Europæisk finansielt instrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder i verden (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Hélène Flautre og Edward McMillan-Scott for Udenrigsudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder) - C6-0206/2006 -.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Beslutningstagningen fra det finske formandskabs side med hensyn til EU's fremtidige finansieringsinstrumenter vil snart være forbi. Under udvisning af eksemplarisk solidaritet har vi med held behandlet sagen og vedtaget de fleste af forordningerne om de nye finansieringsinstrumenter. Selv om der har været en del udfordringer, har der også været en umådelig stor politisk vilje hos Parlamentet, medlemslandene og Kommissionen til at opnå aftale om de relevante spørgsmål.
Der ligger stadig en udfordring forude, og det er vedtagelsen af forordningen om oprettelse af et Europæisk Instrument til Fremme af Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR). Det er et vigtigt anliggende for både Parlamentet og medlemslandene, fordi det vedrører fremme af de grundlæggende værdier, som er indarbejdet i traktaten om Den Europæiske Union. Parlamentet og dets medlemmer har specialkendskab inden for spørgsmålene om demokrati og menneskerettigheder, hvilket har været en hjælp i bestræbelserne på at opnå et godt resultat.
Forordningen om et nyt instrument til fremme af menneskerettigheder på verdensplan er blevet udarbejdet efter en meget stram tidsplan. Ligesom Parlamentet har også medlemslandene haft utallige forslag til dets indhold. Det er et meget positivt tegn, at der allerede er opnået en aftale om næsten alle punkterne under disse forhandlinger. Rådet har for sin del enstemmigt godkendt kompromisteksten som mandat for formandskabet til at føre drøftelser med Parlamentet med henblik på at finde en løsning.
Det er formandskabets mål at godkende instrumentet under førstebehandlingen. Grunden hertil må være klar for alle. Det nuværende EIDHR udløber om nogle få uger, ved årets udgang. Vi ønsker ikke nogen længere afbrydelse i EU's støtte til demokrati og menneskerettigheder. Vi er moralsk forpligtet til at tage en hurtig beslutning, ikke kun fordi vi europæere synes, at menneskerettigheder og demokrati er vigtige som værdier, men også fordi forsvarere af menneskerettigheder og demokrati i andre lande fortæller os om de håb og forventninger, der næres her.
Instrumenterne er udfærdiget på en sådan måde, at de udgør et hele, der er så levedygtigt som muligt. Demokrati og menneskerettigheder indføres også ved hjælp af andre instrumenter, og EIDHR vil være et supplement til dette hele på særlige områder. Også af denne grund er det væsentligt, at vedtagelsen af instrumentet er helt på plads inden starten på den nye finansieringsperiode.
Rådets formandskab anmoder kraftigt Parlamentet om at nå til en beslutning før årets udgang. Den pakke, Rådet har vedtaget, indeholder et meget stort antal ændringsforslag til den forordningstekst, som Parlamentet har fremsat med hensyn til både prioriteringsområder for støtte og til Parlamentets egen holdning med hensyn til gennemførelse af forordningen. Et betydningsfuldt træk i den nye forordning er anerkendelsen af vigtigheden af at arbejde for demokratiet og dermed af den større vægt, der tillægges parlamenters og parlamentsmedlemmers arbejde. Det væsentlige grundlag for vores arbejde i tredjelande er vores tillid til internationale menneskerettighedskonventioner og de rettigheder og forpligtelser, der er indskrevet i dem.
Med forordningsforslaget udvides aktørernes betingelser for at komme i betragtning til hjælp fra Unionen. Det er godt, at vi kan anerkende mangfoldigheden inden for menneskerettigheder og demokrati og anvende forskellige ressourcer på en fleksibel måde i forskellige situationer. Det ser også ud til, at de økonomiske ressourcer inden for rammerne af instrumentet vil blive forøget en smule i den finansperiode, der slutter nu, så indbefatning af de nye aktører vil ikke nødvendigvis betyde en beskæring af de andre aktørers positioner.
Hovedidéen bag oprettelsen af instrumentet har været at muliggøre støtte til især det arbejde, der udføres af aktører i civilsamfundet, og tillade støtte, når sådant arbejde finder sted uden udtrykkelig statslig godkendelse i det pågældende land. Det er vigtigt, at denne holdning forbliver intakt, og at der ikke tilføjes for mange former for støtte til andre aktører inden for rammerne af forordningen.
I Rådets kompromisforslag er betingelserne for at komme i betragtning til støtte blevet udvidet i overensstemmelse med Parlamentets forslag om at inkludere parlamentariske og politiske stiftelser. Desuden vil forordningsudkastet også gøre det muligt for andre aktører at komme i betragtning under særlige omstændigheder. Efter min mening er det en velovervejet og gennemførlig løsning, med hvilken der tages hensyn til forskellige EU-aktørers håb og indvendinger.
Parlamentet har lagt vægt på at fremhæve det specielle moment, at støtte, som bevilges inden for rammerne af instrumentet, der jo hovedsagelig er beregnet på aktører i civilsamfundet, kan gives uden regeringens godkendelse i et tredjeland. Der har været almindelig enighed om dette princip mellem Rådet og Parlamentet lige fra begyndelsen. Jeg mener, at det nu også er lykkedes os at finde en måde, hvorpå dette princip kan anføres mere præcist og tydeligt, set i lyset af vores forpligtelser i henhold til traktaten om Den Europæiske Union og internationale aftaler og konventioner. Formandskabet er parat til at foreslå princippet inkluderet i den første indledende tekst, hvis der ved førstebehandlingen er enighed om forordningens indhold i sin helhed.
Parlamentet har også gjort opmærksom på vigtigheden af at nævne migranters, asylansøgeres og flygtninges rettigheder i et givent land i forordningsteksten. Teksten vil være baseret på internationale menneskerettighedskonventioner. Man kunne derfor overveje at indarbejde dette foreslåede område allerede nu. Formandskabet er ikke desto mindre klar til at overveje også denne tilføjelse, hvis forordningen kan godkendes i sin helhed ved førstebehandlingen.
Rådet er derfor for sin del parat til at udvise endog større fleksibilitet for at finde en løsning, før året er omme. Dette kræver fleksibilitet fra alle sider.
I Parlamentets udvalgsbetænkning foreslås det, at politiske grupper bør tilføjes på listen over dem, der modtager støtte. Dette betyder sandsynligvis bl.a. politiske partier. Dvs. at der ville være finansiel støtte til arbejdet i partier, der også er aktive i tredjelande. Demokratiske partier spiller unægtelig en væsentlig rolle for styrkelsen af demokratiet og menneskerettighederne overalt i verden. Det er meget vigtigt, at kriterierne for støtte ydet inden for rammerne af dette menneskerettighedsinstrument er klare, og at de er baseret på menneskerettighedsprincipper, der er vedtaget internationalt. Der vil langtfra være ressourcer nok til rådighed med dette instrument til at yde generel partistøtte til alle ud fra de samme kriterier, sådan som det er tilfældet i mange lande i Europa. At udvælge enkelte partier som støttemodtagere ville være en meget svær opgave i betragtning af synspunktet om at fastslå klare kriterier. Valget ville skulle træffes på en sådan måde, at ingen ville få det indtryk, at partipolitiske synspunkter var ved at tage plads op for demokrati- og menneskerettighedskriterierne, når der blev tildelt støtte. Det er også klart, at et øget antal modtagere på dette område kan betyde mindre støtte til andre. Vi har hovedsagelig forsøgt at styre støtten i retning af ngo'er, der arbejder for især demokrati og menneskerettigheder.
I formandskabets kompromisforslag tages der hensyn til Parlamentets forslag om at tilføje uafhængige partistiftelser og nationale, regionale og internationale parlamenter til modtagergruppen. I kraft af forordningens artikel 9, stk. 2 bliver det også muligt at yde støtte i særlige tilfælde til andre grupper, der ikke er nævnt i artiklen. Ordlyden ligger meget tæt på det, Parlamentet ønsker at se, og den er fleksibel, idet den giver mulighed for, at problemer kan løses under den aktuelle finansieringsperiode. Af alle disse grunde kan Rådet ikke godkende en tilføjelse af politiske grupper til forordningsteksten.
Dette spørgsmål kan medføre en risiko for ikke at få hele forordningen vedtaget ved førstebehandlingen, og det ville igen medføre en situation, hvor der indtil videre ikke ville være lovmæssig basis for handling fra EU's side i forbindelse med demokrati og menneskerettigheder. At fastfryse al EU-støtte vedrørende menneskerettigheder og demokrati for at løse dette spørgsmål ville være et meget barsk våben. Rådet har strakt sig langt for at imødekomme Parlamentets ønsker. For at nå en løsning er det meget vigtigt at inkorporere og opretholde medlemslandenes støtte til denne forordningspakke.
Jeg håber, at Parlamentet vil vise fleksibilitet, så vi sammen kan opnå vores fælles mål. Vores fælles mål er, at EU næste år fortsat skal være i stand til at støtte handlinger i forbindelse med demokrati og menneskerettigheder ved hjælp af det nye instrument. For at sikre, at denne støtte kan fortsætte, er det uomgængeligt nødvendigt at få en afgørelse på forslaget til forordning, og jo før jo bedre.
Benita Ferrero-Waldner
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil fatte mig i korthed, så denne debat også kan få en ende. Dette finansieringsinstrument er virkelig en vægtig slutsten i denne omfattende reform af Fællesskabets system til udlandsstøtte. Jeg synes, det er meget tilfredsstillende, at det inden for forholdsvis kort tid er lykkedes at finde en fælles forordningstekst om menneskerettigheder og demokrati. Jeg synes, at dette instrument på eksemplarisk vis harmonerer med EU's uforbeholdne insisteren på demokrati og menneskerettigheder som et væsentligt element i udenrigsforbindelserne.
For os i Kommissionen er Europa-Parlamentet en yderst vigtig partner. Derfor står vi uden forbehold ved vores erklæring om demokratisk kontrol og sammenhæng i de udenrigspolitiske initiativer. Derfor vil vi regelmæssigt føre en dialog med Parlamentet. I særligt prekære menneskerettigheds- og demokratisituationer, som kræver hurtig handling fra EU's side, foreslår jeg møder, som kan indkaldes med kort varsel, med en lille gruppe medlemmer, som repræsenterer de ansvarlige parlamentsudvalg.
Rådsformandskabet har jo netop forklaret, hvordan det har ført lange forhandlinger i denne sag, og at det under disse forhandlinger har udarbejdet et kompromisforslag, som efter vores vurdering opfylder forventningerne til dette nye finansieringinstrument. Heri findes også, det vil jeg gerne understrege, talrige af Parlamentets forslag, som også har Kommissionens uforbeholdne støtte. Det handler både om den demokratiske reformproces og om omfattende beskyttelse af menneskerettighederne. Man indstiller sig i højere grad på at støtte og beskytte menneskerettighedsforkæmpere uden at forsømme ofrene for tortur og mishandling. Desuden skabes der dermed et særligt grundlag for en vellykket valgobservation, som jeg er meget taknemmelig for, uden at det lægger uforholdsmæssigt stort beslag på de midler, der er til rådighed.
Jeg kan kun hilse dette instrument og den større fleksibilitet velkommen, som nu også åbner mulighed for hurtig orientering og hurtig reaktionsevne. Vi vil i denne forbindelse især arbejde for, at individuelle personer samt foreninger med og uden retsevne kan blive omfattet. Vi vil bruge alle midler inden for rammerne af finansforordningen og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser for at være fleksible.
Jeg er enig i Parlamentets forslag om, at man i begrundelsen på den ene side skal lægge større vægt på støttens særlige karakter uafhængigt at statslige instansers samtykke, men samtidig også pege på, at f.eks. migranters, asylansøgeres og internt fordrevne personers rettigheder skal anses for omfattet af instrumentet.
Ligesom Rådet kan jeg desværre ikke se nogen mulighed for at inddrage politiske partier og politiske bevægelser som direkte modtagere af finansiel støtte. Jeg synes, at rådsformandskabet og Parlamentet med støtte fra os, fra Kommissionen, efter længere tids diskussion er nået frem til et rigtig godt kompromis, som består i at inddrage nationale parlamenter i kredsen af potentielle modtagere af støtten. Det betragter jeg som sagligt begrundet, forsåvidt som målsætningerne for instrumentet netop omfatter etablering, fremme og styrkelse af participatorisk og repræsentativt samt parlamentarisk demokrati og de tilsvarende demokratiseringsprocesser. Jeg kunne også forestille mig, at man kunne finansiere fonde som en mulighed for at overvinde vores vanskeligheder.
Det vigtigste for os har hidtil været, at vi i Kommissionen kunne være neutrale og upartiske med hensyn til EU-støtten. Det har givet os store fordele, og det skal vi også bevare fremover. Heri ligger den store accept af og potentialet for vores støtte i tredjelande. Derfor bør vi heller ikke afvige fra det.
Hélène Flautre 
Hr. formand, mine damer og herrer! Siden september måned har min medordfører og jeg forhandlet med Rådet og Kommissionen for at få tilslutning til Parlamentets holdning til et europæisk finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan. Disse forhandlinger er nu afsluttet, og som det lige er blevet nævnt, vedtog Rådet en fælles holdning i sidste uge på grundlag af en kompromistekst. Dette forslag, som vi for en stor dels vedkommende tidligere havde forelagt i form af ændringsforslag, opfylder de fleste af Parlamentets krav. I forslaget fastsættes det, at anvendelsen af instrumentet ikke kræver samtykke fra værtslandets regering. Det gør det muligt at finansiere ikkeregistrerede organisationer. Det omfatter en fleksibel mekanisme, som skal anvendes til at yde støtte til menneskeretsaktivister, der er i umiddelbar fare. Med denne nye mekanisme bør foranstaltningerne til beskyttelse af dem, der beskæftiger sig med grundlæggende friheder, blive betydeligt mere effektive.
Kompromisset indeholder også en hel afdeling om fremme af demokratiske principper, valgprocesser og parlamentarisk demokrati. Politiske stiftelser samt nationale parlamenter - et element, som er tilføjet af Parlamentet - er udtrykkeligt nævnt blandt de organer, der er støtteberettigede. Afdelingen om beskyttelse af menneskerettigheder opfylder også de fleste af Parlamentets ønsker. Den eneste undtagelse er ønsket om særligt at nævne bekæmpelse af straffrihed og konfliktforebyggelse. Til gengæld er handicappedes rettigheder, virksomhedernes sociale ansvar, bekæmpelse af vold mod kvinder og mange andre mål blevet medtaget.
Parlamentet har også sørget for, at der etableres en styrket struktureret dialog med henblik på medtagelse heraf i udarbejdelsen af strategiske prioriteter. Vi ville gerne have den til at figurere i hovedteksten, men det indgåede kompromis medfører, at Parlamentets inddragelse skal sikres gennem udveksling af breve.
Vedrørende medtagelse af demokratiske politiske grupper betragter Rådet, som vi lige har hørt, dette som et område, der ikke skal røres ved. Det viste sig derfor at være umuligt at indarbejde en henvisning til støtte for disse grupper. Der blev dog indført en vis fleksibilitet, således at der kan ydes finansiering til andre aktører i behørigt begrundede tilfælde. På denne måde kan politiske grupper, selv om de ikke er nævnt særskilt, modtage støtte under visse omstændigheder.
Hr. formand! Til sidst vil jeg understrege det unikke i dette instrument. Det er det eneste instrument, i hvilket der ydes finansiering til ikkestatslige aktørers projekter, uden at de skal have forhåndstilladelse fra deres regering. Det er også det eneste instrument, i hvilket der ydes finansiering til valgobservatørmissioner. Derfor ville det hverken være hensigtsmæssigt eller ansvarligt at udsætte vedtagelsen af det og dermed finansieringen af disse projekter i det forfængelige håb at få indført en specifik henvisning til politiske grupper. Faktisk har den vedholdende opsathed på at opnå dette allerede kostet os dyrt på nuværende tidspunkt, da det ødelagde det kompromis, vi havde indgået med Rådet om medtagelse af indvandreres og asylansøgeres rettigheder.
Af disse grunde anmoder jeg Dem om at støtte det kompromis, vi har forhandlet med Rådet.
Edward McMillan-Scott 
medordfører. - (EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke fru Flautre for hendes egen og hendes medarbejderes store indsats gennem de seneste måneder for at forsøge at få dette instrument gjort klar, så vi kan vedtage det ved udgangen af i år. Jeg vil også gerne takke Kommissionen og dens medarbejdere samt Rådet for deres indsats.
Både Rådet og Kommissionen har arbejdet meget hårdt på at forsøge at nå frem til et kompromis om dette instrument. Jeg må sige, at generelt er ambitionerne hos formanden for Underudvalget om Menneskerettigheder, min medordfører, i det store og hele blevet opfyldt. Med hensyn til spørgsmålet om fremme af menneskerettigheder, som udgør nogle universelle rettigheder, der anerkendes verden over, har vi nu et instrument, som har kapacitet og fleksibilitet til at fungere effektivt, hovedsagelig gennem det civile samfund og for at opfylde EU's målsætninger i henhold til traktatens forpligtelser vedrørende menneskerettigheder på verdensplan.
Der er imidlertid en mangel. Som kollegerne ved, var jeg den oprindelige foregangsmand og stiftende ordfører for det europæiske initiativ tilbage i 1992. Det sigtede mod omdannelsen af den tidligere sovjetblok, og man kiggede hovedsagelig på den demokratiske proces. I verden i dag står vi over for forskellige udfordringer. Jeg har i år brugt nogen tid på at rejse til lande, som er "komplekse miljøer" for nu at bruge FN's terminologi: Kina, Cuba og Rusland. Det er udfordringerne i dag.
Mit spørgsmål til Rådet og Kommissionen - og eftersom Rådet har valgt at forhandle i offentlighed - er, hvorfor vi som EU ikke kan give os selv de samme instrumenter, som medlemsstaternes regeringer har givet FN? Det anser jeg for et stort mysterium. Under mit besøg i New York for nylig brugte jeg noget tid på at tale med UNDP, som i sin håndbog om håndtering af politiske partier skriver "men vi har set, at manglen på stærke, ansvarlige og kompetente politiske partier, der kan repræsentere positioner og forhandle om forandringer, svækker den demokratiske proces". Dette er et Parlament bestående af politiske partier. Demokratiet kan ikke eksistere uden konkurrerende politiske kræfter. Så spørgsmålet er, om Rådet har mistet modet. Stillet over for de udfordringer, vi kan se mod øst og syd, er det så virkelig tilfredsstillende, at EU ikke har samme kapacitet til at engagere sig i den politiske proces, til at reformere lande, hvor der ikke er demokrati, som vi har givet til FN?
Jeg mener, at EU bør sætte handling bag sine demokratiske ord og medtage en henvisning til støtte til demokratiske politiske grupper i instrumentet. Det er i nogle lande den eneste mulighed for at skabe forandringer.
Alessandro Battilocchio 
ordfører for udtalelsen fra Udviklingsudvalget. - (IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke de to ordførere for deres samarbejde, som har betydet, at det dokument, der er forelagt Udenrigsudvalget, allerede indeholder Udviklingsudvalgets anmodninger. Disse anmodninger er også med i det dokument, Rådet har udarbejdet, og jeg vil gerne takke Rådet for dets arbejde og fleksibiliteten gennem de månedlange forhandlinger. Jeg bifalder særligt instrumentets lokale dimension, der gør det muligt at reagere på specifikke behov i områder, der er i vanskeligheder, og den mulighed, instrumentet giver for også at handle uafhængigt af staters og offentlige myndigheders samtykke. Jeg bifalder også gennemsigtigheden i procedurerne og disses overensstemmelse med andre eksterne politikker i Europa samt instrumentets omfang, dvs. det, at civilsamfundet prioriteres. Endelig bifalder jeg adgangen selv for ikkeregistrerede aktører, beskyttelsen af kvinder og børn, migranter og minoriteter, adgangen til information og handlinger, som støtter demokratiske processer, selv om det endelige dokumentudkast ikke er fuldstændig tilfredsstillende.
Jeg vil gerne kort kommentere de mest kontroversielle punkter. Hvad angår loftet for valgobservatørmissioner, havde jeg håbet på en stærkere forpligtelse fra Kommissionens og Rådets side end en vedlagt erklæring, men efter kommentarerne her i salen håber jeg, at dette loft vil blive nøje respekteret. Hvad angår struktureret dialog, bemærker jeg, at Rådet og Kommissionen har vist ringe vilje til at forbedre procedurerne i så henseende. Det er imidlertid betegnende, at Kommissionens brev i det mindste er adresseret ikke blot til formanden for Udenrigsudvalget, men også til formanden for Udviklingsudvalget, i overensstemmelse med instrumentets lovgrundlag (artikel 179, stk. 1, i traktaten) og med Parlamentets forretningsorden (bilag VI).
I forbindelse med de politiske aktører forstår jeg hr. McMillan-Scotts bekymringer, og selv om mit udvalg ikke har udtrykt en specifik holdning til dette spørgsmål, har jeg ikke noget problem med at støtte hans anmodning, hvor der er åbninger. Hvis dette ikke er tilfældet, vil jeg sammen med mine kolleger og i lyset af den seneste udvikling overveje, om det er hensigtsmæssigt at blokere processen, efter at der er opnået vellykkede kompromiser. Disse kompromiser om de centrale punkter er opnået efter en stor indsats, for at det kan lykkes at indgå en aftale ved førstebehandlingen, og for at instrumentet kan igangsættes i januar 2007.
Albert Jan Maat 
Hr. formand! Jeg vil takke de to ordførere, Edward McMillan-Scott og Hélène Flautre, mange gange for den måde, hvorpå de har overtaget Budgetudvalgets udtalelser.
For Budgetudvalget er der to ting, der er vigtige, for det første regnskabet og de finansielle rammer for 2007-2013. Der er afsat 1.103 millioner euro til dette instrument, og Budgetudvalget ønsker, at vi i Parlamentet kan føre tilsyn med, at pengene anvendes.
For det andet skal Europa-Parlamentets rettigheder på dette område sikres, både hvad angår drøftelserne med Europa-Parlamentet, og hvad angår gennemførelsen af politikken, som i overensstemmelse med Kommissionens erklæring skal ske under ordentlig demokratisk kontrol. Vi er meget glade for, at Udenrigsudvalget og også ordførerne har overtaget dette forslag.
Desuden er det meget vigtigt for Budgetudvalget, at der også stilles penge til rådighed fra andre vigtige instrumenter, til udvikling, men også til partnerskaber med nabolande og førtiltrædelse.
Hvis det sker, hvis dette instrument anvendes på den måde, er jeg overbevist om, at vi kan meddele decharge på dette område, når vi om fem år taler om dette program i Budgetkontroludvalget.
Teresa Riera Madurell 
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling. - (ES) Hr. formand! Vi i Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling bifalder alle Parlamentets bestræbelser på at sikre, at dette specifikke instrument til fremme af demokratiet og menneskerettighederne kunne forhandles i dag her i salen.
I det væsentlige arbejde med at forenkle instrumenter og procedurer inden for eksterne handlinger, finder vi det meget vigtigt at have et instrument, hvis hovedformål er at støtte civilsamfundet, at støtte dem, der arbejder for at opnå demokrati og et bedre liv for alle.
I denne kontekst vil jeg gerne fremhæve kvindernes rolle som nøglespillere i forsvaret af de fundamentale friheder.
I Udvalget har vi arbejdet på at sikre, at dette instrument støtter mål og midler til fremme af kvinders og børns rettigheder, ligestilling på internationalt niveau og kamp mod den diskrimination, som milliarder af kvinder lider under hver dag.
Vi vil betragte det som en god nyhed, hvis denne forordning godkendes ved førstebehandlingen, så den kan træde i kraft i 2007, især i betragtning af at 2007 officielt er udpeget som Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle.
Michael Gahler
Hr. formand! Det er godt, at vi får dette instrument. Det klæder os at engagere os også imod autokraters og diktatorers vilje for menneskerettigheder og demokrati og dermed også for demokratiske politiske grupper i de pågældende lande. Prøv at forestille Dem, at vi i dag som demokrater endnu befandt os i tiden før murens fald i Østeuropa, og vores hemmeligt organiserede grupper blev nægtet støtte fra Vesten med netop dette argument.
I virkeligheden handler det kun om at give Kommissionen størst mulig fleksibilitet i praksis. Og de tjenestemænd, som er bange for at bevilge støtte til demokratiske politiske grupper, som ikke udtrykkeligt er nævnt, bør opmuntres til at gøre dette, hvis de konkrete omstændigheder kræver det. Det handler ikke primært om partifinansiering. Jeg beder Dem om ikke at indsnævre diskussionen i Rådet til kun at handle om dette.
Men i lande som Belarus kan vi heller ikke være upartiske, for så ville vi faktisk være nødt til uafhængigt af politiske partier også at støtte denne verdens Lukasjenkoer.
Elena Valenciano Martínez-Orozco
for PSE-Gruppen. - (ES) Hr. formand! For millioner af mennesker, som bringer sig selv i fare for at forsvare friheds- og menneskerettigheder, er det, vi forhandler i dag, af livsvigtig betydning. Det Europæiske Instrument til Fremme af Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) er frem for alt et resultat, Parlamentet har skabt, og det har ikke været let at skabe.
Vi har altid argumenteret for, at hvis EU's værdier virkelig skal indarbejdes i vores udenrigspolitik, så skal der med denne arbejdes udtrykkeligt på at fremme de menneskerettigheder, som vi alle hævder at forsvare.
Nu har vi det. Vi har et værdifuldt værktøj, som kan bruges af menneskerettighedsforkæmpere og alle aktører, der arbejder for at fremme demokratiet, de fundamentale friheder og retfærdighed. Nu har vi vores instrument. Det indeholder en tilstrækkelig komplet definition af de aktører, der kan drage fordel af det, sådan som fru Flautre har forklaret det. Så komplet, at det ikke kan være berettiget med en kamp, der forsinker ibrugtagningen af dette instrument og derved skuffer manges forventninger og forhåbninger.
Vi socialdemokrater ville også have foretrukket en klar indbefatning af begrebet "konfliktforebyggelse", fordi det er en forudsætning for fred og demokratisk udvikling. For at nå til enighed, og fordi det er nødvendigt, for at forslaget vedtages, accepterer vi ikke desto mindre den konsensus, der er opnået sammen med Kommissionen og Rådet. Min gruppe vil derfor ikke stille ændringsforslag. Jeg håber, at Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater viser samme grad af ansvarlighed. Vi må ikke svigte hovedfortalerne for dette instrument.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Hr. formand, fru formand for Rådet, kære kommissærer! Dette instrument bliver det middel, som EU vil bruge til at bidrage til demokrati og menneskerettigheder på verdensplan. Det kompromis, vi har opnået, er jeg i høj grad tilfreds med, fordi der er taget hensyn til væsentlige punkter, og vores ordførere, rådsformanden og kommissionsformanden fortjener al mulig ros.
F.eks. er jeg tilfreds med, at bistand kan ydes uden godkendelse fra myndighederne i tredjelande, at parlamentarisk demokrati udtrykkeligt er nævnt, for øvrigt ligesom politisk pluralisme og demokratisk politisk repræsentation. Endelig er jeg tilfreds med, at uafhængige politiske organisationer også nævnes.
Jeg vil selvfølgelig ikke minimere betydningen af menneskerettighederne i sig selv, tværtimod, men jeg vil samtidig understrege politiske partiers absolut afgørende betydning i enhver demokratiseringsproces. I et demokrati er valg uundværlige, men ikke nok. Hvis et demokrati skal gøres bæredygtigt, er der brug for velfungerende demokratiske politiske partier, for at der kan føres en debat, ikke blot blandt partierne, men også med offentligheden.
Alt for ofte fungerer partier kun som middel til at få en bestemt person, en klan eller en gruppe til magten eller til at lade dem beholde magten. Det er for øvrigt en af de vigtigste grunde til, at der generelt ikke er særlig stor tillid til dem.
Ngo'er og det civile samfund nøjes imidlertid ikke med at garantere en politisk debat og kontrol med regeringsførelsen.
Derfor vil jeg gerne anmode Rådet og Kommissionen om alligevel at gøre en indsats for, at det også bliver muligt at støtte demokratiske politiske grupperinger, selvfølgelig under ganske særlige omstændigheder.
Richard Howitt
(EN) Hr. formand! Først vil jeg gerne sige, at det var Europa-Parlamentet, der insisterede på, at der skulle være et særligt juridisk instrument for menneskerettigheder og demokrati. Det tog et stykke tid at overbevise vores venner og kolleger om det, men aftenens forhandling viser, at det er en sejr for Parlamentet, og at det var den rette beslutning.
Med hensyn til nøglespørgsmålene i forhandlingen glæder jeg mig i høj grad over, at vores kollega fra det finske formandskab har sagt, at dette er et program, der kan bruges til at hjælpe uden samtykke fra værtslandenes regeringer.
Til kommissæren vil jeg sige, at jeg er meget stolt over det arbejde, vi udfører som valgobservatører. Efter min mening er det noget af det mest effektive, vi gør. Vores forsøg på at begrænse det går blot ud på at sige, at det ikke bør føre til fjernelse af midler fra græsrodsprojekter vedrørende menneskerettigheder. Begge dele er vigtige.
Mit eget ændringsforslag indeholdt støtte til parlamentarisk demokrati de steder, hvor det undertrykkes, idet vi sikrer, at udgifterne under dette instrument består af yderligere midler og ikke hentes fra menneskerettighedsarbejdet inden for de øvrige programmer og specifikt at fremhæve centrale arbejdsmarkedsstandarder og virksomhedernes sociale ansvar, til menneskerettigheder for handicappede og adgang til retfærdighed i dækningsområdet. Jeg vil gerne takke medordførerne for deres støtte til disse ændringsforslag og Rådet og Kommissionen for den fleksibilitet, de har udvist over for Parlamentets ændringsforslag som helhed.
I aften har vi drøftet detaljerne i retsakterne. Her i Parlamentet forstår vi, hvor vigtigt det er at sikre, at EU er effektivt. Men det centrale politiske budskab, vi ønsker at sende, er, at ligesom Parlamentet har oprettet sit eget Underudvalg om Menneskerettigheder, er Unionen ved at oprette et uafhængigt menneskerettigheds- og demokratiinstrument, for samtidig med at FN styrker menneskerettighedernes status og rolle, gør vi det samme i EU for at hjælpe ofrene for undertrykkelse, uretfærdighed og forfølgelse og dem, der forsvarer dem verden over.
Kader Arif
(FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi skal være stolt af at være medlem af EU, når vi ser, hvad det har gjort for at fremme demokrati og menneskerettigheder. Disse fælles værdier gør EU til en af de førende aktører på den internationale scene på dette område. I forbindelse med denne endeløse kamp var det bydende nødvendigt at revidere det gamle instrument for at gøre det mere effektivt. Takket være kampberedskabet hos ordførerne, fru Flautre og hr. McMillan-Scott, som jeg lykønsker, har vi her en tekst indeholdende reelle fremskridt.
Det passer til betydningen af dette instrument, at det er ambitiøst, og dette gælder netop omtalen af indvandreres rettigheder og muligheden for at tilsidesætte kravet om værtslandets godkendelse af foranstaltninger til støtte for demokrati og menneskerettigheder. Jeg beklager imidlertid, at forhandlingerne ikke førte til udvidelse af instrumentets anvendelsesområde til at omfatte konfliktforebyggelse. Endvidere er det en mangel, at Rådet afviser at formalisere forbindelserne mellem de to institutioner på dette område, trods større inddragelse af Parlamentet i overvågningsprocessen.
Til sidst vil jeg sige, at dette instruments effektivitet afhænger af, at det evalueres regelmæssigt, og at det revideres. Parlamentet skal til fulde deltage i denne proces, da jeg tror, at EU bevæbnet med sine værdier kæmper for en verden uden frygt i denne forbindelse.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Tak for de kommentarer, der er fremsat under denne forhandling. Det er blevet meget klart, at det er i vores fælles interesse at træffe beslutninger om dette instrument, så EU's støtte til udvikling af demokrati og menneskerettigheder kan fortsættes og vokse fra næste år.
Lad mig en sidste gang understrege, at det kompromisforslag, vi her har drøftet, har bemyndigelsesvirkning. Det vil indebære, at der kan ydes støtte selv til de politiske grupper, som Parlamentet betragter som så vigtige.
Lad mig også en sidste gang alvorligt sige, at jeg håber, vi når til en beslutning, og helst ret snart. Som det har været sagt under forhandlingen, er dette instrument i høj grad et resultat af Parlamentets massive indflydelse. Dets magtfulde rolle er bevist med teksten i denne forordning. Imidlertid er vi i sidste instans også nødt til at være forberedt på at indgå kompromiser om forhold, hvor medlemslandene og Parlamentet er fælles om beslutningsprocessen. Ellers vil der ikke blive truffet nogen beslutninger.
Benita Ferrero-Waldner
Hr. formand, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne sige tak endnu en gang, både for diskussionen og for de mange forhandlinger, hvor det i sidste ende lykkedes os at nå frem til et godt kompromis. Det har været en lang proces, og der var fra starten stor enighed om målsætningerne og omfanget. På forslag fra Europa-Parlamentet blev omfanget udvidet betydeligt og reguleret mere i detaljen, især med hensyn til inddragelse af de nationale parlamenter og med hensyn til nye initiativer for menneskerettighedsforkæmpere. Men der er også mulighed for såkaldte ad hoc-initiativer.
Hvad angår spørgsmålet om de politiske partier, vil jeg gerne sige, at det i forordningens anvendelsesområde udtrykkeligt er fastlagt, at man vil støtte den politiske pluralisme, den demokratiske politiske repræsentation og demokratiske reformprocesser på lokalt, regionalt og nationalt niveau. Og som allerede understreget er det også udtrykkeligt fastlagt, at uafhængige politiske fonde samt parlamentariske organer kan medvirke som partnere ved gennemførelsen af støtteforanstaltninger til udvikling af demokratiet. Instrumentet vil altså netop på demokratiområdet virkelig kunne anvendes eminent politisk, og jeg tror, det var det, vi alle ville opnå.
Derfor vil jeg gerne sige, at den foreliggende tekst til en ny forordning, som har været genstand for meget intensive forhandlinger, efter min opfattelse fortjener Parlamentets fulde støtte.
Afslutningsvis vil jeg gerne endnu en gang pege på, at dette jo er det sidste finansielle instrument på det udenrigspolitiske område, der foreligger for os i dag. Jeg synes, at vi for alle de øvrige har fundet holdbare, gode løsninger. Derfor bør vi også sørge for, at vi kan anvende demokrati- og menneskerettighedsinstrumentet rettidigt fra 1. januar 2007. Vi har forsøgt at tilvejebringe den nødvendige fleksibilitet.
Formanden
Tak, fru kommissær. Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i december.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Marianne Mikko
(ET) Udvikling af demokratiske mekanismer og mekanismer vedrørende civilsamfundet i hele verden, og især i nærheden af EU, er af afgørende betydning for stabiliteten i Europa selv. Vi må hjælpe med at løse problemerne på stedet i stedet for at blive overvældet af strømmen af politiske og økonomiske flygtninge. Civilsamfundets modstandere har draget fordel af infleksibiliteten i vores bureaukrati og har kritiseret overholdelsen af programdokumenter, som om disse var hellige skrifter.
For nylig har de russiske myndigheder frarøvet adskillige internationale organisationer deres retsgrundlag. I overensstemmelse med de eksisterende regler kan vi ikke længere finansiere disse organisationer. Vi har det samme problem i udbryderregionen Transdnistrien, som styres af et marionetregime, der ivrigt studerer Kremls metoder.
Betænkningen drager den eneste mulige løsning: Vi er nødt til at blive mere fleksible. Vi skal kunne reagere hurtigt og hensigtsmæssigt og finansiere uforudsete tiltag og organisationer, som ikke har regeringsgodkendelse, og om nødvendigt endda slette vores spor.
En sådan fleksibilitet forudsætter også en god overvågning. Derfor bakker jeg kraftigt op om Parlamentets udvidede engagement med hensyn til overvågning.
(Mødet udsat kl. 20.20 og genoptaget kl. 21.00)
