Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B7-0236/2009)
A következő kérdéseket intézik a Tanácshoz.

Tárgy: Etnikai kisebbségek Szerbiában
Hogyan ítéli meg a Tanács az etnikai kisebbségek helyzetét Szerbiában, különös tekintettel a Preševo-völgyben - ahol újabb támadásokra került sor a civil lakosság ellen - élő albán népcsoportra?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Köszönöm a kérdést, Posselt úr! Az Általános Ügyek Tanácsának ez év december 7-8-i ülésén elfogadtuk a bővítésről, továbbá a stabilizációs és társulási folyamatról szóló következtetéseket. E következtetésekben a Tanács üdvözölte Szerbiának az európai uniós integrációval kapcsolatos elkötelezettségét és a kulcsfontosságú reformoknak az európai normákkal összhangban történő végrehajtásával kapcsolatos munkáját. A Tanács azt is hangsúlyozta, hogy tartanunk kell magunkat a reformok napirendjéhez.
Tudomásul vettük a Bizottság október 14-i közleményét, amely szerint Szerbiában működik az emberi jogok tiszteletben tartásának általános jogi és intézményi keretrendszere, és előrehaladást értek el a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak való megfelelés hatékonyabbá tétele tekintetében is. Az új szerbiai emberi és kisebbségi jogi minisztérium fontos szerepet játszik e munkában. További erőfeszítésekre van szükség azonban a nemzetközi előírások jobb megértése érdekében. A Tanács tudomásul vette azt is, hogy Szerbia valamennyi főbb emberi jogi eszközt ratifikálta.
Ami a tisztelt képviselőtársam által említett, Dél-Szerbiára jellemző sajátos helyzetet illeti, júliusban valóban sor került néhány nagyon erőszakos cselekményre, köztük a helyi rendőrőrs elleni támadásra is. Ezzel kapcsolatban több személyt letartóztattak, ezt követően viszont nem került sor további incidensekre. Azóta javult a dél-szerb kormánykoordinációs testületen belüli légkör. A helyzet törékeny, de a régióbeli főbb albán etnikai politikai pártok részt vesznek a testület munkájában. Kedvező fejleményekről lehet beszámolni az oktatás érzékeny területét illetően is. Ezzel kapcsolatban meg kell említenek különösen azt, hogy egy olyan egyetemi tanszéket nyitottak meg Medveđában, ahol az oktatás szerb és albán nyelven folyik majd.
A közeljövőben kerül majd sor a szerbiai albán népesség nemzeti kisebbségi tanácsának létrehozására. E tanács lehetővé teszi majd, hogy az emberek nagyobb hatást gyakoroljanak az oktatással, a kultúrával és az egyéb területekkel kapcsolatos kérdésekre. A régió gyenge gazdasági és társadalmi fejlődése akadályt jelent a dél-szerbiai etnikai kisebbségek számára. A nemzetközi közösség - és különösen az EBESZ - továbbra is figyelemmel kíséri a dél-szerbiai helyzet alakulását, és tevékeny szerepet vállal a régió békéjének és stabilitásának előmozdításában a szerb kormánnyal és a helyi vezetőkkel szoros együttműködésben.
Bernd Posselt
(DE) Malmström asszony, köszönjük kiváló válaszát! Természetesen három régióról van szó: két határrégióról - a Vajdaságról és a dél-szerbiai Preševo régióról, azaz másképpen egy hármashatár-régióról. Szeretném arra kérni, hogy amikor majd biztos lesz, gondoskodjon arról, hogy folytatódjon ezeknek az országoknak a fejlesztése a határokon átnyúló támogatási programok keretrendszerében. Belső-Szerbia, különösen a Novi Pazar-i Szandzsák, teljes mértékben el van zárva. Ezt a területet szintén támogatni kell a gazdasági feltételek javulása érdekében, hogy a javulás hozzásegíthessen a kisebbségekkel kapcsolatos problémák megoldásához. Az erőszak még mindig határozottan jelen van, különösen Dél-Szerbiában. Arra kérem a Tanácsot, hogy a továbbiakban is foglalkozzon e robbanásig feszült helyzet kezelésével.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Posselt úr, biztos lehet abban, hogy a továbbiakban is szorosan nyomon követjük a helyzet alakulását, ez a Bizottság állandó munkájának részét képezi. Természetesen figyelemmel kísérik az eseményeket. Tudjuk, hogy javult a helyzet, de tudjuk azt is, hogy az még mindig törékeny. De javulás is van, és az általam említett intézményi megállapodások a megfelelő irányban tett lépésnek tekinthetők. Csak remélhetjük, hogy támogatásunkkal és az EBESZ támogatásával ugyanebben az irányban folytatódik a fejlődés.
Franz Obermayr
(DE) Az erőszak egyébként - és ezt az előző felszólalónak mondom - sajnos nem csak Szerbiában, de Koszovóban is jelen van. Egyrészt Szerbiában albán kisebbség van, másrészt Koszovóban szerb kisebbség él.
Kérdésem a következő: mi a helyzet a Szerbiának adott vízumkönnyítéssel, miként biztosítja az EU, hogy ne alakuljanak ki szürke zónák, és ne éljenek vissza a rendszerrel? Nem ellentétes-e Koszovó szuverén államként való ellentmondásos elismerésével az az eljárás, amellyel vízumkönnyítést biztosítunk az egyik koszovói népcsoportnak?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Nem vagyok teljesen biztos abban, hogy pontosan mi is a kérdés. Koszovóval kapcsolatban természetesen további munka szükséges, függetlenül attól a ténytől, hogy nem minden tagállam ismerte el Koszovót. A Bizottságnál folyamatban van az azzal kapcsolatos munka, hogy miként könnyíthetnénk meg a helyzetet Koszovó számára, e munkához pedig idő kell. Továbbra is vannak nehézségeink ezzel kapcsolatban. A jövőben rájuk is vonatkozhat majd a vízumkönnyítés, ám még nem teljesült valamennyi feltétel.
Elnök
A kérdés nem egészen kapcsolódott a témához, de összefüggött vele.

Tárgy: A munkanélküliség szintje
Milyen kezdeményezéseket indított a Tanács az EU 27 tagországában tapasztalható magas munkanélküliségi szint leküzdésére a dolgozók átképzésén és képességeik javításán kívül?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Köszönöm a kérdést, Harkin asszony! A jelenlegi válság emberek millióit érinti súlyosan. Ennek eredményeként az EU egyik fő feladata a gazdasági válság következményeinek rendezése lett. Tekintettel népességünk öregedésére, az EU tagállamainak csökkenteniük kell a jelenlegi munkanélküliséget, és gondoskodniuk kell arról, hogy a munkanélküliség jelenlegi magas szintje ne állandósuljon.
A foglalkoztatáspolitika elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartozik. A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács néhány évvel ezelőtt bizonyos iránymutatásokat fogadott el. Hangsúlyoztuk a tényt, hogy mivel a munkaerő-piaci helyzet tagállamonként jelentős mértékben eltérő, a megtett intézkedéseknek is különbözőeknek kell lenniük. A foglalkoztatásról közös éves jelentést adunk ki, amelyben a Tanács és a Bizottság a különböző tagállamok helyzetét kíséri figyelemmel. A jelenlegi válság során az Európai Tanács pont a munkanélküliség kérdésére fordított különös figyelmet. 2008 decemberében elfogadtuk az európai gazdasági fellendülési tervet, amely egységes keretrendszert biztosít a meghozandó intézkedések számára. A Tanács és az Európai Parlament e terv részeként fogadta el 2009 júniusában az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló rendeletet módosító rendeletet. A módosítás lehetővé teszi az alap forrásainak felhasználását a válság elleni küzdelemre.
Lehetővé vált a különféle intézkedéseknek az adott ország helyzetének megfelelő végrehajtása, azaz a munkaidő átmeneti módosítása, a társadalombiztosítási járulékok csökkentése, a vállalkozásokra nehezedő adminisztrációs terhek csökkentése, a munkaerő-piaci hatóságok által alkalmazott folyamatok hatékonyabbá tétele, az intézkedéseknek a munkanélküli fiatalokra való összpontosítása és a mobilitás előmozdítása. Az informális foglalkoztatási csúcstalálkozót követő elnökségi jelentés ezeket emelte ki.
A júniusi csúcstalálkozóról szóló következtetéseiben a Tanács számos olyan intézkedést határoz meg, amelyek hozzásegíthetik a tagállamokat - és szükség esetén a munkaerő-piaci szereplőket - ahhoz, hogy a rugalmas biztonság elveinek alkalmazása révén küzdjék le a globális válság hatásait. Ez azt jelentheti, hogy a vállalatoknak más alternatívákat kínálunk fel az elbocsátással szemben, lehetőséget biztosítunk a foglalkoztatás rugalmas formáira és a munkaidő átmeneti jellegű módosítására, a rugalmas és biztonságos munkaerőpiac megteremtésével javítjuk a vállalkozások feltételeit, és olyan ellátási rendszereket alakítunk ki, amelyek ösztönzőleg hatnak a munkavállalásra, biztosítják a társadalombiztosítási hozzájárulások megfelelő szintjét, az ismételt munkába állást elősegítő intézkedések kiterjesztését és hatékonyabbá tételét, a jövedelemtámogatást és a szabad mozgást.
A novemberi vita során a miniszterek azt az általános álláspontot foglalták el, hogy fenn kell tartani az olyan aktív foglalkoztatáspolitikát, amely rövid távú intézkedéseket foglal magában. Ezek az intézkedések - például a rövid távú foglalkoztatás, a foglalkoztatási lehetőségek és a képzés javítása - az emberek munkaerő-piaci integrációjára irányultak. A miniszterek a Tanácsnak ugyanezen az ülésén állapodtak meg abban, hogy a foglalkoztatás fontos tényezője a kirekesztés megelőzésének. Nagyon fontos az egyenlőség, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás közötti kapcsolat, és ennek megfelelően arra hívták fel a tagállamokat, hogy bővítsék ki a gyermekgondozási támogatásokat, csökkentsék a fizetésbeli különbségeket és a nemekkel kapcsolatos egyéb különbségeket.
Az intézkedéseknek különösen azokra kell összpontosítaniuk, akiket a legsúlyosabban érint a válság: az idősekre, a fiatalokra, a fogyatékkal élőkre és az állandó munkaszerződés nélküli munkavállalókra. A Tanács által 2009. november 27-én elfogadott új, a 2010-2018-as időszakra vonatkozó európai ifjúságpolitikai együttműködési keretrendszer egyik fő célja, hogy több esélyt és esélyegyenlőséget teremtsen a fiatalok számára az oktatásban, a képzésben és a munkaerőpiacon.
Marian Harkin
Köszönöm a választ! El kell mondanom, hogy nagyon örülök annak, hogy láthatom, és remélem, hogy jövőre is sokszor láthatom majd - minden bizonnyal hozzászokik majd ahhoz, hogy válaszol kérdéseinkre.
Két dolog, amit fontosnak érzek, de amelyeket nem vetett fel válaszában: az első, mindenek előtt, a vállalkozások ösztönzése, a második pedig a kutatás és fejlesztés forrásainak bővítése. De a kérdésem lényege az lett volna Önhöz, hogy mostanáig a koordináció nyílt módszerére hagyatkoztunk, amely valójában igen gyenge eszköznek bizonyult, és nem vált be, amikor megpróbáltuk elérni a Lisszaboni Szerződés célkitűzéseit. Van-e valamilyen javaslata e mechanizmus megerősítésére vonatkozóan?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Ez valóban nagyon fontos kérdés, és - amint azt Ön is tudja - a Tanács már megkapta a Bizottság javaslatát, és megkezdte a lisszaboni stratégia jövőjének, vagy másként az Európa 2020 programnak a megvitatását. A döntést a spanyol elnökség hozza majd meg jövő tavasszal.
Az egyik kérdés az az, hogy miként tudunk hosszú távon kilábalni a jelenlegi helyzetből. Hogyan tudunk olyan Európát létrehozni, amely versenyképesebb, amelyben nagyobb a vállalkozási kedv, és hogyan kerülhetjük el a társadalmi kirekesztést és a munkanélküliséget? Hogyan ruházhatunk be a kutatásba és fejlesztésbe azért, hogy Európa olyan meghatározó globális szereplővé válhasson, amilyennek elképzeljük? Az új stratégia e kérdések mindegyikére választ adhat.
A stratégia egyik fontos vetülete az irányítás módja. Úgy vélem, a koordináció nyílt módszerének megvannak a maga előnyei, de továbbfejlesztésre szorul. Sokkal nagyobb mértékben kell bevonnunk a helyi és regionális hatóságokat, mivel ők azok, akik a tényleges végrehajtó munkát végzik. A tagállamoknak magukévá kell tenniük a folyamatot, nekünk az irányításra kell figyelnünk. Ezt ismerteti az a bizottsági dokumentum is, amelynek tagállami konzultációja folyamatban van. Úgy vélem, nagyon jó javaslatok fognak születni ezzel kapcsolatban, mivel valóban ez a stratégia egyik leggyengébb pontja.
Andreas Mölzer
(DE) Ahogyan az ismeretes, az EU által tervezett úgynevezett mikrofinanszírozási eszközt nem újabb összegekből, hanem a Progress program forrásaiból fogják finanszírozni. Ezzel kapcsolatban milyen terv van annak megakadályozására, hogy az új eszköz kedvezőtlenül befolyásolja a foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási programot, amelyet ezt megelőzően fogadtak el?
Paul Rübig
(DE) Kérdésem a következő: nem volna-e célravezetőbb elsősorban a munkanélküliséget megakadályozni? Vannak-e olyan közmunkák, amelyeket fel lehetne ajánlani a munkanélkülieknek? Leginkább pedig hogyan tudnánk úgy hatni ösztönzőleg a kis- és középvállalkozásokra, hogy új vállalkozások is induljanak? Van-e lehetőség a határokon átnyúló megoldások és a legjobb gyakorlatok olyan alkalmazására, hogy új vállalatok jöjjenek létre?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Ahogyan már elmondtam, a munkahelyteremtésért végső soron a tagállamok felelnek. Sok tennivaló van viszont még hátra, és - ahogyan azt a Harkin asszonynak tett bevezető megjegyzéseimben is említettem - a Tanács számos javaslatot tett arra vonatkozóan, hogyan lehet a rugalmasság növelésével, a különböző támogatási rendszerekkel és az emberek aktiválásával arra törekedni, hogy megkerülhetők legyenek a kirekesztő mechanizmusok. Nagyon fontos, hogy a legjobb gyakorlatok cseréje érdekében magas szinten, a szociális partnerekkel és a tagállamokkal folytassuk ezeket a találkozókat. A legjobb gyakorlatok országonként eltérőek, de példákat kell adnunk egymásnak és figyelemmel kell kísérnünk azokat a legjobb gyakorlatokat, amelyek a későbbiekben felhasználhatók lesznek. Így azt kapcsoljuk össze, hogy a Tanács ajánlásokat tesz, a tagállamoknak pedig ki kell venniük a maguk részét a felelősségből; ezt a kombinációt kell kiigazítani az egyes országokra jellemző körülményeknek megfelelően.
Ami pedig az Ön kérdését illeti, nem vagyok teljesen biztos abban, hogy megértettem. Lehet, hogy tolmácsolási probléma volt. Nem utaltam semmiféle mikrohatóságra. A Globalizációs Alapra utaltam, amelyet az Európai Parlament segítségével most rugalmasabbá tettünk annak érdekében, hogy támogatáshoz juthassanak tagállamok és a nehézségekkel küzdő vállalatok, segítséget nyújtva a munkanélkülieknek vagy az elbocsátott munkavállalóknak.
Tárgy: Tárgyalások Törökországnak a Frontex közös műveleteiben való részvételéről
2009. október 21-én Cecilia Malmström, a Tanács soros elnöke az Európai Parlament plenáris ülésén elmondta, hogy "tárgyalások folynak egy lehetséges megállapodásról, amely többek között kiterjedne az információcserére, valamint annak lehetővé tételére, hogy a török hatóságok részt vegyenek a Frontex közös műveleteiben”. A gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 863/2007/EK rendelet 8e. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy "az operatív terv bármilyen módosítását vagy kiigazítását az ügyvezető igazgatónak és a kérelmező tagállamnak egyaránt jóvá kell hagynia.”
A fentiekre tekintettel meg tudná-e mondani a Tanács, hogy milyen szakaszba jutottak eddig a tárgyalások Törökországnak a Frontex közös műveleteiben való részvételéről? Törökország milyen kéréseket támaszt részvétele feltételeként? Figyelemmel kíséri-e ezeket a tárgyalásokat a Frontex missziójának helyet adó Görögország?
Cecilia Malmström
Nagyon fontos elemét alkotják a bevándorlás hatékonyabb kezelésével kapcsolatos európai uniós stratégiának a harmadik országokkal a határellenőrzés tekintetében kialakítandó partnerségek. Ez központi tétele az integrált határigazgatás koncepciójának, amelyet a Tanács 2006 decemberében fogadott el. Szeretném megemlíteni azt is, hogy a harmadik országokkal folytatott operatív együttműködés is fontos eleme a Frontex által folytatott munkának.
A Frontex-rendelet rendelkezései szerint a Frontex az EU külkapcsolati politikájának keretében előmozdíthatja a tagállamok és a harmadik országok közötti operatív együttműködést, és a kétoldalú együttműködés keretében együttműködhet a harmadik országokkal. Számos ilyen megállapodás jött már létre, és továbbiakkal kapcsolatban folynak a megbeszélések.
A tárgyalásra szóló mandátumot az igazgatótanács adja meg, amelyben valamennyi tagállam képviselteti magát. A Frontex és az illetékes török hatóságok között az operatív együttműködéssel kapcsolatban folytatott megbeszélések jelentős előrehaladást értek el.
Mivel a tárgyalások még folyamatban vannak, a Tanács nehezen tud részletesebben nyilatkozni a megbeszélések tartalmát és alakulását illetően.
Nikolaos Chountis
(EL) Tisztelt elnök asszony, miniszter asszony, válaszából három dolgot szűrtem le: az első, hogy a Frontex és Törökország közötti tárgyalások előrehaladott állapotban vannak; a második, hogy az Európai Unió valamennyi tagállama, így gondolom Görögország is tisztában van a tárgyalásokkal; végül pedig hogy a legutóbbi külügyminiszteri találkozó következtetéseinek megfelelően a visszafogadási megállapodás a határellenőrzéshez kapcsolódik.
Másként megfogalmazva, az együttműködés és az Európai Unióval kötött visszafogadási megállapodás keretében Törökország közös műveleteket kíván végezni a külső határellenőrzéssel? Ha ez így van, akkor hogyan kezeljük az emberi jogok és a bevándorlók méltósága védelmének nagyon komoly kérdését, és azt a nagyon érzékeny kérdést, amit nem is annyira a határellenőrzés, hanem a határ meghatározása jelent.
Másként szólva: elfogadja-e Törökország az Európai Unió külső határait? Elfogadja-e, hogy a Frontex az Európai Unió külső határain tevékenykedik?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Ez természetesen nagyon nagy horderejű kérdés. Törökországgal csak most kezdődtek el a tárgyalások. Bizottság képviselője, Barrot biztos úr és Billström úr, a svéd bevándorlási és menekültügyi miniszter csak néhány hete látogatott el Törökországba, hogy megkezdjék a megbeszéléseket. Az első megbeszélések gyümölcsözőek voltak, de még nem fejeződtek be, így nagyon nehéz Önnek megfelelő tájékoztatást adnom. Valamennyi tagállam, így Görögország is folyamatosan tájékoztatást kap a megbeszélésekről.
Általánosságban elmondható, hogy a tárgyalásokon szóba kerül az alapvető jogok és az európai értékek tiszteletben tartása, úgyhogy ebből a szempontból Törökország sem kivétel. De ahogyan már említettem a tisztelt képviselő úrnak, a tárgyalások csak most kezdődtek; jól haladnak, de még nem értek véget. A tárgyalások nyíltan folynak abban az értelemben, hogy valamennyi tagállam részt vesz rajtuk a Frontex igazgatótanácsán keresztül, amelyben Görögország is képviselteti magát.
Georgios Papanikolaou
(EL) Tisztelt elnök asszony, miniszter asszony, a hallottak alapján a bevándorlási kérdésekről szóló visszafogadási megállapodás megkötése érdekében Törökországgal létrejött egyezség kiterjed majd a Frontexszel folytatott együttműködéssel kapcsolatos kérdésekre is.
A második dolog, amelyről szólni kívánok, hogy Görögország azt tapasztalta, a török hatóságok zavarják a Frontex légi járműveit. A Bizottság válasza semmi konkrétumot nem közöl az ezzel kapcsolatos üzenetváltásról, és hogy az esemény zavarásnak minősül-e.
Van-e erre valamilyen válasza?
Andreas Mölzer
(DE) A helyzet kezelése érdekében üdvös volna, ha nemzetközi szinten tudnánk együttműködni, ha - és ezt határozottan állítom - ezt az együttműködést nem európai uniós pénzügyi támogatással kell megvásárolni. Milyen más országokkal folytatunk tárgyalásokat, illetve tervezzük tárgyalások folytatását, és felajánlott-e a török állam pénzügyi ösztönzőket a FRONTEX-műveletben való részvételéért?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - A hajókkal kapcsolatban gyakran merültek fel kérdések a kérdések óráján. A Tanács arról tájékoztatta a török hatóságokat és a török kormányt, valamint annak képviselőit, hogy a jó regionális szintű együttműködés az előfeltétele a további megbeszéléseknek. Arra is felkérte a török hatóságokat, hogy tartózkodjanak a provokatív cselekményektől. Ezt nagyon egyértelműen közöltük, és rendelkezésére állnak a válaszok, amelyek közül néhányat én magam adtam meg a közelmúltban.
A tárgyalások folyamatban vannak. Megbízást kaptak erre. Ahogyan már említettem, nem tudok pontos tájékoztatást adni a tárgyalások állásáról, mivel még folyamatban vannak, de a szokásos mederben folynak, és hogy ezzel kapcsolatos kérdésére is válaszoljak, Szenegállal és a Zöld-foki-szigetekkel is folytatunk tárgyalásokat. Megkezdtük a tárgyalásokat, de még csak nagyon kevés előrehaladást értünk el Marokkóval, Egyiptommal és Mauritániával.
Az eljárás a szokásos. Ennek megfelelően járunk el. A Frontex igazgatótanácsa felhatalmazást kapott a tárgyalások megkezdésére. Egyes tárgyalások sikeresek, mások kevésbé. Együttműködünk például Oroszországgal, Moldovával, Ukrajnával, Grúziával stb., más területeken azonban kisebb előrehaladást értünk csak el.
Tárgy: Éghajlatváltozásról szóló tárgyalások Koppenhágában
Tájékoztatna-e a Tanács a Koppenhágában végéhez közeledő tárgyalások állásáról? Tisztázná-e, hogy várakozása szerint mikor követheti a kiotóit egy hasonló jogilag kötelező erejű megállapodás abban az esetben, ha Koppenhágában nem születik jogilag kötelező erejű megállapodás?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - A tárgyalások jelenleg is folynak Koppenhágában, de megpróbálom elmondani a legfrissebb híreket.
Két fő témáról van szó, ahogyan azt Önök is tudják: a hatások enyhítéséről és a finanszírozásról. Ahogyan azt a miniszterelnök is elmondta ma reggel, még mindig bízunk abban, hogy sikerrel zárulnak a koppenhágai tárgyalások, és ez lehetővé teszi majd számunkra, hogy a globális hőmérsékletnövekedés legfeljebb 2 oC-kal haladja meg az iparosodás előtti szintet.
Az EU kulcsfontosságú szerepet játszik abban a folyamatban, amelynek célja a jogilag kötelező érvényű megállapodás megkötése: reményeink szerint most egy politikailag kötelező érvényű megállapodást tudunk létrehozni, amely egyértelmű ütemezést tartalmaz arra vonatkozóan, hogy 2013. január 1-jével kezdődő időszakra jogilag kötelező érvényű megállapodásra kell jutni.
Ahhoz, hogy megállapodásra juthassunk, a következő alapvető fontosságú építőkövekre van szükség.
Először is: jelentős és ambiciózus kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások a fejlett országok részéről 2020-ig. Egyes országok, például Japán és Norvégia már megtette a maga kötelezettségvállalásait, de egyértelmű, hogy a jelenlegi felajánlás nem elegendő a 2°C-os célkitűzés eléréséhez.
Ezzel összefüggésben az EU a többi fejlett országtól is azt kéri, hogy készítsenek ambiciózus terveket, és hogy törekedjenek arra, hogy mérhető, nyomon követhető és igazolható hatásmérséklő intézkedéseket találjanak a fejlődő országok számára.
A nagyobb fejlődő országok - Kína, India, Indonézia, Brazília, Dél-Afrika és Dél-Korea - már ismertették a kibocsátásnövekedés korlátozásával kapcsolatos felajánlásaikat, és ezek jelentős mértékű hozzájárulásnak számítanak.
A Tanács azonban úgy véli, hogy az említett országok esetében további intézkedéseknek is lehet tere, különösen Kína és India esetében. Egyértelmű az is, hogy még többre van szükség, ha a 2°C-os felmelegedési határértéken belül akarunk maradni.
Az EU ezért arra kéri őket, hogy az ambiciózus megállapodás fényében fokozzák erre irányuló erőfeszítéseiket.
Ki kell alakítanunk az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a technológiai transzfer és a kapacitásépítés keretrendszerét is. A hatások enyhítéséhez, a hatásokhoz való alkalmazkodáshoz, a kapacitásépítéshez és a fejlődő országoknak nyújtott technológiai transzferhez a tisztességes és igazságos irányítási rendszer keretében megvalósuló finanszírozásra van szükségünk.
Ezzel összefüggésben az első három évre vonatkozó gyorsfinanszírozás formájával foglalkozó legutóbbi Európai Tanács ad jelentős ösztönzést a folyamatban lévő tárgyalások számára; ez szintén megerősíti az Európai Unió hitelességét.
Az állam- és kormányfők Koppenhágába tartanak. Reméljük, hogy ők majd megfelelő politikai lendületet adnak a hatások enyhítésével és a finanszírozással kapcsolatos kérdés rendezéséhez. Reményeink szerint ilyen módon ambiciózus megállapodás jöhet létre.
Az EU olyan javaslatokat terjesztett elő, amelyek szerint a jogilag kötelező érvényű, a 2013. január 1-jével kezdődő időszakra vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalást a koppenhágai konferencia után a lehető leghamarabb véglegesíteni kell.
Még túl korai megmondani, hogy ez mikorra érhető el, de azt a célt kell kitűznünk, hogy a konferencia zárását követő hat hónapon belül létrejöjjön a megállapodás.
Seán Kelly
Szeretnék köszönetet mondani Malmström asszonynak a tömör, pontos és logikus válaszért, és nem csupán az én kérdésemre, hanem az összes olyan kérdésre adott válaszáért, amelyek azóta hangzottak el, hogy tavaly júniusban a Parlament tagja lettem. Kiemelkedő szinten teljesített.
Büszke vagyok arra is, hogy annak az Európai Uniónak lehetek a részese, amely az éghajlatváltozásról folytatott vita vezetője, és amely arra törekszik, hogy a többiek is hozzá hasonlóan cselekedjenek. Úgy vélem, kiváló példája ennek az, hogy ma az Egyesült Államok elnöke és Kína miniszterelnöke is Koppenhágába érkezik - néhány éve ez még elképzelhetetlen lett volna.
Kötelező érvényű megállapodás hiányában vajon milyen eljárásmód szerint haladhatunk tovább?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Úgy gondolom, mivel a tényleges politikai tárgyalások holnap kezdődnek - ahogyan Ön is említette, a világ minden szegletéből érkeznek miniszterelnökök és elnökök -, még korai volna egy B tervről beszélnünk. Úgy gondolom, hogy ők biztosítják majd az ambiciózus politikai kötelezettségvállas létrehozásához szükséges hozzájárulást, erőt és dinamikát.
Mindaddig folytatnunk kell a tárgyalásokat, amíg nem sikerül megállapodnunk a kötelezettségvállalásról. Semmiképpen nem szabad feladnunk. A világ eredményeket vár tőlünk. Ez generációnk legfontosabb kérdése, nem hibázhatunk. Ha holnap vagy holnapután nem jutunk megállapodásra, akkor addig kell folytatnunk a megbeszéléseket, amíg megállapodásra nem jutunk.
Tárgy: Az éghajlatváltozással összefüggő finanszírozás a fejlődő országok számára
Az éghajlatváltozással kapcsolatos elkövetkezendő koppenhágai tárgyalások célja az egész világon rövid és hosszú távon elvégzendő feladatok meghatározása. Kulcsfontosságú, hogy megegyezés szülessen, és hogy a gazdag országok támogassák a fejlődő országokat az éghajlatváltozás hatásainak leküzdésében. Igazán nem várhatjuk el a fejlődő országoktól, hogy fizessenek a nyugati világ által okozott probléma következményeiért.
Az Európai Tanács októberi ülésén elfogadott megállapodás becslése szerint a fejlődő országoknak 100 milliárd euróra lenne szükségük az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében, míg a fejlődő országok amellett érvelnek, hogy a költségek háromszor vagy négyszer nagyobbak is lehetnek.
Hogyan kíván a Tanács megállapodásra jutni akkor, amikor a számítások ennyire eltérnek egymástól?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Ahogyan a tisztelt képviselő úr is rámutat, a koppenhágai tárgyalások lényeges eleme a fejlődő országok klímafinanszírozása, és ez kulcsfontosságú marad a megállapodás elérésében is.
Ismételten arra szeretnék utalni, hogy az októberi Európai Tanács során hangsúlyoztuk gyorsfinanszírozás jelentőségét az azonnali intézkedések kezdeményezésével, továbbá a közép és hosszú távú kollektív és hatékony intézkedésekre való felkészüléssel kapcsolatban, nagy hangsúlyt helyezve a fejlett országokra. A néhány nappal ezelőtti decemberi Tanács során az EU és az EU tagállamai kifejezték arra való hajlandóságukat, hogy a 2010-2012-es időszakra évente 2,4 milliárd EUR összeget különítsenek el a fejlődő országok éghajlatváltozással szembeni küzdelmének támogatására. Úgy vélem, ezzel a kötelezettségvállalással nagyon határozott üzenetet küldtünk a most folyó konferencia tárgyaló feleinek, és ez az üzenet is alátámasztotta hitelességünket.
Az Európai Tanács emellett elismerte annak szükségességét, hogy 2020-ig jelentős mértékben növelni kell az állami és magánforrásból származó finanszírozási kereteket. Felül kell vizsgálni a jelenlegi pénzügyi architektúrát, és szükség esetén át is kell alakítani, hogy biztosítható legyen a kihívás kezeléséhez szükséges kapacitás. Ahogyan arra kérdésében is rámutatott, az októberi Európai Tanács jóváhagyta a Bizottság azon becslését, amely szerint a fejlődő országokban az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra fordítandó teljes nettó többletköltség 2020-ra évi 100 milliárd euróra is rúghat, amelyet ezen országok saját erőfeszítéséből, a nemzetközi széndioxid-piacról és a nemzetközi államháztartásból kell finanszírozni; a Bizottság becslése szerint is erre van szükség. Nem az EU felajánlásáról van szó.
Nagyon sok, más forrásból származó becslés is van, de a Tanács a Bizottság becslését fogadta el, és úgy véli, ez a legpontosabb értékelés. Az igényelt nemzetközi támogatás teljes szintje a becslések szerint évente 22-50 milliárd EUR lehet 2020-ig. Az EU és tagállamai készen állnak arra, hogy ebből az összegből jelentős részt vállaljanak magukra, de a legszegényebbek kivételével valamennyi országnak a kibocsátási szinteken és a GDP-n alapuló átfogó globális megosztási kulcs révén kell hozzájárulnia a nemzetközi állami finanszírozáshoz. És ahogyan azt az Európai Tanács is kiemelte októberben, a koppenhágai megállapodásnak rendelkeznie kell a 2°C-ot meg nem haladó globális felmelegedéssel kapcsolatos célkitűzésre, a fejlett országok által vállalt ambiciózus kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásokra, az alkalmazkodási technológiákra és a finanszírozásról kötendő megegyezésre.
Gay Mitchell
Csatlakozom Kelly úrhoz, mivel én is nagyra értékelem a miniszter asszonynak a Parlamentben elhangzott válaszait, és általában is köszönetet mondok a példaértékű svéd elnökségnek.
Miniszter asszony, arról értesültünk az elmúlt napokban, hogy az Egyesült Államok elnöke a fejlődő országok egyes vezetőivel folytat megbeszéléseket. Csatlakozott-e az Európai Unió ezekhez a megbeszélésekhez, hogy megpróbálja áthidalni a közötte és az Egyesült Államok, valamint a többi ország közötti szakadékot, hogy kísérletet tegyen a fennmaradó kérdések rendezésére? Biztosítani tudja-e a miniszter asszony a Parlamentet arról, hogy amennyiben a fejlődő országok pénzügyi támogatására kerül sor, akkor ezt újabb forrásokból biztosítják, nem pedig olyan összegekből, amelyek a fejlődő országok számára az éhínséggel és a fejlődéssel kapcsolatban tett jelenlegi kötelezettségvállalásokból származnak?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Ami az első kérdést illeti, számos kétoldalú találkozóra kerül sor az ősszel, hogy megkönnyítsük és előkészítsük a tárgyalásokat. Az EU folyamatos kapcsolatban van az Amerikai Egyesült Államokkal, és próbálja elérni, hogy Amerika ambiciózusabb célokat tűzzön ki. Nekik maguknak is megvannak a saját kétoldalú kapcsolataik; vannak olyan kapcsolataik, amelyben mi is részt veszünk, és olyanok is, amelyekben nem, mivel eltérő nézőpontból közelítjük meg a kérdéseket. A svéd elnökség során hat kétoldalú találkozóra került sor olyan fontos szereplőkkel, mint Kína, India, Ukrajna, Dél-Afrika, Oroszország és az Egyesült Államok. Az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdések valamennyi ilyen alkalommal a legelső napirendi pontok között szerepeltek, úgyhogy nagyon sokféle tárgyalásra került sor.
Ami a finanszírozást illeti, azt kell mondanom, hogy a régi és az új források kombinációjáról van szó. Egyes országok vegyes megoldást találtak. Más országok pedig már kijelölték erre fejlesztési költségvetésük egy részét. Mivel a legkevésbé fejlett országok azok, amelyeket a leginkább sújt az éghajlatváltozás, ezért logikus, ha a fejlesztési költségvetés bizonyos részeit különféle jellegű éghajlat-változási intézkedések számára jelölik ki.
A gazdasági válság miatt több tagállam is visszafogottabbá tette teljes fejlesztési költségvetését, ami nagyon sajnálatos.
Mindez nagyon nagy mértékben a gazdasági válságnak tudható be.
Tárgy: A személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat
Nagyon fontos hangsúlyozni a mindenki számára biztosított hozzáférés általános követelményét, amelyet nemcsak a fogyatékossággal élők, hanem az egész európai társadalom többsége számára 10 éven belül ki kell elégíteni. Tervezi-e a Tanács, hogy ténylegesen egységes, kivételeket nem ismerő alapokat hoz létre a megkülönböztetés elleni politika számára (például árucikkek tervezése, gyártása terén) a fenntartható társadalom megteremtése és a jogi alapok azon hierarchiájának megszüntetése érdekében, amelyen a megkülönböztetés elleni küzdelem jelenleg alapszik?
Figyelembe véve, hogy az infrastruktúrához és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés sok esetben és országban ténylegesen igazi kihívás, úgy gondolom, hogy teljes mértékben elfogadhatatlan a tagállamok azon kötelezettségének 10 vagy 20 évvel történő elhalasztása, hogy az (új) infrastruktúra és a(z új) szolgáltatások könnyebb és valódi elérhetőségét célzó új szabályokat fogadjanak el. Tervezi-e a Tanács valamilyen formában a meglévő és/vagy új infrastruktúrához való hozzáférésre vonatkozó szabályok átültetési határidejének további kiterjesztését? Ha igen, miért?
Cecilia Malmström
Ahogyan a tisztelt képviselő úr kérdésében is szerepel, a hozzáférés javítására irányuló intézkedések alapvető fontosságúak a megkülönböztetés elleni küzdelemben. A svéd elnökség során folytattuk az egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról szóló irányelvjavaslat technikai szintű vizsgálatát. Ez a megkülönböztetésnek négy olyan okára terjed ki, amelyek jelenleg nem tartoznak a foglalkoztatás területébe: a vallásra vagy meggyőződésre, a fogyatékosságra, a korra és a szexuális irányultságra.
2009. november 30-án a Tanács megvizsgálta az elnökség helyzetjelentését, amely felhívja a figyelmet a kérdéssel kapcsolatos további munka szükségességére, különösen a hatályt és a fogyatékosságra vonatkozó rendelkezéseket és a végrehajtás ütemezését illetően. Az elnökség emellett arról számolt be, hogy a javaslatnak ki kell terjednie az áruk "kialakításának” vagy "gyártásának” sajátos kérdésére. Ezt részletesebben is meg kell vitatnunk.
A helyzetjelentés szerint más kérdések is megoldásra várnak az irányelv pénzügyi következményei tekintetében. Ha a politikai egység elérésére törekszünk, akkor olyan szöveggel kell előállnunk, amely mindegyik tagállam számára elfogadható. Mindegyik tagállamnak el kell fogadnia ahhoz, hogy a Tanács elé terjeszthessük.
A tárgyalások eredményét sajnos nem tudom megjósolni. A végrehajtással, a dátumokkal és a hatállyal kapcsolatos megbeszélések még folyamatban vannak, és egy ideig még el is fognak tartani.
Ádám Kósa
(HU) Köszönöm szépen a miniszter asszony válaszát. Nagyon bíztató lépések kezdődtek el, de szeretnék három dolgot kiemelni. Az Európai Unión belül 50 millió fogyatékossággal élő ember van. Ez a kérdés nem csak rájuk vonatkozik, hiszen az Európai Unió társadalma súlyosan elöregedő társadalom. Ez a probléma nem csak a fogyatékosokat érinti, hanem valamennyi idős ember jövőjét is, mindazokat akik kerekes székkel élnek, mondjuk rámpára van szükségük, tehát összességében ez hamarosan egy össztársadalmi kérdéssé válik, és ezért kell kiemelten foglalkozni ezzel, hiszen ez a jövő. A szolgáltatások elérése kapcsán tízéves határidőt toltak ki. Fontos, hogy ez megmaradjon, éppen azért, mert ez valamennyiünk érdeke.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Határozottan egyetértek a tisztelt képviselő úrral egy ilyen irányelv szükségességét illetően. Még mindig emberek milliói élnek úgy az Európai Unióban, hogy nem férnek hozzá az élet leghétköznapibb dolgaihoz. Ez gátolja őket szabadságukban és megakadályozza, hogy rendes életet éljenek, és ezt határozottan elítélem.
A Tanács tárgyalásai igen hosszú időt vesznek igénybe. Ez egy nagy horderejű javaslat, és jelentős mértékű gyakorlati és pénzügyi kihatásokkal jár. Egyhangúságra van szükség a tagállamok között, ezt követően pedig az Európai Parlament jóváhagyására, mielőtt az irányelv elfogadásra kerülhetne. Már voltak tárgyalások. Nagyon sok munkacsoportunk van a Tanácsban. Előrehaladást értünk el, de - nagyon őszinte leszek Önnel - még nem értük el a szükséges konszenzust. De folytatni fogjuk elnökségünk végéig, és nagyon optimista vagyok azt illetően, hogy a spanyol elnökség is mindent megtesz majd annak érdekében, hogy megszülethessen a megoldás.
Tárgy: A fogyatékkal élők jogainak megvédése
Bonyolult gazdasági körülmények között nagyon fontos a társadalmi szempontból leginkább hátrányos helyzetben lévők megfelelő szociális védelméről gondoskodni. A fogyatékkal élők a társadalom leginkább érzékeny csoportjainak egyikét alkotják. Rendkívül sajnálatos, hogy próbálkozások történnek a nemzeti költségvetések oly módon történő kiegyensúlyozására, amely a fogyatékkal élők szociális juttatásainak és programjainak csökkentésével jár. Ez nem pusztán a szolidaritás és társadalmi igazságosság elvei ellen szól, de gyengíti a fogyatékosok társadalmi integrációjának folyamatát és mechanizmusait, és fokozza szociális kirekesztettségüket.
Rendelkezett-e a Tanács további kiegészítő intézkedések meghozataláról a fogyatékkal élők gazdasági válság idején történő támogatása érdekében? Nem lassul-e a kedvezőtlen gazdasági helyzet következtében a fogyatékkal élőkkel szembeni egyenlő bánásmód elveit a gyakorlatba átültetni szándékozó tanácsi irányelvre irányuló javaslat Tanács általi vizsgálata?
Cecilia Malmström
Valamennyien tisztában vagyunk a gazdasági válságot követő társadalmi problémákkal. Alapvető fontosságú, hogy külön védelmet biztosítsunk a különösen kiszolgáltatott embereknek és csoportoknak, és hogy fellépjünk a kirekesztéssel szemben. Tudjuk, hogy gyakran a megkülönböztetés miatt nem lehet kiaknázni a fogyatékkal élőkben és a más kiszolgáltatott csoportokban rejlő lehetőségeket. Erre figyelemmel a Tanács következetes módon hangsúlyozta annak fontosságát, hogy elő kell mozdítani a fogyatékkal élőknek a munkaerőpiachoz való hozzáférését.
Erre a Lisszaboni Stratégia keretében került sor, a foglalkoztatásra vonatkozó aktuális iránymutatásokra kiterjedően. 2008 márciusában a Tanács - a tagállamok kormányaival együtt - elfogadta a fogyatékkal élőknek az EU-n belüli helyzetére vonatkozó állásfoglalását. A kiszolgáltatott emberek és csoportok munkaerő-piaci integrációjának jelentőségét tovább erősítették a Tanács 2009. november 13-i következtetései, amelyekre az előző kérdéssel kapcsolatban is hivatkoztam. A hosszú távú növekedésnek előfeltétele az is, hogy megkönnyítsük e csoportok számára a munkaerőpiachoz való hozzáférést.
Szeretnék emlékeztetni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arra a közös megállapodására, amely szerint a 2010-es évet a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének nyilvánítják. Azt hiszem, ez a döntés magában foglalja majd azt is, hogy mindenki számára hozzáférhetővé váljon az oktatás. Emellett a döntés azt is jelenti, hogy tenni kell annak érdekében, hogy mindenki egyenlő mértékben férhessen hozzá az információs és kommunikációs technológiákhoz, illetve hogy különös figyelmet kell fordítani a fogyatékkal élők szükségleteire. Egy másik megemlített prioritás a fogyatékkal élők és a családjaik, illetve a más kiszolgáltatott csoportok tagjainak és családtagjainak szükségleteivel foglalkozik. Nagyon várjuk az előttünk álló évben indítandó számos kezdeményezést.
Ami a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot illeti, úgy véljük, hogy a fogyatékkal élők életére nagyon kedvező hatást gyakorolna, ha a Bizottság javaslata valósággá válna. A Tanács szociális kérdésekkel foglalkozó munkacsoportja még dolgozik a szövegen. Ahogyan már említettem, november 30-án megbeszélést tartottunk és helyzetjelentést készítettünk, ám nem sikerült megállapodásra jutnunk.
Nem láthatjuk előre a folyamatban lévő tárgyalások eredményeit, de alapvető fontosságú, hogy megfelelő legyen a megszövegezése, mivel ez a jogbiztonsággal és az irányelv hatályával kapcsolatos szempont. Ahogyan már korábban említettem, a tagállamoknak egyhangúan kel dönteniük a javaslatról. Ezzel összefüggésben az ő feladatuk a gazdasági válság esetleges hatásainak értékelése. Ha létrejön az egyhangúság, akkor természetesen felkérjük az Európai Parlamentet, hogy az új Lisszaboni Szerződés 19. cikkével összhangban adja jóváhagyását.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Köszönöm, elnök asszony, Malmström miniszter asszonynak pedig köszönöm a választ! Szeretnék Svédországnak is köszönetet mondani, mivel az uniós Miniszterek Tanácsa épp a svéd elnökség ideje alatt ratifikálta a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt. Ez jelentős lépés, de ugyanakkor csupán egyetlen lépés.
A valóság az, hogy a fogyatékkal élők élete országonként jelentős mértékben eltérő. Van, ahol a siketek nem használhatnak jelnyelvet , máshol pedig a vakok nem férhetnek hozzá a vakokat segítő szolgáltatásokhoz. Van, ahol nem történnek változások a mozgásukban korlátozottak javára. A fogyatékkal élők jelentős számban egyszerűen munkanélküliek. És mindez úgy fordul elő, hogy közben a fogyatékkal élők az Európai Unió népességének körülbelül 10 %-át teszik ki.
Miniszter asszony, tudom, hogy vannak bizonyos problémák és nehézségek a megkülönböztetés tilalmáról szóló irányelvvel (hogy így fogalmazzak), de talán lehetséges volna, hogy hamarabb legyen egy külön a fogyatékkal élőkkel foglalkozó irányelv. Az irányelv az EU valamennyi tagállamára nézve kötelező lenne, hogy a fogyatékkal élőknek ne kelljen a megkülönböztetéssel szembesülniük.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Hangsúlyoznom kell, hogy nem a politikai akarat hiányzik. Igenis tudatában vagyunk az irányelv jelentőségének, és tényleg nagyon, nagyon keményen dolgozunk, hogy az irányelv megvalósuljon.
Ám - ahogyan azt már elmondtam - nem tudok változtatni azon a tényen, hogy egyhangú döntésre van szükség, és az egyhangúság hiányzik. A svéd elnökség és az azt megelőző elnökségek is azon igyekeztek, hogy más kompromisszumokat, más továbblépési lehetőségeket javasoljanak. Nagyon sok munkacsoport-találkozóra és munkára került sor, a munkacsoportok pedig még mindig üléseznek. Elnökségünk végéig ezzel a kérdéssel foglalkozunk. De sajnos még nem áll rendelkezésre az egyhangúság.
Nem volna szerencsés, ha szétválasztanánk az irányelv különböző részeit, mivel az egésznek az volt a célja - és ezt a Parlament is határozottan ösztönözte -, hogy a megkülönböztetésről szóló átfogó irányelv jöjjön létre. Az irányelv részekre szedése hamvában holt elképzelés volna - ez sajnálatos lenne. Próbáljunk meg minél többet megtenni annak érdekében, hogy az egész irányelvet elfogadják, mivel az nagyon hasznos lépés volna a megkülönböztetés elleni küzdelemben, a fogyatékkal élők, de az EU valamennyi megkülönböztetést elszenvedő többi polgára számára is.
Christa Klaß
(DE) Meg kell előznünk a társadalmi problémát jelentő megkülönböztetést. Rajtunk áll, hogy meg tudjuk-e előzni a megkülönböztetés valamennyi fajtáját.
Osztja-e azt a véleményemet, hogy nincsenek egyértelmű normák annak meghatározására, hogy ténylegesen fennáll-e a megkülönböztetés az adott esetben - például akkor, ha egy ingatlantulajdonos bérbe adná lakását, és egy jelentkező azt állítaná, hogy megkülönböztetés érte, mivel nem kapta meg a lakást?
Egyetért-e azzal, hogy az európai uniós irányelv csak olyan követelményeket állapíthat meg, amelyeket a tagállamoknak aztán a nemzeti jogaikba kell átültetniük? Európa számára nagyon nehéz feladat a kérdéssel kapcsolatos európai jogszabály megalkotása.
Mairead McGuinness
Minthogy a fogyatékkal élők jogairól beszélünk, hadd említsem meg, hogy képviselőtársunkat, Kósa urat éppen most választották meg az Európai Parlament fogyatékossággal foglalkozó közös munkacsoportjának elnökévé. Sok sikert kívánunk!
Ami pedig a gazdasági válságot illeti, amelyről tegnap folytattunk vitát - és ön már jóváhagyólag bólogat -, komolyan foglalkoztat bennünket a gyermekek és a fiatal felnőttek intézményi gondozása, és aggódom amiatt - és ebben talán Ön is osztozik -, hogy a gazdasági válság lelassítja majd az intézményesítés leépítésének folyamatát, ami pedig olyan kérdés, amelyet az EU-n belül és azon kívül is nagy odafigyeléssel kell kezelnünk.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Gazdasági válság idején mindig a legkiszolgáltatottabbak szenvednek a legtöbbet - a gyermekek, a fiatalok, az idősek és a fogyatékkal élők - és nekünk, felelős politikusoknak, ezzel nagyon is tisztában kell lennünk. Számos tanácsi testület és ajánlás következtetésében szerepelt már az, hogy a tagállamokat ösztönözni kell különösen annak figyelembevételére, hogy mindig a legkiszolgáltatottabb csoportok azok, amelyek szenvednek, és ezzel az észrevétellel csak egyet tudok érteni.
A kérdésére válaszolva nagyon nehéz fogyatékkal élőkkel szembeni megkülönböztetés területén európai jellegű normákat szabni a nélkül, hogy ehhez először rendelkezésre állna az átfogó irányelv. Először az átfogó irányelvre van szükség, és utána láthatunk neki a munkának.
Tudom, hogy sok munka van még hátra,és tudatában vagyok annak is, hogy a mindennapi életben a fogyatékkal élőknek milyen megkülönböztetéssel és mekkora akadályokkal kell szembenézniük, amelyek aztán megakadályozzák őket abban, hogy teljes életet élhessenek. Azt hiszem, először az átfogó irányelvvel kell foglalkoznunk.
A döntés, hogy a jövő év a társadalmi kirekesztéssel szembeni küzdelem éve lesz, lehetőséget teremt arra, hogy újabb konkrét javaslatokat tegyünk és közös rendezvényeket szervezzünk, így tudatosítva a kérdés jelentőségét valamennyi tagállam esetében.
Elnök
Biztos vagyok abban, hogy e téma fényében az egész Parlament szeretne gratulálni Kósa úrnak ahhoz, hogy a közös munkacsoport elnökévé választották.
A 8. és a 9. kérdést visszavonták.
A 10. kérdésre nem kerül sor, mivel témája már szerepel a mai ülés napirendjén.
Mivel a szerző nincs itt, a 11. kérdés kimarad.

Tárgy: Szegény perui gazdák haszonlesésből elkövetett megdöbbentő legyilkolása
A nemzetközi sajtóban megjelent cikkek arról számolnak be, hogy az elmúlt években egy "Los Pishtacos” néven hírhedtté vált banda több tucat perui parasztot ölt meg Huánuco és Pasco régióban annak érdekében, hogy testzsírjukat - a híradások szerint 17 kilót testenként - európai kozmetikumgyártóknak adják el kilónként 15 000 dollárért. A perui hatóságok szerint számos ember, köztük gyermekek eltűnése ezeknek a megdöbbentő szörnyűségeknek tudható be. Elítéljük az európai multinacionális vállalatok gyakorlatát, amelyek a haszon érdekében embereket gyilkolnak le és évtizedek óta kizsákmányolják Latin-Amerika vagyonát.
Mi a Tanács általános véleménye az európai multinacionális vállalatok e bűncselekményeiről, és milyen szinten támogatja az EU ezeket a Latin-Amerikában működő vállalatokat?
Cecilia Malmström
Ahogyan azt a tisztelt képviselő úr is tudja, az emberi jogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapvető értékeinek egyike. A Tanács az Uniónak a harmadik országokhoz fűződő valamennyi kapcsolatát illetően mindig különös figyelmet fordít az alapvető jogok tiszteletben tartására és a jogállamiság biztosítására.
Ami a tisztelt képviselő úr által említett konkrét eseteket illeti, a Tanács előtt nem voltak ismeretesek, mivel az eseteket a Tanács még nem vitatta meg. Az elnökség is figyelemmel kíséri a sajtót, és ismeri a médiában megjelent beszámolókat, de azt is megjegyzi, hogy a legfrissebb beszámolók szerint az eredeti történet csak kacsa volt.
Mivel a média tudósításai ellentmondásosak, és mivel a Tanács rendes esetben nem nyilvánít véleményt a médiában megjelenő hírekkel kapcsolatban, az elnökség nem tud és nem is kell, hogy találgasson e történettel kapcsolatban, illetve válaszoljon a kérdésre.
Charalampos Angourakis
(EL) Tisztelt elnök asszony, meg kell mondanom, a miniszter asszony válaszát a legkevésbé sem tartom kielégítőnek. Szörnyű és példátlan bűncselekményről van szó, és úgy vélem, az Európai Unió - ha akarja - elő tudja teremteni az ilyen jellegű kérdések részletesebb vizsgálatához szükséges erőforrásokat.
Mivel kapcsolatban állunk Peruval, hivatalos tájékoztatást várunk a perui kormánytól a konkrét esetre és a végrehajtott intézkedésekre vonatkozóan. Egyébként pedig az esemény megismétlődésére kell számítanunk.
Cecilia Malmström
A kérdéssel kapcsolatos beszámolók rendkívül ellentmondásosak voltak. Mind a hatóságok, mind pedig az újságírók beszámolóiból az derült ki, hogy nincs bizonyíték arra, hogy ezek a szörnyű események ténylegesen bekövetkeztek volna.
Mivel nincs biztos jele annak, hogy az események ténylegesen megtörténtek, viszont sokkal több minden utal arra, hogy valójában nem, és az egész történet csak kacsa volt, a Tanács nem intézkedhet az üggyel kapcsolatban - és nem is illetékes az ügyben.
Tárgy: A Litvániában élő lengyel kisebbséggel szembeni megkülönböztetés
Szándékában áll-e a Tanácsnak nyomást gyakorolni a litván kormányra annak érdekében, hogy az tiszteletben tartsa a nemzeti kisebbségek jogait, lévén hogy az országban élő lengyel kisebbséggel szembeni megkülönböztetés nem új jelenség, mely megnyilvánul a családnevek nem lengyeles helyesírásának kötelezővé tételében, az oktatás területén gyakorolt megkülönböztető magatartásban, a helységnevek kétnyelvű kiírásának megtiltásában és abban is, hogy a szovjet hatóságok által a lengyel személyektől elkobzott javakat nem szolgáltatják vissza a tulajdonosoknak? Mikor szándékozik a Tanács e téren intézkedni?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - A Tanács ismételten megerősíti a szerződésekben és az Alapjogi Chartában elismert alapvető és emberi jogok elsőbbségét. A Tanács elkötelezett és a jövőben is elkötelezett marad a megalázó és megkülönböztetésen alapuló bánásmód megelőzése és felszámolása mellett.
Szeretném megjegyezni, hogy a kisebbségek jogainak védelmével kapcsolatos kérdésekkel az Európa Tanács is foglalkozik a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményében. A Czarnecki úr által felvetett kérdéseket most vizsgálják az Európa Tanács illetékes szervei. Ami azt illeti, a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv alapján jogállásától függetlenül mindenki védelmet élvez a faji vagy etnikai alapú megkülönböztetéssel szemben. Az irányelv által biztosított jogszabályi védelem a foglalkoztatás, a szociális védelem, az oktatás, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés valamennyi területére kiterjed. Az európai uniós jogszabályok tagállami végrehajtásának, illetve a jogszabályok betartásának figyelemmel kísérése az Európai Bizottság hatáskörébe tartozik.
Végezetül: az Európai Tanács által ez év december 10-én és 11-én jóváhagyott stockholmi programban megtalálható a kiszolgáltatott csoportokkal kapcsolatos további javaslat értékelése azon tapasztalatok fényében, amelyekre a tagállamok a felnőttek nemzetközi védelméről szóló 2000. évi hágai egyezmény végrehajtása során tettek szert, amelynek a jövőben válnak részes feleivé.
Ryszard Czarnecki
(PL) Malmström asszony, nagyon köszönöm a választ, és különösen azt, hogy hangsúlyozta: a Tanács elítéli az európai uniós nemzeti kisebbségek, például a litvániai lengyel kisebbség megkülönböztetésének valamennyi formáját. Ez nagyon fontos bejelentés volt. Köszönöm! Szeretném hangsúlyozni, hogy sajnos a litván hatóságok módszeres tevékenységéről van szó, ami az oktatási rendszert és a kétnyelvű helységneveket illeti, és ami a közigazgatás különböző szintjein jelenik meg. Ezért rendkívül fontos kérdésről van szó, és kérem, a Tanács kísérje figyelemmel az események alakulását.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Csak megismételni tudom azokat az elveket és értékeket, amelyek mentén az Európai Unió létrejött, és amelyek védelmét a Tanács biztosítja.
Azokat a konkrét eseményeket, amelyekre Czarnecki úr utal, az Európa Tanács illetékes szervei vizsgálják meg, és amennyiben megjelenik a megkülönböztetés valamilyen formája, a Bizottságnak kell meggyőződnie arról, hogy betartják-e a tagállamok a Szerződéseket és az Európai Unió jogszabályait.
Tárgy: Buddhista szerzetesek és szerzetesnők üldöztetése Vietnámban
A laoszi és a vietnámi helyzetről szóló európai parlamenti állásfoglalás (P7_TA(2009)0104) 2009. november 26-i elfogadása után milyen konkrét intézkedéseket hoztak a buddhista szerzetesek és szerzetesnők vietnámi üldöztetése és zaklatása problémájának megoldására?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Köszönöm a kérdést! A Tanács a legteljesebb mértékben tisztában van az emberi jogok vietnami helyzetével, és szorosan nyomon követjük a helyzet alakulását az országban.
A vietnami hatóságokkal folytatott emberi jogi párbeszéd keretében a Tanács és a Bizottság évente két alkalommal értékeli az ottani helyzetet. Legutóbb a múlt héten, december 11-én került sor Hanoiban a párbeszéd keretében folytatott megbeszélésre. Számos sürgős kérdést megvitattunk, például a véleménynyilvánítás szabadságát, a büntető törvénykönyv reformját, a halálbüntetés kérdését, a vallásszabadság és a vallási türelem kérdését, így például Plum falu támogatóiról is beszéltünk. Átadtuk a vietnami kormánynak az Európai Unió azon listáját, amelyen azok a személyek és bebörtönzöttek szerepelnek, akiknek a helyzete különös aggodalomra ad okot. Az emberi jogi párbeszéd mellett az EU rendszeresen felveti a vietnami kormánynak a különös aggodalomra okot adó kérdéseket is.
November 10-én a Tanács és a Bizottság hosszas megbeszélést tartott a Plum falubeli közösség tagjaival. November 26-án megjelent az Európai Parlamentnek a kérdéssel kapcsolatos állásfoglalása. A Bizottság ugyanezen a napon magas szintű megbeszélést folytatott a hanoi hatóságokkal, és e találkozóra a jövő évben megkötésre kerülő partnerségi és együttműködési megállapodásról folyó tárgyalással foglalkozó vegyes bizottság keretében került sor. A találkozón tett fő felvetésünk az volt, hogy az ember jogok vietnami helyzetének alakulása nem tűr halasztást.
Megemlítettük az egyházi tulajdon kisajátítását, megemlítettük az emberi jogi aktivisták és a blogírók elleni támadásokat - e kérdéseket a Parlament képviselői is felvetették korábban -, és megemlítettük a Plum falu támogatóinak helyzetét is. Felszólítottuk tárgyalófeleinket az emberi jogok védelmére és tiszteletben tartására, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és azokban a nemzetközi egyezményekben foglalt kötelezettségvállalásoknak a betartására, amelyeknek Vietnam is szerződő fele. A parlamenti állásfoglalás különösen határozottá tette ezt az üzenetet, és ezért szeretnék köszönetet mondani az Európai Parlamentnek. Tájékoztattuk Vietnamot az Európai Parlament új és fontos, különösen a partnerségi és együttműködési megállapodást illető szerepéről.
2009. december 8. és 10. között az EU küldöttsége felkereste a Bat Nha kolostort és a Phuoc Hue templomot, ahová a Plum falubeli közösség 200 megmaradt tagja menekült. Beszéltünk a vallási képviselőkkel és a helyi hatóságokkal, hogy további információt kaphassunk az aktuális helyzetről. Az EU nagyon közelről kíséri figyelemmel a Phuoc Hue templombeli helyzet alakulását.
Pat the Cope Gallagher
a szerzőt helyettesítve. - Részemről és Crowley úr nevében is szeretnék köszönetet mondani a soros elnöknek mindenre kiterjedő válaszáért. Bevallom, nagyon elégedett vagyok mind a Tanács, mind pedig a Bizottság megközelítésével. Remélem, hogy továbbra is ilyen pragmatikus módon fogják nyomon követni a helyzet alakulását.
Tárgy: Izland európai uniós tagfelvételi kérelme
Tud-e a Tanács naprakész tájékoztatást adni Izland európai uniós tagfelvételi kérelmének helyzetéről?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Elnök asszony! Ha jól gondolom, ez a kérdés az Ön számára is nagyon fontos.
a Tanács soros elnöke. (SV) Először is engedje meg, hogy felidézzem a Tanács december 8-i következtéseit, amelyben a Tanács a következőket fogalmazta meg: "Izland messze nyúló és mély demokratikus gyökerekkel rendelkezik. Olyan ország, amely mind stratégiai, mind pedig politikai szempontból sokat adhat az EU-nak. Izland számos területen szorosan integrálódott már az EU-ba, mivel tagja az Európai Gazdasági Térségnek és a schengeni térségnek.ˮ
Izland európai uniós tagság iránti kérelmét hivatalosan a svéd elnökséghez nyújtották be 2009. július 16-án, Stockholmban. Magam is jelen voltam a kérelem átvételekor, amelyet azonnal továbbítottak a Tanács tagjainak.
2009. július 27-i ülésén a Tanács emlékeztetett a bővítéssel kapcsolatos megújított konszenzusra, amelyet az Európai Tanács 2006. decemberi ülésének következtetései határoztak meg, és amely egyebek mellett tartalmazza azt az elvet, hogy minden országot saját érdemei alapján kell értékelni, és úgy döntöttünk, hogy kezdeményezzük az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkében megállapított eljárást. A Bizottságot ezután felkérték arra, hogy nyújtsa be a kérelemmel kapcsolatos véleményét a Tanácsnak.
A kérelmet a Szerződésben meghatározott elvek, az Európai Tanács 1992-ben, Koppenhágában tartott ülésén megállapított kritériumok, valamint az Európai Tanács 2006. decemberi ülésének következtetései alapján fogják értékelni. Az Általános Ügyek Tanácsa által múlt héten elfogadott következtetésekkel összhangban a Tanács akkor fog ismét foglalkozni a kérdéssel, ha a Bizottság már benyújtotta a véleményét. Ez lehetővé teszi a Tanács számára, hogy eldöntse, megnyitja-e Izlanddal a tárgyalásokat a spanyol elnökség első hónapjaiban.
Pat the Cope Gallagher
Köszönöm a soros elnök válaszát. A Svájccal, Izlanddal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős és az Európai Gazdasági Térség (EGT) Parlamenti Vegyes Bizottságába delegált küldöttség elnökeként természetesen teljesen megértem, hogy minden kérelmet annak saját érdeme szerint kell kezelni, és hogy történt előrehaladás. Szerintem ez azt jelzi, hogy Izland meglehetősen rövid idő alatt válaszolt a számos kérdésre, és persze az is segített, hogy az ország az EGT tagja. Mindez az izlandi kormány elkötelezettségének a jele. Az európai bővítés újabb nagy lépése lenne, ha Izland az Európai Unió tagjává válna.
Ugyanakkor Ön a régi demokráciát említette, amit az izlandiak fontosnak tartanak e döntés meghozatalakor, de én már nagyon várom, hogy további előrelépést érünk el a következő tanácsi ülésen; reményeim szerint döntő lépést teszünk, és a Tanács bejelentést tesz majd.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Az izlandi kérelmet a vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni, és a Bizottság még nem fejezte be vizsgálatát, illetve véleményének kidolgozását. Izlandhoz hasonlóan ők is haladnak előre: már kinevezték a tárgyalócsoportot, és nagyon alapos, és egyben gyors munkát szándékoznak végezni. Ezért úgy gondolom, számíthatunk arra, hogy Bizottság a következő év elején ismerteti véleményét, és akkor a Tanács remélhetőleg dönteni tud a további intézkedésekről.
Elnök
Mivel a 16. kérdés előterjesztője nincs jelen, azt a kérdést kihagyjuk.

Tárgy: Biológiailag lebomló hulladékok
Mi a Tanács véleménye a tagállamok előrehaladásáról a hulladéklerakókba kerülő, biológiailag lebontható hulladékok mennyiségének a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelvben előírt csökkentése terén?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Nap mint nap óriási mennyiségű szemét keletkezik az uniós tagállamokban. Az, hogy hogyan kezeljük ezt a hulladékmennyiséget, természetesen komoly hatással van a környezetre. A Bizottság nemrég jelentést tett közzé a hulladékokról szóló uniós jogszabályok végrehajtásáról, és ebben megállapítja, hogy bár néhány tagállam előrehaladást ért el, nagyon sok tagállamban hatalmas végrehajtási erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy hulladékgazdálkodási infrastruktúrájuk megfeleljen az uniós követelményeknek. A hulladéklerakókról szóló irányelv végrehajtása különösen nehéz.
Ami azt a célt illeti, hogy a biológiailag lebomló anyagok ne kerüljenek hulladéklerakókba, a Bizottság jelentése kimondja, csak kilenc országnak sikerült 2006-ban elérni csökkenési céljaikat - a meglehetősen korlátozott tájékoztatás szerint. A Tanács 2009. júniusi következtetéseiben már jelezte, hogy egyetért a Bizottsággal. Rendkívül fontos, hogy teljesüljenek a biológiailag lebomló anyagoknak a hulladéklerakóktól eltérő helyen történő elhelyezésével kapcsolatos uniós célok. A Tanács emellett felszólította a Bizottságot, hogy folytassa hatásvizsgálatát annak érdekében, hogy adott esetben javaslatot terjesszen elő a biológiailag lebomló hulladékokról szóló uniós jogszabályra vonatkozóan.
A Tanács kijelentette, hogy az uniós jogszabály szükségességét tudomásul kell venni; különösen a biológiailag lebomló anyagok komposztálással, illetve biogáz-erőművekben történő energiatermeléssel történő újrafelhasználására, valamint a maradékanyagok ezt követő újrafelhasználására vonatkozóan kell jogszabályt kidolgozni. A Tanács azt is kijelentette, hogy a biológiailag lebomló hulladékok jobb kezelése hozzájárulna erőforrásaink fenntarthatóbb kezeléséhez, növelné a termőföld védelmét, segítené az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, és legfőképpen lehetővé tenné az újrafelhasználással, a megújuló energiákkal, valamint az azzal kapcsolatos célok megvalósítását, hogy ne minden hulladék kerüljön a hulladéklerakókra.
Mairead McGuinness
Úgy vélem, hogy itt, a Parlamentben mindenki támogatja ezeket az erőfeszítéseket. Ha egy hulladéklerakón állnak - mint ahogyan én már megtettem - és levegőt vesznek, az rettenetes érzés, és szerintem azoknak is el kellene látogatniuk egy ilyen helyre, akik a szemétért felelősek.
Ki tudná fejteni, hogy miért csak kilenc tagállamnak sikerült eljutnia a kívánt szintre? Tudom, ezt tudnunk kell; egyetértek azzal, hogy biogázt is termelnünk kell. Ha mindenki egyetért az elvekkel, miért nem tudjuk elérni a célokat?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Bevallom, nem vagyok e téma szakértője, de a Bizottság nyilatkozatait úgy értelmeztem, hogy hiányzik a megfelelő infrastruktúra a probléma kezeléséhez, ugyanakkor az ilyen infrastruktúra kiépítése meglehetősen költséges. Természetesen hosszú távon mindez nagyon hasznos lenne, de a tagállamok még nem fektettek be a megfelelő infrastruktúrába, és ezért telik ez ennyi időbe.
Elnök
Most következik a mai utolsó kérdés, és ami azt illeti, ez lesz az Ön elnökségéhez feltett utolsó kérdés. A kérdés előterjesztője Hans-Peter Martin, témája pedig a Tanács svéd elnöksége által az átláthatóság terén elért sikerek - bátran mondhatom, hogy e téren van miről beszámolni.

Tárgy: A Tanács svéd elnöksége által az átláthatóság terén elért sikerek
A Tanács svéd elnöksége 2009. szeptember 16-i válaszában (H-0295/) azt nyilatkozta a kérdés feltevőjének, hogy "osztja a képviselő azon véleményét, miszerint az Unió tevékenységeivel kapcsolatban fontos a fokozott átláthatóság”. A Tanács elnöksége kijelentette továbbá, hogy "teljes mértékben érvényre juttatja a Tanács eljárási szabályzata 8. cikkének (1)-(4) bekezdésében szereplő, átláthatóságra vonatkozó előírásokat. A Tanács eljárási szabályzata értelmében alapvetően nyilvánosan hozzáférhetővé tesz az együttdöntési eljárás hatálya alá tartozó jogi aktusokra vonatkozó mindenfajta tanácskozást.”
Elnöksége végéhez érve milyen mérleget von a Tanács, és mely területeken milyen konkrét eredményeket ért el?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Ahogyan erre a tisztelt képviselőtársam is rámutat, az Európai Unió munkájában megnyilvánuló egyre nagyobb átláthatóság kiemelt kérdés Svédország, az elnökséget betöltő tagállam számára. Az általunk meghatározott egyik világos cél az volt, hogy növeljük az átláthatóságot a Tanács munkájának minden területén.
Megemlíteném például az elnökség weboldalát, amely tájékoztatás nyújt az ülésekről és háttérdokumentumokról, továbbá internetes videolinkeket is tartalmaz, mindezt három nyelven.
Az utolsó néhány hónapban az elnökség mindent megtett annak biztosítása érdekében, hogy alkalmazásra kerüljenek a Tanács eljárási szabályzatának az átláthatóságra vonatkozó szabályai.
2009 júliusában, szeptemberében, októberében és novemberében a svéd elnökség kezdeményezésére 20 nyilvános vitára került sor az eljárási szabályzat 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban. Ezenkívül nyilvános vitát tartottunk az elnökségnek az Ecofin-Tanács munkájára vonatkozó munkaprogramjáról. Ezzel együtt összesen 21 nyilvános vitát folytattunk le négy hónap alatt.
Ami a nyilvános tanácskozások számát illeti, 59 jogalkotási dokumentumot fogadtunk el nyilvánosan a rendes jogalkotási eljárás keretében "A” napirendi pontként, és kilenc előterjesztett jogalkotási dokumentumot vitattunk meg "B” napirendi pontként nyilvános tanácsi üléseken. Ezenkívül egy nyilvános tanácskozásra került sor az elnökség kezdeményezésére. Ha a tisztelt képviselők szerint ez nem hangzik túl soknak, emlékezzenek arra, hogy a Tanács napirendjén levő azon kérdések száma, amelyekről nyilvános tanácskozást lehet tartani, némileg változik a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartozó kérdések számától függően. Ezenkívül az új parlament előtt nem volt annyi megvitatandó kérdés, mint amennyi lenni szokott. Az új Bizottság kétségkívül növelni fogja a jogalkotási javaslatok számát, amellyel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek foglalkoznia kell majd, így növekedni fog a megvitatandó kérdések száma is.
Továbbá a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével nyilvánossá vált minden olyan tanácsi ülés, amely a napirend jogalkotási vitákkal kapcsolatos részével foglalkozik. A svéd elnökség örömmel fogadja ezt az előrelépést. Ez hatékonyabbá és demokratikusabbá teszi az Európai Uniót.
Végül még el szeretném mondani, hogy tegnap a svéd elnökség ülést kezdeményezett az átláthatósággal foglalkozó intézményközi munkacsoporttal, valamint Margot Wallström asszonnyal, a Bizottság alelnökével és Diana Wallis alelnökkel. Számos arra vonatkozó konkrét javaslatot megvitattunk, hogyan biztosíthatunk Európa polgárai számára jobb, fokozottabban felhasználóbarát tájékozódási lehetőséget az uniós intézményekben.
Hans-Peter Martin
(DE) Ritka, hogy egy plenáris ülés ilyen érzelmeket váltson ki. Nagy megtiszteltetés és öröm számunkra, hogy mi folytathatjuk le az utolsó párbeszédet. Malmström asszony, Ön is tudja, hogy lassú és nehéz út vezet a nagyobb átláthatósághoz, amelyen mi - sajnos - sokszor csigalassúsággal haladunk előre, ha arra gondolunk, hol voltunk tíz éve, és hol vagyunk ma. Mindazonáltal - kritikus, de szenvedélyes Európa-pártiként - egyértelműen nem lehetek elégedett pusztán azzal, amit eddig elértünk.
Szeretném tudni, milyen üzenetet kíván hagyni az Ön után következőknek arról, hogy mi mindenen javíthatnak. Konkrétan a Tanács munkacsoportjaira gondolok. Nem tartom elegendőnek azon napirendi pontok számát, amelyek eddig nyilvánosan elérhetők voltak, és azzal sem vagyok elégedett, ahogyan ezekhez a dokumentumokat el lehet érni. Az európai politikában szerzett tízéves tapasztalatát figyelembe véve, Ön szerint elérünk-e valaha arra a szintre az átláthatóság kérdésében, ahová Svédország már évtizedekkel ezelőtt eljutott?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Ez valóban nagyon fontos kérdés. Véleményem szerint a dokumentumokhoz való hozzáférés és az átláthatóság jelentős mértékben javult az elmúlt tíz évben. Ez az 1049/2001/EK rendeletnek köszönhető, amely egy kiemelkedően fontos rendelet, és büszkeséggel tölt el, hogy részt vehettem e jogszabály kidolgozásában.
De a végrehajtás módja és a hozzáállás is számít. Ezek pedig javultak az elmúlt 10 év során. Az európai intézményekben sokan felismerték, hogy az átláthatóság és a nyitottság nem jelent veszélyt. Ez jó. Ez hatékony. Jó a legitimitás szempontjából, és emellett csökkenti a jogsértések számát és a korrupciót.
Még sok munka áll előttünk, és ehhez a Lisszaboni Szerződés új lehetőségeket nyújt számunkra. Remélem, hogy az utánunk következő elnökségek a lehető legjobb módon élnek ezekkel a lehetőségekkel. A Bizottság tegnap azt mondta, hogy a Lisszaboni Szerződés alapján javaslatokkal fognak előállni arra vonatkozóan, hogyan léphetünk előre az átláthatóság terén.
Még mindig sok a tennivaló, de már nagy utat tettünk meg. Ahogyan a tisztelt képviselő mondja, ez folyamatos küzdelem, és készen állok arra, hogy együtt haladjunk majd ezen a küzdelmes úton.
Elnök
Miniszter asszony, kedves Cecilia, nem maradt más hátra, mint hogy én is nagyon megköszönjem együttműködését és elkötelezett részvételét a kérdések órájában, a svéd elnökség ideje alatt. Reméljük, hogy - a Parlament jóváhagyásától függően - azon az oldalon láthatjuk majd Önt. Nagyon köszönöm Önnek és az Ön csapatának.
Ezzel lezárom a kérdések óráját.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
