Prezentarea programului preşedinţiei spaniole (continuarea dezbaterii)
Preşedintele
Doamnelor şi domnilor, să continuăm dezbaterea privind prezentarea programului Preşedinţiei spaniole.
Carlo Casini
(IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, în calitate de preşedinte al Comisiei pentru afaceri constituţionale a acestui Parlament, sunt încântat că Preşedinţia spaniolă acordă importanţă îndeplinirii reformelor structurale prevăzute în Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în special, în ceea ce priveşte Serviciul european pentru acţiune externă, Iniţiativa cetăţenilor şi aderarea Uniunii Europene la Convenţia europeană pentru protecţia drepturilor omului, pentru care comisia mea a desemnat deja un raportor, un spaniol, pe dl Jáuregui Atondo, pe care deja îl cunoaşteţi.
Totuşi, domnule Zapatero, într-un interviu publicat duminica trecută într-un ziar spaniol, El País, vă exprimaţi dorinţa ca legea privind libertatea religioasă să poată reprezenta un pas înainte făcut de Spania în direcţia normalizării în cadrul tuturor instituţiilor sale publice.
Prin urmare, aş dori să sugerez în acest sens faptul că structurile Europei reprezintă mijloace pentru atingerea unui obiectiv, iar obiectivul Uniunii Europene este confirmat la articolul 2 din Tratatul de la Lisabona: promovarea demnităţii, egalităţii, libertăţii şi solidarităţii. Prin urmare, trebuie să dau glas unor îngrijorări care se referă la direcţia în care se îndreaptă această dezbatere asupra valorilor.
Unitatea culturală are întâietate faţă de unitatea economică. Spiritul Europei este mai puternic decât structura publică - îmi cer scuze, juridică. Spiritul Europei este înrădăcinat în instinctul adevărului şi frumuseţii aparţinând Greciei antice, în cultul justiţiei aparţinând Romei şi, pe baza acestei moşteniri uriaşe, creştinismul a adăugat valoarea fiinţelor umane, care sunt egale din momentul concepţiei şi până la moarte.
Astăzi, în numele crucii lui Hristos, cerem să mergem în Haiti, să fim prezenţi în Haiti, pentru că toţi oamenii, şi în special cei mai săraci, sunt elementele centrale.
Şi atunci vă întreb: ce înseamnă "normalizare” atunci când este vorba de libertate religioasă? Înseamnă poate împiedicarea cetăţenilor să îşi exprime în mod public religia? Înseamnă să uităm rădăcinile, inclusiv rădăcinile creştine, ale ţărilor noastre?
Kader Arif
(FR) Domnule preşedinte, domnule Zapatero, domnule Buzek, doamnelor şi domnilor, în această perioadă de criză, politica comercială ocupă un loc cu atât mai important în dezbaterile publice, cu cât europenii îşi dau din ce în ce mai mult seama că strategia comercială introdusă la nivelul Uniunii are un impact direct asupra dezvoltării şi ocupării forţei de muncă.
Pe fondul unei competiţii internaţionale sporite, cursa pentru costuri reduse a provocat pierderea a prea multe locuri de muncă sau transferuri. În faţa acestei situaţii, grupul nostru consideră că acum comerţul trebuie să fie un instrument care să servească unor scopuri precum crearea de locuri de muncă, reducerea inegalităţilor şi dezvoltarea durabilă. În timpul acestei audieri, comisarul pentru comerţ, dl De Gucht, a părut să fie de acord că comerţul nu poate fi un scop în sine.
Prin urmare, aş vrea să ştiu dacă în timpul Preşedinţiei dumneavoastră veţi susţine reforma politicii comerciale europene, pentru a vă asigura că aceasta va crea mai multe locuri de muncă şi că va fi mai strâns legată de o politică industrială reală. Veţi lua măsuri şi pentru a susţine comerţul corect la nivel mondial, un comerţ corect care să poată promova dezvoltarea, munca în condiţii decente şi respectarea drepturilor omului? Cu alte cuvinte, veţi introduce în acordurile noastre standarde sociale şi de mediu care să fie obligatorii?
Luis de Grandes Pascual
(ES) Domnule Zapatero, pentru un spaniol, aşa cum sunt şi eu, este o onoare să vă urez bun-venit aici, când dumneavoastră ocupaţi funcţia de preşedinte al Uniunii Europene. Este o perioadă plină de aşteptări şi provocări şi, bineînţeles, nu trebuie să dezamăgim. Este important ca cetăţenii noştri să vadă că instituţiile noastre actualizate sunt capabile să furnizeze soluţii pentru probleme reale.
Ştiţi că noi suntem de acord cu programul pe care l-aţi prezentat. Ştiţi că pentru Partido Popular spaniol aceasta este o chestiune naţională şi că vă vom susţine în toate demersurile pe care noi le vom considera a fi în interesul comun al Europei şi pe care le vom considera importante pentru Spania. Este un program ambiţios şi sperăm să fie un program plin de conţinut.
Sper că în acest album al Preşedinţiei spaniole - întrucât cu siguranţă va fi colorat şi variat - oamenii vor putea considera fiecare eveniment ca o piatră de temelie pentru rezolvarea problemelor reale care îi afectează.
Criza loveşte economii şi şomajul seamănă cu al cincilea cal al Apocalipsei. Aţi fost sincer şi aţi recunoscut că rata şomajului este de 20 % în Spania, dar că acest lucru nu vă taie elanul. Cred că ne obligă pe noi toţi să găsim o soluţie la o problemă pe care trebuie să o rezolvăm împreună. Este o problemă reală.
Timpul pe care îl am la dispoziţie nu îmi permite să spun prea multe, domnule prim-ministru. Totuşi, doresc să vă spun că Spania se va confrunta cu multe provocări, că sunt sigur de capacitatea Spaniei ca naţiune şi că vreau să cred şi sunt sigur că veţi face faţă cu bine provocărilor. În acest moment, în Europa nu trebuie să dezamăgim.
Pe de altă parte, globalizarea lumii - la care aţi făcut referire cu inteligenţă - presupune apariţia unor noi centre de putere şi înseamnă că este nevoie ca Uniunea Europeană să îşi asume un rol mai activ şi mai coerent pentru a-şi apăra valorile şi interesele. Altminteri, riscăm să devenim neimportanţi.
În fine, domnule prim-ministru, noi, spaniolii, nu vom accepta să ni se refuze aptitudinea de a face propuneri. Avem acest drept. Trebuie însă să avem şi smerenia de a accepta sfatul pe care i l-a dat Don Quijote lui Sancho Panza atunci când i-a recomandat să fie umil în fantezia sa referitoare la guvernarea insulei Barataria.
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Glenis Willmott
Domnule preşedinte, salut programul foarte pozitiv şi ambiţios al dlui prim-ministru pentru Preşedinţia spaniolă. Faptul că domnia sa pune accent pe locurile de muncă şi pe dezvoltare este vital pentru noi toţi, acum, când ieşim din criza financiară, şi aştept cu nerăbdare să lucrez cu un guvern socialist.
Următoarele şase luni sunt cruciale pentru viitorul economic şi în materie de mediu al UE şi aşteptăm cu interes Consiliul din februarie, pentru o conducere ambiţioasă în vederea reformării sectorului financiar.
În urma negocierilor climatice eşuate de la Copenhaga, sunt curioasă să aud cum vor colabora Preşedinţia şi Comisia pentru a prezenta un obiectiv UE comun de reducere a emisiilor poluante în vederea îndeplinirii obiectivului de la 31 ianuarie. S-a spus deja acest lucru, însă, în fine, vă sfătuiesc, domnule prim-ministru, ca în timpul Preşedinţiei dumneavoastră să profitaţi de şansa de a rezolva problema acaparărilor de teren şi alte chestiuni care creează neplăcere şi suferinţă pentru zeci de mii de proprietari din sudul Spaniei, oameni care respectă legea. Avem într-adevăr nevoie de acţiuni.
Domnule Zapatero, mă bucur să vă văd aici şi vă doresc să aveţi un mandat plin de succes.
Tunne Kelam
Domnule preşedinte, Preşedinţia spaniolă va fi judecată prin prisma punerii în aplicare a Tratatului de la Lisabona din punct de vedere instituţional. Domnule prim-ministru, vă urez mult succes.
Pentru a stimula redresarea economică şi crearea de noi locuri de muncă, provocarea pentru dumneavoastră este să extindeţi piaţa internă a EU, inclusiv prin deschiderea de pieţe de servicii în domenii care încă sunt tratate ca excepţii. Până când acest lucru nu este realizat, succesul strategiei UE va avea efecte limitate.
Susţin angajamentul dumneavoastră pentru crearea unei pieţe energetice comune, interconectarea reţelelor energetice din întreaga Europă. Vă doresc să puteţi folosi această ultimă poziţie a Parlamentului pentru programul de securitate şi solidaritate energetică externă care a fost adoptat în 2007 şi care încă aşteaptă să fie pus în aplicare.
Agenda 2020 presupune introducerea tehnologiilor informaţiilor şi comunicaţiilor în activitatea cotidiană, folosirea celor mai bune practici ale statelor membre care deja au înregistrat progrese în acest domeniu. Sper ca Preşedinţia dumneavoastră să poată lua o decizie în privinţa înfiinţării unei agenţii centrale pentru administrarea sistemelor IT, o agenţie de care Europa are în mod categoric nevoie. Un alt lucru de care avem urgent nevoie este elaborarea unei strategii de securitate europene sigure de apărare în domeniul cibernetic.
Sper că UE va juca un rol mai activ şi în stabilizarea situaţiei din Caucazul de Sud, în cadrul noii strategii de Parteneriat estic.
În fine, dar nu în cele din urmă, vă sugerez să menţineţi poziţia comună a UE în privinţa Cubei până în momentul când vor putea fi confirmate schimbări în această ţară. Din păcate, refuzul regimului de a-i permite colegului nostru socialist să intre din Cuba pe motiv că acesta ar fi vrut să contacteze reprezentanţii opoziţiei nu este semnul unei schimbări reale.
Catherine Trautmann
(FR) Domnule preşedinte, domnule Barroso, domnule Zapatero, vă mulţumesc, în primul rând, domnule Zapatero, pentru reintroducerea ambiţiei, perspectivei politice şi energiei într-un moment în care Uniunea Europeană trebuie să-şi revină din criză şi imediat după eşecul de la Copenhaga.
Mă aştept ca Preşedinţia şi Comisia să ne dea posibilitatea să aşezăm crearea de locuri de muncă mai multe şi de mai bună calitate, lupta împotriva excluderii sociale şi dezvoltarea durabilă în centrul strategiei 2020. Acest lucru este adevărat în special în cazul bugetului agriculturii, dar şi în cazul bugetului acordat pescuitului. V-aţi luat un angajament în acest sens.
Domnule Zapatero, contăm pe dumneavoastră să furnizaţi resursele necesare pentru această politică, să asociaţi decontaminarea solului cu securitatea alimentară, să creaţi condiţiile necesare pentru locuri de muncă ecologice şi pentru menţinerea resurselor pescuitului, să garantaţi securitatea alimentară şi să creaţi condiţii comerciale mai corecte pentru ţările din sud.
Avem nevoie de un buget ambiţios pentru agricultură şi aş mai dori să vă cer să asociaţi bugetul pescuitului cu acest buget. Astfel, locurile noastre de muncă, dar şi politica noastră, vor fi judecate pe baza rezultatelor obţinute.
Jan Olbrycht
(PL) Domnule preşedinte, domnule Zapatero, printre problemele pe care dl prim-ministru le-a prezentat astăzi într-o manieră oarecum generală şi largă se regăsesc mai multe chestiuni care necesită elaborarea şi prezentarea unor propuneri specifice.
Aceste chestiuni se pot împărţi în două categorii - cele de care, obiectiv vorbind, Preşedinţia spaniolă va trebui să se ocupe, şi cele de care va vrea să se ocupe pentru că va încerca să îşi îndeplinească obiectivele. Printre cele care trebuie rezolvate se numără problemele legate de relaţiile dintre instituţiile europene, şi aici aş dori să îi atrag atenţia dlui Zapatero asupra prevederilor Tratatului de la Lisabona care, în protocolul privind subsidiaritatea, vorbesc despre necesitatea de a defini, de asemenea, rolurile autorităţilor regionale şi locale din cadrul statelor membre. Dacă ar fi să vorbim despre regionalizare, experienţa Spaniei sugerează faptul că poate Preşedinţia spaniolă este cea care va încerca să clarifice formularea privind rolurile autorităţilor regionale şi locale. Acest lucru are o semnificaţie deosebită din moment ce dl Zapatero vorbeşte despre faptul că unul dintre obiectivele sale este problema dezvoltării inovării şi educaţiei, lucru care, după cum bine ştim, se realizează cu fonduri europene la nivel regional şi local.
Parlamentul European aşteaptă cu mare interes elaborarea anumitor chestiuni, rezolvarea problemelor instituţionale şi propunerile privind viitorul politicii de coeziune care, după cum ştim, va fi prezentată întâi la Saragossa şi apoi la Săptămâna Regiunilor Inovatoare din Europa. Aşteptăm cu mare interes deciziile şi propunerile specifice.
Anni Podimata
(EL) Domnule preşedinte, domnule prim-ministru, faptul că Spania preia Preşedinţia Uniunii Europene în aceste împrejurări dificile este o provocare imensă şi o ocazie uriaşă pentru aceia dintre noi care susţin că reţeta europeană actuală pentru rezolvarea situaţiei crizei este unilaterală şi nu a făcut suficiente lucruri pentru a limita impactul asupra economiei reale şi asupra ocupării forţei de muncă, pentru aceia dintre noi care susţin că strategia de redresare ar fi trebuit să fie şi o strategie de schimbare a modelului de dezvoltare, pentru a menţine bunăstarea economică, socială şi de mediu a cetăţenilor Europei. Preşedinţia spaniolă este o provocare uriaşă pentru aceia dintre noi care cred că este nevoie de o guvernare economică europeană, alături de democratizarea instrumentelor politicii economice care vor menţine prudenţa financiară şi solidaritatea necesară, acolo unde este cazul, pentru a proteja interesele cetăţenilor europeni.
Edite Estrela
(ES) Sunt încântată să am ocazia de a spune că José Luis Zapatero a reuşit să surprindă femeile din Europa cu măsuri extrem de inovatoare şi progresiste. Evident, a făcut acest lucru formând un guvern cu adevărat echilibrat şi graţie modalităţii curajoase prin care a inclus în agendele naţionale şi europene chestiuni legate de egalitatea între femei şi bărbaţi şi respectul reciproc.
Domnule prim-ministru, vă felicit călduros pentru ambiţiosul dumneavoastră program de acţiune împotriva violenţei bazate pe gen, o situaţie care este un dezastru social. Ideea creării unui gardian european pentru problema violenţei bazate pe gen este o propunere avangardistă, pe care femeile din Europa o susţin şi o aplaudă.
Domnule prim-ministru, în numele socialiştilor portughezi, vă doresc succes. Puteţi conta pe solidaritatea noastră. Femeile îl susţin pe Zapatero!
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Domnule prim-ministru, aş dori să vă spun foarte sincer că aţi făcut o prezentare magnifică a formei pe care o va lua Preşedinţia spaniolă. Cred că aţi ţinut un discurs excepţional.
Am vrut să vă întreb despre America Latină, domnule prim-ministru. Cred că este foarte importantă pentru Europa şi, bineînţeles, Europa este şi ea importantă pentru America Latină. Există multe legături umane, multe interese economice şi multe naţiuni emergente în America Latină, ca de exemplu Argentina, Brazilia sau Mexic, care fac parte din noua guvernanţă mondială şi care trebuie să formeze o alianţă cu Europa.
Aş dori să vă întreb, domnule Preşedinte, care sunt planurile Uniunii Europene şi ale Preşedinţiei dumneavoastră în ceea ce priveşte America Latină, ce se aşteaptă de la summitul cu America Latină şi ce planuri are Uniunea Europeană şi Preşedinţia dumneavoastră în legătură cu America Latină?
Laima Liucija Andrikien
(ES) Întrucât am doar un minut la dispoziţie, mă voi concentra pe problema drepturilor cetăţenilor.
Preşedinţia spaniolă este o ocazie să facem ordine la noi acasă. Un exemplu îl constituie situaţia Insulelor Canare şi a oamenilor care locuiesc acolo.
Anul trecut, am fost acolo pentru a participa la un curs de spaniolă. Spre surprinderea mea, am descoperit că dacă fac un curs de spaniolă la o şcoală de pe continent sau din Insulele Baleare costurile sunt rambursate, dar nu se întâmplă la fel dacă şcoala este în Insulele Canare, întrucât acestea nu fac parte din Europa. Fac parte din Uniunea Europeană, dar nu şi din Europa, iar consecinţa este că şcolile lingvistice din aceste insule, deşi au cursuri de o calitate excelentă, sunt vitregite de ocazia...
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Chris Davies
Domnule preşedinte, dl prim-ministru a vorbit la începutul discursului său despre nevoie ca Europa să dezvolte o politică externă mai eficientă, în special în ceea ce priveşte vecinii săi apropiaţi, printre care trebuie să includem şi Israelul.
Această ţară exercită ocupaţie militară pe teritoriul unui alt popor, lucru care încalcă drepturile omului, menţine blocada din Gaza şi aplică o pedeapsă colectivă unui milion şi jumătate de persoane, şi cu toate acestea o considerăm un partener economic normal. Principiile şi politicile noastre sunt clare: au fost reafirmate de miniştrii de externe chiar luna trecută, însă cuvintele noastre nu par să fie susţinute de fapte.
Cred că adevăratul test al acestei Preşedinţii în următoarele câteva luni va fi acela de a decide dacă vom începe să aplicăm o doză de independenţă în relaţiile noastre cu Israelul şi dacă vom începe să demonstrăm că principiile noastre înseamnă ceva şi că le vom pune în aplicare.
Kinga Göncz
(HU) Şi eu îi doresc mult succes Preşedinţiei spaniole, care este prima Preşedinţie triplă în conformitate cu Tratatul de la Lisabona. În ceea ce priveşte strategia 2020, s-a menţionat în repetate rânduri faptul că aceasta va juca un rol-cheie în procesul de redresare în urma crizei. Totuşi, acele state membre care au competenţă în politicile din acest domeniu au o responsabilitate uriaşă. Daţi-mi voie să vă atrag atenţia asupra faptului că avem politici şi bugete comunitare care pot funcţiona ca instrumente pentru reducerea efectelor crizei. Din acest punct de vedere, este extrem de important ca negocierile privind perioada noului buget să înceapă la începutul lui 2011 şi ca, în acel moment, Comisia să prezinte propunerea sa de buget, permiţându-ne astfel să elaborăm aceste politici. Aş dori să solicit Comisiei să facă acest lucru la timp.
Ulrike Lunacek
(ES) Domnule prim-ministru, sper că dumneavoastră, în calitate de prim-ministru al guvernului spaniol, aveţi într-adevăr curajul şi capacitatea de a pune în practică şi de a implementa foarte ambiţiosul dumneavoastră program, în special programul referitor la violenţa împotriva femeilor.
Am două întrebări. Una se referă la politica externă. Aţi spus că Europa trebuie să parieze pe politica externă, dar şi pe apărarea intereselor europene. Aş dori să vă întreb: care sunt interesele europene? Este vorba de intereselor marilor companii multinaţionale, care vor să obţină profit fără a ţine seama de acordurile sociale sau de cele de mediu? Sau este vorba de interesele care sunt păstrate cu sfinţenie în valorile europene, în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, aşa cum sunt drepturile omului, democratizarea, consolidarea societăţii civile şi drepturile minorităţilor? La care interese vă referiţi?
O altă întrebare. Nu aţi spus nici măcar un cuvânt despre migraţie, un subiect care este atât de important în Europa. Avem nevoie de un program...
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
John Bufton
Domnule preşedinte, domnule prim-ministru, aţi început astăzi cu o agendă foarte pro-europeană. Aş dori să vă spun că această agendă nu funcţionează. În acest moment, situaţia monedei euro este foarte gravă în anumite ţări. Grecia este la pământ; ţara dumneavoastră, Spania, se află şi ea la strâmtoare. În ţara dumneavoastră, rata şomajului în rândul tinerilor cu vârste cuprinse între 18 şi 24 de ani a ajuns la 40 %.
Poporul spaniol poate vorbi pentru el însuşi. În rolul pe care îl veţi juca în următoarele şase luni, veţi vorbi şi în numele oamenilor din ţara mea. La început, aţi menţionat continuarea integrării. Vă cer ca, înainte de a mai realiza alte integrări, să vă întoarceţi spre oamenii din ţara mea, Regatul Unit, şi să le daţi şansa unui referendum.
Zoltán Balczó
(HU) Domnule preşedinte, aţi menţionat importanţa unei schimbări, invocând, drept justificare, criza economică, care a fost cea mai gravă din ultimii 80 de ani, provocând pierderea a 80 de milioane de locuri de muncă. Instrumentele prezentate merită să fie susţinute, însă nu înseamnă că ne îndreptăm spre mai bine. După ce am desprins concluzii din experienţa crizei, avem nevoie de o adevărată revoluţie economică. Sunteţi de acord că pieţele liberalizate nu pot să se autoreglementeze? Sunteţi de acord că ar trebui ca dogmele liberale să fie reexaminate? Sunteţi de acord că este necesar ca rolul de reglementare al Comunităţii să fie intensificat şi că intervenţia din partea statului este indispensabilă într-o economie de piaţă? Răspunsul dumneavoastră va fi binevenit.
José Luis Rodríguez Zapatero
Domnule preşedinte, observ cu satisfacţie că Parlamentul European dispune de mai multă forţă şi vitalitate decât a avut vreodată. Au existat foarte multe intervenţii, întrebări specifice, pe care ar fi imposibil să le abordez în întregime în răspunsul meu fără a prelungi această sesiune în mod inacceptabil.
Permiteţi-mi să fac un compromis şi să mă refer în intervenţia mea la anumite întrebări, despre care cred că sunt cel mai relevante şi că trebuie clarificate. Compromisul meu constă în faptul că fiecare dintre întrebările specifice adresate de deputaţi va primi un răspuns în şedinţa finală la care voi participa la sfârşitul perioadei de şase luni, când Preşedinţia prin rotaţie a Spaniei va fi evaluată şi analizată. Prin urmare, sper să mulţumesc toţi deputaţii asupra anumitor aspecte specifice, pe care le-am reţinut.
Permiteţi-mi să spun câteva cuvinte despre intervenţia compatrioţilor mei, deputaţii spanioli. Doresc să mulţumesc Partido Popular spaniol pentru sprijinul de care a dat dovadă în această şedinţă, care a fost confirmat în dezbaterea politică naţională şi aprobat prin intermediul unei moţiuni. Acest lucru este, fără îndoială, un factor extraordinar de pozitiv pentru activitatea prezentă şi subliniază dorinţa noastră de a avea o Europă comună, eforturile combinate şi activitatea pe care am desfăşurat-o pentru a continua să ne concentrăm asupra perioadei dificile pe care o parcurgem pe măsură ce ne confruntăm cu criza economică.
Doresc să mă refer la imigraţie. Unul dintre onorabilii deputaţi a evidenţiat chestiunea a ceea ce reprezintă politica noastră privind imigraţia şi a afirmat chiar că nu a fost făcută nicio trimitere la aceasta. Este adevărat că nu a existat nicio trimitere la aceasta în intervenţia mea, însă, pe scurt, trebuie stabilite anumite priorităţi. S-a declarat în mod specific faptul că eu sunt în favoarea imigrării în masă, iar acest lucru este, categoric, neadevărat. Ceea ce eu susţin este respectarea drepturilor omului pentru toţi, pentru fiecare persoană în parte, indiferent de unde ar proveni.
(Aplauze)
Avem un pact european privind imigraţia, promovat şi aprobat în cursul Preşedinţiei franceze. Trebuie să respectăm acest pact şi, bineînţeles, el include controale la frontiere, cooperare şi dialog politic cu ţările din care provin imigranţii, ca cea mai bună modalitate de a evita valurile masive de imigranţi. Totuşi, trebuie să adaug faptul că integrarea face parte din politica Pactului european privind imigraţia, integrarea cu privire la respectarea drepturilor omului pentru imigranţi. Vorbesc în numele unei ţări care, în ultimii câţiva ani, s-a confruntat cu nivele foarte mari de imigraţie, însă nu degeaba, deoarece, din anul 200, populaţia spaniolă a crescut cu şase milioane de oameni. S-a confruntat şi cu emigraţie deoarece, în perioada dictaturii, a existat emigraţie economică înspre numeroase ţări europene.
Cunoaştem foarte bine, din experienţă, ce înseamnă să fii nevoit să-ţi părăseşti ţara în căutarea unui viitor mai bun sau a unei fărâme de demnitate economică. Ştim că acest lucru este dificil de acceptat şi ştim că ţările şi naţiunile nu se evaluează numai prin puterea lor politică, militară sau economică. Naţiunile, împreună cu Europa, sunt evaluate şi prin regimul aplicat pentru şi prin respectarea drepturilor omului pentru oamenii care vin să lucreze pe tărâmul nostru în căutarea unui viitor de care nu pot beneficia în propriul lor tărâm.
(Aplauze)
În plus, Uniunea Europeană trebuie să fie conştientă - ceea ce face deja - că, până în 2025, 30 % din populaţia sa va avea peste 65 de ani. Acest lucru nu va avea loc în nicio altă zonă sau regiune a lumii. Vom fi zona, continentul, cu cel mai mare număr de persoane cu vârsta de peste 65 de ani, iar acest lucru va avea ca rezultat o reducere a populaţiei active şi a capacităţii de muncă, ceea ce va exercita presiune asupra sistemelor noastre de protecţie socială. Pe termen mediu, Europa are nevoie de lucrători. Dincolo de criză, va avea nevoie de lucrători, trebuie să introducă femeile pe piaţa muncii şi are nevoie de impulsul necesar pentru a spori populaţia activă în scopul menţinerii protecţiei sociale. Aceasta este o concluzie fundamentală.
În al doilea rând, subsidiaritatea şi limbile. Vom rămâne fideli în aplicarea noastră a Tratatului de la Lisabona şi aş dori să subliniez faptul că guvernul meu a fost cel care a promovat utilizarea limbilor spaniole oficiale în instituţiile europene. Totuşi, nu există nicio îndoială că, în prezent, echilibrul dintre instituţii este subliniat de aplicarea Tratatului de la Lisabona. A existat o anumită observaţie, pe care o consider nedreaptă, cu toate că trebuie să recunosc faptul că a avut un caracter foarte izolat. Ca preşedinte al Preşedinţiei prin rotaţie, am exprimat, am declarat şi am susţinut rolul instituţional al Preşedintelui permanent al Consiliului, bineînţeles, al Înaltului Reprezentant şi colaborarea deplină a Comisiei şi voi continua să fac acest lucru.
Noile puteri ale Parlamentului European vor fi puse în mişcare de Preşedinţia spaniolă prin rotaţie, în deplină colaborare cu Preşedintele Comisiei, care şi-a demonstrat întotdeauna relaţia de lucru continuă cu Parlamentul. Mă refer la activitatea desfăşurată de dl Durão Barroso. Am fost criticat pentru că i-am acordat sprijinul meu. Da, l-am susţinut şi îl susţin, deoarece l-am văzut lucrând în beneficiul unei Europe solide şi unite, iar acest lucru este foarte important, dincolo de orice poziţionare ideologică.
În al treilea rând, sistemul fiscal, paradisurile fiscale şi noile reglementări şi supraveghere. Nu m-am referit la acestea ca să nu epuizez toate subiectele, însă sunt pe deplin de acord cu aplicarea normelor privind supravegherea şi reglementarea financiare. În ceea ce priveşte cerinţa de a pune capăt paradisurilor fiscale, Preşedinţia prin rotaţie va fi fermă şi strictă.
(Aplauze)
Bineînţeles, voi promova, voi încuraja şi voi solicita tuturor ţărilor să continue acordurile necesare privind transparenţa fiscală şi privind furnizarea informaţiilor în contextul comunităţii internaţionale.
Referitor la schimbările climatice, la 11 februarie, Consiliul va efectua o analiză a reuniunii la nivel înalt de la Copenhaga, cu ajutorul Comisiei. Uniunea Europeană ar trebui, bineînţeles, să continue să ia măsuri în beneficiul unei strategii care ne va duce la un acord pozitiv cu privire la promovarea reducerii schimbărilor climatice. Susţin ca Uniunea Europeană să ştie cum să-şi alinieze inteligent propria ambiţie, pe care aceasta a instituit-o pentru anul 2020 sau pentru perioada 2020-2030, la cererile altor actori în ceea ce priveşte reducerea emisiilor lor. Pentru susţinerea unităţii europene şi a strategiei comune, trebuie să încredinţăm această responsabilitate Comisiei Europene. Sunt, de asemenea, în totalitate de acord cu faptul că Statele Unite şi China sunt cei doi actori principali din partea cărora putem să aşteptăm un rol mult mai activ.
Bineînţeles, sunt pe deplin convins că politica agricolă comună ar trebui să includă pescuitul şi că pactul social la care anumiţi deputaţi din Parlamentul European au făcut trimitere are nevoie de o revizuire, de o modificare care să includă interesele, reprezentarea legitimă şi poziţia constructivă a unei mari proporţii a celor care îi reprezintă pe lucrători în Europa. Aceştia reprezintă lucrătorii, sindicatele, care sunt expresia pactului social european care, în ultimii douăzeci de ani, ne-a făcut să devenim regiunea cu cea mai mare bunăstare şi cea mai mare prosperitate de la cel de Al Doilea Război Mondial.
(Aplauze)
Viitorul Uniunii Europene şi prosperitatea europeană nu pot fi consfinţite fără ajutorul lucrătorilor, fără drepturi sociale şi fără politici de securitate socială şi, prin urmare, trebuie să le includem în mod activ.
A existat o întrebare referitoare la domeniul politicii externe. Orientul Mijlociu, America Latină în special, şi o aluzie la Israel. Sperăm ca în următoarele şase luni să continuăm acordurile cu privire la Orientul Mijlociu. Ştim că pacea în Orientul Mijlociu este o condiţie necesară, fundamentală pentru existenţa păcii în alte regiuni, unde s-au răspândit teroarea şi conflictele, determinate de radicalism şi fanatismul ideologic şi religios. Uniunea Europeană îşi va îndeplini rolul său contribuind la procesul de obţinere a păcii prin angajamentul de a relua, din nou, discuţiile. Ştim care sunt obiectivele şi care sunt condiţiile. Ştim că dialogul trebuie să includă recunoaşterea Statului Palestinian ca una dintre condiţiile fundamentale ale existenţei acestuia.
(Aplauze)
A lucra cu Israelul înseamnă a lucra pentru pace. Dacă nu lucrăm cu Israelul, cu toate că merită criticat pentru multe dintre acţiunile sale, nu vom putea să vedem pace la orizont. A lucra cu Palestina înseamnă a lucra pentru dreptul acestuia la un stat, la un teritoriu, pentru a putea vedea prosperitate la orizont şi pentru a soluţiona toate aspectele nerezolvate. Vom face acest lucru cu determinare, şi, bineînţeles, cu colaborarea altor actori internaţionali majori.
Referitor la America Latină. America Latină este un continent tânăr, cu o vitalitate extraordinară şi un viitor măreţ. Are o populaţie de 500 de milioane de oameni şi poartă o puternică amprentă europeană, nu numai o puternică amprentă spaniolă, dar şi o amprentă europeană deoarece, acolo, există acum valorile democratice şi valorile progresului după o perioadă îndelungată şi anumite dificultăţi în consolidarea a ceea ce semnifică stabilitatea şi întărirea acesteia ca grup de naţiuni. În cadrul summitului din America Latină, dorim să obţinem sau să facem progrese în direcţia acordurilor comerciale cu Mercosur, cu America Centrală şi cu Comunitate Andină. Toate acestea servesc intereselor de dezvoltare şi progres pentru America Latină, în aceeaşi măsură ca şi intereselor economice europene, care, în opinia mea, trebuie, de asemenea, apărate.
Interesele europene. Când a fost făcută trimitere la politicile Uniunii cu privire la egalitatea dintre bărbaţi şi femei şi au fost convenite de alţi deputaţi în Parlamentul European, am considerat că este un bun exemplu şi o politică a cetăţeniei. Acestea sunt interese europene. Interesele europene pe care le susţin în acţiunea politicii externe sunt interesele care implică valorile pe care le reprezintă Europa, care îşi are originea în Iluminism şi în toate celelalte tradiţii culturale, religioase şi civice care au înflorit şi s-au dezvoltat în Europa. A standardiza înseamnă a tolera, a standardiza înseamnă a respecta tradiţia europeană, ceea ce este mai bun în tradiţia europeană, aceasta semnificând că acest tărâm este tărâmul libertăţii religioase, ideologice, politice şi culturale. Această libertate cere toleranţă şi egalitate de tratament pentru toate credinţele şi convingerile, astfel încât democraţia să fie o democraţie completă.
(Aplauze)
Domnule preşedinte, am dorit, în esenţă, să mă refer la anumite intervenţii izolate cu privire la ţara mea, cu privire la Spania, din partea altor ţări şi, în special, la trimiterea dlui Langen, o trimitere specifică la Spania, cu privire la caracteristicile noastre economice, la care mă simt obligat să răspund. Trebuie să spun că, atunci când am început intervenţia mea în această dimineaţă, vorbeam în calitate de ţară europeană, de ţară pro-europeană, recunoscătoare pentru că face parte din Uniunea Europeană, recunoscătoare ţărilor care au încurajat aderarea noastră la Uniunea Europeană şi care a trecut printr-o transformare enormă şi a înregistrat un progres remarcabil în ultimii 25 de ani. Într-o asemenea măsură încât, de când am aderat la Uniunea Europeană, am redus diferenţa veniturilor pe cap de locuitor cu 15 puncte, depăşind media europeană actuală. Acest lucru a fost realizat datorită eforturilor făcute de mulţi spanioli, de lucrătorii şi de întreprinderile acesteia.
În prezent, după ce am obţinut aceste progrese semnificative, ne confruntăm cu criza economică, iar aceasta afectează locurile de muncă. Este adevărat că avem un nivel al şomajului ridicat, cum a fost cazul în timpul crizelor din anii '70 şi '90. Aceasta a fost o caracteristică a ţării noastre, la fel ca atunci când există creştere, creăm mai multe locuri de muncă decât alte ţări. Totuşi, îl pot asigura pe dl Langen că, dacă ar fi ca rata şomajului să crească în ţara domniei sale mâine, indiferent de cine o guvernează, răspunsul meu, în calitate de lider politic, de prim-ministru şi de pro-european, ar fi unul de susţinere şi solidaritate, nu unul de incriminare, cum a fost răspunsul domniei voastre în această dimineaţă în acest parlament.
(Aplauze)
Ar fi un răspuns de susţinere şi solidaritate. Aceasta este modalitatea mea de a percepe şi de a fi european, cu admiraţia pe care o am pentru ţara domniei voastre, şi sper că acest lucru nu va avea loc.
Pe scurt, domnule preşedinte, în cursul prezentei Preşedinţii, ne vom desfăşura activitatea în direcţia unui proiect european de solidaritate, de cooperare, de uniune economică mai strânsă, de reforme şi de convingeri. Vă mulţumesc pentru trimiterile către dl Almunia, între alte motive, pentru că a fost propus de mine pentru sarcinile care îi revin. Ştim, de asemenea că, în următoarele şase luni, Parlamentul poate conta pe colaborarea, pe respectul şi pe preţuirea ţării mele şi ale guvernului meu şi că, la încheierea prezentei Preşedinţii, voi fi acolo, voi fi ţinut pe deplin responsabil şi voi răspunde la orice întrebare care ar putea apărea cu privire la respect şi solidaritate.
(Aplauze)
Preşedintele
Vă mulţumesc, domnule Zapatero, pentru această intervenţie. Cooperarea noastră, cooperarea între Parlamentul European şi Preşedinţia spaniolă este foarte importantă. Ne desfăşurăm activitatea într-un domeniu al legiferării, iar acesta este motivul pentru care guvernele unor Preşedinţii succesive sunt esenţiale pentru ca noi să putem să desfăşurăm procesul legislativ.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Jean-Pierre Audy  
Mi-a plăcut intervenţia prim-ministrului Regatului Spaniei, în special echilibrul dintre aspectele economice, sociale şi de mediu. Susţin ideea unui pact social bazat pe parteneri sociali deoarece, exceptând faptul că este o condiţie pentru atingerea unei ambiţii sociale majore, sunt convins că este un factor al performanţei economice europene. Într-un moment în care Peninsula Iberică deţine două Preşedinţii importante (a Consiliului Uniunii Europene, prin intermediul prim-ministrului spaniol, José Luis Rodríguez Zapatero, şi a Comisiei Europene, prin intermediul portughezului José Manuel Barroso), regret faptul că Preşedinţia spaniolă nu şi-a demonstrat capacitatea de a aduce valoare politică adăugată relaţiilor cu continentul american, în afara Statelor Unite şi a Canadei. Este regretabil, deoarece cel de-al şaselea summit Uniunea Europeană-America Latină/Caraibe (UE-ALC) este programat să se desfăşoare în prima jumătate a lui 2010, în timp ce summit-urile UE-Mexic şi UE-Brazilia se vor desfăşura în prima şi, respectiv, a doua jumătate a lui 2010. Aş dori să profit de această intervenţie pentru a-mi exprima, din nou, regretul pentru faptul că noua Preşedinţie a Consiliului European, care a fost aleasă la jumătatea lunii noiembrie şi care şi-a început mandatul la 1 decembrie 2009, nu a salutat încă deputaţii din Parlamentul European şi nu le-a trimis nici măcar un simplu mesaj.
Elena Băsescu  
în scris. - Doresc să precizez că am făcut parte din delegaţia AFET care a pregătit la Madrid, în octombrie 2009, priorităţile Preşedinţiei spaniole. Cunoscând aceste obiective, am remarcat puncte comune cu cele ale României.
Interesul major al Preşedinţiei spaniole este spaţiul mediteranean, care poate aduce beneficii importante şi României. Firmele româneşti vor avea oportunitatea de a reveni pe pieţele din zona mediteraneană (în ţări precum Algeria, Turcia, Siria şi Egipt). Obiectivul comun major este asigurarea securităţii energetice a Uniunii Europene, România având în acest sens pe agendă: Nabucco, conducta petrolieră paneuropeană Constanta - Trieste, interconectarea cu reţelele de gaz ale statelor vecine: România - Ungaria (Arad - Szeget), România-Bulgaria (Giurgiu-Ruse), Isaccea şi Negru Vodă.
Totodată, consider că preşedinţia spaniolă trebuie să acorde o atenţie deosebită ţărilor din Parteneriatul Estic. Pentru România, un obiectiv politic major este ca Republica Moldova să fie încadrată, din punct de vedere al perspectivei de aderare, în grupul ţărilor din Balcanii de Vest. Pe 12 ianuarie 2010, la Chişinău, au început negocierile pentru semnarea Acordului de Asociere dintre Uniunea Europeană şi Republica Moldova. Moldova are nevoie acum de sprijin financiar şi politic. Aceasta ar trebui să fie o prioritate atât pentru actuala preşedinţie, cât şi pentru următoarele preşedinţii.
Dominique Baudis  
Domnule preşedinte, în următoarele şase luni, veţi deţine Preşedinţia prin rotaţie a Uniunii Europene. Numeroase provocări vă vor aştepta în domeniul politicii externe, în special cu privire la ţărmul sudic al Mediteranei. Ce intenţionaţi să faceţi pentru a relansa Uniunea pentru Mediterana, al cărei sediu se află la Barcelona? Secretarul general al Uniunii pentru Mediterana a fost desemnat de curând. Cum prefiguraţi colaborarea cu primul secretar general desemnat vreodată al Uniunii pentru Mediterana? Avem nevoie de o politică ambiţioasă pentru Mediterana, care să depăşească parteneriatele economice, pentru a deschide calea parteneriatelor politice.
Vilija Blinkevičiūt 
Spania preia bagheta Preşedinţiei Uniunii Europene imediat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Acest lucru înseamnă că statul care deţine Preşedinţia va putea să coopereze cu Parlamentul European pentru punerea în aplicare a unui program ambiţios. Susţin cele mai importante priorităţi prevăzute în agenda Spaniei privind Strategia UE 2020, asigurarea locurilor de muncă şi a progresului social, privind iniţiativele în domeniile educaţiei şi inovaţiei şi aspecte de securitate energetică. Ca deputat în Parlamentul European din partea Lituaniei, pentru mine este foarte important ca ţara care deţine Preşedinţia să continue să pună în aplicare Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice, adoptată în cursul Preşedinţiei suedeze. Aceşti ani sunt anii luptei Europei cu sărăcia şi izolarea socială. Aş dori să solicit Spaniei să ia, în cursul Preşedinţiei sale, toate măsurile necesare pentru a combate sărăcia şi pentru a asigura un minim de garanţii sociale. Suedia, ţară din nordul Uniunii Europene, a deţinut o Preşedinţie de succes, şi doresc ca statutul de ţară sudică al Spaniei să acţioneze, în mod util, pentru binele cetăţenilor UE.
Cristian Silviu Buşoi  
Aş dori să aduc în atenţia Preşedinţiei spaniole o serie de aspecte pe care le consider prioritare şi pentru care cred că trebuie să găsim soluţii în lunile următoare. Drepturile pacienţilor în cadrul asistenţei medicale transfrontaliere trebuie să fie considerate o prioritate, deoarece toţi pacienţii din Europa trebuie să beneficieze de egalitate de drepturi. Invit Preşedinţia să facă eforturi pentru deblocarea situaţiei la nivelul Consiliului în ceea ce priveşte acest dosar. De asemenea, solicit Preşedinţiei să sprijine directiva privind informarea publicului general cu privire la produsele medicinale eliberate pe bază de reţete, căreia i se opune Consiliul. Menţinerea status quo-ului în acest domeniu nu este benefică nici pentru pacienţi, nici pentru industria farmaceutică. Sectorul afacerilor are nevoie de susţinere pentru a putea depăşi criza economică, în special în noile state membre, care au probleme grave în acest domeniu. În această privinţă, cred că sprijinul acordat IMM-urilor este absolut imperativ. Preşedinţia spaniolă trebuie să dea dovadă de sprijin ferm în cazul directivei privind combaterea întârzierii efectuării plăţilor în cazul tranzacţiilor comerciale, ceea ce este vital pentru IMM-uri. Îi doresc Preşedinţiei spaniole mult succes în realizarea priorităţilor sale şi în găsirea soluţiilor la provocările cu care se confruntă în prezent Uniunea Europeană.
Proinsias De Rossa  
în scris. - Obiectivul Europei este un acord global de pace în Orientul Mijlociu, axat pe o soluţie bazată pe două state. Dorim un stat sigur pentru israelieni şi un stat democratic durabil pentru palestinieni, pe baza frontierelor anterioare anului 1967. Însă ne aflăm foarte aproape de această soluţie. Declaraţia clară a Consiliului din 8 decembrie trebuie continuată cu energie şi hotărâre de domniile voastre. Crearea condiţiilor pentru alegeri anticipate în Palestina este cheia progresului. Europa ar trebui să clarifice faptul că va trata cu persoanele alese în cadrul noilor alegeri, indiferent de afilierea politică a acestora, în baza angajamentului cu privire la punerea în aplicare a acordurilor acceptate de poporul palestinian. De acum încolo, politica europeană cu privire la Israel, Autoritatea Palestiniană şi Hamas trebuie să se bazeze pe trecerea, fără întârziere, a acestora la o etapă finală serioasă a negocierilor, în baza foii de parcurs a Cvartetului şi a Iniţiativei arabe pentru pace. Trebuie să insistăm pe faptul că asediul Israelului asupra Fâşiei Gaza şi suferinţa umană îngrozitoare a celor 1,5 milioane de locuitori ar trebui să înceteze imediat şi fără nicio condiţie prealabilă. Dacă Europa nu ia măsuri îndrăzneţe acum şi nu încurajează SUA să facă la fel, situaţia ar putea deveni rapid ireparabilă.
Ioan Enciu  
în scris. - Actualei preşedinţii spaniole îi revine sarcina importantă de a elabora Planul de Acţiuni pentru implementarea "Programului de la Stockholm”. Printre cele mai importante obiective, acest plan trebuie să includă tot pachetul de probleme privind imigraţia şi azilul, controlul şi securizarea frontierelor, lupta împotriva crimei organizate şi terorismului. Pe scurt, asigurarea securităţii cetăţenilor UE.
Realizarea acestor obiective va solicita pe viitor un schimb şi mai mare de informaţii între instituţiile şi organismele specializate, precum şi consolidarea bazei de date comunitare, deci colectarea continuă a datelor cu caracter personal ale cetăţenilor. Trebuie însă să se menţină un permanent echilibru între asigurarea securităţii şi respectarea drepturilor cetăţeanului la viaţa privată. Este necesară promovarea consensului între statele membre pentru găsirea unui raport rezonabil între cele două obiective menţionate.
Respectarea drepturilor fundamentale ale omului trebuie să fie obiectivul central al tuturor politicilor europene şi să fie abordată cu cea mai mare atenţie de către cele trei ţări care vor deţine preşedinţia UE în următoarele 18 luni.
José Manuel Fernandes  
Doresc foarte mult succes Preşedinţiei spaniole. Spania este primul stat membru care a dat, într-adevăr, formă modelului instituţional care a intrat în vigoare odată cu Tratatul de la Lisabona.
Sperăm ca prioritatea deja afirmată de prim-ministrul Rodríguez Zapatero - de a scoate Europa din criză şi de a consolida reluarea creşterii economice - se va realiza şi că vom putea să continuăm să combatem schimbările climatice şi să apărăm securitatea energetică. Este, de asemenea, important să adoptăm o politică forestieră integrată şi să urmărim o mai mare eficienţă în gospodărirea apelor.
În acest An european al luptei împotriva sărăciei şi în acest moment de criză economică, sperăm că vor exista politici consolidate pentru cei mai vulnerabili din societate. Sper că statele membre şi instituţiile europene vor coopera astfel încât UE să devină mai prosperă şi mai unită şi că prezenţa noastră pe scena internaţională va fi mai puternică.
Sper, de asemenea, că relaţiile dintre Portugalia şi Spania vor fi consolidate prin intermediul acestei Preşedinţii. Suntem, cu toţii, conştienţi de existenţa interdependenţei şi a interconectării dintre economiile noastre. Un bun exemplu al unităţii eforturilor este Laboratorul iberic de nanotehnologie din Braga, care va permite dezvoltarea cercetărilor ştiinţifice, a inovaţiei şi a cunoştinţelor, ducând la o competitivitate mai puternică a companiilor noastre.
Carlo Fidanza  
Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, Preşedintele în exerciţiu a prezentat priorităţile sale. Toate sunt aspecte importante, însă liniştea asurzitoare în ceea ce priveşte combaterea imigraţiei ilegale, definită ca nefiind o prioritate, nu poate fi pierdută din vedere.
Nu a fost făcută nicio trimitere la consolidarea programului FRONTEX şi nici la nevoia de a face ca trăsătura obligatorie a acordurilor privind repartizarea refugiaţilor să devină mai accentuată; nu a fost asumat niciun angajament cu privire la intensificarea cooperării cu ţările de provenienţă a imigranţilor ilegali sau la susţinerea, în cadrul ONU, a nevoii de a înfiinţa in situ centre de identificare pentru solicitanţii de azil, care vor verifica cine are, într-adevăr, nevoie de azil.
Acest neajuns este un indiciu puternic al faptului că deviem de la poziţiile recent confirmate de Consiliul European şi de la poziţia adoptată de guvernul italian, care a luptat întotdeauna să acorde aspectelor referitoare la controlul imigraţiei un loc important pe agenda europeană.
Sper ca, dincolo de apelurile generale lansate cu privire la drepturile omului, Preşedinţia spaniolă să poată să îşi reexamineze priorităţile şi să acţioneze în conformitate cu angajamentele privind imigraţia asumate de Preşedinţiile în exerciţiu anterioare. Vom continua să facem presiuni asupra dlui Zapatero şi a guvernului domniei sale până când acest lucru se va întâmpla.
Lívia Járóka  
Salut faptul că programul Preşedinţiei spaniole prezintă asigurarea egalităţii de şanse pentru femei şi bărbaţi ca o prioritate cu privire la piaţa muncii din Europa, împreună cu dezvoltarea agriculturii şi relaţiile cu ţările terţe. De asemenea, este de salutat faptul că programul pune accent pe combaterea violenţei bazate pe gen şi pe protecţia victimelor unor astfel de infracţiuni, în timp ce subliniază, între alte obiective, rolul deţinut de egalitatea între femei şi bărbaţi în dezvoltarea Uniunii Europene. Este un progres extrem de important faptul că, în capitolul referitor la anti-discriminare, Preşedinţia se angajează să reducă actualele diferenţe de salarizare între bărbaţi şi femei, să promoveze foaia de parcurs 2011-2015 a egalităţii între femei şi bărbaţi, să înfiinţeze un Centru european de monitorizare a violenţei bazate pe gen şi să organizeze un forum pentru evaluarea rezultatelor obţinute până în prezent şi provocările viitoare ale "Platformei de acţiune de la Beijing” a ONU. Cu toate că programul nu specifică planurile sale privind integrarea socială a romilor, sper, cu tărie, că Preşedinţia va continua activitatea iniţiată de predecesorii săi şi, în lumina Anului European de Luptă împotriva Sărăciei şi a Excluziunii Sociale, că vom folosi toate mijloacele de susţinere a integrării sociale şi economice a romilor, cea mai mare şi cea mai vulnerabilă minoritate din Europa. De asemenea, sper că, la reuniunea la nivel înalt care va avea loc cu ocazia Zilei internaţionale a romilor din Córdoba, Preşedinţia spaniolă va contribui, într-o mare măsură, şi la finalizarea rapidă a Strategiei europene pentru romi, aflată în prezent în curs de elaborare.
Ádám Kósa  
Îmi face plăcere să aud despre programul "Europa inovatoare” introdus de Preşedinţia spaniolă, deoarece a instituit accelerarea elaborării unei politici privind turismul ca o prioritate, inclusiv luând în considerare punctele de vedere ale turiştilor cu privire la politicile UE referitoare la industrie. În acest scop, Preşedinţia se concentrează pe crearea unui model european de turism, luând în considerare şi turismul de grup. Vă atrag atenţia asupra faptului că ar trebui să fie acordat un maximum de atenţie şi intereselor persoanelor cu handicap. Mai mult, în domeniul transportului, Preşedinţia propune susţinerea sistemelor de transport inteligente, cu care sunt pe deplin de acord, şi profit de această ocazie pentru a repeta: Uniunea Europeană ar trebui să înceteze practica juridică de adoptare şi menţinere în vigoare a atât de multor reglementări pe cât există mijloace de transport. În prezent, oamenilor care au necesităţi de transport diferite nu li se pune la dispoziţie acelaşi nivel de servicii de transport, deşi toţi au aceleaşi drepturi ale pasagerilor. Propun Preşedinţiei să ia în considerare declaraţiile făcute de Siim Kallas, comisarul desemnat, în cadrul cărora a făcut trimitere la libertatea de mişcare ca una dintre libertăţile fundamentale ale cetăţenilor europeni, concretizată în transportul modern. Comisarul desemnat este de acord cu iniţiativa şi a promis să creeze un cod de conduită uniform pentru toate sectoarele transportului. Prin aceasta, domnia sa poate asigura faptul că, în cursul mandatului său, toţi cetăţenii europeni au drepturi clare şi transparente, iar Preşedinţia spaniolă ar putea şi ar trebui să deţină un rol important în această acţiune.
Krzysztof Lisek  
Sunt foarte încântat că politica de vecinătate se află între priorităţile Preşedinţiei spaniole. Ştiu cât de important este pentru Spania să dezvolte cooperarea cu ţările din Bazinul Mediteranean şi importanţa pe care o acordă Spania conceptului de Uniune pentru regiunea mediteraneană. Bineînţeles, înţeleg faptul că acest lucru preocupă multe ţări vecine ale UE şi importanţi parteneri economici ai Uniunii. Am fost şi mai încântat să ascult declaraţiile dlui Zapatero şi ale altor reprezentanţi ai Preşedinţiei spaniole referitor la faptul că doresc să continue eforturile predecesoarelor sale, în special a cehilor şi suedezilor, de a dezvolta cooperarea cu vecinii estici ai UE şi, în special, cu statele incluse în programul Parteneriatului estic propus de Polonia şi Suedia. În acest context, aş dori să fac apel la Preşedinţie şi la dl Zapatero personal, să acorde o atenţie deosebită situaţiei din Belarus. Este extrem de important ca strategia referitoare la Belarus să fie regândită şi politica internă a ţării să fie monitorizată. UE ar trebui să solicite ca autorităţile din Belarus să respecte drepturile omului şi să-şi modifice atitudinea faţă de instituţia societăţii civile. Dl Zapatero a subliniat importanţa drepturilor omului. Din nefericire, prizonierii de conştiinţă sunt încă reţinuţi în Belarus, iar atitudinea autorităţilor faţă de opoziţia democratică, faţă de libertatea presei şi faţă de organizaţiile neguvernamentale, inclusiv faţă de organizaţiile minorităţii etnice, nu este conformă cu standardele europene. Democratizarea şi respectul drepturilor civile fundamentale este un factor care ar trebui să fie o condiţie pentru dezvoltarea cooperării între UE şi Belarus în Parteneriatul estic.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska  
Una dintre priorităţile Preşedinţiei spaniole este stimularea economiei UE, care trebuie să fie realizată prin aprobarea şi realizarea Strategiei europene privind dezvoltarea durabilă până în 2020. Documentul prezentat de Comisie arată că aceasta se referă, în principal, la promovarea unei economii bazate pe cunoştinţe şi mai ecologică. O altă idee prezentată de Spania a fost un sistem de sancţiuni pecuniare constând, de exemplu, în reducerea subvenţiilor de la bugetul UE pentru ţările care nu realizează obiectivele prevăzute de strategie. Spania revine acum la această idee ca răspuns la rezistenţa demonstrată de multe ţări şi grupuri de interese.
Totuşi, am o întrebare: de ce nu au fost desfăşurate consultări înainte de anunţarea unei idei atât de revoluţionare? Nu îşi dă Spania seama, având în vedere experienţa proprie, că ţările mai sărace ar putea întâmpina probleme în respectarea unor condiţii atât de îndrăzneţe, nu din lipsa voinţei, ci pentru că nu pot face acest lucru? Domnule Zapatero, nu credeţi că introducerea unor sancţiuni suplimentare va cauza un efect opus celui urmărit, că va duce la apariţia unor disproporţii şi mai mari în dezvoltarea anumitor regiuni şi că acest lucru va afecta întreaga Uniune? Dorim cu toţii o Uniune solidă, iar o Uniune solidă înseamnă o Uniune formată din părţi solide. Politica echilibrării diferenţelor dintre regiuni funcţionează; prin urmare, să nu irosim rezultatele acesteia prin măsuri drastice.
Iosif Matula  
în scris. - Domnule Preşedinte, stimaţi colegi, doresc să salut faptul că preşedinţia spaniolă şi-a asumat ca prioritate garantarea securităţii energetice a Uniunii Europene. În acest scop, este esenţială diversificarea surselor de aprovizionare cu gaz, prin realizarea în timp util a Proiectului Nabucco. După semnarea Acordului interguvernamental privind Nabucco, Uniunea Europeană trebuie să treacă la fapte.
Doresc să accentuez că între priorităţile preşedinţiei spaniole trebuie să se înscrie şi relaţiile cu statele Parteneriatului Estic. În acest sens, consider că este important să acordăm o puternică susţinere politică pentru finalizarea cu succes a negocierilor care au demarat de curând între UE şi Republica Moldova. Aceste negocieri trebuie să conducă la semnarea unui Acord de asociere, care să marcheze un pas semnificativ în implementarea valorilor europene în acest stat european din imediata vecinătate a UE. Consider că este esenţial să dăm un semnal pozitiv cetăţenilor Republicii Moldova, care, în majoritatea lor, s-au pronunţat la alegerile din 2009 în favoarea "Coaliţiei pentru integrare europeană”.
Andreas Mölzer  
Pare destul de ciudat că Preşedinţia spaniolă ne solicită să combatem criza economică şi că doreşte ca punerea în aplicare a obiectivelor politicii economice să devină obligatorie. Mie, care provin dintr-o ţară unde rata şomajului, de aproape 20 %, este de două ori mai mare decât media europeană, acest lucru mi se pare absurd. Ceea ce este mai rău este faptul că promovează vechea idee a guvernanţei economice europene. O astfel de încălcare a principiului subsidiarităţii trebuie respinsă cu maximă fermitate. UE trebuie să rămână o uniune a diversităţii şi a statelor naţionale - datorează acest lucru cetăţenilor săi.
De asemenea, datorează cetăţenilor săi să desfăşoare, în cele din urmă, discuţii deschise în negocierile cu Turcia. Preşedinţia spaniolă închide ochii la realitate, cu alte cuvinte, la faptul că Turcia nu face parte din Europa, nici geografic şi nici din punct de vedere spiritual şi cultural. Minorităţile etnice şi religioase sunt discriminate, în continuare, în această ţară din regiunea Anatolia, iar Ankara refuză cu încăpăţânare să recunoască Ciprul, care este un stat membru al UE. Afirmaţia că acest conflict, care se desfăşoară de zeci de ani, va aduce, în curând, "rezultate pozitive” nu reprezintă decât o dorinţă pioasă. Numai din motive financiare, UE nu ar putea să facă faţă aderării Turciei. O afluenţă de turci şi societăţi paralele în dezvoltare ar distruge definitiv UE. Este timpul să încetăm imediat negocierile de aderare cu Ankara şi să urmărim să obţinem un parteneriat privilegiat.
Rareş-Lucian Niculescu  
în scris. - Consider salutar faptul că preşedinţia spaniolă îşi asumă în domeniul agriculturii priorităţi care constituie în mod real cele mai importante dintre obiectivele acestei perioade: continuarea dezbaterilor privind viitorul politicii agricole comune, adaptarea politicii agricole comune la realităţile în schimbare ale Europei de astăzi.
De asemenea, am remarcat alte idei importante în programul preşedinţiei spaniole: garantarea unor resurse suficiente pentru agricultura europeană, continuarea conform rezultatelor "Bilanţului de sănătate” a procesului de eliminare a cotelor de lapte. Nu în ultimul rând, consider binevenite discuţiile deja deschise cu ocazia primei şedinţe a Consiliului Agricultură şi Pescuit de luni, cu privire la îmbunătăţirea modului de funcţionare a circuitului alimentar, pentru a controla fluctuaţiile preţurilor şi pentru a asigura o distribuire cât mai echitabilă a plusvalorii pe parcursul acestui circuit. Toate aceste obiective sunt ambiţioase şi, în acelaşi timp, de o importanţă fundamentală pentru cetăţenii europeni.
Sławomir Witold Nitras  
Vă mulţumesc, domnule Zapatero, pentru discursul dvs. de deschidere. Totuşi, i-a lipsit o trimitere clară la problema deficitelor imense. Nu îmi pot imagina că Preşedinţia spaniolă nu-şi va asuma această problemă şi nu va face din aceasta o prioritate. Domnule Zapatero, s-ar părea că nu numai situaţia din Grecia, dar şi din Spania şi din alte ţări reprezintă cea mai importantă sarcină a domniei voastre. Nu vă este teamă că, dacă nu reuşiţi să controlaţi finanţele publice din Spania, nu vor mai exista bani pentru cumpărarea "autoturismelor electrice” ale domniei voastre? Trebuie să vi se comunice că politicile egoiste ale anumitor guverne europene, inclusiv ale guvernului spaniol, reduc competitivitatea Europei, limitând numărul de locuri de muncă disponibile în Europa şi amânând extinderea zonei euro la noi ţări, iar toate acestea se întâmplă din cauza instabilităţii interne a Europei. Vă rugăm să vă ocupaţi de această provocare în mod extrem de serios. Sunteţi obligat să faceţi acest lucru.
Wojciech Michał Olejniczak  
Preşedinţia spaniolă îşi preia mandantul tocmai în momentul în care intră în vigoare Tratatul de la Lisabona. Practicile care vor fi dezvoltate în cadrul relaţiilor dintre Preşedintele permanent al Consiliului European şi Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe şi politica de securitate, pe de o parte, şi alte instituţii de pe teritoriul Comunităţii şi liderii statelor membre, pe de altă parte, depind, într-o mare măsură, de Preşedinţia care tocmai şi-a început mandatul. Aş dori să fac apel, în acest parlament, ca noile instituţii să beneficieze de recunoaştere maximă, în conformitate cu litera tratatului şi spiritul reformei care se desfăşoară. Este important ca Uniunea Europeană să se exprime unilateral pe scena internaţională. Totuşi, este şi mai important, ca vocea sa să nu fie ignorată, ci ar trebui să creeze noi orientări şi să aibă o influenţă cheie atunci când sunt adoptate decizii. Pentru a evita repetarea situaţiei apărute la conferinţa COP 15, Preşedinţia trebuie deja să ia măsuri pentru a crea un climat care să permită adoptarea unor decizii în cadrul reuniunii la nivel înalt COP 16, care să fie conforme cu poziţia Uniunii Europene. Uniunea trebuie să vorbească în unanimitate despre combaterea crizei şi dezvoltarea unei noi ordini financiare.
Preşedinţia are rolul de a manifesta un interes activ pentru toate tipurile de consideraţii intelectuale cu privire la modificările modelului social şi economic european care au rezultat din concluziile la care s-a ajuns în cursul actualei crize economice. Totuşi, în ceea ce mă priveşte, contez pe o susţinere înţelegătoare din partea Preşedinţiei cu privire la activitatea privind reforma politicii agricole comune. Aceasta va fi, în curând, una dintre cele mai importante aspecte politice din Uniunea Europeană.
Joanna Senyszyn  
Planul Preşedinţiei spaniole include numeroase obiective care trebuie realizate, datorită cărora vom putea să ne simţim în siguranţă într-o Europă competitivă şi solidă din punct de vedere economic. Între acestea, consider că trei aspecte au o importanţă deosebită:
1. Acţiuni ferme şi rapide de reducere a ratei şomajului, aflată în ascensiune. Pentru crearea unor noi locuri de muncă este nevoie de multă muncă de pregătire şi sprijin financiar extins, inclusiv pentru cercetarea de piaţă şi formare. Anul 2010 reprezintă cel mai bun moment pentru ca oamenii să-şi amelioreze calificările şi chiar să se recalifice, în conformitate cu nevoile unei economii care depăşeşte criza.
2. Combaterea violenţei domestice, inclusiv proiectul de directivă privind protecţia UE pentru victimele violenţei domestice. Dimensiunea acestui fenomen în Europa nu lasă nicio urmă de îndoială cu privire la faptul că numeroase femei se simt cel mai puţin în siguranţă în propria casă. Aceasta este o situaţie absurdă şi, de asemenea, compromite statele membre ale Uniunii Europene, deoarece acestea nu fac faţă acestei probleme sociale extrem de importante. În acest caz, politicienii au o mare parte din vină, deoarece nu se opun suficient violenţei împotriva femeilor şi, adesea, pretind că aceasta nu există la o scară atât de largă. Lipsa susţinerii unei rezoluţii privind violenţa împotriva femeilor în Parlamentul European a fost compromiţătoare pentru dreapta. Din fericire, rezoluţia a fost adoptată mulţumită voturilor stângii.
3. Noi măsuri în combaterea discriminării, inclusiv progres cu privire la o nouă directivă împotriva diferitelor forme de discriminare şi sancţiuni severe pentru ţările care întârzie punerea în aplicare a legislaţiei anti-discriminare a Uniunii Europene.
Czesław Adam Siekierski  
Încă o dată, Preşedinţia spaniolă a Uniunii Europene şi-a început mandatul într-un moment crucial. În urmă cu opt ani, în prima jumătate a anului 2002, Spania a trebuit să se confrunte cu provocarea introducerii monedei euro ca monedă comună. Acum, Preşedinţia spaniolă se află în faţa unei sarcini la fel de importante - punerea în aplicare a prevederilor Tratatului de la Lisabona. Repartizarea competenţelor între Preşedinţia statelor membre şi Preşedintele Consiliului European va avea o importanţă semnificativă. Merită susţinută acordarea de prioritate politicii externe, care consolidează poziţia Uniunii pe scena mondială. Cu toate acestea, va face acest lucru nou-desemnatul Înalt Reprezentat pentru politica externă şi de securitate? Aceste temeri rezultă din declaraţiile dnei Ashton şi din trecutul domniei sale, dar şi din primele acţiuni desfăşurate de domnia sa de la preluarea mandatului. Presupun că nu trebuie să convingem pe nimeni că lupta împotriva crizei şi a consecinţelor economice şi sociale negative ale acesteia continuă să fie necesară. Astfel de acţiuni sunt, în special, în interesul Spaniei, care a fost lovită extrem de puternic de recesiune. Cum putem să revenim la menţinerea criteriilor Pactului de stabilitate şi de creştere atât de statele membre mai mari, cât şi de cele mai mici? Cum ar trebui să fie combătută criza din Europa şi cum ar trebui coordonată lumea? O provocare suplimentară rezultând din prevederile Tratatului de la Lisabona este reprezentată de necesitatea de a organiza cooperarea în cadrul troicii prezidenţiale. Spania va trebui să îşi coordoneze activitatea cu Belgia şi Ungaria. Este extrem de important să se asigure o tranziţie armonioasă între Preşedinţii pentru a fi menţinută continuitatea activităţii. Doresc succes Preşedinţiei spaniole.
Bogusław Sonik  
Domnule preşedinte, aş dori să salut cu multă căldură Preşedinţia spaniolă. Trebuie să recunosc faptul că am aşteptări specifice de la această Preşedinţie. În primul rând, deoarece una dintre priorităţile Preşedinţiei spaniole este reprezentată de securitatea energetică. Sunt foarte încântat să observ acest lucru. Acest lucru ar trebui să fie o prioritate pentru fiecare Preşedinţie consecutivă. Aş dori să subliniez faptul că planul de acţiune pentru solidaritate este un element foarte important al securităţii energetice. Continuarea şi accelerarea activităţii cu privire la introducerea acestuia reprezintă un aspect absolut crucial.
Sunt de acord cu principiile Preşedinţiei spaniole referitoare la măsurile de controlare a schimbărilor climatice. Aş dori să aduc în atenţia domniilor voastre importanţa coordonării procesului de informare a cetăţenilor Uniunii Europene cu privire la modalităţile în care pot lupta personal împotriva schimbărilor climatice. Aşa cum a demonstrat recenta reuniune la nivel înalt de la Copenhaga, simpla voinţă a politicienilor nu poate schimba multe. În privinţa acestui lucru, trebuie să-i implicăm pe europeni cât mai mult posibil şi să-i convingem că schimbările climatice nu sunt un proces abstract, ci că, dimpotrivă, acestea ne afectează pe toţi, individual şi colectiv.
Csaba Sándor Tabajdi  
Ca reprezentant al Ungariei - şi făcând parte din troica prezidenţială spaniolo-belgiano-maghiară - salut Preşedinţia spaniolă. Sunt, într-adevăr, rare ocaziile în care un prim-ministru aflat în vizită vorbeşte cu o asemenea viziune clară despre viitorul Uniunii Europene şi al programului Preşedinţiei, aşa cum a făcut-o dl Zapatero. Sunt de acord cu conceptul conform căruia, fără punerea în aplicare a unei uniuni economice, competitivitatea Europei este periclitată. Cele patru priorităţi stabilite pentru următorii zece ani, prezentate de dl Zapatero, stabilesc, în realitate, cele mai importante obiective strategice. Reducerea dependenţei de energie a Uniunii, la nivel global, dar, în special, a noilor state membre, inclusiv a Ungariei, este în interesul acestora. Fără o "creştere economică ecologică”, o piaţă digitală, instituind o capacitate de inovare comună şi fără o reală dezvoltare a educaţiei europene, Uniunea nu are niciun potenţial de regenerare.
De asemenea, salut cu căldură decizia Preşedinţiei spaniole de a accelera dezbaterea privind viitorul politicii agricole comune. Timpul ne presează: în primul rând, trebuie să dezvoltăm cadrul PAC şi apoi să îl folosim ca bază pentru stabilirea bugetului, nu invers. În caz contrar, beneficiarii PAC şi întreaga Comunitate în sine ar avea mult de pierdut. Academia Agricolă Maghiară este un loc important pentru discutarea viitorului PAC din Ungaria; Sper că Preşedinţia spaniolă va putea să participe la evenimentul din 2010 dedicat acesteia.
Nuno Teixeira  
Preşedinţia spaniolă îşi începe mandatul într-un moment de o importanţă strategică pentru Europa. Faptul că îşi începe mandatul tocmai când Tratatul de la Lisabona intră în vigoare îi intensifică responsabilitatea cu privire la aplicarea noului tratat, ceea ce reprezintă o cerinţă prealabilă pentru dezvoltarea programului său.
Aştept cu mare interes dezbaterea privind viitorul politicii de coeziune şi încerc să mă asigur că aceasta va include problema coeziunii teritoriale. În calitate de deputat în Parlamentul European din partea uneia dintre regiunile ultraperiferice ale Europei, atenţia mea este concentrată pe ce va face noua Preşedinţie în privinţa politicii de dezvoltare a regiunilor insulare.
Este sigur faptul că summitul UE-Maroc este un forum ideal pentru atragerea Regiunii de cooperare atlantico euro-africană, în special prin cooperare între Madeira, Insulele Azore, Insulele Canare şi ţările învecinate. Acesta va beneficia de angajamentul meu deplin.
Prin proximitatea sa geografică şi istorică, Portugalia şi, în special, regiunile ultraperiferice ale acesteia, cum este Madeira, aşteaptă cu nerăbdare să vadă cum intenţionează Preşedinţia spaniolă să pună în aplicare şi să dezvolte o nouă strategie europeană pentru aceste regiuni.
În acest context, voi urmări îndeaproape activităţile Preşedinţiei pe măsură ce va pune în aplicare recomandările făcute de Comisie în Regiunile ultraperiferice: un atu pentru Europa şi discuţiile privind perspectivele financiare viitoare.
Silvia-Adriana Ţicău  
Preşedinţia spaniolă trebuie să definitiveze dispoziţiile instituţionale pentru punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona. Definirea noilor standarde de comitologie reprezintă un element-cheie al procesului legislativ. Există anumite dosare, inclusiv Directiva privind performanţa energetică a clădirilor şi Directiva privind sistemele de transport inteligente, a căror adoptare depinde de cât de rapid vor fi elaborate aceste norme de cooperare instituţională. În plus, criza economică produce un efect major asupra cetăţenilor europeni, care îşi pierd locurile de muncă şi speră că vor fi prezentate măsuri de facilitare a redresării economice. Strategia UE 2020 trebuie să găsească soluţii pentru a corespunde acestor aşteptări. Din acest motiv, troica Uniunii Europene, formată din Preşedinţiile spaniolă, belgiană şi maghiară, trebuie să consolideze Europa socială creând locuri de muncă şi ameliorând condiţiile de trai ale cetăţenilor europeni. Nu în ultimul rând, anul 2010 marchează mijlocul perioadei alocate perspectivelor financiare pentru perioada 2007-2013. Anul acesta, statele membre au posibilitatea unică de a revizui programele operaţionale pentru a maximiza absorbţia de fonduri europene şi punerea în aplicare a unor proiecte care să creeze locuri de muncă şi să amelioreze calitatea vieţii cetăţenilor europeni. Îndemn Preşedinţia spaniolă, împreună cu statele membre, să profite de evaluarea intermediară cu scopul de a realiza redresarea economică în perioada 2012-2013.
Georgios Toussas  
Priorităţile Preşedinţiei spaniole pentru aplicarea eficientă a reacţionarului "Tratat de la Lisabona” şi pentru promovarea continuării anti-comunitarei Strategii de la Lisabona cu Strategia UE 2020, pentru consolidarea CDSP şi pentru afectarea drepturilor şi libertăţilor democratice conform Programului de la Stockholm reprezintă priorităţi ale plutocraţiei. Programul Preşedinţiei spaniole trasează graba capitalului euro-unificator de a promova restructurări capitaliste şi de a-şi continua fără compasiune atacurile la adresa drepturilor şi nivelului de trai ale clasei muncitoare şi ale celei populare. Aceste atacuri au ca punct central reducerea salariilor şi a pensiilor, distrugerea completă a relaţiilor industriale, aplicarea generală a formelor de angajare flexibile şi temporare, distrugerea sistemelor naţionale de asigurări sociale şi a veniturilor fermierilor prin reduceri drastice ale bugetului comunitar pentru agricultură şi pentru creşterea animalelor, precum şi prin comercializarea sănătăţii, bunăstării şi educaţiei, mărind spectrul "deficitelor publice” şi aplicarea Pactului de stabilitate. Calea aleasă de capitalul monopolului euro-unificator este de a consolida politica imperialistă a Uniunii Europene prin noi mecanisme de intervenţie politică şi strategică, cum este "Serviciul european pentru acţiune externă”, de a consolida militarizarea acestuia prin "grupuri de luptă” şi de a-i intensifica pătrunderea, prin NATO.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Doamnelor şi domnilor, Spania va conduce Uniunea pentru a patra oară. Cu toate acestea, va face acest lucru pentru prima oară conform noilor principii şi, pentru prima oară, îşi va desfăşura activitatea în colaborare cu instituţiile prevăzute în Tratatul de la Lisabona. Aceste condiţii conferă o semnificaţie aparte rolului Spaniei şi îi intensifică responsabilitatea, având în vedere faptul că această criză financiară şi modificările din Europa coincid cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. După Preşedinţia cehă, care a avut un succes rezonabil şi după profesioniştii suedezi, privirea Europei se îndreaptă către Peninsula Iberică. Priorităţile care au fost prezentate, respectiv: desfăşurarea de activităţi privind drepturile cetăţenilor europeni, relansarea economiei şi controlul financiar, susţinerea justiţiei şi elaborarea unei strategii pentru securitatea internă a statelor europene, toate acestea, într-un moment în care intră în vigoare noul tratat, sunt foarte ambiţioase. Spania se află în faţa unei mari oportunităţi şi a unei mari provocări, deoarece noua legislaţie trebuie transpusă în acţiuni specifice şi adaptată la situaţia mondială aflată într-un proces activ de schimbare. Conducerea Uniunii Europene într-un moment de criză financiară mondială nu este o chestiune uşoară. Cu atât mai mult, aştept cu interes rezultatele şi vă doresc succes în introducerea "noului proiect european”. Vă mulţumesc.
* * *
David-Maria Sassoli
(IT) Domnule preşedinte, poliţia italiană a arestat aseară cinci persoane care planificau un atac de tip mafiot împotriva unuia dintre colegii noştri, dl Crocetta, deputat în Parlamentul European şi fost primar al oraşului sicilian Gela.
Conform magistraţilor, atacul s-ar fi putut produce în orice zi, începând de astăzi, 20 ianuarie. Doresc să vă reamintesc că autorităţile belgiene încă nu i-au oferit escorta corespunzătoare dlui Crocetta, care se află sub protecţie în Italia de ceva timp, după cum bine ştie Preşedinţia Parlamentului.
În numele acestei Camere şi a Parlamentului European, cer Preşedinţiei să dea dovadă de solidaritate faţă de colegul nostru şi să ia măsurile necesare pentru a se asigura că dl Crocetta va beneficia de o protecţie corespunzătoare în calitatea sa de deputat în Parlamentul European.
