Dabas un cilvēka izraisītu katastrofu novēršana (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais debašu punkts ir jautājums Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā uzdeva João Ferreira, par dabas un cilvēka izraisītu katastrofu novēršanu - B7-0201/2011).
João Ferreira
Priekšsēdētāja kungs, komisār, ir pagājuši divi gadi, kopš Komisija 2009. gada februārī izdeva paziņojumu par Kopienas pieeju dabas un cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai. Tika aprakstīta šīs problēmas nozīme. Kopš tā laika Eiropu ir skārušas dažādas katastrofas, kas atstājušas nopietnas negatīvas sekas uz sabiedrību, zemi, ekonomiku un vidi.
Vispārīgi runājot, Komisijas paziņojumā tika ievērota pienācīga pieeja, lai gan tā bija neatbilstoša, kā uzskatīja Parlaments. Turklāt Komisija kavējas īstenot saistības, ko tā uzņēmās šajā paziņojumā.
Viens no piemēriem ir Komisijas apņemšanās sagatavot sarakstu ar novēršanas pasākumiem, ko finansētu Eiropas Savienība un īstenotu dalībvalstis. Pagājuši divi gadi, un kur šis saraksts ir? Vai pirms tā iesniegšanas Komisija gatavojas gaidīt nākamo daudzgadu finanšu shēmu? Vēl divus gadus?
Tikmēr pagājušā gada septembrī Parlaments pieņēma ziņojumu par šo jautājumu. Ziņojumā formulēti svarīgi ieteikumi. Jāmin, ka pirms šī ziņojuma notika plašākas debates ne tikai šeit, Parlamentā, bet arī daudzās valstu, reģionālajās un vietējās iestādēs, kas darbojas dažādos katastrofu pārvaldības posmos.
Ziņojumā apkopotas daudzas par katastrofām iegūtās ziņas, kuras snieguši cilvēki, ko pagājušā gada laikā skāra šīs nelaimes. Šeit es vēlētos no daudzajiem ziņojuma punktiem minēt dažus konkrētus punktus. Par dalībvalstīm sniegtā īpašā atbalsta mērķiem tika noteiktas vairākas rīcības ar nolūku labot riska situācijas tādās jomās kā mežu apsaimniekošana, krasta līnijas aizsardzība, upju baseinu atjaunošana un aizsardzība, tādu apdzīvotu vietu aizsardzība un pārveidošana, kas ir sevišķi pakļautas konkrētiem katastrofu veidiem, un lauksaimniecības saglabāšana vietās, ko skārusi iedzīvotāju skaita samazināšanās un kas pakļautas dabas katastrofu riskam.
Kā Komisija ir iekļāvusi vai plāno iekļaut šīs jomas sagatavojamajā pasākumu sarakstā? Ziņojumā arī izteikts priekšlikums Eiropā izveidot valsts lauksaimniecības apdrošināšanu un ieviest minimālās atlīdzības sistēmu zemniekiem, ko skārušas katastrofas.
Es ievēroju, ka tas ļoti atšķiras no pašreizējās iespējas, ka dalībvalstis subsidēs apdrošināšanu iekšēji, izmantojot KLP "veselības pārbaudi”. Ir ierosināts apdrošināšanu finansēt vienlīdzīgi no Kopienas līdzekļiem, lai nodrošinātu aizsardzību pret katastrofām visiem zemniekiem - neatkarīgi no tā, vai viņi ir no trūcīgākajām dalībvalstīm vai no bagātām valstīm.
Kā zināms, katastrofas ir ļoti negodīgas, turklāt tās gandrīz vienmēr visvairāk skar cilvēkus un valstis, kas vismazāk spēj sevi pasargāt. Ja ir kāda joma, kurā jānodrošina ES solidaritātes un kohēzijas principa taustāma izpausme, tā ir sabiedrības, ekonomikas un vides aizsardzība katastrofu gadījumā.
Tāpēc es vēlētos jautāt, ko Komisija plāno darīt, lai samazinātu starp reģioniem un dalībvalstīm pastāvošo nevienlīdzību šajā jomā, citiem vārdiem, lai palīdzētu uzlabot novēršanas pasākumus reģionos un dalībvalstīs, kuras vairāk pakļautas riskam un kuru ekonomikas kapacitāte ir mazāka. Cita ziņojumā aprakstītā joma ir dalībvalstu agrīnās brīdināšanas sistēmas un saikņu nodibināšana starp dažādām agrīnās brīdināšanas sistēmām. Kas jau ir darīts šajā jomā? Kādi būs turpmākie pasākumi? Visbeidzot jāatceras, ka, turpinot novēršanas pasākumus un ņemot vērā nesenajās katastrofās gūto pieredzi, neizbēgami nāksies pārskatīt noteikumus par Solidaritātes fondu, lai šī instrumenta izmantošana būtu vienkāršāka un savlaicīgāka.
Ko Komisija jau ir izdarījusi vai ko tā plāno darīt attiecībā uz šo pārskatu? Atceros, ka pirms gada Madeiru piemeklēja liela katastrofa, kas prasīja cilvēku dzīvības un radīja lielus zaudējumus ievērojamai infrastruktūrai un pamataprīkojumam. Tagad ir pagājis gads, bet Madeira vēl nav saņēmusi ne centa no ES palīdzības. Ko Komisija darīs, lai mainītu šo situāciju, ja Solidaritātes fonda noteikumi pašreiz paredz, ka tam jāsniedz palīdzība, lai ātri atjaunotu normālus dzīves apstākļus, kā arī jārīkojas ātri un efektīvi, lai palīdzētu pēc iespējas ātrāk mobilizēt neatliekamās palīdzības dienestus? Kur ir šis ātrums, ja vēl pēc gada Madeira nav saņēmusi ne centa no ES palīdzības?
Nobeigumā, priekšsēdētāja kungs, es atkal mudinu Komisiju uzskatīt plašo vienprātību, ko ziņojums guva balsojumā un apspriedē, par skaidru zīmi, ka tajā minētie ieteikumi ir jāīsteno. Daudzi no šiem ieteikumiem jau ir minēti iepriekšējās Parlamenta rezolūcijās, taču diemžēl nekas netika darīts, un Komisija par šo kavēšanos ir sevišķi atbildīga.
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Parlamentam par iespēju apspriest katastrofu novēršanu un it īpaši Ferreira kungam par viņa nerimstošo interesi par šo tematu.
Pagājušā gada katastrofas bija vērtīgs atgādinājums, ka ES un dalībvalstīm vairāk jāstrādā pie katastrofu novēršanas. Mums jābūt godkārīgiem. Mēs zinām, ka ieguldījumi katastrofu novēršanā atmaksājas. Tajā pašā laikā nodrošināt ienesīgus un palielinātus ieguldījumus katastrofu novēršanā ir sarežģīts uzdevums.
Pašlaik mēs izvērtējam esošo ES finanšu instrumentu efektivitāti. Mēs arī izstrādājam to novēršanas pasākumu katalogu, par kuriem dalībvalstis varētu saņemt ES finansējumu.
Mūsu mērķis ir palielināt ES finansējuma ietekmi un paātrināt Reģionālā fonda atbalsta īstenošanu. Mēs meklējam arī inovatīvus finanšu instrumentus, piemēram, apdrošināšanas apvienošanu, lai dalītu riskus. Efektīvi ieguldījumi katastrofu novēršanā palīdzēs glābt dzīvības, samazinās postījumus un, visbeidzot, ietaupīs naudu.
Tiek izstrādātas rīcības, lai uzlabotu mūsu zināšanas par katastrofām. Mēs esam sadarbojušies ar Eiropas Vides aģentūru, lai sagatavotu ziņojumu, kurā izvērtēts Eiropā notikušo katastrofu biežums un to ietekme uz cilvēkiem, ekonomikām un ekosistēmām. Mums vajadzīgs arī skaidrs un caurskatāms izvērtējums par riskiem, ar ko saskaramies.
Pagājušā gada 21. decembrī mēs izdevām norādījumus par valsts riska izvērtējumu un kartēšanu, lai mudinātu dalībvalstis veicināt visaptverošu riska pārvaldību. Lai izstrādātu pilnīgu riska pārvaldības politiku, būs jāiesaistās visiem dalībniekiem. Tam, ka katastrofas Eiropā notiek biežāk un ir intensīvākas, arī vajadzētu turpmāk mudināt dalībvalstis ieguldīt sagatavotībā un vairot savu kapacitāti.
Papildus novēršanas elementiem tikpat svarīgi ir tas, lai dalībvalstis un Eiropa kopumā spētu pēc iespējas labāk reaģēt. Pagājušā gada oktobrī mēs aprakstījām politikas priekšlikumu par Eiropas reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos. Mūsu mērķis ir uzlabot ES reaģēšanas efektivitāti, saskaņotību un pārredzamību katastrofu gadījumos.
Richard Seeber
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, pareizais vārds, ar ko sākt, ir solidaritāte. Notiekot dabas vai cilvēka izraisītai katastrofai, mums Eiropā ir jāturas kopā. Tas ir būtiski Eiropas integrācijai.
Otrs atslēgas vārds, kas jāmin, ir ātrums. Ir svarīgi sniegt palīdzību ātri, jo tūlītēja palīdzība ir efektīvākais palīdzības veids.
Treškārt, man tomēr jānorāda, ka, ja iespējams, pasargāt iedzīvotājus no šādām katastrofām vispirms ir dalībvalstu pienākums. Mums jāizpēta, kā varam izmantot Eiropas resursus un pieejamos līdzekļus efektīvāk. Tomēr man jānorāda, ka daudzas dalībvalstis lūdz Eiropas resursus, lai noslēptu to, ka tiek veikti neatbilstoši pasākumi.
Ko mēs varam darīt ES līmenī? Ir divi galvenie izdevumu posteņi: pirmais - Eiropas Reģionālās attīstības fonds, par kuru atbild komisārs J. Hahn, un otrais - Lauksaimniecības fonds, kura jau tagad pieejamos līdzekļus mēs varētu labāk izmantot. Risinājums ir novēršana. Tas ir, ļoti daudzas katastrofas, it īpaši plūdus, varētu novērst, veicot pienācīgu telpisko plānošanu. Mums jau ir Plūdu direktīva, saistībā ar kuru tapa skaidrs, ka mēs varētu daudz panākt ar pašreizējiem resursiem, ja veiktu pareizos pasākumus, piemēram, kartēšanu, riska izvērtēšanu un - tas būtu trešais postenis - izstrādātu novēršanas rīcības plānus.
Es vēlētos, lai Komisija papildus sagatavotajiem novēršanas pasākumiem īpašu uzmanību pievērstu apgabaliem, kur ir sausums un ūdens trūkums. Saistībā ar šiem apgabaliem mums aizvien trūkst tāda instrumenta kā Plūdu direktīva, un mēs šajā jomā varētu daudz ko darīt.
Saistībā ar novēršanas pasākumu katalogu man jāsaka, ka integrēta pieeja šajā sakarā noteikti ir svarīga, citiem vārdiem, mums jācenšas ņemt vērā šos aspektus citās politikas jomās. Komisijas uzraudzībā dalībvalstīm arī jāsagatavo riska kartes par visiem apgabaliem.
Edite Estrela
Priekšsēdētāja kungs, šīs debates Parlamentā notiek atkārtoti. Diemžēl dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas notiek aizvien biežāk un ir aizvien postošākas.
Kaut arī atbildība par katastrofu novēršanu galvenokārt gulstas uz dalībvalstu pleciem, Eiropas Savienība var sniegt lielu ieguldījumu. Kopienai ir noteikti instrumenti, lai veicinātu katastrofu novēršanu.
Tomēr svarīgi šos instrumentus novērtēt, lai mēs varētu labāk noteikt trūkumus. Turklāt jāuzlabo arī finansēšanas mehānisms. Tas jau ir pieminēts šajās debatēs, bet es vēlētos atkārtot, ka Madeiras gadījumā vēl nav izteikts solījums palīdzēt, un ir skaidrs, ka šīs katastrofas upuri nevar gaidīt mūžīgi.
Komisijai tika vairākkārt lūgts sagatavot Kopienas pamatnostādnes riska kartēšanai. Turklāt es vēlētos uzsvērt, cik svarīgi ir sagatavot pilnīgu informācijas avotu sarakstu, jo pareizi rīkoties iespējams tikai tad, ja ir precīza informācija.
Daži no J. Ferreira ziņojumā minētajiem ieteikumiem un priekšlikumiem bija iekļauti arī manā ziņojumā, ko Parlaments pieņēma 2006. gadā, bet Komisija vēl nav atbildējusi uz daudziem no šiem priekšlikumiem. Tāpēc es vēlētos lūgt, vai komisārs nevarētu pastāstīt par līdz šim paveikto saistībā ar Eiropas Sausuma novērošanas centra izveidi un direktīvu par mežu ugunsgrēkiem.
Catherine Bearder
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vasaras ir karstākas un vētras - spēcīgākas. Lietusgāzes ir neprognozējamākas, un sausuma periodu ir vairāk, un tas kontinentā izraisa dzīvībai bīstamus ugunsgrēkus. Dažos pēdējos gados gandrīz neviena valsts nav izvairījusies no dabas katastrofas, nemaz nerunājot par cilvēka izraisītām katastrofām, piemēram, Černobiļa, vai nesenā toksiskā katastrofa Ungārijā.
Iedzīvotāji raugās uz ievēlētajiem pārstāvjiem, lai pārliecinātos, ka viņu drošība tiek plānota efektīvi, uzticami un atbilstoši. No Komisijas esam saņēmuši daudz solījumu un ziņojumu, taču esam sagaidījuši maz konkrētas rīcības. Mums ir apsolīts progress dalībvalstu kompetento dienestu tīkla izveidē. 2009. gadā tika apsolīta pieejamo aktīvu karte, kas būtu izmantojama, notiekot katastrofai. Tagad būtu jālūdz valsts iestādes turēt gatavībā pamataprīkojumu, lai vajadzības gadījumā tas būtu pieejams Savienībai ātras palīdzības sniegšanai.
Mana reģiona pilsētā Breknelā atrodas pasaulē zināms vidēja ranga laika prognožu centrs. Tā sniegtā informācija palīdz jūrniekiem, lidmašīnām un ārkārtas situāciju plānotājiem no vairākiem reāllaika avotiem pasaulē, taču mums vajag vairāk nekā tikai šādas būves. Mums jāzina, kur atrodas apmācītas neatliekamās palīdzības dienestu grupas. Mums jāzina, kur atrodas ārkārtas gadījumiem paredzētie pārtikas krājumi, teltis un segas.
Mums jāzina, kur atrodas iekārtas, kas glābs Savienības iedzīvotāju dzīvības, kad tas būs nepieciešams. Komisijai jāiepazīstina ar šiem plāniem tagad. Nākotnes katastrofa var nebūt aiz kalniem.
Marisa Matias
Priekšsēdētāja kungs, vēlētos sākt ar to, ka izsaku pilnīgu atbalstu kolēģes teiktajam. Dabas un cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai ir milzīga un pieaugoša nozīme, un Komisija mūs sistemātiski iepazīstina ar vairākiem mērķiem saistībā ar procedūru un piemērota laika izvēli.
Tomēr pastāv ļoti sarežģīta problēma, ko jau esmu minējusi. Parasti uz šādām situācijām reaģē Solidaritātes fonds, taču tas notiek pēc ļoti, ļoti ilga laika - no deviņiem mēnešiem līdz gadam, un tas ir pēc katastrofas. Kā jau tika minēts, un es turpināšu to atkārtot - kā mēs visi turpināsim atkārtot - cik ilgi vajadzēs, ka pirms gada Madeirā notika liela katastrofa un apgabals vēl nav saņēmis palīdzību.
Tāpēc es atkārtoti vēlētos akcentēt šo problēmu: vai nav pienācis laiks Komisijai pārskatīt sava fonda procedūru un finansējuma modeli? Kā lai mēs saglabājam fondu, kam jārisina aizvien biežāk notiekošas, krasas izņēmuma situācijas? Mēs nezinām, kur tas notiks, bet mēs zinām, ka tas notiks, ko pierāda klimata izmaiņas. Par izņēmumu nevar saukt situāciju, kas regulāri atkārtojas
Jaroslav Paška
Priekšsēdētāja kungs, dabas un cilvēka izraisītu katastrofu pašreizējo novēršanas mehānismu var daudzējādi pilnveidot.
Turpretim attiecībā uz īstenotajiem dabas katastrofu novēršanas pasākumiem mums īpaši jācenšas uzlabot dabas parādību (laikapstākļu izmaiņu vai tektonisku kustību) uzraudzību, bet pēc tam - matemātiskos modeļus, lai novērtētu un prognozētu izmaiņas, to sekas un saistītos brīdināšanas mehānismus vai turpmāku evakuāciju; attiecībā uz cilvēka izraisītām katastrofām mēs varam strādāt efektīvāk.
Tā kā mēs apzināmies dažādus cilvēka darbību, it īpaši komercdarbības, riskus, kas apdraud vidi, mēs zinām, kā, izmantojot regulējošus pasākumus, preventīvi samazināt potenciālo risku, ka notiks riskantas darbības izraisīta katastrofa. Tomēr preventīvam tiesiskam regulējumam, tāpat kā uzraudzības, pārbaudes, sankciju un represiju sistēmām jābūt visaptverošam, un tas jāīsteno pilnīgi precīzi, veltot nedalītu uzmanību.
Mūsu iedzīvotāju veselības aizsardzības interesēs mums sistemātiski jāuzlabo mehānismi aizsardzībai pret katastrofām.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētāja kungs, mēs varam atbalstīt teikto. Katastrofu skaits tikai turpina pieaugt. ES varētu daudz darīt attiecībā uz informācijas apmaiņu, atbalstu un solidaritāti. Šeit, protams, tiek gūta pievienotā vērtība, kas no Savienības ir tikai sagaidāms attiecībā uz šīm problēmām.
Es tomēr vēlētos izmantot izdevību un uzdot komisāram jautājumu. Pirms trim vai četriem gadiem Krievijā bija plaši mežu ugunsgrēki, kuru radītie dūmi izraisīja nopietnu kaitējumu manā valstī, Somijā. Daudziem cilvēkiem dūmu dēļ radās smagas veselības problēmas. Toreiz Eiropas Parlaments nolēma sasaukt Komisiju, lai veiktu sarunas par līgumu ar Krieviju saistībā ar to, kā ES varētu palīdzēt šādos gadījumos un sniegt atbalstu, kas Krievijai tad bija vajadzīgs, bet ko tā nepiekrita pieņemt. Es vēlētos uzzināt, vai Komisija ir guvusi kādus panākumus šajā jautājumā un īstenojusi pasākumus.
Katastrofas nenotiek tikai ES robežās; tās notiek arī ārpus ES un bieži ietekmē ES dalībvalstis. Es vēlētos uzzināt, kāds progress ir panākts šajā jautājumā ar Krieviju.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pēdējo 15 gadu laikā dabas un cilvēka izraisītu katastrofu skaits ir ievērojami pieaudzis, un mēs pieredzam parādības, kas gandrīz visās Eiropas Savienības valstīs ir daudz spēcīgākas un biežākas un nopietni ietekmē ekonomiku, infrastruktūru un ekosistēmas.
Mums vajadzīga tūlītēja ES pieeja, lai izstrādātu preventīvo politiku un noteiktu un piemērotu atbilstošos finanšu instrumentus. Eiropas Savienības Solidaritātes fonds un valstu fondi vairs nespēj risināt biežo katastrofu sekas.
Es vēlos jautāt klātesošajam komisāram, kad būs iespējams saņemt kartes un datus par riska apgabaliem, kā tika teikts viņa paziņojumā 2009. gada 23. februārī. Visbeidzot man ir žēl, ka Augsnes direktīva zemes pārvaldības uzlabošanai kādu laiku ir bloķēta Padomē.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, pēc pagājušā oktobra ekoloģiskās katastrofas Ungārijā es vairākkārt vērsu Eiropas Komisijas uzmanību uz katastrofu novēršanas problēmu kalnrūpniecībā. Kalnrūpniecības nozarē nelaimes gadījumiem bieži var būt pārrobežu ietekme. Tieši tādēļ Eiropas Savienības pienākums ir nodrošināt, ka tiek veikti visi iespējamie pasākumi, lai samazinātu nelaimes gadījumu risku un uzlabotu reaģēšanas ātrumu un efektivitāti šādos gadījumos.
Par atbildi uz maniem jautājumiem es no Komisijas saņēmu apstiprinājumu, ka atkritumi, ko no Ungārijas negadījuma izgāza vidē, tostarp, Donavā, bija toksiski, kaut arī sākotnēji varas iestādes to noliedza. Tas pilnīgi skaidri parāda, ka noteikumi netiek ievēroti, un šāda situācija ir jāmaina pēc iespējas ātrāk.
Pēc rezolūcijas, ko Parlaments pieņēma pagājušajā gadā un kas aicina aizliegt uz cianīdu balstītu tehnoloģiju izmantošanu kalnrūpniecībā, jo tās rada milzīgus pārrobežu draudus ekosistēmām, Eiropas Komisijas pienākums ir steidzami rīkoties.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, 2010. gada septembrī apstiprinātajā ziņojumā par Kopienas pieeju dabas un cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai ir dažas svarīgas norādes, kas attiecas tieši uz lauksaimniecību. Ziņojumā īpaši norādīts, ka lauksaimniecības produkcija ir pakļauta tādām dabas parādībām kā sausums, sals, krusa, mežu ugunsgrēki, plūdi, zemes nogruvumi u. c. Ziņojumā arī minēti vairāki svarīgi ieteikumi, kā mazināt šo problēmu ietekmi. Autors jau ir paudis ideju sniegt garantijas lauksaimniecībai.
Es vēlētos uzsvērt to, cik svarīgi ir efektīvi risināt šos uzdevumus, it īpaši nākotnes kopējās lauksaimniecības politikas kontekstā, kura vērsta uz to, lai lauksaimniecībai būtu nozīme gan pārtikas ražošanā, gan vides aizsardzībā.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, pagājušajā oktobrī Ungārija saņēma ekspertu palīdzību un materiālus resursus, lai novērstu sarkano dūņu radīto katastrofu, taču būtisks atbalsts netika sniegts. Bija ļoti grūti izskaidrot cilvēkiem, kāpēc humāno palīdzību ir iespējams sniegt to valstu iedzīvotājiem, kuras neietilpst Eiropas Savienībā, bet ne ES dalībvalstu iedzīvotājiem. Skaidrs, ka rūpniecisku katastrofu gadījumos jāpiemēro princips "piesārņotājs maksā", taču lielākoties šiem uzņēmumiem nav pietiekami naudas. Komisija apsolīja panākt, ka visiem uzņēmumiem, kas veic bīstamas darbības, būs obligāti jāapdrošina atbildība par vidi. Tajā pašā laikā es ierosinu, lai ar attiecīgu regulējumu Solidaritātes fonds tiktu atvērts daļējai rūpniecisko katastrofu seku mazināšanai, es uzsveru, daļējai...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, katastrofu novēršanas koncepts, it īpaši saistībā ar mūsu ungāru draugiem, nepārprotami ir pelnījis ievērojamu uzmanību, jo, pagājušajā oktobrī risinot toksisko dūņu katastrofu Ungārijā, kaut kas netika darīts pareizi. Šajā ziņojumā Komisija atklāja nepārprotamas vietējo varas iestāžu kļūdas: tās neklasificēja bīstamos notekūdeņus un pieļāva rupjas kļūdas saistībā ar rezervuāra būvdarbiem. Komisija atklāja arī, ka Eiropas Atkritumu katalogs - Kalnrūpniecības atkritumu direktīva - nav transponēta Ungārijas tiesību aktos. Tādēļ svarīgi, lai atsevišķas dalībvalstis saistoši iekļautu Eiropas standartus savos tiesību standartos.
Papildus katastrofu novēršanai svarīgi arī pienācīgi piemērot šos Eiropas standartus, kā arī apmainīties ar labākajām praksēm un palīdzēt dalībvalstīm sniegt palīdzību sev pašām. It īpaši šajā - brīvprātīgā darba -gadā ir svarīgi un pareizi, ka dalībvalstis mazliet atdarina tās dalībvalstis, kurās ir brīvprātīgo ugunsdzēsēju brigādes, glābšanas dienesti utt.
Iosif Matula
(RO) Priekšsēdētāja kungs, viens no lielākajiem izaicinājumiem, ar ko pašlaik jāsastopas Eiropas Savienībai, ir aizvien smagākas dabas katastrofas un to sekas. Statistikas dati liecina, ka pēdējo 20 gadu laikā Eiropā ir notikušas 953 katastrofas, kas prasījušas aptuveni 90 000 dzīvību un radījušas ekonomiskos zaudējumus USD 269 miljardu apmērā.
Lai uzveiktu šo parādību izraisītās sekas, nepieciešama riska diagramma un saskaņots vides faktoru pārvaldības plāns. Mums visiem par prioritāti jāizvirza mežu apvidu, kā arī pilsētu "zaļo jostu" saglabāšana un paplašināšana. Ir būtiski tam piešķirt nozīmi, informējot un izglītojot iedzīvotājus, lai novērstu katastrofu sekas. Tam labs piemērs ir Starptautiskā Dabas katastrofu samazināšanas diena. Turklāt es uzskatu, ka visi instrumenti jāpadara efektīvāki...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētāja kungs, šeit paustās bažas par katastrofu novēršanu un reaģēšanu uz tām ir ļoti sāpīgs jautājums, kas ir ārkārtīgi svarīgs mūsu iedzīvotājiem, kuriem nevar un nedrīkst likt gaidīt.
Mēs runājam par ļoti delikātām situācijām, kas attiecas uz iedzīvotāju un viņu īpašuma drošību un kas bieži skar mūs visus, jo tiek zaudētas cilvēku dzīvības, izpostītas ģimenes un iztikas līdzekļi. Tomēr visi mūsu pierādījumi kļūst mazsvarīgi, salīdzinot ar traģēdijām, kas ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību skar mūs visus un liek apzināties, ka mēs nevaram kavēt darbu, kas jāveic, lai izvairītos no šādām situācijām, maksimāli mazinātu tās vai iespējami labāk palīdzētu tādos gadījumos.
Komisār, mani kolēģi šo problēmu ir ļoti labi izcēluši. Šis ir gadījums, kad ES var labāk parādīt sabiedrībai, ka tā ir līdzās, lai palīdzētu novērst katastrofas, bet pats galvenais - lai, katastrofai notiekot, sniegtu atbalstu, kad tas visvairāk vajadzīgs un kad cilvēki ir visbezpalīdzīgākie.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār J. Hahn, mums ir ļoti labi zināms, kādi faktori ir izraisījuši katastrofu pieaugumu pēdējos gados: mēs zinām par klimata izmaiņām, straujo industrializāciju jaunattīstības valstīs un augošo iedzīvotāju skaitu pasaulē, cita starpā.
Tomēr daudzas katastrofas izraisa cilvēks, un šajā ziņā jāsaka, ka jāpiemēro princips "piesārņotājs maksā". Nav pareizi ikreiz nekavējoties vērsties pēc Savienības palīdzības. Taču Eiropas solidaritāte, protams, ir vajadzīga, ja katastrofas patiesi notiek force majeure dēļ, ja atgadās īstas dabas katastrofas. Nav šaubu, ka šajā ziņā Eiropas solidaritātei jāsākas ar novēršanu, piemēram, veidojot aizsargkonstrukcijas, lai novērstu lavīnas, pretplūdu barjeras, kartēšanas un uzraudzības sistēmas.
Turklāt mums patiesi būtu vajadzīgs kaut kas līdzīgs Eiropas katastrofu dienestam, ko varētu izmantot, ja palīdzība jāsniedz steidzami, lai izvairītos no smagākām sekām.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, šodien tiek daudz minēti specifiski termini, bet galvenais termins ir pirmais uz tāfeles rakstītais vārds: novēršana. Kā saka, profilakse ir labāka par zālēm, un mums noteikti jāmēģina novērst dabas katastrofas, ņemot vērā nesenās tendences, lai gūtu kādas prognozes un veiktu preventīvus pasākumus.
Mums vajadzīgs arī kāds Eiropas apdrošināšanas mehānisms, jo citādāk skartie apgabali nevarēs atļauties apdrošināšanu. Piemēram, manā apgabalā, Klonmelas pilsētā, apdrošināšanas cena ir seškāršojusies plūdu riska dēļ.
Visbeidzot, vēlos jautāt, cik daudzas valstis var pateikt, ka tās ir ievērojušas Komisijas ieteikumus, it īpaši saistībā ar Plūdu direktīvu? Es zinu, ka manā valstī tā nav pienācīgi piemērota. Valstīm, tāpat kā Komisijai, jāuzņemas atbildība. Sadarbojoties mēs vismaz varam atvieglot grūtības.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, mēs varam izdarīt konkrētu secinājumu no plašajiem, katastrofiskajiem mežu ugunsgrēkiem, kas gandrīz katru vasaru skar dalībvalstis Dienvideiropā un kas Grieķijai atstājuši biedējošu un traumatisku pieredzi: atslēgas vārds ātrai un efektīvai dabas un cilvēka izraisītu katastrofu likvidēšanai Eiropā ir solidaritāte. Turklāt Lisabonas līgumā ir iekļauts solidaritātes punkts par palīdzības sniegšanu dalībvalstīm, kas cieš no dabas katastrofu sekām.
Mums jāsagatavojas pienācīgai un efektīvai šī punkta piemērošanai. Citādi būs tā, it kā mēs ignorētu 70% Eiropas iedzīvotāju, kas gūtu labumu no Eiropas Savienības solītās palīdzības gadījumā, ja viņu valstis skartu dabas katastrofa. Svarīgi neļaut budžeta grūtībām ietekmēt politiku un finansējumu iedzīvotājiem saistībā ar katastrofu novēršanu.
Turklāt svarīgi...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Johannes
Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, vēlos visiem pateikties par dažādajiem debatēs paustajiem viedokļiem. Ja tiks izteikts tiešs lūgums saistībā ar manas kolēģes Georgieva kundzes kompetenci, mēs jums sniegsim rakstiskas atbildes, piemēram, attiecībā uz stāvokli sarunās ar Krieviju par informācijas un uzraudzības jautājumu.
Tomēr, tā kā Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ir manā pārziņā, es vēlētos izmantot izdevību, lai pateiktu jums, ka fonds ir instruments, kas tika izveidots pirms septiņiem vai astoņiem gadiem un kas netiek finansēts no budžeta. Ikreiz, notiekot katastrofai, jāievēro ļoti sarežģīta procedūra, kas var radīt aizkavēšanos: pirmkārt, tiek veikts izvērtējums, bet pēc tam Eiropas Parlaments un Padome kopīgi pieņem lēmumu.
Saistībā ar Madeiras gadījumu varu teikt, ka turpmāko 14 dienu laikā tiks saņemts paraksts un maksājums. Kavēšanos izraisīja arī tas, ka daudz ko no nepieciešamās informācijas dalībvalsts sniedza ļoti vēlu. Arī tas ir jāņem vērā. Beigās mums ir jāspēj pierādīt, kādam nolūkam līdzekļi ir tikuši izmantoti, turklāt tam jābūt pārbaudāmam. Tomēr Solidaritātes fonda struktūra jāturpina attīstīt. Arī Komisijā notiek debates par šo tēmu.
Atklāti runājot, jautājumu par sausuma izvērtējumu ir visai grūti iekļaut. Piemēram, saistībā ar tehnoloģiskām katastrofām situācija ir atšķirīga. Šie jautājumi atkārtoti jāizvērtē, ņemot vērā pēdējos gados gūto pieredzi.
Kas attiecas uz piešķirtajiem līdzekļiem struktūrfondu jomā, piemēram, pašreizējā finanšu periodā riska novēršanai un atbilstošiem vides aizsardzības pasākumiem Eiropā ir pieejami EUR 7,5 miljardi. No šīs summas aptuveni 20% jau ir piešķirti konkrētiem projektiem.
Kā Eiropas Parlamenta deputāti no sava vēlēšanu apgabala vai valsts jūs zināt tikpat labi kā es, ka starp reģioniem un dalībvalstīm bieži rodas administratīvas problēmas, jo nav skaidrs, par ko katrs ir atbildīgs. Praktiski tas bieži izpaužas kā kavēšanās ar projektu īstenošanu. Šo problēmu pārvarēšana būtu ievērojams sasniegums, jo iedzīvotāju un reģionu interesēs ir, lai mēs izmantotu piešķirto naudu un nepadotos administratīvu vai birokrātisku problēmu dēļ, kā arī neļautu tām radīt kavēšanos.
Visbeidzot - es vēlētos teikt, ka gada beigās mēs plānojam iesniegt likumdošanas priekšlikumu par to, kā iespējams īstenot konkrētāku pieeju attiecībā uz katastrofu uzraudzīšanu Eiropā un reaģēšanu uz tām. Es vēlreiz vēlos pateikties jums par ieinteresētību un neatlaidību šajā jautājumā, un nobeigumā vēlos jūs lūgt turpināt pievērst tik lielu uzmanību īstenošanai un dalībvalstīs pieejamo finanšu līdzekļu izmantošanai.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Ádám Kósa
Savā 2009. gada 23. februāra paziņojumā ar nosaukumu "Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai" Komisija uzņēmās arī pienākumu savstarpēji saistīt pieejamos informācijas avotus par katastrofām un to novēršanas pasākumiem. Es vēlētos izmantot šo izdevību, lai piebilstu, ka tas, kā Jaunzēlandes valdība brīdināja nedzirdīgus un vājdzirdīgus cilvēkus nesenākajā katastrofā, ir iedvesmojošs piemērs, kam jāseko. 2010. gada beigās Jaunzēlandes valdība izdeva vairākus resursu materiālus, tostarp DVD, kas iesaistītos dalībniekus, varas iestādes un iedzīvotājus zīmju valodā sagatavoja iespējamai katastrofai. Šī prakse glāba dzīvības un īpašumus. Saskaņā ar vietējām civilajām organizācijām un Pasaules Nedzirdīgo federāciju (www.wfdeaf.org), Kvīnslendas valdībai un Austrālijas Komunikāciju un plašsaziņas līdzekļu pārvaldei (ACMA) jābūt lepnām (kaut arī traģēdijas diemžēl turpināja notikt) par panākumiem, kas tika gūti izcilās sagatavotības un sadarbības dēļ, un jo īpaši par to, ka tika nodrošināta tieša un tūlītēja saziņa, kas sasniedza nedzirdīgos cilvēkus. Ņemot to vērā, es ceru, ka Komisija pārskatīs šīs ārpus savienības valsts labo praksi, popularizēs to un sekmēs tās īstenošanu dalībvalstīs, kā arī ES resursu piemērošanas jomā.
