Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā iesniedza Bogdan Golik, par priekšlikumu Padomes regulai par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs COM (2007) 0268 - C6-0203/2007 - 2007/0095 (CNS)).
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos sākt ar pateicību referentam, Golik kungam, par viņa izcilo ziņojumu saistībā ar Komisijas priekšlikumu par vienotu Padomes regulu, lai veicinātu pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā, kā arī ārējā tirgū.
Šī priekšlikuma mērķis ir apvienot divas esošās Padomes regulas par iekšējo un ārējo veicināšanu vienā regulā. Kopējais šī uzdevuma mērķis ir saskaņā ar vienkāršošanu, un ir paredzēts, ka tas uzlabos Eiropas Savienības lauksaimniecības produktiem paredzētā veicināšanas režīma pārredzamību. Mērķis nav būtiski mainīt informāciju un veicināšanas politiku.
Golik kunga un viņa kolēģu ierosinātie grozījumi ir vērsti uz vairākiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar ES veicināšana shēmu, kā, pirmkārt, lielāka nozīme un lielāks budžets veicināšanas programmām trešajās valstīs; otrkārt, lielāka Kopienas daļa veicināšanas pasākumos un, treškārt, zemāka finanšu līdzdalības daļa piedāvātājām organizācijām.
Attiecībā uz ieguldījumu sadalījumu starp dažādiem partneriem, jūs zināt, ka Kopienas standarta ieguldījums ir 50 %, un ka pārējie 50 % tiek sadalīti starp dalībvalstīm un piedāvātājām organizācijām, no kuriem pēdējās maksā vismaz 20 %.
Šis finanšu sloga sadalījums starp dažādiem partneriem balstās uz ļoti ilgu pieredzi saistībā ar veicināšanas programmām. Ja visi partneri sniedz ieguldījumu un iesaistās finansiāli, iespēja, ka programma būs efektīva un mērķtiecīga, nepārprotami palielinās. Izņēmuma gadījumos, piemēram, nesenā skolēniem paredzēto augļu un dārzeņu lieta, ir iespējams palielināt Kopienas daļu līdz 60 %.
Attiecībā uz jūsu ideju uzsvērt vairāku programmu veicināšanu trešajās valstīs, es principā atbalstu šo ideju, bet tā ir jāievieto pareizajā kontekstā. Šis priekšlikums vienkārši paredz divu regulu apvienošanu; tas nav saistīts ar politikas apspriešanu vai lielāku naudas summu, tāpēc ir īstais brīdis diskusijai, kurā mēs apsveram mūsu kopējās lauksaimniecības politikas nākotni, un mūsu prioritātēm jābūt labi atspoguļotām budžeta sadalē.
Tomēr tas nenozīmē, ka es atbīdu veicināšanu malā. Kā jūs, iespējams, zināt, mūsu divās pēdējās reformās - pirmajā par pārtiku un dārzeņiem, un otrajā, kuru mēs, cerams, pabeigsim nākamās nedēļas sākumā, proti, vīna - mēs pievēršam uzmanību un uzvērām programmu veicināšanu nozīmi. Piemēram, vīna gadījumā mēs katru gadu esam piešķīruši 120 miljonus eiro īpaši mūs izcilo Eiropas vīnu veicināšanai trešajās valstīs.
Es uzskatu, ka mēs esam uz pareizā ceļa, bet atgriezīsimies pie šī jautājuma vēlāk - tā vienkārši ir divu regulu apvienošana.
Bogdan Golik
referents. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, pēc būtības šis Padomes regulas priekšlikums par informācijas sniegšanu un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešajās valstīs ir paredzēts, lai saskaņotu un tehniski apvienotu divas spēkā esošas regulas. Tā ir daļa no plašāka procesa, kurā tiek vienkāršoti Kopienas tiesību akti un uzlabota to pārredzamība.
Es tomēr vēlos uzsvērt, ka šajā gadījumā vienkāršošana ir tikai tehnisks process. Šis regulas projekts diemžēl neattiecas uz galvenajiem veicināšanas un informēšanas principiem, kas paredzēti Eiropas Komisijas spēkā stāšanās noteikumos.
Neņemot vērā šos ierobežojumus, es savā ziņojumā pieņēmu ievērojami plašāku un stratēģiskāku pieeju lauksaimniecības produktu veicināšanai Eiropas Savienībā. Eiropas Parlamentam ir jāspēj norādīt uz galvenajiem jautājumiem, kas ir saistīti ar šādu svarīgu mehānismu. Tas ir īpaši būtiski, ja ņemam vērā daudzpusējo sarunu sasniegumus PTO līmenī un arī izmaiņas kopējās lauksaimniecības darbības nosacījumos.
Visa veida eksporta subsīdijas tiks pārtrauktas 2013. gadā. Arī Kopienas eksporta kompensācijas. Tiek plānots muitas nodevu samazinājums Šajos apstākļos lielāka darbība veicināšanas un informēšanas jomā ir vienīgais veids, kā eksportēt ES lauksaimniecības produktu konkurētspēju. Šāda darbība arī palīdzēs nodrošināt jaunus tirgus trešajās valstīs un palielinās patērētāju informētību par Eiropas produktu priekšrocībām, tādējādi veicinot pieprasījumu.
Tajā pašā laikā nekas no tā neietekmēs tirgus konkurences apstākļus. Tam nebūs negatīvas ietekmes arī uz pasaules tirdzniecību. Tāpēc mēs nevaram ļaut, lai veicināšana un informēšana ir tikai blakusdarbība. Gluži pretēji, mums tās jānosaka par Eiropas prioritātēm.
Saskaņā ar esošo sistēmu Eiropas Komisija izstrādā konkrētu trešo valstu produktu sarakstu, saistībā ar kuriem var veikt kampaņas. Šo sarakstu var pārskatīt ik pēc diviem gadiem, bet pašas programmas var iesniegt tikai reizi gadā. Turklāt Eiropas Komisijai ir jāpieņem gala lēmums par konkrētu programmu pieņemšanu un tām piešķirto finansiālo atbalstu.
2007. gada budžets veicināšanas darbībām sasniedz tikai 45 miljonus eiro un ar katru gadu samazinās. Tas ir jo īpaši pārsteidzoši, ja ņemam vērā, ka Eiropas Savienības valstu skaits ir palielinājies un ka ir palielinājies apspriesto darbību skaits. Šāda politika nevar efektīvi stiprināt Kopienas pozīciju un palielināt informāciju par Eiropas kvalitātes standartiem, jo īpaši attiecībā uz trešo valsti tirgus dalībniekiem.
Ir vajadzīgi atbilstoši finanšu resursi, ja vēlamies sasniegt šos augstos mērķus. Tāpēc es uzskatu, ka Kopienas finansiālās līdzdalības slieksnis ir jāpaaugstina no 50 % reālo programmu izmaksu līdz 60 %. Es arī ierosinu pazemināt obligāto ieguldījuma līmeni programmu finansēšanā nozaru organizācijām līdz 10 %, lai dotu iespēju iesaistīties tieši mazajām organizācijām iesaistīties. Turklāt Kopienas līdzdalība varētu sasniegt 70 % attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību un darbībai krīzes situācijās, piemēram, putnu gripas vai BOV uzliesmojuma gadījumā.
Programmām jābūt vispārpieejamām un elastīgākām. Tajās jābūt iekļautiem visiem produktiem un visām valstīm, un arī piedāvātājām organizācijām jāiesniedz programmas vismaz divreiz gadā, lai ātri reaģētu uz tirgus iespējām un iespējām ražotājiem paplašināt darbību trešajās valstīs.
Atgriežoties uz regulējuma aspektiem, kas attiecas uz vienkāršošanu, būtu saprātīgi iekļaut veicināšanas darbības regulā, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu organizāciju. Tas uzlabotu tiesisko pārredzamību. Jāuzsver, ka regulā ir atsauce uz Kopienas veicināšanas instrumentu augļu un dārzeņu tirgū un arī vīna reformas projektā, ko jūs pieminējāt, priekšsēdētājas kundze. Ir jādara viss iespējamais, lai novērstu situāciju, kurā nepienācīgi tiktu izkliedēti noteikumi par veicināšana resursiem.
Nobeigumā es vēlos izmantot izdevību, lai pateiktos Lauksaimniecības komitejai, kas vienprātīgi pieņēma šo ziņojumu, Eiropas Komisijas pārstāvjiem, ar kuriem es atkārtoti tikos, 24 lauksaimniecības ministriem, no kuriem es saņēmu vēstules par šo tematu un arī attiecīgajām valstu un Eiropas nozaru organizācijām. Es vēlos izteikt atzinību par viņu aktīvo sadarbību un vērā ņemamajiem komentāriem. Šīs apspriedes deva man iespēju piekļūt esošajai sistēmai un arī iepazīties ar šo valstu vēlmēm un organizācijām, lai tās iekļautu ziņojumā.
Nobeigumā es uzskatu, ka būtu pieejams attiecīgi lielāks budžets, veicināšana un informēšana dotu Eiropas ražotājiem un zemniekiem iespēju iegūt jaunus tirgus. ,,Ražots Eiropā” marķējums arī kļūtu labāk atpazīstams pasaules līmenī, kā tam būtu jābūt.
Pilar Ayuso
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētājas kundze, komisār, vispirms es vēlos izteikt atzinību referentam Golik kungam par viņa labo darbu un arī par izcilo sadarbību ar mums, ēnu referentiem.
Šodien, kā jūs pareizi norādījāt, komisār, Komisija ierosina vienotu tiesisko regulējumu, lai apvienotu Padomes regulu vienā regula lauksaimniecības produktu veicināšanai. Mērķis ir samazināt un vienkāršot procedūras, kas dotu iespēju piemērot politiku, saglabājot attiecīgās darbības īpašo raksturu, atkarībā no vietas, kur tā jāīsteno.
Tas ir ļoti svarīgs priekšlikums, kā atzīts pieņemtajos priekšlikumos un tajos priekšlikumos, kas tiks pieņemti, par kopēju vīna tirgus organizāciju. Priekšlikums paredz, ka ir svarīgi veicināt lauksaimniecības produktus. Turklāt tas ne tikai paredz veicināšanu iekšējā un ārējā ES tirgū, bet sasniedz daudzkārtēju efektu ar darbību valsts un privātā sektora līmenī.
Kopš 2000. gada ir pieņemti vairāki darbības virzieni, lai patērētājiem veicinātu Eiropas pārtikas labās īpašības . to augsto uzturvērtību, pārtikas drošumu, ražošanas procesu, dzīvnieku labturību utt. Esošie noteikumi, kas regulē veicināšanu, tomēr - u nes to pieminu, jo es biju atbildīgs par šīm divām regulām Spānijas Lauksaimniecības ministrijā - ir tieksme apdraudēt sistēmu, un tās ir jāpārskata, lai tās vienkāršotu un ļautu tām darboties efektīvāk līdzekļu pienācīgas izmantošanas ziņā.
Veicināšanas politikai ir jābūt modernam, elastīgam un vērienīgam līdzeklim, ja tas grib atbilst operatoru centieniem. Man šķiet, tāda ir Komisijas priekšlikuma jēga, un tāda ir Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas pieņemto grozījumu jēga. Es vēlos īpaši pieminēt grozījumus par mērķi un darbības jomu, jo tā būtu izdevīgi veicināšanai, kas jāveic saistībā ar preču zīmēm un nevis jākoncentrējas tikai uz vispārēju popularizēšanu.
Es ceru, ka Padome un Komisija ņems šo ziņojumu vērā, un es pateicos viņiem par viņu uzmanību.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE grupas vārdā. - (RO) Priekšsēdētājas kundze, vienkāršošana, kas attiecināma uz Kopienas režīmu informēšanai un lauksaimniecības produktu veicināšanai iekšējā tirgū un trešās valstīs, atbilst Eiropas Parlamenta mērķim vienkāršot tiesisko regulējumu.
Šis dokuments ir arī ļoti svarīgs, jo šajā laikā mēs apspriežam kopējās lauksaimniecības politikas reformu un šajā sakarā Kopienas mehānismiem lauksaimniecības produktu veicināšanā vajadzētu būt ļoti nozīmīgiem.
Reformas augļu, dārzeņu un vīnu jomā būs veiksmīgas tikai tad, ja Eiropai izdosies atbilstīgi veicināt lauksaimniecības produktus. 5 % cilvēku, kuri varētu strādāt Eiropas Savienībā, ir tieši nodarbināti lauksaimniecības nozarē un tādējādi veicina 1,6% no Eiropas Savienības IKP. Pēc tam, kad jaunais līgums stāsies spēkā, koplēmuma procedūra attieksies arī uz kopējo lauksaimniecības politiku.
Kā sociālisti mēs atbalstām pasaules un pakāpeniska tirgus atvēršanu, bet ar pareiziem un savstarpējiem noteikumiem. Mūsu lauksaimniecības modelis ir saistīts ar augstiem standartiem sociālajā un vides jomā un ar kvalitāti pārtikas produktiem. Tas arī nozīmē, ka dažas izmaksas ir saistītas ar lauksaimniekiem, bet mums vajadzētu norādīt uz to, ka vides aizsardzība ir jāņem vērā.
Mūsu produktu kvalitātei ir jābūt galvenajam jautājumam, kas skar starptautisko tirdzniecību. Kā sociālisti mēs esam pārliecināti, ka "made in Europe” zīmes būtu jānosaka, jāidentificē un jāsaista ar produktu kvalitāti saskaņā ar Eiropas standartiem; Eiropas Savienības lauksaimniecības produktu veicināšana arī ir ļoti svarīga.
Es apsveicu referentu.
Nils Lundgren
IND/DEM grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētājas kundze, šis ziņojumu man atgādina grāmatu "Alise Brīnumzemē” un, priekšsēdētājas kundze, manī ir neatvairāma vēlme izaicināt tulkus ar izsaucienu '"Curiouser and Curiouser!” cried Alice'. Kas notiek? Vai tiešām ES ir jāizmanto Eiropas nodokļu maksātāju naudu par reklāmas kampaņām, cenšoties pārliecināt pašus nodokļu maksātājus, ka viņiem ir jāiegādājas preces, ko viņi jau ir finansējuši ar subsīdijām. Protams, ne. Viens no ES mērķiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku ir nodrošināt patērētājam atbilstīgu cenu. Bet, ja tas tiek darīts, finansējot no nodokļiem, nevis ar ražīguma pieaugumu, patērētāji maksā tikai tik daudz, cik par pārtiku jebkurā gadījumā, tikai ar dažādiem līdzekļiem. Bez tam, stimuls palielināt produktivitāti tiek vājināts. Tātad pārtika kļūst dārgāka ilgtermiņā šīs lauksaimniecības politikas dēļ.
Komiteja atbalsta konkurences ierobežojumus. Ja tarifi tiks atcelti, ražošanu dalībvalstīs apdraudēs lētāki produkti no trešām valstīm; un ziņojumā ir ierosinātas lielāku izdevumu kampaņas, kuru mērķis ir nostiprināt Eiropas Savienības zīmolu un palielināt patēriņu Eiropas Savienībā. Šis priekšlikums ož pēc slēpta protekcionisma! Mēs esam redzējuši daudz ES reklāmas kampaņu piemēru jau agrāk.
1997. gadā reklāmas kampaņās veicināja griezt ziedus, kas audzēti ES, kad importa preces kļuva lētākas, pateicoties tarifu atcelšanai. Ievērojamais zviedru žurnālists, Johan Hakelius, šādi rakstīja kādā vadošajā zviedru avīzē: "Ja ES pilsoņi iegādājas vienādus ziedus visā Eiropā, protams, kohēzija un Eiropas harmonija pieaug. Tulpes ir būtisks miera nosacījums.” Šajā Parlamentā, iespējams, ir nepieciešams norādīt, ka tas bija teikts ar ironiju...
2000. gadā ES glabājās 450 000 tonnas olīveļļas, un ES ir nolēmusi rādīt reklāmas kampaņu ziemeļu valstīm, lai mūs informētu, cik laba un izdevīga ir olīveļļa.
2007. gadā Eiropas Parlaments vairs nedeva naudu reklāmām piena nozarē, lai aizsargātu to no palielinātas tirgus liberalizācijas.
Kopējās lauksaimniecības politikas reforma faktiski notiek. Tai ir lēns progress, bet progress tomēr ir. Referenta priekšlikumi liek doties pāris soļu atpakaļ. Tie cenšas aizvietot reformas, kas beidzot notiek ar palielinātiem pārdošanas veicināšanas pasākumiem un informācijas kampaņām. Referents vaino PTO un vēlas palielināt to produktu skaitu, kas saņem šo atbalstu. Tas nav nekas vairāk kā negodīga konkurence ar lauksaimniecības ražotājiem valstīs, kas ir ārpus ES. Kopējā lauksaimniecības politika beidzot ir jāatceļ, bet cenām un ražošanai ir jānosaka piedāvājums un pieprasījums, kā tas notiek visās citās nozarēs.
Mēs esam iesprūduši ar nesamērīgu sistēmu neveiksmīgu pagātnes lēmumu dēļ. Tādēļ vēl jo vairāk ir svarīgi, ka mēs virzāmies pareizajā virzienā. Ieteikums diemžēl ir tāds, ka mums vajadzētu doties nepareizajā virzienā. Naudu, ko tagad var izmantot, lai sniegtu labumu Eiropas iedzīvotājiem, izmantojot tarifu samazināšanu, atceļot eksporta kompensācijas un samazinot valsts atbalstu, nedrīkst nopludināt apropriācijas pārdošanas veicināšanas pasākumos un informācijas kampaņās. Par veicināšanas kampaņām un reklāmām par precēm un pakalpojumiem ir jāmaksā ražotājiem, nevis nodokļu maksātājiem.
Eiropā ir uz diezgan nepareiza ceļa šajā jomā, tāpat kā daudzās citās. ES ir jābūt brīvai Eiropai, kur cilvēki un uzņēmumi konkurē par labu patērētājiem, nevis protekcionistiem. Eiropas labad es vēlētos, kaut es varētu būt optimistisks, bet diemžēl es to nevaru.
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties deputātiem par viņu ieguldījumu šajās ļoti svarīgajās debatēs. Es ceru, ka mēs visi varam vienoties par to, ka ir svarīgi, lai mums būtu budžets ar līdzekļiem, kas pieejami, lai izskaidrotu patērētājiem par Eiropas produktu augsto kvalitāti, gan par Eiropas Savienības un aizjūras tirgu
Jāteic, esmu mazliet pārsteigta, ka šo uzskata par protekcionisma pieeju tāpēc, ka mēs esam situācijā, kad visas Eiropas Savienības dalībvalstis un visi citi dalībnieki lauksaimniecības preču tirgū reklamē savus produktus patērētājam.
Mums, Eiropas Savienībai, ir pilnīgi skaidra nostāja, jo mums ir augstas kvalitātes produkti attiecībā uz vidi, ņemot vērā dzīvnieku labturības standartus un attiecībā uz augsta līmeņa veterinārajiem standartiem.
Runājot par nepietiekamu budžeta tēriņu vai to, ka budžeta apjoms samazinās, nav iespējams tērēt naudu, jo nav bijusi interese par aizjūras tirgu no ražotāju organizācijām. Ceru, ka šī problēma tiks atrisināta, kad mēs apvienosim šīs divas atšķirīgas regulas, lai rīkoties kļūtu daudz vienkāršāk, daudz elastīgāk.
Es būtu gatava diskusijām, iespējams, "veselības pārbaudes” laikā par to, kā varam nospraust mērķus savām reklāmas kampaņām lauksaimniecības produktiem. Man liekas, pēdējais brīdis, kad par to varētu runāt, varētu būt tad, kad mums ir diskusijas par turpmāko budžetu, un tas nozīmē pēc 2013. gada.
Tomēr man šķiet, ka mēs esam nosūtījuši dažus skaidrus signālus, gan saistībā ar augļu un dārzeņu reformu, gan vīna reformu, par to, cik svarīgi ir veicināt mūsu produkciju.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2007. gada 12. decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Gábor Harangozó  
rakstiski. - Ar neseno kopējās lauksaimniecības politikas reformu un iespējamo nākotnes attīstību Pasaules tirdzniecības organizācijas sarunās, ir patiesi nepieciešams uzlabot Kopienas veicināšanas mehānismus attiecībā uz lauksaimniecības produkciju. Turklāt, lai īstenotu Vienkāršošanas rīcības plānu, tiešām ir jāizstrādā vienots tiesiskais pamats lauksaimniecības produktiem gan iekšējā un ārējā tirgū. Veicināšanas instrumentiem un kampaņām jāpiešķir vislielākā nozīme, paturot prātā paredzēto tarifu samazinājumu, eksporta kompensāciju likvidēšanu un Kopienas vietējā atbalsta samazināšanu. Šajā sakarā ir skaidrs, ka mums vajadzētu palielināt apjomu un budžetu, lai veicinātu mūsu lauksaimniecības produkcijas atpazīstamību, lai nodrošinātu produktu konkurētspēju gan iekšējā, gan ārējā tirgū. No vienas puses ir būtiski palielināt budžeta līdzekļus, lai nodrošinātu kvalitātes veicināšanas instrumentus un pārskatāmus pasākumus ar vienotu un vienkāršotu tiesisko pamatojumu. Šī rīta debates par vīna kopējā tirgus organizācijas reformu ir ļoti labs piemērs tam, ka steidzami nepieciešams pietiekami investēt efektīvos veicināšanas instrumentos un tirdzniecības pasākumos Eiropas Savienībā un ārpus tās.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
rakstiski. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, mēs visi esam vienisprātis, ka informācijas pasākumi un veicināšana lauksaimniecības produktiem gan iekšējā, gan ārējā tirgū ir būtisks. Mēs esam vienisprātis arī par nepieciešamību vienkāršot un saskaņot noteikumus un ierobežot administratīvo procedūru saistībā ar informācijas politikas īstenošanu. Turklāt mēs saprotam, ka atbilstoša informācija un veicināšana sekmē tirdzniecību un produktiem palīdz nodrošināt tirgu. Mēs visi esam vienisprātis arī par to, ka summa EUR 45 840 000, izteikta apropriāciju līmenī 2007. gadam, ir pārāk maza.
Kā mums atbildēt uz šo situāciju? Uz lai vēršam galveno uzmanību? Es uzskatu, mums būtu jāveicina veselīga bioloģiskās lauksaimniecības produkcija, kas nesatur ĢMO. Mums vajadzētu sākt ar jauniešiem un izglītības iestādēm. Īpašas veicināšanas pasākumos skolēniem vajadzētu iekļaut virkni veselīgu bioloģisko produktu papildus augļiem.
Marķēšanas sistēma, kas nodrošina svarīgu informāciju patērētājam, piemēram, par izcelsmi, kvalitāti, ražošanas metodi, drošību un produktu uzturvērtību, ir ļoti svarīga panākumu gūšanas atslēga. Šī informācija jāsniedz uz iepakojuma patērētājam vietējā valodā. Atbilstošas izmaiņas ir jāizdara tirdzniecībā un marķēšanā lielveikalos, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs.
Šādas darbības ir būtiskas, ja gribas sasniegt vēlamo rezultātu: jaunu tirgu pētniecība, visu kontroles sistēmu uzlabošana un laba sadarbību visās dalībvalstīs.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
rakstiski. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, ziņojumā, kuru mēs šodien pārrunājam par lauksaimniecības produktu veicināšanu, nosaukumā vajadzētu minēt vārdu "organiskie”. Galu galā sabiedrība var patērēt tikai zināmu daudzumu pārtikas, tāpēc mums nav jāraizējas par lielāku patēriņu, bet gan par veselīgu uzturu un labas kvalitātes pārtiku.
Daudzi masu ēdināšanas uzņēmumi Eiropas Savienībā nodrošina pārtiku, kas satur tik daudz ķimikāliju un minerālmēslu, ka ir nav pārsteigums, ka katra Eiropas iedzīvotāju paaudze ir resnāka par iepriekšējām. Es nevēlos veicināt šāda veida pārtiku, kas ir padarījusi Eiropas sabiedrību uzņēmīgāku pret slimībām un aptaukošanos. Ja mēs sāktu nodrošināt mūsu iedzīvotājiem veselīgu pārtiku, mūsu produkti kļūtu slaveni visā pasaulē. Mums jāpārliecina pasaule, ka Eiropa ražo un pārdod augstas kvalitātes pārtikas produktus.
Es pilnībā atbalstu tās ziņojuma daļas, kas aizstāv reģionu pašpietiekamību, ražojot tradicionālos produktus, kas paredzēti katrā apgabalā. Visbeidzot es vēlētos pateikties Golik kungam par labu ziņojumu.
