Euroopan unionin katastrofivalmiuksien lujittaminen (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Euroopan unionin katastrofivalmiuden lujittamisesta.
Stavros Dimas
Arvoisa puhemies, yhteisön pelastuspalvelumekanismin ansiosta EU toimi yhtenä joukkona viime vuonna auttaakseen tuhoisista metsäpaloista kärsiviä jäsenvaltioita.
Olemme määrittäneet muutaman seikan, joihin on kiinnitettävä välittömästi tarkempaa huomiota vastaavanlaisten katastrofien välttämiseksi jatkossa.
Meidän on ensimmäiseksi selvitettävä ongelma, joka liittyy katastrofiavun riittämättömiin teknisiin voimavaroihin. Huomasimme kyseisen seikan vuoden 2007 operaatioissa.
Lisäksi meillä on oltava käytössämme metsäpalojen käsittelyyn, ehkäisyyn, toimintavalmiuksiin ja sammutustoimiin liittyvä yhtenäinen toimintamalli.
Lisäksi komission seuranta- ja tiedotuskeskuksen toiminnallisia valmiuksia on vahvistettava.
Komissio on jo vahvistanut muutaman käytännön toimenpiteen, joista keskeisimmät ovat seuraavat:
metsäpalojen sammutusammattilaisten verkoston luominen ja sen kehittäminen
kansallisten palontorjuntayksiköiden yhteentoimivuutta koskeva harjoittelu
laajamittaisen harjoituksen järjestäminen viiden jäsenvaltion palontorjuntajoukkojen kanssa Sardiniassa huhtikuussa
kolmen pelastusyksikön muodostaminen ja kouluttaminen ilmasta käsin harjoitettavaan metsäpalojen torjuntaan.
Tarvittavat varat on jo varattu apuvälineiden kuljetukselle. Toimimme tämän lisäksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vuoden 2008 metsäpalojen sammutusta koskevan pilottiohjelman puitteissa luodaksemme taktisia reservejä, jotka ovat valmiustilassa Euroopassa tapahtuvien hätätilanteiden varalta.
Tämän lisäksi vuosien 2007 ja 2013 välisenä aika noin 5,8 miljardia euroa suunnataan koheesiopolitiikan ohjelmissa riskien ehkäisyyn ja erilaisiin katastrofeihin muun muassa metsäpaloihin reagoimiseen.
Tämän lisäksi maaseudun kehittämisvaroihin suunnataan 1,6 miljardia euroa metsien resurssien palauttamiseksi ja metsäpaloja ehkäisevien toimenpiteiden luomiseksi.
Tämän lisäksi apua tarjotaan Euroopan unionin solidaarisuusrahaston kautta kaikkein tuhoisimpien luonnonkatastrofien tapauksissa.
Komissio painottaa maaliskuussa esittelemässään tiedonannossa, että Euroopan kriisinhallinnassa tarvitaan yhtenäistä lähestymistapaa, johon sisältyy myös kriisien ehkäisy, asianmukainen valmius ja reagointi sekä katastrofin jälkeiset toimenpiteet. Tiedonannossa tutkittiin kaikenlaisia luonnollisia ja ihmisten aiheuttamia katastrofeja EU:ssa ja sen ulkopuolella sekä yhteisön käytössä olevia valmiuksia katastrofiin reagoimiseksi.
Pelastuspalvelun lisäksi tiedonannossa tutkittiin yhteisön toimintaohjelman kolmea eri aluetta.
Euroopan humanitäärisen avun tukeminen
katastrofiin reagoimiseen liittyvän toimintakyvyn yhteensovittaminen
toimielinten välisen yhteistyön kehittäminen, muun muassa Euroopan virastojen ja toimielinten yhteistoiminta.
Olemme tällä hetkellä kehittämässä toimintasuunnitelmaa. Se saadaan valmiiksi kesään mennessä, ja voimme sen avulla kartoittaa, miltä osin tietyt aloitteet ovat päällekkäisiä ja miltä osin ne menevät pidemmälle kuin tiedonannossa mainitut toimenpiteet, esimerkiksi
sekä humanitääristen toimien että pelastuspalvelutoimien materiaalisten ja teknisten voimavarojen puutteiden analysointi. Tämän avulla voimme määritellä, mitä apuvälineitä on käytettävissä, mitkä apuvälineet ovat tarvittavia ja mitkä apuvälineet ovat kustannustehokkaimpia.
yhteisön ulkopuolisissa valtioissa tapahtuviin katastrofeihin liittyvien riskien vähentämiseen liittyvät tukitoimenpiteet
läheisempi yhteistyö YK:n, kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin ja lukuisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotta katastrofeihin voidaan reagoida paremmin maailmanlaajuisesti
tieteen, teknologian ja innovaatioiden entistä tehokkaampi hyödyntäminen
katastrofeihin reagoivien virastojemme roolin kehittäminen maailmanlaajuisesti
katastrofihallinnan entistä tehokkaampi arviointi.
Tällä hetkellä käytössä ei ole Euroopan yhtenäistä toimintamallia katastrofien ehkäisemiseksi. Kyseisen ongelman ratkaisemiseksi komissio laatii tiedonantoa, jossa arvioidaan yhteisön katastrofien ehkäisymekanismin luoma lisäarvo. Komissio esittelee mahdollisia vaihtoehtoja, joilla pyritään saavuttamaan muun muassa seuraavat tavoitteet:
katastrofeihin ja niiden vaikutuksiin liittyvän tiedon kehittäminen
asiaankuuluvien toimenpiteiden välisten yhteyksien kehittäminen, muun muassa maankäytön suunnittelun ja katastrofien ehkäisyn välisten yhteyksien parantaminen
yhteisön voimavarojen entistä parempi käyttö.
Tämän EU:hun keskittyvän aloitteen lisäksi komissio laatii myös strategian katastrofiriskien vähentämiseksi kehitysmaissa.
Komissio on myös ryhtynyt lukuisiin toimenpiteisiin parantaakseen EU:n toimintakykyä Euroopassa mahdollisesti tapahtuviin katastrofeihin reagoimiseksi. Etenkin komission seuranta- ja tiedotuskeskuksen toimintaa vahvistetaan. Meillä ei ole tällä hetkellä yksityiskohtaisia analyysejä toimintakyvyn puutteista, jotka liittyvät vakaviin katastrofeihin. Tämän vuoksi analysoimme mahdollisia katastrofeja ja kokeilemme tällä hetkellä innovatiivisia ratkaisuja. Tämän avulla voimme hyödyntää pelastuspalvelun voimavarat Euroopan tasoisissa operaatioissa. Vuoden 2009 puoliväliin mennessä komissio aikoo myös antaa ehdotuksen Euroopan katastrofitoiminnan koulutusverkostosta.
Haluan lopuksi kiittää Euroopan parlamenttia sen jatkuvasta ja vakaasta tuesta yhteisön katastrofitoiminnan toimintakyvyn parantamiseksi. Tämä tuki on vahvistettu mietintöluonnoksessa, josta äänestetään Euroopan parlamentin täysistunnossa.
Antonios Trakatellis
Arvoisa puhemies, luonnonkatastrofit, muun muassa tulipalot, tulvat ja maanjäristykset, ovat viime vuosina koetelleet monia jäsenvaltioita. Ihmishenkiä on menetetty, omaisuutta, maatiloja ja taloja on tuhoutunut, ja ympäristö on kärsinyt niin paljon, että vahinkojen korjaamiseen menee monia vuosia.
Solidaarisuus on yksi niistä periaatteista, joille EU perustettiin. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että EU pystyy katastrofin tapahtuessa tarjoamaan, eikä pelkästään koordinoimaan, teknisen avun lisäksi myös taloudellista tukea Euroopan solidaarisuusrahaston kautta katastrofista kärsiville alueille. Olen kuunnellut kiinnostuneena komission jäsenen analyysia kaikista katastrofin ehkäisyyn ja siihen reagoimiseen liittyvistä tekijöistä, ja odotammekin näkevämme Euroopan komissiolta vastaavia toimia.
Sallikaa minun keskittyä Euroopan solidaarisuusrahastoon liittyvään aiheeseen. Pidän tuomittavana komission päätöstä jättää Euroopan solidaarisuusrahasto tämän asetuksen ulkopuolelle. Tätä päätöstä pitääkin tästä syystä muuttaa.
Euroopan rahaston uudistaminen parantaa tilannetta merkittävästi. EU on sen myötä ensinnäkin paremmassa asemassa, minkä avulla se voi hallita luonnonkatastrofeja tehokkaasti ja joustavasti. Kodittomiksi ja turvattomiksi jääneet kansalaiset tulevat välittömästi tietoisiksi Euroopan solidaarisuudesta. He ymmärtävät tietyn valtion kansalaisuuden lisäksi Euroopan unionin kansalaisuuden tärkeyden.
Euroopan unionin kansalaiset odottavat meiltä tällaista politiikkaa ja tällaisia toimenpiteitä. Toivonkin, että Euroopan solidaarisuusrahastoa koskeva asetus hyväksytään välittömästi.
Edite Estrela
PSE-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, tästä on tullut eräänlainen ennen kesää tai sen jälkeen toistuva vuosittainen tapahtuma: metsäpalot nostetaan poliittiseksi aiheeksi. Metsäpalot ovat kuitenkin erittäin vakava aihe, sillä luonnonkatastrofit liittyvät ilmastonmuutokseen. Ja myös siksi, että äärimmäiset ilmasto-olot tulevat asteittain pahemmiksi siksi, että tiedemiehet varoittavat luonnonkatastrofien tapahtuvan entistä useammin ja aiempaa voimakkaampina, mikä tarkoittaa usein toistuvia ja entistä kuivempia kuivia jaksoja sekä tuhovoimaltaan voimakkaampia tulvia, entistä useammin toistuvia äärimmäisiä helleaaltoja sekä entistä tuhoisampia, laajempia ja vaikeammin hallittavia metsäpaloja.
Euroopan parlamentti hyväksyi vuonna 2006 kolme tähän asiaan liittyvää mietintöä, joista yhdessä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan valmistelija ehdotti, että komissio laatisi metsäpaloja koskevan direktiivin. Kysymykseni komissiolle onkin tästä syystä seuraava: Jos otetaan huomioon olosuhteet ja se, että kyseiseen ongelmaan tarvitaan yhtenäinen toimintamenetelmä, eli toisin sanoen ilmastonmuutoksen vastaista politiikkaa ei voida pitää erillään pelastuspalvelua koskevasta politiikasta, pitääkö komissio metsäpaloja koskevaa direktiiviä näiden olosuhteiden valossa perusteltuna?
Tätä keskustelua käydään kuitenkin erittäin kriittisenä ajankohtana: energiakriisi, elintarvikekriisi ja niin edelleen. Nämä kaikki tekijät liittyvät tähän aiheeseen. Muun muassa biomassaa on käytettävä metsien puhdistamiseksi, minkä avulla metsäpalot voidaan estää, sekä myös samalla energian tuottamiseksi. Toinen tämän toiminnan tuoma etu on se, että viljakasveja ei käytetä biopolttoaineiden tuottamiseksi.
Marios Matsakis
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kyseisen päätöslauselman johdanto-osan A ja B kappaleessa ja 4 kohdassa painotetaan selvästi ongelman ehkäisyn tärkeyttä. Se onkin erittäin viisasta, sillä ongelman ehkäisy on aina parempi vaihtoehto kuin sen korjaaminen. Tältä osin haluan puhua tietynlaisesta ehkäistävissä olevasta suuronnettomuudesta: rakennusten sortumisesta. Kyproksessa hyvin hiljattain tapahtunut tapaus sai minut puhumaan siitä. Nikosian 1 100-paikkaisen kaupunginteatterin teräskatto sortui viime keskiviikkona äkillisesti ja varoittamatta. Sortuvien teräsrakenteiden ja muiden osien voima murskasi alla olevat tuolit. Onneksi teatteri oli tyhjillään sortumisen aikana, sillä katon sortuminen olisi voinut vaatia satoja kuolonuhreja ja loukkaantuneita. Teatteri oli ollut täynnä eri koulutapahtumia seuraavia lapsia sortumista edeltävinä päivinä. Kaksi viikkoa sitten Bolshoi Ballet -ryhmä esiintyi täydelle salille kyseisessä teatterissa ja muutama kuukausi sitten Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso sekä lukuisat EU:n virkamiehet, Euroopan parlamentin jäsenet, Kyproksen presidentti, ministerit ja parlamentin jäsenet ja monet muut henkilöt osallistuivat samaisessa teatterissa Kyproksen euroalueeseen liittymistä juhlistavaan tilaisuuteen. On ihme, että vältyimme todella valtaisalta onnettomuudelta.
Rakennusta korjattiin perusteellisesti kuuden miljoonan euron arvoisilla mittavilla rakennustöillä vain noin kolme vuotta sitten, mutta nyt vaikuttaa siltä, että kukaan vastuullisista, arvostetuista ja korkeapalkkaisista arkkitehdeistä, insinööreistä, valtion virkamiehistä ja muista henkilöistä ei pystynyt arvioimaan, että 50 vuotta vanha teräskatto oli äärimmäisen vaarallinen. Kyproksen muidenkin julkisten rakennusten epäillään olevan huonosti rakennettuja ja vaarallisia, mutta asiasta vastaavien viranomaisten tai osastojen tai yksityisten yhtiöiden ilmiselvästä välinpitämättömyydestä tai tietämättömyydestä tai korruptiosta johtuen korjaaviin toimenpiteisiin ei ole ryhdytty. Samanlainen tilanne voi tapahtua myös EU:n muissa jäsenvaltioissa. Julkiset rakennukset eivät myöskään kuulu Kyproksessa maanjäristyksestä annetun lainsäädännön soveltamisalaan, vaikkakin kyseistä lainsäädäntöä sovelletaan yksityisiin rakennuksiin. Pyydänkin komissiota takaamaan tässä päätöslauselmassa, että EU:ssa sijaitsevien rakennusten turvallisuus tarkistetaan.
Dimitrios Papadimoulis
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, voimme kaikki todeta, että luonnonkatastrofit ovat lisääntymässä, sillä niihin vaikuttavat muutokset sekä ilmastossa että maankäytössä.
Laatimassani päätöslauselmassa, jonka osalta toivon, että pääsemme torstain täysistunnossa melkein yksimieliseen päätökseen, kuten ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnassa, vaaditaan komissiota lopettamaan viivyttely, tyhjät puheet ja asioiden lykkääminen.
Kysyn teiltä, arvoisa komission jäsen: aiotteko ryhtyä toimenpiteisiin komissiossa taataksenne sen, että Euroopan pelastuspalvelujoukkojen perustamista koskeva Barnierin ehdotus hyväksytään, kuten Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt päätöslauselmissaan?
Aiotteko ryhtyä toimenpiteisiin Euroopan solidaarisuusrahaston tekemiseksi joustavammaksi ja vähemmän byrokraattiseksi?
Aiotteko ryhtyä toimenpiteisiin merkittävien lainsäädäntöä ja toimintamenetelmiä koskevien erojen poistamiseksi, jotta Euroopan unioni voi tukea jäsenvaltioiden toimia entistä laaja-alaisemmin ja tehokkaammin omaisuutta tuhoavan ja ihmishenkiä vaativan luonnonkatastrofin tapauksessa?
Hyväksyimme ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnassa lukuisia komissiolle esitettäviä kysymyksiä, ja te kerroitte meille tänään, että te esitätte meille ehdotuksia noin vuoden päästä, eli vuoden 2009 puolivälissä. Kysymys kuuluukin, milloin komissio päättää paneutua asianmukaisesti näihin kysymyksiin ja milloin se antaa vastauksen Euroopan parlamentin ehdotukseen?
Mihin ehdotukseen suhtaudutte myönteisesti ja milloin otatte ne käyttöön? Mitä ehdotuksia te ette hyväksi ja miksi? Jos neuvosto pidättelee teitä, eikä se suostu myöntämään teille tarvittavia varoja, tai jos tietyt henkilöt komissiossa estävät teitä, hyvä Stavros Dimas, toimimasta asianmukaisesti, teidän kannattaa kertoa siitä meille. Me voimme auttaa teitä. Me emme halua kuulla sanahelinää; me haluamme konkreettisia toimia, jotta emme joudu suremaan tänä kesänä tuhoisan ekologisen katastrofin uhreja.
Dimitar Stoyanov
(BG) Esittelin Euroopan parlamentille aiemmin tänä iltana Bulgarian johtoon pesiytyneen korruption kasvot, Ahmed Doganin ja hänen johtamansa Oikeuksien ja vapauksien liikkeen. Haluan nyt tarjota tarkempia metsäpaloihin liittyviä tietoja.
Bulgariassa yleisessä tiedossa oleva salaisuus on se, että Doganin puolueen ympärillä olevat yhtiöt ovat kaataneet jo noin kahdeksan vuoden ajan Bulgarian metsiä. Helpoin tapa peittää kyseisen rikoksen jäljet on sytyttää metsäpalo, minkä vuoksi joka vuosi tuhansia hehtaareja bulgarialaista metsää sytytetään palamaan. Aiemmin täysin bulgarialainen ongelma on laajentunut eurooppalaiseksi ongelmaksi, sillä Bulgarialle myönnetään huomattavia tukia metsissä tapahtuvien onnettomuuksien korjaamiseksi. Mutta mitä kautta nämä tuet myönnetään? Kyseisten tukien jakamisesta päättää hätätilanteista vastaava ministeriö, jota johtaa Ahmed Doganin puoleen jäsen Emel Etem. Kyseisestä ministeriöstä katosi Euroopan solidaarisuusrahaston kautta Bulgarian tulvien tuhojen korvaamiseen tarkoitetut kymmenet miljoonat eurot. Pyydän teitä, arvoisa komission jäsen, ja teitä kaikkia Euroopan parlamentin jäseniä tulemaan Bulgariaan, jotta voitte nähdä, minkälaista solidaarisuutta Emel Etem tarjoaa äänestäjäkunnalleen, millaista solidaarisuutta Ahmed Doganin puolue MRL tarjoaa omalle äänestäjäkunnalleen, eli Bulgarian muslimeille, jotka ovat asuneet tilapäisissä majoituksissa, elämiseen soveltumattomissa asuntovaunuissa, samalla kun Euroopan solidaarisuusrahaston varoja on piilotettu MRL-puolueen hallinnoiman ministeriön holveihin.
Tuon tämän asian esillä juuri tästä syystä. Tämä on törkeä rikos Bulgarian luontoa sekä Euroopan unionia vastaan. Se on unionin varojen varastamista. Jos Bulgariaa koettelee jatkossa mikä katastrofi tahansa, sen tuhovoimaa ei voi millään tavalla verrata MRL-puolueen aiheuttamaan tuhoon.
Gerardo Galeote
(ES) Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan aloitteeseen, jonka voimme lisätä aluekehitysvaliokunnan nykyisen lainsäädäntökauden aloitteiden pitkään luetteloon, vaikka kaikkia näistä aloitteista ei aina ymmärretä oikein. Totuus on se, että muutamat kehityssuuntaukset, mukaan lukien muutamat oikeudelliset päätökset, osoittavat sen, että huolenaiheemme ovat perusteltuja.
On kuitenkin surullista todeta, että neuvoston toiminta on näinkin tunteetonta ja vastuutonta. On myös hieman ristiriitaista, että valtionvarainministerit vastaavat ympäristöön liittyvistä kysymyksistä, aluepolitiikasta ja maataloudesta.
Kansallisten hallitusten on mietittävä vanhentuneen solidaarisuusrahaston uudistamisen jääräpäistä estämistä, vaikka Euroopan parlamentti ja komissio sekä selkeä yleinen kanta vaativat kyseisen uudistuksen toteuttamista. Toivon, ettemme kärsi muiden vuosien tavoin metsäpalojen, kuivuuksien ja tulvien vitsauksista. Toivon, että neuvosto ei joudu taas kertaalleen laatimaan tyhjiä solidaarisuutta välittäviä julkilausumia koordinoitujen pelastuspalvelutoimenpiteiden ja ihmisten auttamiseksi suunnattujen varojen sijaan, jolloin voimme vain valitella sitä, miksi kansalaiset ei välitä tai ole kiinnostuneita toimielintemme toiminnasta.
Eräät aluekehitysvaliokunnan jäsenet ovat esittäneet tarkistuksia, joilla pyritään kiinnittämään neuvoston huomio uudistusten ja aloitteiden tarpeellisuuteen. Saamme nähdä. pystyykö tänään poissaolollaan loistava neuvosto ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin.
Iratxe García Pérez
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa ilmoittamalla, että suhtaudun myönteisesti Euroopan parlamentin aloitteeseen kehittää EU:n hätätilannevalmiutta, kun otetaan huomioon se, että katastrofit ovat koko ajan yleistyneet, mikä muodostaa jatkossa hyvin varmasti keskeisen haasteen poliittiselle aloitteellemme ja nopean toiminnan valmiudellemme.
Meidän on omaksuttava laaja-alainen toimintamalli, jossa otetaan huomioon, miten katastrofeihin voidaan reagoida, miten ne voidaan estää ja miten niistä voidaan toipua. Tämän vuoksi on tärkeää, että me pyydämme komissiota esittämään pikaisesti ehdotuksia, joilla voidaan estää katastrofeja Euroopan unionissa.
Meidän on myös otettava huomioon tarve tunnistaa Välimeren alueen kuivuuksien ja metsäpalojen aiheuttamien luonnonkatastrofien erityisominaisuudet ja meidän on myös sovellettava katastrofien ehkäisyä koskevia toimenpiteitämme, tutkimuksiamme, riskinhallintaa, pelastuspalveluamme ja solidaarisia toimenpiteitämme asianmukaisesti.
Tiedämme, että jäsenvaltioiden käytössä olevat metsäpalojen torjumiseen soveltuvat voimavarat, etenkin ilmasta käsin suoritettavan palontorjunnan voimavarat, ovat joskus suppeita. Tästä syystä me pyydämmekin komissiota edistämään yhteisön yksiköiden rahoitusta kansallisten voimavarojen lisäämiseksi ja täydentämiseksi.
Tämän päätöslauselman avulla on tehtävä neuvostolle tiukka vaatimus ehdotetun solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen hyväksymisestä, jotta katastrofeihin, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät pysty selvittämään yksin, voidaan reagoida entistä nopeammin ja tehokkaammin. Emme voi unohtaa näiden katastrofien uhreja, jotka tarvitsevat välitöntä apua ja tukea.
Emme voi suhtautua välinpitämättömästi tähän tilanteeseen, joka toistuu joka vuosi ja joka kesä ympäri Euroopan unionia. Meidän on pystyttävä reagoimaan päättäväisesti näihin valitettaviin tapahtumiin ja meidän on pystyttävä auttamaan niistä kärsiviä ihmisiä. Tulevaisuus näyttää epävarmalta, minkä vuoksi Euroopan unioni on toimittava.
Françoise Grossetête
(FR) Arvoisa puhemies, on valitettavaa, että me taas jälleen kerran keskustelemme samaisesta ongelmasta lomakauden aattona, sillä tämä luo sellaisen mielikuvan, että me emme ole saavuttaneet minkäänlaista edistystä viime vuosiin verrattuna. Useat kansalaiset suhtautuvat etenkin juuri nyt epäilevästi Euroopan unionin tehokkuuteen, minkä vuoksi onkin erittäin tärkeää osoittaa heille, että Eurooppa pystyy reagoimaan luonnonkatastrofin, oli se sitten metsäpalo, tulva tai jopa epidemia, iskiessä ja sen uhatessa ihmisten henkiä ja omaisuutta. Meidän on myös todistettava heille, että kun he ovat avun tarpeessa, he tarvitsevat Eurooppa, ja että Eurooppa on tuolloin heidän tukenaan.
Missä olemme nyt? Keskustelemme taas jälleen kerran solidaarisuuden tarpeesta ja tietenkin sitovista puitteista. Meidän on vakuutettava jäsenvaltiot siitä, että me tarvitsemme todellisia ja toimintakuntoisia pelastuspalvelujoukkoja, joita tuetaan rahavaroilla, tukitoimenpiteillä ja muilla eurooppalaisilla voimavaroilla. Meidän on myös vahvistettava humanitaarista apua tasoittamalla nykyisiä puutteita, jotka liittyvät kyseisen avun jakamiseen ja maailmanlaajuisen toimintavalmiuden kehittämiseen. Meidän on luotava koulutusverkosto. Kuten komission jäsen totesi, on olennaisen tärkeää kouluttaa hätäavun osaajia toimimaan katastrofitilanteissa siten, että koulutuksessa hyödynnetään jäsenvaltioiden hankkimaa kokemusta pelastuspalveluiden koulutuksen alalta. Meidän on kuitenkin ennen kaikkea ryhdyttävä ehkäiseviin toimenpiteisiin, ja tämän vuoksi me tarvitsemme todellisia toimintamenetelmiä, jotka liittyvät maaperän, maan ja metsien käyttöön. On äärimmäisen tärkeää, että meidän on ensin pantava täytäntöön ehkäiseviä toimia, ja vasta sen jälkeen me voimme valmistautua katastrofien varalta korjaavien toimien ja ennakkovaroitusjärjestelmien avulla.
Mikä on Barnierin mietintöehdotuksen tämänhetkinen tilanne? Haluaisin nähdä tämän ehdotuksen johtavan käytännön toimiin ja tuloksiin.
Stavros Lambrinidis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, viime syyskuussa monet poliitikot ilmaisivat surunsa paloissa menehtyneiden vuoksi, mutta yksikään poliitikko ei puhunut velvollisuudentunteesta, jota heidän olisi pitänyt tuntea, koska metsäpalojen sallittiin tapahtua, minkä vuoksi me jouduimme kokemaan äärimmäisiä tuhoja. Poliitikkojen pitäisi tuntea olevansa tästä vastuussa. Tästä syystä Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä vaati ennen kesää ja metsäpalojen puhkeamista suullisessa kysymyksessä, että me keskustelisimme Euroopan parlamentissa komission kanssa metsäpalojen ehkäisemisestä.
Arvoisa komission jäsen, te sanoitte, että 5,8 miljardia euroa myönnetään vuosien 2009 ja 2013 välisenä kautena metsäpalojen estämiseksi. Kuinka paljon olette tänä vuonna 2008 myöntäneet palojen ehkäisyyn? Kuinka monta hallitusta ja mitkä hallitukset ovat käyttäneet hyödykseen näitä varoja?
Valitettavasti viimevuotisten ja kaikkein tuhoisimpien palojen yhteydessä Kreikan hallitus myönsi komissiolle laatimassaan selonteossaan, että asiaan liittyvien virastojen välinen koordinointi ja palojen ehkäisysuunnitelmat olivat puutteellisia. Oletteko tänä aikana tutkineet, mitä Kreikassa on tehty kyseisten ongelmien korjaamiseksi, vai annatteko te vain rahaa hallituksille, jotka erittäin todennäköisesti vain tuhlaavat ne?
Rolf Berend
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, olen allekirjoittanut PPE-DE-ryhmän puolesta tiettyjä tarkistuksia ja olen myös aluekehityksen valiokunnan varapuheenjohtaja, minkä vuoksi haluankin ilmaista solidaarisuusrahastoa ja sen uudistusta koskevat mielipiteeni Euroopan unionin esittelijänä.
Sen jälkeen kun komission uutta solidaarisuusrahastoa koskeva lainsäädäntöehdotus hyväksyttiin Euroopan parlamentissa ylivoimaisella enemmistöllä toukokuussa 2006, kyseinen ehdotus on käynyt neuvostossa, jossa useimmat jäsenvaltiot hylkäsivät uuden rahaston sen tarkistetussa muodossa. Yksikään neuvoston vaihtuvista puheenjohtajavaltioista ei tähän hetkeen mennessä ole sisällyttänyt solidaarisuusrahastoa työohjelmaansa. Valtionvarainministerit ovat pysäyttäneet tarkistetun version käsittelyn neuvostossa. Kyseinen uusi rahasto, jonka piti kattaa vuosien 2007 ja 2013 välisen kausi, ei ole tästä syystä voimassa. Tällä hetkellä meillä on toistaiseksi käytössämme vain vanha rahasto, joka on ollut olemassa sen nykyisessä muodossaan vuoden 2002 syyskuusta lähtien ja joka käärittiin tuolloin nopeasti kiireessä kokoon. Rankkojen neuvotteluiden ja tiukkojen tinkimisten jälkeen täällä Euroopan parlamentissa vuonna 2006, me onnistuimme saavuttamaan kompromissiratkaisut, joiden avulla solidaarisuusrahastosta piti tehdä entistä nopeampi, tehokkaampi ja ennen kaikkea selkeämmin määritelty hätäapua edistävä väline. Neuvosto haluaa nyt kuitenkin haudata lopullisesti tämän tarkistetun version.
En pysty ymmärtämään, miten me voimme solidaarisuuteen perustuvana yhteisönä hylätä hätäapua edistävän välineen, jonka nimi itsessään juhlistaa solidaarisuutta, vain sen vuoksi, että muutama jäsenvaltio suhtautuu siihen herkkätunteisesti. Me kehitimme kyseistä välinettä paremmaksi. Me laajensimme sitä. En ymmärrä miksi rahastosta jo hyötyneet valtiot eivät suostu hyväksymään sitä. Tämän vuoksi pyydän neuvostoa harkitsemaan pikaisesti uudelleen kantaansa ja hyväksymään lopultakin tarkistetun version. Me olemme yhteisö, joka perustuu solidaarisuuteen, arvoisa puhemies. Kukaan ei voi ennustaa minne seuraava katastrofi iskee. Sen seuraukset ovat teidän vastuullanne ...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Margaritis Schinas
(EL) Arvoisa puhemies, on itsestään selvää, että luonnonkatastrofeihin liittyvien EU:n kaikenlaisten oleellisten hallintatoimien on oltava tehokkaita katastrofien ehkäisyssä, niihin reagoimisessa ja katastrofien jälkeisen palautumisen osalta. Kaikesta huolimatta havaitsemme, että EU:n osallistumista katastrofien ehkäisyyn vastustetaan mitä luultavimmin ennakkoluulojen tai jonkinlaisen pakkomielteen vuoksi. Komission sisällä välittyy hyvin selkeä reaktio, joka ilmentyy joillakin näistä penkeistä, sillä tietyt henkilöt ovat sitä mieltä, että EU:n ei pidä sekaantua kyseiseen asiaan.
Vastustan voimakkaasti tätä asennetta. Ilman ehkäisyä emme voi saavuttaa mitään. Kuva, jossa komission puheenjohtaja José Manuel Barroso istuu helikopterissa ja pitää kädessään solidaarisuusrahaston shekkiä, ei anna todellakaan oikeaa kuvaa EU:n harjoittamasta solidaarisuudesta. Solidaarisuus tarkoittaa laajamittaisia reagoinnin ja yhteistyön mahdollistavia rakenteita. Michel Barnier on laatinut samanlaisen määritelmän, mutta sitä pidetään yhä lukittuna byrokratian labyrinttimaisissa syvyyksissä. Me olemme tehneet diagnoosimme valmiiksi ja nyt me kirjoitamme tarvittavaa reseptiä.
Gyula Hegyi
(HU) Esityslistan edellisessä kohdassa mainittiin, että suurin osa Euroopan luonnonkatastrofeista liittyy veteen: kuivuus, tulvat ja metsäpalot. Yksi ongelman keskeisimmistä syistä liittyy perinteisin tulvantorjuntamenetelmiin. Tarkemmin sanottuna se liittyy siihen, että tulvien tapahtuessa meidän tärkeimpänä tehtävänämme on poistaa vettä mahdollisimman nopeasti ja muutama kuukausi tämän jälkeen, kun me kärsimme kuivuuksista tai metsäpaloista, yllätymme siitä, kuinka kätevää se olisi ollutkaan, jos olisimme voineet varastoida asianmukaisesti sadevettä, jota satoi taivaalta tulvien tai rankkasateiden aikana. Tästä syystä olisikin erittäin tärkeää, että pystyisimme keskittymään vedenhallintaan kokonaisuutena ja pitämään jokaista vesipisaraa arvokkaana voimavarana, joka on säilöttävä vaikeampia ja kuivempia aikoja varten. Voisimme täten ehkäistä tässä yhteydessä mainittuja ongelmia. On erittäin tärkeää, etenkin uusille jäsenvaltioille, että tämä toiminta viedään yhteisön politiikan tasolle, jotta me voimme kehittää sitä yhteisön varoilla ja täten vähentää tulvien, kuivuuden ja metsäpalojen aiheuttamia tuhoja.
Zuzana Roithová
(CS) Edustan Euroopan parlamentissa valtiota, joka ei kärsi metsäpalojen mittavista tuhoista ennen kuin koemme ilmastonmuutokset todelliset vaikutukset. Ymmärrän ja tiedostan kuitenkin tästä huolimatta eurooppalaisten valtioiden välisen solidaarisuuden tärkeyden. Olen kuunnellut lukuisia samankaltaisia keskusteluja aiemmin, ja uskonkin erittäin vakaasti entisenä johtajana, että meidän on nyt viimeinkin luotava yhteinen strategia, jonka avulla voimme keskittyä ongelmien ehkäisyyn ja siihen, miten voimme tarjota valtiolle apua silloin, kun se sitä tarvitsee. Ongelma ei liity rahaan. Ongelma liittyy toimintakykyyn, kohdennettuihin hallintakäytäntöihin ja kohdennettuun apuun, joka ei ole riippuvainen ainoastaan rahallisesta tuesta. Pyydän myös neuvostoa, kaikkia puheenjohtajavaltioita ja tietenkin komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin taatakseen sen, että me emme seiso täällä Euroopan parlamentissa pystymättä tekemään mitään vaan että me voimme äänestää siitä, voimmeko myöntää apua tänään tai viikon päästä huolimatta siitä, onko kyseessä iso vai pieni katastrofi.
Zbigniew Zaleski
(PL) Arvoisa puhemies, olen yksi niistä viidestä, joille annettiin puheenvuoro catch the eye -menettelyn mukaisesti. Halusin sanoa, että luonnonkatastrofien osalta meidän on tehtävä kaksi toimenpidettä. Ensimmäiseksi meidän on ehkäistävä kykyjemme mukaisesti niiden, muun muassa tulvien, syntyminen, ja jos ne pääsevät tapahtumaan, meidän on huolehdittava niistä kärsineistä ihmisistä. Yksi tähän liittyvistä toimenpiteistä on psykologisen avun tarjoaminen. Voimme havaita, että ihmiset, jotka ovat menettäneet kaiken omaisuutensa, talonsa ja kaiken muun, tulvissa, jatkavat elämäänsä, mutta puutteessa, ja että he kärsivät äärimmäisestä menetyksestä. Tiedän kokemuksesta, että psykologien tekemä työ on erittäin tärkeää tällaisina hetkinä. Olen sitä mieltä, että tällaisiin katastrofiavun ryhmiin pitäisi sisällyttää varoja, joita myönnettäisiin psykologeille, jotka ryhtyvät toimimaan välittömästi kärsivien ihmisten auttamiseksi.
Stavros Dimas
Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia puhujia heidän erittäin myönteisestä panoksestaan.
Komissio on sitoutunut vahvistamaan olennaisesti yhteisön katastrofitilannevalmiutta. Komissio ryhtyy soveltamaan kokonaisvaltaista toimintamallia maaliskuussa antamansa tiedonannon ja tällä hetkellä valmisteltavina olevien toimenpiteiden kautta.
Tutkimme ensinnäkin kaikki katastrofeihin liittyvät seikat: katastrofien ehkäisy, valmistelevat toimenpiteet, katastrofivalmius, välitön reagointi ja pitkän aikavälin palautuminen.
Tutkimme lisäksi myös kaikenlaisia katastrofeja, luonnonkatastrofeja ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja, EU:n sisällä ja sen ulkopuolella.
Aiomme tämän lisäksi yhdistää yhteisön kaikki voimavarat parantamalla EU:n virastojen välistä yhteistyötä.
Esitettyjen kysymysten osalta haluan sanoa, että Euroopan parlamentti ja komissio ovat ensinnäkin samaa mieltä solidaarisuusrahaston uudistamisesta. Neuvosto on kuitenkin valitettavasti hylännyt tämän uudistuksen. Komissio ei aio kuitenkaan vetää ehdotusta takaisin, ja sillä on suuret odotuksen sen suhteen, että neuvoston päätös voidaan vielä muuttaa.
Metsäpaloja koskevan direktiivin osalta haluan sanoa, että yksikköni laativat katastrofien ehkäisyä koskevaa tiedonantoa ja että yksi arvioitavista vaihtoehdoista on erityisesti metsäpaloja koskevan lainsäädännön luominen.
Komissio oli keskeinen toimija turvallisia rakennuksia koskevien eurokoodien antamisessa. Ne ovat eurooppalaisia standardeja, jotka koskevat rakennusten maanjäristyskestävyyttä. Kyseisiä standardeja sisällytetään kansallisiin lainsäädäntöihin ja niitä pannaan täytäntöön asianmukaisesti.
Olen Michel Barnierin ehdotuksen innokas tukija. Saanen muistuttaa teitä kuitenkin siitä, että sen osalta vaaditaan neuvoston yksimielinen hyväksyntä. Tiedämme kaikki, että tällä hetkellä jäsenvaltiot eivät ole yksimielisiä mistään asiasta. Tästä syystä ehdotuksiemme laatiminen vie toivottua pitempään. Sallikaa minun muistuttaa teitä, että jos Lissabonin sopimus olisi tullut voimaan, hyväksyntään olisi riittänyt määräenemmistö neuvostossa.
Olemme jo rahoittaneet Punaisen ristin ohjelmia psykologisen tuen tarjoamiseksi ja lisäohjelmia valmistellaan tällä hetkellä teknisellä tasolla.
Komissio huomioi lopuksi Euroopan parlamentin vahvan kiinnostuksen ja vahvistuneen aseman katastrofien hallinnan alalla. Odotan innolla Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa tehtävää yhteistyötä toissijaisuusperiaatteen ulottuvuuden määrittelyn osalta, jotta voimme edistää ja kehittää katastrofihallinnan eurooppalaista ulottuvuutta.
Puhemies
(PL) Olen vastaanottanut yhden työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 19. kesäkuuta 2008.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Daciana Octavia Sârbu  
Kreikassa, Italiassa ja Espanjassa vuonna 2007 tapahtuneet metsäpalot ja Romanian ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulvat ovat lisänneet vaatimuksia siitä, että EU:n toimintakykyä katastrofitilanteissa on parannettava. Ilmastonmuutokseen liittyviä luonnonkatastrofeja tapahtuu entistä useammin ja niiden torjumisessa vaaditaan monenvälisiä ja koordinoituja toimenpiteitä kaikkien käytettävissä olevien voimavarojen hyödyntämiseksi ottaen samalla huomioon toiminnan nopeuden, tehokkuuden ja taloudellisen tuoton.
Komission ehdottamiin toimenpiteisiin, joiden avulla parannetaan EU:n reagoimista katastrofitilanteisiin, sisältyy muun muassa seuranta- ja tiedotuskeskuksen vahvistaminen, Euroopan pelastuspalvelun toimintavalmiuksien kehittäminen ja YK:n ja Punaisen ristin välisen koordinoinnin parantaminen humanitaarisen avun osalta. Komissio aikoo myös perustaa Euroopan katastrofivalmiuksien koulutusverkon ja ennakkovaroitusjärjestelmän ja kehittää eurooppalaisen hätänumeron ”112” käyttöä, jota ei tunneta hyvin kaikissa jäsenvaltioissa. Vain 30 prosenttia romanialaisista tietää, että kyseiseen numeroon voidaan soittaa hätätapauksessa mistä Euroopan unionin jäsenvaltiosta tahansa. Kansallisten viranomaisten onkin jatkettava tämän numeron käytön edistämistä, jotta ilmastonmuutoksen aiheuttamiin ongelmiin sekä muihin ongelmien voidaan reagoida nopeasti.
