Barības laišana tirgū un lietošana (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā iesniedza Graefe zu Baringdorf kungs, par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par barības laišanu tirgū un lietošanu - C6-0128/2008 -.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Šodien mūsu diskusiju temats ir tā sauktā atklātā norāde. Šajā jautājumā ir runa par pārredzamību attiecībā uz barību, lai patērētājiem nodrošinātu veselīgu pārtiku, un par barības maisījumu pircēju informēšanu par to, ko viņi iegādājas.
Ceļš ir bijis garš, taču, ja mēs šodien pieņemsim šo regulu, tad es ceru, ka jautājums tiks veiksmīgi pabeigts, un es vēlētos pateikties Komisijai, kas mums ļoti palīdzēja, konstruktīvi risinot šos jautājumus. Komisija varēja rēķināties ar nepārprotamu Parlamenta politisko gribu panākt šīs atklātās norādes pieņemšanu, un Komisija piedalījās arī neatlaidīgās, taču godīgās debatēs ar Padomi. Mēs varam lepoties ar rezultātu.
Īsi ielūkosimies vēsturē. Esam pieredzējuši transmisīvās sūkļveida encefalopātijas (TSE) krīzi, un 1997. gadā Pagaidu izmeklēšanas komiteja sniedza gala ziņojumu, kurā Parlaments aicināja ieviest šo atklāto norādi. Komisija izstrādāja priekšlikumu, kas vēlāk pārtapa Direktīvā 2002/2/EK. Kompromiss ar Padomi - jo šai darbā iesaistījās visas struktūras - ļāva saistībā ar direktīvu panākt atklāto norādi, kas nozīmēja, ka marķējumā ± 15 % diapazonā ir jānorāda sastāvdaļas un ka pēc pieprasījuma ir jāsniedz informācija par precīzu sastāvu.
Tā bija direktīva, nevis regula, un dalībvalstis to īstenoja ļoti negribīgi vai neīstenoja vispār. Barības ražošanas nozare iesniedza prasību Eiropas Kopienu Tiesā, un Tiesa sniedza šādu augstākās kategorijas apstiprinājumu: neskarot precīzu informāciju, šīs direktīvas likumība nav apšaubāma. Turpmākajā Parlamenta procedūrā mēs ņēmām vērā šo spriedumu, un esam noslēguši darbu, izstrādājot šo regulu. Man ik reizi bija tas gods būt referentam, un visā šai ilgajā laikposmā mums ar Komisiju bija intensīva un savstarpējas uzticēšanās pilna sadarbība.
Šodien mūsu priekšā ir rezultāts, kurš panākts smagā, bet godīgā cīņā un ar kuru varam lepoties. Ir arī skaidrs, ka tam ir Parlamenta un tā grupu vairākuma atbalsts. Grozījumu nav, un tas man ļauj secināt, ka šo regulu pieņems ar lielu balsu vairākumu. Tādējādi mums ir laba regula, kurā ieviesta atklātā norāde trīs soļos, kuri jums ir zināmi: pirmkārt, procentuālais sastāvs dilstošā secībā; otrkārt, informācijas nodrošināšana barības nozares uzņēmējiem ± 15 % diapazonā, - šajā aspektā šais tiesību aktos mēs neesam ietvēruši intelektuālā īpašuma tiesību atrunu, bet gan norādi uz vispārējiem tiesību aktiem -, un, treškārt, precīzas informācijas sniegšana iestādēm.
Vēlos arī norādīt, ka mēs esam izveidojuši reģistru. Eiropas Savienībā vairs neizmantos barību ar piejaukumiem, ja tās sastāvs netiks publicēts, jo šīs sastāvdaļas ir jāiekļauj reģistrā. Tas ir svarīgi ne tikai uzraudzības iestādēm, bet arī sabiedrībai un pircējiem. Tādējādi no referenta viedokļa varu teikt, ka kopumā esmu ļoti apmierināts ar iznākumu.
Androula Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es gribētu pateikties Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai un it īpaši referentam Graefe zu Baringdorf kungam par darbu ar šo dokumentu; es pateicos arī visiem ēnu referentiem, kuri paveica nozīmīgu darbu.
Sarunās Graefe zu Baringdorf kungs ļoti prasmīgi vadīja diskusijas, un mēs viņam esam ļoti pateicīgi.
Kompromisa tiesību aktu kopumā ir saglabāts augstais barības drošības līmenis, kas jau panākts Eiropas Savienībā. Ir nodrošināts pienācīgs līdzsvars starp patērētāju aizsardzību un intelektuālā īpašuma tiesībām. Ir likvidēta atļauju piešķiršanas procedūra pirms bioproteīnu laišanas tirgū, ir modernizēta barības marķēšana, pienācīgi informējot pircējus, un likumdošanas procedūru centrā ir izvirzīts kopregulācijas princips. Līdz ar paziņošanas sistēmu par jaunām barības sastāvdaļām ir uzlabota tirgus pārredzamība, ES barības nozarē ir atvieglota jauninājumu ieviešana un konkurētspēja un ir veikti konkrēti pasākumi, lai nepieļautu barības lietotāju - gan lauksaimnieku, gan lolojumdzīvnieku īpašnieku - maldināšanu.
Rezultāts ir kompromisa tiesību aktu kopums, kurš iesniegts balsojumam Parlamentā un kurš pašreizējo tiesisko regulējumu padara vienkāršāku un mūsdienīgāku. Noteikumi par tā saukto atklāto norādi ļaus modernizēt marķēšanu. Produktīvo dzīvnieku barības maisījumos iestrādātās barības sastāvdaļas atbilstīgi to svaram dilstošā secībā būs jānorāda marķējumā.
Turklāt precīza svara procentuālā daļa ir jānorāda gan attiecībā uz izceltajām barības sastāvdaļām, gan brīvprātīgas marķēšanas gadījumā.
Savukārt noteikums, kas paredz, ka steidzamos gadījumos kompetentās iestādes var atsevišķu informāciju par barības maisījumiem nodot tālāk patērētājiem, ļauj uzlabot lietotāju informēšanu tādos gadījumos kā barības piesārņojums.
Šajā kontekstā Komisijai ir šādi paziņojumi. Pirmkārt, lai III pielikumu par barības sastāvdaļu un barības maisījumu produkta sastāva marķējumā pieļaujamo diapazonu pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai, Komisija un tās dienesti plāno izskatīt šo pielikumu. Šajā kontekstā Komisija ņems vērā arī atsevišķas barības sastāvdaļas, kuru mitruma saturs pārsniedz 50 %.
Otrkārt, attiecībā uz barības piedevu marķēšanu Komisija izvērtēs, vai barības marķēšanas informatīvie principi ir piemērojami arī attiecībā uz tām piedevām un premiksiem, kas ir atļauti saskaņā ar regulu par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām.
Visbeidzot, Komisija saprot, ka jebkura ārkārtas situācija, kas saistīta ar cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, cita starpā var rasties arī tādu iemeslu dēļ kā nevērība, starptautiska krāpšana vai noziedzīga darbība.
Albert Deß
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Gan es pats, gan Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa vēlamies izteikt vissirsnīgāko pateicību mūsu referentam Graefe zu Baringdorf kungam. Manuprāt, pieeja, ar kādu tika izstrādāts šis ziņojums, ir īsts parlamentārā darba paraugs.
Šodien nav jābalso ne par vienu grozījumu, jo šis darbs bija tehniski ļoti pamatots un aptvēra visu politisko spektru. Pēc manām domām, ar rezultātu ir pamats lepoties. Šis rezultāts ir līdzsvarots un aizsargā gan lauksaimnieku kā barības lietotāju intereses, gan barības ražotāju un visu citu pārtikas aprites ķēdes locekļu intereses.
Ir uzlabota pārskatāmība, un mana grupa īpaši lielu nozīmi piešķir izveidotajam reģistram, kurā būs jānorāda barībai piejauktās izejvielas. Ar pārtiku saistīti skandāli notiek ik pa laikam, un tos neizskaudīs arī jaunais tiesiskais regulējums, tāpat kā neviens no Eiropas noteikumiem nespēj izskaust noziedzību; tomēr šie noteikumi nodrošinās to, ka šādu skandālu gadījumā būs vieglāk noteikt, kādas vielas ir tikušas piejauktas.
Atzinīgi es vērtēju arī to, ka barības ražotāji var brīvprātīgi sniegt papildu informāciju, un, manuprāt, izcils ir ierosinājums, kas paredz, ka šādos gadījumos šai informācijai jābūt zinātniski pierādītai. Pēc manām domām, šie jaunie barības noteikumi uzlabos aizsardzību, un dilstošā secība dos lauksaimniekiem iespēju redzēt katras sastāvdaļas procentuālo vērtību un tādējādi izvēlēties barību, kas viņu dzīvniekiem ir visvairāk piemērota.
Es vēlreiz pateicos visiem, kas devuši ieguldījumu šī tik kvalitatīvā ziņojuma tapšanā.
Rosa Miguélez Ramos
PSE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Kā jau teicu Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas sanāksmē, es vēlos vispirms apsveikt referentu, ēnu referentus no citām politiskajām grupām un arī Padomi ar paveikto darbu.
Šis darbs mums ļāva panākt vienošanos pirmajā lasījumā, un turklāt tā bija ļoti laba iesildīšanās koplēmuma procedūrā, kas mūsu komitejā tuvākajā laikā kļūs par ierastu praksi.
Dāmas un kungi! Patlaban izejvielu virzīšanu dzīvnieku, arī lolojumdzīvnieku, barībai un barības maisījumiem - šo nozari, kuras tirdzniecības apjoms Kopienas līmenī sasniedz ap 50 miljardu eiro, - regulē vairākas direktīvas un ap 50 grozījumu un īstenošanas tiesību aktu.
Ar šo regulu neapšaubāmi būs sasniegti galvenie mērķi - tiesiskā regulējuma vienkāršošana un tā saskaņota piemērošana.
Jau 2006. gadā Parlamenta Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā notika debates par dzīvnieku barības laišanu tirgū. Mēs visi droši vien atceramies, kā vienprātīgi aicinājām Eiropas Komisiju turpmākajā pārskatīšanā censties atrast pareizo līdzsvaru starp lauksaimnieku interesēm iegūt vispusīgu informāciju par barības sastāvdaļām un nozares interesēm pienācīgi aizsargāt savu zinātību.
Kompromiss, kas panākts Komisijas priekšlikuma svarīgākajos jutīgajos jautājumos, atklātā norāde par izejvielām un Kopienas izejvielu saraksta izveide, manuprāt, labi atspoguļo šo līdzsvaru. To pierāda atbalsts, ko šim kompromisam pauž visas iesaistītās puses.
Ar atklātās norādes palīdzību šis kompromiss būtībā aizsargā pircēju tiesības būt informētiem un ražotāju tiesības uz savas zinātības paturēšanu savā īpašumā, jo informācija ir sniedzama, neskarot 2004. gada direktīvu par intelektuālā īpašuma tiesībām.
Dāmas un kungi! Nav šaubu, ka tad, ja piegādātāja un lietotāja starpā valda uzticība, formulai būtu jābūt zināmai, taču nav loģiski prasīt, lai sastāva recepte tiktu izsniegta pirmajam klientam, kas ienāk pa durvīm. Daudzi no mums jau gadiem ilgi dzer Coca-Cola. Tās recepte mums nav zināma, taču tas nenozīmē, ka mēs apšaubām produktam raksturīgo īpatnību vai veselības standartu ievērošanu.
Iepriekš minētajā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumā ir skaidri pateikts, ka pienākums pēc pieprasījuma informēt pircējus par precīzu barības sastāvu nav attaisnojams ar vēlamo mērķi - veselības aizsardzību.
Tāpēc man jums jāatgādina, ka kompetentajām iestādēm jebkurā laikā būs pieejams precīzs sastāvs, un, kā paredzēts panāktajā kompromisā, jebkādā ārkārtas situācijā, kas saistīta ar cilvēku vai dzīvnieku veselību, vai vidi, pircējiem būs piekļuve precīzai informācijai par attiecīgās barības sastāvu, ievērojot ražotāju un pircēju pamatotās intereses.
Attiecībā uz labas marķēšanas prakses sarakstu nozares profesionāļi joprojām var vadīties pēc brīvprātības principa, un šo sarakstu nav paredzēts pārveidot par barības maisījumu ražošanas izejvielu "pozitīvo sarakstu”, jo tas netiek prasīts.
Tiesību aktā pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma tiks iekļauts jauns pielikums ar to dzīvnieku barības izejvielu sarakstu, kuru laišana tirgū vai lietošana ir aizliegta vai ierobežota. Šo informāciju - gan pielikumā, gan sarakstā - Komisija var atjaunināt.
Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupa, ko es pārstāvu, atbalsta panākto kompromisu un nav iesniegusi plenārsēdei nekādus grozījumus. Mūsu nostāja pilnībā sakrīt ar šodien Parlamentā izklāstīto, un tāpēc mēs par to balsosim.
Jan Mulder
ALDE grupas vārdā. - (NL) Arī es gribētu vispirms apsveikt referentu Graefe zu Baringdorf kungu. Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa piekrīt viedoklim, ka ir panākts labs kompromiss, tāpēc mēs varēsim to atbalstīt šodienas balsojumā.
Vissvarīgākais ir aizsargāt lopbarības ražotāju intelektuālo īpašumu. Ja mēs vēlamies jauninājumus šai nozarē - un vakar mēs taču balsojām par klimata ziņojumu -, tad lopbarības jomā vēl ir daudz iespēju veikt uzlabojumus, lai varētu samazināt visu veidu gāzu emisijas, kas rodas mājlopu audzēšanas procesā. Šis ir uzdevums, kas prasa apņēmīgu rīcību. Kad lopbarības ražotāji nolems ieviest jauninājumus, viņus nedrīkst apgrūtināt ar pārmērīgi stingru tiesisko regulējumu attiecībā uz informācijas izpaušanu. Pēc manām domām, šī informācija ir aizsargāta, kā minēja arī citi runātāji, un to var izpaust, piemēram, pēc valdības vai konkrēta pircēja pieprasījuma. Lopbarības ražotājiem nav liegts to darīt arī brīvprātīgi.
Vissvarīgākais aspekts nav sastāvdaļas pašas par sevi; daudz svarīgāka ir precīza lopbarības uzturvērtība, un tā ir pareizi jāatspoguļo marķējumā. Etiķetē viss - gan enerģētiskā vērtība, gan olbaltumvielas un līdzīgi faktori - ir svarīga informācija. Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa atbalstīs šo kompromisu. Mēs teiksim arī lopbarības ražotājiem, ka šis ir labs kompromiss, kas viņiem palīdzēs veikt iecerētos jauninājumus gan ražošanas procesā, gan lopbarības sastāvā.
Andrzej Tomasz Zapałowski
Priekšsēdētāja kungs! Tirgus attiecībā uz barību un tās izmantošanu lopkopībā ir ārkārtīgi svarīgs, jo ir runa par simtiem miljonu cilvēku veselību visās ES dalībvalstīs.
Jau agrāk ir bijusi nepatīkama pieredze ar nepiemērotas barības izraisītām dzīvnieku slimībām, kas Kopienas valstīm radījušas milzīgus materiālos un sociālos zaudējumus. Tāpēc ārkārtīgi svarīgi ir arī noteikt barības sastāvu, lai ierobežotu neatbilstīgas barības lietošanu. Svarīga ir arī regulas noteikumu efektīva izpilde, lai tās nebūtu tikai tukšas deklarācijas.
Patlaban, kad miljoniem cilvēku un pat veselas valstis Eiropā iebilst pret tādas pārtikas lietošanu, kas ražota, izmantojot dzīvnieku barību, kura satur ģenētiski modificētus augus, šiem cilvēkiem ir tiesības zināt, kas notiek. Tādēļ ne tikai lauksaimnieki ir jāinformē par dzīvnieku barības saturu, bet arī pārtikas ražotnēm savu produktu marķējumā jānodrošina pircējiem šāda informācija. Tas netiek darīts.
Pirms vairākiem mēnešiem mēs Parlamentā diskutējām par aptaukošanās problēmu pieaugumu Eiropā. Šīs problēmas lielā mērā ir saistītas ar dzīvnieku barības saturu, jo tieši šis saturs būtiski ietekmē gaļas kvalitāti. Ļoti labi, ka regulas projektā daudz uzmanības ir pievērsts barības ražošanas higiēnai un problēmai, kas saistīta ar piesārņotu sastāvdaļu pievienošanu ražošanas procesā. To reizēm dara daudzi ražotāji.
Alyn Smith
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es nebūšu izņēmums un arī apsveikšu savas grupas kolēģi Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf par lielo darbu, ko viņš ieguldījis šajā dokumentā, kurš noteikti ir viens no tehniskākajiem, ar kādiem mums nācies saskarties. Ar īstu Zālamana gudrību viņš prata panākt līdzsvaru starp patērētāju interesēm un ļoti pamatotajām ražotāju vajadzībām aizsargāt savus produktus un savu intelektuālo īpašumu.
Es to sauktu par vienu no klasiskākajiem Eiropas Parlamenta jautājumiem. Skatoties uz mūsu viesiem, kas sēž apmeklētāju galerijā, diezgan droši var teikt, ka debates par dzīvnieku barības marķējumu laikam nav pats izsmalcinātākais temats, ko viņi šodien būtu varējuši dzirdēt, taču tas ir ārkārtīgi svarīgs un skaidri parāda, kādā veidā Parlaments var dot pievienoto vērtību un kādā veidā mēs varam nodrošināt mūsu patērētāju, mūsu pilsoņu un mūsu vēlētāju uzticību tai pārtikas aprites ķēdei, kuras produktus viņi lieto uzturā.
Ir svarīgi atcerēties, kāda ir šīs problēmas izcelsme. TSE krīze parādīja, ka ir jāreglamentē tas, ar ko mēs barojam savus dzīvniekus. Šai regulai jābūt pārredzamai, un ir vajadzīgs līdzsvars starp patērētāju un ražotāju vajadzībām, taču šeit var viegli kļūdīties. Kļūdas jau ir bijušas, un mums ir jāgādā, lai tās vairs neatkārtojas. Šajā virzībā ļoti liela nozīme ir šim ziņojumam.
Skotijā esmu daudzkārt ticies ar nozares pārstāvjiem, patērētāju apvienībām un pašiem lauksaimniekiem, un varu teikt, ka viņi visi lielā mērā atbalsta veidu, kādā Komisija, Parlaments un it īpaši referents virza šo jautājumu.
Šim dokumentam patiešām ir pievienotā vērtība. Tas ir labs parlamentārā darba paraugs. Mēs bieži sakām, ka Komisijas un Parlamenta sadarbība ir bijusi laba. Šoreiz tā tiešām tāda ir, un fakts, ka saistībā ar šo ziņojumu ir iesniegts tik maz grozījumu, skaidri liecina, ka to pieņems ar lielu balsu vairākumu. Parlamentam šodien ir bijusi veiksmīga diena.
Witold Tomczak
Priekšsēdētāja kungs! Panāktajam kompromisam barības jautājumos tiešām ir zināmas pozitīvas iezīmes, jo tas saskaņo un vienkāršo ES tiesību aktus, taču tam ir būtiski trūkumi. Proti, tajā nav pietiekamu barības un pārtikas drošuma garantiju, nav pietiekami domāts par piecu miljonu lopkopju interešu aizsardzību un nav pietiekami aizsargāta mūsu veselība.
Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības dēļ dzīvnieku barības lietotājiem joprojām būs ierobežota piekļuve informācijai par barības sastāvu. Ja barības ražotājs izmantos kaitīgas sastāvdaļas, mēs joprojām būsim neaizsargāti. Barības problēmas ir vēl viens pierādījums kļūdainajai lauksaimniecības politikas virzībai, jo, par spīti paziņojumiem, šī politika joprojām aizstāv pirmkārt un galvenokārt rūpniecisko lauksaimniecību, un šajā gadījumā lauksaimniekiem barība nav jāražo pašiem; lopkopībā viņi var izmantot tādu barību, ko ražojuši specializēti uzņēmumi. Šie uzņēmumi, protams, ir orientēti uz peļņu un vienmēr atradīs veidus, kā samazināt izmaksas, taču tas nenozīmē, ka tie domā par dzīvnieku drošību vai mūsu veselību. Rezultātā mums nākas ieviest jaunus, īpašus noteikumus un pastiprināt uzraudzību, kas var novest situāciju līdz absurdam.
Vai nav laiks mainīt šīs tendences un atgriezties pie ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstības, kad lauksaimnieki izmanto paši savu barību un nav pakļauti zaudējumu riskam, kas saistīts ar dioksīnu un TSE? Lauksaimniecības progress nebūt nenozīmē produkcijas ražošanas koncentrēšanu vai barības ražošanas koncentrēšanu. Paturēsim prātā, ka Eiropas Savienībā patlaban ir 15 miljoni zemnieku saimniecību, un 95 % no tām ir mazas un vidējas saimniecības. Vairums no šīm saimniecībām var izmantot ilgtspējīgas lauksaimniecības modeli, kas nāk par labu gan lauksaimniekiem, gan videi, gan mums visiem. Mūsu vienīgais uzdevums ir krasi mainīt pieeju lauksaimniecībai - tātad mainīt pieeju pašreizējai kopējai lauksaimniecības politikai.
Jean-Claude Martinez
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Ar dzīvniekiem labums ir tāds, ka gadi iet, bet problēmas paliek nemainīgas. Piemēram, runājot par savvaļas dzīvniekiem, mēs vienmēr pieminam spīļveida slazdus, savukārt saistībā ar lauksaimniecības dzīvniekiem vienmēr aktuāls ir jautājums par transportu, audzēšanu un barību. Dzīvnieku barība ir klasisks gadījums; šeit ir viens vienīgs jūklis, īsts atkritumu kalns. Tiek izmantotas antibiotikas, klenbuterols, augšanas hormoni un pat citu dzīvnieku atliekas, un tieši tas 90. gados bija Apvienotās Karalistes piesārņotās barības problēmas pamatā.
Taču šodien mums saka, ka neveselīgās pārtikas ēra ir galā. Ir 2002. gada direktīva un 2005. gada Eiropas Kopienu Tiesas nolēmums, un tagad ir vēlme tirgu un peļņu - kas nosaukta par intelektuālo īpašumu - saskaņot ar patērētāju drošību.
Tā nu šodien mēs esam bruņojušies ar regulu. Izmantojot klasisko instrumentu - marķēšanu, visas sastāvdaļas tiks norādītas atbilstīgi to svaram dilstošā secībā; būs arī atklātā norāde, III pielikums un +/-15 % diapazons. Turklāt visziņkārīgākie no mums varēs pat pieprasīt ziņas par precīzu sastāvu.
Atliek tikai divi lieli jautājumi. Pirmais attiecas uz importētiem dzīvniekiem, kas netiek marķēti. Mūsu vidū ir Parish kungs; viņš ir izrādījis lielu interesi par dzīvniekiem, ko ieved no Brazīlijas; tie nav marķēti un ir baroti ar klenbuterolu. Par šo dzīvnieku drošumu mēs nezinām gandrīz nenieka.
Otrs lielais jautājums ir par importēto barību, proti, izejvielām, ko kopš 60. gadiem ieved no Amerikas kontinenta. Sešdesmitajos gados tā bija kukurūzas lipekļa lopbarība - melase un eļļas sēklaugi; šodien tā ir transgēnā soja no Argentīnas, Paragvajas un Brazīlijas un transgēnā kukurūza no Kanādas un Savienotajām Valstīm. Uzdrošināšos teikt, ka tas ir tāpēc, ka cilvēki iebilst pret vietējiem ĢMO, bet neiebilst pret importētiem ĢMO.
Patiesībā šeit ir runa par divām trešdaļām no visas mūsu ganāmpulku barības, un šim jautājumam ir tieša saistība ar veselību. Globālo veselības apdraudējumu jautājumu aizēno jautājums par Eiropas veselības drošību, un to ir panākusi Urugvajas raunda vienošanās un Tony Blair valdības nolīgums, kas spiež mūs importēt eļļas sēklaugus, lai pabarotu divas trešdaļas savu ganāmpulku.
Neil Parish
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos izteikt atzinību komisārei un Graefe zu Baringdorf kungam par izcilo darbu un labo sadarbību, kāda bija mūsu starpā.
Diviem iepriekšējiem runātājiem un mūsu viesiem, kas sēž galerijā, gribu teikt: kad šodien dosieties pusdienās, lūdzu, nešaubieties, ka ēdiens ir drošs, jo no divu iepriekšējo runātāju teiktā gandrīz varēja saprast, ka nekur neko nevar ēst droši!
Šā likumdošanas priekšlikuma galvenais mērķis ir tieši panākt, ka mēs ēdam drošu pārtiku, un, protams, ir svarīgi, ko ēd mūsu dzīvnieki, kurus savukārt ēdam mēs. Es zinu, ka šis ir ļoti vienkāršots skatījums, taču tieši tāpēc mēs šeit atrodamies.
Jā, gadu gaitā mēs esam pieļāvuši kļūdas, un es pirmais esmu gatavs atzīt, ka gaļas un kaulu miltu izbarošana atpakaļ liellopiem izraisīja TSE problēmu, kas nevienam nebija nekāda svētlaime; tieši tāpēc mēs strādājam pie šī tiesiskā regulējuma.
Šobrīd nav diskusiju par to, vai ir vajadzīga pārredzamība un vai sastāvdaļas jānorāda marķējumā, jo tieši tas tiks darīts. Ražotāju arguments bija jautājums, vai viņiem tiešām jānorāda precīzs procentuālais sastāvs, jo tad kāds varētu to izmantot un sākt pēc šī parauga ražot tieši tādu pašu barību.
Tieši tāpēc tik labs ir šis kompromiss un Graefe zu Baringdorf kunga, Komisijas un Padomes paveiktais darbs, jo mēs esam panākuši situāciju, kurā varam patiesi paļauties uz barības drošību. Ja jūs nesen esat papētījuši problēmas, kas radušās Eiropā - un dzīvnieku barības izraisītas problēmas ir bijušas daudzās valstīs -, tad tas nav nepareizas marķēšanas sistēmas vai nepareizu procedūru dēļ, bet gan tāpēc, ka uzņēmumi ir pārkāpuši noteikumus.
Tāpēc mums ir jānodrošina ne tikai pareizi normatīvie akti, bet Komisijai un dalībvalstīm ir arī jāuzrauga šie normatīvi un jāgādā, lai barības ražošanas uzņēmumi tos ievērotu, jo, kā jau teikts, iedzīvotājiem un patērētājiem ir vajadzīga pārliecība par pārtikas drošumu.
Gribu jums teikt, ka pārtika Eiropā ir tik droša, cik vien ir mūsu spēkos to panākt, taču mēs nedrīkstam atslābt, jo mūsu patērētājiem ir jābūt pārliecinātiem, ka viņi ēd drošu pārtiku. Mūsu viesiem es novēlu labu apetīti un garantēju, ka ēdiens būs drošs!
Bogdan Golik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Sirsnīgi apsveicu Graefe zu Baringdorf kungu ar kārtējo izcilo ziņojumu.
Centieni vienkāršot pašreizējo tiesisko regulējumu attiecībā uz barības laišanu tirgū un lietošanu, kā arī uz obligāto un papildu informāciju, kas norādāma uz iesaiņojuma un pavadzīmēs, ir pamatots solis.
Ir skaidrs, ka tehnisko nosacījumu vienkāršošana un administratīvo noteikumu paplašināšana labvēlīgi ietekmēs ES barības nozares konkurētspēju un pārtikas drošumu, kā nupat minēja Parish kungs. Esmu pārliecināts, ka šis pieņēmums ir pamatots.
Tomēr es gribētu pievērst jūsu uzmanību kādam jautājumam, kas var būt problemātisks. Manuprāt, pienākumu par bezmaksas tālruņa numura norādīšanu produktu marķējumā būtu lieki attiecināt uz mazajiem un vidējiem mājdzīvnieku barības ražotājiem. Šāda noteikuma ieviešana var nozīmēt tādu finansiālu slogu, kas ir pārlieku smags mazajiem un vidējiem ražotājiem, un pie šīm kategorijām pieder vairums barības ražotāju.
Rezumējot gribu uzsvērt, ka attiecībā uz barības tirdzniecību un lietošanu mums ir jācenšas vienkāršot visu tiesiskā regulējuma sistēmu. To darot, jāpievērš uzmanība drošībai. Taču, ieviešot strīdīgus noteikumus, kuru dēļ rodas pārmērīgas izmaksas, mēs varam nelabvēlīgi ietekmēt tieši mazos uzņēmumus, kuru produkcija domāta vietējiem tirgiem.
Samuli Pohjamo
(FI) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Arī es gribētu vispirms pateikties referentam Graefe zu Baringdorf kungam par rūpīgo darbu, ko viņš ieguldījis šo debašu sagatavošanā.
Pēdējos gados ES pārtikas drošumu ir satricinājušas daudzas krīzes, piemēram, TSE un vairāki dioksīna skandāli, no kuriem pēdējais izcēlās pagājušajā rudenī. Ir noskaidrots, ka krīzes bieži izraisījušās piesārņotas barības, nevērības vai pat noziedzīgas darbības dēļ. Šī regula ir vajadzīga, lai vienkāršotu un padarītu skaidrāku tiesisko regulējumu. Šai regulai jāstimulē patērētāju uzticība visai Eiropas pārtikas ķēdei. Patērētāji ir jāaizsargā, un viņiem ir vajadzīga skaidrība par to, kur un kādā veidā ir ražota viņu iegādātā pārtika.
Otrs mērķis ir lauksaimnieku tiesiskā aizsardzība. Viņiem ir jāizdara izvēle, pamatojoties uz marķējumu, un viņiem ir vajadzīga pārliecība par to, ka barības kvalitāte ir nevainojama. Ir jāgarantē arī barības ražotāju tiesības, kā iepriekš teica Mulder kungs.
Daudzās dalībvalstīs situācija tiek veiksmīgi kontrolēta, taču, lai nodrošinātu kārtību visā ES un lai likvidētu viedokļu atšķirības attiecībā uz interpretāciju, ir vajadzīga regula, kuru mēs šodien apspriežam un kura marķēšanu padarīs skaidrāku un atvieglos barības izcelsmes noteikšanu.
Tomēr es gribētu norādīt, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai šī regula, tāpat kā citas, tiktu pareizi īstenota un lai būtu pienācīga uzraudzība. Skaidras un precīzas regulas neko nelīdzēs, ja praksē tās netiks ievērotas. Barības kvalitātes uzraudzības mērķis ir pārliecināties par barības drošumu un piemērotību attiecīgajam lietojumam, kā arī atbilstību juridiskajām prasībām. Tas mums ļaus uzlabot visas pārtikas ķēdes drošumu un aizsargāt patērētājus.
Giovanni Robusti
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Pirms dažiem gadiem Itālijā tika deklarēts, ka lopbarība, ko lauksaimnieki paši gatavo savās novietnēs, ir uzskatāma par barību un ka novietnes tādējādi ir uzskatāmas par barības ražotnēm. Lauksaimniecības ražotāji nekādi nebūtu spējuši nodrošināt atbilstību sarežģītajiem veselības aizsardzības noteikumiem, HACCP un izsekojamības principam, un tāpēc būtu spiesti iepirkt no īstajām barības ražotnēm to lopbarību, ko gadsimtiem ilgi ir gatavojuši pašu saimniecībā. No šīm lamatām mums toreiz izdevās izvairīties.
Ziņojumā, kuru mēs šodien apspriežam, ir definēts barības jēdziens, bet ne barības ražotnes jēdziens. Lai Eiropai atkal nebūtu jāuzklausa pārmetumi, ir vajadzīga pilnīga skaidrība par to, ka lopbarība, kas gatavota lopkopības uzņēmuma ēkās, nav uzskatāma par barību minētajā izpratnē, bet gan vienkārši par tūlītējai lietošanai domātu lopbarību, kas gatavota no pašu izejvielām, un ka lauku saimniecība nav barības ražotne. Varbūt tā ir subjektīva nostāja, taču gadījumos, kad no interpretācijas var būt atkarīgas būtiskas ekonomiskas sekas, lieka piesardzība nenāk par ļaunu.
Jim Allister
Priekšsēdētāja kungs! Pēc tam kad Īrijas Republikā konstatēja dioksīna piesārņojumu, kas nevainīgiem Ziemeļīrijas ražotājiem un pārstrādātājiem radīja ļoti lielus zaudējumus, mēs apspriedām jaunus pasākumus attiecībā uz barības marķēšanu.
Man rodas pašsaprotams jautājums - vai manas valsts ražotājiem kāds no šiem priekšlikumiem būtu varējis aiztaupīt pašreizējos zaudējumus? Diemžēl atbilde ir - "nē”. Protams, šie priekšlikumi veicinās pārredzamību, kas pats par sevi ir labi, taču tikai attiecībā uz Eiropas Savienībā ražotu barību, ar ko baro dzīvniekus Eiropas Savienībā, bet ne attiecībā uz to barību, ar ko baro dzīvniekus, kuru gaļu ES pēc tam importē.
Norādīt maksimāli daudz informācijas par precīzu barības sastāvu ir pareizi un atzīstami, tomēr mēs nedrīkstam tiktāl apdraudēt intelektuālā īpašuma tiesības, ka tās kļūst bezjēdzīgas. Šajā ziņā man par šiem priekšlikumiem joprojām ir zināmas bažas. Maisījumu sastāvs ir profesionāls noslēpums, kas veidots gadiem ilgos pētījumos un izmēģinājumos. Tas ir pienācīgi jāaizsargā.
Es ticu, ka apraksta precizitātes 15 % rezerve būs pietiekama. Katrā ziņā es nevēlos redzēt, ka mana vēlēšanu apgabala barības fabrikas, kas augstvērtīgu produktu ražošanā ir ieguldījušas lielu darbu un finansējumu, ir spiestas tērēt papildu līdzekļus un ka to intelektuālo īpašumu apdraud ES vai citu valstu ražotāji, kuru reģionā ražošana ir lētāka.
Es ceru, ka šajā ziņā šo regulu neizmantos nepareizi vai ļaunprātīgi. Jā, lauksaimniekiem ir tiesības būt maksimāli informētiem par maisījuma saturu, taču vienlaikus ir jānodrošina to fabriku dzīvotspēja un nākotne, no kurām viņi šo produkciju iegādājas.
Esther de Lange
(NL) Es vēlētos pievienoties visiem komplimentiem, kas referentam jau tikuši veltīti. Lieki teikt, ka lopbarības jomas tiesību aktu galvenajam mērķim jābūt sabiedrības un dzīvnieku veselībai. Tādēļ ir vajadzīgi skaidri noteikumi attiecībā uz izejvielu izmantošanu un marķēšanu. Protams, tiem jābūt iedarbīgiem un tie nedrīkst palielināt administratīvo slogu vai, kā jau tika minēts, apdraudēt ražotāju intelektuālo īpašumu. Mēs tos turpināsim modri uzraudzīt, taču šķiet, ka jaunā regula atbildīs šīm prasībām.
Vēlos izteikt kādu piezīmi saistībā ar pārbaudēm. Jāatgādina, ka šīs regulas dzīvotspēju izšķirs kontroles un sankciju efektivitāte un spēja atšķirt graudus no pelavām. Regulā paredzēts, ka sodam, ko var piemērot dalībvalsts, jābūt iedarbīgam, samērīgam un preventīvam. Gribu aicināt Eiropas Komisiju tuvākajā laikā rūpīgi uzraudzīt situācijas attīstību, lai nodrošinātu šo principu ievērošanu visās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Galu galā nav pieļaujams, ka viena valsts rīkojas stingrāk nekā otra. Manuprāt, lielisks piemērs ir nosacīti atliktie sodi, kas šonedēļ, desmit gadus pēc notikuma, tika piemēroti saistībā ar Beļģijas dioksīna skandālu.
Visbeidzot, es gribētu pieminēt kādu tematu, ko nedrīkst ignorēt, proti, gaļas un kaulu miltus. Pēc emocionālās uzrunas, ko sniedza pirmais no neatkarīgajiem deputātiem, es runāšu tikai par faktiem. Kopš TSE krīzes ir aizliegts dzīvnieku barībā izmantot gaļas un kaulu miltus. Tomēr attiecībā, piemēram, uz vistām tas nozīmē, ka to barībā trūkst dzīvnieku olbaltumvielu, pat neņemot vērā pamatotos aizrādījumus, ka vērtīgās olbaltumvielas tiek iznīcinātas. Turklāt pieciem miljoniem Eiropas Savienības liellopu audzētāju, kuriem jau tā nav viegli, dzīvnieku barība veido lielākās pieskaitāmās izmaksas.
Protams, mēs nevēlamies atgriezties situācijā, kad dzīvnieku barībā nonāk tās pašas sugas dzīvnieku olbaltumvielas. Kanibālisms vairs netiks pieļauts! Lai šo situāciju pienācīgi risinātu, mums ir jāveic testēšana. Eiropas Komisija ir norādījusi, ka šie testi varētu būt pieejami 2009. gadā, tātad gaļas un kaulu miltus atkal varētu droši izmantot, piemēram, vistu un cūku barošanai. Es gribētu Eiropas Komisijai jautāt, kādi šajā sakarā ir jaunumi un kādus pasākumus šogad šai jomā var gaidīt.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! ES interešu lokā jau daudzus gadus ir dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu (gaļas, olu, piena) kvalitāte un patērētāju aizsardzība pret nekvalitatīvu pārtiku.
Lai dzīvnieku izcelsmes produkti būtu kvalitatīvi, būtiska ir barības kvalitāte - šis ir vissvarīgākais faktors -, kā arī piemēroti dzīvnieku turēšanas apstākļi. Vairumu barības sastāvdaļu ražo paši lauksaimniecības uzņēmumi, bet izmantotās piedevas visbiežāk ir ķīmiskas vielas. Tieši tās raisa vislielāko polemiku. Tāpēc mums ir jāpanāk, ka attiecībā uz rūpnieciski ražotu barību tiek norādīts precīzs tās sastāvs. Šeit nav nekāda sakara ar intelektuālā īpašuma tiesībām un to aizsardzību. Izstrādājums ir aizsargāts tikai tad, kad patentu birojs izsniedz aizsardzības sertifikātu.
Ja jaunas dzīvnieku barības piedevas nav atbilstīgi pārbaudītas, tās var kaitēt mūsu veselībai, lai gan tās nodrošina vislabāko augšanu un vislabāko produkta izskatu. Lauksaimniekam nav iespējams barību iepriekš pārbaudīt, un viņš var paļauties tikai uz ražotāja sniegto informāciju. Atcerēsimies TSE un to, kas notiek, ja dzīvnieku barībai pievieno gaļas un kaulu miltus. Ražotāji darīs visu, lai gūtu peļņu. Tieši tāpēc es pilnībā atbalstu Graefe zu Baringdorf kunga ziņojumu.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es ceru, ka priekšlikumi, kas ietverti kompromisa tiesību aktu kopumā, par ko mēs šodien debatējam, ļaus vienkāršot noteikumus attiecībā uz barības laišanu tirgū un lietošanu un ka tādējādi pieaugs Eiropas Savienības barības nozares konkurētspēja. Ceru arī, ka jaunie noteikumi nepalielinās izmaksas mazajiem un vidējiem barības maisījumu ražotājiem.
Apspriežot marķēšanas jautājumu, ir jāatceras, ka problēmu bieži rada nevis informācijas trūkums produkta marķējumā, bet gan vienkāršo patērētāju izpratnes trūkums. Kad pircējam ir jāizvēlas, pārāk liels informācijas daudzums var pat atturēt no produkta iegādes. No vienas puses, mums ir jānodrošina iedzīvotājiem piekļuve informācijai, taču, no otras puses, ir jāgarantē ražotāju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība.
Es atbalstu ierosinājumu izveidot sarakstu ar sastāvdaļām, kuras nav iekļaujamas dzīvnieku barībā. Viens ir skaidrs - mēs nedrīkstam pieļaut pārtikas skandālu atkārtošanos. Ar dioksīnu piesārņotā cūkgaļa no Īrijas vai Ķīnā ražots piens, kura sastāvā ir melanīns, - šādiem starpgadījumiem nevajadzēja notikt. Ir jājautā, kāpēc uzraudzības sistēma nedarbojās pietiekami labi un kāpēc radās šis piesārņojums.
Tātad uzraudzības sistēma ir jākontrolē rūpīgāk. Procedūrām jābūt pārredzamām un nepārprotamām. Sodiem par uzraudzības noteikumu neievērošanu vai pārkāpšanu jābūt lieliem, jo ir runa par cilvēku veselību. Par spīti Īrijas starpgadījumam, gribu apgalvot, ka Eiropas lauksaimniekiem un ražotājiem ir visaugstākie standarti pasaulē. Mūsu pārtika var lepoties ar atzītu reputāciju un kvalitāti. Pārtika Eiropā ir droša.
Elisabeth Jeggle
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Vispirms es vēlētos izteikt vissirsnīgāko pateicību referentam Graefe zu Baringdorf kungam. Ne vien šajā ziņojumā, bet arī visus iepriekšējos gadus viņam vienmēr ir bijusi stingra virzība un mērķis sasniegt to, ko esam sasnieguši šodien - skaidras nostādnes lauksaimniekiem un skaidras prasības attiecībā uz barības laišanu tirgū un tās lietošanu.
Šodien mēs apspriežam otro soli, un šobrīd šajā jomā atkal ir skaidrība. Komisāre, vakar vakarā mēs diskutējām par pirmo soli - ražošanu. Es vēlētos pie tās atgriezties. Ražošanas veids un ražošanas kontroles veids ir šī ziņojuma vissvarīgākais priekšnoteikums, lai nodrošinātu veselīgu un drošu barību, no kuras pēc tam iegūt veselīgu un drošu pārtiku.
Es vēlētos atkārtoti paust pārliecību, ka ir rūpīgāk jāpārbauda uzņēmumi, kas pārtiku arī pārstrādā, lai ražotu barību, un ka atļauju piešķiršanas pamatā - iespējams, visas Eiropas mērogā - ir jābūt HACCP principam; šis problēmjautājums skanēja gan vakardienas, gan šodienas debatēs. Visā Eiropas Savienībā vienu un to pašu risku kontroles ir jāveic vienādi. Lai gan pārkāpumi nekad nav pilnībā izskaužami, šis ziņojums, kā arī vakardienas debates, ir ielikušas labus un samērīgus pamatus drošībai. Protams, vēl viens no šodienas ziņojuma aspektiem ir tāds, ka esam guvuši mācību no notikumiem, kas sekoja TSE krīzei un ka tagad mēs zinām, ka daudzas lietas var veikt citādi un ka tās arī ir jāveic citādi.
Gribu vēlreiz pateikties mūsu referentam, kam visu šo sarunu rezultātā ir izdevies sagatavot lielisku ziņojumu. Ceru, ka viņa darbs gūs simtprocentīgu Parlamenta atbalstu.
Véronique Mathieu
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Lieliskais mūsu kolēģa ziņojums, par kuru es arī vēlos izteikt atzinību un par kuru mēs šodien balsosim, ir ļoti nozīmīgs, jo Eiropas dzīvnieku barības nozare ir viena no galvenajām mūsu lauksaimniecības nozarēm gan ražošanas ziņā, jo tā saražo pusi no visas Eiropas Savienības lauksaimniecības produkcijas jeb 120 miljonus tonnu, gan apgrozījuma ziņā, kas veido ap 50 miljardiem eiro. Eiropas Savienībā ir 5 miljoni lauksaimnieku un 60 miljoni mājsaimniecību, kurās ir lolojumdzīvnieki.
Pagātnē Eiropas Savienība ir saskārusies ar vairākām krīzēm veselības jomā, tāpēc tagad mums ir jābūt daudz piesardzīgākiem attiecībā uz pārskatāmību, lai piepildītu ne tikai lauksaimnieku, bet arī patērētāju cerības. Šajā ziņojumā paredzēto nosacījumu priekšrocība ir minimālas izmaksas ražotājiem un lielisks ieguvums patērētājiem, kuri aizvien vairāk uzmanības pievērš iegādājamo preču kvalitātei. Šā ziņojuma pieņemšana ļaus ierobežot risku, garantējot labāku preču kvalitāti, labāku uzraudzību, labāku izsekojamību un pilnvērtīgāku informāciju lauksaimniekiem, tātad galu galā arī patērētājiem.
Patlaban, pieaugot starptautiskajai tirdzniecībai, ir ļoti svarīgi pastiprināt visas risku novēršanas sistēmas, lai pagātnē pārdzīvotās pārtikas krīzes vairs neatkārtotos.
Stingri nosakot tos pārtikas elementus, kas jāiekļauj marķējumā, tiesības uz informāciju šajā ziņojumā ir veiksmīgi saskaņotas ar intelektuālā īpašuma tiesībām, kam ir tik liela nozīme mūsu nozaru konkurētspējas saglabāšanā.
Lai nodrošinātu pārredzamību un atvieglotu pārbaudes, ko veic kompetentās iestādes, manuprāt, ražotājiem jānosaka par pienākumu nekavējoties paziņot par jebkādu jaunu izejvielu pievienošanu to ražotajai barībai. Tikpat nozīmīga, pēc manām domām, ir steidzamības procedūra, kas jaunas, bīstamas vielas ļauj iekļaut aizliegto vielu sarakstā.
Labāku sistēmas kontroli, pircēju aizsardzību un godīgu tirdzniecību nodrošinās arī iespēja lauksaimniekiem šaubu gadījumā par negodīgu rīcību vērsties ar jautājumiem pie kompetentām valsts iestādēm vai pie Eiropas Komisijas.
Tāpēc es vēlos izteikt pilnīgu atbalstu šim lieliskajam ziņojumam, jo pieredze rāda, ka veselības jomas krīzes Eiropā vislabāk ir novēršamas ar tādu regulu par barības marķēšanu, kuras prioritātes ir kvalitāte, pārredzamība, izsekojamība un uzraudzība.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties referentam par šo tehnisko ziņojumu, kas ir atbilde uz Tiesas jautājumu par lauksaimnieku un to ražotāju tiesībām, kuri ražo dzīvnieku pārtiku, ko lauksaimnieki iepērk.
Es atbalstu domu, ka intelektuālā īpašuma tiesības ir tā vērtas, lai tās aizstāvētu. Ziņojums ir veiksmīgs no tā viedokļa, ka tas pasaka, ka mēs nevaram ļaut uzņēmējiem, kuri ienāk tirgū un iziet no tā, kopēt izstrādājumu formulas
Jautājums par negodīgiem uzņēmējiem šeit tika izvirzīts šī rīta debatēs. Patiesībā mūsu kontrolē būs tikai rūpniecība, ja mēs pārbaudīsim vienīgi neatbilstības. Lai izkontrolētu visu, jāveic katra punkta regulāra uzraudzība, pārbaude un kontrole visā darbības gaitā. Vakar vakarā šajā Parlamentā mēs par to debatējām ļoti enerģiski, un es priecājos dzirdot, ka tiks veikti uzlabojumi.
Visbeidzot vēl kāds lielāks jautājums par patēriņa cenu nepastāvību. Lauksaimniecības komisāre mums pievienojas. Tas ir svarīgs jautājums pārtikas nozarei un lauksaimniekiem, un mums tas ir jārisina.
James Nicholson
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikt, ka es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu un tādēļ vēlos paslavēt referentu par ziņojumā ieguldīto smago darbu.
Mums patiesi nepieciešama pārredzamība un jāzina, kas atrodas barības maisījumos - par to šaubu nav. Nav problēmu ar uzņēmumu, kas saglabā sava intelektuālā īpašuma tiesību konfidencialitāti. Tomēr nesenie notikumi Īrijā saistībā ar dioksīnu nepārprotami pārliecina mūs par kontroles nepieciešamību. Lauksaimnieki var ievērot visaugstākos iespējamos lopkopības standartus un visu izdarīt pareizi, bet, kā jau mēs esam pārliecinājušies, viss labais var pazust, ja viņu labo un smago darbu izposta to notikumu gaita, kurus viņi nespēj kontrolēt.
Šī ir laba diena Parlamentam, un tā parāda, ko mēs spējam sasniegt, ja sadarbojamies. Varbūt, ka tā arī parāda, ko mēs būtībā varam panākt lauksaimniecībā visu Eiropas Savienības lauksaimnieku labākai nākotnei.
Man prieks, ka šorīt šeit kopā ar komisāru Vassiliou kungu ir arī komisāre Fischer Boel, jo ir ļoti svarīgi īpašu uzmanību pievērst nopietnajam stāvoklim, ar ko saskaras lauksaimnieki Ziemeļīrijā - astoņi lauksaimnieki pašlaik zaudē visu, jo vietējā pašvaldība nebija gatava viņus atbalstīt.
Agnes Schierhuber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es vēlos sākt savu uzstāšanos, izsakot pateicību mūsu referentam Graefe zu Baringdorf kungam, jo viņam ir izdevies sagatavot patiesi praktiski realizējamu kompromisa vienošanos pirmajā lasījumā. Ziņojumā ir pierādīts, ka ir iespējams saskaņot patērētāju aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jautājumu ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jautājumu.
Jāatjauno lauksaimnieku ticība tam, ka barībā, ko viņi izmanto dzīvnieku audzēšanā, ir tās sastāvdaļas, kas minētas uz marķējuma. Kļūdas dzīvnieku pārtikas nozarē ir radījušas lielus ekonomiskus zaudējumus gan lauksaimniecībā, gan arī citās nozarēs. Vēlreiz paldies jums Graefe zu Baringdorf kungs.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, es gribētu ātri pateikt divas lietas.
Pirmkārt, jā, patērētāji un lauksaimnieki paļaujas uz skaidru un atklātu marķējumu, un es atbalstu referenta ierosināto grozījumu, kas ļauj ražotājam atteikties izpaust informāciju, ja viņš/viņa spēj pierādīt, ka intelektuālā īpašuma tiesības tiek pārkāptas attiecībā uz jebkuru sastāvdaļu, kuras daudzums ir mazāks par 2 % devas. Mums neatliekami nepieciešami vairāk pētījumu par pārtiku, it īpaši par atgremotāju pārtiku, lai varētu samazināt metāna un slāpekļa oksīda emisijas.
Otrkārt, vai sen nav jau pagājis laiks pasākumu veikšanai saistībā ar atsauces vērtībām jeb RPA un vai drīzāk nebūtu jānodarbojas ar nejaušu zema līmeņa GMO klātbūtni barībā, nevis ar pašreizējo absolūtās neiecietības režīmu, kas noved pie krimināli nesamērīgiem barības un graudu sūtījumu zaudējumiem un krimināli nesamērīgām sankcijām? Es, protams, runāju par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) iepriekš atļauto GM vielu klātbūtni, kurām jau pēc definīcijas risks ir pilnībā novērtēts, vai par ĢMO, kuras citā jurisdikcijā ir pilnībā atļautas.
Lutz Goepel
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāri, man nekas nav piebilstams par saturu, jo šai sakarā jau daudz kas ir ticis teikts. Es vēlētos pateikties referentam, kurš trialogā parādīja atzīstamu spēju nosargāt savu pozīciju.
Šim ziņojumam bija garš ceļš. Kā mēs zinām, Eiropas Kopienu Tiesa pasludināja spriedumu, kuram sekoja labi organizētas, godīgas diskusijas. Mums bija iespēja šo jautājumu apspriest sīki un plaši, un referents Graefe zu Baringdorf kungs ir parādījis, ka ir iespējams panākt apmierinošu risinājumu īsā laikā kā daļu no kompromisa vienošanās pirmajā lasījumā. Mēs abi kopš 1994. pāris reižu esam krustojuši šķēpus, bet mūsu komandas darbs vienmēr ir bijis godprātīgs, un es vēlreiz gribētu viņam pateikties par viņa darbu.
Albert Deß
(DE) Priekšsēdētāja kungs, man bija beidzies piešķirtais uzstāšanās laiks, bet man jums vēl jāpasaka dažas jaunas lietas. Ja mēs tagad šeit Parlamentā pieņemsim jaunu Eiropas tiesību aktu par dzīvnieku barību, par kuru, iespējams, balsos vairākums, un ja padome šo tiesību aktu pieņems, tad mēs būsim sasnieguši jaunu, augstas kvalitātes standartu Eiropā.
Es vēlētos lūgt divu klātesošos komisārus neatlaidīgi pieprasīt šo Eiropas standartu piemērošanu barības un pārtikas importēšanas gadījumos arī turpmāk. Eiropa var stāties pretī konkurencei pasaulē tikai tad, ja importam tiek piemēroti vieni un tie paši standarti. Tādēļ Komisijai arī jāuzstāj, ka par Eiropas standartiem ir jārunā PTO sarunās un ka tiem jākļūst par pasaules standartu - tad mums nebūs jābaidās par šo konkurenci pasaulē.
Androulla Vassiliou
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties ikvienam, kas izteica savus komentārus, un tagad uz dažiem atbildēšu. Vispirms par nekaitīguma jautājumu. Barība ir nekaitīga, ja tajā nav vielas, kas iekļautas barības vielu sarakstā, kurām ir negatīva ietekme. Priekšlikumā ir iekļauts aizliegto barības vielu saraksts. Komisija šo sarakstu paplašinās katru reizi, kad tā būs pārliecināta, ka ir nepieciešams tam pievienot kādu jaunu vielu.
Vēl es gribu jums atgādināt, ka pastāv plašs saraksts ar tādu piesārņotāju maksimāli pieļaujamiem daudzumiem kā bīstamie mikrotoksīni, smagie metāli un dioksīni. Šis saraksts ir spēkā kopš 2002. gada saskaņā ar direktīvu par nevēlamām vielām.
Es piekritīšu visiem tiem, kas teica, kā jau es to apstiprināju, ka Eiropas pārtika ir nekaitīga. Tomēr, kā es arī norādīju mūsu diskusiju laikā vakar vakarā, likumi un noteikumi ir tik labi, cik labi mēs tos izstrādājam. Tādēļ mums jāsaglabā modrība un jāraugās, lai dalībvalstis, barības izplatītāji un, protams, Komisija nodrošinātu, ka ikviens veic savus pienākumus, tā nodrošinot labu likumu izstrādi un īstenošanu.
Nesenais incidents saistībā ar gaļu Īrijā parādīja, ka ir nepieciešama stingrāka tiesisko prasību ieviešana un kontrole, un mani dienesti turpinās pētīt, ka to var uzlabot. Es esmu pārliecināts, ka tad, kad jaunie noteikumi stāsies spēkā, barības tirgus tiesiskais regulējums būtiski uzlabosies gan barības ražotāju, gan lietotāju interesēs.
Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais ir tas, ka es vēlreiz gribētu pateikties referentam par viņa lielisko devumu un visiem deputātiem par viņu konstruktīvo un pozitīvo darbību, lai panāktu vienošanos par šo svarīgo iniciatīvu.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
Priekšsēdētāja kungs, komisāri! Es pateicos par šodien teiktajiem laipnajiem vārdiem. Es domāju, ka ziņojums ir labi sagatavots.
Šajā ziņojumā, protams, nav pateikts, vai var novērst noziedzīgas darbības dzīvnieku pārtikas jomā, bet ziņojumā aprakstītā intensīvākā kontrole var atturēt no šādas darbības. Noziedzīgas darbības vienmēr rodas tur, kur ir atstātas kādas nenoteiktības, un tagad mēs dažās jomās tās varam novērst. Es ceru - kā teica Nicholson kungs -, ka gan dzīvnieku pārtikas nozares pārstāvji, gan lauksaimnieki sapratīs, ka ir kaut kas jāaizstāv, ka kopiena tiek organizēta pret mēģinājumiem barībai pievienot toksiskas vielas. Es esmu pārliecināts, ka tā varēs samazināt noziedzīgas darbības.
Es gribētu paskaidrot vēl vienu reizi, ka mēs šeit neizstrādājam atsevišķu rīcību intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, bet gan veidojam atsauci uz jau spēkā esošu tiesību aktu, kas arī attiecas uz šo jomu. Mēs gribējām, lai, atsakoties sniegt informāciju, nevarētu aizbildināties ar intelektuālā īpašuma aizsardzības tiesībām. Tādēļ es uzskatu, ka ieteiktā sistēma ir laba.
Ļaujiet man pabeigt un pateikties ēnu referentiem. Arī no viņu puses, protams, bija argumenti - mums galu galā šajā Parlamentā ir grupas ar atšķirīgiem uzskatiem -, bet es uzskatu, ka to, ko mēs vienojoties esam radījuši, atbalsta visi. Es gribētu arī izteikt pateicību komitejas administratīvajai komandai - šajā gadījumā Emmes kungam -, kurš paveica izcilu sagatavošanas darbu. Lai gan politiskajā jomā Eiropas Parlamenta deputātiem vienmēr ir vadošā loma, administratīvajā jomā tam tā nav jābūt. Mums šī jomu sadale bija ļoti veiksmīga.
Vēl es gribētu piebilst, ka koplēmuma procedūrā parlamentārisma ievērošana ir izprieca. Vienmēr ir teikts, ka koplēmuma procedūra lauksaimniecībā visu sarežģīs un padarīs laikietilpīgu. Tā nav taisnība. Mēs to esam pieredzējuši. Ja darbs tiek labi izdarīts, ja ir laba lietu sapratne, labs sagatavošanas darbs un labi politiskie oponenti, lietas var noorganizēt ļoti ātri. Es domāju, ka mūsu darbs ir pierādījums tam, ka Eiropas Parlamenta eksperti var noderēt un palīdzēt laba tiesību akta īstenošanā.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks šodien plkst. 12.00.
