Námořní politika Evropské unie
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o sdělení Komise související s námořní politikou pro Evropskou unii.
Joe Borg
člen Komise. - Vážený pane předsedající, dnešní den je pozoruhodný. Přesně před 500 lety německý kartograf Martin Waldseemüller vytvořil svou pozoruhodnou jedinečnou vizi odvážného nového světa, ve kterém byla Evropa propojená s Afrikou, Asií a Amerikou svými oceány a moři. 10. říjen je dnem, kdy portugalský král pověřil Bartolomeua Diase, aby nalezl obchodní trasu vedoucí do Asie, a ve Spojených státech dnes oslavují Kolumbův objev nového světa. Je to tedy den, kdy stojí za to si připomenout námořní svět.
Za sebe mohu říci, že jsem hrdý, že jsem sem do tohoto Parlamentu dnes mohl přijít a promluvit o nové a vzrušující námořní budoucnosti Evropy. Je to budoucnost, která staví na silném námořním dědictví, které Evropa zdědila z minulosti, která však zároveň hledí strategicky vpřed na možnosti, jak rozvinout blaho a prosperitu Evropy úzce závislé na mořích a oceánech.
Komise dnes navrhla integrovanou námořní politiku Unie na základě své vlastní zřetelné vize týkající se oceánů a moří. Za prvé během své 50leté existence dnes Evropská unie výslovně uznala, že v oblasti moří a oceánů potřebujeme jednotný přístup. Tento radikální posun má svůj původ v přesvědčivém argumentu, že námořní dimenze je dnes přítomná prakticky v každém větším problému, který se dnes týká Evropy - energie, změna klimatu, inovace, mezinárodní konkurenceschopnost, tvorba pracovních míst, ochrana životního prostředí, obchod, doprava a podobně. Ať se podíváme na kterýkoli sektor, uvidíme silné propojení mezi ním a námořním odvětvím. Bylo by nerozumné, a dokonce i krátkozraké, pokud by Evropská unie řídila tyto oblasti politik bez zohlednění jejich překrývání s námořními záležitostmi. Potřebujeme jednotnou vizi, která umožní tvorbu politik soudržným a všezahrnujícím způsobem tak, aby se v nejvyšší možné míře zvýšil potenciál těchto intenzivních a komplexních vzájemných vztahů.
V době, kdy diskuse o globálním oteplování, globalizaci a konkurenceschopnosti EU získaly novou naléhavost, jen stěží může někdo ignorovat nepopiratelnou potřebu námořní strategie, která přímo zasahuje do těchto otázek. Těší mě, že dnes můžeme oznámit, že kolegium komisařů podpořilo dokument o integrované politice, který přinese přesně to, co Evropské unii dodnes chybělo: skutečnou, jednotnou vizi týkající se oceánů a moří. Nejde přitom pouze o problematiku rybolovu nebo lodní dopravy, či obchodu nebo regionálního rozvoje, či výzkumu nebo zaměstnanosti, či životního prostředí nebo vztahu ke třetím zemím. Je to politika, která zahrnuje, která spojuje všechny tyto síly dohromady a řeší je jako vzájemný celek. Je to politika, která bude čerpat a ze které budou čerpat ostatní politiky Společenství.
Na dnešním ranním setkání kolegů jsme přijali balík dokumentů. Tento balík tvoří tři klíčové složky. První je sdělení, které poskytuje podrobnosti o zmíněné integrované námořní politice pro Evropskou unii. Doplňuje je akční plán, který vytyčuje první kroky směřující k realizaci politiky. Potom následuje sdělení, které stanovuje závěry dosažené na základě rozsáhlých a velmi úspěšných veřejných konzultací, které se konaly v průběhu jednoho roku.
Věřím, že rychle rozpoznáte podstatné prvky balíku, protože do značné míry odrážejí priority, které jste sami formulovali. Dovolte mi, abych připomněl pouze toto: nasazení sil Evropy v boji proti změně klimatu prostřednictvím výzkumu a inovací, prostřednictvím inteligentnějšího plánování s ohledem na zranitelná pobřeží a převzetím vůdčí úlohy v mezinárodních jednáních; evropská strategie námořního výzkumu a závazek excelence v oblasti technologií námořního výzkumu a inovací, pomocí nichž se budou plnit lisabonské cíle růstu a tvorby nových pracovních míst a v plné míře se využijí příležitosti, které nabízejí nové technologie; lepší regulace námořní dopravy, která pomůže vytvoření skutečného, bezbariérového evropského prostoru pro námořní dopravu na vnitřním trhu a podpoří evropský vnější obchod v současné éře globalizace; respekt vůči rozhodující úloze ve směřování hospodářského růstu a přezkoumání, jak může financování ze strany EU posílit udržitelný růst a podpořit prosperitu v odlehlých a znevýhodněných oblastech; zajištění toho, aby všechny formy rozvoje braly ohled na vliv na životní prostředí prostřednictvím rozvoje lodní dopravy, která je vnímavá vůči životnímu prostředí, snižováním rizik znečištění a podporou rybolovu založeného na ekosystémech; lepší využívání nástrojů plánování, datových sítí a horizontální koordinace s cílem podpořit rozhodování o námořním prostoru a pobřežních oblastech a zajistit mezinárodní dodržování pravidel; podpora námořních seskupení a regionálních center námořní dokonalosti, které zvýší konkurenceschopnost Evropy.
Zejména to pomůže malým podnikům, které tvoří důležitou součást technologicky vyspělého námořního průmyslu Evropy. Pomůže to realizovat obrovský potenciál růstu pobřežní a námořní turistiky a stane se to dalším prvkem zlepšení atraktivity profesionálního růstu v oblasti námořnictví.
Komise dnes přijala také sdělení zaměřené na posílení atraktivity profesionálního růstu v oblasti námořnictví, a to tím, že iniciovala posouzení výjimek, které se vztahují na námořníky a rybáře na základě různých částí pracovně právních předpisů Evropské unie. Tato oblast je citlivou a způsobuje velké obavy řadě zúčastněných stran. Dnes byl zveřejněn také základní dokument o důležitých propojeních mezi energetickou a námořní politikou Evropské unie.
Všichni víme, že před námi stojí obrovské výzvy. Pokud je chceme řešit, potřebujeme konkrétní návrhy - návrhy, které jsou dostatečně ambiciózní, aby dokázaly čelit výzvám. v minulých stoletích otevíraly moře a oceány Evropě nové a fantastické příležitosti. Nyní, na začátku 21. Století, doufáme, že objevíme vlastní moderní nový svět příležitostí. Věřím, že jsme skutečně na počátku něčeho nového. a rovněž věřím, že pokud uvedeme do pohybu opatření, o kterých podrobně hovoří dnes přijatý balík, vypravíme Evropu na cestu k objevení těchto příležitostí novým způsobem. Jak říká přísloví: "Kdo nic neriskuje, nic nezíská". Je sice pravdivé a jistě je součástí inspirace, která nás žene vpřed, je však také třeba říci, že stejně jako objevitelské výpravy v minulosti, i dnešní riziko má svou cenu.
V roce 2008 proběhne první fáze charakterizovaná sérií přípravných opatření. Ta budou vyžadovat zapojení od ostatních partnerů a s vaší podporou budeme muset zajistit potřebné financování. Tato opatření přímo navazují na myšlenky načrtnuté ve vaší zprávě ze dne 12. července, ve které jste těmto opatřením k mé velké radosti projevili jednoznačnou podporu. Existuje mnoho dalších podpůrných opatření, která už výrazně pokročila a mezi kterými je sdělení ze dne 17. října o přístavní politice, sdělení o nezákonném, neohlášeném a neregulovaném rybolovu a třetí sdělení se týká udržitelného turismu. Později budou následovat opatření týkající se námořních seskupení a námořní dopravy. Doplnění všech opatření bude předmětem diskuse dne 22. října v Lisabonu, které se zúčastní ministři 27 států zodpovědní za námořní záležitosti, mezi nimiž budou i ministři dopravy, rybolovu, životního prostředí a obrany. Tato diskuse poskytne podklady pro další jednání, které se uskuteční na prosincovém zasedání Evropské rady a jehož cílem bude schválení této politiky.
Dnešek tedy není koncem cesty, ani jejím začátkem. Je to však výrazný milník označující rozhodující posun od období úvah do období, které jste vy v Parlamentu od nás žádali a na které se my v Komisi těšíme: období činů.
Evropský parlament byl v tomto procesu klíčovým hráčem a poskytl nám neocenitelnou zpětnou vazbu. Proto bych rád znovu zopakoval svůj dík Parlamentu obecně, stejně jako zpravodajům a poslancům, kteří projevili mimořádný zájem o tento projekt. Velmi mě těšilo účastnit se mnohých slyšení a schůzí, které se v Parlamentu uskutečnily. Upřímně se těším na pokračování tohoto dialogu. Parlament zůstane centrální postavou v rozvoji této politiky. Komise si nemůže, ani nechce přivlastňovat úspěchy námořní politiky. Její úspěch závisí na zachování společného přístupu. Doufám, že můžeme počítat s vaší pokračující spoluprací.
Jak jsem již řekl v úvodu svého prohlášení, dnešek stojí skutečně za povšimnutí. Vypluli jsme na nové a vzrušující dobrodružství. Věříme a spoléháme, že toto dobrodružství přinese Evropě zvýšenou a udržitelnou prosperitu. Před sebou máme oceán příležitostí.
Matthias Groote
(DE) Vážený pane předsedající, pane komisaři, chtěl bych pronést omluvu jménem zpravodaje Parlamentu pro Zelenou knihu o námořní politice, pana Williho Piecyka. Dnes se nemohl dostavit a já mám odevzdat jeho přání všeho dobrého.
Rád bych vyjádřil uznání - jsem členem Výboru pro životní prostředí - ohledně dopravních spojení pro lodě na pevnině. Toto spojení bylo zahrnuto, a pokud lze vyslovit takové stanovisko, je to velmi dobré pro kvalitu ovzduší v Evropě, stejně jako z pohledu snížení emisí CO2. v Zelené knize o námořní politice se mluví rovněž o tom, že by se lodě měly zahrnout do systému obchodování s emisemi. Jsme teprve ve fázi prvního čtení týkajícího se zahrnutí letecké dopravy do obchodování s emisemi.
Kjótský protokol neobsahuje žádná ustanovení ani pro leteckou dopravu, a proto vzniká velmi praktická otázka: kdy chce Komise předložit návrh na zahrnutí námořní dopravy do systému obchodování s emisemi?
Marios Matsakis
Paní předsedající, dovolte mi, abych při příležitosti tohoto sdělení Komise o námořní politice pro EU připomněl Parlamentu pokračující embargo, které před několika lety zavedlo Turecko na celou lodní dopravu, která je spojená s Kyperskou republikou. Toto embargo způsobuje významné škody průmyslu lodní dopravy nejen na Kypru, ale také v EU všeobecně...
(Připomínky z pléna)
Mluvím anglicky. Bylo by opravdu zajímavé, kdybychom měli tlumočení z angličtiny do angličtiny.
Mluvil jsem o embargu, které Turecko uvalilo na Kypr už před několika lety, a o tom, že způsobuje mimořádné škody nejen Kypru, který je členským státem, ale také celé EU obecně.
Dovolte mi znovu požádat Komisi, aby znásobila úsilí a přesvědčila tureckou vládu, aby zvážila své rozhodnutí nadále zachovávat toto nespravedlivé a zbytečné embargo na lodní dopravu jednoho z členských států EU.
Chápu, že musíme být vůči Turecku mírní, hodně mírní, ale naše trpělivost je u konce. Ostatně jakou námořní politiku můžeme mít, pokud lodě jednoho členského státu nemohou používat přístavy na námořní trase jiného kandidátského členského státu?
Pane komisaři, můžete nás ujistit, že se této věci budete naléhavě a vážně věnovat?
Struan Stevenson
Paní předsedající, rád bych poblahopřál panu komisaři Borgovi k jeho otevřenému a vizionářskému akčnímu plánu zabývajícímu se zejména otázkami rybolovu, které mě zajímají: integrovaná síť námořního dohledu, která je podle mě zcela nevyhnutelná, pokud chceme zlepšit bezpečnost a odstranit nezákonný, neregulovaný a neohlášený rybolov; plán na zastavení používání vlečných sítí na lov u dna na otevřeném moři; plán na zlepšení podmínek lidí pracujících v rybářském průmyslu, který je jedním z nejnebezpečnějších a nejméně placených v EU; zlepšená spolupráce mezi pobřežní stráží; odstranění odpadu z výlovu a podpora akvakultury, která poskytuje 65 000 pracovních míst na plný úvazek v rámci EU - toto všechno je ohromné.
Především se mi líbí myšlenka plánu směrem k plánování námořního prostoru. Moje otázka se týká této konkrétní oblasti. Kdo to zaplatí? Některé členské státy to už udělaly. Už mají územní plány svých námořních oblastí. Myslím, že v budoucnu budou tyto plány námořního prostoru mít obchodní hodnotu. Kdo za ně bude do té doby platit?
Joe Borg
člen Komise. - Paní předsedající, přejdu k otázce, kterou položil ctihodný poslanec, pan Groote, a která se týká emisí CO2: rád bych zdůraznil, že emise pocházející z plavidel v námořní dopravě jsou v absolutních číslech nižší než v ostatních kategoriích, jako například v letecké nebo dokonce silniční dopravě.
Na druhé straně však, pokud vezmeme v úvahu jednotlivá čísla, je pravda, že emise CO2 pocházející z jednotlivých plavidel jsou značné. Pokud chceme maximalizovat potenciál růstu námořní dopravy, má smysl konat a podpořit průmysl námořní dopravy, aby provedl potřebné kroky s cílem snížení emisí CO2. Není totiž pochyb, že námořní doprava má obrovský potenciál růstu, ale ten musíme uskutečnit ve spojení se snížením emisí CO2. Pouze tak dosáhneme toho, že námořní doprava se bude spotřebitelům jevit ještě příznivěji.
Důležité je přitom zdůraznit skutečnost, že vzhledem k tomu, že hovoříme o celosvětovém průmyslu, iniciativy by se měly uskutečnit v prvé řadě na mezinárodním fóru. Proto by se mělo vytvořit mezinárodní úsilí, ve kterém by Evropská unie měla být připravena na převzetí vůdčí úlohy v rámci Mezinárodní námořní organizace, s cílem stanovit normy v oblasti emisí CO2. Pokud by nedošlo k pokroku, Komise by zvážila jiné možnosti na dosažení účinného snižování emisí CO2.
Je dobré připomenout rovněž skutečnost, že v některých případech v důsledku jistých nesrovnalostí vedou některé pobídky v podstatě ke zvyšování emisí CO2. Při kotvení se například uplatňuje zdaňování za použití elektřiny v přístavu. Řada plavidel proto nechá běžet své motory, aby ušetřila náklady, protože na palivo platí výjimka z cla.
Pokud by existovalo opatření na odstranění tohoto rozporu, plavidla by to vedlo k využívání elektrické energie v síti.
Pokud jde o otázku pana Matsakise týkající se embarga Turecka na Kypr, v první řadě bych rád zdůraznil skutečnost, že ve vztahu k jednáním o přistoupení Turecka ještě nebyly jedna nebo dvě kapitoly otevřené, a ty nebudou otevřené, dokud Turecko nepřistoupí na nápravu, a ta souvisí s dopravou a rybolovem, což spadá do mé kompetence. Proto děláme vše, co můžeme, abychom Turecko přesvědčili, aby opětovně zvážilo svou pozici.
Zabýváme se tím pochopitelně proto, abychom nalezli způsob, jak co nejblíže spolupracovat s Tureckem, s cílem, aby Turecko uplatnilo acquis Společenství v případě takových podobných opatření, a rovněž v rámci přípravy na jeho možné přistoupení.
Rád bych se také vyjádřil k otázce pana Stevensona týkající se územního plánování, a kdo za něj zaplatí. Nenavrhuji, aby územní plánování plošně řešilo Společenství, ale aby bylo odpovědností a úkolem členských států.
Rádi bychom však i u ostatních členských států, které ještě systém územního plánování nepřijaly, viděli jeho zavedení podobně, jak to už učinily ostatní členské státy a abychom je v tom podpořili. Můžeme uvést příklady územního plánování, které některé členské státy zavedly, jako příklady postupu pro ostatní členské státy.
Pokoušíme se o to, aby v opatřeních týkajících se územního plánování zavedeného v různých členských státech byla určitá shoda a abychom nakonec neměli režimy, které se budou navzájem podstatně lišit.
Budeme podporovat tvorbu systémů územního plánování, budeme pomáhat při tvorbě potřebných nástrojů s cílem účinnějšího fungování územního plánování a pokusíme se stanovit vodítka s cílem vytvořit společný model územního plánování, konečná odpovědnost při zavádění územního plánu ve vztahu k vlastním vodám je však úkolem členských států.
Margie Sudre
(FR) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, mohu pouze bezvýhradně uvítat vůli Evropské komise spojit sektorové politiky, které byly předtím oddělené a někdy značně nesouvislé, do jedné integrované politiky.
Vítám důraz kladený na udržitelné využívání zdrojů, vůli rozvinout námořní poznatky, podporovat udržitelnou zaměstnanost a maximalizovat kvalitu života pobřežních společenství. To vše má správný směr.
Budoucí námořní politika by měla učinit víc pro integraci specifických vlastností nejvzdálenějších regionů a jejich přínosu. Nejvzdálenější regiony mají výhody z chráněných zásob ryb. To je třeba vzít v úvahu. Tyto regiony by se však především mohly stát skutečnou laboratoří a fantastickým místem pro zkoušení a vývoj námořních obnovitelných energií.
Plánuje Komise maximálně využit mimořádná území, která nabízejí nejvzdálenější regiony a která dotvářejí Evropskou unii?
Paulo Casaca
(PT) Pane komisaři, srdečně blahopřeji, protože tento dokument skutečně dosáhl harmonizace. a právě to potřebujeme v případě dvou hlavních problémů rybolovu. Na jedné straně je tu potřeba zajistit pracovní podmínky rybářů a na straně druhé je třeba harmonizovat rybolov pomocí řízení založeného na ekosystémech.
Zatím bych se rád zeptal pana komisaře, zda může potvrdit zprávu uveřejněnou v novinách Financial Times. Podle ní studie objednaná Generálním ředitelstvím pro rybolov nekompromisně kritizovala účinky mikro-řízení ekosystémů z Bruselu, přičemž přinesla katastrofický přehled společné politiky rybolovu za posledních dvacet pět let a konstatovala, že rybolov podléhající společné politice rybolovu má mnohem vyšší míru nadměrného rybolovu než je její celosvětový průměr. Existuje tato zpráva, bude předložená Výboru Evropského parlamentu pro rybolov, a co si pan komisař o této kritice myslí?
Philippe Morillon
(FR) Paní předsedající, i já se přidám k blahopřání panu komisaři Borgovi za práci, kterou vykonal. Zakončil s "vírou a důvěrou", díky čemu jsem si okamžitě vybavil slova "věřit a mít odvahu", což bylo kdysi krásné motto.
Věř a měj odvahu! Vy jste ji měl. Myslím, že představa, kterou jste mimořádně jasně rozpracoval ve sdělení, které před námi leží, je zřetelným krokem správným směrem.
Rád bych položil jednu otázku týkající se obav - a je jich několik - o odvětví rybolovu v této věci. Zavedení integrovaného řízení pobřežních zón samozřejmě vyčerpá určité prostředky z Evropského fondu pro rybolov. Obava se týká toho, že tento Evropský fond, na jehož nepřiměřenost již zaznělo mnoho stížností, je jediným používaným fondem.
Rád bych požádal pana komisaře, aby nás v této věci ujistil a potvrdil, že strukturální fondy a fondy potřebné na rozvoj a ochranu životního prostředí se budou na realizaci této politiky rovněž podílet.
Joe Borg
člen Komise. - Paní předsedající, v první řadě se vyjádřím k otázce, kterou položila paní Sudreová o nejvzdálenějších regionech: není pochyb o tom, že v rámci námořní politiky nehodláme formulovat žádnou univerzální, pro všechny stejnou politiku. Myslím, že je to zřejmé i z modré knihy, kterou jsme právě přijali, stejně jako i z akčního plánu. Je třeba zohlednit především specifika vzdálených a nejvzdálenějších regionů.
Druhou stranou mince je, že tato velká vzdálenost nabízí Evropské unii obrovské výhody. Dává nám přístup k ostatním oceánům, ke kterým bychom jinak neměli přímý přístup. Jako jeden z příkladů si vezměme rybolov. Prostřednictvím nejvzdálenějších regionů v Indickém oceánu, jako například La Réunion, máme přímé slovo v regionálních organizacích zaměřených na rybolov, které už existují, i v těch, které se snažíme v případě daného moře podporovat.
Skutečně bych tedy povzbudil myšlenku, abychom se zaměřili na specifika nejvzdálenějších regionů. Musíme dohlédnout na to, abychom zároveň maximalizovali výhody, z nichž mohou tyto nejvzdálenější regiony těžit. a samozřejmě, pokud je použijeme jako laboratoře například pro vývoj obnovitelných energií, měli bychom také podpořit to, aby se jejich zranitelnost žádným způsobem nezhoršila.
Pokud jde o otázku pana Casaca o přístupu založeném na ekosystémech, v první řadě bych rád řekl, ano, Generální ředitelství pro rybolov a námořní záležitosti si nechalo vypracovat odbornou studii. Jde o běžný pravidelný postup, který využíváme, s cílem zjistit, jak fungovala společná politika pro rybolov, s jakými možnými nástrahami jsme se setkali, tak, abychom se na jeho základě poučili z minulých zkušeností a pokusili se věci zlepšit.
Za prvé, nevidím problém v tom, abychom tuto studii zpřístupnili Výboru pro rybolov. Víme, že je velmi kritická, ale přijímáme tuto kritiku, protože se snažíme realizovat reformy z roku 2002 v oblasti společné politiky rybolovu. v roce 2007 se stále nacházíme na počátku skutečné realizace reforem z roku 2002 a posouváme se směrem k víceletým plánům řízení a obnovy, směrem k řízení rybolovu, které bude více založené na ekosystému.
Zdědili jsme mnoho let řízení rybolovu, do kterého vstoupil vědecký pokrok, došlo k obrovskému nárůstu počtu plavidel, která přesáhla všechny kapacitní limity, což abych tak řekl, se neslučuje s tím, co lze udržet. Musíme dohlédnut na to, abychom situaci napravili a zajistili systém udržitelných oblastí pro rybolov, přičemž doufám, že opatření a iniciativy získají plnou podporu Parlamentu: jako například politika týkající se odpadu z výlovů, opatření a iniciativy s ohledem na víceleté řízení rybolovu, řízení rybolovu prostřednictvím uzavřenějších oblastí a uzavřených sezón - toto vše jsou opatření, která velmi výrazně směřují k přístupu k rybolovu založenému na ekosystémech a maximálním udržitelném výnosu.
Prvním příkladem plánu řízení na základě maximálních udržitelných výnosů je plán řízení lovu platýsa obecného a mořského jazyka, který Rada přijala teprve v červnu loňského roku. Doufáme tedy, že budeme nadále pokračovat tímto směrem a znovu dosáhneme správného řízení rybolovu na základě přístupu zohledňujícího ekosystém.
K otázce pana Morillona bych rád v první řadě řekl, že ho mohu ujistit, že integrovaný přístup k námořním záležitostem nebude financovaný z Evropského fondu pro rybolov. Evropský fond pro rybolov na léta 2007 - 2013 je už přidělený. Vnitrostátní strategické plány a operační programy jsme dostali prakticky od všech členských států. Přezkoumáváme je a zjevně směrují k rybolovu a akvakultuře.
V případě námořních záležitostí je však třeba se zaměřit na jiné zdroje financování. Řekl bych, že nejlogičtějším zdrojem financování by mohly být strukturální nebo regionální fondy, vždyť přece pobřežní oblasti jsou také regiony Evropské unie. Proto je třeba více se soustředit na specifické potřeby pobřežních oblastí a okolních moří, protože pouze tímto způsobem je možné přesměrovat financování iniciativ a projektů podle potřeby, což bude velmi výrazně směřovat k vytvoření správních nástrojů na řízení integrované námořní politiky.
Luís Queiró
(PT) Rád bych přidal své blahopřání k těm, která tu už zazněla, panu komisaři k jeho dnešnímu představení dokumentu o akčním plánu rozvoje námořní politiky pro EU. Rád bych řekl, že dnes představený dokument obsahuje sérii iniciativ, které stojí za zmínku včetně návrhu evropské strategie námořního výzkumu, podpory integrovaného přístupu k národním námořním politikám, i doporoučení, aby Evropa působila jako síť na úrovni námořního dohledu, stejně jako návrh na vytvoření víceodvětvových námořních seskupení s příslušnou finanční úpravou na evropské úrovni, samozřejmě, kromě mnoha dalších věcí.
Závěrem bych v této veřejné rozpravě rád položil panu komisaři tyto otázky: velkou část představeného akčního plánu zrealizuje a podpoří samotná Komise, patrně však nebude mít podporu Rady a členských států. Od komisaře jsme slyšeli, že je důležité získat tuto podporu na prosincové schůzi Evropského parlamentu. Otázka tedy zní takto: věříte, že získáte skutečnou podporu, která posune tuto strategii mezi přední priority Unie a udrží ji tam, nebo je tato podpora výlučně formální věcí?
Rád bych ukončil touto svou druhou otázkou: jak se dá zajistit, aby byla výsledkem Evropské námořní strategie větší spolupráce a koordinace bez toho, aby sklouzla do komunitarizace námořní politiky, především vnitrostátních námořních zdrojů?
Georgios Toussas
(EL) Vážená paní předsedající, ve svém sdělení o budoucí společné námořní politice pro EU Komise zaujímá stále stejný postoj proti pracovníkům. Obsahuje nová opatření na posílení konkurenceschopnosti a zvýšení zisků velkých námořních obchodních skupin, což svědčí o intenzitě útoku na pracovníky.
Hlavními cíli těchto opatření jsou: zvýšení rychlosti, s níž se plavidla a kapitál koncentrují v rukou velkých námořních obchodních skupin, úplná liberalizace námořní dopravy a souvisejících služeb, předpoklad strategické úlohy orgánů EU tak, aby mohly v plné míře vyjadřovat zájmy kapitálu v mezinárodních organizacích, povrchní změny v zaměstnaneckých vztazích, znehodnocení a privatizace námořního vzdělání s cílem vytvořit lacinou pracovní sílu, uvalení vícerých poplatků na přístavní pracovníky, byrokratické směrnice a právní předpisy, které nezlepšují bezpečnostní podmínky na plavidlech ani ochranu lidského života na moři.
Pane komisaři, očekává se mezinárodní dohoda o kodifikaci právních předpisů týkajících se námořních pracovníků. Jaké stanovisko v této věci zastává Komise? Jaká opatření plánuje přijmout - už končím, paní předsedkyně -, pokud jde o situaci, která pravděpodobně nespadá pod vaši výlučnou odpovědnost, tj. zasahování monopolních skupin a jednotlivců působících v oblasti cestovního ruchu na pobřeží členských států?
Gerard Batten
Paní předsedající, pan komisař uvedl několik námořně-historických skutečností, proto bych rád učinil totéž. Většina lidí zná refrén písně "Vládni Británie", lidé si někdy zcela pletou jedno slovo. Správná verze není "Vládni Británie, Británie vládne vlnám", ale "Vládni Británie, Británie, vládni vlnám". Slovo "vládne" činí toto prohlášení nabubřelým. Správné slovo "vládni" je pobídkou a varováním. Smyslem je, že Británie musí vládnout vlnám, aby si zachovala svou svobodu a nezávislost. Nyní Britové nevládnou dokonce ani sami sobě, protože víc než 80 % našich zákonů tvoří Evropská unie. Společná politika rybolovu zničila rybářský průmysl Británie a způsobila v britských vodách ekologickou katastrofu. Když zvážíme tyto skutečnosti, proč bychom si měli myslet, že námořní politika EU bude menším zlem jak společná politika rybolovu?
Předsedající
Mezi poslanci je značný zájem o další otázky a domnívám se, že tuto důležitou rozpravu bychom měli využít v plné míře.
Pane komisaři, chci vás požádat, zda byste mohl stručně odpovědět, abychom mohli dát prostor dalším poslancům a poté rozpravu skončit.
Joe Borg
člen Komise. - Paní předsedající, pokud jde o otázku pana Queiróa, dovolte mi zdůraznit skutečnost, že očekáváme zásadní zprávu. 22. října se uskuteční neformální ministerské setkání, na kterém chceme získat stanovisko všech členských států k balíku, který navrhujeme. Doufám, že Evropská rada tento balík v prosinci podpoří. Je to první fáze. Musíme však dávat pozor, abychom nepřekročili to, čeho se dá dosáhnout v krátkém časovém horizontu.
Pokud budeme úspěšní a pokud první závazné iniciativy budou úspěšné, můžeme se obrátit na členské státy a zjistit, zda existuje vůle pokračovat dále směrem k větší integraci námořních záležitostí.
Je však důležité zdůraznit, že tato politika není postavená na legislativním přístupu, ale na tvorbě podnětů, na podpoře a tvorbě potřebných nástrojů s cílem zajistit větší koordinaci, větší spolupráci a větší zapojení zúčastněných stran.
Pokud se podíváme na akční plán, uvidíte, že základním principem je vytvoření určitých průřezových sektorových nástrojů, které jsou potřebné na rozvoj integrovaného přístupu k námořním záležitostem, a také to, abychom se začali na sektorové opatření dívat více celostně a zohlednili, jaký vliv by například mělo, pokud by se rozhodnutí o rybolovu uskutečnila také v ostatních odvětvích, a naopak.
Pokud jde o druhou otázku, rád bych zdůraznil, že s ohledem na námořní politiku jsme dnes přijali také sdělení od komisaře Špidly. To otevírá diskusi o výjimkách, které mají pracovníci v námořním odvětví, tedy v námořní dopravě a v rybolovu, oproti běžným pracovně právním předpisům.
Musíme to prozkoumat a zjistit, zda existuje možnost zmírnění těchto rozporů, aby se rozdíly mezi pracovníky na zemi a na moři zmenšily, avšak bez toho, abychom vytvářeli problémy v oblasti konkurenceschopnosti, i s ohledem na to, že jde o mezinárodní odvětví. Musíme proto jednat po dohodě s provozovateli, abychom je motivovali a předešli rozporům mezi pracovníky na zemi a na moři.
Pokud jde o otázku pana Battena, rád bych řekl, že námořní politika, integrovaný přístup k námořním záležitostem nejsou ze strany Evropské unie objevováním kola. Je to něco, co už učinily země jako Spojené státy, Kanada, Austrálie a nyní i Japonsko a my určitým způsobem zaostáváme. Musíme zvýšit rychlost, abychom se v oblasti námořních záležitostí vyrovnali svým zahraničním partnerům.
Pane Battene, dovolte mi připomenout, že problémy týkající se Spojeného království a rybolovu začaly před zavedením společné politiky rybolovu. Všichni si pamatujeme události jako války o tresky mezi Spojeným královstvím a Islandem, k nimž došlo před zavedením společné politiky rybolovu.
Mluvíme o problému nadměrného rybolovu a práv na rybolov, která už existovala a která se snažíme napravit prostřednictvím racionálnějšího přístupu k řízení rybolovu na základě reformované společné politiky rybolovu.
Avril Doyle
Vážená paní předsedající, přidávám se k blahopřáním komisaři Borgovi k tomuto velmi důležitému dokumentu o integrované politice. Souhlasím s tím, co dnes řekl pan předseda Barroso: že velká část naší budoucnosti leží v nevyužitém potenciálu oceánů a moří a že tato politika zabezpečí růst a vytvoří pracovní místa. Musíme využít všech příležitostí, které nám moře a oceány nabízejí, a přitom stále jednat způsobem, který zajistí udržitelnost.
Pane komisaři Borgu, v plné míře podporuji Vaši práci v oblasti mořské vědecké technologie a inovace i Váš závazek vůči Prohlášení z Aberdeenu. Ráda bych potvrdila, že Irsko se chce podílet na formování této politiky, hlavně prostřednictvím Irského námořního ústavu. Vítám Vaše sdělení o balíku dokumentů, které mají být zavedeny během mandátu této Komise. Zajímalo by mě však, vzhledem k tomu, že vám zůstávají jen dva roky, zda se nejedná spíše o naději než očekávání, že dokážete uvést do života celý soupis konkrétních opatření? Dnešní vystoupení pana komisaře Špidly o přezkoumání výjimek v oblasti pracovního práva v námořním odvětví a zpráva pana komisaře Piebalga o vzájemném propojení mezi energetickou politikou EU a novou integrovanou námořní politikou jsou velmi dobrým začátkem. Kolik však dalších bodů v balíku, který jste dnes oznámili, bude vyžadovat samostatné legislativní návrhy?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) i já chci poblahopřát panu komisaři k integrovanému přístupu.
Ráda bych upozornila na skutečnost, že po vstupu Rumunska a Bulharska do Evropské unie tvoří nyní její hranici Černé moře, tedy nové moře. Proto je pro nás důležité, abychom podpořili společnou námořní politiku v této oblasti.
Chtěla bych, aby byly chráněny také oblasti delt a ústí a aby se staly součástí společné námořní politiky. Také bych chtěla, aby byla opatření na boj proti znečisťování moře rozšířená na vnitrozemské vody, které vytékají do moří a oceánů, i na průmyslové oblasti podél pobřeží.
Domnívám se, že sdělení pana komisaře je důležité, pokud jde o pracovní podmínky námořníků a těch, kteří pracují v loděnicích. Stejně tak považuji za důležité maximalizovat finanční podporu na rozvoj infrastruktur a činností v pobřežních oblastech.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Vážená paní předsedající, v první řadě bych chtěl vyjádřit své nesouhlasné stanovisko ke způsobu, jakým se dnes vede rozprava v Parlamentu. Jako první poslanec EP jsem dnes zvedl ruku a požádal o prostor, ale prostor jsem dostal až jako poslední nebo mezi posledními, přičemž mohu mluvit maximálně jednu minutu.
I navzdory tomu chci poblahopřát panu komisaři a Komisi k tomuto sdělení, stejně jako k jeho celoroční práci, během které hovořil se zúčastněnými stranami, pokoušel se vypracovat integrovanou námořní politiku pro celou Evropskou unii, přičemž zohledňoval význam námořního životního prostředí a útoků, kterým je soustavně vystaveno v důsledku lidské činnosti.
Z tohoto pohledu bych se chtěl pana komisaře zeptat, zda se v politice Společenství bude zohledňovat také vojenské odvětví, jehož činnost někdy zasahuje do námořního životního prostředí a ovlivňuje jej, s cílem zabránit zásahům do životního prostředí.
Kromě toho dochází k nekontrolovanému vypouštění odpadu, které stále probíhá. Kdy budou zavedeny černé skříňky, které budou monitorovat veškerý pohyb tekutin ve spodní části lodě a tekutin v nádržích plavidel?
Předsedající
Pane Ortuondo, nebyla jsem tu na začátku této rozpravy a nemám informace o pořadí, v němž se kdo hlásil.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Vážená paní předsedající, námořní politika EU patří mezi nejdůležitější iniciativy, kterou si současná Komise zapamatuje zejména proto, pokud dokáže využít rozšíření a jistý politický vliv, který jsme získali rozšířením, na záchranu našeho námořního životního prostředí.
Vyzývám nyní Komisi, aby podnikla výjimečná opatření na záchranu jednoho z velmi výjimečných moří EU, Baltského moře. Chtěla bych se zeptat: mohla by se Komise dívat na Baltské moře nejen jako na ekologickou výzvu, ale i jako na výzvu politickou? Pokud by se podařilo toto umírající moře zachránit, veřejnosti bychom ukázali, že Unie poskytuje skutečné výhody a že společně máme silnější pozici pro záchranu našeho životního prostředí než sami.
Joe Borg
člen Komise. - Paní předsedající, v první řadě se vyjádřím k otázce pani Doyleové: ano, rád bych zopakoval, že jsme dostali významnou podporu od vědecké obce. Prohlášení z Aberdeenu bylo uvítáno a samotné Irsko vyjádřilo mimořádnou podporu. k uvedené připomínce bych rád zdůraznil, že toto není moje iniciativa: je to rozhodnutí Komise, které bylo přijato, a bez ohledu na zúčastněné osoby bude jistě pokračovat. Pokud se nám během prvních dvou let podaří zaznamenat pokrok, jsem si jist, že nová Komise bude ochotně v úspěšném jednání pokračovat. Je to tedy rozhodující dvouleté období, během kterého potřebujeme zjistit, zda první semínka budoucí námořní politiky skutečně začnou růst. Tím můžeme zaručit, že budoucí Komise s podporou Evropského parlamentu, s podporou Výboru pro regiony, a jsem si jist, že i s podporou Rady ministrů, budou tuto námořní politiku uskutečňovat.
Pokud jde o druhou otázku týkající se vnitrozemských vodních cest, není pochyb o tom, že jsou velmi důležitou součástí celého pojetí námořní politiky, stejně jako pobřeží a pobřežní oblasti jsou neoddělitelnou součástí námořní politiky. Příští týden pan místopředseda Barrot představí balík, který se bude týkat vnitřních vod včetně politiky v oblasti přístavů, čím se dotkne také vnitrozemských přístavů. Všechny parametry týkající se vodních cest a přístavů, a tedy rovněž vnitrozemských přístavů, jsou součástí tohoto balíku, který bude představen příští týden.
K otázce pána Ortuonda Larrea o vojenských činnostech, zda budou tyto činnosti zahrnuty do politiky Společenství, je třeba zdůraznit skutečnost, že v tomto bodě vstupujeme do velmi citlivé oblasti, která zasahuje do svrchovanosti členských států. Proto musíme být opatrní. Pokud chceme, aby tato námořní politika uspěla, měli bychom to dělat společně se členskými státy. Pokud budou členské státy ochotné podniknout kroky tímto směrem, například společné aktivity v oblasti národních služeb pobřežní stráže, v oblasti životního prostředí, rybolovu, nezákonného přistěhovalectví, pašování drog a pašování osob, myslím, že bude dostatek prostoru pro zřízení systému národních pobřežních stráží efektivněji a účinněji koordinovaných například formou sdílení majetku jednotlivých členských států, prostřednictvím výměny údajů a tvorby potřebných nástrojů včetně například tvorby námořních map, které by mohly přinést užitek pobřežní stráži i v jiných činnostech. Na druhé straně se tu dostáváme do oblasti velmi citlivých vojenských hledisek, což může být náročnější na zvládnutí. Mé hlavní doporučená zní: pokud chceme, aby integrovaná námořní politika uspěla, musíme ji dělat společně s členskými státy, které mají v důsledku hlavní odpovědnost za zajištění všech nástrojů potřebných pro její úspěch.
Pokud jde o otázku týkající se Baltského moře, už v předcházející odpovědi jsem uvedl, že námořní politika musí nepochybně zohlednit specifické vlastnosti či charakteristiky různých námořních regionů Evropské unie. Pokud tedy existují určité problémy, a ty v případě Baltského moře existují, námořní politika musí vytvořit nástroje na vyřešení těchto problémů. Pokud tedy Baltské moře má konkrétní ekologické problémy, které potřebují řešení a které lze řešit tak či onak, měli bychom učinit vše pro jejich odstranění. s ohledem na rybolovné oblasti například přijímáme opatření, abychom v Baltském moři dosáhli i navzdory všemu udržitelné rybolovné oblasti. Zároveň přijímáme opatření s cílem pokusit se zvrátit problémy, které se týkají námořních dopravních cest přes Baltské moře. Integrovaný přístup k námořním záležitostem by tedy jistě znamenal, že bychom se zaměřili na všechny tyto problémy a pokusili se vytvořit větší koordinaci mezi různými zúčastněnými stranami, mezi různými členskými státy, a také třetími zeměmi, jako je Rusko, s ohledem na Baltské moře tak, abychom dosáhli lepších výsledků v oblasti řízení různých sektorových oblastí týkajících se Baltského moře.
Předsedající
Děkuji Vám, pane komisaři. Omlouvám se poslancům, kteří se nedostali ke slovu. Podle všeho bychom na tyto rozpravy měli vymezit více času.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční zítra ve čtvrtek 11. října 2007.
Písemná prohlášení (článek 142)
Pedro Guerreiro  
Komise představila své návrhy představy a akčního plánu budoucí integrované námořní politiky na úrovni EU. i když nebylo možné vypracovat potřebný rozbor (nezapomínejme, že často záleží na maličkostech), mé první reakce jsou tyto:
Každá iniciativa v této oblasti musí chránit pravomoc členských států v oblasti územního řízení, zvláště teritoriálních vod a výlučných hospodářských zón, které tvoří například využívání zdrojů, doprava, výzkum, hraniční kontroly a bezpečnost, regionální plánování, životní prostředí nebo hospodářské aktivity jako rybolov. To znamená, že bychom neměli pod rouškou takzvané zásady subsidiarity stavět trojského koně a ohrožovat suverenitu členských států.
Spolehlivý finanční základ pro námořní politiku by neměl být vytvořen na úkor Evropského fondu pro rybolov, protože na splnění nových priorit by měly být přiděleny nové a zvýšené finanční prostředky.
Neměla by se podporovat akvakultura, protože tím se nedosáhne optimálních výsledků v odvětví rybolovu vzhledem k jeho strategickému významu v různých zemích, jako například Portugalsko. Příslušná sociálně-hospodářská udržitelnost by se měla zajistit prostřednictvím vhodných politik a finančních zdrojů.
Robert Navarro  
písemně. - (FR) Evropská unie učinila pomocí tohoto "modrého dokumentu" krok vpřed. i když je škoda, že v určitých bodech, například v oblasti evropských pobřežních stráží a evropské vlajky, musela Evropská komise omezit svoje ambice kvůli nedostatku podpory ze strany některých členských států, tento dokument je dobrým výchozím bodem. Doufám, že dodrží všechny své sliby. Otázka financování však bude rozhodující, a to uznává i sama Komise. Dostojí naši ministři své odpovědnosti?
Na závěr mohu říct, že mě mimořádně těší rozhodnutí Komise zabývat se přezkumem sociálně právních předpisů v námořním odvětví, na které se nevztahují tradiční zákony o zaměstnanosti a její ochranné prvky. Už bylo načase! Tento rozhodující činitel zatraktivnění profesionálního růstu v oblasti námořnictví by měl Evropě pomoci chránit její námořní odborníky.
