partei liiget, sealhulgas valitud linnapead, terrorismivastase uurimise ettekäändel kinni. Samal ajal toimuvad Kurdistani Töölispartei (PKK) terrorirünnakud riigi kaguosas sama jõuliselt nagu enne ja seavad ohtu Türgi sõdurite elu. Pingelist poliitilist olukorda õhutavad ka PKK liikmete ja pooldajate Põhja-Iraagist naasmisele järgnenud pidustused. Türgi natsionalistlikud ringkonnad on kasutanud juhust rünnata valitsuse poliitikat ja isegi demokraatlikku avanemist.
Pärast seda vastulööki demokraatlikule avanemisele on mul hea meel Türgi valitsuse möödunud nädalal tehtud avalduse üle demokraatlikku avanemist jätkata. Türgi demokraatlik ümberkujunemine on ilmekas näide selle kohta, et ELi liikmeks saamise väljavaatel on endiselt pehme võim, kui seda rakendatakse õiglaselt, kindlalt, jõuliselt ja järjepidevalt.
Tegemist ei ole lihtsa protsessiga, vaid protsessiga, mille puhul on teekond vähemalt sama tähtis kui sihtkoht. Jätkakem seda ning muutkem see kasulikuks nii ELile kui ka Türgile.
Ria Oomen-Ruijten
Lugupeetud juhataja ja volinik Rehn! Ma tean, et see arutelu Türgi ja ELi laienemise üle võib olla viimane kord, kui ma teie ees kõnelen. Igal juhul tahan tänada teid teabe eest, mida te olete alati olnud valmis meie ja minuga peetud arutluste käigus jagama. Minu kõige soojemad tänusõnad teile.
Lugupeetud nõukogu eesistuja Diego López Garrido, daamid ja härrad! Tänane arutelu ei puuduta peatükkide avamist. See puudutab demokratiseerimist - eelkõige teatud demokratiseerimise tahke -, sest järgmise Strasbourgis toimuva osaistungjärgu päevakorras on Türgi eduaruanne ja Euroopa Parlamendi arusaam edasisest. Nõustun volinik Rehniga - on ülimalt oluline, et Türgi liiguks demokraatia suunas. Tahan kogu südamest kiita Türgit kõikide kõnealuses valdkonnas, sealhulgas kurdi küsimuses, juba tehtud jõupingutuste eest. Kes oleks lõppude lõpuks kümme või isegi viis aastat tagasi võinud arvata, et nüüd on olemas kurdikeelsed telesaated?
Kui Türgi alustas 2009. aasta keskel demokraatlikku avanemist, põhjustas see ennenägematu arutelu, mitte üksnes parlamendis, vaid ka ajakirjanduses. Tol ajal lootsin, et see arutelu toob lõpuks ometi kaasa tõelised ja kindlad õigused kõigi Türgi kodanike jaoks. Oktoobris tunnustasin ma kõiki oma Türgi kolleege selle eest, et nad julgesid nimetatud arutelu pidada, hoolimata avalikust vastuseisust. Olen kutsunud neid üles kehtestama arutelu järel väga konkreetsed meetmed, et kõnealune avanemine üksikasjalikumaks muuta. Kuid pärast kogu seda teemale kulutatud positiivset energiat on Türgi tumedam pool taas oma pead tõstnud, sest Türgi konstitutsioonikohtu otsus põhjustas uusi terrorirünnakuid. Demokraatliku Ühiskonna Partei (DTP) liikmetest käis üle kinnipidamiste laine ning arreteerimise oht ähvardab endiselt Türgi parlamendisaadikuid. Mul on kuri kahtlus, et see võib lõpetada ka demokraatliku avanemise. Kuigi ma pean konstitutsioonikohtu otsust kahetsusväärseks, saan ma siiski aru, et sama kohus kutsub üles järgima Veneetsia komisjoni soovitusi. Siinne parlament on alati vägivalla ja terrorismi hukka mõistnud ning pooldanud poliitilisi lahendusi. Lõpuks võivad üksnes dialoog Türgi ühiskonnas ja seaduslikult tagatud püsivad õigused tuua rahu, turvalisuse ja heaolu kõigile Türgi kodanikele ning see oleks väga kasulik ka meile.
Richard Howitt
fraktsiooni S&D nimel. - Lugupeetud juhataja! Demokraatliku avanemise teade möödunud aastal andis lootust, et Türgis on kurdi keele ja kultuuri ning inimõiguste austamisel saavutatud tõeline läbimurre ning lõpeb aastatepikkune terrorism ja vägivald.
Ometi ühineb Euroopa Parlament täna nõukogu ja komisjoniga, väljendades sügavat muret selle üle, et konstitutsioonikohtu detsembrikuise otsusega on lõpetatud hoopis erakond, kellele antakse suurem osa hääli riigi nendes piirkondades, kus enamuses on kurdid, ning keda Türgi inimõiguste assotsiatsioon nimetab kurdi rahva loomulikuks eestkõnelejaks.
Kaks aastat tagasi viibisin isiklikult vaatlejana kõnealuse erakonna kongressil koos umbes 20 000 inimesega ning nägin ja kuulsin ise, kui õigeks peavad seda erakonda tema toetajad.
Ma tunnustan Türgi peaministri vastuseisu erakondade keelustamisele, mida ta väljendas pärast kohtuotsust tehtud avalduses, ning praegu annab Türgi ajakirjandus teada valitsuspartei kavatsusest edasiste lubamatute keelustamiste vältimiseks viia põhiseadus kooskõlla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni artikliga 11. Need lubadused tuleb täita.
Aga kõigil meil on raske samal ajal mõista Türgi üleskutset sissidele tulla mägedest alla ning tõsiasja, et teisi sama kogukonna liikmeid, kes on valinud demokraatia tee, näidatakse käeraudades ülesrivistatuna ja viiakse vangi. Teadete kohaselt on vangistatud 700 kuni 1000 erakonna liiget, paljud neist üksnes seetõttu, et nad kõnelesid avalikult emakeeles.
Euroopa Parlamendis peaksime hukka mõistma üheksa erakonnast valitud linnapea vangistamise ja kahe nimetatud erakonda esindava parlamendiliikme töö keelustamise.
Meile siin parlamendis, nagu ka Türgi parlamendiliikmetele, on antud puutumatus selleks, et meie kui rahvaesindajad saaks probleemidest kartmatult kõnelda. Meil, kes me tahame näha Türgit Euroopa Liidu liikmena, tuleb võidelda teatud rahvaenamuse hulgas valitseva põhjendamatu hirmuga, et paljurahvuselises riigis ohustavad niinimetatud vähemusrühmituste õigused riigi ühtsust. Nüüdisaegses Euroopas see lihtsalt ei ole nii.
Niisiis, lõpetuseks, erakond, mille nimi türgi keeles on Demokraatliku Ühiskonna Partei, on kadunud, aga selle eesmärk saavutada nüüdisaegses Türgis demokraatlik ühiskond ei tohi kaduda.
Sophia in 't Veld
Austatud juhataja! Kõigepealt tahan ühineda Ria Oomen-Ruijteni soojade tänusõnadega volinik Rehnile kõikide viimastel aastatel tehtud jõupingutuste eest. Samuti on mul hea meel selle üle, et eesistujariik Hispaania on Türgiga peetavatele läbirääkimistele uue hoo andnud.
Lugupeetud daamid ja härrad! Ka mina pean Türgi konstitutsioonikohtu otsust kahetsusväärseks. Ilmselgelt on see tagasiminek, aga lootkem, et tagasi astutakse vaid üks samm ja sellele järgneb mitu edusammu, sest me peame tunnistama, et praegune Türgi valitsus on teinud ilmseid pingutusi selleks, et demokratiseerimine edeneks, ning selleks, et tagada kurdidele neile õigusega kuuluv koht ühiskonnas ja poliitilises süsteemis. Siiski juhin tähelepanu sellele, et kui me tahame toetada Türgi demokratiseerimisprotsessi, arengut ja ümberkujundamist, peame võtma ühemõttelise kohustuse anda Türgile täisliikme staatus. Leian, et me peame ka Türgi rahvast, mitte üksnes Türgi poliitikuid, innustama, me ei tohi kõhelda, arutada ajutisi lahendusi ega muuta reegleid mängu ajal. Me peame võtma kindla kohustuse. See käib ka kõigi Türgi erakondade kohta ning ma tahan paluda neil selles küsimuses vaenukirves maha matta ja teha reformide nimel ühiseid jõupingutusi.
ELi-Türgi parlamentaarse ühiskomisjoni liikmena hiljuti tehtud visiidil Türki nägin tohutuid edusamme kodanikuühiskonnas. On ju Türgi midagi palju enamat kui poliitikud ja läbirääkijad. Türgi tähendab ka rahvast. Ma näen, et türklased astuvad tõepoolest katsumusele vastu ja teevad palju tööd, et oma ühiskonda reformida. Me peame seda igati toetama. Seega palun tungivalt kindlustada tol korral kokkulepitud sammast - mitte üksnes tõhustada läbirääkimisi, vaid panustada ka teineteise tundmaõppimisse. See oli sõnaselgelt sõlmitud kokkuleppe teine osa. Loodan, et Euroopa Parlament võtab selge kohustuse ühinemisprotsessi toetada.
Hélène Flautre
Lugupeetud juhataja! Suur tänu, austatud volinik Rehn, et olete jäänud meiega sel hilisel tunnil, et arutada Türgi demokratiseerimisprotsessi ehk teemat, milles te olete teinud ära suure töö. Aitäh teile selle eest.
Arvan, et kui valitsus teatas oma demokraatlikust algatusest ja demokraatlikust avanemisest, mõistsid paljud meist, kui julge samm see oli, ning samas uskusid, et see suur eesmärk tähendas pika ja tõenäoliselt lõkse täis teekonna algust. Need lõksud ilmnesid üsna ruttu.
Esiteks, nagu te mainisite, saadeti laiali DTP, kuid märgin, et poliitikaga tegelemise keeld mõjutab peale DTP valituks osutunud liikmete ka neid isikuid, kes osalesid väga aktiivselt kurdi küsimuse lahendamiseks peetud demokraatlikus ja poliitilises dialoogis. See muudab nimetatud otsuse küsitavaks.
Teiseks toimuvad kinnipidamised, millega kõrvaldatakse tegelikult poliitilisi juhtfiguure ja seega ka kurdi küsimuse teemal kõnelejaid. Ometi on kurdi küsimus Türgi demokratiseerimisprotsessis kesksel kohal! Seda peamiselt seetõttu, et kurdi küsimus on mõjutab kogu süsteemi ning kajastab aastatepikkust kannatamist, vägivalda, konflikti ja sõda, mille põhjustatud valusad armid on siiani näha. Need armid on ka majanduslikud, sotsiaalsed, kultuurilised ja poliitilised.
Kurdi küsimus pingestab tohutult ka demokratiseerimisprotsessi. Samuti piirab see sõna- ja ajakirjandusvabadust, kodanikuõigusi ning võitlust piinamise vastu. Nähes praegu, kuidas terrorismivastaste õigusaktide varjus viiakse läbi poliitilisi kättemaksuaktsioone, ütlen, et nüüd on tõesti saabunud aeg, kui meil tuleb valitsust toetada ja oodata temalt uut ülimalt vaevanõudvat sammu tekkinud olukorrast väljumiseks, sest teadaolevalt ei ole mitte kõik Türgis tegutsevad rühmitused huvitatud kurdi küsimuse demokraatlikust lahendamisest. Me kõik teame seda ja oleme teadnud algusest peale.
Nii et Türgi vajab selles demokratiseerimisprotsessis meie püsivat toetust. Kolleeg Sophia in 't Veld ütles õigesti, et meie alalise toetusega peab kaasnema uus lubadus anda Türgile pärast demokratiseerimise lõpuleviimist liikmestaatus. On ülimalt oluline see välja öelda.
Kolmandaks tuleb valitsusel lõpuks töötada välja reformid, millega peab vältimatult kaasnema uue põhiseaduse eelnõu koostamine. Esimesed reformid on loomulikult seotud erakondi käsitlevate õigusaktidega. Samuti tuleb reformidega kiiremas korras muuta valimisi ning tagada kohtusüsteemi sõltumatus. Nüüd peab Türgi valitsus neid demokraatliku Türgi põhisambaid julgelt ja otsustavalt tugevdama.
Peale selle peab valitsus astuma üksmeelt ja leppimist õhutavaid samme, sest Türgi ühiskonna ja poliitiliste jõudude vastandumine mõjuks hävitavalt uue põhiseaduse vastuvõtmiseks vajaliku nõusoleku saavutamisele, kuid me kõik loodame, et uus põhiseadus võetakse vastu.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Türgi poliitiline süsteem on nüüd piisavalt küps, et seda võiks pidada pluralistlikuks demokraatiaks. Poliitiline arutelu on jõuline ja valijatel on tõesti võimalik valida. Peale selle on Türgi Euroopa Nõukogu liige, mis loomulikult kohustab Türgi valitsust järgima tavalisi demokraatia nõudeid, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid.
On selge, et stabiilne ja püsiv demokraatia on lõpuks ELi liikmeks saamise eeltingimus. Praegu on ehk kaks murettekitavat valdkonda.
Esimene neist on Türgi kalduvus sekkuda poliitilisse protsessi sõjaliselt. Kuigi sõjavägi on kahtlemata oluline ilmalikkuse ja stabiilsuse tagatis, nurjaks igasugused valitud valitsuse kahjustamise püüded alatiseks Türgi väljavaated saada ELi liikmeks.
Teine muretvalmistav probleem on Õigluse ja Arengu Partei (AKP) valitsev seisund poliitilisel maastikul. See tekitab mõnedes vaatlejates kartusi, et järk-järgult kujuneb välja de facto üheparteiline riik. Kui see sünnib demokraatlikult, siis meil vastuväiteid pole, vaatamata sellele, et osa inimesi on väljendanud muret Türgi suhteliselt kõrge parlamenti pääsemise lävendi, s.o 10% üle, mis mõistagi jätab väiksemad erakonnad parlamentaarsest tegevusest kõrvale.
Kuid teatud inimeste arvates tekitab ärevust ka AKP mõningane kalduvus islamimeelsusesse ja selle erakonna populaarsus paistab näitavat Türgi ühiskonnas toimuvat olulist paradigma muutust. Siiani on ilmalik kemalistlik traditsioon olnud vägagi kasulik Türgi Euroopa-Atlandi püüdlustele, kuid kemalismi järkjärguline kadumine demograafiliste muutuste tõttu tundub tõendavat seda, et Mustafa Atatürgi vaadete tugevusse uskujad on nimetatud traditsiooni natuke liiga iseenesestmõistetavaks pidanud. Türgi ühiskonna heaks peab demokraatia olema pluralistlik, ilmalik ning rajanema inimõiguste, sealhulgas kurdi vähemuse õiguste austamisel.
Veel üks mureküsimus on loomulikult Türgi liikmelisus Islami Konverentsi Organisatsioonis (OIC), kus ei valitse sellised üldised läänelikud väärtused, mida me kõik Euroopa Liidus jagame, sest OIC järgi põhinevad inimõigused islamimaailmas šariaadil. Minu meelest tekitaks ka see tõsiseid huvide konflikte, kui Türgi ühel päeval Euroopa Liiduga ühineks.
Takis Hadjigeorgiou
Lugupeetud juhataja! Küprost esindava Euroopa Parlamendi liikmena tunnen Türgist rääkides alati kohustust väljendada meie toetust selle riigi ühinemisele, loomulikult juhul, kui täidetakse ettenähtud eeltingimused ja viiakse ellu ulatuslik demokratiseerimine.
Kuidas saame Türgi demokratiseerimisele kaasa aidata? See on peamine küsimus. Väidan, et seda saab teha, kui öelda Türgile tõtt. Jah, Türgi teeb edusamme. Paljuski on edasiliikumine märkimisväärne. Seda tuleks meil talle möönda.
Türgist on saanud n-ö erakondade surnuaed. Ülemkohtu otsustega on maetud kolmteist parteid. Hiljuti keelustati DTP. 200 erakonna liiget, üheksa linnapead, kuus endist linnapead ja kaks endist erakonnajuhti on vangistatud. Kas sellises riigis on tõesti suundumus demokratiseerimise poole lihtsalt seetõttu, et on olemas kurdikeelne televisioon? Meie oleme Türgi naabrid ja kutsume teid üles võtma õppust meie kui naabrite kogemustest, mitte meie nõrkadest külgedest. Türgi demokratiseerub juhul, kui meie sõnad talle on selged ja karmid.
Nikolaos Salavrakos
Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel nii Mario López Garrido kui ka volinik Olli Rehni reserveeritud ja ma ütleksin tarkade analüüside üle. Tunnustan volinik Rehni ja soovin talle palju edu uues ametis.
Kahtlemata on Türgi suur ja tohutu strateegilise tähtsusega islamiriik. Ma ei soovi korrata kolleegide märkusi, millega ma nõustun. Kuid kõnealust riiki puudutava teabe analüüs jätab mulje, nagu oleks seal mitu võimukeskust, mis ei suuda teha koostööd ja räägivad üksteisele vastu. Seega, kuigi peaminister Erdoğani valitsus püüab end näidata mõõdukana, paistavad riigi relvajõud olevat agressiivsed nii Kreeka suhtes, tungides pidevalt Kreeka õhuruumi, kui ka Frontexi suhtes, mida lakkamatult tülitatakse.
Teisalt täheldati hiljuti, et riigi kohtunikkond on näidanud korduvalt üles ilmselget kalduvust tegutseda valitsuse vastu, nagu ka kaks või kolm aastat tagasi peaminister Erbakani ajal.
Lõpuks tundub, et Türgi valitsus ei suuda kaitsta riigis demokraatiale omast rahvavõimu ja kavandab uut tüüpi Ottomani riiki. Seda tõendavad välisminister Davutoglou seisukohad, mida kordas ka peaminister Erdoğan oma äsjasel Liibanoni visiidil.
Minu meelest on kahtlased ka Türgi valitsuse sammud seoses Iraani ja selle tuumaprogrammiga, mis on vastuolus rahvusvahelise kogukonna, eriti Euroopa Liidu ja USA vaadetega.
Peale selle lubab Türgi Ankara tegevuskava ja rahvusvahelisi lepinguid rikkudes ebaseaduslikel sisserändajatel liikuda oma territooriumi kaudu Euroopa Liidu riikidesse, võib-olla ta isegi õhutab sellist tegevust takka. Samuti ei täida Türgi oma kohustust anda Küprose laevadele ja lennukitele sildumis- ja maandumisõigused.
Samas on õigeusukiriku peapiiskop patriarh Bartholomeus, kes on sadade miljonite õigeusklike kristlaste vaieldamatu vaimne juht, sekkunud isiklikult võitlusse ning avameelselt ja selgelt kirjeldanud patriarhiameti olukorda, kurtes usuvabaduste ja vähemuste õiguste rikkumise üle. Seega leian ma, et Türgil on Euroopa Liiduga ühinemiseks veel pikk tee käia.
Barbara Matera
- (IT) Lugupeetud juhataja, daamid ja härrad! Nii nagu mõned kolleegid oma märkustes rõhutasid, leian ka mina, et Türgi demokratiseerimisprotsess on tähtis tee, mis võimaldab nimetatud riigil liikuda lähemale Euroopa Liidule, ning meie kooseksisteerimine Euroopa Liidus peab põhinema võõrandamatutel põhimõtetel ja väärtustel, mille tunnustamine on mis tahes riigi ELi liikmeks vastuvõtmise eeltingimus.
See puudutab ka Türgit, kes peab tegema demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kindlustamiseks ning inimõiguste ja vähemuste õiguste kaitseks vajalikud reformid. Eelkõige moodustab demokraatliku riigi aluse kultuuriline, usuline ja poliitiline mitmekesisus, kuid selle tunnistamine on keeruline protsess, mida mõjutavad ajaloolised, etnilised ja usulised kaalutlused. Üheks näiteks on sündmused, mis on kaasnenud Türgi konstitutsioonikohtu otsusega kurdi vähemusele lähedalseisva Demokraatliku Ühiskonna Partei keelustamise kohta. Seega on erakondade keelustamine ja valitud rahvaesindajate ametist tagandamine alati väga tõsised juhtumid, sest nii rikutakse isikuvabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid.
Kahtlemata sõltub Türgi demokratiseerimisprotsess kurdi küsimuse lahendamisest. Euroopa Liit peab koos asjaomaste riikide võimuesindajatega andma kindla poliitilise lubaduse ja võtma ühismeetmeid koos Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga. Demokraatiat ei saa olla ilma mitmekesisuseta, nagu on Strasbourgis asuv Euroopa Inimõiguse Kohus korduvalt märkinud.
Seega ma loodan, et Türgi poliitiline süsteem areneb kiirelt kooskõlas mainitud põhimõtetega. Kui Türgil see õnnestub, saab tema ühinemine Euroopaga meile tähendada vaid suurepärast võimalust.
Raimon Obiols
- (ES) Minu meelest võib üsna veenvalt väita, et kuna ühinemisläbirääkimised Türgiga algasid nõukogu ühehäälsel heakskiidul, väärivad need tervikuna head hinnangut. Need on aidanud kaasa Türgi demokratiseerimisele ja nüüdisajastamisele. Kuid selge on ka see, et on palju probleeme, on olnud edasi- ja tagasiminekut, aeg-ajalt saame halbu uudiseid - nagu näiteks hiljutine kurdi partei DTP keelustamine - ning meil on eest pikk ja ülimalt raske tee.
Siin Euroopa Parlamendis oleme harjunud ütlema, mida teised peaksid tegema. Arvan, et oleks hea mõte, kui tulevasi läbirääkimisi Türgiga arvestades annaksime ka teada, mis on meie enamuse seisukoht. Minu meelest kajastub see Ria Oomen-Ruijteni koostatud raportis, mida toetab valdav enamus ja milles ei pooldata läbirääkimiste protsessis kahesuguste tingimuste kehtestamist, vaid leitakse, et meie kavatsused peavad olema kindlad ja selged ning me ei tohi edastada vastukäivad sõnumeid, sest see võib tõesti soodustada nõiaringi, kus Euroopa tõrksus, kahemõttelisus ja vasturääkivus võib õhutada tagurlasi või neid, kes on vastu Türgi liitumisele Euroopaga, natsionalistlikke või muid sedalaadi rühmitusi, kes ei poolda Euroopaga lõimumist.
Selles mõttes tahan väljendada oma rahulolu nii nõukogu kui ka komisjoni sekkumisega. Tehkem otsuseid käigu pealt. Me ei tea tulemust ette, kuid me peame oma sõnadele kindlaks jääma - pacta sunt servanda.
Meil on käimas läbirääkimised Türgile Euroopa Liidu liikmestaatuse andmiseks ning see meie tahe peab olema selge ja kindel, aga loomulikult peame olema ka ettevaatlikud.
Sarah Ludford
Austatud juhataja! Paljudest reformidest, mida me Türgilt pidevalt nõuame, on abi kurdi erakondade korduva keelustamise ahelas, millest DTP laialisaatmine möödunud kuul moodustab vaid viimase osa.
Jätkuv võimetus uuendada põhiseadust, erakondade seadust ja kohtusüsteemi ning sõjaväe kestev sekkumine poliitikasse tekitavad olukorra, kus kurdide demokraatlikku esindamist poliitikas korduvalt takistatakse. Erakondade keelustamine nurjab ka möödunud aastal peaminister Erdoğani valitsuse alustatud demokraatliku avanemise, mida õigustatult laialdaselt kiideti. Kurdi küsimuse saab Türgis püsivalt lahendada vaid poliitilisel teel ja see on parim viis Kurdistani Töölisparteiga võitlemiseks.
Volinik Rehn rääkis mitme linnapea ja DTP poliitiku kinnipidamisest, aga minu andmetel on vangistatud umbes 1200 aktivisti, sealhulgas DTP-le järgnenud erakonna Konservatiivse Demokraatliku Partei (BDP) liikmeid. Ma ei saa üldse aru, kuidas kavatseb valitsus oma demokraatlikku avanemist sellises olukorras süvendada. Kes otsustab need kinnipidamised? Väidetavalt - minu meelest ütles seda Richard Howitt - mõistis peaminister Erdoğan DTP keelustamise hukka, kuigi pean tunnistama, et mina seda hukkamõistu kuulnud ei ole. Küünik võiks öelda, et valimisi silmas pidades on DTP keelustamine AKP-le suhteliselt kasulik, sest DTP ja AKP on riigi kagupiirkonnas valimistel konkurendid.
Nõustun Sophia in 't Veldi ja Hélène Flautre'i väidetega selle kohta, et parim Türgi demokratiseerimise tagatis meile - kuigi Türgi võlgneb demokratiseerimise ka iseendale - on kindel ja usaldusväärne lubadus Türgile, et ta võetakse ELi vastu, kui ta täidab Kopenhaageni kriteeriumid. Türgi on oluline riik, millel on palju häid külgi. Ta vajab ja väärib demokraatiat.
Lõpetuseks ühinen tänusõnadega volinik Rehnile kõige eest, mis ta viimase viie aasta jooksul on laienemise heaks teinud, mitte üksnes seoses Türgi, vaid ka mulle südamelähedaste Lääne-Balkani riikidega. Ootan huviga võimalust tervitada teda varsti uues ametis.
Franziska Keller
Lugupeetud juhataja! Ühinen nendega, kes ütlesid, et demokraatlik avanemine on teinud võimalikuks sellised edusammud, mida me ei ole juba aastaid näinud, ning toonud kaasa muutusi, mida mõned aastad tagasi oleksime pidanud võimatuks.
Ühinen ka nendega, kes märkisid, et on väga oluline, et niisugune demokraatlik avanemine ja sedalaadi ümberkujundused jätkuksid ja et neid süvendataks. Ühtlasi lisan, et me peame vaatama seda, kuidas reforme tegelikult tehakse, ehk mitte lihtsalt seda, kuidas need on paberile trükitud, õigusaktidesse kirja pandud, vaid ka seda, kuidas neid rakendatakse.
Kuna me nähtavasti kõik nõustume, et reformid on vägagi kiiduväärt, peame neid reforme ka toetama. Asi ei toimi, kui me ainult nõuame reforme, aga ütleme siis, et Türgil ei ole endiselt mingit võimalust alustada õiglast ühinemisprotsessi. Kui me tahame reforme, peame näitama, et nende elluviimine toob kaasa tegeliku kasu ja õiglase ühinemisprotsessi, mille olemuslik eesmärk ongi liiduga ühinemine.
Seda arvestades on ülimalt kahetsusväärne, et kohe pärast eesistujaks saamist võttis José Luis Rodriguez Zapatero märkimisväärses ulatuses tagasi varem õiglase ühinemisprotsessiga seoses antud lubaduse.
Kuna meie ELina oleme sellise lubaduse andnud, leian, et me peame selle juurde jääma. Me peame olema oma välispoliitikas usaldusväärsed. Seega ma tahaks teada, kui eesistujariigi esindaja saab seda siin selgitada ja tingimusel, et peaminister Zapatero jääb ikka oma lubaduse juurde, kuidas te kavatsete täita seda lubadust ka nõukogus, kus teised liikmed on suhteliselt kahtlevad.
Jan Zahradil
- (CS) Räägin inimesena, kes toetab Türgi saamist Euroopa Liidu täieõiguslikuks liikmeks, mitte mingiks aseaineks või teatud laadi eelistatud partneriks, ning ma tahan kritiseerida natuke meid endid. Me vaatleme Türgit kui organisatsioon, kes on lubanud Türgile Euroopa Liidu täisliikme staatust, aga kes samal ajal ei suuda tagada seda, et kui Türgi tõesti täidab kõik meie nõutavad tingimused, ta selle täisliikme staatuse ka saab.
Euroopa Parlamendi seisukoht selles küsimuses on selge. Meie institutsioon on väljendanud ilmselget heakskiitu. Ka komisjoni arvamus on selge ning sellega seoses saan ühineda vaid volinik Rehnile avaldatud kiitusega tema objektiivsuse ja suurepärase töö eest, mis ta on teinud selles vallas viimase viie aasta jooksul. Euroopa Ülemkogu vaatepunkt ei ole nii selge, sest osa liikmesriikide valitsused lihtsalt keelduvad endistviisi päris üheselt kinnitamast, et kui Türgi täidab kõik meie esitatud tingimused, võib ta saada Euroopa Liidu täieõiguslikuks liikmeks. Siin mängime kahekordset mängu ja muutume ebausaldusväärseks. Vaevalt võime nõuda midagi kelleltki, kellele me ei suuda tagada, et me oma lubadustest kinni peame.
Teiseks on Türgi demokraatia lihtsalt oma olemuselt suhteliselt eriline. Kuigi me ärgitame seda riiki õigustatult oma standardeid Euroopa omadele lähendama ning kutsume näiteks üles piirama tema sõjaväe rolli, peaksime ka mõistma, mida see tähendab Türgi ühiskonna ülesehituse ja kogu Türgi demokraatia olemuse jaoks ja kuidas see neid mõjutab. Ma kardan, et meie demokratiseerimiskriteeriumide masinlik hindamine võib lõpuks teha rohkem halba kui head ning ma pooldan selles küsimuses Türgi suhtes mõistlikumat, vastutulelikumat ja osavõtlikumat suhtumist.
Søren Bo Søndergaard
- (DA) Lugupeetud volinik Rehn, minu kõrvaklappidesse jõudnud tõlke järgi te ütlesite, et teekond on sama oluline kui sihtkoht. Pean ütlema, et ma ei ole sellega sugugi nõus. Toetada saab vaid seda osa teekonnast, mis viib demokraatlikuma Türgi poole. Valesse suunda viivale teele peame aga otsesõnu vastu astuma. Sõnadega peavad kaasnema ka teod. Tahan teada, kui kaua on komisjon nõus sellega, et osa ELiga ühinemise raames Türgile antavast toetusest kasutatakse ära valitsuspartei poliitiliste liitlaste tasustamiseks, diskrimineerides samal ajal etnilisi ja usulisi vähemusi, nagu on näidanud hiljutine uurimine. EL peaks selles suhtes midagi ette võtma!
Olin 29. detsembril DTP peakontoris, kui politsei tuli Ahmet Türki vahistama, aga kus olid komisjon ja nõukogu? Kas komisjon ja nõukogu võtavad kohustuse viibida kohtumenetluse juures ja astuda inimõiguste kaitseks välja?
Lõpetuseks küsimus Diyarbakıri linnapea Osman Baydemiri kohta, kellel Türgi võimud takistasid Euroopa Parlamenti tulemast - kas sellega seoses esitatakse Türgile protest?
Gerard Batten
Lugupeetud juhataja! Türgis toimuvad valimised, aga Türgi ei ole lääne üldtunnustatud mõistes demokraatia. Erakondi võib keelustada, õigussüsteem on korrumpeerunud, inimõigusi rikutakse ning sõna- ja ühinemisvabadust ei ole sellisel kujul nagu Suurbritannias või suuremas osas Euroopa riikidest.
Endiselt kiusatakse taga tillukest kristlaste vähemust, mis on kahjuks kasvav suundumus enamikus islamiriikides.
Kemal Atatürki 1920. aastate reforme tuleb kiita, sest nende eesmärk oli kaotada Ottomani impeeriumi vananenud kombed ja pimeda keskaja kõige hullemad islamitavad ning viia Türgi 20. sajandisse.
Isegi need saavutused on nüüd ohus, kuna jõudu on kogumas üleilmne islamiäärmuslik liikumine, mida rahastavad sellised riigid nagu Saudi Araabia - tänu lääneriikidelt nafta eest saadud tuludele - ning millele aitab suuresti kaasa lääne tsivilisatsiooni loid alistumine.
Loomulikult on see arutelu vaid järjekordne väike samm Türgile Euroopa Liiduga ühinemiseks loa andmise suunas. Türgi ühinemist Euroopa Liiduga toetavad innukalt Suurbritannia konservatiivid, leiboristid ja liberaaldemokraadid. Nad ootavad pikisilmi võimalust tervitada sadu tuhandeid või isegi miljoneid türklastest sisserändajaid, kes tulevad Suurbritanniasse, kui Türgi ühineb ELiga.
Mõelge vaid, kui Türgi saab Euroopa Liidu liikmeks ja kasutab sellist ühist õiguslikku meedet nagu Euroopa vahistamismäärus. Briti valijad võiksid oma vaimusilmas näha võimalikku tasuta sõitu kiirrongiga Türki, mida lubaksid lahkelt liberaaldemokraadid, leiboristid ja toorid, ning hääletada vastavalt.
Kahjuks tahab Türgi ühineda Euroopa Liiduga käsi pikalt ees lootuses, et pihk täidetakse Euroopa maksumaksja raha arvel suurte toetustega ning ta näeb võimalust vabaneda miljonitesse ulatuvast ülemäärasest rahvamassist - vaestest ja töötutest, kelle ta saadab lääneriikidesse, näiteks Suurbritanniasse, kus nad kas asuvad madalapalgalisele tööle või hakkavad saama sotsiaalabi.
See ei ole uhke rahva jaoks küll sugugi rõõmustav väljavaade. Soovin türklastele head ja loodan, et nad jõuavad tegeliku demokraatiani õigel ajal, aga ma loodan ka, et nad võtavad kuulda Ühendkuningriigi iseseisvuspartei nõu ega ühine Euroopa Liiduga, vaid säilitavad oma tõelise vabaduse ja sõltumatuse.
Anna Maria Corazza Bildt
Austatud juhataja! Tahan kõigepealt väljendada rahulolu komisjoni ja nõukogu avalduste üle ning tänada, kiita ja tunnustada volinik Olli Rehni tema isikliku pühendumuse eest Türgi Euroopa Liidu liikmeks saamise küsimusele.
ELi-Türgi suhted on kestnud kaua ja on vastastikku kasulikud. Nagu teised kandidaatriigid, peab mõistagi ka Türgi järgima demokraatia, vabaduse ja inimõiguste põhimõtteid ning viima oma õigussüsteemi vastavusse ühenduse õigustikuga. Tahan ühineda kolleegidega, kes on väljendanud heameelt Türgi seniste edusammude üle, aga tunnistan ka, et Türgi ühinemise teel on veel hulk takistusi - näiteks kolleegide mainitud sõnavabadus ja kurdi vähemuse õigused.
Minagi soovin öelda, et murettekitav on Türgi konstitutsioonikohtu otsus, millega saadeti laiali Demokraatliku Ühiskonna Partei ja keelati mitme selle demokraatlikult valitud esindaja tegevus, aga see ei tohiks põhjustada Türgiga peetavate ühinemisläbirääkimiste edasilükkamist. Väljavaade saada ELi liikmeks annab hoo demokraatlikele reformidele. Meie vähene pühendumus saadaks türklastele halva sõnumi. Meie ebakindlusel on hind. See võib kahjustada käimasolevat demokratiseerimist. ELi poliitika ei tohiks kunagi lähtuda hirmust. Meie eurooplastena peaksime reforme toetama. Need võtavad aega, on keerulised ja nendega kaasnevad tagasilöögid, aga me ei tohiks kunagi kahelda Kopenhaageni kriteeriumides. Meie lubadus anda Türgile liikmestaatus ei tohiks iialgi muutuda kõhklevaks. Tunneli lõpus peab valgus selgelt paistma.
Seetõttu kutsun Türgit üles jätkama demokraatlikke reforme. Arvan, et me peaks andma tõotuse Türgit sellel teel toetada.
Maria Eleni Koppa
- (EL) Lugupeetud juhataja! Me toetasime Türgi ühinemisväljavaateid lootuses, et see aitab kaasa eeskätt laiaulatusliku demokraatliku reformi elluviimisele. Kahjuks on tulemused mõni aasta hiljem väga napid. Reformid on seiskunud ja need, mis on ellu viidud, eksisteerivad sisuliselt ainult paberil. Peatunud paistab olevat isegi suuri lootusi andnud edasiminek kurdi küsimuse lahendamises.
Liiduga ühinemiseks peab Türgi näitama üles tõelist austust inimõiguste, vähemuste õiguste, usuvabaduste, erakondade ja nende demokraatlikult valitud esindajate vastu. Euroopa Parlament väljendas heameelt Türgi valitsuse väljakuulutatud demokraatliku avanemise üle. Kuid sõnavabaduse mahasurumine ning tuhandete kodanike ja kümnete poliitiliste esindajate vahistamine on vastuvõetamatu ja hävitab igasuguse reformide jätkumise kohta tehtud avalduste usutavuse.
Pealegi on demokraatia puhul peamise tähtsusega poliitilise ja sõjalise võimu täielik lahutamine. Meil ei saa olla kandidaatriiki, kus sõjavägi ei ole tervikuna poliitilise kontrolli all isegi pärast nii paljusid aastaid.
Me lubame ja peame lubama Türgile väljavaateid saada ELi liikmeks tingimusel, et ta kohustub toetama liidu põhimõtteid ja eesmärke ka praktikas.
Johannes Cornelis van Baalen
- (NL) Lugupeetud juhataja! Türgit tuleb kohelda õiglaselt. See tähendab, et Euroopa Liit peab ausalt peeglisse vaatama. Kõigile teadaolevad Kopenhaageni kriteeriumid on siin olulised. Need tuleb täita. Ühinemisprotsessi tulemus ei ole ette teada - seda öeldi ka siis, kui ühinemisläbirääkimised algasid. See tähendab, et Kopenhaageni kriteeriumid on põhilise tähtsusega. Need määravad, kas Türgi jõuab ühinemiseni. Loomulikult on demokraatia ülioluline. Seega peab EL tegema kõik võimaliku, et toetada Türgi demokratiseerimist. Sellest tulenevalt on väga veider täheldada, et ühinemiseelse programmi ehk ühinemiseelse abi kava rakendatakse halvasti. Euroopa Liidu Kontrollikoda on väga selgelt öelnud, et kehtestatud on liiga palju esmatähtsaid ülesandeid, mis tähendab, et tegelikult ei ole kehtestatud mitte ühtegi, ning ta on eelkõige esile toonud demokratiseerimiseks antava abi. Tahan kuulda komisjoni arvamust Kontrollikoja kriitika kohta ja seda, mida komisjon kavatseb teha, et tagada ühinemiseelse abi andmise nõuetekohane korraldamine.
Geoffrey Van Orden
Austatud juhataja! Ma ei saa päris täpselt aru, miks me seda küsimust praegu arutame. Vahest seetõttu, et Hrant Dinki surmast on möödunud kolm aastat ja endiselt on vastuseta seda kuritegu puudutavad tõsised küsimused.
Kohtusin Hrant Dinkiga pärast Orhan Pamuki üle peetud kohut. Hrant Dinki surm oli mõistagi tohutu tragöödia ning Türgi sõbrana juhtisin ma kõhklemata tähelepanu sellele, kuidas see kahjustab Türgi mainet, mida iseloomustab sõnavabaduse piiramine ja ülitundlikkus Türgi riiki kritiseerivate märkuste suhtes. Kuid loomulikult on Türgi huvides kindlustada oma demokraatia kõiki külgi.
Toetan ka mõtet Türgist kui ilmalikust ja ühtsest riigist, mis on üle 80 aasta vaadanud lääne poole. Mõistan vajadust tugeva Türgi sõjaväe järele ja ka Türgi olulist geostrateegilist tähtsust. Neil põhjustel leian ma, et me peaksime olema Türgi suhtes väga toetavad, mitte otsima kogu aeg võimalusi tema kritiseerimiseks ja ründamiseks.
Mõistagi on erakondade keelustamine üldiselt halb mõte, kuigi sellel reeglil on erandeid. Me kõik saame aru, et terroriorganisatsioonidel on poliitilised esindusrühmad ja keeruline on otsustada, kumb on kahjulikum, kas esindusrühma rahulejätmine või selle kõrvaldamine. Muidugi on PKK-l oma poliitilised rühmitused.
Ütlen lihtsalt paar sõna PKK kohta, sest viimane jätkab oma terroritegusid. Selge on see, et PKK ei tegutse edasi mitte üksnes terroriorganisatsioonina, vaid töötab ka koos oma kuritegelike võrgustikega, mis ulatuvad Türgist väljapoole ja katavad kogu Euroopa. PKK on nagu maffia, mille liikmed panevad toime kuritegusid, hangivad raha ja pakuvad tuge. Ta tegutseb kõigis organiseeritud kuritegevuse valdkondades - maksupettustes, raha võltsimises, inimkaubanduses - ning loomulikult on kauplemine narkootikumidega üks peamisi rahastamisallikaid. Mulle tundub, et me peaksime keskenduma rohkem sellele, et lahendada oma riikides valitsevaid sarnaseid probleeme ja aitama türklasi sel moel, mitte neid pidevalt ründama ja kritiseerima.
Jürgen Klute
- (DE) Lugupeetud juhataja! Tahan veel kord juhtida tähelepanu sellele, et kurdi Demokraatliku Ühiskonna Partei keelustamisega on Türgi valitsus viimastel aastatel kokku keelustanud 27 kurdi erakonda. Pärast keelustamist - me alles äsja kuulsime sellest - on vahistatud enam kui tuhat inimest. Arvan, et enam ei ole võimalik rääkida demokraatiast riigi puhul, kus erakondade keelustamine on harjumuspärane tegevus. 27 kurdi partei keelustamine kujutab endast peaaegu et püüet saada Guinnessi rekordite raamatusse.
Asi ei ole ainult Türgi vähemustes. Seda tahan ma siinkohal samuti märkida. Praegu streigivad väga raevukalt tubakafirma Tekel töötajad ja pinge seal kasvab. Täna alustas mitu tuhat töötajat oma õiguste nõudmiseks näljastreiki. Nad leiavad, et nad on Türgi valitsuse ja võimu ränga rõhumise all. Seda tuleb arvestada, sest töötajate ja ametiühingute õiguste kaitse on demokraatia lahutamatu osa. Türgi ametiühingud ja vähemused ootavad siinselt parlamendilt selget ja ühemõttelist seisukohavõttu.
Sari Essayah
- (FI) Austatud juhataja! Teil, lugupeetud volinik Rehn, oli komisjoni eelmises koosseisus väga keeruline vastutusala ja ka teie uus roll ei ole ilmselt kuigi kerge.
Türgi demokraatlikus arengus on viimasel ajal olnud tagasilööke ning murettekitav ei ole mitte üksnes kurdi küsimus. Laste ja naiste olukord peab paranema, eriti maapiirkondades. Türgi on usuvähemuste, näiteks alaviitide ja kristlaste õiguste kaitsel aastaid aeglaselt tegutsenud.
Juba mainiti siin patriarhaadi olukorda. Õigeusklikud on kannatanud diskrimineerimist ja nüüd on neid Türki jäänud veel vaid umbes 3000. Täiesti arusaamatu on seadus, mille kohaselt peavad õigeusu preestrid, piiskopid ja patriarhid olema Türgi kodanikud. Patriarh on üleilmse kiriku pea, seega võib teda valida mis tahes liikmeskirikust. Samamoodi tuleb tagada kiriku varade kaitse ning ebaseaduslikult arestitud vara tuleb tagastada. Euroopa Parlamendis on kogutud allkirju kirjalikule seisukohale, millega toetatakse Halki vaimuliku seminari avamist. Viimane inimene, kes palus Halki vaimuliku seminar avada, oli president Barack Obama.
Kui Türgi kaitseks niimoodi kristlastest vähemuse inimõigusi, oleks see suurepäraseks eeskujuks teistele islamirahvastele ja annaks neile julgust tagada ka kristlastele täpselt samad õigused, nagu kristlikud riigid on andnud moslemitest vähemusele.
Austatud volinik, me küsime siin tihti, kas Türgi on valmis ELiga ühinema. Leian, et EL peaks iseendalt ausalt küsima, kas ta on tegelikult valmis Türgi liikmena vastu võtma. Te ütlesite ka, et teekond on sama tähtis kui sihtkoht. Me ei tohi unustada, et Türgi demokraatlik areng ei ole ELi jaoks sama tähtis, kui see on Türgi enda kodanike jaoks. Seetõttu tuleb seda teekonda jätkata, isegi kui me ei ole sihtpunktis kokkuleppele jõudnud.
Emine Bozkurt
- (NL) Lugupeetud juhataja! Türgi valitsuse demokraatliku algatuse eesmärk on riigi demokratiseerimine ja kurdide kultuuriliste õiguste laiendamine. Tegemist oli ilusa edusammuga. Kuid erakondade keelustamine on suur samm tagasi. Õigusriigi põhimõtetele rajatud demokraatlik riik peab alati lubama demokraatlikku arutelu, kus kõigil kodanikel on võimalik oma arvamust avaldada. Demokraatliku Ühiskonna Partei (DTP) keelustamine ei kindlusta kõnealuse demokraatliku algatuse edu. Kaheksateist kuud tagasi pääses valitsev Õigluse ja Arengu Partei (AKP) napilt samast saatusest. Ootan, et Türgi viiks esimesel võimalusel oma põhiseaduse kooskõlla Veneetsia komisjoni koostatud kriteeriumidega ja välistaks erakondade keelustamise. Sellesse peavad olema kaasatud kõik erakonnad, sama saatus võib ju neidki tabada. Peale selle tuleb kehtestada parteisüsteem, mis tagab Türgi rahva parema esindatuse. Selle saab saavutada valimistel kohaldatava 10% lävendi olulise vähendamisega. Välistada tuleb erakondade keelustamine poliitilise mängu käigus. Türgi peab selle saavutamiseks Euroopa toel viivitamatult tööle asuma. Mul jääb üle vaid tänada volinik Rehni ülimalt hea koostöö eest. Soovin talle palju edu uutes ülesannetes.
Olle Schmidt
- (SV) Laienemine on võimaldanud ELil kindlustada meie maailmajaos selliseid põhiväärtusi nagu demokraatia ja inimõigused ning luua tingimused järgida sõltumatul kohtusüsteemil ja õigusasutustel ning toimival turudemokraatial põhinevaid õigusriigi põhimõtteid - kindlustada stabiilset ja rahumeelset Euroopat.
See areng peab jätkuma. Seetõttu tuleks Türgi ELi riikide hulka lahkelt vastu võtta. Liiga paljud Euroopa Parlamendis ja ELi valitsustes püüavad vingerdada välja Türgile kui kandidaatriigile antud lubadustest. See on autu käitumine ja ei tekita ebakindlust mitte üksnes Türgis, vaid ka teistes kandidaatriikides. Loomulikult ei saa Türgi ELiga ühineda enne, kui kõik kriteeriumid on täidetud. EL peab kehtestama ranged tingimused, kuid samal ajal riiki toetama, et viimane ka tõepoolest suudaks nendele kriteeriumidele vastata.
Nagu juba mainitud, on Türgi teinud teatud edusamme. Kahjuks aga ei ole olukord sugugi selge. Endiselt on olulisi vajakajäämisi. Mõistagi on konstitutsioonikohtu otsus keelustada suurim kurdi erakond üsnagi vastuvõetamatu ja takistab ühtlasi liikmestaatuse saamist.
Lubage mul juhtida tähelepanu ka ühele teisele Türgi liikmelisusega seotud küsimusele. Minu Taani kolleeg vist juba puudutas seda teemat. Möödunud nädalal teatas Rootsi raadio, et kontrolli käigus on avastatud suuri puudusi selles, kuidas kasutatakse Türgis ELi vahendeid. Raha ei jõua nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad. Kritiseeritud on ka vähest järelkontrolli ning tõsiasja, et maapiirkondade elanikega - näiteks kurdi ja assüürlaste vähemustega - ELi abi ei jagata. Ka naisi koheldakse ebaõiglaselt. Projektide rahastustaotluste esitamist käsitlevad eeskirjad on keerulised ja raskesti mõistetavad. Oleme koos kolleeg Göran Färmiga palunud Olli Rehnil oma viimastel päevadel laienemise eest vastutava volinikuna asja uurida. Me ootame kiiret vastust. Lõpetuseks tahan Olli Rehni tänada suurepärase töö eest, mis ta on laienemise eest vastutava volinikuna ära teinud, ning soovida talle palju edu uues ametis.
Frieda Brepoels
- (NL) Lugupeetud juhataja! Türgi valitsuse välja kuulutatud demokraatlikust avanemisest on saanud demokraatia eitamine. Demokraatliku Ühiskonna Partei (DTP) keelustamisega kaotati juba teab mitmeteistkümnendat korda kurdide sõna-, ühinemis- ja poliitikas osalemise vabadus, mille olemasolu kurdide jaoks seega eitatakse. Demokraatia puudumine, sõjaväe ja politsei tähtis roll, väga kõrge ehk 10% parlamenti pääsemise lävend, põhiseaduse ja erakondi käsitleva seaduse muutmata jätmine, kurdi poliitikute ja võitlejate tagakiusamine ja vangistamine - kõik need on märgid selle kohta, et Ankara on ilmselgelt võimetu vähemuste õigustega kaalutletult tegelema. Iga kord, kui Türgi avab ukse demokratiseerimisele, virutab ta teise ukse pauguga kinni. Minus tekib kahtlus, kas seda saab ikka demokraatlikuks avanemiseks nimetada. Tahan, et lugupeetud volinik esitaks selle kohta oma arvamuse ja ütleks meile, kas ta on valmis tegema Türgi valitsusega koostööd, et töötada välja konkreetne ajakava Euroopa nõuetele vastavate ülimalt vajalike reformide elluviimiseks.
Nikolaos Chountis
- (EL) Lugupeetud juhataja! Teie tänaõhtused avaldused, austatud härra López Garrido ja lugupeetud volinik, jätsid mulle mulje, et te olete rõõmuga valmis ilustama tõsiasja, et Türgi konstitutsioonikohtu viimane otsus keelustada kurdimeelne erakond langetati mõni tund enne üldasjade nõukogu otsuseid ja tippkohtumisel vastuvõetud otsust, millega sisuliselt näidatakse Türgile otse Euroopa suunas liikumiseks rohelist tuld, kusjuures seda tehakse ajal, mil Türgi rikub inim- ja demokraatlikke õigusi, ei täida rahvusvahelist õigust ning keeldub tunnustamast Küprose Vabariiki. Kas teil ei ole tekkinud mõtet, et see pidev hellitamine ei too Türgit mitte mõistusele, vaid muudab ta veel julgemaks? Tõsiasi on, et Türgi põhikiri muudab poliitilise olukorra ebastabiilseks, ei taga usuvabadust ega poliitilisi vabadusi ning annab riigile ettekäände sekkumiseks.
Küsimus on selles, milliseid meetmeid te kavatsete võtta kurdi rahvusest kodanike õiguste kaitseks. Ja mis veelgi tähtsam - kas me ükskord ometi nõuame ulatuslikku põhiseaduse reformi, et luua institutsiooniline raamistik, millega tagatakse mainitud vabadused ja sunnitakse Türgi riiki austama kõiki liitumisega edasi minna soovivale riigile tingimuseks seatud õigusi?
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
- (PL) Austatud juhataja! Lubadus võtta Türgi Euroopa Liidu liikmeks oli pikka aega jõud, mis soodustas seal demokraatlikke muutusi. Kuid pärast 2005. aastat langes Türgis toetus liiduga ühinemisele 70%lt vaevu 42%ni. Seega, sellises olukorras on Türgi edasiseks demokratiseerimiseks vaja tõepoolest teha Euroopa Liiduga paremat koostööd.
Türgis on palju saavutatud - minu kolleegid on sellest siin kõnelnud - ning see väärib meie tunnustust, kuid endiselt on valdkondi, mida me peaks eriti hoolikalt uurima. Kas või juba mainitud ajakirjandusvabaduse küsimus või ka elektroonilise massiteabe vabaduse temaatika. OSCE teatab näiteks, et Türgi on blokeerinud 3700 veebilehte. Teine oluline küsimus puudutab naiste võimalusi osaleda avalikus elus. Türgi põhiseadusega on keelatud traditsioonilisi pearätte kandvate naiste astumine ülikooli, kuigi selliseid pearätte kannab koguni 70% naistest. Niisugune ilmalikkuse ja demokraatia võitlus on Türgile tõeline katsumus.
Tahan mainida ka kurde, nimelt määratleda neid vähemusrahvusena. Türgi valitsuse väljapakutud lahendused ei ole rahuldavad. On õige, et kurdi keelt on hakatud tunnistama, aga Türgi põhiseaduses on endiselt artikkel 42, mille järgi on keelatud kurdi keele kui emakeele õpetamine haridusasutustes.
Oluline on koostööd nii parlamendi kui ka valitsusega pidevalt edasi arendada ning ühtlasi toetada vabaühendusi, ühiskondlikke algatusi ja kohalike omavalitsuste partnerlust Türgis. Me peame tihendama koostööd institutsioonide vahel, aga me ei tohiks unustada, et just tavaliste kodanike vahelised suhted muudavad maailma, eriti kui me räägime demokraatia edasiarendamisest.
Arlene McCarthy
Lugupeetud juhataja! Kahjuks olen teistega sama meelt selles, et konstitutsioonikohtu otsust keelustada DTP saab mõista üksnes Türgi demokratiseerimispüüetes tehtud tagasikäiguna, vaatamata väga suurele edasiminekule, mille tagasid hiljutised demokraatlikud ettevõtmised.
Nagu öeldud, on seadust, mille alusel DTP laiali saadeti, rakendatud alates 1982. aastast selleks, et keelustada umbes 27 erakonda, aga erakonnad on ju rahva tahte avaldus. Nad on igasuguse demokraatia südameveri ning on aeg teha poliitiliste parteide keelustamise lõpetamiseks õiguslikud reformid.
Teisest küljest peavad kõik erakonnad ja kandidaadid, kes soovivad asuda demokraatlikes riikides valitavasse ametisse, austama demokraatia aluseid ja õigusriigi põhimõtteid ning võtma kohustuse püüelda poliitiliste eesmärkide poole üksnes rahumeelsete vahendite abil. Põhja-Iirimaal üles kasvades nägin ma, et poliitiliste sihtide saavutamiseks sandistati ja mõrvati liiga palju inimesi. Demokraatlikus riigis tuleb poliitikat ajada valimiskasti, mitte kuulide ja pommide abil.
Niisiis, nagu ka teised, palun ma Türgi peaministril ja valitsusel tagada demokraatia võimu kehtestamine, muuta põhiseadust ning kindlustada see, et ei nurjata neid edusamme, mida Türgi on ELi liikmelisuse saavutamiseks teinud ning mida nii mina kui ka minu erakond ja valitsus uhkusega toetame.
Charalampos Angourakis
. - (EL) Lugupeetud juhataja! Konflikt Türgi lõimumise toetajate ning Türgi ja Euroopa Liidu erilise suhte pooldajate vahel näitab Euroopa Liidu sisest varjatud imperialistlikku võitlust ning võistlemist USA ja teiste suurvõimudega.
Euroopa Parlamendile esitatud Türgi eduaruanded on nimetatud jõudude vahel saavutatud tasakaalu tulemus. Neil ei ole midagi pistmist Türgi töötajate metslasliku ärakasutamise, mahasurumise ja tagakiusamisega. Ametiühingutegelasi võetakse kohtulikule vastutusele ja neile mõistetakse karistused teeseldud protsessidel. Poliitilised mõrvad ja õiguskaitseasutuste vägivald jätkuvad. Erakonnad saadetakse laiali pelgalt sellepärast, et nad väljendavad kurdi rahvusest elanike soove. Valitud rahvaesindajaid kiusatakse taga ja vangistatakse massiliselt. Türgi ei taga endiselt põhiõigusi kurdidele ega teistele vähemustele. Ta on õigusvastaselt okupeerinud 40% Küprose Vabariigist ning nurjab kõik probleemile väljapakutud lahendused. Ta ähvardab Kreekat casus belli'ga ning esitab territoriaalseid nõudeid.
Vaatamata kõigele sellele kiidab Euroopa Liit Türgit, sest nii on vaja NATO-le ja Nabucco torujuhtmesse investeerivatele Euroopa rahvusvahelistele ettevõtetele ning selleks, et saavutada viimaste majanduslikud ja geostrateegilised eesmärgid, mis on seotud selle riigi ja üldse Lähis-Idaga.
Jarosław Leszek Wałęsa
- (PL) Austatud juhataja! Toetan Türgi vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmeks, aga tahan mõista hukka Türgi konstitutsioonikohtu detsembris langetatud otsuse keelustada DTP. Otsust põhjendati erakonna väidetavate sidemetega PKK terroriorganisatsiooniga. Ma tean, et me elame ajastul, mil julgeolek on ülima tähtsusega, kuid kodanikuvabadused ei tohiks selle tõttu kannatada. Teadaolevalt on mainitud erakond esindanud kurdide huve Türgi parlamendis alates 2007. aastast. Kuigi ta tegi seda sümboolselt 20 liikmega, on ta viimastel aastatel olnud oluliseks tõendiks Türgis alanud kurdi küsimuse reguleerimise kohta. DTP esindus parlamendis ei kujutanud endast mingit ohtu, kuid oli üks vajalikke tingimusi poliitilise stabiilsuse tagamiseks. Ma siiski arvan, et me ei peaks kõnelema olukorra destabiliseerimisest, sest konflikt kurdidega on ammune ega ole ühelgi hetkel Türgit tegelikult vapustanud. Ma ei arva, et see juhtuks ka nüüd või tulevikus.
Valitsus on minevikus teinud palju rõõmustavaid järeleandmisi ja mingist kurdidevastasest liikumisest siiski rääkida ei saa. Sellele vaatamata on türgi-kurdi rahuprotsess saanud olulise tagasilöögi. Erakonna tegevuse keelustamine on tüüpiline poliitiline võte. Kohtuotsusega mitte üksnes ei lükata türgi-kurdi suhteid aastatetagusesse aega, vaid sellega astutakse samm tagasi kogu demokratiseerimisprotsessis.
Inés Ayala Sender
- (ES) Ka mina tahan käsitleda meie praegust vastuolulist olukorda, kus me endiselt toetame Türgi ühinemist, sest Türgit on Euroopa Liidus vaja mitmel põhjusel. Praegu aga oleme vastuolulises olukorras, sest vaid mõni nädal tagasi väljendas Euroopa Parlament toetust türgi ja kurdi suhetes tehtud edusammudele ning oli nendega rahul, kuid nüüd kuuleme üllatusega peamise kurdi erakonna keelustamisest Türgis, mis mõistagi tõstatab taas kord tõsiseid küsimusi.
Seda arvestades ma loomulikult nõuan tungivalt, et Euroopa Parlament, Euroopa Liit ja ka komisjon taastaks või tõhustaks veelgi pingutusi liikmestaatuse saamiseks vajalikes valdkondades, kus oleme täheldanud edasiliikumist, näiteks küsimustes, mis seonduvad vajadusega jõuda erakondade vahel üksmeelele. Sellise tegevusega peaks mõistagi kaasnema üleskutse Türgi valitsusele lahendada rahuldavalt olukord, kuhu on sattunud kurdi poliitiline partei DTP.
Theodor Dumitru Stolojan
. - (RO) Olen Türgi Euroopa Liiduga ühinemise kindel pooldaja. Nõustun siin parlamendis väljendatud karmide seisukohtadega, mis puudutavad Türgi kohustust austada inimõigusi. Kuid ma väljendan lootust, et samasuguse otsustavusega toetatakse ka Türgi jõupingutusi, mida on tehtud Euroopa Liiduga ühinemise nimel.
Mul on hea meel eesistujariigi Hispaania soovi üle jätkata Türgiga peetavate läbirääkimiste käigus peatükkide avamist.
Tahan teile öelda, et ELi-Türgi parlamentaarse ühiskomisjoni liikmena käisin ma möödunud aastal, s.o 20 aastat pärast oma eelmist visiiti, Türgis ning sealses ühiskonnas tehtud edusammud on muljetavaldavad.
Antigoni Papadopoulou
- (EL) Lugupeetud juhataja! Aastatepikkune vägivald ja terrorism Türgis ei paista lõppevat. Kurdidel, aleviitidel, mittemoslemitest vähemusel, ametiühingutegelastel, oikumeenilisel patriarhaadil, armeenlastel, küproslastel, kinnipeetavatel, kohalikel omavalitsustel, homoseksuaalidel, naistel, kurdi erakondadel ja massimeedial on palju öelda, kui nad kunagi julgevad seda teha.
Hoolimata Türgis tehtud reformidest ja edusammudest ei ole hulka õigusakte rakendatud. Vanamoodne suhtumine ja inimõiguste rikkumised on vägagi tõelised ajakirjandusvabaduse, soolise võrdõiguslikkuse, sõnavabaduse ja vähemuste õiguste puhul. Just sel põhjusel on Euroopa Inimõiguste Kohus mõistnud Türgi kodanike ja vähemuste esitatud kaebuste alusel hukka selle, et Türgis ei austata õigust elule, koheldakse isikuid ebainimlikult ja alandavalt ning pannakse toime hulgaliselt muid rikkumisi.
Leian, et Euroopa Liit saab edendada Türgi demokratiseerimist, nõudes Euroopa õigustiku täielikku ja kõrvalekaldumatut rakendamist, ilma omakasupüüdlike tagamõtete ja silmakirjaliku poliitikata. Lugupeetud härra Rehn, Türgi meelitamise ja peatükkide avamisega ei aita te kaasa Türgi demokratiseerimisele, vaid soodustate tema jätkuvalt vastutustundetut ja poliitiliselt ebaeetilist käitumist.
Bogusław Sonik
- (PL) Lugupeetud juhataja! Hoolimata Türgi edusammudest ühinemise teel jätab riigi demokratiseerimisprotsess veel paljugi soovida. Euroopa Parlamendi möödunud aastal vastu võetud resolutsioonis tunti muret sõnavabaduse üldise olukorra pärast Türgis ning väljendati kahetsust napi edasimineku pärast usuvabaduse valdkonnas. Tol ajal nõudis Euroopa Parlament ja nõuab ka praegu, et Türgi valitsus kehtestaks kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga õigusraamistiku, mis võimaldab mitteislami usurühmadel ja aleviitidel tegutseda ilma ebavajalike piiranguteta.
Kohe pärast mainitud resolutsiooni vastuvõtmist 2009. aasta detsembris muutis liidu veelgi ärevamaks Türgi konstitutsioonikohtu otsus keelustada DTP ehk Demokraatliku Ühiskonna Partei, millel oli Türgi parlamendis 21 liiget. Erakonna keelustamise ettekäändeks olid selle väidetavad sidemed kurdi PKKga.
Franz Obermayr
- (DE) Austatud juhataja! Türgi konstitutsioonikohtu otsus, millega keelustatakse kurdimeelne erakond põhjusel, et see on põhiseadusega vastuolus, on ilmne näide selle kohta, et Türgi sisepoliitika ei sarnane meie kui eurooplaste arusaamaga demokraatiast. Nimetatud otsus muudab selgelt valeks ka Martti Ahtisaari juhitud komisjoni väga suurel määral ilustatud aruande hetkeseisu kohta.
Kuigi Istanbulis elab üldiselt tark, euroopameelne ja haritud rahvas, ei kajasta ei see tõsiasi ega ka kahtlemata suurepärased sündmused Istanbulis kui 2010. aasta kultuuripealinnas kahjuks olukorda kogu riigis. Niisiis peame endale tegelikku olukorda tunnistama. Kõik, kes keelustavad vähemuste erakondi, tuues põhjenduse, et need on põhiseadusevastased, rikuvad euroopalikke väärtusi. Ka meie pidev meelemuutus ei ole arusaadav, sest nii me kohe kindlasti ei saavuta head mainet ega avalda muljet oma Türgi partneritega peetavas dialoogis.
Seega, katkestage läbirääkimised! Palun lõpetage ka ühinemiseelsed maksed, sest niisuguste maksetega ei lase ennast veenda mitte keegi, kes soovib eetiliste väärtuste kinnimaksmist.
Anna Záborská
- (SK) Demokraatia sõltub tingimustest, mida ta ise luua ei suuda. See kehtib nii meie liikmesriikide kui ka Türgi demokraatia puhul. Kuigi probleeme on mitu, mainin neist vaid ühte.
Kuigi Türgi Vabariigis austatakse usuvabadust, ei ole selles valdkonnas viimastel aastatel erilisi edusamme tehtud. Usutalituste pidamise vabadust tunnistatakse formaalselt, aga tegelikult seda piiratakse. Näiteks on piiratud võimalust valida nende pidamise kohta. Mul on kahju, et EL ei ole seda küsimust põhjalikult käsitlenud. Viimases eduaruandes, mis koosnes 180 leheküljest, mainitakse nimetatud probleemi vaid kahel lehel. Aruandes ei räägita midagi usukogukondade autonoomsele juhtimisele kehtestatud rangetest piirangutest, kusjuures piiranguid ei kohaldata mitte üksnes juhtimise ja majanduslikul tasandil, vaid ka pastori- ja vaimulikutöö tasandil.
Kuna Euroopa Piiskoppide Konverentside Nõukogu on juba suhteliselt pikka aega rääkinud, et Türgis rikutakse jätkuvalt usuvabadust, peaks Euroopa Liit järjekindlalt nõudma inimõiguste austamist selles valdkonnas.
Ismail Ertug
- (DE) Lugupeetud juhataja, daamid ja härrad! Loomulikult on Türgi emotsioonetekitav teema. See on päris selge. Selles valdkonnas peaksime mõistagi alati arvestama ühe asjaga, mida on täna juba mitu korda mainitud. Nimelt sellega, et kuigi erakonna keelustamine on täiesti vastuvõetamatu, ei teinud seda mitte valitsus, vaid kohtud. Siin tuleb vahet teha, et olla õiglane ja aus.
Kuid mitte seda ei tahtnud ma öelda. Eurooplastena peame endalt küsima, kuhu me tegelikult soovime minna. Kui me üleilmse tähtsusega rolli täitjana ei soovi levitada mitte üksnes majanduslikke - ja sotsiaaldemokraadina tahan seda rõhutada -, vaid ühtlasi poliitilisi väärtusi ning seda nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopa piire, s.t kogu maailmas, siis on meil selleks lõpuks vaja Türgit. Nii saame ka võimaluse suhelda Türgiga kindlalt ja arusaadavalt, mida just ongi vaja. Vaid siis õnnestub meil demokratiseerimisega edasi liikuda ja saavutada oma lõppeesmärk.
Diego López Garrido
Valdkonnas, mida me nimetame Euroopa Liidu ja Türgi suhete küsimuseks, teeb nõukogu ühinemise nimel järgmist.
Esiteks leiame, et meil tuleb jätta Türgile väljavaade saada ELi liikmeks. Me mõistame, et kui Türgi ühel päeval astub Euroopa Liitu, muutub liit tugevamaks, mitte nõrgemaks. Seega on ühinemisprotsess kasulik mõlemale.
Teiseks, läbirääkimised. Nagu Raimon Obiols märkis, on läbirääkimine kahtlemata vahend ühinemisega edasiliikumiseks ja Türgi sisereformide edendamiseks. See on leidnud ümberlükkamatut tõestust. Läbirääkimised on strateegilise tähtsusega ja neid tuleks pidada nii, nagu volinik Olli Rehn oma kõnes kirjeldas.
Kolmandaks, tõeliselt selge sõnum Türgile. Me peame Türgiga väga üheselt mõistetavalt käituma. Seda pooldab peale Ria Oomen-Ruijteni, kes koostas minu meelest väga laiaulatusliku, põhjaliku ja üksikasjaliku ning edasiseks tööks suurepäraseks lähtealuseks oleva resolutsiooni ettepaneku, vaid seda pooldavad ka paljud täna siin arutelus osalejad: Anna Maria Corazza Bildt, Sarah Ludford, Franziska Keller ja Jan Zahradil. Paljud teised on toetanud arusaadava sõnumi edastamist Türgile.
Türgi on riik, kes juhul, kui ta täidab Kopenhaageni kriteeriumid, võib astuda Euroopa Liitu ja peabki seda tegema.
Kuid praegu ei ole Türgi neid kriteeriume täitnud ning siin on kaks peamist valdkonda - demokraatia ja inimõigused -, mis on kesksel kohal, kui analüüsitakse Türgi võimalikku tulevikus toimuvat ühinemist Euroopa Liiduga. Mis puudutab inimõigusi, siis mõned neist või nende konkreetne ulatus on olulise tähtsusega Kopenhaageni kriteeriumideks nimetatud nõuetele vastavas demokraatia määratluses.
Õigusemõistmine, meeste ja naiste võrdõiguslikkus, piinamise ja väärkohtlemise temaatika, sõnavabadus, vähemuste õiguste austamine ja pluralism - kõike seda tuleb võtta arvesse. Siin saalis on selgunud, et kõigis nimetatud valdkondades on kahtlemata näha edusamme, aga kõigis neis on ka vajakajäämisi või toimunud isegi tagasiminek. Niisugune on olukord. Kõik sõltub sellest, kuidas asjale vaadata. Klaas võib olla kas pooltäis või pooltühi. Niisiis leian ma, et need on põhilise tähtsusega asjaolud, millele tuleb Euroopa Liidu ja Türgi suhetes keskenduda.
Arvan, et Türgi ja Euroopa Liidu teineteisele lähendamise poole tehtavad sammud on võimalikud. Need on täiesti mõeldavad. Seetõttu on see protsess käimas ja Türgile on antud kandidaatriigi staatus. See on vajalik asjade käik ning loomulikult peab edasiminek olema võimalikult kiire. Euroopa Parlamendi roll siin on ülimalt oluline. Ta peab täitma tähtsat osa selle protsessi edasiarendamises, analüüsimises, hindamises ja kindlustamises, sest meie kõigi sooviks on võimalikult hoogsad edusammud.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mul on hea meel öelda oma viimased sõnad Türgi kohta.
Tahan tänada teid tänaõhtuse väga põhjaliku ja vastutustundliku arutelu eest. Tegelikult jätsin ma teiega Türgi teema vallas jumalaga juba detsembris või novembris. Ma ei hakka ennast praegu kordama. Ma loodan, et ei pea uuesti siin istungisaalis Türgi küsimuses hüvastijätusõnu lausuma ning me saame minna edasi ja asuda tegelema Euroopa Liidu ees seisvate suurte majanduslike ja muude proovikividega.
Tahan kasutada ka juhust ja tänada eesistujariiki Hispaaniat ja Hispaania peaministrit José Luis Rodriguez Zapaterot väga olulise sammu - tsivilisatsioonide liidu loomise - eest ning võin öelda, et ühinen selle liiduga vabatahtlikuna. See liit on väga tähtis ka ELi-Türgi suhete jaoks.
Tänane arutelu keskendus suuresti erakonna laialisaatmisele ja seda õigustatult. On väga oluline, et Türgi muudaks oma õigusakte ja kogu erakondi käsitlevat põhiseaduslikku õigusraamistikku kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega.
Johannes Cornelis van Baalen ja Olle Schmidt puudutasid kontrollikoja hiljutist aruannet Türgi kohta. Võin öelda, et komisjoni ja laienemise peadirektoraadi järeldused langevad kokku aruande ja seal toodud märkustega selle kohta, kuidas muuta meie finantsabi strateegilisemaks, anda seda mitme aasta jooksul ja siduda see selgemalt meie riikide, praegusel juhul Türgi poliitilise reformi kavast tulenevate vajadustega.
Sel eesmärgil tehtav töö on nüüd alanud, kusjuures täiesti uue suundumusena koostatakse meie planeerimisdokumendid mitmeks aastaks ja minnakse projektipõhistelt programmidelt üle sektoripõhistele programmidele. Sellise uue meetodiga pannakse ka suurem rõhk sektoripõhistele strateegiatele, mille töötavad välja abisaavad riigid ise. Nii peaks komisjonil ja Türgi võimudel olema lõppkokkuvõttes lihtsam teha ühiselt kindlaks poliitilised prioriteedid.
Annan teile hea meelega selles küsimuses pikema ja põhjalikuma kirjaliku vastuse, kui saadate mulle varsti kirja, et mul oleks võimalik vastata veel komisjoni praeguse koosseisu ametiaja jooksul.
Leian, et peale erakondade keelustamise on oluline arutada demokraatlikku ümberkujundamist laiemalt. Seda oletegi te täna õhtul teinud ja ma tahan lihtsalt tuua lühidalt välja kolm punkti, mis minu meelest on järgmiste sammudena kõige tähtsamad.
Me oleme näinud Türgis viimase viie aasta jooksul tohutut demokraatlikku muutust. Türgi on praegu hoopis teistsugune riik, kui ta oli nii umbes viis aastat tagasi. Kuid loomulikult ei ole klaas veel täis ning Türgis tuleb teha veel palju olulisi reforme.
Ennekõike tuleb viia ellu reform kodanikuõiguste ja põhivabaduste valdkonnas. Türgis sõnavabaduse vallas tehtu ei ole kooskõlas ELi nõuetega. Paljusid kirjanikke ja ajakirjanikke antakse ikka veel nende töö eest kohtu alla ja mõistetakse süüdi. Türgil on nüüd viimane aeg võtta vastu vajalikud õigusaktide muudatused, et see probleem jääks Türgi minevikku ega tuleks kaasa tema tulevikku. See on ülimalt oluline igas avatud ja demokraatliku ühiskonna jaoks ning väga tähtis on arutada edasi ka selliseid delikaatseid teemasid nagu armeenlaste ja kurdide küsimused või Küprose probleem.
Teiseks, viimasel aastal on toimunud olulisi sündmusi tsiviilisikute ja sõjaväe suhetes. Käimasolev Ergenekoni uurimine on Türgi demokratiseerimises otsustava tähtsusega ning Türgi kodanikud on tõesti väärt seda, et uurimine viiakse lõpuni. Samuti eeldavad nad õigustatult, et kõikide vajalike vahenditega tagatakse kohtualustele õiglane menetlus.
Kolmas, kuid mitte vähem tähtis tõsiasi on, et tõelist demokraatiat ei ole võimalik saavutada, kui pool rahvast - naised - on riiklikus ja kohalikus poliitikas suuresti esindamata. Türgi naiste vabaühendused teevad järeleandmatult jõupingutusi selleks, et naiste esindatust suurendada. Nad peavadki seda tegema ja meie oleme nende liitlased. Oluliseks sammuks on eraldi soolise võrdõiguslikkuse komisjoni loomine ja ma loodan, et see aitab palju kaasa naiste poliitilise esindatuse laiendamisele kõikidel Türgi ühiskonna tasanditel.
Kokkuvõtteks - Türgi ELiga ühinemine võib kujuneda pikaks ja mõnikord raskeks teekonnaks, kuid tähtis on mitte silmist kaotada peamist eesmärki, milleks on riigi demokraatlik ümberkujundamine. See on peale Türgi ka Euroopa Liidu peamistes huvides ning kõige lihtsam on seda saavutada, kui olla Türgi vastu ühtaegu nii õiglane kui ka karm. Nii jääme usaldusväärseks ja säilib tingimuslikkuse jõud, mis annab hoo põhivabadustega seotud reformidele Türgis. Neis suurtes püüdlustes jään lootma teie tugevale toetusele. See on väga oluline selleks, et seda projekti lõpuni edu saadaks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Kristiina Ojuland  
kirjalikult. - (ET) Lugupeetud eesistuja, Euroopa Komisjoni koostatud Türgi 2009. aasta arenguaruanne toob välja ühe olulisema väljakutsena demokratiseerimisprotsessi jätkumisel põhiseadusliku reformi läbiviimise. Aruanne märgib, et hoolimata rahva selgest toetusest valitsusele ja suurest parlamendienamusest, ei ole senised edusammud poliitilise ja põhiseadusliku reformi elluviimisel olnud piisavad, sest erakonnad pole suutnud leida ühist keelt. Nagu teisteski demokraatlikes riikides, peegeldub Türgi erakondade positsioonides nende valijate tahe. Unustamata, et demokraatlikus ühiskonnas on erakonnad vastutavad eelkõige oma valijate ees, peab Euroopa Liit pöörama Türgis tähelepanu arengutele rohujuuretasandil. Me peame olema väga ettevaatlikud üksnes didaktilise lähenemise kasutamisel Türgi demokratiseerumisprotsessi suunamisel. Soovitud reformide edukas läbiviimine eeldab avalikkuse toetust, milleks on vajalik üleüldine suurem teadlikkus ja arusaam reformide olemusest ja põhjustest. Ülalt alla teostatud reformid ei pruugi sugugi lõppeda soovitud tulemusega, kui neis tajutakse ohtu Türgi sisemisele stabiilsusele. Surve Türgi valitsusele kiirustada reformidega, millel puudub avalikkuse toetus, võib, olgugi et tahtmatult, viia separatismi või religioosse vaenu puhkemiseni. Loodan, et Nõukogu ja Komisjon üheskoos Türgi valitsusega teevad jõupingutusi meetmete rakendamiseks, millega kaasatakse Türgi elanikkonda demokratiseerimisprotsessi senisest oluliselt enam, et tagada vastuvõtlik pinnas Kopenhaageni kriteeriumitest tulenevate liitumiseks vajalike reformide teostamiseks.
Pavel Poc  
Kandidaatriigiga peetavate ühinemiseelsete läbirääkimiste eesmärk on saavutada konkreetse riigi ühinemine Euroopa Liiduga. Kuid Türgi puhul on olukord palju keerulisem. Ühinemiseelsed kõnelused on toimunud alates 3. oktoobrist 2005. Peale riigi ühinemise peaks kõnelused aitama kaasa demokraatia ja vabaduse edendamisele ning kodaniku- ja inimõiguste kaitsmisele Türgis. Poliitiliste avalduste asemel tuleks see konkreetne eesmärk saavutada õigusaktides tehtavate muudatustega, et ühtlustada kõnealused aktid Euroopa Liidu õigussüsteemiga. Ennekõike aga tuleks mainitud eesmärgi saavutamiseks võtta eeskuju liikmesriikide poliitilistest ja ühiskondlikest tavadest. Kohatud ja valed on ühinemise vastu esitatavad väited, mis põhinevad Euroopa ja islamiriikide vastasseisul. Türgi ajalooline seotus Euroopaga on vaieldamatu. Türgi on juba Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liige. Pole olemas n-ö usulist mõõdupuud, millega kandidaatriiki hinnata. Vastupidi, usuvabadus on üks Euroopa põhiväärtustest. Seetõttu peavad Türgile Euroopa Liiduga ühinemiseks seatavad ainsad ja otsustavad tingimused olema õigusriigi põhimõtete täitmine, kodaniku- ja vähemuste õiguste tagamine õigusaktidega ning austus kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide vastu.
Renate Sommer  
On hea, et Euroopa Parlament vähemalt tegeleb Türgi demokratiseerimise küsimusega. Põhimõtteliselt kipuvad komisjon ja nõukogu olukorda ilustama, olgu see nii dramaatiline kui tahes. Nad nimetavad seda pehmeks jõuks. Kuid mida me selle pehme jõuga saavutanud oleme? Juba ühinemisläbirääkimise algusest peale on olnud päris selge, et Türgis on tagasiminek olnud oluliselt suurem kui õiges suunas edasiminek. Nüüd on jälle üks erakond keelustatud. Kuid peale selle piiratakse endistviisi ulatuslikult kodanikuvabadusi, survestatakse usuvähemusi kuni selleni välja, et neid üritatakse minema peletada või hävitada verevalamisega, kitsendatakse info- ja ajakirjandusvabadust, püütakse kaotada opositsioonilist ajakirjandust ja vabu ametiühinguid jne. Pacta sunt servanda - seda rõhutatakse Türgiga seoses alati ja õigesti tehakse. Aga see käib ka Türgi kohta! Ühinemisläbirääkimisi pidama asudes sõlmis Türgi ELiga kokkuleppe, millega võttis kohustuse täita Kopenhaageni kriteeriume. Kui ta endiselt keeldub seda tegemast, tuleb tal endalt küsida, kas ta ikka tõesti tahab saada Euroopa osaks. Pehme jõu pooldajad komisjonis, nõukogus ja selle eesistujariigis peaks lõpuks kindlameelselt tegutsema, mitte avama pidevalt uusi läbirääkimispeatükke.
