Noteiktu veidu sabiedrību gada pārskati attiecībā uz mikrouzņēmumiem (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Klaus-Heiner Lehne ziņojums Juridiskās komitejas vārdā par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem attiecībā uz mikrouzņēmumiem - C6-0074/2009 -.
Klaus-Heiner Lehne
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šis ziņojums ir par projektu, pie kā Parlaments strādā jau vairākus gadus un ko tagad, iespējams, ir izdevies nedaudz pietuvināt sekmīgam rezultātam.
Mēs vēlējāmies no grāmatvedības pienākumiem atbrīvot mikrouzņēmumus - šeit ir runa par īpaši maziem uzņēmumiem ar dažiem darbiniekiem, mazu apgrozījumu un peļņu, kuri veic darbību faktiski tikai reģionālā, vietējā līmenī, piemēram, neliels maiznieka, krāsotāja vai tapsētāja uzņēmums. Parlaments ir to atkārtoti centies īstenot, sadarbojoties ar Padomi - ceturtā direktīva, par kuru runājam un kura ir vairākkārt grozīta. Pēdējais mēģinājums bija saistībā ar van den Burg kundzes ziņojumu 2008. gada beigās. Toreiz mums neizdevās to sasniegt sarunās ar Padomi. Rezultātā 2008. gada decembrī Parlaments gandrīz vienprātīgi pieņēma rezolūciju, kurā aicināja Komisiju ar tiesību akta priekšlikumu iekustināt šo iespēju atbrīvot mikrouzņēmumus. Tieši tas pašlaik ir noticis. Komisija ir iesniegusi priekšlikumu un rīkojusies precīzi saskaņā ar Parlamenta vēlmēm. Turklāt Eiropas Komisijas sasauktā komiteja, proti, Stoiber kunga grupa, kuras mērķis ir birokrātijas samazināšana, arī ir sniegusi savu atzinumu par šo problēmu un ir sacījusi, ka šis dokuments būtu galvenais instruments Eiropas mikrouzņēmumu sloga samazināšanai. Mēs runājam par iespējamiem kopējiem ietaupījumiem EUR 6,3 miljardu apmērā. Tai pat laikā jāatceras, ka mikrouzņēmumi saskaras ar īpaši lieliem birokrātiskiem slogiem.
Šis Komisijas priekšlikums zināmā veidā ir paraugs cīņā pret birokrātiju un birokrātijas apkarošanas politikai Eiropas Savienībā, tādēļ tas ir samērā centrāls un ļoti svarīgs. Šis priekšlikums ir pareizs vairāku pamatotu iemeslu dēļ. Šī direktīva, ko mēs apspriežam, tika pieņemta 1978. gadā. Tās mērķis bija lieli un vidēji uzņēmumi. Tā nekad nebija paredzēta mikrouzņēmumiem. Tas, ka mikrouzņēmumiem piemēro šīs direktīvas prasības, proti, tādu pārskatu sagatavošanu, kas pēc struktūras un ietvertajiem elementiem būtībā atbilst pārskatiem, kādi jāsagatavo lieliem uzņēmumiem, pilnībā neņem vērā reālās vajadzības, kā arī mikrouzņēmumu vajadzības. Ja šāds mikrouzņēmums vēlas saņemt aizdevumu, šai bilancei nav tikpat kā nekādas vērtības. Es pat teiktu, ka vairums šo mikrouzņēmumu galīgi neizprot paši savus pārskatus, un to apstiprina Komisijas pētījums. Es atkal uzsvēršu, ka pārskatiem praktiski ir nulles vērtība. Aizdevuma piešķiršanai svarīga ir skaidras naudas plūsma. Piemēram, likviditāte un rezerves, ko var mobilizēt. Tomēr tās ir lietas, ko principā nevar izsecināt no bilances šādā formātā; šāda bilance ir tikai momentuzņēmums, un no tās nevar noteikt, vai šādam uzņēmumam pienākas aizdevums vai ne.
Tas arī nav konkurences jautājums, pretēji tam, ko vairākkārt sacīja daļa lobistu. Parasti šie uzņēmumi nekonkurē vienotajā tirgū un pārrobežu darbībās. Viņi darbojas tikai reģionālā vai vietējā līmenī. Tāpēc šī problēma neskar vienoto tirgu. Turklāt vienotais tirgus pats par sevi nav beigas. Ir svarīgi un pareizi, ka mums tas ir. Tomēr šie noteikumi jāpiemēro vienotā tirgus darbībai un pārrobežu tirdzniecībai, nevis jautājumiem, kas attiecas tikai uz valsts iekšzemes ekonomiku.
Šādā situācijā mums tagad šis bezgalīgais stāsts jāpabeidz. Mums jāatbalsta šis ziņojums. Tas Padomei nodrošinātu pamatu šī jautājuma atkārtotai apspriešanai un, iespējams, sašķeltu pašreizējo kvalificēto vairākumu. Tas būtu lietderīgi Eiropas mazākajiem uzņēmumiem.
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, vēlos pateikties abiem referentiem par darbu un paust viņiem savu atzinību. Respektīvi, Juridiskās komitejas priekšsēdētājam Lehne kungam, kurš nupat uzstājās, un Sterckx kungam. Vēlos jums atgādināt, ka, kā Lehne kungs sacīja, Komisija šo direktīvas priekšlikumu iesniedza pēc Parlamenta vēlēšanās. Parlamenta rezolūciju pieņēma 2008. gada 18. decembrī. Tajā Komisiju aicināja iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kas dalībvalstīm ļautu grāmatvedības direktīvu darbības jomā neiekļaut mikrouzņēmumus.
Tolaik priekšlikumu nepārprotami atbalstīja arī neatkarīgu ieinteresēto personu augsta līmeņa grupa administratīvā sloga jautājumos, kā pirms brīža norādīja Lehne kungs.
Visbeidzot arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pauda savu atbalstu šim priekšlikumam vienkāršot grāmatvedības procedūras. Te nu mēs esam.
Kādēļ šis pasākums ir svarīgs? Tas izveido vienotu atskaišu sistēmu, kas dalībvalstīm ļaus saskaņot un padarīt atbilstošākas pārskatu prasības attiecībā uz visiem mikrouzņēmumiem. Jaunai pieejai šiem uzņēmumiem jānodrošina būtiski izmaksu samazinājumi.
Lehne kungs, jūs runājāt par vairākiem miljardiem eiro. Manā rīcībā ir skaitlis, ko man iesnieguši mani darbinieki, kuri ir aprēķinājuši, ka ietaupījumi būs apjomā līdz EUR 6,3 miljardiem. Pat ja šis skaitlis būtu mazāks, tas, manuprāt, tomēr attaisno debašu turpināšanu par šo jautājumu, lai sekmētu Eiropas mikrouzņēmumu darbību. Tas ir vēl viens iemesls, kādēļ aicinu priekšlikumu par mikrouzņēmumiem pieņemt ātri.
Ja mums šis priekšlikums būtu jāiekļauj grāmatvedības direktīvu pārskatīšanas vispārīgākā regulējumā, kā to vēlējās Ekonomikas un monetārā komiteja, tas noteikti aizņemtu vairāk laika. Varētu pat paiet vairāki gadi, pirms šie noteikumi būtu piemērojami.
Pašlaik, dāmas un kungi, es no abām pusēm saņemu kritiku, komentārus un ierosinājumus un vēlos mēģināt jums atbildēt vai jūs nomierināt par trīs konkrētiem punktiem.
Pirmkārt, priekšlikums dalībvalstīm nodrošina iespēju, ko tās var izvēlēties vai neizvēlēties. Citiem vārdiem sakot, dalībvalstis, kas vēlas, var saglabāt pašreizējos noteikumus, negrozot savas valsts normas.
Otrkārt, vēlos uzsvērt, ka šī priekšlikuma mērķis ir vienkāršošana un subsidiaritāte. Lai sabiedrība un uzņēmēji izprastu un izmantotu vietējo tirgu, mēs nedrīkstam piemērot noteikumus Eiropas līmenī, ja vien tas nav absolūti nepieciešams. Domāju, ka tieši mikrouzņēmumu gadījumā pašreizējie noteikumi varētu būt pārmērīgi.
Treškārt, pretēji tam, kas varētu tikt sacīts, šis priekšlikums nebūt nenozīmē mikrouzņēmumu pilnīgu atbrīvošanu no grāmatvedības prasībām. Es zinu, ka konkrētās dalībvalstīs šajā saistībā tika paustas bažas. Juridiskās komitejas ierosinātais kompromiss ir gana skaidrs šajā jautājumā. Šiem uzņēmumiem būs jāglabā pavaddokumenti, kas skaidri parāda veiktos darījumus un uzņēmuma finanšu stāvokli.
Un šo ievadvārdu noslēgumā, kā arī, pirms uzklausu jūs, vēlos personīgi mudināt Parlamentu atbalstīt šo priekšlikumu. Iesaistītās puses gaida šo lēmumu, un es domāju, ka tagad no Parlamenta puses ir vajadzīgs spēcīgs signāls, lai nodrošinātu šī jautājuma virzību. Mēs visi atbalstām vienkāršošanu. Es domāju, ka šis priekšlikums, ko dedzīgi atbalsta Juridiskās komitejas priekšsēdētājs, ir šādas vienkāršošanas paraugs, un ceru, ka mikrouzņēmumi drīz varēs gūt labumu no ietaupījumiem, kādus šis priekšlikums varētu nodrošināt.
Dirk Sterckx
Priekšsēdētāja kungs, esmu gandarīts, ka plenārsēdē tomēr ir iespējams iepazīstināt ar Ekonomikas un monetārās komitejas nostāju; pirms dažām nedēļām tas tā nebija. Es piekrītu Komisijas pamatdomai, ka ir jāsamazina mazo uzņēmumu administratīvais slogs un ka, kā sacīja Lehne kungs, jānošķir lieli uzņēmumi no maziem.
Tomēr iesniegtais priekšlikums nesasniedz šo mērķi, un tas izskaidro Ekonomikas un monetārās komitejas nostāju. Ja nav pieejams gada pārskats, maziem uzņēmumiem ir grūtāk saņemt informāciju par kolēģiem. Pašlaik dalībvalstīs ir atšķirīgas situācijas, ko es nevērtēju atzinīgi, jo īpaši attiecībā uz maziem uzņēmumiem, kas šādās lietās nav eksperti. Tādēļ vēlos savus kolēģus deputātus aicināt atbalstīt mūsu nostāju.
Mēs aicinām veikt visaptverošu ietekmes novērtējumu, kas ietver ne tikai pozitīvās sekas 6,3 miljardu apjomā, bet arī negatīvās sekas; to Komisija ir izlaidusi. Administratīvu vienkāršošanu vislabāk varētu īstenot saistībā ar uzņēmējdarbības tiesību direktīvu pārskatīšanu, jo tad tā visus ietekmētu vienādi. Saistībā ar šo pārskatīšanu varētu ieviest vienkāršojumus un definēt atšķirības. Visbeidzot, mums būtu vienāda direktīva visām dalībvalstīm, spēcīgāks iekšējais tirgus un patiess administratīvs vienkāršojums.
Tadeusz Zwiefka
Priekšsēdētāja kungs, mēs ļoti labi zinām, ka mikrouzņēmumi atšķiras no maziem un vidējiem uzņēmumiem, nemaz nerunājot par lieliem uzņēmumiem. Tādēļ vēlos vērst jūsu uzmanību uz ārējiem faktoriem, kas negatīvi ietekmē šo uzņēmumu darbību. Tie ir gan makroekonomikas faktori, piemēram, tiesību akti, nodokļi un birokrātija, gan mikroekonomikas faktori, piemēram, grūtības saistībā ar ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanu un finanšu likviditāte. Kāds ir šīs situācijas iznākums? Tāds, ka pēdējos dažus gadus to mikrouzņēmumu daļa, kas iztur savas darbības pirmo gadu, ir bijusi apmēram 60 %. Tas nozīmē, ka vairāk nekā viena trešdaļa jaunizveidotu mikrouzņēmumu nav tirgū izturējuši savas darbības pirmo gadu. Un ja mēs vēl zinām, ka daudzās dalībvalstīs mikrouzņēmumi veido vairāk nekā 90 % no visiem saimnieciskās darbības subjektiem, tad ir absolūti nepieciešams diskutēt par administratīvo ierobežojumu un citu slogu mazināšanu, jo īpaši saistībā ar grāmatvedību.
Ir arī svarīgi, lai debašu uzmanības centrā nebūtu tikai vienkāršošana, bet arī grāmatvedības prasību ietekme uz šāda veida maziem uzņēmumiem. Vienkāršošanas debašu galvenais punkts parasti ir izmaksas, savukārt debatēs par grāmatvedības prasību nozīmi galvenā uzmanība tiek pievērsta finanšu pārskatu priekšrocībām un konkrēto lietotāju vajadzībām. Pastāv vairāki raksturlielumi, kas nosaka šo uzņēmumu atšķirību no lieliem uzņēmumiem un kas pamato vienkāršotu noteikumu ieviešanu. Pirmkārt, vienotu standartu ieviešana šajā gadījumā noteikti nodrošina mazāk priekšrocību nekā lielu uzņēmumu gadījumā. Tas rada izmaksu un ieguvumu nelīdzsvarotību saistībā ar standartu piemērošanu. Pienācīga izmaksu un ieguvumu līdzsvara izveidošanai vajadzīgs samazināt izmaksas.
Otrkārt, finanšu pārskatiem nav liela nozīme saistībā ar atbilstību informācijas prasībām, ko piemēro mikrouzņēmumu īpašniekiem, jo tie parasti ir ģimenes locekļi. Apspriežot vajadzību ieviest izmaiņas saistībā ar finanšu krīzi, neaizmirsīsim, ka ne jau mikrouzņēmumi radīja krīzi.
Françoise Castex
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, kā gan referents, gan komisārs norādīja, šis direktīvas priekšlikums patiešām ir sagatavots pēc balsojuma Parlamentā.
Tomēr Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas attieksme pret priekšlikumu joprojām ir kritiska, jo pastāv risks, ka tas pavērsīsies pret cilvēkiem, kurus vēlamies atbalstīt. Vēloties mazināt uzņēmumu slogu, mēs varam viņiem atņemt pārredzamības nosacījumu un uzticamību, kas vajadzīgi viņu pārvaldībai un darbības dinamismam.
Pirmām kārtām, manuprāt, mums skaidri jānosaka sliekšņi, kā arī, kas tieši ir mikrouzņēmums. Vai tas ir mazs un vidējs uzņēmums ar vairāk nekā 10 darbiniekiem un apgrozījumu, kas pārsniedz EUR 1 miljonu? Visās dalībvalstīs šādi uzņēmumi veido lielāko daļu kopējā uzņēmumu skaitā.
Varbūt, ka tie patiesi ir vietējie uzņēmumi ar mazu klātbūtni Kopienas tirgū, tomēr tas nenozīmē, ka tiem atcels grāmatvedības noteikumus. Tiem būs jāsaskaras ar grāmatvedības noteikumiem vienmēr, kad viņi risinās jautājumus ar banku iestādi vai partneriem, vai piedalīsies sarunās ar fiskālu, ekonomikas vai sabiedrisku iestādi. Tad viņiem piemēros grāmatvedības noteikumus un viņiem būs jāmaksā augstāka cena nekā par parastu grāmatvedību, lai nodrošinātu atbilstību kritērijiem, ko viņi ne vienmēr nodrošinās.
Es nevēlos redzēt virzību uz sistēmu, kurā prasība sagatavot gada pārskatus tiek piemērota ārpus Eiropas Savienības kopējā regulējuma. Tā nav tikai ar konkurenci saistīta problēma. Tas vienkārši ir ekonomiskās integrācijas un Kopienas tiesību jautājums, kā arī jautājums par vienlīdzīgu attieksmi pret visiem Eiropas Savienības uzņēmumiem.
Attiecīgi ir samērā skaidrs, ka ir nepieciešama MVU piemēroto grāmatvedības prasību vienkāršošana. Šādu mērķi, starp citu, cenšas panākt trīs iniciatīvas, proti, mūsu šodien apspriestais priekšlikums, starptautisko finanšu pārskatu standartu sistēma un Ceturtās un Septītās grāmatvedības direktīvas pārskatīšana, par ko Komisija drīz iesniegs dažus priekšlikumus.
Mums šos priekšlikumus solīja iesniegt 2010. gadā. Šķiet, ka šis termiņš ir pagarināts, tomēr nedomāju, ka šis pagarinājums ir pietiekams iemesls, lai darbu sasteigtu un padarītu bez pilnas atdeves, jo šie trīs priekšlikumi, lai gan tiem ir kopīgs mērķis, iespējams, netiks izteikti vienādi, un man šķiet, komisār, ka uzņēmumiem ir vēlamāk un lielāka skaidrība tiktu ieviesta, ja viņi saņemtu vienotu, vispārīgu atbildi, kura viņiem ļauj saskaņot prasību vienkāršošanu, ko visi vēlas to mazo uzņēmumu reālajā darbībā, kuriem tas ir vajadzīgs.
Problēma pašlaik ir tāda, ka Eiropas Komisija kavējas ar šo direktīvu pārskatīšanas ierosināšanu, kas kaitē šī jautājuma apspriešanai. Tādēļ aicinu Eiropas Komisiju paātrināt dialogu par atbrīvojumu, kas pašlaik rada šķelšanos abās ekonomikas iestādēs un nozarē Eiropā, un sagatavot ietekmes novērtējumu.
Alexandra Thein
ALDE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, kā Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas "ēnu referente” es vienkārši nesaprotu, kā kāds var būt pret mikrouzņēmumu - es uzsveru: mikrouzņēmumu, nevis mazu un vidēju uzņēmumu - atbrīvošanu no gada pārskata sagatavošanas pienākuma. Šeit mēs nerunājam par vidēju uzņēmumu no Bādenes-Virtembergas, kas ir orientēts uz eksportu un kam ir 100 darbinieku, bet gan par maziem amatniecības uzņēmumiem, ziedu veikalu, stūra maiznīcu, jaundibinātu IT uzņēmumu. Vairākus gadus politiķi gan valstu, gan Eiropas līmenī nemitīgi atkārto, ka tieši šo mikrouzņēmumu slogs ir jāsamazina. Tie jāatbrīvo no nevajadzīgām izmaksām, kas šajā gadījumā ir nevajadzīgas izmaksas par nodokļu konsultācijām, nevis no vajadzīgām izmaksām - Beļģijā gada pārskatus sagatavo advokāti, Francijā to dara revidenti -, un jāatbrīvo no nevajadzīga darba un administratīvajiem slogiem; jo īpaši tagad, finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos.
Tagad, kad Komisija ir beidzot iesniegusi priekšlikumu, ko Parlaments ir jau sen tika prasījis, pēkšņi skeptiķi un negatīvi noskaņotie pauž bažas. Tikai septiņi procenti mikrouzņēmumu, par kuriem runājam, ir iesaistīti pārrobežu darbībās. Tādēļ, ja ņemam vērā subsidiaritātes principu, Eiropas līmenī vispār nevajadzētu būt nekādam regulējumam. Vēl vairāk pasliktinot situāciju, grāmatvedības noteikumi joprojām ir vērsti uz lielu un vidēju uzņēmumu vajadzībām un bija absolūti nepiemēroti šādiem mikrouzņēmumiem jau no paša sākuma.
No opozīcijas skan argumenti, ka pirmām kārtām mikrouzņēmumiem varētu būt vajadzīgs aizdevums un tad tie nespētu bankai neko iesniegt. Varu jums sacīt, ka jebkurš, kurš pārzina Bāzeli II, zina, ka bankai gada bilance labākajā gadījumā ir nekas vairāk par jauku pielikumu. Otrkārt, šķietamā kreditoru aizsardzība: tādu kreditoru, kas paļaujas uz gada bilanci, ir maz. Visas savas advokātes darbības laikā es nekad neesmu saskārusies ar gadījumu, kad, pārdodot šāda lieluma uzņēmumu, kāds pircējs būtu paļāvies uz gada pārskatiem jebkādā formātā. Treškārt, Eiropas Savienības dienvidu dalībvalstis - jā, tieši tās, kas pašlaik ir kaunpilnu avīžu rakstu temati, - vēlas saglabāt vecos noteikumus. To tās var darīt, jo šie noteikumi nav obligāti. Tomēr valstīm, kas pieprasa gada finanšu pārskatus no mikrouzņēmumiem, jo tām nav efektīvas nodokļu administrācijas un citas kontroles kā vien gada finanšu pārskati, nebūtu jābrīnās, ka tām trūkst nodokļu ieņēmumu vai ka tām ir nodokļu krāpšana.
Tādēļ aicinu visus deputātus, jo īpaši sociālos demokrātus, apstiprināt šos saprātīgos noteikumus, jo īpaši tādēļ, ka Lehne kungs no Juridiskās komitejas, sagatavojot kompromisa noteikumus, ņēma vērā visas paustās bažas; pēc tam papildu argumenti netika iesniegti.
William
(Uzdodot jautājumu, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu) Priekšsēdētāja kungs, vai Castex kundze piekrīt, ka viņas ierosinājums aizkavēt priekšlikumu, lai veiktu ietekmes novērtējumu, patiesībā nozīmē "nē”?
Françoise Castex
(Atbildot jautājumu, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu) (FR) Priekšsēdētāja kungs, es pilnībā saprotu jautājumu. Ja šo priekšlikumu noraidīs, tas atgriezīsies sagatavošanas posmā, un ja tas tā notiks, mēs patiešām varēsim ieplānot ietekmes novērtējumu.
Kā jau sacīju, mēs neesam pret mazu uzņēmumu grāmatvedības noteikumu vienkāršošanu, jo īpaši tādēļ, ka direktīvas un pasākumi ir uzkrājušies tādā mērā, ka tie ir jāreorganizē, lai situāciju padarītu skaidrāku.
Mēs tikai domājam, ka vienkāršošanas vietā šis priekšlikums uzņēmumiem rada nedrošību.
Kay Swinburne
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, priekšlikums atbrīvot mikrouzņēmumus no konkrētām grāmatvedības prasībām, šķiet, ne tuvu nav nevainojams, un ECON komitejā mana grupa balsojumā atbalstīja ECON referentu Sterckx kungu, prasot Komisijai darīt vairāk, lai palīdzētu visiem mikrouzņēmumiem un MVU Eiropas Savienībā un būtiski samazinātu viņu slogu, noraidot šo priekšlikumu un ierosinot tik ļoti vajadzīgo Ceturtās un Septītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas pilnīgu pārskatīšanu nolūkā iegūt nozīmīgāku priekšlikumu ar plašāku darbības jomu.
Bažas rada arī Komisijas ietekmes novērtējums un tās apgalvojumi, kādus ieguvumus šis priekšlikums nodrošinās. Šķiet, ka tā ietekmes joma ir ļoti ierobežota. Tomēr šajā ekonomiski grūtajā situācijā ir svarīgi atcerēties, ka palīdz katrs mazumiņš.
Es ceru, ka, ja atbalstīsim šo pasākumu, vismaz viens mazs uzņēmums manā vēlēšanu apgabalā Velsā gūs kaut kādu labumu no šī atbrīvojuma. Tā nebūs sudraba lode, kas atrisinās visas lejupslīdes radītās problēmas, un mēs nedrīkstam šo niecīgo pasākumu uzskatīt par milzīgu mūsu sasniegumu. Tomēr, ja šis atbrīvojums var palīdzēt kaut vai dažiem uzņēmumiem šajos sarežģītajos ekonomiskajos apstākļos, mēs nedrīkstam stāties tam ceļā.
Cornelis de Jong
Priekšsēdētāja kungs, parasti esmu priecīgs, ja Eiropas Savienība laiku pa laikam atceļ noteikumus, jo mums jau ir pārāk daudz noteikumu un tie apgrūtina gan pilsoņus, gan uzņēmumus. Tomēr izvēlēsimies pareizos, piemēram, iepirkuma noteikumus, kas ir nevajadzīgi obligāti un sarežģīti.
Savukārt pienākums publicēt gada pārskatus nav noteikums, kas jāatceļ - pat ne attiecībā uz pašiem mazākajiem uzņēmumiem (mikrouzņēmumiem). Bez pareizas, pārredzamas finanšu pārvaldības uzņēmumi nevar saņemt kredītus un uzņēmējdarbība kopumā kļūst būtiski sarežģītāka. Esmu saņēmis informāciju, ka mikrouzņēmumiem finanšu pārvaldība nereti ir problēma. Ja gada pārskati vairs nebūs obligāti un tādējādi tos nevarēs izmantot kā informācijas avotu, vienīgā iespēja būs pieprasīt dokumentus, kas ir sagatavoti nodokļu uzrādīšanai. Tomēr kas garantēs, ka uz tiem var paļauties tādā pašā mērā, kā uz gada pārskatiem? To uzticamības objektīva noteikšana nozīmētu pastāvīgu nodokļu ieņēmumu 100 % revīziju, kas ietvertu pavaddokumentu iesniegšanu. Un bez tā var iztikt gan nodokļu iestādes, gan mazi uzņēmēji.
Tādēļ piekrītu Ekonomikas un monetārajai komitejai, jo tā ierosina noraidīt Komisijas priekšlikumu. Ierosinātais pasākums var apdraudēt mazus uzņēmumus, un par to šis Parlaments nevēlas būt atbildīgs, vismazāk jau šajos laikos, kad mazi un vidēji uzņēmumi ir tik ļoti vajadzīgi, lai nodrošinātu darbavietas.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Apvienotajā Karalistē pašlaik ir 2 460 000 bezdarbnieku. Jauniešu bezdarbs AK veido 20 %. Francijā jauniešu bezdarbs veido 24 %. Itālijā tas ir 25 % un Spānijā neticams, proti, 39 %. Lieli uzņēmumi pēdējos divus gadus atlaiž darbiniekus un turpinās to darīt.
Bezdarbnieku lielākā cerība ir mazi uzņēmumi un mikrouzņēmumi. Tomēr ES direktīvas apgrūtina mikrouzņēmumu sekmīgu darbību. ES noteikumi apslāpē to izaugsmi, un Komisija reiz ir izdarījusi ko saprātīgu ar savu priekšlikumu atbrīvot mikrouzņēmumus no dažiem grāmatvedības noteikumiem. AK ir 1,7 miljoni mikrouzņēmumu. Ja šie uzņēmumi varētu pieņemt kaut vai tikai vienu papildu darbinieku, AK smagā bezdarba problēma būtu lielā mērā atrisināta.
Mēs visi esam saņēmuši apkārtrakstu no Sterckx kunga un viņa draugiem. Sterckx kunga un viņa draugi daļēji neatbalsta šo priekšlikumu, jo ļoti mazu uzņēmumu daļēja atbrīvošana no ES grāmatvedības direktīvu piemērošanas ir pretrunā vienotajam tirgum. Tas ir absolūti smieklīgs arguments, ko varētu izvirzīt tikai Beļģijas deputāts no ALDE grupas. Es zinu, ka šajā Parlamentā piemēro sodu tiem, kas kritizē Beļģiju vai beļģiešus, bet vēlos jums nedaudz atgādināt vēsturi. Pirms 96 gadiem Lielbritānija iesaistījās Pirmajā pasaules karā, lai aizsargātu Beļģijas teritoriālo integritāti. Ierosinu Sterckx kungam daļēji to atmaksāt, pārtraucot mēģinājumus sagraut Lielbritānijas ekonomiku un Lielbritāniju kā nācijas valsti.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas uzdots, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Dirk Sterckx
Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt vēlos pateikties iepriekšējam runātājam par Lielbritānijas paveikto mūsu labā pirms tik daudziem gadiem.
Man viņam ir jautājums. Ja mēs Komisijai prasīsim pārskatīt abas direktīvas, ko ir plānots darīt šogad, un sagatavot vispārīgu regulējumu, vai tas patiesi kavēs to, ko mēs vēlamies sasniegt, proti, administratīvo vienkāršošanu?
William
Priekšsēdētāja kungs, atbildēšu ar vienu vārdu: jā. Maziem uzņēmumiem administratīvā vienkāršošana vajadzīga tagad.
Diogo Feio
(PT) Priekšsēdētāja kungs, vēlos sākt, paužot atzinību Lehne kungam par viņa sagatavoto ziņojumu, par dialoga vadīšanas spējām un atvērtību, ko viņš ir izrādījis šajā jautājumā, un par viņa pārliecību, aizstāvot mikrouzņēmumus.
To saku tāpēc, ka, lai gan šodien apspriestajam pasākumam ir sava vēsture, tas ir jo īpaši svarīgs saistībā ar krīzes risināšanu, kā arī tādēļ, ka atbrīvo mazus uzņēmumus no pasākumiem, kas ir dārgi, birokrātiski un nesvarīgi pārredzamības nodrošināšanai.
Lai attiecības starp uzņēmumiem un valsti būtu pārredzamas, svarīgi ir pildīt uzņēmumu nodokļu saistības. Ar pilnīgi atšķirīgiem uzņēmumiem nevar strādāt vienādi. Ar maziem un lieliem uzņēmumiem nevar strādāt vienādi.
Šis ir arī laiks, kad aizstāvēt mazus un vidējus uzņēmumus, no vārdiem pārejot pie darbiem. Šis ir īstais laiks atbalstīt vienkāršākus un lētākus MVU piemērojamos pasākumus, kas, protams, dos iespēju radīt vairāk darbavietu un sasniegt lielāku izaugsmi.
Diemžēl Eiropā daudzi no šiem mazajiem uzņēmumiem tiek slēgti, tāpēc mums nav jāgatavo novērtējumi; mums ir jārīkojas.
Un tieši to manis pārstāvētā grupa Parlamentā sacīja Portugāles parlamentam. Tādēļ es šeit aicinu dažādos Portugāles deputātus balsot atbalstoši par šo pasākumu, tādējādi izdarot spiedienu uz Portugāles valdību, lai tā pārtrauc savu bloķējošo nostāju, ko tā diemžēl pieņēmusi Padomē.
Nobeigumā vēlos sacīt, ka šis ir ziņojums, kas var nodrošināt svarīgu progresu ne tikai krīzes risināšanā, bet arī vienkāršošanā un izmaksu samazināšanā maziem uzņēmumiem; un tas tiem ir ļoti nepieciešams.
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, mērķim samazināt mikrouzņēmumu administratīvo slogu, protams, jāsaņem pilns mūsu atbalsts, tāpat kā mums jāatbalsta mērķis novērst mikrouzņēmumu iemešanu vienā katlā ar lielajiem tirgus dalībniekiem saistībā ar finanšu pārskatiem. Tomēr vai šo mērķi patiešām var sasniegt ar Komisijas priekšlikumu vai jūsu ziņojumu, Lehne kungs, un par ko mēs runājam, kad sakām "mikrouzņēmumi”? Castex kundze jau par šo izteicās. Vēlos izvērst šo jautājumu.
Mikrouzņēmumi nereti nav tik mazi. Austrijā, piemēram, runa nav par naudas līdzekļu uzskaiti, bet gan par ierobežotas atbildības sabiedrībām (SIA) un ierobežotas atbildības komerciālām partnerībām, kā arī korporācijām. Kopā šie uzņēmumi veido 90 % no visiem Austrijas uzņēmumiem, katrs nodarbinot mazāk par 10 darbiniekiem - lai skaidrāk norādītu attiecību.
Tāpēc ierobežotas atbildības negatīvajam aspektam jābūt pienākumam sniegt finanšu pārskatus, lai gan ne tādā pašā veidā, kā lieliem uzņēmumiem, kā tika minēts sākumā, bet mēs nedrīkstam atcelt pienākumu sniegt finanšu pārskatus. Tā vietā, lai no ceturtās direktīvas pilnībā svītrotu mikrouzņēmumus, ir skaidri jānosaka mazāka regulējoša prasība un tā jāparedz saistībā ar ceturtās un septītās direktīvas plānoto pārskatīšanu.
Jaroslav Paška
(SK) Pašreizējā ekonomikas krīze mums skaidri parāda, ka Eiropa sāk nogurt un vairs nevar izturēt tautsaimniecību dinamikas un ekonomikas attīstības tempu citās pasaules daļās, piemēram, Āzijā.
Mūsu uzņēmējdarbības vides organizācija ir apgrūtinoša un iesūnojusi. Pavērojiet Ķīnas un Indijas tirgotājus. Vai varat uzminēt cik daudz viņu darba laika tiek pavadīts dažāda veida uzņēmuma atskaišu un pārskatu sagatavošanai? Necik! Palūkojieties uz mūsu tirgotājiem. Piemēram, manas valsts tiesību akti liek uzņēmuma īpašniekam sniegt vienus un tos pašus datus un atskaites par savu darbību - ar dažādām atšķirībām - četrām dažādām valdības iestādēm, proti, ieņēmumu dienestam, komercreģistram, veselības apdrošināšanas uzņēmumam un statistikas pārvaldei. Ja kaut kas tiek aizmirsts, uzņēmumam labākajā gadījumā tiek piemērota liela soda nauda, sliktākajā - iestādes slēgs šo uzņēmumu. Četras valsts izveidotas iestādes pastāv, lai mocītu uzņēmumus un paņemtu to laiku un resursus, jo visa birokrātiskā struktūra parazitē uz nodokļiem no šo uzņēmumu padarītā darba. Visus datus valdība noteikti varētu apkopot, izmantojot tikai vienu iestādi, kam nemaz nebūt jābūt lielai.
Kā to īstenot? Vai nu mēs atcelsim nelietderīgus tiesību aktus, vienkāršosim un racionalizēsim mūsu administrāciju un dosim vairumam mūsu ierēdņu iespēju sākt pelnīt sev iztiku kā godīgiem tirgotājiem, vai arī mēs nonāksim stāvoklī, kādā bija mūsu leģendārie karaliskie reģenti, kurus pa Prāgas pils logiem izmeta neapmierinātie čehi 1618. gada maijā. Būtu labi, ja mēs pēc iespējas drīzāk izvēlētos pirmo iespēju.
Othmar Karas
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, esmu viens no MVU starppartiju darba grupas priekšsēdētājiem. Daudzi no mums sadarbojās saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības aktu. Ceru, ka mēs visi vēlamies priekšplāna izvirzīt mazus uzņēmumus, tādēļ mēs atbalstām vienkāršojumus un mazākus slogus maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Šodien dzirdētais, protams, izklausās ļoti pievilcīgi. Ja tas ir tik pievilcīgi, kādēļ no visam pusēm nedzirdam aplausus? Kāpēc tik daudzos un dažādos gadījumos netika pausta dedzīga atzinība, ņemot vērā šo "vienkāršošanu”? Tam ir iemesli. Vai jaunie noteikumi atbilst Bāzelei II? Daudzus gadus esam atbalstījuši kopīgas grāmatvedības procedūras un tagad pēkšņi tās atceļam.
Mēs vēlamies Eiropas risinājumus un vienkāršojumus, nevis valstu risinājumus un juridisku fragmentāciju. Tiktu kavētas mikrouzņēmumu pārrobežu darbības. Pienākuma sagatavot gada pārskatus nepiemērošana patiesībā nenozīmētu atvieglojumu, jo daudzās dalībvalstīs mums tie paši dati ir jāapkopo tik un tā, tikai ar citu nosaukumu. Būtu apgrūtināta kredītspējas uzraudzība. Arī maziem uzņēmumiem jāievēro standarti, ko piemēro pārskatiem par uzņēmumu kvalitāti. Pretējā gadījumā pastāv risks zaudēt pārredzamību.
Uzņēmumiem augot, tiem jāievēro noteikumi, kas viņiem kā mikrouzņēmumiem var nebūt pieejami, un dalībvalstu izvēles brīvība šajos apstākļos novājina vienoto tirgu. Šo iemeslu dēļ es atbalstu Ceturtās un Septītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas pārskatīšanu, jo tas nodrošinās saskaņotus noteikumus un atvieglojumu.
Marianne Thyssen
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, birokrātija, protams, ir jāsamazina; Eiropai, protams, jāveic savs ieguldījums tajā; un tas, protams, jo īpaši attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas rezultātā cieš visvairāk. Tomēr tas nenozīmē, ka mums ūdens no vannas jāizlej ar visu bērnu.
Komisijas priekšlikuma apstiprināšana nozīmētu, ka gada pārskati tiktu gatavoti dažādi, atkarībā no uzņēmuma dibināšanas vietas un, iespējams, arī no tā, vai uzņēmums lielākā vai mazākā mērā nodarbojas ar tirdzniecību Kopienā. Jebkurā gadījumā šāds noteikums ierobežotu mazu uzņēmumu izaugsmi un radītu šķēršļus pārrobežu darbībai.
Turklāt - un šīs bažas pauda citi šī Parlamenta deputāti - cerēto vienkāršošanu aizstātu ar citiem administratīvajiem slogiem, piemēram, informācijas pieprasījumiem no nodokļu iestādēm, potenciālajiem kreditoriem un pat arodbiedrībām, kas visi censtos nodrošināt pārredzamību. Mēs arī nedrīkstam aizmirst, ka uzņēmumiem pašiem ir vajadzīgs pārskats par savu stāvokli, ko var nodrošināt laba grāmatvedība, pienācīgi gada pārskati un atskaites.
Lai gan tiek cerēts uz slogu samazināšanu, ir samērā iespējama to palielināšanās, un no tā baidās MVU pārstāvošās organizācijas daudzās valstīs un ES līmenī. Es arī par to baiļojos. Tādēļ, cienot Komisijas labos nodomus un Lehne kunga, kā arī Juridiskās komitejas paveikto darbu, es tomēr nevaru atbalstīt šo ziņojumu.
Tomēr es atbalstu aicinājumus Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumā, ko sagatavoja Sterckx kungs, proti, veikt vispārīgu ietekmes novērtējumu, pirms mums tiek paziņota Ceturtās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas vispārīga pārskatīšana. Tā ir paziņota šim gadam, tādēļ tas nenozīmētu pārāk lielu kavējumu.
Hella Ranner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, mana runa vienkārši būs kopsavilkums. Par visu, kas sacīts par un pret direktīvu tās pašreizējā redakcijā. Manuprāt, neviens klātesošais nevar būt pret finanšu pārskatu noteikumu samazināšanu, lai atvieglotu mikrouzņēmumu dzīvi. Tomēr man liekas, ka mēs esam apstājušies vai mēs gribētu apstāties pusceļā un ka mums pietrūkst drosmes izdarīt visu līdz galam.
Mēs visi zinām, ka mums vajadzīgi finanšu pārskatu noteikumi un ka pat mazākajiem uzņēmumiem vajadzīgi dati, lai atainotu un apliecinātu sava uzņēmuma stāvokli. Tie var būt Bāzele II, tie var būt fiskāli dati, tie var būt daudz kas. Nākotnē var rasties jauni noteikumi, kas pie mums nonāk, iespējams, no citām valstīm - no ASV vai citām -, un kas mums būs jārisina. Tomēr jābūt iespējai šeit virzīties tālāk un apsvērt, kā mēs turpināsim risināt jautājumu par finanšu pārskatu noteikumiem. Tādā konkurences telpā kā Eiropā ir beidzot jābūt iespējamam izstrādāt patiešām konkrētas direktīvas un - ko vēlos uzsvērt - ne tikai mikrouzņēmumiem, bet patiešām arī lielākiem uzņēmumiem.
Lai nodrošinātu vajadzīgos datus un pēc tam tos analizētu ar vairāku kolēģu palīdzību, ir vajadzīgas lielas pūles arī lielākos uzņēmumos - to zinu pēc savas advokātes pieredzes. Tas saistīts ar lielu darbu un maksā lielu naudu. Turklāt mikrouzņēmumi vispār nevar to atļauties. Taču, ja koncentrējam uzmanību uz šiem uzņēmumiem un patiesi vēlamies risināt jautājumu par finanšu pārskatu noteikumiem saistībā ar ceturto un septīto direktīvu, es jūs aicinu apsvērt arī administratīvā sloga samazināšanu, izstrādājot pamatotas un pareizas direktīvas.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Godājamais komisāra kungs! Ja jebkurš no mums šodien dibinātu uzņēmumu, tas vismaz sākumā būtu mikrouzņēmums.
Mēs visi zinām, ka Eiropas Savienībā šodien ir krīze, bezdarbs. Lai risinātu bezdarba problēmu Eiropā, mums ir vajadzīgi pēc iespējas daudzi jauni uzņēmumi, secinājums - mums vajadzīgi pēc iespējas daudzi jauni mikrouzņēmumi, tātad mums būtu jādara viss, lai atvieglotu mikrouzņēmumu darbību. Mums ir iespēja to reāli darīt, proti, Komisijas priekšlikums atsaukt prasību par pārskata iesniegšanu tieši mikrouzņēmumiem, konkrēti atvieglot mikrouzņēmumu darbību, mikrouzņēmumu veidošanu, kas mazinātu bezdarba problēmu Eiropā. Ir vairāki iemesli, kāpēc tas tā būtu. Pirmkārt, ir jāsaprot, kā es jau esmu uzsvēris, ka praktiski visi jaunie uzņēmumi vismaz sākumā ir mikrouzņēmumi. Tātad, ja mēs mazinām prasības, mēs mazinām izmaksas, mazinot izmaksas, mēs atvieglojam darbību. Otrkārt, šāda uzņēmumu darbības pārskata sagatavošana nav nekādā veidā nav samērojam ne ar labumu pašam uzņēmumam, ne valstij. Ja jāgriežas pie bankas pēc kredīta, banka prasīs jau aktuālo pārskatu, esošo stāvokli, nevis to, kas bija pirms pusgada vai pat vesela gada. Un, treškārt, šis ir konkrēts veids, kā mēs varam sākt īstenot Komisijas uzstādīto mērķi līdz 2020. gadam par 25 procentiem samazināt slodzi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tātad es aicinu kolēģus ne tikai runāt par mazo un vidējo uzņēmumu atbalstu, bet konkrēti rīkoties, pieņemot šo lēmumu mikrouzņēmumu atvieglošanai. Paldies jums!
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, lai gan mazu un vidēju uzņēmumu nozīme Eiropas ekonomikā pieaug, to rīcībai joprojām nav pietiekamu stimulu.
Eiropas Komisija ir izstrādājusi un īstenojusi vairākus pasākumus, kas īpaši paredzēti, lai palīdzētu šādiem uzņēmumiem. Runa ir par principu "vispirms domāt par mazākajiem”, un atbilstoši šim principam ir svarīgi un piemēroti pirmām kārtām domāt par to, kā veicināt mazu uzņēmumu dzīvotspēju uzņēmējdarbības vidē.
Administratīvo izmaksu samazināšana, procedūru vienkāršošana un tirgus piekļuves uzlabošana, tādējādi palielinot konkurētspēju, ir svarīgi līdzekļi, lai izkļūtu no krīzes. Es domāju, ka Lehne kunga priekšlikums atbrīvot mikrouzņēmumus no gada pārskata sagatavošanas sloga, tādējādi samazinot administratīvo birokrātiju, ir labs.
Es arī atbalstu rīcības brīvības (gan ierobežotā mērā) piešķiršanu dalībvalstīm izlemt, kā piemērot šādu direktīvu. Ņemot vērā, ka Eiropas Savienība juridiskajā jomā joprojām nav panākusi pilnīgu saskaņošanu, domāju, ka līdz atbrīvojumam jānonāk pakāpeniski.
Domājot par savu valsti, kas ir labi zināma saistībā ar pārmērīgu birokrātiju, es uzskatu, ka sākotnēji noteikti ir jāvienkāršo grāmatvedības procedūras, kā tas jau ir noticis dažos reģionos, izmantojot tiešsaistes procedūras, kam nav vajadzīgas tehniskas konsultācijas vai papildu izmaksas. Tādam būtu jābūt pirmajam solim.
Monika Hohlmeier
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, esmu pārsteigta par to manu kolēģu deputātu diskusiju, kas, no vienas puses, runā par vienkāršojumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, bet kas, kad pienāk laiks spert pirmo soli mikrouzņēmumu virzienā - un tikai par šādiem, nevis lielākiem uzņēmumiem mēs šodien runājam, - ir gatavi atkal sacīt "nē”. Mēs nevaram vienmēr kaut ko pieprasīt un tad teikt "nē”.
Esmu runājusi ar daudziem mikrouzņēmumiem. Viņi cer uz šiem noteikumiem un gaida tos. Esmu runājusi ar reģionālajām bankām, kas skaidri uzsvēra, ka finanšu pārskatu izmaiņas tām nesagādātu nekādas problēmas; tās vienalga izmanto citus datus. Turklāt nebūs pilnīgi nekādu izmaiņu saistībā ar pārredzamību, jo, kā komisārs paskaidroja, spēkā paliks noteikumi, tādēļ pārredzamība arī tiks saglabāta. Netiks skarta tirdzniecība, jo mikrouzņēmumi neietekmē Eiropas tirgu saistībā ar tirdzniecību Eiropā.
Es aicinu kolēģus deputātus spert šo soli un izsaku pateicību Lehne kungam, kā arī komitejai par lielisko darbu.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, es piekrītu daudziem Thyssen kundzes, Karas kunga un Castex kundzes izteiktajiem argumentiem. Tomēr uzdodu sev šādu jautājumu: pēc kompromisa, ko mums izdevies panākt, saglabājot valstu iespējas, vai mums jābloķē šī direktīva, kura ir pozitīva liecība attiecībā uz noteikumu vienkāršošanu mikrouzņēmumiem?
Ja drīkst, komisār, vēlos izteikt nesaistošu priekšlikumu. Pirmām kārtām vēlos Parlamentam ierosināt atbalstīt Lehne kunga priekšlikumu, savukārt jums ņemt vērā šeit sacīto par citu direktīvu grozīšanu. Tādējādi mēs visi ātri panāksim vienošanos: grāmatvedības noteikumi maziem uzņēmumiem un Eiropas sistēma šajā jomā.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, es tāpat, kā daudzi mani kolēģi, šorīt cēlos četros, lai nokļūtu šeit, bet esmu ļoti gandarīts, ka sagaidīju diskusiju noslēgumu šovakar, jo pēdējie divi apspriestie temati ir devuši man lielas cerības.
Ietaupījumi EUR 6,5 miljardu apmērā būtībā ar mūsu rokas vēzienu ir nozīmīgs fakts. No otras puses, var sacīt, ka tas apliecina kritiķu sacīto, ka Eiropas Savienība ir pārāk birokrātiska, bet mums vismaz pietiek godīguma un drosmes to saprast un veikt korektīvas darbības, nevis kā bankām, kas līdz šim nav izrādījušas vainas apziņu un nožēlu par savu rīcību.
Tomēr tas arī parāda, ka vēl pastāv liela birokrātija, kam mums jāķeras klāt, lai sasniegtu 25 % mērķi; un, jo ātrāk to paveiksim, jo labāk.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, pašlaik ir ekonomikas krīze un ir pašsaprotami, ka mikrouzņēmumu atbrīvošana no likumā noteiktās prasības sagatavot un publicēt gada pārskatus ir atzinīgi vērtējams pasākums mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, un es, protams, šajā ziņā piekrītu referentam. Nav noliedzams, ka šāda rīcība samazina uzņēmumu darbības izmaksas, palielina to peļņu un, iespējams, pozitīvi ietekmē darba vietu saglabāšanu.
Tomēr - un es domāju, ka tas uztrauc vairākus deputātus, - mums jābūt ārkārtīgi uzmanīgiem ar metodēm un līdzekļiem, ko izmantojam, lai nodrošinātu ātru un tūlītēju atvieglojumu šai mazaizsargātajai ekonomikas nozarei. Mērķim jābūt atvieglojuma nodrošināšanai, nevis, es uzsveru - nevis alibi nodrošināšanai šiem uzņēmumiem to reālā finanšu stāvokļa slēpšanai vai noklusēšanai, ņemot vērā visu, ko tas nozīmē to turpmākajai attīstībai.
Tādēļ domāju, ka principā mums Komisijas priekšlikums ir jāvērtē atzinīgi un sirsnīgi, kā arī, protams, jābūt uzmanīgiem, lai mūsu turpmāk ieviestie pasākumi nemaina mūsu patiesos nodomus, proti, atbalstīt uzņēmumus.
Zigmantas Balčytis
(LT) Šodien, visticamāk, neviens nešaubās, ka mikrouzņēmumi ir pēc iespējas vairāk jāsekmē un jāatbalsta, un es domāju, ka labākais veids ir maksimāli nodokļu samazinājumi katrā Eiropas Savienības dalībvalstī, kā arī reģistrācijas un reģistrācijas anulēšanas dokumentu prasību vienkāršošana un daudzas citas lietas. Viena no šodien minētajām domām bija, ka tad, kad vēlamies saņemt aizdevumu no bankas, mums jānodrošina konkrēta informācija, un ne tikai pārskati, bet arī papildu informācija. Es atbalstu to, ka valstij jāzina, kādi procesi notiek, tādēļ saistībā ar pārskatu sniegšanu es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi tos vienkāršot, bet nepārkāpjot pārredzamības pamatprasības un uzņēmumu principus.
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, lai gan ir jau vēls, mēs apspriežam tematu, kas, kā tika sacīts pirms neilga brīža, ir ārkārtīgi svarīgs. Es uzklausīju visus un nedomāju, ka ir kāds no jums, kas neatbalstīja vajadzību mazināt administratīvo slogu daudzumu un sarežģītību tā sauktajiem mikrouzņēmumiem. Es jums atgādinu, ka mūsu apspriestais priekšlikums varētu ietekmēt gandrīz piecus miljonus Eiropas uzņēmumu - pārbaudīju šo skaitli pie saviem darbiniekiem.
Tomēr, noklausoties jūsu visu runas, es pamanīju, ka pastāv atšķirības un nevienprātība attiecībā uz grafiku, Castex kundze, un/vai to, kā tas īstenojams. Vēlos atkārtoti paust savu pārliecību. Esmu Parlamenta priekšā paziņojis - kad jūs pieprasījāt manu uzstāšanos -, ka sabiedrībai, patērētājam un, galvenais, kā iepriekš norādīju, maziem un vidējiem uzņēmumiem ir jāatgūst vienotais tirgus, t.i., Eiropas tirgus.
Tādēļ ar lielu apņēmību mēs varam turpināt uzlabot šo tekstu, turpinot dialogu ar Padomi. Es domāju - kā sacīja Lehne kungs -, ka mums vajadzīgs šis operatīvais signāls. Es noteikti pamanīju, ka Dartmutas grāfs Komisijai izteica komplimentu, kas notiek samērā reti. Viņš sacīja: "Komisija reiz ir izdarījusi ko saprātīgu”. Es atzīmēju jūsu saprātīgos komentārus. Tagad, kad mums būs kopā jāstrādā, es ceru, ka varēšu jums parādīt, ka Komisija bieži dara saprātīgas, lietderīgas un konkrētas lietas, kā arī ceru jūs pārliecināt atbalstīt Komisijas centienus izlēmīgāk un biežāk. Tāds ir mans viedoklis par šo Parlamentu: zināmā mērā utopisks, bet es nepadošos, mēģinot jūs pārliecināt, ka Komisija dara lietderīgas lietas ar Parlamenta atbalstu un nereti pēc tā pieprasījuma.
Dāmas un kungi, domāju, ka šis ir konkrētais, progresīvais un pamatotais priekšlikums piedāvā būtisku sloga vienkāršojumu mazākajiem uzņēmumiem. Šis priekšlikums neatcels grāmatvedību. Tas neliegs uzņēmumiem nodot informāciju, kas vajadzīga dažādām iesaistītajām personām. Tas neliegs nevienam ievērot direktīvas noteikumus, ja viņi to vēlēsies. Tā ir mana skaidra atbilde uz Sterckx kunga paustajām bažām.
Šis priekšlikums nodrošinās iespēju pielāgot noteikumus par finanšu informācijas publicēšanu valsts un reģionālā līmenī. Grāmatvedības noteikumi ļoti maziem uzņēmumiem ir labāki, ja tos pieņem tajā līmenī, kurā viņi darbojas; citiem vārdiem sakot, vietējā līmenī.
Visbeidzot es domāju, ka ļoti svarīgs ir grafiks. Šo priekšlikumu var īstenot drīz. Tā ir iespēja palīdzēt maziem uzņēmumiem, un to nedrīkst laist garām. Es skaidri dzirdēju, ka Castex kundze minēja citu perspektīvu. Proti, nākotnē veikt grāmatvedības direktīvu vispārīgu pārskatīšanu. Termiņu, kādā strādājam, - jūs sacījāt, ka 2010. gada beigas, bet tas, iespējams, būs 2011. gada sākums - mēs negribam nokavēt. Es arī skaidri dzirdēju Gauzès kunga ieteikumu, kas bija nesaistošs un skaidrs. Mēs izmantosim arī šo instrumentu, ko nodrošinās grāmatvedības direktīvu vispārīgu pārskatīšana.
Tomēr ar jūsu atbalstu tas mums neliedz īstenot tūlītēju progresu, ko paredz šis priekšlikums par mikrouzņēmumiem. Un, kad veiksim grāmatvedības direktīvu vispārīgu pārskatīšanu, varēsim virzīties tālāk, īstenojot papildu progresu. Negaidīsim. Šī vispārīgā pārskatīšana - es jums sacīju, ka tas būs 2011. gada sākums, - prasīs laiku.
Esmu atzīmējis ļoti svarīgas runas, ar kādām daudzi no jums uzstājās: de Jong kungs iepriekš, Kariņa kungs, Feio kungs, Swinburne kundze un citi minēja krīzi un ekonomiskos sarežģījumus, ar ko pašlaik saskaramies. Mūsu aprēķini parāda, ka, ja mums izdosies atsākt iekšējā tirgus darbību, ko cenšas panākt priekšsēdētājs M. Barroso un kas ir mana mandāta pamatuzdevums; ja mums izdosies iekšējo tirgu padarīt ārkārtīgi efektīvu un mainīgu, mēs Eiropā varētu nodrošināt papildu izaugsmi 0,5-1,5 % apmērā.
Mēs varam izaugsmi meklēt ārpusē, pasaules mēroga konkurencē, bet mēs sāksim ar tās atrašanu mājās. Es domāju - un kā parāda Lehne kunga ziņojuma filozofija -, ka liela daļa šīs izaugsmes ir atrodama piecos miljonos ļoti mazu Eiropas uzņēmumu, ja vēlamies atvieglot viņu darbu. Tāda ir šī priekšlikuma filozofija.
Es skaidri dzirdēju, kā Karas kungs un Ranner kundze minēja obligātās prasības vai obligātos standartus. Es arī pamanīju, ka Lehne kunga ziņojumā nav izslēgtas obligātās prasības. Tam mums vajadzīgs laiks. Mēs skatīsimies, ko šajā lietā varēsim darīt Padomē. Es aicinu jūs pieņemt šo ziņojumu un priekšlikumu tādus, kādi tie ir: konkrēts progress, tādas darbības posms un daļa, kas ir vajadzīga pieciem miljoniem ļoti mazu Eiropas uzņēmumu un miljoniem darbavietu, kuras tie nodrošina pašreizējos grūtajos apstākļos.
Tādēļ vēlos izmantot šo iespēju un pateikties Lehne kungam un sacīt viņam, ka, tiklīdz Parlaments būs, cerams, pieņēmis šo priekšlikumu, es varēšu un esmu gatavs ļoti ātri strādāt kopā ar Padomi, lai pabeigtu konkrēto un praktisko progresu, ko esam panākuši, lai atbalstītu mazākos uzņēmumus galvenajā Eiropas tirgū.
Klaus-Heiner Lehne
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties visiem saviem kolēģiem deputātiem un komisāram par debatēm. Man ir seši pamata komentāri.
Pirmais attiecas uz ietekmes novērtējumu. Komisija ir iesniegusi šī Komisijas priekšlikuma izsmeļošu ietekmes novērtējumu un ir arī iesniegusi to Juridiskajai komitejai. Pēc Sterckx ziņojuma pabeigšanas Ekonomikas un monetāro lietu komitejā mēs Juridiskajā komitejā īpaši pieprasījām veikt papildu ietekmes novērtējumu. Gaidījām nedēļām ilgi, bet nesaņēmām atbildi.
Otrkārt, ir absolūti pareizi, ka kompromiss paredz obligātos noteikumus. Tas noteikti nenozīmē visu pienākumu atcelšanu, bet gan pienākumu samazināšanu līdz patiesi vajadzīgajam, līdz tam, kas vajadzīgs uzņēmumiem.
Treškārt, jebkuram, kam šādi pārskati vajadzīgi bankas aizdevumam, nav liegts tādus sagatavot. Tomēr, ja mikrouzņēmumiem nav vajadzīgs šāds bankas aizdevums, tad, objektīvi skatoties, ir nesaprotami, kādēļ viņiem jāpiemēro šis papildu izmaksu slogs, lai algotu grāmatvežus un nodokļu konsultantus.
Ceturtkārt, nodokļu bilances noteikumi nemainās un šis priekšlikums tos neietekmē. Šis priekšlikums skar tikai regulāru bilanci un papildu izmaksas, kas rodas saistībā ar regulāras bilances sagatavošanu.
Piektkārt, ceturtās un septītās direktīvas pārskatīšana nav mazs uzdevums; tas ir samērā liels uzdevums. Septītā direktīva attiecas arī uz uzņēmumu apvienošanu. Tā ir ļoti komplicēta un sarežģīta. Es atļaujos prognozēt, ka, ja mēs tagad nepieņemsim šo lēmumu, tad saistībā ar ceturtās un septītās direktīvas būtisku pārskatīšanu pastāv liels risks, ka mazi un vidēji uzņēmumi paliks ēnā tādēļ, ka tiem šajās debatēs nebūs nozīmes un ka to lobistiem arī šajās debatēs nebūs nozīmes. Tāpēc ir svarīgi šo lēmumu pieņemt tagad, nevis vēlāk, kad mēs vairs nezināsim, vai tas darbosies.
Mans sestais komentārs attiecas uz uzņēmēju asociāciju nostāju. Es zinu, ka starp lielām Eiropas uzņēmēju asociācijām, kas pārstāv MVU intereses, tikai viena ir pret priekšlikumu. Pārējās to atbalsta. Man liekas, ka šajā brīdī mums tas vēlreiz skaidri jānorāda.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks trešdien, 2010. gada 10. martā, plkst. 12.00 pusdienlaikā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
José Manuel Fernandes  
ES labklājība būs atkarīga no MVU sekmēm. Tādēļ ES un dalībvalstīm ir jāizveido šiem uzņēmumiem labvēlīga vide. Lielākais ierobežojums, par ko ziņo MVU, ir atbilstība administratīvajām formalitātēm. Patiesībā MVU piemēro regulatīvo un administratīvo slogu, kas nav proporcionāls salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem. Tiek lēsts, ka par katru eiro, ko liels uzņēmums iztērē uz katru darbinieku saistībā ar regulatīviem pienākumiem, mazam uzņēmumam ir jāiztērē līdz EUR 10. Šajā Komisijas priekšlikumā mikrouzņēmumu jēdziens ir paplašināts, lai definētu tos kā uzņēmumus, kas uz bilances datumu nepārsniedz šādus robežkritērijus: bilances kopsumma EUR 500 000 apmērā, neto apgrozījums EUR 1 000 000 apmērā un/vai vidējais darbinieku skaits pārskata gada laikā - 10 personas. Dalībvalstis varētu izvēlēties atbrīvot šos mikrouzņēmumus no Kopienas direktīvas par gada pārskatiem īstenošanas. Jebkurā gadījumā mikrouzņēmumi turpinās uzturēt savus pārdošanas un darījumu datus pārvaldības un nodokļu informācijas nolūkos. Portugālē šis atbrīvojums varētu attiekties uz 356 140 portugāļu uzņēmumiem.
Zbigniew Ziobro  
Esmu ļoti gandarīts, ka, pieņemot jaunās atskaišu prasības mikrouzņēmumiem, mēs samazinām birokrātisko slogu uzņēmumiem. Uzņēmuma apgrūtināšana ar dučiem noteikumu ir viens no iemesliem, kādēļ neizdevās sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus. Birokrātiski ierobežojumi jo īpaši ietekmē mazus un vidējus uzņēmumus, kuros grāmatvedības un juridisko pakalpojumu izmaksas ir neproporcionāli augstas, salīdzinot ar to ienākumiem. Kā gan ES var būt konkurētspējīgākā ekonomika pasaulē, ja uzņēmumiem piemēro tik daudzus noteikumus? Man kauns, ka pārāk daudzus no šiem noteikumiem, kas apgrūtina uzņēmumus, ir pieņēmusi ir Brisele, kura šādi veicina ekonomikas brīvības turpmākus ierobežojumus. Tādēļ Komisijas iniciatīva noteikti bija pelnījusi mūsu atbalstu, pat ar Juridiskās komitejas ierosinātajiem grozījumiem, jo mazu uzņēmumu gadījumā nav nozīmes saglabāt sarežģītas atskaišu prasības. Ja ES vēlas attīstīties tik ātri, cik mēs visi to vēlamies, mums jāveic turpmāki pasākumi, lai likvidētu nevajadzīgus kavēkļus. Tādēļ aicinu Eiropas Komisiju stratēģijā "Eiropa 2020” pievienot skaidru mērķi, proti, to ES noteikumu skaita samazināšana, kas kavē uzņēmumu attīstību. Steidzami jānosaka jomas, kas tiek nevajadzīgi reglamentētas, un šādi noteikumi ir jālikvidē. Pretējā gadījumā Eiropa būs reģions, kas attīstītās lēnāk par citām attīstītajām pasaules tautsaimniecībām.
