Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par:
jautājumu, uz kuru Komisijai jāatbild mutiski, par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu, ko iesniedza Silvia-Adriana Ţicău, Constanze Angela Krehl, Hannes Swoboda, Adrian Severin, Ivailo Kalfin, Karin Kadenbach, Olga Sehnalová, Rovana Plumb, Csaba Sándor Tabajdi, Evgeni Kirilov, Katarína Neveďalová, Vasilica Viorica Dăncilă, Daciana Octavia Sârbu, Ioan Mircea Paşcu, George Sabin Cutaş, Britta Thomsen, Corina Creţu, Claudiu Ciprian Tănăsescu, Ioan Enciu, Cătălin Sorin Ivan, Mario Pirillo, Kinga Göncz, Marc Tarabella, Françoise Castex, Victor Boştinaru, Inés Ayala Sender, Bogusław Liberadzki, Jo Leinen, Michael Cashman, Brian Simpson, Saïd El Khadraoui, Thijs Berman, Eider Gardiazábal Rubial, Ismail Ertug, Edit Herczog, S&D grupas vārdā; Michael Theurer, Vladko Todorov Panayotov, Renate Weber, Sophia in 't Veld, Jan Mulder, Gesine Meissner, Jorgo Chatzimarkakis, Catherine Bearder, Viktor Uspaskich, Wolf Klinz, Nadja Hirsch, Cristian Silviu Buşoi, Giommaria Uggias, Ramona Nicole Mănescu, Adina-Ioana Vălean, Hannu Takkula, Jürgen Creutzmann, Alexander Alvaro, Holger Krahmer, ALDE grupas vārdā; Reinhard Bütikofer, Michael Cramer, Eva Lichtenberger, Barbara Lochbihler, Heide Rühle, Elisabeth Schroedter, Isabelle Durant, Verts/ALE grupas vārdā; Peter van Dalen, Oldřich Vlasák, ECR grupas vārdā - B7-0013/2011);
jautājums, uz kuru Komisijai jāatbilst mutiski, par Donavas reģionam paredzēto ES stratēģiju, ko iesniedza Tamás Deutsch, Lambert van Nistelrooij, Danuta Maria Hübner, Marian-Jean Marinescu, Iosif Matula, Andrey Kovatchev, János Áder, Zoltán Bagó, Kinga Gál, Béla Glattfelder, András Gyürk, Ágnes Hankiss, Lívia Járóka, Ádám Kósa, Csaba Őry, Ildikó Gáll-Pelcz, György Schöpflin, László Surján, József Szájer, Edit Bauer, Alajos Mészáros, Csaba Sógor, László Tőkés, Iuliu Winkler, Elisabeth Jeggle, PPE grupas vārdā - B7-0011/2011).
Silvia-Adriana Ţicău
Priekšsēdētāja kungs! Komisija 2010. gada 8. decembrī publicēja Eiropas Savienības stratēģiju Donavas reģionam un ar to saistīto rīcības plānu, ko Eiropadome pieņems Eiropas Savienības Ungārijas prezidentūras laikā.
Eiropas Parlaments ir palīdzējis izstrādāt šo stratēģiju, gan 2010. gada 20. janvārī pieņemot rezolūciju, gan arī organizējot Donavas reģiona forumu, un arī turpmāk tas būs aktīvs partneris stratēģijas īstenošanā un atjaunināšanā.
Eiropas Savienības stratēģija Donavas reģionam ir plašu konsultāciju rezultāts, kurās piedalījās vietējās, reģionālās un valsts iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības, akadēmiskās vides un uzņēmējdarbības sektora pārstāvji. Viņiem būs vēl lielāka nozīme stratēģijas īstenošanā. Stratēģijā vēlreiz apstiprināta mobilitātes un komodalitātes nozīme, kā arī nepieciešamība veikt ieguldījumus, uzlabojot navigāciju un starpsavienojumus, attīstot multimodālas ostas un izmantojot jaunās tehnoloģijas, lai uzlabotu Donavas ūdens kvalitāti un lai palīdzētu ātrāk likvidēt šķēršļus, kas traucē kuģu brīvai kustībai.
Ar Donavas reģionu saistīto TEN-T projektu pabeigšana, tūrisma un enerģētikas infrastruktūras attīstība, dabas katastrofu novēršana un to seku un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana, kā arī zināšanu apmaiņa kultūras un akadēmiskajā jomā reģionam nodrošinās labvēlīgu ieguvumu. Ņemot vērā Donavas reģiona ekosistēmu sarežģītību un bioloģisko daudzveidību, ir svarīgi, lai, ievērojot kopīgo paziņojumu par iekšzemes navigācijas attīstību un vides aizsardzību Donavas upes baseinā, būtu pieejams integrētu projektu īstenošanas grupu atbalsts un abām pusēm izdevīgi risinājumi, gan lai uzlabotu navigāciju, gan arī lai nodrošinātu vides aizsardzību.
Mēs atzinīgi vērtējam prioritāro jomu koordinatoru iecelšanu amatā 3. februārī un aicinām viņus izstrādāt darba programmas un noteikt nepieciešamos finanšu līdzekļus, kā arī uzlabot sadarbību valstu un reģionu starpā, lai mēs jau tuvākajā laikā varētu turpināt stratēģijas īstenošanu. Dalībvalstis var pārskatīt savas darbības programmas un novirzīt neizmantoto finansējumu prioritārajiem projektiem, kas saistīti ar Donavas reģionu. Turklāt nākamā daudzgadu finanšu plāna noteikumos jāiekļauj īpaši nosacījumi attiecībā uz makroreģionālajām stratēģijām.
Priekšsēdētāja kungs, nobeigumā vēlos teikt, ka, ņemot vērā Melnās jūras un Ziemeļjūras (Reina-Mainas kanāls-Donava) savienojumu, mēs aicinām Eiropas Savienības stratēģiju Donavas reģionam paplašināt, iekļaujot tajā arī Melnās jūras reģionu.
Ramona Nicole Mănescu
Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienības stratēģija Donavas reģionam ir integrēta stratēģija, kas apvienos dažādas Eiropas politikas jomas, liekot uzsvaru uz galvenajām problēmām, kas ietekmē visu makroreģionu. Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas mērķis ir uzlabot kravu pārvadājumus, paplašinot kuģojamo kanālu, attīstīt pilsētas Donavas krastos, palielinot ostu jaudu, un attīstīt nepieciešamos terminālus un atbilstīgu infrastruktūru, kas veicinās multimodālus pārvadājumus, kā arī uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu pieeju Eiropas finansējumam.
Es vēlos uzsvērt Donavas reģiona valstu savā ziņā īpatnējo savstarpējo ekonomisko atkarību un investīciju nozīmi ne tikai IKT jomā, bet arī mazo un vidējo uzņēmumu un to pētniecības struktūrvienību attīstībā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un efektivitāti un veicinātu ekoloģiskās ekonomikas attīstību. Ja mēs vēlamies panākt ekonomikas izaugsmi un radīt darbavietas dalībvalstīs, kuras robežojas ar Donavas reģiona valstīm, mums jānodrošina priekšnosacījumi šīs stratēģijas veiksmīgai īstenošanai, ne tikai iesaistot vietējās iestādes, bet arī veidojot valsts un privāto partnerību.
Dalībvalstīm jānosaka prioritārās attīstības jomas un savlaicīgi jāizstrādā atbilstīgi projekti, nodrošinot, ka tie ir integrēti projekti, kas īstenojami, izmantojot visus pieejamos Eiropas fondus un jo īpaši reģionālās sadarbības iespējas. Saistībā ar to es uzskatu, ka ir būtiski, lai mēs zinātu, kāds ir Eiropas Komisijas precīzs rīcības plāns attiecībā uz šīs stratēģijas īstenošanu un saistībā ar to pieņemtais pārvaldības modelis.
Elisabeth Schroedter
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Visaptveroša stratēģija Donavas reģionam, kas apvieno visus attiecīgos reģionus, to iedzīvotājus un dalībvalstis, ir liels atbalsts, un tā piedāvā ārkārtīgi lielas iespējas visa upes reģiona ilgtspējīgai attīstībai. Ir iespējama ekonomisko un ekoloģisko aspektu racionāla līdzsvarošana, kas norādīs turpmāko virzienu. Sociālās problēmas ir risināmas kopā. Visa upes reģiona bioloģisko un kultūras daudzveidību var veiksmīgi izmantot kopīgos tūrisma projektos. Taču būtiskākais aspekts ir tas, ka šādai sadarbībai galvenokārt jābūt vērstai uz iznīcinošo plūdu novēršanu. Mēs visi labi atceramies gadus, kad daudzās reģiona vietās valdīja trūkums un bēdas. Tieši tāpēc ir svarīgi, lai reģioni upes augštecē un lejtecē sadarbotos, īstenojot kopīgu Eiropas Savienības stratēģiju Donavas reģionam, kuras mērķis ir saglabāt upes dabiskumu.
Taču tas nenozīmē, ka inovācija un progress tiek atstāti novārtā. Galu galā, var taču mācīties no pagātnes kļūdām, nevis atkārtot tās. Tāpēc kuģi jāpielāgo upei, nevis otrādi. Šajā jomā mēs varam izmantot ārkārtīgi lielas iespējas, jo mums ir nepieciešamā tehniskā pieredze un reģionam piemīt milzīgs potenciāls. Tādējādi var tikt īstenota vērienīga inovācijas un pasaules līmeņa tirdzniecības stratēģija visam upes reģionam.
Šai sakarībā, manuprāt, ir svarīgi arī, lai Eiropas Parlaments savā rezolūcijā labotu vienu punktu - tāpat kā Baltijas jūras reģionā, arī Donavas reģionā jau ir noslēgts būtisks starptautisks nolīgums par sadarbību ar upi saistītos jautājumos; šis nolīgums ir vienošanās, un, pamatojoties uz to, ir izstrādāts šis kopīgais paziņojums, saskaņā ar kuru ir atļauts veikt pasākumus upes saglabāšanai, vienlaicīgi attīstot to kā kuģu ceļu. Ir ļoti svarīgi, lai Komisija nepārkāptu šo robežu.
Lai to nodrošinātu, mums vajadzīgi neatkarīgi speciālisti un, kas ir būtiskākais, pārredzamība. Baltijas jūras reģionā gūtā pieredze apliecina, ka pārredzamībai un vietējo iedzīvotāju līdzdalībai ir galvenā nozīme, lai nodrošinātu plašu atbalstu upes baseina teritorijā veiktajiem pasākumiem, lai mēs varam veikt savu darbu, domājot par nākamajām paaudzēm, un lai šāda uz sadarbību vērsta pieeja būtu veiksmīga.
Būtu patiešām saprātīgi šīs stratēģijas īstenošanā izmantot pieejamos fondus un izvērtēt visu sākotnēji iecerēto pasākumu piemērotību, kā arī iespēju veikt korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu racionālu, ekoloģiski un ekonomiski līdzsvarotu sadarbības un visa Donavas reģiona attīstību.
Oldřich Vlasák
Priekšsēdētāja kungs! Makroreģionālās stratēģijas, pirmkārt un galvenokārt, ir politisks instruments un viens no iespējamajiem reģionālās sadarbības veidiem. Tiem jābūt instrumentam, kas nodrošina iespēju efektīvi izmantot attiecīgās iniciatīvas, programmas, finanšu instrumentus, sadarbības platformas un iestādes. Makroreģionālajām stratēģijām jānodrošina arī pamats Savienības un tā iekšējā tirgus labākai darbībai, kā arī platforma korporatīvo sakaru veidošanai. Tām jāpalīdz racionalizēt un labāk strukturēt pieeju piedāvājumu konkursiem - šis jautājums ir aktuāls Eiropas lielajām pārrobežu ģeogrāfiskajām vienībām. Turklāt gan piedāvājumu konkursiem, gan arī instrumentiem jābūt skaidri noteiktiem.
Mūsu grupa - Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa - uzskata, ka ir būtiski makroreģionālo stratēģiju koncepciju ES līmenī izmantot strukturēti un sistemātiski attiecībā uz citām politikas jomām. Tāpēc ieteicams izvēlēties stratēģisku pieeju šim jautājumam, jo īpaši attiecībā uz stratēģiju skaitu un projektu koncentrāciju un veidu un administrēšanu.
Mēs atbalstām makroreģionālo stratēģiju koncepciju, tostarp arī Donavas reģiona stratēģiju, ar nosacījumu, ka Padome turpinās sekot līdzi apstiprinātajiem principiem - tā dēvētajām "trīs neitralitātēm”: budžeta un finanšu neitralitāte, likumdošanas neitralitāte un iestāžu neitralitāte.
Jautājums par makroreģionālo stratēģiju nozīmi un nākotni var būt saistīts ar debatēm par Eiropas fondu turpmāku izmantošanu, taču mēs uzskatām, ka nevajadzētu paplašināt šodienas debates līdz apspriedei par kohēzijas politikas turpmāko arhitektūru un finansējuma, kas paredzēts atsevišķām valstīm, iespējamo sadalījumu nākamajā finanšu plānā. Makroreģionālajām stratēģijām nevajadzētu ietekmēt kohēzijas politikas nākotnes arhitektūru, izņemot pārvalstisko sadarbību, vai finansējuma sadalījumu konkrētiem mērķiem.
Tamás Deutsch
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Par ko tieši mēs runājam, apspriežot Eiropas stratēģiju Donavas reģionam un minot Donavas reģionu? Šis reģions apvieno 14 Eiropas valstis un 115 miljonus Eiropas iedzīvotāju. Iespējams, nav pārspīlēti teikts, ka Eiropas stratēģija Donavas reģionam ir nākotnes stratēģija - ne tikai Centrāleiropas nākotnes stratēģija, varbūt pat ne Eiropas Savienības nākotnes stratēģija, bet Eiropas nākotnes stratēģija plašākā nozīmē. Šī stratēģija nav tikai aicinājums atskatīties vēsturē un centieni risināt problēmas, ko esam paņēmuši līdzi no pagātnes, bet tā ir mēģinājums veidot sadarbību, kas ļautu risināt nākotnes problēmas. Izstrādājot stratēģiju Donavas reģionam, mēs izmantojām metodi, kas pēdējo reizi tika pielietota pirms ilga laika un kas, iespējams, patiešām ļāva mums tuvināt Eiropas Savienību un Eiropas Savienības iniciatīvu Eiropas iedzīvotājiem, jo Komisijai vajadzēja daudz laika, lai, uzklausot patiešām lielu skaitu ieinteresēto personu un ņemot vērā viņu viedokli, izstrādātu savu koncepciju, kas tika paziņota pagājušā gada decembrī.
Ļoti būtisks aspekts ir arī tas, ka Donavas reģiona valstis un reģionus, kā arī iedzīvotājus smagi skārusi krīze - ekonomikas un finanšu krīze, tāpēc stratēģijai Donavas reģionam jābūt stratēģijai, kas palīdzētu atlabt no krīzes, un tās prioritātei katrā ziņā jābūt mērķim palielināt nodarbinātību. Manuprāt, mēs visi šeit Eiropas Parlamentā varam izteikt atzinību pieejai, kuru izmanto Eiropadomes pašreizējā prezidentūra - Ungārijas prezidentūra, kas uzskata, ka Donavas reģiona attīstības un labklājības veicināšanas stratēģija, no vienas puses, un stratēģija apdzīvojamam Donavas reģionam, no otras puses, ir ārkārtīgi nozīmīga. Ņemot to vērā, lai īstenotu sadarbības stratēģiju, ir būtiski panākt, lai mūsu rīcībā būtu ES fondi, kurus stratēģijas Donavas reģionam īstenošanā iesaistītās dalībvalstis vēl nav izmantojušas savas kohēzijas politikas īstenošanai.
Johannes Hahn
Priekšsēdētāja kungs! Komisija ir optimistiski noskaņota. Tāpēc mēs ar lielu prieku ķērāmies pie uzdevuma izstrādāt stratēģiju attiecīgajiem reģioniem un dalībvalstīm. Mēs esam iepazīstinājuši ar stratēģijas projektu, lai būtiski pastiprinātu sadarbību reģionu un dalībvalstu starpā un lai uzlabotu to iedzīvotāju dzīves līmeni. Panākta vispārēja vienprātība attiecībā uz stratēģijas prioritātēm, proti, mobilitāte, vide un tās uzlabošana un labklājības līmeņa paaugstināšana.
Es esmu gandarīts, ka Parlaments ir vairākkārt apstiprinājis un atbalstījis šajā jaunajā makroreģionālajā stratēģijā izmantoto integrēto pieeju. Kā apliecina arī stratēģija Baltijas jūras reģionam, būtiska ir visu vietējā, valsts, reģionālā un arī Eiropas līmeņa iesaistīto dalībnieku aktīva līdzdalība. Tomēr arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, uzņēmējiem un citiem dalībniekiem ir jāsniedz savs ieguldījums. Šķiet, ka Donavas reģionā to ir izdevies panākt. Šajā gadījumā ir vajadzīga patiesi ilgtspējīga attīstība. Tāpēc, piemēram, trīs no vienpadsmit prioritārajām jomām ir saistītas ar ūdens kvalitātes uzlabošanu, vides aizsardzību un riska pārvaldību un ekoloģiski pamatotiem plūdu novēršanas pasākumiem ne tikai Donavas upes baseinā, bet arī tās pieteku baseinos.
Šajā gadījumā mums tiek dota neticama iespēja. Neaizmirsīsim, ka no visām upēm Donava ir uzskatāma par savā ziņā starptautisku upi. Šīs upes krastos atrodas desmit valstis. Uz Zemes nav citu upju, kuras krastos atrastos tik daudz valstu. Tāpēc ir ļoti svarīgi izvērtēt iestāžu sadarbības iespējas un iespējas veidot jaunas iestādes, jo īpaši ņemot vērā to, ka šī makroreģionālā stratēģija aptver astoņas ES dalībvalstis un sešas trešās valstis.
Attiecībā uz finansējumu vēlos norādīt, ka ir būtiski izmantot jau pieejamos resursus. Šai sakarībā pašreizējais programmu plānošanas periods piedāvā daudzas iespējas. Ir svarīgi saprātīgi apvienot darbības programmas, lai varētu vienlaicīgi veikt darbu saistībā ar vairākiem projektiem, kas īstenojami tikai reģionu līmenī. Daudzās apspriedēs - gan daudzpusējās, gan arī divpusējās - es aicinu sākt gatavoties finansējuma pieteikumu iesniegšanas nākamajai kārtai, izvērtējot, kurus projektus var īstenot kopīgi un cik lieli finanšu līdzekļi būs vajadzīgi.
Svarīgi ir arī tas, lai reģionā tiktu izmantoti pieejamie papildu resursus, piemēram, EUR 30 miljardi, ko trīs gadu laikposmam piedāvā Eiropas Investīciju banka. Es esmu pārliecināts, ka šodien mēs tomēr varēsim tieši izskatīt vienu vai divus no šiem būtiskajiem jautājumiem. Savukārt Komisija apņemas uzraudzīt un atbalstīt šo stratēģiju, kas attīstījusies augšupejošā virzienā. Tiks izveidota augsta līmeņa visu dalībvalstu pārstāvju grupa, kurai regulāri tiks iesniegti progresa ziņojumi. Tiks organizēta konference paveiktā izvērtēšanai, sagatavoti ziņojumi un veikti citi pasākumi. Un svarīgākais ir tas, ka tiks izstrādāts rīcības plāns, paredzot īpašus pasākumus un termiņus, un ir ļoti būtiski sniegt atbalstu šo jautājumu risināšanā.
Nobeigumā vēlos aicināt jūs kā vietējo kopienu pārstāvjus nodrošināt, ka daudzie pasākumi, kas jau ir izskatīti, izvērtēti un šodien apstiprināti, patiešām tiktu īstenoti, lai visi mūsu kopīgie centieni patiešām nestu augļus.
Marian-Jean Marinescu
Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto dokumentu un atbalstīs tā apstiprināšanu Ungārijas prezidentūras laikā. Mēs uzskatām, ka būtībā saistībā ar efektīvu stratēģijas īstenošanu ir jāievēro trīs priekšnosacījumi - prioritāšu un kopējo projektu saraksta izstrāde, koordinācija Komisijas līmenī un atbilstīgs finansējums, lai mēs varētu sasniegt mūsu mērķi.
Kāpēc ir vajadzīgs prioritāšu saraksts? Šādam sarakstam - kopīgi īstenojamo projektu sarakstam - jābūt pieejamam visām iesaistītajām valstīm, lai veicinātu reģiona ekonomisko attīstību un vienlaicīgi arī padarītu to pievilcīgāku. Visiem partneriem jāīsteno šie skaidri noteiktie projekti, kuriem būs noteiktas kopīgas prioritātes un kurus vienlaicīgi īstenos visi iesaistītie dalībnieki. Nākamais aspekts ir koordinācija. Eiropas Savienības gūtā pieredze saistībā ar stratēģiju Baltijas jūras reģionam apliecina, ka vajadzīga atbilstīga koordinācijas sistēma ES līmenī, lai nodrošinātu stratēģijas saskaņotu īstenošanu. Koordinācijas sistēmai nevajadzētu skart reģionālā un vietējā līmenī piešķirto atbildību, bet gan nodrošināt attiecīgo prioritāšu īstenošanu.
Jānorāda, ka nav vajadzīgs lielāks finansējums, jaunas iestādes vai jauni tiesību akti. Taču ir vajadzīga stratēģija, kuras pamatā būs kopīgas prioritātes, laba koordinācija un efektīvs finansējuma izlietojums. Šis plāns ir jāīsteno, un resursi, kas jau piešķirti strukturālajām programmām, jāpapildina, piesaistot iesaistīto valstu finansējumu un izmantojot iespēju pārdalīt citiem mērķiem piešķirto, taču neizlietoto finansējumu.
Komisāra kungs, jūs esat ierosinājis vienoties par nākotnes kohēzijas politiku. Iespējams, jums vajadzētu atkārtot šo aicinājumu arī attiecībā uz stratēģijas Donavas reģionam īstenošanu.
Csaba Sándor Tabajdi
Priekšsēdētāja kungs! Laimīgā kārtā atbildīgais komisārs ir Hahn kungs. Arī viņš ir no valsts Donavas krastos. Lai panāktu vienpadsmit politikas jomu saskaņotību, gan Ungārijas prezidentūru, gan arī Eiropas Komisiju gaida liels darbs. Komisāra kungs, kolēģi deputāti! Noteikto prioritāšu ir pārāk daudz. Kā gan mēs spēsim nodrošināt līdzsvaru un dažādo prioritāšu saskaņotību? Es nejautāju tāpēc, ka šaubītos, - arī es vēlos, lai šī stratēģija tiktu veiksmīgi īstenota, un šīs stratēģijas būtiskākais pozitīvais aspekts ir tas, ka tā aicina un pat piespiež Donavas reģiona valstis sadarboties jomās, kurās nereti sadarbība nav bijusi. Taču vienlaicīgi rodas jautājums, vai ir iespējams saskaņot Donavas stratēģijā noteiktos reizēm pretrunīgos mērķus, piemēram, uzlabot ūdens kvalitāti un vides situāciju, navigāciju un energopatēriņu vai veicināt ekotūrismu? Tāpēc pēc stratēģijas pieņemšanas jūnijā Komisijai būs jāveic liels darbs, lai panāktu vienprātību 11 valstu starpā un 11 politikas jomu saskaņotību.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
Priekšsēdētāja kungs! Stratēģiju Donavas reģionam Ministru padome apstiprinās aprīlī. Tas ir vēstījums sabiedrībai, ka nav šķēršļu tās īstenošanai.
Taču praksē Eiropas Savienības dalībvalstis un trešās valstis šajā reģionā sastopas ar daudzām faktiskās īstenošanas un koordinācijas problēmām ne tikai saistībā ar prioritātēm, bet arī finansēšanas mehānismiem, finansējuma piešķiršanu, pārskatatbildību un īstenošanas uzraudzību. Tas jo īpaši attiecas uz lieliem pārrobežu infrastruktūras projektiem.
Manuprāt, Komisijai rūpīgi jāizvērtē jautājums par uzraudzību, ko veic projektiem, kas tiek īstenoti saskaņā ar Donavas stratēģiju, pievēršot uzmanību ne tikai finanšu disciplīnai, bet arī termiņu ievērošanai, līgumsaistību izpildei un rezultātu kvalitātei. Jānosaka skaidra atbildība attiecībā uz uzņemto saistību izpildes uzraudzību un problēmu paziņošanas, analīzes un risināšanas kārtību.
Vēl viens būtisks jautājums ir stratēģijas īstenošanas rezultātu paziņošana un publicēšana. Pārredzamība un pieeja informācijai projektu īstenošanas gaitā ir īpaši nozīmīga gan projektu koordinatoriem un darbuzņēmējiem aktuālo iekšējo administratīvo procesu īstenošanā, gan arī Eiropas Savienības iedzīvotājiem.
Pirms stratēģijas izstrādes mēs organizējām plašas apspriedes un konsultācijas par jautājumiem, kas saistīti ar prioritātēm un stratēģijā paredzētajiem projektiem. Tādējādi tika palielināta Eiropas Savienības interese par šiem projektiem. Kā sabiedrība tiks informēta par stratēģijas īstenošanas progresu vai citiem aspektiem un kādi sabiedriskās uzraudzības mehānismi ir paredzēti? Uz šo jautājumu jārod atbilde arī Eiropas līmenī.
Tieši tāpēc es uzskatu, ka ir jāturpina debates un informācijas kampaņas. Ir jāsaglabā sabiedrības līdzdalība šajā vērienīgajā Eiropas projektā, kuru mēs visi vēlamies redzēt īstenotu.
Barbara Lochbihler
Priekšsēdētāja kungs! Ir svarīgi, lai šīs stratēģijas izstrāde būtu atklāts process, un ir svarīgi nepieļaut, ka daži ietekmīgi dalībnieki diktē noteikumus. Tas nozīmē, ka mums arī jāmeklē risinājumi interešu konflikta novēršanai. Visus ūdensceļa attīstības veidus nav iespējams saskaņot ar mērķi aizsargāt Donavas reģiona unikālo dabas mantojumu. Ir jāizmanto mums pieejamās tehniskās iespējas un jāpielāgo kuģi upei, nevis otrādi.
Es runāju par Donavas posmu, kurā tā brīvi plūst cauri Bavārijai. Manuprāt, mums stingri jākritizē fakts, ka Komisijas paziņojumā nav paredzēts izmantot risinājumu, kas ir gan tehniski iespējams, gan arī ekoloģiski nekaitīgs. Atšķirībā no līdz šim izvirzītajiem ieteikumiem, Komisija tagad atbalsta attīstības virzienu, kas nodrošinās, ka pēc 2015. gada visu gadu pa upi varēs kuģot 4B tipa kuģi. Šā mērķa īstenošana neizbēgami izraisīs konfliktu, lai gan no tā varētu izvairīties, ja tiktu panākta vienošanās par pašreizējo tehnisko iespēju izmantošanu, vienlaicīgi aizsargājot dabisko vidi. Šā būtiskā lēmuma pieņemšana jānovērš par katru cenu.
Nobeigumā es aicinu ES stratēģiju par romu integrāciju saistīt ar stratēģiju Donavas reģionam. Tas būtu jāatspoguļo arī Parlamenta rezolūcijā.
Jaroslav Paška
Priekšsēdētāja kungs! Pagājušā gada beigās Eiropas Komisija iepazīstināja ar paziņojumu "Rīcības plāns Eiropas Savienības stratēģijai Donavas reģionam”. Paziņojuma 2.1. punktā izklāstīti veicamie uzdevumi un arī iespējas, ko iesaistīto valstu kopīga koordinēta pieeja var nodrošināt šā reģiona attīstībai.
Viena no šīm iespējām ir Donavas ūdensceļa izmantošanai efektīviem un ekoloģiski nekaitīgiem preču pārvadājumiem. Mēs zinām, ka upes pašreizējā pārvadājumu jauda ir daudz zemāka par faktiski iespējamo. Turklāt, ņemot vērā ieceri būvēt platsliežu dzelzceļu preču pārvadājumiem no Vladivostokas cauri visas Āzijas, Kaspijas jūras reģiona, Krievijas, Ukrainas teritorijai līdz ostai Vīnē, Bratislavas tuvumā, Donavas ūdensceļa nozīme noteikti būtiski pieaugs. Tāpēc es uzskatu, ka, lai atjaunotu un veicinātu reģiona ekonomikas izaugsmi, ir vēlreiz jāpārskata paredzētie projekti ekoloģiskas ūdens infrastruktūras attīstībai, tādējādi ne tikai mazinot applūšanas risku un sekas, bet arī uzlabojot upes kuģojamību un vienlaicīgi ražojot lētu, videi draudzīgu elektrību no atjaunojamiem avotiem. Attīstot šādu infrastruktūru, noteikti ir lietderīgi arī mobilizēt pašreizējo neizmantoto finansējumu, jo īpaši Kohēzijas fonda finansējumu, ja vien mūsu rīcībā ir šā uzdevuma veikšanai piemēroti mehānismi.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Tas ir pozitīvi, ka mēs paātrinām Donavas stratēģijas pieņemšanu. Mēs zinām, ka šajā reģionā ir lielas problēmas - vides problēmas, nogāžu erozija, ūdens sliktā kvalitāte, turklāt, un tas ir būtiski, mēs nepietiekami izmantojam iespējas, kādas šis reģions piedāvā iedzīvotājiem un uzņēmumiem.
Kā Nīderlandes pārstāvis šajā Parlamentā es zinu, ka mēs izmantojām līdzīgu pieeju attiecībā uz Reinu. Ūdens kvalitātes uzlabojumi, transporta sistēmas darbība un tūrisms, kā arī lauksaimniecība ir savstarpēji savienojami. Ja netiek noteikti pretēji mērķi, integrēta pieeja var būt patiešām lietderīga.
Tagad es pievērsīšos tiesiskajam pamatojumam. Tiesiskais pamatojums teritoriālās kohēzijas veicināšanai ir noteikts Līgumā. Šie jaunie noteikumi sniedz iespēju veidot veiksmīgu sadarbību četrpadsmit iesaistīto dalībvalstu starpā un aiz to robežām. Instrumenti, kas paredzēti kohēzijas politikas trešajā mērķī, ir lielisks pamatojums, jo tie aptver vietējās pašvaldības, uzņēmumus un iedzīvotājus. Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) šai stratēģijai saka "jā” ar nosacījumu, ka tiek ievēroti minētie trīs nosacījumi, kurus pirms brīža uzskaitīja komisārs, - "nē” jaunām struktūrām, "nē” jaunam tiesiskam pamatojumam un "nē” jauniem atsevišķiem fondiem. Taču "jā” pašreizējo fondu izmantošanai un "jā” Eiropas Investīcijas bankas finansējumam.
Makroreģioniem, kuru veidošana joprojām ir izmēģinājuma posmā, nevajadzētu sarežģīt administrēšanu Eiropā. Arī turpmāk sākuma punkts būs reģions vai dalībvalsts, un mēs efektīvāk izmantosim pieejamos naudas līdzekļus un instrumentus. Manuprāt, tādā veidā mēs spēsim patiešām efektīvi īstenot rīcības programmas, kas sniedz konsultācijas un palīdzību un ko atbalsta Eiropas Komisija.
Ņemot to vērā, mēs patlaban virzāmies uz priekšu attiecībā uz Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanu. Tā notiek bez aizķeršanās; tagad sāksim īstenot Donavas reģiona stratēģiju un pēc tam - Atlantijas okeāna piekrastes reģiona stratēģiju.
Šorīt es runāju ar Nīderlandes kapteiņu asociācijas "Schuttevaer” pārstāvjiem; viņi apgalvo, ka 10 % pārvadājumu pa Reinu nāk no Donavas. Mēs varētu pavisam vienkārši paaugstināt šo rādītāju, ja efektīvāk izmantotu šo plašo ūdensceļu starp Ziemeļjūru un Melno jūru. Ieguvēji būtu gan austrumi, gan arī rietumi!
Evgeni Kirilov
Priekšsēdētāja kungs! Donavas reģiona stratēģijas īstenošanai jākļūst par ilgstošu procesu un pašai stratēģijai - par instrumentu, kas nodrošina koordināciju starp partneriem, kuri saskaras ar līdzīgām problēmām. Tai jāpalīdz uzlabot kopīgo mērķu īstenošanu un jānodrošina rezultāti, kas skaidri jūtami mūsu pilsoņiem, kuri dzīvo šīs nozīmīgās Eiropas artērijas tuvumā un kuri, kā jau norādīja kolēģis, arī ir smagi cietuši pašreizējās krīzes laikā.
Ir ļoti būtiski, lai Donavas stratēģijas pamatā būtu augšupēja pieeja. Šī partnerība jāņem vērā, izstrādājot kohēzijas politikas turpmākos plānošanas dokumentus. Vietējo un reģionālo ieinteresēto personu aktīva līdzdalība ir pierādījums tam, ka tās atzīst stratēģijā paredzētās darbības un projektus par savām prioritātēm. Ar to es domāju faktisku līdzdalību procesā. Donavas reģiona valstu gatavība savās programmās paredzēt finansējumu kopīgiem mērķiem ir priekšnosacījums šo valstu mērķu veiksmīgai sasniegšanai, turklāt tām arī jāstiprina esošo pārrobežu programmu koordinācija. Tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, lai stratēģija kļūtu par labu reģionu sadarbības piemēru.
Olga Sehnalová
(CS) Priekšsēdētāja kungs! Donavas stratēģija ir otrā makroreģionālā stratēģija ar mērķi atbalstīt teritoriālo sadarbību reģionos, kuriem ir kopīgas iezīmes un problēmas.
Mēs noteikti piekrītam tam, ka galvenajam mērķim jābūt ilgtspējīgas attīstības, darbavietu un labklājības nodrošināšana Donavas reģionā. Pēc iespējas efektīvāk jāizmanto arī pašreizējie instrumenti un politika. Tāpēc es pilnībā atbalstu tā dēvēto "trīs nē principu” - "nē” nevajadzīgai birokrātijai, "nē” jaunām iestādēm un "nē” jaunam papildu finansējumam. Taču vienlaicīgi attiecībā uz šiem mērķiem rodas konkrēts jautājums Komisijai - kā jūs nodrošināsiet stratēģijas pienācīgu īstenošanu, ievērojot šos nosacījumus?
Reģionālajām un pašvaldību iestādēm sadarbībā ar brīvprātīgo jomas pārstāvjiem jāuzņemas īpaši svarīga loma, īstenojot subsidiaritātes principu. Šīm iestādēm efektīvi jāsadarbojas, un to darbība jāuzrauga un jāvērtē Komisijai. Stratēģijas īstenošana reglamentējama, izmantojot Komisijas rīcības plānu. Taču vai Komisija izstrādā arī saīsinātu un vieglāk saprotamu šā dokumenta versiju, lai iedzīvotājus un vietējās un reģionālās iestādes tieši informētu par šīs stratēģijas galvenajām praktiskajām priekšrocībām? Un pēdējais jautājums - vai ir saistība starp Donavas stratēģiju un jauno finanšu plānu 2014.-2020. gadam? Vai šie dokumenti nepārklājas?
Karin Kadenbach
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es vēlos no sirds pateikties par to, ka šodien šeit ieradāties. Jūs šodien uzskaitījāt vienpadsmit prioritātes, un viena no jūsu pirmajām piezīmēm bija "Komisija ir optimistiski noskaņota”.
Stratēģija Donavas reģionam patiešām ir augšupējs process. Dalībvalstīs un jo īpaši vietējās kopienās Donavas krastos šī stratēģija vienprātīgi tiek atzīta par ļoti būtisku.
Ieklausoties šodienas apspriedēs, kļūst skaidrs, kuri jautājumi mūs satrauc vairāk. Sadarbība kultūras jomā nav liela problēma - to izdosies īstenot. Donavas reģionam jau ir sena pieredze kultūras sadarbības jomā. Mūs satrauc ilgtspējības jautājums un apdraudējumi pašai Donavai.
Mēs šodien dzirdējām, ka mums jāattīsta Donava kā transporta ceļš, jo mēs - es runāju arī kā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas pārstāve - patiešām redzam to kā alternatīvu risinājumu ja ne CO2 emisiju samazināšanai, kas, iespējams ir pārāk vērienīgs mērķis, tad vismaz to palielināšanas ierobežošanai. Taču mēs atzīstam, ka var tikt apdraudēta visa Donavas upe.
Ja mēs uzskatām Donavu un tās pietekas par vienu lielu ekosistēmu, tad, manuprāt, šī stratēģija Donavas reģionam ir lieliska iespēja, lai gan, no otras puses, stratēģijas izstrādes posmā nepieciešama liela tālredzība.
Ir izskanējuši aicinājumi nodrošināt lielāku finansējumu, un, patiesi, finansiāls atbalsts būs vajadzīgs. Taču tieši jums un Komisijai, kā arī Parlamentam, protams, būs jānodrošina, ka visi šai sakarībā piesaistītie resursi patiešām tiek izmantoti, lai nodrošinātu Donavas, tās pieteku, mežu, sauso un mitro pļavu ekosistēmu saglabāšanu nākotnē. Tas ir būtisks priekšnosacījums, ja Eiropa vēlas attīstīties.
Šī stratēģija Donavas reģionam patiešām sniedz iespēju veikt ieguldījumus videi draudzīgā enerģijā un nodrošināt ilgtspējīgumu augšupējā virzienā. Pašreiz mēs varam izmantot sabiedrības, ieinteresēto personu un citu atbildīgo pušu entuziasmu. Kopā mums pēc iespējas labāk jāizmanto šī iespēja, jo šajā gadījumā mēs varam rādīt lielisku piemēru.
Ivailo Kalfin
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Donavas stratēģijai jau no paša sākuma jānodrošina konkrēti rezultāti, kas skaidri redzami Donavas reģiona valstu iedzīvotājiem.
Valstīm Donavas krastos ir daudz ideju, taču būtiskas ir prioritātes, kas noteiktas stratēģijas īstenošanā. Kopīgas tūristu takas, transporta un vides attīstība un universitāšu sadarbība būs savā ziņā pamanāmi projekti un radīs priekšstatu par Donavas stratēģiju.
Es vēlos īpaši uzsvērt, ka stratēģijas īstenošanā jau no paša sākuma aktīvi jāiesaistās pilsoniskās sabiedrības struktūrām. Tā var būt veiksmīga tikai tādā gadījumā, ja Donavas krastos esošo valstu iedzīvotāji jūt, ka tā ieguvusi konkrētas aprises un ka var iesaistīties stratēģijas īstenošanā.
Tāpēc es vēlos aicināt Komisiju un kolēģus deputātus no Donavas valstīm palīdzēt mums, atverot informācijas punktus un jo īpaši sniedzot atbalstu nevalstiskām organizācijām, vietējām pašvaldībām un universitātēm konkrētu projektu īstenošanā.
Miroslav Mikolášik
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Donavas stratēģija būs tikai tukši vārdi, ja tās īstenošanai netiks nodrošināts finansējums. Arī par to mēs šovakar runājam.
Taču, no otras puses, pozitīvi ir tas, ka viens no būtiskākajiem jautājumiem ir multimodālie pārvadājumi. Man, piemēram, ir zināms, ka Donavas upes ostas Vīnē vai Bratislavā pēc modernizācijas būs īpaši būtisks elements multimodālo pārvadājumu sistēmā, nodrošinot, ka visi pārvadājumi netiek veikti tikai ar kravas automobiļiem, kas neapšaubāmi kaitē videi. Nesen Bratislavā notikušajā konferencē par Donavas stratēģiju, kurā piedalījās arī Slovākijas premjerministra vietnieks un transporta ministrs Ján Figeľ, tika runāts par galvenajām tendencēm un visu Donavas krastos esošo valstu līdzdalību stratēģijas īstenošanā. Stratēģijā saprātīgi jāiekļauj jautājumi par vidi, gruntsūdens tīrību un arī dabas un vides katastrofu novēršanu. Manuprāt, šī stratēģija neietekmēs struktūrfondu finansējuma sadalījumu citiem reģioniem.
George Sabin Cutaş
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Uzņemot jaunās dalībvalstis 2004. un 2007. gadā, mēs ieguvām tiesības runāt par Donavas reģionu kā Eiropas Savienības reģionu. Tāpēc, pamatojoties uz Eiropadomes 2009. gada jūnijā izteikto aicinājumu, Komisija izstrādāja stratēģiju Donavas reģionam. Es vēlos izteikt atzinību par to, ka dokumentā uzsvars likts uz vienpadsmit prioritātēm, kuras, ja tiks atbilstīgi īstenotas, nodrošinās ilgtspējīgu attīstību un radīs darbavietas un drošību reģionā. Es uzskatu, ka viens no priekšnosacījumiem, lai nodrošinātu šīs stratēģijas veiksmīgu īstenošanu, ir pārvarēt nesaskaņas dažādo reģionu starpā, īstenojot intensīvu finansiālo un iestāžu sadarbību un nodrošinot labāku pieeju esošajiem fondiem reģionālā līmenī.
Visbeidzot, bet, kas ir ne mazāk svarīgi, viens no jautājumiem, kam var būt liela nozīme šīs stratēģijas īstenošanā, ir enerģētikas jautājums. Enerģijas tirgu sadrumstalotība rada augstas izmaksas un veicina reālas konkurences trūkumu. Tāpēc es aicinu veikt piedāvājuma dažādošanu, veidojot starpsavienojumus un patiesi reģionālus tirgus, kas var uzlabot energodrošību.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Viens no stratēģijas Donavas reģionam mērķiem ir veicināt ilgtermiņa sadarbību, lai uzlabotu transporta tīklu un infrastruktūru un tādējādi nodrošinātu labāku vides aizsardzību. Šajā mērķi noteikti tiks ietverta notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecība un vides tehnoloģiju un bioloģiskās daudzveidības veicināšanas projektu īstenošana. Tas ir pozitīvi.
Taču, manuprāt, komisāra kungs, sadaļā par vides aizsardzību nav iekļauts jautājums par vides drošību saistībā ar kodolenerģiju. Galu galā, dažas no Eiropas kodolelektrostacijām, par kurām ir lielākie strīdi, proti, Mošovces, Temelinas un Belenes kodoleketrostacija, atrodas Donavas reģionā, un to būvniecībā galvenokārt ir izmantotas padomju laika metodes, tāpēc spēkstaciju darbībā ir nopietni un bīstami trūkumi. Neskatoties uz to, ka neiejaukšanās politikai kodolenerģijas jomā ir nopietnas starptautiska līmeņa sekas, kaimiņvalstu reģioniem netiek pievērsta pietiekami liela uzmanība un tie netiek pienācīgi ņemti vērā, veicot ietekmes uz vidi novērtējumu. Diemžēl šā iemesla dēļ vides politikas jomā rodas spriedze kaimiņvalstu un reģionu starpā. Es uzskatu, ka stratēģija Donavas reģionam būtu lielisks pamats šo jautājumu risināšanai.
Alajos Mészáros
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Kad bērnībā peldējos Donavā, es vienmēr nosmērējos ar naftas produktiem un arī smirdēju pēc tiem, tāpēc es ceru, ka turpmāk tā nebūs. Mūsdienās situācija ir pilnīgi citāda, un es domāju un patiešām ceru, ka nākotnē, kad stratēģija Donavas reģionam tiks īstenota, uzlabojot Donavas tīrību, pakāpeniski mazināsies arī atšķirības reģionu starpā. Man ļoti žēl, ka nav paredzēts atsevišķs finanšu plāns un ka stratēģija iekļauta kohēzijas politikā, lai gan no cita aspekta tas ir pilnīgi pareizi, jo, ceļojot pa Donavu, var redzēt, ka ir ārkārtīgi lielas atšķirības tās krastos esošo reģionu starpā. Vēl viens iemesls, kāpēc šī stratēģija ir vērtējama pozitīvi, ir tas, ka Donava saista tā dēvētās vecās dalībvalstis ar jaunajām dalībvalstīm, un tādējādi mums tiek dots stimuls veicināt šo reģionu vienlīdzību un sekmēt to virzību uz attīstību. Baltijas valstu makroreģions mums ir ļoti labs piemērs, un mēs varam īstenot praksē patiešām daudz veiksmīgu pasākumu, pamatojoties uz šo valstu pieredzi, galvenokārt vides jautājumu risināšanas jomā.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienības stratēģija Donavas reģionam, kas izstrādāta, pamatojoties uz Baltijas jūras reģiona stratēģijas modeli, piedāvā līdzekļus Eiropas Savienības politikas koordinācijai vairākās jomās. Šai stratēģijai būs jārisina problēmas, ar kurām saskaras šā reģiona valstis, - ekonomiskās un sociālās atšķirības Donavas krastos esošo valstu dažādo reģionu starpā, kuģu satiksmes palielināšanās, klimata pārmaiņas, kultūras daudzveidība un vides un bioloģiskās daudzveidības jautājumi.
Tāpēc es uzskatu, ka Eiropas Savienības stratēģija Donavas reģionam nodrošinās pastāvīgu platformu Eiropas Savienības dalībvalstu un trešo valstu savstarpējam dialogam, kā arī instrumentu ilgtermiņa ieguvumiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Mēs vēlamies, lai tiktu izstrādāta atbilstīga stratēģija, kuras pamatā ir jaunās tehnoloģijas, inovācija un investīcijas, - stratēģija, kas pēc īstenošanas uzlabos visu Donavas reģionā dzīvojošo Eiropas pilsoņu dzīves kvalitāti.
Johannes Hahn
Priekšsēdētāja kungs! Nav iespējams pievērsties visiem šiem jautājumiem tik īsā laikā, kas man paredzēts, taču es runāšu par diviem vai trīs no tiem. Pirmais jautājums attiecas uz upes kuģojamību. Tas ir jautājums, kuram mums jārod saprātīgs, ekoloģiski pieņemams un ekonomiski pamatots risinājums.
Ir divas pieejas, ko iespējams saprātīgi apvienot. Pirmkārt, mums sparīgi jāpievēršas kuģu korpusu izstrādei, kas ļautu samazināt enerģijas patēriņu un ierobežotu nelabvēlīgo ietekmi uz upes gultni. Otrkārt, es domāju, ka šim jautājumam līdz šim pievērsta pārāk maza uzmanība, un es piekrītu tiem, kuri uzskata, ka kuģi jāpielāgo upei nevis otrādi - mums jāatbrīvojas no pieņēmuma, ka kuģiem, kas kuģo pa Donavu, jābūt viena lieluma. Kuģi, ko izmanto pārvadājumiem pa Vidusjūru, nav tādi paši kā kuģi, kas kuģo pa Atlantijas okeānu, un otrādi. Mēs zinām, ka vidējais kravu pārvadājumu attālums ir aptuveni 800 kilometri, un es esmu pārliecināts, ka, ja pieejamais risinājums būs pietiekami saistošs, arī šo attālumu būs iespējams samazināt. Tāpēc ir arī interesanti novērtēt, vai šai sakarībā mēs varam izstrādāt vai piedāvāt atbilstīgu risinājumu attiecībā uz kuģu lielumu dažādos upes posmos.
Vēl viens jautājums, kuram būs liela nozīme saistībā ar stratēģiju un kurš jau vairākkārt ir minēts, ir jautājums par tā dēvēto "daudzlīmeņu pārvaldību”. Mums būs jāizmēģina kaut kas jauns - pieeja, ko mēs patiešām vēlamies īstenot nākamajā plānošanas periodā, proti, iecere šīs stratēģijas izstrādē un jo īpaši īstenošanā pilnībā iesaistīt visu sabiedrību. Tāpēc es pilnībā piekrītu Kadenbach kundzes un citu runātāju izteiktajai atzinībai. Šeit ir jūtams neticami liels entuziasms, kas jāliek lietā vai jāapvieno, ja tā var teikt, lai radītu attiecīgu pievienoto vērtību. Varam pat apgalvot, ka ir jūtama patiesa sabiedrības degsme un aizrautība.
Būtībā mums tagad kopā jāizpilda mūsu sākotnēji dotie solījumi. Ņemot to vērā, es varu tikai vēlreiz aicināt patiešām īstenot praksē intervences pasākumus, ko kopā esam paredzējuši. Un par visu vairāk es vēlos vēlreiz uzsvērt, ka būtībā - vismaz patlaban - naudas līdzekļu pietiek. Taču mūsu uzdevums ir izmantot pieejamos naudas līdzekļus, lai radītu atbilstīgu pievienoto vērtību Donavas reģionam un iedzīvotājiem - pavisam 115 miljoniem iedzīvotāju, kuri dzīvo Donavas krastos.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2011. gada 17. februārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
János Áder
rakstiski. - (HU) Zinātnieku aprindās jau sen par nodeldētu uzskata apgalvojumu, ka cilvēki vienmēr karos, lai iegūtu trīs stratēģiski nozīmīgu resursu veidus. Šie resursi ir naftas produkti zemes dzīlēs, pārtika un saldūdens krājumi. Donava ir lielākā saldūdens krātuve Eiropā. Ņemot vērā ūdens kā stratēģiski svarīgas preces nozīmi, pārējie tās sniegtie labumi - no pārvadājumiem līdz enerģijas ražošanai - ir tikai sekundāri. Kā jau es vairākkārt esmu uzsvēris, uzstājoties Parlamentā, tieši šā iemesla dēļ es uzskatu, ka Donavas stratēģijai pirmkārt jābūt līdzeklim, lai aizsargātu dzeramā ūdens krātuvi. Starp citu, mana nostāja šajā jautājumā atbilst Eiropas Savienības centieniem nodrošināt atbilstību Eiropas Savienības ūdens kvalitātes prasībām, kas noteiktas Ūdens pamatdirektīvā. Tāpēc es uzskatu, ka, ja, īstenojot stratēģiju praksē, notiek interešu, kas saistītas ar ūdens aizsardzību un enerģijas ražošanu vai ūdens aizsardzību un iekšzemes kuģošanu un transportu, konflikts, šis aspekts uzskatāms par prioritāru. Ņemot to vērā, mani pārsteidz tas, ka Komisijas paziņojumā iekļauti konkrēti mērķi, kas saistīti ar Donavas kuģojamības attīstību un kas paredz, ka visu gadu jānodrošina kuģu iegrime 2,5 metru dziļumā. Viens no iemesliem, kāpēc šis nosacījums ir īpaši dīvains, ir tas, ka, cik mans zināms, to neatbalsta nedz Ungārijas ūdenskrātuvju speciālisti, nedz arī viņu kolēģi Austrijā un Vācijā.
Iosif Matula
Ilgu laiku Donava ir bijusi ne tikai valstu un reģionu dabiskā robeža, bet arī iespējamais enerģijas avots un maz izmantots transporta ceļš. Donavas stratēģijas pamatā ir princips, kas paredz pakāpeniski mazināt šos iekšējos šķēršļus līdz to pilnīgai likvidācijai, lai uzlabotu upes krastos esošo valstu savstarpēju sadarbību. Donavas upes baseins ir ilgtspējīgas makroreģionālās struktūras pamats. Šī Eiropas stratēģija ir vērsta uz kopienām, reģioniem un Eiropas valstīm un to vajadzību saskaņošanu, lai panāktu ekonomisku, sociālu un kultūras attīstību, vienlaicīgi nodrošinot Donavas dabisko dzīvotņu atbilstību vides standartiem. Šā makroreģiona saskaņota attīstība palīdzēs mazināt atšķirības reģionu starpā un panākt ES teritoriālās kohēzijas mērķi. Stratēģija nodrošinās pamatu dažādu līmeņu iestāžu partnerības stiprināšanai, kā arī iestāžu, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības partnerības stiprināšanai. Ja netiks nodrošināta visu minēto dalībnieku līdzdalība, šādas sarežģītas un visaptverošas struktūras kā Donavas stratēģija īstenošana būs nekas vairāk kā tikai iecere. Reģionāla enerģijas tirgus attīstība ir vēl viena Donavas krastos esošo valstu interešu joma. Ņemot vērā Donavas makroreģiona kā ilgtspējīga enerģijas avota potenciālu, stratēģiski kaimiņvalstu starpsavienojumi labvēlīgi ietekmēs energoapgādes drošību un vides aizsardzību.
Andreas Mölzer
Donava ir kā dzīves līnija, kas, neskatoties uz Eiropas apvienošanos, joprojām veido robežšķirtni un padara Donavas reģionu par gandrīz slēgtu kultūras teritoriju no Pasavas līdz Melnajai jūrai. Donavas stratēģijas mērķis ir veikt šīs upes, kas tek cauri astoņām ES dalībvalstīm un sešām valstīm, kas nav ES dalībvalstis, kā transporta ceļa izmantošanas uzlabošanu, kas, visticamāk, ietvers navigācijas kanālu padziļināšanu. Turklāt Donavas stratēģija aptver arī enerģētikas jomas pasākumus, kas atsevišķos gadījumos var ietvert arī ūdens enerģijas ieguves paplašināšanu. Turklāt stratēģija ir iecerēta kā nozīmīgs stimuls ekonomikai. Mēs ceram, ka ES jaunajam vērienīgajam projektam, proti, Donavas stratēģijai, tiks nodrošināts pamanāms un jūtams saturs. Šā projekta panākumi patiesībā būs atkarīgi arī no tā, vai tiks mazināta savstarpējās vides aizsardzības un Donavas apvienošanas spriedzes mērķa starpā, un no tā, vai Donava būs pietiekami vienojošs elements, lai īstenotu šo apjomīgo projektu. Donavas stratēģija netiks īstenota tikai tāpēc, lai ņemtu vērā vides aspektus un lai novērstu turpmāku Donavas ekosistēmas kaitējumu. Tā tiks vērtēta īpaši atzinīgi, ja, īstenojot sadarbību ar Horvātiju Donavas stratēģijas ietvaros, tiks panākts progress pēc Pirmā pasaules kara pārvietoto Donavas reģiona Švābijas iedzīvotāju restitūcijas prasību izpildē.
Georgios Stavrakakis
rakstiski. - (EL) Stratēģija Donavas reģionam ir pozitīvs pierādījums tam, ka tādu reģionu attīstībā, kuri saskaras ar kopīgām problēmām, - problēmām, kuras ir aktuālas arī aiz ES robežām un kuru efektīvai risināšanai vajadzīga kopīga pieeja, ārkārtīgi liela nozīme ir tā dēvētajai "integrētajai pieejai”. Saskaņojot politiku, finansēšanas mehānismus un dažādu pārvaldības līmeņu iestāžu darbību, mēs spēsim rast integrētus risinājumus vairākām problēmām, kas saistītas, piemēram, ar upes kuģojamības neizmantoto potenciālu, ceļu un dzelzceļu trūkumu un apdraudējumiem videi. Mums visiem jāpalīdz nodrošināt, ka stratēģija Donavas reģionam tiek īstenota pēc iespējas ātrāk un efektīvāk. Šī stratēģija, tāpat kā stratēģija Baltijas reģionam, būs izmēģinājuma projekts un ļaus noteikt labākās metodes un mehānismus šādu stratēģiju īstenošanai citos tā dēvētajos "makroreģionos”. Problēmas, kas jārisina stratēģijā Donavas reģionam, noteikti pastāv arī citās vēl lielākās ģeogrāfiskajās teritorijās, piemēram, Balkānu reģionā un Adrijas jūras reģionā. Es domāju, ka man nemaz nav jārunā par klimata pārmaiņu paredzamo ietekmi uz šiem reģioniem un to potenciālu attiecībā uz ekoloģiskās ekonomikas, transporta un atjaunojamo enerģijas avotu attīstību. Eiropas Komisijai jārisina šie jautājumi, pieņemot līdzīgas tā dēvētās "makroreģionālās stratēģijas”.
Csanád Szegedi
rakstiski. - (HU) "Jobbik”, Kustība labākai Ungārijai, uzskata, ka ir būtiski un vajadzīgi pēc iespējas ātri īstenot ES stratēģiju Donavas reģionam. Taču, kā parasti, lielāko problēmu rada pārredzamības un finansēšanas jautājums. Sniegtajai palīdzībai, kas piešķirta no Kohēzijas fonda un pieejama no reģionālajām sadarbības programmām, jānonāk vietējā līmenī. Pašreizējās reģionālās atšķirības var mazināt, tikai īstenojot rūpīgi izstrādātu un pārredzamu stratēģiju, kas paredz efektīvi izlietot neizmantoto finansējumu, tieši atbalstot vietējos uzņēmējus un veicinot investīcijas. Arī valstis, kuras vēlas pievienoties Eiropas Savienībai, proti, Horvātija un vēlāk arī Serbija, dabiski kļūs par partnerēm Donavas reģionā. Tāpēc stratēģijā lielāka uzmanība jāpievērš pārrobežu sadarbībai un jauno dalībvalstu nozīmei.
