Innovationsunionen: Ett nytt Europa i världen efter krisen (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Judith A. Merkies, för utskottet för industrifrågor, forskning och energi om Innovationsunionen: Ett nytt Europa i världen efter krisen.
Judith A. Merkies
Herr talman! Herr kommissionsledamot, du är en innovatör, jag är en innovatör, vi är innovatörer, vi kan alla vara innovatörer. Hur kan vi vara det? Som forskare, vetenskapsmän, beslutsfattare, butiksförsäljare, konsumenter och medborgare. Medborgarna är nyckeln till innovation - de satsar och ibland lyckas de. Men vad kan vi, som beslutfattare och politiker, göra för att få fart på innovationen? Innovation är den enda vägen ut ur den finansiella och ekonomiska krisen, eftersom innovation kommer att ge lösningen på de problem som vi alla känner av - en åldrande befolkning, klimatförändringar och begränsat råmaterial - och även innebära slutet på den finansiella och ekonomiska krisen. Genom innovation hoppas vi kunna koppla samman allt detta, ge ekonomin en nystart och samtidigt gå mot ett hållbart samhälle. Det kommer givetvis inte att gå av sig självt. Det krävs en attitydförändring - vi måste ändra vårt synsätt på samhället och det politiska arbetet och även inom företagsvärlden och industrin.
Så vilka åtgärder kan vi vidta? Vi behöver mer fokus och mindre splittring. Vi behöver vidga vyerna när det gäller innovation och i politiken. Vad vill vi uppnå? Innovation handlar inte bara om en byggnad, ett departement, ett program. Innovation behöver löpa som en röd tråd genom politikens alla områden. Den attityden måste man därför ha även i politiken. Vi skulle behöva en helhetssyn. Varför har vi redan så många program? Vi borde föra samman dem där det är möjligt och förenkla saker, för en gångs skull. Det är vår uppgift, som politiker. Minska byråkratin. Som politiker har vi alltid en tendens att, när vi vill åstadkomma något, göra tillägg, införa ytterligare bestämmelser, ytterligare ett program, ytterligare ett finansieringsalternativ. Nu kanske inte ”ytterligare” är lösningen; kanske är det ”mindre” eller ”i stället” som behövs.
Vi behöver alltså mindre kontrollhysteri när det gäller ansökningar om finansiering och - vilket är mycket viktigt - vi måste erbjuda bra service för de som kommer till oss för finansiering och stöd. Vi måste även erbjuda en samlingsplats för sökande, nyföretagare, små och medelstora företag, och när så är lämpligt, för regioner och forskningsorgan. Detta innebär inte bara att gå igenom ansökningar om finansiering, utan att när så är lämpligt, leta lämpliga partners eller nätverk för samarbete.
Det behövs mycket mer riskkapital, och här behöver vi sikta på 5 miljarder euro i stället för 1 miljard euro inför kommande stödperiod. Då skulle bankerna få det lilla stöd de behöver för att bevilja lån till små och medelstora företag. Vi behöver ett billigt och enkelt patent och smidiga bestämmelser för att skydda den immateriella äganderätten. EU behöver en riktig inre marknad där innovationer kan lyckas genom tillgången till en marknad med 500 miljoner medborgare. I dagsläget är denna marknad alldeles för uppdelad. Hittills har innovation setts som en högteknologisk produkt. Så är det inte nödvändigtvis - det kan också handla om social innovation.
Europa har i flera år kämpat mot kompetensflykten bland innovatörer - kreativa människor åker gärna till Förenta staterna eftersom de tror att det är lättare där. Om vi är ärliga så stämmer det ofta. De rigida reglerna för personligt ansvar, bristen på ekonomiskt stöd och de höga kraven för att ta sig in på den europeiska marknaden är hinder som gjort att innovation hittills inte haft någon större framgång i Europa. EU måste våga belöna - inte straffa - mod, entreprenörskap, nyfikenhet och kreativitet. Vi behöver europeiska versioner av Steve Jobs. Låt oss förena våra styrkor; låt oss skapa en europeisk modell med inspiration från forskningen, Einstein och Steve Jobs.
Máire Geoghegan-Quinn
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag vill gratulera föredraganden, Judith A. Merkies, för ett utmärkt betänkande. Jag vill även tacka skuggföredragandena för utskottet för industrifrågor, forskning och energi (ITRE) samt ledamöterna i de sju utskott som har framfört sina synpunkter till ITRE-utskottet. Deras stöd för de olika aspekterna av innovationsunionen kommer att vara avgörande för att den ska bli lyckad.
Innovation har blivit en hjärtefråga i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Jag vill ta tillfället i akt att rent konkret beskriva vad innovationsunionen kommer att innebära för olika människor.
Vi kommer att uppmuntra och stödja bättre samarbete mellan näringsliv och den akademiska världen genom att skapa kunskapsallianser med syfte att utveckla nya kursplaner inriktade på brister i innovationskunskaper. För Europas forskare kommer vi att vidta åtgärder för att öka det gränsöverskridande samarbetet och ta bort hinder för forskning och mobilitet, och färdigställa det europeiska området för forskningsverksamhet år 2014. Precis som Judith A. Merkies har uttryckt det måste vi slå samman Albert Einstein med Steve Jobs och se till att hålla kvar honom eller henne i Europa. Vi måste uppfattas som attraktiva och dynamiska, och fria från onödig byråkrati.
För små och medelstora företag och företagare arbetar innovationsunionen för att skapa bättre villkor när det gäller immateriella rättigheter, att ta fram standarder och ge tillgång till finansiering som främjar innovation i en mycket större utsträckning. Den 13 april 2011 presenterade vi två lagstiftningsförslag om immateriella rättigheter, baserade på förstärkt samarbete, som kommer att minska kostnaderna för patent med upp till 80 procent. Ett gemensamt europeiskt patent kommer att gälla i 25 medlemsstater. För den som vill starta upp en ny verksamhet eller för den som behöver tillgång till finansiering kommer kommissionen att se till att de riskkapitalfonder som etableras i en viss medlemsstat även fungerar och kan investera fritt i alla andra länder inom EU.
Innovationsunionen kommer även att leda de bästa exemplen på innovationer inom den offentliga sektorn, och den privata och den offentliga sektorn kan lära av varandras bästa praxis.
Offentliga upphandlingar utgör 17 procent av EU:s BNP, en marknad med en enorm potential för innovation. Därför uppmuntrar vi medlemsstater och regioner att avsätta resurser för offentlig upphandling av innovativa produkter och tjänster.
Slutligen, hur påverkas skattebetalaren? Innovationsunionen kommer att använda de offentliga medlen på bästa sätt. Det innebär att prioritera en smidig finanspolitisk konsolidering trots mycket begränsade budgetar. Investeringar i utbildning, forskning och innovation har potential att skapa ökat välstånd och fler arbetstillfällen än de kostar. Dessutom kan investeringar i innovation hjälpa oss att hantera de stora utmaningar som samhället står inför.
Det leder mig vidare till de partnerskap som kommer att utgöra en ram för att anpassa instrument och resurser till varandra och föra samman alla aktörer. Målet att omfatta hela innovationskedjan, alltifrån att stödja bra FoU till att se till att vi har vad som behövs för att framgångsrikt få ut resultaten av denna FoU på marknaden. Vi är glada över att parlamentet den 11 november 2010 gav ett så stort stöd till idén med innovationspartnerskap. Parlamentets ordförande har uppmanats att nominera fyra ledamöter till styrelsen, och vi ser fram emot detta.
Sist men inte minst talade Judith A. Merkies om social innovation, något som har diskuterats inom ITRE-utskottet. Kommissionen kommer att inleda ett pilotprojekt för europeisk social innovation med syfte att samla kunskaper och bygga upp ett virtuellt nav för sociala företagare, den offentliga sektorn och den sociala ekonomin.
Låt mig avsluta med detta, för jag tror att det i kväll handlar om att lyssna på vad parlamentsledamöterna har att säga, så att vi när vi går ut med betänkandet efter debatten kommer att kunna agera utifrån dessa synpunkter.
Inese Vaidere
Herr talman, mina damer och herrar! Finanskrisen har tydliggjort behovet av innovation i Europeiska unionens ekonomi, och därför är kommissionens förslag om ”Innovationsunionen” särskilt välkommet. En framgångsrik innovationspolitik måste bygga på tre saker: politiskt stöd, finansiering och adekvat lagstiftning. Som vi betonar i yttrandet från utskottet för internationell handel måste det övergripande målet med innovationsunionen vara långsiktig utveckling och konkurrenskraft baserad på teknik, kunskap och förbättrad utbildning. I arbetet med att öka investeringarna i forskning och utveckling till 3 procent av bruttonationalprodukten måste vi genomföra strukturella reformer för att se till att investeringarna blir effektiva och tillgängliga för små och mellanstora företag. En viktig aspekt är företagarnas förståelse för innovationer. De omfattar inte bara högteknologi och upptäckter, utan även sociala innovationer, verksamhetsmässiga innovationer, marknadsföringsinnovationer, innovationsförvaltning och andra typer av innovationer, som kräver en effektivare användning av kunskaperna och ett mer aktivt samarbete med universitet och forskningscentrer. Det är viktigt att identifiera de viktiga aspekterna med forskning men samtidigt undvika att prioritera vissa saker för mycket, så att alla forskar om samma saker. Europeiska patent kostar i nuläget 15 gånger mer än ett patent i Förenta staterna, varför vi måste utveckla det europeiska patentet snabbare och minska kostnaderna för det. Värdefulla innovationer görs i många av de nya medlemsstaterna, men på grund av brist på finansiering tvingas forskarna sälja innovationerna till andra länder och företag för några tusenlappar, trots att de i verkligheten kan vara värda miljoner euro. När det gäller patent som finansierats med offentliga medel är det viktigt att universitet och privatpersoner kan ta del av de immateriella rättigheter som skapas på det här sättet. Europeiska unionen måste stärka skyddet för immateriella rättigheter för att kunna skydda vår teknik och vår expertis från stöld och bedrägerier, i synnerhet genom att ingå avtal med tredjeländer. För att detta ska kunna göras måste regeringarna ta fram program för att utveckla innovationer. Vi kommer kanske inte att kunna gå om Kina och Indien när det gäller mängden forskning, men vi kan absolut erbjuda kvalitet och bättre villkor för att genomföra idéer. Tack.
Sari Essayah
Herr talman! Vi i utskottet för sysselsättning och sociala frågor har länge hävdat att innovationer är absolut avgörande för ekonomisk utveckling och ökad sysselsättning, nu när EU letar efter en väg ut ur den ekonomiska krisen.
Investeringar i FoU tenderar att minska under tider av ekonomisk kris, även om det är bevisat att de företag och medlemsstater som investerar mest under sådana perioder är de som får de största konkurrensfördelarna på marknaden. Det är också de som fortast återhämtar sig efter en lågkonjunktur. Därför är det ytterst viktigt att medlemsstaterna når Europa 2020-målet och investerar minst 3 procent av sin BNP i forskning och utveckling.
Utskottet för sysselsättning och sociala frågor betonar hur viktig innovationspolitiken är ur ett brett perspektiv, inte bara i form av teknisk innovation utan även - mer än vad som tidigare har varit fallet - i form av social och tjänsterelaterad innovation som bidrar till att möta de utmaningar som samhället står inför, såsom en åldrande befolkning, hälso- och sjukvård, samt förändringar i miljö, klimat och energieffektivitet. Ett bra exempel på detta är det pilotprojekt som kallas det europeiska innovationspartnerskapet om aktivt och hälsosamt åldrande.
Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är viktigt inom all innovationsverksamhet. IKT-kunskaperna är beroende av förbättrad utbildningskvalitet, stöd för livslångt lärande, och möjligheter för de som redan har ett arbete att löpande uppdatera sin egen kunskap och kompetens.
De flesta av initiativen som ska möjliggöra innovation kommer från näringslivet, så ett närmare samarbete med universitet och forskningscentrer är avgörande. Samtidigt görs det kommersiella utnyttjandet av forskningsupptäckter inom EU på ett felaktigt sätt, eller går för långsamt, på universiteten. Därför behöver vi företagskuvöser som kopplar samman näringslivet och universiteten, och vars uppgift skulle vara att främja kommersiellt utnyttjande av forskningsupptäckter.
Utskottet för sysselsättning och sociala frågor anser det vara helt avgörande att man inrättar ett europeiskt forskningsområde, där hindren för forskarnas rörlighet tas bort och en avancerad infrastruktur för europeisk forskning skapas. Vi måste därför förhindra kompetensflykten från Europa till andra länder, för Europa måste om något vara ett område som attraherar forskare från andra ställen.
João Ferreira
Herr talman, fru kommissionsledamot! Faktum är att möjligheten till att kraftfullt stimulera den ekonomiska och sociala utveckling som är så nödvändig i dessa tider ingår i begreppet innovation. Vi kan gå ett steg till och säga att innovation utgörs av nödvändiga sätt att bidra till att lösa många av de problem och utmaningar som människan står inför i dag.
Som föredragande för yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet ville jag tydliggöra detta synsätt genom att ta upp några av de största utmaningarna som vi står inför inom följande områden, för att nämna några få exempel: brist på och effektiv användning av resurser, återvinning och hantering av avfall, livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet, demografiska förändringar, nya epidemier och bevarande av naturen och den biologiska mångfalden.
Jag ville tydliggöra det faktum att innovation framför allt måste styras av kriteriet att försvara samhällsintresset, förbättra människors livskvalitet, främja social välfärd, och bevara miljön och naturens balans. Innovation ska vara ett nyckelelement i den offentliga politiken inom områden som miljö, vatten, energi, transport, telekommunikation, sjuk- och hälsovård samt utbildning.
Jag betonade det faktum att den ekonomiska och finansiella krisen nu har oproportionerlig inverkan i olika länder och regioner och därmed hotar konvergensmålet, något som har bekräftats av 2009 års europeiska innovationspanel. De svårigheter som medlemsstaterna nu är utsatta för kan leda till ökade begränsningar av investeringar i vetenskap, teknik och innovation, i synnerhet i de mest sårbara länderna. I stället för den planerade innovationsunionen kan resultatet bli en verklig innovationsklyfta mellan de länder och regioner där flest innovationer görs och de övriga.
Tyvärr förorenades mitt första förslag till yttrande av ändringar som antogs i utskottet. Det som - med rätta - handlade om allmänintresse, utveckling, sammanhållning, framsteg och social välfärd har slutat i att till största delen handla om så kallade affärsmöjligheter, konkurrens och att utnyttja innovation för affärsändamål.
Det är även den dominerande visionen i kommissionens meddelande, men inte vår vision. Det är inte visionen av den framtid vi behöver.
Kyriacos Triantaphyllides
Herr talman! Den viktigaste punkten enligt utskottet för inre marknaden och konsumentskydd är att skapa en innovationsunion med en förstärkt social profil som bygger på att skapa arbetstillfällen. Den måste även omfatta innovativa varor och tjänster som riktar sig både mot den privata och den offentliga sektorn, för att göra det lättare att genomföra administrativa rutiner, stärka den offentliga administrationen och minska byråkrati och bristande flexibilitet inom den offentliga sektorn. Dessutom hänger denna typ av innovativa lösningar nära samman med förkommersiell upphandling, som bidrar till att lösa problem som marknaden inte täcker eller där de föreslagna lösningarna inte är lönsamma.
Inom den privata sektorn måste vi uppmuntra små och medelstora företag, och mikroföretag, som har det särskilt svårt att anpassa sig till marknaden, att öka sin användning av innovativa produkter å ena sidan, och att skapa innovativa lösningar å andra sidan. Mikroföretag i mindre regioner och på landsbygden behöver extra uppmärksamhet. Dessa företag kämpar för att överleva på grund av brist på finansiering, och vi måste hitta sätt att uppmuntra en ökad användning av innovativa lösningar och därmed stärka dessa företags livskraft. Samtidigt måste innovationsprogrammen inom miljöområdet uppmuntras för att kunna få bort de klyftor som finns mellan att försöka lösa klimatfrågan och främja miljövänliga lösningar.
Förutom att öka innovationen måste vi titta på hur EU:s medborgare direkt kan dra nytta av detta. Användning av innovativa lösningar bör leda till lägre kostnader för företag och till att konsumenterna får billigare och bättre produkter.
Danuta Maria Hübner
Herr talman! Jag skulle vilja säga till kommissionsledamoten att innovation under de senaste åren har blivit en symbol för ett politiskt instrument som kan lösa alla våra problem. Det betyder att förväntningarna är enorma och vi måste skapa resultat.
Naturligtvis spelar förvaltning en viktig roll för att idéer ska kunna genomföras framgångsrikt, och ett ramverk för styrning av innovation måste i dag grundas på pragmatism och tas fram snarast, och dessutom gynna det politiska innehållet.
Vi är alla överens om att Europa måste bli mer innovativt för att inte förlora mot konkurrenterna. Varje länk i den europeiska innovationskedjan måste stärkas, och innovationspolitiken måste inriktas på utmaningar. Det är detta som innovationsunionen erbjuder, om jag förstår det hela rätt.
I dag löper vi en risk att inte bara företag utan även regeringar minskar sina investeringar i innovation. Det är en logisk följd av krisen och nationella budgetnedskärningar. EU:s politiska åtgärder och budgetinstrument måste anpassa sig till detta.
I Europa är innovation inte bara ett koncept som kan avgränsas till särskilda innovationscentrer. Det måste tillämpas över hela det europeiska territoriet. Europa är helt enkelt för litet för att ha råd med innovationsbrist någonstans inom sitt område.
Vi håller helt med om att det är tydligt att forskning och innovation inte är samma sak. Innovationsstyrningen måste därför göra mer än att bara stödja forsknings- och utvecklingspolitiken. Att främja innovationsledd tillväxt handlar inte om att förbättra FoU-infrastrukturen. Det är visserligen viktigt, men det handlar först och främst om att samla kompetens och nya idéer.
Innovationsstyrning måste innebära att vi inleder nya partnerskap som möjliggör effektiva innovationssystem som samlar intellektuell kapacitet och företagarkapacitet, där även slumrande innovatörer upptäcks - som vi har många av i Europa - genom en näringslivsmiljö som främjar innovation och i synnerhet för små och medelstora företag täcker alla delar av ekonomin.
Avslutningsvis vill jag säga att vi ännu inte har en fullt utvecklad europeisk modell för innovation, men vad som är tydligt är att den måste grunda sig på ett välordnat, konkret, starkt och gemensamt arbete mellan den privata och offentliga sektorn. Jag litar på att innovationsunionen kommer att leda oss mot en sådan modell.
Amalia Sartori
Herr talman! Judith A. Merkies betänkande - och jag vill tacka henne för det arbete hon har gjort - är parlamentets första viktiga bidrag till kommissionens förslag om initiativet ”Innovationsunionen”. Under de senaste åren har stora länder runt om i världen ihärdigt arbetat mot målet att koncentrera sin konkurrenspolitik till vissa nyckelområden, vilket har skapat tillväxt och utveckling med inriktning på innovation. Den högteknologiska sektorn är ett bra exempel.
Även Europa ser behovet av att främja projekt som syftar till ekonomisk och industriell tillväxt, genom att inrikta resurser och investeringar på innovationspolitik utan att överge den väg man har gått under de senaste årtiondena, där man har spelat en ledande och styrande roll i den ekonomiska och sociala utvecklingen. Betänkandet visar behovet av ett gränsöverskridande tillvägagångssätt där man främjar innovation inom alla sektorer, ekonomin och samhället i stort.
Små och medelstora företag, där det mesta av Europas ekonomiska prestationer görs även i kristider, har valts som platser där innovation sker varje dag. I dag måste dessa möjligheter uppmärksammas, belönas och utnyttjas för tillväxt och utveckling inom hela kontinenten. Det har också tydliggjorts att innovation och forskning är två sidor av samma mynt. Innovation kan komma från forskning, men det kan också vara en bred möjlighet att förändra saker till det bättre inom alla områden i vårt dagliga liv. Det kommer att bli en utmaning för Europa att lyckas med detta. Vi kommer kanske inte att kunna skapa ett Silicon Valley direkt, men vi kanske kan skapa ett Stanford-universitet.
Teresa Riera Madurell
Herr talman, fru kommissionsledamot! Jag vill gratulera vår föredragande, Judith A. Merkies, till ett utmärkt arbete. Hon har plockat ut innehållet i betänkandet och koncentrerat sig på de aspekter som är relevanta för vår grupp, såsom social innovation - dvs. innovation genom arbetare och allmänhet - incitamentet med offentlig upphandling av innovativa och gröna produkter och tjänster, och behovet att förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Detta gör att jag kan koncentrera mig på och kommentera en viss aspekt av betänkandet: behovet att ta fram indikatorer.
Mina damer och herrar, om vi ser på innovation endast i termer av nya produkter, processer och tjänster som leder till en ökad ekonomisk aktivitet, är det avgörande att vi utrustar oss själva med de instrument som krävs för att mäta vår innovationskapacitet exakt i ekonomiska termer, och att vi gör det utifrån parametrar såsom privata investeringar och FoU, sysselsättning eller antalet innovativa företag. Vi måste ta fram indikatorer som återspeglar innovationens kapacitet att skapa tillväxt, arbetstillfällen och ökad BNP, och som gör det möjligt för oss att jämföra vår situation när det gäller intensitet med våra konkurrerande länders ekonomier.
Avslutningsvis vill jag säga några ord i egenskap av ledamot av en delegation som motsatte sig att förstärkt samarbete om ett gemensamt patent inleddes, och säga att vi motsatte oss det eftersom vi tror att instrumentet för förstärkt samarbete direkt skulle kunna påverka den inre marknaden, den territoriella sammanhållningen och alla EU-medlemmars rätt till maximal rättssäkerhet.
Vladko Todorov Panayotov
Herr talman! Europa står i dag inför en förhållandevis ny men mycket allvarlig risk för att halka efter eller till och med minska sin globala konkurrenskraft på området vetenskap och teknik. En sådan utveckling skulle utgöra ett allvarligt hot mot vårt välstånd, vår ekonomiska tillväxt och vår sociala status. Med andra ord riskerar Europa att förvandlas till en medioker aktör på den globala vetenskapliga och ekonomiska arenan. Europa behöver innovation nu.
Jag vill gratulera Judith A. Merkies till ett utmärkt betänkande. Jag är även mycket nöjd med kommissionsledamot Máire Geoghegan-Quinns utmärkta idéer. Detta är en garanterad framgång eftersom innovationsunionen i första hand är en strategi för unionens ekonomiska utveckling. För att lyckas behöver vi följande: Först och främst måste vi ha bättre tillgång till krediter och finansiellt stöd; vi behöver fler investeringar i vetenskaplig forskning och utveckling; tydliga regler som erbjuder långsiktiga möjligheter när det gäller innovation; förenklade rutiner för att delta i europeiska och nationella stödprogram; och billiga, enkla europeiska patent.
Evžen Tošenovský
Herr talman! I dag talar vi om innovationsstrategi för andra gången här i kammaren. I många av våra debatter om var de europeiska länderna står på världsmarknaderna påpekar vi regelbundet hur viktigt det är att stärka den europeiska ekonomins konkurrenskraft. EU:s ställning på världsmarknaden kommer i framtiden att i stor utsträckning påverkas av innovationernas framgång och innovationscyklernas längd. De europeiska länderna verkar på en mycket hög nivå i forskningsprojekt. Det långsiktiga problemet är dock att det tar lång tid för kunskapen att omsättas i praktiken, på grund av en komplex byråkrati.
Fonden för vetenskap och forskning är en av EU:s största fonder. Vårt mål måste därför vara att förenkla den byråkrati som omgärdar överföringen av forskningsresultat så mycket det går, och ge maximalt stöd till innovation och därmed stärka EU:s konkurrenskraft. Vi måste fundera på hur vi ska hantera det affärsmässiga utnyttjandet av forskningsprojekt inom ramen för innovationsåtgärder. Om vi gör det svårare att genomföra europeisk forskning i näringslivet kommer vi att få det svårt att snabba på innovationscykeln.
Philippe Lamberts
Herr talman, mina damer och herrar! Forsknings- och innovationspolitik är en av EU:s tre grundpelare. Jag skulle också vilja säga att den i allt högre utsträckning kommer att bli ett strategiskt verktyg som är helt avgörande för vår framtid. Varför? Eftersom vi har turen, eller utmaningen, att stå inför en förändring av civilisationen.
Tänk på det. Vi måste se till att alla får ett värdigt liv, inte bara här och nu, utan även kommande generationer och människor på andra platser. Detta är i sig redan en stor utmaning. Dessutom måste vi för första gången i mänsklighetens historia göra detta inom planetens fysiska gränser. Det förändrar naturligtvis sammanhanget radikalt.
Vi är övertygade om att Europa kan vara världsledande i denna grundläggande omställning, inte bara när det gäller vår infrastruktur och våra företag, utan även och kanske ännu viktigare med vårt sätt att producera, konsumera och leva. Vi anser att det bästa sättet att säkra EU:s konkurrenskraft är att vara med där uppe bland ledarna. Här vill jag säga att konkurrenskraft inte är något mål i sig. Vårt mål är att vara i ett läge där vi kan möta de utmaningar som, och låt oss inte glömma det, är ett hot mot alla människor på denna planet. Om vi är bland de bästa kommer vår konkurrenskraft dock att vara säkrad.
Det har sagts många bra saker som vi håller med om. Jag vill bara ta upp två saker.
För det första måste vi se till att få ut så mycket som möjligt av varje euro vi spenderar. Det kräver bättre samordning mellan EU:s olika politikområden och mellan vad som görs på EU-nivå och vad som görs i medlemsstaterna. Det betyder att vi måste gå från att den allmänna regeln är subventioner och undantag, utlåning och riskfördelning, till att det huvudsakliga målet blir att omvandla privata investeringar med hjälp av offentliga medel. Det bästa sättet att göra detta är inte alltid genom att bidra med återbetalningsfria medel.
Slutligen måste vi ha modet att få slut på ett antal enorma jättar, såsom ITER-projektet, som i själva verket slukar en betydande del av europeiska forskningsmedel - 7 miljarder euro av 60 miljarder euro - kan ni föreställa er! Vi måste få ett slut på det.
Niki Tzavela
för EFD-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka Judith A. Merkies för ett gott arbete och för hennes samordning under den period som de politiska grupperna förhandlade om betänkandet. Jag tycker att hon har gjort ett mycket bra arbete. Jag vill ta upp tre saker.
Jag är glad att se att föredraganden har tagit upp betydelsen av bredband. Den digitala världen och informations- och kommunikationsteknik är en motor för innovation, och höghastighetsbredband måste vara en avgörande förutsättning för alla europeiska innovationspartnerskap.
För det andra måste vi inför det åttonde ramprogrammet ytterligare stärka övervakningen och efterhandsutvärderingen av resultaten av EU-finansierad forsknings- och innovationsverksamhet. Judith A. Merkies har i sitt betänkande helt korrekt tagit med en punkt där kommissionen uppmanas att utveckla ett integrerat system med indikatorer, för att vi bättre ska kunna övervaka och utvärdera hur innovationspolitik och -program inom EU utvecklas och vilken mätbar påverkan de har.
Slutligen sade rådets ordförande, Herman Van Rompuy, för några dagar sedan att européerna inte är innovativa eftersom de är nedslagna. Det är ett innovativt antagande, men jag tror att det handlar om personlighet. Vi måste uppmuntra en kultur av lärande, nyfikenhet och risktagande.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! Vi står inför stora samhälleliga utmaningar: den ekonomiska krisen, den åldrande befolkningen, bristen på resurser och behovet av att bibehålla vår internationella konkurrenskraft.
Det gör det ännu viktigare för oss att främja innovation, som kan motverka dessa problem genom att skapa kreativa idéer och lösningar. Det handlar inte bara om att presentera tekniska innovationer, utan även samhällspolitiska innovationer. För att till exempel kunna hantera problemet med en åldrande befolkning behöver vi så kallade klassiska innovationer å ena sidan, såsom nya läkemedel, samtidigt som vi å andra sidan måste tänka på innovativa modeller för samhället, pensioner och sjuk- och hälsovårdssystem. Vi måste i dag skapa en miljö som främjar morgondagens innovationer, inklusive investeringar i forskning och utveckling, skydd av immateriella rättigheter i synnerhet, med hjälp av patentlagstiftning, och som uppmuntrar kreativ kompetens redan i klassrummen.
Slutligen vill jag ta upp ett särskilt problem som handlar om hur resurserna används. Innovationer måste i slutändan leda till att produkterna håller längre. Det gynnar både konsumenterna och miljön. Tyvärr har många innovationer motsatt effekt. Produkter utvecklas med avsiktligt svaga punkter som förkortar deras livslängd och ökar konsumtionen, såsom bärbara datorer och smartphones. Innovationsunionen måste bidra till att bekämpa detta.
Herbert Reul
(DE) Herr talman, Máire Geoghegan-Quinn, mina damer och herrar! För det första vill jag tacka Judith A. Merkies som har gjort ett mycket bra arbete. Jag vill även tacka kommissionen och de många ledamöter som har varit delaktiga för deras stöd.
Vi är i stort överens i frågan. Under åren har vi antagit ett stort antal program och dokument här, alltifrån Lissabonstrategin till Europa 2020-strategin, och många fler. Vi har alltid sagt att Europas framtid kommer att bero på huruvida vi lyckas lösa frågan om innovation eller inte. Vi är alla överens om att det omfattar alla aspekter av utbildning och forskning, och att företagarsidan också är viktig. Trots detta är det, precis som en tidigare talare just sade, sant att andra delar av världen är bättre på att samla sin kompetens och sina idéer än vi.
Vi måste därför stanna upp i en sekund eller två och fundera på skälen till detta. Är det för att vi tillhandahåller för lite finansiellt stöd, eller för att vi inte kan utnyttja potentialen som finns på rätt sätt? Det är det Judith A. Merkies hänvisar till i sitt anförande.
Jag vill kort ta upp en annan fråga. Jag deltog i en delegation till Kalifornien, och en kväll träffade vi unga entreprenörer och människor som ville starta nya företag. Jag kommer aldrig att glömma den kvällen. Det lyste i dessa unga människors ögon, de var fulla av entusiasm och de och andra trodde på att de skulle kunna uppnå något. De ville bara ha en sak. De ville ha hjälp till alla som ville starta en verksamhet, så att de fick en chans, hade handlingsfrihet, och inte behövde ägna hela sin tid åt en massa byråkrati.
Jag kommer inte att glömma detta, eftersom det var en mycket, mycket viktig signal för mig. Hur kan vi göra våra investeringar i forskning mer lönsamma? Jag tror att det som Europeiska forskningsrådet (ERC) och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) bidrar med inom forskningsområdet är intressant och spännande, och kan leda till goda resultat. Frågorna som handlar om riskkapital och människor kan bäst lösas om vi som politiker inte försöker utvärdera alla frågor, fatta beslut och ställa upp riktlinjer. Kanske krävs bara ett fåtal regler. Som Judith A.Merkies redan har sagt är mindre ofta mer.
(Talaren godtog att svara på en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Judith A. Merkies
Herr talman, herr Reul, tack för era anföranden. Hur tror ni att vi kan införliva dessa åtaganden inom ramen för innovationsunionen i allt arbete som vi gör i utskottet för industrifrågor, forskning och energi, i alla andra dokument som ska komma, i ramen för den gemensamma strategin, i allt forskningsstöd och i framtida program? Hur kan kommissionen se till att det i slutändan löper en röd tråd genom alla dessa politiska element, så att vi verkligen kan nå alla syften med innovationsunionen?
Herbert Reul
(DE) Herr talman! Jag tror fortfarande på de saker som är bra och positiva. I samma anda som de unga människor vi mötte i Kalifornien vill jag säga att vi kan uppnå detta. Men kanske måste vi inte reglera varenda detalj.
Britta Thomsen
(DA) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag vill inleda med att gratulera föredraganden till detta betänkande. Resultatet är mycket bra. I Europa 2020-strategin bekräftade vi det faktum att vi måste öka vår produktivitet om vi ska kunna bevara vårt välstånd i Europa. Vi måste därför satsa på innovation. Det är dock viktigt att vi inte begränsar innovation till forskning och teknik. Om vi ska ta innovation på allvar måste vi först och främst investera i människor. Innovation innefattar kreativa processer som kan läras ut, och som måste ingå i de undervisningsmetoder som används i medlemsstaterna, eftersom vi behöver arbetstagare som har bra förslag på hur arbetet kan förbättras och som har modeller för att lösa nya uppgifter. Det innebär att vi måste utbilda och vidareutbilda vår arbetskraft. Vi står även inför ett enormt arbete med att lära företag hur de på bästa sätt kan utnyttja medarbetarnas innovationspotential. Medarbetardriven innovation är inte bara bra för verksamheten, utan även för att medarbetarna ska vara nöjda med sitt arbete. Det kan dessutom bidra till att minska stressen. Jag vill uppmana kommissionen att inleda samtal med båda sidor inom industrin för att diskutera hur vi på bästa sätt kan främja medarbetardriven innovation i Europa.
Marek Henryk Migalski
(PL) Herr talman! Naturligtvis är vi alla för innovation, i synnerhet när det handlar om vetenskap och industri, och detta säger jag inte bara i egenskap av politiker utan även som någon som tidigare arbetat vid ett universitet, där jag undervisade innan jag blev politiker. I verkligheten förlorar vi dock, som några talare redan nämnt, innovationskapplöpningen mot länder såsom Förenta staterna och länderna i Mellanöstern. Därför vill vi att innovationssamarbetet ska utökas till att även omfatta länder utanför EU.
Jag är glad över att den ändring jag lade fram har antagits, som ingick i punkt 167 och som uppmanar till samarbete med de länder som ingår i det östliga partnerskapet. Jag hoppas att även punkt 71 kommer att antas på samma sätt. Punkten rör främst Medelhavsländerna, men den bör utökas till att även omfatta alla länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! Judith A. Merkies har tagit fram ett utmärkt betänkande och jag vill gratulera henne. Naturligtvis har vi även Europa 2020-strategin, vi har en rad åtgärder och flera betänkanden om innovation och ungdomssysselsättning på papper, som vi nu måste genomföra i praktiken. Den generella ungdomsarbetslösheten i Europa ligger på 9,6 procent, men när det gäller unga mellan 19 och 27 år ligger denna siffra på över 20,2 procent. Dessa människor är naturligtvis förtvivlade. Arbete är inte bara ett levebröd. Vi måste förstå det, och vi måste ge unga människor möjlighet att arbeta eftersom vi då även ger dem självförtroende.
Varje medborgare måste ha möjlighet att utveckla innovation genom att delta i innovationsprogrammet, och att förändra Europa. Fru kommissionsledamot, i kommissionens meddelande hänvisar man till partnerskap på innovationsområdet. Hur tänker kommissionen se till att öka regionernas delaktighet, på vilket sätt kommer man att göra detta, och vilket finansiellt stöd kommer man att ge?
Angelika Werthmann
(DE) Herr talman! Den åldrande befolkningen och att bevara sjuk- och hälsovårdssystemen är några av de stora utmaningar som innovationsunionen står inför. För att kunna se till att systemen är hållbara och stabila måste man titta på dem och diskutera dem ur ett helhetsperspektiv. Man kommer bara att kunna hitta framgångsrika lösningar genom att titta på sambanden mellan systemen.
År 2050 kommer andelen EU-medborgare i arbetsför ålder jämfört med medborgare äldre än 65 år att ha sjunkit från 4:1 till 2:1. Detta kommer att leda till ökade kostnader för pensioner och sjuk- och hälsovård. Men att bara betona pensionslagstiftning och att öka patientavgifterna kommer inte att bidra till att vi når våra mål.
Framgångsrika lösningar måste även ta hänsyn till bristerna i utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Det kommer att vara avgörande att investera i utbildning och att förändra inriktningen på vår utbildningspolitik för att kunna motverka en situation där ett ökat antal befattningar på högspecialiserade företag inte kan tillsättas, samtidigt som ett motsvarande antal lågutbildade personer i arbetsför ålder är beroende av bidrag.
Som en del av vår arbetsmarknadspolitik måste vi samordna våra länders olika familje- och jämställdhetspolitik, i stället för att se dem som motsatser.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Herr talman, fru kommissionsledamot! Jag vill börja med att gratulera föredraganden till ett utmärkt arbete.
Europa behöver en hållbar och konkurrenskraftig ekonomisk modell som kan möta dagens stora sociala utmaningar, och som säkrar fler och bättre arbetstillfällen. Initiativet med innovationsunionen inleder en strategisk europeisk innovationspolitik som är integrerad och inriktad på företag och människor. Konceptet med innovation måste sträcka sig längre än teknisk innovation: det måste avse produkter, men även processer, tjänster, rörelser, system och organisationsmässiga strukturer.
Social innovation syftar i synnerhet till att hitta nya och effektiva lösningar på trängande sociala behov. Dessutom är unga människor innovationens motor: vi måste därför genomföra en politik som främjar unga människors tillträde till arbetsmarknaden. Det är också avgörande att skapa lämpliga stödmekanismer för små och medelstora företag.
Om en innovationspolitik ska lyckas måste det finnas ett enkelt, effektivt och obyråkratiskt system för vetenskap och högre utbildning. Dessa två områden måste få de resurser som krävs för att innovation ska kunna utvecklas.
Mot bakgrund av målet på 3 procent av BNP till teknisk forskning och utveckling vill jag därför uppmana kommissionen att fundera på möjligheterna att inrätta ett effektivt europeiskt system för att övervaka detta mål, med hänsyn till vad som händer med den ekonomiska kontrollen.
Catherine Trautmann
(FR) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! När vi sätter upp målet att stärka vår kapacitet till innovation och investering eller till de konkurrensfördelar som finns i Förenta staterna och Kina, talar vi naturligtvis om ekonomisk utveckling men i synnerhet om att skapa arbetstillfällen. Därför måste vi ge oss själva de medel som krävs för att stärka innovationen.
Jag vill gratulera Judith A. Merkies till strategin om finansiering från ett ställe, och till att hon uppmärksammar att forskarna måste ta nödvändiga risker. Hennes betänkande pekar i rätt riktning och föreslår ett sammanhang som är fördelaktigt för små och medelstora företag, som är avgörande för Europeiska unionens framgång.
Innovation innebär att de geografiska områdena är attraktiva och konkurrenskraftiga, och det är avgörande att de regionala och lokala myndigheterna är delaktiga när det gäller att tillhandahålla anslag, minska skillnaderna och stärka den aktiva roll som medborgarna måste spela. Det är helt klart att åtgärden som föreslås i betänkandet effektivt kommer att bidra till att nå målen i Europa 2020-strategin.
Edvard Kožušník
(CS) Herr talman! EU och innovation. Jag ska anknyta till det som mina kolleger Marek Henryk Migalski och Evžen Tošenovský sade nyss. Hur ligger vi egentligen till? USA ligger före oss, Japan ligger före oss, och Brasilien, Indien och Kina hänger oss i hasorna. Som jag ser det kommer innovationsprogrammet fem i tolv. Detta är med stor sannolikhet den sista chans vi kommer att få att skaffa oss ett grepp om innovationen och förhindra att de här länderna kommer ikapp oss. Om Europa som kontinent misslyckas med detta kommer det att få fatala konsekvenser - som alla andra ledamöter har sagt - för EU:s konkurrenskraft, för dess invånares livskvalitet och i slutändan också för de värden som EU står för i världen.
Därför gläder det mig att Europaparlamentet har tagit initiativ till särskilda lagstiftningsåtgärder, som till exempel ett utvidgat samarbete om införandet av ett europeiskt patent. Jag tycker också att standardiseringsfrågorna är mycket viktiga när det gäller att tillämpa innovationerna i praktiken och få små och medelstora företag att anamma dem.
Zbigniew Ziobro
(PL) Herr talman! I det anförande som jag höll här i Strasbourg i november betonade jag att det finns betydande skillnader mellan de gamla och de nya medlemsstaterna i EU när det gäller det ekonomiska stödet till forskning och utveckling. På lång sikt kommer detta att resultera i stora obalanser mellan de enskilda EU-ländernas utveckling och till det som journalisterna med ett fult namn kallar ”hjärnflykt”, vilket man i betänkandet felaktigt hänvisar till som intellektuell rörlighet. För att skapa hållbar utveckling i EU - och jag vill betona ordet hållbar - måste EU öronmärka mer pengar för innovations- och forskningsprojekt i de nya EU-medlemsstaterna, under rubriken hållbar utveckling.
Man bör också uppmana enskilda regeringar att öka de årliga budgetanslagen till forskning och att fastställa en lägsta procentuell andel av budgeten som ska användas för projekt av detta slag. Ytterligare en viktig fråga är finansieringen av innovationsarbetet i småföretagssektorn, en fråga som bör framhållas mycket mer.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Herr talman, fru kommissionsledamot! Den stora utmaningen är att göra saker och ting annorlunda - på ett mycket mindre fragmentariskt sätt, så att det förekommer mycket mindre av parallell verksamhet i medlemsstaterna och EU - samt att investera på ett mer riktat sätt. Jag tror att företagen och medborgarna har ögonen på oss. Betänkandet och ert förslag om Innovationsunionen skapar förväntningar. Visst bör också vi förvänta oss mycket av det, men jag vill ändå framhålla ett par punkter på det instrumentella området och som bland annat berör Europeiska unionen.
Först och främst måste vi se till att det blir lättare att få finansiering och att det finns fler subventioner och incitament för riskkapitalet. För det andra så finns medlen redan, men de är inlåsta och styrs separat: de regionala fonderna, jordbruksfonderna och så vidare. Vi måste övergå till ett system med mer generella fonder. Kommer ni att stödja detta i kommande förordningar? Vilka slags förslag kommer ni då att lägga fram?
Min nästa punkt är att vi just har sett att investeringarna i forskning och utveckling till stor del hamnar i de tolv ”gamla” medlemsstaterna, så vi måste fördela ut dem mer. Vi behöver en annan balans. Hur kan ni stödja företag och medborgare i de ”nya” medlemsstaterna i fråga om detta?
Slutligen vill jag säga att det här är en process som vi gärna vill vara delaktiga i. Hur kommer ni nu att föra dialogen? I ert meddelande står det att ni kommer att genomföra ett konvent och vidta en del andra åtgärder i slutet av 2011. Jag har redan haft tillfälle att tala med er några gånger, bland annat i dialogform, i samband med mötena med parlamentets kunskaps- och innovationsgrupp. Hur kommer ni att organisera detta framöver? Vi vill se mer av er, och jag är säker på att det blir så. Nu för tiden samordnar ni sådana saker inom kommissionen, det gjorde ni inte tidigare. Vi och Judith A. Merkies kommer att hålla ögonen på er.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Herr talman! Jag gratulerar Judith A. Merkies till ett utmärkt betänkande. För att Innovationsunionen ska bidra till hållbar utveckling måste utbildningssystemet moderniseras, reglerna om tillgång till befintliga medel måste förenklas och konvergeras, prognoser om vilka kunskaper som kommer att behövas måste göras, partnerskap mellan universitet och företag måste främjas, liksom standardisering, och intellektuell egendom måste skyddas. En absolut förutsättning för Innovationsunionen är emellertid bredbandsuppkoppling, eftersom denna ökar medborgarnas delaktighet.
Vi kräver mer pengar till innovationer, men jag anser att vi måste vara konsekventa och, såsom vi har gjort i andra fall, undvika att sätta sammanhållningspolitikens, den gemensamma jordbrukspolitikens och den fleråriga finansieringsramens framtid på spel genom det här betänkandet. Jag hoppas att majoriteten kommer att stödja detta ändringsförslag i morgon.
Slutligen uppmanar vi kommissionen att omvandla unionens innovationspolitik till en handlingsplan med specifika och mätbara mål.
Francesco De Angelis
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag gratulerar Judith A. Merkies till hennes utmärkta arbete. Jag anser att vi måste investera mer i innovationer, forskning och kunskap, och att vi måste vara djärvare när vi gör det. Innovationerna får inte ätas upp av forskningen. Innovation och forskning är inte samma sak, och jag välkomnar att man gör denna strategiska åtskillnad mellan begreppen i betänkandet.
Betänkandet innehåller några viktiga målsättningar: man inriktar sig på vanliga människor och arbetstagare genom sociala innovationer, inför åtgärder som ska underlätta tillgången till krediter och finansiering för små och medelstora företag och man slår, framför allt, fast att det finns allt starkare och direkta kopplingar mellan företag, forskningscentrum och universitet
Att underlätta och förenkla för små och medelstora företag genom att ge dem en enda kontaktpunkt och inrikta sig på talanger, kreativitet och nyskapande idéer är grundläggande förutsättningar för tillväxt och utveckling. EU måste ta innovationspolitiken på allvar om vi ska kunna hitta en väg ut ur krisen och bygga en bättre framtid för de yngre generationerna.
Ioan Enciu
(RO) Herr talman! I dag är det de mest utvecklade medlemsstaterna som har ensamrätten till forskning och innovationsarbete, och detta är skadligt för Europeiska unionen. EU måste ta med denna faktor i beäkningen och försöka skapa en balans mellan innovationspotentialerna i hela EU. De nya medlemsstaterna måste få det stöd som kommissionsledamot Quinn utlovade för inte så länge sedan, så att de kan utveckla sin forskningsinfrastruktur genom att fördela tilläggsresurser. Det är det enda sättet att se till att klyftan mellan forskningen och innovationen i öst och väst i EU ökar, så att vi kan nå vårt mål att skapa en riktig Innovationsunion.
Det har föreslagits att struktur- eller jordbruksfonder ska användas för att finansiera innovationer och forskning. Det tycker jag vare sig är genomförbart eller rättvist. En realistisk lösning skulle vara att skapa särskilda instrument, som öronmärks för forskning och innovationer.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Herr talman, fru kommissionsledamot, fru Merkies! Den här strategin är viktig för alla europeiska länder, särskilt de som inte har tillräckligt konkurrenskraftiga ekonomier. Den är avgörande för tillkomsten av små och medelstora företag. I dag skapas arbetstillfällen på ett mer aktivt sätt. Den är avgörande för universitet och laboratorier, vilka delvis är beroende av sina förbindelser med de produktiva sektorerna för sin överlevnad. Den är avgörande för det finansiella systemet, som kommer att finna att innovationerna skapar en ny marknad när den klassiska tillverkningsmodellen blir uttömd.
Innovationerna står högst upp på den europeiska agendan, och eftersom de är en pelare i Europa 2020-strategin behövs det nya finansiella instrument som ser till att de inte kvävs av budgetmässiga begränsningar i dagens situation.
Slutligen vill jag gratulera föredraganden, Judith A. Merkies, till hennes viktiga bidrag till ett mer innovativt EU med en mer kunskapsbaserad ekonomi.
Zigmantas Balčytis
(LT) Herr talman! Jag vill lägga ytterligare en gratulation till de många som min gruppkollega redan har fått för sitt utmärkta betänkande. EU befinner sig vid ett kritiskt vägskäl. Å ena sidan måste vi snarast ta itu med de problem som krisen har orsakat, och å andra sidan måste vi anta åtgärder nu, så att vi kan komma fram till lämpliga lösningar och förverkliga de långsiktiga åtaganden som vi har gjort för att komma till rätta med utmaningar som klimatförändringarna, energisäkerheten, livsmedelstryggheten, vårt åldrande samhälle och så vidare.
I dagens globala sammanhang har innovationspolitiken en enorm inverkan på alla delar av våra liv, och i framtiden kommer den att vara den viktigaste pelaren när det gäller ekonomisk, kulturell och social utveckling i EU. Hittills har denna politik varit fragmentarisk och mer inriktad på akademisk och vetenskaplig forskning än på att förvandla nyskapande idéer till verkliga eller anpassade produkter eller tjänster som stimulerar tillväxt och skapande av arbetstillfällen.
Jag stöder helhetssynen på innovationspolitiken och anser att vi tillsammans måste fastställa en strategisk och integrerad innovationspolitik för EU med inriktning på praktisk tillämpning.
Miroslav Mikolášik
(SK) Herr talman! Innovation är en av de främsta drivkrafterna bakom europeisk konkurrenskraft. Utan den kan vi inte nå våra strategiska mål. Det finns till exempel ett trängande behov av innovation på folkhälso- och miljöskyddsområdena.
Därför måste unionen och medlemsstaterna ge företag och individer finansiella eller skattemässiga incitament att ägna sig åt vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling på områden som är mindre lukrativa men där nyttan är stor för allmänheten. Jag anser att vi fortfarande avsätter relativt små belopp till forskning i budgeten, och vill därför också understryka att det behövs finansieringsinstrument på det här området i framtida EU-budgetar.
Den europeiska forskningen skulle också främjas av införandet av ett enda europeiskt patent, vilket dels skulle skydda innovatörernas intellektuella egendom och dels också ha potential att göra de byråkratiska processerna mindre långdragna och kostsamma, genom att företagen inte behöver ansöka om patent i alla medlemsstaterna.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Fru talman! Om vi uppnår målet i Europa 2020-strategin att öka investeringarna i forskning och utveckling till upp till 3 procent av BNP kan detta skapa 3,7 miljoner arbetstillfällen och ge upp till 795 miljarder euro högre BNP 2025.
Men för att klara detta behöver vi ytterligare en miljon forskare vid en tidpunkt då många av dessa lockas till länder utanför Europa där det finns mekanismer för att avlägsna de flaskhalsar som förhindrar att idéerna kommer fram till marknaden. De fragmenterade forskningssystemen och marknaderna, underutnyttjandet av offentlig upphandling för att stimulera innovation, den osäkra finansieringssituationen och den långsamma standardiseringsprocessen är problem som EU-länderna fortfarande dras med. Vi hoppas emellertid att dessa problem kommer att tas på allvar, så att programmet om Innovationsunionen blir en av framgångarna för Europa 2020-strategin. Det är det enda sättet att nå hållbar tillväxt i EU och stå emot det ständigt ökande globaliseringstrycket.
Elena Băsescu
(RO) Fru talman! Innovationsunionen är ett initiativ som främjar en strategisk EU-politik inriktad mot företagen. Målen i Europa 2020-strategin måste uppmärksammas särskilt. Innovationsarbetet måste styras av allmänhetens intresse och syfta till att förbättra livskvaliteten och främja det sociala välbefinnandet. Det betyder att globaliseringen och forskningen är viktiga faktorer för den externa konkurrenskraften och den ekonomiska tillväxten. Andra faktorer som inverkar är små och medelstora företags aktiva engagemang och de europeiska medborgarnas delaktighet.
Kommissionen bör inrikta sig på teknik som kan ligga till grund för smartare, hållbara system. Alla strategier som har att göra med att anpassa EU till omständigheterna efter krisen måste syfta till att skapa hållbara arbetstillfällen. I det sammanhanget måste medlemsstaterna främja stabila ekonomiska modeller som bygger på kreativitet.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Fru talman! I ett Europa utan gränser och med en pågående globaliseringsprocess kan och måste innovationerna spela en viktig roll för ökad social sammanhållning genom att förbättra kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls, oavsett från vilken sektor de kommer.
Bättre tjänster förutsätter dock också att yrkesutbildningen förbättras. Därför tycker jag att det är bra att införa särskilda program för yrkesutbildning, med inriktning på innovation och att uppmuntra kreativitet, aspekter som kan främjas, läras ut och förstärkas på olika stadier under utbildningen. Europeiska kommissionen måste uppmuntra och stödja medlemsstaterna så att de i större utsträckning gör faktorer som innovation och kreativitet till beståndsdelar i de nationella utbildningssystemen och främjar ett ökat samarbete mellan utbildningssystemen och näringslivet genom att ta fram nya kursplaner och doktorandprogram, också på gränsöverskridande nivå.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Fru talman! Tack för att jag fick ordet i den här frågan.
(EN) Fru talman! Det ankommer på oss att sälja budskapet om vilka möjligheter det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ger till utbildningsinstitutioner på nivå 3, forskningsorganisationer och inte minst företag i den privata sektorn. Vi måste i alla lägen framhålla de fördelar som små och medelstora företag kan få av detta forskningsprogram, som är det största offentligfinansierade programmet i världen.
Stöd till forskning och innovation är avgörande för om perifera regioner i unionen ska kunna behålla sin konkurrenskraft i en alltmer globaliserad värld. Från irländskt perspektiv bidrar det sjunde ramprogrammet till att utveckla forskning som i sin tur skapar arbetstillfällen och tillhandahåller nya varor och tjänster till vårt folk. Irländska organisationer inom jordbruket, livsmedelssektorn, fiskesektorn, hälso- och sjukvården, energisektorn, transportsektorn och IKT-sektorn har redan erhållit 270 miljoner euro.
Avslutningsvis anser jag att detta är av avgörande betydelse, i synnerhet i dessa mycket svåra ekonomiska tider, både i Irland och i hela unionen.
Ilda Figueiredo
(PT) Fru talman! I tider av allvarliga ekonomiska och sociala kriser, liksom de som ett antal medlemsstater i Europeiska unionen upplever för närvarande, är en diskussion om innovation på alla kunskapsområden och alla ekonomiska och sociala områden välkommen. Denna innovation måste emellertid styras av kriterier till skydd för allmänhetens intresse, för bättre livskvalitet, större social välfärd och bevarande av miljön och balansen i naturen.
I det sammanhanget är det viktigt att inte glömma bort arbetslösheten, som redan omkring en fjärdedel av ungdomarna berörs av, trots att många av dem har högre utbildning. Vi får inte glömma att jobben blir alltmer otrygga, särskilt för kvinnor och ungdomar, och vi får inte glömma att fattigdomen och den sociala utslagningen ökar.
Således är det dags att gå från ord till handling och kräva de budgetar och den politik som behövs för att tillmäta människor, deras kreativitet och innovationsförmåga dess rätta värde, samt för att respektera arbetstagarnas värdighet.
Seán Kelly
(EN) Fru talman! Enligt en färsk GE-undersökning anser 85 procent av nyckelpersonerna att innovationer är vägen till framtida välstånd för Europeiska unionen. Det är en sak att slå fast detta, men en annan sak att förverkliga det. Detta är den utmaning vi står inför.
Jag hade förmånen att få utarbeta förslaget till yttrandet från utskottet för kultur och utbildning om Innovationsunionen, och jag betonade några punkter. En av dessa var att undvika dubbelarbete. Upphovet till detta var ett svar som kommissionsledamoten gav under utfrågningen, i vilket hon påpekade att 40 olika institut höll på att forska om en viss salmonellaart - ett tydligt exempel på bristande gemensam tankeverksamhet och ett slöseri med pengar. Vi behöver också ett produktivt samarbete mellan olika intressenter. Jag såg ett mycket gott exempel på detta vid universitetet i Santiago de Compostela, där man följde forskningen hela vägen tills ett nytt företag hade grundats. För det tredje måste vi utveckla det europeiska patentet.
Máire Geoghegan-Quinn
Fru talman! Jag vill tacka alla ledamöter som deltog i debatten. Jag tror att vi alla här är överens om att vi måste skapa bättre förutsättningar för innovation.
De flesta talarna nämnde jobben. Det är just dem som Innovationsunionen handlar om. Den handlar om att ta den mycket grundläggande blue sky-forskning som vi är så bra på i Europeiska unionen och överföra den på hela vägen till marknaden, så att vi skapar arbetstillfällen här, och inte utomlands.
Ett antal talare tog upp regionernas roll. Den är verkligen viktig, och vi måste utveckla synergieffekter mellan finansieringen av forskning och innovation å ena sidan och strukturfonderna å den andra. Det understryker ju också Judith A. Merkies i sitt betänkande. Alla EU:s regioner bör koncentrera sig på det som de är bäst på. Om några veckor reser jag till Debrecen i Ungern och konferensen ”Den europeiska veckan för innovativa regioner i Europa”, där alla regionerna träffas för att tala om begreppet smart specialisering.
En del av de mindre avancerade regionerna kan självfallet dra nytta av det nätverkande och det kunnande som främjas av program för forskning och innovation, samtidigt som de givetvis använder strukturfonderna för att bygga upp den forskningsinfrastruktur som de behöver.
Lambert van Nistelrooij tog upp frågan om Innovationskonventet, och jag kan tala om att vi har kommit långt med detta. Som en del av förberedelserna har vi inbjudit Herbert Reul, ordföranden för utskottet för industrifrågor, forskning och energi, för att tala om utskottets företrädare, som blir centrala i Innovationskonventet. Naturligtvis har vi också bjudit in företrädare för medlemsstaternas regeringar, företagsledare, intressenter av alla möjliga slag, politiska beslutsfattare och så vidare.
Vi anser att detta är mycket viktigt, för någonting som jag betraktar som grundläggande när det gäller innovation är att vi har ett ”levande dokument”, eller med andra ord att vi har möjlighet att - i parlamentet, internationellt i Innovationskonventet och på stats- och regeringschefsnivå - regelbundet övervaka framstegen och se till att driva på där det går för sakta. Detta är mycket viktigt om det här initiativet ska bli framgångsrikt och i slutändan skapa det slags arbetstillfällen vi vill ha och leverera det som vi förväntar oss av det.
Judith A. Merkies
Fru talman! Jag vill tacka kollegerna och de innovativa medborgarna för alla deras mycket värdefulla bidrag. Det har varit en mycket öppen process. Vi är på samma linje här: vi vill öka den ekonomiska tillväxten och röra oss mot en annorlunda, hållbar social modell. Vi vill stimulera små och medelstora företag och nystartade företag. Vi vill uppdatera våra kunskaper genom livslångt lärande och vi vill ha social innovation. Vi vill att pengarna faktiskt ska gå till forskning och utveckling, inte ligga kvar i fickorna.
Vi anser inte att forskning och innovation är synonymer: innovationen står på egna ben, även om den kan härröra ur forskning. Båda är oerhört viktiga, men innovationen behöver en extra knuff framåt. För att reda ut frågan om finansiering från jordbruksfonderna eller strukturfonderna: avsikten är inte att flytta finansiering från den gemensamma jordbrukspolitiken eller strukturfonderna till innovationsfonderna, utan att ta hänsyn till innovationens horisontella aspekt. Vi behöver innovation inom jordbruket och regionalpolitiken också: vi behöver den överallt.
Så hur ska vi då gå vidare? Det får inte sluta med det här enda betänkandet. Det kan vi inte tillåta. Vi måste gå vidare, tillsammans med medlemsstaterna. Vi måste verkligen försöka förändra mentaliteten. Visst ska vi göra av med pengarna, men vi måste ändra inriktning. Vi måste förändra vår ekonomiska modell, gå mot en hållbar modell och skapa arbetstillfällen.
I betänkandet står det att innovation inte bara är produkter, tjänster eller processer, utan också rörelser. Så låt oss vara innovatörer här i dag. Låt oss starta en rörelse: en rörelse för innovation.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Skriftliga förklaringar (artikel 149 i arbetsordningen)
Edit Herczog
Innovation är att lyckas omvandla idéer till verklighet. Vi får inte låta Innovationsunionen förbli enbart en spännande idé, en politisk målsättning. I budgetutskottet arbetar vi för att ge flaggskeppet i Europa 2020-strategin en stadig position genom en oberoende finansieringsram. Innovationsunionen kan bidra till att omvandla Europas krisande ekonomi genom att skapa hållbara jobb. Om 3 procent av EU:s BNP verkligen kan öronmärkas för forskning och utveckling 2020 kommer 3,7 miljoner nya jobb att skapas. Detta skulle innebära att den årliga BNP stiger med cirka 800 miljoner euro fram till 2025.
Vi måste betrakta det som ett faktum att forskning och innovation både är nyckeln till och det enda effektiva verktyget för ekonomisk återhämtning i EU. Därför måste vi enhälligt ställa oss bakom att medlemsstaterna avsätter 1 procent av sina bruttonationalprodukter till forskning och teknisk utveckling. Riskvilja är en förutsättning för framgångsrikt innovationsarbete, men det betyder inte att dessa investeringar är riskabla för medlemsstaterna nu. Avkastningen är garanterad.
För att bibehålla europeisk konkurrenskraft behöver vi en ny strategi, som främst bygger på att öka innovationspotentialen och uppmuntra fler människor i Europa att starta företag. Därför har vi sett över småföretagsakten och sett till att den är konsekvent med inremarknadsakten, vilken även kan ge synergieffekter med Innovationsunionen. Våra åtgärder måste vara samordnade, för då mångdubblas också effektiviteten.
Jaroslaw Kalinowski
Innovation, konkurrenskraft, hållbar utveckling, kreativitet, effektivitet - det är många vackra ord som passar väl in i dagens trender inom politiken, ekonomin och på arbetsmarknaden, men finns det några konkreta åtgärder eller verkliga projekt bakom dessa ord? De som hör dem kommer säkert att reagera positivt på att de används, och de kommer att hjälpa till att främja de ideal de står för, och att skapa stöd för dessa. Men vi får inte glömma att dessa slagord måste backas upp av praktiska åtgärder och att lämpliga lagstiftningsbeslut måste fattas och lagar införas som bidrar till att nå de mål som har nämnts, nämligen målen för Europa 2020-strategin. EU och européerna har en enorm potential. Vår uppgift är att skapa förutsättningar som gör att denna potential kan utnyttjas till fullo.
Joanna Senyszyn
Som ledamot av utskottet för kultur och utbildning stöder jag initiativet Innovationsunionen. Jag vill betona den roll som utbildning, yrkesutbildning och social forskning (om att bekämpa fattigdom och social utslagning) spelar inom ramen för detta initiativ. Det är viktigt att förenkla de administrativa förfarandena för ansökningar om stöd från olika EU-program för vetenskaplig forskning och innovation så att fler företag och vetenskapliga institutioner kan få del av det. Förenklade förfaranden gör också att offentliga medel används på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt och att den administrativa bördan minskar.
Innovationspolitiken bör gå hand i hand med politiken för yrkesutbildning och arbetsmarknadspolitiken. Nya produkter och tjänster ska bidra till att öka sysselsättningen och göra det lättare att förutse kommande trender och de kvalifikationer som behövs på arbetsmarknaden. Med tanke på att bara 30 procent av de europeiska forskarna och bara 13 procent av cheferna för europeiska forskningsinstitut är kvinnor tycker jag att man bör framhålla vikten av att initiativet Innovationsunionen tar hänsyn till framtida riktlinjer för en mer balanserad könsfördelning inom vetenskapen. Jag uppmanar också medlemsstaterna att tillämpa dessa riktlinjer på ett ändamålsenligt sätt.
