Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0207/2010/variant 1). Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Esimene osa
Teema: Euroopa reitinguagentuuri loomine
Kas komisjon kavatseb teha ettepaneku luua Euroopa reitinguagentuur euroalasse kuuluvate riikide krediidivõimelisuse ja/või nende finantsasutuste hindamiseks?
Michel Barnier
Austatud juhataja! Tänan Georgios Papastamkost selle küsimuse eest, sest see puudutab valdkonda, mida ma oma praegusel ametikohal pean majanduse ja finantsturgude nõuetekohase toimimise seisukohast kindlasti esmatähtsaks.
Reitinguagentuuridel on ettevõtetes ja muide ka liikmesriikides valitseva olukorraga seotud riskide hindamisel eluliselt tähtis roll ning kriis on leebelt öeldes näidanud, et nende tegutsemismeetodid on põhjustanud ja põhjustavad probleeme, millel on mõnikord väga tõsised tagajärjed. Seepärast langetati G 20 kohtumisel raske ja üsna õige otsus seada sisse järelevalve ja uued juhtimiseeskirjad.
Austatud Euroopa Parlamendi liikmed! Tahaksin teile meelde tuletada, et kriisi ajal täitis komisjon väga kiiresti oma sellekohaseid kohustusi, kui seadis reitinguagentuuride tegevuse reguleerimise viimase kahe aasta üheks eeliseesmärgiks. 2009. aasta septembris, s.t aasta pärast Lehman Brothersi kokkuvarisemist, võeti reitinguagentuuride määrus Euroopa Parlamendi toetusel vastu. Tahaksin eriti esile tõsta teie raportööri Jean-Paul Gauzèsi tegevust nende agentuuride tegutsemismeetoditest tingitud ja finantskriisile oluliselt kaasa aidanud probleemide käsitlemisel.
Määrusega, millest ma räägin, kehtestati kõigile Euroopa Liidu territooriumil asutatud reitinguagentuuridele kohustuslik registreerimisnõue. Määrusega sätestati hulk rangeid nõudeid: esiteks nõuti võimaliku huvide konflikti välistamist, teiseks krediidireitingute ja kasutatavate meetodite läbivaatamist ja nende kvaliteedi parandamist ning viimaks reitinguagentuuride tegevuse läbipaistvuse tagamist.
Austatud Euroopa Parlamendi liikmed, ma olen kindel, et reitinguagentuuride kohta kehtivad uued eeskirjad, millest ma just kõnelesin, suurendavad kindlasti krediidireitingute andmise sõltumatust ja usaldusväärtust, muudavad krediidireitingutega seotud tegevuse läbipaistvamaks ning parandavad krediidireitingute, sealhulgas liikmesriikide - Euroopa Liidu riikide - laenudega ja ELi finantseerimisasutustega seotud krediidireitingute kvaliteeti. Selline on praegune olukord.
Härra Papastamkos, mis puudutab Euroopa avalik-õigusliku reitinguagentuuri loomist, millele te üles kutsusite, siis seda ideed hakatakse kaaluma arutelus, milles otsitakse võimalikke alternatiive reitinguagentuuride praegusele majandusmudelile, mis on tuntud kui emitent-maksab-mudel. Sellise idee mõju, eriti vastutuse mõttes, vajab hoolikat hindamist.
Härra Papastamkos, praegu on minu peamine eesmärk tagada, et 2009. aasta määrust õigesti rakendataks ja et praegune, reformitud süsteem tööle hakkaks. Samas ei välista ma Euroopa agentuuri loomise mõtet, mida te toetate. Seda kaaludes tuleb arvestada 2009. aasta määruse ja sellest reitinguagentuuridele tulenenud mõju hindamist. Pealegi on selline hindamine määruses ette nähtud ning komisjon peab esitama selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 2012. aasta detsembrit.
Ma saan kinnitada seda, et komisjon esitab varsti ettepaneku muuta reitinguagentuuride määrust eesmärgiga anda uuele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele täielikud volitused nende agentuuride järelevalveks. Seda nõudsite teie parlamendis määruse üle peetavate läbirääkimiste käigus ning riigipead ja valitsusjuhid jõudsid selle põhimõtte suhtes kokkuleppele. Seega teeme me selle muudatuse teoks. Ma olen veendunud, et uuele asutusele reitinguagentuuride järelevalve volituste andmine tugevdab ja parandab Euroopa Liidu käsutuses olevat õiguslikku raamistikku.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja! Tänan volinik Barnier'd vastuse eest ja tahaksin talle öelda, et olen seoses selle küsimusega alates 2006. aastast, s.t enne rahvusvahelise majanduskriisi puhkemist korduvalt parlamentaarset kontrolli rakendanud.
Minu arvates on siin kaks vastuolu. Eksisteerivad rahvusvahelised reitinguettevõtted, ent nende suhtes ei kohaldata rahvusvahelist järelevalvet. Teine vastuolu on see, et Euroopa-välised erahuvid ja -skeemid domineerivad Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide üle.
Austatud volinik, mulle meeldiks, kui Euroopa liiguks kiiremini edasi, ja ma kutsun üles sellele kaasa aitama. Ning viimaks tahaksin teada, milline on asukohariik ja kuidas jaguneb nende krediidiettevõtete käive?
Michel Barnier
Austatud juhataja! Lugupeetud härra Papastamkos, ma olen teie pikaajalisest pühendumusest teadlik ja seetõttu avaldan heameelt selle kahekõne üle, mida te minuga esimest korda alustasite, sest ma ise olen oma ametikohal töötanud kõigest mõne nädala.
Ma võtan arvesse olukorda parandavat uut määrust, mille vastuvõtmise ettepaneku tegi Barroso juhitud eelmine komisjoni koosseis. Mainisin reitinguagentuuridele kehtestatavaid uusi nõudeid ja rääkisin viimastest edusammudest, mida tehakse ettepanekuga - mille ma teie soovide kohaselt teile esitan - anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele järelevalveõigus.
Teil on õigus: see ei ole ainuke valdkond, kus võib praegu äärmiselt lõimunud ühisturu ja ühtse turu tingimustes näha, et on ettevõtteid, eriti finantsettevõtteid, mis ei kuulu enam ühele riigile. Härra Papastamkos, tahaksin teile meenutada, et pooltes Euroopa Liidu riikides kuulub 50% pangandusest teistest riikidest pärit äriühingutele.
Seega tegutseme me lõimunud turul, kus äriühingud on suures osas hargmaised, ent järelevalvet teostatakse endiselt riigi tasandil. Meie ülesanne on seega tagada lõimimine ja me oleme selle kohustuse täitmisele pühendunud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele antud uute volituste tõttu muutub teie toetatav rahvusvaheline või - ütleme pigem - Euroopa järelevalve vägagi reaalseks.
Mis puudutab teie riiki, mida see löök tabas, siis tuleb meil olla väga valvsad. Ma ei kiirusta juhtunu kohta järeldusi tegema. Peame olema valvsad iga kord, kui reitinguagentuurid langetavad liikmesriike puudutavaid otsuseid ning hindavad nende majandusolukorda ja riiklikku rolli. Miks? Sest praegu on tegelikult kaalul suveräänse riigi saatus ja tema võla maksumus ning lõppude lõpuks ka tema maksumaksjate olukord - nemad peavad minu arvates liiga sageli põhikoorma enda kanda võtma. Juhuslikult oli see teemaks ka ettepanekutes, mille ma laupäeval Madridis toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu tulevaste kriiside ennustamist, vältimist ja lahendamist käsitlenud kohtumisel esitasin: et maksumaksjad ei peaks alati põhikoormat kandma.
Olen vägagi teadlik reitinguagentuuride otsuste tagajärgedest ja mõjust, mida need otsused investorite käitumisele avaldavad. Seetõttu vajame me karme, nõudlikke õigusakte ning need agentuurid peavad kõik oma kohustused üle vaatama ja nad vajavad seejuures järelevalvet. Vastavalt ettepanekutele, mille ma aasta lõpus esitan, hakkavad nende üle järelevalvet teostama Euroopa ametiasutused.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Tänan suurepärase ülevaate eest. Asjaolu, et Euroopa reitinguagentuuri loomine muudab meid viimaks ometi USA eraagentuuridest sõltumatuks, teeb mind üsna optimistlikuks. Ent selles küsimuses huvitab mind lisaks Euroopa reitinguagentuuri asukohariigile ka see, milliseks kujuneb tema tegevus ja struktuur. Lõppude lõpuks on oluline, et selline organisatsioon ei oleks hambutu. Muidugi olen ma huvitatud ka menetluse eeldatavatest tulemustest ning tagajärgedest, mis kaasnevad sellega, kui euroala liikmesriigi krediidivõimet hinnatakse viletsaks.
Michel Barnier
Lugupeetud härra Obermayr! Georgios Papastamkos küsis minult, kas Euroopa reitinguagentuuri loomine, mida ta toetab, on võimalik. Kui ma tema mõttest õigesti aru sain, peaks see agentuur olema avalik-õiguslik.
Ma ei ole selles küsimuses seisukohta võtnud. Lisaksin, et komisjon ei plaaninud selles suunas liikuda, sest komisjoni ettepanek keskendus - Euroopa Parlamendi vastuvõetud määruse kaudu - praeguse eraagentuuride süsteemi reformile ning läbipaistvuse nõuete põhjalikule karmistamisele, et vältida huvide konflikte ja krediidireitingute aususega seotud probleeme. Praegu oleme me nii kaugel. Määrus on esitatud vastuvõtmiseks, see jõustub nii kiiresti kui võimalik, viivitamata - ma mainin seda möödaminnes -, ning seejärel viime oma kava lõpule, andes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele järelevalvevolitused.
Mis puudutab uue agentuuri loomist, mida Georgios Papastamkos nii väga toetab, siis ma ei välista seda. Ent meil on tõesti vaja aega, et hinnata, kuidas Euroopa reitinguagentuuri loomine ärimudelit muudaks. Ma pean seda mõtet huvitavaks, ent see vajab hoolikat analüüsi. Seega ei kavatse ma öelda, kes sellesse agentuuri kuuluksid või kuidas see töötaks, sest ma ei tea seda. Samuti tekiks küsimus ametiasutuste sekkumise kohta sellise agentuuri töösse. Ranged nõuded, eelkõige huvide konflikti puudutavad eeskirjad, mis kehtivad erakätesse kuuluvate reitinguagentuuride kohta, peaksid kehtima ka Euroopa avalik-õigusliku agentuuri kohta.
Need probleemid tekiksid siis, kui me võtaksime suuna uue, Euroopa avalik-õigusliku agentuuri loomise poole. Ausalt öeldes tuleb selleks, et antud küsimusega tõsiselt ja improviseerimata tegelda, meil esiteks varuda aega ja langetada vajalikud otsused teie poolt vastu võetud määrusega reformitud süsteemi rakendamiseks ning teiseks tuleb varuda aega, et iga küsimust, eeskätt neid küsimusi, mida ma just nimetasin, tõsiselt käsitleda.
Juhataja
Kodukorra järgi küsimusele ei vastata, kui küsimuse esitajat pole kohal. Ent arvestades praeguse täiskogu istungiga seotud erakorralisi asjaolusid, lahendame olukorra nii, et ma loen puuduvate parlamendiliikmete nimed ette ja nad saavad oma küsimustele kirjaliku vastuse. Nende küsimustega seotud arutelu aga istungil ei toimu.
Niisiis, puuduvad parlamendiliikmed, kes saavad kirjaliku vastuse, on küsimuste esitamise järjekorras Zigmantas Balčytis ja RadvilMorkūnaitė-Mikulėnienė.
Teine osa

Teema: tarbija valik ja nutitelefoni tehnoloogia
Nutitelefonide järjest suureneva populaarsuse tõttu on tekkinud uus tehnoloogia-, tarkvara- ja tarkvararakenduste turg. Mõned nutitelefonide ja arukate seadmete operaatorid panevad tarbijad sundseisu ja on loonud turu selliselt, et neil on täielik kontroll kasutaja kogemuste üle tarkvara, brauserite ja rakenduste osas. Sellistes tingimustes on tarbija valik piiratud. Kas komisjon kavatseb tegelda tarbija õiguste ja valikuvõimalustega kasvaval digitaalturul ja kas ta oskab öelda, kas nutitelefonide kasutajate tulevik peaks seisnema avatud operatsioonisüsteemides?
Joaquín Almunia
komisjoni asepresident. - Komisjon jälgib nutitelefonide ja asjaomaste turgudega seotud arengut tähelepanelikult. Nagu austatud parlamendiliige oma küsimuses märgib, luuakse mõnel juhul uusi turge.
Komisjon soovib igati tagada ELi üldiste konkurentsieeskirjade ja -põhimõtete täitmise, kuid võtab samal ajal arvesse dünaamilisi ja kiiresti muutuvaid turutingimusi. Nagu viimased juhtumid, näiteks Microsofti ja Inteliga seonduv on näidanud, võtab komisjon jõustamismeetmeid, tagamaks, et võrdsetel tingimustel konkurents võimaldaks tarbijatel vajaduse korral eri võimaluste vahel valida ning seega tehnilisest arengust ja uuendustest kasu saada. Sellega seoses tunnistab komisjon, et patenditud tehnoloogia on teise ja kolmanda põlvkonna mobiilsidetehnoloogia vallas toimunud Euroopa edusammude peamine põhjus, ent samal ajal on komisjon teadlik erakordsest tehnilisest arengust, mida tõukab tagant mittetulunduslik tehnoloogia.
Ehkki sektorile tuleb jätta õigus otsustada, millist konkreetset ärimudelit kasutada, ja turule tuleb jätta õigus valida võitja, rõhutab komisjon, et koostalitlusvõime on oluline, sest see edendab eri äriühingute loodud tehnoloogiliste lahenduste võrdsetel tingimustel konkurentsi ja aitab vältida kinnistamist. Seda arvesse võttes teeb komisjonile heameelt avatud spetsifikatsioonide kasutamine, mis võib takistada valitseva seisundi ebaõiglast ülekandmist naaberturgudele. Seda eesmärki täidavad avatud platvormid, mis lisaks tarkvarasüsteemidele võimaldavad luua konkurentsivõimelisi turge.
Liam Aylward
Ma tahaksin volinikku vastuse eest tänada. Muudan küsimust veidi. Hiljuti on ilmunud hulk uudiseid, mis puudutavad selle tehnoloogiaga kaasas käivat sisu tsensuuri mõistet. Võrguoperaatorid ja tarkvaratootjad keelduvad mõningate rakenduste edastamisest nende poliitilise sisu tõttu.
Mida saab komisjon teha, et tagada uue tehnoloogia kaudu teabele juurdepääsemise vallas suurem konkurents ja vältida sõnavabaduse õiguse rikkumist?
Joaquín Almunia
komisjoni asepresident. - Ma tean, et asjaolud, millele te oma teises küsimuses viitate, võivad turul konkurentsiprobleeme põhjustada.
Me jälgime seda probleemi pidevalt ja tähelepanelikult, ent ma ei saa kommenteerida konkreetseid juurdlusi, mida praegu läbi viiakse või kavandatakse. Kuid ma olen täiesti teadlik, et teie tõstatatud küsimused ja Euroopa Parlamendile tutvustatud probleemid on reaalsed. Minu ja konkurentsiameti ülesanne on olukorda jälgida ning vältida valitseva seisundi kujunemist, millega kaasneksid turu sulgemine, tõkked uutele turule sisenejatele ning kokkuvõttes probleemid tarbijate ja uut tehnoloogiat kasutavate inimeste jaoks, kes peaksid tehnoloogia arengust ja paremaks muutumisest võitma, mitte kaotama.
Paul Rübig
(DE) Austatud asepresident! Andmevahetust ja telefonsidet käsitlevas esimeses rändlusteenuse määruses kehtestasime me edastamiskohustuse, mis tähendab, et kõik Euroopa operaatorid peavad olema võimelised iga kliendini jõudma. Nüüd on järsku tekkimas probleemid, mis on tingitud asjaolust, et operaatorid eemaldavad need teenused võrkudest ega ole valmis vajalikku tuge pakkuma. Kas te peate selles küsimuses vajalikuks riikide reguleerivate asutuste meetmeid?
Franz Obermayr
(DE) Mul on hea meel, et komisjon tegeleb selle küsimusega konkurentsi vaatenurgast. Soovin küsida, kas Euroopa Kohus on sarnastes kohtuasjades otsuseid langetanud ja kas juurdepääsu sedalaadi piiramise korral oleks võimalik niisugustele kohtuasjadele viidata. Kas leidub nutitelefonide kasutajaid, kes on juba üritanud oma teenusepakkujate vastu kohtumenetlust algatada?
Joaquín Almunia
komisjoni asepresident. - Vastuseks küsimusele arvan, et me peaksime asjakohastel juhtudel kombineerima reguleerimist ja konkurentsivahendeid.
Mis puudutab mõningaid küsimustes ja teie sõnavõtus tõstatatud aspekte, siis on konkurentsivahendid olnud kasulikud ja on seda ka edaspidi, kuid ma ei välista, et komisjon võib asjakohasel juhul iga hetk kasutada oma regulatiivvolitusi. Me oleme seda varem teinud ja võime tulevikus uuesti teha.
Ma arvan, et parim lahendus on konkurentsi ja reguleerimise asjakohane kombineerimine mitte teineteist asendavate, vaid täiendavate vahenditena. Mis puudutab teie küsimust, austatud parlamendiliige, siis palun vabandust, aga ma pole advokaat ega tea eraisikute poolt kohtutele esitatud kaebustest midagi. Igal juhul saame me mõningast teavet ja mõnikord kaebusi ning iga kord, mil me peame reageerima, kui leiame, et saadud teave või komisjonile saadetud kaebused väärivad meie reageerimist - ning te olete meie vahendiga tutvunud -, me täpselt niimoodi teemegi.
Nagu ma oma eelmises vastuses ütlesin, selles valdkonnas, selles küsimuses ja seoses nende probleemidega on meil käimas mõned juurdlused, ent ma ei saa nendest avalikult rääkida, sest pean nende juurdluste iseloomu tõttu olema napisõnaline.
Juhataja
Nagu varem selgitatud, saab järgmine esitaja Georgios Toussas, kes ei viibi kohal, nagu ka Zbigniew Ziobro, oma küsimusele kirjaliku vastuse.

Teema: reitinguagentuuride tegevus
Päev pärast seda, kui Kreeka valitsus kiitis heaks kokkuhoiumeetmed, ähvardas reitinguagentuur Moody's alandada Kreeka viie suurima panga krediidireitingut.
Rahvusvahelise reitinguagentuuri hinnangul võib tööpuuduse kasv ja kasutatava sissetuleku kahanemine avaldada täiendavat survet Kreeka pangandussüsteemile, mida niigi rõhub tulususe ja varade vähenemine.
Arvestades, et seda tüüpi teadete avaldamine õhutab spekulatsioone, milline on komisjoni arvamus Kreeka pangandussüsteemi kohta?
Milliseid meetmeid kavatseb ta reitinguagentuuride nn tegevuse suhtes võtta?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Kreeka finantskriis ei tekkinud pangandussektoris, vaid avalikus sektoris. Samas on pangandussektor muutunud haavatavamaks, sest pangad hoiavad Kreeka valitsuste võlakirju ja mis veel olulisem, majanduskasvu väljavaated on kasinad.
Komisjon võtab Kreeka majandus- ja finantssüsteemi analüüsides arvesse mitut teabeallikat, sealhulgas reitinguagentuure. Sellega seoses jälgib komisjon tähelepanelikult Kreeka võimude poolt 2010. aasta eelarve-eesmärkide saavutamiseks 3. märtsil 2010 välja kuulutatud ja Kreeka parlamendis 5. märtsil 2010 vastu võetud täiendavate eelarvemeetmete rakendamist.
Komisjon jälgib Kreeka pangandussektoris toimuvat hoolikalt. Umbes 8% pankade varadest moodustavad valitsuse võlakirjad või laenud, ehkki valitsuse ja mittetoimivate laenude osakaal ei ületa prognooside kohaselt majanduse nõrkuse tõttu 2010. aastal kaheksa protsendi piiri.
Lisaks sõltuvad Kreeka pangad lühiajalise rahastamise osas suuresti EKP refinantseerimistehingutest, sest nad on rahvusvahelistest rahaturgudest ära lõigatud. Komisjon täidab oma kohustust tagada euroala ja kogu ELi makrorahanduslik stabiilsus. Kreeka kriis mõjutab teiste ELi riikide panku peamiselt valitsuste võlakirjade hoidmise tõttu, kusjuures enim mõjutatud on Prantsusmaa ja Saksamaa.
Ehkki see mõju ei ole SKT mõttes väga suur, on see tõenäoliselt märkimisväärsem üksikute pankade bilansi seisukohast. Samas koosneb umbes 10% Kreeka pankade bilansist investeeringutest Lõuna- ja Ida-Euroopasse, mis viitab veel ühele mõju ülekandumise kanalile.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja, ma tänan volinikku vastuse eest. Kreeka pankadega on ilmselgelt probleeme. Kreeka avalik sektor, mis ei tee kahjuks samme reaalmajanduse poole, on tekitanud likviidsuse. Ent ma tahaksin teie tähelepanu juhtida sellele, et iga kord, kui Kreeka kuulutab välja teatud meetmed või teatud laenuvormid, ilmuvad kohale need kuulsad reitinguagentuurid ning vähendavad Kreeka riigi ja Kreeka pankade krediidireitingut.
Selline roll on kurb. Ma ei soovi varasemat mõttevahetust korrata. Need reitinguagentuurid on USA eraettevõtted ja täiesti ebausaldusväärsed. Ma pean vastuvõetamatuks, et Euroopa Keskpank ja Euroopa institutsioonid neid isegi praegu oluliseks peavad. Tekkiv küsimus ja juba varem kuuldud vastus on järgmine: hästi, 2013. aastal võidakse probleem lahendada. Kas Euroopa Liit ja institutsioonid võiksid juba praegu lõpetada nende agentuuride reitingute arvessevõtmise?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Nagu ma äsja ütlesin, võtab komisjon analüüsimisel lisaks reitinguagentuuridele arvesse ka enda analüüse. Euroopa Komisjon jälgib Kreeka avalikus ja pangandussektoris toimuvat väga tähelepanelikult, nii et me teeme oma järeldused ise ja esitame nõukogule nendest järeldustest lähtuvad ettepanekud. Muidugi on siin veel üks küsimus, mis puudutab reitinguagentuuride tegevust. Need on eraettevõtted, mis on finantsturgudel väga mõjukad, ent see ei kuulu mõistagi Euroopa Komisjoni pädevusse.
Morten Messerschmidt
(DA) Austatud juhataja! Me kõik oleme väga huvitatud sellest, kuidas aidata kaasa finantskriisi põhjustatud probleemide lahendamisele. Austatud volinik! Ma märkasin, et te andsite ühel päeval meedias mõista, et tulevikus peaksid liikmesriigid esitama komisjonile oma riigieelarve projektid enne, kui neid riikide parlamentides arutatakse ja vastu võetakse. Paluksin teil üksikasjalikumalt selgitada, kuidas antakse komisjonile tulevikus võimalus kommenteerida liikmesriikide eelarve projekte enne, kui nende riikide parlamendid seda teha saavad. See kõlab vägagi huvitavalt ja ma tahaksin sellest rohkem kuulda.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, suur tänu vastuse eest. Kuulasin väga tähelepanelikult teavet, mida te meile andsite, ja teie selgitusi komisjoni seisukoha asjus.
Ma üritan teha kokkuvõtte. Kui lähitulevikus seisavad mõne teise euroala riigi ees samasugused probleemid reitinguagentuuride ja turgude survega, siis kas me läheme mööda sama äraproovitud rada? Kas me lähtume põhimõttest "ootame ja vaatame”? Kas me eeldame, et senise lähenemise abil Kreeka probleemile lahendame kõik euroala struktuursed probleemid, mis võivad mingil hetkel muret põhjustada teistele liikmesriikidele?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Meenutaksin kõigepealt, et kuna volinik Rehn haigestus, vastan ma neile küsimustele tema asemel, nii et see ei kuulu konkreetselt minu vastutusalasse. Ent ma võin riigieelarvet puudutavate küsimuste kohta öelda, et me arutasime möödunud nädalal kolleegiumis esimest korda, milliseid meetmeid tuleks edasise järelevalve jaoks võtta. See on muidugi üks küsimusi, mida tulevikus käsitletakse, ent praegu on selge, et selle kohta pole otsust langetatud. On toimunud üksnes arutelu, et tagada kõnealuse küsimuse asjakohane arutamine kolleegiumis, ja pädev volinik esitab varsti ettepanekud. Siis saate te seda loomulikult temaga otse arutada.
Mis puudutab teist küsimust, siis pole komisjonil põhjust Kreekat ja ükskõik millist muud liikmesriiki erinevalt kohelda, nii et ma loodan, et neid küsimusi meile enam ei esitata. Kui seda tehakse, on meie seisukoht täpselt samasugune.
Teema: ELi lairibaühenduse strateegia
Kas komisjon võiks selgitada, milliseid meetmeid kavatseb ta võtta, et edendada juurdepääsu kiirele internetiühendusele Euroopa Liidus, eriti maapiirkondades?
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Kiiresti uue digitaalajastu poole liikuvas maailmas peab Euroopal olemas olema tipptasemel lairiba-infrastruktuur, mis tõepoolest tõukab tagant tulevast majanduskasvu. 2009. aasta märtsis määras nõukogu kindlaks soovitusliku eesmärgi saavutada 2013. aastaks sajaprotsendiline kaetus. ELi 2020. aasta strateegia astub veel ühe sammu edasi ning seab eesmärgiks tagada 2020. aastaks kõigile eurooplastele, sealhulgas maapiirkondade elanikele lairibaühendus kiirusega 30 megabitti sekundis ja pooltele kõigist internetiga ühendatud majapidamistest 100 megabitti sekundis.
Euroopa digitaalses tegevuskavas, mis on üks ELi 2020. aasta strateegia seitsmest suurprojektist, on sätestatud strateegia kiire internetiühenduse edendamiseks Euroopas ja see tegevuskava võetakse peagi vastu. Tegevuskava järel koostatakse kolm lairibaühendust käsitlevat dokumenti: esiteks lairibaühenduse teatis, milles kirjeldatakse lairibaühenduse tegevuskava elluviimist, teiseks soovitus järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu kohta, mille eesmärk on töötada välja alus kiire internetiühendusega seotud investeeringute edendamiseks, ja kolmandaks esimene raadiospektripoliitika programm, mis paneb aluse komisjoni strateegiale traadita lairibaühenduse jaoks vajaliku raadiospektri tagamiseks.
Digitaalses tegevuskavas kirjeldatud meetmed kiire lairibaühenduse edendamiseks hõlmavad lisaks komisjoni võetud kohustusele ka soovitusi liikmesriikidele. Need soovitused puudutavad riiklike lairibastrateegiate arendamist, mis kätkeb erainvesteeringute edendamist linnaplaneerimise eeskirjade, infrastruktuuri kaardistamise ja avalikult kasutatavate ühendusteede puhastamise kaudu. Sellise tegevuse abil saavad liikmesriigid investeeringukulusid tublisti vähendada ja investeeringud tulemuslikumaks muuta. Samuti puudutavad need soovitused rahastamislünga täitmist, milleks kasutatakse olemasolevaid struktuurifonde täiel määral ära kiire lairibaühenduse rahastamiseks ja juhul, kui erasektori poolseks rahastamiseks puuduvad stiimulid, rakendatakse otsest avalik-õiguslikku rahastamist.
Komisjon kaalub omalt poolt kõiki võimalusi suurendada era- ja avaliku sektori investeeringuid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrku, et kokkulepitud eesmärgid täita. Üks võimalik lahendus, mis võiks aidata lõhet vajaduste ja turujõudude investeeringuteks valmisoleku vahel kahandada, on finantskorraldus.
Liam Aylward
esitaja asendaja. - Nagu te märkisite, elame me üha digitaalsemas maailmas, kus suur osa meie igapäevasest tegevusest toimub internetis. Ent minu arvates on teistest maha jäänud üks inimrühm, nimelt vanemad kodanikud, kelle juurdepääs internetile on piiratud või puudub üldse. Kuidas saaksime vältida nende kõrvalejäämist ühiskonnast ja mida saaksime nende aitamiseks teha?
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Mitte ainult komisjon, vaid ka nõukogu tegi targa otsuse seada soovituslikuks eesmärgiks saavutada 2013. aastaks sajaprotsendiline kaetus. 100% on 100%, nii et see peaks hõlmama kõiki inimrühmi.
Malcolm Harbour
Mul on Brian Crowley küsimuse üle väga hea meel ja mulle pakub tõepoolest huvi, et Iirimaal on toodud turule uus traadita lairibaühendus, mis pakub maapiirkondades esimese põlvkonna juurdepääsuvõrku. Minu arvates on see põnev ettevõtmine.
Minu küsimus puudutab üht konkreetset probleemi, mis on minu töö käigus esile kerkinud - nimelt lairibaühendusega seotud kohalikele algatustele riigiabi andmise kriteeriume. Ma tean kohalikke võime, kes püüavad riigivõimuga nõudluse suurendamiseks koostööd teha, et investorite tegevust tasuvamaks muuta.
Nähtavasti aga loetakse seda mõnel juhul riigiabi kriteeriumide rikkumiseks. Niisiis tahaksin küsida, kas asepresidendi talitused võiksid mõnda neist kogukondlikest projektidest toetada, andes riigiabi kriteeriumide kohta selgeid suuniseid, et edendada selliseid avaliku ja erasektori partnerlussuhteid, mis, nagu ma nõustun, on üldise lairibaühenduse saavutamiseks hädavajalikud.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud volinik! Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt eraldatakse lairiba-infrastruktuuri kuni sajaprotsendiliseks tagamiseks ühe miljardi euro suurune summa. Arvestades selle infrastruktuuri rajamise olulisust, tahaksin küsida, millises staadiumis see projekt on.
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Olen esimese küsimuse eest tänulik, sest lairibaühendus ei piirdu tõepoolest üksnes fiiberoptiliste kaablitega, vaid kätkeb ka traadita ühendust, satelliitühendust ja muud. Nii et kui ma austatud parlamendiliikme küsimusele vastates viitan sajaprotsendilisele kaetusele, siis ei ütle ma sellega, millist meetodit probleemi lahendamiseks kasutatakse.
Ent mis puudutab Iirimaad ja selle riigi investeeringute taset, siis olen ma üsna optimistlik. Kui tekkis võimalus kasutada struktuurifonde, keskendudes eeskätt sedalaadi probleemide lahendamisele ja sellesse investeerimisele, kasutas Iirimaa seda võimalust kõige rohkem ära. Struktuurifondide kasutamise määr oli veidi alla 50%. Võrdlus teiste liikmesriikidega tegi mind ärevaks, sest mõnikord kasutati ära kolmandik või ei kasutatud seda võimalust üldse. Sedalaadi infrastruktuuri investeerimine tähendab tõepoolest töötamist tuleviku nimel, majanduse taastumise ja töökohtade loomise nimel.
Ent mõnikord keskendun ma positiivsele ja võtan arvesse ka oma minevikukogemust. Oma eelmises ametis oli mul voli riigiabi eeskirju läbi vaadata. Üks neist läbivaadatud riigiabi eeskirjadest oli muu hulgas seotud lairibaühendusega. Läbivaatamisel andsime rohkem suuniseid selle kohta, kuidas, millal ja mil viisil seda küsimust võiks lahendada.
Muide, koos Euroopa Investeerimispangaga uuritakse võimalusi kasutada nende vahendeid ja toetada tsiviilehituse rahastamist. Ma arvan, et tänu riigiabi eeskirjade hiljutisele läbivaatamisele on praegu üsna selge, mis on võimalik ja mis ei ole vastuvõetav. Te võite Joaquín Almunia ametnikelt alati suuniseid paluda, nii et ebakindluse korral ärge kõhelge seda tegemast.
Kokkuvõttes peame endale teadvustama, et sellistes küsimustes on palju abi avaliku ja erasektori partnerlusest. Muidugi sõltub see liikmesriigist ja sellest, mis kaalul on, ent kokkuvõttes arvan, et sajaprotsendilise kaetusega - ma kordan iseennast - töötame me suurepärase eesmärgi nimel, kui rääkida 50%st. Ma tean, mis on 100 megabaiti, ent mida võin ma kujutleda? Üks silmapilk võtab vähem kui 100 megabaiti, nii et me räägime tohutust sammust edasi. Niisiis viiakse lairibaga seotud meetmed ja see, mis meid käesolevas arutelus huvitab, tõesti kavakohaselt ellu enne 2011. aastat.
Teema: Ühendkuningriik, Rootsi ja euro
Kuidas hindab komisjon riske, mis tulenevad ELile ühtse majandusruumina sellest, et mõned liikmesriigid, nagu Ühendkuningriik ja Rootsi, ei ole ikka veel eurot kasutusele võtnud? Milliseid meetmeid ja algatusi kavatseb komisjon uuel ametiajal selles küsimuses võtta?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Euro kasutuselevõtmisega kaasnevad majanduslikud eelised puudutavad nii euroalaga liituvaid liikmesriike kui ka tervet euroala. Seda teemat käsitlevat üksikasjalikku analüüsi ja argumente võib leida näiteks komisjoni 2008. aasta teatisest "EMU@10”.
Aluslepingute kohaselt on kõik ELi liikmesriigid kohustatud euroalaga liituma, kui nad täidavad vajalikud tingimused. Ent Taani ja Ühendkuningriik leppisid kokku erandisättes, mis võimaldab neil euroalalt välja jääda.
Kui Taani ja Ühendkuningriik otsustavad esitada taotluse euroalaga liitumiseks, läbivad nad samasuguse lähenemiskriteeriumide täitmise hindamise nagu kõik teised kandidaadid, nii nagu toimus euroalaga juba liitunud liikmesriikide puhul. Komisjon toetaks nende ettevalmistusi, sealhulgas tegelikuks sularahavahetuseks tehtavaid ettevalmistusi igati.
Rootsi kohta erandisäte ei kehti. Praegu ei täida Rootsi kõiki euro kasutuselevõtmise kriteeriume. Muu hulgas ei osale Rootsi vahetuskursimehhanismis ja mõned Rootsi keskpanka puudutavate õigusaktide osad tuleks muuta euroala liikmesusega kokkusobivaks. Sellest hoolimata leiab komisjon, et liikmesriigid, kes ei täida praegu kõiki euroalaga ühinemiseks vajalikke lähenemiskriteeriume, peaksid tegema jõupingutusi nende tingimuste täitmiseks.
Bernd Posselt
(DE) Austatud volinik, tahaksin esitada kaks lisaküsimust. Esiteks, kas komisjon püüab julgustada Rootsit kohustusi täitma? Rootsil on aluslepingute järgi kohustus, mida ei saa meelevaldselt tõlgendada.
Teiseks, mis on toimumas seoses Eestiga? Kas te arvate, et Eesti saab lähitulevikus, võib-olla isegi sel aastal euroala liikmeks?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Nagu ma õigesti märkisin, ei täida Rootsi teatud kriteeriume. Ma nimetasin kaht kriteeriumi: Rootsi ei osale vahetuskursimehhanismis ja mõned Rootsi keskpanka käsitlevate õigusaktide osad tuleks muuta euroala liikmesusega kokkusobivaks. Ütleme nii, et minu meelest on neid kriteeriume võimalik täita. Need ei ole majanduslikud kriteeriumid, mis puudutaksid võlakoormust või eelarvepuudujääki. Seda, kas komisjon kavatseb selles vallas meetmeid võtta, peate te küsima pädevalt volinikult Olli Rehnilt, kes on praegu kahjuks haige.
Mis puudutab Eestit, siis minu teada on lähenemiskriteeriume puudutav raport alles koostamisel ja komisjon ei ole selles küsimuses lõplikku seisukohta võtnud.
Teema: koondamislaine kandumine erasektorisse
4. märtsil 2009. aastal teatas komisjoni esindaja Amadeu Altafaj, et Kreeka avaliku sektori töötajate koondamistele järgnevad tõenäoliselt sarnased koondamised erasektoris.
Majanduslikust vaatenurgast süvendaks see majanduslangust veelgi, kuna sellega kaasneb sisenõudluse ja -tarbimise järsk vähenemine. Sellise seose otseseks tagajärjeks on riigi tulude vähenemine. Kas komisjon võiks öelda, miks ta arvab, et ostujõu vähenemine aitab Kreeka kriisist välja? Mis on sellise optimismi alus? Isegi ilma majandusalaste eriteadmisteta võib kindlalt väita, et ostujõu vähenemine tähendab seda, et riik langeb veelgi sügavamasse kriisi.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Näitajate põhjal ilmneb, et viimase kümne aasta jooksul on Kreekas palga ja tootlikkuse arengus valitsenud ebakõla. See on põhjustanud konkurentsivõime languse, mida peegeldab püsiv jooksevkonto puudujääk ja ekspordituru osakaalu vähenemine. On leitud, et oluliseks teguriks, mis põhjustas Kreeka palkade ülemäärase tõusu ning sellest tuleneva lõhe riigi ja tema peamiste kaubanduspartnerite ühiku tööjõukulude vahel, oli tööturu jäikus ja palgakujundus.
Viimastel aastatel on majanduskasvu toetanud peamiselt sisenõudlus, mida toitis üldiste valitsemiskulude ja majapidamiste sissetulekute hoogne kasv. Eraisikute lõpptarbimiskulutused inimese kohta suurenesid viimase kümne aasta jooksul rohkem kui 80%. Selline mudel ei olnud ilmselgelt jätkusuutlik ning tõi kaasa märkimisväärse eelarvepuudujäägi, mis väljendus valitsemissektori eelarve suures puudujäägis ja põhivõla kasvus, suurenevates intressimaksetes ning makromajanduslikus, s.t suures jooksevkonto puudujäägis ja sissetulekute tasakaalustamatusest tulenevas välisvõla väljavoolus.
Valitsuse kasvanud rahastamisvajadustega kaasnes see, et avalik sektor neelas suure osa olemasolevatest rahalistest vahenditest, jättes erasektori seega neist ilma ja mõjutades negatiivselt majanduskasvu väljavaateid. Seega on Kreeka majanduse tugevdamiseks, konkurentsivõime taastamiseks ja eelarve konsolideerimiseks tingimata vaja kõigis sektorites palku piirata, kusjuures avaliku sektori palgakärped on tähtis märguanne erasektorile, ja samuti on vaja eelarvepoliitika karmistamise meetmeid.
Komisjon teab, et eelarvepoliitika karmistamise meetmed ja palkade piiramine võivad nõudlust lühiajaliselt kahjustada. Kuid Kreeka praegust olukorda arvestades on need meetmed vajalikud turu usalduse taastamiseks ja pikas plaanis Kreeka majanduse jätkusuutlikumale arengumudelile aluse panemiseks.
Kreeka on võtnud vastu kaugeleulatuva programmi, et puudujääki parandada ning avalikku haldust ja majandust reformida. Kreeka võetud konsolideerimismeetmed on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja turu usalduse parandamiseks olulised ning komisjon, eurorühm, Euroopa Keskpank ja Rahvusvaheline Valuutafond on neid kindlalt tunnustanud.
Stabiilsusprogrammis ning 2010. aasta veebruaris ja märtsis välja kuulutatud pakettides sisalduvad julged meetmed ei hõlma üksnes kavandatavaid palgakärpeid riigiametnikele makstavate toetuste ning lihavõtte-, suve- ja jõulupreemiate vähendamise kaudu, vaid ka meetmeid maksukogumise mehhanismi parandamiseks, maksubaasi laiendamiseks ja maksukohustuse täitmise suurendamiseks.
9. märtsil 2010. aastal vastu võetud teatises nentis komisjon, et Kreeka täidab nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsust ja kättesaadava teabe põhjal tunduvad Kreeka ametiasutuste poolt 3. märtsil välja kuulutatud eelarvemeetmed piisavad, et 2010. aasta eelarve-eesmärgid saavutada.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja, austatud volinik! Kreeka riiklik statistikaamet ütles oma viimases - ma arvan, et tänases - teadaandes, et Kreekas on tööpuudus tõusnud 11,3%ni ja töötutest ligi pooled (45%) on kuni 34aastased. Kõige tootlikumas, 25-34aastaste vanuserühmas on töötus 14,6%. Tahaksin ühtlasi tähelepanu juhtida asjaolule, et selle Kreeka noorte põlvkonna palgad on ülimalt madalad ja jäävad selgelt alla Euroopa keskmise. Neid nimetatakse Kreekas 700 euro põlvkonnaks ja meile valmistab muret kartus, et palgad langevad veelgi.
Niisiis arvan ma, et selliste üldistuste tegemisel tuleb olla väga ettevaatlik, eriti praeguses keerulises tööpuuduse olukorras, sest nagu te mõistate, on Kreeka ühiskond mures. Kas te arvate, et ajal, mil Kreekas on nii suur tööpuudus ja kõik need probleemid, suudame me uute palgakärbete ja koondamistega majanduskasvu taastada?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Mõistagi valmistab tööpuudus Kreekas, ja mitte ainult Kreekas, vaid ka ülejäänud Euroopa Liidus meile suurt muret. Teisest küljest on ka üsna oluline, et majanduslikest põhitõdedest kinni peetaks. Kui teatud ajavahemiku jooksul suurenevad palgad kiiremini kui tootlikkus, siis on see probleem, ja põhimõtteliselt just see Kreekas juhtuski. Ma saan aru, et tegu on tohutu probleemiga, eriti noorte jaoks, ja me jälgime olukorda pingsalt. Ent ühtlasi arvame, et esmatähtis on Euroopa rahaliidu liikme rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja! Minu küsimus puudutab kolleegi küsimuse ajendiks olnud põhimõtet.
Tema sõnul soovitas volinik Rehni esindaja Kreeka erasektoris palgakärpeid teha. Austatud volinik, küsimus on järgmine: mis õigus on komisjoni järelevalveametnikel, komisjoni kõneisikutel ning võib-olla ka volinikel teha avaldusi, soovitusi, prognoose ja surveavaldusi selle kohta, mida Kreeka peaks tegema ühenduse poliitikaga mitteseotud valdkondades, näiteks seoses palkade, pensionide, avaliku halduse ja tervishoiuga? Kes annab õiguse selliseid avaldusi teha ning millisest allikast tuleneb pädevus niisuguseid küsimusi esitada ja Kreeka majandusele selliseid meetmeid taotleda ja soovitada?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Me ei nõua kindlasti, et erasektoris tööhõivet vähendataks, ent finants- ja majanduskriisi tulemusena ei näe me tööpuuduse kasvu mitte ainult Kreekas, vaid suuremas osas Euroopa Liidus.
Me tahame öelda, et kui me soovime, et Kreeka majandus oleks pikemas plaanis jätkusuutlik, tuleb Kreeka majandust parandada. Samuti peaksime hoidma majandus- ja rahaliitu, millel on kogu Euroopa majanduse jaoks hindamatu väärtus. Me tahame öelda seda ja kindlasti ei väida me, et tööpuudus peaks suurenema. Kahjuks on tegu teatud aja jooksul ellu viidud poliitika tagajärjega.
Teema: pädevuskonflikt liikmesriikide ja ELi vahel seoses lepingutega, mis on sõlmitud Rahvusvahelise Valuutafondiga
Komisjon on seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abikõlblikkusega muutnud muu hulgas ajutiselt riigiabi eeskirju ja viinud sisse olulisi lihtsustusi, et takistada kriisi laienemist (Euroopa majanduse elavdamise kava). Ungari on viimasel ajal oma majanduspoliitika tõttu sattunud eriti tõsisesse finantskriisi. Rahvusvahelise Valuutafondiga ligikaudu 20 miljardi euro suuruse summa kohta sõlmitud lepingu tõttu on Ungari sunnitud tegutsema vastuolus enda kui ELi liikmesriigi jaoks esmatähtsate ja aluslepingutes sätestatud väärtustega, nimelt kõrge tööhõive ja ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade kaitse. Seetõttu tekivad järgmised küsimused: kas selline kokkulepe on seaduslik? Kes kannab vastutust, kui ühes ELi liikmesriigis kokkuleppe tulemusel ühe rahvusvahelise, Euroopa Liiduga mitte mingil moel seotud organisatsiooniga tööhõive olukord järsult halveneb ja see puudutab ka puuetega inimeste tööhõive edendamist?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Kui üleilmne finantskriis 2008. aasta sügisel Ungarit iseäranis rängalt tabas, otsustasid komisjon ja nõukogu väga kiiresti toetada Ungarit ELi suure abipaketiga, mis ulatus 6,5 miljardi euroni. See tähendas enam kui poolt sel ajal euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele kättesaadavatest vahenditest ning moodustas koos IMFilt ja Maailmapangalt saadud laenudega 20 miljardi euro suuruse summa.
Tahaksin rõhutada, et ilma sellise abita oleks Ungari majandust tabanud märksa suurem segadus kui eelmisel aastal täheldatud 6% suurune majanduslangus ja käesoleval aastal oodatav stabiliseerumine. Võttes lisaks arvesse, et valitsus oli kaotanud juurdepääsu rahaturgudele, oleks toetuse puudumine tähendanud veelgi rangemat eelarvepoliitikat, kui kokkuhoiukavas ette nähti, ja kulusid oleks tulnud karmimalt piirata. Majanduslanguse ulatuse piiramisega, tööpuuduse järsema kasvu vältimisega ja eelarvepuudujäägi rahastamise toetamisega on see rahvusvaheline abi otseselt aidanud kahandada kriisi sotsiaalseid tagajärgi, sealhulgas ühiskonna haavatavate rühmade jaoks.
Muidugi oli selleks, et tagada majandusprogrammi usaldusväärsus ning veenda investoreid, et Ungari saavutab taas usaldusväärse riigi rahanduse ja jätkusuutliku majanduskasvu, oluline, et valitsus rakendaks majandusstrateegiat, mis hõlmab rahandusliku konsolideerimise meetmeid. Lähimuspõhimõtte kohaselt vastutavad sotsiaalpoliitiliste meetmete väljatöötamise ja rakendamise eest liikmesriigid. Sellele vaatamata toetati abipaketiga meetmeid, mida valitsus võttis eelarvesäästudeks, kulutuste paremaks suunamiseks ning muu hulgas ka vaeste ja väikese sissetulekuga inimeste abistamiseks.
Kinga Gál
esitaja asendaja. - (HU) Aitäh vastuse eest! Tahaksin kolleeg Kósa nimel ühe märkuse lisada. Lõppude lõpuks oli see, et Ungari ei saanud Euroopa majanduse elavdamise kavaga pakutud mitme miljardi euro suurust stiimulipaketti kasutada, tingitud just asjaolust, et need eeskirjad ei võimaldanud suuremamahulist majanduslikku stiimulit, ja sellega kaasnes tööhõive edasine vähenemine. Muu hulgas ei olnud võimalik toetada puuetega inimeste tööhõivet ja seega on siin veider vastuolu. Tahaksin teada teie arvamust.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - See komisjoni teema ei kuulu minu vastutusalasse, ent mulle näib, et austatud parlamendiliige viitab saja miljardi euro suurusele abipaketile, mida aga rahastasid liikmesriigid ise, ja liikmesriikidele anti luba selle kasutamiseks. Seda raha ei antud liikmesriikide käsutusse. Need sada miljardit eurot olid liikmesriikide eelarvete deebetipoolel.
Ungari puhul aga anti riigi käsutusse 20 miljardi euro suurune täiendav abipakett, sest see oli vajalik. Teiste riikide majanduses ei ole niimoodi tehtud. Liikmesriikidele anti volitus võtta meetmeid, mis võimaldaksid neil kriisiga toime tulla, ent ühtki väljamakset neile tegelikult ei tehtud.
Nikolaos Chountis
(EL) Tänan, juhataja! Austatud volinik, teie vastuses ei kajastu minu arvates küsimuse ajendiks olnud probleem ja sellega seotud spekulatsioonid. Arvestades Kreekas valitsevat olukorda, tahaksin küsida, kas teile teeb muret Rahvusvahelise Valuutafondi kui liiduvälise organisatsiooni sekkumine Euroopa Liidu siseasjadesse. Võiks öelda, et Rahvusvahelise Valuutafondi sekkumine on kõikjal tähendanud hävingu külvamist. Küsimus on järgmine: kas komisjonile teeb muret, miks Rahvusvaheline Valuutafond Euroopa Liidu siseasjadesse sekkus, ning millises lepingus ja artiklis on sätestatud Rahvusvahelise Valuutafondi osalemine Euroopa Liidu menetlustes? Miks ei kasuta komisjon Kreeka puhul Euroopa lahendust, nagu aluslepingu artikli 122 lõikes 2 on ette nähtud?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Väga lühidalt vastates: kui IMF peaks Kreeka asjadesse sekkuma, siis toimub see mõistagi Kreeka palvel. Ühepoolset sekkumist ei tule ning nagu austatud parlamendiliige teab, on liikmesriikide ning majandus- ja rahaliidu liikmete vahel Euroopa leping, milles on ette nähtud Euroopa Liidu liikmesriikide ja IMFi koostöö. Ent selline asi saab toimuda vaid liikmesriigi, antud juhul Kreeka palvel ja minu arusaamise kohaselt selle üle praegu arutatakse.
Teema: Küprose eelarvedefitsiit
Majanduskriis annab tugevalt tunda kogu maailmas, eriti euroala riikides.
Kas komisjonil on andmeid Küprose eelarvedefitsiidi ja teiste majandusnäitajate kohta?
Kas Küprose majanduse arengusuunad ja majandusnäitajad laiemalt annavad põhjust muretsemiseks? Kas komisjon on seisukohal, et seoses Küprose finantsolukorraga tuleks võtta meetmeid? Kui jah, siis missuguseid meetmeid ja milliseks ajavahemikuks?
Kas on toimunud arvamuste vahetusi ja kas Küprose valitsusele on edastatud ELi, eeskätt komisjoni seisukohad ja soovitused?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kas ma tohiksin teilt paluda selle arutelu lõpetamist? Ma asendan Olli Rehni ja tavaliselt lõpeb infotund kell 20. Mul on teisi kohustusi, nii et ma ei saa siia jääda. See on mulle tõsine probleem. Mul pole aega ja ma ei saa siia jääda.
Gay Mitchell
Ma sõitsin Euroopa Liidu teisest osast suurte raskustega siia ja mind ei rahulda voliniku vastus, et tal pole aega. Kui teil pole aega, siis minge kohe minema. Ma olen Euroopa Parlamendi liige, kelle küsimus ootab praegu vastust. Ka minul on palju kohustusi. Ma olen siin väga kaua oma küsimuse järjekorda oodanud, samal ajal kui vastati kõikvõimalikele lisaküsimustele. Oleks viisakas, kui minu küsimusele parlamendis vastataks. Ma leian, et teist on väga ülbe öelda, et teil pole aega.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Selle otsuse langetamine on juhataja pädevuses. Ning et asi oleks selge, siis olgu öeldud, et ma ei vasta praegu küsimustele, mis on esitatud mulle, vaid Olli Rehnile. Olli Rehn ei saa siin viibida, sest ta on haige. Te peate seda juhatajale ütlema. Ma austan Euroopa Parlamendi istungi juhataja autoriteeti. Mina seda ei otsusta.
Juhataja
Teil on õigus probleemile tähelepanu juhtida. Te asendate volinik Rehni ja sellest on küsimuste olulisust arvestades muidugi kahju. Ent päevakorra kohaselt lõpeb infotund kell 20.30. Asjaolusid arvesse võttes - kuigi ma ei saa teid selle tooli külge kinni siduda - võin ma teile öelda, et teilt kui kahetsusväärsel viisil volinik Rehni asendaja rolli sattunud külaliselt oodatakse vastuseid kõigile talle mõeldud küsimustele.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Minu arusaamist mööda pidi infotund kestma kella 20ni, aga nagu ma juba ütlesin, olete teie juhataja ning teie otsustate, mida ma tegema peaksin, nii et ma jätkan.
Viimane finantskriis, mis arenes ühtlasi edasi makromajanduslikuks kriisiks, on oma suuruse ja geograafilise ulatuse poolest Teise maailmasõja järgse ajaloo rängim. Kriis kahjustas rängalt maailmamajandust, sealhulgas ELi ja euroala riike. Seega mõjutas see vältimatult ka Küprost, mis on väga väike ja avatud majandusega riik.
Küprose statistikaameti avaldatud esialgsete hinnangute kohaselt oli sisemajanduse kogutoodangu reaalne vähenemine 2009. aastal 1,7%. See on viimase 35 aasta jooksul esimene kord, kui Küprose majandustegevuse kasvumäär oli negatiivne.
Selline ebasoodne majandusolukord, millega kaasnes aktsiabuumi vaibumine ja osaliselt Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud meetmetest tingitud ekspansiivne eelarvepoliitika, põhjustas riigi rahanduse seisundi halvenemise. Küprose võimude poolt 2010. aasta märtsis edastatud viimase, SKTga seotud andmeid sisaldava teatise kohaselt, mis on praegu Eurostatis kinnitamisel, jõudis valitsemissektori eelarve tasakaal puudujäägini 6,1 protsenti SKTst ja valitsemissektori koguvõlg 2009. aastaks 56,25 protsendini SKTst.
Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt peab komisjon koostama aruande, kui liikmesriigi tegelik või kavandatud puudujääk ületab 3% SKT kontrollväärtusest. Praegu valmistab komisjon ette sellist aruannet Küprose kohta. Pärast aruande valmimist esitatakse see nõukogule, kes peab otsustama, kas puudujääk on ülemäärane või mitte. Kui nõukogu leiab, et puudujääk on ülemäärane, koostab ta Küprosele soovitused ja kehtestab tähtajad, mille jooksul tuleb võtta tõhusad parandusmeetmed.
Samal ajal on Küprose valitsus edastanud ka ajakohastatud stabiilsusprogrammi. Programmis kirjeldatakse keskpika perspektiivi eelarvestrateegiat aastani 2013. Komisjon tegeleb praegu ajakohastatud programmi hindamisega ja valmistab ette soovitust võtta vastu programmi käsitlev nõukogu arvamus.
Eleni Theocharous
(EL) Tänan, juhataja! Austatud volinik, oleks olnud erakordselt piinlik, kui te poleks praegu küsimusele vastanud. Olgu, kuidas on, tahaksin, et te ütleksite mulle, kas Küprost ähvardab oht sattuda järelevalve alla ja kas te olete lähenemisprogrammiga rahul. Te ütlesite muidugi midagi hindamise kohta, ent ma tahaksin teada, kas te olete valitsuse esitatud lähenemisprogrammiga rahul.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Ma saan üksnes korrata seda, mida ütlesin: hindamine seisab ees ja see toimub tavapärase menetluse kohaselt, mida me kohaldame kõigile liikmesriikidele, sealhulgas Küprosele.
Kui komisjon jõuab järeldusele, et puudujääk on ülemäärane, koostab ta Küprosele soovitused.
Teema: Kreeka ja praegune kriis eurokoostöös
Kreeka kogeb praegu eurokoostöö varjukülgi. Headel aastatel jäeti ELile mulje, et kõik on parimas korras. Olukord halvenes oluliselt pärast seda, kui Euroopat tabas finantskriis. 2009. aastal oli Kreeka eelarvepuudujääk 12,7% SKTst, mida võib pidada euroala riikide stabiilsuse paketis lubatud 3 protsendi piirmäära oluliseks ületamiseks. Kreeka valitsus on nüüd pidanud vastu võtma kokkuhoiukava, millega kärbitakse riigieelarvet 4,8 miljardi euro võrra. Kreeklased on sunnitud kokku hoidma ja seda tunnevad valusalt kõik alates avaliku sektori töötajatest kuni pensionärideni.
Vaba vahetuskurss ei ole põhimõtteliselt hea. See ei too kellelegi kasu ega lahenda peamisi struktuurilisi probleeme. Me peame aga tunnistama, et rahal nagu kõigel muulgi on hind. Kreekas on see hind avaldunud ülikõrgete intressimääradena, mis on halvanud kogu majandustegevuse. Kui olukord sedavõrd dramaatiliseks muutub, peab riigil olema võimalus hädapidurit tõmmata ja raha hinda langetada. Kas komisjon nõustub selle arvamusega? Kui jah, siis kas ta tunnistab ühtlasi euro sisemist nõrkust?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud parlamendiliige näib vihjavat, et sõltumatu rahapoliitika aitaks Kreekal riiki mõjutavat kriisi leevendada. See ei ole tõsi. Kreeka valitsuse kõrged intressimäärad ei ole tingitud rahapoliitilistest teguritest, vaid suurtest riskipreemiatest, mis on seotud turul valitseva murega laenude jätkusuutlikkuse pärast.
EKP intressimäärad on ajaloo madalaimal tasemel ja Euroopa Keskpank on võimaldanud euroala finantssüsteemile, sealhulgas Kreeka institutsioonidele küllaldast likviidsust. Muidugi tähendab euroala liikmesus seda, et majanduslik kohandamine peab toimuma muul viisil kui vahetuskursi muutmise kaudu, nagu ilmneb mitmetest komisjoni dokumentidest, näiteks 2008. aasta ulatuslikust teatisest "EMU@10”.
Euroalal ei ole kohandamine seni toimunud piisavalt sujuvalt. Seepärast on komisjon rõhutanud vajadust tugevdada ELi mitmepoolse järelevalve menetlust, mis põhineks teiste liikmesriikide surve tugevdamisel, et liikmesriikide probleemid tuvastataks ja lahendataks varakult. Nagu ma eelmisele küsimusele antud vastuses juba märkisin, tegeleb komisjon praegu sellekohaste ettepanekute ettevalmistamisega.
Morten Messerschmidt
(DA) Riigi rahapoliitika reguleerimiseks on ohtralt võimalusi, eeldusel, et riik saab otsuseid iseseisvalt langetada. Just seda võimalust aga euroala liikmesriikidel ei ole, sest nad andsid väga suure osa enda käsutuses olnud vahenditest Frankfurdile üle. Pealegi pole õige, et intressimäärad euroala liikmesriikides ei varieeru, sest erasektori intressimäärad varieeruvad nii keskmise pikkusega kui ka pikaajaliste laenude puhul ning näiteks Kreeka võlakirjade intressimäär on märksa kõrgem kui Taani võlakirjade oma, hoolimata asjaolust, et meie kasutame enda rahvusvaluutat.
Ma tahaksin, et komisjon annaks vastuse või tunnistaks, kas ta kavatseb vaadata näkku faktile, et kui Kreeka ei oleks Frankfurdi kehtestatud seisukohaga seotud, oleks Kreeka oma valuuta devalveerinud ja see oleks lahendanud suure osa tema probleemidest.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Kindlasti mitte. Kogu rahaliidu mõte on mõistagi selles - ja iga riik, kes Euroopa rahaliiduga ühineb, teab seda suurepäraselt -, et enda valuuta devalveerimine pole enam võimalik, sest seda valuutat tegelikult enam ei ole. On ainult ühisraha.
Kreeka valuutat ei ole enam olemas. Kreeklaste valuuta on euro. Nii et devalveerimine üksikus liikmesriigis on kogu Euroopa rahaliidu ideega vastuolus ja Kreeka pole Euroopa rahaliidu liige juhuslikult. Kreeka on rahaliidu liige sellepärast, et nad tegid kõik - tõepoolest kõik -, et liikmeks saada.
Teema: Euroopa Valuutafond
Viimastel nädalatel on räägitud ideest luua Euroopa Valuutafond, mis aitaks tegelda selliste kriisidega, mis tabas aasta alguses Kreekat.
Mis seisus see ettepanek on? Kuidas selline fond praktiliselt tegutseks? Millised on Euroopa Valuutafondi loomise peamised takistused, näiteks kas praegused aluslepingud võimaldaksid seda?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Kriis näitas vajadust luua raamistik euroala kriiside lahendamiseks.
Seoses vajadusega võtta arvesse kõiki majanduslikke, õiguslikke ja institutsioonilisi järelmeid, on see pigem keskpikas perspektiivis kui kohe lahendatav küsimus.
Euroala riigipead ja valitsusjuhid edastasid 25. märtsil jõulise sõnumi, kutsudes üles looma töökonda, mis kujundaks välja meetmed euroala kriiside lahendamise raamistiku loomiseks enne aasta lõppu.
Euroopa Valuutafondi käsitlev avalik arutelu on puudutanud mitmeid olulisi tegureid. Eeskätt on komisjon nõus, et on olemas vajadus luua erakorralise rahalise toetuse raamistik, mis lähtuks rangetest tingimustest ja stiimuliga kooskõlas olevatest intressimääradest.
Ent sellise toetuse andmiseks, tingimuste määratlemiseks ja nende täitmise jälgimiseks pole vaja uut organit. Tuleb tagada kooskõla majandus- ja rahaliidu stabiilsusele suunatud juhtimisraamistikuga. Komisjon kaalub sellega seoses ettepanekute ulatust. Üldisemalt rääkides on majandus- ja rahaliidu eduka toimimise eelduseks kõigi euroala liikmesriikide kindel kohustus viia ellu usaldusväärset poliitikat.
Sellega seoses valmistab komisjon praegu ette ettepanekuid majanduspoliitika suuremaks koordineerimiseks ja riikide järelevalveks, lähtudes ettepanekutest, mis esitati komisjoni hiljutises teatises ELi 2020. aasta strateegia kohta.
Gay Mitchell
Esiteks tahaksin voliniku ees vabandada. Me kõik kannatame veidi klaustrofoobia all, sest mõned meist ei ole saanud koju sõita ja üritavad aidata oma perekonnaliikmetel ringi liikuda. Ma mõistan, et volinikul on teisi kohtumisi ja et ta asendab oma kolleegi.
Kas ma võiksin volinikult küsida, mida ta pidas silmas vastuses sisaldunud terminiga "keskpikk perspektiiv”? Kas me räägime praeguse komisjoni koosseisu poolest ametiajast? Kas me räägime aastast või 18 kuust? Millise aja jooksul voliniku arvates selles küsimuses kindlama vastuseni jõutakse?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Konkreetse ajavahemiku kohta tuleks teil küsida Olli Rehnilt, ent kui vaadata meie esitatud soovitusi ja sõlmitud kokkulepet Kreeka toetamise kohta eelkõige kahepoolsete laenude ja Rahvusvahelise Valuutafondi toetuse ühendamise kaudu, on selge, et komisjoni arvates ei oleks praegu toimunut mingil juhul saanud lahendada Euroopa Valuutafondi loomisega, sest see oleks kindlasti võtnud märksa rohkem aega, kui meil seda Kreeka puhul on.
Nii et see on keskpika perspektiivi projekt, mille suhtes me tunneme poolehoidu, kuid konkreetse ajavahemiku kohta peate te minu arvates tõesti küsima Olli Rehnilt.
Teema: finantsjärelevalvemehhanismid liikmesriikides
Komisjoni volinik majandus- ja rahandusküsimustes Olli Rehn on osutanud, et kriisi peamine õppetund on see, et me peame viivitamata teostama põhjalikumat ja ulatuslikumat järelevalvet majanduspoliitika üle, eelkõige tehes õigeaegselt kindlaks ja kõrvaldades tasakaalustamatusilmingud, et tagada euroala makromajanduslik stabiilsus. Arvestades, et komisjonil on Lissaboni lepingu artiklite 121 ja 126 alusel olemas liikmesriikide finantspoliitika järelevalveks vajalikud vahendid ja mehhanismid ning arvestades, et enamiku liikmesriikide eelarvepuudujääk ületab suuresti piirmäära 3%, palun komisjonil vastata järgmistele küsimustele. Kas komisjon kavatseb tõhustada järelevalve ennetavat aspekti? Kui jah, siis milliste vahendite ja menetluste abil? Kas komisjon kavatseb esitada ettepanekuid euroala majandusliku lähenemise tõhustamiseks? Kas komisjon kavatseb edendada liikmesriikides kohustuslikke struktuurimuudatusi nii, et liikmesriigid võiksid need sisse viia niipea, kui riigi rahandus seda võimaldab?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Komisjon on pikka aega toetanud euroala majandusliku järelevalve süvendamist ja laiendamist. Euroopa Parlament tunnistas oma raportis euroala ja riikide rahandust käsitleva 2009. aasta aruande kohta selle küsimuse olulisust.
Komisjon kavatseb uuest lepingust tulenevaid vahendeid poliitika suuremaks koordineerimiseks ja juhtimiseks täiel määral ära kasutada. Peagi ilmuvas teatises visandatakse uued ettepanekud, mille eesmärk on luua ulatuslik raamistik kriiside ärahoidmiseks ja ohjamiseks euroalal, kasutades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136. Teatis võib sisaldada ettepanekuid tõhustada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavat ja korrigeerivat osa - ettepanekuid euroalasisese makromajandusliku tasakaalustamatuse tõhusamaks ja laialdasemaks jälgimiseks - ning uurida võimalusi luua euroala riikidele kriisilahendusmehhanism.
Eelarvepoliitikas on vaja panna suuremat rõhku riikide rahanduse jätkusuutlikkusele, sest toimima hakkavad kriisi mõjud laenu- ja kasvupotentsiaalile ning demograafilised tegurid. Tuleb tugevdada stiimuleid stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavast ja korrigeerivast osast kinnipidamiseks. Konsolideerimisele tuleb headel aegadel suuremat tähelepanu pöörata. Optimaalse konsolideerimise kavandamisel on vaja asjakohaselt arvesse võtta riikide rahanduse peamisi nõrkusi. Võlakoorma suurenemisele ning riikide rahanduse, sealhulgas riigieelarve tuluallikate jätkusuutlikkusele ja kvaliteedile tuleb pöörata suuremat tähelepanu. Samuti tuleb reageerida juhtumitele, kui eeskirju järjepidevalt rikutakse. Karistused peavad mõjuma heidutavamalt ja stiimuleid tuleb tugevdada.
Lisaks eelarve tasakaalustamatusele tekitavad kõigis ELi liikmesriikides muret konkurentsivõime olukord ja makromajanduslik tasakaalustamatus. Ent euroga seotud ELi liikmesriikide puhul on makromajandusliku tasakaalustamatuse ja konkurentsivõime erinevuste järelevalve eriti oluline, sest euroala liikmesriigid avaldavad üksteise majandusele ja rahandusele suuremat kaudset mõju, turudistsipliin on väiksem, puuduvad vahetuskursiga seotud riskid ja kohandamine on raskem, mistõttu see võib mõjutada rängalt euroala tervikuna.
Konkurentsivõime erinevused ohustavad tõsiselt Euroopa rahaliidu toimimist. Kriisile eelnenud kümne aasta jooksul süvenesid lahknevused mõne liikmesriigi sisemajanduse tasakaalustamatuse murettekitava paisumise tõttu, mida iseloomustasid muu hulgas suur võlg ja kinnisvaramullid mõnes jooksevkonto puudujäägiga riigis ning sisenõudluse väljakujunenud nõrkus mõnes ülejäägiga riigis. Lahknevused palga- ja hinnasuundumustes, välisvõla pidev kuhjumine ning vahendite pikaajaline ebareaalne jaotamine raskendasid riigi rahanduse kohandamist ja suurendasid selle haavatavust. Samal ajal kahjustas üleilmse kriisi algusajal toimunud järsk maailmakaubanduse vähenemine riike, kes sõltusid suurel määral kaubandusbilansi ülejäägist. Seetõttu soovib komisjon lisaks järelevalvele eelarve üle teha ettepanekud laiendada euroala majanduslikku järelevalvet, pöörates tähelepanu makromajanduslikule tasakaalustamatusele ja konkurentsivõime arengule. Eesmärk on koostada raamistik euroalasisese tasakaalustamatuse varaseks tuvastamiseks, vältimiseks ja tõhusaks korrigeerimiseks.
Komisjoni ettepaneku kolmas peamine osa vaatleb kriisilahendusmehhanismi loomise võimalusi. Kreekale rahalise abi andmist võimaldav ajutine mehhanism on mõeldud kiireloomulise probleemi lahendamiseks. Vaja on luua aga alaline kriisilahendusmehhanism, mis sisaldaks aktiveerimiseks tugevaid negatiivseid stiimuleid. Majandus- ja rahaliidu alustalasid aitaks tugevdada see, kui tõsistesse probleemidesse sattunud euroala riigile erakorralise ja tingimusliku abi osutamiseks oleks kehtestatud selged, usaldusväärsed ja terviklikud eeskirjad ja menetlused juba enne kriisi puhkemist.
Ettepanekud euroala tõhusama majandusliku järelevalve ja koordineerimise kohta täiendavad olulisel määral ELi ulatuslikku 2020. aasta tööhõive ja majanduskasvu strateegiat. Komisjon tagab mõlema raamistiku omavahelise tõhusa seotuse.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, tänan teid vastuse eest! Lubage mul naasta järelevalve ja tasakaalustamatuse teema juurde. Ma lootsin oma küsimusega teada saada, kas lahknevus muutub nüüd tegevuskavas oluliseks punktiks; kas jutt käib lisaks rahanduse tasakaalustamatusele ka majanduslikust lahknevusest ja mitte üksnes järelevalvemehhanismidest, vaid ka lahknevuste kõrvaldamise meetmetest. Rahvusvahelised kriisid ja Kreeka kriis on kõik euroala nõrgad küljed rambivalgusse toonud.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Esiteks tahaksin samuti vabandada tõlkide ees, ent ma olen mõneti erakorralises olukorras. Võiksite tõlkida ka seda, et ma üritasin kõigile küsimustele vastata enne kella 20.30.
Lisaküsimuse kohta arvan, et te peaksite meenutama oma riigis toimunud kriisi algpõhjust, mis seisneb tegelikult selles, et niisugune tasakaalustamatus tekkis aja jooksul. Konkurentsivõime osas valitseb väga suur tasakaalustamatus. Palgad tõusid märksa kiiremini kui konkurentsivõime ja see on esmajärjekorras muidugi samuti riikliku poliitika küsimus.
Kui küsida, kas hoolikam järelevalve on kasulik, siis vastus on jaatav. Sellepärast teeme me ettepaneku uue järelevalveskeemi kohta. Ärge unustage, et Euroopa Komisjon tegi 2002. aastal ettepaneku, mis oleks võimaldanud saata liikmesriikidesse audiitorid näiteks arvandmeid kontrollima, ent see ei olnud liikmesriikidele vastuvõetav. Niisiis on komisjon alati teadnud, et järelevalvel on riigieelarvete ja Euroopa rahaliidu kooskõla tagamisel väga oluline osa, eriti Kreeka puhul.
Juhataja
Ma saan öelda vaid seda, et Olli Rehn võlgneb teile ilmselt suure teene. Nii et järgmises infotunnis, võib-olla siis, kui on teie kord küsimustele vastata, on teil temaga millegi üle läbi rääkida.
