Vitbok om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Alessandro Foglietta, för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, om vitboken om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma.
Alessandro Foglietta
föredragande. - (IT) Herr talman, mina damer och herrar! Innan jag inleder diskussionen om betänkandet som vi ska rösta om i morgon, vill jag ta tillfället i akt att tacka min kollega Adriana Poli Bortone, numera italiensk senator. Det var av henne jag ärvde förslaget till betänkande och en redan detaljerad, noggrann studie av ämnet. Sedan vill jag tacka min personal, som har stöttat mig entusiastiskt och samvetsgrant genom att underlätta min undersökning och analys av detta fenomen. Slutligen vill jag tacka alla skuggföredragande, vilkas engagemang utan tvekan bidrog till att texten antogs i utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, med ett praktiskt taget enhälligt stöd från samtliga partier.
När jag övertog det här förslaget till text frågade jag mig vad mitt mål som föredragande borde vara när jag genomförde en sådan här undersökning. Jag hittade svaret i dokumentets strategiska natur. Där fanns de båda pelare som jag sedan kom att basera mitt arbete på: för det första fullständighet, så att jag inte lämnade några luckor eller underskattade betydelsen av några av de många aspekterna av ämnet, och för det andra genomförbarhet, så att jag skulle kunna utarbeta ett verkligt framtidsinriktat dokument med effektiva instrument och lösningar.
När jag antog den här strategin utgick jag från de data, den statistik och de procentsatser som var allmänt tillgängliga i ännet. Procentsatserna är nedslående om vi tittar närmare på dem, eftersom över en miljard människor är överviktiga och över 300 miljoner lider av fetma enligt Världshälsoorganisationen. Fetma hos barn ökar snabbt och vi bör komma ihåg att sjukdomar relaterade till fetma och övervikt lägger beslag på upp till 6 procent av utgifterna för hälsovård i vissa medlemsstater.
När vi letade efter tänkbara lösningar var vi noga med att inte enbart skylla problemet med fetma på vissa typer av livsmedel. Problemet kommer inte att lösas genom att man eliminerar sådana livsmedel från vår kost, utan snarare genom att man lär konsumenterna, och framför allt ungdomar och barn, att äta förnuftigt. Fett är en viktig del av en näringsriktig kost, men i rätt mängd och vid rätt tidpunkt på dagen. Undervisning i näringslära, som jag tycker är mycket viktigt, handlar inte om att kunna skilja goda livsmedel från dåliga. Inget är skadligt i absoluta termer och inget behöver undantas från friska människors kost, om de inte lider av någon form av ätstörning.
En annan fråga som jag vill rikta er uppmärksamhet på är att fetma verkligen är en sjukdom. Det är en sjukdom vars orsaker inte bara är fysiska, utan ofta sociala eller psykologiska, men hur som helst alltid en sjukdom som kostar våra nationella hälsovårdssystem enorma summor varje år. Det är en sjukdom som i sig måste tacklas med praktiska lösningar på flera olika nivåer. Under de här månadernas arbete har jag emellertid kommit underfund med att denna aspekt är underskattad i den allmänna debatten, där man ofta ser fullt motiverade larmrapporter och medvetandehöjande kampanjer om anorexi, men där man också intar en fullständigt omotiverad, överslätande attityd mot övervikt, med slagord av typen ”big is beautiful” etc. Detta är helt fel. Det skickar fel signaler. Vi diskuterar inte estetik eller utseende; vi talar om hälsa. Och precis som gisslet anorexi måste bekämpas energiskt så vill vi försöka bekämpa fetma på samma sätt, arbeta på de olika fronter som beskrivs i betänkandet, som innehåller en uppmaning till parallella och konsekventa ansträngningar.
Det krävs insatser från utbildare, hälsoexperter, livsmedelsindustri och media, framför allt tv. Alla måste ta sitt ansvar, det ansvar som de har eftersom de har möjligheter att vägleda allmänheten. Offentliga myndigheter, framför allt lokala myndigheter, måste också göra sitt.
Låt mig avsluta med en nyhet som har orsakat viss uppståndelse de senaste dagarna. En av de båda kandidaterna till Vita huset har nämligen sagt att det skulle vara lämpligt, rätt och riktigt att beskatta överviktiga medborgare, alkoholister och rökare. Detta är enligt min mening absurt som princip, men jag tror att vi måste ta tag i detta allvarliga problem på lämpligt sätt, för det är bara om vi verkligen tar itu med det på allvar som vi kan uppnå positiva resultat.
Talmannen
Jag tänker be alla talare att hålla ett öga på tiden. Vi kan inte dra över tiden för denna debatt, eftersom det är en eftermiddagsdebatt och vi har en mycket snäv tidsram, framför allt när det gäller logistiken, till exempel tolkningstjänsten.
Se till så att jag inte behöver avbryta er, för jag tycker det är mycket obehagligt för ordförandeskapet och jag skulle föredra om ni alla tog ert personliga ansvar.
László Kovács
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag gläder mig verkligen åt Europaparlamentets betänkande om kommissionens vitbok om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma. Låt mig framför allt gratulera Alessandro Foglietta till ett utmärkt arbete.
Det gläder mig att Europaparlamentet håller med kommissionen om att fetmaepidemin endast kan hejdas genom en integrerad strategi. Det gläder mig också att Europaparlamentet välkomnar kommissionens vitbok som ett viktigt steg mot att hejda ökningen av fetma och övervikt i Europa. Jag har också tagit del av parlamentets begäran om ett antal ytterligare åtgärder - inklusive mer lagstiftning - förutom de åtgärder som kommissionen föreslagit.
Under 2010 kommer kommissionen att göra en första avstämning mot de mål som angavs i vitboken 2007.
Om vi upptäcker att framstegen är otillräckliga blir vi naturligtvis tvungna att överväga ytterligare åtgärder, inklusive eventuell lagstiftning.
När det gäller övervakningsprocessen vill jag rikta er uppmärksamhet på den viktiga roll som Världshälsoorganisationen spelar. Vi arbetar tillsammans i linje med slutsatserna från Världshälsoorganisationens ministerkonferens i Istanbul, med fokus på att övervaka åtgärderna i medlemsstaterna för att genomföra både kommissionens vitbok och WHO:s strategi.
Slutligen vill jag redovisa något av den senaste utvecklingen när det gäller genomförandet av den europeiska strategin för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma och som utgör ett svar på några av de krav på åtgärder som framförs i ert betänkande.
För att förstärka åtgärderna på europeisk nivå har kommissionen som ni vet inrättat en högnivågrupp inriktad på hälsofrågor som har anknytning till näringslära och fysisk aktivitet. Gruppen garanterar ett snabbt utbyte av idéer och praxis mellan medlemsstaterna och har översikt över alla statliga politiska åtgärder.
Om man ser till de olika intressenternas engagemang hittills håller de EU-omfattande organisationer som är medlemmar av den europeiska plattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa på att genomföra över 200 åtaganden inom nyckelområden, som ändrad sammansättning, märkning och ansvarsfull reklam för olika produkter.
Övervakningen är kontinuerlig och årsrapporter finns allmänt tillgängliga på kommissionens webbplats.
Som ett komplement till EU:s plattform finns det för närvarande offentlig-privata partnerskap mellan statliga myndigheter och den privata sektorn i 17 av EU:s medlemsstater, och jag anser att detta går åt rätt håll.
I juli träffade högnivågruppen den europeiska plattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa för att diskutera möjligheterna till samverkan och partnerskap, med särskilt fokus på saltreduktion, den överenskomna inledande prioriteringen för gemensamma åtgärder med medlemsstaterna.
Detta gemensamma möte var positivt och jag är säker på att sådana möten med både tjänstemän på hög nivå från medlemsstaterna och medlemmar från plattformen kommer att öka effekten av de åtgärder som vidtas av både statliga myndigheter och plattformens medlemmar i framtiden.
Låt mig också rikta er uppmärksamhet på kommissionens förslag i juli förra året om att avsätta 90 miljoner euro per år för inköp och distribution av gratis frukt och grönsaker i skolorna.
Att vända fetmavågen är en av de viktigaste offentliga hälsoutmaningarna vi står inför i Europa i dag.
Jag är tacksam för ert fortsatta stöd och ser fram emot att fortsätta dialogen med parlamentet om hur vi bäst kan gå vidare, så att Europeiska unionen kan spela sin roll fullt ut när det gäller att ta itu med denna fråga.
Małgorzata Handzlik
föredragande för yttrandet från utskottet för inre marknaden och konsumentskydd. - (PL) Herr talman! Fetma och övervikt utgör utmaningar för det moderna samhället. De orsakar många kroniska tillstånd såsom cirkulationsbesvär, högt blodtryck, typ 2-diabetes, stroke och vissa typer av cancer. Att bekämpa fetma och övervikt borde vara en prioriterad fråga för unionens hälsopolitik. Största möjliga antalet partner bör engageras. Jag tänker på lokala myndigheter, medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, men också på företrädare för näringslivet. Vi får emellertid inte glömma bort konsumenterna, som gör sina egna val när det gäller livsmedel. Utbildningskampanjer och främjande av fysisk aktivitet verkar vara den bästa strategin. Konsumenterna ska sedan få klar och begriplig information för att kunna fatta kloka beslut i livsmedelsfrågor. Men jag tror inte att man kan minska antalet överviktiga personer enbart genom att införa restriktioner för livsmedelsproducenterna. Jag tänker till exempel på reklamen.
Låt mig också rikta er uppmärksamhet på en annan delvis försummad aspekt av denna diskussion: lämplig utbildning för hälsovårdspersonal, främst i vård av diabetiker och behandling av diabetes. Sådan utbildning har delvis försummats, framför allt i de nya medlemsstaterna.
Czesław Adam Siekierski
föredragande för yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. - (PL) Herr talman! Jag hade nästan kunnat utarbeta det här dokumentet själv. Jag stöder åtgärderna som ingår i vitboken. Den handlar om att en sundare livsstil och fysisk aktivitet av alla slag är den effektivaste behandlingen. Vitboken innehåller också preventiva åtgärder i form av långtgående rekommendationer till livsmedelsproducenter, konsumenter, restaurangägare, livsmedelskedjor och reklambranschen. Även informationskampanjer nämns.
Samordning mellan olika politikområden och styrnivåer i kombination med medverkan av den privata sektorn är avgörande för ett effektivt genomförande av dessa åtgärder. Vi måste ta itu med problemet tillsammans. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att genomföra de åtgärder som är avsedda att förebygga fetma hos barn. Vuxna är ansvariga för att lära barnen förnuftiga matvanor. Men ofta är det nog så att vi vuxna inte själva är fullt medvetna om vad som är lämpligt och inte. Därför är det så viktigt att organisera informationskampanjer som riktas till föräldrarna, så att de kan se till att deras barn får en balanserad kost.
Program som främjar principerna om sunda matvanor och fysisk aktivitet bör också riktas till barn och ungdomar. Det stämmer verkligen att fetma är vanligt förekommande. Men det stämmer också att det finns en besatthet, ett framhållande av och faktiskt ett krav på att man ska vara mager. 80 procent av tonårsflickorna under 18 års ålder har försökt banta minst en gång i livet. Att försöka banta på fel sätt kan vara farligt. Precis som det är viktigt att lära unga människor om världen på ett klokt sätt måste unga människor också få undervisning om kloka matvanor på ett sätt som leder till kunskapshunger. Den typen av hunger är högst önskvärd.
Alla ansträngningar måste göras för att genomföra det EU-omfattande program som kallas skolfruktsprogrammet. Europeiska kommissionen föreslog att man skulle avsätta blygsamma 90 miljoner euro för detta program. Jag tycker att det beloppet bör ökas flera gånger om, så att de automater med chips, choklad och läsk som finns överallt i skolorna kan ersättas med andra som säljer färsk frukt, grönsaker och mejeriprodukter. Vi måste alltid komma ihåg att våra barns kost kommer att avgöra deras hälsa senare i livet.
Anna Záborská
föredragande för yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. - (SK) Tack, herr talman! Jag har inte så mycket tid på mig, så jag ska bara nämna ett par saker.
Som vanligt är jag för förebyggande, och framför allt förebyggande från tidig ålder. Förebyggande är nära knutet till främjande av föräldraansvar. Det bästa sättet att förhindra fetma i barndomen är att inte använda tv, videospel och Internet som barnpassning. Utan kreativa aktiviteter får varken barn eller vuxna tillräckligt mycket motion.
Barnen måste lära sig goda matvanor med avseende på matens kvalitet och kvantitet och dukning. Det är viktigt att främja familjemåltider, med föräldrar och barn som äter tillsammans. Det finns inget bättre än när familjen kan äta åtminstone ett mål tillsammans. För att det ska bli möjligt är det viktigt att främja balansen mellan arbete och fritid. Att lära barn laga mat är ett annat bra sätt att förebygga fetma. Barn tycker om att hjälpa till med matlagning och det skulle vara en bra idé att uppmuntra detta.
Philip Bushill-Matthews
för PPE-DE-gruppen. - (EN) Herr talman! Fetma är en av Europas största hälsoutmaningar, men några kanske undrar vad det har med oss här i Europaparlamentet att göra. Eller vad det överhuvudtaget har med EU att göra?
Det finns minst två skäl. Det ena är, som föredraganden redan har sagt, att fetmarelaterade sjukdomar svarar för mer än 6 procent av de nationella hälsobudgetarna i EU, som finansieras av skattebetalarna. Vi måste alla betala för fetma. För det andra tacklar olika länder i EU frågan på olika sätt, och vi har alla mycket att lära av varandra.
Låt mig därför gratulera kommissionen till den vitbok som har utlöst den här diskussionen, och jag skulle bara vilja lyfta fram ett par viktiga punkter. Vi välkomnar i stort kommissionens förslag om livsmedelsmärkning, men jag känner att det skulle vara olämpligt om den här rapporten föregriper de detaljerade diskussioner som kommer att krävas om just denna punkt.
När det gäller fetma finns det bevis för att problemet handlar betydligt mer om hur mycket folk motionerar än om hur mycket mat de äter. Det handlar om att förbränna kalorier, inte bara om kaloriintaget. Därför skulle det vara helt fel att skylla på livsmedels- och dryckesbranschen och hävda att det är de som orsakar problemet, eller att det är deras fel att vi inte kommit fram till en bra lösning.
Verkligheten är i själva verket mycket mer komplicerad. Vi behöver mer aktivitetsvänliga samhällen som erbjuder fler cykelvägar, bättre stadsplanering, fler offentliga transporter, fler parker och idrottsanläggningar, fler lekplatser på skolorna och ja, bättre utbildning. Många aspekter av våra liv måste ändras.
Låt mig därför gratulera föredraganden till detta brett upplagda betänkande och en mycket svår uppgift, som han tog över från sin föregångare, och för att han kunnat hantera så många dunkla områden med så många egna idéer. Jag vill särskilt tacka honom för att han accepterat några av mina ändringsförslag, inklusive dem som rör problemet med undernäring, framför allt på sjukhus och vårdhem för äldre. Det är oerhört viktigt att vi tar hand om de sårbaraste i vårt samhälle.
En del människor gör sig själv sårbara. Om jag får avsluta med en svepande generalisering så är ett av problemen i dagens samhälle bristen på personligt ansvarstagande, tron att allt som inte fungerar är någon annans problem, att någon annan löser det. Fler lagar kommer bara att ytterligare stärka den uppfattningen. Mer självreglering och självdisciplin är svaret. Vi måste uppmuntra till mer personligt ansvarstagande. På så sätt kommer vi gemensamt att göra större framsteg som samhälle.
Linda McAvan
för PSE-gruppen. - (EN) Herr talman! Detta är ett långt betänkande. Det fanns 400 ändringsförslag och jag vill tacka föredraganden för hans ansträngningar för att göra det begripligt. Jag hoppas att de viktigaste punkterna inte går förlorade på grund av att det är så långt.
För oss i PSE-gruppen är det viktigaste - och här finns en del positiva punkter - att vi behöver bättre bestämmelser om livsmedelsmärkning och att vi vill att märkning på förpackningarnas framsida, helst med hjälp av färgkoder, ska tas upp i de kommande diskussionerna. Vi vet att kommissionen håller på att granska detta och det är vad vi hoppas få se.
Vi gläder oss över att det nu finns stöd i Europaparlamentet för ett förbud mot artificiella transfettsyror. När jag först tog upp detta för två år sedan fanns inget stöd i Europaparlamentet - kommissionen höll på att dra Danmark inför rätta och ingenting hände. Jag hoppas att kommissionen efter den skriftliga förklaringen och en uppnådd konsensus nu kommer att genomföra det.
Herr kommissionsledamot! Ni talade om att ändra produkternas sammansättning. Jag anser att det är mycket viktigt. Det stämmer vad Philip Bushill-Matthews säger att människor förvisso måste ta ett visst ansvar, men livsmedelsproducenterna har ett ansvar när det gäller tillverkningen. Många av dem gör stora ansträngningar för att skära ned på salt, fett och socker. Men ofta är dessa tillsatser gömda i livsmedlen. Det är inte självklart att konsumenter som köper ketchup eller yoghurt känner till att produkterna innehåller mycket socker. Märkningssystemet döljer ofta vad produkten innehåller, till exempel att yoghurt med ”låg fetthalt” innehåller mycket socker.
Vi anser inte att självreglering är svaret på allt. Det ska finnas en viss reglering, särskilt när det gäller barn. Vuxna kan göra egna val men barn behöver skyddas genom lagstiftning. Därför vill vi se en oberoende granskning av branschens frivilliga avtal. Vi vet att ni håller på att ta de första stegen i den riktningen.
Slutligen är detta en stor fråga för Europeiska unionen. Det kommer att kosta en hel del i offentliga utgifter om vi inte tar itu med problemet. Nu behöver vi konkreta förslag från kommissionen - det krävs en tydlig politik, inte i frågor om nationellt ansvar utan där EU har ett ansvar, som kan hjälpa nationella regeringar att bekämpa fetman.
Frédérique Ries
för ALDE-gruppen. - (FR) Herr talman! Det har sagts att problemet med fetma, som är följden av en stillasittande livsstil och nu är en sjukdom som i allt högre grad drabbar unga människor, är centralt för denna kammares arbete och har varit det sedan den nuvarande mandatperioden inleddes. Varje år får ytterligare 400 000 ungdomar veta allt om bantningens jojo-effekter.
Europeiska unionen gör därför rätt i att utan omsvep ta itu med problemet. I mars 2005 antog Europeiska unionen även en tydlig strategi på detta område när den lanserade den europeiska handlingsplattform som skulle sammanföra alla berörda parter, inklusive livsmedelsindustrin, detaljhandeln, distributionssektorn, vårdpersonal och konsumentorganisationer.
Det stämmer - som många även har sagt här i dag - att det inte är enkelt att övertyga människor om att Europeiska unionen bör få göra mer än bara uttrycka en åsikt i kampen mot fetma. Därför måste vi till att börja med förtydliga behörighetsnivåerna, vilket inte hindrar oss från att påminna medlemsstaterna om deras befogenheter och skyldigheter - och det gör vi också.
Jag syftar här på två kraftfulla ändringsförslag som vi har presenterat i betänkandet. Det första är att officiellt erkänna fetma som en kronisk sjukdom för att förhindra diskriminering och stigmatisering av feta människor. Det har redan gjorts av bland annat Världshälsoorganisationen (WHO) och Portugal. Det andra är att se till att skolbarnen får gott om tid till fysisk aktivitet och idrott - två timmar i veckan anser jag vara minimikravet - tillsammans med ökade anslag så att skolmåltiderna kan innehålla färska produkter. Här välkomnar jag kommissionens initiativ med gratis utdelning av frukt i skolorna, som kommissionsledamoten nämnde. Jag vill också tillägga att det är genom denna typ av enkla, konkreta och kloka åtgärder som människor åter kommer att närma sig Europeiska unionen.
Nu kommer jag till Alessandro Fogliettas betänkande. Jag vill tacka honom för hans ansträngningar och framhålla två förslag som presenterats. Det första gäller ett politiskt initiativ - med till exempel sänkta priser och skattelättnader - i stället för ett system där skatten höjs på produkter med högt kaloriinnehåll, den berömda ”fettskatten”, som i slutändan mest straffar låginkomsttagare.
Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa, som jag representerar, motsätter sig därför ändringsförslag 6 från gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen och föredrar att stödja förslaget om en kraftig sänkning av mervärdesskatten på frukt och grönsaker, enligt punkt 28.
ALDE-gruppen stöder också förbudet mot artificiella transfettsyror, där en alltför stor konsumtion kan kopplas till kraftigt ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Vi motsätter oss därför ändringsförslagen från Johannes Blokland, som dämpar effekten av punkterna 32, 34 och 35 och banar väg för, för att inte säga rentvår, dessa hydrerade fetter. Vårt budskap till livsmedelsproducenterna är mycket tydligt: visa god vilja och gör förändringar för att främja konsumenternas hälsa och ert eget intresse.
Avslutningsvis vill jag nämna de första parlamentariska mötena om närings- och hälsofrågor, som jag tog initiativ till här i kammaren för ett år sedan. Det blev starten på en bred diskussion med samtliga berörda parter och en diskussion med fyra huvudsakliga prioriteringar: påverka människor redan vid en tidig ålder, främja en varierad och balanserad kost, behandla fetma som en kronisk sjukdom och lagstifta vid behov. Det är mer än bara slagord; det är Europeiska unionens moraliska skyldighet och vi måste engagera oss i kampen mot fetma och en stillasittande livsstil.
Ewa Tomaszewska
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! Över 50 procent av EU:s medborgare är antingen feta eller överviktiga. Tre miljoner barn är feta och 22 miljoner är överviktiga. Fetma är extremt påfrestande för skelettet, vilket ger många negativa effekter. Fetma stör ämnesomsättningen och ökar risken för att drabbas av diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar, högt blodtryck och högt kolesterol.
Problemet beror delvis på dåliga kostvanor och delvis på en stillasittande, fysiskt inaktiv livsstil. Vissa inslag i vår civilisation, särskilt stress, spelar också in. Problemets sociala dimension kräver tydliga åtgärder, särskilt för barnens skull. Barn äter för mycket sötsaker i stället för välbalanserade måltider och tillbringar hela dagar framför tv:n eller datorn, på grund av att vuxna misslyckas med att vägleda sina barn till en hälsosam livsstil och vara bra förebilder. Vitboken om hälsofrågor innehåller lämpliga åtgärder för kontroll av fetma, särskilt för barn. Valet av hälsosamma produkter bör förenklas med hjälp av en marknadsförings- och informationspolitik som fokuserar på barn men framför allt riktar in sig på föräldrarna. Vi stöder särskilt skolfruktsprogrammet.
Kathalijne Maria Buitenweg
för Verts/ALE-gruppen. - (NL) Herr talman! I dag diskuterar vi övervikt och fetma. Det är viktigt - som tidigare talare påpekar - att inte prata för mycket om bantning och överkonsumtion utan i stället om att främja sunda kostvanor.
För ett antal månader sedan blev jag chockad när min dotter, en mycket smal flicka, kom hem och inte ville äta en andra brödskiva eftersom hon var rädd för att lägga på sig. Hon hade hört i skolan att man framför allt inte fick vara fet, men hon visste inte tillräckligt mycket om hur man skulle äta sunt och hur stor en normal måltidsportion var. Ett barn på åtta år förstår inte när man är för fet. Därför är det viktigt att lyfta fram sunda kostvanor och inte diskutera om en person är fet eller inte.
Det är faktiskt föräldrars ansvar att visa sina barn vad som är sunt och vad det innebär att äta en balanserad kost. Det är skolornas ansvar att sprida kunskap om detta och föregå med gott exempel. Föräldrarna själva måste lära sig mer om näringsinnehåll och fetthalt i livsmedel. Jag håller med om vad som tidigare sagts om livsmedelsmärkning. Vi bör se över den punkten i märkningslagstiftningen.
Det är också en god idé att prata mycket om idrott och vikten av att barn ska kunna leka utomhus. Därför måste vi utfärda en rekommendation om att barnens önskemål om frihet tas till vara vid stads- och landsbygdsplanering.
När det gäller kostvanor har Europeiska kommissionen en mycket bra webbplats, ”EU Mini-chefs”. Webbplatsen har förbättrats och innehåller fler vegetariska rätter till skillnad från tidigare då nästan alla recept innehöll kött. Låt oss vara ärliga med att animaliska proteiner är en bidragande faktor till övervikt. Oavsett frågor om djurskydd bör Europeiska kommissionen inte aktivt stödja köttkonsumtion.
Avslutningsvis vill jag säga ett par ord om mervärdesskatt. Frédérique Ries har just sagt att hon är emot ändringsförslag 6, eftersom hon vill belöna och inte bestraffa människor. Därför vill hon inte ha en fettskatt eller höjd skatt på ohälsosamma produkter och import utan en sänkt skatt på hälsosamma produkter. Jag håller förvisso med om detta, men nu verkar det som om alla livsmedelsprodukter, även i t.ex. Nederländerna, hamnar i kategorin med lägre skatt. Chips, klubbor och liknande livsmedelsprodukter har alla för närvarande sänkt mervärdesskatt. Det kan väl inte vara avsikten att göra särskilda undantag för ohälsosamma produkter. Därför är det inte en fråga om bestraffning. Man ska inte främja ohälsosamma produkter med hjälp av sänkt mervärdesskatt.
Jens Holm
för GUE/NGL-gruppen. - En tredjedel av européerna lider av övervikt och fetma. En inte obetydlig del av medlemsländernas hälsobudgetar måste användas till att motverka de problem som övervikt medför. Dessutom slår överviktproblemet socioekonomiskt orättvist. Låginkomsttagare drabbas värst när de konsumerar mer socker och mättade fetter. Sämre mat helt enkelt.
Det är självklart politikens uppgift att skapa de bästa tänkbara förutsättningarna för att människor ska kunna äta mer hälsosamt. Det är precis vad föredragande Foglietta gör i det här betänkandet. Han har därför vänstergruppens stöd. I betänkandet krävs att EU måste bli flexiblare i att tillåta medlemsländerna att ha lägre momssatser för nyttig mat och högre för det vi borde äta mindre av. Det är ett viktigt krav som jag hoppas hörsammas av EU-ledningen. Vad säger förresten kommissionen om det här? Kan kommissionen återkomma med en översyn av EU:s momsdirektiv för att tillåta mer flexibilitet hos medlemsländerna så att man kan ha just lägre moms på nyttig mat, exempelvis?
En annan fråga till kommissionen rör transfetter. Vi vet att transfetter är dåliga för hälsan. Det har konstaterats av myndigheter i medlemsländerna, liksom av EU:s egen livsmedelsmyndighet, EFSA. Kommissionsledamot Androulla Vassiliou sa i miljöutskottet den 1 april i år under en utfrågning, och nu citerar jag: ”Transfett är definitivt inte bra för hälsan, det är inget tvivel om detta”. I det här betänkandet kräver vi ett förbud mot transfetter, men kommissionen vägrar att föreslå detta. Vassiliou vill inte ens tillåta att enskilda medlemsländer skulle kunna gå före och införa nationella förbud. Nu har kommissionen chansen att retirera från denna ohälsosamma ståndpunkt. När får vi ett förbud mot transfetter? Kan kommissionen i alla fall garantera att medlemsländerna har friheten att förbjuda transfetter om man så önskar.
Kött är en annan dimension av folkhälsoproblematiken, precis som föregående talare, Buitenweg, tog upp. Köttkonsumtionen ökar lavinartat i världen. Om inget görs nu varnar FN:s livsmedels- och jordbruksorgan, FAO, för att den redan höga köttkonsumtionen kommer att fördubblas till 2050. Kött innehåller mättade fetter och bidrar till fetma. Dessutom förvärrar köttindustrin kraftigt klimatförändringarna. EU borde fasa ut subventioner till köttindustrin, men bara i budgeten för 2007 anslogs över 45 miljoner euro till rena marknadsföringspengar för köttindustrin. Det är kontraproduktivt och dessutom ett bisarrt slöseri med skattebetalarnas pengar. En utfasning av dessa köttsubventioner samt en strategi för minskad köttkonsumtion borde vara självklara åtgärder för bättre hälsa i EU.
Johannes Blokland
för IND/DEM-gruppen. - (NL) Herr talman! Transfettsyror är inte de hälsosammaste av fettsyror. De existerar i både naturlig och artificiell form i många livsmedel.
Även om vetenskapliga forskningsresultat varierar visar majoriteten av dem att naturliga och artificiella transfettsyror i livsmedel utgör en likvärdig risk. Båda typer av transfettsyror är skadliga vid en alltför stor konsumtion. Därför behöver vi inte behålla skillnaden i det nuvarande förslaget - därav ändringsförslaget.
Det är dessutom väldigt svårt att helt och hållet förbjuda transfettsyror utan att andra hälsorisker uppstår. Enligt den brittiska livsmedelsmyndigheten skulle till exempel ett förbud mot transfettsyror leda till en koncentration av mättade fettsyror. Mättade fettsyror är minst lika skadliga som transfettsyror. I genomsnitt är den totala konsumtionen av mättade fettsyror avsevärt högre än den som Världshälsoorganisationen rekommenderar. Därför har jag presenterat ett ändringsförslag om att begränsa mättade fettsyror. Samtidigt föreslår jag att vi inte kräver ett förbud mot transfettsyror, som det nu står i punkt 32 i betänkandet.
Vi kan däremot sätta en gräns, till exempel att endast två procent av det totala energiinnehållet får bestå av transfettsyror. Rent tekniskt är det genomförbart och i viss utsträckning har det redan genomförts. Vi måste se till att vi inte ersätter transfettsyror med mättade fettsyror, eftersom det inte är bättre för konsumenternas hälsa.
Irena Belohorská
(SK) Den allt sämre utvecklingen mot ohälsosam kost och otillräcklig fysisk aktivitet som sprider sig i Europa är alarmerande. Det gläder mig därför att Europaparlamentet nu granskar problemet.
Vi vet att fetma är en av faktorerna bakom så kallade ”civilisationssjukdomar”, till exempel högt blodtryck, hjärtsjukdomar, diabetes och följdsjukdomar i rörelseapparaten. Den 17 september arrangerade jag en arbetslunch här i Europaparlamentet om förhållandet mellan fetma och diabetes i samband med graviditet. De närvarande ledamöterna och assistenterna kunde lyssna till ledande europeiska experter, till exempel doktor Rosa Corcoy Pla, ordförande för arbetsgruppen för graviditetsdiabetes, och professor F. Andre Van Assche, tidigare ordförande för europeiska organisationen för gynekologer och förlossningsläkare, och professor doktor Pera Ovesena.
Fetma och diabetes i samband med graviditet ökar risken för sjukdomar och dödlighet hos modern men även hos det nyfödda barnet. Vi måste förstå att det inte bara gäller sjukdomar hos modern, som kanske inte alltid har sunda kostvanor, utan att det också gäller den sunda utvecklingen för framtida generationer.
En överviktig mor som lider av diabetes kommer att få överviktiga barn, och så fortsätter det från generation till generation. Jag vill därför uppmärksamma den skriftliga förklaring som jag och mina kollegor förberett om detta problem, dvs. förhållandet mellan diabetes och fetma under graviditeten. EU:s medlemsstater bör främja förebyggande åtgärder och screening för graviditetsdiabetes samt öka medvetenheten hos befolkningen om riskerna med och konsekvenserna av fetma.
Horst Schnellhardt
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Med vitboken vill kommissionen presentera en integrerad EU-strategi för att minska förekomsten av sjukdomar till följd av dåliga kostvanor och därmed sammanhängande hälsoproblem med anknytning till övervikt och fetma. Det är bra eftersom ökningen av sjukdomar på grund av dåliga kostvanor och fysisk inaktivitet tvingar oss att agera.
Kommissionens initiativ att anta en integrerad strategi som omfattar alla politikområden och förvaltningsnivåer är det rätta. Det är enda sättet att hantera orsakerna till fetmarelaterade sjukdomar. En balanserad kost är viktig, liksom utbildning i näringslära och främjande av skolidrott. Det är viktigt att vi utarbetar riktlinjer och ger stöd så att EU-medborgarna kan välja rätt. Olika positiva initiativ har redan lanserats. Den europeiska handlingsplattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa är ett initiativ som stöder detta mål. Det är ett EU-omfattande initiativ som uppmuntrar medborgarna till nödvändiga förändringar. Kommissionens skolfruktsprogram är ett annat exempel.
Men om vi tar hänsyn till populistiska krav igen, vilket rekommenderas i förslaget, kommer vi bara att avleda uppmärksamhet från det verkliga problemet. Vad är poängen med att ännu en gång försöka begränsa reklamen? Vi har precis antagit direktivet om television utan gränser. Det innehåller väldigt tydliga regler, och ändå är vi i gång igen med att lansera nya idéer och krav.
Jag levde under 40 år i en del av Europa där reklam var förbjuden. Resultatet blev inte att allihop i den kommunistiska delen av Europa gick ned i vikt. Vad menar De gröna med att uppmana till beskattning av livsmedel med ett särskilt näringsinnehåll? Vill vi att de fattiga i Europa inte ska ha råd att köpa vissa typer av livsmedel? Vilken strategi vill vi egentligen anta?
Den strategi vi bör anta ska utgå från utbildning och fysisk aktivitet. Det är där vi bör investera. Vi ska inte begränsa våra medborgares valfrihet med bestraffningsåtgärder eller begränsa tillgången till vissa livsmedel.
Edite Estrela
(PT) Herr talman! Denna debatt är viktig. Jag vill därför börja med att välkomna kommissionens initiativ och Alessandro Fogliettas betänkande. Mer har sagts om anorexi än fetma, trots att fetma verkligen har blivit en global epidemi. Mer än halva Europas befolkning är överviktig och cirka 6 procent av hälso- och sjukvårdsutgifterna har en direkt koppling till fetma, vilket redan har nämnts här i dag. Fetman bland barn fortsätter att öka. Det finns 22 miljoner överviktiga barn i Europa.
Europeiska unionen måste prioritera kampen mot fetma. Därför håller jag med om de flesta åtgärdsförslagen: konsumentinformation, begränsningar i tv-reklam samt närings- och hälsoinformation i livsmedelsmärkningen. Människor måste inse att fetma är en av de främsta dödsorsakerna och hänger samman med många kroniska sjukdomar, däribland diabetes, högt blodtryck, hjärt- och kärlsjukdomar, skelett- och ledproblem, respiratoriska sjukdomar och cancer. Vi måste agera och det snabbt. Lösningen är ingen hemlighet: mer fysisk aktivitet och större omsorg vid val av livsmedel, vilket är den totala motsatsen till vad de flesta människor gör i dag. Smörgåsar, läskedrycker, sötsaker och snacks ska inte ätas och drickas varje dag, och en stillasittande livsstil gör ingenting för hälsan.
Fysisk aktivitet kan vara så enkelt som att promenera i minst en halvtimme varje dag. Det kräver inga större ansträngningar och det kostar inte särskilt mycket, men det fungerar. Det är viktigt för vuxna och livsviktigt för barn. Många föräldrar inser inte hur de skadar sina barn när de låter dem tillbringa fritiden framför tv:n eller datorn, låter dem äta vad som helst och inte övervakar dem överhuvudtaget.
Vi måste tillsammans bekämpa fetma, därför ska åtgärderna vara gemensamma och omfatta skolan, familjen och aktörer i produktions- och hälsosektorn och den sociala sektorn. Var och en har ett ansvar. Familjen har en avgörande roll när det gäller att ändra livsstil. Skolorna behöver kontrollera skolmåltidernas kvalitet och näringsvärde och sluta sälja mat och dryck med hög fett-, salt- eller sockerhalt i kafeterior och varuautomater. Samtidigt bör de främja fysisk aktivitet hos skoleleverna.
Holger Krahmer
(DE) Herr talman! Jag välkomnar varmt strategin som beskrivs i vitboken. Med den kan vi tackla orsakerna till dåliga kostvanor, fetma och fetmarelaterade sjukdomar. När det gäller Europeiska unionens livsmedelspolitik har vi tyvärr en viss tendens att tillgripa en ensidig strategi oavsett om vi talar om näringsinnehåll, livsmedelsmärkning, eller för den delen vissa inslag i vitboken. Generellt sätt försöker vi lösa Europeiska unionens problem med hjälp av produktpolitik.
Det är i grunden fel att anta att det finns bra och dåliga livsmedel. Som många av ändringsförslagen visar så är detta inte fallet. Det finns bara bra och dålig eller balanserad och obalanserad kost. Det bör vara vår utgångspunkt. Det finns många anledningar till att människor har dåliga kostvanor. Att ta itu med detta problem genom att försöka styra konsumenterna åt ett visst håll med hjälp av livsmedelsmärkning eller till och med genom att införa förbud mot eller regler för reklam eller genom att tillämpa olika mervärdesskattesatser kommer inte att föra oss närmare vårt mål.
Jag vill inte förekomma debatten om direktivet om livsmedelsmärkning, men oavsett vilken åtgärd vi vidtar bör den styras av principen att vi ska motivera konsumenterna att tänka på sina kostvanor. Trafikljusmärkningen av livsmedel - som är till för att konsumenten ska stanna och tänka sig för innan han eller hon väljer en produkt - är en strategi som snarare behandlar konsumenterna nedlåtande än utbildar dem och ökar deras medvetenhet. Jag skulle vilja se en mer balanserad strategi och ett erkännande av att det inte räcker med bara en produktpolitisk strategi.
Roberta Angelilli
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill börja med att gratulera föredraganden till hans utmärkta arbete. Säkert kommer jag att upprepa mycket av det som sagts här i dag men jag anser att vi ska ta bladet från munnen: cirka 25 procent av barnen i Europa lider av fetma, och det är därför ett allvarligt hot mot deras framtida hälsa. Orsakerna till fetma är bland annat bristande information, dåliga kostvanor, fysisk inaktivitet och till och med brist på idrottshallar. Vi får heller inte underskatta de sociala och psykologiska problemen, till exempel att många överviktiga barn blir mobbade.
Jag anser därför att förslaget om ökade anslag till skolfruktsprogrammet, varigenom frukt och grönsaker delas ut gratis i skolorna, är en bra idé. Under 2009 bör vi se ett återupplivande av medelhavsdieten och produktionen av frukt och grönsaker, särskilt med tanke på de senaste uppgifterna från Världshälsoorganisationen som visar att konsumtionen av dessa livsmedel sjunker även i Medelhavsländerna. Med detta initiativ kommer frukt, i stället för att förstöras för att behålla fruktpriserna på en hög nivå, att användas för att garantera sunda kostvanor, särskilt för våra barn, och därmed skapa en sundare framtid för EU:s medborgare.
Ilda Figueiredo
(PT) Herr talman! Det är viktigt att ha en övergripande och integrerad strategi i fråga om kost, övervikt och fetma, med tanke på att där finns många faktorer inblandade. Frågor om fattiga som inte har råd att köpa vissa livsmedel, näringsbrist och bristande information om sunda kostvanor är av särskild betydelse.
Det är därför mycket viktigt att garantera tillgången på hälsosamma livsmedel. Vi måste med hjälp av den offentliga politiken se till att alla har tillgång till hälsosamma livsmedel. Vi måste genomföra en rad åtgärder för att garantera en lokal jordbruksproduktion av högkvalitativa livsmedel, inklusive mjölk, frukt och grönsaker, och se till att låginkomsttagare får ta del av den.
Dessutom kan en förändrad gemensam jordbrukspolitik, som innefattar skydd av familjebaserade jordbruk och skapande av lokala marknader för frukt, grönsaker och andra nödvändiga livsmedel, med ett ordentligt produktionsstöd, garantera hälsosam mat till allmänheten till överkomliga priser.
Eftersom det finns förslag om stöd till skolfruktsprogram är det viktigt att höja det belopp som Europeiska kommissionen föreslår för programmet, så att vi kan garantera att frukten delas ut gratis till alla skolbarn varje dag i stället för en gång i veckan, vilket sker i dag. Lika viktigt är det att genomföra politiska riktlinjer och program på folkhälsoområdet, med kost som en av prioriteringarna, inklusive hälsoundervisningskampanjer, information och främjande av en hälsosam livsstil och sunda kostvanor. Dessutom måste de inkludera skolidrott och garantera idrottsaktiviteter för allmänheten, särskilt barn och ungdomar, och i synnerhet i skolorna.
Urszula Krupa
(PL) Herr talman! Vitboken om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma innehåller flera viktiga iakttagelser. Där finns oroväckande indikatorer på hur vanligt det är att folk är överviktiga. Följaktligen är det livsviktigt att kämpa mot detta, särskilt genom att uppmärksamma främjandet av ekologiska livsmedel, idrott och fysisk aktivitet redan från en tidig ålder. Det är också viktigt att upplysa om skadlig reklam som uppmuntrar människor att äta för mycket. Andra positiva inslag i dokumentet är främjandet av amning, åtgärder för att förbättra skolmåltidernas kvalitet, utdelning av frukt och förbudet mot att sälja mat och drycker med hög fett-, salt- och sockerhalt i skolorna.
Det finns dock ytterligare orsaker till fetma och övervikt. Trauma och psykiska tillstånd spelar en viktig roll. En rad psykiska sjukdomar leder till irrationella ätstörningar. Anorexi och bulimi är självklara exempel på detta. Biologiska reaktioner skapade av den allmänna tillgången på snabbmat kan vara starkare hos individer med brister i personlighetsutvecklingen, bristande respekt för värderingar, omfattande depression och nervösa besvär. Förakt för etiska och moraliska principer och ett nonchalerande av meningen med fasta kan till och med hämma personlighetsutvecklingen och göra personen i fråga beroende av en viss blodsockernivå eller visuella och smakmässiga upplevelser.
Det är förvånansvärt att ingen har tagit upp betydelsen av mättade fettsyror i e-postdiskussionerna och i de ändringsförslag som lagts fram. Intaget av dessa ämnen ökar. Problemet med olika effekter av artificiella transfettsyror jämfört med andra typer verkar dock ha lösts. Naturliga transfettsyror finns bara i ett fåtal produkter, till exempel mjölk, som innehåller en liten andel sådana syror.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! Mer än halva Europas befolkning är överviktig, och enligt Världshälsoorganisationen är mer än en miljard människor över hela världen överviktiga och fler än 300 miljoner feta. Halva Europas befolkning är fysiskt inaktiv.
Kardiometabola sjukdomar, till exempel diabetes, högt blodtryck och hjärt- och kärlsjukdomar, ökar i en oroväckande takt. De som lider av fetma löper större risk att utveckla typ 2-diabetes, vilket i sin tur leder till ökad sjuklighet. Exempelvis ser vi en kraftig ökning av denna typ av diabetes bland tonåringar. Läkare har hittat ett konkret samband mellan fetma och demens/Alzheimers sjukdom.
Detta är en enorm utmaning för beslutsfattarna. Det gäller särskilt våra barn, varav 22 miljoner är överviktiga i Europa. Vi har nått en punkt i dag i vår konstiga värld där det finns fler överviktiga människor än det finns svältande. Dessutom har vi ett alltmer problematiskt förhållande till mat, med en ökning av anorexi och bulimi, särskilt i de rika länderna där det inte råder någon matbrist.
Även om hälsofrågor till stor del faller inom medlemsstaternas behörighetsområde finns det många sätt att hantera fetmafrågorna på EU-nivå: utbyte av bästa praxis, främjande av en hälsosam livsstil på EU:s berörda politikområden och ett gränsöverskridande epidemiologiskt samarbete.
Förra veckan var jag värd för en frukostvecka i Europaparlamentet för att uppmärksamma att 61 procent av EU:s medborgare regelbundet hoppar över frukosten under veckan. Enligt läkare är detta beteende direkt kopplat till viktökning. Harvard Medical School utförde nyligen en undersökning som visade att personer som äter frukost varje dag löpte 35 procent mindre risk att bli feta. Forskning har också visat att personer som hoppar över frukosten i större utsträckning är trötta, irriterade och rastlösa på morgonen.
Att börja dagen med rätt blodsockernivå är det bästa sättet att undvika småätande och sockersug. Även om medborgarna i slutändan är personligt ansvariga för sina kostvanor så är ett kontinuerligt främjande av en hälsosam livsstil ett måste.
Jag stöder detta betänkande, förutom punkt 28 där jag inte håller med. Jag anser inte att skatteåtgärder ska tas upp i ett betänkande om hälsofrågor.
Åsa Westlund
Herr talman! Som många har sagt är frågan vi diskuterar här i dag mycket viktig. Det är ett oerhört viktigt ämne där medlemsstaterna kan lära av varandra, samtidigt som det är viktigt att vi respekterar subsidiaritetsprincipen när vi diskuterar denna fråga.
Det finns mycket som Europeiska unionen kan göra i kampen mot fetman, och det bör Europaparlamentet fokusera på. Reklam och konsumentinformation är områden som vi fattar beslut om i Europaparlamentet, och här bör vårt fokus ligga. Jag anser att vi har misslyckats till viss del i det avseendet. Vi har till exempel misslyckats med att förbjuda reklam riktad till barn. Barn är en grupp som inte kan skilja mellan reklam och fakta, och av den anledningen är all information som presenteras i reklam per definition vilseledande. En stor del av den reklam som riktas till barn handlar om livsmedel med hög fett-, salt- eller sockerhalt. Ett förbud mot reklam riktad direkt till barn skulle vara en effektiv åtgärd för att minska fetmaproblemet i Europa.
Den andra punkten som jag ville ta upp gäller transfetter. Det gläder mig att vi i morgon kan komma att uppmana kommissionen att föreslå ett förbud mot transfetter. Det vanliga argumentet mot ett sådant förbud är att det i själva verket är mättade fetter som är det största problemet för folkhälsan i Europa. Noga räknat är det så, men varför inte resonera som de gör i Danmark? Med tanke på att vi har ett enormt problem med mättade fetter, varför ska vi samtidigt behöva ha extraproblemet med transfetter? Jag kan inte förstå varför. Vi kan inte ta bort alla mättade fetter, men vi kan faktiskt ta bort den industrialiserade produktionen av transfetter, som endast är ett billigt och ohälsosamt sätt att producera livsmedel.
Det gläder mig också oerhört att frågan om glutamat tas upp i betänkandet. Avslutningsvis vill jag upprepa betydelsen av subsidiaritetsprincipen. Vi skulle ha kunnat ha mycket mindre att säga till om när det gäller vad skolor ska göra och vilka livsmedel de ska servera. Det finns faktiskt bättre lämpade politiska instanser än Europaparlamentet där denna typ av beslut kan fattas.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Vi har alla hört de statistiska uppgifterna om feta barn och vuxna, så det finns ingen anledning att upprepa dem. Vad som är oroande är att framtidsutsikterna efter 2010 är ännu dystrare. Därför bör vi intressera oss för övervikt och fetma. Jag välkomnar kommissionens vitbok och Alessandro Fogliettas betänkande.
Tyvärr löper personer i missgynnade grupper större risk att bli feta, ännu mer nu när priset på basvaror ökat. Främjandet av en hälsosam livsstil och sunda kostvanor kan dock förhindra fetma och leda till att antalet feta människor minskar, liksom lägre kostnader för hälso- och sjukvårdssystemet, eftersom det finns ett mindre behov av att behandla fetmarelaterade komplikationer.
Jag anser också att tvångsåtgärder inte är någon lösning. EU:s medborgare ska ha frihet att välja. Lösningen är bättre näringsvärdeinformation och livsmedelsmärkning med en mer detaljerad innehållsförteckning samt informationskampanjer finansierade av Europeiska kommissionen och medlemsstaternas regeringar. Vi får inte glömma kampanjer riktade till föräldrar, som har en mycket viktig roll, och barn. Dessutom bör medlemsstaterna kontrollera vad som finns i skolornas varuautomater, vilka livsmedel som serveras på skolor och förskolor och uppmuntra konsumtion av frukt och grönsaker. Skolidrott på schemat är också väldigt viktigt. Inte minst bör kommissionen rikta särskild uppmärksamhet mot branschinitiativ när det gäller ansvarsfull reklam och minskning av salt, socker och fett.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Herr talman! Enligt Världshälsoorganisationens statistik är över en miljard människor överviktiga och över 300 miljoner feta. Situationen i Europa är ännu mer dramatisk. Fetma är inte längre bara ett problem. Det har blivit en epidemi som kan leda till diabetes, högt blodtryck, hjärtattacker och vissa cancerformer.
Att bekämpa övervikt och fetma kräver många olika åtgärder. Bland annat produktion av hälsosamma livsmedel, sund kost, förbättrad ekonomisk situation för de mest utsatta människorna, ökad medvetenhet i samhället, forskningsutveckling, övervakning av barns kostvanor, hälsosam livsstil och främjande av fysisk aktivitet. Förutom de allmänt kända orsakerna till fetma och övervikt finns det tyvärr bidragande faktorer knutna till oansvarighet och önskan att tjäna pengar. Ett bra exempel på detta är spridningen av genetiskt modifierade organismer (GMO). Plantering och odling av dessa är skadligt för den biologiska mångfalden, och de används som ersättning för hälsosamma livsmedel.
Vi bör vidta gemensamma åtgärder för människans välstånd, utveckling och hälsa genom att göra Europeiska unionen fritt från genetiskt modifierade organismer. På det sättet skyddar vi samtidigt den naturliga miljön. Vi måste komma ihåg att hälsosam, naturlig mat är det bästa sättet att bekämpa sjukdomar, inklusive fetma och övervikt.
Christa Klaß
(DE) Herr talman! Övervikt och fetma är ett stort problem i vårt samhälle. Vi vet att vi inte kan förändra konsumenternas beteende med hjälp av lagstiftning. Det är snarare ett förändrat beteende i samhället som kan påverka individen, för vem vill egentligen vara en outsider? Våra hälso- och kostvanor påverkas av vår sociala miljö. Det har förekommit klagomål över att köttkonsumtionen ökar. Den ökar därför att fler människor i vårt samhälle har råd att äta kött, så det är inte själva köttkonsumtionen per capita som ökar.
Ett sunt förhållande till mat och dryck är särskilt viktigt. En fixering vid att vara smal är lika skadligt för hälsan som att tröstäta. Kostvanor kan inte regleras av lagar. Människors livsmedelsbehov varierar och det finns ingen kost som passar alla, med avseende på kalori- och fettintag. Människor är olika, och deras individuella energibehov skiljer sig också åt beroende på ålder, kön, yrke och verksamhetsnivå. Förbud är en dålig ersättning för sunt förnuft. Vi behöver ingen ny lagstiftning utan informationskampanjer för att sprida kunskap. Vi behöver frihet, inte förmyndarskap. Frihet innefattar dessutom ansvar.
EU:s medborgare är intelligenta vuxna människor som kan tänka själva. Trafikljusmärkning av livsmedel är inte representativt eftersom det bara visar vissa isolerade aspekter och därmed förvirrar konsumenterna. Vad ska jag välja när produktetiketten visar att ett livsmedel har röda, gula och gröna färgkoder för olika näringsvärden? Livsmedelsindustrin kommer att lägga kostnaderna för ny märkning på konsumenten och därmed driva upp priserna ännu mer.
Jag är emot en ”förmyndarstrategi” och obligatorisk näringsvärdesmärkning på förpackningarnas framsida med hjälp av färgkoder. Därför vill jag be mina ledamotskolleger att rösta emot punkt 37 i betänkandet. Om det behövs kan vi ta itu med detta senare när vi diskuterar frågan om livsmedelsmärkning. Låt oss se vitboken om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma som ett opinionsskapande verktyg som ger vårt samhälle något att tänka på och inte som en möjlighet att införa ännu fler villkor och skapa ny lagstiftning!
Justas Vincas Paleckis
(EN) Herr talman! Jag vill gratulera föredraganden till den framgångsrika hanteringen av ett sådant överdimensionerat ämne.
Först vill jag betona vikten av att tillhandahålla gratis skolmåltider, vilket är praxis i mitt hemland Litauen men långt ifrån i alla medlemsstater. Självklart finns det invändningar kopplade till otillräckliga ekonomiska resurser och skolmåltidernas kvalitet, men gratismåltiderna gör att skolbarn - särskilt från de fattigaste familjerna - kan få ordentliga måltider av hygglig kvalitet.
Jag välkomnar också initiativet att dela ut gratis frukt och grönsaker i skolorna. Det är ett exempel på bästa praxis. När det gäller att bistå medlemsstaterna ekonomiskt för detta kan bidrag från EU vara till stor hjälp. Det är viktigt, eftersom denna typ av projekt ger Europeiska unionen direktkontakt med medborgarna.
Sist men absolut inte minst saknas det i betänkandet kommentarer om konsumtion i betydelsen överkonsumtion. I dessa dagar jämställs förändrade konsumtionsmönster med förändrad livsstil. Det är kanske svårare att föreställa sig en parallell mellan fetma och klimatförändring, men det existerar faktiskt ett sådant förhållande. Om vi började tänka på båda frågorna samtidigt skulle vi kanske sluta upp med att flyga in våra äpplen och jordgubbar från utlandet och i stället odla mer av dem lokalt och sälja dem på lokala livsmedelsmarknader i stället för i stora snabbköp - vilket föreslås i en av punkterna i det aktuella betänkandet.
Siiri Oviir
(ET) Herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Antalet överviktiga och feta människor har diskuterats i denna kammare flera gånger tidigare, men enligt experterna kommer antalet att öka med ytterligare 1,3 miljoner nästa år. Detta motsvarar mitt hemland Estlands hela befolkning, vilket är en fruktansvärd tanke. Det finns många orsaker till dåliga kostvanor och fetma, men vi måste definitivt ta med kostnad, tillgänglighet och medvetenhet om livsmedel i vår bedömning.
Sexton EU-medlemsstater har behållit mervärdesskatten för livsmedel under normalnivån, ett lovvärt beslut. Förslaget i betänkandet om att sänka mervärdesskatten på frukt och grönsaker till under fem procent är välkommet. I Världshälsoorganisationens rapport om Europas hälsa anges ett otillräckligt intag av frukt och grönsaker som en av sju riskfaktorer. Därför skulle det vara berömvärt att börja dela ut frukt i skolorna, och för att genomföra denna åtgärd i samtliga 27 medlemsstater skulle det behövas bidrag från EU.
Avslutningsvis vill jag säga ett par ord om reklam och media. Mediernas stöd och idéer behövs för att marknadsföra morötter, inte Pepsi-Cola. De stereotyper och kroppsideal som marknadsförs spelar en väldigt viktig roll när det gäller att öka medvetenheten hos människor. Låt mig avslutningsvis tacka utskottet och föredraganden för deras ansträngningar.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Herr talman! I dag diskuterar vi det ökande antalet feta människor. Samtidigt diskuterar jordbruksutskottet den framtida jordbrukspolitiken. I viss mening diskuteras egentligen samma fråga, nämligen vårt samhälles och i synnerhet våra ungdomars hälsotillstånd.
Det verkar ibland som om vi i vissa dokument beklagar oss över hälsoproblem medan vi i andra främjar genetiskt modifierade organismer, kloning och livsmedelsimport från regioner som använder allt annat än naturliga jordbruksmetoder. Inom ramen för Världshandelsorganisationen vill våra förhandlare utvidga handeln med marknader utanför EU. Vi bör fråga oss om vi verkligen bryr oss om vårt samhälle eller om vi bara låtsas som det. Merparten av direktstödet till jordbruket går till stora livsmedelskoncerner som producerar livsmedel med höga halter av kemikalier i stället för till familjeägda gårdar som producerar hälsosamma livsmedel.
Det är tydligt att detta betänkande behövs, men de huvudsakliga åtgärder det innehåller måste genomföras. Med tanke på kommissionens nuvarande prioriteringar tvivlar jag starkt på att detta kommer att hända.
Françoise Grossetête
(FR) Herr talman! 27 procent av männen, 38 procent av kvinnorna och ett av fyra barn i Europa är i dag antingen överviktiga eller feta. Varje år ökar antalet med cirka 400 000. Detta är en pest som sprider sig i det europeiska samhället. Informationskampanjer och förebyggande åtgärder är ett effektivt gensvar, eftersom vi i dag konfronteras med en folkhälsofråga som håller på att bli ett verkligt socialt problem. Tyvärr associeras fetma väldigt ofta med fattigdom och utestängning.
Mycket har sagts om informationskampanjer och förebyggande åtgärder. Jag vill inte upprepa vad som sagts om livsmedelsmärkning, offentliga myndigheters roll, skolmåltider, idrottsanläggningar, ordentlig information, sunda kostvanor och behovet av daglig fysisk aktivitet.
Jag vill dock uppmärksamma den viktiga roll som hälso- och sjukvårdspersonal spelar. De identifierar de kroniska hälsoriskerna med fetma, som till exempel diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar och självklart de konsekvenser sådana sjukdomar får för överviktiga människor. Förebyggande åtgärder kan genomföras genom ett utbyte av bästa praxis samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.
Studier visar att till exempel kvinnor med ett midjemått större än 88 cm, bortsett från när de är gravida, och män med ett midjemått över 102 cm är bukfeta och därmed riskerar sin hälsa. Detta gäller oavsett personens längd. Denna väldigt enkla måttstock används ännu inte i tillräcklig omfattning av allmänpraktiserande läkare. Mätning av midjemått bör därför utföras på samtliga patienter och vid behov utlösa en omedelbar undersökning av de associerade riskfaktorerna, inklusive glukosintolerans, som är ett förstadium till diabetes, högt kolesterol, triglycerider och arteriell hypertoni. Vi vet också att alla dessa symptom tyvärr gynnar utveckling av Alzheimers sjukdom.
Det är därför vi behöver betona hälso- och sjukvårdspersonalens roll inom detta område.
Marian Harkin
(EN) Herr talman! Jag vill gratulera föredraganden. Detta betänkande kommer väldigt lägligt och förtjänar beslutsfattarnas fulla uppmärksamhet. Uppgifterna om fetma är alarmerande och har redan citerats. Vid en stor konferens i Dublin i går menade en näringsexpert att Irland stod inför en fetmakris, och en liknande situation gäller faktiskt för hela Europa.
Jag vill bara kort nämna frågan om självreglering kontra lagstiftning. Vi har en frivillig uppförandekod när det gäller reklam för livsmedel med lågt näringsvärde som riktar sig till barn, men det finns ett stort frågetecken om huruvida detta verkligen fungerar. Enligt Irish Heart Alliance är denna frivilliga uppförandekod inte effektiv. Därför måste vi granska branschen mycket noggrant och vid behov vidta omedelbara åtgärder.
Philip Bushill-Matthews nämnde personligt ansvar. Det är bra på en nivå men vi behöver dessutom en tydlig och begriplig livsmedelsmärkning; där är färgkoder ett bra förslag. Vi lever i en värld där vi i dag konsumerar allt större mängder av bearbetade livsmedelsprodukter. Vissa av EU:s politikområden främjar faktiskt detta - Lissabonagendan med fler människor i sysselsättning ger mindre tid till matlagning. Jag stöder helt Lissabonagendan men vi som EU:s beslutsfattare har en skyldighet att se till att livsmedelsproducenterna väldigt tydligt anger vad de bearbetade livsmedelsprodukterna innehåller.
Bogusław Sonik
(PL) Herr talman! Hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma angår oss, och det är rätt att vi tar itu med dem nu. Hela världen, inte bara Europa, står inför en enorm utmaning när det gäller fetma och de sjukdomar som direkt eller indirekt hänger samman med fetma. Behandlingskostnaderna för dessa sjukdomar ökar i alarmerande takt. Sextio procent av Förenta staternas befolkning är överviktiga och en tredjedel är i dag feta. De senaste uppgifterna från Förenta staterna visar att utgifterna för dessa tillstånd är mer än 100 miljarder US-dollar. Det är mer än 10 procent av hela hälsovårdsbudgeten. Europa håller långsamt på att komma ikapp sina grannar när det gäller denna skamliga statistik. Allt fler barn och ungdomar lider av högt blodtryck eller diabetes. Dessa tillstånd hänger ofta samman med dåliga kostvanor och fysisk inaktivitet. För Europas och dess invånares framtid måste vi i högre grad uppmärksamma de problem som tas upp i Alessandro Fogliettas betänkande. Hälsokatastrofen som hotar Europa och hela den globaliserade världen kan endast undvikas med snabba, bestämda och gemensamma åtgärder.
Europaparlamentet diskuterar för närvarande många ekonomiska och sociala frågor. Om vi ska hantera dem framgångsrikt får vi inte glömma att det endast är friska samhällen som fullt ut kan utnyttja de fördelar som görs tillgängliga för dem. Åtgärder måste vidtas för att främja en sund livsstil. Samtidigt måste vi införa rättsliga åtgärder som lägger ansvaret på varje medlemsstat att anstränga sig mer för att förbättra sina medborgares fysiska hälsa med hjälp av sunda kostvanor och fysisk aktivitet. Självklart ska man komma ihåg att de särskilda åtgärder och politiska riktlinjer som krävs för att bekämpa detta fenomen faller inom medlemsstaternas behörighetsområde.
DanutBudreikait
(LT) I vitboken anges tre faktorer som bör beaktas vid utarbetandet av en europeisk strategi som rör kost-, övervikts- och fetmarelaterade hälsofrågor. För det första är det individen som i slutändan ansvarar för sin livsstil. För det andra måste konsumenterna ha tillgång till information för att kunna fatta rationella beslut. För det tredje föreslås samordning mellan ett antal områden - livsmedel, konsumenter, idrott, utbildning, transport etc.
Alla dessa faktorer påverkas dock av reklam. Vad är det vi äter? Var får vi syn på produkterna? Hur får vi reda på var de finns? När det gäller tv-reklam för livsmedelsprodukter handlar 89 procent av reklamen om onyttiga produkter. Över 70 procent av barnen ber sina föräldrar köpa livsmedelsprodukter som de har sett i tv-reklamen.
I diskussionerna om hälsofrågor anser jag att en part fattas - representanter från livsmedelsindustrin. Vi skulle vilja att de insåg vilken skada de orsakar med onyttiga livsmedelsprodukter och vilka samhällskostnader det innebär. Vi skulle vilja att de inte bara slutade göra reklam för onyttig mat utan att de även producerade fler nyttiga livsmedelsprodukter.
Miroslav Mikolášik
(SK) Mer än hälften av Europas befolkning är överviktig. Enligt statistiken är nästan 27 procent av männen och 38 procent av kvinnorna överviktiga, och över fem miljoner barn är feta. Cirka 5-7 procent av hälso- och sjukvårdsutgifterna har en direkt koppling till fetma och det motsvarar miljarder. Därför är det viktigt att vi genomför bestämda åtgärder på alla nivåer för att bekämpa problemet.
Jag välkomnar kommissionens initiativ att anta vitboken, där kostvanor, övervikt och fetma görs till en politisk prioritering för Europeiska unionen. Vi kan göra framsteg i kampen mot fetma genom att samordna de olika sektorpolitiska områdena på EU-nivå.
Jag vill särskilt uppmärksamma problemet med överviktiga barn och ungdomar. Denna grupp måste prioriteras. Sunda kostvanor och fysisk aktivitet är nödvändiga förutsättningar för en normal utveckling hos barn. Utbildning i sunda kostvanor är huvudsakligen föräldrarnas ansvar, men skolan kan också spela en roll i detta avseende. Den bör vara som ett andra aktivitetscentrum i kampen mot fetma.
Jag håller med föredraganden om att det bör finnas en läkare, en näringsspecialist, på alla skolor. Jag är också för ett förbud mot försäljning av mat och drycker med hög fett-, salt- eller sockerhalt i skolorna, framför allt i varuautomater. Enligt statistiska uppgifter tillbringar ungdomar i dag mer än fem timmar stillasittande, huvudsakligen tittar de på tv och spelar datorspel. Fysisk aktivitet ökar i stället lagringen av kalcium i benen, utvecklar barns sociala färdigheter och är en viktig avstressande faktor. Det är viktigt att tillräckligt med skoltid varje dag ägnas åt fysisk aktivitet och skolidrott samt att skolbarn uppmuntras att delta i någon idrottsaktivitet, till exempel genom att man bygger spelplaner och sporthallar. Dessa åtgärder är nödvändiga om vi ska skapa en sund framtid för kommande generationer.
Avslutningsvis vill jag säga att förebyggandet av fetma kräver åtminstone en lugn och hälsosam måltid per dag tillsammans med familjen, framför allt för att uppmuntra sunda kostvanor.
Antonio De Blasio
(HU) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Fetma och övervikt har inte bara hälsomässiga utan även sociala orsaker i ordets vidaste bemärkelse. Det gläder mig att det i vitboken och betänkandet påpekas att frågan om fetma och övervikt inte får hanteras när den vuxit till ett verkligt hälsoproblem utan att vi måste gå tillbaka till grundorsakerna.
Det är viktigt att betona att vitboken och Europaparlamentets yttrande inte kan rikta sig till hälsovårdssektorn utan till medborgare och folkgrupper, det vill säga samhället. Denna extremt viktiga fråga måste hanteras i överensstämmelse med Europeiska unionens övriga dokument. Eftersom orsakerna till problemet är mångfasetterade måste även lösningen, för att bli framgångsrik, vara sammansatt och samtidigt samordnad.
Att göra en sund livsstil populär måste stödjas på alla tänkbara vis, på både EU- och medlemsstatsnivå samt på regional och lokal nivå. Vi måste särskilt betona program och åtgärder som riktar in sig på att uppfostra barn och ungdomar i skolåldern till en sund livsstil. Här vill jag betona kommunernas roll, eftersom det huvudsakligen är de som driver skolorna. Program som fungerar bra ska offentliggöras på bred front.
Alla vet att mediernas roll när det gäller att formulera kunskap växer sig allt starkare. Med reklamens makt kan sunda kostvanor, idrott och regelbunden fysisk aktivitet, det vill säga en sund livsstil, göras till en moderiktig modell att anamma. För att förebygga fetma måste fysisk aktivitet och idrott kopplas samman med krav på sunda kostvanor, även om det inte alls är tillräckligt att fokusera på endast dessa två aspekter. Att uppmuntra människor till en sund livsstil måste prioriteras inom samtliga berörda politikområden.
Målet är att få människor att förstå att sunda och balanserade kostvanor inte innebär att vi aldrig ska kunna äta vissa livsmedel. Regelbunden fysisk träning innebär inte att vi måste träna varje ledig minut. Betoningen ligger på måttlighet och på så sätt kommer våra kostvanor och våra liv att bli mycket mer balanserade. Jag vill tacka föredraganden för hans arbete och er alla för att ni lyssnat. Tack.
Zbigniew Zaleski
(PL) Herr talman! I dag diskuterar vi två kostrelaterade störningar. En av dem är anorexi, som i allmänhet har psykiska orsaker kopplade till det smala kroppsideal som framställs som mer attraktivt. Vi känner alla till extrema fall där sjukdomen har lett till döden. Lyckligtvis håller trenden på att vända och sjukdomen är nu inte längre lika utbredd. Den andra kostrelaterade störningen är fetma, som också kan ha psykiska orsaker. Mat kan bli ett sätt att hantera stress och fly undan vardagens problem. Därför är nyckelfrågan här kostvanor. Livsmedelsproducenter och livsmedelsåterförsäljare bär en mycket stor del av ansvaret i detta avseende. Detta betänkande är mycket välkommet och bör fungera som en varningsklocka. Den så kallade snabbmaten som skolelever får på utflykter och skolresor är farlig. Det handlar trots allt om att undervisa eleverna om sunda kostvanor. Det krävs lämplig utbildning och livsmedelskontroll. Jag anser att våra ansträngningar är ett steg i rätt riktning och därför stöder jag detta betänkande.
Marian Zlotea
(RO) Jag anser att vi bör uppmärksamma överviktiga barn och inrätta nya program för att bekämpa fetma redan i tidig ålder, eftersom det är då våra kostvanor skapas. Vi bör uppmuntra till kostundervisning både i lågstadiet och senare. Alla medlemsstater bör införa grundläggande kunskaper i balanserade kostvanor och fysisk aktivitet i läroplanerna.
Enligt viss statistik kommer det om tio år att finnas över 30 miljoner överviktiga barn i Europa. Jag är djupt oroad över detta. Därför har jag lagt fram en rad skriftliga förklaringar där jag föreslagit inrättande av särskilda program i skolorna, inklusive kostnadsfria regelbundna hälsokontroller och rådgivning. Jag stöder förslagen i vitboken om till exempel lämplig livsmedelsmärkning, begränsningar för reklam för livsmedelsprodukter som är skadliga för barn, sänkt mervärdesskatt på frukt, grönsaker och barnmat. Avslutningsvis vill jag gratulera föredraganden till hans prestation.
László Kovács
kommissionsledamot. - (EN) Herr talman! Det gläder mig att de parlamentsledamöter som talat i stort sett stöder kommissionens vitbok. De delar inte bara kommissionens åsikter utan uttrycker även stöd för dess initiativ.
Jag uppskattar talarnas komplexa synsätt. Det är helt i enlighet med fetmaproblemets komplexitet. Många av talarna uppmanar till att öka allmänhetens medvetenhet och samarbetet med livsmedelsindustrin, vilket också överensstämmer med både andemeningen och texten i vitboken. Kommissionens åtaganden återspeglas i förslaget till förordning om livsmedelsinformation till konsumenterna, som vi snart kommer att diskutera med Europaparlamentet och även med rådet.
Jag vill understryka att det finns åtskilliga program och projekt i Europeiska unionen som ömsesidigt förstärker vitboken om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma - till exempel grönboken om rörlighet i städer eller vitboken om idrott, som båda uppmuntrar till en sund livsstil och en hälsosam miljö. Dessutom har vi hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitikens - där det till exempel ingår att sänka konsumtionsstödet för smör - och frukt- och mjölkprogram i skolorna, gemenskapslagstiftningen om reklam och marknadsföring för att främja ansvarsfull reklam och direktivet om otillbörliga affärsmetoder.
Dessa är väldigt viktiga initiativ som överensstämmer helt med kommissionens ståndpunkt. Kommissionen kommer att fortsätta samarbeta med den europeiska handlingsplattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa samt med högnivågruppen med experter från medlemsstaterna.
Jag vill också betona att kommissionen uppmuntrar initiativ som bidrar till att förhindra hjärt- och kärlsjukdomar i Europa, där konsumtionen av transfettsyror utgör en riskfaktor tillsammans med den totala fettkonsumtionen och konsumtionen av mättade fettsyror. Frivillig ändring av livsmedelsprodukternas sammansättning kan ge resultat. Inom ramen för den europeiska handlingsplattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa har åtaganden gjorts för att ändra livsmedelsprodukternas sammansättning och minska innehållet av transfettsyror och mättade fettsyror.
Jag vill bara nämna ytterligare en fråga, eftersom den har att göra med mitt ansvarsområde - beskattning. Det fanns ett förslag om lägre mervärdesskatt på frukt och grönsaker. Jag kan sympatisera med förslaget, eftersom det tydligt visar hur skattepolitiken kan främja andra viktiga politiska målsättningar.
Avslutningsvis vill jag understryka att Europaparlamentet är en av de grundande medlemmarna av den europeiska handlingsplattformen, och kommissionen är villig att hålla Europaparlamentet regelbundet uppdaterat om den europeiska handlingsplattformens verksamhet. Europaparlamentet förväntas diskutera övervakningsrapporten år 2010.
Talmannen
Vi avslutar denna debatt med ett anförande av föredragande Alessandro Foglietta och jag ber honom att hålla sig till de två minuter han tilldelats.
Alessandro Foglietta
föredragande. - (IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill ta upp en viktig aspekt i kommissionsledamotens anförande. Det är en fråga som bör övervägas ingående samtidigt som vi försöker skapa nya möjligheter.
Det är ett ämne som oroar många av oss, eftersom det tagits upp i många välfokuserade anföranden där kommissionen uppmanats att agera. Men det är framför allt i betänkandet som det fastställs att vi har att göra med ett väldigt allvarligt problem, nämligen fetma.
När det gäller hälsoproblem är fetma på väg att bli ett oerhört komplicerat problem som måste lösas. Vi måste ge stöd och komma med en rapport som kan hjälpa oss att uppnå våra mål. Kommissionen har förvisso betonat Världshälsoorganisationens roll, men låt oss inte glömma att Världshälsoorganisationen själv kräver att den ökande fetmatrenden hos barn stoppas till år 2015. Ett annat viktigt datum är 2010, då vi kommer att befinna oss i ett läge där vi kan bedöma strategins resultat.
Jag vill därför tacka alla talare och skuggföredragandena. Jag är tacksam för alla förslag och anser att vi måste vara uppmärksamma och noggranna när vi utarbetar ett betydelsefullt betänkande, som verkligen kan få oss att tänka i termer av förebyggande åtgärder och välbalanserade sunda kostvanor, inte bara för kroppens skull utan också för sinnets och för själens skull. Jag är säker på att vi kan uppnå detta mål om vi samarbetar. Ännu en gång tack till alla som har gett sitt stöd till detta betänkande i sina anföranden. Tack, herr kommissionsledamot.
Talmannen
Tack för ert arbete, herr Foglietta, som alla här har gett sitt erkännande.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Genowefa Grabowska  
skriftlig. - (PL) Övervikt och fetma är något av en nutida epidemi med farliga konsekvenser för människans hälsa och liv. Diabetes, cirkulationsrubbningar, högt blodtryck, hjärtattacker och vissa cancerformer är bara en del av de farliga konsekvenserna av fetma och övervikt. Därför är det helt och hållet passande att Europaparlamentet har engagerat sig i kampen mot övervikt och fetma. Det är också riktigt att Europaparlamentet uppmuntrar de organ som ansvarar för EU-medborgarnas hälsa att engagera sig i denna kamp. Jag talar om organen på alla nivåer inom medlemsstaternas och EU:s förvaltning.
Fetma hos barn är särskilt oroande. Det finns redan 22 miljoner överviktiga barn i Europa och antalet ökar stadigt. Om vi inte vänder trenden kommer vårt samhälle snart att bli ännu fetare, mindre hälsosamt och påfallande mindre produktivt. Därför stöder jag helt detta betänkande. Jag anser att tiden är mogen att förena våra ansträngningar och inleda en bestämd och konsekvent attack mot övervikt och fetma. Vi måste fokusera på de känsligaste sektorerna i samhället, exempelvis barn och äldre, särskilt kvinnor och ensamstående.
Om vi lyckas övertyga samhället om att det är värt att kontrollera sin kroppsvikt och bekämpa övervikt och om vi inrättar mekanismer för att främja en sund livsstil kan vi undvika många problem. Att förebygga fetma är inte bara en hälso- och skönhetsfråga utan har också sociala och kulturella konsekvenser.
Louis Grech  
skriftlig. - (EN) Problemet med fetma och kostrelaterade sjukdomar har antagit dramatiska proportioner över hela världen. Jag anser att raffinerade och aggressiva marknadsföringstekniker har förhindrat konsumenterna från att göra initierade kostval. I detta avseende är barn särskilt sårbara. I direktivet om audiovisuella medietjänster förutses att leverantörer av medietjänster frivilligt skulle anta en uppförandekod för kommersiell kommunikation om mat och dryck. Även om jag uppskattar strävan efter självreglering hos industrin och medierna skulle jag föredra konkreta begränsningar för hur mycket och vilken typ av reklam som får rikta sig till barn. De skadliga samhällseffekterna på grund av livsmedel av låg kvalitet är jämförbara med effekterna av alkohol och tobak, och reklamen för sådana produkter är hårt reglerad. En liknande strategi kan tillämpas på livsmedel som har konstaterats vara skadliga för människors hälsa. Konsumenter behöver tydlig och saklig information, vilket kan ges om man höjer standarderna för livsmedelsmärkning och inför fler restriktioner för reklam.
Den pågående ekonomiska krisen har ännu en gång visat resultatet av kombinationen girighet och bristande reglering. Oavsett om man riskerar att förlora sitt hus eller sin hälsa så anser jag att insatserna är alldeles för höga för en likgiltig marknadsstrategi. I egenskap av lagstiftare bör vi ingripa och göra vårt jobb.
Mieczysław Edmund Janowski  
skriftlig. - (PL) Jag välkomnar betänkandet om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma, som lagts fram av Alessandro Foglietta. Det är rätt att Europaparlamentet återigen tar upp den viktiga frågan om att främja goda kostvanor. Det vore klokt av oss att komma ihåg att sunda kostvanor är en av de tolv faktorer som angetts av Världshälsoorganisationen som bidragande till god hälsa. En sund individ är en nödvändig förutsättning för ett sunt samhälle. Livsmedelsäkerhet är avgörande i detta sammanhang. Det senaste fallet med förorenad modersmjölksersättning i Kina visar just hur viktigt det är.
Dåliga kostvanor orsakar mycket lidande, inklusive övervikt och fetma. Med fetma menas alltför stora fettdepåer i kroppen. Den ökar risken för hjärt- och kärlsjukdomar, högt blodtryck, ateroskleros, diabetes, gallsten, njur- och urinvägssten, degeneration i skelett och leder samt vissa cancerformer. I Polen är 65 procent av invånarna mellan 35 och 65 år överviktiga eller feta. Förekomsten av fetma bland våra yngsta medborgare har nått epidemiska proportioner. Det finns 22 miljoner överviktiga barn i Europa. Den negativa inverkan från reklam för mat och drycker med hög fett-, socker- eller salthalt är väldigt allvarlig. Det är viktigt att göra skolor och familjer medvetna om ansträngningarna för att främja ordentligt tillagad mat av god kvalitet. Skolan och familjen bör uppmuntra ungdomar till en sund livsstil, med idrott och andra fritidsaktiviteter.
Bogusław Rogalski  
skriftlig. - (PL) Övervikt och fetma är problem som har nått epidemiska proportioner på senare tid på grund av den negativa inverkan på människors hälsa. Enligt Världshälsoorganisationen är mer än halva Europas befolkning överviktig eller lider av fetma. Det faktum att över fem miljoner barn är feta och 22 miljoner är överviktiga är särskilt oroväckande. Antalet ökar i alarmerande takt. Fetma är en av de främsta dödsorsakerna och hänger samman med många kroniska sjukdomar, däribland typ 2-diabetes, cirkulationsrubbningar, högt blodtryck, hjärtattacker och vissa cancerformer.
Behandlingen av fetma är mycket kostsam. Den står för omkring 7 procent av de nationella hälsobudgetarna i Europeiska unionen och upp till 6 procent av hälso- och sjukvårdsutgifterna.
För att bekämpa detta problem måste europeiska konsumenter få bättre tillgång till information om de bästa livsmedelskällorna, så att de kan välja en lämplig kost. Livsmedelsmärkningen ska vara tydlig. Vissa ingredienser, till exempel artificiella transfettsyror och transisomerer, bör inte få användas. Det är också viktigt att komma ihåg att tv-reklamen påverkar de kortsiktiga konsumtionsmönstren bland barn mellan 2 och 11 år. Den påverkar grundläggandet av goda kostvanor negativt.
Att bekämpa övervikt, särskilt bland barn, bör prioriteras på internationell, europeisk, nationell och lokal nivå.
Daciana Octavia Sârbu  
skriftlig. - (RO) Fetma och övervikt på grund av dåliga kostvanor och fysisk inaktivitet ökar över hela Europeiska unionen, vilket ger enorma ekonomiska och sociala konsekvenser. För att främja ett sundare samhälle bör kommissionen engagera sig mer proaktivt och stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de skadliga effekterna av dåliga kostvanor och stillasittande. Det räcker dock inte med att uppmuntra EU:s medborgare till en sund livsstil utan vi måste även tillhandahålla den motivation och infrastruktur som krävs. Det bör finnas lokala åtgärder för att minska bilanvändningen och främja promenader; det bör finnas parker och cykelbanor. Politiken för att bekämpa fetma bör sättas i samband med stadsplanerings- och transportpolitik, som grönboken om rörlighet i städer. Dessa politiska åtgärder bör komplettera de åtgärder som ska uppmuntra till fysisk aktivitet. Vi bör ägna mer uppmärksamhet åt socialt och ekonomiskt missgynnade grupper som påverkas av prisökningen på råvaror och livsmedel, liksom åt sårbara grupper, till exempel barn och gravida kvinnor. Vi bör främja utbildning i näringslära och uppmuntra till att man slutar sälja mat med hög fett-, socker- och salthalt i skolor och förskolor. Det kommer att skydda framtida generationers hälsa.
Richard Seeber  
skriftlig. - (DE) Med tanke på den alarmerande hälsotrenden bland Europas barn - över 5 miljoner barn är feta och 22 miljoner är överviktiga - är utvecklingen av en EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma ett mycket välkommet steg. Samvetsgrann livsmedelsmärkning med näringsinnehåll är viktig för att konsumenterna ska kunna göra ett initierat val för bättre kostvanor. En ökad medvetenhet från tidig ålder bidrar också till att vända trenden under de kommande åren. På medellång sikt är provisoriska kampanjer som tillhandahållande av färsk frukt i skolorna grundläggande. Skolorna i Euroepiska unionen måste också i större utsträckning ta sitt ansvar när det gäller skolidrott och daglig fysisk aktivitet, med tanke på att barn och ungdomar tillbringar mycket av sin tid i skolan.
Trots det kan bestämmelser på EU-nivå endast skapa en miljö för sunda kostvanor, och vi bör inte göra misstaget att förvägra medborgarna deras grundläggande ansvar. Om ett friskare Europa ska kunna uppnås på lång sikt måste Europeiska unionen söka bundsförvanter på samtliga nivåer: i politiken, företagssektorn och det civila samhället.
