Situācija Lietuvā pēc nepilngadīgo aizsardzības likuma pieņemšanas (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par:
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Padomei iesnieguši Sophia in 't Veld, Jeanine Hennis-Plasschaert, Leonidas Donskis, Gianni Vattimo, Sarah Ludford, Ulrike Lunacek, Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert un Judith Sargentini Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības, kā arī Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas vārdā par Lietuvas Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi - B7-0201/2009),
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai iesnieguši Sophia in 't Veld, Jeanine Hennis-Plasschaert, Leonidas Donskis, Gianni Vattimo, Sarah Ludford, Ulrike Lunacek, Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert un Judith Sargentini Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības, kā arī Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas vārdā par Lietuvas Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi - B7-0202/2009),
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Padomei iesnieguši Rui Tavares, Cornelia Ernst, Cornelis de Jong, Marie-Christine Vergiat, Willy Meyer un Kyriacos Triantaphyllides Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas vārdā par Lietuvas Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi - B7-0204/2009),
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai iesnieguši Rui Tavares, Cornelia Ernst, Cornelis de Jong, Marie-Christine Vergiat, Willy Meyer un Kyriacos Triantaphyllides Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas vārdā par Lietuvas Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi - B7-0205/2009),
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Padomei iesnieguši Michael Cashman, Claude Moraes un Emine Bozkurt Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā par Lietuvas Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi - B7-0206/2009) un
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai iesnieguši Michael Cashman, Claude Moraes un Emine Bozkurt Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses vārdā par Lietuvas Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi - B7-0207/2009).
Sophia in 't Veld
autore. - Priekšsēdētājas kundze, es uzskatu, ka šis ir ļoti svarīgs jautājums, kuru mēs šodien šeit apspriežam. Tas ir jautājums par Eiropas vērtībām. Mēs izvirzām jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, un esam sagatavojuši arī kopīgu rezolūciju par Lietuvas likumu nepilngadīgo aizsardzības jomā. Faktiski tas var radīt pretēju efektu, kā arī zināšanu trūkumu, aizliegumus un izolāciju. Šāds likums veicinās arī gados jaunu, neaizsargātu geju, lesbiešu un transseksuāļu iebiedēšanu un atstumtību. Tas radīs stresu un neizmērojamas ciešanas tiem jauniešiem, kurus šim likumam vajadzētu aizsargāt. Minētais likums jauniešus ne tikai neaizsargās, bet tiem pat kaitēs.
Tādēļ mēs esam izvirzījuši šo jautājumu, un es ļoti priecājos par to, ka vasarā saņēmām vēstuli no komisāra Barrot, kurā Eiropas Komisija ir paudusi bažas par minēto likumu, uzsvērusi, ka paturēs to savā redzeslokā un pārliecināsies, lai dalībvalstu tiesību akti būtu atbilstīgi Eiropas tiesību aktiem un principiem. Manuprāt, tas ir ļoti svarīgi, jo Eiropas Komisijai ir jāiejaucas ne tikai tad, kad ir pārkāpti tirgus likumi, bet arī un jo īpaši tad, kad tiek noniecinātas Eiropas morālās vērtības. Mēs nedrīkstam pieļaut diskrimināciju. Eiropa ir vērtību kopiena, un, cik man zināms, arī vairums Lietuvas līdzpilsoņu atzīst šīs kopīgās vērtības, jo mēs visi esam Eiropas iedzīvotāji.
Kas attiecas uz rezolūciju, kolēģi, es vēlētos lūgt jūsu tiešu atbalstu jo īpaši attiecībā uz grozījumu, kura mērķis ir iekļaut atsauci vismaz uz diskriminācijas novēršanas direktīvām. Es arī lūdzu jūs atbalstīt rezolūcijā izteikto lūgumu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai sniegt juridisku atzinumu par šo likumu.
Nobeigumā es vēlētos teikt, ka, manuprāt, ja rīt šī rezolūcija tiks pieņemta, mēs, proti, Eiropas Parlaments, varēsim būt lepni par to, ka esam kopīgo Eiropas vērtību paudēji.
Ulrike Lunacek
Priekšsēdētājas kundze, kā jau iepriekšējā runātāja atzīmēja, Lietuvā pieņemtais minētais likums apdraud Eiropas vērtības, Eiropas tiesību aktus, kā arī gados jauno lesbiešu, geju un transseksuāļu tiesības dzīvot savu dzīvi bez bailēm. Saskaņā ar šo likumu faktiskā informācija šajā jomā minēto jauniešu grupām visticamāk nodarīs kaitējumu. Es jums varu paskaidrot, ko tas nozīmē, proti, šiem jauniešiem būs jādzīvo nemitīgās bailēs, un, iespējams, viņi cietīs no depresijas. Mēs zinām, ka pašnāvību mēģinājumu rādītājs ir paaugstināts gados jaunu lesbiešu un geju vidū, kā arī to jauniešu vidū, kuri savas attīstības agrīnajā posmā ir apjukuši un nezina, kā dzīvot turpmāk.
Ar minēto likumu tiek noniecinātas Eiropas vērtības, tādēļ es jutos gandarīta par to, ka komisārs Barrot kungs jūlijā sniedza atbildi uz šo jautājumu. Jūs arī darījāt zināmu Starptautiskās Lesbiešu un geju asociācijas Eiropas reģionālajai nodaļai (ILGA), ka Komisija varētu veikt minētā teksta analīzi un sniegt informāciju par saviem turpmākajiem pasākumiem. Šodien es vēlētos uzzināt, ko jūs esat paredzējuši darīt. Ko jūs un Padome jau esat apsolījuši Lietuvas parlamentam? Mēs zinām, ka bijušais Lietuvas prezidents un arī jaunā prezidente, kura ir bijusi Eiropas komisāre, nav apstiprinājuši minēto likumu, taču to uzstāj parlaments. Es jūtos gandarīta par to, ka šodien man priekšā ir šis priekšlikums un arī rezolūcijas priekšlikums.
Es patiesi ceru, ka rīt mēs visi varēsim pieņemt minēto rezolūciju, kurā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra tiek aicināta pieņemt nostāju attiecībā uz šo likumu, jo tieši tādēļ tā tika izstrādāta. Pagaidām mums Eiropā vajadzētu skaidri apzināties, ka lesbietes un geji nepazudīs no savām ģimenēm un skolām vienīgi tādēļ, ka informācija par šādām personām tiks aizliegta ar likumu. Būt atšķirīgam ir normāli, arī mūsu vienotajā Eiropā.
Rui Tavares
Dāmas un kungi, šis likums sākas ar apgalvojumu, ka tas aizsargās bērnus no publiskas informācijas, kura propagandē homoseksuālas attiecības. Ko īsti tas nozīmē? Vai tas nozīmē, ka gadījumā, ja man Viļņā pieder kinoteātris un es vēlos tajā izvietot filmas "Kuprainais kalns” plakātu, es to nedrīkstu darīt? Vai tas nozīmē, ka tad, ja man ir jālasa lekcija par homoseksualitāti kādā Lietuvas sabiedriskā vietā, piemēram, teātrī vai universitātē, es to nedrīkstu darīt? Vai tas nozīmē, ka saskaņā ar Lietuvas parlamentā izvērstajām diskusijām un grozījumiem krimināllikumā, kuri pašlaik tiek apspriesti, man tiks noteikts naudas sods līdz 1500 eiro vai mēnesi ilgs piespiedu darbs? Vai televīzijas pārraidēs, piemēram, drīkst rādīt laimīgu homoseksuālu pāri, vai tajās ir jārāda tikai tie, kuri ir nelaimīgi?
Dāmas un kungi, mani pārsteidza datums, kurā tika pieņemti grozījumi Lietuvas likumam par nepilngadīgo aizsardzību. Tas bija 2009. gada 14. jūlijs. Neapšaubāmi, tā bija diena, kad mēs visi pirmo reizi šeit sanācām kopā Parlamenta septītajā sasaukumā, bet vienlaikus tā bija mūsu Eiropas principu, arī tiesību uz laimi, vārda brīvības un pat pulcēšanās brīvības principa divsimt divdesmitā gadadiena. Pašlaik ir apdraudēta arī pulcēšanās brīvība, jo Lietuvas parlaments nesen atkārtoti apsprieda iespēju aizliegt tādu pasākumu kā geju gājienu.
Pirmo reizi mēs šeit sapulcējāmies 2009. gada 14. jūlijā, jo mūsu pienākums, un es gribētu teikt svēts pienākums, bija aizstāvēt minētās vērtības, kuras pašlaik ir visaktuālākās. Mēs zinām, kā šādas lietas sākas un mēs arī zinām, kā tās beidzas. Ko mēs darīsim tālāk? Iecelsim komiteju, kura izvērtēs, kas ir un kas nav homoseksualitātes propaganda? Kur? Grāmatās, teātros, kinoteātros, reklāmās?
Viļņa pelnīti ir kļuvusi par vienu no šāgada Eiropas kultūras galvaspilsētām, galvenokārt pateicoties visu Eiropas iedzīvotāju apbrīnai. Tomēr Eiropas kultūras galvaspilsētas statuss nosaka arī pienākumus, proti, pienākumu popularizēt Eiropas kultūru vislabāko mērķu vārdā, nevis nokļūt uzmanības centrā negatīvu iemeslu dēļ.
Tādēļ es lūdzu balsot par mūsu rezolūciju un aicinu Pamattiesību aģentūru sniegt atzinumu par šo ļoti nozīmīgo jautājumu. Tas ir mazākais, ko šī Parlamenta deputāti var lūgt.
Michael Cashman
autors. - Priekšsēdētājas kundze, vai es kā gejs drīkstu teikt, ka esmu lepns par to, ka šī Parlamenta deputāti un arī daudzi citi iebilst pret minēto ierosināto likumu. Tas ir pretrunā ES noteikumiem par cilvēktiesībām, jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 6. pantam, kā arī Nodarbinātības pamatdirektīvai un diskriminācijas novēršanas politikai. Šāds likums ir arī ANO Konvencijas par bērnu tiesībām pārkāpums, jo veicina diskrimināciju pret gados jauniem gejiem un lesbietēm. Ja tā, tad ko šis likums aizsargā un no kā?
Līdzīgu likumu 1988. gadā ieviesa arī Lielbritānijas Konservatīvo partija. Gan toreiz, gan tagad tiek atzīts, ka šādi likumi veicina cenzūru, diskrimināciju un homofobiju, kas izposta cilvēku dzīves un iznīcina to dvēseles, kuri ir atšķirīgi. Nevalstiskās organizācijas, piemēram, tādas kā Starptautiskā Lesbiešu un geju asociācija, Eiropas Padome, Amnesty International, kā arī daudzas citas ir nosodījušas ierosināto likumu, kas negatīvi ietekmēs gados jaunus gejus un lesbietes - skolotājus vai amatpersonas, un kuru varēs izmantot, lai liegtu jauniešiem pieeju jebkāda veida informatīviem materiāliem, proti, filmām, grāmatām, spēlēm, mākslas darbiem, ko radījuši geji un lesbietes. Vai viņi cenšas panākt to, lai jaunieši vairs nelasītu Platona, Šekspīra, Oskara Vailda, Volta Vitmena, Tenesija Viljamsa un citu ievērojamu cilvēku darbus, kā arī neklausītos Čaikovska skaņdarbus, Eltona Džona mūziku un neapbrīnotu tādu tenisa zvaigzni kā Martina Navratilova? Tas negatīvi ietekmēs jauniešu runas, domāšanas un uzvedības modeli. Un kādēļ? Jaunieši ir jāizglīto, nevis jāizolē. Viņiem ir jāsaprot, ka pasaule ir daudzveidīga, un jāmācās ar cieņu izturēties pret tiem, kuri ir atšķirīgi. Mīlestību, kuru viens cilvēks jūt pret otru, nemazina dzimuma vai seksuālā identitāte.
Lesbietes un geji ir parasti vīrieši un parastas sievietes, kurus par neparastiem padara ekstrēmistu pārmērīgā interese par viņu seksuālo dzīvi, kā arī apmelojumi, ka šādi cilvēki ir drauds sabiedrībai. Šāda interpretācija ir zemiska un nepareiza. Ikviena civilizēta sabiedrība tiek vērtēta nevis pēc tā, cik lielā mērā ir apdraudēts vairums tās pārstāvju, bet gan pēc tā, cik apdraudētas ir minoritātes. Tādēļ es aicinu Lietuvas un arī pārējo Eiropas valstu iedzīvotājus nepieļaut šo bīstamo soli atpakaļ pagātnē.
(Aplausi)
Cecilia Malmström
Priekšsēdētājas kundze, iesākumā es vēlētos uzsvērt, ka vārda brīvība, kā arī diskriminācijas novēršana seksuālās orientācijas vai dzimuma identitātes dēļ ir mūsu demokrātiskās sabiedrības stūrakmens. Eiropas Savienības pamatā ir dažādi principi un vērtības, kas jāievēro visām dalībvalstīm. Mēs nevaram uzstāt un pieprasīt, lai cilvēktiesību principi tiktu ievēroti citās valstīs, ja paši tos pārkāpjam ES.
Minētās pamattiesības, jo īpaši vārda brīvība un tiesības netikt diskriminētam, ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 10. un 14. pantā. Šie principi ir ietverti arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu, Kopienas līmenī ir pieņemti attiecīgi tiesību akti. Direktīva 2000/78/EK aizliedz diskrimināciju nodarbinātības jomā reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Pagājušajā gadā Komisija nāca klajā ar priekšlikumu attiecināt šādu aizsardzību arī uz citām jomām.
Minētais priekšlikums pašlaik tiek apspriests Padomē, savukārt Parlaments jau ir sniedzis pozitīvu atzinumu. Mēs atzinīgi vērtējam šādu iniciatīvu un ceram, ka tas tiks pieņemts visdrīzākajā laikā.
Tiktāl par tiesību aktiem Eiropas līmenī. Kas attiecas uz dalībvalstīm, tās var pieņemt savus tiesību aktus pamatbrīvību un pamattiesību jomā ar nosacījumu, un es atkārtoju - ar nosacījumu, ka šādi tiesību akti nav pretrunā ES un Kopienas primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem, kā arī tad, ja tie attiecas uz kādu no jomām, kas nav ekskluzīvā Kopienas kompetencē, un šādu aktu pieņemšanu var pamatot ar faktu, ka ES vai Kopienas līmenī nav atbilstīgu tiesību aktu.
Minētais likums, kuru Lietuvas parlaments pieņēma jūlijā, kā arī grozījumi krimināllikumā un administratīvajā kodeksā, kuri pašlaik tiek apspriesti, ir radījuši nopietnas bažas Zviedrijas prezidentūrai. Tomēr mums jāatceras, ka minētais likums vēl nav stājies spēkā.
Mūsuprāt, ar tādu likumu, kurš aizliedz konkrētas seksuālās orientācijas propagandu, tiek noniecinātas tādas pamatvērtības kā vārda brīvība un pārkāpts vienlīdzības princips. Prezidējošā valsts Zviedrija jau vairākas reizes Lietuvas valdībai ir skaidri paudusi savu nostāju šajā jautājumā.
Kas attiecas uz deputātu runās izvirzītiem juridiska rakstura jautājumiem, jāatzīmē, ka Padomei šajā jomā nav formālu tiesību tos atrisināt. Nodrošināt dalībvalstu tiesību aktu atbilstību ES līgumiem nav ne Padomes, nedz arī Pamattiesību aģentūras uzdevums. Tas, vai dalībvalstis pilda līgumos noteiktās saistības, ir jāizvērtē Komisijai. Tai ir ne tikai jāuzrauga, lai Eiropas Savienības un Kopienu tiesību akti tiktu pareizi transponēti un īstenoti dalībvalstīs, bet arī jānodrošina primāro tiesību aktu ievērošana Eiropas Savienības līmenī. Esmu pārliecināts - Barrot kungs teiktu, ka Komisija var uzsākt atbilstīgas procedūras, ja uzskata, ka kādas dalībvalsts tiesību akti nav savienojami ar ES primārajiem vai sekundārajiem tiesību aktiem.
Kas attiecas uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantu, Padome varētu paust nopietnas bažas, ja tā konstatēs diskriminācijas gadījumus dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģiskās piederības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Tomēr gadījumā, ja Padome ir paredzējusi uzsākt sarunas par to, vai ir notikusi diskriminācija un kādi pasākumi būtu veicami, ir nepieciešams Komisijas priekšlikums. Līdzīgā kārtā saskaņā ar minētā Līguma 7. pantu Padome var veikt darbības vienīgi tādā gadījumā, ja šādu priekšlikumu ar pienācīgu pamatojumu ir izteikusi trešā dalībvalsts vai Komisija. Tā kā minētais likums vēl nav stājies spēkā, šāds priekšlikums nav izvirzīts.
Es varu apgalvot, ka jautājums par LGBT (lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu) personu diskrimināciju ir iekļauts Zviedrijas prezidentūras darba kārtībā. Mēs to apspriedīsim Eiropas augstākā līmeņa sanāksmē par vienlīdzību, kas 16. un 17. novembrī notiks Stokholmā.
Nav šaubu, ka mēs nopietni uztveram Eiropas Parlamenta bažas, jo šajā gadījumā runa ir par pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu. Tomēr oficiāli šī problēma ir jārisina tiesiskajām un institucionālajām struktūrām. Es kā Padomes pārstāvis centos atbildēt uz jautājumiem pēc iespējas precīzāk un izskaidrot ierobežojumus. Es ceru, ka dzirdēšu Komisijas pārstāvju viedokli šajā jautājumā.
Jacques Barrot
Priekšsēdētājas kundze, ministra kungs mums ļoti saprotami izskaidroja šīs problēmas juridiskos aspektus.
Attiecībā uz iepriekš minēto es vēlētos teikt, ka Komisija ir atkārtoti un nepārprotami nosodījusi jebkura veida homofobiju. Šīs parādības izpausme ir cilvēka cieņas aizskārums. Pirms 2007. gada 23. aprīlī plānotās Eiropas Parlamenta sanāksmes Komisija atkārtoti pauda šādu nostāju savā plenārsēdē, kurā tika pieņemta rezolūcija par homofobiju Eiropā.
Īstenojot ES tiesības jomās, kuras ir Kopienas kompetences lokā, Eiropas Savienībai, kā arī dalībvalstīm ir jāievēro pamattiesības. Tie ir dalībvalstīm juridiski saistoši Kopienas tiesību principi.
Lietuvas Likums par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi ietilpst Kopienas kompetencē, jo tā saturs attiecas uz Direktīvas par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, kā arī uz elektroniskās tirdzniecības direktīvas īstenošanu.
Tādēļ Komisija tika informējusi Lietuvas iestādes vēl pirms minētā likumprojekta pieņemšanas, ka daži šajā likumā paredzētie pasākumi varētu radīt nopietnas bažas par tā atbilstību pamattiesību principiem un Kopienas tiesību aktu prasībām. Neskatoties uz šādu brīdinājumu, likums tā pašreizējā redakcijā, kas tika apstiprināta 14. jūlijā, nav kliedējis Komisijas līdz šim paustās bažas.
Tādējādi Komisija var vienīgi izteikt nopietnus iebildumus par to, vai šāds likums ir savienojams ar vārda brīvības principu, nediskriminācijas principu, bērnu tiesībām, tostarp tiesībām uz piekļuvi vajadzīgai informācijai atbilstoši viņu attīstībai.
Komisija nevilcinoties veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu un arī pamattiesību ievērošanu.
Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju Lietuvā pēc prezidentes Grybauskaitė kundzes iniciatīvas ir izveidota darba grupa, kuras mērķis ir izstrādāt grozījumus minētajā likumā. Šie grozījumi ir jāiesniedz oktobra beigās. Komisija, protams, sagaidīs šīs komitejas darba rezultātus un iepazīsies ar grozījumu saturu, pirms sniegs galīgo atzinumu par likumu tādā redakcijā, kādā tas stāsies spēkā. Patiesi, man jāpiekrīt Malmström kundzes teiktajam, ka Komisijai ir jāuzrauga situācija, jāierosina sankcijas un jāpiemēro sods par ES tiesību aktu pārkāpumiem, jo īpaši par pārkāpumiem pamattiesību jomā.
Tāda ir informācija, kuru vēlējos jums sniegt, lai pierādītu, ka mūsu nostāja šajā jautājumā ir nepārprotami skaidra.
Vytautas Landsbergis
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, likuma tekstā, kurš tiek kritizēts un apspriests, neraugoties uz to, ka tas nestāsies spēkā līdz martam, ir tikai viena rinda par homoseksualitātes propagandas nepilngadīgo vidū aizliegumu. Tieši šī rinda ir izraisījusi ažiotāžu.
Lietuvas Republikas prezidente ir uzņēmusies iniciatīvu un ierosinājusi nekavējoties veikt grozījumus minētajā likumā. Tādēļ mūsu rezolūcija jau ir praktiski sagatavota, un mums jākoncentrējas uz Parlamenta ieceri.
Galvenie jēdzieni problemātiskajā teksta rindā par homoseksualitātes propagandu nepilngadīgo vidū ir "propaganda” un "nepilngadīgie”, nevis "homoseksualitāte”, kā varbūt dažiem šķiet. Pieņemot minēto likumu, būs iespēja novērst tiešu propagandu nepilngadīgo vidū. "Propaganda” ir apzināta darbība, kuras rezultātā tiek pārsniegts pašreizējās seksuālās izglītības jomā sniegto vajadzīgo elementāro zināšanu apjoms, kam vajadzētu veicināt iecietību pret homoseksuālo tieksmi un mīlestību.
Ja uzmanīgāk aplūkojam minēto jautājumu, secinām, ka homoseksualitātes propaganda nepilngadīgo vidū bieži vien var nozīmēt daudz vairāk, proti, sākot ar pamudinājumu praktizēt homoseksuālas attiecības, līdz pat viņu pavešanai un piespiešanai nodarboties ar homoseksuālo prostitūciju. Tādējādi plašsaziņas līdzekļi varētu gūt labumu, izvēršot šādu propagandu nepilngadīgo vidū.
Dārgie kolēģi, vecāki un vecvecāki, lūdzu, ieklausieties savas sirds balsī. Vai jūs vēlētos, lai jūsu atvase saskartos ar šādām problēmām?
(Starpsaucieni no zāles)
Skaidrs, tad padomājiet par to, kas notiks, ja nepilngadīgie saskarsies ar šādu "propagandu” regulāri un bez ierobežojuma. Šķiet, ka mēs atrodamies starp diviem dzirnakmeņiem, no kuriem pirmais, ja kādam patīk šāda interpretācija, ir bērnu tiesības ciest no morālās vardarbības, savukārt otrais ir bērnu tiesības tikt aizsargātiem pret šādu vardarbību. Piešķirsim viņiem pašnoteikšanās tiesības līdz ar pilngadības iestāšanos.
Es iesaku atbalstīt nostāju, kas, atsaucoties uz Konvenciju par bērnu tiesībām un Bērnu tiesību deklarāciju, paredz svītrot 1. punktu, kurš neatbilst pašreizējai situācijai un ir nepiemērots Eiropas augstākajai iestādei.
Claude Moraes
Priekšsēdētājas kundze, Landsbergis kungs sniedza visai nepārliecinošu minētā likuma pamatojumu. Es jūtos pārsteigts, jo uzskatu, ka viņš varēja tam rast labāku pamatojumu. Padome un Komisija ir paudušas nopietnas bažas, un tas ir pareizi. Diskriminācijas novēršana un vārda brīvība nenoliedzami ir Eiropas tiesību aktu pamatprincipi.
Kā iepriekš minēja Cashman kungs, manā dalībvalstī šāds likums tika pieņemts 1988. gadā, bet tagad tā jau ir vēsture, un arī Lietuvas likums kļūs par vēsturi, jo ES kā vērtību Kopienas lielākais spēks slēpjas mūsu centienos palielināt cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību. Tomēr to ir grūti izdarīt, ja kāda dalībvalsts nokļūst uzmanības lokā par minēto principu neievērošanu, bet, pateicoties mūsu vērtību Kopienai, mēs spējam šādus likumus analizēt un, kā teica Komisijas un Padomes pārstāvji, tie rada mūsos nopietnas bažas.
Pamattiesību aģentūrai ir jādara savs darbs un jāsniedz atzinums, bet, kā uzsvēra Komisijas un Padomes pārstāvji, problēmas rada nepilnības spēkā esošajos ES diskriminācijas novēršanas tiesību aktos. Aizsargāsim to, kas mums ir, un panāksim, lai Sociālistu grupa sadarbībā ar tai radniecīgo Lietuvas partiju nepieļautu šī likuma pieņemšanu. Cerēsim, ka tā arī tas notiks un minētais likums kļūs par vēsturi.
(Aplausi)
Leonidas Donskis
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, Lietuvas Likums par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi ir šokējis cilvēktiesību aizstāvjus un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjus gan Lietuvā, gan ārpus tās, kuri uzskata šādu likumu par pārlieku homofobisku un absolūti nedemokrātisku.
Ļaujiet man vērst jūsu uzmanību uz faktu, ka bijušais Lietuvas prezidents Valdas Adamkus uzlika veto šim likumam, tomēr parlaments to noraidīja. Turklāt minēto likumu asi kritizēja pašreizējā Lietuvas prezidente Grybauskaitė kundze. Likumu enerģiski analizēja arī Lietuvas plašsaziņas līdzekļi, komentētāji, pilsoņu brīvību un cilvēktiesību aizstāvji, kuri uzsvēra tā homofobisko raksturu un ļoti bīstamās iespējamās politiskās sekas, proti, cenzūru un pašcenzūru.
Šim likumam nav nekā kopīga ar bērnu aizsardzību. Gluži pretēji, tas ir vērsts pret Lietuvā dzīvojošajiem gejiem un lesbietēm. Jebkurā gadījumā homoseksualitātes pielīdzināšana fiziskai vardarbībai un nekrofilijai ir morāli atbaidoša un dziļi apkaunojoša. Ir grūti noticēt tam, ka šādu likumu ir iespējams pieņemt kādā no ES dalībvalstīm 21. gadsimtā. Personīgi es uzskatu minēto likumu, maigi izsakoties, par neveiksmīgu soli un neiedomājamu pārpratumu.
Lietuvas parlamentā tiek apspriesti krimināllikuma 310. panta un administratīvā kodeksa 214. panta grozījumi, saskaņā ar kuriem par homoseksualitātes propagandu publiskās vietās tiks noteikts naudas sods, piespiedu darbs vai arests. Kas gan cits tas ir, ja ne virzība uz valsts sponsorētu homofobiju, kā arī geju un lesbiešu vārda brīvības kriminalizāciju?
Turklāt minētais likums ir apkaunojošs pats par sevi, bet vēl apkaunojošāki būs centieni to aizēnot, vienkāršot un attaisnot. Tādēļ es atbalstu šo rezolūciju.
Raül Romeva i Rueda
Dāmas un kungi, šis ir ļoti nozīmīgs Eiropas integrācijas procesa brīdis, jo vēl nesen mums šāda veida debašu nebūtu tādēļ, ka nevienas dalībvalsts parlaments neapsvērtu iespēju pieņemt šādu likumu.
Tas nozīmē, ka minētais jautājums neattiecas vienīgi uz Lietuvas iekšpolitiku. Vienkārši sakot, jāatzīst, ka esam saskārušies ar jautājumu, kas tieši apdraud Eiropas uzticamību. Neviena no trim Eiropas Savienības iestādēm nedrīkst klusēt, ja kāda dalībvalsts gatavojas pieņemt likumu, kurš paredz kriminālatbildību un vajāšanu par kaut ko tik universālu kā tiesībām izvēlēties personu emocionālu vai seksuālu attiecību veidošanai neatkarīgi no tās dzimuma vai vecuma.
Landsbergis kungs, saprātīga saruna par homoseksualitāti, biseksualitāti un transseksualitāti ir vislabākā garantija tam, ka bērns spēs saglabāt pats savu seksuālo orientāciju un turpinās cienīt gan sevi, gan pārējos sabiedrības locekļus.
Tas ir ļoti svarīgi, jo šobrīd mēs īpaši aicinām nodrošināt bērnu veselīgu izaugsmi, brīvu no uzspiestiem negatīviem stereotipiem un viņu kriminalizācijas. To var panākt, normāli sarunājoties ar bērnu par minēto tēmu, kā mēs jau to darām, nevis ar aizliegumiem vai kriminalizāciju.
Konrad Szymański
Lietuvas likums par nepilngadīgo aizsardzību tika izstrādāts, pamatojoties uz bažām par gados jaunāko plašsaziņas līdzekļu patērētāju emocionālo un psiholoģisko attīstību, jo to klātbūtne bērnu dzīvē palielinās. Vēl viens Lietuvas likumdevēju arguments ir tāds, ka bērni ir jāaudzina saskaņā ar viņu vecāku pārliecību. Neticu, ka šajā Parlamentā ir kāds, kurš nepiekritīs, ka tie ir nozīmīgi un aktuāli jautājumi. Šāda iecere ir pelnījusi novērtējumu, nevis kritiku, kaut arī tas šobrīd nav galvenais.
Šajā likumā nav neviena panta, ar kuru tiktu pārkāpti Eiropas tiesību principi, un vairumā gadījumu tas pat nav saistīts ar šīm tiesībām. Rakstiskajā jautājumā minēto problēmu risināšana ir vienīgi dalībvalstu likumu darbības jomā. Neviens nav piešķīris Eiropas Savienībai pilnvaras rīkoties šajās jomās. Šis ir galvenais iemesls, kādēļ mēs esam pret šī jautājuma izskatīšanu Eiropas līmenī un kādēļ mēs nekad neatbalstīsim tādu ideoloģiju, ar kuru tiek attaisnota ES pilnvaru pārsniegšana.
Šī iemesla dēļ mēs arī nevaram atbalstīt nevienu no iesniegtajiem rezolūciju priekšlikumiem.
Eva-Britt Svensson
Priekšsēdētājas kundze, šeit nav runa par ideoloģiju. Es vēlētos teikt, ka šajā gadījumā runa ir par visu cilvēku vienādu vērtību. Es vēlos arī pateikties Komisijas un Padomes pārstāvjiem par viņu skaidri pausto nostāju. Esmu pārliecināta, ka Parlaments, Komisija un Padome rīkosies saskaņoti, lai novērstu šo pamatvērtību pārkāpumu.
Mēs runājam par Eiropas Savienību un par to, kā tajā tiek ievērotas pamattiesības. Tas attiecas arī uz visām dalībvalstīm. Būtībā ierosinātais likums rada risku, ka jebkāda ar LGBT saistīta informācija būs nelegāla. Iedomāsimies, ka cilvēkiem pēkšņi aizliegtu cīnīties par vienlīdzību, neraugoties uz viņu seksuālo orientāciju.
Nav šaubu, ka ierosinātais tiesību akts ir uzbrukums cilvēktiesībām. Es pat neuzskaitīšu, cik cilvēktiesību ar to tiek pārkāptas. Īsumā teikšu, ka pilnībā atbalstu šo rezolūciju. Es ceru, ka Parlamenta deputāti būs vienoti un rīt nobalsos par šo rezolūciju.
Véronique Mathieu
(FR) Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt es vēlētos uzsvērt, cik svarīga Eiropas Savienībai, Parlamentam un mūsu kolēģiem ir cīņa pret jebkura veida diskrimināciju, jo īpaši pret diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ.
Par ko mēs šodien runājam? Mēs runājam par Lietuvas likumprojektu, kurš ir radījis tādu problēmu, ka tās risināšanā ir iesaistījusies pat valsts prezidente Grybauskaitė kundze, kura ir uzlikusi šim likumprojektam veto un pat izveidojusi darba grupu, kas mums sagatavos un iesniegs grozījumus. Tādēļ es viņai pilnībā uzticos un esmu pārliecināta, ka šo problēmu, proti, diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ konkrētā dalībvalsts atrisinās. Mēs savā starpā apspriedāmies, un dažas grupas ierosināja sagatavot rezolūciju, tādēļ mums izdevās vienoties par kopēju rezolūciju. Dāmas un kungi, es esmu pārliecināta, ka šī kopējā rezolūcija rīt tiks pieņemta, un problēma būs atrisināta.
Protams, ir ļoti svarīgi, lai tiktu aizsargāta mūsu bērnu intelektuālā un garīgā veselība, tomēr es jums vēlos atgādināt, ka ļoti nozīmīga ir arī cīņa pret jebkura veida seksuālo diskrimināciju. Mēs pie tā esam strādājuši vairākus gadus. Ir izveidota Pamattiesību aģentūra, kurai ir savs mērķis. Mēs cīnījāmies par tās izveidi, tādēļ šodien vairs nevar būt ne runas par to, ka no tās vajadzētu atteikties.
Tādēļ es vēlos pateikties par jūsu vēlmi pieņemt šo kopējo rezolūciju. Es pateicos visiem saviem kolēģiem deputātiem, kuri ir veltījuši daudz laika šīm sarunām. Ir patīkami apzināties, ka mums ir izdevies sagatavot šādu kopēju rezolūciju, un es ceru, ka rīt šajā Parlamentā tā tiks pieņemta.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Es atzinīgi vērtēju šī Parlamenta iniciatīvu uzsākt debates par jautājumu, kas ir saistīts ar Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi, kas tika pieņemts, pateicoties Lietuvas labā spārna partiju centieniem. Nosodāms ir fakts, ka šis likums tika pieņemts, nesaskaņojot to ar starptautiskajiem un Eiropas Savienības tiesību aktiem, kuri ir pietiekami daudz apspriesti un vērtēti. Netika ņemts vērā arī nevalstisko organizāciju viedoklis. Aizbildinoties ar cēlu mērķi aizsargāt bērnu tiesības, faktiski ir radīts juridisks pamats tam, lai sadalītu sabiedrību, ierobežotu piekļuvi informācijai un diskriminētu atsevišķas sabiedrības grupas. Bijušais Lietuvas prezidents minētajam likumprojektam uzlika veto, savukārt jaunā prezidente ir izveidojusi darba grupu, kurai jāizstrādā jauns likumprojekts un jāiesniedz izskatīšanai Parlamentam rudens sesijā.
Es ceru, ka Lietuvas valdībai būs pietiekami liela politiskā griba uzlabot minēto likumu vēl jo vairāk tādēļ, ka mums ir pieredze progresīvu likumu pieņemšanā šajā jomā. Pirms sešiem gadiem, pateicoties Lietuvas sociāldemokrātu centieniem, tika pieņemts likums par vienlīdzīgām tiesībām un iespējām, ar kuru tika aizliegta jebkāda tieša vai netieša diskriminācija vecuma, seksuālās orientācijas, invaliditātes, rases vai etniskas izcelsmes dēļ visās dzīves jomās. Pašlaik Ministru Padomē tiek apspriests līdzīgs direktīvas projekts. Šai Eiropas Parlamenta rezolūcijai vajadzētu rosināt Lietuvas parlamentu pieņemt tādu likumu, kura mērķis būtu nodrošināt cilvēktiesību un brīvību ievērošanu un nepieļaut nekāda veida diskrimināciju, tajā skaitā diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ.
Emine Bozkurt
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, komisāres kundze, ministra kundze, dāmas un kungi, arī es, tāpat kā jūs, esmu šokēta par to, ka starp Eiropas Savienības valstu parlamentiem ir tāds parlaments, kas ne tikai ierosina šāda veida likumu, bet arī ir gatavs to pieņemt. Minētais likums ir ne tikai nepieņemams Lietuvā dzīvojošo geju un lesbiešu tiesību pārkāpums, bet arī būtiski apdraud homoseksuāli orientētas personas visā Eiropā. Lietuvas parlaments viņiem vēlas darīt zināmu, ka viņu seksuālā orientācija ir tāda, par kuru vajadzētu kaunēties un no kuras vajadzētu aizsargāt bērnus.
Es ceru, ka Komisija un Zviedrijas prezidentūra darīs zināmu Lietuvas parlamentam, ka tādas pamatvērtības kā vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminācijas principu Eiropā neviens nedrīkst apšaubīt ne tagad, ne turpmāk! Tādēļ es gribētu, lai komisārs apsola, ka Komisija ne mirkli nešaubīsies un iesūdzēs Lietuvu tiesā, ja šis likums stāsies spēkā.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lietuva ir pieņēmusi likumu, ar kuru nopietni tiek aizsargāti bērni un jaunieši pret publiskās informācijas negatīvo ietekmi uz viņu turpmāko attīstību. Ir skaidrs, ka sociālās un ģimenes politikas jautājumi ir katras ES dalībvalsts kompetences lokā, tādēļ ES nedrīkst Lietuvu par to nosodīt.
Minētais likums nav pretrunā nevienam starptautiskajam standartam cilvēktiesību jomā. Esmu iepazinies ar šo jautājumu un nelokāmi ticu tam, ka, gluži pretēji, ar šo likumu tiek palielināta bērnu aizsardzība pret informācijas kaitīgo ietekmi, un es atļaušos uzsvērt, ka tieši vecāki vēlas viņus no tās pasargāt.
Es vēlētos aicināt šajā gadījumā piemērot Lisabonas līgumā paredzēto subsidiaritātes principu. Tomēr šāda veida "brīdinājums dalībvalstīm un pārējām valstīm” rada nopietnu precedentu tik delikātā jomā kā ģimenes dzīve.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Pirmo reizi Eiropas Parlamenta vēsturē Lietuvas parlamenta rīcība tiek vērtēta kā negatīva. Lai arī cik nevainīgi un labas gribas vadīti ir apspriežamā likuma autori un atbalstītāji, viņi noteikti neveicina virzību uz 21. gadsimta Eiropu. Manuprāt, problēma ir tā, ka vairums Seima deputātu ir pārāk pārliecināti par savu taisnību, uzskatot, ka virs viņiem ir vienīgi Dievs un ka viņi var darīt visu, ko vēlas, ignorējot starptautiskās saistības. Šīs debates ir Padomes un Komisijas atbildes reakcija, kā arī nopietns brīdinājums Lietuvas likumdevējiem, ka mēs neatgriezīsimies viduslaikos, bet rīkosimies, lai veicinātu virzību uz priekšu, izmantojot priekšrocības, ko sniedz ES valstu pieredze un tradīcijas. Tādēļ šīs diskusijas ir tikpat nozīmīgas kā rezolūcija.
Cecilia Wikström
(SV) Priekšsēdētājas kundze, visi cilvēki piedzimst vienlīdzīgi ar savu unikālu vērtību. Tādēļ Parlamentam šodien ir skaidri jāpaziņo, ka mēs runājam par Eiropas iedzīvotājiem, neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī viņi dzīvo. Tā kā ES pamatvērtības ir iecietība, atklātība un brīvība, es jūtos gandarīta, ka jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs ir paziņojis, ka gatavojas iecelt par cilvēktiesību un pamatbrīvību jautājumiem atbildīgu komisāru.
Ir nožēlojami, ka Lietuva, kura reiz ir saskārusies ar represijām un diktatūru, tagad kā brīva un neatkarīga valsts ir ierosinājusi šo nicināmo likumu, kurš veicinās cenzūru, brīvības trūkumu un neiecietību. Mums visiem, kuri atbalsta demokrātijas principus un kam ir veselais saprāts, ir jānosoda minētais likums un rīt jābalso par rezolūciju. Ļausim, lai šī Parlamenta deputāti cits citam atgādina, ka vissvarīgākā ir mīlestība.
Anna Záborská
(SK) 2006. gadā Slovākija tika nosodīta par to, ka tā pieprasīja apziņas brīvību. Pašlaik redzeslokā ir nonākusi Lietuva, jo tā vēlas aizsargāt bērnus no sabiedrības pārmērīgas seksualizācijas. Es uzskatu, ka šīs diskusijas ir manipulēšana ar ES Pamattiesību hartu, kura ir juridiski saistošs dokuments.
Šis Parlaments ignorē tā ES dalībvalsts parlamenta leģitimitāti, kas bez jebkādas kritikas divas reizes ir nobalsojis par minēto likumu. Šis Parlaments lūdz Cilvēktiesību aģentūras atzinumu, tomēr minētajai aģentūrai nav piešķirtas pilnvaras pārbaudīt dalībvalstu likumu ietekmi. Man ir šāds jautājums, proti, ko domā Īrija pirms gaidāmā referenduma? Īrija noteikti domā par to, ka drīz pienāks laiks, kad tā šajā Parlamentā tiks kritizēta par saviem likumiem, ar kuriem tiek aizsargāta ģimene un dzīvība.
Žēl, ka mēs šajā Parlamentā necienām Eiropas vērtības un nacionālo kultūru dažādību, kā arī nenovērtējam bērnu aizsardzības nozīmi un vecāku tiesības pašiem lemt par savu bērnu izglītošanu.
Cecilia Malmström
Priekšsēdētājas kundze, es uzskatu, ka visas trīs iestādes ir skaidri paudušas savu nostāju šajās debatēs. Cilvēktiesību ievērošana, iecietība, indivīda neaizskaramība un diskriminācijas aizliegums, cita starpā arī seksuālās orientācijas dēļ, ir Eiropas projekta pamatvērtības, un tādām tām jāpaliek. Dalībvalstu uzdevums ir cienīt šīs vērtības un šajā jomā piemērojamos ES tiesību aktus.
Prezidentūra ir lielā mērā nobažījusies par minēto likumu, tomēr mēs zinām, ka tas ir debašu temats un iemesls, kura dēļ Lietuva tiek kritizēta. Kā jau tika minēts, bijusī komisāre Lietuvas prezidente Grybauskaitė kundze, kura ir pietiekami labi informēta ES vērtību un tiesību aktu jautājumos, pati ir ierosinājusi minētā likuma pārskatīšanu, lai nodrošinātu tā saderību ar ES tiesību aktiem. Es jūtos īpaši gandarīta, ka Komisija ir skaidri norādījusi, kas notiks, ja pretēji gaidītajam šis likums stāsies spēkā tā pašreizējā redakcijā.
Jacques Barrot
Priekšsēdētājas kundze, es pilnībā pievienojos ministres kundzes secinājumiem. Es gribētu cerēt, ka Grybauskaitė kundzes izveidotā darba grupa spēs novērst minētā likuma, kas savā ziņā varētu neatbilst ES tiesību aktiem, pieņemšanu.
Es vēlētos uzsvērt mūsu bažas par to, ka daži minētā likuma noteikumi varētu būt pretrunā atsevišķu direktīvu, proti, Direktīvas par audiovizuālo pakalpojumu un elektronisko tirdzniecību, prasībām. Būtībā mūsu uzdevums nav pieņemt likumu ģimenes tiesību jomā, jo tas ir katras dalībvalsts kompetencē. Tādēļ viss, kas tika teikts iepriekš šo debašu laikā, liecina par to, ka problemātiskos jautājumus rūpīgāk vajadzētu risināt pašām dalībvalstīm, piemēram, šajā gadījumā Lietuvai.
Priekšsēdētāja
Es esmu saņēmusi piecus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar Reglamenta 115. pantu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, ceturtdien, 2009. gada 17. septembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Carlo Casini  
Manā novērtējumā par rezolūcijas priekšlikumu attiecībā uz nepilngadīgo aizsardzību Lietuvā ir paustas nopietnas bažas. Bieži atsevišķi Eiropas Parlamenta deputāti vai politiskās grupas apgalvo, ka risina ar dalībvalstu iekšpolitiku saistītus jautājumus, taču tā tas nav. Konkrētajā gadījumā šķiet, ka viņi cenšas ietekmēt Eiropas Parlamentu, lai tas paustu negatīvu nostāju par minēto Lietuvas likumu, kura saturs mums pilnībā nav zināms, bet mērķis - cildināms, proti, aizsargāt nepilngadīgos. Vienlaikus netieši tiek pausts viedoklis, ka dalībvalstis pašas ir tiesīgas pieņemt savus tiesību aktus. Es vēlētos piebilst, ka daudzos gadījumos uz to ir norādījusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa. Vienlīdzības princips nav apšaubāms, un neviens arī negrasās apšaubīt to, ka cilvēki ir jāciena neatkarīgi no viņu seksuālās orientācijas. Mani iebildumi ir institucionāla rakstura, jo minētais jautājums skar attiecības starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm.
Joanna Senyszyn  
Diskriminācija ir aizliegta saskaņā ar Eiropas Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, kā arī ir pretrunā ES un EK dibināšanas līgumiem, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un ES Pamattiesību hartai. Neviena dalībvalsts nedrīkst pieņemt tiesību aktus, kuri ir pretrunā minētajiem dokumentiem.
Konkrētais Lietuvas likums ir nepieņemams tā absurdā un homofobiskā satura dēļ. Homofobija ir slimība. Cilvēki, kuros mājo naids pret homoseksuāli orientētām personām, nav pelnījuši līdzjūtību. Viņi ir ne tik lielā mērā homofobi, cik seksuālās orientācijas šovinisti, tādēļ, tāpat kā visu pārējo šovinistu, viņu teiktais ir jāapstrīd, pieņemot atbilstīgus tiesību aktus.
1990. gadā Pasaules Veselības organizācija svītroja homoseksualitāti no Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikatora. Tā arī apstiprināja, ka neviena seksuālā orientācija nav psihiskās veselības traucējums.
Lesbietes, geji un biseksuāļi ir ikvienas valsts, tostarp arī Lietuvas sabiedrībā. Parasti tie ir 4 % līdz 7 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Viņi ir minoritāte ar savām tiesībām. Viņu gājieni, kas atsevišķām personām rada raizes, cita starpā tiek organizēti arī tādēļ, lai atgādinātu pārējiem par šo pamatprincipu, proti, vienlīdzību.
Tādēļ es aicinu Padomi un prezidentūru veikt vajadzīgos pasākumus, lai neļautu dalībvalstīm pieņemt diskriminējošus tiesību aktus. Mums ir jāparāda, ka Eiropas Savienība saka nelokāmu "nē” jebkāda veida diskriminācijai un neiecietībai.
