Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei) 
Preşedinta
Următorul punct este timpul alocat întrebărilor (B6-0001/2009).
Următoarele întrebări sunt adresate Comisiei.

Subiect: Concurenţă şi transparenţa impozitului pe venit
Consideră Comisia că menţinerea unor sisteme netransparente de impozitare a venitului în cadrul Uniunii Europene este compatibilă cu libera concurenţă şi, în caz contrar, ce măsuri intenţionează să ia pentru a pune capăt acestor sisteme din unele state membre sau din părţi ale unor state membre?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Permiteţi-mi să vă reamintesc că, în conformitate cu legislaţia comunitară, statele membre dispun de o mare libertate în a-și stabili propriile sisteme de impozitare directă, astfel încât acestea să asigure îndeplinirea obiectivelor şi cerinţelor lor de politică internă în cel mai eficient mod. Însă în ultimii ani, statele membre au convenit asupra unor măsuri propuse de Comisie privind abordarea problemei erodării bazei de impozitare şi a distorsiunilor legate de repartizarea investiţiilor. Astfel, acestea au recunoscut că, în vederea protejării veniturilor, cooperarea la nivelul UE şi regulile de concurenţă fiscală loială sunt de o importanţă vitală.
În ceea ce priveşte problema transparenţei, ridicată de un stimabil deputat în Parlament, aş dori să reamintesc faptul că foarte recent, la 28 aprilie 2009, Comisia Europeană a adoptat o comunicare prin care identifică măsuri de promovare a bunei guvernanţe în domeniul fiscal, definită prin transparenţă, schimb de informaţii şi concurenţă fiscală loială.
În primul rând, comunicarea identifică modalităţi prin care buna guvernanţă în domeniul fiscal ar putea fi îmbunătăţită în cadrul Uniunii Europene, întărind astfel argumentul pentru care alte jurisdicţii ar trebui să se alăture acestui demers. Comunicarea invită statele membre să adopte cu celeritate propunerile de directive ale Comisiei cu privire la cooperarea administrativă şi asistenţa reciprocă în ceea ce priveşte perceperea taxelor şi impozitarea veniturilor din economii. De asemenea, statele membre trebuie să acorde în continuare prioritatea cuvenită eliminării regimurilor dăunătoare în materie de fiscalitate a întreprinderilor. Mai precis, propunerea Comisiei privind cooperarea administrativă include o prevedere prin care se interzice unui stat membru să invoce secretul bancar drept motiv pentru refuzul de a răspunde unei solicitări de informaţii din partea unui alt stat membru, cu privire la persoane nerezidente în statul membru căruia îi este adresată solicitarea respectivă. Aceasta este în deplin acord cu consensul internaţional privind schimbul de informaţii fiscale.
În al doilea rând, pentru a promova şi mai mult buna guvernanţă în afara Uniunii Europene, comunicarea sugerează modalităţi de a asigura o mai bună coerenţă între politicile UE, în scopul de a garanta faptul că intensificarea relaţiilor economice între UE şi jurisdicţiile partenere va fi însoţită de un angajament privind adoptarea principiilor bunei guvernanţe. Se pune accent deosebit pe sprijinul acordat ţărilor în curs de dezvoltare care s-au angajat să adopte principiile bunei guvernanţe.
În plus, comunicarea propune modalităţi de asigurare a unei mai mari coerenţe între poziţiile statelor membre în domeniul impozitării la nivel internaţional şi principiile bunei guvernanţe asupra cărora s-a convenit. Aceasta ar include în mod special o reacţie coordonată faţă de jurisdicţiile care refuză aplicarea principiilor bunei guvernanţe, ori de câte ori este necesar. Astăzi, Comisia a prezentat această comunicare miniştrilor de finanţe din UE reuniţi în adunarea Ecofin, în scopul obţinerii sprijinului acestora privind abordarea propusă, în cadrul ultimei reuniuni Ecofin a Preşedinţiei Republicii Cehe din iunie 2009.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vă mulţumesc pentru răspuns, domnule comisar. Aţi abordat o serie de aspecte, printre care şi principiul transparenţei; însă în discursul dumneavoastră nu menţionaţi nimic despre recentele acorduri încheiate în cadrul reuniunii la nivel înalt G20 cu privire la lupta împotriva paradisurilor fiscale şi împotriva aşa-numitelor "jurisdicţii necooperante”. Contribuie Comisia la propunerea G20 sau urmăreşte de pe margine acest tip de negociere?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Comisia este un participant activ la G20 şi participă în totalitate la acest proces.
Am menţionat deja câteva dintre măsurile a căror adoptare de către statele membre este încurajată de Comisie. Comisia este implicată în totalitate în procesul G20.
Hubert Pirker
(DE) Doamnă preşedintă, domnule comisar, în principiu sunt împotriva introducerii unor noi impozite. Acestea afectează în primul rând clasa de mijloc. Afectează crearea bogăţiei şi nu stimulează investiţiile.
Cu toate acestea, trebuie să luăm în considerare impozitarea profiturilor aferente participaţiilor pe termen scurt. Aveţi în vedere ca impozitele asupra profiturilor aferente participaţiilor pe termen scurt, obţinute din operaţiuni neacoperite de vânzare în lipsă să fie destinate creării de noi locuri de muncă?
Avril Doyle
Aş dori o asigurare din partea comisarului, în această şedinţă plenară, cu privire la faptul că susţine cu fermitate principiul conform căruia orice impozitare directă - impozitul pe venit şi impozitul pe profit - este în totalitate de competenţa unui stat membru. Vă rog să confirmaţi că acesta este punctul dumneavoastră de vedere.
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Există un tratat, care este foarte clar. Ştim că se va organiza probabil un nou referendum în Irlanda cu privire la Tratatul de la Lisabona, însă aceste articole precizează foarte clar în text modul în care se distribuie competenţele şi Comisia nu are nicidecum intenţia de a scrie un nou tratat prin care să stabilească responsabilităţi diferite.
Acest răspuns vizează parţial şi întrebarea referitoare la utilizarea politicii fiscale pentru crearea de noi locuri de muncă. Întrucât situaţia este diferită de la o ţară la alta, un instrument european de impozitare nu va atinge aceleaşi scopuri în fiecare stat membru.
Într-adevăr, instrumentele de impozitare sunt uneori eficiente pentru crearea de stimulente sau pentru dezvoltarea economică, însă acest efect depinde în mare măsură de situaţia din statul membru respectiv.
Subiect: Politica UE cu privire la cutremure: măsuri luate de Comisie în urma cutremurului catastrofal care s-a produs recent în Italia.
În noiembrie 2007 Parlamentul a adoptat rezoluţia (P6_TA(2007)0507) privind o abordare integrată a cutremurelor la nivelul UE (prevenirea, răspunsul şi repararea daunelor) prin care a solicitat adoptarea unor măsuri specifice în ceea ce priveşte o politică pentru protejarea, consolidarea clădirilor (în special a clădirilor de importanţă istorică şi culturală), finanţarea, cercetarea, informarea publică etc.
De asemenea, în scrisorile pe care le-am adresat comisarului pentru mediu (10.1.2008) şi respectiv Preşedintelui Comisiei (22.5.2008), am atras atenţia asupra nevoii urgente de a elabora o comunicare dedicată în mod special şi exclusiv gestionării eficiente a răspunsurilor la cutremure.
În urma recentului cutremur devastator din Italia, consideră Comisia că problema a fost abordată complet în răspunsul său scris din 22.07.2008 şi în răspunsurile date de domnul Barroso şi de domnul Dimas sau intenţionează să adopte şi alte iniţiative privind protejarea cetăţenilor europeni de cutremure?
Stavros Dimas
membru al Comisiei. - (EL) Doamnă preşedintă, Comisia este ferm hotărâtă să ajute la protejarea cetăţenilor de cutremure. Acest obiectiv trebuie să facă parte dintr-o abordare integrată privind gestionarea situaţiilor cauzate de diverse pericole. Comisia a adoptat recent o comunicare intitulată "Comunicare privind abordarea comunitară a prevenirii dezastrelor naturale şi a celor provocate de om”, care se referă, printre altele, la cutremure. Această comunicare se înscrie pe linia acţiunilor întreprinse de Comisie pe parcursul ultimilor ani, care sunt în acord cu multe dintre recomandările formulate de Parlamentul European în rezoluţia adoptată de acesta în 2007. Această acţiune specifică se referă în special la răspândirea bunelor practici, la elaborarea unei abordări comune a metodelor de evaluare, de cartografiere şi de informare cu privire la riscuri şi la sensibilizarea cetăţenilor, urmărind în acelaşi timp să îmbunătăţească coeziunea şi sinergiile dintre mijloacele financiare şi legislative de prevenire deja existente, consolidând astfel valoarea adăugată a acţiunii la nivel european. Comisia va depune toate eforturile pentru a modera impactul cutremurelor, încurajând statele membre să integreze în totalitate codurile de urbanism comune europene pentru clădiri şi lucrări publice, în special Eurocode 8, în reglementările naţionale ale acestora. Comisia aşteaptă cu deosebit interes răspunsul Parlamentului European la abordarea propusă în comunicarea sa.
Nikolaos Vakalis
(EL) Doamnă preşedintă, cu regret, îmi menţin întrebarea. Sincer, nu înţeleg: de ce refuză Comisia să abordeze cutremurele în acelaşi mod în care a abordat inundaţiile? Care este diferenţa? De fapt, sunt foarte surprins de faptul că această dezbatere are loc după ce s-a produs recentul dezastru din Italia. În ceea ce priveşte ultima comunicare la care v-aţi referit, aceasta menţionează cutremurele în treacăt, la trei puncte din cadrul acesteia, pe care le-aţi amintit. Consideraţi într-adevăr că menţionarea cutremurelor la trei puncte în cadrul unei comunicări este suficientă pentru a răspunde nevoii enorme din Europa pentru o comunicare special dedicată cutremurelor? Aş dori un răspuns în acest sens.
Stavros Dimas
membru al Comisiei. - (EL) Doamnă preşedintă, comunicarea pe care am publicat-o în februarie 2009 conţine o abordare integrată a problemei generale, indiferent de sursa pericolului. Considerăm că aceasta este abordarea cea mai eficientă. În ceea ce priveşte inundaţiile, avem o comunicare referitoare la deficitul de apă şi secetă. Deşi există comunicări privind pericole sau probleme specifice, considerăm că abordarea integrată pe care dorim să o aplicăm este cea mai potrivită.
Aşteptăm răspunsul Parlamentului şi, în cazul în care există motive semnificative pentru care ar trebui să renunţăm la această abordare, le vom lua în considerare. Cu toate acestea, ţin să menţionez că, în comunicarea sa, Comisia nu neglijează prevenirea consecinţelor cutremurelor.
Astfel, aceasta se adresează statelor membre care invocă principiul subsidiarităţii pentru a-şi păstra competenţa în această problemă, urmărind ca acestea să încorporeze în legislaţia naţională dispoziţiile Uniunii Europene privind clădirile, indiferent dacă este vorba despre dispoziţiile Eurocode 8 pentru clădirile noi sau de dispoziţiile privind consolidarea clădirilor vechi. Propun să le permitem să facă acest lucru, să le permitem să ia şi alte acţiuni necesare, precum respectarea strictă a reglementărilor de urbanism, în vederea prevenirii tuturor dezastrelor.
Hubert Pirker
(DE) Doamnă preşedintă, domnule comisar, falia care se întinde de-a lungul Munţilor Apenini este conectată cu o altă falie, care traversează Slovenia. După cum probabil ştiţi, centrala nucleară de la Krško este situată pe această falie. La iniţiativa noastră, în acel loc au fost instalate mai multe dispozitive de avertizare. Ce măsuri vă propuneţi să luaţi, ca urmare a cutremurului devastator din Italia, pentru a garanta siguranţa centralei nucleare de la Krško, situată pe o falie conectată cu aceasta? Vă gândiţi să luaţi măsuri preventive care ar putea viza chiar şi închiderea centralei Krško?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Doamnă preşedintă, la rândul meu sunt surprins de poziţia exprimată de Comisie astăzi deoarece, deşi respectăm, evident, răspunsul referitor la chestiunea subsidiarităţii şi sunt întru totul de acord cu cererile specifice, aceasta nu rezolvă problema unei propuneri politice colective din partea Comisiei Europene care să includă toate aspectele dezastrelor cauzate de cutremure. Domnul Pirker a exemplificat unul dintre acestea şi cu siguranţă vom găsi şi alte exemple. Prin urmare, rămâne întrebarea: de ce, dincolo de principiul subsidiarităţii şi de măsurile specifice menţionate de comisar, nu avem o propunere globală din partea Comisiei Europene?
Stavros Dimas
membru al Comisiei. - (EL) Doamnă preşedintă, aşa cum am precizat anterior, aşteptăm răspunsul Parlamentului European la comunicarea pe care am elaborat-o pe tema prevenirii efectelor cutremurelor. De îndată ce primim răspunsul, vom stabili care dintre cele două abordări este mai eficientă. În special, există dispoziţii specifice pentru instalaţiile nucleare şi, de asemenea, există directiva Seveso II pentru industrie.
Subiect: Electricitatea termică solară şi Planul de redresare economică
În efortul de a răspunde provocărilor enorme din domeniul energetic şi economic cu care se confruntă Uniunea Europeană, prin pachetul său de redresare, Comisia a propus măsuri menite să contribuie atât la redresarea economică, cât şi la atingerea obiectivelor energetice. Cu toate acestea, electricitatea termică solară (ETS) - una dintre sursele regenerabile de energie cele mai promiţătoare - nu este inclusă pe lista sectoarelor beneficiare.
În plus, industria europeană este în prezent lider mondial în acest sector, însă îşi poate menţine această poziţie doar prin dezvoltarea pieţei interne şi prin continuarea promovării acţiunilor de cercetare şi dezvoltare.
Rog Comisia să explice de ce sectorul ETS a fost exclus din obiectivele planului de redresare pentru care se acordă sprijin financiar consistent. Ce alte surse de finanţare sunt disponibile pentru acest sector?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Electricitatea termică solară nu a fost niciodată exclusă din Planul european de redresare economică. Aceasta nu a fost inclusă fiindcă am abordat necesităţile energetice cele mai urgente. Aceasta înseamnă că ne-am îndreptat atenţia către aspectele asupra cărora criza a avut cel mai mare impact şi către proiectele care nu au putut fi materializate.
Prima chestiune a fost interconectarea. Producţia de energie, în special din surse noi de energie, nu este posibilă dacă există probleme legate de reţele. Prin urmare, am abordat cu prioritate reţelele electrice şi interconectarea între statele membre.
În plus, ne-am confruntat cu criza gazelor, care a arătat în mod clar că, în anumite cazuri, lipsa infrastructurii fizice are un impact enorm în ceea ce priveşte întreruperea furnizării cu gaze. Acesta este cel mai rapid mod de a rezolva problema siguranţei furnizării gazelor.
De asemenea, am abordat alte două probleme care cred că ar putea fi amânate pe o perioadă nelimitată dacă nu beneficiază de sprijinul Comunităţii: prima este energia eoliană offshore, care reprezintă un proiect destul de vast ce trebuie să fie conectat la reţeaua continentală, iar a doua este captarea şi stocarea carbonului, domeniu în care trebuie să încurajăm industria să elaboreze un proiect de mare anvergură cât mai curând posibil.
Acesta este motivul pentru care nu am luat în considerare alte domenii eligibile. De aceea nu a fost inclus, nu pentru că nu cred în acest proiect. Cred în energia termală solară, însă am abordat nevoile cele mai imperioase.
Ce surse sunt disponibile pentru a susţine evoluţia ulterioară a electricităţii termale solare? În primul rând, există cel de-al şaptelea program-cadru. S-au alocat 2,35 miliarde de euro pentru perioada 2007-2013. În al doilea rând, acesta este un domeniu în care instrumentul îl puteţi oferi chiar dumneavoastră. Începând cu anul viitor, avem ocazia să oferim noilor intraţi drepturi de emisie în valoare 300 de milioane. Proiectele de energie regenerabilă, precum electricitatea termică solară sunt eligibile. Orice astfel de proiecte sunt binevenite.
De asemenea, putem utiliza fonduri din Fondul European de Dezvoltare Regională. Încurajăm utilizarea sinergică a surselor de energie; în special, am ridicat plafonul stabilit pentru cantitatea de energie regenerabilă ce poate fi utilizată în legătură cu locuinţele şi eficienţa energetică. Astfel, a crescut eligibilitatea acestor măsuri.
În plus, în cursul verii sau la începutul toamnei, Comisia va prezenta o nouă comunicare privind finanţarea tehnologiilor cu nivel redus de carbon. Vom încerca să descriem aceste tehnologii în detaliu pentru a obţine suportul necesar nu doar de la bugetul Comunităţii ci şi din partea industriei şi a statelor membre, astfel încât să fie vizat acest sprijin şi să realizăm foarte rapid dezvoltarea tehnologică de care avem nevoie pentru a atinge obiectivul de 20% privind ponderea energiei regenerabile până în 2020 sau să stabilim obiective chiar mai ambiţioase în acest sens.
În concluzie, nu am exclus electricitatea termală solară. Atât doar că există multe domenii care trebuie abordate şi nu am făcut decât să acordăm prioritate domeniilor în care trebuie făcute investiţii urgente.
Avril Doyle
Vă mulţumesc, domnule comisar, pentru răspunsul complet. Am ascultat cu atenţie cele spuse de dumneavoastră.
În eventualitatea în care oricare dintre proiectele nominalizate în mod expres în cadrul Planului de redresare se află în situaţia de a nu putea fi finanţate până la data limită de 30 iunie 2010, aveţi o listă de rezervă a proiectelor complete, astfel încât banii să ajungă într-adevăr în acest sector, în domeniul eficienţei energetice şi a energiei cu nivel redus de carbon?
De exemplu, în domeniul energiei termale solare, există proiecte majore gata să fie implementate la sfârşitul anului 2009 sau la începutul anului 2010; există mai multe proiecte gata de implementare. Am putea să elaborăm o listă de rezervă, astfel încât toate fondurile alocate în acest moment să fie totuşi utilizate, în cazul în care nu sunt atrase?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Pentru elaborarea listei, am studiat majoritatea proiectelor şi am discutat de asemenea şi cu statele membre, astfel că în prezent nu am niciun motiv să cred că nu vom putea efectua plăţile sau că nu vom putea angaja integral fondurile respective.
În martie 2010 vom elabora un raport în care vom stabili dacă există eventuale întârzieri sau dacă anumite proiecte nu vor fi pregătite suficient. Astfel, dacă există posibilitatea ca o parte din aceste fonduri să rămână disponibile, am promis în cadrul discuţiilor tripartite că, dacă este cazul, Comisia va lua în considerare elaborarea unei propuneri în acest sens. Însă este prematur să facem această promisiune deoarece depinde de măsura în care vom angaja fondurile, întrucât în acest moment există un număr restrâns de proiecte pe care le considerăm suficient de avansate pentru a utiliza aceste fonduri.
Subiect: Centrale nucleare
Conform Institutului Energetic pentru Europa de Sud şi de Est, multe state din Uniunea Europeană, precum şi alte state din regiunile sudice şi estice şi din estul Mediteranei angajate în negocieri de aderare studiază planuri de extindere sau de construire a unor centrale nucleare pentru generarea de electricitate. Rog Comisia să precizeze acţiunile şi iniţiativele pe care intenţionează să le ia în sensul impunerii unor condiţii prealabile şi a unor restricţii cu privire la aceste iniţiative, ţinând cont de caracteristicile geologice speciale, de condiţiile climatice şi de posibilităţile de finanţare a acestor planuri, precum şi de viabilitatea acestora.
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Colegul meu Stavros Dimas a răspuns deja la o întrebare suplimentară pe această temă.
În general, domeniul energiei nucleară este structurat astfel încât fiecare ţară are propria autoritate de reglementare în domeniul siguranţei nucleare care are responsabilitate deplină în ceea ce priveşte aplicarea măsurilor de siguranţă nucleară. În acelaşi timp, decizia privind utilizarea energiei nucleare aparţine fiecărui stat membru. Aceasta face obiectul Tratatului Euratom şi există, evident, condiţii suplimentare. Condiţiile suplimentare constau în faptul că fiecare proiect depus este analizat de Comisie, care prezintă o recomandare cu privire la proiectele ce urmează a fi realizate. Am făcut acest lucru în cazul Belene şi în cazul Mochovce.
De asemenea, există o obligaţie clară privind îndeplinirea condiţiilor de evaluare a impactului asupra mediului, stipulate în dreptul comunitar, la care se adaugă şi condiţiile Convenției CEE/ONU de la Espoo privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier.
Astfel, indiferent de proiectul propus, tratăm statele membre fără discriminare. Trebuie îndeplinite condiţii precise şi fiecare proiect este analizat în funcţie de propriile sale caracteristici, în conformitate cu acquis-ului comunitar şi cu legislaţia de mediu. Vă asigur că acest proces este atât de strict, încât niciodată nu s-a acordat permisiunea de construire a unei centrale nucleare fără garantarea tuturor condiţiilor de siguranţă.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Doamnă preşedintă, aş dori să întreb, în legătură cu cele spuse de comisar privind evaluarea fiecărei propuneri, dacă se poate realiza un studiu ex-ante pentru domeniul în cauză, inclusiv pe baza cooperării euro-mediteraneene şi a particularităţilor domeniului, astfel încât să existe criterii pe care fiecare ţară să le ia în considerare şi pe care să le respecte în cadrul proiectului.
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - În primul rând, fiecare ţară în parte îşi elaborează propria legislaţie prin care decide asupra procesului de punere în aplicare. Ulterior, procesul se bazează în mare măsură pe legislaţia naţională şi pe legislaţia Euratom, fiind raportat la acestea. Drept urmare, nu puteam adopta o abordare regională. Trebuie să analizăm situaţia specifică a fiecărui stat membru în parte şi, în acelaşi timp, a fiecărui proiect în parte.
Nu putem să aplicăm criterii generale pentru o anumită regiune şi să stabilim că această regiune nu este adecvată pentru utilizarea energiei nucleare. Acest lucru ar fi fals, fiindcă nu se poate elabora un proiect care să fie utilizat mai mult sau mai puţin în orice loc. Este o chestiune de costuri, de condiţii şi de timpul necesar. De aceea nu putem recurge la o abordare regională. Trebuie să studiem fiecare proiect în parte, fiindcă doar în acest fel putem garanta siguranţa deplină a proiectului respectiv.
Paul Rübig
(DE) Doamnă preşedintă, domnule comisar, doamnelor şi domnilor. Domnule comisar, vă felicit pentru pachetul nuclear pe care tocmai l-aţi prezentat, ce priveşte în special noile centrale nucleare, precum şi pentru propunerea privind obligativitatea, în viitor, a standardelor Agenţiei Internaţionale pentru Energie Atomică (IAEO).
Aş dori să ştiu dacă puteţi elabora o propunere privind înfiinţarea unei autorităţi europene de reglementare sau transformarea asociaţiei WENRA într-un organism capabil să stabilească standarde obligatorii, în perioada legislativă viitoare şi dacă este posibil ca standardele IAEO să devină obligatorii pentru toate statele membre.
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Referitor la partea a doua a întrebării dumneavoastră, consider că putem realiza progrese în ceea ce priveşte consolidarea standardelor prin acest grup la nivel înalt de autorităţi de reglementare în domeniul nuclear. Acesta este doar punctul de plecare; este numitorul comun minim pe care l-am putut obţine.
În acelaşi timp, deoarece acesta este un punct foarte sensibil - din punct de vedere politic şi chiar cultural - am o puternică îndoială că o autoritate europeană şi-ar putea îndeplini rolul. Nu vreau să spun că autoritatea europeană de reglementare nu ar putea fi de încredere, ci că aceasta trebuie să păstreze distanţa faţă de echipamentele energetice nucleare. Consider că întreaga responsabilitate pentru siguranţă trebuie să revină întotdeauna unei autorităţi naţionale de reglementare, deoarece acesta este cel mai eficient mod şi prin aceasta se va evita întotdeauna suspiciunea că autoritatea centrală exercită insuficientă influenţă în domeniul energiei nucleare etc.
Sunt de acord cu stabilirea unui cadrul comun, însă responsabilitatea trebuie să rămână în mâinile tuturor autorităţilor care, conform propunerii din directiva privind siguranţa nucleară au puteri depline şi dispun de toate instrumentele pentru punerea în aplicare a acestei politici. În Uniunea Europeană există autorităţi de reglementare în domeniul securităţii nucleare foarte eficiente, astfel că o schimbare organizatorică radicală nu îşi are rostul. Nu trebuie decât să ridicăm standardele obligatorii, pornind de la nivelul la care ne aflăm acum şi să conlucrăm, pentru a demonstra întregii lumi că standardele industriei nucleare pot fi îmbunătăţite.
Subiect: Promovarea energiei durabile în oraşe
Autorităţile şi întreprinderile locale din Cork, oraşul meu natal, fac eforturi în sensul creării unor politici de promovare a energiei durabile. Cum sprijină Comisia oraşe precum Cork, în eforturile acestora de a promova energia durabilă?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Mă bucur că aţi pus această întrebare, deoarece sunt mândru de una dintre realizările noastre, respectiv Pactul primarilor.
În 2008 am susţinut iniţiativa oraşelor de a încheia un Pact al primarilor. Prin acesta, oraşele se angajează să reducă CO2 cu peste 20% până în 2020. În acest sens, acestea elaborează planuri de acţiune în domeniul energiei durabile. De asemenea, au înfiinţat un Birou pentru Pactului Primarilor pentru acţiuni de coordonare şi promovare. Susţinem aceste acţiuni prin intermediul Centrului Comun de Cercetare, oferind o bază ştiinţifică şi sprijin tehnic pentru elaborarea, aplicarea şi evaluarea planurilor de acţiune în domeniul energiei durabile. În ceea ce priveşte primăriile mai mici, Comisia negociază cu alte administraţii naţionale, regionale şi locale posibilitatea ca acestea să asigure sprijinul pentru oraşele mai mici.
Tot în acest an intenţionăm să punem în aplicare un sistem avansat de bună practică, Etaloanele de excelenţă.
În plus, am creat o facilitate de sprijin financiar la Banca Europeană de Investiţii (BEI), unde depunem subvenţiile şi de asemenea prin intermediul BEI vizăm dezvoltarea durabilă în oraşe. BEI este deja implicată în proiecte specifice, precum Barcelona, în cadrul căruia negocierile sunt într-un stadiu destul de avansat.
Ştiu că oraşul Cork nu a semnat încă acest pact, astfel că rămâne la latitudinea sa dacă doreşte să profite de această ocazie. Acesta este un mod eficient de a mobiliza cetăţenii vizaţi de aceste iniţiative.
De asemenea, există şi alte instrumente utilizate în scopul dezvoltării durabile, iar fondul de coeziune oferă oraşelor sprijin semnificativ în ceea ce priveşte punerea în aplicare a politicilor şi acţiunilor de promovare a energiei durabile. În perioada 2007-2013, în iniţiativele europene de promovare a energiei durabile se vor investi în mod direct 9 miliarde de euro din fondurile pentru politica de coeziune. Prin programul operaţional pentru regiunea de sud şi de est, care include oraşul Cork, se vor investi 669 milioane de euro în regiune şi se va contribui la atingerea obiectivelor de la Lisabona privind obiectivele de creştere şi de ocupare a forţei de muncă.
Aceste fonduri de coeziune vor sprijini în mod direct proiectele din regiune în domeniul energiei durabile şi vor contribui la mobilizarea altor investiţii naţionale. Finanţarea poate fi utilizată pentru a stimula eficienţa energetică şi producţia de energie regenerabilă, pentru elaborarea unor sisteme eficiente de gestionare a energiei şi pentru promovarea transporturilor publice ecologice şi durabile, în special în zonele urbane.
Programul operaţional include fondul "Gateway Challenge Fund”, care se bazează pe o strategie integrată de dezvoltare durabilă pentru Cork.
În ultimul rând, Fondul de Dezvoltare Regională a fost modificat recent, dând tuturor statelor membre posibilitatea să utilizeze fonduri regionale în scopul îmbunătăţirii eficienţei energetice şi în scopul integrării energiei regenerabile în locuinţele existente. Aceasta poate reprezenta chiar şi 4% din alocările totale din Fondul de Dezvoltare Regională.
Pe scurt, consider că Pactul primarilor creează un cadru legal pentru oraşele care împărtăşesc ambiţia de a dezvolta modele durabile pentru cetăţenii lor. Pactul primarilor include simpatizanţi precum New York şi Rochester şi reuneşte participanţi din state din afara UE, astfel că oferă un nivel ridicat de cunoştinţe prin intermediul biroului pe care îl operăm.
În ceea ce priveşte sprijinul financiar, nu avem în acest moment nici un program dedicat eficienţei energetice, însă avem fondurile structurale, avem programul Energie Inteligentă - Europa şi avem, de asemenea, Banca Europeană de Investiţii. Sprijinim iniţiativele prin toate aceste instrumente. Banca Europeană de Investiţii este foarte activă în acest proces. Totuşi, în acest moment, problema care se pune nu este atât finanţarea, cât elaborarea de către oraşe a unor proiecte eficiente şi a unor politici într-adevăr dedicate.
Iată răspunsul meu la această întrebare foarte importantă. Consider că oraşele au o şansă reală să deschidă calea către un viitor al energiei durabile.
Brian Crowley
Îi mulţumesc comisarului Piebalgs pentru răspuns. Domnule comisar, aţi menţionat deja în răspunsul dumneavoastră că eficienţa energetică permite economii financiare, însă acum trebuie să trecem la nivelul următor. Mai degrabă decât să promovăm durabilitatea şi eficienţa energetică, trebuie să utilizăm fondurile în scopul stabilirii unor noi metode de creare a energiei, pentru ca oraşele să devină şi mai autonome din punct de vedere energetic, evitând importul de combustibil sau construirea centralelor nucleare, despre care am vorbit mai devreme. Trebuie să găsim metode mai inteligente şi mai eficiente şi poate că ar trebui ca pe viitor să aveţi în vedere nu numai banca de investiţii şi ci lansarea unor idei noi de către Comisie.
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Încercăm să răspundem acestei solicitări. Intenţionăm ca până la sfârşitul acestui an să elaborăm un nou plan de acţiune în materie de eficienţă energetică, în care vom aborda această problemă. De asemenea, pregătim o comunicare privind finanţarea surselor de energie cu emisii reduse de carbon.
Este foarte important ca părţile interesate să preia iniţiativa şi contez pe faptul că oraşele vor veni cu propuneri şi vor pune presiune asupra deputaţilor în Parlamentul European şi asupra statelor membre în vederea creării unor instrumente europene în domeniile vizate.
În absenţa unei abordări "de jos în sus”, nu vom profita de oportunităţile existente. Oraşele europene sunt atât de diferite şi există atât de multe idei bune, încât nu ar trebui să încercăm adoptarea unei abordări "de sus în jos” în fiecare oraş în parte.
Sunt de părere că Pactul primarilor va oferi mult dorita valoare adăugată intelectuală şi experienţa necesară pentru formularea politicilor privind oraşele durabile. Scopul nu este doar reducerea costurilor. Sunt şi alte aspecte la mijloc. Este vorba despre reţele inteligente, integrarea energiei regenerabile şi transportul durabil - autobuze pe bază de hidrogen, vehicule electrice. Există numeroase oportunităţi. -
Fiecare oraş ar putea să îşi stabilească propriul program, deoarece angajamentul asumat prin Pactul primarilor este reducerea CO2 cu peste 20%. Acest obiectiv nu se atinge neapărat prin eficienţa energetică. S-ar putea atinge printr-o politică complet diferită. Depinde în mare măsură de circumstanţele locale.
Preşedinta
Din lipsă de timp, mă tem că voi renunţa la următoarea întrebare suplimentară. Regret, domnule Rübig, aţi adresat deja o întrebare şi comisarul a oferit răspunsuri complete.
Subiect: Criza economică şi evitarea protecţionismului.
Ca şi Comisarul pentru Comerţ, aţi afirmat deja că trebuie să evităm protecţionismul în răspunsul la actuala criză economică, deoarece este bine cunoscut faptul că nu vom anihila declinul economic prin restricţionarea comerţului.
Prin ce metode urmăreşte Comisia să împiedice extinderea tendinţelor protecţioniste, în cadrul negocierilor comerciale internaţionale la care participă? S-au înregistrat progrese în ceea ce priveşte finalizarea Rundei Doha?
De asemenea, cum va garanta Comisia echilibrul dintre promovarea comerţului deschis şi priorităţile de dezvoltare la nivelul UE, precum normele fundamentale de muncă şi durabilitatea mediului?
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - De la declanşarea crizei economice, Uniunea Europeană a adoptat o poziţie fermă împotriva protecţionismului necondiţionat, în concordanţă cu angajamentele sale privind comerţul loial şi deschis.
Comisia monitorizează cu atenţie măsurile protecţioniste instituite de principalii parteneri comerciali ai săi, în scopul luării unor măsuri corespunzătoare. De asemenea, Uniunea Europeană a susţinut ferm iniţiativa Organizaţiei Mondiale a Comerţului privind raportarea evoluţiilor în materie de relaţii comerciale pe parcursul crizei economice şi financiare.
De la începutul actualei crize, Uniunea Europeană s-a angajat mai mult ca oricând să respecte principiile multilateralismului, transparenţei şi comerţului deschis pe baza unor reguli care să fie atât în avantajul ţărilor dezvoltate, cât şi al ţărilor în curs de dezvoltare. Uniunea Europeană a susţinut în mod sistematic că un rezultat ambiţios şi echilibrat al Rundei Doha este unul dintre cele mai importante instrumente de prevenire a protecţionismului comercial şi de stimulare a economiei.
Acesta este şi mesajul avansat de OMC în recenta evaluare a politicilor comerciale ale Uniunii Europene, în care a lăudat rolul jucat de Uniunea Europeană în consolidarea sistemului comercial multilateral. Rolul-cheie pe care Runda Doha îl poate avea în criza actuală a fost recunoscut şi în cadrul planului global G20 de redresare şi de reformă emis în 2 aprilie. Liderii G20 au reafirmat angajamentul de a ajunge rapid la o concluzie în cadrul Rundei Doha.
În cele din urmă, angajamentul UE de a deschide comerţul merge mână în mână cu angajamentul său privind dezvoltarea durabilă, care este un obiectiv principal al politicii UE, inclusiv în contextul diverselor iniţiative politice în materie de comerţ.
Dezvoltarea durabilă şi, în special, raţiunile ecologice şi sociale reprezintă componente importante ale politicii noastre comerciale. Pentru aceasta stă mărturie includerea dispoziţiilor privind dezvoltarea durabilă axate pe norme de muncă şi de mediu în acordurile comerciale bilaterale la care suntem parte.
Claude Moraes
Vă mulţumesc, doamnă comisar şi realizez faptul că îi ţineţi locul comisarului Ashton. Doresc să felicit Comisia şi în special pe deputaţii prezenţi în acest plen care fac parte din Comisia pentru comerţ internaţional, pentru eforturile de descurajare a tendinţelor protecţioniste.
Vă rog să îmi răspundeţi la o întrebare legată de ţările în curs de dezvoltare, respectiv cum putem asigura dezvoltarea sau facilitarea comerţului cu şi între ţările în curs de dezvoltare, de exemplu prin asistenţă comercială sporită. Aceasta este o componentă importantă de care trebuie să ţinem cont. În ansamblu, Comisia şi Parlamentul au făcut demersuri foarte încurajatoare în legătură cu tendinţele protecţioniste, care reprezintă o măsură retrogradă.
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - Rapoartele OMC şi propria monitorizare a Comisiei arată că nu există un pericol iminent de generalizare a protecţionismului. Niciunul dintre marii parteneri comerciali nu a recurs până în prezent la restricţii generale privind comerţul şi investiţiile. Evoluţiile din anumite ţări - de exemplu din Rusia, Indonezia şi Argentina - necesită o monitorizare atentă, întrucât aceste ţări au aplicat cel mai mult măsuri la frontieră de restricţionare a comerţului. În general, sectoarele cele mai vizate sunt agricultura şi produsele alimentare, fierul şi oţelul, metalul, automobilele, textilele şi jucăriile.
David Martin
Acceptă Comisia faptul că, pe lângă prelegerile şi monitorizarea ţărilor terţe cu privire la evitarea riscului de protecţionism, trebuie să fim atenţi noi înşine şi să ne asigurăm că instrumentele de apărare comercială sunt utilizate în scopul pentru care sunt destinate şi nu ca măsuri protecţioniste?
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - Comisia face tot posibilul să garanteze o monitorizare strictă în orice privinţă, mai ales în problema pe care aţi ridicat-o. Pot transmite mesajul comisarului Ashton, care ar putea oferi o viziune mai clară şi un răspuns mai punctual. Însă până în acest moment nu există semnale îngrijorătoare.
Subiect: Pirateria pe internet în Canada
Canada are unul dintre cele mai ridicate nivele de piraterie pe internet din lume. La aceasta contribuie semnificativ grave lacune legislative şi aplicarea deficitară a legislaţiei existente. De fapt, legea din Canada privind drepturile de autor trebuie revizuită urgent pentru a se alinia la actualele standarde internaţionale privind protecţia în mediul online, precum cele prevăzute în tratatele OMPI privind proprietatea intelectuală pe internet din 1996 şi cele din Directiva UE privind drepturile de autor (2001/29/EC). Cu cât această situaţie durează mai mult, cu atât titularii de drepturi din Uniunea Europeană - în special sectorul creativ (autori, compozitori, artişti, textieri şi producătorii de fonograme) - vor fi privaţi de instrumentele legale de care au nevoie pentru a pune capăt încălcării la scară largă a drepturilor lor în mediul online în Canada. Aceştia suferă pierderi enorme din cauza pirateriei pe internet. Situaţia impune luarea unor măsuri legislative înainte de viitoarea reuniune la vârf în materie de schimburi comerciale dintre UE şi Canada din luna mai şi de negocierile comerciale bilaterale ulterioare.
Dată fiind urgenţa acestei probleme, ce face Comisia pentru a garanta că legislaţia corespunzătoare din Canada este modificată fără întârziere?
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - Comisia este conştientă de problema ridicată în legătură cu protejarea şi aplicare drepturilor de proprietate intelectuală în Canada. Suntem extrem de îngrijoraţi de cazul Canadei, pentru că aceasta pare să acorde o prioritate scăzută propunerii de reformare a legii privind drepturile de autor.
Protejarea corespunzătoare a drepturilor de proprietate intelectuală este esenţială pentru supravieţuirea domeniilor creative. Deşi mai multe state membre discută cu ardoare despre modalitatea prin care drepturile de proprietate intelectuale pot fi adaptate mai bine la mediul online, trebuie, într-adevăr, să acordăm atenţie riscurilor de piraterie pe internet provenite din ţări terţe.
Una dintre problemele-cheie de care trebuie să ţinem cont este găsirea unui echilibru corect între interesele titularilor de drepturi şi cele ale consumatorilor, respectând în acelaşi timp normele de protecţie a datelor. Vă reamintesc că acesta a fost un subiect de dezbatere principal în cadrul iniţiativei Comisiei privind conținutul creativ online, lansate prin Comunicarea din 3 ianuarie 2008.
Preocupările Comisiei au fost aduse insistent în atenţia autorităţilor canadiene cu mai mult timp în urmă. Faptul că vom iniţia în curând negocieri pentru un acord de liber schimb cu Canada ne va oferi prilejul de a aduce îmbunătăţiri semnificative în domeniul protecţiei drepturilor de proprietate intelectuală în Canada. Între timp, Comisia va aduce problema în atenţia autorităţilor canadiene de la cel mai înalt nivel. Aceasta va solicita de asemenea ca revizuirea legii din Canada privind drepturile de autor să fie iniţiată cât mai curând posibil, preferabil în cursul actualei sesiuni a Parlamentului.
Seán Ó Neachtain
(GA) Doamnă preşedintă, doresc să mulţumesc comisarului pentru acest răspuns. Însă doresc să adresez o întrebare - ce şanse de reuşită consideră Comisia că vor avea eforturile depuse de aceasta în legătură cu Canada şi care sunt planurile directe pe care Comisia le are pentru eliminarea pirateriei pe internet şi a pirateriei în general? Dacă nu o putem rezolva situaţia cu o ţară precum Canada, ce şansă avem în alte cazuri?
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - După cum am precizat anterior, un acord comercial va oferi cadrul legal care va permite abordarea unor disensiuni şi probleme comerciale în relaţiile dintre UE şi Canada, precum normele de aplicare a legislaţiei din domeniul protejării drepturilor intelectuale şi anumite practici anticoncurenţiale. Suntem optimişti deoarece urmează negocieri cu privire la un acord de liber schimb.
Subiect: Acordul de liber schimb cu Coreea.
Ca urmare a discuţiilor recente dintre Comisie şi Ministrul Comerţului al Coreei de Sud, rog Comisia să descrie stadiul actual al negocierilor privind acordul de liber schimb dintre UE şi Coreea.
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - Negocierile privind acordul de liber schimb cu Coreea se află în stadiul cel mai avansat dintre toate negocierile purtate în prezent de UE. După doi ani de negocieri, suntem pe punctul de a încheia un acord global cu al patrulea cel mai mare partener comercial al UE din afara Europei.
Acordul de liber schimb cu Coreea ar crea acces la noi pieţe în multe domenii de interes pentru exportatorii din UE. De exemplu: acordul va elimina rapid taxe vamale în valoare de 1,6 miliarde de euro, în avantajul exportatorilor din UE; va asigura disciplină strictă cu privire la barierele netarifare în sectoare prioritare precum sectorul automobilelor, farmaceutic sau de bunuri electrice de consum; va asigura acces la noi pieţe de servicii de interes special pentru prestatorii de servicii din UE; va oferi cel mai ambiţios pachet existent cu privire la drepturile de proprietate intelectuală, achiziţii publice, dezvoltare durabilă şi alte aspecte normative; va prevedea de asemenea metode noi de implicare a societăţii civile în monitorizarea modului de punere în aplicare a acordului de liber schimb şi va proteja sensibilităţile specifice pieţei noastre prin acorduri corespunzătoare.
De asemenea, acordul de liber schimb va reprezenta un punct de referinţă util în vederea altor negocieri. În plus, încheierea acordului respectiv în acest moment va demonstra angajamentul ambelor părţi privind deschiderea pieţelor, drept răspuns la mediul economic actual.
La încheierea celei de-a opta runde de negocieri în martie 2009, ambele părţi au realizat progrese tehnice importante la propriul nivel, însă a rămas de rezolvat o serie de probleme dificile.
Comisarul UE pentru comerţ, doamna Ashton şi ministrul coreean al comerţului, domnul Kim s-au întâlnit ulterior la London la 2 aprilie 2009. În ciuda discuţiilor intense, nu a fost posibilă stabilirea unui punct comun în legătură cu chestiunile rămase de rezolvat, precum restituirea taxelor şi regulile de origine.
În prezent, Comisia se consultă cu privire la cea mai bună direcţie de acţiune.
David Martin
Vă mulţumesc, doamnă comisar, pentru răspunsul dat. În primul rând, sunt întru totul de acord cu faptul că un acord de liber schimb cu Coreea ar aduce beneficii enorme atât Uniunii Europene, cât şi Coreei şi că acesta ar transmite un semnal pozitiv cu privire la fermitatea noastră în a menţine pieţele deschise. Cu toate acestea, neîncheierea acestui acord pare să fie mai mult din vina statelor membre decât din vina partenerului nostru de negociere.
În acest caz, dacă nu putem ajunge la un acord cu Coreea, este Comisia de acord cu faptul că DG Comerţ îşi poate face bagajele şi pleca acasă în ceea ce priveşte acordurile de liber schimb, fiindcă dacă nu ne putem înţelege cu Coreea, nu ne vom înţelege nici cu India, cu ASEAN sau în legătură cu orice astfel de acorduri pe care le negociem?
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - Dimpotrivă, statele membre şi-au confirmat recent interesul pentru încheierea unui acord ambiţios şi echilibrat cu Coreea.
Aşa cum face de obicei, Comisia apără principiile pe baza cărora derulăm negocieri cu orice ţară.
Glyn Ford
Vă mulţumesc foarte mult. O rog pe doamna comisar să comenteze pe marginea situaţiei guvernului german cu privire la această chestiune.
Împreună cu domnul Martin, sunt un susţinător al acordului de liber schimb cu Republica Coreea. Cu toate acestea, trebuie să acordăm atenţie detaliilor şi încadrării în timp. Se estimează că în Europa se vor vinde anual 650 000 de automobile coreene. Luând în considerare şi producţia deja existentă din estul Europei, volumul de noi importuri va creşte considerabil.
Majoritatea studiilor indică faptul că acestea vor substitui vânzările de automobile japoneze produse în Europa, precum cele produse de uzina Honda din circumscripţia mea din Swindon. Activitatea acestei uzine este în prezent suspendată, iar lucrătorii sunt în aşteptare. Pentru a nu agrava situaţia actuală de aici şi din alte părţi din Europa, veţi asigura un interval de timp considerabil înainte de a permite aceste importuri?
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - Vă înţeleg îngrijorarea faţă de situaţia din industria automobilelor. De la iniţierea negocierilor cu Coreea, Comisia a investit resurse considerabile în vederea obţinerii unor rezultate bune pentru industria automobilelor din UE. Exportatorii europeni de automobile vor beneficia de o combinaţie între eliminarea taxelor vamale coreene pentru automobile şi eliminarea eficientă a barierelor tehnice. Barierele cele mai importante vor fi eliminate încă din prima zi de la încheierea acordului.
Subiect: Diferendul comercial dintre SUA şi UE privind carnea de vită tratată cu hormoni.
Rog Comisia să furnizeze informaţii cu privire la rezultatul negocierilor pe care le derulează cu autorităţile SUA în scopul prevenirii definitive - în urma deciziei de suspendare temporară - a activării aşa-numitelor măsuri represive carusel în cadrul diferendului comercial transatlantic cu privire la carnea de vită tratată cu hormoni şi în scopul revocării măsurilor represive care au fost deja puse în aplicare.
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - În prezent, Comisia este angajată în negocieri cu Statele Unite şi suntem foarte optimişti că se va ajunge foarte curând la o soluţie acceptată de ambele părţi. În ultimele săptămâni am derulat intense raporturi transatlantice în legătură cu această problemă. Comisarul european pentru comerţ, Catherine Ashton şi reprezentantul SUA pentru comerţ, Ron Kirk, au convenit la 22 aprilie să continue discuţiile pentru găsirea unei soluţii negociate la îndelungatul diferend cu privire la carnea de vită tratată cu hormoni.
Aceştia au confirmat dorinţa de a soluţiona această problemă dificilă care afectează întreprinderile şi consumatorii din UE şi din SUA deopotrivă şi, în scopul de a facilita negocierea unei soluţii, comisarul Ashton şi reprezentantul SUA pentru comerţ, Kirk, au convenit că impunerea aşa-numitelor sancţiuni "carusel” de către SUA cu privire la anumite produse din Uniunea Europeană se va amâna cu două săptămâni peste data limită stabilită iniţial pentru 23 aprilie.
Comisia se angajează să depună toate eforturile pentru a găsi o soluţie pozitivă şi de durată la această problemă şi în prezent au loc discuţii între înalţi funcţionari ai ambelor părţi. Obiectivele finale ale Comisiei în aceste negocieri sunt de a preveni definitiv activarea sancţiunilor "carusel” şi de a obţine revocarea măsurilor represive aplicate în prezent. Suntem încrezători că vor ajunge la un acord care va garanta în totalitate obiectivele privind sănătatea publică şi protecţia consumatorului în această chestiune.
Georgios Papastamkos
(EL) Doamnă preşedintă, în absenţa comisarului competent, doamna Ashton, aş dori să îi mulţumesc comisarului Kuneva pentru răspuns şi să o rog să transmită mulţumirile mele doamnei Ashton pentru mediere şi pentru consultarea cu partea americană cu privire la ridicarea măsurilor represive de tip carusel luate de Statele Unite ale Americii. Această măsură înseamnă, cel puţin, un pas înainte, excedează limitelor parteneriatului dintre Statele Unite ale Americii şi Uniunea Europeană, doi actori comerciali care joacă de asemenea un rol important în cadrul negocierilor rundei Doha purtate sub egida Organizaţiei Mondiale a Comerţului.
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. - Domnule Papastamkos, voi transmite cu plăcere mesajul dumneavoastră comisarului Ashton şi, fără nicio exagerare, cred că rezultatele vor fi cu adevărat mulţumitoare.
Subiect: Nerespectarea Regulamentului nr. 261/2004 de către companiile aeriene
Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene a pronunţat o hotărâre la 22 decembrie 2008 conform căreia o companie aeriană nu poate refuza să acorde pasagerilor despăgubiri pentru anularea unui zbor ca urmare a unor probleme tehnice survenite la aeronavă. O instanţă din Suedia a pronunţat o hotărâre similară într-o acţiune intentată de Ombudsman.
Rog Comisia să indice în ce măsură va ţine seama de aceste hotărâri, care demonstrează încă o dată reticenţa companiilor aeriene, formularea prea vagă a Regulamentului nr. 261/2004 privind "circumstanţele extraordinare” ce justifică anularea unui zbor şi pasivitatea Comisiei în faţa numeroaselor încălcări ale acestui regulament în detrimentul pasagerilor.
Antonio Tajani
vicepreşedinte al Comisiei. - (IT) Doamnă preşedintă, stimaţi deputaţi, în primul rând consider că este necesar să subliniem faptul că interpretarea hotărârilor Curţii de Justiţie nu intră în atribuţiile Comisiei. Aceste hotărâri se referă la cauze cu privire la care instanţele naţionale au depus cereri de pronunţare de hotărâri preliminare, pentru a asigura aplicarea uniformă a dreptului comunitar.
În temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 261/2004 cu privire la drepturile pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare şi anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor, statele membre sunt responsabile de aplicarea regulamentului şi sunt obligate să sancţioneze companiile aeriene care nu respectă prevederile respective. Atunci când gestionează reclamaţiile pasagerilor, autorităţile naţionale competente desemnate de statele membre în conformitate cu regulamentul trebuie, evident, să ţină cont de instrucţiunile date de Curtea de Justiţie. Comisia are rolul de a monitoriza punerea corectă în aplicare a regulamentului de către autorităţile competente, în special în lumina hotărârilor corespunzătoare pronunţate de Curtea de Justiţie.
Ultima reuniune dintre Comisie şi autorităţile naţionale competente a avut loc anul trecut la începutul lunii decembrie, respectiv cu câteva săptămâni înainte de decizia Curţii de Justiţie. Comisia a programat o altă reuniune pentru data de 14 a acestei luni. În cadrul acestei reuniuni, se va examina recenta decizie pronunţată de Curtea de Justiţie în cauza C-549/07.
Autorităţile naţionale vor avea ocazia să comenteze pe marginea hotărârii şi să descrie modul în care evaluează atitudinea companiilor aeriene faţă de pasageri în eventualitatea anulării unui zbor, în lumina acestui precedent, precum şi consecinţele practice ale acestei hotărâri.
Giovanna Corda
(IT) Domnule comisar, vă mulţumesc întrucât consider că această chestiune necesită o atenţie deosebită. Din câte înţeleg, statele membre trebuie să gestioneze aceste probleme, însă puteţi, de asemenea, să stabiliţi dacă se pot lua măsuri suplimentare. Prin urmare, vă mulţumesc pentru răspuns şi aşteptăm cu interes să vedem ce se va întâmpla în continuare.
Antonio Tajani
Vă mulţumesc că aţi vorbit în limba italiană. Ştiu că sunteţi de origine italiană, de aceea vă mulţumesc încă o dată. Comisia va monitoriza, cu siguranţă, ce se întâmplă, deoarece cred că drepturile pasagerilor sunt foarte importante pentru noi toţi. Acesta este unul dintre scopurile activităţii mele, în calitate de comisar.
Am menţionat acest lucru în momentul în care desemnarea mea a fost aprobată de Parlament. De aceea, voi asigura în continuare monitorizarea pentru a verifica dacă statele membre respectă drepturile pasagerilor. Suntem angajaţi cu toţii, inclusiv doamna Kuneva, în efortul de a apăra drepturile cetăţenilor în toate domeniile.
Glyn Ford
Voi vorbi la obiect, fiindcă îmi dau seama că mai este foarte puţin timp disponibil. Domnule comisar, trebuie să vă spun că aplicarea drepturilor de care beneficiem în prezent este, sincer, o glumă. Am fost de curând la Amsterdam şi am urmărit modul în care KLM gestionează pasagerii zborurilor întârziate, direcţionându-i spre serviciile de autoînregistrare (self check-in). Fără a-i întreba pe pasageri, personalul refuza în mod sistematic compensarea şi asistenţa la care aceştia erau îndreptăţiţi.
Nu putem avea o monitorizare din partea Comisiei? Nu puteam avea efectiv nişte oameni la aeroporturi, care să supravegheze activitatea companiilor aeriene? Fiindcă, sincer, mi se pare că situaţia a devenit o glumă.
Antonio Tajani
Doamnă preşedintă, Comisia intenţionează să raporteze Parlamentului şi Consiliului cu privire la funcţionarea şi rezultatele Regulamentului (CE) nr. 261/2004 prin intermediul unei comunicări care ar trebui adoptată în a doua jumătate a acestui an.
Acest document va analiza cei patru ani de funcţionare a regulamentului şi va propune orice alte acţiuni care trebuie întreprinse pentru a reduce numărul incidentelor şi pentru a îmbunătăţi protecţia pasagerilor aerieni.
Prin urmare, toate aeroporturile vor fi verificate. Sper că lucrarea Comisiei va îmbunătăţi situaţia şi va oferi cetăţenilor răspunsurile pe care le aşteaptă. De aceea vă asigur de implicarea mea, în calitate de comisar. Am început şi voi continua şi vă pot confirma angajamentul meu.
Subiect: Privatizarea companiilor aeriene în UE
Dat fiind succesul modelului utilizat pentru privatizarea companiei Olympic Airways şi pentru transferarea acesteia către un investitor privat, rog Comisia să precizeze în ce măsură acest model poate fi utilizat pentru alte companii aeriene care se confruntă cu probleme similare.
Cum evaluează Comisia perspectivele de privatizare ale companiilor aeriene din UE? Cum contribuie fuziunea companiilor aeriene la gestionarea crizei, fără să creeze monopoluri şi fără să diminueze concurenţa?
Antonio Tajani
vicepreşedinte al Comisiei. - (IT) Doamnă preşedintă, stimaţi deputaţi, Comisia împărtăşeşte opinia pe care aţi exprimat-o în textul întrebării dumneavoastră, respectiv că deciziile Comisiei au dus, în mod evident, la vânzarea metodică a unor activităţi ale Olympic Airlines şi Olympic Airways Services. Aceste operaţiuni au fost în mod cert de succes în ceea ce priveşte politica în domeniul concurenţei şi al transporturilor.
Alitalia a utilizat acelaşi model, care poate fi utilizat de orice companii aeriene care se confruntă cu dificultăţi grave. Prin urmare, această decizie a dus la crearea unui nou model de companie aeriană, care ar trebui să reprezinte compania aeriană a viitorului: companiile de stat să fie înlocuite cu companii complet privatizate. Aceasta este lucrarea pe care Comisia a încercat să o sprijine. Consider că obiectivul privatizării este împărtăşit şi de alte companii aeriene, mă gândesc la Austrian Airlines, Malev şi Czech Airlines.
În conformitate cu tratatul, Comisia trebuie, totuşi, să rămână neutră în ceea ce priveşte proprietatea publică sau privată a companiilor. Comisia este în favoarea consolidării sectorului aerian, pe care îl consideră încă prea fragmentat, în special în contextul crizei actuale.
Cu toate acestea, consolidarea nu trebuie să împiedice concurenţa astfel încât să afecteze funcţionarea eficientă a pieţei comune. Comisia sau autoritatea naţională competentă este responsabilă de monitorizarea concentrărilor realizate în acest scop, în temeiul regulamentului comunitar relevant, în funcţie de magnitudinea operaţiunilor derulate de concentrarea respectivă.
Emmanouil Angelakas
(EL) Doamnă preşedintă, îi mulţumesc comisarului pentru comentarii şi pentru răspuns. Aş dori să profit de prezenţa comisarului pentru a-l întreba dacă au existat evaluări din partea Comisiei cu privire la reducerea locurilor de muncă în cadrul companiilor aviatice europene în ultimele opt luni de la declanşarea crizei economice şi, în acest caz, la ce măsuri credeţi că se poate recurge pentru a schimba situaţia?
Antonio Tajani
vicepreşedinte al Comisiei. - (IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, nu deţin date definitive cu privire la reducerea locurilor de muncă ca urmare a crizei, însă în mod cert cunosc foarte bine ceea ce se întâmplă în sectorul transportului aerian.
Toate eforturile pe care le-am făcut în calitate de Comisar pentru Transporturi au fost orientate către sprijinirea acestei forme de transport şi nu este o surpriză faptul că discutăm din nou aceeaşi chestiune, problema sloturilor orare, în scopul de a preveni înrăutăţirea situaţiei companiilor aeriene în această perioadă de criză: aceasta presupune, printre altele, limitarea reducerii locurilor de muncă, respectiv menţinerea ocupării forţei de muncă din sectorul transporturilor aeriene din Uniunea Europeană.
Subiect: Artera feroviară pentru Europe şi tunelul de bază Brenner
Rog Comisia să furnizeze informaţii detaliate cu privire la calendarul exact şi la planurile financiare privind atât etapa legăturii feroviare de mare viteză pentru Europa Strasbourg - Viena, cât şi tunelul de bază Brenner, care reprezintă piesa centrală a legăturii Berlin-Roma. Ce alte măsuri au fost planificate şi există oportunităţi suplimentare prevăzute de planul de redresare?
Antonio Tajani
Doamnă preşedintă, domnule Posselt, după cum ştiţi, axa feroviară Berlin-Palermo reprezintă una dintre cele 30 de proiecte prioritare referitoare la reţele transeuropene de transport, iar tunelul feroviar Brenner este piesa centrală a acestui proiect prioritar.
Comisia sprijină acest element-cheie al proiectului prioritar, care va permite conectarea reţelelor feroviare pe ambele părţi ale Alpilor, prin intermediul unei linii de mare capacitate şi de mare viteză, destinată în principal transportului de mărfuri. Prin urmare, proiectul va contribui la funcţionarea eficientă a pieţei interne, precum şi la îndeplinirea obiectivelor de mediu şi la redresarea economică.
De aceea, Comisia doreşte să răspundă în mod practic aşteptărilor cetăţenilor. Acesta este un alt motiv pentru care am accelerat acordarea finanţării la sfârşitul anului trecut, imediat după eliberarea autorizaţiei privind finanţarea proiectului prioritar nr. 1 cu 786 de milioane de euro. Coordonatoarea proiectului, doamna van Miert, monitorizează proiectul din anul 2005 obţinând, în opinia mea, rezultate pozitive.
Am iniţiat un proiect de consultare cu statele membre UE în vederea reînnoirii mandatelor coordonatorilor europeni acoperind astfel perioada 2009-2013. În acest fel, le vom permite să îşi continue activitatea, în special cea de monitorizare a proiectelor prioritare. La 22 martie 2009, autorităţile austriece au depus programul multianual pentru infrastructură, care include finanţarea tunelului feroviar Brenner. La 17 aprilie 2009, după finalizarea evaluării de impact asupra mediului, acestea au emis un permis de construire pentru proiect.
Autorităţile italiene au depus, la rândul lor, proiectul privind tunelul feroviar la Comitetul Interministerial de Programare Economică (CIPE), astfel încât finanţarea ar putea fi finanţată în luna mai. Ministrul Matteoli, cu care am discutat, confirmă voinţa statului italian de a realiza obiectivul, respectiv de a finanţa proiectul şi sunt de părere că autorităţile austriece şi italiene se înţeleg perfect în această chestiune.
Proiectul prioritar 17 - legătura de mare viteză Strasburg-Viena, care face parte din axa feroviară Paris-Strasburg-Stuttgart-Viena-Bratislava - se desfăşoară într-un mod satisfăcător în toate statele membre implicate: Franţa, Germania, Austria şi Slovacia. Aproape întreaga porţiune de 831 de kilometri dintre Strasbourg şi Viena - mai precis tronsoanele Strasbourg-Stuttgart şi Linz-Viena - vor fi finalizate până în 2015. Tronsonul Stuttgart-Ulm, care reprezintă cea mai importantă strangulare, va fi finalizată până în 2020.
Protocolul de finanţare corespunzător va fi semnat la 2 aprilie în acest an. În prezent, tronsonul cel mai complicat pare să fie tronsonul transfrontalier din Bavaria, între Munchen şi Salzburg. Guvernul german efectuează în prezent o revizuire a programului său multianual, astfel că va trebui să aşteptăm sfârşitul acestui an pentru a putea începe discuţiile în privinţa acestui tronson foarte important. Tronsonul Strasburg-Viena va costa 10 miliarde de euro, iar proiectul prioritar va costa în total 13,5 miliarde de euro.
Consider că aceste informaţii pot fi utile şi că acoperă toate solicitările din întrebarea domnului Posselt.
Bernd Posselt
(DE) Domnule comisar, vă mulţumesc pentru răspunsul foarte bun şi detaliat, precum şi pentru activitatea excelentă cu privire la aceste două proiecte importante care traversează oraşul Munchen. Am doar două scurte întrebări suplimentare:
Prima: circulă un zvon privind tunelul feroviar Brenner, conform căruia acesta ar putea fi redus la transportul de pasageri. Puteţi infirma acest zvon?
A doua: în Austria şi în Stuttgart se acordă multă importanţă rutei principale de la Strasbourg la Viena şi Budapesta. Totuşi, există problema legată de ocolirea oraşului Munchen, legătura cu aeroportul din Munchen şi porţiunea dintre Munich şi Mühldorf, Freilassing şi Salzburg, deci triunghiul chimic şi porţiunea via Mühldorf. Doresc să vă atrag atenţia acestei probleme în special, deoarece progresul este încă foarte lent.
Antonio Tajani
vicepreşedinte al Comisiei. - (IT) Doamnă preşedintă, stimaţi deputaţi, în ceea ce priveşte legătura Berlin-Palermo, vă pot asigura că, deşi zvonurile reprezintă motive de îngrijorare, aceste zvonuri par să fie absolut neîntemeiate.
Vreau să vă aduc la cunoştinţă o altă ştire, deoarece manifestaţi un interes special pentru tronsonul Strasburg-Viena. La 31 martie, Comisia Europeană a publicat două invitaţii de depunere de propuneri TEN-T. În cadrul acestor propuneri, tronsonul Strasburg-Viena ar putea obţine sprijin prin programul anual 2009 - în valoare de 140 de milioane de euro pentru ambele studii şi proiecte de execuţie - şi prin Planul european de redresare economică, acesta asigurând 500 de milioane de euro destinaţi exclusiv proiectelor de execuţie care vor fi iniţiate cel târziu până la sfârşitul anului 2010.
Fireşte, rămâne la latitudinea guvernelor naţionale dacă depun propuneri de cofinanţare, care vor fi evaluate în mod competitiv în raport cu propunerile primite de la alte state membre. Aceasta înseamnă că, dacă Germania intenţionează să depună un plan privind acest tronson care prezintă un interes deosebit pentru dumneavoastră, poate face acest lucru, iar planul de obţinere a finanţării va fi evaluat cu atenţie de către Comisie.
În ceea ce priveşte progresele realizate în legătură cu Proiectul 17, Comisia a decis să acorde finanţare considerabilă diverselor proiecte de pe această axă, mai precis tronsoanelor transfrontaliere şi porţiunilor de strangulare.
Preşedinta
Întrebările care, din lipsă de timp, nu au primit nici un răspuns vor primi răspunsuri scrise (consultaţi Anexa).
