Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0475/2008).
A következő kérdéseket intézik a Tanácshoz.
Sajnálattal közlöm, hogy kevés idő áll rendelkezésünkre, de szándékomban áll, hogy a tervezettek szerint 19.00-kor felfüggesztem az ülést. Jouyet úr, Ferrero-Waldner asszonyhoz hasonlóan egész délután itt volt.

Tárgy: Előrelépés a "kék kártya” ügyében
Most, hogy a francia elnökség megbízatási idejének felénél tartunk, milyen előrehaladásról tud beszámolni a Tanács a "kék kártya” ügyében és ahhoz kapcsolódóan a magasan képzett munkaerő migrációja és a körkörös migráció terén?
Jean-Pierre Jouyet
Elnök úr, szeretném elmondani Moraes úrnak, hogy a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló tanácsi irányelvre - a "kék kártyáról” szóló irányelvre - irányuló javaslatot a Bizottság 2007 októberében terjesztette a Tanács elé, amint egyébként azzal a tisztelt képviselő úr is nyilván tisztában van.
A javaslat célja, hogy arra ösztönözze a harmadik országbeli, magasan képzett állampolgárokat, hogy az Európai Unióban telepedjenek le. Annak érdekében, hogy az EU még vonzóbb hellyé váljon, a javaslat közös követelményeket állapít meg a befogadásukra vonatkozóan, az uniós polgárok esetében alkalmazottal egyenlő bánásmódot garantál számukra bizonyos területeken, valamint lehetőséget biztosít arra, hogy a kék kártyával rendelkezők az Unión belül mozoghassanak.
Köztudott, hogy ez a javaslat a francia elnökség prioritásai közé tartozik a bevándorlási és menekültügyi paktum keretében. Szeptember 25-én a Tanács az elnökség által javasolt kompromisszum alapján támogatását adta ehhez a kezdeményezéshez. Ez a kompromisszum egyrészt a magasabb szakmai képesítés és a felsőoktatási képesítés, másrészt a nemzeti joggal való kapcsolat meghatározására helyezte a hangsúlyt; végül az alsó bérezési küszöböt helyezte a középpontba, amelyre vonatkozóan eltérést állapít meg, ha erre egy adott szakmán belül szükség van.
A Tanács azzal a feladattal bízta meg az Állandó Képviselők Bizottságát, hogy fejezze be a szöveg vizsgálatát, hogy nagyon gyorsan megszülethessen a javaslat, a végleges elfogadásra pedig azt követően kerülhet sor, hogy az Önök javaslattal kapcsolatos véleményét elfogadják. Úgy gondolom, hogy erre a novemberi plenáris ülés keretében lesz lehetőség.
Claude Moraes
Köszönöm ezt a minden részletre kiterjedő választ. A kék kártya hatalmas eredmény lehet, ha átfogó, előnyös és kiegyensúlyozott. Ezzel kapcsolatban hadd kérdezzem meg a Tanácstól, hogyan kerülhető el az agyelszívás, illetve a fejlődő, valamint a gazdaságilag felemelkedő országok legjobb munkavállalóinak kiválogatása? Lesz-e valamilyen kapcsolat az európai uniós kormányok, a Bizottság és a kormányok - főleg az említett országok munkaügyi miniszterei - között annak biztosítása érdekében, hogy miközben megszerezzük a legjobb munkavállalókat és versenyzünk a legjobb munkavállalókért, ne fosszuk meg a feltörekvő és fejlődő országokat legképzettebb embereik egy részétől, továbbá hogy ellenőrizzük ezt a kérdést és megmaradjon a döntési szabadság, ugyanakkor rendezzük a kék kártya kérdését, mert ez egy igen kedvező fejlemény lehet a Parlament számára?
Reinhard Rack
(DE) Csupán egy konkrét részletre szeretnék visszatérni. A múltban több ízben az volt a problémánk, hogy egyrészt az állítottuk, hogy európai szemszögből nézve szükségünk van szakképzett bevándorlókra, másrészt továbbra is nagyon korlátozóak voltunk.
Létezik-e hiteles összehasonlítás az amerikai zöld kártya és hasonló rendszerek vonzereje, valamint aközött, amit mi itt Európában szeretnénk kialakítani?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, úgy gondolom, éppen erre törekszünk: azaz, hogy elfogadtassuk, hogy Európának mindig szüksége van bevándorlókra. Demográfiai szempontból és a vonzóerő tekintetében egyértelműen hátrányba kerülünk a világ más régióihoz képest, ezért mind az Európai Unióban, mind a valóban felemelkedő országok irányában nyitott politikát kell képviselnünk, és e kereten belül egyrészt biztosítanunk kell, hogy rendelkezünk a gazdasági bevándorlókra vonatkozó jogi kerettel, másrészt hogy kiegyensúlyozott megállapodásokat érünk el a származási országokkal azáltal, hogy vonatkozásukban összehangoljuk saját felvevő kapacitásunkat és az agyelszívás megakadályozását.
Úgy gondolom, hogy a 27 tagállam által elfogadott bevándorlási és menekültügyi paktum leginkább innovatív elemei közé tartozik, hogy a gazdasági migráció új jelenségét figyelembe kell venni és biztosítani kell ennek a migrációnak a keretét. A tisztelt képviselő úr kérdésére válaszolva a következőt mondhatom: igen, e területen okosan és hatékonyan megpróbáljuk követni majd az Egyesült Államokban elért eredmények egy részét.
Tárgy: Az élelmiszerárakkal kapcsolatos kockázatokra és a káros organizmusokkal szembeni ellenállásra alapozott megközelítés következményei
Ha azt feltételezzük, hogy a kockázatalapú megközelítés csökkenteni fogja a forgalomban lévő peszticidek számát, a Tanács véleménye szerint ennek a jövőben milyen kihatása lesz a káros organizmusokkal szembeni ellenállásra és az EU-n belüli növénytermesztésre, az élelmiszerárakra/élelmiszer-biztonságra, és milyen következményekkel jár majd a fejlődő világra nézve? (Egyes szakértők úgy gondolják, hogy az EU több élelmiszert fog beszerezni a fejlődő világból, ennélfogva ott növekedni fognak az élelmiszerárak, ami a szegénység peremén élőket fogja sújtani.)
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Ami a növényvédő szereket illeti, a Tanácsban előterjesztettek egy "peszticid” csomagot, amelynek az a célja, hogy felülvizsgálja az ilyen termékek forgalomba hozatalára irányadó rendeleteket, és bevezessen egy irányelvet, amely a fenntartható felhasználásukat szabályozza.
A cél annak biztosítása, hogy a peszticidek alkalmazása összeegyeztethető legyen a környezetvédelemmel és az egészségvédelemmel, továbbá természetesen figyelembe kell vennünk a csomagnak a káros organizmusokkal szembeni ellenállásra gyakorolt hatását. Éppen ennek alapján fogadott el a Tanács egy közös álláspontot szeptember 15-én.
Ez az álláspont rendelkezik arról, hogy a peszticidekben alkalmazott hatóanyagok az emberek és az állatok egészségével és a környezettel kapcsolatos veszélyek és kockázatok értékelését követően hagyhatók jóvá.
Ez egy fontos feladat. E téren is biztosítanunk kell polgáraink védelmét, mert vannak olyan veszélyes anyagok, amelyek rákkeltők, mutagének, teratogének, vagy olyan anyagok, amelyek tönkretehetik a belső elválasztású mirigyeket, ezért ezeket nem szabad felhasználni. A Tanács a mezőgazdasági termelésre gyakorolt hatást is figyelembe vette, mert eltökélt szándéka annak biztosítása, hogy az új jogszabály ne járjon kedvezőtlen hatással az élelmiszerekkel kapcsolatos költségekre, valamint az élelmiszerek Európában vagy a világ más régióiban való elérhetőségére nézve.
Éppen ellenkezőleg, a peszticidekről és a növényegészségügyről szóló jogszabályok felülvizsgálatának erősítenie kell a termékek szabad forgalomba hozatalát, a termékjóváhagyások kölcsönös elismerését ugyanazon körzeten belül, valamint a hatóanyagok európai szintű jóváhagyására vonatkozó racionálisabb eljárásokat, mindennek hozzá kell járulnia az európai mezőgazdaság modernizációjához, valamint a fogyasztók és a polgárok jobb védelméhez.
Liam Aylward
Biztosíthatom a miniszter urat arról, hogy mindannyian az emberek egészségével és a környezet védelmével szeretnénk törődni, de egyetért-e a Tanács azzal a felkéréssel, hogy az Európai Bizottság végezzen hatásvizsgálatot a jogszabály által az egyes tagállamokban az élelmiszertermelésre és az élelmiszerellátásra gyakorolt hatásokkal kapcsolatban? Teljesen elfogadhatatlan, hogy az Európai Bizottság mindeddig nem végezte el ezt a hatásvizsgálatot.
Egyetért-e a Tanács azzal, hogy kellően friss információk nélkül nem várható el, hogy megalapozott döntéseket és határozatokat hozzunk?
Jim Allister
Az utolsó kérdéssel kapcsolatban kérdezném, hogy a megfelelő hatásvizsgálattal kapcsolatban mitől kell a Tanácsnak félnie: attól talán, hogy megtudhatjuk, hogy az Önök javaslatai milyen tényleges hatást gyakorolhatnak az európai élelmiszertermelésre? Ez a termelőkre és a fogyasztókra is kihat. A termelőknek és a fogyasztóknak sok a veszítenivalójuk, ha a peszticideket - amelyek jelenleg alapvető fontosságúak a növénytermesztés szempontjából - anélkül szüntetik meg, hogy megfelelő helyettesítő anyag állna rendelkezésre. Például mit tegyenek a nedves éghajlatú Észak-Európában a burgonyatermesztők, ha a burgonyavész ellen nincs más helyettesítő szer? Egyszerűen csak mondjuk azt, hogy "Kár”? Mondjuk azt a fogyasztóknak, hogy "Importáljanak olyan országokból, ahol nem foglalkoznak a peszticidek korlátozásával”? Tényleg, nem lenne itt az ideje átgondolni ezeket a javaslatokat és megfelelő hatásvizsgálatot végezni?
Mairead McGuinness
Hadd támasszam alá a hatásvizsgálattal kapcsolatos két utolsó észrevételt! Azt gondoltam volna, hogy mind a Bizottság, mind a Tanács szemszögéből nagy előnyt jelent, ha vannak olyan bizonyítékok, amelyek elősegítik a hatásvizsgálatot. Tudom, hogy régóta téma az ír burgonyavész, de ez valóban egy nagyon jelentős probléma, és szerintem Önöknek foglalkozniuk kell vele, és nem csak termelői szempontból, hanem szem előtt tartva azt, hogy ez kihat az élelmiszerárakra, a termék elérhetőségére, valamint azt is, hogy olyan termék importjára kényszerülünk, amelyet vegyi anyagok felhasználása mellett termesztenek, amelyeket Európa be fog tiltani.
Mondja meg nekem, mi ennek az értelme, mert én nem tudom.
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Aylward úr, Allister úr és McGuinness asszony, nagyon köszönöm a kérdéseket. Mi azt a célt tűztük ki, hogy az év vége előtt a decemberi ülésen az Európai Parlament általi hivatalos elfogadás révén második olvasatban megállapodást érjünk el ezzel a kényes témával kapcsolatban. Terveink szerint háromoldalú párbeszédre kerül sor a Bizottság, a Tanács és a Parlament között a különböző nézőpontok közelítése céljából, és nagyon logikusnak tűnik nekem, hogy ennek keretében hatásvizsgálatokat végezzenek a rendeletek által a termelési módszerekre és fogyasztóvédelemre gyakorolt hatás megállapítása érdekében. Nincs kétségem afelől, hogy a hatásvizsgálatok eredményeképpen világosabb képet kapunk ezen irányelvek hatásáról.
Tárgy: Hozzáférés az európai kutatási és technológiai fejlesztési programok jogcímén biztosított finanszírozásokhoz
Milyen kezdeményezéseket vezet be a Tanács annak biztosítása érdekében, hogy az európai vállalkozások teljesen tisztában legyenek azzal, hogyan juthatnak finanszírozáshoz az EU kutatási, technológiai és fejlesztési programjai keretében, amelyek 2007 és 2013 között több mint 55 milliárd EUR összegű finanszírozást biztosítanak az európai uniós vállalkozások számára?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, Ó Neachtain úr kérdésére válaszolva hadd mondjam el, hogy az első kutatási keretprogram elfogadása óta a Tanács egy sor intézkedést vezetett be annak érdekében, hogy a vállalkozások könnyebben hozzáférhessenek az információkhoz. Ezen intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy a vállalkozások teljesen tisztában legyenek azzal, hogyan juthatnak finanszírozáshoz az európai kutatási és fejlesztési keretprogramokból.
Itt van például a Cordis honlap, egy olyan elektronikus eszköz, amely az európai technológiai kutatási és fejlesztési programok bemutatására szolgál. A vállalkozások az európai programokkal, valamint a különböző tagállamok fő nemzeti és regionális szereplőivel kapcsolatban minden szükséges információhoz hozzájuthatnak. A honlapon megtalálható egy gyakorlati útmutató a kutatásra és innovációra vonatkozó finanszírozási forrásokhoz.
Létrejött a nemzeti kapcsolattartó pontok hálózata is azzal a céllal, hogy a vállalkozások könnyebben szerezhessenek információkat, és ez a hálózat a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból, valamint a versenyképességi és innovációs programból kap támogatást. Tehát ennek a hálózatnak az a célja, hogy elősegítse a személyre szabottabb és decentralizált tájékoztatást azáltal, hogy kapcsolatok jönnek létre a különböző intézmények, nemzeti minisztériumok, egyetemek, kutatóközpontok vagy magántanácsadó cégek között.
Végül elmondanám, hogy iránymutatásokat tettünk közzé a hetedik kutatási keretprogramból származó pénzösszegek felhasználására, valamint a strukturális alapoknak a kutatás terén való felhasználására vonatkozóan. Ezek az iránymutatások lényeges információkat nyújtanak a vállalkozások számára, és azt is tudjuk, hogy ez a tájékoztatás és ez a több információs forrás teszi lehetővé vállalkozásaink számára, hogy pályázzanak az Európai Unió által létrehozott eszközökre.
Seán Ó Neachtain
(GA) A Tanács tisztelt soros elnökének köszönöm a minden részletre kiterjedő választ. Azt szeretném kérdezni azonban, hogy a Tanács ki tudná-e fejteni, hogy a fejlesztési program keretében hogyan kezelhetők a pályázatok hatékonyabban, és hogy vannak-e tervei annak biztosítására, hogy gyorsabban kapjunk választ a pályázatokkal kapcsolatban. Ön szerint hogyan kellene ezt elérni?
Teresa Riera Madurell
(ES) Elnök úr, mind a hetedik keretprogram, mind a versenyképességi és innovációs keretprogram esetében az volt az egyik célkitűzésünk, hogy ösztönözzük a kis- és középvállalkozások részvételét.
Mivel két év már eltelt e programok elfogadása óta, meg tudná mondani a Tanács, hogy a tagállamokban történt-e előrelépés a kis- és középvállalkozások részvétele tekintetében az előző keretprogramokhoz képest?
Avril Doyle
Meg tudná-e erősíteni a Tanács, hogy az FP7-ben az volt a cél, hogy az egész pályázati eljárás sokkal inkább felhasználóbarát legyen, és hogy ez valóban így történt-e, valamint hogy ezenfelül az eljárás átlátható legyen, hogy a vállalkozások általában tudják, hogyan juthatnak finanszírozáshoz, és hogyan reagáljanak az FP7 alapján rendelkezésre álló pénzösszegekkel kapcsolatos pályázati felhívásokra?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Egészen őszinte leszek Önnel, Ó Neachtain úr: tekintettel az Európai Tanács decemberi ülésének napirendjén szereplő pontokra, úgy gondolom, hogy ez a kérdés nem fog szóba kerülni az Európai Tanács ülésén a benne rejlő kihívás ellenére. Ezt a kérdést a Kutatási, illetve Versenyképességi Tanácsban kell felvetni. Az az érzésem, hogy már sok minden történt a tájékoztatási rendszer fejlesztése érdekében.
Riera asszony kérdésére válaszolva elmondhatom, hogy szerintem még sok a tennivaló. Holnap a Bizottság, a Tanács és a Palament elfogad majd egy közleményt a tájékoztatásról annak érdekében, hogy az európai intézkedéseket szélesebb körben lehessen közzétenni.
Véleményem szerint ez egy fontos lépés, ugyanakkor úgy gondolom, hogy emellett fontos az is - és ezt Riera asszonyhoz hasonlóan Doyle asszony is jogosan hangsúlyozza -, hogy jócskán megnöveltük az információ-hozzáférési pontok számát. Megítélésem szerint a Tisztelt Háznak nagyon fontos felügyeleti szerepe van annak biztosításában, hogy ezek az információ-hozzáférési pontok még tovább fejlődjenek abból a szempontból, hogy kinek kell tájékoztatást nyújtaniuk és milyen eljárást kell alkalmazni.
Tárgy: Sürgősségi segély természeti katasztrófák után
Milyen javaslatokat terjesztett elő a Tanács elnöksége a természeti katasztrófákat, árvizeket és tűzeseteket stb. követő sürgősségisegély-intézkedéseknek az EU-ban történő kiterjesztése és fejlesztése érdekében?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Crowley úr kérdésére válaszolva elmondom, hogy Európában az elmúlt években egyre több katasztrófa és nagyobb válság következett be. Az utóbbi időben számos európai országot sújtó erdőtüzek és árvizek rávilágítottak, hogy döntő fontosságú az Európai Unió hatékonyságának és képességének növelése a válsághelyzetekre adandó válaszlépések tekintetében. Ezt a szolidaritás szellemében és a polgárok védelmében is meg kell tenni. Szolidaritásra és egységre van szükségünk, továbbá meg kell védenünk polgárainkat az Európai Unión belül és kívül. Az elnökség prioritásai között éppen ezért szerepel az Európai Unió katasztrófákkal és válsághelyzetekkel kapcsolatos válaszadási képességének megerősítése.
A közösségi eszközöktől, különösen a közösségi polgári védelmi mechanizmustól kezdve végig kell mennünk a katasztrófára történő reagálás különböző szakaszain. Először is megelőzésre, kutatásra és tájékoztatásra van szükségünk. Fokoznunk kell a korai figyelmeztető rendszerek megvalósítására irányuló tevékenységünket. Másodszor fel kell készülnünk a válsághelyzetekre, ami azt jelenti, hogy meg kell erősíteni az irányítási és reagálási kapacitást, valamint fokozni kell a közösségi és nemzetközi szinten érintett ügynökségek közötti koordinációt. Reméljük, hogy beavatkozás révén több európai humanitárius segélyt és nagyobb mértékű polgári védelmet tudunk biztosítani, és ezáltal egy működőképesebb központ körül fejleszteni tudjuk a közösségi polgári védelmi mechanizmust.
Ezért a Tanácson belül e kérdéseket tanulmányozó, különböző illetékes felek és a Tanács közösen megvizsgálják ezt a tevékenységet még az év vége előtt. Tájékoztatom a tisztelt képviselő urat arról, hogy az elnökség november 4-én és 6-án polgári védelmi gyakorlatot szervez, amelyen részt vesz valamennyi tagállami polgári védelmi főigazgató. Ez lehetővé fogja tenni számunkra, hogy a gyakorlatban megtudjuk, milyen előrehaladásra van szükség ezen az igen fontos területen.
Brian Crowley
Ami a tevékenységek koordinálását illeti, nyilvánvaló, hogy ez a leglényegesebb szempont, ahogy azt tavaly a Görögországból Olaszországra és Szlovénia egyes részeire átterjedő erdőtüzek, illetve a Duna többszöri - nem csupán Ausztriát, hanem más Duna menti országokat is érintő - áradása esetében láttuk.
Van-e arra vonatkozó javaslat, hogy jöjjön létre egy koordinációs egység, amely egy központi helyen állandóan működik, hogy segítse az ilyen, határokon átnyúló természeti katasztrófákkal kapcsolatos koordinációt, amelyek az egész Unióra hatást gyakorolnak?
Reinhard Rack
(DE) A Tanács tisztelt soros elnökének szeretném elmondani, hogy a segélynyújtásra irányuló intézkedések koordinációja az egyik tényező; a másik az, hogy továbbra is nyilvánvaló lesz-e az európai polgárok számára, hogy ez nem csak a tagállamok, hanem az Európai Unió részvételét is jelenti - azaz, hogy Európa valóban tesz valamit az egyénekért helyi szinten.
Jim Allister
Miniszter úr, szeretném az uniós Szolidaritási Alap hozzáférési küszöbértékének kérdésére irányítani az Ön figyelmét. Tudomásom szerint azt 3 milliárd EUR körüli összegben határozták meg. A nagyobb országokra, valamint a kisebb és nagyobb régiókra is ugyanez a hozzáférési küszöbérték vonatkozik. Következésképpen hiába következik be egy pusztító áradás - mint például nálunk Észak-Írországban idén nyáron, amely az adott régióban nagy kiterjedésű volt -, de ha a küszöbérték alatt marad és nem terjed ki az egész országra, akkor nem lehet az EU Szolidaritási Alapjához fordulni. Igazságosnak tartja ezt? Nem kellene ezt megvizsgálni, valamint azon ostoba akadályokat is, amelyeket a mezőgazdasági termelőknek ki kell kerülniük ahhoz, hogy megpróbáljanak finanszírozáshoz jutni?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Először is, Crowley úrnak a következő választ adhatom. Úgy gondolom, hogy az elnökségnek valóban az a célja, hogy létrejöjjön egy koordinációs központ, amely - amennyire lehetséges - működőképes. Ebben bízunk. A probléma az, hogy egyensúlyt kell teremtenünk azok között, akik nagyobb mértékű koordinációt szeretnének, ez esetben például az elnökség, és a tagállamok között, amelyek jobban ragaszkodnak a szubszidiaritáshoz, többek között ezen a területen is. Végül is, hogy teljesen érthető legyek, az elnökség a Tanács keretében a fokozott koordináció megteremtésén fog dolgozni, és - Rack úrnak válaszolva - nyilvánvalóbb koordináción, mert - ahogy azt Rack úr helyesen mondta - biztosítanunk kell, hogy az Európai Unió tevékenysége látható legyen.
Allister úrnak válaszolva, ami a Szolidaritási Alapot illeti, teljesen tisztában vagyok azzal, hogy milyen nagy figyelmet kell fordítanunk Észak-Írországra a számos természeti katasztrófával kapcsolatban. Nem tudok arról, hogy hátrányos megkülönböztetés érte volna Írországot, de természetesen a Tanács szolgálataival együtt biztosítani fogom, hogy a Szolidaritási Alap felhasználására a lehető leggyorsabban és legigazságosabban kerüljön sor a régiók alapján, európai és tagállami szinten egyaránt.
Tárgy: Élelmiszerbiztonság nem méltányos partnerség keretében
Mivel az EU kötelezettséget vállal arra vonatkozóan, hogy folytatja az olyan kezdeményezések bevezetését, amelyek a fejlődő világba irányuló élelmiszer-ellátás biztonságának biztosítására szolgálnak, mit szándékozik kezdeni a Tanács a fejlődő világ azon állításaival, amelyek szerint az EU kihasználja a nem méltányos partnerséget, először is olyan kereskedelmi megállapodások megkötése révén, amelyek az ENSZ Afrikai Gazdasági Bizottságát idézve "nem kellően átfogóak” és "nem átláthatóak”, és amelyek lehetővé teszik az EU számára, hogy kihasználja azt, hogy az afrikai országoknak nincs elég kapacitása a bonyolult jogi helyzetek kezeléséhez, másodsorban pedig azáltal, hogy többek között a nyugat-afrikai halászat rovására biztosítja az Európából érkező élelmiszer-ellátást?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Ryan úr! Kérdésére válaszul azt szeretném elmondani, hogy - amint azt Ön is tudja - a cotonoui megállapodás 2000. június 23-án új partnerséget vezetett be az Európai Unió és a 78 AKCS-ország között. Ezen új megállapodásoknak elő kell segíteniük az Európai Unió és az említett országok közötti kapcsolatok globális megközelítését az árukkal és a szolgáltatásokkal kapcsolatos kereskedelmi szemlélet alapján, támogató intézkedések, a regionális integrációt előmozdító intézkedések, valamint annak alapján, hogy e kereskedelmi intézkedéseknek összhangban kell állniuk a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival. 2007 végén számos ideiglenes megállapodást parafáltak, amelyek - amint azt a Tanács is kihangsúlyozta 2008. májusi következtetéseiben - a kereskedelem megszakításának veszélyének kérdésével foglalkoznak, ami egy lényeges szempont volt.
Teljesen egyértelmű, hogy a teljes körű regionális gazdasági partnerségi megállapodások megkötése a Tanács legfőbb prioritásai közé tartozik. Ezenfelül a Tanács egy sor új következtetést - 2006 óta a negyediket - fogadott el a gazdasági partnerségi megállapodásokról, újólag megismételve azt, hogy ezeknek a WTO-val összhangban lévő megállapodásoknak a fejlődés támogatása a célja. Tehát a Tanácson belül még mindig konszenzus van ezzel a fontos kérdéssel kapcsolatban és egységes a szándék abban a vonatkozásban, hogy teljes körű regionális gazdasági partnerségi megállapodások jöjjenek létre, amelyek fenntartható gazdasági növekedést idéznek elő az AKCS-országokban.
A tárgyalásokért felelős bizottság tájékoztatása szerint a közös tárgyalások középpontjában az élelmiszer-ellátás biztonsága áll. Regionális szinten folyamatos volt az előrehaladás, és továbbra is az a célunk, hogy minél gyorsabban teljes körű regionális gazdasági partnerségi megállapodásokat kössünk.
Ami a halászati ágazaton belüli partnerségi megállapodásokat illeti, szeretném emlékeztetni a Tisztelt Házat arra, hogy a Tanács 2004. júliusi következtetései nyomán a Közösség új típusú kétoldalú megállapodást vezetett be. Engem először is az foglalkoztat, hogy a halászati lehetőségeket átlátható tudományos vélemények alapján kell kiosztani a közösségi hajók számára, és reméljük, ez így is lesz, másodszor pedig az, hogy az úgynevezett ágazati támogatási megállapodásokban meghatározott közösségi pénzügyi hozzájárulás egy részét a part menti partnerállamok halászati ágazatának fejlesztésére kell felhasználni, hogy felelős és fenntartható halászat alakuljon ki.
Végezetül, nem felejthetjük el, hogy szükségünk van ideiglenes megállapodásokra, de minél gyorsabban teljes körű gazdasági partnerségi megállapodást kell kötnünk, és a Tanács minden tagja ezen dolgozik.
Eoin Ryan
Milyen átláthatósági intézkedéseket tud bevezetni a Tanács a kereskedelmi megállapodások, sőt a fejlődő világnak nyújtandó segélyek maximális hatékonyságának biztosítása érdekében?
Tekintettel arra, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatban meghallgatjuk az egyik fél, a Bizottság véleményét, aztán a nem kormányzati szervezeteknek a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos gyakori bírálatait, igen nehéz megállapítani, hogy kinek van igaza, és hogy a megállapodások valójában kinek is előnyösek. A partnerségi megállapodásokkal kapcsolatban mindenképpen következetes bírálatot hallhatunk, és az átláthatóság hiányát tapasztalhatjuk. Arra kérném, hogy tegyen észrevételeket erre vonatkozóan.
Avril Doyle
A nyugat-afrikai halászattal kapcsolatban azt a kérdést vetném fel az elnökségnek, hogy e halászati megállapodások esetében, bár kétoldalúak, sokkal nagyobb ellenőrzésre és felülvizsgálatra van szükség az EU és a Bizottság részéről annak biztosítása érdekében, hogy e harmadik országokban tapasztalható súlyos szegénység és adósság miatt ne nehezedjen rájuk tarthatatlan és ellenállhatatlan nyomás az előnyöket biztosító megállapodások aláírása tekintetében, amelyek gyakran és általában az erőforrások fenntarthatatlan és felelőtlen kiaknázásához vezetnek. Úgy gondolom, nagy kérdés, mit tesz Európa ezen a téren. Kérem az elnökséget, hogy tegye meg észrevételeit!
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök úr, szeretném megismételni Doyle asszony kérdését, de egy kissé más formában.
A nyugat-szaharai halászat igazgatása mintegy húsz évvel ezelőtt átkerült Marokkóba. Nyomásgyakorlásra nem került sor. Az Európai Unió minimális halászati tevékenységet folytatott a térségben, de problémát okozott a halászat nem megfelelő igazgatása.
A kérdésem a következő: milyen intézkedéseket tehetünk annak érdekében, hogy segítséget nyújtsunk azon országoknak, amelyek felelősek a halászat irányításáért, hogy hatékony ellenőrzést biztosítsunk? Az nem elegendő, ha egyszerűen nem írunk alá halászati megállapodásokat. Ha nem biztosított a halászat hatékony ellenőrzése, mindig is lesznek problémák.
Tud-e tenni valamit az Európai Unió, hogy segítséget nyújtson ezen országoknak a halászat hatékony ellenőrzéséhez és az erőforrások kimerítésének megakadályozásához, mert jelenleg ez a helyzet?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Úgy gondolom, hogy ami az átláthatóságot illeti, e megállapodásoknak rendkívül átláthatónak kell lenniük. Személy szerint nekem nincs semmi észrevételem az átláthatóság hiányára vonatkozóan. Azt kell szem előtt tartanunk, hogy az ideiglenes megállapodások egy átmeneti szakaszt jelentenek. Ezek a megállapodások nem minden tekintetben megfelelőek, de a WTO-szabályok figyelembevételével nem tehetünk másként.
Másodszor, a tisztelt képviselőnek igaza van: azon országok, amelyek ilyen megállapodásokat kötöttek, bírálják ezeket a megállapodásokat. A fejlesztési segélyek hatékonyságát folyamatosan bírálat éri. A Bizottsággal együtt egyértelműen annak biztosításán dolgozunk, hogy ezek a segélymechanizmusok átláthatóbbak legyenek.
Harmadszor, globális megállapodások irányába szeretnénk elmozdulni, amelyek a partnerországokban minden érdekeltre és a civil társadalom valamennyi képviselőjére kiterjednek.
Negyedszer, ami a nyugat-afrikai partok mentén folytatott halászatot illeti, úgy gondolom, hogy Doyle asszonynak igaza van. Nyilvánvalóan biztosítanunk kell, hogy mindig is fenntartható fejlődés legyen, és, bármi is történjék, a továbbra is kétoldalú megállapodások nem gyakorolhatnak túlzott nyomást. Ahogy arra a tisztelt képviselő is rámutatott, hatékony intézkedéseket kell alkalmaznunk a halászati erőforrások ellenőrzése érdekében. Ez nem könnyű feladat. Természetesen figyelembe kell vennünk a gazdasági fejlődés helyzetét, és segítenünk kell ezen országoknak, hogy jobban integrálódjanak a nemzetközi kereskedelmi övezetekbe.
Elnök
A 6. kérdést elfogadhatatlannak nyilvánították, mivel hasonló a szeptemberi II. ülésen megválaszolt kérdéshez.

Tárgy: A légi közlekedés biztonsága
Tekintettel arra, hogy az elmúlt hónapokban megnövekedett a légiközlekedési balesetek száma a világ különböző részein, elmondhatja-e azt a Tanács, hogy véleménye szerint a légi közlekedés biztonságára vonatkozó, meglévő nemzetközi szabályok és eljárások elegendőek, vagy olyan új kezdeményezések benyújtását támogatja, amelyek az EU-n belüli vagy kívüli légtérben utazó légi utasok biztonságának biztosítására irányulnak?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, Medina Ortega úrnak válaszolva elmondhatom, hogy a légi közlekedés még mindig az egyik legbiztonságosabb közlekedési mód, az azonban igaz - és megértem az Önök érzéseit -, hogy néhány baleset, főleg az idén nyáron Spanyolországban bekövetkezett baleset, emlékeztet bennünket arra, hogy ezeknek rendkívül tragikus következményei lehetnek.
A légi utasok biztonságának fejlesztése most is a Tanács egyik legfontosabb prioritásai közé tartozik. Szeretném emlékeztetni a Tisztelt Házat, hogy a Parlament és a Tanács elfogadott egy rendeletet a veszélyesnek tartott légitársaságok feketelistájának létrehozásáról. Ez a rendelet lehetővé teszi, hogy azon légi járművek esetében, amelyeket nem tartanak biztonságosnak, megakadályozzák a közösségi légtér használatát, és ez hatékony eszköz ahhoz, hogy a nemzetközi biztonsági előírásokat megfelelőbben alkalmazzák azon országokban, ahol a Bizottság szerint nem tartják be a minimális biztonsági szabályokat. Ezt a listát rendszeresen frissítik.
A légi közlekedési biztonság ezen alapvető fontosságú ágazatában egy másik jelentős tényező az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozása, amelynek az a feladata, hogy a polgári repülés terén biztosítsák a lehető legmagasabb szintű biztonságot és a környezetvédelmet. A közösségi intézmények a harmadik országbeli, azaz Közösségen kívüli légi üzemeltetők által a Közösségen belül üzemeltetett légi járművek esetével is foglalkoztak, és közösségi szabályokat állapítottak meg a személyzet szakszolgálati engedélyeire, az üzemeltetésre és a biztonsági előírásokra vonatkozóan.
Ezeket a szabályokat - ahogy azt a tisztelt képviselő is nagyon helyesen megállapította - nyilvánvalóan ki kell egészíteni és meg kell erősíteni, és reményeim szerint a Bizottság minél hamarabb bizonyos javaslatokat fog előterjeszteni. E javaslatokat a Tanács és a Tisztelt Ház az Önök által ismert szabályozási eljárás keretében meg fogja vizsgálni.
Ezenkívül együtt kell működnünk a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel, amely természetesen rendkívül fontos partner ezen a területen, és az elnökségnek eltökélt szándéka, hogy előrelépést érjen el a légi közlekedés biztonsága terén. Már elkezdte a tavaly júniusban elfogadott bizottsági javaslatok vizsgálatát, amelyek a repülőterekre, a légiforgalmi ellenőrzésre és a légiközlekedési szolgáltatókra vonatkozó közösségi biztonsági szabályok létrehozására irányulnak.
Manuel Medina Ortega
(ES) A Tanács soros elnökének szeretnék köszönetet mondani a részletes válaszért, amely minden kérdésre kiterjedt.
Kiegészítésként csak azt szeretném megjegyezni, hogy egyesek azt állítják, hogy a balesetek számának növekedése azzal áll összefüggésben, hogy a légi társaságok versenyeznek egymással, hogy olcsó járatokat tudjanak indítani. A fogyasztók örömmel fizetnek kevesebbet a repülésért, de vajon a Bizottságnak van-e a birtokában olyan tanulmány, amely megállapítja az olcsó járatok és a légközlekedési incidensek számának növekedése közötti kapcsolatot.
Robert Evans
Kérdésem a légi közlekedés biztonságának egészére vonatkozik. Számos olyan incidensről számoltak be, amikor az utasok, olykor britek, olykor más nemzetiségűek túl sok alkoholt fogyasztottak a repülés során, és veszélyt jelentettek a többi utasra és tulajdonképpen az egész légi járműre nézve.
Véleménye szerint megengedhető, hogy a fedélzetre szálljanak olyan utasokat, akiknél alkohol van?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Úgy gondolom, hogy a Bizottságnak minden veszélyforrást meg kell vizsgálnia a javaslatai keretében. Hogy az Evans úr által feltett legutóbbi kérdésre válaszoljak, ha úgy tűnik, hogy ez egy veszélyforrás, ami könnyen meglehet, akkor egyetértek ezzel. Ennek keretében tehát az utasok viselkedését is meg kell vizsgálnunk, ami lehetővé teszi számomra, hogy válaszoljak Ortega úr kérdésére, ugyanis nem az olcsó járatok miatt fordulnak elő ilyen incidensek, mivel az értékesítés kétségkívül csökkent.
Ortega úr kérdésére válaszolva azonban elmondhatom, hogy nem tudok arról, hogy közvetlen kapcsolat lenne az olcsó járatok és a balesetek számának növekedése között, ha erre irányult a kérdése; az viszont igaz, hogy van összefüggés az olyan társaságok és a balesetek száma között, amelyek a költségek csökkentésére törekszenek, különösen ami a légi járművek karbantartását, biztonságát és élettartamát illeti. Ezzel szemben fel kell vennünk a küzdelmet, valamint a már meglévő bizottságok és még inkább a CESAR-projekt segítségével biztosítanunk kell, hogy e társaságok műveleteinek ellenőrzése hatékonyabb legyen, különösen a karbantartási műveletek tekintetében, mivel a vizsgálat ki fogja mutatni, hogy bizonyos esetekben ezek idézik elő a katasztrófákat, amelyeknek sajnálatos módon az utasok az áldozatai. Úgy gondolom, hogy valóban külön figyelmet kell fordítanunk erre a jelenségre.
Avril Doyle
Köszönöm, még ha félbe is szakítom Önt. Mi mindössze biztosítékokat szeretnénk - az elnök nagylelkűségével visszaélve kissé eltérve a témától -, hogy tudna-e tenni valamit a Strasbourgba való eljutás érdekében, hogy a strasbourgi repülőtérre repülhessünk, és eljuthassunk ide? Strasbourg szép város, ahova lehetetlen eljutni, ezért panaszkodunk mindannyian amiatt, hogy itt tartunk üléseket.
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Örülök, hogy válaszolni tudok Doyle asszonynak, akit nagyon kedvelek és szeretek. Szeretnék rámutatni arra, hogy komoly erőfeszítéseket teszünk annak érdekében, hogy Strasbourg jobban megközelíthető legyen, valamint hogy - amint azt Önök is tudják - öt légitársaságot támogatunk. A francia kormány, le a kalappal előtte, több mint 22 milliót költ annak biztosítására, hogy ezek a légitársaságok Strasbourgba repüljenek. Megpróbáltuk javítani a Brüsszel és Strasbourg közötti vasúti összeköttetést a Roissyn keresztüli kerülővel, továbbá a Thalys és a TGV közötti összeköttetést is. Egyértelmű, hogy még többet kell tennünk. Próbálkozni fogunk, nem adjuk fel. Jelenleg arról tárgyalunk, hogyan fejleszthetnénk folyamatosan az ebbe az Ön által gyönyörűnek nevezett városba - és ezzel a megállapítással teljesen egyetértek - irányuló szolgáltatásokat.
Tárgy: Elektronikus útlevelek
Mivel az illetékes tisztviselő nem végez vizuális ellenőrzést, a Tanács milyen biztosítékokat tud nyújtani arra vonatkozóan, hogy az elektronikus útlevelek használata egyes repülőtereken nem vezet majd a biztonsági szint csökkenéséhez, illetve azon lehetőség növekedéséhez, hogy az illető másnak adja ki magát?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, Evans úr kérdésére a következő választ tudom adni: a Tanács valóban nagy jelentőséget tulajdonít az Európai Unió külső határain történő ellenőrzések fokozásának, ma délelőtt ismét kihangsúlyoztuk ezt a kérdést.
Nem akarunk egy Európa-erődöt létrehozni, de szem előtt kell tartanunk, hogy a schengeni térség kibővült, és hogy Schengennek teljesen hatékonyan kell működnie, valamint hogy közös felelősségünk a határokon átnyúló bűncselekmények elleni küzdelem és az illegális tevékenységek teljes mértékű megakadályozásának biztosítása.
Ennélfogva a Tanács gondoskodott arról, hogy a külső határok igazgatása során fokozottabban felhasználják az új technológiát. A Bizottság közzétett egy teljesen jókor jött közleményt "Az Európai Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések” címmel, amely kitűnő javaslatnak tűnik.
Az is lényeges, hogy a határátkelőhelyeken történő ellenőrzések megkönnyítése nem teszi kétségessé a schengeni térség integritását és biztonságát, erről biztosíthatom Evans urat. Az utasok személyazonosságának automatizált ellenőrzése nem vezethet a határok biztonságának csökkenéséhez.
Amint azt Ön is tudja, a 2252/2004/EK rendelet garanciákat biztosít; ez a dokumentum pontos előírásokat határoz meg a tagállamok által kiállított útlevelekbe és úti okmányokba beillesztett biometrikus azonosítókra vonatkozóan. Ezek a rendelkezések hozzájárulnak ahhoz, hogy az útlevelek biztonságosabbá váljanak, és lehetővé teszik számunkra, hogy hatékonyan felvegyük a küzdelmet az okmányhamisítás ellen azáltal, hogy az okmány és a birtokosa között megbízhatóbb kapcsolat jön létre. A rendeletben foglalt garanciákat tovább kell erősíteni, és folytatnunk kell ezt a kezdeményezést - azaz a bevándorlási és menekültügyi paktummal kapcsolatos egész elképzelést, amelyet Sarkozy elnök úr bizonyos mértékig kifejtett a ma délelőtti ülésen.
A lényeg az, hogy a cselekvéshez jogi kerettel kell rendelkezünk; az is fontos, Evans úr, hogy ugyanakkor a paktum révén most már megvan a közös politikai akarat is a biztonság biztosításához, ami elengedhetetlen a szabadságon alapuló, kibővített térség vonatkozásában.
Robert Evans
A miniszter úrhoz hasonlóan én sem akarom, hogy Európa erőddé váljon, ésszerű biztonsági ellenőrzéseket szeretnék, és azt szeretném, hogy új technológiát alkalmazzanak. De szemtanúja voltam az ilyen útlevelek alkalmazásának, és kíváncsi vagyok arra, hogy a miniszter úr meg tudja-e mondani nekem, miben tévedek, mert ugye az történik, hogy egy elektronikus útlevéllel rendelkező személy odamegy egy géphez, ráhelyezi a leolvasóra az útlevelét, és ha az útlevél rendben van, átsétál. Nem tudom felfogni, hogy ez miben más, mint annak az ellenőrzése, hogy az illető rendelkezik-e érvényes útlevéllel.
Azt viszont nem ellenőrzi, hogy az illető olyan útlevéllel rendelkezik-e, amelyet az ő nevére állítottak ki. Ezért én úgy értelmezem, hogy semmi sem akadályozhatna meg engem abban, hogy az Ön útlevelét használjam, miniszter úr - feltéve, hogy hajlandó lenne kölcsönadni nekem -, hogy átmenjek az ellenőrzésen, mert senki sem ellenőrzi, hogy a fénykép az illetőt ábrázolja-e, vagy akár egy olyan kiváló ember útlevelét is használhatnám, mint McMillan-Scott úr.
Kíváncsi vagyok arra, hogy tud-e biztosítékkal szolgálni arra vonatkozóan, hogy valójában hol kerül sor az útlevél birtokosának és a személy valódi személyazonosságának ellenőrzésére.
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Ez nagyon könnyű kérdés, amelyért hálás vagyok Önnek, Evans úr. Nem, a legkomolyabban úgy gondolom, hogy ha van egy kiskapu a személyazonosság ellenőrzésének szintjén, és ezt nekem kell ellenőriznem, akkor valóban meg kell bizonyosodnunk arról, hogy rendelkezünk a személyazonosságot igazoló bizonyítékkal. Ez elég egyértelműnek tűnik nekem. Nem fordulhatnak elő útlevélcserék.
Ezért nem fogok megfeledkezni az észrevételeiről. Le kell ellenőriznünk azt, amit mondott, és biztos lehet afelől, hogy a Tanács rendelkezésére álló intézkedésekkel, valamint a bevándorlási és menekültügyi paktum végrehajtásával kapcsolatos munkával összefüggésben még egyszer meg fogjuk vizsgálni, hogy ajánlatos lenne-e ezt a pontot megerősíteni a schengeni térség keretében. Ezt mindenképpen meg kell tennünk.
Tárgy: Önkéntes munka
Meg tudja-e mondani a Tanács, hogy a francia elnökség támogatná-e azt, hogy felkérjük az Eurostatot, hogy ajánlja az ENSZ által közzétett, "A nonprofit intézmények a nemzeti számlák rendszerében” című kézikönyv alkalmazását, tekintettel arra, hogy ez egy olyan területe a statisztikai rendszernek, amely közvetlenül érinti az európai polgárokat, ennélfogva szentesíti a polgárok önkéntes tevékenységekben való részvételét azáltal, hogy első alkalommal biztosítja ennek a statisztikai rendszerben való kifejezett láthatóságát?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, Harkin asszony kérdésére válaszolva elmondom, hogy a Bizottság - ahogy azt Harkin asszony is tudja - megbeszéléseket folytatott a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságon belül; azaz, feltételezem az Eurostaton belül. A megbeszélések végén a bizottság úgy gondolta, hogy további tudományos szintű kutatásra van szükség a nonprofit intézményekre vonatkozó harmonizált azonosítási kritériumok meghatározása érdekében, hogy időben és térben megbízható összehasonlítást lehessen végezni az intézmények között. Ilyenformán ez a statisztikai kérdés fontos, mert az igaz, hogy az önkéntes szektoron belüli struktúrák nagyon különbözőek, és jobban meg kell értenünk ezeket a struktúrákat. Ugyanakkor az a lényeg - és erről szeretném biztosítani a tisztelt képviselő asszonyt -, hogy a Tanácsban rendkívüli jelentőséget tulajdonítunk a fejlődő önkéntes szektornak. Ez egy olyan ügy, amelynek révén a polgárok, főleg a fiatalok azonosulhatnak az európai célokkal. Nemrégiben, a legutóbbi vizsgálatokból megtudtuk, hogy a számunkra biztosított lehetőségek ellenére a fiatalok nem tartoznak feltétlenül az Európa-pártiak közé.
Ezért novemberben a Tanács "Oktatás, ifjúság és kultúra” programjának el kell fogadnia egy ajánlást a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról az európai szintű önkéntes munka ösztönzése, valamint annak érdekében, hogy világosabb kép alakuljon ki Európáról, különösen a fiatalok körében.
Marian Harkin
Először is szeretnék köszönetet mondani az elnökségnek a válaszért, és helyeslem a francia elnökség mobilitással kapcsolatos kezdeményezését. Válaszában azonban az Európai Bizottság levelére hivatkozik, amely csak elterelő manőver, mert közli, hogy a hangsúlyt az eltérő jogállásra és arra helyezték, hogy a különböző országokban nincsenek a nonprofit tevékenységek meghatározására vonatkozó harmonizált kritériumok. Miniszter úr, Ön nagyon jól tudja, hogy 32 ország már kialakította ezeket a nonprofit intézményeket, többek között - örömmel mondhatom - Franciaország és a Cseh Köztársaság is, amely januártól átveszi a Tanács elnökségét. Tehát úgy gondolom, hogy a Bizottság - ahogy már említettem - elterelő manővert alkalmaz és kerékkötője az ügynek, és mivel maga Franciaország készít ilyen nemzeti számlákat, nagyon örülnék, ha Ön legalább ajánlaná az Eurostatnak, hogy javasolja, hogy minden EU-tagállam állítson össze ilyen számlákat.
Zita Pleštinská
- (SK) Több mint 100 millió, különböző korú, vallási meggyőződésű és állampolgárságú európai végez önkéntes munkát, és az aktív önkéntes tevékenység által képviselt társadalmi tőke a többszintű partnerség révén rendkívül jelentős szerepet játszik a helyi demokráciában. Ezért támogatom azt a tervet, hogy 2011-et nyilvánítsuk az önkéntes munka európai évének. Egyetért-e a Tanács azzal, hogy 2011-ig ez eddigieknél sokkal többet tehetnénk és kell tennünk?
Paul Rübig
(DE) A kérdésem arra vonatkozik, hogy ezeket a statisztikákat hogyan összesítik. Időről időre azt látjuk, hogy az európai statisztikák felsorolják a különböző országokat, Németországot, Spanyolországot, Lengyelországot stb., de szinte soha nem említik Európa egészét, a 27 tagállamból álló Európát; ezeket a statisztikákat még az Amerikai Egyesült Államok, India vagy Kína statisztikáival is összevetik. Törekednünk kell annak biztosítására, hogy a 27 tagú Európa megjelenjen a statisztikákban, éppen azért, mert az önkéntes munka különösen fontos számunkra.
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Úgy gondolom, hogy ez valóban fontos, és először Pleštinská asszonynak szeretnék válaszolni, majd aztán térek vissza Harkin asszony és Rübig úr kérdésére. Foglalkozzunk azzal, hogy az önkéntes szektor szimbolikus jelentőségű, és hogy 2011 legyen az önkéntes szektor éve. Ezért a francia elnökség fel akar készülni erre, valóban ösztönözni szeretné a fiatalok mobilitását, és biztosítani kívánja, hogy Európa-szerte előrelépés történjen az önkéntes szolgálatok fejlődése terén.
A statisztikával kapcsolatos kérdésre válaszolva szeretnék visszatérni egy Doyle asszonnyal folytatott eszmecserére. Ahogy azt Rübig úr is elmondta, én valóban amellett vagyok, hogy több ismeretünk legyen arról, hogy mit is csinál Európa közösségi és jótékonysági szempontból, valamint hogy nagyobb legyen az átláthatóság. Azt is könnyen megérthetjük azonban, hogy milyen mértékű az európai humanista hagyomány kiterjedése a világ más régióihoz, különösen az Egyesült Államokhoz, de más helyekhez képest is, és itt most arra gondolok, mi lehet Ázsiában.
Azt is biztosítanunk kell azonban - és ebben a kérdésben nem vagyok szakértő -, hogy megfelelő egyensúly jöjjön létre a statisztikai követelmények és az egyszerűsítés között, és meg kell próbálnunk enyhíteni és csökkenteni a szervezetekre háruló terheket, amelyek időnként kevés forrással rendelkeznek. Személy szerint én a megfelelő statisztikai ismeretek mellett vagyok, amellett, hogy az Ön által javasolt irányba haladjunk. Ezen a téren az egyformaság ellen vagyok: fontosnak tartom azt is, hogy megtartsunk bizonyos mértékű változatosságot, és szerintem ez semmiképpen nem akadályozná ezt a megfelelő statisztikai módszert. Másrészt, fontosnak tűnik nekem annak biztosítása, hogy a követelmények - amelyek hasznosságával tisztában vagyok, és amelyeket ki kell alakítani - arányosak legyenek az elérni kívánt célhoz, a terhek enyhítéséhez képest, különösen azon szervezetek vonatkozásában, amelyek az igazgatás terén a legnagyobb hiányokkal küzdenek.
Elnök
A 10. és a 11. kérdést összevonták, mert nagyon hasonló tartalmúak, de mindkét előterjesztőnek lehetősége lesz kiegészítő kérdéseket feltenni a miniszter úrnak.

Tárgy: Az Európai Unió politikája a genetikailag módosított termékekre vonatkozóan
Egyetért-e az elnökség és a Tanács azzal, hogy az EU jelenlegi "zéró tolerancia” politikája, amely megtiltja az EU által jóvá nem hagyott - véletlenül vagy kismértékben GMO-t tartalmazó - termékek importját, lényeges ellátási problémákat okoz az EU mezőgazdasági vállalkozásai számára, amelyek a gabona- és takarmányimporttól függnek?
E termékek gyakran tartalmaznak az EU által korábban jóváhagyott GM-változatokat, és ha a nem engedélyezett GM-nek még a legkisebb nyomát is találják, a termékeket betiltják és megsemmisítik. Ez az eljárás minden tudományos pontosságot és tisztességet nélkülöz.
A Bizottság Közös Kutatóközpontja által nemrégiben készített jelentés azt a következtetést vonta le, hogy "eddig nem számoltak be arról, hogy a szabályozási eljárásnak alávetett, genetikailag módosított élelmiszertermékeknek bármilyen egészségügyi hatása lett volna”.
Tekintettel a Közös Kutatóközpont jelentésében foglalt megállapításra és a GM-változatok értékelési eljárásával kapcsolatos, indokolatlan késedelemre, milyen intézkedést fog tenni az elnökség annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióban haladéktalanul elvégezzék a biztonsági értékeléseket?
Tárgy: Viták a genetikailag módosított szervezetek stratégiai vonatkozásairól
Az Európai Bizottság elnöke nemrég felkérte a tagállamokat, hogy jelöljenek ki magas rangú tisztviselőket, akik részt vesznek a genetikailag módosított szervezetek stratégiai vonatkozásairól szóló vitákban. A csoport keretében megvitatandó kérdések közé tartozik a jóváhagyási eljárások működése, a nem összehangolt GM-engedélyezés, valamint a GMO-k kérdésével kapcsolatban a nyilvánosság bevonásával tartott vita. A magas szintű csoport első találkozóját július 17-én tartották, a következőt erre a hónapra tervezik.
Tudná-e ismertetni a Tanács, hogy milyen előrehaladás tapasztalható a viták során, és hogy a magas szintű csoport várhatóan mikor tud majd beszámolni tevékenységéről?
Meg tudná-e magyarázni a Tanács, hogy a magas szintű csoport célkitűzései és ajánlása(i) hogyan különbözhetnek a GMO-kal foglalkozó munkacsoport célkitűzéseitől és ajánlása(i)tól, amelyeket a Környezetvédelmi Tanács vezetett be?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, örömömre szolgál, hogy lehetőségem van arra, hogy egyszerre válaszoljak Doyle asszonynak és McGuinness asszonynak. A francia elnökség úgy határozott, hogy folytatja a genetikailag módosított szervezetekkel kapcsolatos, bonyolult és politikai szempontból nagyon kényes vitát - azokat a vitákat, amelyeket az előző elnökség kezdett el annak érdekében, hogy még az év vége előtt döntésre jusson ezzel a témával kapcsolatban.
Tegnap Doyle asszony, McGuinness asszony, a Környezetvédelmi Tanács a környezetvédelmi miniszterek tavaly júliusban Celle Saint-Cloudban megtartott informális találkozóját követően eszmecserét folytatott a genetikailag módosított szervezetekről, amint ezt Önök is tudják. Ez a megbeszélés folytatódni fog azzal a céllal, hogy a Tanács decemberi ülésére, a francia elnökség megbízatásának lejártakor operatív következtetések szülessenek.
Ebben a szakaszban milyen irányba haladnak a viták? Elsőként meg kell erősíteni a környezetvédelmi ellenőrzésekhez és vizsgálatokhoz szükséges eszközöket azok európai szintű harmonizációja révén, és ezzel kapcsolatban elég nyilvánvaló, hogy nem halaszthatom el azt a lehetőséget, hogy decemberben visszatérjek ezeknek az elgondolásoknak az eredményeire.
Ezen elgondolásokkal kapcsolatban egyenlő arányban figyelembe kell venni a genetikailag módosított szervezetek kockázatainak kezelésével kapcsolatos társadalmi-gazdasági kritériumokat, és meg kell vizsgálni, hogyan fejleszthetjük a tudományos szakértelem alkalmazását, harmonizált címkézési küszöbértékeket kell létrehoznunk, és végül figyelembe kell venni bizonyos érzékeny, illetve védett területek sebezhetőségét.
Ezért - amint azt Önök is tudják - Barroso elnök úr létrehozott egy magas szintű csoportot, hogy foglalkozzon ezzel a kérdéssel, és úgy gondolom, hogy Önöknek a Bizottsággal együtt tudniuk kell, milyen szakaszban van a csoport által végzett munka. Jelentés közzétételére eddig még nem került sor. A csoport a jogszabályi keretet, a kereskedelem és a környezet között felmerült kapcsolódó problémákat, valamint a mezőgazdasági termékek áremelkedését és annak a GMO-kal kapcsolatos hatását vizsgálja.
Ahogy már említettem, az a fontos, ami a Tanács elé került, valamint az, hogy biztosítani kell, hogy a környezeti vizsgálatokkal kapcsolatos új iránymutatásokat gyorsan elfogadják, hogy figyelembe lehessen venni a genetikailag módosított szervezetekkel kapcsolatos, hosszú távú környezeti kockázatot. Ezt szerettem volna kiemelni.
Avril Doyle
Köszönöm az elnökségnek a választ, de annak ellenére, hogy a magas szintű csoport rég várt jelentése még nem készült el, amennyiben a Kereskedelmi Világszervezet szerepe bármit is számít, nem kellett volna - legalább - egy egységes biztonsági vizsgálati és engedélyezési eljárást tartalmaznia azon genetikailag módosított termékek vonatkozásában, amelyekkel nemzetközi kereskedelmet folytatnak? Mert bizonyára nem azt állítjuk, hogy az egyesült államokbeli, ausztrál és japán fogyasztók nagyobb kockázatnak vannak kitéve a genetikailag módosított termékekkel kapcsolatos saját biztonsági vizsgálati és engedélyezési eljárásaik miatt, amelyek rendkívül hatékonyak? Végül, egyet tudna érteni az elnökség azzal, hogy a genetikailag módosított szervezetekkel kapcsolatos, szakértői bírálaton, tudományos alapokon nyugvó biztonsági vizsgálati és engedélyezési eljárásokon kívül bármi más tisztességtelen és a Tisztelt Házban rossz hírét keltené jogalkotásunknak?
Mairead McGuinness
Úgy gondolom, a két kérdés összevonása, ha lehet így fogalmazni, megrövidített engem, mert a kérdésem nagyon konkrét. Először is, nem vagyok biztos abban, hogy a magas szintű csoporttal teljes körű együttműködés folyt, de szeretném tudni, hogy milyen előrelépés történt, ha egyáltalán beszélhetünk előrelépésről, és hogy mikor készül el a jelentés, mert úgy tűnik nekem, hogy Európa többet foglalkozik a genetikailag módosított termékekkel kapcsolatos tevékenységgel, mint a cselekvéssel, pedig nekünk éppen cselekvésre van szükségünk, mert olyan helyzetben vagyunk, amikor egy hatalmas ország - az Egyesült Államok - és mások nagyon elégedettek azzal, ahogy a genetikailag módosított termékeket vizsgálják, Európa pedig más kritériumokat akar. A válaszából azt veszem ki, hogy valami sokkal "szigorúbbat” szeretne - bármit is jelentsen ez -, ennélfogva a probléma ugyanaz marad.
Elnök
Valójában a Tanács kérte a két kérdés összevonását.
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elismerem a felelősségemet. Elnök úr, biztosíthatom Önt, hogy nem hiába van itt. Ezzel kapcsolatban minden felelősséget vállalok, és elnézést kérek McGuinness asszonytól.
Doyle asszonynak a lehetséges vizsgálatok, főleg a szakértői vizsgálatok kérdésével kapcsolatban elmondhatom, hogy a Tanács igen gyümölcsöző eszmecserét kezdett az EFSA szakértőivel, különösen a környezeti kockázatelemzés tekintetében. Ezek a megbeszélések elsősorban a környezeti kérdések vizsgálatának megerősítésével, a technológiai szakértelem fokozott felhasználásával, ahogy azt már említettem, valamint bizonyos érzékeny területek figyelembevételével kapcsolatos témához járultak hozzá lényegesen.
Úgy tűnik, hogy a szakértői vizsgálat valóban a helyes irányt jelenti. Úgy vélem, hogy ez megfelelő haladás lenne. Ami a McGuinness asszony által kifejezésre juttatott aggályokat illeti, úgy gondolom, hogy nem nélkülözhetjük a genetikailag módosított szervezetek felhasználásával járó hosszú távú környezeti következmények szigorú vizsgálatát. Ismerem az ezzel kapcsolatos amerikai tendenciákat. Ami az európai aggályokat illeti, szem előtt kell tartanunk a hosszú távú problémákat is, ezért valóban nagyon szigorúnak kell lennünk az elvégzendő vizsgálatok során.
Tárgy: A zimbabwei helyzet
Be tud-e számolni a Tanács arról, hogy a zimbabwei helyzettel kapcsolatban újraértékelte-e álláspontját amiatt, hogy az álláspont megszövegezésekor a Thabo Mbeki közvetítésével történő megállapodásra irányuló erőfeszítések kudarcba fulladtak, és a zimbabweiek továbbra is megpróbáltatásokon mennek keresztül, míg az Európai Unió még mindig csak szemlélője a meghiúsult tárgyalásoknak?
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, Higgins úr kérdésére válaszolva szeretném elmondani, hogy továbbra is különlegesen koncentrált figyelmet fordítunk a zimbabwei helyzetre, amelyet igen aggasztónak találunk. Ezért ítéltük el a tavaly április eleje óta tartó erőszakos cselekményeket. Elítéltük a választások lebonyolításának módját, de nem akarok visszatérni erre a témára. Az Európai Unió nevében megpróbáltuk elérni a Biztonsági Tanácsnál, hogy fogadjon el egy nagyon fontos határozatot Zimbabwéről.
A SADC égisze alatt, szeptember 15-én aláírt megállapodást követően, amely egy egységkormány létrehozását biztosítja, az Európai Unió kapcsolatba lépett partnereivel annak érdekében, hogy minél gyorsabban egy hiteles egységkormány jöjjön létre, azaz, hogy érvényt szerezzünk a zimbabweiek március 29-i akaratának.
A tárgyalások folytatódnak, de Mugabe elnök arra vonatkozó tervét követően, hogy a fontos portfóliókat saját pártjának tegye félre (emlékeztetem Önöket arra, hogy elvesztette a választásokat, amely második fordulójának eredményét meghamisították), ezek a közvetítési erőfeszítések meghiúsultak. A Tanács közölte, hogy továbbra is nagyon szigorúan figyelemmel fogja kísérni a helyzetet.
Ezenkívül támogatta a SADC által Mbeki elnök vezetésével tett, közvetítésre irányuló erőfeszítéseket, hogy elfogadhatóbb eredmény szülessen a zimbabweiek március 29-i választása tekintetében. Ha ezeket az erőfeszítéseket továbbra is akadályozzák, készek vagyunk arra, hogy további intézkedéseket tegyünk a zimbabwei hatóságokra irányuló szankciók révén.
Tekintettel a súlyos humanitárius helyzetre, nem akarjuk, hogy a lakosság a helyzet áldozatává váljon, és a Bizottság éppen ezért újabb 10 millió eurót bocsátott rendelkezésre a zimbabweiek helyzetének kezelésére.
Végül, ami a gazdasági és társadalmi szempontot illeti, emlékeztetnem kell a Parlamentet, hogy az Unió egy hiteles egységkormány létrehozása esetén kész olyan intézkedéseket elfogadni, amelyek támogatják az országban a demokrácia megszilárdítását és a gazdasági helyreállást.
Ezért figyelmeztetnem kell Önöket arra, hogy továbbra is legyünk éberek, és emlékeztetem Önöket arra, hogy az Európai Unió minden területen - politikai, diplomáciai, gazdasági és humanitárius téren egyaránt - továbbra is aktív szerepet vállal annak biztosítása érdekében, hogy igazságot szolgáltassunk a zimbabweiek számára.
Elnök
Ehhez a kérdéshez van két kiegészítő kérdés, de ez lesz utolsó kérdés. Sajnálom, hogy most véget kell vetnem ennek a napirendi pontnak. Szeretnék köszönetet mondani a miniszter úrnak a minden részletre kiterjedő válaszokért. Az ülésteremben mindenki, aki nem kapott választ a kérdésére, írásbeli választ fog kapni.
(Gay Mitchell közbeszól az ülésteremből)
Értem a problémáját, Mitchell úr. Tartom magam az időhöz. Ha mások nem, az az ő problémájuk, de én csak saját magamért tudok felelni. A kérdések órájának kezdetekor elmondtam, hogy 19.00-kor be fogjuk fejezni.
(Gay Mitchell közbeszól az ülésteremből)
Próbálunk valamiféle rendet tartani itt, és megértem az Ön szempontját.
(Gay Mitchell közbeszól az ülésteremből)
Tudomásul veszem az észrevételeit, de úgy gondolom, hogy nem én vagyok a hibás.
Jim Higgins
(GA) A Tanács tisztelt soros elnökének szeretném elmondani, hogy a Tanács tisztában van azzal, hogy az NDC (a Nemzeti Demokratikus Konferencia) új választásokat követel, valamint hogy a szváziföldi hatalommegosztással kapcsolatos tárgyalások megszervezésére vonatkozó terveket egy héttel elhalasztották.
Ez a halasztás annak volt a következménye, hogy Morgan Tsvangirai ellenzéki vezetőnek nem adtak útlevelet. Úgy gondolja, miniszter úr, hogy ez helyes, illetve hasznos? Továbbá jelenleg biztos-e Ön abban, hogy fenntartható, hosszú távú rendezésre kerülhet sor?
Colm Burke
Csak arra lennék kíváncsi, hogy az Európai Unió bármilyen módon közvetlen kapcsolatban állt-e a zimbabwei politikai folyamatban érintett érdekelt felekkel. Még akkor is, ha ma délelőtt meg is oldja politikai problémáit, hatalmas támogatásra lesz szüksége egyrészt gazdasági szempontból, másrészt abban a tekintetben is, hogy új kereskedelmi kapcsolatokat kell kiépítenie. Csak arra lennék kíváncsi, hogy az Európai Unió bármilyen módon közvetlen kapcsolatban állt-e az érdekelt felekkel.
Jean-Pierre Jouyet
a Tanács soros elnöke. - (FR) Először is - ahogy azt Higgins úr említette - a helyzet továbbra is komoly aggodalomra ad okot, és megértjük, hogy a javasolt megoldásokat jelenleg mi teszi elfogadhatatlanná az ellenzék vezetői számára, de remélem, hogy legközelebb október 27-én Hararében létrejön egy háromoldalú találkozó a SADC, azaz Szváziföld, Angola és Mozambik politikai szervei között.
Burke úr kérdésére válaszolva azt mondhatom, hogy nyilvánvalóan nehéz kapcsolatot tartani, tekintettel arra, hogy a tét Tsvangirai úr sorsa. Az útlevelét elkobozták és nem adták vissza; nem jött el Szváziföldre. A Bizottság és a Miniszterek Tanácsának soros elnöke, Bernard Kouchner természetesen folyamatosan tájékozódnak, és igen szoros kapcsolatban állnak a SADC és Mbeki úr képviselőivel. Ami bennünket illet, csak biztosítani tudjuk, hogy helyreállnak a kapcsolatok Zimbabwével, de kizárólag akkor, amikor garantált a jogállamiság és megfelelő megoldás születik. A jelenlegi helyzetben rendelkezünk a lehetséges maximális összeköttetéssel, Louis Michel úrral vagy Bernard Kouchner úrral.
Elnök
Ezzel véget ér a kérdések órája.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
(Az ülést 19.00-kor felfüggesztik, és 21.00-kor újra megnyitják.)
