Prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 - secțiunea III - Comisia - Orientări bugetare: 2011 - alte secţiuni (dezbatere)
Preşedintă
Următorul punct este dezbaterea comună privind:
raportul elaborat de dna Jędrzejewska, în numele Comisiei pentru bugete, referitor la priorităţile pentru bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 - Secţiunea III - Comisia şi
raportul elaborat de dna Trüpel, din partea Comisiei pentru bugete, privind orientările referitoare la procedura bugetară 2011, Secţiunea I - Parlamentul European, Secţiunea II - Consiliul, Secţiunea IV - Curtea de Justiţie, Secţiunea V - Curtea de Conturi, Secţiunea VI - Comitetul Economic şi Social European, Secţiunea VII - Comitetul Regiunilor, Secţiunea VIII - Ombudsmanul European, Secţiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Dnă preşedintă, procedura bugetară pentru 2011 este una foarte specifică şi excepţională, întrucât se referă la primul exerciţiu bugetar care va începe şi va fi aprobat în conformitate cu prevederile Tratatului de la Lisabona. S-ar putea spune că suntem pioneri în acest exerciţiu, motiv pentru care, desigur, avem o responsabilitate specială. Tratatul de la Lisabona acordă Parlamentului competenţe suplimentare în domeniul bugetului. Depinde de noi cum folosim aceste competenţe, iar noi ne bazăm pe un dialog constructiv atât cu Comisia Europeană, cât şi cu Consiliul, astfel încât noile posibilităţi prevăzute prin Tratatul de la Lisabona să poate fi utilizate în modul cel mai bun şi mai eficient.
O nouă caracteristică semnificativă introdusă de Tratatul de la Lisabona este faptul că acum nu vom avea două lecturi ale bugetului. Acest lucru înseamnă că atât Parlamentul, cât şi Consiliul, vor avea câte o singură lectură. Acest lucru, desigur, ridică o provocare specifică - aceea a disciplinei. În calitate de Parlament, trebuie să fim disciplinaţi, fiindcă vom avea - ca să spunem simplu - o singură şansă. Nu va exista o repetare - o a doua şansă. Trebuie să stabilim multe lucruri în cadrul reuniunii de conciliere. Pentru ca procedura bugetară să intre în vigoare în mod eficient în toamnă, trebuie să lucrăm împreună şi să fim disciplinaţi.
Acest an este, de asemenea, excepţional, deoarece având în vedere alegerea târzie a Comisiei Europene, aceasta nu a avut oportunitatea să-şi prezinte strategia politică anuală. Prin urmare, este extrem de excepţional, dar şi interesant faptul că Parlamentul European este acela care îşi exprimă primul opinia, iar primele opinii privind bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 vin din partea Parlamentului European sub forma acestui raport şi nu din partea Comisiei Europene, aşa cum s-a întâmplat în fiecare an "obişnuit”.
De ce mai este anul 2011 atât de special? Bugetul pentru exerciţiul financiar 2011 este cel de-al cincilea buget din cadrul financiar multianual. După cum ştiţi, cadrul financiar multianual acoperă anii 2007-2013. Am învăţat deja foarte multe pe parcursul celor patru proceduri bugetare precedente. În poloneză spunem că am ajuns la un zid. În engleză, se spune că au ajuns la plafon. Oricum am spune, ne aflăm într-o situaţie în care cadrul financiar multianual a ajuns la limită. De fapt, chiar am ajuns la un zid, momentul în care marjele sunt foarte mici şi marja de manevră a Parlamentului, de orice fel, este redusă în mod drastic. Marjele sunt foarte mici. Marjele de la rubrica 1b sunt îngrijorătoare în mod special - în jur de 1 milion de euro, iar la rubrica 3b - în jur de 9 milioane de euro. Din acest motiv, bineînţeles, opţiunile noastre sunt limitate şi acesta este motivul pentru care raportul Comisiei pentru bugete, pe care l-am elaborat eu, pretinde, se aşteaptă şi solicită o analiză ambiţioasă şi revizia cadrului financiar anual, nu numai deoarece aceste marje se apropie de limită, dar şi pentru că atunci când se efectuează revizia va fi necesar să se ia în calcul consecinţele bugetare semnificative ale Tratatului de la Lisabona.
Tratatul de la Lisabona oferă noi competenţe Uniunii Europene în domenii precum politica spaţială. Ceea ce este semnificativ este faptul că acesta înfiinţează, de asemenea, Serviciul european pentru acţiune externă. Este, de asemenea, esenţial să reflectăm asupra bugetului şi asupra modului în care intenţionăm să realizăm strategia UE 2020. Niciuna din aceste acţiuni nu a fost prevăzută în cadrul financiar multianual. Trebuie acum să începem o discuţie privind modalitatea de finanţare a acestor noi planuri şi ambiţii.
Aş dori foarte mult - iar raportul Comisiei pentru bugete transmite acest mesaj - ca principiul de orientare al bugetului pentru exerciţiul financiar 2011 să fie tineretul. Cei tineri sunt deja forţa motrice şi viitorul Europei. Educaţia şi investiţia în tineret reprezintă, de asemenea, o investiţie în prezentul şi viitorul Europei, al societăţii şi economiei. Doresc să accentuez cât de importantă este în viaţa fiecăruia tranziţia de la mediul de şcoală, de la studiul şi educaţia universitară la primul loc de muncă. Acesta este un moment foarte dificil, mai ales în timpul unei crize. Aş dori să menţionez unele statistici: 21 de persoane cu vârste între 15 şi 24 de ani nu au loc de muncă. Este foarte important ca Uniunea Europeană să nu fie indiferentă, de asemenea, la acest aspect dificil şi să lucrăm împreună astfel încât dificilul moment al tranziţiei de la educaţie la piaţa muncii să fie facilitat pentru persoanele tinere.
Aş dori să accentuez faptul că într-o eră a schimbării tehnologice care progresează rapid şi, de asemenea, a schimbării demografice, trebuie să creăm o societate bazată pe cunoaştere, cu cetăţeni care au posibilitatea de a-şi schimba calificarea pe parcursul vieţii, precum şi cariera profesională, cărora li se acordă posibilitatea de a face o astfel de schimbare şi care, de asemenea, primesc sprijinul Uniunii Europene în acest proces. Sprijinul Uniunii Europene ar trebui să includă programe de schimburi internaţionale la nivel academic, pentru experienţă practică şi formare, precum şi la nivel profesional. Acest lucru va mări, în acelaşi timp, nivelul de integrare socială şi fluxul cunoaşterii şi va face posibil ca cetăţenii Uniunii Europene să fie cu adevărat mobili. Mobilitatea, după cum ştiţi, este, pe bună dreptate, o libertate fundamentală care este garantată de către tratate şi baza unei pieţe interne eficiente.
raportor. - Am să trec acum la limba engleză, deoarece îi ţin locul dnei Helga Trüpel. Aşadar, acum joc un rol diferit, nu numai cu privire la bugetul Comisiei Europene, dar acum şi al altor instituţii, şi la bugetul Parlamentului. M-am pregătit să vorbesc în limba engleză, ceea ce justifică schimbul de limbă.
În această etapă a procedurii, scopul rezoluţiei este să arate o imagine generală - în contextul bugetar mai ales - şi să emită nişte orientări pentru bugetele administrative ale diferitelor instituţii, inclusiv ale Parlamentului European şi excluzându-l pe cel al Comisiei, despre care am vorbit mai devreme.
Contextul general este că circumstanţele în care va fi adoptat bugetul pentru exerciţiul financiar 2011 sunt foarte solicitante, fiindcă marja din rubrica 5 este foarte limitată şi întrucât punerea în aplicare cu succes a Tratatului de la Lisabona reprezintă o prioritate pentru toate instituţiile europene. Intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona modifică procedura de adoptare a bugetului şi, prin urmare, necesită o cooperare şi mai strânsă şi dialog între instituţii. Cooperarea interinstituţională acoperă câteva aspecte - cum sunt capacităţile de traducere şi recrutarea - iar schimbul celor mai bune practici şi îmbunătăţirea eficacităţii ar putea fi atinse pentru domenii care până acum nu au fost luate în considerare în acest context, cum ar fi EMAS, politicile de nediscriminare şi munca la distanţă.
Dezvoltarea unei strategii imobiliare pe termen lung şi mediu a reprezentat o preocupare a Comisiei pentru bugete mult timp, nu numai în ceea ce priveşte Parlamentul, dar şi în privinţa altor instituţii. Incertitudinile privind dimensiunea şi forma bugetului pentru serviciul extern şi decizia Curţii privind adaptarea plăţilor fac ca situaţia financiară de la rubrica 5 să fie şi mai imprevizibilă.
Referindu-se în mod special la bugetul Parlamentului European, documentul de orientare al Biroului conţinea următoarele obiective pentru bugetul Parlamentului: dezvoltarea cunoştinţelor pentru deputaţi în ceea ce priveşte capacităţile de cercetare şi informările la bibliotecă şi adaptarea aspectelor instituţionale care derivă din Tratatul de la Lisabona. Prin urmare, comisia pune accent pe excelenţa legislativă, care constituie o prioritate principală.
Janusz Lewandowski
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, doresc să ascult în seara aceasta. Ascult priorităţile Parlamentului pentru 2011, la fel cum am ascultat şi orientările Consiliului acceptate la 16 martie. Pot fi de acord cu punctele cele mai importante şi pot fi de acord că aceasta nu este procedura de rutină anuală, pentru două motive menţionate de raportoarea Parlamentului.
Primul este că ne adaptăm la contextul ulterior Tratatului de la Lisabona. Ne-am adaptat parţial, însă mai rămân nişte lucruri de făcut. Este nevoie mai mult decât oricând de o bună cooperare între instituţii, având în vedere singura lectură în Parlament.
Ce s-a stabilit deja sunt nişte măsuri pentru perioada de tranziţie, convenite la concilierea din noiembrie. Un program pragmatic care să permită predictibilitate în ceea ce priveşte bugetul a fost realizat începând din 1975 şi, de asemenea, a fost confirmat. Mai rămân doar modalităţile din cadrul comitetului de conciliere. Este esenţial acum, având în vedere că se realizează o singură lectură a bugetului anual. Mâine, prin urmare, în cursul unei reuniuni tripartite, Comisia va prezenta modalităţile spre a fi discutate şi felul în care putem cădea de acord asupra detaliilor concilierii înainte de a începe adevărata procedură pentru exerciţiul financiar 2011.
Al doilea motiv pentru care procedura anuală nu este o rutină este că ne aflăm într-o Europă postcriză în care o serie de state membre se confruntă cu deficite şi datorii bugetare, iar altele cu probleme şi mai dificile. Prin urmare, mai mult decât oricând, ar trebui să acordăm importanţă bunei gestiuni financiare, estimărilor exacte şi punerii raţionale în aplicare a bugetului.
Rubricile bugetare care par a fi subfinanţate sunt uşor de detectat. Mă refer aici la rubrica 1a şi la rubrica 4. Datorită acestui spirit de cooperare putem modifica de patru ori perspectiva financiară în cursul unei proceduri, adică patru proceduri anuale.
Concluziile noastre ar trebui prezentate în cadrul unui raport privind funcţionarea acordului interinstituţional care va fi prezentat la aceeaşi dată ca şi proiectul de buget, adică la 27 aprilie, şi va fi trimis Parlamentului.
Raportoarea noastră, de data aceasta nu raportoarea mea, ci cea parlamentară, Sidonia Jędrzejewska, (serviciile noastre sunt instruite acum cum îi să pronunţe corect numele) plasează în mod just tineretul şi oportunităţile pentru tineret în centrul raportului său. Cu alte cuvinte, raportul privind priorităţile îmbunătăţeşte clar rubrica 3. Acesta cuprinde educaţia şi locul tineretului pe piaţa muncii şi este justificat în această privinţă având în vedere numărul şomerilor.
Însă la fel de important este şi faptul că ar trebui să oferim promisiunea unui plan de redresare. Şi acest lucru este important pentru cetăţenii Europei.
Ceea ce este important este punerea în aplicare. Aceasta ar trebui să se realizeze la o viteză de croazieră până în 2011. Este importantă, de asemenea, şi eficienţa de administrare şi, în această privinţă, trebuie să subliniez faptul că Comisia, în ciuda ajustărilor aduse Tratatului de la Lisabona, nu va solicita noi posturi anul acesta.
Trebuie să adoptăm raportul de buget în colegiu la 27 aprilie şi, ca de obicei, să îl prezentăm imediat în aceeaşi zi membrilor Comisiei pentru bugete din Parlament.
Aşadar, acum abia aştept să începem procedura pentru exerciţiul financiar 2011. Vă promit un bun spirit de cooperare de care chiar va fi nevoie de data aceasta, având în vedere procedurile prototip care vor fi testate anul acesta.
Thijs Berman
Dle preşedinte, dle Lewandowski, în cadrul crizei economice, în mod inevitabil, şi bugetul UE intră sub presiune; este un lucru normal. Şi Bruxelles-ul trebuie să fie atent cu privire la modul în care se cheltuiesc fiecare euro din banii publici. Cu toate acestea, şi vorbesc aici în numele Comisiei pentru dezvoltare, investiţiile în ţările în curs de dezvoltare trebuie să rămână o prioritate. Creşterea durabilă din ţările sărace va acorda oamenilor oportunităţi de care nu dispun în mod normal. Nu doar atât, însă dezvoltarea acestora face parte din soluţia la criza noastră. Ţările în curs de dezvoltare sunt o piaţă, şi încă una care creşte rapid. Europa va trebui pur şi simplu să îşi cheltuiască fondurile mai cu agerime, de exemplu, folosind o combinaţie de subvenţii şi împrumuturi pentru susţinerea microfinanţării. Un acces mai bun la serviciile financiare din ţările sărace va permite ca şi oamenii de aici să îşi îndeplinească ambiţiile. Trebuie să protejăm bugetul alocat cooperării pentru dezvoltare, oricât de greu ar fi acest lucru. Comisarul european pentru dezvoltare, Andris Piebalgs, trebuie să fie în continuare responsabil pentru propriul buget, şi nu Înalta Reprezentantă Ashton să fie cea care poartă această responsabilitate, după cum se pare că este intenţia actuală. În definitiv, alegerile legate de reducerea sărăciei nu trebuie să depindă niciodată de interesele noastre diplomatice.
José Manuel Fernandes
Salut faptul că putem să considerăm bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 ca fiind bugetul "tineretului”. Ca atare, acesta contribuie la adoptarea propunerilor pe care le-am făcut pentru a ajuta tineretul, de exemplu, pentru a avea acces la locurile de muncă, şi este şi cazul aşa-numitei iniţiative Erasmus - primul loc de muncă. Promovarea spiritului antreprenorial în rândul tinerilor, oferirea de stimulente şi consolidarea inovaţiei şi a agendei digitale sunt alte propuneri care vor contribui la dezvoltarea economică durabilă în Europa, şi vor avea ca rezultat crearea de noi locuri de muncă.
În ceea ce priveşte bugetul Parlamentului, nu foloseşte la nimic ca Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) să susţină un buget care este în aceeaşi măsură durabil şi riguros, în care fiecare cheltuială este justificată. Considerăm şi recomandăm ca Parlamentul să abandoneze un model bugetar care este pur incremental. În schimb, ar trebui să treacă la un buget cu punct de plecare zero, care face ca eficienţa şi, prin urmare, economiile, să fie posibile. Trebuie definită urgent o politică imobiliară pe termen lung pentru a face ca acest concept de durabilitate, rigoare şi eficienţă să devină realitate.
Încă mai trebuie să aflăm mai multe şi mai în detaliu despre care sunt cheltuielile noastre fixe. Aceasta mai trebuie să fie urmată de o analiză a costului şi a randamentului diferitelor politici puse în aplicare. Am dori să subliniem încă o dată că excelenţa în legiferare ar trebui să fie principala prioritate a Parlamentului, şi că instituţia noastră trebuie să aibă la dispoziţie toate resursele necesare în vederea realizării acestui lucru. Intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care presupune o singură lectură a bugetului, va solicita o mai bună cooperare şi mai mult dialog. În ceea ce ne priveşte, acest dialog trebuie să fie sincer. Ne angajăm să ne asigurăm că aşa va fi.
Francesca Balzani
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, orientările privind bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 reprezintă primul pas spre următorul buget european, un pas foarte decisiv.
În Comisia pentru bugete am depus un real efort pentru a stabili principalele priorităţi uşor de identificat care evidenţiază acţiunea europeană. Prima prioritate este tineretul, nu doar pentru că acesta este resursa pe care trebuie să ne axăm pentru inovaţie, cercetare şi dezvoltare, dar şi pentru că este principalul punct de plecare în politicile sociale vizionare.
Totuşi, şi strategia 2020 este o prioritate principală: abordarea şomajului, schimbărilor climatice şi, mai presus de orice, nevoia de a pune în mod real şi practic în aplicare această nouă strategie pentru viitor, alocând suficiente resurse în acest sens, fără compromisuri şi fără eliminări.
Cu toate acestea, aceste orientări sunt şi un prim pas foarte realist. Există o marjă de manevră mult mai redusă din perspectivă financiară, iar acest lucru înseamnă că există resurse insuficiente pentru a realiza ce este mai important: noi acţiuni. Acest lucru este extrem de sensibil în ceea ce priveşte prima rubrică, cea privind concurenţa, creşterea şi ocuparea forţei de muncă.
Există, totuşi, un alt aspect important: bugetul trebuie să fie, de asemenea, extrem de flexibil şi să poată răspunde rapid la nevoile cetăţenilor, la nevoile oamenilor şi la nevoia de schimbare. Astfel există priorităţi, însă există şi condiţii esenţiale pentru ca bugetul să fie într-adevăr un instrument folositor care să contribuie la creşterea Europei.
Acestea includ resurse suficiente, o punere precisă în aplicare a viitoarelor strategii, mai ales strategia 2020, şi în sfârşit o soluţie definitivă pentru un instrument flexibil care, el singur, ne poate permite să facem faţă viitoarelor provocări.
Ivars Godmanis
în numele Grupului ALDE. - Dle preşedinte, doresc să subliniez trei aspecte.
În primul rând, referitor la fondurile structurale: aproximativ 35 % din buget. Facem numai jumătate, aşa cum am făcut în 2000-2006. Rata de absorbţie actuală a tuturor fondurilor este de 14 % şi înainte era de 25 %. Aşa că întrebarea este cum să luăm în considerare, cum să furnizăm, cum să îndeplinim această parte a bugetului. Altfel, vom asista la o situaţie în care banii nu sunt folosiţi. Pe de altă parte, aceştia ar putea reprezenta o rezervă.
În al doilea rând, trebuie să rambursăm unele drepturi din perioada anterioară, iar Comisia a planificat cinci miliarde ca să asigure acest aspect. Cu toate acestea, în unele ţări care nu au solicitat mai mult de şase luni de rambursare, nu cred că va fi nevoie de toţi banii. Se pune şi întrebarea dacă aceştia vor fi folosiţi sau nu.
De asemenea, doresc să spun ceva despre două aspecte foarte serioase referitoare la bugetele de refinanţare care diferă de la an la an. În bugetul pentru agricultură din 2009, plăţile au fost cu 2 miliarde de euro mai mici pentru zonele rurale decât în 2008. Acum urmează să fie plătiţi mai mulţi bani, însă întrebarea este dacă toate proiectele vor fi realizate sau nu în 2010.
În ultimul rând, referitor la cel de-al şaptelea program-cadru. Dacă aruncăm o privire la rubrica 1a legată de cel de-al şaptelea program pentru cercetare şi dezvoltare, plăţile din 2009 au fost semnificativ mai mici decât în 2008. Aşadar, întrebarea este dacă livrarea va fi satisfăcătoare. Atunci putem planifica bugetul în conformitate cu situaţia. Avem atât de multe nevoi şi în alte domenii. Aşadar, acelea sunt rezerve sau nu?
Zbigniew Ziobro
Dle preşedinte, propunerea de rezoluţie a Parlamentului European referitoare la priorităţile pentru bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 conţine un alineat care ne aminteşte că finanţarea priorităţilor nu trebuie să fie în detrimentul zonelor fundamentale ale politicii Uniunii Europene, precum coeziunea sau politicile structurale ori politica agricolă comună. Acel alineat are natura unei stipulări care ar putea părea necesară, având în vedere priorităţile bugetului definite anterior. Într-adevăr, aceste priorităţi lasă mult de dorit.
Panaceul pentru boala crizei care consumă Europa ar trebui să fie, mai întâi de toate, inovaţia. Totuşi, propunerea omite faptul că regiunile cele mai sărace ale Uniunii deseori nu au la dispoziţie condiţiile necesare pentru dezvoltarea inovaţiei. Există ţări în care bazele economiei moderne sunt, în realitate, doar în aparenţă. Dacă Europa doreşte să fie un continent unde oportunităţile sunt egale, răspunsul la această stare de fapt este, în principal, politica de coeziune şi politica structurală. Mai ales în perioadă de criză, ar trebui să ne amintim de acest aspect al politicii UE, în special de aspectul solidarităţii, pentru a nu perpetua divizarea continentului în zone bogate şi zone sărace.
Miguel Portas
Astăzi începem dezbaterea privind orientările generale ale bugetului aferent exerciţiului financiar 2011, iar prioritatea sugerată este tineretul. Prioritizarea este de o importanţă specială în acest moment sau pe durata vieţii care marchează tranziţia de la studii la piaţa muncii. Această alegere a priorităţilor este, în sine, un lucru salutabil.
O propunere, de exemplu, este crearea unui program Erasmus - primul loc de muncă. Problema este că în politică, diavolul se ascunde în detalii. Despre ce este vorba când vorbim despre Erasmus - primul loc de muncă? Cum trebuie să îl punem în aplicare? Prin devierea fondurilor Erasmus către studenţi sau prin crearea unui nou program cu alţi bani? Acesta nu este un simplu detaliu şi problema nu este nici dacă Erasmus vizează locuri de muncă nesigure, sau mai degrabă decente, care să reprezinte un viitor real pentru tineri. Este, în ultimul rând, un program care va combate şomajul în rândul tinerilor, aşa cum se doreşte să facă? Sau va ajunge să fie un program care pur şi simplu doreşte să acopere şomajul? Cred că aceste întrebări ţintesc chiar centrul dezbaterii. Problema cea mai pertinentă în 2011 va continua să fie şomajul, care este exagerat în UE. Este responsabilitatea noastră să abordăm şomajul.
Aceasta ar trebui să asigure o provocare pentru bugetul comunitar, însă bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 este ţinut ostatic de un cadru financiar care a fost stabilit pentru şapte ani, şi care nu a fost modificat în ciuda crizei. Fără o revizuire completă şi riguroasă a acestui cadru financiar, bugetul pe care ne pregătim să-l aprobăm la sfârşitul anului va fi condamnat la stagnare şi mediocritate, chiar dacă adoptăm cele mai bune priorităţi din lume. Acestea nu vor depăşi o simplă intenţie şi vor avea doar un impact minor asupra structurii bugetului.
Marta Andreasen
în numele Grupului EFD. - Dle preşedinte, creşterea propusă de 6,5 % privind bugetul Parlamentului aferent exerciţiului financiar 2011 este o altă indicaţie legată de cât de mult s-a îndepărtat această instituţie de lumea reală şi de interesele alegătorilor săi.
Cum le putem explica alegătorilor noştri în vremuri normale, să nu mai vorbim de vremurile de criză, că preţul total pe care îl plătesc pentru fiecare dintre noi depăşeşte 2 milioane de lire sterline pe an? Cum putem să le spunem că dacă îşi doresc un parlament la nivel înalt - de care unii sunt mândri - aceasta este factura pe care trebuie să o achite? Cum să le explicăm tuturor acelora care îşi pierd locurile de muncă faptul că noi, eurodeputaţii, avem nevoie de un personal mai mare din cauza Tratatului de la Lisabona? Sau că funcţionarii din acest Parlament au nevoie de o mărire a indemnizaţiilor pentru că lucrează mai greu?
Cei 15 % din tinerii care sunt şomeri în Marea Britanie, sau mai grav, cei 45 % din tinerii care sunt şomeri în Spania, nu vor putea vedea cum această mărire îi va ajuta să obţină un loc de muncă. Mulţi dintre ei sunt destul de bine educaţi. Doar că nu dispun de oportunităţi de angajare. Eu, ca să fiu sinceră, nu aş putea să le răspund dacă mi-ar pune această întrebare.
Poate cineva să le explice alegătorilor mei cum faptul că acest Parlament are două sedii, unul la Bruxelles şi unul la Strasbourg, îi va ajuta să îşi plătească ipoteca, să îşi hrănească şi să îşi educe copiii, pentru că acesta reprezintă o mare parte din costul de 2 milioane de lire sterline despre care am vorbit mai devreme.
În ceea ce priveşte Comisia, este foarte drăguţ să vorbim despre obiective nobile precum investiţia în tineret şi în educaţie, promovarea studierii limbilor şi stimularea inovaţiei pentru dezvoltarea economică şi crearea de locuri de muncă în Europa, însă raportul Curţii de Conturi nu oferă confort cu privire la modul în care sunt folosite fondurile Uniunii Europene, şi nici angajamentele neîndeplinite nu arată că UE este foarte bună la planificare.
Nu ar trebui tolerată nicio creştere a bugetului...
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Angelika Werthmann
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, priorităţile pentru bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 al Uniunii Europene se învârt în jurul crizei economice şi financiare. La aceasta se asociază eforturile comune pozitive de a pune în aplicare o strategie de ieşire din criză care să fie cât mai cuprinzătoare şi mai echitabilă din punct de vedere social posibil.
Aş dori să mă concentrez asupra a două aspecte. În primul rând, un element central al bugetului aferent exerciţiului financiar 2011 este axarea pe tineret. Cu siguranţă, acesta va juca un rol cheie în viitorul Europei. Investiţia în tineret înseamnă să ne gândim azi la Europa de mâine.
În al doilea rând, situaţia actuală demonstrează foarte clar cât de repede pot fi distruse locurile de muncă, chiar şi într-un domeniu economic puternic. Strategia 2020 se focalizează de asemenea pe inovaţie. Speranţele care sunt asociate în mod legitim cu aceasta vor crea noi locuri de muncă şi vor atenua dificultăţile sociale.
László Surján
(HU) Dragi colegi, ştim cu toţii că bugetul Uniunii Europene are nevoie de reforme serioase. Ştim, în orice caz, că aceste reforme nu pot fi duse la bun sfârşit în cadrul bugetului pe un an. Care este problema noastră? Marea noastră problemă este că acesta este un buget extrem de inflexibil. Nu ne putem ridica în mod adecvat la provocările de zi cu zi, sau nici măcar la provocările anuale, decât cu dificultate. Şi, bineînţeles, există puţin loc de manevră, opţiunile fiind limitate. Raportoarea a elaborat o propunere echilibrată. Ea a luat în considerare realităţile situaţiei şi a formulat ţinte reale. Sper că Parlamentul va urmări şi va susţine textul şi propunerea pe care le avem în faţă.
Este un lucru deosebit de bun ca noi să ne îndreptăm spre tineret, deoarece altfel acesta se va îndepărta de noi, se va îndepărta de conceptul de Europa. Aş dori să mai vorbesc câteva minute despre politica de coeziune. Aceasta nu este o formă de facere de bine. Într-adevăr, există diferenţe enorme între regiunile dezvoltate şi cele subdezvoltate. Încercăm să eliminăm aceste diferenţe sau cel puţin să le micşorăm. Însă atunci când ridicăm o regiune, se măreşte concurenţa întregii Europe, şi devenim mai puternici şi mai buni în faţa concurenţei globale, presupunând, desigur, că statele membre profită de oportunităţi, banii nu rămân nefolosiţi şi, mai mult, banii cheltuiţi aduc rezultate. Altminteri, nu există pierderi mai mari. Pierderea este şi mai mare decât cea cauzată datorită faptului că există două sedii, în cazul în care programele sunt desfăşurate, dar nu produc rezultatele necesare. Sper că va exista un progres în această privinţă. Comisia pentru bugete este foarte dornică să vadă că dăm o valoare banilor noştri. Vă mulţumesc pentru atenţia acordată.
Derek Vaughan
Dle preşedinte, salut acest raport referitor la orientările privind bugetul Parlamentului şi salut discuţia referitoare la care sunt priorităţile noastre pentru a ne asigura că Parlamentul îşi poate realiza activitatea.
Raportul iniţial a fost poate, cum era de aşteptat, vag şi general. Totuşi, amendamentele din cadrul comisiei au asigurat ca acum să ştim clar ceea ce este important. Comisia pentru bugete a încercat să echilibreze nevoia de recunoaştere a responsabilităţilor noastre după Lisabona, cu nevoia de a menţine creşterea cheltuielilor cât mai redusă posibil, iar acest lucru este foarte important având în vedere că marjele şi finanţele publice sunt atât de strânse. Sunt convins că toţi deputaţii vor ţine cont de acest lucru.
De aceea este esenţial să ne decidem priorităţile în aceste orientări şi, desigur, nu este vorba doar despre cheltuirea banilor. Este vorba şi despre a încerca să facem economii şi despre a cheltui banii în cel mai bun mod posibil.
Prin urmare, sunt mulţumit că, de exemplu, nevoia unui sistem de management integrat al cunoştinţelor care ar aduce la un loc toate diferitele surse de informare pentru eurodeputaţi şi cetăţeni este larg acceptată.
Analizarea Europarl TV, pentru a vedea dacă este eficient sau nu, este de asemenea binevenită. O evaluare a indemnizaţiei secretariale şi a costului global rezultat ca urmare a angajării unui personal mai mare, inclusiv cazarea, consider că este de asemenea vitală, în egală măsură pentru strategia imobiliară pe termen mediu, cât şi pe termen lung a Parlamentului şi a altor instituţii cu care poate că ar trebui să lucrăm mai îndeaproape decât facem deja.
Şi, desigur, există întotdeauna dificila problemă a pragului de 20 % stabilit cu foarte mulţi ani în urmă. Eu şi Comisia pentru bugete considerăm că orice schimbare a celor 20 % ar trebui să facă obiectul unei discuţii între Comisia pentru bugete şi Birou şi, în cele din urmă, între toate instituţiile. Nu ar trebui să fie o decizie unilaterală.
Grupul S&D a mai depus câteva amendamente care vor fi supuse la vot mâine, care considerăm că vor îmbunătăţi şi mai mult orientările. Un amendament subliniază dificultatea de a pune toate cheltuielile administrative la rubrica 5; un alt amendament solicită publicarea neîntârziată a orientărilor şi estimează să asigure că ne putem lua hotărârile într-un mod corespunzător şi în timp util. Sper că mâine colegii vor susţine aceste amendamente, precum şi altele care au ca scop îmbunătăţirea orientărilor.
De asemenea, sper ca să recunoască faptul că, în urma acordului asupra acestor orientări, va trebui să iniţiem discuţii dificile referitoare la estimările publicate recent de Secretariatul General. Numai atunci vom începe să vorbim despre priorităţile noastre şi numai atunci vom avea discuţia adecvată pentru a obţine echilibrul între funcţionarea ca Parlament şi menţinerea cheltuielilor cât de reduse posibil.
Carl Haglund
(SV) Dle preşedinte, în vremuri economice grele precum acestea, problemele bugetare sunt dificile şi sensibile. Orientările pentru bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 includ şi bugetul Parlamentului European. Cheltuielile de la rubrica 5 au fost în mod tradiţional împărţite astfel încât Parlamentului să îi revină o cotă mai mică de 20 %.
Ca urmare a Tratatului de la Lisabona, oamenii spun acum că Parlamentul ar trebui să devoreze o mai mare proporţie din bani. O revizuire a nevoii crescute de resurse pe care ar putea-o antrena noile puteri ale Parlamentului este cu siguranţă justificată, şi am primit deja mai mulţi bani pentru 2010, tocmai ca urmare a Tratatului de la Lisabona.
În acelaşi timp, Tratatul de la Lisabona nu poate fi folosit ca un fel de maşină de distribuire de noi bani către Parlament. Trebuie, de asemenea, să ne putem organiza mai eficient şi să încercăm să facem economii unde este posibil, pentru ca, procedând astfel, să ne şi putem finanţa alte nevoi suplimentare.
Acum oamenii solicită şi sume mai mari alocate pentru personalul care susţine deputaţii din Parlamentul European în activitatea noastră. Intenţia este cu siguranţă una bună, însă este interesant, de exemplu, faptul că eurodeputaţii din grupul meu, aproape în unanimitate, nu consideră că aceasta este o nevoie urgentă şi că nu este necesară în aceste vremuri economice de mizerie.
Orientările pe care le vom aproba astăzi sunt bune şi cred că ar trebui să le vedem ca pe o provocare de a ne examina propriile cheltuieli cu un ochi critic.
Peter van Dalen
(NL) Dle preşedinte, trăim în vremuri dificile din punct de vedere financiar şi economic. Pretutindeni se strânge cureaua, iar autorităţile publice, de asemenea, trebuie să controleze cheltuielile şi să facă economii. În plus, cetăţenii nu au multă încredere în politica comunitară, iar acest lucru se referă mai ales la mine. Prin urmare, doresc să prezint două propuneri legate de analizarea următorului buget. În primul rând, noi eurodeputaţii trebuie să fim la fel de răspunzători pentru indemnizaţia pentru cheltuielile generale de 4 200 de euro pe lună, cum suntem şi pentru toate celelalte indemnizaţii Nu acesta este cazul în prezent, şi nici nu aş spune că este ceva transparent. Mai mult, voi depune un amendament în această privinţă atunci când vom discuta raportul dlui Staes în cursul perioadei de sesiune din aprilie.
Dle preşedinte, cel de-al doilea punct se referă la bugetele Birourilor naţionale de informare ale Parlamentului European. Pe acestea le consider destul de generoase, şi consider că numărul lor trebuie să fie redus la o treime în decurs de trei ani. Îi invit pe colegii mei deputaţi să susţină aceste propuneri. Aceasta ar demonstra dorinţa noastră de transparenţă şi intenţia de a nu ne oferi un tratament special.
Bastiaan Belder
(NL) Dle preşedinte, bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 ne pune faţă în faţă cu priorităţile Uniunii Europene. În această perioadă economică dificilă, Uniunea trebuie să realizeze în primul rând că resursele sale financiare vin de la statele membre, care se confruntă cu faptul că trebuie să facă reduceri drastice. Astfel că nu doar statele membre trebuie să facă reduceri; şi UE ar trebui să îşi reducă fondurile publice şi să le cheltuiască într-un mod mai planificat.
Am o întrebare de fond în ceea ce priveşte prioritatea pe care raportoarea o conferă tineretului. Ca o regulă generală, afacerile sociale şi de tineret pot fi gestionate foarte bine de statele membre. Aş atrage însă atenţia asupra unei probleme în care sprijinul UE este absolut indispensabil. Raportul menţionează tranziţia tineretului de la educaţie la piaţa muncii. Aş întreba raportoarea dacă doreşte şi să acorde atenţie nevoilor speciale ale tinerilor vulnerabili. Aici mă gândesc la tinerii care au crescut la case de copii şi care se confruntă cu o lipsă acută de ghidare profesională. Luna trecută, în cadrul unei vizite în Bulgaria, am văzut un adevărat exemplu de inspiraţie în acest sens. Salut din toată inima susţinerea comunitară pentru astfel de iniţiative ale statelor membre, de exemplu, în cadrul fondurilor structurale. Mă bazez pe dvs.
Nick Griffin
Dle preşedinte, prioritatea cea mai importantă a oricărui buget ar trebui să fie doar cheltuirea propriilor bani. A cheltui banii altcuiva fără permisiunea sa nu înseamnă bugetare, ci înseamnă furt.
Contribuabilii britanici sunt jecmăniţi de suma de 6,4 miliarde de lire sterline în plăţi anuale directe spre UE şi în continuare ne este refuzat referendumul. Luarea acestor bani, fără un mandat democratic, nu este o crimă fără victime. Cincizeci de mii dintre pensionarii noştri au murit din cauza frigului în această iarnă, pentru că nu şi-au putut permite să îşi încălzească propriile locuinţe. Soldaţii noştri sunt ucişi de bombele talibanilor pentru că nu ne permitem vehicule blindate. Unor mii de victime ale cancerului le sunt refuzate medicamente scumpe care să le salveze viaţa. 6,4 miliarde de lire sterline ar îndrepta toate aceste nedreptăţi şi încă ar mai permite să se construiască opt noi spitale şi 50 de şcoli.
Ar trebui să existe o singură prioritate bugetară - micşorarea cheltuielilor şi încetarea jefuirii Marii Britanii. Pensionarii noştri, soldaţii şi victimele cancerului au mai mare nevoie de bani decât UE. Pentru dvs. aceştia sunt un buget. Pentru ei, este o chestiune de viaţă şi de moarte.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Dle preşedinte, îl salut pe dl Lewandowski, un vechi prieten al acestui Parlament care stă acum pe alte scaune decât deputaţii.
De asemenea, doresc să salut întoarcerea la sistemul tradiţional al orientărilor bugetare. Consider că acesta este un lucru bun, deoarece astfel, dl comisar poate asculta priorităţile bugetare ale Parlamentului înainte de a întocmi proiectul de raport.
Lucrurile pe care dl comisar le aude sau le va auzi azi sunt foarte diferite faţă de cele pe care fără îndoială le aude în fiecare zi de la diferitele părţi generale care îl presează să le permită să aibă un buget mai mare.
Noi, cei din Parlament, nu vom pune presiune asupra sa deocamdată. După cum ştie, vom face acest lucru începând cu luna septembrie. Pentru moment, dorim numai ca dl Lewandowski să fie foarte clar în legătură cu ceea ce reprezintă priorităţile bugetare ale Parlamentului. Acestea reprezintă sugestia noastră.
Se ivesc în fiecare zi noi provocări pentru bugetul aferent exerciţiului financiar 2011. Avem deja noi presiuni în categoria patru, unde permitem o marjă foarte strânsă care va fi şi mai strânsă din cauza nevoii de a include Strategia pentru Marea Baltică.
Vor exista presiuni în agricultură, nu doar pentru că folosim pentru prima dată codecizia, dar, mai ales, pentru că intenţionăm să o folosim prin intermediul Parlamentului şi nu vom fi de acord să facem alte reduceri în bugetul agricol pentru a finanţa alte zone. Desigur vom avea nevoie să rezolvăm şi aspectul tot mai problematic al categoriei cinci: costurile administrative şi o mai mare transparenţă.
Încă un lucru: acest Parlament este foarte deschis să economisească bani, atât din bugetul UE, cât şi din propriul buget. Însă la ceea ce nu cred că suntem deschise, noi, grupurile politice, este să ne acomodăm cu demagogia anumitor oameni care fac din aceasta modul lor de a face politică.
Göran Färm
(SV) Doamnelor şi domnilor şi, în special, fostul nostru coleg, dle Janusz Lewandowski, căruia doresc să îi urez bun venit înapoi. Aş dori să comentez pe scurt ambele rapoarte.
În primul rând, aş dori să îi mulţumesc dnei Jędrzejewska, care a elaborat un raport excelent. Cu toate acestea, noi, cei din Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, am depus amendamente la vreo două alineate pe care le considerăm importante.
Mai întâi, trebuie să spunem clar că schimbările climatice încă sunt o prioritate majoră. Nu trebuie să uşurăm presiunea privind această problemă în contul eşuării Copenhaga, ci în schimb trebuie să lucrăm din greu ca să ne îndeplinim sarcina, şi anume să găsim soluţii la problema finanţării.
În al doilea rând, în ceea ce priveşte strategia Europa 2020: strategia noastră cere ca Uniunea să investească în şi să îmbunătăţească punerea în aplicare a strategiei. Trebuie să ducem o luptă proactivă pentru a dezvolta economia şi pentru a avea o agendă socială ambiţioasă, iar acestea sunt domenii politice care pur şi simplu necesită mai multă substanţă.
Printre altele, trebuie să trimitem un mesaj clar statelor membre şi Consiliului conform căruia va fi necesar să revizuim plafoanele bugetare pentru următorii trei ani, în special pe cele de la rubrica 1 a bugetului, şi anume rubrica referitoare la creştere şi ocuparea forţei de muncă.
În ceea ce priveşte bugetul Parlamentului, chiar dacă avem nevoi semnificative, trebuie să ţinem cont de situaţia economică şi să ne impunem constrângeri mai mari. Trebuie să consolidăm Parlamentul şi, în special, capacitatea grupurilor politice de a putea îndeplini cerinţele Tratatului de la Lisabona. Totuşi, în toate celelalte aspecte, trebuie să căutăm modalităţi de a economisi şi de a creşte eficienţa. Acest lucru este deosebit de relevant, la fel ca şi rubrica 5 a bugetului, pentru administraţie, care este foarte extinsă. Am discutat recent, de exemplu, despre Serviciul pentru acţiune externă care cu siguranţă va avea nevoie de resurse suplimentare.
Trebuie să ne concentrăm asupra sarcinii de bază a Parlamentului, iar în rest să folosim o mare constrângere.
Geoffrey Van Orden
Dle preşedinte, în vremuri de strâmtoare economică, în care ne confruntăm cu reduceri ale cheltuielilor publice chiar lângă ţările europene, toate instituţiile UE ar trebui să vadă cum pot reduce costurile şi pierderile.
Parlamentul ar trebui să preia conducerea. În schimb, acesta continuă într-un mod autoindulgent, cu costurile şi numărul personalului care creşte constant fără niciun gând de constrângere. În orice altă organizaţie ar fi îndeplinite noi priorităţi prin compensarea reducerilor din altă parte, însă se pare că acesta nu este cazul şi în acest Parlament. Deputaţii europeni suportă greul învinuirii publice, însă banii se cheltuiesc cu birocraţia excesivă, excesele inutile şi clădirile redundante.
Cum putem continua să justificăm bugetul anual de 94 de milioane de lire sterline de autopromovare a Parlamentului, dintre care opt milioane cheltuite pe superfluul Europarl TV şi această schemă bizară de 2 milioane de lire sterline pentru o Casă a Istoriei Europene? Este ridicol să menţinem aşa-numitele birouri de informare în fiecare stat membru, la un cost anual de 40 de milioane, când este de datoria celor 736 de deputaţi europeni să răspundă la orice întrebare pe care o au alegătorii lor.
Este un scandal continuu faptul că acest Parlament nu a solicitat guvernelor statelor membre să oprească circul Strasbourg o dată pentru totdeauna. Trebuie să transmitem un mesaj clar guvernelor noastre privind acest lucru şi să economisim 200 de milioane pe an.
Ingeborg Gräßle
(DE) Dle preşedinte, dle comisar, doamnelor şi domnilor, aş dori să încep prin a vorbi despre bugetul Comisiei. Faţă de Serviciul european pentru acţiune externă am un interes particular. Totuşi, acesta încă nu este inclus în bugetul pe care îl va prezenta în curând dl comisar. Cu toate acestea, întrebarea cât de mult va costa acesta este de o importanţă esenţială pentru noi. Sunt în favoarea includerii sale în cadrul Comisiei, deoarece aparţine de aceasta. Un lucru este clar: ceea ce se întâmplă în acest serviciu va avea consecinţe semnificative asupra bugetului, inclusiv în legătură cu programele multianuale. Nu poate exista o administrare a programelor multianuale în afara Comisiei. În niciun caz nu putem permite acest lucru.
Alegerea construcţiei juridice a acestui serviciu va fi foarte importantă, deoarece consecinţele bugetare vor depinde direct de aceasta. Din acest motiv, aspectul cel mai interesant al acestui buget este ceea ce nu include. Sperăm foarte mult ca dl comisar să poată furniza în curând cifre care să arate cât se crede că va costa totul. În 2011, cel puţin acest lucru este clar, domeniile în care vom avea cele mai mari cheltuieli, inclusiv cu acest serviciu, în special liniile de administrare, sunt domeniile în care avem cei mai puţini bani la dispoziţie. Pentru tot se dă socoteală, până la ultimul cent. Prin urmare sunt de acord să căutăm imediat în regulamentele privind personalul mijloace de a face economii. Am şi o sugestie legată de concediile speciale ale oficialilor şi asistenţilor care lucrează în statele membre, pentru care transportul în ţările de origine pentru concedii speciale se bazează pe călătoria cu trenul. Ar trebui să se renunţe la această călătorie cu trenul şi, în schimb, să se pună accentul pe biletele de avion şi pe timpul de zbor.
Mă îndrept acum spre bugetul Parlamentului. Oricine lucrează aici, iar acest lucru, din păcate, nu poate fi spus de către toţi deputaţii în PE, are nevoie de personal. Prin urmare, aş dori să solicit în mod special să ne asigurăm mijloace adecvate care să ne permită să lucrăm. Cu toate acestea, nu consider că este adecvată crearea unei legături cu clădirile, deoarece avem şi circumscripţii electorale şi putem încheia contracte de prestare servicii. Biroul ar trebui să aibă amabilitatea de a nu deranja deputaţii cu privire la acest lucru.
Mai am o singură cerere. Preşedintele Consiliului European nu a fost socotit încă în acest buget. Ar fi frumos dacă am putea confirma şi existenţa sa în buget.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dle preşedinte, avem nevoie de o UE diferită şi avem, de asemenea, nevoie de un buget diferit al UE. Consider că avem nevoie de curaj pentru a lua decizii importante. Cu siguranţă nu ar trebui să ne împotmolim în detalii tehnice mărunte.
Aş dori să spun trei lucruri despre bugetul UE. În primul rând, avem nevoie de transparenţă în ceea ce priveşte bugetul UE. Cât de ridicate sunt cheltuielile administrative, de exemplu? Bugetul UE actual nu furnizează nicio informaţie realistă în acest sens.
Al doilea lucru se referă la economii. Este foarte uşor să economisim miliarde din bugetul UE fără să reducem calitatea serviciilor prestate de instituţiile UE. De exemplu, am putea închide un număr mare de agenţii ale UE. Apoi avem cel de-al doilea sediu de la Strasbourg. Poate că ar trebui să discutăm despre utilitatea corpurilor care nu au un domeniu de competenţă, precum Comitetul Regiunilor sau Comitetul Economic şi Social.
În al treilea rând, care este modul de utilizare a banilor? Banii ar trebui daţi sau daţi înapoi de unde vin, şi anume contribuabililor. Desigur, ar trebui să îi folosim şi pentru a susţine proiecte solide, mă gândesc, de exemplu, la un real program Erasmus pentru stagiari. Cred că avem nevoie de curaj. Ar fi bine să luăm cu toţii act de acest lucru.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European a dobândit competenţe suplimentare semnificative. A sosit momentul ca deciziile referitoare la cheltuirea banilor din vistieria UE să fie luate împreună. Totuşi, este nevoie de timp pentru ca acest mecanism să înceapă să funcţioneze. Este sigur că anul acesta şi următorii câţiva ani vor fi cruciali pentru fixarea formei finale a noii proceduri bugetare. Numai dacă Parlamentul, Consiliul şi Comisia vor lucra împreună ca parteneri, va fi posibil să dezvoltăm o procedură care va respecta până la cel mai mic detaliu dispoziţiile noului tratat.
Doresc să îmi manifest susţinerea pentru solicitarea de a creşte bugetul Comunităţii având în vedere noile responsabilităţi cu care se confruntă Parlamentul în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Fără nicio îndoială că, pentru a-şi îndeplini eficient sarcinile, Parlamentul are nevoie de mijloace adecvate. Responsabilitatea Parlamentului este creşterea, de aceea noi, în calitate de deputaţi europeni, avem nevoie de recomandări, de opinii ale experţilor şi de susţinere din partea mai multor profesionişti, şi cineva trebuie să plătească toate acestea.
O altă prioritate prezentată în raport, şi care merită o susţine deplină, este nevoia unei investiţii mai mari în tineret, şi astfel în educaţie, care este fundamentul unei societăţi moderne şi inovative. Europa încă se află în urmă în cursa tehnologică cu SUA, Japonia şi alte noi puteri mondiale. Totuşi, acest lucru poate fi cu siguranţă schimbat, însă presupune investiţii semnificative.
Ca parte a luptei împotriva sărăciei, ar trebui să finanţăm programe precum libera distribuire a hranei în rândul celor mai săraci. Ar trebui să dezvoltăm programe precum cele prin care se distribuie lapte şi fructe în şcoli. Nu trebuie să tolerăm subnutriţia în rândul copiilor şi a tineretului, dat fiind faptul că vorbim atât de mult despre educaţie şi economia bazată pe cunoaştere.
În prezent, se desfăşoară activitatea privind strategia pentru creşterea economică a Uniunii din următorii 10 ani (Europa 2020). Legat de aceasta, este necesar să ţinem cont de cheltuielile care vor fi realizate ca urmare a strategiei, iar acest lucru trebuie făcut acum, când ne aflăm în stadiul în care lucrăm la buget. Pentru ca strategia să aibă succes, este nevoie de investiţii mai mari privind coeziunea la nivel regional şi comunitar, promovarea ocupării forţei de muncă şi combaterea efectelor crizei.
În sfârşit, doresc să mulţumesc colegei eurodeputat, dna Jędrzejewska, pentru o pregătire substanţială şi inovativă a priorităţilor bugetului aferent exerciţiului financiar 2012.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Tineretul, ştiinţa şi inovaţia sunt principalele priorităţi ale următorului buget al Uniunii Europene. Să investim în tineret, înseamnă să investim în viitor. Educaţia, formarea profesională şi tranziţia de la sistemul de educaţie la piaţa muncii sunt preocupările centrale ale acestui buget.
Tinerii care deţin o diplomă sunt tot mai afectaţi de şomaj. De aceea consider că programul de mobilitate Erasmus - primul loc de muncă este un angajament strategic pentru viitor, deoarece stabileşte o legătură clară între sistemul de educaţie şi piaţa muncii. Propunerea de creare a programului Erasmus - primul loc de muncă, pe care l-am prezentat împreună cu dl Fernandes, se bazează pe următoarele principii: în primul rând, finanţarea suplimentară pentru programele existente în domeniile educaţiei, ştiinţei, formării şi inovaţiei; şi în al doilea rând, fiecare caz va avea o componentă de formare şi o componentă în care stagiarii vor avea un contract cu o companie europeană inovativă şi va fi cofinanţat de la bugetul comunitar.
Dintre celelalte priorităţi ale acestui buget, aş alege domeniile cercetării ştiinţifice, inovaţiei şi agenda digitală. Şi acest buget îşi concentrează eforturile pe susţinerea dezvoltării tehnologiilor verzi şi inovative, contribuind astfel în mod esenţial la redresarea economică şi oferind un imbold întreprinderilor mici şi mijlocii. Angajamentul faţă de tineret, inovaţie şi ştiinţă, este cheia pentru ca Europa să redevină un lider mondial.
Piotr Borys
(PL) Dle preşedinte, dle Lewandowski, dnă Jędrzejewska, înainte de toate, aş dori să felicit raportoarea pentru un raport extraordinar. Desigur, situaţia economică din Uniunea Europeană nu este satisfăcătoare încă, însă raportul ne spune, în mare măsură, cum să creăm valoarea europeană adăugată.
Consider că este o idee excelentă să acordăm atenţie specială priorităţilor pe termen mediu şi lung ale tineretului, care va ajuta la soluţionarea problemelor noastre. Cred că direcţiile legate de inovaţie şi accentul pus pe tehnologia digitală sunt bune exemple ale unei dezvoltări rapizi a Uniunii Europene. Este interesant şi sprijinul pentru întreprinderile mici şi mijlocii, în special în regiunile cele mai slabe.
Totuşi, merită de asemenea să subliniez că vor apărea întrebări legate de chestiunea mobilităţii, politica de investiţie în Reţeaua Transeuropeană de Transport, şi prin urmare legate de transport. Consider că este crucial să investim în tineret, astfel că aş dori să ofer mulţumiri din partea mea şi din partea Comisiei pentru cultură şi educaţie pentru toate eforturile al căror obiectiv este să susţină măsurile referitoare la investiţia în tineret.
Silvia-Adriana Ţicău
Bugetul pentru 2011 trebuie să ţină cont de noile competenţe ale Uniunii, dar şi de consecinţele crizei economice şi financiare. Prioritatea noastră trebuie să fie păstrarea locurilor de muncă existente şi crearea unora noi.
Consider că Uniunea trebuie să investească într-o politică industrială inteligentă şi ambiţioasă. Nu este permis ca în 2010, în state membre puternice, industria să asigure doar 14 % din produsul intern brut.
De aceea, bugetul pentru 2011 trebuie să ţină cont de reaşezarea priorităţilor bugetare pe care statele membre o pot realiza doar in 2010, cu ocazia revizuirii la mijloc de parcurs a perspectivei financiare 2007 - 2013.
Aceste priorităţi trebuie să vizeze infrastructura de transport, eficienţa energetică, politica industrială şi cercetarea, agricultura, educaţia şi sănătatea. Aşteptăm ca anul acesta Comisia să vină cu o propunere fermă pentru înfiinţarea unui fond european dedicat dezvoltării infrastructurii de transport, a cărei contribuţie comunitară se va regăsi şi în bugetul pentru 2011.
João Ferreira
(PT) Situaţia economică şi socială din UE necesită ca în 2011 să se realizeze o schimbare substanţială a priorităţilor care au ghidat bugetele anterioare, inclusiv bugetul actual aferent exerciţiului financiar 2010. Bugetul trebuie să se afle în serviciul politicilor care sunt diferite de cele care au făcut ca 23 de milioane de oameni să îşi piardă locurile de muncă, şi au adus 85 de milioane în pragul sărăciei.
Obiectivele cadrului financiar multianual care au redus fondurile structurale la 0,37 % din venitul naţional brut al UE trebuie revizuite, având în vedere că acestea au presupus reduceri ale programelor sociale şi de mediu şi în domeniul cercetării, educaţiei şi culturii.
Viitoarele bugete trebuie să fie instrumente aflate în serviciul coeziunii economice şi sociale, mai degrabă decât simple elemente de prisos în tratate. Acestea trebuie să se afle în serviciul ocupării forţei de muncă cu drepturi depline, investiţiei în serviciile publice, protejării mediului, cooperării şi păcii. Nu ar trebui să fie un instrument la îndemâna comercializării a tot mai multor aspecte din viaţa socială, libertăţile, lipsa siguranţei locurilor de muncă, şomajul structural, intervenţionismul extern şi războiul. Încrederea în amendamentele pe care le-am depus la raport este să arătăm că există o alternativă, şi încă una care nu este doar posibilă, dar şi necesară.
Franz Obermayr
(DE) Dle preşedinte, aş dori să fac referire la rubrica 5 şi în special la strategia imobiliară. Pe termen mediu şi lung este importantă o strategie imobiliară de succes. Aceasta trebuie să fie ecologică, eficientă din punct de vedere energetic şi deosebit de eficientă din punct de vedere al costurilor. Trebuie să avem, de asemenea, o discuţie deschisă despre cât este de sensibil să avem trei locuri de activitate pentru Parlamentul European. Cheltuielile grozave cu diferitele locuri abia pot fi justificate faţă de cetăţenii UE şi contribuabili, mai ales pe perioada crizei economice. Este timpul să realizăm o analiză detaliată şi aprofundată a costurilor şi să o punem la dispoziţia fiecărui cetăţean al UE.
Prin urmare, Parlamentul European ar trebui să se concentreze pe un singur sediu şi, personal, aş prefera Strasbourg datorită rolului său istoric şi de punte socio-culturală şi, mai ales, datorită faptului că Bruxelles se cufundă în criminalitate, părţi ale oraşului tind spre anarhie, iar poliţia a cedat. Chiar şi politicienii municipali ca şi primarul, Freddy Thielemans, admit acest lucru.
Elena Băsescu
Fac un apel ca bugetul Uniunii Europene pentru anul 2011 să reflecte şi să sprijine mai bine politica în domeniul tineretului. Tinerii trebuie susţinuţi atât la nivel comunitar, cât şi la nivel naţional.
În acest sens, în România, unul dintre proiectele prin care guvernul sprijină tinerii este construirea a 100 000 de locuinţe pentru ei în următorii trei ani.
Totodată, salut obiectivul Comisiei Europene ca până în anul 2012 bursele Erasmus pentru studenţi să ajungă la un număr de 3 000 000. Dar, de asemenea, este foarte importantă şi creşterea finanţării pentru bursele Erasmus Mundus. Aceasta va permite şi mai multor studenţi şi cercetători din ţările terţe - şi aici specific, inclusiv din Republica Moldova - să studieze în Uniunea Europeană.
Ca tânăr europarlamentar, sprijin iniţiativa Erasmus - primul loc de muncă privind accesul tinerilor pe piaţa muncii.
În final, doresc să mulţumesc Comisiei Europene pentru rapiditatea cu care a aprobat finanţarea a patru proiecte energetice în care este implicată şi România
Zigmantas Balčytis
(LT) Luând în considerare complicata situaţie economică din statele membre, bugetul anului viitor ar trebui planificat foarte în detaliu. Pentru păstrarea şi crearea de locuri de muncă ar trebui să se acorde cea mai mare atenţie. Ajutor pentru şi promovarea întreprinderilor mici şi mijlocii ar fi un serviciu aici, dat fiind că aceste companii angajează o largă proporţie din cetăţenii Uniunii Europene. Măsurile de susţinere financiară trebuie furnizate într-un mod mult mai flexibil şi trebuie să fie mai accesibile dacă dorim ca întreprinderile nou înfiinţate sau cele care au trecut prin dificultăţi financiare să supravieţuiască. Nu ar trebui să uităm nici de domeniile care asigură valoare adăugată, nu doar la nivelul statelor membre, ci la nivelul întregii Comunităţi. Printre aceste domenii, am putea menţiona transportul, a cărui prioritate ar trebui să fie crearea unui sistem de transport durabil şi sigur, şi dezvoltarea reţelelor transeuropene. Finanţarea adecvată a proiectelor legate de energie, asigurarea independenţei energetice, trebuie să rămână, de asemenea, una dintre priorităţile bugetului aferent exerciţiului financiar 2011.
Janusz Lewandowski
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, aş dori să mulţumesc deputaţilor pentru comentariile lor, care mi-au aprofundat şi mi-au îmbunătăţit înţelegerea priorităţilor Parlamentului pentru exerciţiul financiar 2011. Ceea ce mi s-a părut clar în timp ce ascultam, şi doresc să ascult în această seară, a fost faptul că mulţi vorbitori au subliniat că modelăm bugetul pentru exerciţiul financiar 2011 în contextul extraordinar al unei Europe postcriză, unde multe ţări se confruntă cu reale provocări fiscale. Aceasta înseamnă să punem o adevărată presiune asupra cifrelor bugetare şi, de asemenea, să punem presiune asupra bunei gestiuni, transparenţei bugetare, lucrul acesta a fost spus clar de dl Van Orden, dl Berman, dl Fernandes, dl Haglund, însă dacă resursele sunt puţine, în realitate avem nevoie să stabilim corespunzător priorităţile.
Sentimentul meu după dezbatere este că tineretul, adică rubrica 3b, actualizată de raportoare, are susţinerea noilor şi vechilor deputaţi din acest Parlament, astfel că se pare că această prioritate pentru exerciţiul financiar 2011 este corect plasată, conform unei majorităţi aici în Parlament. Este nevoie, de asemenea, de calitate şi de o bună punere în aplicare şi ne gândim imediat, de exemplu dl Godmanis şi dl Surján, la coeziune. Da, acela a fost un nivel scăzut în 2009-2010. Ar trebui să funcţioneze la viteză de croazieră până în 2011, la fel ca debitul anticriză. Însă, de asemenea, cheltuim prea puţin pe cercetare, iar aceasta merită un regulament financiar mult mai uşor de folosit. Ar trebui să îl facem cunoscut la sfârşitul lunilor mai-iunie, anul acesta.
Ceea ce mi s-a mai părut clar, când am ascultat dezbaterea dvs., este că Parlamentul este conştient că spaţiul de manevră în cadrul bugetului este foarte limitat. Dl Salvador Garriga Polledo, dl Färm şi alţii au subliniat spaţiul de manevră foarte redus, însă concluzia ar putea fi mai multă flexibilitate în conturarea şi punerea în aplicare a bugetului. Pot numai să împărtăşesc această concluzie.
Ca de obicei, Ingeborg Grässle are dreptate să spună că până acum nu s-a inclus niciun buget pentru Serviciul pentru acţiune externă, însă pentru a întocmi un buget este nevoie de cifre. Nu avem cifrele deocamdată, iar fără acestea este foarte dificil să stabilim bugetul. Însă, bineînţeles, ele ar trebui să ne parvină anul acesta, în cazul în care Serviciul pentru acţiune externă va fi operaţional.
Aştept cu nerăbdare discuţiile de mâine din cadrul reuniunii informale tripartite, iar apoi să lansăm adevărata dezbatere. Să sperăm, de asemenea, şi la o conciliere fructuoasă a cifrelor pentru 2011.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Dnă preşedintă, dle Lewandowski, doamnelor şi domnilor, am ascultat cu mare interes discursurile dumneavoastră şi aş vrea, mai presus de toate, să spun că sunt foarte mulţumită de prioritatea acordată rectificării principale a bugetului pentru 2010, prioritate legată de tineri, pe care am propus-o eu, care a fost adoptată de Comisia pentru bugete şi a fost întâmpinată, de asemenea, cu sprijin şi interes din partea dvs. Sunt foarte mulţumită şi motivată de acest lucru.
Desigur, aş dori să evidenţiez încă o dată ceea ce aţi observat pe bună dreptate în cursul discuţiei, şi anume că avem un spaţiu de manevră foarte limitat. Acest lucru înseamnă că avem cu atât mai multe motive să facem apel la Comisia Europeană să dea dovadă de ambiţie, imaginaţie şi de curaj în iniţierea unei posibile revizuiri a cadrului financiar multianual. După cum ştiţi, anul 2011 este al cincilea an al cadrului financiar multianual. Cu siguranţă, este timpul să învăţăm ceva din aceşti patru ani. Al cincilea ar trebui să fie indiscutabil mai bun.
Bineînţeles, este clar că ne confruntăm cu o criză economică şi financiară care este evident diferită în fiecare ţară în parte. Unele ţări arată semne de ieşire din criză, însă acest lucru nu schimbă faptul că ar trebui să fim ambiţioşi, mai ales pentru că dacă ne uităm la bugetul Comunităţii Europene, fondurile destinate inovaţiei, cercetării, tineretului, realizării pieţei comune şi libertăţilor legate de aceasta reprezintă, de fapt, o parte foarte mică din bugetul Comunităţii Europene. Prin urmare, oricare economii făcute nu ar trebui să afecteze, în opinia mea, această parte a bugetului Uniunii Europene.
Mulţi dintre dvs. aţi făcut o afirmaţie cu care sunt de acord - şi anume, tinerii sunt viitorul Uniunii Europene. Însă, aş vrea să adaug că ei nu sunt numai viitorul, pentru că ei sunt vii aici, acum, azi. Sunt educaţi astăzi şi caută locuri de muncă astăzi. Tinerii nu sunt numai viitorul nostru, ei sunt prezentul nostru. Investiţia în tineri este o investiţie nu numai în ceea ce se va întâmpla într-o bună zi, ci şi în ceea ce se întâmplă aici şi acum. Ar trebui să ne amintim în permanenţă acest lucru.
De asemenea, aş dori să spun câteva cuvinte despre această analiză extinsă a bugetului Uniunii Europene. Aceasta nu ţine numai de tineret, ci şi de o perspectivă mai largă, care include, de asemenea, problemele legate de tineri, precum şi, în sens mai larg, problemele legate de educaţie şi de formare. Consider că aici, dimensiunea europeană, dimensiunea europeană a valorii adăugate este foarte clară. Nu ar trebui să uităm însă că activăm într-o Europă unită, în care mobilitatea gândirii şi a persoanelor este, de fapt, una dintre cele mai importante valori ale noastre şi ar trebui să o consolidăm în permanenţă.
De asemenea, aş dori să spun câteva cuvinte pentru a rezuma dezbaterea referitoare la bugetul Parlamentului European. Este adevărat că astăzi ţin locul raportorului, însă îmi voi permite să spun câteva cuvinte şi să evidenţiez ceva ce conţine deja raportul Comisiei pentru bugete. Adică, desigur că este important să ne gândim mereu la economii, dacă cheltuielile care se fac sunt justificate şi dacă sunt cele mai oportune. Acest proces de reflecţie este continuu şi ar trebui să ne preocupe pe noi toţi. Această reflecţie urmează a fi observată cu siguranţă şi în raportul privind Parlamentul European.
Sper foarte mult că această dezbatere, care a avut loc la o oră atât de târzie, nu a fost o pierdere de timp pentru mulţi dintre noi. Sper foarte mult că dl Lewandowski va asculta tot ceea ce s-a spus aici şi că nu a uitat că nu demult a fost deputat al acestui Parlament şi sper foarte mult că această dezbatere se va reflecta în proiectul de buget pe care Comisia Europeană a promis să-l prezinte la 27 aprilie. Desigur, voi repeta cu bucurie toate acestea de fiecare dată când voi avea ocazia, din primăvară şi până toamna, însă, aş fi foarte fericită dacă unele dintre propunerile care au fost prezentate aici ar fi incluse în proiectul Comisiei Europene, astfel încât să fie necesară mai puţină repetare, la urma urmelor. Încă o dată, aş dori să vă mulţumesc pentru atenţie.
Preşedintă
Dezbaterea comună a fost închisă.
Votul va avea loc mâine.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Edit Herczog  
în scris. - În primul rând, aş dori să vă aduc aminte că, deşi UE a putut reacţiona în mod colectiv la criza financiară şi economică prin adoptarea unui Plan european de redresare economică, situaţia economică generală din UE încă nu este satisfăcătoare. Este inevitabilă luarea în considerare a următoarelor priorităţi pentru orientările privind bugetul aferent exerciţiului financiar 2011: punerea în aplicare a PC7, care va ajunge la maturitate în 2011, ar trebui să fie monitorizată îndeaproape; dezvoltarea nou-stabilitei politici a spaţiului european şi promovarea progreselor ştiinţifice şi tehnologice, susţinerea tehnologiilor inovatoare şi a dezvoltării sustenabile; provocările legate de energia durabilă şi de lupta împotriva schimbărilor climatice trebuie să se reflecte în priorităţile bugetare ale UE; aceste priorităţi vor necesita resurse bugetare suplimentare, în special pentru finanţarea ITER şi a Planului strategic european pentru tehnologiile energetice şi pentru promovarea eficienţei energetice; importanţa proiectului Galileo, a programului GMES şi a Institutului European de Inovare şi Tehnologie; punerea în aplicare adecvată şi evaluarea proiectelor pilot şi a acţiunilor pregătitoare ar trebui să reprezinte o prioritate.
Am încrederea că aceste chestiuni cheie vor fi luate în considerare într-un mod adecvat în cursul viitoarei proceduri bugetare 2011.
Cătălin Sorin Ivan  
Anul acesta, procedura bugetară va suferi cea mai mare reformă de la introducerea cadrelor financiare multianuale în 1988. În paralel cu reforma procedurii bugetare, stricto sensu, întreg cadrul bugetar va trebui adaptat noilor realităţi instituţionale introduse prin Tratatul de la Lisabona şi în primul rând la Serviciul european pentru acţiune externă. Consider însă că viitorul buget va trebui să aibă ca principal obiectiv susţinerea politicilor din noua agendă Europa 2020. Singura şansă ca acest proiect să reuşească este să-i asigurăm finanţarea necesară. În caz contrar, această agendă va termina ca şi predecesoarea sa, Strategia de la Lisabona, departe de orice obiectiv fixat. În acest sens, vreau să mă alătur raportoarei, şi să subliniez importanţa politicilor în domeniul tineretului, educaţiei, cercetării şi inovaţiei; acestea sunt, în opinia mea, pietrele de temelie pe care va trebui să construim atât bugetul 2011, cât şi viziunea noastră pentru viitor.
Jarosław Kalinowski  
Bugetul Uniunii Europene pentru 2011 ar trebui să susţină în mod clar principalele tendinţe ale strategiei Comunităţii pentru următorul deceniu. Sunt incluse inovaţia tehnologică, dezvoltarea durabilă, combaterea schimbărilor climatice şi grija pentru biodiversitate.
Sprijinul pentru dezvoltarea sistemelor educaţionale, cu ajutorul investiţiilor interdisciplinare, este justificat, de asemenea. Banii trebuie investiţi în întreprinderi care garantează că absolvenţii vor găsi un loc de muncă. Dacă nu oferim astăzi sprijinul nostru tinerilor, ne vom confrunta cu perspectiva sumbră a unei încetiniri a creşterii economice şi poate cu o altă criză.
Nu trebuie să ni se amintească nevoia dezvoltării intensive a sectorului tehnologiei informaţiei şi faptul că trebuie să ne asigurăm că cetăţenii noştri au acces la tehnologia digitală. Acest lucru va facilita educaţia în domeniul tehnologiei informaţiei şi va înlesni, de asemenea, obţinerea de informaţii, în special pentru persoanele care trăiesc în zonele rurale.
Petru Constantin Luhan  
în scris. - As dori sa aduc o completare la cele spuse de raportor si colegii mei in cadrul dezbaterilor privind priorităţile pentru bugetul pe 2011. După cum a anunţat si Comisia Europeana in ianuarie sunt planuri îndrăzneţe referitoare la proiectul Galileo. La începutul lui 2014 vor fi lansate primele servicii ale acestui sistem: serviciul deschis, serviciul public reglementat precum si cele de căutare şi salvare. Tot începând cu 2014 va fi testat serviciul Safety-of-Life (siguranța vieții) si serviciul comercial. Va reamintesc ca GALILEO este vital pentru viitorul industriei de înalta tehnologie a Europei. El va genera noi pieţe si va permite ca Europa sa devina un competitor global din punct de vedere tehnologic. Pana acum politica TEN-T a permis pregătirea acestui proiect european major care odată devenit operaţional va permite utilizarea mult mai eficienta a infrastructurii de transport. In concluzie, consider ca pentru realizarea acestui proiect ambiţios, GALILEO trebuie sa primească pe viitor fonduri adecvate din bugetul Uniunii Europene.
Marian-Jean Marinescu  
Circumstanţele în care vor fi adoptate bugetele 2010 şi 2011 sunt excepţionale şi reprezintă o provocare deosebită. Din aceste motive trebuie găsită soluţia optimă pentru punerea în aplicare cu succes a Tratatului de la Lisabona, care este în sine o importantă provocare financiară. De asemenea, trebuie găsite soluţii pentru diminuarea efectelor crizei financiare care se resimt încă în multe dintre statele membre. Este nevoie ca Parlamentul să se angajeze într-o discuţie deschisă referitoare la plafonul cheltuielilor de la rubrica 5 pentru 2011. Trebuie găsit un echilibru între asigurarea finanţării pentru toate nevoile şi menţinerea disciplinei bugetare, ba chiar pentru restrângerea cheltuielilor, pentru a ne conforma cadrului financiar multianual. În primul rând avem nevoie de uniformizarea cheltuielilor administrative prin includerea lor în totalitate în această rubrică, precum şi de revizuirea corespunzătoare şi realistă a plafonului de cheltuieli. Este esenţial mai ales să se coopereze la nivel interinstituţional pentru a promova un schimb de bune practici şi a explora în continuare posibilităţile de eficientizare a acestora. În plus, trebuie acordată o importanţă deosebită monitorizării şi analizei unor serii de domenii cu directe implicaţii bugetare şi trebuie identificate toate modalităţile de distribuire şi economisire a resurselor.
Bogusław Sonik  
În aceste momente se lucrează la bugetul aferent exerciţiului financiar 2011. Unul dintre subiectele de discuţie este acela că Parlamentul ar putea aduce modificări perspectivei financiare 2007-2013 în domenii precum "competitivitatea şi coeziunea pentru creştere şi ocuparea forţei de muncă”. În plus, se lucrează la strategia Europa 2020, care ar trebui să se concentreze asupra promovării inovaţiei, susţinerii întreprinderilor şi investiţiilor în ştiinţă, noi tehnologii şi dezvoltare regională. Aş vrea să atrag atenţia în mod special asupra chestiunii coeziunii economice, sociale şi teritoriale, care este cheia asigurării unei creşteri economice durabile în UE şi a integrării depline a statelor membre. Articolul 174 din Tratatul de la Lisabona menţionează politica referitoare la regiunile montane ca fiind un tip de politică regională particulară, alături de cele referitoare la regiunile insulare şi transfrontaliere. Pentru a promova dezvoltarea sa armonioasă, Uniunea va urmări acţiunile care conduc spre consolidarea coeziunii sale economice, sociale şi teritoriale. În special, trebuie să se pună accent pe reducerea disparităţilor dintre nivelurile de dezvoltare a regiunilor caracterizate prin condiţii naturale şi geografice specifice. Zonele muntoase şi sub-muntoase reprezintă aproape 40 % din teritoriul UE şi sunt locuite de aproape 20 % din cetăţenii UE. Problemele economice şi spaţiale specifice ale regiunilor montane necesită instituirea unor reglementări legale supranaţionale care guvernează obiectivele şi principiile urmăririi politicii specifice privind regiunile montane în statele membre şi, mai important, necesită asigurarea unui nivel de finanţare adecvat pentru proiectele şi programele destinate în special acestor regiuni. Consider că sprijinul financiar pentru regiunile montane ar trebui să fie inclus în următoarea perspectivă financiară şi în strategia Europa 2020.
Iuliu Winkler
în scris. - (HU) Anul următor va fi primul an al punerii în aplicare a strategiei Europa 2020, care poate reprezenta o nouă fază în dezvoltarea Uniunii Europene. Drept urmare, bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 va fi extrem de important din punct de vedere al programării financiare pentru următorii ani. Priorităţile bugetare trebuie să cuprindă reacţia Uniunii Europene la provocările crizei globale. Strategia Europa 2020 este, din punctul meu de vedere, un factor foarte important. Priorităţile incluse în bugetul propus pentru 2011 nu pot duce, însă, la o modificare a politicilor de bază ale UE. În viitor, trebuie acordată o atenţie deosebită politicilor de coeziune şi structurale, precum şi politicii agricole şi, de asemenea, sprijinului acordat IMM-urilor, întrucât capacitatea Europei de a deveni o economie durabilă şi competitivă depinde de acestea din urmă. Nu trebuie să pierdem niciun moment din vedere faptul că politicile menţionate reprezintă expresia solidarităţii, care constituie valoarea fundamentală a integrării europene.
