Dublinas sistēmas novērtējums (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā sagatavotais J. Lambert ziņojums par Dublinas sistēmas novērtējumu.
Jean Lambert
referente. - Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlētos pateikties "ēnu” referentiem par viņu nopietno ieinteresētību un iesaistīšanos, kā arī visiem tiem, kas ir sekmējuši šī ziņojuma izstrādi.
Dublinas II regula, kā jūs zināt, ir daļa no Eiropas kopējās patvēruma sistēmas, un tā nosaka, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma pieprasījuma izskatīšanu un apmierināšanu. Turklāt tās ietekme ļoti lielā mērā ir saistīta ar citu direktīvu, piemēram, Uzņemšanas direktīvas un Procedūru direktīvas, īstenošanu.
Mūsu komitejas ziņojumā ir skaidri noteikts, ka Dublinas regula - un, patiešām, visa sistēma kopumā - ir tāda sistēma, kuras pamatā ir savstarpēja uzticēšanās un uzticamība, kas ļauj visām dalībvalstīm īstenot savus pienākumus.
Ir virkne tādu jautājumu, ko mēs risinām šajā ziņojumā (tagad es, protams, neaplūkošu tos visus šeit) un kas attiecas uz palīdzības sniegšanas kvalitāti saistībā ar patvēruma sistēmu, ietekmi uz attiecīgajām personām un Dublinas II regulas vispārējo efektivitāti. Kādas problēmas tā rada atsevišķām dalībvalstīm? Vai mēs ceram kaut ko panākt un pārāk daudz vēlamies vienkāršot salīdzinājumā ar jautājuma sarežģītību?
Runājot par palīdzības sniegšanas kvalitāti, mēs zinām, ka dalībvalstu starpā pastāv ārkārtīgi daudz variāciju, kā iespējams rūpīgi un taisnīgi izskatīt prasības par aizsardzību. Tas ir netaisni attiecībā uz konkrēto personu un citām dalībvalstīm. Patiesībā, palūkojoties uz vienu vai divām Eiropas Savienības dalībvalstīm un pieņemot, ka esat patvēruma meklētājs, kas ir patiesi nobijies par savu dzīvību un lūdz patvērumu vienā vai divās no šīm valstīm, jūsu uzvedība būtu vērtējama kā pašnāvnieciska, jo izredzes uz šāda lūguma atzīšanu būtu ļoti mazas un tādējādi būtu ļoti liela iespēja, ka jūs nosūtītu atpakaļ.
Tādēļ mēs kā komiteja esam vienisprātis un vēlamies panākt, lai pret tām dalībvalstīm, kas šajā saistībā nepilda savas saistības, veiktu sistemātiskus pasākumus. Vairums komitejas locekļu vēlas arī apturēt Dublinas sistēmā paredzēto patvēruma pieteikuma iesniedzēju nosūtīšanu uz šādām dalībvalstīm, kamēr nepilnības nav novērstas; tomēr šajā saistībā ir iesniegts grozījums, par kuru mēs balsosim rītdien.
Runājot par attiecīgajām personām, mēs vēlamies panākt skaidru uzlabojumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanas procesa kvalitāti un saskaņotību. Mēs vēlamies panākt, lai prasības izskata pilnīgi un procedūras netiek slēgtas tehnisku aspektu dēļ (mūsu ziņojuma 11. punkts). Mēs vēlamies, lai personām, uz kurām attiecas Dublinas regula, sniegtu skaidru informāciju; mēs arī vēlamies palielināt ģimeņu apvienošanās iespējas un tādēļ izstrādāt plašāku ģimenes definīciju - lai gan es zinu, ka arī šajā saistībā ir iesniegts grozījums - tādējādi ļaujot, piemēram, nepilngadīgo nosūtīt dzīvošanai kopā ar savas ģimenes locekli Eiropas Savienībā, pat ja šī persona ir māsīca vai brālēns, nevis brālis vai māsa.
Mēs vēlamies arī ieviest skaidri noteiktas procedūras saistībā ar nepilngadīgajiem, kurus drīkstētu nosūtīt tikai tāpēc, lai apvienotu ģimeni; šajās procedūrās jāietver pienācīga pārstāvība un pavadīšana, lai neviens bērns nepazustu pārbraukšanas laikā, kā tas diemžēl ir noticis vairākos gadījumos. Mēs arī lūdzam vairāk izmantot humāno klauzulu, piemēram, attiecībā uz īpaši neaizsargātām personām.
Mēs esam nobažījušies par iespējamo Eurodac paplašināšanu, kas atbilst citiem, ne tikai identifikācijas, mērķiem. Padome un Komisija tiks informēta par to, ka Parlaments šādus jautājumus uztver ļoti nopietni.
Runājot par problēmām - un es zinu, ka citi kolēģi vairāk pievērsīsies šim jautājumam -, cita starpā bažas mums rada tas, ka Dublinas II regula var radīt spiedienu uz dažām dalībvalstīm, kas sevi uzskata par galvenajiem punktiem, caur kuriem patvēruma meklētāji ieceļo Eiropas Savienībā. Tādēļ mēs lūdzam Komisiju izstrādāt priekšlikumus par tā sauktajiem sloga sadalīšanas mehānismiem, kas nav tikai finanšu mehānismi, bet nodrošina arī risinājumus dalībvalstīm un attiecīgajām personām.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Dublinas sistēmas piemērošanu novērtēja gan tehniski, gan politiski 2007. gadā uzsāktajās debatēs, kas tika risinātas saistībā ar Zaļo grāmatu par Eiropas kopējo patvēruma sistēmu.
Pamatojoties uz šīs dubultās novērtēšanas secinājumiem, Komisija ir plānojusi līdz šā gada beigām ierosināt grozījumus Dublinas un Eurodac regulās, vienlaikus saglabājot Dublinas sistēmas pamatprincipus. Tas tiek darīts, lai stiprinātu gan sistēmas efektivitāti, gan attiecīgo personu aizsardzību.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, man jāpateicas Parlamentam par to, ka ir uzsāktas šīs debates par turpmākajiem grozījumiem. Tās ir debates, kas, šķiet, būs konstruktīvas un, protams, intensīvas. J. Lambert kundze, Komisija piekrīt jūsu ziņojumā paustajām bažām attiecībā uz nepilnībām. Tā piekrīt secinājumiem, kam atbilstīgi Dublinas sistēmas veiksmīga īstenošana ir atkarīga no tā, vai ES līmenī izdosies vairāk saskaņot aizsardzības standartus. Tas ir veids, kā nodrošināt vienlīdzīgas iespējas uz aizsardzību visiem tiem patvēruma meklētājiem, kuri nosūtīti uz citām dalībvalstīm.
Mums vienlaikus ir vairāk jāsaskaņo dalībvalstu tiesību akti patvēruma jomā un jāpalielina praktiskā sadarbība, kā tas ir paredzēts Eiropas kopējās patvēruma sistēmas otrajā posmā.
Komisija ir paredzējusi efektīvāk noteikt procedūras un termiņus, kā arī uzlabot Eurodac datu bāzē ietverto datu kvalitāti un uzticamību.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es nevēlos pārāk daudz iedziļināties detaļās, bet - jā, mēs apsveram vairākus grozījumus. Tie, piemēram, paredz uzlabot patvēruma meklētājiem sniegto informāciju, palielināt apelācijas tiesību piemērošanas efektivitāti, nodrošināt, ka patvēruma meklētāju aizturēšana nenotiek patvaļīgi, noprecizēt tos nosacījumus un procedūras, kas jāievēro saistībā ar humānās klauzulas piemērošanu, paredzēt vairāk garantiju nepilngadīgajiem bez pavadības, kā arī paplašināt patvēruma meklētāju vai alternatīvās aizsardzības saņēmēju tiesības uz ģimenes apvienošanos.
Lai gan par spīti visam Dublinas sistēmas novērtējums bija pozitīvs, taisnība ir arī tā, ka šī sistēma ir radījusi papildu slogu atsevišķām dalībvalstīm, kurām ir ierobežotas uzņemšanas iespējas un apguves spējas, bet kuras tajā pašā laikā sava ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ ir pakļautas ievērojamam migrācijas spiedienam.
Komisija apsver iespēju īslaicīgi pārtraukt Dublinas noteikumu piemērošanu valstij, kurai ir pārāk liels slogs, kā arī izveidot patvēruma ekspertu grupas, pie kurām pēc palīdzības varētu vērsties šīs dalībvalstis, kurām kaut kādā ziņā ir radies pārāk liels slogs.
Komisija ņem vērā Parlamenta ziņojumā ietvertos nozīmīgos un konstruktīvos ieteikumus. Mēs nežēlosim savu pūliņus un veiksim visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai risinātu jautājumus, par kuriem bažas pauda Parlaments savā ziņojumā par Dublinas sistēmas darbību un ietekmi.
Paldies jums, J. Lambert kundze, dāmas un kungi! Es klausīšos jūsos ļoti uzmanīgi, jo esmu pārliecināts, ka patvēruma tiesību pilnveidošana ir svarīgs jautājums nākotnei, es teiktu - mūsu Eiropas koncepcijai, ar kuru saistībā mums jāsaglabā uzticība savām dižajām patvēruma sniegšanas tradīcijām.
Simon Busuttil
Šis tiesību akts ir jāpārskata. Mēģināšu paskaidrot, kāpēc tas ir jādara. Kad šis tiesību akts tika izdots, mērķis bija panākt, lai ikviens, kas meklē patvērumu, proti, lūdz aizsardzību, varētu saņemt prasīto tajā valstī, kurā šī persona ir nokļuvusi vispirms. Tas šķiet pamatoti, bet tad, kad tika izdots šis tiesību akts, neviens pat neiedomājās, jo īpaši attiecībā uz pēdējo laiku, ka daudzi cilvēki ies bojā, ieceļojot Eiropas Savienībā vai kādā dalībvalstī, ierodoties laivā, šķērsojot Atlantijas okeānu vai Vidusjūru, lai iekļūtu ES teritorijā. Šajā regulā nekad nekas tāds nebija paredzēts, bet tagadējā situācijā valstis ir spiestas laipni uzņemt šos cilvēkus, kuri ierodas ar kuģiem, nostādot tās ārkārtējā, sarežģītā un nopietnā situācijā. Man ir prieks dzirdēt komisāra J. Barrot izteikumus, proti, - viena no šīs regulas pārskatīšanas iespējām paredz īslaicīgi atcelt tās noteikumus, ja atklātos, ka valstīm ir radies neproporcionāli liels slogs. Tieši tas mums ir vajadzīgs; tas var būt šis risinājums vai ļoti labi funkcionējošs un solidaritātes principam atbilstīgs mehānisms, kas ļauj imigrantus, kuri ieceļo valstī, kur radies šāds slogs, nosūtīt uz citu ES dalībvalsti. Šī pārskatīšana noteikti ir jāveic, turklāt tas jādara iespējami drīzāk.
Martine Roure
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Dublinas sistēma ir jāizmanto, lai noteiktu par patvēruma pieteikuma izskatīšanu atbildīgo dalībvalsti, tomēr šī sistēma lielā mērā ir netaisnīga. Patvēruma meklētājus reizēm var nosūtīt atpakaļ uz dalībvalsti, kas, kā tas jau ir zināms, liegs patvērumu, lai gan dalībvalsts, kurā viņi atrodas, piešķirtu viņiem bēgļu statusu. Tā ir pirmā netaisnība.
Turklāt šī sistēma rada problēmu saistībā ar dalībvalstu solidaritāti. Mēs labi zinām, ka dalībvalstīm, kas atrodas pie ES ārējām robežām, ir lielāks slogs. Atgriežoties no Maltas, mēs pieprasījām apspriest Dublinas sistēmas principu. Mūsuprāt, tai dalībvalstij, kas ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, nav obligāti jābūt tai pašai valstij, kurā attiecīgā persona ieceļo vispirms. Izskatot pieteikumus, ir jāizmanto solidaritātes princips.
Mēs esam novērojuši nopietnas nepilnības, jo īpaši attiecībā uz aizsardzību nepilngadīgajiem bez pavadības. Mēs esam konstatējuši, ka dalībvalstis nepietiekami izmanto instrumentus, kas ļauj nepilngadīgajiem apvienoties ar savas ģimenes locekļiem, kuri atrodas kādā citā dalībvalstī. Mēs arī vēlamies panākt, ka nepilngadīgie var, piemēram, pievienoties savām tantēm un onkuļiem citā dalībvalstī, tādējādi nepametot viņus likteņa ziņā. Tādēļ mums ir jāpaplašina ģimenes koncepcija.
Visbeidzot mēs paužam nožēlu par gandrīz sistemātisko to personu aizturēšanu dažās dalībvalstīs, kas gaida Dublinas sistēmā paredzēto nosūtīšanu. Mēs vēlētos norādīt, ka šīs personas lūdz starptautisku aizsardzību un viņu pieteikumi vēl nav detalizēti izskatīti. Tādēļ pēc Dublinas II regulas novērtēšanas mums jāspēj novērst nopietnās nepilnības, kuras mēs konstatējām aizturēšanas centru apmeklēšanas laikā. Mēs apmeklējām vairākus aizturēšanas centrus, un man jāsaka, ka daži no šiem apmeklējumiem radīja zināmu riebumu.
Man jāatgādina, ka Dublinas regulas mērķis ir noteikt dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu. Šai regulai jānodrošina patvēruma sistēmas pieejamība un jāgarantē, ka dalībvalstis detalizēti izskata ikvienu patvēruma pieprasījumu.
Eiropas Savienība nedrīkst ignorēt savu atbildību attiecībā uz trešām valstīm. Tai jānodrošina aizsardzība saistībā ar patvēruma tiesībām.
Jeanine Hennis-Plasschaert
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pateikties referentei par šo viscaur līdzsvaroto dokumentu. Es nevēlos strīdēties par sīkumiem, aplūkojot dažas detaļas. Turklāt, ja mēs esam pilnīgi godīgi, šis novērtējums jau tagad ir diezgan novecojis.
Galvenā prioritāte (vismaz ciktāl tas attiecas uz Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupu) ir pielīdzināt pieejamos dalībvalstu datus vienam standartam. Vienīgi tad būs iespējams veikt labu, tādējādi efektīvu, novērtējumu. Dalībvalstīm patiešām jāīsteno šis uzdevums, vadību, protams, uzņemoties Eiropas Komisijai.
Ir svarīgi uzsvērt - un acīmredzami es paužu atšķirīgu viedokli no Martine Roure - ka, pamatojoties uz iegūto datu pārsūtīšanu, mēs nevaram secināt, ka Dublinas sistēma nozīmē neproporcionālu nosūtīšanas slogu tām dalībvalstīm, kas atrodas pie Eiropas ārējām robežām. Protams, šo valstu ģeogrāfiskā atrašanās vieta nozīmē ievērojamu slogu; to atzīmēja arī referente un komisāra kungs. Tieši tāpēc ALDE grupa visu šo laiku ir mēģinājusi pierādīt, ka kopā ar Dublinas sistēmu obligāti ir jāpiemēro sloga sadalīšanas mehānisms, turklāt ne tikai attiecībā uz finansiālajiem un materiālajiem resursiem, bet arī darbaspēku. Galu galā visas 27 dalībvalstis ir atbildīgas par to, kas notiek pie ES ārējām robežām.
Esmu arī ļoti ieintriģēta, komisāra kungs, un vēlos uzzināt, ko tieši jūs domājāt ar iespēju īslaicīgi atcelt noteikumus? Ko tas paredz? Vai tas nozīmē, ka patvēruma meklētājs var izvēlēties dalībvalsti, uz kuru viņš vēlas doties, ka viņš var brīvi izvēlēties doties uz šo valsti? Ja tas ir tā, tas nopietni apdraudētu Dublinas sistēmas politisko vēstījumu. Īsumā - tikai virzieties uz obligātās solidaritātes mehānismu, ko mēs jau visu šo laiku esam mēģinājuši panākt.
Visbeidzot, ja ES vēlas atgūt uzticamību, tad visās 27 dalībvalstīs ir jānodrošina piemērota un pastāvīga aizsardzība. Piemērotas kopējās patvēruma procedūras nozīmi un atbilstīgu statusu nav iespējams novērtēt pārāk augstu.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, J. Lambert ziņojumam vajadzētu mudināt mūs nopietni apspriest šo jautājumu. Ziņojumā aprakstītie fakti ir satraucoši. Lai gan Eiropas Komisija turpina nākt klajā ar jaunām iniciatīvām patvēruma un legālās migrācijas jomā, šķiet, ka šīs politikas īstenošanu nav iespējams kontrolēt. Izmaksu aprēķins, dati par patvēruma pieteikumiem un informācija par personas datu apstrādi - tie ir nepilnīgi dati. Manuprāt, tie ir satraucoši secinājumi. Ja Dublinas sistēma jau tagad nefunkcionē pienācīgi, kā gan tā darbosies saistībā ar jaunajām iniciatīvām migrācijas jomā? Vai Parlaments var paļauties uz Padomi un Komisiju, lai veiktu nopietnu darbu saistībā ar izmaksu aprēķinu? Vai tādā gadījumā personas datu aizsardzība tiks nopietni ņemta vērā?
Es labprāt uzzinātu, kādus secinājumus ir izdarījusi Padome pēc iepazīšanās ar J. Lambert ziņojumu. Man ir skaidrs, ka pagaidām Dublinas sistēma nav perfekta. Vai Padome var izpētīt, vai datu apmaiņa būs atbilstīga jaunajām iniciatīvām patvēruma un migrācijas jomā?
Stavros Lambrinidis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, patvēruma piešķiršanai paredzētā Dublinas II sistēma beidzot ir jāpārskata. Pirmkārt, tā īsti neatbilst Eiropas idejai - tā nenodrošina patiesu solidaritāti un atbalstu tām dalībvalstīm, kuras savas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ uzņem neproporcionāli lielu patvēruma meklētāju skaitu.
Otrs, turklāt svarīgāks, iemesls šādai pārskatīšanai ir tas, ka šāds neproporcionāli liels skaits bieži vien tiešā veidā apdraud humānisma principus un pienākumu, kas paredz ar cieņu izturēties pret cilvēkiem, kas ierodas pie mūsu robežām, meklējot aizsardzību.
Mēs zinām, ka dažkārt daudzas dalībvalstis nespēj pilnīgi izpildīt savus pienākumus, ko nosaka šī regula, vai - sliktākajā gadījumā - tās slēpjas aiz Eiropas solidaritātes trūkuma, lai attaisnotu pat ārkārtīgi lielus cilvēktiesību pārkāpumus, kuros vainojamas šo valstu iestādes.
Ar solidaritātes trūkumu nekādā gadījumā nav attaisnojama šāda prakse, piemēram, nepilngadīgo ieslodzīšana vai patvēruma pieteikumu masveida noraidīšana, pamatojoties uz politiskiem iemesliem. Tomēr mēs zinām arī to, ka citas dalībvalstis, kas nesastopas ar šādām problēmām, uzskata, ka tās ir izpildījušas savu humanitāro pienākumu, ja ir apsūdzējušas citas valstis. Taču - mēs neko nedzirdam par solidaritāti.
Tādējādi, īstenojot Dublinas II sistēmu, praksē dalībvalstis ir izvirzījušas daudzas apsūdzības un reaģējušas uz tām. Vienīgie īstie zaudētāji ir patvēruma meklētāji. Tādēļ īpaši svarīgi ir izveidot patiesi kopēju Eiropas patvēruma sistēmu.
Priekšsēdētājs
Šīs debates atsāks pēc debatēm par Gruziju.
