Kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste olukord Valgevenes (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu nõukogu ja komisjoni avalduse üle, mis puudutab kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste olukorda Valgevenes.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Lugupeetud juhataja! Aitäh, et andsite mulle võimaluse võtta sõna selle päevakorrapunkti raames, mis puudutab kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste olukorda Valgevenes.
Loomulikult on Euroopa Liit väga mures olukorra halvenemise pärast Valgevenes, eelkõige seoses inimõigustega.
Sõna- ja kogunemisvabaduse puudumine, pidevalt suurenev surve meediale, interneti kasutamist piiravad õigusaktid ning opositsiooniaktivistide vastased meetmed muudavad inimõigustealase olukorra Valgevenes üha halvemaks.
Eelmisel kuul, 16. veebruaril tehtud avalduses väljendas ka Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton muret poola vähemuse olukorra pärast Valgevenes ning selle pärast, et politsei on mõne nimetatud vähemuse hulka kuuluva isiku kinni pidanud. See kõrge esindaja avaldus, see ametlik seisukoht saadeti ametlike diplomaatiliste kanalite kaudu ka Valgevene ametivõimudele.
Esmaspäeval oli meil võimalus arutada seda küsimust välisasjade nõukogus ja meil õnnestus pidada põhjalik arutelu. Olen kindel, et kordame seda tulevikus. Seal võttis sõna ka Poola minister, kes väljendas oma muret ja arvamust, et on vaja tegutseda ja võtta seisukoht poola vähemusse kuuluvate inimeste süstemaatilise tagakiusamise suhtes. Peab ütlema, et Euroopa Liidu eri ringkonnad on kahtlemata väga mures ning jälgivad olukorda väga vahetult ja põhjalikult.
Minu arvates on väga tähtis edastada Valgevene ametivõimudele sõnum, et nad peavad järgima OSCE ees võetud kohustusi austada inimõigusi ja kaitsta vähemusi. See viimane on oluline osa inimõiguste austamisest. Välisasjade nõukogus, millele ma osutasin, esitati Euroopa ministritele sõnaselge palve juhtida asjakohaste kanalite kaudu ja asjakohastes foorumites Valgevene ametivõimude tähelepanu sellele olukorrale.
Leian, et Valgevene, Euroopa Liidu ja kõikide eurooplaste ühistes huvides on see, kui meil õnnestub peatada tegevus, mis on vastuolus inimõiguste ja vähemuste õigustega. Need vähemused on Valgevenes väga kaalukad ja olulised. Samas arvan, et Valgevene jaoks on oluline liikuda õiges suunas ning kõik idapartnerluse tahud, sealhulgas mitmepoolsuse aspekt, pakuvad võimalust mõjutada Valgevenet õiges suunas liikuma.
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Soovin täiendada ELi eesistujariigi avaldust, milles osutati tegelikult väga selgesti ja jõuliselt seisukohale, mida kõrge esindaja paruness Ashton on selles küsimuses väljendanud. Nimelt tahaksin tuua välja mure inimõiguste olukorra halvenemise pärast Valgevenes eelkõige seoses poola vähemusega.
Viimastel aastatel Valgevenes toimunud kahetsusväärne demokraatia taandareng on väga tõsine küsimus, kuid vaatamata sellele peame Valgevenega ikkagi seotuks jääma ning hoidma suhtluskanalid avatuna, ükskõik, kui raske see võib olla. See ei pea toimuma mitte ainult valitsuskanalite vahendusel - loomulikult võime toetuda idapartnerlusele ja seda kasutada, kuid me võime seda teha ka inimestevaheliste suhete kaudu. Need suhted võivad olla kõige tähtsam asi, mille poole Valgevene puhul püüelda, ning neid on võimalik saavutada üliõpilasvahetuse, ärivõimaluste ja kultuurivahetuse pakkumise kaudu. See kujutab endast alust suhete loomiseks Valgevene inimestega ja viisi, kuidas säilitada Valgevenes demokraatia arendamise võimalus.
Kokkuvõtteks lubage mul öelda, et vaatamata viimase kahe aasta jooksul toimunud tagasikäigule soovib komisjon siiski jätkuvalt püüda Valgevenega toimuva suhtluse kaudu positiivset arengut kiirendada, et saada kaasamisega taas järjele, nagu see oli kaks aastat tagasi.
Gunnar Hökmark
Austatud juhataja! Ma tänan eesistujariiki Hispaaniat ja komisjoni seda olukorda puudutavate sõnade eest.
Arvan, et peame ühe asja selgeks tegema: see, millest me praegu räägime, ei ole ühekordne juhtum - see on diktatuuri ja jõhkra riigikorra mõju, mis jätab nii vähemuse kui ka selle riigi enda kodanikud õigustest ilma. Niisugune on olukord Valgevenes ja ma arvan, et just sellest peame lähtuma oma aruteludes nimetatud riigi võimudega peetava dialoogi üle.
Dialoog peab olema vastastikune. Kui näitame üles avatust, peame nõudma tulemusi ka Valgevene režiimilt. Aga ta ei ole läbi viinud vajalikke muutusi ja reforme. Soovin öelda ja kindlasti rõhutada, et see ei ole Poola probleem. Valgevene asub Euroopa Liidu naabruses. Ta osaleb idapartnerluses. Tegemist on Euroopa probleemiga ning oma tegevusega kaugeneb Valgevene režiim nüüd avatud dialoogist ja koostööst Euroopa Liiduga.
Peame põhjapaneval viisil nõudma ennekõike vähemuste ja inimõiguste austamist, politseivägivalla lõpetamist ning tahet pidada Euroopa Liiduga edasiviivat dialoogi. Arvan, et see sõnum tuleb režiimile selgeks teha. Meie dialoog peab toimuma demokraatia ja inimõiguste nimel ning loomulikult peaksime pöörduma kodanikuühiskonna poole, sest Valgevene on midagi palju enamat kui pelgalt režiim. Valgevene tähendab seal elavaid inimesi - üliõpilasi, mehi ja naisi, ühiskonda. Minu arvates on hiljuti nähtu tõend sellest, et peame nüüd jätkama kodanikuühiskonnale suunatud dialoogi, mille eesmärk on suurendada vabadust, demokraatiat ja inimõiguste austamist.
Kristian Vigenin
Lugupeetud juhataja! Lubage mul sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel väljendada muret inimõiguste olukorra pärast Valgevenes, eelkõige seoses sündmustega, mis puudutasid poolakate liitu. Samuti soovime näidata oma solidaarsust kõikide Valgevene kodanikega, kellel puudub võimalus kasutada põhilisi kodaniku- ja inimõigusi. See toimub Euroopa riigis 21. sajandil. Arvatavasti oleme kõik nõus, et selline olukord ei ole vastuvõetav.
Sellest peaksimegi lähtuma. Peamised küsimused, mille peame nüüd esitama, on esiteks see, kuhu me soovime Valgevenega jõuda, ja teiseks see, kuidas me seda teha saame. Mis puudutab esimest küsimust, siis minu arvates oleme kõik nõus, et soovime näha demokraatlikku Valgevenet. Soovime näha, et Valgevene ametivõimud - parlament, president, valitsused ja kohalikud esindajad - valitakse demokraatlikult. Soovime näha, et need ametivõimud tekitaksid Valgevenes vaba ja loova õhkkonna, ning loomulikult soovime näha selle riigi lähenemist Euroopa Liidule.
Teine küsimus seisneb selles, kuidas me selle saavutame. Euroopa Liit on oma Valgevene-poliitikat muutnud ja liikunud eraldatuse juurest kaasatuse juurde ning mulle tundub, et see poliitika annab mõningaid tulemusi. Loomulikult sellest ei piisa, seda ei tehta piisavalt kiiresti ning sündmused, mille tunnistajateks me oleme kahel viimasel nädalal olnud, näitavad, et peame selle küsimusega palju enam tegelema.
Euronesti delegatsiooni juhina ja homme Valgevenesse kohapeale olukorda uurima suunduva delegatsiooni juhina olen avastanud, et meil puudub ühine strateegia kolme peamise institutsiooni, s.t nõukogu, komisjoni ja parlamendi vahel. Aga me vajame sellist strateegiat, et võimendada üksteise jõupingutusi, ning me vajame tõesti poliitilist dialoogi. Vajame Valgevene kohta tegevuskava, mis oleks väga konkreetne ega sisaldaks vaid üldisi soovitusi, vaid juhiseid, millest Valgevene peaks kinni pidama. Just nii peaksime jätkama. Ainult majanduskoostööst ja idapartnerlusest ei piisa.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Ka mina pean tänaõhtust arutelu rohkem tervet piirkonda hõlmavaks küsimuseks. Nägime, et Viktor Janukovitš võitis valimised Ukrainas. Ta on kahtlemata president, kes vaatab rohkem Moskva kui Brüsseli poole. Me ei tohi lasta tal tema järgmise nädala visiidil endale puru silma ajada.
See, mis praegu Valgevenes toimub ja mida Lukašenka endale selles riigis elava poola vähemuse suhtes lubab, annab minu arvates märku, et ka tema vaatab rohkem Moskva kui lääne poole. Seda tehes tunneb ta ilmselgelt, et võib röövida ELi liikmesriigi vähemuselt põhilised inimõigused. Kuidas on see võimalik? See tuleneb loomulikult sellest, et Euroopa on liiga sageli idale selja pööranud. Me ei ole olnud piisavalt avatud nende riikide tõelise ühinemise ideele. Loomulikult peame Valgevene käitumise poola vähemuse suhtes kindlalt hukka mõistma, kuid peaksime ka muutma oma poliitikat natuke leebemaks ja rakendama kergemat viisarežiimi. Heitkem pilk oma energiapoliitikale. Häälestagem see rohkem niisugustele riikidele nagu Valgevene ja Ukraina.
Ma palun, et Euroopa pööraks neile riikidele taas rohkem tähelepanu. See mõjuks nende sisepoliitilisele arengule palju paremini kui see, et mõistame nad praegu liiga karmilt hukka ja jätame asjad Moskva hooleks.
Heidi Hautala
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FI) Austatud juhataja! Peamine põhjus, miks see teema on nüüd päevakorras, on kindlasti poolakate liidu rahumeelne meeleavaldus, millel vahistati liidu 40 liiget. Me peame sellise teguviisi loomulikult hukka mõistma.
Teist suurt põhjust kolleeg Kristian Vigenin juba mainis: pärast pikka-pikka pausi saadab parlament homme delegatsiooni Minskisse teavet hankima ja mina esindan selles neljaliikmelises delegatsioonis inimõiguste allkomisjoni.
Meil on põhjust Valgevene inimõiguste olukorra pärast muretseda. Probleeme on sõna-, pressi-, kogunemis- ja ühinemisvabadusega.
Peame nõudma, et Valgevene keelustaks surmanuhtluse, ning Valgevene ja Euroopa Liidu suhete arenemiseks peab riik kogu inimõigustega seotud olukorda parandama. Ma olen kolleegidega sama meelt, et kodanikuühiskonnal on selles arengus väga tähtis roll.
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Ka otsuse puudumine on otsus. Märtsis vastu võetav Euroopa Parlamendi resolutsioon Valgevene kohta on vajalik, kuid see on veel vajalikum praegu. Poolakate tagakiusamine Valgevenes ei ole ainult poolakate küsimus, nagu ka eelkõnelejad rõhutasid, vaid see näitab suhtumist Euroopa standarditesse, sealhulgas rahvusvähemusi puudutavatesse standarditesse.
Euroopa peaks tooma Valgevene Venemaa mõju alt välja, kuid nõudma ka ELi põhiolemusse kuuluvate väärtuste, näiteks kodanikuõiguste, pressivabaduse, rahvus- ja usuvähemuste õiguste ja ühinemisvabaduse austamist. Kui Lukašenka ei mõista Euroopa väärtuste keelt, saab ta kindlasti aru sanktsioonide keelest. Kuid need ei peaks olema sanktsioonid, mis teeksid kahju Valgevene ühiskonnale - me ei soovi seda -, vaid sanktsioonid, mis teeksid raskeks nende poliitikute ja ametnike elu, kellel lasub vastutus poolakate ja demokraatliku opositsiooni diskrimineerimise eest.
Euroopa Liidu ja Valgevene suhetes pole tasakaalu - liit avab Minskile ukse, kuid vastu ei saa peaaegu midagi. Selline ühesuunaline tänav ei vii kuhugi. On aeg rakendada poliitilist laadi, kuid siiski ajutisi sanktsioone, isegi kui see tähendaks Valgevene parlamendi esindajate puudumist Euronesti parlamentaarsest assambleest ning tagasipöördumist musta nimekirja juurde Minski režiimi ametnikest, keda ei lubata Euroopa Liidu territooriumile.
Kinga Gál
Lugupeetud juhataja! Põlisvähemuste, rahvuskogukondade ja keelte töörühma kaasesimehena mõistan kindlalt hukka meetmed, mida Valgevene ametivõimud on võtnud poola vähemuse suurima organisatsiooni ja vähemusrühma liikmete vastu. Nagu me täna teame, oli tegemist peamiselt eakate inimestega.
Faktid näitavad, et ei rikuta mitte ainult vähemuste õigusi, vaid ka peamisi inimõigusi. Selline käitumine tõendab poliitilise süsteemi ebademokraatlikkust ning meie, kommunistlikku riigikorda näinud parlamendiliikmed, tunneme need meetodid selgelt ära.
Fraktsioonidevaheline töörühm on moodustamisest alates järjepidevalt seisnud rahvusvähemuste õiguste eest ja peab igasugust vähemuste õiguste rikkumist vastuvõetamatuks.
Palume komisjonil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal astuda konkreetseid samme, et edastada Valgevene valitsusele selge sõnum: kui inimõigusi, sealhulgas vähemuste õigusi ei hakata austama, ei ole Euroopa Liidu ja Valgevene suhete paranemist ette näha.
Vähemuste õigusi, mis on üks osa inimõigustest, ei saa pidada siseküsimuseks. Seda teemat ei saa pidada Poola ja Valgevene vaheliseks asjaks. Nagu juba öeldud, on see Euroopa Liidu asi, sest see puudutab meie naabruspoliitikat, meie idapartnerlust. Seega palume komisjonil edastada selge sõnum ja astuda konkreetsed sammud.
Bogusław Liberadzki
(PL) Lugupeetud juhataja! Ma tänan nõukogu ja ka komisjoni nii kiire reageerimise eest. See on tõepoolest väga hea näide meie Euroopa standarditest.
Lubage mul alustuseks öelda, et tegelikult ei ole etnilist konflikti. See ei ole Poola ja Valgevene või Valgevene ja Poola konflikt. Tegemist on lihtsalt sõnavabaduse põhimõtete ja inimõiguste eiramisega ning rahvusvähemuste õiguste rikkumisega. See oleks võinud juhtuda ükskõik millise muu vähemusega. Miks see juhtus poola vähemusega? Sellepärast, et see vähemus on suur, organiseeritud ja demokraatlik, ning sellepärast, et tema hulka kuulub Euroopa Parlamendi auhinna saanud Aljaksandr Milinkevitš. Seepärast hakkas see pihta meiega.
Ma küsin, mida me peame tegema. Mul on nüüd olnud võimalus rääkida kaks korda Aljaksandr Milinkevitši ja Angelika Borysega. Nad ütlesid: me oleme Valgevenele ustavad kodanikud ega soovi ühtegi majanduslikku sanktsiooni. Me ei soovi poliitilisi sanktsioone, vaid tahame Valgevene ja Euroopa Liidu head läbisaamist. Soovime tasakaalu ja seda, et koostöö sõltuks edusammudest riigi demokratiseerimisel. Ka meie peaksime niimoodi jätkama. Seepärast peaksime avama end Valgevene kodanikele ja muutma neile ka viisa taotlemise lihtsamaks. Kas viisalõivud ja viisapoliitika on üldse vajalik? On hea, et meie teabekogumismissioon läheb homme Valgevenesse. Ootame selle raporti ära ja otsustame alles siis edasiste sammude üle.
Konrad Szymański
(PL) Austatud juhataja! Lissaboni lepinguga lubati meile kõigile palju tõhusamat Euroopa Liidu välispoliitikat. Kiiresti sai aga selgeks, et meie tegevus Haitil hilines ja jäi nähtamatuks, Euroopa Liidu ja USA tippkohtumine kukkus läbi ning diplomaatilise korpuse loomine toimus ELi institutsioonide vahelise nääklemise vaimus, mis kahjustas korpuse kvaliteeti. Täna oli meil järjekordne võimalus näidata, et liit suudab tegutseda. Kahjuks on nõukogu oma otsuse langetamise edasi lükanud ning parlament ei suuda reageerida ilmselgele inimõiguste rikkumisele riigis, kelle osatähtsus Euroopa Liidu poliitikas peaks suurenema.
Lugupeetud volinik! Avatud uste poliitika ja üliõpilasvahetus on Valgevene puhul ebaõnnestunud. See on nüüdseks läbi kukkunud. Seega palun ärge korrake üliõpilasvahetuse kohta neidsamu asju, mida me oleme juba viis aastat kuulnud. Tegemist on lüüasaamisega, mis on mõjutanud liidu usaldusväärsust. Euroopa Liit on praegu nõrk ja kõhklev. Washington teab seda, Moskva teab seda ja ebaselge reageeringu tõttu Valgevenes valitsevale kriisile teab seda ka Minsk.
Jacek Protasiewicz
(PL) Austatud juhataja! Mina kui Euroopa Parlamendi Valgevenega suhtlemise delegatsiooni esimees puutun sageli kokku nii opositsiooni, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide esindajatega kui ka ametivõimude esindajatega. Kuulen nende väiteid selle kohta, kuidas Valgevenel on õigus teatud rahvusvahelised standardid oma tempos vastu võtta.
Teoreetiliselt ei tohiks Euroopa Liit sellele vastutustundlikule ja suveräänsele riigile survet avaldada, sest riigi siseolukorra eest vastutavad riigi ametivõimud. Teoreetiliselt võiks sellise asjade käiguga leppida, kui poleks tõsiasja, et nende rahvusvaheliste standardite kohaselt, millega Valgevene ise Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga ühinedes nõustus, ei ole inimõigused siseküsimus.
Nii juhtus hiljuti Valgevene keskosa väikeses linnas Ivjanetsis, et ametivõimud kasutasid - ma ütleksin, et kuritarvitasid - politseijõudu eakate inimeste, pensionäride vastu, keda juhtis Teresa Sobol. Ta oli omal algatusel kogunud peamiselt välismaalt märkimisväärse rahasumma ja kasutas seda raha linna keskel asuva lagunenud ehitise renoveerimiseks. Seejärel muutis ta hoone elavaks poola vähemuse kultuuri- ja sotsiaalkeskuseks. Politsei saadeti nende inimeste kallale, enne kui kohus oli ehitise õigusliku seisundi üle otsuse langetanud. Nüüd ei lubata aktivistide poolt tunnistajateks kutsutud isikutel ilmuda kohtusse tunnistusi andma, et sellest võiks saada õiglane kohtumõistmine.
Asi ei ole rahvusvaheliste standardite vastuvõtmise tempos. Asi on selles, et nii hoopis eemaldutakse rahvusvahelistest standarditest, mille järgimise on Valgevene endale kohustuseks võtnud ja mida ta lubas oma Euroopa Liiduga peetava dialoogi raames austada. Seepärast soovin öelda veel midagi. Me võime rääkida sanktsioonidest - küll saabub aeg ka nende jaoks -, kuid kõige tähtsam on siiski see, et majandusabi, mille andmist kaalutakse, sõltuks sedalaadi tegevuse lõpetamisest ja Valgevene tõelisest, tegelikust liberaliseerimisest ja demokratiseerimisest.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Valitsusasutused peavad viivitamata lahendama konfliktid ja arusaamatused seoses Valgevene poola vähemuse organisatsioonidega ning tegema seda demokraatlikult, jõudu või vägivalda kasutamata. Ma soovin toetada ka voliniku seisukohta, et me peame jätkama koostööd ja hoidma inimestevahelisi suhteid. Homme läheb Valgevenesse üle pika aja Euroopa Parlamendi esimene ametlik delegatsioon. Lootkem avameelset arutelu nii opositsiooni kui ka valitsusega. Minskist saadavad muljed kõnealuse konflikti ja ka Valgevene osalemise kohta Euronesti parlamentaarses assamblees võivad muuta Euroopa Liidu suhteid Valgevenega paremuse poole. Kahe kuu pärast toimuvad kohalikud valimised on veelgi parem indikaator, mis loob väljavaated suhete arenguks. Seekord ei tohiks tegemist olla valimistega, kus puudub valik, meedia laulab ühte ettekirjutatud laulu ning opositsiooni eiratakse ja tal puudub sõnaõigus, kus järelevalveta häältelugemise tulemusel toetab peaaegu 100% hääletajatest üht parteid ning lõpuks nimetatakse saadikud niisama hästi kui ilma valimisteta.
Marek Henryk Migalski
(PL) Austatud juhataja! Bogusław Liberadzki, kes kuulub Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis, alustas oma sõnavõttu Euroopa Liidu võimude kiitmisega nende tegevuse eest. Härra Liberadzki, just teie fraktsiooni pärast ei võta me resolutsiooni täna vastu, seega olete te võib-olla tõesti rahul. Kui aga Kristalina Georgieva, kes puutub tegelikult Valgevene arenguga iga päev kokku, räägib täna meile sellest, mida kavandatakse, siis ma ei tea, keda see rahuldama peaks. See võib küll rahuldada teid, härra Liberadzki, ja teie fraktsiooni, kuid kindlasti ei rahulda see valgevenelasi ega ka neid, kes soovivad valgevenelastele head. Kui isegi volinik Georgieva, kellel on sõnavõtuks aega viis minutit, kasutab sellest väärtuslikust ajast ära ainult kaks minutit, näitab see, et voliniku öeldu ei ole just rahuldustpakkuv, aga samuti näitab see, et te ei kasutanud võimalust antud teemal valjuhäälselt sõna võtta. Seega kutsun ma teid, volinik, ja ka Euroopa Liidu võime üles kasutama olemasolevaid vahendeid, et inimõiguste rikkumistele vastu hakata. Me ei räägi ainult Poola päritolu kodanike õiguste rikkumistest. Me räägime inimõiguste rikkumistest.
Edit Bauer
(HU) Viimastel päevadel Valgevenes toimunu on demokraatliku opositsiooni ja poola vähemuse poliitilise mahasurumise kohutav näide. Poliitiliste vastaste vangistamine ja vähemuse esindajate hirmutamine on hästituntud meetodid, mida kasutavad autoritaarsed režiimid. Slovakkia kodanikuna ja vähemuse esindajana mõistan ma nii poola vähemuse olukorda kui ka Angelika Borysi kimbatust Valgevenes. Vähemuste kohtlemine vaenlastena ja naaberriigi pantvangidena on tagurlik poliitiline samm, mille poliitiline juhtkond teeb tavaliselt siis, kui on raskustesse sattunud. Rahvusvähemuste tagakiusamine on ebademokraatlike režiimide poliitilise tegevuse üks osa. Vähemuste õigused kuuluvad siiski lahutamatult üldiste inimõiguste hulka, nagu on kinnitatud Euroopa Nõukogu raamkonventsioonis. Vähemuste õiguste rikkumist ning vähemuste hulka kuuluvate inimeste tagakiusamist, hirmutamist ja diskrimineerimist ei saa seega pidada riigi siseküsimuseks. Seepärast on täiesti vastuvõetamatud Valgevene suursaadiku poolt Euroopa Parlamendi liikmetele edastatud Valgevene valitsuse ähvardavad ja väljapressivad sõnumid. Austatud juhataja! Euroopa Parlament saab Valgevene valitsusele öelda vaid üht: demokraatliku opositsiooni mahasurumine ja vähemuse vastu suunatud ähvardused on lihtsalt vastuvõetamatud.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Lugupeetud juhataja! Kuulasin tähelepanelikult volinik Georgieva sõnavõttu ja soovin öelda, et ootan natuke tarmukamat käitumist. Kahtlustan, et voliniku sõnavõtt oleks samasugune olnud ka kaks nädalat tagasi, enne neid sündmusi. See ei ole kindlasti mitte vastuvõetav.
On siiski üks asi, millega ma nõustun, kuid ma ootaksin selgust ja natuke teistsugust rõhuasetust. Vastab tõele, et need, kes täna veenavad sanktsioone kasutama, unustavad vahel, et sanktsioone on juba proovitud ja et Valgevene poliitika oli sanktsioonidele vaatamata täpselt samasugune.
Me ei saa täna öelda, et kavatseme toetada Valgevene kodanikuühiskonda, sest kohapeal käinu teab, et tegelikult võib kodanikuühiskond seal alles tekkima hakata. Ootan nüüd Euroopa institutsioonidelt, et Euroopa Liit täidaks selle riigi eest need kohustused, mida riik on oma kodanikele lubanud, kuid täitmata jätnud. Ootan, et me aitaksime seal luua sõltumatu meedia ja toetaksime esimest sealset vaba telejaama, mida minu teada rahastavad siiani kahe Euroopa riigi valitsused. Ootan, et suudaksime paljudele Valgevene kodanikele pakkuda reaalset võimalust õppida Euroopas, sest just nemad moodustavad kodanikuühiskonna.
Mirosław Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Parlament võttis eelmisel ametiajal vastu mitu Valgevenet käsitlevat resolutsiooni, milles hinnati olukorda täpselt ja kutsuti Lukašenka režiimi üles lõpetama inimõiguste rikkumine.
Euroopa Liit on head tahet üles näidates kaotanud osaliselt viisasanktsioonid Valgevene ametnike suhtes. Oleme imestuse ja ärevusega jälginud Valgevene ametivõimude hiljutist agressiivset käitumist rahvusvähemuste ja eelkõige poola kogukonna suhtes. Seda käitumist tuleks vaadelda Valgevenes järgmisel aastal toimuvate valimiste ettevalmistamise taustal.
Poola vähemusele kuuluva vara ebaseaduslik konfiskeerimine ja ulatuslikud repressioonid opositsiooniliidrite vastu, kellele Euroopa Parlament on andnud Sahharovi auhinna, on meie institutsiooni ilmne provotseerimine. Euroopa Parlament ei peaks reageerima ainult tavapärasel viisil asjakohase resolutsiooniga, vaid võtma konkreetsed meetmed Valgevene ametivõimude korralekutsumiseks ning paluma kõrgel esindajal Catherine Ashtonil nimetada Lissaboni lepingu artikli 33 alusel eriesindaja jälgima inimõiguste rikkumisi Valgevenes.
Krzysztof Lisek
(PL) Lugupeetud juhataja! Austatud volinik! On väga hea, et me räägime Euroopa Parlamendis Valgevenest, kuid ainult rääkimisest ei piisa. Euroopa Liit peaks nüüd koostama strateegilise plaani demokraatliku opositsiooni, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide ning sõltumatu meedia toetamiseks. Seda ootan ma Euroopa Komisjonilt. Me arutame täna selliseid küsimusi nagu demokraatia ja inimõigused, mis on meie jaoks midagi väga loomulikku, midagi, millele Euroopa tugineb. Suurem osa Valgevene ühiskonda kuuluvatest inimestest võib sellistest väärtustest vaid unistada. Seepärast ootame, et Euroopa Komisjon koostaks kodanikuühiskonna aitamiseks strateegilise plaani.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Lugupeetud juhataja! Nende sõnavõttude järel võin ma vaid nõustuda hukkamõistuga, mida parlamendiliikmed väljendasid seoses Valgevenes toimuva inimõiguste rikkumisega, mis antud juhul puudutab vähemust, nimelt poola vähemust selles riigis. Seepärast puudutab selline rikkumine ka Euroopa Liitu - mitte ainult sellepärast, et see on seotud vähemusega, kelle juured on Euroopa Liidu riigis, vaid ka sellepärast, et me räägime siin tõsisest vähemuste inimõiguste rikkumisest. Seetõttu oleks meie suhtumine täpselt samasugune, kui tegemist ei oleks poola, vaid mõne muu vähemusega.
Räägime üldisteks õigusteks kuulutatud inimõiguste rikkumisest. Seega ei ole tegemist küsimusega, mis nõuaks rangelt Euroopa Liidu reaktsiooni vaid selle tõttu, et antud juhul on tegemist poola vähemusega. Peaksime ütlema täpselt sedasama, kui tegemist oleks teistsuguse vähemusega, sest kõik inimõigused on jagamatud ja üldised.
Soovin öelda, et riigi kodanikke ei pea karistama selle pärast, et režiim teeb vigu ja rikub inimõigusi.
Seetõttu usume, et Valgevene jaoks on idapartnerluses osalemine oluline. See, mida volinik Georgieva inimestevaheliste suhete kohta ütles, on tähtis. Kõik see on tähtis ning nagu paljud teist juba ütlesid, on loomulikult sama tähtis pidevalt, selgelt ja otse anda Valgevene ametivõimudele teada meie väga kriitilisest ja hukkamõistvast suhtumisest inimõiguste rikkumisse.
Seda peab tegema muuseas kõrge esindaja Ashton, kes jälgib antud teemat tihedas koostöös president Buzekiga, kes praegu arutelu juhatab. Catherine Ashton kavatseb ka kasutada võimalust osaleda president Janukovitši pidulikul ametisseastumisel Kiievis, kus eeldatavalt osaleb ka president Lukašenka, et seda küsimust käsitleda. Tulevikus jätkatakse arutelu Euroopa Liidu välisasjade nõukogus, sest tegemist on ülimalt tähtsa teemaga. Seetõttu on mul väga hea meel, et täna on olnud võimalik seda teemat otse Euroopa Parlamendis arutada.
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Lubage mul kõigepealt tänada parlamendiliikmeid arutelu eest ja tuua välja neli punkti.
Esiteks soovin ma öelda, et inimõiguste austamine on kindlalt Euroopa Liidu välissuhete nurgakivi. See on alus, millele ehitatakse sidemed mis tahes riigiga, sealhulgas Valgevenega.
Teiseks jõudis demokraatia olukorra halvenemine Valgevenes hiljuti väga kriitilisse punkti. Kuid see ei alanud eelmisel nädalal, vaid 2009. aasta keskel. Seetõttu palus Euroopa Liidu ministrite nõukogu 2009. aasta novembris, et komisjon koostaks ettepaneku võtta vastu niinimetatud ühine vahekava Valgevene reformide läbiviimise toetuseks. Komisjoni talitused koostasid selle reforme käsitleva ühise vahekava projekti. See on nüüd esitatud kõrgele esindajale ning kõrge esindaja võtaks kindlasti rõõmuga arvesse soovitusi, mida annab homme teele asuv parlamendi teabekogumismissioon.
Minu kolmas mõte on see, et just seda viimast sündmust arvestades annab kõrge esindaja talitustele tagasisidet ühise vahekava kohta, mille saaks seejärel lõpule viia.
Lubage mainida ka neljandat ja ühtlasi viimast mõtet. 1980ndate teises pooles algas endises Nõukogude Liidus perestroika ning see andis paljudele - sealhulgas mulle - elus esimest korda võimaluse kandideerida üliõpilas- ja töövahetusprogrammidesse. Mind viis see Londoni majanduskooli. See muutis minu tööelu järsult. Kindlasti muutis see mind palju kasulikumaks oma riigile.
Olen veendunud, et avades rõhuva korra all kannatavatele riikidele demokraatlikud kanalid, saame meie, eurooplased, neid riike aidata. Ning sellele kindlale veendumusele tuginedes rõhutasin - ja rõhutan veel kord -, kui tähtsad ja kasulikud on inimestevahelised suhted, kui kasulik on ettevõtluse toetamine, kui kasulik on - olenemata suurtest raskustest ning vähemuste kahetsusväärsest eiramisest, mille me hukka mõistame - jääda seotuks nii, et see suurendaks Valgevene inimeste võimalusi leida tee vabasse maailma ja olla seotud Euroopa Liiduga. Ma kordan üleskutset siduda end sel moel.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub järgmisel igakuisel istungjärgul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Sebastian Valentin Bodu  
kirjalikult. - (RO) Valgevene Vabariik on üks Euroopa riike, mille jaoks osalemine Euroopa Liidu idapartnerluses tähistab tähtsat sammu nii kahepoolsete suhete kui ka Valgevene ja iga ELi liikmesriigi suhete arendamisel. Käsitledes seda partnerlust positiivse vahendina, mis aitab Valgevene Vabariigis muutusi tuua, tuleb selle mehhanismi puhul arvesse võtta ka kodanikuühiskonna olukorda riigis, sest kodanikuühiskonnal on õigusriigi toimimisel tähtis roll. Eelkõige hoiab kodanikuühiskond idapartnerluse mehhanismi läbipaistvust ning see aitab tugevdada Valgevene ja ELi koostööd. Lisaks tuleb partnerluse raames võimaldada kodanikuühiskonnal osaleda kõikides põhiprotsessides (platvormide, komiteede jne kaudu) ning tagada avalik kontroll nende protsesside üle. Valgevene kodanikuühiskond peab saama osaleda, kui luuakse riiklikku tegevuskava, mille tulemuseks on Valgevene sotsiaalne, majanduslik ja demokraatlik areng. Seepärast tuleb soodustada sagedasi kohtumisi kodanikuühiskonna esindajate ja valitsuse vahel.
Filip Kaczmarek  
kirjalikult. - (PL) Hiljuti Valgevenes poola vähemuse aktivistide vastu kasutatud surveavaldus on osa palju laiemast probleemist. Valgevene ametivõimud ei salli mingit iseseisvust. Nad ei soovi ega tunnista kodanikuühiskonna ideed. Igasugust iseseisvuse kuulutamist loetakse poliitiliseks vastuseisuks. Seepärast ei ole tegemist valitsusvälise organisatsiooni sisekonfliktiga ega ka Poola ja Valgevene vahelise konfliktiga. Pigem on tegemist järjepideva vastasseisu väljendamisega Valgevene ametivõimude poolt, kes püüavad ära hoida liberaliseerimist ja demokratiseerimist. On kahju, et Poolas on poliitilisi jõude, mis püüavad olukorda ära kasutada oma eriliste eesmärkide saavutamiseks ja kasutavad Valgevene sündmusi selleks, et seada Poola valitsuse poliitika halba valgusesse. Kindlasti ei mõista sel viisil käituvad poliitikud, et nad teevad just seda, mida Lukašenka neilt ootab. Tema huvides on Poola ja Euroopa avalik arvamus lõhestada ja kaheks jagada. Poola ja Euroopa Valgevene-poliitikast loobumine on vabaduse kuritarvitamine ning kahjustab Valgevenes vabaduse ja demokraatia saavutamiseks tehtavate ühiste jõupingutuste mõjusust. Tänan teid.
