Georgian tilanne (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat Georgian tilanteesta.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, tänä iltapäivänä käsittelemme monia eri aiheita, ja juuri tämä onkin niin innostavaa tässä neuvoston puheenjohtajan tehtävässä. Seuraavaksi keskustelumme aiheena on Georgia. Tiedän tämän kysymyksen kiinnostavan parlamenttia, ja se herättää myös minussa hyvin voimakkaita tunteita. Heti aluksi haluan tehdä selväksi, että EU antaa täyden tukensa Georgian vakauttamiselle ja normalisoimiselle sekä maan demokratiauudistuksille.
Avustamme Georgiaa monin hyvin erityisin tavoin: EU:n tarkkailuvaltuuskunnan (EUMM:n) avulla, osallistumalla aktiivisesti ja olemalla keskeisessä roolissa Genevessä käytävissä keskusteluissa sekä antamalla lisää EU:n taloudellista tukea humanitaarisen tilanteen helpottamiseen ja Georgian talouden elpymisen tukemiseen.
EU on vahvistanut suhteitaan Georgiaan ja muihin maihin käynnistämällä itäisen kumppanuuden. Tarjoamme niille mahdollisuutta parantaa suhteitamme assosiaatiosopimuksen ja laajojen vapaakauppa-alueiden avulla. Georgian tavoitteena on tietenkin saavuttaa vakautta ja vaurautta. Me autamme heitä siinä. Jotta todellista edistystä voisi tapahtua, Georgian on kuitenkin keskitettävä huomionsa demokratiauudistuksiin. Kiinnitämme paljon huomiota hyvään yhteiskunnalliseen hallintaan ja ihmisoikeuksiin liittyviin kysymyksiin. Arvostamme sitä, että Georgia jatkaa määrätietoisesti demokratiauudistuksiaan ja suhtautuu erityisen päättäväisesti toiseen uudistusaaltoon.
Siirtyminen vakiintuneeseen demokratiaan, jossa kansalaiset voivat nauttia perusoikeuksista ja ihmisoikeuksista, tuo Georgialle suuria etuja. Se hyödyttää tietenkin itse maata ja sen asukkaita, mutta siitä on hyötyä myös siksi, että se luo parempia mahdollisuuksia niille, jotka asuvat separatistialueilla. Poliittinen ympäristö on haastava. Hallituksen ja opposition välisissä neuvotteluissa on pyrittävä edelleen pääsemään yhteisymmärrykseen instituutioiden kehittämisen keskeisistä näkökohdista ja perustuslakiuudistuksiin, vaaliuudistuksiin, lehdistön vapauteen ja ihmisoikeuksiin liittyvistä kysymyksistä. Georgian hallituksen on myös edelleen oltava yhteydessä oppositioon ja kansalaisyhteiskuntaan.
EU on valmis tarjoamaan apuaan tähän tarkoitukseen. Euroopan naapuruuspolitiikkaa koskevassa toimintasuunnitelmassa kuvatun yhteistyön lisäksi myös itäisen kumppanuuden kahdenvälinen lähestymistapa antaa erityiset mahdollisuudet edetä tällä alalla. Harkitsemme myös neuvotteluohjeita Georgian sekä Armenian ja Azerbaidžanin kanssa tehtävää assosiaatiosopimusta varten. Parannamme suhteitamme näihin maihin noudattaen osallistumisen, eriyttämisen ja ehdollisuuden sekä jaetun vastuun periaatteita. Olemme tyytyväisiä siihen, että Georgia on sitoutunut tekemään työtä parantaakseen suhteitaan EU:hun itäisen kumppanuuden tarjoamien mahdollisuuksien pohjalta.
EU:n tarkkailuvaltuuskunta on erittäin tärkeä vakautta edistävä tekijä nykyisissä olosuhteissa. Sen toimeksiantoa on nyt jatkettu syyskuuhun 2010. Keskitymme toimenpiteisiin, joilla lisätään luottamusta osapuolten välille. Sen jälkeen kun välikohtausten ehkäisy- ja hallintamekanismeista sovittiin Genevessä, tarkkailuvaltuuskunnalla on ollut näkyvä rooli mekanismien koordinoinnissa eri osapuolten välillä. Osapuolilla tarkoitan georgialaisia, venäläisiä sekä Etelä-Ossetian ja Abhasian tosiasiallista valtaa käyttäviä viranomaisia.
Joistakin ongelmista huolimatta osapuolet ovat päässeet sopimukseen monista seikoista, muun muassa Etelä-Ossetian ja Abhasian hallinnollisilla rajoilla turvallisuuteen liittyvien kysymysten käsittelyä varten tarkoitetun "kriisipuhelimen" perustamisesta. Tarkkailuvaltuuskunta on käyttänyt tätä vähentääkseen osapuolten välisiä jännitteitä Mustanmeren tapahtumien jälkeen ja ratkaistakseen välikohtauksen Etelä-Ossetian hallinnollisella rajalla, jossa 21 Georgian kansalaista pidätettiin ja myöhemmin vapautettiin.
Tarkkailuvaltuuskunta jatkaa työtään asianomaisten osapuolten kanssa. Siirtymisellä välikohtausten ehkäisytoimenpiteistä luottamusta lisääviin toimenpiteisiin on tärkeä merkitys tilanteen normalisoinnin kannalta. Valtuuskunta tarkkailee juuri rakennettuja siirtokuntia, viime vuoden elokuussa sotaa paenneiden maansisäisten pakolaisten uudelleensijoittamista ja maansisäisten pakolaisten ja Georgian viranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen välisten yhteydenottojen helpottamista. Tältä osin on selvää, että lähes kaikki maansisäiset pakolaiset, jotka joutuivat siirtymään kotiseudultaan aiempien konfliktien vuoksi, elävät edelleen olosuhteissa, jotka eivät vastaa kansainvälisiä vähimmäisstandardeja, vaikka tilanne onkin parantunut vuoden 2008 jälkeen. Valtuuskunta auttaa jatkossakin kaikessa missä pystyy helpottaakseen yhteydenottoja viranomaisiin.
Yksi valtuuskunnan kannalta keskeisen tärkeä tapahtuma oli kahden yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpano Georgian puolustusministeriön ja sisäministeriön kanssa. Olemme kuitenkin valppaina, sillä on olemassa vaara, että Georgian viranomaiset lakkaavat soveltamasta yhteisymmärryspöytäkirjoja, sillä osapuolten välillä vallitsee molemminpuolinen luottamuspula.
Kuten tiedätte, äskettäin julkaistiin riippumattoman kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan laatima Georgian konfliktia käsittelevä raportti. Kaikki asianosaiset osapuolet ja koko kansainvälinen yhteisö voivat oppia tästä raportista. Sitä on kuitenkin tarkasteltava kokonaisuutena eikä valikoivasti. EU on jatkuvasti ilmoittanut tukevansa vankkumattomasti Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisäpuolella. Olemme täysin vakuuttuneita siitä, että Georgiassa tarvitaan kansainvälistä läsnäoloa, ja pyrimme turvaamaan sen. On valitettavaa, ettei Etyjin tapauksessa päästy sopimukseen, vaikka jäsenvaltioiden enemmistö puolsikin asiaa.
EU:n kanta ei ole muuttunut 12. elokuuta ja 8. syyskuuta tehtyjen sopimusten osalta. Venäjän on pantava nämä sopimukset täysimääräisesti täytäntöön. Tältä osin on vielä joitakin tärkeitä asioita ratkaistavana, esimerkiksi rajatarkastukset ja EU:n yleinen pääsy irtautumaan pyrkiville alueille. Otamme nämä kysymykset esiin Venäjän kanssa käytävissä neuvotteluissamme.
Meidän on myös katsottava tulevaisuuteen. Tässä mielessä Genevessä käytävät keskustelut ovat erittäin tärkeät, vaikka niistä tuleekin vaikeat. Se on ainoa paikka, jossa kaikkien osapuolten edustajat ovat paikalla, ja on tärkeää, että me todella pystymme käymään käytännön neuvotteluja väkivallattomuudesta ja kansainvälisistä turvallisuusjärjestelyistä. Tämä on ainoa käytännön keino päästä eteenpäin, ja odotamme kovasti kuulemista, joka aiotaan järjestää tammikuun 2010 lopulla. Siitä pitäisi olla hyötyä kaikille, jotka yrittävät saada Georgiassa aikaan pitkäaikaista vakautta ja kehitystä.
Benita Ferrero-Waldner
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvä tuleva kollegani, hyvät parlamentin jäsenet, minulle on ilo olla täällä. Tahdon sanoa myös, että olen iloinen saadessani jälleen tilaisuuden keskustella kanssanne Georgian tilanteesta.
Kuten tiedätte, kahden viime vuoden aikana Georgia on elänyt sekä ulko- että sisäpoliittisesti todella vaikeita aikoja.
Juuri mainittu sota Venäjän kanssa viime vuoden elokuussa jätti haavoja koko alueelle, ja Georgia sinnittelee edelleen perusongelmien kanssa, joita ovat esimerkiksi yli 200 000:n siirtymään joutuneen henkilön välttämättömiin tarpeisiin vastaaminen. Osa heistä on joutunut olemaan poissa kotiseudultaan 1990-luvun alusta lähtien. Viimevuotinen konflikti on puolestaan lisännyt Georgiassa sisäisiä jännitteitä. Näin ollen esimerkiksi kiistellyt vaalit johtivat kuukausia kestäneisiin mielenosoituksiin kaduilla.
Teemme parhaamme auttaaksemme maata toteuttamaan välttämättömät toimet ongelmien ratkaisemiseksi. Aivan ensimmäiseksi totean, että lunastamme parhaillaan lupaustamme tukea Georgian elpymistä 500 miljoonalla eurolla. Myös konfliktin jälkeisen avustuspaketin täytäntöönpano etenee hyvin, ja monien elinolosuhteet ovat jo parantuneet.
Pidämme lupauksemme, ja meidän huomattavan suurella avustuspaketillamme avustetaan maansisäisten pakolaisten uudelleensijoittamista sekä Georgian taloudellista vakauttamista ja tuetaan infrastruktuuria. Tulevina päivinä komissio myös vapauttaa ensimmäisen osan Georgialle avustuksina maksettavasta 46 miljoonan euron makrotaloudellisesta tuesta, joka on toinen osa tätä kattavaa pakettia.
Mikäli kuitenkin aiomme onnistua Georgian auttamisessa ulos tämänhetkisistä vaikeuksistaan, myös Georgian on saatava enemmän tuloksia aikaan ja erityisesti kolmella alueella.
Ensinnäkin Georgian on edistettävä demokratiauudistuksia. Demokratia, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ovat perustana suhteissamme kaikkiin itäisiin kumppaneihimme, ja Georgian presidentin aiemmin tänä vuonna antama lausunto, jossa hän ilmoitti "demokratiauudistusten uudesta aallosta" ja totesi, että Georgian vastaus Venäjän hyökkäykseen on demokratian vahvistaminen, oli erittäin myönteinen.
Nämä sitoumukset joutuvat testiin Tbilisin paikallisvaaleissa toukokuussa. Paikallisvaaleista tulee erittäin tärkeät, sillä Tbilisin kaupunginjohtaja valitaan - ensimmäistä kertaa - suoralla vaalilla.
Tämä on Georgialle tärkeä tilaisuus palauttaa kansalaistensa luottamus vaaliprosessiin - ja tähän tilaisuuteen on tartuttava, sillä puutteellinen vaalijärjestelmä on merkittävä mahdollinen syy Georgian poliittiseen epävakauteen.
Toinen alue, jolla Georgian on saatava tuloksia aikaan, on "strategisen kärsivällisyyden" osoittaminen konfliktin jälkiseurauksissa. Presidentti Saakashvili itse käytti tätä ilmaisua. Kuten tiedätte, Euroopan unionilla oli tärkeä rooli vihamielisyyksien lopettamisessa, ja se jatkaa työtään kestävän ratkaisun löytämiseksi.
Kuten sanottiin, tuemme vankkumattomasti Georgian alueellista koskemattomuutta ja itsemääräämisoikeutta. Teemme myös kaiken voitavamme tarkkailuvaltuuskuntamme avulla ja toimimalla välittäjänä Geneven keskusteluissa, jotta tilanne voidaan normalisoida.
Toisaalta irtautumaan pyrkivien alueiden eristäminen ei edistä ponnistuksia konfliktin ratkaisemiseksi. Sen sijaan Abhasian ja Etelä-Ossetian kanssa tarvitaan älykästä lähentymispolitiikkaa.
Tämän vuoksi arvostamme mainittua Georgian strategisen kärsivällisyyden politiikkaa, jossa tunnustetaan yhä vahvemmin tarve säilyttää yhteydet irtautumaan pyrkiviin alueisiin ilman rajoituksia, sillä se on kansalaisten etu ja edistää alueen vakauttamista.
Georgian hallituksen pyrkimykset suunnitella valtion strategia Abhasian ja Etelä-Ossetian alueita varten, erityisesti kaikki pyrkimykset läheisempään yhteistyöhön alueiden väestön hyväksi, ansaitsevat tukemme.
Olemme kuitenkin huolissamme siitä, että miehitettyjä alueita koskeva laki - jos sitä sovelletaan liian ankarasti - saattaa lisätä tarpeetonta kitkaa osapuolten välille ja vaikeuttaa näin avun perille toimittamista. On olemassa vaara, että laki vaikeuttaa taloudellisia suhteita ja varmistaa sen, ettei päivittäisten yhteydenottojen normalisoiminen onnistu. Euroopan neuvoston Venetsian komission antamista hyvistä neuvoista huolimatta Georgia ei ole vielä muuttanut lakia, ja kehotamme jatkossakin Georgiaa tekemään ehdotetut muutokset.
Kolmas näkökohta on se, että Georgian pitäisi valmistautua aktiivisesti neuvotteluihin uudesta EU:n ja Georgian välisestä assosiaatiosopimuksesta Euroopan unionin itäisen kumppanuuden yhteydessä. Tuemme Georgiaa kaikin keinoin.
Valmistelut uuden kahdenvälisiä suhteitamme koskevan lainsäädäntökehyksen vahvistamiseksi etenevät todella hyvin. Olemme laatineet ripeästi neuvotteluohjeet EU:n ja Georgian välistä assosiaatiosopimusta varten, ja ne ovat parhaillaan neuvoston käsiteltävänä. Neuvotteluohjeiden luonnokseen sisältyy kattavan vapaakauppa-alueen luominen tulevaisuudessa.
Olemme jo esittäneet Georgialle keskeiset suositukset niistä toimenpiteistä, jotka sen on toteutettava, ennen kuin voimme katsoa maan olevan valmis aloittamaan asiaa koskevat neuvottelut. Georgian päättäväisyys hyödyntää neuvotteluja edeltävä aika oman valmistautumisensa nopeuttamiseen on viisasta, ja mielestäni on välttämätöntä, että se ryhtyy toteuttamaan keskeisiä suosituksia erittäin aktiivisesti.
Myös EU:n ja Georgian välisen viisumien saannin helpottamista ja takaisinottoa koskevista sopimuksista käytävät neuvottelut saatiin virkamiestasolla päätökseen marraskuussa, ja nyt odotamme kummankin osapuolen lopullista hyväksyntää. Nämä sopimukset ovat tärkeä merkkipaalu kumppanuudessamme, sillä ne ovat jälleen kerran osoitus niistä konkreettisista eduista, joita tiivis kumppanuutemme voi tuoda Georgian kansalle. Liikkuvuuden parantaminen liittyy läheisesti parempaan turvallisuuteen. Allekirjoitin äskettäin yhteisen julistuksen Euroopan unionin ja Georgian välisestä liikkuvuuskumppanuudesta, joka nyt toteutuu.
Lopuksi totean, että olemme erittäin sitoutuneita tukemaan Georgiaa näinä vaikeina aikoina. Tarjoamme uusia mahdollisuuksia, jotka voivat tuoda konkreettisia etuja maalle ja sen kansalaisille, mutta myös Georgian on autettava itseään, ja jos se tekee hyviä päätöksiä, me kyllä autamme sitä kaikissa vaiheissa.
György Schöpflin
Arvoisa puhemies, minuun teki suuren vaikutuksen se perusteellinen kuvaus, jonka neuvoston puheenjohtaja ja komission jäsen antoivat suhteittemme nykytilanteesta. EU:n suhde Georgiaan herättää hyvin kauaskantoisia kysymyksiä siitä, mistä EU:ssa on kysymys, mikä EU on ja mitä haluamme olla. Voi olla, että tästä suhteesta tulee ennakkotapaus meidän sitoutumisestamme solidaarisuuden, ihmisoikeuksien ja demokratian arvoihin - meidän puolustamiimme arvoihin.
On varsin selvää, että Georgia - sekä maan eliitti että yhteiskunta - katsoo maan kuuluvan Eurooppaan. Samanaikaisesti maa - myönnettäköön tämä - on epävarmassa tilanteessa, sillä entinen siirtomaavalta Venäjä ei ole luopunut pyrkimyksestään julistautua jonkinlaiseksi lääninherraksi Georgiassa tai todellakin koko Etelä-Kaukasiassa. Tämän vuoksi monet eivät Venäjällä suhtaudu kovinkaan vakavasti Georgian asemaan itsenäisenä valtiona ja ovat sitä mieltä, että Georgian liittyminen takaisin Venäjään on vain ajan kysymys. Tämän vuoksi suurin osa georgialaisista kokee suurta epävarmuutta. Viime vuonna Venäjän kanssa puhjennut konflikti on lisännyt tätä epävarmuutta huomattavasti. Mikään maa ei pidä siitä, että sen lainkäyttövaltaan kuuluva alue riistetään siltä, kuten Georgialle tehtiin.
Kaikki tämä vaikuttaa EU:hun - sen vuoksi itäinen kumppanuusohjelma on tärkeä. Georgia katsoo, että sen tulevaisuus on Euroopan unionissa eikä vähiten sen vuoksi, että tämä takaa maan turvallisuuden. Tietenkin kysymys on myös Etelä-Kaukasian energiakäytävästä, joka on elinehto Euroopan energiatoimituksille tulevaisuudessa. Nämä ovat Euroopan unionille riittävän pakottavia syitä ottaa Georgian pyrkimykset liittyä Euroopan unioniin todesta, niin kuin tietysti otammekin, mutta viimeisenä perusteena on myös se, että mikäli Euroopan unioni laiminlyö nämä pyrkimykset, uskottavuutemme maailmalla saatetaan kyseenalaiseksi ja vastustajamme ilahtuvat tästä Euroopan heikkouden osoituksesta.
Roberto Gualtieri
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, mielestäni Georgian vaikeassa tilanteessa on huolehdittava erityisesti siitä, että kansainvälistä oikeuttaa puolustetaan käytännöllisin keinoin ja vastuuntuntoisesti.
Mielestämme EU on oikeassa vahvistaessaan uudelleen tukensa Georgian alueelliselle koskemattomuudelle ja itsemääräämisoikeudelle, ja toisaalta olemme tyytyväisiä siihen, että Abhasian vaalit pantiin viisaasti merkille, sillä tämä noudattaa mielestämme jatkuvalle vuoropuhelulle ja poliittiselle keskustelulle sekä demokratiakehityksen tukemiselle perustuvaa toimintatapaa. Alueen sisäinen kehitys ja kansainvälisen tilanteen kehittyminen tukevat päätöstä pyrkiä käymään vuoropuhelua ja lisäämään Euroopan unionin vastuuta niillä monilla aloilla, joilla sillä on sitoumuksia. Näitä ovat komission aloitteet Georgian demokratiakehityksen tukemiseksi ja pakolaisten auttamiseksi sekä ponnistukset Geneven keskustelujen ylläpitämiseksi ja Euroopan tarkkailuvaltuuskunnan toiminta. Viimeksi mainittu on erityisen tärkeä sen vuoksi, että se on tällä hetkellä ainoa kansainvälinen valtuuskunta Georgiassa.
Olemme tyytyväisiä valtuuskunnan tekemään työhön ja siihen, että miten se on edistänyt alueen vakauttamista, välikohtausten ehkäisy- ja hallintamekanismin toimivuutta ja luottamuksen palauttamista osapuolten välille. Samalla olemme tietoisia siitä, että demokratiakehityksen edistyminen, jonka osalta meidän on oltava jalomielisiä ja vaativia, ja assosiaatiosopimus voisivat olla ratkaisu pysyvään muutokseen Georgiassa.
Ulrike Lunacek
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, haluan käsitellä aluksi erityisesti kahta aihetta. Ensimmäinen liittyy taloudellisen tuen ja demokratiakehityksen väliseen suhteeseen, ja toinen liittyy tiettyihin Tagliavinin raportissa käsiteltyihin peruskysymyksiin.
Komission jäsen Ferrero-Waldner, totesitte oikeutetusti, että Georgia tarvitsee taloudellista tukea ja että Euroopan unionin pitäisi jatkaa sen antamista. Asetitte tämän avun antamiselle myös kolme ehtoa, jotka ovat demokratiauudistus, perusvapaudet ja oikeusvarmuus. Yksi kysymys on minulle erityisen tärkeä. Aiemmin Georgia ja sen hallitus ostivat valitettavasti valtavia määriä aseita, erityisesti ennen viimevuotista konfliktia. Miten aiotte varmistaa, ettei Euroopan unionilta saatavaa rahoitusta käytetä tähän tarkoitukseen?
Toiseksi haluaisin mainita erään ihmisoikeustapauksen, jota myös Euroopan neuvosto ja ihmisoikeusvaltuutettu Hammarberg ovat käsitelleet. Kaksi teini-ikäistä on edelleen pidätettyinä Etelä-Ossetiassa, vaikka Hammerbergille luvattiin, että heidät vapautettaisiin. Oletteko ryhtyneet toimiin tämän osalta? Pidättekö todennäköisenä, että heidät vapautetaan lähitulevaisuudessa?
Vielä yksi huomautus: Tagliavinin raportissa kuvattiin ensimmäistä kertaa selkeästi, miten muukalaisvihan ja vihamielisen kielenkäytön lisääntyminen johti konfliktin puhkeamiseen. Mitä komissio ja neuvosto aikoo tehdä tässä asiassa laukaistakseen kireän tilanteen ja tehdäkseen selväksi, että nämä asiat ovat aseellisen konfliktin ennusmerkkejä ja että on tärkeää tehdä niistä loppu ennen kuin ne edes alkavat?
Michał Tomasz Kamiński
Arvoisa puhemies, en salaa sitä tosiseikkaa, että olen pettynyt kumpaankin kuulemaamme julkilausumaan. Tänään me Euroopan unionin päätösvallan edustajat täällä Euroopan parlamentissa korostamme aivan oikeutetusti demokratian merkitystä. Luennoimme presidentti Saakashvilille niistä muutoksista, joita hänen on toteutettava maassaan. Toteaisin, että hän on jo saanut aikaan melko monta muutosta ja että muutaman vuoden takainen Georgia ja nykyinen Georgia ovat kaksi täysin eri maata. Emme ole kuitenkaan unohtaneet sitä, että nyt venäläisiä panssarivaunuja on suuressa osassa Georgian aluetta. Hyvät kollegat, jos luulette, että venäläiset panssarivaunut ovat joskus historiassa tuoneet jonnekin demokratiaa, olette ehdottomasti väärässä. Venäläiset panssarivaunut eivät tuo demokratiaa, venäläiset panssarivaunut tuovat alistamista.
Puhumme tänään Georgian tilanteesta, mutta neuvoston edustajan puheenvuorossa kuulimme sanan "Venäjä" vain yhden kerran, vaikka Venäjä on tietenkin keskeinen syy Georgian tilanteeseen. En väitä, että Georgiassa kaikki on täydellistä. Maassa on tietenkin paljon parannettavaa. Venäläiset kuitenkin nauravat meille päin naamaa eivätkä toteuta viisikohtaista sopimusta, jonka presidentti Sarkozy neuvotteli Euroopan unionin puolesta. On kysyttävä seuraavaa: miksi Venäjän armeijan yksiköt ovat edelleen läsnä Perevan kylässä? Onko tästä edes mainittu venäläisille?
Mikäli kysymys on demokratian, ihmisoikeuksien, suvaitsevuuden ja sananvapauden tarpeesta, kannatan kaikkea tätä. Olemmeko kuitenkaan sitä mieltä, että Venäjä edistää nyt näitä arvoja Georgiassa tai että Venäjän hyökkäys Georgiaan liittyy demokratian puolustamiseen? Ei, se on raakaa imperialismia. Euroopan unionin on vastustettava tätä raakaa imperialismia. Vasta sitten georgialaiset ystävämme luottavat sanaamme, kun sanomme heille, että heidän on tehtävä vielä paljon - ja olen tästä samaa mieltä - jotta heidän maansa täyttää täysin Euroopan unionin vaatimukset.
Emme saa kuitenkaan osoittaa sormella Georgiaa, kun toisaalta Venäjällä murhataan epämukavia toimittajia ja naapureihin ja vähemmistöihin kohdistuva vihamielinen kielenkäyttö on tiedotusvälineiden virallinen kieli ja Venäjän johtavien poliitikkojen kieli. Meidän on vastustettava tätä, sillä silloin voimme olla uskottavia siinä, mitä sanomme demokratiasta kaikille muille maille, myös Georgialle. Pyydän Euroopan unionia puolustamaan Georgian alueellista koskemattomuutta lujasti ja päättäväisesti meille kaikille yhteisten arvojen nimissä sekä puolustamaan Georgiassa vapautta ja demokratiaa Venäjän aggressiota vastaan.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, mielestäni EU:n ulkopolitiikka tällä alueella ei ole kovin johdonmukaista. Kaukasia tunnetaan energian kauttakulkualueena samalla tavoin kuin Venäjä, joka on tärkeä strateginen kumppani ja erittäin tärkeä meille. Kun otetaan huomioon tilanteen arkaluonteisuus, EU on antanut presidentti Saakashvilin huijata itseään Georgian kriisissä, ja tähän on saattanut vaikuttaa tiettyjen jäsenvaltioiden Yhdysvalloista riippuvainen lähestymistapa. Poliittinen lyhytnäköisyys Georgian kriisissä paitsi leventää EU:n sisäistä kuilua myös rasittaa valtavasti Venäjän suhteitamme. Teemme tästä myöhemmin tiliä kaasukiistan muodossa. Jää nähtäväksi, osoittavatko EU:n johdossa olevat uudet henkilöt kyvykkyytensä tässä tapauksessa.
Jos Bryssel aidosti haluaa puolustaa ihmisoikeuksia, sen on puututtava Georgiassa mahdolliseen vaalien manipulointiin, orjuuteen verrattavissa oleviin työoloihin ja mielenosoitusoikeutta koskeviin rajoituksiin, jotka loukkaavat perusoikeuskirjaa.
Brysselin on käsiteltävä Georgian kysymystä tasapainoisesti ottamalla tasapuolisesti huomioon sekä Georgian että Venäjän oikeutetut intressit.
Vytautas Landsbergis
(EN) Arvoisa puhemies, venäläiset valloittivat kotimaani, kun olin vielä nuori poika. Peruskoulussa meidän piti opetella monia uusia lauluja. Yksi niistä oli alun perin georgialainen ja kertoi tytöstä nimeltä Suliko. Miehitys oli kaikin tavoin paha asia, vain laulu oli hyvä.
Vuosia on kulunut, ja äskettäin kohtasimme taas tämän Suliko-tytön. Tällä kertaa hänen tummat silmänsä olivat täynnä kyyneleitä ja saattoi nähdä, että hänet oli piesty. Vuosi sitten hänet pahoinpideltiin jälleen kerran - ryöstettiin, piestiin ja raiskattiin. Nyt me EU:n 27 herrasmiestä tuijotamme häntä ja puhumme omituisesti: "Miten tämä saattoi tapahtua? Mitä hän teki väärin? Ärsyttikö hän raiskaajaa käyttäytymisellään?" Raiskaaja sanoo juuri näin: "Hän provosoi minua!" Vastustiko tyttö hänen vaatimuksiaan? Se ei olisi viisasta: ketään, etenkään ryöstäjää ja raiskaajaa, ei saa suututtaa tai demonisoida. Tyttö olisi voinut olla joustavampi, hän olisi voinut vastaanottaa pahoinpitelyn pehmeämmin, mutta hän yritti puolustaa itseään kokonaisen kahden vuorokauden ajan - se oli hänen suurin virheensä. Nyt kukaan ei pysty sanomaan, kuka hyökkäsi ensiksi: raiskaajan mukaan tyttö hyökkäsi hänen kimppuunsa.
Tämä on tilanne kaukaisessa maassa Euroopan laitamilla, jossa suurta lääninherraa ei voida missään tapauksessa tuomita - tämä tyttö kyllä voidaan. Näin ollen hän on aiheuttanut meille uuden ongelman, koska liiketoimemme herra Raiskaajan kanssa ovat vähän kärsineet. Seuraavalla kerralla Raiskaajalle annetaan erityinen Mistral-pillerimme, jolla hän voi kohottaa mieskuntoaan.
Hyvät kollegani Euroopan unionissa, älkää epäröikö tällä tavalla seuraavassa sodassa.
Kinga Göncz
(HU) Haluan kiittää komission jäsentä Ferrero-Waldneria ja erityisesti Cecilia Malmströmiä, joka on nyt joukossamme ministerinä mutta josta myös tulee pian komission jäsen. Aluksi haluan myös esittää lyhyesti vilpittömät kiitokseni raportista, jossa on muutamia hyvin tärkeitä tietoja. Totean, että kahden edellisen laajentumiskierroksen jälkeen Euroopan unionin itäiset naapurimaat ovat itse asiassa tulleet hyvin lähelle Euroopan unionia. Tämä on hyödyllistä kehitystä monestakin näkökulmasta paitsi maantieteellisen läheisyyden myös osittain sellaisen ulkopolitiikan vuoksi, joka perustuu ajatukseen Venäjän vaikutuspiireistä, puhumattakaan energiavarmuuden kasvavasta merkityksestä.
Tästä näkökulmasta katsottuna itäinen kumppanuusohjelma on erittäin tärkeä, koska sen avulla myös eriyttäminen voidaan varmistaa, ja samalla se kuitenkin selvästi vahvistaa näiden maiden välisiä suhteita. Georgia on se Kaukasian alueen maa, joka on sitoutunut vahvimmin Euroopan unionin arvoihin. Haluan mainita muutaman tärkeänä pitämäni asian, ja aloitan viisumin saannin helpottamiseen liittyvän prosessin valmisteluista. Toimenpide ei ole tärkeä vain ihmisten välisten suhteiden kannalta vaan myös siksi, että tiedämme, että Etelä-Ossetian ja Abhasian kansalaiset, joilla on venäläinen passi, voivat jo nyt nauttia helpotetuista viisumikäytännöistä, ja tämä on luonut jännitteitä, jotka pahentavat tilannetta entisestään. Toiseksi haluan korostaa sitä, että neljässä itäisen naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvassa maassa on ratkaisemattomia konflikteja, ja meidän on kiinnitettävä tähän aivan erityistä huomiota.
Lopuksi haluan kiittää komission jäsentä Ferrero-Waldneria kaikista hänen ponnistuksistaan tämän alueen tuomiseksi lähemmäs Euroopan unionia.
Milan Cabrnoch
(CS) Euroopan parlamentti seuraa Georgian tilannetta tarkasti ja kiinnittää maahan erittäin paljon huomiota. Euroopan parlamentin puhemies Jerzy Buzek tapasi presidentti Saakashvilin lokakuun lopulla, ja marraskuun alussa ulkoasiainvaliokunnan, suhteista Venäjään vastaavan valtuuskunnan ja suhteista Etelä-Kaukasian maihin vastaavan valtuuskunnan yhteisessä kokouksessa Euroopan parlamentin jäsenet käsittelivät Tagliavinin raporttia Georgian tilanteesta, ja suhteista Etelä-Kaukasian maihin vastaava valtuuskunta tapasi Strasbourgissa 26. marraskuuta pidetyssä ylimääräisessä kokouksessaan Georgian hallituksen ministerin Giorgi Baramidzen.
Me tuemme aina Georgian alueellista koskemattomuutta ja itsemääräämisoikeutta. Kannatamme rauhanomaista ratkaisua Georgian tilanteeseen sekä Georgian ja Venäjän väliseen konfliktiin. Vaadimme rauhantarkkailijoille pääsyä Georgian hallituksen hallinnoimien alueiden lisäksi myös miehitetyille alueille. Samalla vaadimme mahdollisuutta viedä miehitetyille alueille myös humanitaarista apua. Olemme huolissamme pakolaisten tilanteesta. Heidät on pakotettu lähtemään kodeistaan, jonne he eivät voi palata. Arvostamme Georgian hallituksen pyrkimyksiä turvata ihmisarvoiset elinolot kaikille pakolaisille. Kehotamme vahvasti konfliktin kumpaakin osapuolta noudattamaan tulitaukosopimusta ja täyttämään lupauksensa rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi.
Elena Băsescu
(RO) Hyvät kollegat, monta vuotta sitten kritisoitiin kovasti niitä, jotka tukivat Mustanmeren alueen strategista merkitystä Euroopan unionille. Aika on kuitenkin näyttänyt, että Euroopan unionilla on läheinen yhteys näihin Mustanmeren alueen maihin.
Georgialla on Mustanmeren alueella erityinen strateginen merkitys energiavarmuuden kannalta, sillä Nabucco-kaasuputken, Bakun ja Tbilisin välisen öljyputken ja Supsassa sijaitsevan öljyterminaalin kaltaisilla toimitusreiteillä on kiinteä yhteys maan vakauteen. Georgiassa elokuussa 2008 puhjenneet konfliktit korostivat sitä tosiasiaa, että mikä tahansa ratkaisematon konflikti voi syttyä uudelleen milloin vain aiheuttaen vakavia seurauksia koko alueen vakaudelle ja turvallisuudelle.
Meidän velvollisuutemme on johtaa Georgia vakaalle ja turvalliselle euroatlanttiselle alueelle, vaikka Venäjän vaikutus onkin edelleen todella vahva. Aivan yhtä tärkeää on tunnustaa pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja heidän huollettaviensa oikeus palata Abhasiaan heidän etnisestä alkuperästään riippumatta.
Toisaalta se, että Venäjä on myöntänyt maan kansalaisuuden Abhasian ja Ossetian asukkaille, asettaa Georgian kansalaiset selkeästi eriarvoiseen asemaan, sillä Georgialla ei ole vielä voimassa olevaa viisumisopimusta EU:n kanssa, vaikka kuulimmekin komission jäsenen aiemmin toteavan, että tähän liittyviin toimiin on jo ryhdytty.
Romania on ollut mukana EU:n tarkkailuvaltuuskunnan toiminnassa Georgiassa sekä operationaalisella että käytännön tasolla, myös Tbilisissä sijaitsevassa päämajassa. Maamme myös jatkaa sitoutumistaan erityistoimenpiteisiin, joilla se pyrkii saamaan Georgian lähemmäs EU:ta ja Natoa. Lisäksi aiomme lähettää alueelle kansallisen asiantuntijan, joka työskentelee Naton Tbilisin toimistosta käsin. Olemme tyytyväisiä EU:n puheenjohtajavaltion kantaan. Emme aio missään olosuhteissa tunnustaa niitä niin sanottuja valtioita, jotka on perustettu laittomasti ja separatistialueilla puhjenneiden konfliktien seurauksena, emmekä sellaisia laittomasti järjestettyjä vaaleja, jollaiset pidettiin äskettäin Abhasiassa. Georgian venäläismielisten separatistien tasavallan presidentti voitti vaalit 59,4 prosentilla äänistä. On myös mainittava, ettei kukaan viidestä presidenttiehdokkaasta täysin vastustanut ajatusta takaisin Georgiaan liittymisestä.
Maria Eleni Koppa
(EL) Arvoisa puhemies, Euroopan unionilla on velvollisuus tukea määrätietoisesti vakautta lähiympäristössään kansainvälistä oikeutta kunnioittaen ja omiin periaatteisiinsa uskoen.
Erityisesti Georgian kohdalla meidän on pysyttävä kannassamme alueellisen koskemattomuuden ja maan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen kunnioittamisesta. Samalla meidän on kuitenkin otettava huomioon myös se tosiasia, että alueella on ratkaisemattomia konflikteja. Euroopan unionin on pystyttävä toimimaan välittäjänä ja tukemaan rakentavasti kumpaakin osapuolta, Georgiaa ja Venäjää, jotta ratkaisu voidaan löytää.
Tässä tilanteessa meidän on lähetettävä kolme selkeää viestiä.
Ensimmäiseksi yksipuolisia ja väkivaltaisia ratkaisuja ei voida hyväksyä. Toiseksi keskustelu siitä, pitäisikö Georgian liittyä Natoon vai ei, ei ole ajankohtainen, ja sen sijaan pitäisi painottaa Geneven keskustelujen jatkamista ja niiden saattamista onnistuneeseen lopputulokseen. Kolmanneksi EU:n tarkkailuvaltuuskunta Georgiassa on vakautta ja luottamuksen rakentamista edistävä tekijä. Tämän vuoksi valtuuskunnan myönteinen panos olisi tunnustettava, sen toimintaa olisi vahvistettava ja sitä pitäisi kannustaa jatkamaan ponnistuksiaan etenkin ihmisoikeuksien loukkaamisen ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden alalla.
Marek Henryk Migalski
(PL) Arvoisa puhemies, valitettavasti emme kuulleet sen enempää puheenjohtaja Malmströmin kuin komission jäsen Ferrero-Waldnerinkaan puheenvuorossa siitä, mitä me todella kohtaamme Georgiassa. Tarkoitan humanitaarisesti ja inhimillisesti traagista tilannetta. Sain sen käsityksen, ettemme me eivätkä nämä kaksi naista ole vastuussa siitä, ettei Euroopan unioni ole vastannut tähän tilanteeseen asianmukaisella tavalla.
Tilanne todellakin on traaginen. Kuusikohtaista sopimusta ei ole pantu täytäntöön. Georgian alueella on meneillään etninen puhdistus. Georgian kieli on monissa paikoissa kielletty. Monissa paikoissa Georgian valtuuskuntaamme estetään tekemästä työtään, ja me itse olemme tästä vastuussa. Komission jäsen Ferrero-Waldner puhui Georgialle myönnettävästä pitkän aikavälin makrotaloudellisesta rahoitusavusta ja siitä, että aiomme tehdä Georgian kanssa assosiaatiosopimuksen. Tämä on oikein hyvä asia, mutta kysymys, johon on meidän on vastattava, on seuraava: mitä olemme tehneet tämän asian hyväksi? Olen erittäin pettynyt paitsi siihen, mitä tästä politiikasta vastuussa olevat ovat täällä sanoneet, myös tähän nimenomaiseen EU:n politiikkaan.
Jacek Protasiewicz
(PL) Arvoisa komission jäsen, puheenjohtaja Malmström, toisin kuin puolalaiset kollegani, en aio arvioida Euroopan unionin toimintaa tällä alueella yhtä kriittisesti kuin he, sillä haluan todeta olevani tyytyväinen neuvoston 12. joulukuuta antamaan julkilausumaan, jossa kommentoidaan yksiselitteisesti äskettäisiä presidentin vaaleja Abhasiassa. Haluan myös painottaa tukevani Euroopan unionin toimintaa, sillä EU on tunnustanut yksiselitteisesti kummankin alueen kansainvälisen riippumattomuuden. Valko-Venäjän kanssa tekemäni työn perusteella tiedän, mistä puhun.
Olen kuitenkin samaa mieltä siitä, että Euroopan unionin on valvottava päättäväisesti, että presidentti Sarkozyn neuvottelemaa tulitaukosuunnitelmaa noudatetaan. Sanon tämän erityisesti siksi, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Ashton on antanut huolestuttavia lausuntoja, joiden mukaan hän aikoo toteuttaa hiljaista diplomatiaa. Toivon, ettei hiljainen diplomatia tarkoita suostumista niiden sopimusten rikkomiseen, joita Venäjä on tehnyt Euroopan unionin edustajien kanssa.
Alexander Mirsky
(LV) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin esittää kysymyksen niille, jotka puolustavat presidentti Saakashvilin kantaa: oletteko käyneet Etelä-Ossetiassa? Oletteko nähneet, mitä Georgian armeija teki Zhinvalille? Olin siellä sodan aikana, ja näin kaiken itse. Georgian viranomaiset syyllistyivät rikokseen Ossetian ja Abhasian asukkaita vastaan. Olen puhunut miehityksestä monien ossetialaisten ja abhasialaisten kanssa. Ossetian ja Abhasian asukkaat eivät halua elää samassa maassa presidentti Saakashvilin kanssa. Jos joku vielä haluaa ratkaista tämän suuren kansainvälisen ongelman aseilla, kuten presidentti Saakashvili halusi, sitä varten on olemassa erittäin osuva venäläinen sanonta: "Zamučujutsja pilj glatatj". Se tarkoittaa, ettei menestystä tule koskaan. Kiitos.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Arvoisa puhemies, jos unioni ei tue Tbilisiä poliittisesti ja taloudellisesti, Venäjän on helppo toteuttaa uusliberalistista politiikkaansa Georgiaa kohtaan, ja tämä lisää Kaukasian epävakautta entisestään. Tämän vuoksi unionin on yritettävä tehdä enemmän.
Kun muistutamme tukevamme alueellista koskemattomuutta, ymmärrämmekö, ettei kuusikohtaista suunnitelmaa itse asiassa toteuteta lainkaan? Toisaalta sanomme haluavamme demokraattisen, vapaan ja alueellisesti koskemattoman Georgian, ja samalla tarkkailijoitamme ei kuitenkaan päästetä separatistitasavaltojen raja-alueille. Toisena huolenaiheena ovat sieppaukset, joista on tullut Venäjän rutiininomainen käytäntö miehitetyillä alueilla. Marraskuun alussa monet teini-ikäiset joutuivat sieppausten uhriksi. Nuorin heistä on tuskin 14-vuotias. Kreml yrittää selvästi saattaa Georgian presidentin huonoon valoon yrittämällä osoittaa, ettei tämä pysty takaamaan kansalaistensa turvallisuutta. Epävakautta lisäävät Venäjän toimet uhkaavat vahvasti raja-alueiden asukkaiden turvallisuutta ja kiihdyttävät konfliktia alueella.
Arvoisa puhemies, meidän on toimittava päättäväisemmin, sillä alueellisesti koskematon ja demokraattinen Georgia merkitsee parempaa turvallisuutta Euroopan unionille ja Euroopalle.
Kristiina Ojuland
(ET) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa ministeri, hyvät kollegat, kun keskustelimme Georgiasta vähän aikaa sitten, muistutin teille, että Berliinin muurin kaatumisen vuosipäivän aatto oli oikea aika ryhtyä pohtimaan sitä, milloin voimme juhlistaa sitä päivää, kun Etelä-Ossetia ja Abhasia liittyvät jälleen emämaahansa Georgiaan. Tänään emme pysty vastaamaan tähän kysymykseen, vaikka kaikissa parlamentin tai muiden toimielinten asiakirjoissa painotetaan, miten tärkeä Georgian alueellinen koskemattomuus on kansainvälisen oikeuden näkökulmasta, ja tämän vuoksi me kaikki olemme täällä.
Viime viikolla käytiin Brysselissä todella hyvä keskustelu puheenjohtajavaltion edustajan Carl Bildtin kanssa. Hän kutsui Georgiaa Euroopan unionin litmustestiksi erityisesti sen kysymyksen osalta, pystymmekö jonain päivänä puolustamaan ajatusta, että Georgian alueellinen koskemattomuus pitäisi palauttaa ja että kaikkia ihmisoikeuksia ja pakolaisten oikeuksia pitäisi käsitellä kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Olen samaa mieltä kaikkien niiden kollegojeni kanssa, jotka ovat viitanneet alueen huonoon ihmisoikeustilanteeseen - sitä ei voida hyväksyä.
Viimeisenä muttei vähäisimpänä asiana haluan esittää pyynnön. Tapasin viime viikolla Georgian varapääministerin Giorgi Baramidzen, joka pyysi todella, todella hartaasti, että Euroopan unioni tekisi jotain ennalta ehkäisevän diplomatian keinoin, jotteivät konfliktit laajentuisi enää yhtään enempää.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, voin vain yhtyä toteamukseen, että Georgian paras vastaus Venäjän hyökkäyksiin on demokratiauudistusten lisääminen.
Myös EU:lla on omat velvollisuutensa, sillä kuten oikeutetusti on todettu, EU:n ja Georgian välisistä suhteista tulee itäisen kumppanuuden onnistumista ja EU:n roolia alueella koskeva ennakkotapaus.
Kun otetaan huomioon Georgian merkitys, mietin, mahdettiinko Georgiasta keskustella äskettäisessä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa, sillä Venäjä ei toteuta kuusikohtaista suunnitelmaa, ja EU:n valtuuskunta on joutunut kiusalliseen tilanteeseen, jossa sitä ei ole päästetty separatistialueille. EU:n olisi omaksuttava vahvempi kanta tähän asiaan.
Arvoisa komission jäsen, mainitsitte 46 miljoonan euron tuen, joka maksetaan avustuksina. Kysyisin vain, saako Georgia tämän tuen tänä vuonna? Mikä on sen aikataulu?
Paweł Robert Kowal
(PL) Keskustelumme perusteella meidän olisi palattava siihen, mitä neuvoston puheenjohtaja Malmström totesi alussa - Georgia tarvitsee Euroopan unionilta uutta ja laajaa avoimuutta. Tämän pitäisi tarkoittaa makrotaloudellista tukea sekä assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittamista ripeästi ja välittömästi, sikäli kuin se on mahdollista. Tämän pitäisi tarkoittaa myös viisumikäytäntöjen helpottamista koskevien neuvottelujen aloittamista - tämä on kolmas näkökohta. Lopuksi meidän olisi annettava Georgialle mahdollisuus taata turvallisuutensa avaamalla sille tietä Naton jäsenyyteen.
Nyt olen kuitenkin sitä mieltä, että edes tämä ei ole se syy, miksi haluan puhua keskustelun tässä vaiheessa. Haluan esittää komission jäsenelle Ferrero-Waldnerille seuraavan retorisen kysymyksen: ettekö ihmettele, miksi lähes kaikki puhujat ovat kiinnittäneet huomiota Sarkozyn suunnitelmaan? Olkaa hyvä ja vastatkaa tähän kysymykseen. Olkaa hyvä ja kertokaa meille, miksei kukaan ole kuullut teidän ensimmäisessä puheenvuorossanne eikä myöhemmissä lausunnoissanne eikä myöskään korkean edustajan Ashtonin lausunnoissa yksinkertaisen arvion muodossa olevaa vastausta siihen, onko Sarkozyn suunnitelmaa toteutettu vai ei? Onko todellakin niin, etteivät Euroopan unionin tärkeimmät toimielimet ansaitse kuulla teiltä selkeää tiedonantoa tästä asiasta?
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, eilen Irlannissa käsiteltiin eräässä konferenssissa tukia ja Itä-Eurooppaa. Georgia oli yksi niistä maista, joista puhuimme, ja oli todella virkistävää kuulla, miten paljon edistystä oli saatu aikaan erään ihmisryhmän - sekä fyysisesti että älyllisesti vammaisten lasten sekä nuorten aikuisten - osalta, joka ei pysty puhumaan omasta puolestaan. Oli kuitenkin myös todella masentavaa kuulla, että asianosaisten mielestä konfliktin vuoksi kehityksessä on nyt menty kymmenen vuotta taaksepäin.
Koska eilen minustakin tuli asianosainen, pyydän, ettette unohda kaikista haavoittuvimpia, kun teemme kauppasopimuksia ja käymme keskusteluja. Tämä oli erittäin tärkeä keskustelu, mutta kollegani ovat puhuneet maan hirvittävästä humanitaarisesta tilanteesta, ja eräs ihmisryhmä jää aina unohduksiin. Haluan, että tänään heidän äänensä kuullaan täällä.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, meidän on muistettava, että Georgia on erittäin pieni maa, vaikka se sijaitseekin erittäin strategisessa paikassa Etelä-Kaukasiassa, ja tämä tosiasia luo konfliktitilanteen Georgian ja sen vahvan pohjoisen naapurin Venäjän välille. Kiitän siis komission jäsentä hänen ilmoituksestaan, että Georgian kauan odottama tuki maksetaan huomenna.
On hyvä muistaa, että kun Georgia lähti demokratiauudistusten tielle ja päätti sitoutua lähemmin Länsi-Eurooppaan kuin Venäjään, johon se oli ollut sitoutunut jo vuosikymmenten ellei vuosisatojen ajan, maa menetti talouskumppanin, joka osti 80 prosenttia sen tuotannosta. Emme ole tehneet mitään täyttääksemme tätä tyhjiötä ja ostaaksemme Georgiassa tuotettuja tuotteita, jotta maa voisi säilyttää toimintakykynsä. Tämän vuoksi annan vahvan tukeni kyseiselle ilmoitukselle sekä ilmoitukselle Georgiaa koskevasta makrotaloudellisesta suunnitelmasta.
Vielä yksi asia. Arvoisa komission jäsen, emme saa pitää Georgiaa ainoastaan kaukaisena poliittisena kumppanina, sillä Georgia on uskomattoman monimutkaisen geopoliittisen tilanteen vanki. Tämän osalta en usko, että Euroopan unionin ja Venäjän välisissä keskusteluissa sanotaan yhtään mitään Georgian tilanteesta. En halua mainita taas kuusikohtaista Sarkozyn suunnitelmaa, koska kaikki ovat sen maininneet, mutta meidän on muistettava, että yhteydenotoissamme Venäjän kaltaiseen vahvaan kumppaniin, joka on meille tietenkin äärimmäisen tärkeä, on otettava huomioon myös pienemmät kumppanimme, jotka ovat meille läheisiä ja tärkeitä.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, politiikka on pelkästään työtä, kun sillä ajetaan omaa etua. Kun politiikan avulla autetaan muita - kun Goljatit saapuvat auttamaan Daavideja - siitä tulee kutsumus. Tässä tapauksessa Euroopan unioni on Goljat, joka saapuu auttamaan Georgiaa, Daavidia, mikä on mielestäni hyvä asia. Daavidin rinnalla on kuitenkin myös toinen Goljat, Venäjä, jolla on erilaisia suunnitelmia Georgian varalle. On tärkeää, että Euroopan unioni osoittaa voimansa vastustamalla Venäjän epäoikeutettua tunkeutumista maahan.
Olin viime viikolla Bonnissa PPE-ryhmän konferenssissa, ja Georgian presidentti puhui siellä. Hän kertoi maan korruption vastaisista toimenpiteistä, talouskasvun varmistavasta uudistussuunnitelmasta sekä maan halusta tehdä vapaakauppasopimus. Kysyn seuraavaa: milloin komissio katsoo, että vapaakauppasopimus voidaan tehdä, kunhan sen edellytykset täyttyvät?
Lena Kolarska-Bobińska
(EN) Arvoisa puhemies, keskustelemme Ukrainan, Moldovan ja Georgian toiveista. Ne ovat samankaltaisia toiveita päästä lähemmäs Euroopan unionia.
Tämä näyttäisi olevan meille ongelma. Mitähän tapahtuu kymmenen vuoden päästä, kun nämä toiveet muuttuvat pettymykseksi eikä toiveita liittymisestä Euroopan unioniin enää ole, kun maat eivät voi toivoa saavansa enää enempää. Tilanne on silloin paljon vaikeampi meille. Georgia on kaikista itäisen kumppanuuden maista se, jonka yhteiskunta tukee vahvimmin Euroopan unioniin liittymistä ja joka kannattaa vahvimmin Natoa. Georgiassa on edistytty eniten myös markkinauudistuksissa.
Ellemme etene nopeammin, joudumme samaan tilanteeseen kuin Turkin kanssa. Siellä yhteiskunta on luopumassa toiveistaan päästä Euroopan unionin jäseneksi. Se on todella vaarallinen tilanne muista näitä maita ympäröivistä poliittisista liikkeistä huolimatta - ja ehkä juuri niiden vuoksi. Näemme, mitä Venäjällä parhaillaan tapahtuu, ja kun Georgia alkaa epäröidä pyrkimyksissään Euroopan unionin jäseneksi, tilanne on todella vaarallinen kaikille Euroopan unionin maille.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, tiedän, että tämä asia on erittäin kiinnostava. Ne teistä, jotka ovat seuranneet tätä tarkasti, tietävät myös, että puheenjohtajavaltio Ruotsi on käyttänyt paljon aikaa Georgian kysymykseen. Ruotsin ulkoministerillä Carl Bildtillä oli viime torstaina tilaisuus keskustella kanssanne Georgiasta ulkoasiainvaliokunnassa.
EU antaa jatkossakin Georgialle huomattavasti poliittista, teknistä ja taloudellista tukea. Tämä tarkoittaa hyvin todennäköisesti jatkuvia vetoomuksia Georgian alueellisen itsemääräämisoikeuden ja koskemattomuuden kunnioittamisen puolesta ja EU:n tarkkailuvaltuuskunnan työn jatkamista sekä meidän erittäin tärkeää rooliamme Geneven keskusteluissa. Geneven keskustelut ovat oikea foorumi. Keskustelut etenevät hitaasti, mutta ne kuitenkin etenevät, ja kaikki osapuolet ovat niissä edustettuina.
Annamme myös lisää rahoitustukea konfliktin jälkiseurauksien hoitamiseen. Kuten monet teistä ovat todenneet, humanitaarinen tilanne on edelleen erittäin huolestuttava. Jäsen McGuinness on tietenkin oikeassa sanoessaan, että kaikista haavoittuvimmat joutuvat sen vuoksi kärsimään.
Venäläisten keskustelukumppaneidemme kanssa pidettävässä kokouksessa EU aikoo edelleen painottaa, että on välttämätöntä panna täytäntöön kuusikohtainen tulitaukosopimus ja siitä johtuvat täytäntöönpanotoimet - joukkojen vetäminen niihin asemiin, joissa ne olivat 7. elokuuta 2008. Erityisesti aiotaan mainita Perevi, Akhalgori ja Ylä-Kodori, kuten monet teistä ovat tehneet.
Etyjin edustuston sulkeminen ja YK:n tarkkailijaryhmän toimeksiannon päättyminen on johtanut siihen, että alueelta on poistettu tärkeän kansainvälisen turvallisuusjärjestelmän ratkaisevia osia. Nykyisin ainoa jäljellä oleva kansainvälinen ryhmä on EU:n tarkkailuvaltuuskunta. Sillä on merkittävä myönteinen vaikutus turvallisuuteen ja tilanteen normalisoitumiseen. Tämän vuoksi on niin tärkeää, että tarkkailuvaltuuskunnalla on pääsy irtautumaan pyrkiville alueille. Se on tärkeää Georgian turvallisuuden ja vakauden kannalta. Tämä on tärkeä näkökohta, jota EU painottaa jatkossakin kaikille asianosaisille keskustelukumppaneilleen.
EU aikoo tietenkin jatkaa Georgian alueellisen koskemattomuuden tukemista, mutta meillä on myös strategisia intressejä pitää yllä yhteyksiä irtautumaan pyrkivien alueiden kanssa ja pitää näille separatistialueiden väestöille ikkuna avoimena ulkomaailmaan. Tämä voi auttaa meitä luomaan vähitellen pohjaa konfliktin ratkaisulle EU:n jatkuvan osallistumisen ja sellaisten toimenpiteiden avulla, joilla edistetään luottamusta yli hallinnollisten rajojen, ja eri väestöjen välisen yhteydenpidon avulla.
EU aikoo jatkossakin olla erittäin aktiivinen tässä asiassa. Komissio ja komission jäsen Ferrero-Waldner ovat todella sitoutuneita tähän, samoin kuin Euroopan parlamentti, ja siitä olen erityisen kiitollinen.
Benita Ferrero-Waldner
Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan kiittää teitä tänään käymästämme avoimesta keskustelusta.
Luulin, että monet teistä tiesivät, mitä teemme Georgian hyväksi. Georgia on saanut meiltä paljon tukea, sekä poliittista että taloudellista ja humanitaarista tukea, mutta näyttää siltä, ettemme ole tehneet mitään. Se ei pidä lainkaan paikkaansa.
Ensinnäkin Euroopan unioni ja presidentti Sarkozy saivat sodan päättymään. Toiseksi, olette oikeassa siinä, että on olemassa kuusikohtainen suunnitelma, jota ei valitettavasti ole pantu vielä kokonaan täytäntöön, mutta aina kun työskentelemme venäläisten kanssa, sopimus on asialistallamme. Tämä on täysin selvää.
Kuten neuvoston puheenjohtaja totesi, on totta, että ainoa foorumi, jossa alamme todella päästä eteenpäin, vaikkakin hitaasti, on Geneve, ja tämän vuoksi Geneven keskusteluja on jatkettava.
Tarvitsemme myös tukea ja avoimuutta kummaltakin osapuolelta, sillä konflikti on hankala, ja me olemme niin sanotusti välittäjinä tässä konfliktissa. Tämä on poliittinen kysymys numero yksi.
Meidän on todella jatkettava ja tiedämme varsin hyvin, että Venäjä on todella merkittävä kumppani toisella puolella. Meillä on myös yhteisiä naapurivaltioita, ja siksi puhumme aina erittäin selkeästi näistä asioista Venäjän kanssa. Kuten sanoin, kummankin osapuolen asenteen on nyt kehityttävä. Näin totesin puheenvuorossani, jos muistatte. Tämä on ensimmäinen asia.
Toinen liittyy taloudelliseen ja humanitaariseen alaan, jolla teemme todellakin tiivistä yhteistyötä. Kyseinen 500 miljoonan euron tukipaketti oli suurin, jonka pystyin saamaan läpi. Naapuruuspolitiikkaan ei ole käytettävissä niin paljon rahaa kuin olisin ehkä toivonut, mutta teimme näin, koska katsoimme Georgian tarvitsevan sitä sodan ja kaiken tehdyn tuhon jälkeen - erityisesti kaikkein haavoittuvimpia varten.
Olen itse käynyt maansisäisten pakolaisten leireillä ja olen käynyt taloissa, joita on kunnostettu ohjelmiemme avulla.
Voin kertoa jäsen Lunacekille, että allekirjoitin itse georgialaisten kanssa sopimuksen, jossa he sitoutuvat ehdottomasti olemaan käyttämättä senttiäkään Euroopan unionin rahoista. Valvomme aina rahojemme käyttöä, joten normaalisti rahoistamme ei pitäisi mennä senttiäkään georgialaisten aseistamiseen.
En tietenkään voi valvoa, mitä georgialaiset tekevät muissa kysymyksissä, mutta rahoistamme menen takuuseen.
On mainittu muitakin seikkoja. Ensinnäkin ne kaksi teini-ikäistä, jotka ovat edelleen pidätettyinä Etelä-Ossetiassa. Nämä ovat tietenkin asioita, joista sanomme venäläisille. Puhumme niistä, mutta tällä hetkellä meillä ei valitettavasti ole ratkaisua tähän ongelmaan, emmekä itse pääse Etelä-Ossetian alueelle.
Periaatteesta puhumme kuitenkin ilman muuta selvästi. Georgialla on alueellinen koskemattomuus ja itsemääräämisoikeus, ja tämän sanomme selvästi. Ehdottomasti. On kuitenkin eri asia puhua periaatteista kuin panna nämä periaatteet välittömästi täytäntöön. Valitettavasti tämä on toisinaan melko vaikeaa.
Sanon muutaman sanan myös Tagliavinin raportista. Tämän raportin julkaiseminen on todella tärkeä asia. Kuten tiedätte, me kannatimme tätä riippumatonta raporttia. Olen tuntenut Heidi Tagliavinin jo vuosia siitä lähtien, kun toimin vuonna 2000 maani ulkoministerin ominaisuudessa Etyjin puheenjohtajana. Hän oli tuolloin Kaukasian erityisedustajani. Hän on hyvin rohkea ja itsenäinen nainen, ja on sanottava, että hän on laatinut erinomaisen raportin.
Tästä on myös hyötyä, sillä raportissa tosiasiat tehdään selväksi. Otamme siitä opiksemme, mutta voimme jatkaa Georgian auttamista ainoastaan diplomaattisin keinoin.
Lisäksi voin sanoa, että olemme tehneet valtavasti työtä ensin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien itäisten maiden kanssa ja nyt itäisessä kumppanuusohjelmassa.
Tässä eräänä päivänä pidettiin puheenjohtajavaltio Ruotsin johdolla todella tärkeä ministerikokous, johon osallistui kuusi itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvaa ulkoministeriä, myös Georgian ulkoministeri.
Keskustelimme kaikista mahdollisuuksista, mutta luuletteko todellakin, että voimme antaa kaikille maille kaiken ilman että maat tekevät omaa osuuttaan? Emme voi. Meidän on pyydettävä myös niitä tekemään oma osuutensa. Tämä koskee myös kaupankäyntiä, sillä vapaa ja kattava sopimus voidaan tehdä vasta sitten, kun lainsäädäntö sen sallii. Emme voi vain pyytää maita tulemaan Euroopan unionin jäseneksi, ellei neuvosto ole asiasta yksimielinen.
Näissä asioissa on nähtävä asioiden molemmat puolet, mutta tuemme Georgiaa enemmän kuin kukaan muu. Toivon siis, että todella tuette tätä politiikkaa, kuten jotkut ovat todenneet. Tällä tavoin yritämme auttaa heitä mahdollisimman paljon, mutta haluamme myös, että Georgia toimii oikealla tavalla.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.55 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
