Стратегия на ЕС за региона на Балтийско море (разискване) 
Председател
Следващата точка са изявленията на Съвета и Комисията относно стратегията на ЕС за региона на Балтийско море.
Сесилия Малмстрьом
Г-н председател, доволна съм, че имам възможността да представя един от главните приоритети на шведското председателство - развитието на стратегията за региона на Балтийско море. Предложението бе вдъхновено до голяма степен от инициативата на Европейския парламент през 2005 г. във водената от Christopher Beazley смесена работна група. Швеция възнамерява да използва председателството си с оглед начертаване на цялостна, съгласувана стратегия за региона, основана на предложения на Комисията.
Едно от главните събития е предстоящата среща на високо равнище, която ще се проведе в Стокхолм утре и вдругиден. Разбира се, за Швеция и останалите държави, съседни на Балтийския регион, стратегията е от огромно значение. Нещо повече, уверени сме, че тя може да послужи като модел за останалите региони и други регионални стратегии, а това ще бъде от полза за целия Европейски съюз. Работейки през граница между различните сектори в даден регион, с общи усилия можем да се справим по-ефективно с обичайните предизвикателства като замърсяването и унищожаването на околната среда. Можем да създадем нови възможности за извършването на икономическа дейност, нови работни места, както и да подобрим транспортните връзки.
Следователно важно е регионалните стратегии да бъдат част от по-широка европейска политика. Предложената стратегия за региона на Балтийско море е следствие от искане, внесено от Съвета до Комисията през декември 2007 г. Инициативата беше подкрепена от Европейския парламент в резолюция от 12 декември 2007 г. Има надежда, че стратегията ще бъде подкрепена и на срещата на Европейския съвета в края на октомври.
Целта на стратегията е да се подобри състоянието на околната среда в региона на Балтийско море, както и да се повиши равнището на интеграция и конкурентоспособност. Стратегията се отнася до четири конкретни предизвикателства: осигуряване на устойчива околната среда, повишаване на благосъстоянието, подобряване на достъпността и привлекателността и гарантиране на сигурността в региона. Един от главните приоритети, разбира се, е ангажирането с проблемите на околната среда. Съществуват сериозни заплахи за Балтийско море, което на свой ред означава, че има и риск за икономическото му развитие. Това е много чувствителна морска система, която е изложена на динамични влияния върху околната среда.
Необходими са бързи и решителни мерки. Прекомерното размножаване и цъфтеж на водорасли поради силното намаляване на хранителните вещества е една от заплахите за екологичното равновесие в Балтийско море. В същото време Балтийско море е обект на замърсяване от източници, разположени на сушата, под влияние на опасни вещества, както и на измененията на климата. Вследствие на тези интензивни и сериозни екологични заплахи регионът на Балтийско море очевидно представлява приоритет в областта на околната среда, като се надяваме през декември да се приемат конкретни решения.
Сериозното здравно състояние в региона на Балтийско море обаче не е единственият проблем, пред който е изправена областта. Икономическата криза изведе на преден план въпроса за заетостта и растежа. Повечето държави в региона на Балтийско море са малки и зависят от износа. Това означава, че трябва да повишим равнището на интеграция с оглед на увеличаването на конкурентоспособността в целия регион. Целите ни в това отношение са ясни. Искаме вътрешният пазар да работи по-добре в нашия регион, отколкото другаде. Освен това искаме новата Лисабонска стратегия за растеж и работни места да бъде приложена ефективно в тази част на Европа.
Трябва да посрещнем кризата като повишим сътрудничеството и отговорността в нашия най-близък регион. Световната конкуренция изисква налагането на трансгранично сътрудничество между държавите и предприятията в областта на изследванията и чрез иновации.
Целта на стратегията за региона на Балтийско море не е създаването на нови институции. По-скоро се стремим към използването на вече съществуващите инструменти и политически области, така че те съвместно да извличат полза от областта по по-разумен и стратегически съгласуван начин. Стратегията не включва въвеждането на нови източници в региона, а се основава на съществуващите европейски програми и структури, разчитайки на по-доброто сътрудничество между тях.
Разбира се, нашето намерение не може да бъде постигнато веднага, но целите ни са амбициозни. Заслужаваме по-чисто Балтийско море в центъра на регион, който предлага възможности за устойчиво трансгранично икономическо развитие, подкрепено от целия Европейски съюз. Успеем ли да постигнем това, ще бъда убедена, че работим за интересите на региона на Балтийско море, и се надявам, че същевременно ще създадем модел, който може да бъде възприет и приложен ефективно в други региони. Искам да изразя своята благодарност за позитивното сътрудничество от страна на Комисията по този въпрос и не на последно място на Европейския парламент, който, все пак, е институцията, която първоначално поде инициативата и е движещата сила по отношение на сътрудничеството в целия регион на Балтийско море.
Павел Самецки
Г-н председател, започвам с благодарност към Парламента за това, че включи в дневния ред на пленарното заседание новата стратегия за региона на Балтийско море.
Това предполага значителна прозрачност на стратегията, което заслужава приветствие. Разбира се, интересът на Парламента относно стратегията не е изненада за мен. Пионерската работа, водена от Парламента чрез Балтийската междупарламентарна група в частност, беше несъмнено един от двигателите за цялостния макро-регионален подход по стратегията.
Стратегията за Балтийско море изисква напълно нов подход от страна на Европейската комисия, тъй като за пръв път изготвяме цялостна стратегия за няколко държави-членки, които са изправени пред едни и същи изпитания и които могат да извлекат полза от едни и същи възможности. Няма да крия факта, че подготвителната работа сама по себе си породи нови изпитания, но те са успешно преодолени.
Четирите стълба на стратегията осигуряват обща рамка за подобряване на цялостната ситуация в региона на Балтийско море. Като обхваща проблемите от екологичен, икономически и енергиен характер, както и въпросите, свързани с транспорта, безопасността и сигурността, стратегията предлага цялостен подход, който покрива няколко политически области и същевременно осигурява тясно взаимодействие между засегнатите сфери.
След приемането на стратегията от страна на Комисията през юни шведското председателство проведе положителни и конструктивни обсъждания в Съвета, чиито решения се очакват през октомври. Такова бързо развитие е от значение, ако успеем да запазим същия устрем предвид това, че навлизаме в етап на прилагане на стратегията.
Искам да подчертая, тъй като трябва да стане ясно, че цялата ни подготвителна работа по рамката на стратегията, която описах преди малко, ще се провали, освен ако не започнем да показваме истински, ясни и точни резултати. Оттук следва важността на стратегическия план за действие, който също е начертан по време на подготвителната дейност.
Прилагането на план за действие ще изисква истинско сътрудничество, отговорност и инициативност от страна на държавите-членки и заинтересованите страни в региона с оглед предоставянето на близо 80 проекта, включени в този етап. По отношение на финансите, въпреки че няма допълнително финансиране от бюджета на ЕС, в стратегията е заложено по-добро съгласуване при използването на наличните средства и по-творчески подход към други източници на финансова помощ като Европейската инвестиционна банка или Северната инвестиционна банка.
Искам да кажа няколко думи относно планираната система за управление, предложена за оперативното прилагане на стратегията. Това е област, в която възникнаха редица обсъждания сред държавите-членки, но цялостният подход е политическите насоки да бъдат поети от Съвета. Надзорът върху съгласуването и отчетната дейност се ръководи от Комисията, а прилагането се извършва от държавите-членки или организациите в региона на Балтийско море.
Комисията предлага освен това да играе ролята на съдействащ орган при възникване на трудности. Ще подчертая, все пак, че Комисията няма възможност, нито желание да ръководи осъществяването на плана за действие.
Отговорността трябва да бъде поета от съответните държави-членки и заинтересовани страни, които са преки участници. Това е единственият начин да се гарантира, че стратегията зависи от държавите-членки и различните заинтересовани страни.
И така, какво следва? Щом разполагаме със заключенията на Съвета и на Европейския съвет ще навлезем в етапа на прилагане на стратегията. Тогава очакваме провеждането на редица координационни срещи, които да дадат начален тласък на различните приоритетни области и индивидуални проекти, заложени в плана за действие.
Първата официална оценка за постигнатия напредък ще бъде представена под полското председателство във втората половина на 2011 г. Преди това обаче първият годишен форум на стратегията за Балтийско море ще се състои през следващата година. Това ще даде възможност на всички заинтересовани страни да преценят стратегията след първите месеци на нейното прилагане и да направят съответните заключения на този етап.
Искам да завърша с това, че с нетърпение очаквам да продължа тясното сътрудничество с Парламента по всички аспекти на стратегията. Комисията силно се надява Парламентът да бъде активен участник в събития като годишния форум. Вашата подкрепа е решаваща за поддържането на значителна прозрачност, за да може да има постоянна подкрепа на стратегията на високо политическо равнище и да се поддържа натиск върху държавите-членки и регионалните участници с оглед постигане на резултати.
Tunne Kelam
Г-н председател, групата PPE поздравява шведското председателство за ръководната роля при започване прилагането на стратегията за Балтийско море. Стратегията отразява коренната промяна, настъпила в региона преди пет години. През 2004 г. Балтийско море се превърна във вътрешно море за Европейския съюз. Поради това Съюзът се нуждае от цялостен подход с оглед на това да се реагира съгласувано както на възможностите, така и на предизвикателствата, които поставя новата обстановка.
Освен това стратегията е пример за отлично сътрудничество между главните институции на ЕС. Както може би знаете - и както беше казано - въпросната стратегия беше започната от Парламента преди три години, по-точно от групата "Балтийска Европа" под отличното ръководство на Christopher Beazley. Искам също така да изразя моята специална благодарност към председателя на Комисията г-н Барозу. Проявеното от негова страна разбиране и подкрепа от 2007 г. досега бяха от изключителна важност при изготвянето на практическия вариант на стратегията и това беше отразено в съобщението на Комисията през месец юни.
Искам да повдигна три въпроса. Първо, целта на авторите на стратегията беше да превърнат региона на Балтийско море в един от най-конкурентоспособните и бързо развиващи се региони в Европейския съюз. При условие че приложим стратегията в пълна степен, регионът може да се превърне в успех за така наречената Лисабонска програма.
Второ, именно сега повече от всякога регионът се нуждае от по-добър достъп и сигурност на енергийните източници. Европейският съюз и държавите-членки трябва да дадат своето съгласие по отношение на осигуряването на алтернативни източници за енергийни доставки. Преди всичко става дума за създаването на единна енергийна система около Балтийско море.
Накрая, въпросът за двустранния и главно политически проект "Северен поток" следва да бъде уреден чрез отчитане на правомерните интереси на всички държави в региона на Балтийско море и, разбира се, не преди присъединяването на руското правителство към Конвенцията от Еспоо.
Constanze Angela Krehl
Г-н председател, г-жо Малмстрьом, госпожи и господа, доволна съм, че шведското председателство постави сътрудничеството в региона на Балтийско море на първо място в своята програма. Тук няма място за спор - необходимо е да защитим ресурсите си, както и да подпомогнем защитата на природата и измененията на климата. От друга страна, трябва да насочим вниманието си върху сътрудничеството в икономически план в региона на Балтийско море - по този въпрос също няма съмнение и можете да разчитате на пълната ни подкрепа.
Продължават обаче да възникват въпроси. Току що заявихте, че няма допълнителни средства. Според разискванията в комисията по този въпрос, в условията на настоящата политика на сближаване следва да има достъп до всички средства. Според мен, тук възниква въпросът дали това се отнася за вече финансирани, съществуващи проекти от средствата за сближаване или за новите проекти. Ако е така, трябва да поставим въпроса кои вече одобрени проекти, свързани с политиката на сближаване, ще бъдат лишени от финансиране.
Това е от изключителна важност, защото съзнавам, че градовете, местните органи и региони ще ме попитат как следва да постъпят, за да участват в стратегията за Балтийско море и по какъв начин ще получат средствата за прилагането на такъв тип проекти? Ако не им отговорим ясно и не сме в състояние да обясним начина на осъществяване на сътрудничеството, то въодушевлението на гражданите относно сътрудничеството по проблемите на Балтийско море вероятно ще премине в разочарование. Това не е целта на общата ни работа и затова трябва да проведем усилени разговори по отношение на организирането на сътрудничеството.
С оглед на това отправям искане - и призовавам г-н члена на ЕК да вземе това предвид - не само Съветът и Комисията да участват в стратегията за Балтийско море, а е редно и Парламентът да се включи в сътрудничеството и в прилагането на стратегията, тъй като желаем и други региони да извлекат полза от това начинание например политиката за Черно море или сътрудничеството между държавите по течението на река Дунав. Това ще е от голямо значение за нас.
Anneli Jäätteenmäki
Г-н председател, групата, която представлявам, е изключително доволна, че Комисията подготви първия документ на ЕС относно стратегията за Балтийско море. Това е също така първият подобен документ за този регион и се надяваме да послужи за ускоряването на процеса на пречистване на еутрофиралото Балтийско море. Проблемите на региона могат да бъдат разрешени най-добре по пътя на сътрудничеството между хората, държавите, организациите и стопанските субекти. Моята група е особено радостна поради факта, че Швеция подчерта важността на противопоставянето на търговията с хора и престъпността. Искам да изкажа особена благодарност на г-жа Малмстрьом, тъй като считам, че това е нейно дело. Въпросът е важен и е по-скоро странно, че през 2009 г. се налага да говорим за съществуването на търговия с хора в региона на Балтийско море. За да сложим край на това, сега се нуждаем от план за действие относно Балтийско море.
Satu Hassi
Г-н председател, госпожи и господа, похвално е, че Комисията състави предложение за стратегия за Балтийско море и че Швеция постави това предложение в своя дневен ред. Надявам се Швеция да получи по-конкретни резултати от усилията си да защити своята морска среда предимно в областта на земеделието и морския превоз. В крайна сметка, Балтийско море е едно от най-замърсените в света, а най-сериозният екологичен проблем в региона е еутрофията. Главната отговорност за това носи земеделието: от земеделските земи на ЕС се оттичат азот и фосфор. Азотът и фосфорът отнемат кислорода от морското дъно и захранват отровни водорасли на повърхността. Въпросът за пречистването на Балтийско море е до голяма степен в ръцете на Европейския съюз. Комисията отчита това в своята стратегия, но предложенията за мерки са неясни. Практически единствената уточнена мярка е забраната за използването на фосфати в перилните препарати. Това е наложителна стъпка, но в същото време отчаяно се нуждаем от нови правила в областта на земеделието, така че да можем да произвеждаме хранителни стоки без да задушаваме Балтийско море.
Marek Gróbarczyk
Г-н председател, искам да насоча вниманието към факта, че в своите указания европейската стратегия за Балтийско море трябваше да изготви цялостна програма за развитието на тази част на Европа, inter alia чрез осигуряване на възможно най-естествени и кратки транспортни пътища с оглед да се уравновеси развитието на държавите от "стара" и "нова" Европа. Ето защо съм учуден от предложението на Съвета и Комисията да променят плана на централния европейски път.
Най-икономичната връзка между Адриатическо и Балтийско море е централният европейски път по течението на река Одра, чието трасе по сушата свършва при пристанище Шчечин-Швиноуйшце. Предлагам ясен меморандум за задействане на стратегията в първоначалния й вариант, в който се споменава за централен европейски път, който не би заличил от европейските планове за развитие големи пристанища като Шчечин-Швиноуйшце, което вече страда от решението на Европейската комисия за ликвидиране на корабостроителната промишленост там.
Rolandas Paksas
Точно след 2 564 часа, реакторът на атомната електроцентрала "Игналина" в Литва - последният независим енергиен източник в Литва - ще бъде затворен. Европа вече инвестира 200 милиона евро в безопасността на тази електроцентрала. За нейното извеждане от експлоатация днес европейските държави ще трябва да внесат още 800 милиона евро. От правна гледна точка, Европа може би е коректна; всяка страна трябва да спазва своите задължения. Но права ли е Европа в действителност? В правото си ли е по отношение на гражданите на Литва и други държави? Считам, че не. Парите за извеждането от експлоатация на реактора ще бъдат взети от хората в момент на икономическа криза. Логично и правилно ли е, когато Европа е в криза, когато БВП на Литва спадна с 22%, когато безработицата достигна 15%, когато идва зима, да се закрива работеща ядрена електроцентрала, която е безопасна, повтарям безопасна. Не, това е грешка. Както е обещала, Литва ще изпълни условията на договора за присъединяване, но това ще бъде огромна жертва. След тази жертва за Литва преодоляването на икономическата криза ще бъде значително по-трудно. Безработицата в страната ще се разрасне още повече и бедността ще се увеличи.
Госпожи и господа, кажете ми, нуждае ли се днес Европа от подобна жертва? Няма ли по-добър начин да бъдат похарчени 800 милиона евро днес? Призовавайки съвестта, икономическата логика и разума на всеки от вас, ви приканвам да добавите към стратегията, която обсъждаме днес, разпоредба, че атомната електроцентрала "Игналина" ще продължи да работи до 2012 г., тоест до края на експлоатационния й период. Надявам се, че с одобряването на политическата програма на председателя J. Buzek в областта на енергетиката, (тоест диверсификация на енергийните доставки и развитие на ядрената енергетика в държавите-членки), Европейският парламент ще предприеме необходимите конкретни стъпки. Госпожи и господа, остават още 2 563 часа и58 минути до затварянето на реактора.
Franz Obermayr
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, на теория проекти като тези за регионално насърчаване на трансграничното сътрудничество са разумни и трябва да бъдат приветствани. Понякога обаче стратегиите имат недостатъка да пренебрегват устойчивостта дори по време на прилагането, въпреки поставените или вече постигнати цели. Затова устойчивостта трябва да бъде включена от самото начало при планирането.
С оглед на това е важно при прилагането на цялостната стратегия за региона на Балтийско море - примерен проект на ЕС от огромно значение - регионите и организациите да изградят тясно сътрудничество, защото тези организации знаят най-добре кое е важно за тях в различните сектори като природата и социалната структура и инфраструктура; те са наясно какво е най-добре да се направи. Това е област със 100 милиона жители и бюджет за инвестиции от 50 милиарда евро. Налага се да действаме доста предпазливо по този въпрос, ако искаме настоящият пилотен проект да постигне успех. Проектът е, както вече беше споменато, от голяма важност за други проекти по течението на река Дунав, както и за държавите по поречието на река Дунав в Централна и Югоизточна Европа.
Andrzej Grzyb
(PL) Един макрорегион се нуждае от съгласувана политика за устойчиво развитие. Такова е мнението на Европейския парламент и Съвета през 2007 г., когато беше препоръчано на Европейската комисия изготвянето на стратегия за Балтийско море и план за действие. Тук искам да подчертая ролята, която изигра тогавашният член на Комисията Данута Хюбнер за изработването на стратегията. Тази политика сега се продължава от члена на Комисията Самецки, когото също поздравявам най-сърдечно.
Между другото стратегията отговаря на основните предизвикателства, назовани тук, като постигането на просперитет в регион с не голямо развитие в областта на иновациите и предприемачеството или където не се признава в достатъчна степен общото предимство на Балтийско море, без да бъде изградена устойчива околна среда или сигурност в региона, включително енергийна сигурност, без да бъдат изграждани нови производствени мощности и взаимовръзки. Същото става със сигурността на гражданите и достъпа до региона благодарение на построяването на трансевропейски комуникационни връзки.
Искам да подчертая огромната роля - и това е действително значителен принос - която изиграха хората, формиращи общественото мнение, които бяха консултирани при изработването на настоящата стратегия, особено гражданските сдружения, местните и регионални власти, националните правителства и балтийските организации. Активното участие на тези организации следва да бъде от голяма полза при осъществяването на стратегиите.
Стратегията за Балтийско море представлява добър пример за това как можем да използваме политическите средства на Общността с цел осъществяването на политическа воля по отношение на една голяма макрорегионална област в Европейския съюз.
Г-н член на Комисията, искам да повдигна четири въпроса. На първо място, считам, че е от ключова важност да насочим вниманието си върху такъв тип управление на стратегията за Балтийско море, чрез който да бъдат избегнати подривни интереси както на местна почва, така и на ниво правителство и Европейски съюз. Следва също така, да се съсредоточим върху уместното финансиране на прилагането и управлението на стратегията - по този въпрос бе съгласувано изменение на бюджета. Второ, налага се пълното прилагане на единни пазарни принципи в макрорегиона предвид опита и отговорността на местно и регионално ниво. Двата последни въпроса са: институционална подкрепа за гарантиране на средствата в рамките на стратегията и поддържане на добри взаимоотношения с нашите партньори в региона, включително Русия, Норвегия и Беларус.
Diana Wallis
(EN) Г-н председател, считам за похвално това, че както Комисията, така и шведското председателство вдъхнаха живот на идеите и стремежите на Парламента в тази деликатна област.
Всички ние сме запознати с проблемите, свързани с естествената среда на Балтийско море и специфичните икономически трудности в региона. Но Парламентът продължава да се стреми към успех и мисля, че той иска да участва в това дело. Един от механизмите, които не споменахте, бе възможността за предоставяне на редовен доклад на Парламента, така че да можем да разискваме напредъка на нещата, както сега.
За мен ще бъде удоволствие, като заместник-председател на Парламента, да взема участие в конференцията, организирана от Вас в петък. Считам, че все още има въпроси, свързани с финансирането, за да може Парламентът да види заслужени резултати от настоящата стратегия.
Една икономическа стратегия с макрорегионален характер може да представлява пътя, който трябва да се следва по други линии, на други места, в Европа като цяло. Да се надяваме, че настоящата стратегия ще бъде успешна.
Isabella Lövin
(SV) Г-н председател, доволна съм, че въпросите, свързани с околната среда, са главен приоритет в новата стратегия за региона на Балтийско море. Балтийско море страда от два остри екологични проблема. Първият - прекомерното размножаване - беше вече споменат от г-жа Hassi. Вторият проблем е прекомерният риболов. Изследователите са напълно единодушни по този въпрос. Според относително скорошни изследвания липсата на хищници на върха на хранителната верига, тоест риба треска, допълнително способства за цъфтежа на водораслите. Проблемът е, че Балтийско море се нуждае от здрава екосистема. В този смисъл би било наистина добре, ако един пилотен проект - един интензивен проект - бъде установен в рамките на новата стратегия за Балтийско море, включвайки управлението на риболова в региона. Налага се също забраната за изхвърляне на риба треска, като това следва да влезе в сила незабавно. В настоящия момент огромно количество млада риба треска, току що пристигнала в Балтийско море, бива изхвърляна. Призовавам шведското председателство да поеме предизвикателството и да се залови с проблема.
Oldřich Vlasák
(CS) Г-н председател, госпожи и господа, по времето на предишния Парламент вече бе постигнато съгласие относно това, че Балтийско море е подходящ регион за пилотен проект с цел прилагането на вътрешна стратегия на ЕС за макрорегиона. Считам, че е подходящо настоящата стратегия, основаваща се на целта за по-последователно прилагане на законодателството на Общността и по-ефективната употреба на средствата на ЕС, да не въвежда нови закони или институции и да не е зависима от никакво специално финансиране.
Считам, че при обвързването на местни и регионални органи могат да бъдат спестени средства. От основна важност е при действителното прилагане на стратегията за Балтийско море да се преразпределят отговорностите на различните административни органи в системата на многопластово управление с цел дейностите на различните органи и организации да не се препокриват. В бъдещи обсъждания относно предстоящата политика на сближаване ще бъде нужно същевременно да се изясни начина на съвместяване между различните макрорегионални стратегии и главната регионална политика на Европейския съюз. Също така ще бъде от полза да се изясни въпросът за това как стратегията за Балтийско море ще се отрази на планираното прилагане на териториална политика на сближаване.
Anna Rosbach
(DA) Г-н председател, водим обсъждане за газопровод с дължина 1 200 км, минаващ под Балтийско море от Виборг в Русия до Грайфсвалд в Германия през чувствително от екологична гледна точка вътрешно море, където има съществена разлика в равнището на морското дъно; през област, в която постоянно се откриват невзривени експлозиви от двете световни войни, както и отровни химикали от хартиената промишленост. Изразходени са около 100 милиона евро за анализ на околната среда, извършен от дружеството, което ще постави газопровода, а именно "Северен поток" - споразумение за доставка на газ между Герхард Шрьодер и Владимир Путин. Дори няма да спомена огромното нарастване на влиянието на Русия в Балтийско море, което ще съпроводи въпроса за сигурността. Вместо това ще се придържам към екологичните проблеми, които ще донесе това начинание. За жалост Финландия вече одобри проекта, но от името на Timo Soini, както и от мое име, искам да установя местонахождението на информацията, свързана с проекта, която е необходима на гражданите на всички държави на Балтийско море преди началото на изграждането.
Inese Vaidere
(LV) Г-жо Малмстрьом, г-н член на Комисията, госпожи и господа, формулирането на стратегия за региона на Балтийско море е достижение от изключителна важност за Парламента, в което членовете на интергрупата на балтийските държави изиграха водеща роля. Настоящата стратегия е съпоставима със стратегията за Средиземно море, която по времето на своето приложение предизвика бърз икономически растеж в южната част на Европа. Тя ще послужи като средство за развитие на балтийския регион и впоследствие на целия Европейски съюз. Относно приоритетите - първо следва да спомена развитието на обща енергийна политика за Европейския съюз, включително балтийски конкурентоспособен енергиен пазар. Това включва не само въпросите за сигурността на енергийните доставки и енергийната ефективност, но, разбира се, и развитието на възобновяема енергия.
Латвия, Литва и Естония трябва да бъдат интегрирани в общата регионална енергийна мрежа, включително Nordel. Вторият ни приоритет е по-нататъшното развитие на инфраструктура. Пътищата в някои от държавите от региона на Балтийско море предвид климатичните условия, както и понякога неефективна политика, са в доста лошо състояние. Развитието на транзитните коридори и комуникационните мрежи ще насърчи предприемачеството и ще създаде нови работни места. Така ще можем да говорим за ефективно икономическо развитие и защита на околната среда. Третият приоритет е иновативната икономика, което означава балансиран растеж, основаващ се на научно познание. За да бъде проведена стратегията, от основно значение е допълнителното финансиране и това категорично трябва да бъде заложено в следващата финансова рамка на Европейския съюз.
Сега трябва да използваме както енергийната програма на стойност 5 милиарда евро, така и фонда за приспособяване към глобализацията и други финансови инструменти. Важно е също така разработването на ефективен механизъм за прилагане и контрол на стратегията. Трябва да бъде прост, прозрачен и лишен от излишна бюрократичност. Редовните доклади относно прилагането на стратегията, както и междинните доклади, са от ключово значение. Първият от тях следва да бъде изготвен през 2010 г. Приветствам активната роля на шведското председателство относно стартирането на стратегията. Позволете ми да изразя надеждата, че трябва да проявим ефективност и гъвкавост при провеждането на този специфичен план за действие.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Г-н председател, преди пет години Балтийско море в действителност стана вътрешно море за Европейския съюз. Днес разискваме проект за стратегия, която ще ни позволи да разгърнем огромния скрит потенциал на региона - проект, създаден по инициатива на Европейския парламент. Въпреки това не всички препоръки, внесени от Парламента, бяха приети от Комисията. От най-голямо значение беше липсата и отбягването на въпроса за установяване на отделна бюджетна линия за региона на Балтийско море. Комисията ни уверява, че финансирането ще бъде осигурено чрез съществуващите инструменти, предимно чрез структурните фондове. Страхувам се обаче, че без обособено финансиране, предназначено именно за целите на стратегията, няма да можем да постигнем нашите цели.
Авторите на стратегията споменават необходимостта от тясно сътрудничество с Русия. В тази връзка все пак не следва да забравяме основната заплаха за Балтийско море в момента, а именно изграждането на газопровода "Северен поток". Миналата година Европейският парламент не подкрепи този проект. Надявам се, че новата Комисия, въвеждайки плана за действие, свързан със стратегията, ще има предвид и тази резолюция.
Danuta Maria Hübner
(EN) Г-н председател, настоящият проект е новаторски и представлява наистина забележителна инициатива в областта на европейската регионална политика. Просперитет, основаващ се на иновации, околна среда, достъп по отношение на транспортните и енергийни връзки, сигурност и безопасност - това са четирите главни области за съвместна работа между всички, взели участие в изработването на стратегията: трите европейски институции - Парламента, Комисията, Съвета - но също и националните правителства, регионалните и местни органи, стопанските субекти и академичните общности и неправителствени организации. Процесът на подготовка на стратегията доведе до истинско партньорство между всички тях.
Изпитанията по отношение на процеса на развитие все повече не зависят от административните и политически ограничения. Стратегията ще направи възможна замяната на често разпилените и откъслечни политически отговори с неподправен общ отговор по споделените проблеми на развитието и възможностите.
Комисията по регионално развитие към Европейския парламент, която има водеща роля в Парламента относно настоящия проект, в процеса на своята работа ще отдели специално внимание на проекта. Разискването ще се състои на 6 октомври съвместно с Комисията и Съвета, а в следващите месеци ще бъде подготвен докладът по собствена инициатива. Освен това ще следим прилагането на стратегията и считам, че активният й характер ще подобри шансовете на Съюза за изграждането на екологични, модерни и конкурентоспособни икономики.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Г-н председател, Европейският съюз се осведоми по проблема за Балтийско море доста късно. Сто милиона души населяват крайбрежието му без Русия, което е от значение. Настоящата стратегия ще има силно отражение в екологично измерение и така е редно, защото Балтийско море има огромни екологични проблеми. Сред тях са еутрофията, намаляващото разнообразие на биологични видове, отпадните води на Санкт Петербург, проблемите на Калининград и т.н. Тук бе спомената промяната, която ще наложи стратегията относно политиката на сближаване на ЕС, а това, според мен, е доста важно и се надявам тук да бъде казано повече по този въпрос. Министър Малмстрьом говори за това как ще протече тази промяна, тъй като вследствие на изменената политика на сближаване например ще се окаже, че Дунавската стратегия и стратегията за Черно море, представляващи част от Европа, включително северните региони, се пренебрегват. Всъщност в настоящия момент арктическите зони подлежат на най-ускорените изменения в световен мащаб и е важно да се обърне внимание на това.
Riikka Manner
(FI) Г-н председател, г-жо министър, г-н член на Комисията, регионът на Балтийско море е забележителен в много аспекти, поради което изключително много се радвам, че Швеция постави настоящата стратегия сред приоритетите си по време на своето председателство. Важно е, че придвижваме стратегията към следващия етап на нейното прилагане. Стратегията не оказва единствено силно влияние в екологичен план на Балтийско море; мисля, че регионалната политика също ще се промени сериозно. По време на своето председателство Швеция също съотнесе въпросите на регионалната политика към стратегията за Балтийско море. Тя се възприема главно като документ, който се отнася до държавите, разположени по бреговете на Балтийско море, но определено има и силно регионално измерение. Своевременно с интегрирането на стратегията технологичната експертиза в областта на околната среда, въпросите, свързани с вътрешните водоизточници, и огромното въздействие върху политиката на транспорта ще имат също така огромно отражение върху регионите във вътрешността на държавите. В тази връзка стратегията за Балтийско море трябва да бъде част от общия европейски дневен ред. Надявам се Парламентът да даде своята силна подкрепа, за да може стратегията да не бъде сведена до празни приказки, а да можем да постигнем конкретни резултати.
Tatjana Ždanoka
(EN) Г-н председател, като член на Европейския парламент, избран в Латвия, приветствам факта, че първата примерна стратегия, отнасяща се до макрорегион, засяга региона на Балтийско море. Въпреки това, според мен, тук бяха пропуснати редица цели на Общността - например високото равнище на социална защита. Някои от държавите-членки в региона, включително Латвия, са сериозно засегнати от икономическата криза. Нашият финансов сектор е взаимосвързан със скандинавския. Това означава, че нашите проблеми ще породят проблеми там, така че това не е национален въпрос.
Скоро Латвия получи средносрочна финансова помощ за платежния баланс, осигурена от Комисията. За съжаление няма социални условия за подобна подкрепа. Вследствие на това правителството намалява пенсиите и добавките, а Комисията ги допуска.
Вторият въпрос, който искам да засегна, е за основните права. Масовите случаи на лица без гражданство и защита на малцинствата все още представляват сериозен проблем в две от държавите-членки - Латвия и Естония. Според мен стратегията трябва да бъде по-амбициозна и да се стреми да постигне всички цели на Европейския съюз.
Ville Itälä
(FI) Г-н председател, искам да благодаря на Комисията и шведското председателство за тяхната активна роля и считам, че стратегията за Балтийско море е важна и необходима. Без подходящо финансиране обаче проектът няма да има успех. В такъв случай всичко ще приключи след приемането на стратегията. Парламентът обмисляше години наред въпроса за финансирането и миналата година единодушно прие решението за обособен бюджет на стратегията за Балтийско море. Това е начинът, инструментът за активизирането на всички многобройни проекти, от което сега се нуждае стратегията за Балтийско море, за да върви напред. Знам, че комисията по бюджети е внесла предложения за заделяне на средства по проекта и се надявам, че Съветът и Комисията също ще подкрепят това, защото в противен случай проектът просто няма да има успех. Ако желаем да спасим околната среда на Балтийско море, необходимо е да получим уверение от Русия, че се ангажира с настоящия проект. За мен е непонятно как някои бяха готови да дадат съгласието си за газопровод, преминаващ през Балтийско море, без никакви задължения от страна на Русия дори да вземат под внимание заключенията на Конвенцията от Еспоо. Това е най-малкото, което можем да направим.
Victor Boştinaru
(EN) Г-н председател, приветствам идеята за стратегия за региона на Балтийско море като пилотен проект за макрорегионални стратегии.
Такъв род стратегии позволяват съгласуването на политическите инструменти на ЕС с оглед на цялостно, сигурно и устойчиво развитие на засегнатите региони.
По времето на последния Съвет беше казано, че до края на 2009 г. ще бъде изготвена стратегия за региона на Черно море. Това е изключително важна инициатива, тъй като може да допринесе за хармоничното развитие и просперитет на региона, който, в сравнение с региона на Черно море, е далеч по-сложен по отношение на замесените участници, сигурността, стабилността, енергетиката и околната среда.
В тази връзка искам да попитам шведското председателство кога подобна стратегия ще бъде изготвена за региона на Черно море и кога Парламентът ще бъде осведомен и включен в работата по този въпрос.
Werner Kuhn
(DE) Г-н председател, г-жо Малмстрьом, г-н член на Комисията Самецки, като новоизбран член от Мекленбург - Западна Померания силно подкрепям развитието на стратегията за Балтийско море и прилежащия план за действие. По-рано членът на ЕК засегна въпроса за водещите проекти - общо 80 на брой.
Общите ни цели, разбира се, са за подобряване на конкурентоспособността на икономиката в региона на Балтийско море, отделяйки особено внимание на насърчаването на малките и средни предприятия, както и на общата енергийна политика, взимайки предвид възобновяемата енергия. Това повдига въпроса как да се справим с офшорните инсталации в Балтийско море. Поддържането на водата чиста, тъй като това е нашият основен ресурс, е от изключителна важност сега, когато говорим за риболов и туризъм. Поради това трябва да се насърчат инвестиции в пречиствателни станции.
Считам, че трябва да се съгласува обща програма за всички държави-членки в региона на Балтийско море, защото се налага да отговорим на следните въпроси: къде ще бъде разположена в бъдеще пътната мрежа; къде ще бъдат изградени офшорни инсталации; какво ще бъде направено по въпроса за сигурността в морето? Затова трябва да бъдем ясни по въпроса за разположението на енергийните пътища на "Северен поток", както и за доставките на електричество и много други.
(Председателят отнема думата на оратора)
Сесилия Малмстрьом
Г-н председател, искам да благодаря на всички членове за огромната подкрепа, която ни оказахте за продължителната работа относно стратегията за Балтийско море. Естествено е да бъдем подкрепени от Европейския парламент, тъй като всъщност вие сте основателите на идеята за стратегия за региона на Балтийско море, и съм доволна, че вие също така ще гарантирате нейното осъществяване. Успех може да бъде постигнат - може да стане реалност, за да не останем само с добри пожелания и красноречие - само ако всички държави-членки действително бъдат съпричастни и поемат реална отговорност за гарантиране на осъществяването на проекта.
Успехът е сигурен, ако работим по тези проекти, установявайки ясни срокове за тяхното осъществяване и водейки редовни проверки. Убедена съм, че точно както Комисията, Парламентът ще продължава да ни притиска, за да гарантира успеха на това начинание.
В региона живеят един милион души. Във всеки момент в Балтийско море се намират 2 000 кораба. Ясно е, че сме изправени пред големи изпитания. Процесът на подготовка беше доста обширен и искам да отправя своята благодарност към Комисията - най-напред г-жа Хюбнер, а сега г-н члена на Комисията Самецки - за вложените усилия от тяхна страна. Срещаме голяма подкрепа и в гражданското общество и сред градските общини в региона на Балтийско море.
Някои членове, г-жа Krehl и г-н Itälä, повдигнаха въпроса за паричните ресурси. Нямаме намерението всеки нов източник на средства да бъде насочен за изпълнението на стратегията. В региона има много ресурси обаче, които можем да използваме. При съществуващата бюджетна рамка бяха отделени 55 милиона евро за региона. Освен това знаем, че можем да се надяваме на субсидии от международни институции като Европейската инвестиционна банка, която показа голям интерес по проблемите на региона на Балтийско море. Целта е да занижим всички административни разходи, доколкото е възможно, и да работим съвместно с тези, които поемат отговорността на местно и национално ниво за осъществяването на различни проекти от първостепенна важност.
Един от тези проблеми е трафикът - област, засегната от г-жа Jäätteenmäki. Има проект, който предвижда усъвършенстването на обучението на полицейските и митнически служители в региона с цел подобряване на уменията им при разпознаване на самоличността и работата им, свързана с трафика. Г-жа Hassi и г-жа Lövin споменаха въпросите, свързани с морската среда, земеделието и риболова. Няколко проекта се занимават с тези проблеми и искам да видя повече такива. Освен това считам, че стратегията може да осигури възможност за придобиване на по-добър обзор на нашите усилия в областта на околната среда, както и политиката ни относно риболова и земеделието, и да даде уверение за това, че работим за едни и същи цели.
Има и други партньорства в региона на Балтийско море. Нашата енергийна политика се основава на разрастващи се партньорски взаимоотношения, с която целим да обвържем енергийната инфраструктура в региона, да намалим зависимостта и да подобрим ефективността. Естествено това е област, в която Европейският съюз ще продължава своята работа. Атомната електроцентрала "Игналина" няма нищо общо със стратегията за Балтийско море. Това бе старо решение от времето на преговорите за присъединяване на Литва. "Северен поток" също няма връзка с това. Разбира се, проектът е свързан с Балтийско море, но не е част от стратегията. Това е комерсиален проект, който беше проучен в съответствие с настоящите международни конвенции в областта на околната среда и съответното национално законодателство.
Стратегията за Балтийско море е вътрешна за Европейския съюз. Тя ще бъде такава, каквато ние я направим. Важно е обаче - както някои членове вече подчертаха - да бъдат включени други държави. Имаме уверение за привличането на държави като Русия и Норвегия, като своевременно ги осведомяваме за работата ни относно стратегията и изказваме нашето желание за съвместна работа по проекти, които са от общ интерес.
Очакваме с нетърпение конференцията утре и в петък и сме доволни, че заместник-председателят Wallis ще пристигне в Стокхолм. На конференцията ще обсъдим стратегията за региона на Балтийско море и се надяваме засегнатите държави да изразят силно своята готовност за работа с оглед осъществяването на стратегията, освен това ще бъдат обсъдени макрорегионите като цяло. В тази връзка бяха споменати регионът по поречието на река Дунав и регионът на Черно море. Считам, че по този въпрос може да се направи много и има какво да ни вдъхновява. Надяваме се по време на обсъждането да успеем да придвижим нещата, въпреки че е малко рано за установяване на срокове за изпълнение. Още веднъж искам да изразя своята благодарност към Парламента за силната подкрепа относно стратегията за Балтийско море и очаквам с нетърпение бъдещи възможности за обсъждания с членовете на Парламента.
Павел Самецки
Г-н председател, първо искам да благодаря на членовете на Парламента за техните коментари и забележки по различни аспекти на стратегията. Равнището на вашата обвързаност показва, че стратегията ще бъде предмет на голям интерес в следващите години, което е добре.
Невъзможно е да успея да отговоря на всички коментари и въпроси, повдигнати по време на разискването или във вашите изявления. Искам просто да обхвана три общи групи въпроси. Първо, относно формата. Искам да кажа, че стратегията е разработена съгласно целите и намеренията на държавите-членки. Комисията не се е намесвала в подбора на приоритетите, нито ги е видоизменяла, така че идеите за включването на някои проекти или промяната на някои приоритети, разбира се, е възможна. Това все пак трябва да се съгласува в бъдещата работа, свързана с прилагането на стратегията.
Искам да ви уверя, че стратегията прилича на жив организъм и до голяма степен е подложена на бъдещи изменения, към които държавите-членки и заинтересованите лица следва да се стремят.
Второ: относно управлението. Тук искам да подчертая, че има необходимост от ясно разграничаване на задачите, на работата и отговорността. Считам, че не трябва да се заблуждаваме. Отговорностите са на държавите-членки, на Комисията и на другите организации, участващи в ръководенето на стратегията.
В настоящия момент мога да добавя, че имаме желанието да включим местното управление в процеса на прилагане на стратегията, както и трети страни, както вече бе споменато от страна на министъра.
Предвиждаме, разбира се, доклади до Парламента относно напредъка, постигнат при прилагането.
Накрая, последният въпрос е финансирането. Няколко членове споменаха необходимостта от допълнителни средства за нови проекти и т.н. Искам да обясня, че в самото начало на изготвянето на стратегията беше възприет принципът за невключване на допълнително финансиране.
В настоящия момент в общи линии има три възможности. Можем да контролираме използването на наличните фондове на ЕС например чрез промяна на критериите за избор на нови проекти. Втората възможност е прибягването до други ресурси като международните финансови институции. Последната възможност, макар и трудно приложима във време на икономическа рецесия, все пак можем да опитаме да използваме националните ресурси. В тази връзка очаквам работата, която предстои на конференцията в Стокхолм, тъй като това е конференцията, която може да промени бъдещото отношение на държавите-членки и Комисията към макрорегионите и следва да започне финансирането на потенциални бъдещи стратегии. Затова считам, че моментът е подходящ, за да бъде разгледан цялостният подход относно макрорегионите в Стокхолм в следващите дни.
Председател
Разискването приключи.
Писмени изявления (член 149)
Eija-Riitta Korhola  
Г-н председател, искам да благодаря на Швеция, поела председателството на Съвета, за проявения кураж да отредят на своя регион, Балтийско море, и проблемите, свързани с него, челно място в програмата си. Сега е подходящият момент да се занимаем със стратегията за Балтийско море, която така дълго подготвяхме - нямаме време за губене. Основната й цел и програмата за действие за подобряване на околната среда и конкурентоспособността на региона трябва да бъде разгледана сериозно по отношение на предвиденото финансиране и приложените мерки. Целите трябва да се осъществят на практика: стратегията не трябва да остане просто декларация на хартия. Особено се надяваме, че стратегията ще ускори пречистването на Балтийско море, което страда от еутрофия, и ще подпомогне постигането на общи решения относно трансграничните предизвикателства. Именно във връзка с тези цели всички погледи сега са насочени към Финландия - през нейните териториални води минава проектът за газопровода "Северен поток", чието осъществяване скоро ще бъде решено. В рамките на стратегията за Балтийско море екологичното въздействие на подобни проекти трябва да се проучи чрез процедура, която законово предполага международно обвързване, така че въпросът да не бъде пренебрегнат. Поради това трябва да настояваме Русия да подпише Конвенцията от Еспоо относно оценката на въздействието върху околната среда (ОВОС) в трансграничен контекст, подписана през 1991 г. Финландското правителство трябва да постави такова условие за издаване на разрешение за построяването на газопровода. Русия, която също има полза от стратегията за Балтийско море, действа съгласно споразумението, единствено когато й е изгодно. Това не може да продължава така. залозите са твърде високи и трябва своевременно да сме наясно с проекти, вредящи на Балтийско море, преди да бъде твърде късно.
György Schöpflin  
Приветствам стратегията за Балтийско море, подпомогната от шведското председателство. Стратегията притежава необходимите качества, за да бъде образец за други европейски макрорегиони например поречието на Дунав. Все пак един аспект от развитието на региона на Балтийско море налага да бъде спешно преразгледан. Това е газопроводът по морското дъно "Северен поток" между Русия и Германия. Не само газопроводът представлява сериозна екологична заплаха, но по-неотложно е, че това е проект, чието време вече отминава. Бъдещето не е във фиксираните пътища за доставка на природен газ чрез газопроводи, а в преноса на втечнен природен газ. Съществува опасността "Северен поток" да се превърне в напълно излишно творение, затова отговорните за него следва да преразгледат проекта преди да бъдат вложени още пари, ресурси, усилия и енергия.
Bogusław Sonik  
Стратегията за Балтийско море, обявена през юни 2009 г., цели установяването му като регион, който е устойчив, благоденстващ, леснодостъпен, привлекателен и сигурен. Това е от особена важност в обстановката на увеличаващи се изпитания за Балтийско море след разширяването на Европейския съюз след 2004 г.
Важно е да се предприемат действия за подобряване на състоянието на околната среда в региона, защото в момента това е един от най-замърсените водни басейни в света. Хиляди тонове отровни вещества с военно предназначение лежат на морското дъно, намиращи се в мини, куршуми, бомби, контейнери и варели. Смята се, че количеството на химичните агенти варира между 30 000 и 60 000 тона, от които иприт е около 13 000 тона. Химическите оръжия са потопени след Втората световна война в края на 40-те години на миналия век. Това са трофеи от немските окупационни зони и тъй като заравянето им под земята е било трудно, е взето решение просто да бъдат изхвърлени в морето.
Повреждането на химическите оръжия, лежащи на дъното на Балтийско море, чрез изграждането на каквато и да било инфраструктура, може да доведе до екологична катастрофа. Особено повреждането на химически оръжия от Втората световна война при построяването на газопровода през Балтийско море представлява една от най-сериозните заплахи за екологичната система. По тази причина се налага изготвянето на оценка на последиците от изграждането на газопровода за естествената среда на Балтийско море.
