Ruotsin puheenjohtajakauden tulokset - Eurooppa-neuvoston päätelmät (10. ja 11. joulukuuta 2009) (keskustelu)
Puhemies
(EN) Toivotan lämpimästi tervetulleeksi pääministeri Reinfeldtin, joka on työskennellyt kanssamme lähes puoli vuotta neuvoston puheenjohtajana. Toivotan tervetulleeksi myös puheenjohtaja Barroson.
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
neuvoston julkilausumasta Ruotsin puheenjohtajakauden tuloksista ja
Eurooppa-neuvoston selonteosta ja komission julkilausumasta Eurooppa-neuvoston tuloksista 10.-11. joulukuuta 2009)
Fredrik Reinfeldt
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, olen kiitollinen tästä mahdollisuudesta keskustella jälleen Euroopan parlamentin kanssa näin ratkaisevana ajankohtana.
Keskustelumme aikana 193 valtion edustajat ovat koolla konferenssikeskuksessa Kööpenhaminassa keskustelemassa, väittelemässä, neuvottelemassa ja pyrkimässä vastaamaan miljoonien ihmisten odotuksiin ympäri maailmaa. Kahden päivän kuluttua YK:n ilmastokonferenssi on jo ohi. Tarkastelemme pikapuoliin kokousta, joka oli ratkaiseva, ei pelkästään EU:lle vaan koko maailmalle, kokousta, jolla oli ratkaiseva merkitys niille, jotka eivät voi viljellä maataan veden puutteen vuoksi, niille, jotka ovat menettäneet kotinsa hirmumyrskyissä tai tulvissa ja niille, jotka turhaan rakentavat patoja meren pinnan noustessa vuosittain.
Me tunnemme vaarat, joten miksi on niin vaikea toimia? Senkö vuoksi, että pelkäämme kaikkia muutoksia elintavoissamme? Ja kuitenkin me tiedämme, että jos jatkamme maailman luonnonvarojen käyttöä nykyisellä tavalla, nykyiset elintapamme eivät ole enää mahdollisia ja kohtaamme yhä dramaattisempia muutoksia. Meillä on paljon suurempia pelon aiheita, kuin jokapäiväinen hyvinvointimme.
Ilmastonmuutoksen torjunta on ollut esityslistan kärjessä koko Ruotsin puheenjohtajakauden ajan, kaikissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa ja huippukokouksissa unionin merkittävien kumppanien kanssa. Kuten todennäköisesti tiedätte, otimme vastaan lokakuun Eurooppa-neuvostossa kattavan tehtävän säilyttää EU:n johtoasema ilmastoneuvotteluissa. Sovimme pitkän ajanjakson päästövähennysten 80-95 prosentin tavoitteesta vuoteen 2050 mennessä ja uusimme tarjouksemme päästöjen vähentämisestä 30 prosentilla sillä edellytyksellä, että muutkin sitoutuvat vastaaviin pyrkimyksiin. Hyväksyimme kansainvälisen liikenteen päästövähennykset ja määritimme joidenkin tahojen vastustuksesta huolimatta lukuja kehitysmaiden globaalista rahoitustarpeesta ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Viime viikolla - viikkojen kahdenvälisten kuulemisten jälkeen - otimme jälleen uuden askeleen: yhteisesti kerätyn rahoituspaketin korvamerkittynä kehitysmaiden ilmastotoimien nopealle käynnistämiselle, tarjoten 7,2 miljardia euroa tulevina kolmena vuotena.
Tiedän, ettei tämä vielä ole tarpeeksi. Minun onkin todettava, että vaikka olen tyytyväinen Eurooppa-neuvoston sopimukseen asiasta, hetki on nyt kypsä muiden teollisuusmaiden mukaantulolle.
Mitä meidän siis on tehtävä Kööpenhaminassa? Tarvitaan sitovia sitoumuksia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ei pelkästään teollisuusmaissa vaan myös kehitysmaissa, varmistaaksemme, että maapallon lämpeneminen pysyy alle kahdessa asteessa, mikä tiedemiesten mukaan on välttämätöntä.
Olen neuvotellut Intian ja Kiinan johdon kanssa. Tiedän, mitä mieltä ne ovat tästä. Miksi niiden olisi suostuttava puhtaaseen ja vihreään tuotantoon, kun me olemme saastuttaneet maailmaa vuosikymmenten ajan? Tämä on yksi tapa tarkastella asiaa, mutta ongelma on se, etteivät teollisuusmaat pysty ratkaisemaan asiaa yksinään. Kehitysmaiden päästöt alkavat jo ylittää teollisuusmaiden päästöjä. Tämän vuoksi meidän on tehtävä yhteistyötä ongelman ratkaisemiseksi. Voimme omalta osaltamme kompensoida vuosien vastuutonta käyttäytymistämme. Voimme auttaa rahoittamaan kehitysmaiden ilmastotoimia. Euroopan unioni kantoi vastuunsa viime viikolla. Muotoseikoilla ei ole merkitystä Kööpenhaminassa, vaan asiasisällöllä. Voimme olla tyytyväisiä, jos pääsemme sopimukseen päästöistä ja rahoituksesta sekä sitoumuksesta välittömien toimien käynnistämiseksi, ja, mikä tärkeintä, voimme käynnistää ilmastonmuutoksen torjunnan.
Kohtasimme viime vuonna äkkiarvaamatta pahimman talouskriisin sitten 1930-luvun. Maa kirjaimellisesti tärisi jalkojemme alla. Meille selvisi yhtäkkiä, kuinka tiiviissä keskinäisissä yhteyksissä rahoitusmarkkinat ovat ja kuinka riippuvaisia me olimme toisistamme yhteisen vastauksen löytämisessä. Vain muutaman kuukauden sisällä hallitukset EU:ssa hyväksyivät poikkeuksellisia tukitoimia. Vastaus oli nopea ja vaikuttava, mutta sillä oli hintansa. Julkisten talouksiemme kokonaisvaje on nyt lähes seitsemän prosenttia BKT:sta - yli kolme kertaa enemmän kuin viime vuonna. Kahteenkymmeneen jäsenvaltioon sovelletaan liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä. Talous- ja rahoituskriisin seuranta on siis aivan luonnollisesti ollut toinen painopisteala tänä syksynä.
Haluan lyhyesti kertoa, mitä olemme tehneet. Lokakuun lopussa sovimme finanssipoliittisesta irtautumisstrategiasta, ja viime viikon Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovimme periaatteista rahoitustukijärjestelmistä poistumiseksi. Lisäksi sovimme täysin uudesta rakenteesta Euroopan rahoitusvalvonnassa. Kun rahoitusvirrat ovat kansainvälisiä, ei valvonta enää voi olla kansallista. Nyt on Euroopan parlamentin vuoro hyväksyä viimeiset askeleet.
Meille oli myös selvää, ettei bonuskulttuuri voinut jatkua tavalla, johon ihmiset olivat tottuneet. Olen tyytyväinen siihen, että EU onnistui vakuuttamaan G20-ryhmän suostumaan kauaskantoisiin muutoksiin tässä politiikassa. Uusissa säännöissä vahvistetaan tuloksen ja palkkion välisen yhteyden tarvetta.
Talous- ja rahoituskriisi iski meihin kovaa, mutta olemme osoittaneet toimintakykymme ja vahvistaneet vastustuskykyämme. Kun elpyminen on varmistettu, EU on toteutettujen toimenpiteiden ansiosta entistä vahvempi.
Ruotsin puheenjohtajakausi sijoittui institutionaalisten muutosten ajanjaksoon. Ottaessamme tehtävän vastaan 1. heinäkuuta, tämä parlamentti oli juuri valittu. Euroopan komission puheenjohtajaa ei vielä ollut nimitetty. Tuolloin vielä edessä olevan Irlannin kansanäänestyksen tulos oli epävarma. Ei ollut varmaa, ratifioisivatko kaikki jäsenvaltiot Lissabonin sopimuksen. Edes se ei ollut selvää, voisiko se tulla voimaan Ruotsin puheenjohtajakauden aikana.
Ja sitten tilanne alkoi ratketa. Parlamentin tiiviin kuulemisen jälkeen José Manuel Barroso nimitettiin Euroopan komission puheenjohtajaksi toiselle kaudelleen. Puheenjohtajavaltiolla oli nyt voimakas yhteistyökumppani komissiossa. Irlannin kansanäänestyksen tulos oli Irlannille voitto. Se oli voitto eurooppalaiselle yhteistyölle. Se oli jälleen askel kohti Lissabonin sopimusta.
Sitten tapahtui jotain odottamatonta. Tšekin presidentti esitti myöhäisessä vaiheessa lisäehtoja allekirjoitukselleen. Näitä vaatimuksia oli tarkasteltava tavalla, joka ei aiheuttaisi vastaavanlaisia vaatimuksia muissa jäsenvaltioissa, ja onnistuimme tässä Eurooppa-neuvoston lokakuun kokouksessa. Tšekin presidentti allekirjoitti sopimuksen muutamaa päivää myöhemmin. Välittömästi allekirjoituksen jälkeen kuulin jälleen kollegojani. Meidän oli sovittava korkeista viroista - Eurooppa-neuvoston puheenjohtajasta ja nimitettävästä korkeasta edustajasta. Ei ole liioittelua sanoa, että olin helpottunut, kun kaikki valmistelut finalisoitiin 1. joulukuuta. Lissabonin sopimus voi lopultakin tulla voimaan.
Nyt Euroopan unionista tulee entistä tehokkaampi. Sillä on käytettävissään paremmat välineet ilmastonmuutoksen torjuntaan ja vaikutusvaltaa globaaleissa talouskeskusteluissa. Eurooppa-neuvoston uusi puheenjohtaja takaa jatkuvuuden. Korkea edustaja varmistaa ulkosuhteidemme koordinoinnin. Demokratia vahvistuu unionissa, kun Euroopan parlamentilla ja kansallisilla parlamenteilla on enemmän vaikutusvaltaa. On alkanut Euroopan unionin uusi aikakausi.
Kun seisoin edessänne 15. heinäkuuta, olimme edelleen rahoitus- ja talouskriisin kourissa. Siirtyminen uuteen perussopimukseen oli epävarmaa. Emme tienneet, saisimmeko koottua rivimme ja rohkaistua muita ei niin pitkällä mutta hyvin tuulisella tiellä Kööpenhaminaan.
Viime viikon Eurooppa-neuvoston kokouksen myötä puheenjohtajavaltio Ruotsi on toiminut kaikkien viiden painopistealansa puolesta: EU:lla on vahva mandaatti ilmastonmuutosasioissa, talous- ja rahoituskriisin seuranta on hallinnassa, EU:n Itämeren strategia on voimassa, Tukholman ohjelmaa oikeus- ja sisäasioissa toteutetaan, EU:n asemaa globaalina toimijana vahvistetaan, myös laajentumisen osalta, ja meillä on uusi ulkosuhdehallinto. Kuten totesin, Lissabonin sopimuksen myötä on alkanut Euroopan unionin uusi aikakausi.
Lopuksi haluan kiittää teitä kaikkia. Puheenjohtajavaltio tarvitsi Euroopan parlamentin apua kohtaamiimme haasteisiin vastaamisessa. Kiitos teille avustanne.
Haluan kiittää myös komissiota ja erityisesti José Manuel Barrosoa. Olen todennäköisesti viettänyt tänä syksynä enemmän aikaa José Manuelin kanssa kuin olisi terveellistä. Hän on ollut valtava tuki minulle ja puheenjohtajavaltio Ruotsille.
Lopuksi haluan kiittää jäsenvaltioita siitä, että ne ovat unohtaneet erimielisyydet ja tehneet kompromisseja Euroopan parhaaksi, sellaisten ratkaisujen löytämiseksi, joista ei ole etua pelkästään niille, vaan Euroopalle kokonaisuudessaan. Yhtenäisyys on voimamme.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, arvoisa pääministeri, olemme viimeisten kuuden kuukauden aikana nähneet uuden perussopimuksen voimaantulon, johon päättyi lähes vuosikymmenen kestänyt keskustelu ja joka avasi oven nykyisen uuden ja laajentuneen Euroopan unionin uusille mahdollisuuksille. Olemme nähneet ensimmäiset todisteet siitä, että määrätietoiset toimet Euroopan talouden vakauttamiseksi kriisissä ovat tuottaneet tulosta. Ja Kööpenhaminan loppupeleihin päästessämme voimme olla varmoja siitä, että Euroopan unioni on tehnyt kovaa työtä pitääkseen yllä sitä vauhtia, jota se on vaalinut määrätietoisissa globaaleissa toimissa ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
Haluankin kiittää hyvin vilpittömästi pääministeri Fredrik Reinfeldtia ja koko Ruotsin puheenjohtajakauden tiimiä hyvin menestyksekkäästä puheenjohtajakaudesta. Erityisen merkittävää on, että puheenjohtajavaltio Ruotsi on niin tehokkaasti varmistanut Lissabonin sopimuksen ratifiointiprosessin loppuunsaattamisen ja hallinnut siirtymää uuteen sopimukseen saavuttaen samalla kaikki muutkin tavoitteet. Olemme todistaneet Eurooppa-neuvoston ensimmäisen puheenjohtajansa sekä ensimmäisen korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan nimittämistä. Älkäämme myöskään unohtako, että tämä parlamentti on valinnut seuraavan komission puheenjohtajan määräenemmistöllä - sillä se oli merkittävä hetki tälle parlamentille Eurooppa-neuvoston yksimielisen nimeämisen jälkeen.
Eurooppa-neuvosto kokoontui viime viikolla ensimmäistä kertaa täysivaltaisena toimielimenä. Se oli myös ensimmäinen kokous, johon uusi korkea edustaja ja komission varapuheenjohtaja Catherine Ashton osallistui. Eurooppa-neuvoston uuden puheenjohtajan virkatehtävät käynnistyvät 1. tammikuuta 2010 ja hän esittää ajatuksensa Eurooppa-neuvoston tulevasta organisaatiosta. Olen todella iloinen kaikista ehdotuksista, joilla lisätään Eurooppa-neuvoston johdonmukaisuutta sekä jatkuvuutta sen työssä. Kannatan myös ajatuksia entistä poliittisemmista, vilpittömistä keskusteluista sekä lyhyistä ja ytimekkäistä päätelmistä.
Eurooppa-neuvoston aiheina oli paljon muitakin asioita. Haluan tuoda niistä esiin joitakin unohtamatta yhtä hyvin merkittävää, nimittäin Itämeren strategian määrittämistä, joka voi olla mallina muulle alueelliselle yhteistyölle Euroopan unionissa ja joidenkin kumppaniemme kanssa.
Taloudessa pidämme yllä oikeaa tasapainoa kannustimien säilyttämisen sekä irtautumisstrategioiden valmistelun välillä. Esittelin rungon Eurooppa 2020 -strategialle. Toivon Eurooppa-neuvoston keskittyvän tätä hyvin merkittävää suunnitelmaa koskevaan keskusteluun Euroopan tulevaisuudesta, erityisesti seuraavissa kokouksissa, virallisessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa helmikuussa sekä kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Toistan tarjoukseni tulla täysistuntoon, jotta parlamentti voi järjestää erityisen keskustelun tästä merkittävästä aiheesta. Minusta on erityisen tärkeää, että Euroopan parlamentti ja neuvoston puolelta Eurooppa-neuvosto ottavat täysimääräisesti osaa tähän Eurooppa 2020 -strategiaan, sillä siinä on kyse tulevaisuudestamme.
Tukholman ohjelmasta totean, että komission ehdotukset ovat nyt muodostuneet seuraavia viittä vuotta koskevaksi hyväksytyksi strategiaksi. Tiedän, että monet täällä parlamentissa jakavat määrätietoisen tavoitteemme käyttää tätä ponnahduslautaa Lissabonin sopimuksen tarjoamiin mahdollisuuksiin tarttumiseksi, jotta saadaan aikaan selkeä muutos eurooppalaista vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta koskevissa toimissa. Tämä oli yksi tärkeimmistä syistä siihen, miksi päätin järjestää uudelleen seuraavan komission salkut tällä alalla. Kyse on yhdestä merkittävimmistä Euroopan unionin aloista seuraavien viiden vuoden aikana.
Eurooppa-neuvostolla oli erityinen merkitys ilmastonmuutoksen alalla. Euroopan unioni on kehittänyt muutaman viime vuoden aikana johdonmukaisen ja kunnianhimoisen lähestymistavan ilmastonmuutokseen. Olen hyvin ylpeä siitä, että komissio on ollut tämän hyvin kunnianhimoisen toimintatavan alullepanija. Päästövähennysten vaikutus on havaittavissa vasta useiden vuosikymmenten aikana, mutta me teemme konkreettisia tekoja jo nyt, saadaksemme tavoitteillemme lain voiman.
Olkaamme tämän osalta vilpittömiä. Jotkut kumppanimme ilmoittavat aikeistaan lausunnoilla lehdistössä, mutta me ilmoitamme aikeistamme lainsäädännöllä, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet. Teollisuusmaiden on toimittava, mutta meidän on myös autettava kehitysmaita erottamaan toisistaan kasvu ja päästöt. Minusta oli oikein, että Eurooppa-neuvosto keskittyi viime viikolla siihen, kuinka voimme hyödyntää tätä globaalia johtoasemaamme kunnianhimoisen sopimuksen aikaansaamiseksi Kööpenhaminassa: lupaamalla auttaa kehitysmaita, eikä joskus kaukaisessa tulevaisuudessa vaan jo ensi vuonna, tekemällä selväksi, että sopimuksen on oltava kattava ja että tarvitaan tarkistusmekanismeja sen tukemiseksi sekä säilyttämällä valmiutemme korottaa tavoitteitamme, mutta vain jos muutkin esittävät yhtä kunnianhimoisia sitoumuksia.
Minusta Eurooppa-neuvosto saavutti hyvin merkittäviä tuloksia erityisesti kahdessa asiassa. Ensinnäkin rahoituksen alalla, kun neuvosto onnistui menestyksekkäästi saamaan aikaan nopean käynnistyksen rahoituspaketin, odotettua suuremman sellaisen ja varsinkin kun se koskee kaikkia jäsenvaltioita. Tietenkin jotkut ovat sanoneet, ettei tämä ole Euroopan unionilta riittävää, mutta 7,2 miljardia euroa, yli 10 miljardia dollaria on nykyoloissa ja kolmeksi vuodeksi hyvin merkittävä sitoumus. Toivon, että rahat nyt taataan, eikä kyse ole pelkästään halusta. Nyt on muiden vuoro vastata tähän. Eurooppa-neuvosto toisti myös sitoumuksensa keskipitkän ajanjakson rahoitukseen varmistaakseen tarvittavan tasapuolisen osuutensa vuoteen 2020.
Toiseksi, ilmastoasiat ovat toisinaan jakaneet Eurooppa-neuvostoa. Tällä kertaa ilmapiiri oli kuitenkin toinen. Oli havaittavissa voimakas yhteinen käsitys siitä, että on kaikkien eduksi yhdistää Euroopan unionin voimat. Meidän on nyt määrä saada etua siitä, panostuksesta, jonka olemme asiassa tehneet pioneereina.
Minusta oli erityisen rohkaisevaa, että tunnustettiin Euroopan unionin yhtenäisyyden tarve. Toivokaamme, että tämä määrätietoisuus säilyy vahvana seuraavien kahden tai kolmen päivän paineissa.
Mitä on odotettavissa muutaman seuraavan päivän aikana? Tanskan pääministeri Rasmussen todennäköisesti esittää tänään tekstin - josta kuitenkin puuttuvat keskeiset luvut. Johtajien tehtävänä on edetä tästä sopimukseen. Tämän vuoksi lähden välittömästi Kööpenhaminaan tämän keskustelun jälkeen. Teemme pääministeri Reinfeldtin kanssa parhaamme, jotta Euroopan unioni johtaisi tätä keskustelua.
Tiedämme, ettei ilmapiiri Kööpenhaminassa nyt ole kevyt. Tiedämme myös, että tämä kuuluu huippuneuvottelujen tavanomaiseen rytmiin. Niin monien valtioiden tai hallitusten päämiesten saapuminen on kuitenkin voimakas kannustin sopimukseen pääsemiselle. Jos sopimukseen sisältyy todellisia sitoumuksia päästöjen leikkaamiseen niin teollisuus- kuin kehitysmaissakin, selkeä sitoumus tämän mahdollistavaan rahoitukseen sekä sopu siitä, kuinka tätä sovelletaan ja tarkistetaan - jos sopimukseen sisältyy Balin etenemissuunnitelman eri osatekijät ja sen voidaan katsoa olevan suurin piirtein oikea kahden asteen rajan noudattamiseksi, voimme nähdäkseni sanoa sen olevan merkittävä saavutus. Vielä ei olla näin pitkällä, mutta minusta sopimukseen pääsy on mahdollista.
Seuraavat pari päivää osoittavat, toteutuvatko ne kunnianhimoiset tavoitteet, joista olemme täällä parlamentissa usein keskustelleet, mutta aistin jo, että nyt on pakottava muutoksen tarve ja että meidän on saatava aikaan menestys Kööpenhaminassa. Panos on valtava. On tietenkin löydettävä tasapaino, mutta vallalla on myös tunne, että tämän päivän sukupolvi tietää, ettei tätä haastetta voida välttää. Katson Eurooppa-neuvoston viime viikon kokouksen jättäneen Euroopan unionin valmiiksi muutokseen. Toivon, että saavutamme menestyksen Kööpenhaminassa Euroopan unionin johdolla.
Joseph Daul
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Reinfeldt, hyvät kollegat, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmä on pitkälti samaa mieltä siitä tavasta, arvoisa pääministeri Reinfeldt, jolla olette hoitaneet kiertävää puheenjohtajuutta Nizzan sopimuksen mukaisesti. Ryhmämme hyväksyy myös Eurooppa-neuvoston viimeisimmät ehdotukset suojelevasta Euroopasta, olipa kyse sitten ilmastonmuutoksesta, kriisistä tai turvallisen Euroopan luomisesta.
Ryhmäni todellakin kannattaa eurooppalaisten asioiden vilpitöntä ja vastuullista hoitamista, joka on ollut leimallista puheenjohtajavaltio Ruotsille. Vilpitöntä hallintoa, sillä aikana, jona niin monet ystävämme, naapurimme ja sukulaisemme kärsivät kriisistä, koska ovat menettäneet työpaikkansa tai heidän työpaikkansa on uhattuna, unioni ei ole antanut heille katteettomia lupauksia. Kyse on tulevaisuuden rakentamisesta, meidän tulevaisuutemme, varmistamalla, että yrityksillä on jälleen keinot luoda, innovoida ja luoda näin uusia työpaikkoja.
Vastuullista hallintoa, koska ilmastonmuutoksen alalla, turvallisuuden alalla ja myös työllisyyden ja talouden aloilla unionissa pannaan täytäntöön sosiaalisen markkinatalouden mallia. Nyt organisoidaan aikataulua ja järjestelyjä keskitetyn, vaiheittaisen, mutta myös vaikean kriisistä poistumisen osalta. Nyt siivotaan niitä tuhoisia käytäntöjä, joita olemme nähneet rahoitusmarkkinoilla muutaman viimeisen vuosikymmenen aikana. Kyse on pk-yritysten tukemisesta ja sosiaalisen koheesion vahvistamisesta, sillä ilman sitä ei saada aikaan mitään pysyvää.
Olkaamme kuitenkin varovaisia, ettemme toista Lissabonin strategian virheitä, sillä epärealistisine tavoitteineen se on lähinnä pettymys. Olkaamme varovaisia varmistaaksemme, että uusi talousstrategia, jota kutsutaan Eurooppa 2020 -strategiaksi, ei muodostu uudeksi monimutkaiseksi hirviöksi. Arvoisa pääministeri Reinfeldt, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, myös ilmastonmuutoksen osalta Eurooppa osoittaa vastuullisuutta. Päätöksellään vapauttaa kolmen vuoden ajan vuosittain 2,4 miljardia euroa tukea Euroopan unioni näyttää esimerkkiä tarjoamalla kolmanneksen korvamerkitystä kansainvälisestä tuesta köyhimmille maille.
Nyt odotan kumppaniemme tekevän samoin. Odotan Kööpenhaminasta tasapainoisia sitoumuksia, lyhyen ja keskipitkän aikavälin sitoumuksia ja varmistettavissa olevia sitoumuksia sekä taloudellisia seuraamuksia niiden noudattamatta jättämisestä. Toisin sanoen odotan, ettei Kööpenhaminan kokous johda Eurooppaa harhaan.
Lopuksi, PPE-ryhmä kannattaa neuvoston turvallisuutta koskevia suuntaviivoja uuden Tukholman ohjelman mukaisesti. Kansalaiset haluavat enemmän turvallisuutta, mutta myös kansalaisvapauksien kunnioittamista. He haluavat, että heidän jokapäiväistä elämäänsä suojellaan, he haluavat tietää mitä syövät ja mitä kuluttavat, mutta he haluavat samalla - ja tämä on vain luonnollista - elää oikeudenmukaisessa yhteiskunnassa, jossa kunnioitetaan myös muita. Juuri tällaista Eurooppaa me PPE-ryhmässä puolustamme ja edistämme.
Hyvät kollegat, nyt kun akuutti kriisi ja institutionaaliset ylä- ja alamäet ovat ohi, on tullut aika tehdä suuria päätöksiä, ja virhemarginaalimme on pieni. Muutaman päivän sisällä näemme, onko Euroopan rohkea kanta ilmastonmuutokseen tuottanut tulosta. Näemme, pelaavatko Yhdysvallat, Kiina ja muut vain aikaa vai haluavatko ne lopullisesti täyttää maailman vastuullisten toimijoiden vaatimukset.
Haluan kiittää puheenjohtajavaltio Ruotsia sen ponnisteluista ja näin joulun alla erityisesti pääministeri Reinfeldtia. Olette tehnyt kovaa työtä viimeisten kuuden kuukauden ajan, ja me kaikki tiedämme, ettei se ollut helppoa. Toivotan myös paljon onnea Herman Van Rompuylle, joka ryhtyy tehtävään kahdeksi ja puoleksi vuodeksi, ja kehotan neuvostoa muistamaan, että tästä lähtien neuvosto ja parlamentti pelaavat samassa joukkueessa jokseenkin avoimemmissa olosuhteissa.
Martin Schulz
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, täällä on mainittu tänään monta kertaa siirtymän käsite, ja katson sen olevan asianmukainen termi kuvaamaan Ruotsin puheenjohtajakautta. Puheenjohtajakautta leimasi siirtymä yhdestä perussopimuksesta, täysin toteuttamiskelvottomaksi osoittautuneesta Nizzan sopimuksesta Lissabonin sopimukseen, joka on ylikuormitettu odotuksilla, joita kaikkia ei nähdäkseni voida täyttää, sillä Lissabonin sopimus ei voi olla Euroopan institutionaalisen kehityksen loppu. Meidän on tämän osalta oltava varovaisia, emmekä saa odottaa Lissabonin sopimuksen täyttävän kaikkia toiveitamme kaikkien maailman ongelmien ratkaisussa, sillä kaikista työjärjestyspuheenvuoroista voimme ymmärtää, kuinka vaikeaa Lissabonin sopimuksen kanssa on työskennellä.
Haluan aluksi puhua sopimuksen luomista institutionaalisista ongelmista. Meillä on vielä tänään seurassamme Ruotsin pääministeri. Kuka edustaa neuvoston puheenjohtajavaltiota seuraavalla kerralla? Ensin Herman Van Rompuy, sitten kiertävän puheenjohtajuuden edustaja, sitten komission puheenjohtaja, sitten korkea edustaja Ashton - jos he kaikki käyttävät puheenvuoron, meillä ei ainakaan ensimmäisellä kerralla ole tätä pysyvää PPE-ryhmän konferenssia, ja sitten meillä on korkea edustaja Ashton eli kunnon sosialisti, joka hämmentää asioita. Se on todellakin yksi etu.
(Välihuomautuksia)
Minä en tieteenkään tiedä, tuleeko paikalle Herman Van Rompuy vai pääministeri Zapatero, mutta paljon kiitoksia, jäsen Langen. Jos te jo tiedätte, että paikalle tulee pääministeri Zapatero, olette kerrankin esittänyt hyödyllisen puheenvuoron. Kiitos paljon.
Ruotsin puheenjohtajakausi oli siirtymävaiheen puheenjohtajakausi, mutta tälläkin puheenjohtajakaudella saatiin jälleen kokea se, että liittokansleri Merkel ja presidentti Sarkozy salasivat korttinsa aivan loppuun saakka antaen nykyisen puheenjohtajavaltion edetä omaan suuntaansa - kansalaisten todetessa, ettei se tiedä, mitä on tapahtumassa, ettei se voi tehdä mitään - ja nyt he saavat maksaa taktisesta pelistään. Se on ollut pääministeri Reinfeldtin kohtalo muutaman viime kuukauden ajan. Luojan kiitos, se on nyt päättynyt. Tämä on Lissabonin sopimuksella aikaansaamamme muutos: hieman lisää avoimuutta toimielinrakenteissamme. Ja tietysti muutakin: Euroopan parlamentin vallan lisääntyminen. Euroopan parlamentin lisävalta merkitsee kuitenkin sitä, että muiden toimielinten on oltava tekemisissä parlamentin kanssa. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan kannalta se merkitsee, että tämän on koordinoitava päätöksiä - ainakin lainsäädännöllisiä päätöksiä - joita haluaa valmistella neuvostossa, myös parlamentin kanssa. Hänen kannattaisi olla suhtautumatta Euroopan parlamentin puhemieheen neuvoston kokousten yleisönä ja suhtautua tähän pikemminkin sellaisen toimielimen edustajana, jolle on annettu yhä enemmän valtaa. Esimerkiksi tätä minä odotan Herman Van Rompuylta.
Neuvoston ja komissionkin olisi syytä pyrkiä saamaan aikaan enemmistö parlamentissa uuden sopimuksen perusteella, sillä se kykenee vastaamaan myös sosiaalisiin, ympäristöä ja rahoitusta koskeviin poliittisiin haasteisiin, joita ne muotoilevat ohjelmissaan, sillä lainsäädännön osalta niiden on viime kädessä saatava parlamentin enemmistö, jos haluavat saada aloitteensa läpi. Komission olisi siis syytä pyrkiä enemmistöön koko parlamentin toimikauden ajan, eikä tämä välttämättä sovi hyvin siihen, että komission jäsenet ovat eurooppalaisten puolueiden varajohtajia ja todistavat näin tiettyjen poliittisten suuntauksien yksipuolisuutta. Arvoisa puheenjohtaja Barroso, tätä teidän olisi pohdittava hyvin vakavasti.
Puheenjohtajavaltio Ruotsi on tehnyt kovaa työtä. Minä tunnustan sen ilolla. Sillä ei kuitenkaan lopulta - ja arvoisa pääministeri Reinfeldt, tämä ei ole teidän syynne vaan järjestelmän vika - ole ollut vaikutusvaltaa suurissa päätöksissä, esimerkiksi nyt Kööpenhaminassa tehtävissä päätöksissä, koska kiertävän puheenjohtajuuden yhdellä kaudella ei juuri voida vaikuttaa mihinkään, voidaan vain koordinoida, ja koordinoinnin ja vaikutusvallan välillä on ero. Vaikuttaminen rahoitusmarkkinoihin, ilmastonmuutokseen, talouden elvytystoimiin - nämä ovat asioita, joihin vain Eurooppa kokonaisuudessaan voi vaikuttaa, kun toimielimet tekevät yhteistyötä. Tämän vuoksi katson, että Lissabonin sopimus merkitsee edistystä. Se, että se lopulta saatiin voimaan Ruotsin puheenjohtajakaudella, on minusta tämän siirtymävaiheen puheenjohtajavaltion suurin menestys.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, ensinnäkään en puhu tänä aamuna institutionaalisista kysymyksistä, kuten toiset ovat tehneet ennen minua. Meillä on varmasti aikaa keskustella näistä asioista, sillä neuvosto aikoo näköjään noudattaa protokollaa, joka edellyttää hallitustenvälistä konferenssia. Meidän on pohdittava, haluammeko me konferenssia. Uskon, että meillä Euroopan parlamentissa on kuitenkin joitakin ajatuksia tästä asiasta sen varmistamiseksi, että eurooppalainen demokratia edistyy ja että me kompensoimme avoimuuden ja demokratian puutteen ehdotuksissa.
Tämän jälkeen haluan erityisesti kiittää puheenjohtajavaltiota, pääministeri Reinfeldtia ja ministeri Malmströmiä heidän Euroopan parlamenttiin ylläpitämistään erinomaisista suhteista ja kaikesta siitä hienosta hallinnosta, jossa kuitenkin oli kyse hyvin vaikeista asioista - nyt puhun tietenkin Lissabonin sopimuksen ratifioinnista. Meidän oli selvittävä jopa "este Klausista"; vastedes me puhumme este Klausista ja siitä erinomaisesta tavasta, jolla puheenjohtajavaltio Ruotsi ratkaisi tämän ongelman.
Toiseksi katson, että toinen merkittävä tekijä on Tukholman ohjelma, joka on hyväksytty ja joka nyt on pantava täytäntöön. Teidän osaltanne, arvoisa pääministeri Reinfeldt, puheenjohtajakausi ei kuitenkaan pääty vielä tähän, koska on vielä Kööpenhaminan huippukokous, jossa teidän on saatava jalansijaa.
Haluankin tänään täällä parlamentissa lähettää optimistisen ja määrätietoisen viestin, joka on jokseenkin ristiriidassa tämän päivän lehtien kirjoitusten kanssa. Tämän päivän lehdet ovat pääosin pessimistisiä: päästäänkö sopimukseen vaiko ei? Uskon, että sopimukseen on mahdollista päästä, sillä paikalla on merkittäviä kumppaneita, ja meidän on pyrittävä motivoimaan heitä.
Se, että presidentti Obama ja Kiinan pääministeri osallistuivat kokoukseen huomenna ja ylihuomenna, todistaa heidän haluaan päästä sopimukseen. Minusta meidän on noudatettava strategiaa. Mutta, arvoisat kuulijat, mitä strategiaa? Minusta meidän on noudatettava strategiaa, jolla pyrimme luomaan kolmenvälistä yhteistyötä Yhdysvaltojen, Kiinan ja Euroopan välille.
Jos nämä kolme muutaman seuraavan päivän aikana pääsevät alustavaan sopimukseen, meillä on vankka perusta muiden vakuuttamiseen - Intian, Brasilian ja muiden valtioiden - jotta ne osallistuvat ponnisteluihin. Kehotan siis noudattamaan ennakoivaa strategiaa. Tärkeintä on pyrkiä muodostamaan tämä kolmenvälinen liitto, joka on sopimuksen kannalta välttämätön, ja ehdottaa heti alussa 30 prosentin päästövähennyksiä. Ehdotuksessa on esitettävä tarkoituksenmukaisuus.
Minusta meidän on tässä neuvottelujen loppuvaiheessa, Kööpenhaminassa, annettava Hegelin ohjata meitä, sillä hän sanoi, ettei mahdoton aja ihmistä epätoivoon, vaan se, ettei mahdollista saavutettu. Uskon, että puheenjohtajavaltio Ruotsin sinnikkyydellä voimme saavuttaa menestyksen Kööpenhaminan huippukokouksessa.
Rebecca Harms
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, arvoisa pääministeri Reinfeldt, vietettyäni neljä päivää Kööpenhaminassa minun on hyvin vaikea kuunnella puhuttavan Euroopan unionin johtoasemasta. Johtajuus - ja tämän opin jo päiväkodissa - saavutetaan pääasiassa näyttämällä hyvää esimerkkiä. Haluan kysyä teiltä, arvoisa pääministeri Reinfeldt ja arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, uskotteko todella, että valheisiin, itsepetokseen ja laaja-alaiseen kansainväliseen petokseen perustuvalla strategialla voimme saavuttaa johtoaseman sellaisessa kansainvälisessä prosessissa, josta Kööpenhaminassa on kyse.
Arvoisa pääministeri Reinfeldt, teidän pitäisi tietää - ja komission puheenjohtaja Barroso tietää varmasti, koska hän on ollut tarpeeksi pitkään mukana - että kahden asteen tavoite on mahdoton tehtävä, jos eurooppalaiset pysyvät tähän mennessä esittämissään tarjouksissa. Vähennystavoite on riittämätön. Samalla me eurooppalaiset olemme avanneet kaikki takaovet välttääksemme päästöpolitiikkaa kotimaissamme. Päästöhyvityksillä ei ole enää mitään rajaa. Kuumasta ilmasta on tullut päivän sana niin Puolassa kuin myös Ruotsissa. Metsien sisällyttäminen, jota te, arvoisa pääministeri Reinfeldt olette hallituksenne kanssa erityisesti edistäneet, on Euroopalta jälleen yksi panostus aktiivisen vähennyspolitiikan välttämiseksi.
Asiantuntijat Kööpenhaminassa ovat arvioineet, että se, mitä te olette tähän mennessä ehdottaneet parhaana, mihin pystymme, ei johda päästöjen vähenemiseen Euroopassa vuoteen 2020 mennessä, vaan lisääntymiseen. Arvoisa pääministeri Reinfeldt, olkaa siis hyvä ja selittäkää, kuinka saavutamme kahden asteen tavoitteen, jos pysyttäydytte nyt tarjotussa.
Mikä vielä pahempaa, saksalainen sanomalehti Financial Times ilmoitti tänään, että olette luopunut 30 prosentin tavoitteesta vuoteen 2020 mennessä ja haluatte nyt tarjota sitä vuoteen 2025 mennessä. Jos todella haluatte edistää tätä prosessia, pyydän teitä kiireesti perumaan sen, mitä sanomalehdessä on tänään julkaistu eurooppalaisena linjana.
Lopuksi haluan sanoa yhden asian. Muutaman seuraavan päivän aikana Bella Centren ulkopuolelle jää tuhansia virallisia tarkkailijoita - vaikka heillä on akkreditointi konferenssiin. Nämä ihmiset ovat tehneet todella kovaa työtä ilmastopolitiikan alalla jo vuosia, jotkut heistä kymmeniä vuosia. Varmistakaa, etteivät nämä yhtäkkiä ulkopuolelle joutuneet joudu häkkiin tai joudu istumaan tuntikausia kädet sidottuina jäätyneessä maassa.
Kööpenhaminassa voidaan menettää monta johtoasemaa. Tapa, jolla oikeusvaltion periaatteet Euroopassa siellä esitetään - minä en piittaa häiriköivistä joukoista, en vähääkään - sekä rauhanomaisten mielenosoittajien suhteeton kohtelu - Cecilia Malmström on tietenkin lakiasiantuntija - ovat myös asioita, jotka teidän olisi Kööpenhaminassa selitettävä.
Michał Tomasz Kamiński
Arvoisa puhemies, valitettavasti puhuitte puheajan noudattamisesta juuri ennen puheenvuoroani. Pyrin noudattamaan puheaikaani.
Arvoisa pääministeri Reinfeldt, ansaitsette tietenkin meiltä kiitokset. Kuten täällä on todettu, Ruotsin puheenjohtajakausi osui Lissabonin sopimuksen hyväksymiseen liittyvään vaikeaan siirtymäajanjaksoon ja myllerryksiin. Tästä on nyt selvitty, mutta puheenjohtajakausi osui myös talouskriisin aikaan. Haluan aloittaa puheenvuoroni, joka ei ole pelkästään mairitteleva, kiittämällä teitä siitä, että puheenjohtajavaltio Ruotsi vältti populismin houkutukset, joihin on niin helppo langeta vaikeina kriisiaikoina.
Arvoisa pääministeri Reinfeldt, todistitte, ettei vaikeisiin kysymyksiin ole helppoja vastauksia. Puheenjohtajavaltio Ruotsi osoitti, että kriisiaikoina Euroopan unioni kykenee etsimään hyviä, ei-populistisia ratkaisuja, joilla voidaan auttaa sekä Eurooppaa että koko maailmaa selviytymään tästä vaikeasta tilanteesta. Kiitän teitä vilpittömästi tämän vaikean työn tekemisestä, kunnioituksestanne jäsenvaltioita kohtaan sekä myös Euroopan parlamenttia kohtaan osoittamastanne kunnioituksesta. Ajat olivat vaikeita, mutta te kyllä läpäisitte mielestäni kokeen. Voitte päättää toimikautenne kahden viikon kuluttua täysin tyytyväisenä.
Uskon, että teillä oli syynne olla mainitsematta ulkopolitiikkaa puheenvuorossanne. Valitettavasti minun on tämän osalta käytettävä kovia sanoja. Katson, että ulkopolitiikan alalla, erityisesti kahdella alalla, puheenjohtajavaltio Ruotsia ja kuluneita kuutta kuukautta ei voida kutsua menestyksekkäiksi.
Ensinnäkin katson, että täysin tarpeeton kriisi, joka liittyi israelilaisia sotilaita koskeneeseen onnettomaan artikkeliin ruotsalaisessa sanomalehdessä, ja koko puheenjohtajavaltio Ruotsin ja Israelin välisten suhteiden tarpeeton tiukkeneminen varjostivat kuluneita kuutta kuukautta. Haluan sanoa, että puheenjohtajavaltio teki väärin, kun se ei yksiselitteisesti tuominnut ruotsalaisen sanomalehden artikkelia. Minä ja koko ryhmäni katsomme, etteivät israelilaissotilaat puolusta ainoastaan Israelia vaan koko sivilisaatiotamme. Minusta kuluneista kuukausista on puuttunut yksiselitteinen tukenne pääasialliselle liittolaisellemme Lähi-idässä, Israelille. Tämän todistaa viimeisimmän Eurooppa-neuvoston tulos Lähi-idän osalta, jossa, vaikka se mielestäni onkin ehdotettua parempi, ei anneta meille johtoasemaa Lähi-idässä. Euroopan unionin olisi johdettava rauhanprosessia ja sen olisi oltava suurin rauhan turvaamiseen tähtäävä voima Lähi-idässä. Jos haluamme tämän aseman, meidän on päästävä omista erimielisyyksistämme. Emme voi omaksua yksipuolisia Palestiinaa tukevia kantoja. Ulkopolitiikassa viimeiset kuusi kuukautta eivät valitettavasti ole saaneet tätä loppumaan.
Puhuimme tästä eilen Georgiaa koskeneessa keskustelussa. Minusta Venäjän vahvistuva imperialismi on yksi Euroopan unionin vakavimmista ongelmista. Se on vaaraksi sekä Venäjän naapureille että koko Euroopalle. Arvoisa pääministeri Reinfeldt, haluan joka tapauksessa kiittää teitä johtotehtävistänne ja Ruotsin Euroopan unionin puheenjohtajakaudesta. Parlamentin tehtävä on kiinnittää huomiota asioihin, jotka eivät mielestämme ole parhaalla tolalla. Katson, että punnittuna Ruotsin puheenjohtajakausi on ollut myönteinen, huolimatta kielteisistä huomautuksistani.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymyksen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Zoltán Balczó
(HU) Haluan kysyä jäsen Kamińskilta, katsooko hän, että israelilaissotilaiden toimet Gazassa ovat osa taistelua sivilisaation puolesta. Te tässä olette puolueellinen, sillä jokainen, joka haluaa alueelle rauhaa, kannattaa ensisijaisesti palestiinalaisten oikeutta itsenäiseen valtioon YK:n päätöslauselmien mukaisesti. Olette ainoa, joka epäreilusti vaatii Ruotsia vastuuseen sen valitsemasta kannasta.
Michał Tomasz Kamiński
Minusta Israel on Lähi-idän ainoa demokraattinen valtio. Israelin valtio on Lähi-idän valtioille loistava esimerkki demokratian alalla. Sota on tietenkin vaikea asia, ja sillä on aina tuskallisia seurauksia. Tämän vuoksi kannatamme rauhaa. Minusta tehtävämme on tukea Lähi-idän rauhanprosessia ja vastustaa määrätietoisesti terrorismia.
Lothar Bisky
Arvoisa puhemies, kollegani, jäsen Svensson, puhuu Ruotsin puheenjohtajakaudesta. Haluan tuoda esiin kaksi seikkaa Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen ensimmäisen Eurooppa-neuvoston päätelmistä. Ensinnäkin pahoittelen sitä, ettei Eurooppa-neuvosto välittänyt mitään selkeää viestiä EU:n tulevasta strategiasta. Päinvastoin, se noudatti vanhan komission linjaa, jossa halutaan pitää kiinni epäonnistuneen Lissabonin strategian perusperiaatteista.
Vaikka uuden poliittisen lähestymistavan tarve tunnustetaankin, missä se on? Minä en ole nähnyt sitä. Uuden komission, uuden parlamentin ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan myötä nyt olisi kuitenkin mahdollisuus aloittaa aivan uusi keskustelu. Tietysti meillä on nyt uusi perussopimus, ja vielä täytäntöönpantava mahdollisuus kansalaisaloitteeseen.
Lähtökohtamme on selvä: ensisijaisen painopistealamme, ennen mitään muuta ja erityisesti ennen voitontavoittelua, on edelleen oltava kansalaisten sosiaaliset ja ympäristöä koskevat huolenaiheet. Siitä on tultava Euroopan unionin strategioiden ja lainsäädännön uusi perusperiaate, sillä vain siten kansalaiset mieltävät EU:n edustavan edistystä pitkällä ajanjaksolla.
Toinen seikka on se, että me Euroopan parlamentin vasemmistossa olemme tyytyväisiä siihen, että neuvosto lopultakin toteuttaa vaatimuksen pääomansiirtoverosta. Eilisessä keskustelussa olimme iloisia kuullessamme puheenjohtaja Barroson lupaavan, että uusi komissio hänen johdollaan esittää tätä koskevat ehdotukset lähiaikoina. Tuomme jatkossakin asian esiin ja olemme edelleen sitä mieltä, että Euroopan unioni voi ja sen kuuluu ottaa ensimmäisen askeleen epäilyttävissä tapauksissa. Emme voi enää odottaa, että joku muu globaalin tason toimija ottaisi huolehtiakseen tästä tehtävästä.
Mario Borghezio
EFD-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ei todellakaan voida väittää, että puheenjohtajavaltio Ruotsi olisi toiminut rahoituskriisin osalta loogisesti ja omaksunut selkeitä kantoja.
Miksei teillä ollut rohkeutta antaa rahoituskriisistä vastuussa olleiden nimiä, esittää selkeitä toimenpiteitä siipien sitomiseksi keinottelulta tai sanoa ääneen Euroopan kansalaisille, että pankkimme ja rahoituslaitoksemme edelleen tyrkyttävät monia keinottelun kohteena olevia rahoitustuotteita ja saastuttavat markkinamme?
Miksi ette tarjonnut selkeää tukea reaalitalouden tukemiseksi, jota edustavat ennen kaikkea valtava määrä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, tuotantomaailma, eurooppalaisen taloutemme terve osa, joille, minä toistan, on aina tarpeen osoittaa rohkaisua ja aitoa tukea?
Kenties merkittävin puheenjohtajavaltio Ruotsin kohtaama haaste koski vapautta, oikeutta ja turvallisuutta, ja tämä koskee myös Tukholman ohjelman täytäntöönpanoa. Minkä johtopäätöksen voimme tästä tehdä? Katson, ettei puheenjohtajavaltio toteuttanut riittäviä toimia laittoman maahanmuuton torjumiseksi ja että sen toteuttamat toimet ovat olleet äärimmäisen tehottomia. Puheenjohtajavaltio ei ole vastustanut aktiivisesti laitonta maahanmuuttoa edes kotouttamishankkeissa ja pakolaisongelman käsittelyssä.
Vaikuttaa siltä, että unioni on puhunut vain vähän, edes yleisesti ulkopolitiikasta - ja olen täysin samaa mieltä tätä vastustaneiden kanssa - mutta myös tästä erityisestä aiheesta. Euroopalta vaikuttaa puuttuneen auktoriteettia niin keskeisessä asiassa kuin maahanmuutto, tarkastellaanpa asiaa miltä kannalta tahansa; joko kaltaisteni ihmisten kannalta, jotka ovat hyvin huolissaan laittomasta maahanmuutosta, tai niiden näkökulmasta, jotka ovat enemmän huolissaan kotouttamispolitiikan täytäntöönpanosta.
Meillä on suuria toiveita siitä, kuinka uusi puheenjohtajavaltio Espanja panee täytäntöön ajatukset, jotka on jo paljastettu joissakin merkittävissä lausunnoissa, joiden mukaan Euroopassa ei saa ajatella, että maahanmuutto olisi yksinomaan Välimeren rannikon valtioiden ongelma.
Ongelma koskettaa luonnollisesti koko Eurooppaa, mutta kotimaani hallitus esitti yhden selkeän pyynnön, joka kuitenkin sivuutettiin. Hallitus ehdotti vakavan Euroopan laajuisen strategian laatimista järjestäytyneen rikollisuuden perinnön torjumiseksi. Tällaisella strategialla on Italiassa saavutettu poikkeuksellisia tuloksia. Tämä perintö on läsnä kaikkialla Euroopassa: mafia, järjestäytyneet rikollisryhmät ovat vallanneet koko Euroopan, tunkeutuneet reaalitalouteen ja erityisesti rahatalouteen.
Odotamme edelleen selkeää merkkiä siitä, että otetaan käyttöön eurooppalainen oikeusjärjestelmä tämäntyyppisen järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, joka on niin voimakasta useissa valtioissa, ellei kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Koska tällaisen rikollisuuden annetaan toimia liian vapaasti, se voi hyödyntää vapauksiamme, liikkua mielensä mukaan markkinoilta toisille, veroparatiiseihin ja muun muassa kiinteistömarkkinoille. Juuri tässä asiassa olisimme tarvinneet paljon selkeämpiä toimia, selkeämpää toimintalinjaa puheenjohtajavaltio Ruotsilta. Me syytämme avoimesti puheenjohtajavaltio Ruotsia.
Ja sitten pääsemme toiseen joidenkin puheenjohtajavaltion edustajien lausuntoihin toisessa merkittävässä ja symbolisessa asiassa, Sveitsin minareetteja koskevassa kansanäänestyksessä. Ruotsin ulkoministeri määritteli minareettien rakennuskiellon ennakkoluulon ilmaisuksi. Puheenjohtajavaltio meni vielä pidemmälle ja väitti, että jopa Bernen päätös järjestää asiasta kansanäänestys oli kyseenalainen. Tässä on siis kansanäänestyksen ulkopuolelle jäävä kysymys, nimittäin kysymys kansanäänestyksen järjestämisestä.
Kuinka Euroopan unionin lainsäätäjät voivat moittia pientä valtiota, joka on aina keskiajasta lähtien ollut demokraattinen? Onko todella meidän, ei kenenkään valitsemien byrokratian orjien tehtävä opettaa Sveitsin kansalle demokratiaa? Voimmeko me kieltää heiltä oikeuden järjestää kansanäänestys merkittävästä asiasta, josta jokaisella on oikeus muodostaa mielipiteensä?
Päinvastoin, Euroopan unionin olisi opittava Sveitsin demokratiasta, kuinka kaikkein herkimpiä asioita käsitellään, antamalla ääni kansalle, kansalle ja kansalle, ei eurooppalaisen supervallan byrokraateille, eturyhmille ja pankeille, jotka aina tekevät päätöksiä ihmisten elämästä kuulematta näitä!
Barry Madlener
(SV) Arvoisa puhemies, olen iloinen, että Ruotsin selkärangaton ja pelkurimainen puheenjohtajakausi on ohi.
(NL) Onneksi tämä Ruotsin heikko puheenjohtajakausi on päättymässä, sillä Ruotsista ei ole tullut mitään hyvää. Tiukkaa linjaa Turkkiin ei ole sovellettu, vaikka se edelleen miehittää laittomasti Kyprosta. Ruotsi jätti Israelin pulaan, ja sen ehdotus Jerusalemin jakamisesta kuvaa sen naiivia suhtautumista islamin kaltaiseen vastenmieliseen ja raakalaismaiseen ideologiaan. Olisi ollut parempi, jos Ruotsi olisi voimakkaasti tukenut kansanäänestysten järjestämistä kaikissa jäsenvaltioissa, kuten Sveitsi teki minareettien kiellon osalta. Sitä eurooppalaiset haluavat.
Arvoisa pääministeri Reinfeldt, Brysselin ja Strasbourgin välinen matkustuspelleily ei edes päässyt esityslistalle. Me pyysimme sitä teiltä, mutta ilmeisesti ette uskaltanut noudattaa pyyntöämme, epäilemättä Ranskan pelottamana. Sitten tuhlailette rahaa ilmastopolitiikkaan Kööpenhaminassa, vaikka ilmastonmuutos ei ole tieteellisesti varmaa.
Alankomaat maksaa suuren osan rahoista. Sen nettomaksuosuus henkeä kohden on edelleen kolminkertainen verrattuna muihin rikkaisiin maihin. Tämä tilanne on korjattava mahdollisimman nopeasti. Toivomme seuraavan puheenjohtajavaltion osoittavan enemmän rohkeutta.
Anna Maria Corazza Bildt
(EN) Arvoisa puhemies, havaitsin, että olette antanut lähes minuutin enemmän puheaikaa joillekin kollegoille. Haluan muistuttaa teitä siitä, että meillä pienten valtioiden vasta valituilla parlamentin jäsenillä on tasan yksi minuutti "catch the eye" -menettelyssä, ja tämä aika on otettu pois mahdollisuudestamme ilmaista kantamme. Pyydän teitä kunnioittamaan meitäkin.
Fredrik Reinfeldt
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, esitän kaksi lyhyttä huomiota. Aluksi haluan kiittää parlamentin jäseniä heidän ystävällisistä sanoistaan - oli muitakin, mutta pääasiassa ystävällisiä sanoja ja huomioita. Meillä on nyt Lissabonin sopimukseen perustuva Euroopan unioni, ja kiertävään puheenjohtajuuteen osallistuneena voin sanoa, että saadaksemme unionin toimimaan tulevaisuuden eteen tarvitaan niin jäsenvaltioiden, komission kuin tämän parlamentinkin vastuunottoa. Työn saaminen oikeille raiteille on hyvin vaikeaa ilman kaikkien näiden osapuolten täydellistä vastuunottoa.
Esitän muutaman huomion pyrkimyksistä koordinoida 27 jäsenvaltiota. Se vie aikaa, mutta ilman sitä tuloksena olisi tilanne, jossa Euroopan unionia hallinnoi vain muutama taho tai joku muu. Me käytimme aikaa. Minä tiedän, kuinka paljon koordinointi vie aikaa, ja uskon sen olevan selvää myös Herman Van Rompuylle ja edelleen jatkuvan kiertävän puheenjohtajuuden edustajalle.
Toinen huomioni koskee Kööpenhaminaa. Saan usein kuulla, ettei Euroopalla ole johtoasemaa, ja omassa kotimaassani oppositio väittää, ettei Ruotsilla ole johtoasemaa. Kyse on halustamme jatkaa puurtamista. Osoittakaa sitten minulle, kuka on johtoasemassa. Haluaisin tietää sen, koska olisi hienoa voida seurata tätä johtajaa ja seurata sen aloitteita. Minä en ole havainnut tällaista. Me sitoudumme vähennyksiin, lainsäädäntöön perustuviin vähennyksiin, jotka on esitetty aikaisemmin, konkreettisella rahoituksella, jota en ole havainnut tarjottavan muista teollisuusmaista.
Edelleen, mitä tulee Kööpenhaminaan, on tärkeää muistaa, että meidän on pysyttävä kahden asteen tavoitteessa. En ole varma, kykenemmekö tähän. Tiedän Euroopan tehneen osansa ja että se on valmis siirtymään 30 prosenttiin, mutta emme voi ratkaista ongelmaa yksin. Päästömme ovat vain 13 prosenttia globaaleista päästöistä. Jos tarvitaan globaalia ratkaisua, vastauksen on oltava globaali, ja silloin myös muiden suurten saastuttajien on tehtävä suurempia sitoumuksia.
Muutama sana Ruotsista, koska se tuotiin esiin. Minusta on hyvin tärkeää, että tällaisten sitoumusten jälkeen - olipa kyse Kiotosta tai nyt Kööpenhaminan sopimuksesta - palataan kotimaahan ja tehdään työmme. Päivitimme juuri eilen Ruotsissa 1990-luvulta lähtien toteutetut päästövähennykset. Olemme päässeet 12 prosenttiin. Me seuraamme, kuinka sitoumuksia noudatetaan kansainvälisesti, kuinka se esitetään. Aina voidaan sanoa, että tämä on väärä tapa toimia, mutta tämä on globaali sopimus. Tämän osalta olemme esittäneet tällaisia lukuja.
On tietysti hankalaa, että tietyt valtiot etenevät toiseen suuntaan, ja niitä kritisoidaan siitä. Kyse ei siis ole pelkästään sopimukseen pääsemisestä. On kyse myös muutoksen toteuttamisesta taloudessamme päästökaupan keinoin tai muilla keinoin muutoksen toteuttamiseksi. Myös tällä alalla monet Euroopan valtiot toimivat tavalla, jota ei ole nähtävissä muissa maailman osissa.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, esitän vain kaksi huomiota, ensimmäinen koskee Kööpenhaminaa ja toinen Ruotsin menestyksekästä puheenjohtajakautta. Ensinnäkin Kööpenhaminan osalta minäkin ole yllättynyt, kun niin monet eurooppalaiset kollegat käyttävät itseään vastaan kääntyvää retoriikkaa. Itse asiassa, jos voimme jollain alalla olla ylpeitä Euroopan unionin johtoasemasta, niin juuri ilmastonmuutoksen alalla. Näyttäkääpä minulle yksi merkittävä toimija tai ryhmä valtioita, joka olisi sitoutunut siinä määrin kuin me olemme sitoutuneet.
Kuten aiemmin totesin, jotkut ovat ilmoittaneet aikeistaan lehdistössä esitetyin lausunnoin. Euroopan unioni on ilmoittanut aikeistaan jo nyt sitovalla lainsäädännöllä: lainsäädännöllä, josta komissio teki aloitteen, jota Eurooppa-neuvosto ja tämä parlamentti tukivat, ja Euroopan unioni on jo yksipuolisesti ja ilman ehtoja asettanut kasvihuonekaasujen päästövähennykset 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Mikään muu toimija ei ole tähän mennessä tehnyt mitään vastaavaa. Pyytäkäämme siis muitakin tekemään jotain vastaavaa.
(Suosionosoituksia)
Onko kahden asteen saavuttaminen riittävää? Ei, se ei riitä. Tämän vuoksi sanomme muille, että voidaan neuvotella. Poliitikot ja diplomaatit voivat neuvotella keskenään, mutta emme voi neuvotella tieteen kanssa, emme voi neuvotella fysiikan kanssa. Pyritään siis globaaliin yhteisymmärrykseen, jotta voimme saada aikaan sopimuksen, joka vastaa sitä, mitä tiede osoittaa. Eurooppa ei voi tehdä tätä yksinään, sillä Eurooppa vastaa noin 14 prosentista globaaleista päästöistä, ja suuntaus vie alhaisempaan osuuteen. Joten vaikka Euroopan kasvihuonekaasupäästöt loppuisivat kokonaan huomenna, se ei ratkaise ongelmaa.
Meidän on siis saatava mukaan amerikkalaiset, kiinalaiset ja intialaiset. Olemme näiden kuuden kuukauden kuluessa puhuneet pääministeri Reinfeldtin kanssa sekä presidentti Obaman kanssa, Hun ja Wenin kanssa, Singhin kanssa, Medvedevin kanssa ja Lolan kanssa. Voin sanoa, että näissä tapaamisissa me vaadimme muilta merkittävämpiä tarjouksia.
Tätä me nyt teemme Kööpenhaminassa - eikä pidä unohtaa, sillä toisinaan ihmiset unohtavat - ettei kyse ole pelistä vain näiden valtioiden kesken, vaan myös kehitysmaiden kanssa: Afrikan köyhimpien, kaikkein haavoittuvimpien valtioiden kanssa. Puhuimme myös Etiopian Meles Zenawin ja muiden kanssa. Tämän vuoksi Euroopan unioni oli ensimmäinen, joka tarjosi rahaa.
Olkaamme siis rehellisiä toisiamme kohtaan. Kunnianhimoa voi aina olla enemmän, ja Euroopan unioni osoittaa kunnianhimonsa. Vaatikaamme kuitenkin myös muilta kunnianhimoa, sillä vain sen kunnianhimon myötä voimme päästää sopimukseen, joka sopii kunnianhimoisiin tavoitteisiimme. Ongelma on globaali, ja tarvitaan globaali ratkaisu.
Lopuksi sanon pari sanaa pääministeri Reinfeldtille ja puheenjohtajavaltio Ruotsille. Tämä oli viimeinen kerta, kun Eurooppa-neuvoston puheenjohtajakausi kesti vain kuusi kuukautta, joten tähän päättyy Euroopan unionin monen vuoden työ. Haluan kertoa - ja kerroin tämän puheenjohtaja Reinfeldtille näiden kuuden kuukauden aikana - että hän oli yhdestoista Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, jonka kanssa työskentelin, joten olen todella tyytyväinen siihen, että meillä nyt on pysyvä Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja.
Haluan kuitenkin sanoa pääministeri Reinfeldtille, että vaikka hän olikin järjestyksessä yhdestoista komission kanssa työskentelevistä, hän todellakin ansaitsee paikkansa jalustalla yhtenä parhaista puheenjohtajista, joita Euroopan unionilla on ollut tänä aikana. Kiitos teille kaikesta, mitä te ja puheenjohtajavaltio Ruotsi olette tehneet näiden kuuden kuukauden aikana.
Rebecca Harms
(EN) Arvoisa puhemies, avoimuutta parlamenttia kohtaan korostetaan nyt hyvin usein, kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan. Onko Eurooppa-neuvosto tehnyt uuden ehdotuksen 30 prosentin tavoitteella Kööpenhaminaan - siis suuremman vähennyksen kuin 20 prosentin tavoite - vuoteen 2025 mennessä? Kööpenhaminassa kiertää julkisuuteen vuodettu asiakirja, ja haluan selvittää nyt, komission kanssa tehtyjen sopimusten perusteella, onko tämä neuvoston todellinen strategia. Olkaa hyvä ja kertokaa meille totuus.
Gunnar Hökmark
(EN) Arvoisa puhemies, arkailen hieman muotoilla tätä tällä tavalla, sillä tämä ei kuulosta kovin vaatimattomalta ruotsalaisen suusta, mutta minusta on oikein sanoa, etteivät Euroopan unioni ja Eurooppa ole entisensä tämän puheenjohtajakauden jälkeen. Euroopan unioni on nyt erilainen - vahvempi ja parempi unioni - monista syistä, joista eräät mainitsen ruotsalaisena hyvin ylpeänä.
Ensinnäkin nyt voimassa oleva perussopimus muuttaa tietenkin unionin toimielinten välistä tasapainoa, mutta siitä tulee myös kyvykkäämpi saavuttamaan poliittisia tavoitteitamme. Haluan korostaa sitä, että olemme avanneet laajentumisprosessin Slovenian ja Kroatian välisellä sopimuksella, mikä on Kroatialle tärkeää, mutta tärkeää myös Länsi-Balkanin näkökulmasta ja näiden valtioiden tulevaa laajentumisprosessia silmällä pitäen. Tämä on yksi Euroopan unionin vahvuuksista, mutta se on myös mahdollisuus meille kaikille.
Minusta on myös tärkeää korostaa, että tämän puheenjohtajakauden aikana ja meidän täällä ollessamme Euroopan unioni on ensimmäistä kertaa johtava globaali toimija yhden ihmiskunnan kohtaaman merkittävimmän kansainvälisen aiheen alalla. Tämä on uutta ja antaa suuren vastuun tulevaisuudesta, sillä on ilmeistä, että saavutettiinpa Kööpenhaminassa mitä tahansa, Euroopan unionilla on ollut perustavaa laatua oleva ja ratkaiseva asema niiden asioiden esille tuomisessa, jotka meidän on saavutettava. Olimmepa kuinka menestyksekkäitä tahansa, työ ei ole vielä valmis, mutta siinä korostuu Euroopan unionin suuri vastuu.
Sitten on talouden elpyminen tiukkoine sääntöineen, jotta julkinen talous saadaan kuntoon ja estetään protektionismia. Ruotsalaisena saatan olla hieman subjektiivinen tässä asiassa, mutta minusta meillä kaikilla on aihetta ylpeyteen siitä, mitä olemme saavuttaneet tämän ajanjakson aikana. Meidän on kuitenkin kaikella vaatimattomuudella myös muistettava, että nämä saavutukset tuovat mukanaan yhä suurempaa vastuuta tulevaisuudesta.
Åsa Westlund
(SV) Arvoisa puhemies, aluksi haluan todeta, että puheenjohtajavaltio on täyttänyt sille asetetut odotukset tehokkaana ja diplomaattisena koneena. Sitä on arvostettu suuresti, erityisesti kun otetaan huomioon Tšekin tasavallan puheenjohtajakaudella toisinaan vallinnut kaaos. Myös Lissabonin sopimuksen tekemisen viimeiset vaiheet hoidettiin hyvin myönteisellä tavalla. Lopuksi puheenjohtajavaltio onnistui perustamaan Eurooppa-neuvoston pysyvän puheenjohtajan sekä uuden unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan virat.
Valitettavasti sen välitön poliittinen vaikutus ihmisten jokapäiväiseen elämään on ollut jokseenkin merkityksetöntä. Eurooppalaisille palkansaajille ei ole annettu tukea lopettamalla asiassa Laval annetun ratkaisun aiheuttama palkkojen polkeminen, eikä uusia aloitteita työttömyyden torjumiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi ole näkynyt.
Ympäristöliike on pettynyt siihen, ettei Ruotsi korostanut ympäristöasioita. Itse asiassa Ruotsi otti askeleen taaksepäin sen sijaan, että olisi tarttunut mahdollisuuteen edistää entistä haastavampia tavoitteita ympäristön ja ilmastonmuutoksen alalla.
Se, ettei Ruotsilla ole merkittävämpää asemaa parhaillaan Kööpenhaminassa meneillään olevassa ilmastonkonferenssissa on kuitenkin todennäköisemmin itsensä pääministeri Reinfeldt syytä, koska puoluepoliittisista syistä hän petti odotukset konferenssin varhaisessa vaiheessa. Tämä oli vastoin EU:n neuvottelustrategiaa ja se hermostutti monia muita eurooppalaisia johtajia. Tätäkin vakavampaa on kuitenkin se, että se vaaransi mahdollisuuden saada aikaan hyvä sopimus ilmastonmuutoksesta.
Lopuksi haluan mainita Tukholman ohjelman - yhden niistä harvoista asioista, jotka jäävät jälkeen, kun Ruotsin puheenjohtajakausi on ohi. Syntyperäisenä tukholmalaisena olen huolissani siitä, että kotikaupunkini saatetaan yhdistää pikemminkin Eurooppa-linnakkeen kuin ihmisoikeuksien turvaamiseen perustuvaan poliittiseen ohjelmaan.
Me ruotsalaiset sosiaalidemokraatit olemme kuitenkin tyytyväisiä siihen, että lopulta kuulitte meidän ja parlamentin vaatimuksia ja sisällytitte ohjelmaan lisää naisten ja lasten oikeuksia. Odotamme todella, että ministeri Malmström tekee kaikkensa vahvistaakseen näitä seikkoja tulevassa asemassaan.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, arvoisa pääministeri Reinfeldt, rauhallinen ja vakaa puheenjohtajakautenne oli menestys. Ratkaistavananne oli vaikeita poliittisia ongelmia, ja yleisesti ottaen teitte hyvää työtä. Teidän valitsemanne henkilöt EU:n uusiin korkeisiin virkoihin voivat nyt määrittää virkansa ilman ennakko-odotuksia, sillä he ovat suurimmalle osalle Euroopan kansalaisista vielä täysin tuntemattomia. Sivuhuomautuksena sallittakoon, että paras päätöksenne on istua oikealla.
Arvoisa pääministeri Reinfeldt, en kuitenkaan voi antaa puheenjohtajakaudellenne täysiä pisteitä. Tähän on kaksi syytä. Ensinnäkin teidän ansiostanne edettiin Eurooppa-neuvoston kehittämisessä EU:n eräänlaisen superhallituksen suuntaan. Sen kattavaa lainkäyttövaltaa laajennetaan aina ympäristöpolitiikasta talouspolitiikkaan. Samalla lukitsette ovia yhä tiukemmin. Kansalaisten edustajien avoimet keskustelut eivät ole tällaisia.
Toinen syy on seuraava: se, että ajoitte SWIFTin läpi neuvostossa vain tunteja ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, osoittaa selvää piittaamattomuutta Euroopan parlamenttia kohtaan ja näin kunnioituksen puutetta kansalaisia kohtaan.
Kiitän teitä kuitenkin kuluneista kuudesta kuukaudesta.
Carl Schlyter
(SV) Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Ruotsi on toiminut hyvin niin käytännössä kuin institutionaalisesti. Se on ollut kuin öljytty ja tehokas kone - eikä kuitenkaan koskaan saanut vaihdetta päälle. Mitä tapahtui sosiaalilainsäädännölle? Työ syrjinnän torjumisen alalla on jämähtänyt paikoilleen. Ehdotus eurovinjetin käyttöönotosta raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen päästöjen vähentämiseksi on pysähtynyt, kuten ilmastopolitiikkakin. Näissä asioissa johtotaitoa on osoittanut Euroopan parlamentti - neuvosto on epäonnistunut!
Neuvosto on tarjonnut ilmastoneuvotteluissa metsätaloudelle, laivaliikenteelle ja lentoyhtiöille porsaanreiän. Missä ovat kehitysmaille tarkoitetut rahat - parlamentin vaatimat 30 miljardia euroa? Mitä tapahtui päästötavoitteille? Parlamentti vaati 32-40 prosentin vähennyksiä. Nyt kuulemme, että neuvoston työstämillä asiakirjoilla vesitetään vielä pahemmin päästötavoitteitamme. Neuvoston ilmastopolitiikassa on niin suuria aukkoja, että sitä voidaan verrata vain valaanpyyntiverkkoon!
Lopuksi haluan mainita Vattenfallin. Lopettakaa Vattenfallin oikeudenkäynnit! Ne haittaavat ilmastonmuutosta koskevaa työtämme. Teillä on valta tässä yrityksessä. Vähintäänkin teidän on varmistettava, että Vattenfall huolehtii omista asioistaan ja lakkaa kyseenalaistamasta Saksan ja EU:n ympäristölainsäädäntöä.
Timothy Kirkhope
(EN) Arvoisa puhemies, aluksi haluan onnitella puheenjohtajavaltio Ruotsia neuvoston puheenjohtajakaudesta. Se tarttui tehtävään hyvin raskaan esityslistan avulla ja on onnistunut saavuttamaan paljon, mihin olemme tyytyväisiä.
Olen toistuvasti puhunut täällä parlamentissa tarpeesta elvyttää Lissabonin strategia. Euroopan unioni on aivan liian kauan toteuttanut poliittista ja institutionaalista uudistusta sellaisella energian määrällä ja määrätietoisuudella, jota se ei yksinkertaisesti ole kyennyt keräämään talousuudistukseen. Vaarassa ovat kuitenkin globaali kauppa-asemamme, suhteellinen taloudellinen painoarvomme ja kansainvälinen kilpailukykymme. Tämän vuoksi olen tyytyväinen komission EU 2020 -aloitteeseen, jota Eurooppa-neuvosto nyt tukee, ja kiitän erityisesti komission puheenjohtaja Barrosoa hänen osuudestaan tässä.
Kansalaistemme tuleva vauraus ja hyvinvointi riippuvat dynaamisesta taloudesta, joka kykenee luomaan uusia työpaikkoja ja vaurautta vapauttamalla yrittäjien luovan energian ja kannustamalla menestyksekkäiden yritysten kasvua. Osa talouden elpymistä on taloutemme ympäristöystävällisyys, ja me kaikki toivomme, että Kööpenhaminassa tällä viikolla tehtävässä sopimuksessa esitetään realistinen kehys ilmastonmuutoksen torjumiseksi helpottaen samalla talouskasvua ja kehitystä.
Tukholman ohjelman hyväksymisen osalta kannatamme periaatetta, jonka mukaan unionin jäsenvaltioiden on tehtävä entistä enemmän yhteistyötä maahanmuuttoon, rajat ylittävään rikollisuuteen ja terrorismiin liittyvien ongelmien torjumiseksi. Nämä ovat kuitenkin myös aloja, jotka kuuluvat kansallisen suvereniteetin ytimeen, ja lakien puolustaminen, turvallisuuden takaaminen sekä kansalaisten puolustaminen ovat demokraattisen valtion tärkeimpiä tehtäviä. Meidän on siis tasapainotettava yhteisten toimien tarve ja jäsenvaltioiden oikeuksien kunnioittaminen. Osittain Tukholman ohjelmassa yksinkertaisesti epäonnistutaan tässä tasapainottamisessa. Joillakin ehdotuksista yksinkertaisesti keskitettäisiin valtaa, lisättäisiin tarpeettomasti kuluja ja byrokratiaa hyvin vähäisen lisäarvon vuoksi. Ensisijaisten pyrkimystemme on kohdistuttava kilpailukykyyn, sääntelyn purkamiseen, innovointiin ja työpaikkojen luomiseen. Euroopan kansalaiset eivät ansaitse vähempää.
Eva-Britt Svensson
- (SV) Arvoisa puhemies, aluksi haluan antaa puheenjohtajavaltio Ruotsille täydet pisteet sen organisointitaidoista. Ruotsin kansallinen hallinto on täyttänyt kaikkien odotukset. Valitettavasti en voi sanoa samaa, kun on kyse poliittisesta arvioinnistani.
Erityisesti on kritisoitava kahta alaa. Ensinnäkin on avoimuus. Tavallisesti Ruotsi on toiminut esimerkkinä tällä alalla, mutta sen sijaan se on valinnut passiivisen lähestymistavan - ja varsin vakavassa asiassa, kun on kyse kansalaisten tiedonvälityksen vapaudesta. Mainitsen tämän osalta tietojen säilyttämistä koskevan direktiivin, televiestintäpaketin sekä salaisen ACTA-sopimuksen. Puheenjohtajavaltiota on vaadittu toimimaan asiakirjojen saatavuuden eteen, sillä se on ollut mahdollista vuonna 2001 avoimuutta koskevaan asetukseen tehdystä tarkistuksesta lähtien - sen mukaan kansalaisilla on oikeus tutustua kaikkiin asiakirjoihin, jotka koskevat meneillään olevia kansainvälisiä neuvotteluja. Miksi puheenjohtajavaltio Ruotsi ei ole toiminut tässä asiassa?
Toinen asia on ilmastonmuutos, ja mielestäni se tapa, jolla köyhiä valtioita on petetty tavallamme käyttää varoja rikkaiden maiden aiheuttaman vahingon lieventämiseksi, sillä ne ovat siitä edelleen vastuussa. Näin on huolimatta siitä, että sekä Balin suunnitelmassa että Kioton pöytäkirjassa todetaan, että ilmastotoimenpiteiden rahoituksen on oltava uutta rahoitusta. Jälleen kerran kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat joutuvat maksamaan laskun rikkaiden maiden toimista. Hinnan maksavat nyt ne, joilla ei ole puhdasta vettä, joita malaria uhkaa, jotka sairastavat hiviä ja, ennen kaikkea, maailman köyhimmät naiset ja lapset. Tällainen toiminta on häpeällinen tapa kohdella maailman köyhempiä osia.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, Ruotsin puheenjohtajakausi on päättymässä - ilman suurempia katastrofeja, mutta mielestäni myös ilman suurempia menestyksiä. Joka tapauksessa kunnianhimoista tavoitetta talouskriisin saamisesta aisoihin ei kyetty saavuttamaan. Olemme pumpanneet miljardeja järjestelmään, josta hyötyvät vain harvat, kun taas kansalaiset saavat kestää riskin ja kustannukset. On täysin tuomittavaa, että eurooppalaisten veronmaksajien kovalla työllä ansaitsemat rahat päätyvät pankkien johtajien bonuspotteihin.
Kun meillä on jo ilmastohuippukokous meneillään, niin minun mielestäni tarvitsemme myös viimeinkin aidompaa kustannusten tarkastelua ja hieman vilpittömyyttä ydinreaktoreita koskevaan keskusteluun. Jos haemme ratkaisuja ilmastonsuojeluun, meidän on myös lopetettava päästösertifikaatteja ympäröivät petokset.
SWIFT-neuvotteluissa puheenjohtajavaltio Ruotsi on mielestäni antanut Yhdysvaltojen jossain määrin sanella ehtoja pankkitietojen paljastamisessa. Tämän ja Tukholman ohjelman seurauksena kansalaisia voidaan manipuloida entistä helpommin ja avoimemmin.
Ruotsin myötä myös Turkki menettää liittymisensä puolustajan. Minusta nyt on aika lopettaa jäsenyysneuvottelut ja tarjota Turkille etuoikeutettua kumppanuutta.
Werner Langen
(DE) Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää teitä. Monista ongelmista huolimatta neuvoston puheenjohtajavaltio Ruotsi on tehnyt loistavaa työtä. Ruotsi on Euroopan unionissa keskikokoinen valtio, ja tämä on nähtävä myönteisenä asiana kaikista näkökohdista. Kiitän teitä, arvoisa pääministeri Reinfeldt, sekä koko hallitustanne. Ilmaston, rahoitusmarkkinoiden, Lissabonin sopimuksen ja uuden komission osalta teillä on ollut todella vaikeita tehtäviä ja vaikeita asioita käsiteltävänänne. Haluan tuoda esiin kaksi asiaa.
Ensimmäinen niistä on rahoitusmarkkinoiden kriisi. Se, että komission myötä myös Ruotsi pysyi tiukkana yksittäisten jäsenvaltioiden vakauttamispyrkimyksissä, oli hyvin positiivista. Tuen koko sydämestäni sitä, ettette ilmoittanut Kreikan vapautuvan vastuustaan euroalueella.
Toinen ala on ilmastopolitiikka. Olemme kuunnelleet kommunistien ja vihreiden esittämää kritiikkiä. Heillä ei ole todellista vastuuta missään Euroopassa. Me voimme jatkaa ilmastopolitiikkaa Kiinan tai Yhdysvaltojen tyyliin esittämällä suuria lupauksia mutta ilman tuloksia. Eurooppa on saanut aikaan tuloksia. Tuomitsen väitteen, jonka mukaan Greenpeace on eurooppalaisen ilmastopolitiikan mittapuu. Meidän on oltava realistisia! Tässäkin puheenjohtajavaltio Ruotsi saavutti yllättävän hyviä tuloksia toimikaudellaan yhdessä komission kanssa. Haluan kiittää tästäkin vilpittömästi.
Seuraavaksi tarkastelen Lissabonin sopimusta. Jäsen Schulz ei ole tällä hetkellä täällä. Hänen mukaansa komissioon vaikuttaa se, että se muodostuu eurooppalaisten puolueiden varajohtajista. Olen hyvin yllättynyt siitä, että poliittisen ryhmän puheenjohtaja nostaa esiin komission yksittäisten jäsenten poliittiset sitoumukset. Mitä merkitystä tällä on? Tuomitsen tämän väitteen.
Lopuksi haluan rohkaista teitä - kuten tein kautenne alussakin - lopultakin liittymään euroalueeseen. Voinko ilmoittaa "Ruotsi ante portas", arvoisa pääministeri Reinfeldt?
Adrian Severin
(EN) Arvoisa puhemies, tasapuolisuuden nimessä katson, että puheenjohtajavaltio Ruotsi voi olla tyytyväinen saavutuksiinsa, ja minusta Ruotsi voi olla ylpeä suorituksestaan puheenjohtajavaltiona. Kuten aina lyhytaikaisten puheenjohtajakausien jälkeen, kun ne ovat olleet hyviä, jäljelle jää kuitenkin katkera tunne jokseenkin keskenjääneistä töistä.
Tämän vuoksi katson, että merkittävin kysymys on nyt: kuinka ja mitä voimme rakentaa edelleen puheenjohtajavaltio Ruotsin saavutusten perustalle? Ensimmäinen asia on Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano. Sopimus ei koskaan riitä ratkaisemaan ongelmaa. Tarvitaan aina poliittista tahtoa sen tukemiseksi asianmukaisesti, mutta tässä tapauksessa katson, että tarvitaan vielä enemmän. Tarvitaan rohkeutta ja mielikuvitusta - mielikuvitusta sopimuksen aukkojen täyttämiseen ja sen epäselvyyksien selventämiseen. Tämän vuoksi toivon, että keräämänsä asiantuntemuksen vuoksi puheenjohtajavaltio Ruotsi edelleen osallistuu Lissabonin sopimuksella luotujen uusien instituutioiden rakentamiseen, nimittäin pysyvän - tai pitkäaikaisen - Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan sekä korkean edustajan viran ja ulkoisten toimien yksikön kehittämiseen.
Yksi puheenjohtajavaltio Ruotsin ensisijaisista tavoitteista oli tietenkin talous- ja rahoituskriisin hallinnoiminen. Tämä oli hyvin tärkeä asia. Tätä taustaa vasten on havaittu kaksi mielestäni varsin uhkaavaa ilmiötä: ensinnäkin kansallisen protektionismin ja kansallisen itsekkyyden houkutus ja toiseksi jäsenvaltioiden väliset taloudelliset ja sosiaaliset eroavuudet sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion puute Euroopan unionissa.
Pitäisikö meidän kyseenalaistaa laajentumisen järkevyys? Ei todellakaan. Nämä eroavuudet olivat olemassa jo aiemmin, ja keskinäiset riippuvuussuhteet ovat olemassa unionin lisäksi myös globaalisti. Tämän vuoksi nämä eroavuudet olivat omiaan vaarantamaan ja uhkaamaan koko maanosan ja unionin vakautta. Katson tämän vuoksi, että laajentuminen antoi uusille jäsenvaltioille mahdollisuuden selviytyä paremmin näistä eroavuuksista unionin sisällä kaikkien unionin jäsenvaltioiden eduksi.
Johtopäätös on kuitenkin seuraava, ja lopetan tähän. Katson, että seuraava vaihe on entistä rohkeamman ja laajemman alueellisen, taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan noudattaminen Euroopassa - eikä niistä luopuminen - yhdessä rohkeiden uudistusten kanssa, rahoitusta ja taloutta koskevien uudistusten, joiden avulla voimme torjua kriisin toistumisen. Varmasti tarvitaan myös kriisin jälkeisen toipumisen politiikkaa. Tässä yhteydessä on kiitettävä komission viimeisintä julkilausumaa Itä-Euroopan valtioille myönnettävästä taloudellisesta tuesta sekä komission puheenjohtaja Barroson ilmaisemaa valmiutta keskustella Eurooppa 2020 -strategiasta.
Charles Goerens
(FR) Arvoisa puhemies, minäkin haluan ilmaista kiitollisuuteni Eurooppa-neuvoston puheenjohtajavaltio Ruotsille, mutta on yksi ongelma. Eurooppa-neuvosto päätti torstaina myöntää 7,2 miljardia euroa kehitysmaiden ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, mikä on sinänsä hyvä asia.
Olen sitä mieltä, että määrä on lisättävä kehitysapuun, jota Euroopan unioni on luvannut korottaa 0,7 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2015 mennessä. Miksikö? Olettakaamme, että 7,2 miljardia tulee paketista, joka on jo osoitettu viralliseen kehitysapuun; tämä määrä ei riitä vuosituhannen kehitystavoitteiden rahoittamiseen. Kyse olisi rahan siirtämisestä yhdestä tavoitteesta toiseen.
Odotamme Eurooppa-neuvostolta ja komissiolta selvennystä tähän asiaan. Epäselvyys Eurooppa-neuvoston 10. ja 11. joulukuuta ilmoittaman määrän täydentävästä luonteesta vaarantaa Euroopan unionin uskottavuuden Kööpenhaminan konferenssissa, jota epäröimättä kuvaamme ratkaisevaksi ihmiskunnan tulevaisuuden kannalta.
(Suosionosoituksia)
Ian Hudghton
(EN) Arvoisa puhemies, edustan ryhmäni Euroopan vapaa allianssi -osaa, johon kuuluvat Walesin, Flanderin, Katalonian ja Skotlannin itsenäisyyspuolueet. Haemme itsenäistä asemaa, jotta kansakuntamme voivat osallistua Eurooppa-neuvoston kokouksiin ja maailman tapahtumiin, kuten ilmastonmuutosta käsittelevään Kööpenhaminan konferenssiin.
Skotlannin hallitus ja parlamentti ovat hyväksyneet maailman kunnianhimoisimman ilmastonmuutoslain, jossa päästövähennystavoitteet ovat 42 prosenttia vuoteen 2020 ja 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Aiomme saavuttaa nämä tavoitteet, ja kuitenkin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus kieltäytyi skottilaisen ministerin kohtuullisesta pyynnöstä saada osallistua viralliseen menettelyyn Kööpenhaminassa. Tällainen käytös korostaa vain sitä tosiseikkaa, että ainoastaan itsenäisenä - tavanomaisessa itsenäisessä asemassa - Skotlanti voi asianmukaiseksi osallistua kansainväliseen yhteisöön, ja toivon Eurooppa-neuvoston hyvin pian keskustelevan Euroopan unionin sisäisestä laajentumisesta, jossa Skotlanti voi näyttää esimerkkiä.
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, tarvitaan demokratian vallankumousta. Se, että ihailen niin monia ruotsalaisia perinteitä, teki minut sitäkin pettyneemmäksi puheenjohtajavaltion toiminnan lopullisiin tuloksiin. Valitettavasti se ei ollut kansalaisten puheenjohtajavaltio vaan pikemminkin neuvoston puheenjohtajavaltio sekä suursijoittajien puheenjohtajavaltio varapuheenjohtaja Wallströmin tyyliin eikä ministeri Malmströmin tyyliin.
Arvoisa ministeri Malmström, muistan teidät hyvin ajalta, jolloin olitte Euroopan parlamentin jäsen. Puheenjohtajakauden aikana olette ollut jokseenkin eri henkilö. Toivon kovasti, että palattuanne tartutte jälleen siihen, mikä jäi ilmaan lähtiessänne täältä, nimittäin innostuksenne parlamentaarista järjestelmää kohtaan. Miksi SWIFT hyväksyttiin niin myöhäisessä vaiheessa? Miksi meillä nyt on eräänlainen johtokunta EU:n tasolla - ja tämä oli kaikista kansoista juuri avointen ruotsalaisten tavoite? Toivottavasti palaatte tulevaisuudessa juurillenne.
János Áder
(HU) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kahden ja puolen tunnin keskustelun aikana on puhuttu paljon Kööpenhaminasta ja Kööpenhaminan neuvotteluista. Minun on sanottava, että tämän osalta puheenjohtajavaltio Ruotsi ei ole ollut kovin menestyksekäs, sillä Kööpenhaminassa ei esitetä Euroopan unionin yhteistä kantaa. Tämä ei välttämättä ole puheenjohtajavaltio Ruotsin vaan pikemminkin Euroopan komission vika. Mitä on tapahtumassa ja miksi yhteistä kantaa ei ole? Yhteistä kantaa ei ole ainakin kahdesta asiasta. Yksi asia on se, voidaanko hiilidioksidikiintiöitä siirtää vuoden 2012 jälkeen ja voidaanko niitä myös myydä.
Euroopan komissio kritisoi tätä käsittämättömällä, lyhytnäköisellä ja kapeakatseisella tavalla. Unkari, Puola, Romania ja muut entiset sosialistivaltiot ovat täyttäneet Kioton sitoumuksensa. Itse asiassa ne eivät ole vain täyttäneet sitoumuksiaan vaan jopa ylittäneet ne. Meillä on oikeus myydä ylimääräiset kiintiöt. Komissio haluaa kuitenkin viedä meiltä tämän mahdollisuuden. Se haluaa toisin sanoen rangaista sopimuksen noudattamisesta, jota Unkari on osoittanut. Toiset eivät ole onnistuneet noudattamaan sitoumuksiaan vaan jopa lisänneet haitallisia päästöjään, muttei kukaan halua rangaista niitä. Kuinka me tämän jälkeen voimme odottaa uuden sopimuksen allekirjoittajien noudattavan sitä, siis jos Kööpenhaminassa saadaan aikaan jatkoa Kiotolle?
Kehotan Euroopan komissiota, ja jos puheenjohtaja Barroso olisi paikalla, kehottaisin häntä painokkaasti muuttamaan tähän mennessä osoittamaansa kapeakatseista asennetta ja omaksuvan kannan, joka noudattaa nykyistä voimassaolevaa Kioton pöytäkirjaa. Haluan myös kiinnittää huomionne siihen, ettei meidän pidä unohtaa sitä, että ilman uusia jäsenvaltioita EU ei olisi kyennyt täyttämään kahdeksan prosentin vähennyssitoumustaan. Itse asiassa ilman uusia jäsenvaltioita Euroopan unionin neuvotteluasema Kööpenhaminassa olisi paljon heikompi.
Catherine Trautmann
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisat puheenjohtajat, arvoisa ministeri, puheenjohtajavaltio Ruotsilla on ollut joitakin historiallisiksi kutsuttavia hetkiä: Lissabonin sopimuksen voimaantulo, Eurooppa-neuvoston ensimmäisen puheenjohtajan ja korkean edustajan nimitykset, mutta myös ilmastonmuutoskonferenssi ja uuden komission nimittäminen, sekä - sallittakoon lyhyt viittaus - televiestintäpaketti.
Tapahtumat ovat herättäneet toivoa. Kaiken kaikkiaan jäljelle jäi vain yksi tai kaksi sekavaa tulosta. Ensinnäkin tämä parlamentti, joka on sitoutunut rahoitusmarkkinoiden eurooppalaisen valvonnan käyttöönottoon, oli tyytyväinen de Larosièren viisaiden miesten ehdotuksiin merkittävinä askeleina. Ecofin-neuvoston 2. joulukuuta annetut päätelmät olivat kuitenkin reilusti alle tämän realistisen tavoitteen.
Tässä vaiheessa minun on mainittava, että parlamentti varmasti palauttaa tasapainon sille annettuihin ehdotuksiin vahvistaakseen rahoitusmarkkinoita. Sama koskee etelän valtioille myönnettyjä taloudellisia sitoumuksia niiden auttamiseksi ilmastonmuutoksen torjunnassa. Vaikka köyhät valtiot vaativat Kööpenhaminassa todellisia sitoumuksia pitkän ajanjakson rahoitukseen, neuvosto on onnistunut lupaamaan vain 7,2 miljardia kolmelle vuodelle. Kyllä, tämä on ensimmäinen askel, mutta se ei kata mitään vaatimuksia, varsinkaan kun osa siitä tulee uudelleenjärjestelystä.
Lopuksi rahoituksen alalla olemme tyytyväisiä tahtoon laatia sääntöjä ja toimia voimakkaasti niin valvonnan kuin verotuksenkin alalla. Erityisesti panen merkille neuvoston päätelmissä viittauksen globaaleihin pääoman siirtoihin sovellettavaan maksuun. Tällaista me sosialistit olemme toivoneet ja rukoilleet yli kymmenen vuoden ajan. Työtä on vielä jäljellä. Uusien rahavarojen etsiminen työllisyyden ja solidaarisuuden edistämiseksi Euroopassa ja sen ulkopuolella sekä ilmastonmuutoksen torjunnan rahoittaminen ovat suuria haasteita. Koska joulu lähestyy, kehotan neuvostoa antamaan meille päätöksen omista varoista tulevina vuosina.
Olle Schmidt
(SV) Arvoisa puhemies, on melko outoa kuulla joidenkin marisijoiden - myös joidenkin ruotsalaisten maanmiesteni - kritisoivan puheenjohtajavaltio Ruotsia. Mihin Carl Schlyter vertaa tätä puheenjohtajakautta? Tšekin tasavallan kauteen vai johonkin toiseen merkittävään kauteen?
Eikä kenenkään pidä odottaa täysiä pisteitä jäsen Borgheziolta. Itse asiassa huonojen pisteiden saaminen jäsen Borgheziolta on hyvä tulos.
Paljon on saatu aikaan. Lissabonin sopimus on tullut voimaan. EU:n kaksi huippuvirkaa on täytetty. Monia merkittäviä ehdotuksia on edistetty suurella työllä: Tukholman ohjelmaa, tulevaa rahoitusvalvontaa ja erityisesti televiestintäpakettia. Kööpenhaminan ilmastokonferenssissa voidaan myös edetä oikeaan suuntaan, jos me täällä Euroopan parlamentissa sitä haluamme.
Miinuspuolelta voin mainita epäonnistumisen potilaiden liikkuvuuden toteuttamisessa. Kyseessä on jatkuva oikeudellinen epävarmuus ja tarpeettomia kärsimyksiä ihmisten odottaessa hoitoa.
Yleisesti ottaen kuitenkin kaikki kiitos pääministeri Reinfeldtille, Eurooppa-asioista vastaavalle ministeri Malmströmille ja kaikille muille puheenjohtajatiimin jäsenille. Te kaikki ansaitsette hyvän uuden vuoden!
Judith Sargentini
(NL) Arvoisa puhemies. Arvoisa pääministeri Reinfeldt, puheenjohtajakaudessanne on yksi paha tahra, ja se on SWIFTin osalta tehdyt päätökset. Lissabonin sopimus tuli voimaan 1. joulukuuta, ja 30. marraskuuta te kiirehditte saamaan muiden valtioiden ja hallitusten päämiesten kanssa voimaan järjestelyn pankkitietojemme antamiseksi Yhdysvalloille. Jos tämä kuvaa Tukholman ohjelman tulevaa kehitystä - ohjelman, jolla on määrä taata kansalaisten oikeudet, turvallisuus ja vapaus - olen sitä mieltä, että sen täytäntöönpano todellakin muuttaa painopisteitä ja vaarantaa vapauden sekä kansalaisoikeudet.
Tämä on tahra puheenjohtajakaudessanne. Minusta se tahraa myös Lissabonin sopimuksen, jolla annetaan Euroopan parlamentille lisää oikeuksia, ja toivon teidän vakuuttavan, että vastaisuudessa kunnioitatte enemmän kansalaisoikeuksia, kansalaisia ja parlamenttia.
Zoltán Balczó
(HU) Arvoisa puhemies, haluaisimme arvioida Ruotsin puheenjohtajakauden tuloksia jälkeenpäin 10-20 vuoden näkökulmasta. Merkittävimmäksi tapahtumaksi mainitaan tuolloin Lissabonin sopimuksen voimaantulo. Sopimuksella luodaan supervaltion oikeuskehys, jossa 500 miljoonan ihmisen elämää valvotaan keskipisteestä ja kansallisvaltiot häviävät. Tähän johtanut polku ei ollut demokraattinen. Tämä suunnitelma hylättiin kolmessa kansanäänestyksessä, kunnes sille tarjoutui mahdollisuus Irlantiin määrätyssä toisessa kansanäänestyksessä ja kun Václav Klausilta saatiin allekirjoitus. Suuri enemmistö Euroopan kansalaisista hylkäsi suunnitelman, ja he haluavat säilyttää kansallisvaltiot. Tämän vuoksi uskon, että historiassa tämä vaihe tullaan kuvaamaan turhautuneena pyrkimyksenä luoda imperiumi.
Othmar Karas
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät kollegat, keskusteluissa neuvoston puheenjohtajavaltiosta puhumme usein aivan kuin puheenjohtajavaltio olisi Euroopan unioni. Neuvoston puheenjohtajavaltio ei ole EU, se on yhden yhteisön toimielimen merkittävä johtaja. Tämän vuoksi kehotan kaikkia tasapuolisuuteen ja rauhallisuuteen.
Neuvoston puheenjohtajavaltio on tehnyt hyvää työtä kuuden kuukauden ajan. Se on auttanut avaamaan uuden luvun Euroopan unionin menestysten historiassa. Kukaan meistä ei kuitenkaan halua hallitusten Eurooppaa. Me pyrimme saamaan aikaan kansalaisten Euroopan sekä edistämään toimielinten ja Euroopan unionin eri osien välistä yhteistyötä. Meistä jokainen on osa Euroopan unionia.
Institutionaalinen keskustelu on päättynyt, uudet virat on täytetty ja muutamissa merkittävissä asioissa neuvosto on edennyt asemaan, jossa meidän on mahdollista jatkaa työtä. Katsokaamme tulevaisuuteen. Joku sanoi, että meillä on suuri ongelma, koska Lissabonin sopimusta ei vielä ole otettu huomioon neuvoston työtavoissa. Neuvostolla on enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa Euroopan parlamenttiin ja Euroopan parlamentin valiokuntiin kuin Euroopan parlamentilla vaikuttaa työryhmiin ja neuvoston kokouksiin. Tämänkin osalta vaadimme kahden toimielimen yhdenvertaista kohtelua, sillä lainsäätäjinä olemme samanarvoisia.
Kyllä, oli virhe - sisällöstä voimme väitellä - ajaa SWIFT läpi ennen kuin parlamentin yhteispäätösoikeus muuttui seuraavana päivänä. Rahoitusmarkkinavalvonnasta tehtyä päätöstä ei ole vielä finalisoitu. Meidän on tehtävä parannuksia, tarvitsemme toimeenpanovaltaa, tarvitsemme lisää eurooppalaista valvontaa rajat ylittävien instituutioiden osalta ja tarvitsemme parempaa yhteistyötä jäsenvaltioiden, komission ja Euroopan keskuspankin välille Baselin komiteassa, sillä muutoin luodaan rinnakkainen rakenne.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Arvoisa puhemies, haluan onnitella puheenjohtajavaltio Ruotsia sen tekemästä työstä, erityisesti mitä tulee vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen.
Lissabonin sopimuksen voimaantulo on laadullinen askel eteenpäin ja velvoittaa seuraavat puheenjohtajavaltiot - Espanjan, Belgian ja Unkarin - jatkamaan puheenjohtajavaltio Ruotsin poikkeuksellisen Tukholman ohjelman työn jatkamista laatimalla toimintasuunnitelma.
Lissabonin sopimuksen edellyttämän Euroopan komission, neuvoston ja parlamentin sekä jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien välisen yhteistyön osalta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 295 artikla) haluan kiinnittää huomion puheenjohtajavaltio Ruotsin korostamien kolmen seikan merkitykseen.
Ensimmäinen koskee epäselvyyttä terrorismin ja laittoman ihmiskaupan vastaisen toiminnan koordinoijasta sekä siitä, missä määrin tämä viranomainen on riippuvainen komissiosta, ja vastaavasti, missä määrin sovelletaan Euroopan parlamentin valvontaa.
Toinen on perusoikeuksien ulkoinen ulottuvuus, joka on nyt yhteisön politiikan monialainen ulottuvuus. Komissiossa on perusoikeuksista ja oikeudesta vastaava jäsen, mutta nyt Euroopan unionilla on myös ulkoisten toimien yksikkö, jonka on sitouduttava ihmisoikeuksiin ja perusoikeuksien voimakkaaseen puolustamiseen.
Kolmas seikka koskee Schengenin aluetta ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta. Katsomme, että Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen sekä ulkorajojen valvontapolitiikan (turvapaikat, maahanmuutto ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta) arvioinnin ja seurannan katsominen merkitykselliseksi johtaa menestykseen luotaessa tätä henkilöiden vapaan liikkuvuuden ja ihmisoikeuksien aluetta, jolla näin saadaan valmiiksi sisämarkkinat ja toteutetaan eurooppalainen hankkeemme.
Lena Ek
(SV) Arvoisa puhemies, siltojen rakentaminen ei ole koskaan helppoa. Erityisen vaikeaa se on silloin, kun meidän on saatava 27 jäsenvaltiota ja 500 miljoonaa kansalaista ylittämään nämä sillat, toteutettava siirtymä vanhasta EU:sta entistä avoimempaan ja demokraattisempaan EU:hun uudella Lissabonin sopimuksella, jonka myötä Euroopan parlamentilla on nyt paljon entistä enemmän vaikutusvaltaa.
Olemme tänä syksynä saaneet kamppailla niin ilmastokriisin kuin työllisyyskriisinkin kanssa. Tästä huolimatta puheenjohtajavaltio Ruotsi onnistui saamaan voimaan jonkin verran uskomattoman merkittävää lainsäädäntöä energiatehokkuudesta. Olen erityisen tyytyväinen siihen, että EU on nyt ottanut käyttöön kotitalouslaitteiden energiamerkinnät. Muita esimerkkejä nyt käyttöön otetusta lainsäädännöstä ovat rakennusten energiatehokkuusvaatimukset ja ajoneuvojen renkaiden ympäristömerkinnät.
Lopuksi haluan kiittää hallitusta sen tehokkaasta ja johdonmukaisesta puheenjohtajakaudesta. Erityisesti haluan ilmaista kunnioitukseni EU-lähettiläs Ulrika Barklund Larssonia kohtaan, joka niin äkkiä poistui keskuudestamme tänä syksynä. Hän teki loistavaa työtä, ja me kaipaamme häntä suuresti.
Nyt jäljellä on enää ilmastokonferenssin loppuunsaattaminen Kööpenhaminassa - viimeinen ja hyvin tärkeä tehtävä, jolla on mitä merkittävin pitkäaikainen vaikutus. Onnea matkaan!
Mario Mauro
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa pääministeri Reinfeldt, hyvät kollegat, Eurooppa-neuvoston viimeisimmissä päätelmissä on useita kohtia, joista voimme olla samaa mieltä ja joita voimme kuvata rohkaiseviksi välittömän tulevaisuuden kannalta.
Ensinnäkin maahanmuutto: tarvetta tehdä pääsystä Euroopan unionin alueelle entistä tehokkaampaa kansalaisten turvallisuuden takaamisen kannalta korostettiin. Tähän tarvitsemme kotouttamispolitiikkaa. Toisin sanoen meidän on löydettävä tasapaino jäsenvaltioiden tarpeiden ja inhimillisen tragedian välillä, maahanmuuttajien mahdollinen tuotantopotentiaali.
Maahanmuuton ja turvapaikkojen osalta on viitattu vastuullisuuden ja solidaarisuuden Eurooppaan. Tältä kannalta katson rohkaisevaksi tavan, jolla neuvosto korosti kiireellistä tarvetta torjua laitonta maahanmuuttoa alkaen erityisesti eteläisistä unionin rajoilla sijaitsevista jäsenvaltioista. Tämä tarkoittaa resurssien ja ongelmien jakamista. Valitettavasti tätä näkökohtaa varjostavat usein itsekkyys ja pelkuruus.
Toinen asia, jonka katson ensisijaiseksi talouskriisin aikana, kun emme vieläkään näe valoa tunnelin päässä, on Lissabonin strategian käynnistäminen uudelleen. Meidän on kyettävä saamaan takaisin kilpailukykymme nousevan talouden maihin nähden taloudellisella ja kaupallisella tasolla mahdollisimman nopeasti: vain huippuluokan tutkimuksella ja tietojärjestelmillä on mahdollista ottaa tämä meille ja uusille sukupolville niin tärkeä askel.
Ole tyytyväinen pannessani merkille, että neuvoston esittämässä uudessa menetelmässä pyritään vahvistamaan kansallisten toimenpiteiden ja Euroopan unionin toimenpiteiden välistä yhteyttä ja lujittamaan kansallista vastuuta entistä aktiivisemmalla osallistumisella hallintoon ja työhön sekä jakamalla vastuuta alue- ja paikallisviranomaisille, sillä kaikki tämä voidaan esittää yhteenvetona yhdellä sanalla: toissijaisuus.
Minusta meidän on silti edettävä vielä pidemmälle. Euroopan talouden elpymisen keskiössä on oltava perheen, kansalaisten ja väliryhmien. Itse asiassa vain kansalaiset, vain miehet ja naiset omaavat sitä alkuperäistä dynaamisuutta, jolla voidaan uudelleen aktivoida monia sosiaalisen elämämme aloja, jotka usein instituutioista peräisin oleva pessimismi nyt on taivuttanut.
Ivari Padar
(ET) Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää puheenjohtajavaltiota Itämeren strategian hyväksymisestä, sillä se on kotimaalleni hyvin tärkeä. Haluan kuitenkin tarkastella hieman pitempään kolmea seikkaa, jotka koskevat rahoitusta.
Ensinnäkin haluan esittää kiitokseni Euroopan laajuista rahoitusjärjestelmää koskevan asetuksen osalta tehdystä työstä, ja kehotan myös Euroopan parlamenttia osaltaan antamaan tälle voimakkaan tukensa.
Toiseksi, Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat rahoituskriisin hallitsemiseksi panneet täytäntöön useita poikkeuksellisia toimenpiteitä, mikä on hyvin positiivista. Jo nyt on mahdollista havaita talouden vakautumista. Samalla olen neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, ettei tilanne vielä ole tarpeeksi turvallinen tukitoimista luopumiseen. Kriisi osoitti minulle todellakin, että pankit ovat tarpeen ja niiden tarjoamat palvelut ovat tarpeen. Tämän vuoksi niitä ei pidä rangaista liikaa, vaan pankkitoiminnan on perustuttava reaalitalouteen, ei pankkien välisiin virtuaalisiin markkinoihin, mikä oli pääsyy tähän kriisiin. Samalla meidän on myös tarkasteltava pankkiirien bonusten maksamista, ja tästä asiasta on tullut hyvin merkittävä aihe Virossa.
Kolmanneksi yhteydessä tähän kannatan Kansainvälisen valuuttarahaston pyyntöä tarkastella globaaleja pääomansiirtoja koskevan maksun - Tobinin veron - käyttöönottoa, jotta yhteiskunta nousukaudella saisi takaisin rahaa. Minusta on tarpeen uusia rahoituslaitosten ja niiden palveleman yhteiskunnan väliset taloudelliset ja sosiaaliset sopimukset, lisätä yhteiskunnalle koituvaa hyötyä hyvinä aikoina ja suojata sitä vaaroilta.
Paulo Rangel
(PT) Arvoisa puhemies, aluksi haluan onnitella puheenjohtajavaltio Ruotsia ja erityisesti pääministeri Reinfeldtia Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja PPE-ryhmän portugalilaisen valtuuskunnan puolesta.
Mielipiteemme Ruotsin puheenjohtajakaudesta on, että se on ollut lähes täydellinen menestys, ainakin neljällä perustavaa laatua olevalla alalla. Ensinnäkin institutionaalisella alalla puheenjohtajavaltio Ruotsin panos Lissabonin sopimuksen voimaantuloon, komission puheenjohtajan hyvin menestyksekkääseen valintaan sekä kaikkeen ratifiointiin liittyvään oli hyvin ammattitaitoinen ja tasolla, jota edellytämme parhailta käytännöiltä Euroopan unionissa. Portugalin kaltaiselle valtiolle, jolla oli ratkaiseva asema Lissabonin sopimuksen tekemisessä, puheenjohtajavaltio Ruotsin panos oli tietenkin hyvin arvokas.
Toinen seikka on ilmastotoimet, joissa tietenkin myös komission ponnistelut ovat olleet hyvin tärkeitä. Minusta ja useiden PPE-ryhmän kollegojeni mielestä juuri ilmastonmuutosalalla Euroopan unioni on ollut menestyksekkäin. Unioni on aivan globaalin taistelun eturintamassa, kiitos niin puheenjohtajavaltio Ruotsin kuin erityisesti komission puheenjohtajan. Pidämme myös näitä tuloksia hyvin myönteisinä.
Kolmas asiani koskee rahoitussääntelyä. Erityisesti viimeisessä neuvoston kokouksessa otettiin askel, jota pidämme ratkaisevana, ja jolla voi olla suuri vaikutus selviytymiseemme kriisistä. Haluan välittää onnittelumme myös sopimuksen aikaansaamisesta tällä alalla. Lopuksi haluan mainita alan, joka on minulle henkilökohtaisesti hyvin tärkeä: Tukholman ohjelma ja näin ollen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue. Seurasin sekä Tampereen prosessia että sen jälkeen erityisesti Haagin prosessia. Pidän Tukholman ohjelmaa aivan ratkaisevana, ja haluan kiittää siitä puheenjohtajavaltio Ruotsia ja pääministeri Reinfeldtia.
Marietta Giannakou
- (EL) Arvoisa puhemies, Ruotsin puheenjohtajakauden tulokset ovat todella myönteisiä. Ne liittyvät Lissabonin sopimuksen voimaantuloon, joka merkitsee meille vuosia ongelmia aiheuttaneen hallitustenvälisyyden ajanjakson päättymistä sekä yhä yhdennetymmän ja johdonmukaisemman politiikan harjoittamista.
Ruotsin puheenjohtajakautta leimasi myös Tukholman ohjelman laatiminen sekä rahoituskriisin aikana tehdyt päätökset, jotka ovat hyvin tärkeitä, ratkaisevia seikkoja tavoitteemme tulevan kehityksen kannalta.
Samalla myös Euroopan komission puheenjohtajan valinta ja tehdyt nimitykset, joilla kaikilla on valtava merkitys Lissabonin sopimuksen kautta toteutettaville tavoitteillemme, ovat Euroopan parlamentille hyvin tärkeitä ja mielenkiintoisia sekä myönteisiä ja olennaisia osatekijöitä.
Euroopan parlamentti aloittaa uuden tehtävänsä lainsäädäntöelimenä Eurooppa-neuvoston rinnalla. Tästä alkaa uusi kehitys, jossa meidän kaikkien on tehtävä entistä enemmän ja johdonmukaisempaa työtä.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Arvoisa puhemies, onnittelen puheenjohtajavaltio Ruotsia sen kiitettävästä suoriutumisesta johtotehtävissä viimeisten kuuden kuukauden ajan.
Tukholman ohjelman osalta haluan korostaa sitä, että siinä pyritään antamaan vauhtia kaivatulle yhteiselle maahanmuuttopolitiikalle. Joitakin olennaisia seikkoja on kuitenkin jätetty toisarvoiseen asemaan.
Vuonna 2008 Euroopan unionissa tehtiin 515 terrori-iskua 11 jäsenvaltiossa. Terrorismin torjunta ja uhrien suojelu on siis sisällytettävä poliittisen esityslistan kärkeen ja sen on muodostettava erillinen erityinen luokka Tukholman ohjelmassa.
Toiseksi, vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella elää kahdeksan miljoonaa laitonta maahanmuuttajaa. Tämän osalta meidän on vahvistettava kehitysyhteistyötä ja yhteistyötä alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa. Euroopan unionin on edistettävä palauttamista ja takaisinottoa koskevien sopimusten tekemistä Marokon, Algerian ja Libyan kaltaisten valtioiden kanssa. Tukholman ohjelman kesäkuun puolivälissä esitettävässä tulevassa toimintasuunnitelmassa on otettava huomioon nämä näkökohdat.
Andrzej Grzyb
(PL) Minäkin haluan esittää kiitokseni puheenjohtajavaltio Ruotsille ja pääministeri Reinfeldtille henkilökohtaisesti hänen tehokkuudestaan sekä myös siitä erinomaisesta tavasta, jolla hän on toteuttanut puheenjohtajakauden ensisijaiset tavoitteet.
Euroopan unionin kansalaisille tärkeitä ovat tietysti erityisesti talous- ja rahoituskriisin vaikutusten lieventämiseen tähtäävät toimet. Tämä liittyy yrityssektorin tukeen uusien työpaikkojen luomiseksi sekä pienten ja keskisuurten yritysten kehitysmahdollisuuksien luomiseksi. Kyse on myös kriisin syiden poistamisesta, erityisesti rahoitusmarkkinoilla, jotta tämä ei toistu tulevaisuudessa. Minusta vaikuttaa siltä, että eurooppalainen valvonta tällä alalla ei ole riittävää ja että tässä meidänkin on demokraattisesti valittuna toimielimenä vaikutettava eettisiin sääntöihin, joita pankkeja ja rahoituslaitoksia valvovien on noudatettava.
Kööpenhaminan huippukokouksen osalta tuen täysin puheenjohtaja Barroson esittämää kantaa. Tarvitaan todellakin muiden merkittävien taloudellisten toimijoiden kumppanuutta, jotta huippukokouksella voi olla todellista vaikutusta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Olin rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin esittelijä, ja neuvottelin siitä toisessa käsittelyssä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Ruotsin kanssa. Mietintö on hyvin merkittävä Euroopan unionin tulevaisuuden ja ilmastonmuutoksen torjunnan kannalta. Se on merkittävä myös Kööpenhaminan konferenssin kannalta, mutta erityisesti niiden 2,7 miljoonan työpaikan vuoksi, jotka tällä alalla voidaan luoda vuoteen 2020 mennessä.
Komitologian osalta toimielinten välistä sopimusta toimivallasta ja komission delegoimista menettelyistä koskevat neuvottelut ovat käynnistyneet Lissabonin sopimuksen mukaisesti. Kun muistetaan, että Lissabonin sopimuksella luodaan uusi perusta niin ilmastonmuutosta koskevalle politiikalle kuin yhteiselle energiapolitiikalle, toivon, ja me myös odotamme sitä Euroopan komissiolta, arvoisa puheenjohtaja Barroso, että esitätte meille työohjelman viideksi seuraavaksi vuodeksi, jotta komission jäsenet, joita kuulemme, voivat myös vastata näihin haasteisiin.
Lopuksi haluan mainita uusien jäsenvaltioiden työtekijöiden vapaan liikkuvuuden esteiden poistamisen, jonka olisi oltava puheenjohtajavaltio Ruotsin viimeinen tehtävä.
Puhemies
(IT) Pyydän anteeksi jäsen Balčytisilta ja jäsen Luhanilta, mutta en voi toteuttaa heidän pyyntöjään, sillä meillä on jo paljon puhujia, eikä aika riitä kaikkien puheenvuoroihin. He joutuvat säästämään sanansa toiseen kertaan. Pahoittelen vielä kerran.
Ivo Vajgl
(SL) Kiitän puheenjohtajavaltio Ruotsia siitä, että se ohjasi Euroopan unionia tasapuolisesti ja vastuullisesti institutionaalisten muutosten sekä talous- ja rahoituskriisin aikana, kuten täällä on todettu. Hukkasitte kuitenkin mahdollisuuden edistää tällä ajanjaksolla laajempaa eurooppalaista keskustelua erilaisesta sosioekonomisesta mallista kuin se, joka ajoi meidät tähän kriisiin. Ruotsi tietää tästä paljon enemmät kuin eräät muut valtiot.
Olette myös joutunut katkerasti kokemaan Euroopan unionin rajoitukset, kun on kyse yhtenäisistä toimista, erityisesti kun valitsimme EU:n johtajia. Saitte aikaan joitakin uusia sääntöjä ulkopolitiikan alalla, esimerkiksi Lähi-idän osalta, ja onnittelen teitä saavutuksestanne. Paljon kiitoksia myös Euroopan unionin laajentumiseen kiinnittämästänne huomiosta ja joidenkin tätä prosessia haittaavien keskeneräisten asioiden selvittämisestä komission kanssa. Hyvää työtä!
Jean-Pierre Audy
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, arvoisa pääministeri Reinfeldt, haluaisin kuulla, arvoisa pääministeri Reinfeldt, kantanne troikan päätelmistä, sillä valtioiden ja hallitusten päämiehet päättivät luoda troikan antaakseen puheenjohtajakaudelle jatkuvuuden tunnetta. Lisäksi, koska johdatte Ranskan tasavallan, Tšekin tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan troikkaa, minkälaisena pidätte tätä välinettä ja mitä johtopäätöksiä olette siitä tehnyt?
Mirosław Piotrowski
(PL) Arvoisa puhemies, kokoonnumme kuuden kuukauden välin täällä parlamentissa tekemään yhteenvedon jälleen yhden valtion päättyvästä Euroopan unionin puheenjohtajakaudesta.
Ruotsin puheenjohtajakausi jää historiaan, sillä sen aikana ajettiin läpi Euroopan perustuslaki, jota eräät olivat ajaneet jo lähes kymmenen vuotta ja joka nykymuodossaan tunnetaan Lissabonin sopimuksena. Tämä tehtiin vastoin monen kansakunnan tahtoa. Ranskan, Alankomaiden ja Irlannin kansanäänestysten tulokset pyyhkäistiin suureellisesti syrjään. Otettiin käyttöön demokratiavajeen periaate, joka mahdollistaa valvonnan ylhäältä päin, näennäisesti parantamaan EU:n hallintomekanismeja. Ensimmäiset muutokset, henkilövalinnat unionin uusiin virkoihin, ovat tähän mennessä saaneet aikaan organisationaalista kaaosta ja herättäneet yleistä huvittuneisuutta Euroopassa ja ympäri maailmaa. Itse asiassa puheenjohtajavaltio Ruotsi jättää Euroopan unionin epävarmuuden tilaan ja kaaokseen.
Anna Maria Corazza Bildt
(EN) Arvoisa puhemies, haluan onnitella puheenjohtajavaltio Ruotsia Tukholman ohjelmassa esitetystä näkemyksestä kansalaiskeskeisestä yhteisöstä. Emme koskaan voi korostaa liikaa sen historiallista merkitystä, että meillä lopultakin on näkemys, joka vastaa kansalaisten huolia turvallisuudesta ja samanaikaisesti yksilön oikeuksien kunnioittamisesta. Voimme lopultakin edetä kohti kansalaisten kansalaisille luomaa Eurooppaa.
Olen tyytyväinen myös turvapaikka-asioiden tukivirastoon, joka on merkittävä ja konkreettinen askel kohti niiden valtioiden huoliin vastaamista, jotka haluavat torjua laitonta maahanmuuttoa ja samalla laatia inhimillisempää maahanmuuttopolitiikkaa. Tukholman ohjelma säilyy keskuudessamme viisi vuotta, ja toivon, että voimme edetä sen täytäntöönpanoon. Kiitän puheenjohtajavaltio Ruotsia. Jalanjälkenne on nähtävillä viiden vuoden ajan.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Puheenjohtajavaltio Ruotsi on tehnyt erinomaista työtä, ja onnittelen pääministeriä tästä. Lissabonin sopimuksen ratifioimisen saattaminen lopultakin päätökseen ratkaisi valitettavan ja häpeällisen minikriisin Tšekin presidentti Klausin kanssa. Tilanne oli seurausta laajentumisprosessin aikana tehdystä poliittisesta virheestä, kun Euroopan unioni ei jo aiemmin julistanut, että 13 syrjivää Benešin asetusta eivät ole moraalisesti kestäviä. Toinen merkittävä tapahtuma on se, että EU onnistui saamaan aikaan yhteisen kannan ilmastonmuutosneuvotteluihin. Yhdysvallat ja Kiina eivät ole vieläkään ymmärtäneet tätä, mutta Euroopan unioni ymmärtää selvästi, että tulevaisuus on sen, joka nyt näyttää tietä vihreässä talouskehityksessä. Älkäämme unohtako, että EU kykeni saavuttamaan tavoitteensa vain merkittävästi päästöjään alentaneiden uusien jäsenvaltioiden ansiosta. Lopuksi kolmas merkittävä tapahtuma oli liittymisneuvottelujen käynnistäminen Serbian kanssa, ja Serbia, Makedonia ja Montenegro saivat viisumivapaan matkustusoikeuden. Kiitän puheenjohtajavaltio Ruotsia siitä, että se on luonut erinomaiset mahdollisuudet kolmelle seuraavalle puheenjohtajavaltiolle, Espanjalle, Belgialle ja Unkarille.
Rachida Dati
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, arvoisa pääministeri Reinfeldt, ensinnäkin haluan onnitella puheenjohtajavaltio Ruotsia sen kuuden kuukauden aikana tekemästä sinnikkäästä ja hyvin kunnianhimoisesta työstä, erityisesti kun se on taannut valtion ja hallitusten päämiesten kanssa ja G20-ryhmässä yhteisen ja kunnianhimoisen kannan rahoituksen sääntelystä.
Myös Kööpenhaminan konferenssissa havaitsemme, että EU:lla on kunnianhimoinen, hyvin ylevä, hyvin ennakoiva ja yhteinen kanta. Tämän vuoksi haluan tukea sen kantoja ja päätöksiä. Eurooppa on ollut liikkeelle paneva voima näissä rahoituskriisiä koskevissa ehdotuksissa, neuvotteluissa ja merkittävien sopimusten tekemisessä ja tämä vaikuttaa koko Eurooppaan.
Eurooppa-neuvosto esitti viime viikolla mielipiteensä myös uuden rahoitusvalvonnan arkkitehtuurista, ja neuvottelut parlamentin kanssa on aloitettu, sillä tästä lähtien vastuun Pittsburghissa tehtyjen päätösten täytäntöönpanosta ja seurannasta jakaa myös Euroopan parlamentti.
Rahoituskriisi on paljastanut heikkouksia rahoitusvalvontajärjestelmässä. Ajatus oli varmistaa entistä parempi koordinointi, mutta myös uudistaa ja vahvistaa yhteisön viranomaisten toimivaltaa, ja nämä ovat tärkeitä vaatimuksia.
Minä toivon - ja nyt osoitan sanani komissiolle - että pysymme valppaina ja säilytämme tämän kunnianhimon tason päätöstemme täytäntöönpanossa.
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, haluan tänään tuoda julki pettymykseni Pohjois-Irlannin kalastusalan puolesta, kun siihen kohdistetaan jälleen uusi leikkaus. Neuvoston eilisillan ilmoitus yhdeksän prosentin leikkauksesta keisarihummereissa alueella 7A on kova isku Pohjois-Irlannin kalastusalalle.
Ala on herkässä tilanteessa turskan elvytyssuunnitelman vuoksi ja meripäivien leikkausten vuoksi. Ala on joutunut turvautumaan keisarihummeriin. Yhdeksän prosentin leikkaus on tuhoisa ja erityisen ärsyttävä siksi, että tieteen olisi pitänyt sallia komissiolle tänä vuonna pidennys.
Katson, että ensi kaudella Espanjan ensisijaisena tehtävänä on yhteisen kalastuspolitiikan uudistus, ja että tällaiset päätökset on tehtävä alueellisella tasolla paikallisten, vastuullisten ihmisten toimesta, ei Brysselin byrokraattien toimesta.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Ruotsin puheenjohtajakaudella unionille on tapahtunut paljon hyvää aikana, joka oli tietenkin vaikea kriisin vuoksi ja Lissabonin sopimuksen hyväksymiseen liittyvien odotusten vuoksi. En kuitenkaan ole samaa mieltä siitä, että meillä nyt olisi erilainen tai uusi unioni. Minusta meillä on enintään uudistunut unioni. Itse asiassa sopimuksen yleisiä määräyksiä on täydennettävä, ei pelkästään yksityiskohtaisella sisällöllä vaan myös erityisillä käytännön ratkaisuilla. On tärkeää selventää toimivallan jakautumista keskeisten virkojen kesken ja se, kuinka luomme EU:n toimielinten väliset suhteet ottaen huomioon myös Euroopan parlamentin uuden aseman.
Huoltani herättävät mahdolliset rajoitukset jäsenvaltioiden kiertävän puheenjohtajuuden toiminnassa. Jäsenvaltiot valmistautuvat tähän johtotehtävään ja kantavat siitä vastuuta hyvin määrätietoisesti. Jos meillä ei ole Eurooppa-neuvoston pysyvän puheenjohtajan rinnalla myös sen valtion johtajaa, joka vastaa raporttien antamisesta täällä, unionista tulee epätäydellinen ja se menettää ainutlaatuisuuttaan. Johtavien valtioiden on edelleen inspiroitava luovasti uusia toimia, ja Eurooppa-neuvoston pysyvän puheenjohtajan on varmistettava unionin toiminnan koordinointi, jatkuvuus ja johdonmukaisuus.
Fredrik Reinfeldt
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, tämän keskustelun lähetessä loppuaan myös kiertävän puheenjohtajuuden periaatteen viimeinen puheenjohtajakausi lähenee loppuaan, kuten täällä on mainittu. José Manuel Barroso ja minä lähdemme pian Kööpenhaminaan, joten vain muutama sana rahoituksesta, sillä uskon sen olevan keskeinen asia nyt kehitysmaiden kanssa käytävissä keskusteluissa.
Kykenimme esittämään luvun - 2,4 miljardia vuosittain - vuodesta 2010 vuoteen 2012. Meille oli tärkeää todeta, että se kohdennetaan näihin vuosiin, korvamerkitään vuosille 2010-2012, ja että se on myös käytettävissä tukeen ilmastonsuojelun alalla.
Keskustelu vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamistavasta on hyvin tärkeä keskustelu. Haluan korostaa, että jäsenvaltiot ovat sopineet, että meidän on sitouduttava maksamaan yhdessä 0,56 prosenttia EU:n BKT:sta vuoteen 2010 mennessä, siis jo ensi vuonna, ja nostettava määrää YK:n prosentuaaliseen 0,7 tasoon vuonna 2015, kun on kyse virallisesta kehitysavusta.
Tämä kuuluu pitkälti jäsenvaltioiden päätösvaltaan. Korostan yleisesti tiedossa olevaa asiaa, että hyvin monet jäsenvaltiot jäävät tästä tällä hetkellä jälkeen. Kehitysavussa Ruotsi kuuluu hyvin poikkeukselliseen kerhoon, sen avun määrä on yksi prosentti BKT:sta, ja se on tässä kerhossa lähes yksin. Myös tämä on muistettava, kun keskustelemme näistä tasoista: että valtioiden välillä on eroja.
Jäsenvaltiot saivat antaa vapaehtoisesti varat, jotka pystyivät antamaan. Olen hyvin iloinen voidessani kertoa, että kaikki 27 jäsenvaltiota myönsivät näitä nopean käynnistyksen varoja. Joissakin tapauksissa kyse oli hyvin vähäisistä varoista, mutta eurooppalainen ääni kuuluu siinä, että kaikki kuitenkin osallistuivat.
Kiitos vielä kerran myös yhteistyöstä, jota olemme saaneet tehdä parlamentin kanssa. Tämä on neljäs kerta Ruotsin puheenjohtajakauden aikana, kun olen täällä parlamentissa puhumassa pääministerinä. Se ei ole lähelläkään Cecilia Malmströmin parlamenttitapaamisten määrää, sillä hän on ollut täällä 25 kertaa puhumassa teille. Kaiken kaikkiaan puheenjohtajavaltio on ollut edustettuna parlamentin täysistunnoissa 43 kertaa toimikautemme aikana, ja olemme osallistuneet valiokuntien kokouksiin 44 erillistä kertaa.
Tämäkin on tärkeää, kun puhutaan toimielinten avoimuudesta ja niiden hyvästä yhteistyöstä. Me tiesimme, kuinka tärkeää on hyvä yhteys Euroopan parlamenttiin. Valmistauduimme olemaan paikalla, olemaan täällä, voidaksemme vastata kysymyksiin, ja kiitämme teitä oikein hyvästä yhteistyöstä.
Puhemies
(EN) Arvoisa pääministeri, Euroopan unionin puheenjohtajakautenne päättyy kahden viikon sisällä. Kiitos aktiivisuudestanne ja energisyydestänne. Tiedämme, ettei puheenjohtajakausi ole ollut helppo. Kuten kuulimme parlamentin jäseniltä ja monista täällä esitetyistä näkökannoista, puheenjohtajakausi on ollut menestyksekäs. Haluan kiittää teitä henkilökohtaisesti ja tietenkin myös koko Ruotsin hallitusta. Ensimmäistä kertaa historiassa koimme parin kuluneen viikon aikana uusia suhteita Lissabonin sopimuksen tuloksena.
Kiitos paljon. Me tulemme muistamaan puheenjohtajakautenne.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, haluan vain vastata joihinkin sellaisten parlamentin jäsenten konkreettisiin kysymyksiin, jotka ovat yhä täällä.
Esimerkiksi jäsen Severin puhui taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta koheesiosta, ja haluan korostaa hänen esittämäänsä seikkaa. Itse asiassa ensimmäisessä keskustelussa, jota kävimme Eurooppa-neuvostossa unionin tulevasta Eurooppa 2020 -strategiasta, sovittiin - katsokaa päätelmien 18 kohta - että on tehtävä kaikki mahdollinen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion sekä sukupuolten välisen tasa-arvon varmistamiseksi. Minusta tämä on tärkeää heti unionin Eurooppa 2020 -strategiaa koskevan keskustelun alkuvaiheessa. Luonnollisesti painotetaan kilpailukykyä ja tarvetta vastata kohtaamiimme globaaleihin haasteisiin, mutta se on tehtävä ottaen huomioon taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion edistäminen Euroopan unionissa. Tämä tulee olemaan hyvin merkittävää, ei pelkästään strategian määrittämisessä vaan myös seuraavien rahoitusnäkymien osalta.
Toinen konkreettinen esille nostettu asia koski eurooppalaisia valvontaviranomaisia, erityisesti tämän mainitsivat jäsen Karas ja jäsen Dati. Haluan tehdä asian selväksi. Olemme todella tyytyväisiä siihen, että Eurooppa-neuvosto pääsi yksimieliseen sopimukseen. Totta puhuen jonkin aikaa sitten olisi ollut mahdoton kuvitella kaikkien jäsenvaltioiden hyväksyvän rahoitusvalvontaa Euroopan tasolla koskevan tekstin. Tämän todettuani ja vaikka ymmärrän joidenkin ehdotuksissamme käsiteltyjen aiheiden arkaluonteisuuden, katson, että komission tekstiä on laimennettu hieman liikaa. Ehdotuksessaan komissio suunnitteli yksinkertaista ja toteutuskelpoista rahoituksen suojalauseketta, nimenomaan koska kyseessä on arkaluonteinen asia. Pahoittelen joka tapauksessa viranomaisille ehdotetun toimivallan poistamista yksittäisiä rahoituslaitoksia koskevissa päätöksissä kahdessa komission ehdottamasta kolmesta tapauksesta.
Pahoittelen sitä, että hätätilanteiden ilmaantuminen on politisoitu antamalla neuvostolle vastuu hätätilan olemassaolon toteamisesta, ja pahoittelen myös sitä, että eurooppalaisten valvontaviranomaisten suoran valvonnan mahdollinen ulottuvuus on rajattu ainoastaan luottoluokituslaitoksiin. Toivon Euroopan parlamentin vahvistavan ja tasapainottavan asetuksia näillä aloilla seuraavassa neuvotteluvaiheessa.
Mitä tulee Kööpenhaminaan, haluan tehdä tämän selväksi: oli hyvin tärkeää, että Eurooppa-neuvosto vahvisti aiemmat sitoumukset ilmoittaen, että olemme valmiita etenemään 30 prosentin vähennyksiin vuoteen 2020 mennessä verrattuna 1990-luvun tasoon, sillä edellytyksellä, että muutkin teollisuusmaat sitoutuvat vastaaviin päästövähennyksiin ja että myös kehitysmaat ottavat tähän asianmukaisesti osaa vastuunsa ja kykynsä mukaan.
Jatkamme muiden valtioiden esittämien lieventämissuunnitelmien arviointia ja teemme päätöksen sopivaan aikaan Kööpenhaminassa. Itse asiassa mainitsin Eurooppa-neuvostossa mahdollisuuden muuttaa hieman tarjoustamme, nimittäin mahdollisuuden rakentaa joitakin polkuja vuoden 2020 jälkeiseen aikaan. Keskustelu ei koske pelkästään vuotta 2020; se koskee myös aikaa vuoden 2020 jälkeen. Meillä tulisi siis olla hieman joustoa niitä polkuja varten, jotka voimme määrittää vuoden 2020 jälkeen. Tämä on se henki, jolla lähdemme Kööpenhaminaan, emme pelkästään saadaksemme aikaan mahdollisimman kunnianhimoisen vaan myös saadaksemme aikaan todellisen globaalin sopimuksen.
Puhemies
(EN) Kiitos vielä kerran, puheenjohtaja Barroso. Kiitän vielä pääministeri Reinfeldtia, Euroopan parlamentin entistä jäsentä, ministeri Malmströmiä ja koko Ruotsin hallitusta heidän hyvin aktiivisesta yhteistyöstään Euroopan parlamentin kanssa.
Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Vilija Blinkevičiūt 
Haluan onnitella puheenjohtajavaltio Ruotsia siitä, että se on rakentavasti ja tehokkaasti toteuttanut ohjelmansa tavoitteet. Ruotsi teki paljon työtä varmistaakseen Lissabonin sopimuksen voimaantulon tämän vuoden joulukuun ensimmäisenä päivänä, ja tämä tarkoittaa, että Euroopan unionista tulee entistä demokraattisempi, entistä tehokkaampi ja entistä avoimempi. Olen varma, että sopimuksella parannetaan jatkuvuutta ja vahvistetaan EU:n asemaa kansainvälisellä näyttämöllä.
EU:n Itämeren strategiaa tuettiin Ruotsin puheenjohtajakaudella. Olen iloinen siitä, että EU:n Itämeren alueen strategiaan korvamerkittiin rahoitustukea. Liettualaisena tiedän liiankin hyvin, mitä haasteita Itämeri nyt kohtaa. Yksi näistä kysymyksistä on se, kuinka Itämeren ympäristönsuojelun vakava ongelma olisi parhaiten ratkaistavissa. Toinen on se, kuinka Itämeren alueesta tehdään talouskasvun ja kehityksen entistä voimakkaampi moottori.
Alustavia vastauksia näihin kysymyksiin on jo löydettävissä Ruotsin puheenjohtajakaudella hyväksytyssä EU:n Itämeren alueen strategiassa. Se on ensimmäinen monista eurooppalaisista makroalueellisista kehityssuunnitelmista, joiden avulla toivomme parannettavan alueiden ympäristöä ja vahvistettavan kilpailukykyä. Tukholman ohjelman strategia on yksi merkittävimpiä Ruotsin saavuttamia ensisijaisia tavoitteita. Viisivuotisella ohjelmalla luodaan edellytykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittämiseksi edelleen.
José Manuel Fernandes  
Ruotsin kuuden kuukauden puheenjohtajakausi pääministeri Reinfeldtin johdolla on ollut suuri menestys ja sitä on leimannut huippuosaaminen.
Puheenjohtajavaltio Ruotsilla oli ratkaiseva asema Lissabonin sopimuksen voimaantulossa. Se saattoi näin päätökseen lähes vuosikymmenen kestäneen keskustelun ja institutionaalisen pattitilanteen ja avasi oven Euroopan unionin uusiin mahdollisuuksiin.
Ilmastonmuutoksen torjunta on aihe, joka oli aina sen esityslistan kärjessä. Tällä alalla EU on johtaja, kuten osoittavat sen kunnianhimoiset ehdotukset päästöjen leikkaamisesta 80 ja 95 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. EU sai myös aikaan sopimuksen 7,2 miljardin euron rahoituksen tarjoamisesta kehitysmaille seuraavien kolmen vuoden aikana.
Puheenjohtajavaltio Ruotsi vastasi talouskriisiin ja rahoitusmarkkinoiden myllerrykseen järkevin ja realistisin toimenpitein. Kohdatessaan pahimman rahoitusalan kriisin sitten 1930-luvun EU toteutti nopeasti erityisiä tukitoimenpiteitä. On myös tehty työtä uusien kriisien "ehkäisemiseksi" uudella rahoitusvalvontarakenteella.
Puheenjohtajavaltio Ruotsi auttoi kriisin hoitamisessa ja teki Euroopasta entistä vahvemman, mikä antaa sille mahdollisuuden edelleen luoda polkua kohti rauhaa, menestystä ja nykyaikaisuutta.
Ilda Figueiredo  
On totta, että Ruotsin puheenjohtajakauden aikana tapahtui merkittäviä institutionaalisia muutoksia, erityisesti Lissabonin sopimuksen voimaantulo, sen koko Irlannin kansan painostamiseen ja kiristykseen liittyneen prosessin jälkeen, jolla se pakotettiin muuttamaan kantaansa toisessa kansanäänestyksessä.
Jopa sellaisen, joka todella haluaa yhä uusliberalistisempaa, militaristista ja federalistista Euroopan yhdentymisen muotoa, on kuitenkin mahdotonta hyväksyä sitä, ettei ole saanut sanoa sanaakaan Euroopan unionin kauheasta sosiaalisesta tilanteesta, joka on helposti havaittavissa työttömien määrän lisäännyttyä viidellä miljoonalla vain vuoden aikana niin, että ilman työtä on nyt 23 miljoonaa henkilöä.
On kuitenkin varsin oireellista, että keskustelun alussa huomio kiinnitettiin Eurooppa 2020 -strategiaan, ja niin kutsutun Lissabonin strategian arviointi sivuutettiin täysin, vaikka se hyväksyttiin kymmenen vuotta sitten ja vaikka sen piti tehdä EU:sta paratiisi. Epäilemättä näin tehtiin, jotta ei tarvitsisi mainita viime vuosikymmenten suurimman taloudellisen ja sosiaalisen kriisin syitä, jota ovat ruokkineet liberalisoinnit ja työvoiman joustavuus, joka on luonut epävakaita ja huonopalkkaisia työpaikkoja ja kasvavaa työttömyyttä.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
kirjallinen. - (PL) Arvoisa puhemies, Ruotsin puheenjohtajakauden arviointi todella tuottaa hyvin myönteisiä tuloksia. Luonnollisesti sen suurin menestys oli Lissabonin sopimuksen ratifiointiprosessin loppuunsaattaminen. Oikeudellisten asioiden valiokunnan jäsenenä pidän menestyksenä myös neuvostossa aikaansaatua kompromissia yhteisöpatentista ja yhdennetystä patenttituomioistuinjärjestelmästä.
Keskustelua koko unionin yhteisestä patentista on käyty jo kauan. On jo korkea aika laatia erityiset tätä koskevat säännöt, sillä yhdenmukaisen sääntelyn puute muodostaa esteen eurooppalaisten yritysten kehitykselle ja vaikeuttaa niiden kykyä kilpailla esimerkiksi amerikkalaisten yritysten kanssa. Olemme usein menneisyydessä todenneet, kuinka vaikeaa on sovittaa yhteen kaikkien jäsenvaltioiden etuja yhteisöpatentin alalla, joten olen puheenjohtajavaltio Ruotsille sitäkin kiitollisempi tästä kompromissista, joka tällä hetkellä on saavutettu edes poliittisella tasolla.
Lissabonin sopimus antaa unionille lailliset perusteet laatia teollis- ja tekijänoikeuslainsäädäntöä, ja sen mukaan sopivista standardeista säädetään tavanomaisessa lainsäädäntömenettelyssä. Espanjan tulevan puheenjohtajakauden aikana tullaankin siis käymään hyvin mielenkiintoista keskustelua tämän vuoden joulukuussa aikaan saadusta kompromissista.
Zita Gurmai  
Lissabonin sopimukselle, joka sisältää kaikki tarvittavat edellytykset institutionaalisille uudistuksille, on näytetty vihreää valoa. Puheenjohtajavaltio Ruotsin tehtävänä oli tehdä tietä Lissabonin sopimuksen määräysten täytäntöönpanolle. Se selvisi tästä haasteesta. Seuraavan puheenjohtajan tehtävänä on varmistaa, että uudet rakenteet toimivat tehokkaasti. Tässä yhteydessä on pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio ja sukupuolten välinen tasa-arvo. Minusta on tärkeää korostaa sitä, että tämän sopimuksen myötä perusoikeuskirjasta tulee sitova, joten on parempi mahdollisuus valvoa ihmisoikeuksia (myös sukupuolten välistä tasa-arvoa) ja syrjinnän vastaisia asioita lainsäädännön avulla.
Toinen menestystekijä oli Tukholman ohjelman laatiminen ja hyväksyminen, joka kohdentuu keskeisiin asioihin ja jota voidaan pitää pragmaattisena toimintasuunnitelmana entistä turvallisemman ja avoimemman, yhteisiin arvoihin, periaatteisiin ja toimiin perustuvan Euroopan toteuttamiseksi.
Haluan korostaa sitä, että vaikkei sukupuolten tasa-arvo ollut ensisijainen tavoite, puheenjohtajavaltio Ruotsin panos oli merkittävä naispuolisten komission jäsenten määrän lisäämisessä ja naispuolisen korkean edustajan nimittämisessä.
Petru Constantin Luhan  
kirjallinen. - (RO) Lissabonin sopimuksella vahvistettiin parlamentin asemaa yhteisön päätöksentekoprosessissa ja sen myötä tämän toimielimen legitiimiyttä Euroopan kansalaisten silmissä. Onnittelen siis puheenjohtajavaltio Ruotsia sen merkittävistä ponnisteluista uuden sopimuksen voimaantulon varmistamiseksi. Olen yhtä lailla tyytyväinen kehitykseen oikeuden ja sisäasioiden alalla. Viime kuukausien aikana laaditussa Tukholman ohjelmassa, josta Eurooppa-neuvosto äänesti 10.-11 joulukuuta, esitetään uusi viitekehys tälle alalle ajanjaksolle 2010-2014. Olen tyytyväinen pannessani merkille, että neuvosto on tarkastellut parlamentin suosituksia. Viittaan erityisesti Schengen-alueen laajentamiseen kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin, josta tulee nyt Euroopan unionin sisäpoliittinen painopisteala esittämiemme tarkistusten ansiosta.
Marian-Jean Marinescu  
Haluan kiittää puheenjohtajavaltio Ruotsia sen kuuden kuukauden kunnianhimoisesta työstä talous- ja rahoituskriisin vaikeassa ilmapiirissä, Kööpenhaminan huippukokouksen valmisteluissa ja Lissabonin sopimuksen hyväksymisessä. Lissabonin sopimuksen ansiosta meillä on lopultakin selkeä toimielinkehys vastataksemme kaikkiin nykyajan maailman kohtaamiin haasteisiin. Uusi sopimus tarjoaa EU:lle mahdollisuuden omaksua tiukasti edelläkävijän aseman taistelussa ilmastonmuutosta vastaan, sekä globaalin toimijan aseman, ei pelkästään suhteissa Yhdysvaltoihin ja Venäjän federaatioon vaan myös suhteissa nopeasti kehittyviin maihin. Lisäksi neuvoston uusi pysyvä puheenjohtaja ja korkea edustaja takaavat EU:n ulkopoliittisen toiminnan jatkuvuuden, mikä merkitsee edistystä EU:n aseman vahvistamisessa maailman näyttämöllä. Kaikkien näiden institutionaalisten muutosten seurauksena EU:sta tulee yhä tehokkaampi ja sillä on käytössään suurempi valikoima keinoja ratkaista kansainvälisen yhteisön kohtaamia suuria ongelmia, kuten terrorismin torjunta, ilmastonmuutokseen mukautuminen, energiavarmuuden takaaminen sekä talous- ja rahoituskriisin vaikutusten torjuminen. Olen varma, että puheenjohtajavaltio Espanja kykenee täyttämään odotukset ja jatkamaan menestyksekkäästi puheenjohtajavaltio Ruotsin käynnistämiä toimia ja toimintaa.
Véronique Mathieu  
kirjallinen. - (FR) Onnittelen puheenjohtajavaltio Ruotsia sen tekemästä työstä, erityisesti kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle kuuluvilla aloilla. Haasteet olivat valtavia. Siirryttiin Nizzan sopimuksen oikeusjärjestelmästä Lissabonin sopimuksen järjestelmään sekä seuraavan monivuotisen ohjelman laadintaan, jossa määritetään ensisijaiset tavoitteet vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen osalta seuraavaksi viideksi vuodeksi. Kiitän Tukholman ohjelmasta, jolla kannustetaan kunnianhimoisiin poliittisiin pyrkimyksiin tämän alueen vahvistamiseksi vuoteen 2014 mennessä. Tarvitaan kuitenkin vielä merkittävää edistymistä pääasiassa turvapaikkojen alalla. Olen iloinen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta, sillä sitä tarvitaan niin jäsenvaltioiden lainsäädännön kuin käytäntöjenkin lähentämisessä. Turvapaikkapaketin muut ehdotukset on kuitenkin hyväksyttävä mahdollisimman nopeasti, jotta voidaan välttää yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kolmannen vaiheen kehittäminen. Lissabonin sopimuksella aikaansaatujen merkittävien institutionaalisten muutosten myötä voimme nyt odottaa entistä kunnianhimoisempien ja korkealaatuisten lainsäädäntövälineiden välitöntä hyväksymistä seuraavilla puheenjohtajakausilla.
Rovana Plumb  
Puheenjohtajavaltio Ruotsi on merkinnyt edistystä kolmen merkittävän toimen kautta: EU:n puheenjohtajan ja EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan valinta Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, Tukholman monivuotisen ohjelman hyväksyminen ajanjaksolle 2010-2014, osapuolten Kööpenhaminassa pidettävän viidennentoista ilmastonmuutoskonferenssin valmistelut ja koordinointi. Olen tyytyväinen neuvoston päätökseen, jonka mukaan EU ja sen jäsenvaltiot ovat valmiita sitoutumaan 2,4 miljardin euron nopean käynnistyksen rahoitukseen ajanjaksolla 2010-2012 auttaakseen kehitysmaita mukautumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. Kehotan komissiota kuitenkin suunnittelemaan sopivan mekanismin rahoitustaakan jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken niiden taloudellisen kyvyn mukaan.
Joanna Senyszyn  
Vuoden 2010 strategiassa osoitetaan unionin toiminnan suunta ja sen ensisijaiset tavoitteet seuraavien kymmenen vuoden aikana. Lissabonin strategian päättyessä on tärkeää, että soveltaen edelleen nykyisiä ensisijaisia sosioekonomisia tavoitteita löydetään tehokkaat keinot talouskriisin vaikutusten tasoittamiseksi.
Tulevaa strategiaa koskevien parhaillaan käynnissä olevien kuulemisten osalta haluan kiinnittää huomion kahteen näkökohtaan: koulutusjärjestelmän parantamiseen Euroopassa sekä sukupuolten tasa-arvoon työmarkkinoilla. Eurooppalaisen koulutusjärjestelmän on muututtava. Nykyaikaisen tietoon perustuvan talouden rakentaminen ei ole mahdollista ilman nuoria, hyvin koulutettuja työntekijöitä. Meidän pitää taata entistä suurempi rahoitustuki EU:n nykyisille ohjelmille (Erasmus, Erasmus Mundus, Leonardo da Vinci) ja perustettava uusia aloitteita, joilla autetaan nuoria opiskelemaan ja hankkimaan kokemusta ulkomailla ja joilla myös tarjotaan tarvittavat taloudelliset ja hallinnolliset mahdollisuudet hyödyntää tätä tukea kotimaassa tehtävässä työssä.
Tehdessään kansalaisten tarpeista painopistealan unionin on laadittava ohjelma, jolla edistetään kaikilla sen toiminta-aloilla sukupuolten tasa-arvoa ja erityisesti työttömyyden torjuntaa. Uutta strategiaa suunniteltaessa meidän on erityisesti korostettava naisten osuuden lisäämistä työelämässä, sillä Eurostatin toteuttama tutkimus osoittaa, että kriisi on vaikuttanut enemmän työtä tekeviin naisiin kuin miehiin muun muassa siksi, että he työskentelevät paljon epävarmemmissa työpaikoissa. Syrjintä työmarkkinoilla on edelleen vakava ongelma, ja uudella strategialla on torjuttava sitä.
Nuno Teixeira  
Huolimatta Lissabonin sopimuksen viivästyneen voimaantulon aiheuttamista vaikeuksista puheenjohtajavaltio Ruotsi saavutti joitakin merkittäviä tavoitteita. Niitä ovat energiatehokkuuspaketti ja televiestintäpaketti, vakauttavan rahoitusvalvontaelimen perustaminen, sopimus vuoden 2010 talousarviosta, erityisesti talouden elvytyssuunnitelman rahoituksen osalta, Itämeren strategia ja liittoutuminen tämän viikon Kööpenhaminan ilmastokonferenssia varten. Vuonna 2010 alkava Espanjan puheenjohtajakausi ohjaa siirtymää Nizzan sopimuksesta Lissabonin sopimukseen ja jatkaa työllisyyttä edistävää strategiaa tukemalla ja edistämällä eurooppalaisten talouksien kehitystä sekä tarkastelemalla muita suuria haasteita, kuten rahoitussääntelyä ja ilmastonmuutosta. Portugalin ja Espanjan maantieteellisen läheisyyden ja historiallisten siteiden vuoksi Portugali ja erityisesti sen syrjäisimmät alueet, kuten Madeira, odottavat näkevänsä, miten puheenjohtajavaltio Espanja toimii, ja pyrkivät hyödyntämään mahdollisimman paljon varmasti tarjoutuvia mahdollisuuksia. Esimerkiksi EU:n ja Marokon välinen uraauurtava huippukokous on varmastikin ihanteellinen foorumi, jolla voidaan ryhtyä kehittämään EU:n ja Afrikan välistä Atlantin alueen yhteistyöaluetta, johon kuuluvat myös Madeira, Azorit, Kanariansaaret ja naapurimaat, erityisesti Marokko. Minä tulen tekemään tässä kaikkeni ja seuraamaan tätä tiiviisti.
Georgios Toussas  
Arvoisa puhemies, huippukokouksessa tehdyt päätökset merkitsevät Euroopan unionin ja porvarihallitusten ruohonjuuritason vastaista politiikkaa ja karuja työväenluokan ja yhteiskunnan ruohonjuuritason osien vastaisia toimenpiteitä eurooppalaisten monopolien aseman ja tuottavuuden vahvistamiseksi niin yhtenäisillä sisämarkkinoilla kuin kansainvälisessä imperialistisessa kilpailussa. Eurooppa 2020 -strategiassa, Lissabonin strategiaakin syvemmässä versiossa, asetetaan ensisijaisiksi tavoitteiksi entistä nopeampi kapitalistinen uudelleenjärjestely sekä työntekijöiden jäljellä olevien palkkaa ja työtä koskevien ja sosiaalisten oikeuksien kumoaminen. EU:n kapitalistisesta kriisistä irtautumisen strategian kulmakivi on jatkuvien muutosten määrääminen sosiaaliturvajärjestelmiin, eläkeiän nostaminen ja jatkuvat leikkaukset palkoista, eläkkeistä ja sosiaalieduista. Alijäämät ja julkiset velat sekä eri jäsenvaltioiden, myös Kreikan, talouksien valvontamenetelmät otetaan käyttöön työntekijöiden ideologiseksi terrorisoimiseksi. Tähän EU:n ruohonjuuritason vastaiseen politiikkaan osallistuvat myös PASOK jaa Uusi demokratia -puolueet, jotka edelleen tukevat pääoman valintoja ja siirtävät näin kriisin seuraukset työntekijöiden kannettaviksi. Kreikan kommunistinen puolue kehottaa työväenluokkaa organisoimaan vastahyökkäyksensä, tuomitsemaan eurooppalaista yksisuuntaista katua kulkevat puolueet ja osallistumaan suurin joukoin 17. joulukuuta All Workers Militant Frontin järjestämään työttömyyden vastaiseen mielenosoitukseen.
