Kuģu droša un videi nekaitīga pārstrāde (debates) 
Priekšsēdētājs
- Darba kārtības nākamais punkts ir debates par mutisko jautājumu Komisijai, ko Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā Komisijai uzdeva Johannes Blokland par sarunām, kas notiks 2009. gada maijā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) vadībā par nosacījumiem, kā stāsies spēkā Konvencija par kuģu pārstrādi drošā un videi nekaitīgā veidā - B6-0224/2009).
Johannes Blokland
autors. - (NL) Priekšsēdētāja kungs! Pagājušā gada maija plenārsēdē Eiropas Parlaments pieņēma skaidru nostāju pret cilvēku pazemojošajām un videi kaitīgajām situācijām, kas saistītas ar kuģu demontāžu. Taču dažādās vietās Dienvidāzijas piekrastē joprojām sagriešanai lūžņos tiek demontēti ārkārtīgi lieli kuģi, un tas notiek apstākļos, kas ir gan videi kaitīgi, gan cilvēkiem pazemojoši. Piemēram, neviena no Bangladešas 36 demontāžas vietām neatbilst vides un drošības normām.
Labā ziņa ir tā, ka pirms nedēļas augstākā tiesa lika Bangladešas valdībai divu nedēļu laikā slēgt šīs demontāžas vietas. Tajā pašā laikā tā pati augstākā tiesa noteica aizliegumu ieiet Bangladešas teritorijā kuģiem, kuros ir bīstamas vielas. Turklāt Bangladešas vides ministram ir noteikts trīs mēnešu laikā sagatavot Bāzeles konvencijai atbilstošus noteikumus par kuģu demontāžu sagriešanai metāllūžņos.
Tie ir tieši tie paši svarīgie pasākumi, kurus Eiropas Parlaments aizstāvēja pagājušā gada rezolūcijā. Varētu pat piedot, ja kāds nodomātu, ka Bangladešas augstākā tiesa ir lasījusi mūsu rezolūciju. Es uzskatu šo tiesas lēmumu par svarīgu uzvaru cīņā pret iepriekš minētajām nepieļaujamajām metodēm. Ir svarīgi, lai Bangladešas valdība pienācīgi ievēro tiesas lēmumus. Tas attiecas ne tikai uz Bangladešu, bet arī uz citām Āzijas valstīm.
Es jau teicu, ka nepietiek tikai ar atsevišķu valstu centieniem. Nekavējoties ir vajadzīgs starptautisks kuģu demontāžas problēmas risinājums. Šā gada maijā Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) Honkongā rīko starptautisku konferenci, lai noslēgtu starptautisku nolīgumu par kuģu demontāžu sagriešanai metāllūžņos. Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijai ir jānodrošina skaidrs vēstījums Padomei un Komisijai attiecībā uz šīm sarunām, lai panāktu iespējami labāko rezultātu.
Attiecībā uz pagājušā gada rezolūciju ir svarīgi tai pievienot šādus piecus punktus. Pirmkārt, ir nepārprotami jāpasaka, ka metāllūžņos sagriežamie kuģi, kuros ir bīstamas vielas, ir jāuzskata par bīstamiem atkritumiem, un tādējādi uz tiem attiecas Bāzeles konvencija. Vides aizsardzības interesēs nav turpināt debates par definīcijām. Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu ierosinātais grozījums Nr. 1 zināmā mērā vājina šo nostāju, un tādēļ es to nevaru atbalstīt. Otrkārt, ir jāuzskata par nepieļaujamu kuģu nogādāšana uz sēkļiem, lai tos uz vietas demontētu. Treškārt, ir jāīsteno pasākumi - it īpaši attiecībā uz vienkorpusa tankkuģu norakstīšanu, - pirms ir beidzies pārāk ieilgušais ratifikācijas laiks. Ceturtkārt, ir atzinīgi jāvērtē demontāžas vietu sertifikācija. Piektkārt, ir jāturpina pasākumi, lai izveidotu obligātu finansējumu saistībā ar ražotāja atbildību, kā pagājušajā gadā norādīja Eiropas Parlaments. Tomēr šķiet, ka Eiropas Komisija pārdomā šo nostāju. Tādēļ es gribētu dzirdēt no komisāra Figel' kunga, ka Komisija joprojām ir gatava izveidot kuģu sagriešanas fondu.
Ar šo rezolūciju un pagājušā gada rezolūciju Eiropas Parlaments iezīmē skaidru virzību uz minētās problēmas risinājumu. Es atzinīgi vērtēju lielo atbalstu, ko šajā jautājumā parādīja Vides komiteja un Transporta un tūrisma komiteja. Es ceru, ka pēc diviem mēnešiem Honkongā Padome un Komisija tikpat saskaņoti centīsies noslēgt labu konvenciju, kas aizsargās drošības intereses, sabiedrības veselību un arī vidi. Es gribētu, lai komisārs Figel' mums pasaka, vai Eiropas Komisija izmantos šo noteikto kursu kā galveno vērtību sarunās SJO konferencē, un kādus pasākumus Komisija domā piemērot, lai nodrošinātu noslēgtās konvencijas savlaicīgu īstenošanu.
Ján Figel'
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Sākumā es gribētu pateikties Parlamentam par tā parādīto lielo interesi un par pastāvīgo uzmanību, kas pievērsta kuģu demontāžas jautājumam. Es gribētu pateikt īpašu paldies Blokland kungam.
Tas ir ļoti labs sākumpunkts turpmākajai rīcībai ES līmenī, lai nodrošinātu ES uzdevumu izpildi šīs starptautiskās problēmas risināšanā. Šie jautājumi ir arī savlaicīgi, ņemot vērā Bangladešas augstākās tiesas lēmumu, ko jūs nupat minējāt, un stāvokli šajā valstī. Šī lēmuma rezultātā divu nedēļu laikā tiks slēgti visi kuģu pārstrādes laukumi, jo tiem nav vides ministrijas atļaujas. Grafikā paredzētā bīstamo kuģu ievešana tiks aizliegta, un visi ievestie kuģi tiks iepriekš iztīrīti. Visbeidzot, Bangladeša sāks izstrādāt valsts tiesību aktus par kuģu demontāžu saskaņā ar Bāzeles konvenciju.
Tagad atļaujiet man atgriezties pie mājām tuvākas situācijas, atbildot uz jūsu jautājumiem.
Jūsu pirmais jautājums attiecas uz pludmales paņēmiena izbeigšanu - paņēmiena, kad savu laiku nokalpojušos kuģus demontē tieši pludmalē.
Es pievienojos jūsu bažām par nopietno apdraudējumu, ko šī metode rada cilvēku veselībai un videi. Mūsu stratēģijas ietekmes novērtējumā mēs izskatījām jautājumu par ES aizlieguma noteikšanu kuģu demontāžai pludmalē. Pastāv zināmas bažas par šāda aizlieguma efektivitāti, jo to varētu piemērot tikai kuģiem ar ES karogiem, un to varētu vienkārši un likumīgi apiet, nomainot karogu.
Mēs domājam, ka iedarbīgāk būtu vērst mūsu centienus uz to, lai tehniskās pamatnostādnes, ko pašlaik izstrādā SJO konvencijas atbalstam, tiešām garantētu drošu un videi draudzīgu kuģu pārstrādi. Šo pamatnostādņu izstrādē līdz šim panāktais progress tiešām ir ļoti daudzsološs. Jebkurā gadījumā, ir ļoti jāšaubās, vai tradicionālā pludmales metode atbildīs gaidāmajām pamatnostādnēm.
Attiecībā uz otro jautājumu ar prieku apstiprinu, ka Komisija ir cieši nolēmusi darboties virzībā uz efektīvu un drīzu Kuģu pārstrādes konvencijas transponēšanu ES tiesību aktos. Vides ĢD jau ir sācis vairākus pētījumus un strādā pie konvencijas galveno elementu ietekmes novērtējuma. Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir ārkārtīgi svarīgi parādīt savu vadošo lomu un augsto prioritāti, kādu mēs piešķiram šim jautājumam. Tas pamudinās trešās valstis ratificēt šo konvenciju un rezultātā paātrinās tās stāšanos spēkā.
Taču es pievienojos jūsu trešajā jautājumā paustajām bažām par to, cik svarīgi ir nekaitēt pašreizējam Kopienas acquis. Transponējot SJO konvenciju, mums ir jāsaglabā pašreizējās prasības attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām un vides aizsardzību. Tādēļ mēs savā pētījumā rūpīgi salīdzināsim SJO konvenciju ar mūsu Kopienas acquis. Un es vēlētos uzsvērt, ka mēs īpaši nodrošināsim, lai netiktu vājināta 2006. gada Atkritumu sūtījumu regula.
Pilar Ayuso
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Šis jautājums, kā paskaidroja Blokland kungs, ir uzdots īstajā laikā, ņemot vērās diplomātisko konferenci par kuģu pārstrādi, kas notiks maijā. Tādēļ es gribētu apsveikt Blokland kungu ne tikai ar šo jautājumu, bet arī ar sagatavoto rezolūciju.
Mēs, Tautas partija, atbalstām cīņu pret slikto praksi un metodēm, ko lieto saistībā ar kuģu sagriešanu metāllūžņos, un tādēļ mēs atbalstām Blokland kunga rezolūcijas priekšlikumu; taču daži punkti izraisa bažas.
Pirmkārt, tas ir 3. punkts - Blokland kungs to jau minēja, - kurā teikts, ka kuģi kopumā ir jāuzskata par bīstamajiem atkritumiem un tādēļ uz tiem attiecas Bāzeles konvencija. Mēs iesniedzām šī punkta grozījumu, jo tā interpretācija atšķiras gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, un mēs domājam, ka ir jāņem vērā Bāzeles konvencija un ka nedrīkst būt pretrunu ar to. Nākotnē ir jābūt starptautiskam nolīgumam par kuģu sagriešanu metāllūžņos, taču tas nosaka šī nolīguma piemērošanas detaļas.
Arī rezolūcijas priekšlikuma 14. punktā ir izteikts aicinājums izveidot finansēšanas sistēmu, kuras pamatā ir jūras pārvadājumu nozares obligātās iemaksas. Mums tiešām šķiet, ka pašlaik ir nedaudz par agru runāt par obligātām iemaksām, ja pagaidām vēl nav Starptautiskās Jūrniecības organizācijas lēmuma par šī finansējuma sistēmu, un man šķiet, ka arī Eiropas Komisijai nav skaidras atbildes uz šo jautājumu.
Visbeidzot, 15. punktā ir izteikts aicinājums Komisijai skaidri noteikt, ka valsts, kuras jurisdikcijā atrodas atkritumi, ir atbildīgā valsts. Mūsuprāt, šis jautājums nav jāizlemj Komisijai; tieši otrādi, mēs domājam, ka arī tas jāizlemj starptautiskā nolīgumā.
Ir svarīgi nosargāt atbilstību starp gaidāmo nolīgumu par kuģu pārstrādi un Bāzeles konvenciju par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, vienlaikus laikā ievērojot ne tikai Bāzeles konvenciju, bet arī spēkā esošos tiesību aktus.
Ján Figel'
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Paldies par komentāriem gan Ayuso kundzei, gan Blokland kungam, un jo īpaši par Blokland kunga nesavtīgo darbu. Kā jau iepriekš teicu attiecībā uz atkritumiem vai bīstamajiem atkritumiem, mums ir jānodrošina, lai konvencijas īstenošana pilnībā atbilstu nesen pieņemtajai Regulai (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem.
Attiecībā uz finansējumu - pašlaik nav fonda vai sistēmas. Mēs esam sākuši pētījumu, lai sagatavotu iespējamo variantu vai risinājumu, un drīz mēs sāksim šī jautājuma publisku apspriešanu. Tādēļ jūsu komentāri par demontāžas fonda izveidi ir un būs ļoti vēlami gan tagad, gan vēlāk.
Priekšsēdētājs
- Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2009. gada 26. martā.
