Varahaldus II (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on majandus- ja rahanduskomisjoni nimel koostatud Wolf Klinzi raport "Varahaldus II”.
Wolf Klinz
raportöör. - (DE) Proua juhataja, pärast avatud investeerimisfondide (UCITS) direktiivi vastu võtmist 1985. aastal on Euroopa fonditurg kiiresti kasvanud. Kõnealust direktiivi on pärast kaks korda ajakohastatud, et võtta arvesse uusi turuarenguid, ning täiendav kaasajastamine on järgmise aasta tegevuskava eesotsas.
On oluline märkida, et komisjoni praeguse reformi aluseks on esimene resolutsioon varahalduse kohta (varahaldus I), mille võttis vastu Euroopa Parlament 2006. aasta aprillis ning millega sätestati reformipaketi põhielemendid. Olen komisjonile tänulik nimetatud ettepanekute vastuvõtmise ning kavatsuse eest neid uuel aastal õigusaktina rakendada.
Käesolev resolutsiooni eelnõu pealkirjaga "Varahaldus II”, on loodud mõttega sillutada teed komisjoni algatuste jaoks tulevikus. Sel eesmärgil nähakse eelnõus ette paljusid abinõusid, mis ulatuvad kaugemale järgmise aasta muutmispaketist, kuid mida peame vajalikuks, kui Euroopa fondisektor muutub konkurentsivõimelisemaks. Põhipunktid on järgmised:
Esiteks peab komisjon kaaluma kõlblike varade laiendamist, et kindlustada kinnisvara- ja riskimaandusfonde. Mõlemad fondid aitavat väärtpaberite puhul riski hajutada ning pakuvad ahvatlevat investeeringutulu. Lisaks kõnealuste fondide lisamisele aktsiaportfelli tuleb kaaluda ka Euroopa varakambri loomist, mis annaks erainvestoritele vahetu juurdepääsu kõnealustesse fondidesse. Kiidame heaks avatud kinnisvarafondide eksperdirühma loomise ning komisjoni otsuse korraldada ühtlustamata jaefondide kohta uuring.
Teiseks peavad jaeinvestoritele lisaks lõikama Euroopa ühtsest turust täielikku kasu ka kutselised finantseerijad ja institutsioonilised investorid. Nimetatud rühmadel, kes saavad edukalt hakkama traditsiooniliste tarbijakaitse mehhanismideta, ei ole kunagi olnud võimalust töötada piiriüleselt avalike teavitusmenetlusteta. Euroopa erainvesteeringute kord võib seda olukorda parandada. Kõnealust korda tuleb kavandada nii, et see ei piiraks kehtivaid skeeme, mis mõnedes liikmesriikides on väga liberaalsed. Nimetatud paindlikkuse tagamiseks teeb parlament ettepaneku, et Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) annab eespool kirjeldatud korra loomiseks soovitusi. Järgmise tegevusena on vaja uurida, kas sellest piisab, või peame kehtestama üldiselt siduva direktiivi.
Kolmandaks suureneb jaeinvestoritele suunatud investeerimistoodete valik pidevalt, kuid saadavalolevate tootekirjelduse alusel ei ole võimalik toodete suhtelisi väärtusi võrrelda. Osaliselt on see tingitud Euroopa suuresti killustunud õiguslikust raamistikust. Kui erainvestorid peavad olema suutelised langetama kõiki asjaolusid arvestavaid otsuseid, peavad teavitamise nõuded ja avaldamise kohustused võimaldama mõningal määral konkureerivate toodete vahelist võrdlust. Erisugustel tegevusvaldkondadel peavad olema võrdsed konkureerimisvõimalused. Seetõttu palume komisjonil vaadata läbi igasuguste tootekategooriate kohta kehtivad õiguslikud raamistikud ning esitada ettepanek olukorra parandamiseks.
Selle eesmärgiks ei ole tooteid täielikult kõrvutada. Elukindlustuspoliisidel, väärtpaberitel ja fondidel on juba olemuslikult erinev õiguslik seisund ja struktuur. Pigem püütakse kehtestada võrdseid teavitamise nõudeid. Sellegipoolest ei ole isegi suurimal läbipaistvusel mingit väärtust, kui investoritel puudub minimaalne teadmiste tase erisuguste finantstoodete ja nende toimimise kohta. Seega on liikmesriikide kohustuseks edendada selles valdkonnas koolituse algatusi.
Neljandaks peaksid investorid saama tulu nii laiast tootevalikust kui ka madalatest hindadest. Ent praegu on Euroopa fondidemaastik äärmiselt killustunud, mille tõttu on see suhteliselt nõrk ja sealsed hinnad ülepaisutatud, iseäranis võrreldes konkureerivate riikidega. Komisjon kavatseb järgmisel aastal luua õigusliku raamistiku fondide ühinemiseks. Sellele peab tunnustust avaldama. Ent komisjon eirab fondide piiriülese ühinemise ühte peamist tõket, nimelt maksustamist. Seetõttu palume, et piiriüleseid fondiühinemisi koheldaks maksude mõttes võrdselt riiklike ühinemistega, teiste sõnadega ei tohi see investorite jaoks tähendada mingeid täiendavaid maksukohustusi. Me ei palu abinõude rakendamist maksumäärade või muu sarnase muutmiseks. Lihtsalt tahame, et piiriüleseid ühinemisi ei koheldaks riigisisestest ühinemisest erinevalt.
Viiendaks koostab parlament eraldi aruande, kus hinnatakse Euroopa õigusliku raamistiku võimalikke kasutegureid riskimaandusfondide ja erakapitali jaoks. Komisjon peaks seevastu olema valmis osalema aktiivselt rahvusvahelistel aruteludel nende küsimuste üle.
Lõpetuseks tahan tänada parlamendikomisjoni kaasliikmeid, iseäranis just teiste fraktsioonide variraportööre, tiheda koostöö eest. Loodan, et komisjon võtab meie ettepanekud vastu, nagu esimeselgi korral, et saaksime Euroopa ühtse turu võimalused teha kättesaadavaks nii investorite kui ka fondisektori jaoks.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Proua juhataja, tahaksin tunnustada majandus- ja rahanduskomisjoni ning eelkõige raportööri hr Klinzi algatuse eest töötada välja omaalgatuslik raport ja selle raportiga tehtud raske töö eest. Tahaksin kasutada seda võimalust ka Euroopa Parlamendi tänamiseks varahalduse arutelusse antud olulise panuse eest. Parlamendi eelmine varahalduse raport oli samuti suurepärane panus meie töösse UCITSi direktiiviga.
Pikk analüüsi- ja konsultatsiooniprotsess on meie arvates viinud tugeva konsensuseni, mida on vaja teha ja kuidas. Me ei tohiks oma päevakorda üle koormata, aga me ei ole teiste küsimuste ja probleemide suhtes pimedad. Tänane raport annab tunnistust laiast teiste küsimuste spektrist, mis Euroopa fondide valdkonna ees seisab. Oleme juba alustanud tööd paljudes käesolevas raportis rõhutatud valdkondades. Eesmärgiks on koguda kindlad tõendid, millele rajada tulevased otsused. Meil on hea meel, et parlament toetab hoolikat mõjuhinnangul põhinevat protsessi. Usume kindlalt komisjoni sellesse lähenemisviisi. See tagaks, et tulevased algatused on kooskõlas tegelike vajadustega ja annavad tõhusaid lahendusi. Kasutame seda lähenemisviisi ka oma erainvesteeringutega seotud töös. 2008. aasta maiks kavatseme esitada komisjoni teatise, milles hinnatakse Euroopa erainvesteeringute korra vajadust ja otstarbekohasust.
Täna meie ees olevas raportis kutsutakse üles kiiretele lahendustele, et edendada ühtlustamata fondide piiriülese tegevusloa kehtestamist. Käsitleme hoolikalt ka seda olulist küsimust ning esitame nõukogule ja parlamendile raporti 2008. aasta augustis. Loodame, et raport toob sellesse keerukasse arutelusse empiirilise aluse.
Kui seda arutelu kuulata, võib mõnikord jääda mulje, et lahendused tehakse kindlaks enne probleemi korralikku fikseerimist. Me kutsuksime üles ettevaatlikkusele ELi fondide raamistiku edasisel laiendamisel. UCITS 3 annab juba loa paljudele uuenduslikele strateegiatele, sealhulgas teatud liiki alternatiivsetele investeeringutele. Meile peab olema selge, mis on käesoleval ajal võimalik ning kas riskijuhtimise kontrollid selles valdkonnas on lõpetatud, enne kui mõtleme fondide raamistiku edasisele laiendamisele. Me mõistame Euroopa fondide soovi järele proovida oma juhtroll uuenduses ja finantsalases loomingulisuses, aga mitte investorite usalduse hinnaga UCITS kaubamärgi suhtes.
Me tunnistame raportis tõstatatud muret seoses lahknevate regulatiivsete nõuetega, mida kohaldatakse asendustoodete müümisele ja rõhutame, et komisjon on avatud selles osas, kui on vaja tegeleda sisulise küsimusega. Oktoobris esitatud tõendite kogumise üleskutsele järgnenud tegevus võimaldab meil hinnata, kas kehtiv regulatsioonimuster kujutab endast tegelikku ja olulist investorite kahjustamise ohtu. Tulemuste ja edasiste järelmeetmete valguses esitab komisjon 2008. aasta augustis teatise tegevuse vajalikkuse kohta ELi tasandil.
Tervitame, et raportis tunnustatakse positiivset panust, mille riskifondid annavad turgude toimimisse ja ettevõtete tõhususse. Valdkonna seest lähtunud hiljutised algatused parimate tavade vabatahtlike standardite väljatöötamiseks on tervitatav ja proportsionaalne reaktsioon suurema avalikkuse nõudmisele. Hindame samuti, et parlament peab vajalikuks rahvusvahelist tegevust nendes äärmiselt globaliseerunud valdkondades.
Kokkuvõttes on varahalduse valdkonnas palju saavutatud. Ees on pikk tee. Selles kiiresti arenevas valdkonnas ilmuvad pidevalt uued väljakutsed. Aga me ei tee endale head, kui tormame tegutsema kiirelt ja halvasti ettevalmistunult. Meil on hea meel, et komisjonil on parlamendi näol hinnatud partner ühe eesmärgi nimel töötamisel, milleks on Euroopa terviklik ja tõhus fonditurg, mis täidab lubadused võrdselt nii valdkonna kui investorite suhtes.
Astrid Lulling
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Proua juhataja, seoses selle tähtsa omaalgatusliku raportiga investeerimisfonde käsitleva komisjoni valge raamatu kohta, oleme üldleppe põhjal otsustanud keskenduda mitteseadusandlikele aspektidele, võttes arvesse asjaolu, et õigusakti ettepanek avatud investeerimisfondide kolmanda direktiivi läbivaatamise kohta esitatakse 2008. aasta alguses. Seega on küsimused, millega me oleme otsustanud tegeleda, avatud investeerimisfondide jaoks ülitähtsad.
On oht, et kõlblike varade spektri suurendamine avatud kinnisvara- ja alternatiivfondide lisamiseks rikub avatud investeerimisfondide toodete suurepärast mainet terves maailmas ning mõjub halvasti nende levikule nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides. Euroopa investeerimisfondide sektorile tehtava mis tahes kahju vältimiseks palus parlament korraldada komisjonil põhjalik analüüs, et näha ühtlustamata jaefondide liitmise võimalikke tagajärgi selliste hindamiskõlblike toodetega nagu avatud investeerimisfondid.
Avatud investeerimisfondide investeeringud ulatuvad kogusummas tuhandete miljardite eurodeni ning moodustavad ligikaudu 80% Euroopa investeerimisfondide turu kogumahust. Kõnealune sektor ootab kannatamatult avatud investeerimisfondide direktiivi läbivaatamist. Parlament tegi selge ettepaneku jätta kõlblikud varad suurendamata, kuni avatud investeerimisfondide direktiivi õigusloomega seotud reform on läbi viidud, et vältida mis tahes tarbetut ja edasiliikumist takistavat viivitust direktiivi läbivaatamisel. Olen oma fraktsiooni nimel järjekindlalt kõnealust käsitlusviisi soovitanud ning kiidan raportööri kompromissivalmidust.
Ühtlasi nõutakse raportis erainvesteeringute ühtlustatud raamistiku loomist Euroopa Liidu tasandil ning ma toetan raporti soovitusi sellest seisukohast täielikult.
Erainvesteeringute kord peab põhinema kutselise investori täpsel määratlusel, nagu nähakse ette finantsinstrumentide turgude direktiivis. Hästi informeeritud ja kutselisi investoreid, kes on erainvesteeringute jaoks kõlblikud, ei tohi mitte mingil juhul sundida maksma bürokraatlikke lisalõive eeskirjade tõttu, mis on üheaegselt tarbetud ja takistavad tegelikult edasiliikumist.
Pean olema sotsiaaldemokraatide esitatud muudatusettepaneku vastu, milles nõutakse võrdväärsete reguleerimis- ja järelevalvesüsteemide loomist liikmesriikides seoses erainvesteeringute korra rakendamisega, millega kaasneks vastastikune turule juurdepääs. Kõnealune võrdväärsus üle kogu Euroopa on lihtsalt ebareaalne.
Samuti pean juhtima tähelepanu seisukohale, mille osas ma ei nõustu raportööriga, sama moodi nagu minu fraktsioon. Tegemist on lõikega 19, milles käsitletakse nn tagatisfonde. Kõnealuste fondide mõiste on vastuoluline ning püüdsime nende ekslikule määratlusele vastu vaielda. Loodan, et jätame nimetatud lõike välja. Pean raportööri sellest hoolimata õnnitlema kvaliteetse töö puhul, tänu millele saame korralikult valmistuda õigusakti ettepanekuks. See tähendab, et võime järgmise aasta eelseisvale tööle meelerahus vastu astuda.
Harald Ettl
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Proua juhataja, lubage mul Astridile öelda, et alati ei tohi enesestmõistetavaks pidada, et sotsiaaldemokraatide ettepanekud on põhjendamatud. Alustuseks lubage mul soojalt tänada raportöör Klinzi tasakaalustatud raporti eest. Pean volinikule ütlema, et alati ei pea päevakorra ülekoormamise suhtes sedavõrd ettevaatlik olema.
Käsitleme käesolevat raportit varahalduse kohta USA finants- ja hüpoteeklaenude kriisi taustal. Isegi Euroopa Keskpank ei suuda hinnata kahju ulatust Euroopa finantssüsteemile ja siinsetele pankadele, mida on tekitanud kõnealune kriis. See võib tulevikus veelgi suurem olla ning tegelikult ju ongi. Globaalne finantsturg on juba niigi sedavõrd tihedalt läbi põimunud, et Euroopa Liitu ei ole kuidagi võimalik kaitsta selliste riskantsete vägitükkide vastu, mille eest tuleb meil kõigil vastutus süütuna enda peale võtta. Kasuahned pangajuhatajad, kes keskenduvad üksnes aktsionäride vara väärtusele, naudivad endiselt kuulsust, USA reitinguagentuurid muudkui jätkavad ohjeldamatut kaubitsemist ning eksitavad meid sellega. Reaktiivne seadusandlus ei ole jällegi kunagi õigustatud. Sellegipoolest võib selles valdkonnas nii mõndagi korda saata ning komisjon ei tohi lubada olukorral ise laheneda ega turgu rahule jätta.
Tahan kõnealusest raportis välja tuua sõnumi, mille järgi on suurema teabehulga ja läbipaistvuse tulemuseks parem tarbijakaitse ja tarbija turvalisus. See on väga kindel lävepakk. Samuti on hea, et raportis käsitletakse riskifonde ja erakapitali, sest üha rohkem varahaldureid investeerib alternatiivsetesse investeerimistoodetesse. Seetõttu on vaja lisada riskifondid, avatud kinnisvarafondid ja muud jaetooted avatud investeerimisfondide kolmandasse direktiivi. See ülesanne seisab meil veel ees.
Minu arvates kätkeb varahalduse olemus endas püsivat arengut, toimugu see siis investeerimissertifikaatide, pensionifondide, elukindlustusseltside, pankade või isiklike varade haldamise kaudu. Alates 2003. aastast on meil direktiiv, mis kehtib siseringitehingute ja turuga manipuleerimise kohta. Selle rakendamine on olnud täiesti puudulik. Iseäranis fondisektor viitab alati kulukale ülereguleerimisele ning keeldub läbipaistvust ja
vastutuseeskirju laiendamast.
Austatud volinik, vajame täpselt struktureeritud süsteemi, mis annab õiguskindlust. Olen rahul, et ettepanek, mille esitasin ettevõtete üldjuhtimise täiustatud klausli kohta, võetu vastu, kuid avaldan kahetsust asjaolu pärast, et minu ettepanek Euroopa finantsturgude järelevalve kohta lükati tagasi. Austatud volinik, võiksime ja peame selles suunas pisut rohkem mõtlema.
Sellegipoolest valmistab heameelt asjaolu, et tagatud laenude suhtes jõudsid fraktsioonid kokkuleppele. Pärast kõike seda peame tegema mis tahes jõupingutusi, et piirata varahaldurite vaheltkauplemist ning lõpetada parlamendi, komisjoni ja nõukogu ühine tegevusetus. Austatud volinik, viimane mõte oli teie jaoks lausutud. Võtke selles suhtes midagi ette ning tehke seda korralikult!
Margarita Starkevičiūtė
fraktsiooni ALDE nimel. - (LT) Tahan tähelepanu juhtida asjaolule, et kuigi käesolev raport on tasakaalus ja üldjoontes rahuldav, ei kajasta see õigupoolest tegelikku olukorda. Probleem seisneb selles, et - hinnates olukorda kogutud teabe taustal - ilmneb, et suurem osa finantsasutustest ei pea nendest eeskirjadest ja määrustest kinni, mida oleme neile soovitanud.
Peamine probleem seisneb kõnealuste eeskirjade ebatäpsuste kuritarvitamises. Seetõttu peame käesoleva raporti läbi vaatama, arvestades teiste raportite ja dokumentidega, nagu näiteks finantsinstrumentide turgude direktiiv, eesmärgiga leida teatud liiki ühtivust. Samuti tahan rõhutada, et toetan proua Lullingi arvamust: avatud investeerimisfondidel on hea reputatsioon, mistõttu peame olema väga ettevaatlikud, lisades selle portfelli uusi tooteid.
Miks ometi? Sest me ei tunne neid tooteid. Andke mulle andeks, kuid nii käesolevas dokumendis kui ka komisjoni ettepanekus aetakse jaeinvestorite ning institutsiooniliste ja kutseliste investeerijate portfellid ja huvid pisut segamini. Jaeinvestoreid peab määratlema üheseltmõistetavate definitsioonide ja eeskirjadega. Ent kui meil on nii avatud kui ka alternatiivsed investeerimisfondid, näitab tegelik olukord minu kodumaal, et need pannakse omavahel kokku ning esitatakse seejärel jaeinvestorile, kes ei mõista enam, millesse ta investeerib.
Sellepärast peavad meil olema üheseltmõistetavad määratlused ja üksmeelselt koostatud dokument. Loodan, et komisjon koostab järgmisel aastal dokumendi, mille ülesehitus on selgem. Peame tõepoolest kaitsma jaeinvestoreid. Mõistagi peab erainvestoritel rohkem õigusi olema, kuid need tuleb eraldi määratleda. Me ei tohi soovitada inimestel investeerida alternatiivsetesse fondidesse, millel puudub mõiste. Minu kodumaal peetakse praegu kõiki fonde alternatiivseteks.
Piia-Noora Kauppi
Proua juhataja, esiteks tahaksin tänada raportööri hr Klinzi omaalgatusliku raporti ja samuti kõikide teiste fraktsioonide ettepanekute ja arvamuste arvessevõtmise eest.
Varahalduse ja fondituru toodete keskkonna ühtlustamine võib Euroopa majandusele tohutut kasu tuua, nagu tõestas ka 1985. aasta UCITSi direktiiv.
UCITSi direktiivist on saanud globaalselt äärmiselt oluline kaubamärk. See müüb välismaal hästi. UCITS esindab Euroopa vastupidava fondituru alust ja suurema stabiilsuse ja säästude tulusa reinvesteerimise kaudu muudab see majanduse elavamaks.
Selle raporti teemaks ei ole siiski UCITSi läbivaatamine, mis ees seisab ja mida me tervitame. Selle asemel tegeleb raport ühtlustamata fondidega, mis jäävad UCITSi valdkonnast väljapoole ja selles kutsutakse üles võtma mitmeid meetmeid.
Isiklikult tahaksin tervitada erainvesteeringute korda, mida nimetas ka volinik. Algatus on Euroopa ühtlustamata fondide turu saavutamisel suureks abiks.
Teiseks on tasude läbipaistvuse investorite teavitamise parandamisel ammuoodatud ja alahinnatud vahend. Teised raportis nimetatud meetmed lähevad samuti õiges suunas ja kõrvaldavad turumoonutused.
UCITSi edu juurde tagasi tulles ei tohiks me siinjuures siiski ahneks muutuda ega asju kiirustades segamini ajada. Viitan loomulikult arutelule seoses UCITSi ulatuse laiendamisega uutele varaklassidele, näiteks avatud kinnisvarafondid või riskifondid. Ma arvan, et praegu ei ole õige aeg nende tundlike küsimuste arutamiseks. Tagajärjeks võib olla veelgi karmim kord ja võime leida end erinevas finantsturu keskkonnas.
Arvan, et väga oluline on ka tagatud fondide osatähtsuse arutamine. Sellist asja nagu tagatud fond ei ole olemas. Üks fraktsioon soovis rohkem paindlikkust. Me ei arva, et kapitali adekvaatsuse korra kehtestamine fondidele lahendab probleemi. Tagatud fonde ei ole olemas ja seda liiki määratlus tuleks süsteemist kõrvaldada. Seetõttu esitasimegi mõlemad fraktsioonist PPE-DE ettepaneku.
Pervenche Berès
(FR) Proua juhataja, austatud volinik, soovin tänada raportööri koostatud teksti eest. Selles käsitletud teemad on korduvad. Näiteks mis täpselt eristab institutsionaalset ja kutselist investorit erainvesteerijast? Mõned meist tahavad, et arvaksime, et nende kahe vahel asub suur Hiina müür. Mind nad ei veena ning viimased aastad on näidanud, mis ulatuses levivad finantsuuendused ühest investoriliigist teise, jõudes erahoiustajani välja. Pettekujutlus, et võime koostada seadused kahte tüüpi investorite ümber, kelleks on ühest küljest teadlik ja kutseline investor ning teisest küljest väikehoiustaja, on minu arvates ohtlik. Oleme ju teadlikud investeerimistoodete järkjärgulisest langusest. Ettekujutus kahest investoritüübist on kena küll, kuid peame väga täpselt teadma, kuidas seda rakendame.
Teine küsimus, mida tahan tõstatada, mida käsitletakse ühtlasi ka muudes finantsturu tekstides, puudutab investorite teavitamist. Nähtavasti on tegemist võtmeküsimusega, ometi alustame nullist, sest finantsuuenduste keerukus tähendab meie jaoks midagi uut ning me ei ole seda veel korralikult tunnustanud ega sellele vastu astunud. Kuid kõnealuse küsimuse sinnapaika jätmisest ei piisa: mitte miski ei asenda tootepaigutusega tegelevate inimeste vastutust ning peame seda meeles pidama.
Lugupeetud volinik, kolmandaks arvan, et eksisite finantsinstrumentide turgude direktiivi ja avatud investeerimisfondide direktiivi vahelise seose suhtes. Kas on mõttekas rakendada finantsinstrumentide turgude direktiivi liikmesriikides enne, kui teame, kuidas suhtutakse avatud investeerimisfondide direktiivi? Usun, et praegune olukord oleks rohkem tasakaalus, kui oleksime teistmoodi toiminud.
Raportöör mainis seoses maksustamisega fondiühinemiste kaasamist. Arvan, et peame ühtlasi meeles pidama tootepaigutust, mida võivad raskendada puhtalt rahanduslikud tõkked.
Ühtlasi soovin rääkida sotsiaaldemokraatide esitatud muudatusettepanekust, sest nimetatud toodete puhul erineb turu tegelik olukord riikides, kus neid toodetakse, riikides, kes neid ostavad, kui ka riikides, kes tegelevad nii tootmise kui ka ostmisega. Kehtestasime vastastikkuse põhimõtte, mis kehtib nii turgude avamise kui ka turulepääsu kohta, kuid peab ühtlasi paika õigusnormide ja järelevalve sisu puhul. Minu arvates on nimetatud elemendid olulised, sest käsitus Euroopa Liitu mittekuuluvast riigis, kes toodab kõnealuseid tooteid, pääsedes meie turule vaid põhjusel, et meilgi on juurdepääs tema turule (mis samahästi ei pruugi teenida Euroopa tarbijate huve), tundub ebareaalne või puhtteoreetiline ning ma ei saa sellega nõustuda.
Raportöör vihjas rohkem kui korra, et mõlemapoolsus rikub Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirju. Kuid lugupeetud volinik, lubage ma küsin: mida me siis tegime, kui tunnustasime USAga ekvivalentsuse põhimõtet? Just sellise lähenemissuuna palume teil ka siin võtta. Samuti vihjati, et säärane käsitus on ebareaalne, sest Euroopa Liit ei ole sisemiselt kooskõlas. Ent kui läbirääkimiste pidamine kolmandate riikidega ekvivalentsuse üle andis meile julgust luua ühtsed standardid juhtimise ja järelevalve jaoks Euroopa Liidus, kas see ei tähenda siis olulist edu?
Zsolt László Becsey
(HU) Tänan teid, proua juhataja, loodan, et teen lühidalt. Pärinedes Ida-Euroopa riigi elanikuna piirkonnast, mis on kapitali poolest vaene, ei vaimustu ma asjaolust, et kõik närivad ootusärevusest küüsi, soovides näha, mis saab riskifondidest või erakapitalist avatud investeerimisfondide laienedes, sest see ei mõjuta meie piirkonda veel ju sugugi ega vähemalt mitme hea aasta jooksulgi veel mitte. Ehk kogeme sellega seoses kinnisvarafonde inimlikust küljest. Kuid pean rõhutama neid aspekte, mida Ida-Euroopa riigi elanikuna auditilt ootan. Esiteks peaksime panku, mis väga tihti etendavad kõnealuses mehhanismis turustaja rolli ning teenivad sellega väga suuri summasid, siiski kontrollima, sest müügihind moodustab praegu 60% koguhinnast, ning rõhutan, et minu kodukohas saavad pangad sellest uskumatult suurt tulu. Kui suudame nimetatud valdkonnas midagi korda saata, astume sammu edasi.
Teiseks ei räägita finantsinstrumentide turgude direktiivis samuti kulude läbipaistvusele eriti kaasa, sest kui pangal on näiteks nii fondihaldur kui ka müüja, ei või me teada, mis toimub ettevõttesisestes tehingutes, ning on huvipakkuv, et isegi nimetatud ettevõttesisesed tehingud ei ole suutnud erinevaid müügihindu muuta.
Kolmandaks teevad mõned liikmesriigid suuri jõupingutusi või rakendavad sätteid, millega tegelikult ju tagavad selle, et varahaldur, fondihaldur ja nende juhatus saavad kahe jalaga maa peal seista. Minu kodumaal või meie riikides on väga palju võimekaid noori, kes suudavad juhtimist hea hinna eest ja kvaliteetselt korraldada, kui neil lubatakse seda teha, ning tunnen, et ümberpaigutamine teenib kõikide huve, lubades neil siseneda vabakaubandusse.
Lõpetuseks räägin tarbijakaitsest. Kinnitan, et koolitamine on väga oluline, kuid selle kõrval peame pöörama tähelepanu maksude küsimustele. Lihtsalt nii ei või olla, et kui tahan avatud investeerimisfonde mõnes muus riigis omada, satun kehvemasse olukorda, kui sama tegevust kodumaal rakendades. Tänan teid väga.
Gay Mitchell
Proua juhataja, tahaksin tänada hr Klinzi selle raporti eest. Euroopa fondide valdkond on viimastel aastatel kiiresti edasi liikunud ja avatud investeermisfondide direktiivist on selle juures palju abi olnud. Fondide valdkond on küll kiiresti kasvanud, aga selle potentsiaal on veelgi suurem. Potentsiaal on võimalik vabastada suurema majandusharusisese konkurentsi ja liikuvusega kogu Elis.
Tahaksin teha raporti kohta mõned märkused. Ma saan aru soovituse kasulikkusest laiendada UCITSi ulatust avatud kinnisvarafondidesse või riskifondide fondidesse investeerimiseks, aga sellega tuleks minu arvates tegeleda eraldi direktiivis või õigusloomevahendis. Samuti saan aru ettepanekute kasulikkusest tugevdada ELi erainvesteeringute korda ja nõustun, et kõlblike investorite määratlus on ülioluline. Oluline on märkida, et kuigi finantsinstrumentide turgude direktiivis ja prospektidirektiivis sisalduvad määratlused on heaks lähtepunktiks, võib esineda täiendavaid küsimusi, millega on samuti vaja tegeleda.
Investeerimispoliitika ja riskijuhtimisega seoses tahan parlamendile meelde tuletada, et kuigi Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee viib läbi kontrolli, kuidas UCITSi direktiivis riskijuhtimisprotsessile esitatud nõudeid liimesriikides rakendatakse, ei ole Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteel kavas nõudeid ühtlustada. Rohkem ühtlustatud lähenemise eesmärgil võiks uurida teatud põhivaldkondi, kus kasutatakse erinevaid meetodeid. Tagatud fondide seljatagust tuleks kindlustada kapitali adekvaatsuse nõuetega ja sellega tuleks tegeleda nii, et fonde võib nimetada tagatuks ainult juhul, kui neid toetab nõuetekohane tagatiskord. Mulle valmistavad muret üleskutsed depoopanga tegevusloa kehtestamiseks, mille tagajärjeks oleks depoopanga asutamine UCITSidega hõlmamata riigis. See tekitaks reguleerimistühimiku, sest UCITS ja selle depoopank alluksid eraldi seadusandlikele süsteemidele ja raskuste esinemisel UCITSidega võivad tekkida keerukad õiguslikud probleemid.
Tänan kolleegi selle raporti eest, mis on väga kasulik ja loodan, et volinik oskab vastata minu esitatud märkustele.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Proua juhataja, parlamendi raport näitas, et meie mõlema institutsioonide lähenemisviisid varahalduse valdkonnas edasiliikumisele on suurel määral kooskõlas. Tulevikus vastuvõetavad otsused peavad tuginema põhjalikele mõjuhinnangutele.
Mõlemad soovime tõhusaid turge, mis vastavad Euroopa fondide valdkonna ja Euroopa investorite vajadustele ja ootustele. Sellel suunas on tehtud olulisi jõupingutusi. Olulisemad pingutused seisavad veel ees. Oleme valmis lubadusi täitma, aga peaksime olema ettevaatlikud. Peame säilitama reformid ja UCITSi kaubamärgi maine. Peame varuma aega kõikide huvirühmade kaasamiseks ja konsulteerimiseks ja peame vältima tarbetuid sekkumisi, mis võivad turgu moonutada, kuid ei anna märkimisväärset kasu.
Ainult kõikide nimetatud tingimuste täitmisel võime olla kindlad, et meie otsused on väljakutsetele kohased. Ootame edasist koostööd meie institutsioonide vahel selles väga olulises valdkonnas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval, 13. detsembril 2007.
