Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Kinga Gál
(HU) Hr. formand! I sidste uge organiserede det ungarske videnskabsakademi for tredje gang et videnskabeligt verdensforum i samarbejde med EU, UNESCO og det internationale videnskabsråd. Videnskabsmænd og beslutningstagere fra mere end 60 lande deltog i det videnskabelige verdensforum - herunder fire statsoverhoveder, UNESCO's generaldirektør og Kommissionens miljø (...) (indskudt bemærkning: Jeg beklager, men jeg kan ikke fortsætte på denne måde!).
Ligesom Ungarns præsident László Sólyom anbefalede oprettelsen af en verdensmiljøorganisation i sit indlæg, bebudede lederne af De Forenede Nationers Miljøprogram dannelsen af en ny international organisation. På verdensforumet blev det anbefalet, at parlamenterne fra flest mulige lande skulle udnævne en kommissær med ansvar for de kommende generationer.
Hovedbudskabet fra verdensforumet er det, at videnskab og politik skal samarbejde om at standse klimaforandringer og ødelæggelsen af miljøet. Ifølge deltagerne er der oprettet et "videnskabeligt Davos" i Budapest. Det vil med andre ord sige, at Budapest nu er for videnskaben, hvad Davos er for økonomiske anliggender.
Den næste begivenhed i serien bliver i 2009, hvor det skal være vært for verdens videnskabs-, uddannelses- og finansministre i Budapest som kreativitetsårets hovedbegivenhed. Jeg vil gerne anmode Kommissionen og formanden om at støtte denne begivenhed og den bagvedliggende tanke om, at vi skal forsvare os selv og de kommende generationer såvel som miljøet og bæredygtigheden. Mage tak for taletiden.
Eluned Morgan
(EN) Hr. formand! Et af de største problemer i forhold til EU-politik er gennemførelse. Det gælder især for direktiver vedrørende Lissabon og klimaforandringer.
Den 4. januar 2006 skulle direktivet om bygningers energimæssige ydeevne have været gennemført i alle medlemsstater. Det ville have medført enorme energibesparelser. Problemet, er at kun otte lande har rapporteret fuld gennemførelse til tiden. Det vil sige, at ingen af følgende lande har gennemført de love, de selv har tilsluttet sig: Frankrig, Italien, Belgien, Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Spanien, Østrig, Finland, Sverige, Estland, Letland, Polen, Tjekkiet, Slovenien, Ungarn, Rumænien, Grækenland, Cypern og Malta.
EU vil miste troværdighed, og EU's forsøg på at nedbringe CO2-udledningerne vil ikke blive taget alvorligt, medmindre dets love respekteres til tiden. Jeg opfordrer Dem indtrængende til at skrive til de medlemsstater, jeg lige har nævnt, for at få sat fart på gennemførelsen af dette vigtige direktiv.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Hr. formand! De italienske statsborgeres sikkerhed i Italien falder ind under den italienske regerings enekompetenceområde. Rumæniens regering kan under ingen omstændigheder intervenere. Det, som den rumænske regering kan gøre, og som den har gjort, er at samarbejde og levere alle de nødvendige oplysninger for at forhindre mulige forbrydelser i at blive begået af rumænske statsborgere.
Hidtil har den italienske regering ikke haft nogen strategi for at forbedre romaernes situation i dets område. Det bedste bevis er det faktum, at den italienske regering ikke har bedt om EU-midler til integration af romaer, selv om det var indlysende, at romaerne var ved at blive et problem, der krævede en flerårig strategi.
EU's medlemsstater har ret til at udvise borgere, der begår forbrydelser, men intet EU-land har ret til at udvise europæiske statsborgere, der muligvis er kriminelle, uden at de har begået en dadelværdig handling.
Direktiv 38 fra 2004 forklarer tydeligt disse situationer, og den italienske regerings dekret overskrider indholdet i EU-direktivet.
Europa-Parlamentet og de europæiske tjenestemænd bør indtage et standpunkt vedrørende dekret 181 af 1. november 2007 og bede den italienske regering om at sikre, at den endelige udgave af loven efterkommer EU-direktivets ånd og bogstav.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Hr. formand! For nylig erklærede Frankrigs tidligere præsident hr. Valéry Giscard d'Estaing, der var hovedarkitekten bag den forfatningstraktat, der blev forkastet ved folkeafstemninger i Frankrig og Holland, at den EU-reformtraktat, der blev vedtaget i Lissabon, blot var en revideret udgave af forfatningstraktaten, hvorfra man bevidst havde fjernet henvisninger til forfatningen.
Lad mig citere, hvad han sagde: "først og fremmest at afværge enhver folkeafstemningstrussel ved at undgå enhver form for forfatningsmæssigt ordforråd" - citat slut.
Sådan opdagede EU's borgere, at en folkeafstemning om reformtraktaten er en trussel mod Europa, og ophavsmændene til denne forfatning indrømmer, at der bevidst manipuleres for at bedrage de europæiske folk.
Dette skandaløse udsagn viser, at der er behov for folkeafstemninger om traktaten, men inden de afholdes, er det nødvendigt med en ærlig debat - ikke mindst i Europa-Parlamentet. Vores vælgere skal gøres opmærksomme på, hvad dette dokument i virkeligheden er.
Věra Flasarová
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Under et nyligt møde med tjekkiske borgere blev jeg oplyst om, at der fortsat er folk, der har problemer med den løbende harmonisering af EU-lovgivningen om rabatter for handicappede, der rejser uden for deres hjemland. Jeg har allerede tidligere på året talt her i Parlamentet om, at en harmoniseringen af EU-lovgivningen, der gør det muligt for folk med forskellige grader af mentale eller fysiske handicaps at få et enkelt dokument, der kan give dem rabatter i hele EU, vil sætte dem i stand til at udøve deres ret til fri bevægelighed og dermed sikre dem en større deltagelse i vores samfund.
Et andet emne fra borgerne, der fortjener vores opmærksomhed, handler om fristen for indkaldelse af tilbud og forslag vedrørende projekter, der skal finansieres af Den Europæiske Socialfond. Jeg sætter pris på, at midlerne gives til værdigt trængende borgere. Ifølge handicaporganisationer er det imidlertid til tider en overmenneskelig opgave for selv helt raske personer at nå at udarbejde projekter i perioden fra udbuddets lancering til indsendelsesfristens udløb. Jeg ved, at reformtraktaten tager større hensyn til handicappede, men den vil ikke løse alt. Vi skal derfor undersøge, om vi skal være mere opmærksomme på de handicappede. Hvor går grænserne mellem sunde og raske mennesker og de handicappede? Med hensyn til bistand, hvem er så giver, og hvem er modtager? Vi kan alle komme til at befinde os på den anden side af denne ligning.
Bernard Wojciechowski
(PL) Hr. formand! Ifølge den polske presse er navnene på to polske kvinder udeladt fra det monument i Madrid, der er opsat til minde om ofrene for terrorangrebet den 11. marts 2004. De manglende navne er Danuta Teresa Szpila og Alina Maria Bryk. Deres familier føler sig krænkede. Mindesmærket blev afsløret for otte måneder siden.
Navnene på immigranter fra Marokko og Rumænien er også udeladt. Jeg vil derfor spørge mine kolleger fra Spanien, om denne fejl er udbedret? Hvorfor var disse navne ikke med på mindesmærket? Jeg vil også opfordre formanden til at gå ind i denne sag.
Dimitar Stoyanov
(BG) Hr. formand, medlemmer af Europa-Parlamentet! Lederen af det forfatningsbekæmpende tyrkiske parti Bevægelse for Rettigheder og Frihed, hr. Ahmed Dogan, der har den bulgarske regerings mandat, erklærede på aftenen for de lokale omvalg, at det er europæisk praksis at købe stemmer. Denne skandaløse udtalelse vakte retfærdig harme hos den bayriske minister for Europaspørgsmål, hr. Markus Söder. I et interview i Die Welt krævede hr. Söder en undersøgelse iværksat og et ophør i udbetalingen af EU-midler til Bulgarien.
Bevægelsen for Rettigheder og Frihed er den politiske arvtager efter en tyrkisk terrororganisation. Hr. Ahmed Dogan grundlagde denne organisation, og af denne grund blev han dømt og fængslet som terrorist. Helt fra starten har Ataka-partiet været modstandere af denne mafiastruktur, hvis midler anvendes til at købe stemmer, samt til økonomisk fidusmageri og en frygtelig diskriminering af bulgarere i deres eget land.
En tilbageholdelse af EU-midler vil være det samme som at straffe det bulgarske folk på grund af en politisk mafia. Derfor er det bedre at standse Dogan i stedet! Hvis han mener, at stemmekøb er en europæisk praksis, kan De forestille Dem, hvordan de fire repræsentanter fra Bevægelsen for Rettigheder og Frihed kom med i Gruppen af Liberale her i Europa-Parlamentet!
Europa-Parlamentet bør fordømme Ahmed Dogans antidemokratiske udtalelser og nedsætte et undersøgelsesudvalg, der skal undersøge de nyligt afholdte lokalvalg samt valgene til Europa-Parlamentet tidligere på året. Mange tak!
Jaroslav Zvěřina
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Den endelige afgørelse vedrørende ni EU-medlemsstaters indlemmelse i Schengen-området fik en begejstret modtagelse af borgerne i Den Tjekkiske Republik. Den vil resultere i formelle ændringer af sikkerhedssystemet samt beskyttelse af de nationale grænser, og den vil fremme varers og personers frie bevægelighed, men den vil også give nogle overraskende komplikationer. På det nyligt afholdte møde mellem lokale myndigheder fra det sydlige Bøhmen, Bayern og det øvre Østrig nævnte nogle eksperter, at den nye hindring langs de tidligere nationale grænser kunne være den såkaldte ikkeindblandingszone i Šumava-nationalparken. Nogle turistruter fra den bayriske grænse, ikkeindblandingszonen og de skrappe miljølove tillader ikke, at disse ruter krydser tjekkisk territorium. For ikke så længe siden afskar et jerntæppe langs den tjekkisk/østrigske og den tjekkisk/tyske grænse det tidligere Østtyskland og Tjekkoslovakiet, der var underlagt et totalitært kommunistisk regime, fra den demokratiske verden. Vi kommer måske til at opleve en situation, hvor befolkningen i disse områder ikke afskæres af et jerntæppe, men af et grønt tæppe.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand! Jeg beder Dem undskylde, men under det næstsidste indlæg blev det af den tyske tolk, som ellers er virkelig dygtig, sagt, at hr. Söder er Bulgariens minister for Europa. Men jeg lægger vægt på at slå fast, at han er Bayerns minister for Europa. Det viser, hvor vigtigt det er, at vi igen får skriftlige protokoller og ikke kun audiovisuelle optagelser.
Formanden
Det tager vi til efterretning.
Jeg giver ordet til Vasile Dîncu. Er han her ikke?
Richard Corbett
(EN) Hr. formand! Dette er en catch-the-eye-forhandling.
Hvordan bar det medlem sig ad med at fange Deres opmærksomhed uden at være her?
Formanden
Jeg kan forstå, at De har en interesse i at fremme catch-the-eye-princippet - det er altså lykkedes!
Kristian Vigenin
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på det voksende aktivitetsniveau hos højreekstremistiske kræfter, som vi nogle gange har en tendens til at glemme og sågar tilgive.
På under en måned har vi oplevet flere bekymrende begivenheder. I oktober krænkede en gruppe unge italienere på det groveste mindet om holocaust ved at råbe slagord til støtte for Hitler i koncentrationslejren i Dachau. Spanien har oplevet racistiske overfald på immigranter i Barcelona og Madrid. Den paramilitære Ungarske Garde har vist sit voldelige ansigt i Budapest. I de sidste dage har vi set yderligtgående højreorienterede tanker, der går imod det europæiske projekts allermest grundlæggende værdier, inficere det politiske liv i Belgien og Italien og påvirke politiske beslutninger og handlinger.
Man bør især bemærke sig den højreekstremistiske demonstration, der blev afholdt i Prag i sidste uge for at fejre krystalnatten, den antijødiske udrensning, der fandt sted den 9. november 1938. Alle disse begivenheder er ved at blive en del af vores hverdag. Det er på tide at vågne op. Som europæiske parlamentarikere bør vi gå forrest i kampen for de principper, der har først os ind i dette Parlament: fred, demokrati, tolerance, retfærdighed og solidaritet. Lad mig understrege, at tilstedeværelsen af en yderligtgående højreorienteret politisk gruppe her i Parlamentet tilskynder ekstremister over hele Europa. Mit eneste håb er, at dette misbrug af demokratiet snart må blive bragt til ophør.
Marios Matsakis
(EN) Hr. formand! Det er næsten helt sikkert, at den virus, som forårsagede den mund- og klovsyge, der havde meget alvorlige følger for den britiske økonomi sidste sommer, slap ud fra Pirbright-laboratoriet i Surrey. Dette foretagende er et EU-referencelaboratorium, som har til formål at beskytte vores dyr mod smitsomme sygdomme, ikke forårsage epidemier på grund af inkompetence.
Inden for de sidste to uger har samme laboratorium spillet hovedrollen i, hvad der ligner endnu en fiasko. Det har udsendt snesevis af forvirrende og nogle gange selvmodsigende resultater om mund- og klovsyge i prøver fra dyr sendt fra Cypern. Denne tydeligvis uansvarlig opførsel har haft alvorlige følger for hundredvis af landmænd på øen. De cypriotiske myndigheder giver Kommissionen skylden for forvirringen, og borgerne er naturligt nok temmelig utilfredse.
Vil De for landbrugets skyld være så venlig at bede Kommissionen slette Pirbright fra listen over referencelaboratorier for undersøgelse af dyr og erstatte det med en mere vederhæftig institution, før det forårsager endnu en farlig brøler?
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne tage et emne op, der generede os alle for ikke så lang tid siden - nemlig overgangen fra sommer- til vintertid (og tilbage igen i marts).
Det skulle angiveligt give store besparelser i elforbruget. Det er jeg ikke enig i, da mængden af dagslys ikke på nogen måde ændres. Det samme gælder elforbruget til gadebelysningen, der reguleres automatisk efter mængden af naturligt lys.
Industrianlæggenes elforbrug ændres heller ikke. De eneste mindre besparelser finder sted i husholdningernes energiforbrug, men der trykkes nye køreplaner, toge standses og der er forstyrrelser for børn og ældre samt ændringer i informationssystemer. Det ville glæde mig, hvis Parlamentet kunne få officielle oplysninger fra Kommissionen vedrørende gevinster og tab som følge af skiftet mellem sommer- og vintertid.
James Nicholson
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede Parlamentets opmærksomhed på et forslag fra FIFA - den organisation, der regulerer fodbold - om at tillade spillere, der er født i Nordirland, at repræsentere Irland. Det nordirske landshold har en stolt historie, som går mange årtier tilbage, og gennem årene har det skabt mange fortrinlige fodboldhold, der har slået mange af Europas store nationer. Gennem disse år har Nordirland haft mange problemer ligesom i de sidste 30 år, men i al den tid kunne fodbold samle folk. Så jeg vil sige klart og tydeligt til FIFA, at det er en forkert vej at gå, og det vil i hvert fald ikke styrke Nordirlands chancer for at udvikle sig samlet i fremtiden, især på et tidspunkt, hvor vi troede, vi var ved at vende tilbage til normale forhold.
Glyn Ford
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne bringe Cadbury Schweppes på bane. Dette firma har netop offentliggjort i min valgkreds, at det vil lukke sin fabrik i Keynsham, hvorved 500 arbejdspladser går tabt, og flytte produktionen til Polen. Britiske og polske fagforeninger er imod, fordi de mener, at Cadbury Schweppes tilskynder til underbudspolitik ved at ansætte dem, der er villige til at acceptere den laveste løn.
Der er blevet produceret chokolade i 250 år i Keynsham, i næsten 100 år af Cadbury Schweppes. Det vil medføre 500 mistede arbejdspladser der, og det samlede tal, når følgevirkningerne hos underleverandører regnes med, bliver i omegnen af 1.500.
Det håber at få penge fra EU til at hjælpe med at betale for at flytte produktionen. Jeg støtter fuldt ud europæiske jobskabelsesprojekter, og jeg håber, at Kommissionen vil fortsætte dem, uanset om det er i Det Forenede Kongerige, Polen eller andre steder, men penge fra EU skal bruges til jobskabelse, ikke jobflytning. Jeg håber, det vil stå helt klart for Kommissionen, at det er vores forventning, at den ikke vil betale for disse mistede arbejdspladser.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! EU-integrationen gennemgår en række faser. Som følge af Schengenaftalens gennemførelse vil en anden gruppe af stater komme ind det område, hvis grænserestriktioner og -kontroller er blevet ophævet. Det glæder os, da en betydelig del af Polens østlige grænse også er EU's ydre grænse.
Schengenbestemmelsernes ikrafttrædelse har tvunget Polen til at foretage ekstra kontroller ved denne grænse. Jeg tænker specielt på grænsen til Ukraine, der er ved at blive en vigtig EU-partner efter dets demokratiske og økonomiske forvandling. Polen og Ukraine er forbundet gennem en århundredgammel historie som naboer. I dag har vi brug for særligt tætte kontakter samt et samarbejde mellem vores borgere og folk.
Vi skal derfor skabe gode betingelser og gøre det let for folk at krydse den ukrainsk/polske grænse - dvs. grænsen mellem Ukraine og EU - samtidig med at de unødvendige administrative krav og omkostninger holdes på et minimum. Det skal ikke være en adskillelsens grænse, men en grænse kendetegnet ved et nabovenligt samarbejde. I fremtiden vil denne grænse kun eksistere formelt på papiret, når Ukraine forhåbentlig bliver integreret i EU.
Viktória Mohácsi
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne tale om den situation, der har udviklet sig i forbindelse med de rumænske romaer i Italien. Jeg finder det beklageligt, at der skulle en sådan tragedie til, for at den italienske beslutning, som alle har fortolket forskelligt, kan kaste lys over det virkelige problem, som jeg har præsenteret for ethvert forum, så længe jeg kan huske.
Her i mødesalen nævnte jeg gentagne gange den manglende romaintegrationspolitik under tiltrædelsesforhandlingerne for Rumænien og Bulgarien. Hvis minoritetsgrupper forlader deres hjemland i håbet om et bedre liv, så er det også et problem. Men det er også et enormt problem, at der foregår forskelsbehandling inden for EU's grænser, og at visse minoritetsgrupper tvinges til at forlade deres fødeland.
Tiden er inde til at skabe den omfattende strategi, som vi stemte om i vores beslutning af april 2005 - Europa-Parlamentet stemte ja hertil - og i hvilken vi bad Kommissionen opfordre medlemsstaterne til at skabe denne strategi. Rumænien, Bulgarien, Ungarn og Slovakiet har allerede oprettet strategien og deltager i programmet vedrørende årtiet for romaernes inddragelse.
Hvis retningslinjerne og den parlamentariske beslutning fra 2005 ikke var tilfredsstillende for Kommissionen eller medlemsstaterne, skal sagen tages op igen. Vi skal ikke blot skabe en omfattende romastrategi, men med hensyn til at fremme oprettelsen af en strategi og dennes seriøsitet skal vi også hurtigst muligt oprette en såkaldt EU-fond med henblik på en fuldstændig integration af romaerne og i særdeleshed for at standse uddannelsesmæssig forskelsbehandling.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Hr. formand! Jeg skulle egentlig have talt om situationen i Burma i dag, men jeg har fået oplysninger, der tvinger mig til atter at henlede Deres opmærksomhed på Rusland.
Mens forberedelserne til EU-topmødet fandt sted i Mafra, udspilledes endnu en runde i den langvarige kamp mellem myndighederne og medierne i den russiske by Kazan 720 km fra Moskva. Denne gang gik det ud over Natalia Petrova, der bl.a. producerer dokumentarfilm om Tjetjenien. Torturisternes rolle blev spillet af civilklædte betjente fra det lokale politi.
De arresterede fr. Petrova i hendes hjem foran hendes forældre og to små børn. Under arrestationen mistede hun bevidstheden, og hun blev slået adskillige gange og brændt med cigaretter. Hun kom til sig selv igen på politihovedkvarteret, hvorfra hun blev løsladt få timer senere. Journalistens mor og en af hendes døtre led også overlast. Er det standarden for politiets opførsel i en demokratisk stat, der er medlem af Europarådet? Skal disse hændelser præsenteres i massivt omfang i dette forum for at gøre Europa klar over, hvad der virkelig foregår i Rusland?
Pedro Guerreiro
(PT) Hr. formand! Jeg vil gerne benytte åbningen af Europa-Parlamentets plenarmøde til at udtrykke vores solidaritet med arbejdstagerne fra Gestnave og Erecta, der stædigt og modigt fortsætter deres kamp for integration i Lisnave. Hvis det lykkes for dem at blive integreret, er det blot en gennemførelse af noget, der blev fastsat i den aftale, der blev underskrevet for 10 år siden mellem Portugal og Mello-gruppen inden for rammerne af en omstrukturering af skibsbygningsindustrien på Setúbal-halvøen, og som også er knæsat i den portugisiske arbejdsmarkedskodeks.
Endelig vil jeg gerne udtrykke vores fulde støtte til de utallige initiativer, som arbejdstagerne fra Gestnave, Erecta og Lisnave har taget i årenes løb for at håndhæve loven og skabe retfærdighed for arbejdstagerne og for skibsbygnings- og skibsreparationsindustrien i Portugal.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! For nylig viste en meningsmåling i Irland, at støtten til reformtraktaten ligger på et foruroligende lavt niveau på lige under 25 %, der siger ja, mens over 62 % ikke har besluttet sig. Alligevel står der i Kommissionens arbejdsprogram med lovforslag for 2008 i denne uge, at arbejdet på at tillade selskaber at vælge et skattegrundlag, der omfatter hele EU, også vil fortsætte.
Dr. Sean Barrett, lektor i nationaløkonomi ved Trinity College Dublin, har i dag beskrevet nedsættelsen af selskabsskatteprocenten i Irland fra 50 % i 1980'erne til 12½ % 10 år senere som det politiske tiltag, der har haft størst betydning for forvandlingen af Irland.
Tanken om et skattegrundlag, der omfatter hele EU, med den farlige mulighed for at inddrive selskabsskat på salg ud fra hvert enkelt lands sats underminerer tilliden, bidrager til voksende EU-modstand i Irland og er i allerhøjeste grad malplaceret i forhold til ratificeringen af reformtraktaten.
Jeg anmoder derfor om, at sagen omgående tages op over for Kommissionen. Vi bør koncentrere os om de vigtige elementer i den foreslåede traktat og de reelle hindringer på det indre marked i stedet for at sætte nye markeder, udefra kommende investeringer og ratificeringen af traktaten på spil ved at arbejde for et uklogt, mistillidsvækkende og dermed uacceptabelt forslag om fælles skattegrundlag.
Formanden
Kommissær Figeľ er her, så han har sikkert opmærksomt taget det hele til efterretning.
Anna Záborská
(SK) Hr. formand! Den 17. november har lige så stor symbolsk betydning for det tjekkiske og det slovakiske folk som Berlinmurens fald har for tyskerne.
For 18 år siden så man enden på et barbarisk totalitært regime i disse lande. Derefter blev det tjekkiske og det slovakiske folk atter en del af Europa. På grund af denne hændelse er den 17. november en levende mærkedag og et symbol på noget, der er vigtigt at huske. Det forenede Europa bygger ikke kun på nazismens, men også kommunismens nederlag. På samme måde som en manglende håndtering af naziforbrydelser og -kriminelle har været en trussel mod Europa, gør det samme sig gældende for det kommunistiske regime.
Her vil jeg gerne minde om arven fra Pave Johannes Paul II, hvis berømte ord "vær ikke bange" var en vigtig solidaritetstilkendegivelse for slovakisk dissens. Jeg vil også gerne nævne præsident Reagan, hvis ord om "det onde imperium" gjorde ham til vores præsident, selv om vi ikke stemte på ham. Kommunismen blev besejret af modige mænd og kvinder: uretfærdighed veg pladsen for retfærdighed. Frihed er en stor gave, hvilket jeg er glad for at kunne sige i dag som medlem af Europa-Parlamentet.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand! Et afgørende flertal af Europa-Parlamentets medlemmer har med rette været frastødt af begivenhederne i Italien, men der er et ekstraordinært stort hykleri i dette. Som om vi ikke vidste, at 3-4 millioner romaer lever under vanskelige forhold i Rumænien; som om vi ikke vidste, at der bor 12 millioner romaer i Europa. Det viser også, at EU ikke har en minoritetspolitik - ikke for indfødte minoriteter, for romaerne eller for indvandrede minoriteter.
Jeg er glad for og stolt over, at De Europæiske Socialdemokrater har fordømt princippet om kollektiv skyld i Italien, og jeg ville også have været glad, hvis min egen gruppe havde gjort det samme med hensyn til den kollektive brændemærkning af det ungarske mindretal i Slovakiet.
Jeg vil meget gerne anmode om, at der under dette plenarmøde omsider udnævnes en person med ansvar for minoritetsanliggender i Europa-Parlamentet, at Underudvalget om Menneskerettigheder endelig gøres til et rigtigt udvalg, og at der endelig foretages overvågning, da vores formand er en ægte "mindretalsvenlig" formand. Mange tak.
Milan Horáček
(DE) Hr. formand! For nylig var det fireårsdagen for fængslingen af Michael Chodorkovski og Platon Lebedjev. Sidstnævnte har problemer med hjertet og lider af hepatitis. Det er uacceptabelt, at de to i strid med russisk lovgivning fortsat sidder fængslet i den sibiriske by Tsjita.
Anmodningen om løsladelse før tid på grund af god opførsel, hvilket er muligt i henhold til russisk lovgivning, blev afslået med let gennemskuelige begrundelser. Entydigt et skridt, der sigter mod at begrænse oppositionen så meget som muligt før valget til næste år.
Da vores gruppe for to uger siden besøgte Moskva, talte jeg med hr. Juri Schmidt, der er advokat for Chodorkovski. Vi mødtes også med andre repræsentanter for Memorial, med Gari Kaspǎrov og Grigorij Javlinski, der alle bekræftede, at Yukos-problemet entydigt er et politisk problem. Jeg appellerer derfor om, at EU i sin dialog med Rusland i højere grad fokuserer klart på krænkelserne af menneskerettighederne. Det, der tæller, er ikke hævn, men humanitet og retfærdighed.
Rodi Kratsa-Τsagaropoulou
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne tale om den tragiske politiske situation i Libanon og den rolle, som EU opfordres til hurtigst muligt at spille. Dagen i dag er kun alt for typisk for denne krise, fordi valget af republikkens præsident endnu en gang er blevet udskudt.
Regionale magtkampe, der påvirker Libanon, har uddybet kløften blandt de politiske grupper. Som følge heraf holdes befolkningen som gidsler, der er risiko for borgerkrig, og hele området er ustabilt.
EU, der er i partnerskab med Libanon, følger en handlingsplan, der er fastlagt gennem dens naboskabspolitik. EU og dets medlemsstater bidrager med 40 % af den internationale udviklingsbistand. EU har levet op til sine forpligtelser med den styrkede fredsbevarende styrke. Alt dette er ikke desto mindre nytteløst, hvis ikke man når frem til en national aftale om at forhindre krisen. Vejen fremad er vanskelig eller måske ligefrem umulig på grund af det mislykkede præsidentvalg. EU skal spille sin rolle som en effektiv forhandler og iværksætte en ægte dialog. Vi har ikke tid til at tøve. Vi kan ikke blot indtage en afventende holdning.
Gerard Batten
(EN) Hr. formand! For nylig afsagde Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol en kendelse med vidtrækkende følger. Sagen stod mellem den britiske fagforening for lokomotivførere, Amalgamated Society of Locomotive Engineers and Firemen (ASLEF), og Det Forenede Kongerige. Sagen drejede sig om Jay Lee, som havde været medlem af ASLEF og British National Party (BNP). Hr. Lee blev ekskluderet af ASLEF på grund af sit medlemskab af BNP. Domstolen stadfæstede eksklusionen.
BNP er et politisk parti med rødder i nynazismen. Ikke desto mindre er det ifølge britisk lovgivning fuldstændig lovligt at være medlem. Den britiske regering har medgivet, at lovgivningen vedrørende fagforeninger må ændres, så fagforeninger kan ekskludere medlemmer, hvis politiske holdninger de ikke bryder sig om.
Fagforeningers opgave er kollektivt at repræsentere deres medlemmers væsentlige interesser på arbejdspladsen, ikke at fastsætte, hvilke politiske holdninger der er acceptable eller uacceptable. Domstolens afgørelse er endnu et søm i ligkisten med britiske friheder.
Toomas Savi
(EN) Hr. formand! Sidste uges voldelige sammenstød mellem deltagerne i en protestmarch og politiet i Tbilisi i Georgien chokerede os. Det er yderst bekymrende, at præsident Mikhail Saakashvili erklærede undtagelsestilstand for at overvinde optøjerne og slog hårdt ned på demonstranterne.
Ifølge erklæringer fra deltagerne havde optøjerne intet at gøre med påvirkninger udefra, men var udtryk for dyb utilfredshed med regeringen.
Præsident Saakashvili overreagerede, eftersom vold ikke er en passende måde at reagere på over for berettiget bekymring fra oppositionen. Desuden har præsident Saakashvili erklæret, at der skulle afholdes præsidentvalg i Georgien i januar 2008.
Vi bør ikke ignorere urolighederne. EU har forsynet Georgien, som er et bestemmelsesland under den europæiske naboskabspolitik, med rådgivning om, hvordan landet kan gennemføre overgangen til et nyt regime. Vi bør spørge os selv, om vi har gjort vores bedste for at forhindre en sådan krise i at opstå, og om vi kan være sikre på, at det ikke vil ske igen i et andet bestemmelsesland.
Tunne Kelam
(EN) Hr. formand! På Mafra-topmødet for nylig blev det fra russisk side foreslået at oprette et institut til overvågning af menneskerettighedssituationen i EU-landene. De russiske repræsentanter anbefaler initiativet som et politisk tiltag, der kan opveje EU's vedvarende kritik af den forværrede menneskerettighedssituation i Rusland. Det omtalte institut vil blive finansieret af Rusland.
Efter min mening bør EU's ledere principielt undgå sådanne forsøg på at politisere spørgsmål om menneskerettighederne. Det er sandt, at der allerede er fyldestgørende dialogmekanismer om menneskerettigheder på plads mellem EU og Rusland. Men desværre er disse mekanismer ikke blevet anvendt i tilstrækkelig grad, primært fordi Rusland ikke har reageret på de problemer, EU har bragt på bane.
Hvis man fulgte denne tanke, kunne man forestille sig, at det næste gang er præsident Ahmadinejad, der insisterer på at oprette et institut for menneskerettigheder og holocauststudier i EU, finansieret af Iran. Jeg er overbevist om, at initiativer som dette kun kan miskreditere den ædle sag, det er at forsvare menneskerettighederne.
