Anföranden på en minut (artikel 144 i arbetsordningen)
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Herr talman! Under flera månader har de polska jordbrukarna och exportörerna av jordbruksprodukter inte kunnat exporterna sina produkter till Ryska federationen. I mars i år blev Ukraina det senaste landet som förbjöd importen av kött och köttprodukter från Polen. Beslutet fattades utan att några rättsliga skäl angavs. Det är förvånansvärt att samtalen mellan Europeiska unionen och Ryska federationen har varit resultatlösa. Europeiska kommissionen lägger kanske inte den vikt som krävs vid handelsfrågor mellan Polen och Ryssland utan prioriterar andra intressen inom EU och övriga länder. Av denna anledning ber jag åter Europeiska kommissionen att göra allt den kan för att få exportförbudet mot polska jordbruksprodukter i Ukraina och Ryssland upphävt. Detta är ett problem som ligger inom Europeiska unionens behörighetsområde och även inom dess ansvarsområde.
Mario Borghezio
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! För några timmar sedan förklarade en webbplats med anknytning till al-Qaida ett heligt krig via Internet och uppmanade alla muslimska hackare i världen att bombardera de kristna webbplatserna, i synnerhet påvens. Jag anser att detta är en mycket allvarlig sak och en attack mot den grundläggande principen om religionsfrihet.
När friheten att kunna kommunicera med världen är under attack, i synnerhet på högsta nivå, och religionen utses som måltavla, i själva verket ett helt trossystem, är en av EU:s grundläggande värderingar under attack, nämligen principen om religionsfrihet. EU kan inte tiga om detta. Vi står inför en upptrappning av handlingar och initiativ som syftar till att attackera de grundläggande principerna för vår frihet. Vi måste försvara oss mot en sådan arrogans och mot en sådan totalitär upptrappning av den islamiska fundamentalistiska extremismen.
Katalin Lévai
(HU) Jag anser att jag som ungersk parlamentsledamot bör svara på det plötsliga internationella intresset för mitt hemland.
Jag anser att det finns ett onödigt stort intresse i Europaparlamentet för inre politiska stridigheter. Mina ungerska kolleger i oppositionen har fört in en politisk atmosfär i parlamentsbyggnaden som för tankarna till kalla kriget. Vi fick inte vårt mandat för att föra ut konflikterna inom våra inhemska partier på den europeiska politiska scenen, eftersom det bara tjänar till att öka avståndet mellan EU-institutionerna och EU-medborgarna. Det kan inte ligga i någons intresse att visa upp en snedvriden bild av Ungern och att förstöra den positiva bilden av det land vi har arbetat så hårt för att bygga upp.
Om vi vill att det minskade förtroendet för EU och dess institutioner ska återställas måste vi sätta oss över småaktiga intressekonflikter och engagera oss i EU-politiken för att möta de långt ifrån obetydliga utmaningar som väntar oss. Den ytterligare utvidgningen av unionen, brotten mot de mänskliga rättigheterna och de negativa effekterna av globaliseringen är bara några få av dem. Vi har mycket att göra.
Marco Pannella
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! För mindre än tjugofyra timmar sedan var jag i Moskva och under ett ögonblick var jag nära att sätta på mig mitt ledamotsemblem medan jag stod bland de tusentals människor som tog farväl av Anna Politkovskaja. Sedan tänkte jag att det skulle vara stötande för denna dam om jag skyltade med Europaparlamentets emblem, trots att hon inte kunde se mig.
Journalisten Anna Politkovskaja talade om för oss det vi inte ville se eller höra. På sidan sex i dagens Le Monde kan vi läsa om människor som blev arresterade i Moskva därför att de sa: ”Georgier, vi står på er sida!” Georgier och inte tjetjener. De symboler som bars av dem som arresterades var dessutom de som tillhörde det transnationella radikala partiet. Som radikaler och liberaler har vi tagit med oss medlemmar av den tjetjenska exilregeringen till parlamentet. De kom för att meddela att de hade valt icke-våld, men ingenting hände.
Herr talman! Låt mig komma med ett förslag: Låt oss sluta kalla våra byggnader ”Schuman” eller ”Adenauer”. Låt oss i stället kalla dem ”Daladier” och ”Ollenhauer”. Låt oss avlägsna de namn som vi inte har någon rättighet att använda.
(Talmannen avbröt talaren.)
Kartika Tamara Liotard
(NL) Herr talman! Jag skulle vilja fästa er uppmärksamhet på giftskandalen med fartyget Probo Koala i Elfenbenskusten för några veckor sedan, vars återverkningar fortfarande är oöverskådliga. Fartyget har eller kommer snart att få tillstånd att lämna Estland. Det råder fortfarande stor osäkerhet om vad som kommer att hända med giftet och den smittade besättningen. Min observatör som reste till Estland på mina vägnar håller helt med kommissionsledamot Stavros Dimas när han säger att detta bara är toppen av isberget. Gift av detta slag borde först och främst aldrig ha lämnat Europa. Detta är ett brott mot europeisk och internationell rätt. Eftersom jag vid flera tillfällen har förvägrats möjligheten att tala med besättningen på Probo Koala, trots att jag hade fått tillåtelse i förväg, kan jag bara dra slutsatsen att olika myndigheter driver ett mycket skumt spel med människoliv, ett spel som ännu inte är över på långt när. Fartyget Probo Emoe dyker redan upp över horisonten.
Kinga Gál
(HU) Som jag nämnde vid sammanträdet förra veckan i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor är det största och mest konkreta resultatet av rättsstatsprincipen medborgarnas frihet att utöva sina politiska rättigheter. Dessa rättigheter får naturligtvis inte förväxlas med oacceptabla våldshandlingar.
Av denna anledning vill jag be parlamentet uppmärksamma de förundersökningar och de brott som måste utredas som ägde rum i Budapest natten 19-20 september, vars följder är kännbara än i dag och som gör att man ifrågasätter den ungerska rättsstatens effektivitet. Det förekom klagomål om att polisen använde alltför stort våld under dessa två dagar och vidtog oproportionerligt skarpa åtgärder, inte bara mot demonstranterna utan också mot ungdomar, bland annat mot flera utländska medborgare som befann sig på gatorna. Bland dem som arresterades, straffades kollektivt och i vissa fall fortfarande hålls fängslade var några personer som definitivt inte hade något med de våldsamma händelserna att göra.
Det är viktigt att användande av våld för att inskränka de grundläggande mänskliga rättigheterna och i synnerhet den personliga friheten, bland annat arrestering och kvarhållande i fängelse, endast bör tillgripas i fall då man är helt övertygad om att detta verkligen är nödvändigt.
Antonio De Blasio
(HU) Herr talman! EU-andan är hotad i Ungern. Vi rör oss i riktning bort från Europa. I lördags lovade den socialistiske ministern för lokal förvaltning och regional utveckling sina kolleger i koalitionsregeringen att han skulle lägga fram lämpliga lagstiftningsförslag för att se till att utvecklingsfonderna från EU i framtiden fördelas i enlighet med partipolitiska hänsyn.
Om detta genomförs skulle det inte längre vara valda organ som bestämmer hur fonderna från EU-budgeten ska användas. I stället skulle partipolitiska avsikter avgöra kursen och på detta sätt utgöra en grogrund för icke-transparent och okontrollerbar användning av pengarna. Detta uttalande äventyrar inte bara Ungerns trovärdighet i EU utan också utvecklingen av en EU-anda i Ungern, enligt vilken EU-medlen bör vara till gagn för sammanhållningen och enheten hos det ungerska folket och baseras på insikten om demokratins grundläggande principer.
Den socialistiske ministerns påpekanden visar entydigt på att användningen av EU-medlen främjar syftet att berika det ungerska socialistpartiets elit.
Gyula Hegyi
(EN) Herr talman! Förra fredagen vann den ungerska regeringen med stabil majoritet ett förtroendevotum i det ungerska parlamentet. Som ett resultat av det har vår nationella valuta stärkts, de ekonomiska framtidsutsikterna är bättre och man har återgått till ett normalt liv i Ungern. Det råder inte någon allmän kris i Budapest. Endast vårt ledande oppositionsparti, Fidesz (Federationen Unga demokrater), befinner sig i en kris. De valda ledamöterna av det nationella parlamentet leder antidemokratiska demonstrationer på gatorna i stället för att opponera mot regeringen innanför parlamentets dörrar. Såvitt jag vet ska valda parlamentsledamöter arbeta i parlamentet och inte på gatorna där lagbrytare från extremhögern, som också demonstrerade, tände eld på en byggnad som rymmer en tv-station.
Det vore mycket klokt om PPE-DE-gruppen kunde tala om för sina ungerska ledamöter att parlamentarisk demokrati bör innebära respekt för parlamentet, respekt för parlamentariska val samt strikta gränser mellan demokratisk politik och icke-parlamentarisk extremism.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! I en rapport som Förenta nationernas kontor för mänskliga rättigheter för Irak nyligen har utgivit uppges att kropparna på Bagdads bårhus ofta bär spår av fasansfull tortyr som omfattar brännskador av syra, bortskärande av ögon och tänder samt sår orsakade av borrar och spikar. Människorättsorganisationer har upprepade gånger rapporterat att tortyr förekommer i de fängelser som styrs av de amerikanska och brittiska styrkorna samt det irakiska justitie- och försvarsministeriet och i de fängelser som kontrolleras av olika militära fraktioner. Ståndpunkten från FN:s kontor för mänskliga rättigheter är att nivån på tortyren i Irak i dag är värre än vad den var under Saddam Husseins terrorstyre.
EU och i synnerhet parlamentet har en skyldighet att besvara denna FN-rapport på ett lämpligt sätt. Jag uppmanar er liksom kommissionens ordförande och det finska ordförandeskapet att göra ett tydligt uttalande i frågan så snart som möjligt.
Bogusław Rogalski
(PL) Herr talman! Vid förra årets slutna sammanträde i utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik om en ny partnerskapsöverenskommelse med Ryssland, avtalet om partnerskap och samarbete, uppträdde utskottets ordförande Elmar Brok på ett skandalöst sätt. Elmar Brok reagerade bryskt på min fråga till Hugues Mingarelli, vars uppgift var att försäkra de nya medlemsstaterna att den planerade överenskommelsen med Ryssland inte skulle påverka deras energisäkerhet, och att överenskommelsen inte skulle slutas i form av en överenskommelse om att bygga den norra gasledningen, med andra ord att den inte uteslutande skulle skydda de tyska intressena. Med höjd röst svarade han att det var den typ av fråga som skulle kunna ställas vid ett valmöte i hans land och avslog den utan att ge talaren tillfälle att svara. Bortsett från att sättet att reagera var mycket arrogant och överlägset tillät Elmar Brok att principen om parlamentarisk demokrati, som baseras på parlamentsledamöternas åsiktspluralism och yttrandefrihet, kränktes. Genom sitt uppträdande visade han extrem partiskhet genom att försöka få utskottet att säkerställa okränkbarheten av de tysk-ryska förbindelserna.
Jag ber talmannen att svara på detta och att förklara Elmar Broks uppträdande när han diskriminerade de nya medlemsstaternas parlamentsledamöter.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Herr talman! Händelserna avlöser varandra. Nu bevittnar vi emellertid att allt fler kränkningar av reglerna för den internationella rätten begås av Ryssland mot Georgien, till exempel att folken i Sydossetien och Abchazien beviljas ryskt medborgarskap, att man förkastar den fredsplan som har föreslagits av Georgien för att lösa konflikterna med de separatistiska regionerna och att stänga de två gränsövergångarna. Spänningen har ökat ytterligare sedan Georgien arresterade de ryska spionerna, vilket har följts av vedergällning från Moskva, som har bedrivit klappjakt på georgier och som nu försöker att strypa sin granne ekonomiskt genom att ensidigt införa sanktioner som gör att handeln mellan Ryssland och Georgien blockeras. Slutligen, genom att ge intryck av att Ryssland skulle erkänna de separatistiska regionerna Sydossetien och Abchazien om Kosovo blev självständigt, gör Vladimir Putin lösningen på konflikten ännu mer avlägsen. Listan är lång och georgierna är mycket förbittrade.
Inför denna situation som är nära att explodera har EU en viktig roll att spela för att förmå parterna, i synnerhet Ryssland i samband med förhandlingarna mellan EU och Ryssland, att slå sig ner vid förhandlingsbordet för att få ett slut på denna dolda konflikt i södra Kaukasien. Grannskapspolitiken gör att detta är möjligt, medan ett militärt ingripande skulle innebära ett totalt misslyckande för vår politik.
Carlo Fatuzzo
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Tio miljarder euro är den summa som den italienska regeringen hade undanhållit och skrivit av från sina skulder när statsbudgeten för 2007 lades fram. Jag tackar er varmt för att ni har gett mig ordet för att genom parlamentet och i synnerhet inför kommissionen klargöra att det i den budget som den italienska regeringen har meddelat er saknas en budgetpost på tio miljarder euro.
Till vem står man i skuld? Till de italienska pensionärerna som har arbetat i Schweiz och väntar på utbetalningen av de tio miljarder euro som den italienska regeringen inte har någon avsikt att betala och, vilket är ännu värre, som de har strukit från budgeten. Ingen vet om att det finns en debetpost på tio miljarder euro i den italienska statsbudgeten. Jag hoppas att detta från och med i dag blir bekant för alla.
Toomas Savi
(ET) Herr talman! I lördags var Ryssland åter igen skådeplatsen för ett politiskt mord. Under de första åren av 2000-talet har det tydligt framgått att rätten att uttrycka sanningen är tabubelagd i Ryssland, något som människor alltför ofta måste betala det yttersta priset för, nämligen sina liv.
Politiskt orent spel har blivit en del av vardagslivet i Ryssland och tyvärr måste även vi acceptera detta. Anna Politkovskajas fortsatta kamp för demokratin, de mänskliga rättigheterna och yttrandefriheten är det bästa som kunde ha skett för att främja morgondagens Ryssland och ett bättre Europa.
Jag tror uppriktigt och hoppas att man vid parlamentets och regeringschefernas inofficiella sammanträde vid den informella middagen som kommer att ges i Lahtis den 20 oktober kommer att utöva tillräcklig påtryckning på president Putin för att se till att sanningen om denna fruktansvärda orättfärdighet avslöjas så snart som möjligt och att alla som var delaktiga i den ställs inför rätta.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Herr talman! Jag skulle vilja ta upp problemet med vattenbristen som håller på att bli en viktig fråga för många EU-medborgare.
Vatten är nödvändigt för livet och för den ekonomiska verksamheten. Tyvärr har den ständigt ökande temperaturen i de 25 medlemsstaterna (med 0.2 °C på tio år) och den minskade nederbörden i många regioner gjort det allt svårare för många medborgare att få tillgång till vatten, vilket har lett till jordbruksförluster och tillverkningsproblem. Vattensituationen försämras snabbt, medan investeringarna för att förnya vattenresurserna och bevara tillgången på vatten är långsiktiga, kostsamma processer. Det gör det nödvändigt att organisera utbildning och utbyte av erfarenheter och att sprida kunskaper om bästa praxis och metoder för en rationell vattenanvändning och för bevarandet av vattenresurserna. Den ekonomiska verksamheten bör också styras mot en rationalisering av vattensituationen inom alla områden av ekonomin. Vattenbristen skulle kunna bli ett hinder för jordbruksproduktionen och i synnerhet för framställningen av råmaterial för biobränsle, vars tillgång inte är något problem. Vattensituationen måste ständigt övervakas och parlamentet måste få regelbunden information ...
(Talmannen avbröt talaren.)
DanutBudreikait
- (LT) På väg till VM i basket för damer i Brasilien fastnade de litauiska basketspelarna i Franska Guyana i fyra dagar innan de fick resa vidare. Brasilien vägrade att släppa in alla som inte var vaccinerade mot gula febern.
Efter påföljande vaccinering och en muntlig försäkran från den brasilianska hälsoministern om att allt var i sin ordning kom de litauiska spelarna till slut fram till Belem i Brasilien med ett chartrat flygplan. De tvingades dock med våld tillbaka ombord på planet av gränspolisen och skickades tillbaka till Cayenne.
Det var bara de litauiska basketspelarna som behandlas på detta sätt. Andra européer som vaccinerades samtidigt släpptes in i Belem. Brasilianska poliser visade tydligt att tyska spelare inte skulle stöta på några problem i samma situation.
Varför utsätts Litauen för denna dubbelmoral, som om landet inte var medlem i EU? Vi måste avsätta mer medel för att öka medvetenheten om de nya EU-länderna, inte bara inom EU utan även utomlands.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Kan en mus verkligen skrämma en elefant? Det verkar så, med tanke på den nuvarande krisen mellan Ryssland och Georgien.
När det gäller incidenter i EU:s grannländer kan unionen välja att antingen bara göra ett uttalande eller att engagera sig aktivt för att lösa konflikten på ett fredligt sätt.
Jag välkomnar den belgiska utrikesministern Karel De Guchts medverkan i överlämnandet av ryska officerare till Ryssland och det uttalande som han gjorde på EU:s vägnar. Detta är dock inte tillräckligt.
Jag anser att om Ryssland överväger att lösa konflikten med Georgien med militära medel så måste EU göra allt för att omedelbart stoppa deporteringen av georgier från Ryssland och sammanställningen av listor över elever i skolor i Moskva som har georgiska efternamn, för detta påminner om förfarandet i Nazityskland och deporteringen av medborgare med judiskt ursprung.
Under deporteringarna efter Sovjets ockupation fördes mina föräldrar till Sibirien i vagnar avsedda för djur. Nu har transportsätten förändrats: georgier deporteras från Moskva i flygplan som används för frakt. Detta agerande måste stoppas.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Herr talman! I maj i år antog vi vid andra behandlingen Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel, enligt vilken livsmedelstillverkare från och med den 1 januari 2007 enligt EU-lagstiftning ansvarar för att förpackningarna förses med korrekt information om livsmedelsprodukternas egenskaper. Det innebär i praktiken att produkternas hälsomässiga fördelar måste bekräftas av oberoende laboratorier.
Dessa regler kommer tyvärr bara att gynna konsumenterna till en viss gräns. Dessutom kan EU-lagstiftningen komma att slå ut produkter från små och medelstora företag, som inte har råd att genomföra tester med samma standard som de stora europeiska företagen. Därmed kommer konsumenternas valmöjligheter att begränsas och de kommer inte att kunna göra väl underbyggda inköp. De kommer alltså fortfarande inte att veta vad de egentligen köper. Den destruktiva mekanism som en sådan konkurrens innebär kan begränsas genom att vi licensierar rätten att utfärda rekommenderande hälsosymboler och upprättar ett enhetligt system för att godkänna hälsosamma produkter. Det är också mycket viktigt att stödja små och medelstora företag, vars produkter ofta är av bättre kvalitet än de stora företagens produkter på vår gemensamma marknad.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Herr talman! Republiken Litauen blev självständig för drygt ett årtionde sedan. Detta firades i hela det demokratiska Europa. Litauen införde omedelbart sociala och ekonomiska reformer för att få bort spåren av den sovjetiska ockupationen. Den stora polska minoritetsgruppen, som utgör 10 procent av hela befolkningen och som i årtionden har bebott områdena kring huvudstaden Vilnius, spelade en viktig roll i kampen för självständighet. Trots att det är många år sedan det sovjetiska styret föll har de litauiska myndigheterna ännu inte gett tillbaka till polackerna den mark som ockupationsstyrkorna beslagtog från dem. Trots ett antal överenskommelser har Litauen vägrat att låta polska namn skrivas med polsk stavning, utan kräver i stället att de skrivs på litauiska. Dessa förfaranden strider kraftigt mot EU-lagstiftningen om nationella och etniska minoriteter i medlemsländerna.
Oldřich Vlasák
(CS) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill med er tillåtelse uppmärksamma kammaren på ett allvarligt problem i Tjeckien när det gäller användningen av sammanhållningsfonder för att modernisera avloppsvattensektorn. För att kunna uppfylla våra åtaganden enligt direktivet om rening av avloppsvatten måste vi investera över 4 miljoner euro fram till 2010, vilket är mer än 10 procent av vår årliga nationella budget. Vi är givetvis ense om att detta inte kan genomföras utan EU-medel. Därför förstår jag inte hur det inom kommissionen kan finnas projekt för att förse tjeckiska städer med rent vatten som har legat orörda i ett och ett halvt år. Dessa projekt har utarbetats av våra vattenbolag och bygger på en verksamhetsmodell som följer gemenskapslagstiftningen. Ändå vägrar kommissionens tjänstemän, som handlar helt på eget bevåg, att godkänna dem och försöker i stället att tala om för oss, de valda företrädarna för dessa städer, vilka kontrakt vi bör underteckna och hur vi ska lösa problemen inom vattensektorn. Vi får inte glömma att Tjeckien ligger mitt i Europa och att de stora europeiska floderna rinner upp där och in i grannländerna. Detta är därför inte bara ett tjeckiskt problem utan också ett europeiskt.
Marco Cappato
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag har tidigare påpekat att tidpunkten var olämplig för uttalandet från EU-kommissionens ordförande José Manuel Barroso innan omröstningen i parlamentet om Eurlingsbetänkandet om Turkiet, eftersom han påverkade omröstningen genom sina negativa yttranden, som var avsedda att grusa Turkiets förhoppningar om medlemskap. Med tanke på de efterföljande uttalandena från Olli Rehn och Günter Verheugen tycks det dessutom som om José Manuel Barroso saknar framsynthet, inte bara när det gäller parlamentet utan även kommissionen.
Jag ger mitt fulla stöd till Günter Verheugen, som bekräftade målet om fullvärdigt EU-medlemskap för Turkiet och betonade att vi gynnas av ett Turkiet som är förenat med västvärlden, dvs. ett demokratiskt Turkiet som styrs av rättsstatsprincipen, där de mänskliga rättigheterna respekteras och där minoriteternas rättigheter skyddas. Jag anser att vi måste ha siktet inställt på ett EU som främjar demokrati och rättsstatsprincipen och - låt mig säga detta, herr talman - ett EU som borde ha haft modet att skicka företrädare för parlamentet, kommissionen och rådet till Anna Politkovskajas begravning, vilket man inte gjorde.
Nils Lundgren
Herr talman! Ni framhöll nyligen att den historiska dimension som EU-sätet i Strasbourg har inte kan uppfattas på samma sätt i vissa nordiska länder som inte deltog i andra världskriget. De nordiska medborgarna led inte tillräckligt under världskriget för att kunna förstå det symboliska värde som Europaparlamentet i Strasbourg har. Därmed skulle nordisk kritik mot Europaparlamentets kostsamma pendlande till Strasbourg kunna avfärdas.
Ert uttalande var naturligtvis historiskt sett helt felaktigt - Finland, Norge och Danmark var med i andra världskriget - men det är också anmärkningsvärt i ett annat avseende. Europaparlamentets talman menar alltså på fullt allvar att vi inte ska lyssna på synpunkter på Europaparlamentets sammanträdesplatser från medborgare och ledamöter av Europaparlamentet om dessa kommer från länder som inte var med i andra världskriget. Det är en grotesk idé, vars enda försonande drag är att vi då inte heller behöver lyssna på er, herr talman, eftersom Spanien inte heller var med i andra världskriget. Tankegången är orimlig. Dagens irländare, portugiser, spanjorer och svenskar har samma rätt att bli hörda i den aktuella debatten som övriga nationaliteter. Det är en skandal att den som har fått förtroende att vara talman i Europaparlamentet har så dåligt omdöme att han anser sig ha rätt att tala om vilka vi ska lyssna till och vilka vi ska försöka tysta.
(Talmannen fråntar talaren ordet.)
Talmannen
Tack, herr Lundgren. Jag undrar om ni har haft tid att läsa det brev som jag skrev som svar på det brev som flera ledamöter skickade till mig, och som ni har fått. Har ni läst det? I så fall förstår jag inte er fråga. Ni kommer fortfarande med påståenden som är helt felaktiga.
I det brevet förklarar jag för alla vad jag sa, och det stämmer inte alls med det som ni påstår att jag har sagt. I brevet förklarar jag tydligt att jag enbart påpekade att vissa länders uppfattningar kan påverkas av att de inte deltog i världskriget. Avsikten var inte alls att antyda att vissa länder inte har rätt att uttrycka sin åsikt. Det betyder inte att deras synpunkter inte ska beaktas. Jag säger bara att deras åsikter kan vara annorlunda och att en av anledningarna till det kan vara att de har en annan historia.
Varför säger ni att parlamentets talman förvägrar någon rätten att uttrycka sin åsikt? Tror ni verkligen att jag är så dum att jag förvägrar en europeisk medborgare rätten att uttrycka sin åsikt på grund av sitt lands historia?
Naturligtvis har alla rätt att säga sin mening. Jag påpekade bara att uppfattningarna kan skilja sig åt på grund av olika historiska faktorer. Uppriktigt sagt så förstår jag inte varför vi för denna absurda diskussion om en misstolkning av mitt uttalande som ni tyvärr framhärdar med.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Det är olyckligt att frågan om konflikten mellan Ryssland och Georgien och debatten om dessa ovanligt oroande motsättningar inte finns med på föredragningslistan. Detta vore ett mycket lämpligt tillfälle för en sådan diskussion.
Händelserna i Kaukasien kan vid första anblicken verka förvånande men är i själva verket en naturlig följd av ett och ett halvt årtionde av rysk-georgiska förbindelser. Hämnden och bestraffningen efter upptäckten av en grupp ryska spioner påminner om en krigssituation. Det är oacceptabelt att ryssarna fördriver georgiska medborgare från landet på grund av deras etniska identitet. Det handlar om brott mot de mänskliga och de medborgerliga rättigheterna och friheterna. Det är uppenbart att Ryska federationen inte kan acceptera att man har förlorat kontrollen över Georgien. Ryssarna har svårt att erkänna detta, eftersom de känner att deras identitet som stormakt är hotad.
Rådet, kommissionen och parlamentet har ett stort ansvar. De måste ingripa på ett kraftfullare sätt och förhandla med ryssarna. För det första måste vi slå fast vad Georgiens territoriella integritet innebär, för just nu tolkas det på flera olika sätt. Vi kan bara nå en lösning med fredliga medel och vi måste förhindra att en ny väpnad konflikt bryter ut i området.
Marian Harkin
(EN) Herr talman! Jag vill ta upp det europeiska perspektivet på förslaget att Ryanair ska ta över Aer Lingus. Aer Lingus var tills nyligen det irländska nationella transportföretaget och ägdes av staten. Företagets ekonomiska situation var god, men det behövde skaffa sig finansiering för att förnya sin flotta. Den irländska regeringen uppgav att EU inte skulle tillåta några statliga investeringar i flygbolaget, något som är en nyhet för mig. Som jag förstår har en stat flexibiliteten att investera i flygbolag om deras ekonomi är god, vilket verkligen var fallet med Aer Lingus. Detta är ytterligare ett exempel på mentaliteten att lägga skulden på Bryssel, med vilken en nationell regering kan förklara sina handlingar genom att säga att EU inte tillåter något när så inte nödvändigtvis är fallet. Det är emellertid historia, och nu har vi Aer Lingus som måltavla för ett uppköpsbud av sin huvudrival Ryanair.
På ett sätt är det ironiskt att vi å ena sidan skyller den nuvarande situationen på EU när där inte vilar någon skuld, medan vi å andra sidan otvivelaktigt kommer att propagera för att kommissionens generaldirektorat för konkurrens ska hindra övertagandet och rädda oss från våra egna handlingar och skydda oss från följderna av dem.
Pedro Guerreiro
(PT) Herr talman! Jag vill passa på att berömma de portugisiska arbetarna och deras fackförbund CGT-IN, som i morgon den 12 oktober kommer att hålla en allmän protestdag mot den högerpolitik som förs i Portugal. De portugisiska arbetarna protesterar bland annat mot regeringens socialförsäkringsförslag som syftar till att höja pensionsåldern och minska pensionerna. De kämpar för att bevara och öka den inhemska produktionen, skapa arbeten med rättigheter, skydda den offentliga sektorn och den offentliga förvaltningen som är avsedd att tjäna medborgarna, och de kämpar för rätten till kollektivavtal, för högre löner och för en rättvis välståndsfördelning.
Jag vill till sist säga något om EG-domstolens utslag i målet Cadman om föräldraledighet och löneberäkningar. Jag anser att det är fullständigt oacceptabelt att detta fall har använts för att hävda principen om ”lika lön för lika arbete”, som beskrivs i artikel 59 i Republiken Portugals konstitution.
Milan Gaľa
- (SK) I juni förra året utarbetade Europeiska kommissionen ett förslag om en minskning av den landareal som upptas av vingårdar inom EU. De förluster och konsekvenser som uppstår till följd av denna minskning skulle uppvägas genom ett paket av direkta jordbruksutbetalningar på sammanlagt 2,4 miljarder euro. Förslaget skulle beröra nästan 12 procent av den sammanlagda landarealen för vingårdar, dvs. cirka 4 000 hektar som sköts av ungefär en och en halv miljon vinodlare. Åtgärden riskerar att helt förstöra vinodlingen i Slovakien, som har ökat avsevärt under de senaste åren. Framför allt har kvaliteten på vinerna blivit bättre. Dessutom kommer förslaget vid en tidpunkt då slovakiska viner håller på att bli allt mer konkurrenskraftiga på EU:s marknader.
Genom kommissionens förslag förbjuds användningen av tillsatt socker vid tillverkningen av vissa typer av viner. I mitt hemland är detta dock en traditionell metod, eftersom de vinrankor som odlas i Slovakien karaktäriseras av en utpräglad syrlighet, som är typisk för regionen. Jag ifrågasätter inte behovet av att reformera den europeiska vinmarknaden, men jag anser att vi bör hitta andra lösningar.
Gerard Batten
(EN) Herr talman! Nästa vecka kommer en delegation från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att besöka Algeriet. Ett av de algeriska visumkraven är emellertid att det inte finns någon stämpel i passet för ett israeliskt visum. Patrick Gaubert lade märke till detta och förskräcktes med rätta över denna flagranta antisemitism. Han krävde en förklaring. Frågan hänvisades till er, herr talman, och ni ombads att göra påpekanden till algerierna. Jag har förstått att ni vägrade att göra detta och sa att det var en fråga för de enskilda ledamöterna i Europaparlamentet. Patrick Gaubert har med rätta vägrat att följa med på resan.
Detta för två viktiga frågor på tal. För det första, varför har EU skickat nästan en miljard euro till Algeriet sedan 1996 när landet tillämpar en flagrant antisemitisk politik? EU bör omedelbart stoppa dessa utbetalningar.
Den andra frågan gäller det uppenbara tjänstefelet från er sida, herr talman, när ni kunde ha gjort motstånd mot Algeriets antisemitism med stöd av den tyngd som ert ämbete innebär. Vänligen ompröva och rätta till denna situation.
Talmannen
Sanningen är att jag inte vet vad ni talar om, herr Batten, men ni får gärna förtydliga ert uttalande. Om ni vill vara vänlig att ge mig detaljerna så ska jag fastställa huruvida jag har agerat korrekt och, om så behövs, ställa saker och ting till rätta.
Ni får gärna förklara ert anförande ytterligare.
Witold Tomczak
(PL) Herr talman! Dagens diskussion om bärsektorn väcker förhoppningar om att de senaste två årens försök att förändra organisationen av frukt- och grönsaksmarknaden nu börjar ge resultat. Är det inte konstigt att den medlemsstat som tillhandahåller 90 procent av EU:s frysta jordgubbar tvingades vänta så länge på ett beslut om att införa skyddstullar? Många polska jordbrukare har gjort enorma förluster under de senaste åren medan de har väntat på att den kinesiska dumpningen på marknaden ska stoppas. De kommer inte att kompenseras för sina förluster. Frukt- och grönsaksmarknaden inskränker sig inte bara till jordgubbar. De 18 främsta produkterna som har introducerats av de nya medlemsstaterna är en fråga som ännu inte har lösts. Det handlar framför allt om matäpplen. Polska äppelodlare kommer snart att protestera mot de låga priser som bearbetningsindustrin erbjuder.
Parlamentet har under två års tid försökt att reglera frukt- och grönsaksmarknaden, hittills utan framgång. Det borde räcka med att säga att äpplen är den viktigaste frukten inom EU när det gäller skörd (de utgör 32 procent av all skördad frukt), samtidigt som EU importerar stora mängder äpplen. Hur länge till ska vi behöva vänta på att denna och andra delar av frukt- och grönsaksmarknaden ska regleras, vilket utlovades i Europaparlamentets resolution om förenklingen av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker av den 11 maj 2005? Kommer kommissionen att respektera resultatet av denna omröstning?
Talmannen
En tjänsteman från sekretariatet kommer att tala med Gerard Batten så att han får förklara sitt anförande om förbindelserna med Algeriet och talmannens fullgörande av sina förpliktelser.
Denna punkt är avslutad.
