Makroekonomiskt stöd till Georgien - Makroekonomiskt stöd till Armenien - Makroekonomiskt stöd till Serbien - Makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är den gemensamma debatten om
betänkandet av Vital Moreira, för utskottet för internationell handel, om makroekonomiskt stöd till Georgien - C7-0269/2009 -
betänkandet av Vital Moreira, för utskottet för internationell handel, om makroekonomiskt stöd till Armenien - C7-0268/2009 -
betänkandet av Miloslav Ransdorf, för utskottet för internationell handel, om makroekonomiskt stöd till Serbien - C7-0270/2009 - och
betänkandet av Iuliu Winkler, för utskottet för internationell handel, om makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina - C7-0278/2009 -
Vital Moreira
Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Eftersom detta är första gången jag talar inför plenum i parlamentet vill jag hälsa er alla och uttrycka min glädje, entusiasm och känsla av hängivenhet över att få delta i denna församling som representerar alla EU-medborgare.
När det gäller uppgiften som har fört mig hit ska jag i dag lägga fram två betänkanden om tilldelning av makroekonomiskt stöd till Georgien och Armenien för att underlätta dessa båda kaukasiska länders finanspolitiska problem och utrikeskonton. Båda dessa länder är våra partner enligt den europeiska grannskapspolitiken och har drabbats hårt av de två senaste årens globala ekonomiska och finansiella kris.
I fallet Georgien har krisens effekt förvärrats av de direkta och indirekta följderna av den militära konflikt med Ryssland som inträffade i fjol och medförde att många människor förflyttades inom landet.
Grannlandet Armeniens ekonomi har också påverkats av en kombination av den ekonomiska lågkonjunkturen och alldeles särskilt av den snabba försämringen av den ryska ekonomin, på grund av att den armeniska ekonomin är så beroende av handel med sin stora granne i norr. Detta medförde att båda dessa länder tvingades in i en mycket svår ekonomisk, finansiell och social situation.
De båda förslag om exceptionellt ekonomiskt stöd som vi diskuterar i dag kommer att bidra till att minska budgetunderskottet och får en omedelbar positiv effekt på de offentliga finanserna och betalningsbalansen för Georgien och Armenien, förutsatt att de genomförs med omedelbar verkan. Av detta skäl stöder vi i våra båda betänkanden till fullo behovet av detta ekonomiska stöd till Georgien och Armenien.
Dessutom föreslog jag som ordförande för utskottet för internationell handel mina kolleger i utskottet att de skulle godkänna dessa båda förslag utan ändringar enligt ett förenklat förfarande och förslaget godkändes enhälligt.
I de betänkanden som vi lade fram inför plenarsammanträdet uppmärksammade vi emellertid ett klagomål om fördröjningen och den korta tid som kommissionen tilldelat oss för att diskutera dessa avtal. I framtiden kommer vi att betrakta sådana fördröjningar som oacceptabla, även om vi medger att man inte kan undvika en snabbare behandling av denna typ av frågor med tanke på deras exceptionella natur.
Vår ståndpunkt i denna fråga betyder inte att mina kolleger och jag inte har några reservationer mot eller problem med de föreslagna avtalen i sig. Om vi hade haft den möjligheten är det snarare troligt att några av oss skulle ha tagit tillfället i akt att lägga fram ändringsförslag och till exempel betonat betydelsen av vissa villkor och kriterier som rör biståndet för att förbättra insynen vad gäller innehåll och genomförande.
Men detta skulle ha betytt - jag ska snart sluta, fru talman - att vi inte hade lyckats godkänna dessa avtal om de båda länderna.
Med hänsyn till detta och när man tänker på de faktiska omständigheterna och den strategiska betydelsen av dessa två länder inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, uppmanar jag alla närvarande att godkänna dessa båda förslag om makroekonomiskt stöd utan ändringar som kommissionen har rått oss.
Miloslav Ransdorf
Utskottet har diskuterat detta betänkande och man har föreslagit ett förenklat förfarande eftersom detta är en ytterst brådskande fråga. Min fråga rör ett makroekonomiskt stöd för Serbien, som jag anser är den dominerande ekonomin på Balkan. Enligt min åsikt finns det många skäl till att vi bör ge ett kraftigt stöd till detta land eftersom det ansöker om EU-medlemskap i en svår tid som karakteriseras av en oerhört stor finansiell oro. Statens inkomster sjunker, det råder inflationstryck och landet ställs naturligtvis inför en mängd konsekvenser av tidigare handlingar, till exempel har man ett stort problem med miljöskador från tiden för Natos flyganfall. Det finns också ett humanitärt problem här, eftersom Serbien hyser 750 000 flyktingar från andra delar av det forna Jugoslavien och givetvis har den nuvarande finansiella krisen blottat alla strukturella brister i den serbiska ekonomin. Dessutom minskade kriget, som ägde rum 1999, och flyganfallen andelen slutprodukter i Serbiens totala produktion och det har också försämrat utrikeshandelsbalansen. Till allt detta kommer den dåliga skörden i fjol som ytterligare försvagade Serbiens statsinkomster. Situationen är nu mycket allvarlig.
Jag anser att vi måste skynda på med detta stöd så att det kan komma igång i början av nästa år och därför har jag föreslagit ett förenklat förfarande via vår utskottsordförande. Jag vill betona att detta också är en fråga som gynnar Serbiens grannar, liksom några länder som ännu inte är medlemmar i EU, som Bosnien och Hercegovina och Kroatien, men som ansöker om medlemskap. Det finns emellertid länder här som redan är EU-medlemmar och som kan hotas av oro i Serbien, som Ungern, Rumänien och Bulgarien. Till gagn för den inhemska stabiliteten i denna del av EU och i Serbien och med tonvikt på att stärka landets territoriella integritet föreslår jag att vi starkt påskyndar genomförandet av det makroekonomiska stödet.
Csaba Sógor
Fru talman! Jag har äran att för parlamentet lägga fram betänkandet av utskottet för internationell handel om makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina.
I likhet med andra länder som kommissionen har föreslagit makroekonomiskt stöd har Bosniens och Hercegovinas ekonomi allvarligt påverkats av den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. Dess ekonomi är i ett allvarligt läge och det står klart att man måste finna en väg ut ur krisen. Därför har Bosnien och Hercegovina ansökt om EU-stöd och kommissionen har föreslagit att ge det i form av ett lån som uppgår till 100 miljoner euro, vilket ska göras tillgängligt i två delbetalningar.
Nu måste vi besluta om vi stöder denna ansökan eller inte. Enligt gällande fördragsregler har vi bara en rådgivande funktion. Därför skulle man å ena sidan kunna hävda: varför inte vänta på att Lissabonfördraget träder i kraft och behandla ett modifierat förslag redan under det ordinarie lagstiftningsförfarandet? Å andra sidan anser jag att vi i parlamentet, trots att vårt arbete får en ökad betydelse när Lissabonfördraget trätt i kraft, måste visa ansvar och politiskt engagemang och fullgöra vår skyldighet genom att redan i början av nästa år ge detta Balkanland det stöd som det behöver nu, hellre än att diskutera länge och väl och kunna ge stödet först vid en okänd tidpunkt i framtiden.
Av ovannämnda skäl föreslår utskottet för internationell handel att förslaget om makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina godkänns utan ändringar enligt ett förenklat förfarande innan Lissabonfördraget träder i kraft.
Mina kolleger i utskottet stödde enhälligt detta förslag och nu anhåller jag om stöd från hela parlamentet också.
Siim Kallas
Fru talman! Först och främst vill jag framhålla att kommissionen varmt välkomnar parlamentets positiva och konstruktiva inställning till ett godkännande av kommissionens förslag om makroekonomiskt stöd till fyra partnerländer: Armenien, Georgien, Serbien samt Bosnien och Hercegovina.
Kommissionen uppskattar att parlamentet har valt ett förfarande som tillåter omröstning - vilken ska äga rum redan i morgon - om betänkandena om dessa fyra länder, utan ändringar av kommissionens förslag. Parlamentets snabba och beslutsamma agerande gör att rådet kan godkänna beslut om de fyra insatserna inom de närmaste dagarna och kommissionen kommer då att kunna börja genomföra programmen.
Makroekonomiskt stöd är till sin natur ett kortfristigt krishanteringsinstrument och förslag om makroekonomiskt stöd kräver vanligtvis ett snabbt agerande. Detta är helt klart fallet för de fyra länder som vi behandlar i dag. Armenien, Georgien, Serbien och Bosnien tillhör de länder som har drabbats värst av effekterna av krisen, utan hänsyn till skillnaden i deras ekonomiska struktur och utvecklingsnivå. De tillhör också de länder som har genomfört kraftiga justeringsprogram med stöd av Internationella valutafonden och som har ansökt om ekonomiskt stöd från EU. Och kommissionen är helt av den uppfattningen att kraven för att ge makroekonomiskt stöd till dessa länder till fullo har uppnåtts.
Jag vill nu ta upp instrumentet för makroekonomiskt stöd och dess framtid enligt Lissabonfördraget. Förändringen i Lissabonfördraget medför ett ordinarie lagstiftningsförfarande för makroekonomiskt stöd med lika stort inflytande för parlamentet och rådet.
Samtidigt tror jag att vi alla är ense om att ett utdraget lagstiftningsförfarande som medför en lång upprepningsprocess mellan de olika institutionerna inte är anpassat för ett makroekonomiskt stödinstrument och förvisso inte heller för krissituationer.
Därför anser kommissionen att det är ytterst viktigt att undersöka hur man ska handlägga makroekonomiskt stöd i framtiden, särskilt inom ramen för Lissabonfördraget. Vi vill göra detta i nära samarbete med parlamentet för att garantera att man i framtiden ska handlägga makroekonomiskt stöd på ett sätt som å ena sidan är snabbt och medger en effektiv krishantering men å andra sidan uppfyller kraven i Lissabonfördraget på ingående granskning av lagstiftare inom ramen för medbeslutandeförfarandet.
Kommissionen har genomgående varit för en ramförordning som styr det makroekonomiska stödinstrumentet. Kommissionens avdelningar har inlett överläggningar på teknisk nivå om utformningen av en sådan ramförordning enligt Lissabonfördraget.
En sådan ramförordning skulle potentiellt kunna innebära betydande fördelar. Tills vi kan anta en sådan ramförordning kommer särskilda kommissionsförslag om makroekonomiska stödprogram att gemensamt beslutas i varje enskilt fall av parlamentet och rådet. Förslagen - som startar med det nyligen antagna förslaget om Ukraina - blir ett bra test på interinstitutionellt samarbete. Jag hoppas att parlamentet och rådet snabbt kan komma överens.
Avslutningsvis vill jag påpeka att kommissionen gärna samtycker till parlamentets förslag om en förbättring av informationsflödet om makroekonomiska stödprogram. Kommissionen är beredd att göra sitt bästa för att ge mer inledande information till parlamentet om makroekonomiska stödprogram.
George Sabin Cutaş
Jag vill börja med att gratulera föredragandena till det utmärkta arbete som de utfört. Jag vill också uttrycka min uppskattning av de initiativ som kommissionen och rådet föreslagit för att ge makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina. Detta ekonomiska stöd från EU erbjuds nu i en ytterst besvärlig tid för båda länderna.
Efter den fruktansvärda prövning som denna del av Balkan genomlevde under 1990-talet, med så mycken blodsutgjutelse, inträdde en period av återuppbyggnad som emellertid har hejdats av den nuvarande ekonomiska krisen. Båda länderna har drabbats av den fulla kraften i konjunkturnedgången med ett redan stort budgetunderskott och en hög arbetslöshet sedan tidigare. Krisen har tvingat utländska investerare att dra tillbaka sina investeringar i många östeuropeiska länder, och Serbien är ett av de länder som har drabbats hårdast av underskottet, som utlösts av det enorma utflödet av utländskt kapital. Raset i den ekonomiska tillväxten kombinerat med tvånget att snabbare uppfylla sina åtaganden att återbetala kortfristiga lån har ökat behovet av extern finansiering.
Till följd av detta ger man nu detta stöd från EU vid en tidpunkt då man känner av den fulla effekten av bristen på extern finansiering, för att inte tala om att de ekonomiska och sociala utsikterna är dystra. Man uppskattar att arbetslösheten kommer att nå sin högsta nivå redan följande två till tre kvartal.
Vi är väl medvetna om att socialt missnöje kan ha en skadlig inverkan på ett lands stabilitet, särskilt när det kommer utöver redan existerande spänningar och har sin grund i ett sådan känslig fråga som etniskt ursprung. Därför välkomnar jag dessa förslag om makroekonomiskt stöd. Jag måste också betona hur nödvändiga de är, i första hand för att bevara och konsolidera stabiliteten i en region som är hårt drabbad och befinner sig i ett ömtåligt jämviktsläge. Vi får inte heller försumma att ta hänsyn till utsikterna för EU:s utvidgning på Balkan, som är ytterligare ett skäl till att det är vår plikt att stödja dessa stater som strävar efter europeisk integration.
Innan jag slutar vill jag framhålla hur brådskande detta ekonomiska stöd är med hänsyn till den ekonomiska situationen i Serbien och Bosnien och Hercegovina, som nu förvärras i tilltagande fart. Den brådskande karaktären på detta stöd borde enligt min åsikt få företräde framför överväganden om förfaranden som dikteras av att Lissabonfördraget träder i kraft. Jag stöder därför förslaget som lagts fram av båda föredragandena om att överföra gemenskapsmedel i god tid och undvika de förseningar som föranleds av att kommissionen måste ändra den rättsliga grunden för bestämmelserna.
Paweł Robert Kowal
Fru talman! Vi har som EU-medlemsstater ansvar för situationen i Georgien. Resolutionens upphovsmän gör rätt när de påminner oss om att det ekonomiska läget i Georgien var mycket bra före konflikten. Konflikten i Georgien 2008 ledde till en allvarlig försämring av landets ekonomi. Det handlar om ett land som vill bedriva ett nära samarbete med EU och i framtiden också ha möjlighet att utveckla detta europeiska perspektiv.
Jag vill göra er uppmärksamma på att ryska sanktioner, det allmänna läget i området kring Kaukasus och konsekvenserna av det senaste årets konflikt innebär att Georgien inte kan utvecklas normalt eller bygga upp en normal ekonomi. Detta är ytterligare ett särskilt skäl, vilket vi också måste lyfta fram, till att Georgien borde få makroekonomiskt stöd. Det är också ett skäl till att Georgiens budget borde stärkas så att landet kan få förutsättningar för en ekonomisk utveckling som ligger i linje med landets egna ambitioner. I den mån det är möjligt och om det finns ett behov bör stödet till Georgien ökas ytterligare, vilket är något jag vill betonar extra starkt. En central fråga är att säga ja till ekonomiskt stöd under 2009. Enligt vårt synsätt får inte procedurfrågor eller olika formella detaljer under några omständigheter förhindra att Georgien får stöd i år.
Georgien förtjänar vårt stöd. Detta är vår skyldighet i egenskap av EU, särskilt i ett läge när Nicolas Sarkozys plan inte täcker Georgien och vi som skiljedomare - som EU - inte kan garantera att förbindelserna mellan Georgien och Ryssland regleras i enlighet med internationell rätt.
Tomasz Piotr Poręba
Fru talman! Det makroekonomiska stöd som kommissionen föreslår för Georgien, Armenien, Bosnien och Hercegovina och Serbien är verkligen ett steg i rätt riktning. Stödet är dock inte på långa vägar av den omfattning som behövs. Jag tänker särskilt på Georgien som ska få 46 miljoner euro. Mot bakgrund av de verkliga problem som landet måste lösa - den ekonomiska krisen och problemen till följd av kriget med Ryssland som markant har försvagat drivkraften i Georgiens ekonomiska utveckling - är stödet verkligen inte särskilt starkt.
Vi måste nämligen komma ihåg att länder som Georgien, Armenien, Azerbajdzjan och Kazakstan inte bara är viktiga länder för EU ur politiskt perspektiv, utan också strategiskt när det handlar om att trygga energiförsörjningen. Det är nämligen de här länderna som kommer att besluta, och alltså redan nu beslutar, om hur uppdelningen av kraftförsörjningen till EU ska se ut i framtiden.
Om vi inte stöder landet ekonomiskt och politiskt i dag, om vi inte ger det chansen att utvecklas, ser Ryssland till att snabbt göra det eftersom de här länderna har en ytterst viktig och strategisk betydelse för Ryssland. Jag bedömer därför kommissionens förslag som konstruktivt och bra. Det ekonomiska stödet är dock för litet.
Siim Kallas
Fru talman! Genom vår grannskapspolitik kan vi i stor utsträckning ge ekonomiskt stöd till grannländer med problem så jag är mycket glad över att parlamentets ledamöter med så stor enighet har gett det här förslaget från kommissionen sitt stöd. Vi gör vårt yttersta för att stödja våra grannländer.
En ledamot nämnde att formsaker inte får hindra oss, men förfaranden krävs faktiskt för att garantera att pengarna används på rätt sätt. Man måste alltid hitta balansen mellan att uppnå sina mål och följa förfaranden. Det är viktigt att följa tydliga regler när vi ger det här stödet.
Som jag sade kommer vi inom en snar framtid att se möjligheter till att utarbeta det ramavtal som ger en viss ram för den här typen av stöd. Inom stödramen kan vi sedan ge snabb hjälp. I dag är det här ett stort problem - vi beslutar just nu från fall till fall och det tar enormt mycket tid, liksom så många andra förfaranden i vårt stora EU.
Det här kommer att vara huvudfrågan. Det kommer att finnas ett ramavtal och sedan får vi en mekanism för snabba beslut om stödets storlek. Medlemsstaterna kommer alltid att ge oss gränser och det är något vi får leva med. Det finns aldrig obegränsat utrymme för att hjälpa länder och samtidigt ta fram pengar till våra egna projekt.
Vital Moreira
Fru talman! Jag tänkte ta tillfället i akt för att lyfta fram tre aspekter.
För det första är makroekonomiskt stöd till EU:s grannländer motiverat av två skäl. Det ena är att det finns ett inneboende politiskt värde i att EU inom ramen för en politik med goda grannförbindelser höjer sin prestige genom att hjälpa länder i kris.
Det andra är att det ligger i EU:s eget intresse att bidra till ekonomisk, social och politisk stabilitet i våra grannländer som en förutsättning för deras utveckling och demokratiska konsolidering - vilket i sin tur är en förutsättning för vår egen politiska stabilitet.
Den andra aspekten är att makroekonomiskt stöd ändå noggrant måste knytas till två villkor: det måste vara avsett att avhjälpa exceptionella och tillfälliga ekonomiska svårigheter i länderna, inte användas för några andra syften. Länderna får inte heller använda anslagen till ändamål som är oförenliga med tanken bakom EU-stödet, särskilt inte till att öka sina militära utgifter.
Den tredje och sista aspekten är vikten och behovet av ett generellt regelverk för beviljande av makroekonomiska stöd och genomförandet av respektive avtal med de aktuella länderna. Jag välkomnar kommissionsledamot Siim Kallas' åtagande i den frågan.
Jag hoppas också att nästa kommission är redo att fullfölja det åtagandet och att vi inom kort får en allmän bestämmelse om makroekonomiskt stöd.
Miloslav Ransdorf
En känd författare sade en gång att länderna på Balkan alltid har axlat ett större historiskt ansvar än de förmått bära. Samma sak kan sägas om länderna i Kaukasusområdet: de axlar mer historia än de förmår. Jag anser därför att EU borde lätta på en del av den här historiska bördan. Det skulle gynna både dem och oss eftersom EU inte är komplett utan länderna på Balkan. Eftersom serberna nyligen skämtade om att Gud och grekerna är deras enda vänner borde vi enligt min åsikt visa dem att de också har vänner i Europaparlamentet.
Csaba Sógor
Fru talman! Alla de fyra länder som kommissionen i dag har föreslagit ska få makroekonomiskt stöd har allvarligt påverkats av den pågående ekonomiska och finansiella krisen. Deras ekonomier är i ett kritiskt läge och det är uppenbart att det krävs en väg ut ur krisen.
I fallet Georgien är syftet med det föreslagna makroekonomiska stödet på 46 miljoner euro i form av bidrag att stödja Georgiens återhämtning sedan landet genomlevt en allvarlig ekonomisk nedgång på grund av den militära konflikten med Ryssland och den globala finanskrisen.
De 100 miljoner euro som är avsedda för Armenien förutspås få en omedelbar inverkan på Armeniens betalningsbalans och skulle därmed bidra till att mildra den ekonomiska åtstramningen av myndigheternas ekonomiska program och till att finansiera budgetunderskottet.
Hur illa Serbien än har drabbats av den finansiella och ekonomiska krisen är landet snabbt på väg tillbaka mot politisk stabilitet. Med sitt läge på Balkan är landet en potentiell kandidat för EU-medlemskap och har ingått ett stabiliserings- och associeringsavtal. Av det skälet ska landet få stöd.
I politiskt hänseende är Bosnien och Hercegovina ett potentiellt kandidatland som också har ingått ett stabiliserings- och associeringsavtal. Det ligger i EU:s intresse att stödja landet.
Sammanfattningsvis upprepar jag min tro att vi i Europaparlamentet måste visa ansvar och politiskt engagemang för att ge dessa länder det makroekonomiska stöd de behöver nu, snarare än att diskutera det länge och väl i ett ordinarie lagstiftningsförfarande. Av ovannämnda skäl och på PPE-gruppens vägnar föreslår jag därför att vi genast antar förslaget till makroekonomiskt stöd till dessa länder. Jag ber mina kolleger enhälligt stödja förslaget.
Talmannen
(EN) Den gemensamma debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på tisdag kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Cristian Silviu Buşoi  
Jag vill först och främst meddela att jag samtycker till principen att ge makroekonomiskt stöd till Armenien. Jag anser att initiativet ingår i den europeiska grannskapspolitiken. Armenien befinner sig i ett mycket allvarligt ekonomiskt läge på grund av finanskrisen och har akut behov av pengarna som kan hjälpa landet uppfylla de åtaganden som ingår i det så kallade stand-by-avtalet med IMF. Jag är positiv till att föredraganden har insett att behovet är akut genom att välja ett yttrande utan ändringar. Jag instämmer också i de invändningar som kan göras mot förfarandet. Artikel 308 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt handlar om åtgärder på den inre marknaden och som det inte finns några direkta bestämmelser om i några fördrag. De liknar därmed inte nödvändigtvis de åtgärder som krävs för att bevilja makroekonomiskt stöd till tredjeländer. Jag menar att de interinstitutionella förfarandena måste klargöras så att det går att anta åtgärder om makroekonomiskt stöd med eventuella snäva tidsmarginaler. Därmed slipper vi i framtiden hamna i ett läge där parlamentet måste göra undantag från det sedvanliga förfarandet. Jag skulle dessutom betrakta det som normalt att rådet utöver att agera snabbare också lät bli att bortse från parlamentets roll i sådana förfaranden.
Indrek Tarand  
Jag vill uttrycka vårt missnöje med att använda det så kallade förenklade förfarandet för ärendena om makroekonomiskt stöd till Georgien och Armenien. Parlamentet har tidigare behandlat ärenden om makroekonomiskt stöd snabbt, till skillnad från kommissionen och rådet som är långsamma. Parlamentet är så gott som utestängt i de förenklade förfarandena. Kan ni vara vänliga och förklara för oss varför kommissionen - som var medveten om att den första betalningen skulle ha gjorts redan före 2009 - är försenad? I den gröna gruppen har det hävdats att vi måste se till att makroekonomiskt stöd inte används för militära syften och det är något även jag önskar. Men samtidigt anländer det franska hangarfartyget till Sankt Petersburgs hamn för att underteckna den största vapenaffären med Ryssland som någonsin gjorts av en EU-medlemsstat. Det är minst sagt tydligt att Ryssland är det största skälet till varför Georgien är i så akut behov av ekonomiskt stöd. Och att be ena parten i en konflikt att minska sin upprustning och samtidigt med andra handen sälja ultramodern teknik till motparten kommer inte bara att destabilisera det strategiska läget i Svartahavsområdet, utan också få allvarliga konsekvenser i Östersjöområdet.
(Sammanträdet avbröts kl. 21.10 och återupptogs kl. 21.20.)
