Europeana - nästa steg (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är en kort presentation av ett betänkande av Helga Trüpel, för utskottet för kultur och utbildning, om Europeana - nästa steg -.
Helga Trüpel
Herr talman, kommissionsledamot Kroes! Europeana är tänkt att bli EU:s största digitala kulturprojekt. Vad innebär Europeana? Det är ett digitalt bibliotek, ett digitalt museum och ett digitalt arkiv för vårt europeiska kulturarv. Avsikten är att alla medborgare ska få tillgång till denna digitala resurs, inte bara inom EU, utan över hela världen. Projektet Europeana inleddes i november 2008 och 1 000 kulturinstitutioner har bidragit till dess tillkomst. Projektet har 150 partnerorganisationer. Hittills har omkring sex miljoner verk från vårt europeiska kulturarv digitaliserats. Senast i juni 2010 räknar man med att det ska finnas tio miljoner digitaliserade verk och fram till 2015 beräknas siffran uppgå till femton miljoner.
Som ni märker är detta ett mycket ambitiöst arbete som är mycket viktigt för EU. Fram till i dag har projektet finansierats genom programmet eContentplus och medlemsstaterna. Emellertid har medlemsstaternas digitaliseringskvot varierat kraftigt. Frankrike går i spetsen med över 40 procent, Tyskland ligger på ungefär 16 procent, men många andra medlemsstater är långt efter, samtidigt som detta, som ni minns, är tänkt att vara vårt gemensamma flaggskepp för europeisk digital kulturpolitik.
Särkilt viktigt är att vi förstår att det finns en offentlig kulturinstitution, som av förklarliga skäl är avsedd att utgöra stark konkurrens till överenskommelsen i ärendet om Google Book Search, eftersom vi inte vill att vårt europeiska arv rätt och slätt utlämnas till ett monopol. Vi vill ha en offentlig resurs, i bästa europeiska anda, för vårt europeiska kulturarv. Vi vill även upprätthålla allmänhetens inflytande, eftersom det innebär att EU-medborgarna även kan ha ett genuint politiskt inflytande.
Det finns inga problem i fråga om verk som inte längre är upphovsrättsligt skyddade eller som hör till allmängodset. Däremot är mycket mer komplicerat när det handlar om anonyma verk, det vill säga verk som fortfarande är upphovsrättsligt skyddade, men som det är mycket svårt att spåra rättighetshavarna till. Ytterligare en annan sak är det med verk som är upphovsrättsligt skyddade. Om Europeana en dag också ska omfatta upphovsrättsligt skyddade verk måste privata nedladdningar avgiftsbeläggas, eftersom vi annars kommer att förstöra vårt kulturella mervärde på kulturmarknaden.
Därför vill jag att vi från politisk synpunkt å ena sidan frambringar en snabb och effektiv digitalisering, samtidigt som vi å andra sidan bevarar upphovsrätten, eftersom vi endast på detta sätt kan bevara den kulturella mångfalden. Följaktligen måste vi enas om lösningar för anonyma verk och göra mycket noggranna eftersökningar för att hitta de personer som är rättighetshavare. När vi nu diskuterar den nya strategin efter Lissabonstrategin - EU 2020 - och när det handlar om att modernisera vår ekonomi och utveckla det digitala samhället, det kunskapsbaserade samhället och den kulturella mångfalden, är den absoluta huvudfrågan för mig från politiskt perspektiv att Europeana även till viss del måste finansieras genom programmet EU 2020, naturligtvis med hjälp av medlemsstaterna. Det måste vara ett gemensamt europeiskt projekt. Vi behöver därför även en kampanj för att få fler att delta i Europeana, så att vi förhoppningsvis hittar ytterligare privata sponsorer. Vi måste emellertid klargöra att våra medborgare, framför allt unga, måste bli mer medvetna om att resursen finns. Många känner fortfarande inte till det. Detta är en gigantisk uppgift som vi nu måste ta oss an gemensamt.
Piotr Borys
(PL) Herr talman! Europeana är ett projekt av största vikt, som kan göra Europas kulturarv tillgängligt för hela världen. Som vi alla vet är det inte bara ett bibliotek, utan även ett virtuellt museum och arkiv. Jag önskar att var och en av oss här i kammaren kunde säga att alla verk av de stora nationella upphovsmännen, i mitt fall till exempel Chopin och Marie Curie (född Skłodowska eller Słowacki), kunde bli tillgängliga på Internet. Jag vill nämna tre viktiga faktorer. För det första, i fallet med Europeana, får vi inte tillåta sämre kvalitet. Här måste vi vara försiktiga i projektet. För det andra krävs en lösning i fråga om upphovsrätten för anonyma verk och verk som inte längre finns i tryck. För det tredje har jag ett stort önskemål till Neelie Kroes att hon ska påskynda digitaliseringen i medlemsstaterna, om vi vill kunna vara stolta över detta fantastiska flaggskeppsprojekt i framtiden.
Jag vill tacka Helga Trüpel för ett utmärkt betänkande.
Ioan Enciu
(RO) Som föredragande för yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi över betänkandet ”Europeana - nästa steg” välkomnar jag att betänkandet nu har färdigställts och hoppas att rekommendationerna i det kommer att antas av kommissionen. I debatten hittills i frågan har en mängd olika aspekter diskuterats, till exempel IT-strukturen, förvaltningen av Europeanas webbplats, fri tillgång till biblioteksinformation, behovet av att standardisera digitaliseringen och problemet med mediabevakningen av webbplatsen. Några av dessa aspekter förekommer i betänkandet. Det ger mig hopp om att vi har lyckats skapa ett uttömmande betänkande.
Jag hoppas dock att debatten kommer att fortsätta i framtiden angående vissa aspekter, till exempel förvaltning av webbplatsen, finansieringsmetoder och framför allt webbplatsens upplägg i form av en gemensam databas och inte en portal. Jag hoppas att Europaparlamentets rekommendationer vid sidan av kommissionens reflektioner kring ovan nämnda aspekter kommer att omsättas i ett framgångsrikt projekt. Europeana kan bli ett framgångsrikt projekt för EU om det bygger på EU:s värderingar och ideal och är inriktat på europeisk kulturinformation.
Hannu Takkula
(FI) Herr talman! Till att börja med vill jag tacka Helga Trüpel för detta utmärkta betänkande. Jag har lärt känna henne väl genom utskottet under fem år nu, och jag vet att oavsett vad hon gör så gör hon det med stor omsorg och professionalitet, och det här är ett bra bevis på det.
Detta är ytterligare ett exempel på det slags projekt som vi behöver i Europa, eftersom EU betraktas som en värdegemenskap, samtidigt som det också är en stark kulturgemenskap. Vi har 27 olika medlemsstater med en oerhört rik och varierad kultur.
Om det är möjligt att i en tid när informationsvägarna hela tiden ökar göra information mer lättillgänglig för människor, så är det här det slags europeisk rikedom som är värt att investera i och söka resurser för. På detta sätt kommer även alla mindre länder att få möjlighet att föra fram sina egna unika och särskilda kulturer. När bredbandstekniken väl har nått ut till alla genom kommissionens och medlemsstaternas arbete kommer principen om jämlikhet att förverkligas genom att kulturella tjänster tillhandahålls i elektroniska bibliotek, museum och arkiv.
Marek Henryk Migalski
(PL) Min politiska grupp och jag själv personligen är inte särskilt förtjusta i omfattande program och institutioner eller enheter som sträcker sig utöver vad som är nödvändigt. Europeana är dock inte en sådan enhet, utan faktiskt någonting mycket viktigt, särskilt som vi lever i en tid av visuell, och inte skriftlig, kultur. Som Neil Postman har visat i sin enastående bok ”Underhållning till döds” innebär detta att den visuella kulturen devalverar den allmänna debatten och gör oss till fattigare medborgare. I sin tur innebär detta att om ett projekt har chans att förbättra läsvanorna, har det även chans att förbättra medborgarnas medvetande, och på detta sätt skulle EU bidra till att förbättra kvaliteten på medborgarnas utbildning och funktion, vilket skulle göra EU-medborgarna mer aktiva, klokare och till bättre medborgare.
Georgios Papanikolaou
(EL) Herr talman, mina damer och herrar! Vi diskuterar ett initiativ som kan visa sig vara en äkta skatt för unionen och jag skulle i det här skedet återigen vilja tacka föredraganden, Helga Trüpel, för det enastående betänkande som hon har lagt fram.
Vi talar om ett slags elektronisk magasinering av EU-staternas kultur, som kommer att ge tillgång till grundläggande kulturinformation, och jag skulle här vilja understryka att Europeanas framgångar kommer att vara beroende av det format som vi i slutändan beslutar att ge projektet. Med detta menar jag att vi inte vill ha ett Europeana som är en kopia av en elektronisk plattform som redan finns, till exempel Google eller Wikipedia.
Vi vill ha en seriös och tillförlitlig källa med det slags information som är av vetenskaplig vikt och vetenskapligt värde, en källa där immateriella rättigheter skyddas och innehållet är garanterat seriöst. Jag anser att detta garanteras genom de ändringsförslag som har lagts fram och den debatt som vi har haft i utskottet för kultur och utbildning i frågan. Det som inte kan garanteras är naturligtvis medlemsstaternas intresse för att använda det här verktyget i syfte att föra fram sin kultur.
Här måste vi alla inta vår roll och förklara hur viktigt projektet är för våra nationella regeringar och medlemsstaternas medborgare, så att det får genomslagskraft och vi alla kan använda det på bästa möjliga sätt på medellång sikt.
Petra Kammerevert
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Först och främst vill jag återigen framföra mitt uppriktiga tack till Helga Trüpel för det verkligen utmärkta betänkande som vi diskuterar i dag.
Jag anser att detta är ett lysande projekt som kommer att göra Europas mångfasetterade kulturarv tillgängligt för Europas och hela världens medborgare i ett digitalt bibliotek online. Fortfarande krävs dock ytterligare gemensamma insatser från vår sida för att projektet faktiskt ska bli framgångsrikt. En betydelsefull förutsättning för detta är enligt min grupp fri tillgång - vilket även så långt möjligt innebär kostnadsfri tillgång - till vårt kulturarv via Europeana.
I de gemensamma diskussionerna har vi kommit fram till bra kompromisser, som tillvaratar intressena hos upphovsmännen till de skyddade verken, samtidigt som den nödvändiga fria tillgången garanteras, och jag vill verkligen uppmana kommissionen att ta hänsyn till och anta dessa förslag i framtiden.
En annan förutsättning är att medlemsstaterna blir mer medvetna om sitt ansvar. För mitt eget land innebär detta att det inte kan godtas att Goethe blir tillgänglig på polska och franska, men inte på ursprunglig tyska. Här måste vi alla gemensamt uppmana medlemsstaterna mera bestämt att återigen tillhandahålla lämpliga finansiella resurser i syfte att göra Europeana till en verklig framgång även på denna nivå.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Med tanke på de fördelar som tillgången till Europeana ger EU-medborgarna anser jag att det digitala innehåll som redan finns måste bli tillgängligt på alla EU:s officiella språk. Jag anser också att det är ytterst viktigt att människor med funktionshinder får tillgång till Europeanas digitala innehåll. Med detta i åtanke krävs inte bara ett hållbart format, utan även en tillgänglighet som är anpassad efter deras behov.
Vi rekommenderar att kommissionen uppmanar leverantörer av digitalt innehåll att certifiera de webbplatser som det hänvisas till på Europeana. Sist, men inte minst, anser jag att det är viktigt att systemet är hållbart i fråga om finansiering och utveckling av projektet Europeana. Jag ber kommissionsledamoten att också säga ett par ord om granskningen av direktivet om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället.
Neelie Kroes
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman, ärade ledamöter och framför allt naturligtvis fru Trüpel! Vi är fullständigt fascinerade av ert betänkande. Vi välkomnar det. Jag anser att ”Europeana - nästa steg” sannerligen bara är början på ett mycket utmanande äventyr och för övrigt tyder på det starka politiska stöd som finns för fortsatt utveckling av Europeana som en gemensam portal för Europas rika och mångfasetterade kulturarv i den digitala tidsåldern.
Så jag vill tacka föredraganden, Helga Trüpel, för hennes arbete och även framföra mina gratulationer till profileringen, eftersom redan profileringen i sig är unik: ”Europeana” - man behöver inte förklara vad det handlar om.
Kommissionen kan även stödja det alternativa förslaget till resolution, som enligt de uppgifter som jag har fått är en överenskommelse mellan de största politiska grupperna i parlamentet.
Detta är ett ambitiöst projekt och jag vill återigen säga att det bara är en början. Projektet syftar till att tillgängliggöra digitaliserade böcker, tidningar, kartor, museumobjekt, audiovisuellt material och ljudarkiv från hela Europa på Internet. Detta är viktigt för att trygga tillgången till kultur i den digitala tidsåldern. Inte enbart för att det, som Marek Henryk Migalski sade, gör oss till bättre medborgare. Här får vi avvakta och se, men hur som helst så ger det möjligheter till mer glädje, eftersom kulturella upplevelser i de flesta fall så att säga är glädjefyllda upplevelser.
I parlamentets betänkande understryks med all rätt att det även finns en ekonomisk faktor. Digitaliseringen och tillgängligheten online till vårt kulturarv kommer att gynna flera olika verksamhetsområden, till exempel utbildning, forskning, turism och media.
Europeanas webbplats är ett resultat av ett samarbete mellan europeiska bibliotek, arkiv och museum, som saknar motstycke. För närvarande ger den direkt tillgång till sju miljoner digitaliserade objekt, vilket Helga Trüpel mycket riktigt nämnt. Återigen vill jag säga att detta bara är en början som vi ska gå vidare med. Vi kan göra mer och vi måste göra mer. I parlamentets betänkande framhävs Europeanas olika verksamhetsområden och berörda politiska områden där vi måste göra framsteg under de närmaste åren.
Webbplatsens utveckling beror först och främst på medlemsstaternas insatser, eftersom dessa bör digitalisera mer av sitt kulturarv och göra alla digitaliserade objekt tillgängliga genom Europeana. Jag är glad över att parlamentet gör gemensam sak med kommissionen och uppmanar medlemsstaterna att göra snabbare framsteg här. Ju tidigare, desto bättre.
Parlamentet understryker att Europeana inte bara får ge tillgång till verk som är allmängods, utan även måste innefatta material som fortfarande är upphovsrättsligt skyddat. Det finns sannerligen ett skriande behov av att hitta fungerande lösningar för att göra verk tillgängliga online som inte längre finns i tryck och för att hantera problemet med anonyma verk (verk som det är omöjligt att spåra rättighetshavarna till), och detta är mitt svar till Silvia-Adriana Ţicău. Om vi misslyckas med detta, finns det risk för att Europa inom några år kommer att ligga efter sin tid, särskilt i jämförelse med USA.
För närvarande genomför kommissionen en konsekvensbedömning av en möjlig rättslig lösning för anonyma verk på EU-nivå och vi diskuterar vad som kan göras, men om ni inte har någonting emot detta, så ber jag att få återkomma i den här frågan när vi diskuterar den digitala agendan, eftersom detta är en av de frågor som vi måste behandla.
En förbättrad version av Europeana kommer att införas senare i år, och detta förväntas ge tillgång till över tio miljoner digitaliserade objekt. Webbplatsen kommer att fortsätta att utvecklas under de kommande åren. Parlamentet påpekar mycket riktigt att både medvetenheten hos kulturinstitutionerna, som kan bidra med sitt digitala innehåll, och hos allmänheten måste öka för att Europeana ska bli framgångsrikt. Särkilt bör yngre människor uppmärksammas, som ni med all rätt har beskrivit som en ytterst viktig del av vår befolkning, vilken skulle kunna nås genom skolorna.
Kommissionen är fast besluten att fortsätta arbetet med att utveckla Europeana och den politik som berörs, och detta kommer att vara ett huvudområde för arbetet med den europeiska digitala agendan. Det är i varje fall värt att kämpa för.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum om två veckor under nästa sammanträdesperiod i Bryssel.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Europeana, det europeiska digitala biblioteket, står i dag inför många utmaningar. Att detta alleuropeiska projekt kommer att bli framgångsrikt är långtifrån garanterat. För det första består Europeana än så länge principiellt av verk som kommer från endast några få av de mest aktiva länderna. För det andra är dessa verk inte några samtida verk av största intresse, utan äldre verk som hör till allmängodset. Jag vill särskilt lyfta fram en aspekt av projektet Europeana, som enligt min åsikt är av yttersta vikt för att projektet ska bli framgångsrikt, nämligen finansieringen. Förfarandet med att utöka de digitala samlingarna är mycket omfattande och kommer att ta flera år. Samtidigt är Europeana endast garanterat finansiella resurser fram till 2013, som en del av ett projekt som delvis finansieras av kommissionen och medlemsstaterna och även privata sponsorer. Jag anser att det är mycket viktigt att se till att det finns stabila finansieringskällor som en del av den nya budgetplanen för 2014-2020. EU-medel i form av anslag till enskilda kulturinstitutioner i medlemsstaterna bör uppmuntra dessa att bli mer effektiva när det gäller att digitalisera sina samlingar. Samtidigt bör obligatoriska digitaliseringskrav införas, som medlemsstaterna måste uppfylla inom en viss tid. Endast en konsekvent omsättning i praktiken av begreppet ”morot och piska” kommer att göra Europeana till en högintressant portal för läsare och forskare, i stället för ett slags digital vindskammare för sentimental förvaring av gammal lump.
Iosif Matula  
Vårt mål är att Europeana blir ett helt nytt projekt för europeiska kulturella värden och inte ett alternativ till Googles digitaliserade bokprojekt. Europeana är ett kombinerat bibliotek, museum och digitalt arkiv som måste främja ett gemensamt europeiskt arv, erbjuda trovärdiga informationskällor och göra det möjligt för medlemsstaterna att bidra med innehåll på ett formellt och strukturerat sätt.
Europeana får inte bli en portal som liknar Wikipedia, där vem som helst kan lägga upp texter utan att de kontrolleras på förhand. Sådan praxis ger uppenbarligen upphov till flera felaktigheter i det innehåll som offentliggörs. Vi skulle därför kunna skapa en särskild avdelning på den här webbplatsen, särskilt avsedd för att användarna ska kunna diskutera med varandra, utan att de kan ändra det kulturella innehåll som offentliggörs på webbplatsen.
Det är viktigt att vi inriktar oss på den grafiska utformningen av Europeanas webbplats och på att lyfta fram dess profil och göra den tillgänglig, i ett skede när dess nuvarande utformning inte är särskilt användarvänlig, vilket kan leda till att allmänhetens intresse går förlorat. Med tanke på de faktorer som har nämnts stöder jag det förslag till resolution som har lagts fram av gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) som ett alternativ till betänkandets nuvarande förslag, så att vi kan hjälpa till att skapa en värdefull portal som har relevant information för allmänheten.
Emil Stoyanov  
Mina damer och herrar! En av våra grundläggande plikter i dagens samhälle som politiker och medborgare är att bevara vårt europeiska kulturarv och föra det vidare till framtida generationer. Europeana är bland de viktigaste projekten på detta område och hjälper till att påskynda förfaranden för att digitalisera kulturarvet i varje enskild medlemsstat. De kulturella och rättsliga problem som är knutna till storskalig digitalisering av böcker, inbegripet den som för närvarande sker på europeiska bibliotek, kvarstår dock att lösa. Medlemsstaternas gällande upphovsrätt och lagstiftning i detta avseende utgör en av Europeanas största utmaningar. Konkurrensen med Google belyser också flera problem som måste lösas. Varje möjlig resurs måste utnyttjas för att stödja nationella bibliotek, museer och arkiv, så att projektet Europeana kan bli en verklig återspegling av det europeiska kulturarvets rikedom och mångfald. Under debatterna i utskottet för kultur och utbildning föreslog jag att Europaparlamentet bör ha viss kontroll över projektet, men jag inser att detta på grundval av de nuvarande bestämmelserna inte är möjligt. Min önskan är ändå att Europaparlamentet, i egenskap av den enda EU-institution vars ledamöter är direktvalda, en dag ska kunna utöva sin kontroll över europeiska initiativ. Tack för er uppmärksamhet.
