Medielagen i Ungern (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om medielagen i Ungern.
Neelie Kroes
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Det är med glädje jag kan meddela att när mitt plan tog mark i Strasbourg i morse mottog jag den goda nyheten att den ungerska premiärministern hade gått med på att ändra medielagen så att den uppfyller alla de aspekter av EU-lagstiftningen som kommissionen har tagit upp, inklusive farhågorna för att lagen skulle strida emot stadgan om de grundläggande rättigheterna.
De försäkrar att ändringarna kommer att antas av den ungerska regeringen vid nästa regeringssammanträde. Av kroppsspråket hos företrädarna för den ungerska regeringen att döma stämmer detta, och de föreslagna ändringarna kommer att läggas fram för det ungerska parlamentet någon gång under de kommande dagarna.
De ungerska myndigheterna har gått med på att ändra sin lag på följande fyra områden:
Det första området handlar om balanserad rapportering. Enligt de överenskomna ändringarna begränsas nu kravet på balanserad rapportering, i likhet med i andra medlemsstater, till tv- och radiosändningar och omfattar inte längre audiovisuella medietjänster på begäran och tidningar. Dessutom måste alla restriktioner för programföretag respektera proportionalitetsprincipen. Naturligtvis kommer kommissionen att övervaka att principen omsätts i sekundärlagstiftning.
Jag nämnde fyra områden. Det andra området handlar om ursprungslandsprincipen. Enligt de överenskomna ändringarna kan utländska programföretag inte längre bötfällas för brott mot den ungerska medielagens bestämmelser om skydd för minderåriga eller anstiftan till hat. I stället kan de ungerska myndigheterna hindra sändningen av sådana tjänster på ungerskt territorium, vilket är förenligt med direktivet om audiovisuella medietjänster.
Vad innebär detta? Det innebär att programföretag som är lagligt etablerade och har sändningstillstånd i andra medlemsstater, och som följer lagarna i dessa länder, kan sända program till Ungern utan att riskera att bötfällas av de ungerska myndigheterna.
Det tredje området handlar om medieregistrering. Enligt de överenskomna ändringarna blir leverantörer av audiovisuella medietjänster tvungna att registrera sig först efter det att de har börjat erbjuda sina tjänster, vilket är i linje med direktivet. Det innebär att leverantörer och utgivare av audiovisuella medietjänster inte längre behöver de ungerska myndigheternas förhandstillstånd.
Det fjärde området handlar om stötande innehåll. Den ungerska regeringen har även gått med på att ändra en annan bestämmelse i sin medielag som gav upphov till farhågor för att yttrandefriheten inte skulle respekteras. I en bestämmelse i medielagen föreskrivs i mycket allmänna ordalag att medieinnehåll inte får vara stötande, inte heller indirekt, för enskilda personer, minoriteter eller majoritetsbefolkningen. Enligt de överenskomna ändringarna begränsas förbudet mot diskriminerande behandling. Dessutom omfattas de leverantörer av medietjänster som är etablerade i andra EU-länder inte längre av dessa bestämmelser.
Vi kommer att ha ett nära samarbete med de ungerska myndigheterna för att se till att de överenskomna ändringarna nu antas och införs i den ungerska lagstiftningen och tillämpas i praktiken. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att övervaka situationen. Naturligtvis kommer kommissionen även att kontrollera de nationella bestämmelser som införlivar direktivet om audiovisuella medietjänster i andra medlemsstater och kommer vid behov att ta upp liknande problem. Kommissionen är inte rädd för att använda sina befogenheter. Den är inte rädd för att försvara mediefriheten och mediemångfalden när detta behövs. Förhoppningsvis är det aktuella ärendet ett bevis på detta.
Jag kan försäkra er att kommissionen har noterat och delar de farhågor som många av er och delar av civilsamhället har gett uttryck för när det gäller den allmänna mediesituationen inom EU. Jag är redo att inom ramen för EU:s behörighet gå längre och vidta åtgärder till förmån för mediemångfald, samtidigt som subsidiaritetsprincipen naturligtvis måste respekteras.
Kommissionen har inte bara en skyldighet, utan även ett äkta intresse av, att underlätta dialogen mellan intressenter och beslutsfattare på EU-nivå. Det europeiska medielandskapet håller på att förändras, och detta skapar oro inför framtiden. Den förändrade strukturen innebär möjligheter, men hotar även i högre grad mediemångfalden utöver ägandeanvändning. Det är uppenbart att vi behöver en strategi för att i vid mening mäta mediemångfalden. Vi behöver en strategi som i stället för att behandla rättsliga, ekonomiska och sociala aspekter separat, vilket hittills ofta har varit fallet, behandlar dessa aspekter tillsammans.
Därför planerar jag att inrätta en grupp bestående av olika intressenter och be dem ta itu med nuvarande och kommande utmaningar för medierna, inklusive situationen för mediemångfalden i Europa. Eftersom ni vet att jag sätter stort värde på era kommentarer kommer Europaparlamentet att vara företrätt i denna expertgrupp, om ni antar inbjudan. Jag återkommer snart med fler detaljer. Jag kommer att rådfråga gruppen om vad som bör vara våra nästa steg när det gäller medielandskapet, och jag åtar mig att inom ramen för min behörighet vida konkreta åtgärder på området.
Marco Scurria
Herr talman, mina damer och herrar! Jag deltar i debatten med vissa skamkänslor eftersom kommissionsledamoten mer eller mindre har talat om för oss att det är meningslöst att hålla denna debatt eftersom vi inte är oense om någonting.
Vi skulle inte befinna oss i denna situation om mina kolleger hade lyssnat till oss när vi tidigare - både vid utskottssammanträden och här i kammaren - frågade om det var möjligt att vänta lite, eftersom den ungerska regeringen trots allt alltid har sagt sig vara villig att ta hänsyn till kommissionens åsikter. Det hade förresten varit konstigt annars, eftersom Ungern för närvarande är ordförandeland i EU.
Trots det beslutade de sig för att fortsätta, kanske - nej säkert - på grund av politiska och ideologiska motiv, och beslutade sig för att denna debatt skulle hållas. Resolutioner har lagts fram som vi kommer att rösta om i morgon. Vi borde förmodligen ha varit lite försiktigare och visat större förtroende för de regeringar som i demokratisk ordning har valts av sina befolkningar, till att börja med den ungerska regeringen, som valdes av en så stor majoritet av sin befolkning att den absolut inte behövde manipulera medierna för att nå samförstånd på hemmaplan.
Personligen anser jag att det bästa vi kan göra är att be våra socialistiska och liberala kolleger här i parlamentet, som har lagt fram en viss typ av resolutioner, att dra tillbaka dem och på så sätt undvika att göra oss till åtlöje och i stället låta parlamentet återgå till att ta itu med EU-medborgarnas verkliga problem. Naturligtvis är jag tacksam för kommissionsledamotens arbete.
Claude Moraes
för S&D-gruppen. - (EN) Herr talman! S&D-gruppen välkomnar naturligtvis de framsteg som har gjorts på de fyra centrala områdena balanserad rapportering, ursprungslandsprincipen osv. Naturligtvis välkomnar vi detta, Neelie Kroes. Det är vad vi skrev i vår resolution. Det var det vi uppmanade dig och de ungerska myndigheterna att leverera.
För det första måste jag fråga dig om tajmningen. Var det en ren tillfällighet, när du som du sade väntade på flygplatsen, eller var det i själva verket så att parlamentets påtryckningar har lett fram till fyra viktiga ändringar på de fyra centrala områden där vi efterlyste ändringar? Var snäll och lova oss att dessa eftergifter har säkrats. Än så länge har parlamentet i och för sig inte sett texten till förhandlingarna mellan kommissionen och de ungerska myndigheterna. Därför behöver vi lite mer tid för att definitivt uppge vår inställning i denna fråga. Det framgår emellertid tydligt att många andra allvarliga problem som parlamentet, och naturligtvis S&D-gruppen, har pekat på aldrig togs upp under förhandlingarna.
Viktiga obesvarade frågor är bland annat mediemyndighetens sammansättning och tidsramar och medierådets sammansättning och tidsramar. Dessa organ är politiskt homogena och utövar fortfarande genomgripande och centraliserad statlig, rättslig och politisk kontroll över alla medier. Vi behöver svar på hur vi ska gå vidare i denna viktiga fråga. Dessutom är det beklagligt att kommissionen inte har agerat på rekommendationerna från exempelvis parlamentet, Europeiska rådet, kommissionsledamoten och OSSE, när det gäller kränkningarna av principen om förbud mot att efterforska journalisters källor, extremt oproportionerliga påföljder och avskaffandet av public service-programföretagens politiska och ekonomiska oberoende.
Där har du en lista, fru kommissionsledamot, på de frågor som återstår att besvara. Helst skulle vi behöva få svar på dessa frågor under denna debatt. Naturligtvis är vi tacksamma att de ungerska myndigheterna är villiga att ändra lagstiftningen. Vi uppmuntrar myndigheterna att även införa ändringar för att ta itu med de utestående frågor som alla här i parlamentet är bekymrade över, samtidigt som andan i stadgan om de grundläggande rättigheterna och särskilt artikel 11, som innehåller ett skydd för yttrandefriheten, respekteras fullt ut. Vi vill ha ytterligare svar på om du anser att artikel 11 har respekterats. Vi måste få civilsamhället och intressenterna att bidra till att upprätthålla principerna om öppenhet och ansvarsskyldighet och se till att de bästa metoderna används.
Fru kommissionsledamot, vi lade fram en resolution för vår grupps räkning eftersom vi ville få till stånd de eftergifter som du redan har meddelat. Vi vill emellertid ha mer än så. Demokratier bygger på principen om fria och oberoende medier. Vår grupp ber inte om ursäkt för att vi kraftfullt försvarar denna princip, och vi kommer att göra allt vi kan för att skydda den, både för ungrare och för alla andra EU-medborgare.
Renate Weber
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman! Tidigare har vi här i parlamentet diskuterat fall där olika regeringar har visat prov på sin önskan att kontrollera medierna. Dessa försök har emellertid aldrig gått så långt som den ungerska medielagen, där allt från tv, till radio, tidningar, medietjänster på begäran, bloggare, ja allt kontrolleras, allt från registrering till resultat och indragning av tillstånd.
När vi i ALDE-gruppen första gången varnade för denna lag anklagades vi för att agera utifrån politiska motiv. Erfarenheten visar emellertid att vi hade rätt, och i dag medger till och med den ungerska regeringen att det finns aspekter av denna lag som är grovt felaktiga. Därför planeras flera ändringar. Vi litar på att kommissionens uppgifter stämmer och att detta verkligen är den ungerska regeringens ståndpunkt. Vi hoppas få detta i skrift och kommer noga att följa ändringarna.
Trots det är de fyra områden som kommissionen efterlyste ändringar på bara en del av ett mycket större problem. Andra aspekter måste också ändras. De enorma kontrollbefogenheter som samlas i händerna på en politiskt tillsatt person som har lett två mediekontrollmyndigheter i nio år, bristande källskydd för journalisters källor och bristen på effektiva rättsmedel, är bara några av de problem som finns. I slutändan kommer inte bara våra kritiker, utan även kommissionen, att vara tvungna att besvara det ungerska och europeiska civilsamhället och journalister och berätta varför OSSE och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter har riktat skarp kritik mot de aspekter jag precis har nämnt.
Alla kan inte utgå från politiska motiv. Vi motiveras tvärtom av ett genuint intresse av att se till att det finns en konkret mediefrihet, till förmån för våra medborgare.
Judith Sargentini
för Verts/ALE-gruppen. - (NL) Herr talman! Mina första frågor riktar sig till kommissionsledamot Neelie Kroes. I direktivet om audiovisuella medietjänster hänvisas till en oberoende tillsynsmyndighet. Trots det är det uteslutande personer som stöder regeringspartiet som ingår i den nya ungerska mediemyndigheten och det nya medierådet, vilka på vaga grunder har befogenhet att utdöma höga böter. Allt detta sker i en politisk miljö som redan är mycket polariserad.
Varför har kommissionen inte invänt mot denna brist på oberoende? Varför har ni misslyckats med en fullständig bedömning av om mediemyndighetens och medierådets befogenheter, som enligt mig omfattas av EU-lagstiftningen, är förenliga med stadgan om de grundläggande rättigheterna? Neelie Kroes, du har sagt att den ungerska regeringen hittills har gjort fyra ändringar. Ändringarna omfattar den utländska pressen och audiovisuella medietjänster, men inte inhemska tidningar. Du kommer att få se Viktor Orbán och hans anhängare triumferande vinka med en godkännandestämpel, er Brysselflagga, och sedan, utan avbrott, fortsätta att predika intolerans, förtala filosofer och förbjuda manifestationer till förmån för homosexuella, allt detta samtidigt som Ungern innehar ordförandeskapet i rådet. Du måste vara mycket missnöjd med detta.
Jag övergår nu till mina kolleger från PPE-gruppen, som i sin resolution uppgav att det inte fanns något att oroa sig för och som har anklagat de som har kritiserat medielagen för att göra manipulativa och politiskt motiverade uttalanden. Det är en allvarlig anklagelse, och en anklagelse som även riktar sig mot OSSE och Europarådets kommission för mänskliga rättigheter. Det är en allvarlig anklagelse, eftersom vi vet att till och med Viktor Orbán själv under tiden har insett att det krävs vissa ändringar av medielagen. Detta påminner mig om Stalineran, när personer retuscherades bort från fotografier.
Tillsammans med oss och OSSE borde du försvara europeiska värderingar, inte bli en mekanism för att driva igenom din makt på hemmaplan.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Krisztina Morvai
(HU) Herr talman! Fidesz-regeringen förtjänar allt som sker just nu, nämligen att vänsterflygeln, från Martin Schultz till Daniel Cohn-Bendit och alla andra, nu applåderar dem, och våra kära kolleger ger dem lektioner i demokrati. Låt mig ställa en fråga till dig. Vad är ditt budskap till vänsterpartierna, exempelvis MSZP, som lät personer bli skjutna i ögonen i Ungern 2006? Vilka garantier har den ungerska nationen för att sådana incidenter inte händer igen när ditt vänsterparti innehar regeringsställningen, och vilka garantier finns för att ni inte kommer att skingra demonstranter med våld som ni gjorde mellan 2002 och 2010 ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Judith Sargentini
(EN) Herr talman! Jag tror inte att oberoende medier ger upphov till våld, och jag förstår inte på vilket sätt denna fråga är relevant, men jag tackar frågeställaren för hennes fråga.
Zbigniew Ziobro
Herr talman! Yttrandefrihet är oerhört värdefullt. Det vet vi alla, och därför bör vi föra en seriös debatt. Tyvärr verkar dagens debatt inte passa in på den beskrivningen. Den verkar vara en förevändning för mitten- och vänsterpartierna att angripa premiärminister Viktor Orbáns konservativa högerregering.
Faktum är att vi kan peka på många europeiska länder där yttrandefriheten inte respekteras. Titta bara på Polens erfarenhet. I Polen skulle man kunna hävda att regeringspartiet har en egen majoritet i varje styrande organ, ett maktmonopol som omfattar kontroll över regeringen, senaten, presidenten, den statliga radio- och tv-myndigheten, det organ som utövar tillsyn över medierna, och som har den slutliga kontrollen över public service-sändningar och stöd från de största elektroniska mediebolagen. Journalister avskedas från sina arbeten enbart för att de har konservativa högeråsikter. Högerprogram eller konservativa program har dragits in, exempelvis Jan Pospielszalskis program Warto rozmawiac eller Antia Gargas program Misja Specjalna. Det ger upphov till följande frågor. Var är Martin Schulz? Var är ni, mina damer och herrar, när dessa kränkningar sker i Polen? Låt oss diskutera faktiska kränkningar, sådana som redan har skett.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Jörg Leichtfried
(DE) Om jag har förstått dig rätt sade du att det fanns restriktioner för yttrandefriheten och pressfriheten i många länder i Europa. Jag skulle gärna vilja veta vilka länder du tänker på och vad du personligen tänker göra åt saken.
Zbigniew Ziobro
(PL) Tack för din fråga. Jag ville uppmärksamma att mediefriheten är ett grundläggande problem. Om vi ska ta itu detta problem bör vi skilja det från politiska sympatier, oberoende av om vi har vänsteråsikter, högeråsikter eller konservativa åsikter. Med andra ord bör vi protestera om journalister avskedas bara för att de har vänster- eller högeråsikter. I dagens Polen avskedas exempelvis journalister bara för att de har konservativa åsikter. Jag förväntar mig stöd och protester från Martin Schulz och från andra socialistiska ledamöter och ledamöter på vänsterkanten, eftersom detta skulle visa att vi bryr oss om standarder och inte om att plocka politiska poäng. Vi bryr oss om att skydda mediefriheten. Vi protesterar mot liknande situationer var de än sker, även om de just nu sker i exempelvis Polen.
Rui Tavares
Fru kommissionsledamot! Jag har lyssnat noga på dig och vet rent ut sagt inte om jag är besviken eller chockad över kommissionens insatser. Jag förstår fortfarande inte om kommissionen medvetet eller omedvetet gick i den ungerska regeringens fälla.
Den ungerska regeringen har bestämt sig för att diskutera eftergifter i fråga om några mindre viktiga detaljer, men gör inga grundläggande förändringar av lagen. Den klart oproportionerliga och ensidiga sammansättningen av medierådet, de extremt höga böterna för tidningar och alla faktorer som leder till censur och självcensur av medierna finns fortfarande kvar. Vad som verkligen är skamligt, vilket även tidigare talare har påpekat, är emellertid att så snart som kommissionen lyckades driva igenom eftergiften att utländska tidningar och publikationer skulle undantas från böter glömdes allt annat bort. Jag anser att detta undergräver de principer som har präglat Europa efter Berlinmurens fall 1989.
Vad kommissionen egentligen tänkte säga var att vi inte borde låta medborgare från något EU-land utsättas för censur och inskränkningar av yttrandefriheten. Uppenbarligen har kommissionen gjort det. Parlamentet bör emellertid hålla ett öga på inte bara den ungerska regeringen utan nu även på kommissionen. Det är vår skyldighet och vårt ansvar att se till att vi inte släpper denna fråga, vilket kommissionen har gjort.
Mario Borghezio
Herr talman! Vi kommer med all säkerhet inte att minnas detta som ett upplyftande kapitel i parlamentets historia. Den kritik och de attacker som i samband med det ungerska ordförandeskapet haglade över den ungerska regeringen och anklagelserna om att den ungerska medielagen inte är förenlig med EU-lagstiftningen, har nu reducerats till vad det verkligen rör sig om. Det rör sig framför allt om ett dolt försök som enbart baseras på ideologiska motiv, som är ännu skamligare när det används mot ett land som i dag har kampen för frihet kodad i sitt DNA - och det har varit fallet genom hela dess historia, vilket vi alla minns mycket väl.
De politiska krafter som har drivit fram denna långt ifrån upplyftande debatt bär fortfarande ett stort ansvar för vad som helt klart inte är en politisk manöver på hög nivå. Dessa rent ideologiska övertoner får i stället politiken att förlora i värde och kastar dessutom en oförtjänt skugga över EU:s ordförandeskap, som för första gången - och detta är verkligen en stor politisk och historisk händelse - innehas av ett tidigare kommunistiskt land, som i dag har förenat sig med oss i frihet.
Simon Busuttil
(EN) Herr talman! Mot bakgrund av dagens uttalande av kommissionen är det uppenbart att debatten inte längre fyller något syfte och att det inte finns någon som helst anledning att rösta om resolutionerna i morgon.
Jag anser att de som var genuint oroade över medielagen i Ungern hade rätt till ett svar. Vad jag emellertid finner oroande är att parlamentet allt oftare bedriver korståg mot enskilda medlemsstater - som av en tillfällighet har PPE-regeringar - innan kommissionen har slutfört sin utredning i frågan och än mindre kommit fram till några slutsatser. Ännu värre är att detta skedde trots att de ungerska myndigheterna, på högsta nivå, tydligt lovade att om kommissionen hade några invändningar mot lagen var de beredda att ändra den, vilket de också gjorde.
Vad var egentligen syftet med denna debatt? Vad är syftet med resolutionerna i morgon, annat än som politiska instrument? PPE-gruppen står fast vid sitt åtagande att oberoende av vilken medlemsstat som berörs respektera mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Det kan ingen ifrågasätta. PPE-gruppen är emellertid inte villig att peka ut enskilda medlemsstater och summariskt fördöma dem innan den rättsliga processen i vederbörlig ordning har avslutats. När processen väl har avslutats bör vi respektera resultatet. När denna fråga första gången togs upp förra månaden sade jag att om vi gjorde politik av frågan skulle vi inte bara attackera en medlemsstat, utan även undergräva EU:s ordförandeskap. I dag anser jag att vi även har undergrävt vår egen institution. Det kan inte vara rätt.
Jag vädjar verkligen till alla grupper att dra tillbaka sina resolutioner från morgondagens omröstning - inte att suspendera dem, inte att skjuta upp dem utan att dra tillbaka dem - för det finns inte längre någon anledning att gå vidare med denna omröstning.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Herr talman, fru kommissionsledamot, företrädare för rådet! Låt mig inleda med att påpeka det uppenbara. Ibland är det nödvändigt att upprepa det uppenbara. Fri spridning av nyheter och oberoende opinionsbildning är det viktigaste skyddet för varje demokratiskt samhälle.
Det är därför vi är här i dag. Den hårda kritik som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europarådet, flera medlemsstater och en stor majoritet av ledamöterna av Europaparlamentet har framfört motiveras av att EU-projektets mest grundläggande principer hotas.
När Viktor Orbáns regering snabbt antog denna lag i Ungern ansåg vi att man inte i tillräckligt hög grad hade övervägt alla aspekter, och att lagen borde ändras så att den blev förenlig med EU-lagstiftningen och med andan i fördragen.
Vi är glada och tacksamma att kommissionen i dag har kunnat meddela oss att den ungerska regeringen är beredd att ändra lagen. Inrättandet av en informationsövervakningsmyndighet, vars råd uteslutande skulle vara politiskt kontrollerat av medlemmar av regeringspartiet, riskerar att ge upphov till en partisk, centraliserad politisk kontroll som oundvikligen skulle leda till censur och, ännu värre, självcensur. Jag vill därför få svar på följande fråga: Kommer inrättandet av denna myndighet att ses över?
Tillsammans med kommissionen, och tillsammans med dig, fru kommissionsledamot, har vi uttryckt vår oro när det gäller informationsmångfald, proportionalitetsprincipen och de grundläggande rättigheterna yttrandefrihet och informationsfrihet, som anges i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Ungerns löfte om att ändra lagen måste följas upp så att vi kan kontrollera att de ändringar som införs går tillräckligt långt för att motverka det hot mot de grundläggande rättigheterna och värderingarna som denna lag utgör, exempelvis genom att se över inrättandet av övervakningsmyndigheten, som jag precis nämnde.
Vi uppmanar kommissionen att fortsätta med sina utredningar, särskilt i frågor som rör grundläggande rättigheter. Till kommissionen och rådets företrädare vill jag dessutom framhålla att detta inte är en politisk fråga, som vissa vill få oss att tro. Det handlar om att försvara EU:s värderingar och respektera EU-lagstiftningen.
Ni kan vara tryggt förvissade om att detta är vårt enda mål och vår uppgift i dag.
Morten Løkkegaard
(DA) Herr talman! Det känns lite konstigt att sitta här som konservativ liberal och anklagas för att luta åt vänster. Det är dock något som tiden får utvisa. I själva verket handlar det inte om att luta åt vänster eller åt höger; det handlar om pressfrihet. Jag kan inte begripa varför mina kolleger från PPE-gruppen väljer att driva debatten på detta sätt. Det är en smula patetiskt. Det handlar inte heller om Ungern; det handlar om pressfrihet. Jag kan villigt erkänn att det gläder mig att den ungerska regeringen har lämnat så bra svar på de frågor som har ställts till den.
Trots det återstår fortfarande många problem, vilket vi i ALDE-gruppen hela tiden har påpekat. Vi har fortfarande kvar problemet med ett medieråd som utses av regeringen och som ska bedöma om medierapporteringen är balanserad. Vi har fortfarande kvar problemet med en kommission som antas vara fördragens väktare och som antas ta ställning i fråga om problemen med Ungerns medielag. Naturligtvis hoppas jag att kommissionsledamoten ska göra just detta. Jag tänker inrikta mig på vad vi ska göra just nu och på att kommissionsledamoten har tagit upp frågan om ett oberoende råd. Det är något som jag och min grupp skulle välkomna. Kan kommissionsledamoten närmare beskriva vad detta råd ska arbeta med?
Talmannen
Kolleger! För de av er som inte känner till förfarandet så är det upp till talmannen att avgöra om en blåkortsfråga ska accepteras. Om jag anser att vi inte har tillräckligt med tid för debatten tilldelas den som begär att få ställa en sådan fråga inte ordet. Om jag senare märker att vi har talartid kvar kan jag på nytt tilldela ordet till den personen. När ni viftar med det blå kortet kan jag därför inte alltid tilldela er ordet. Det är något som jag och sekretariatet måste avgöra från fall till fall.
Helga Trüpel
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! PPE-gruppen har absolut ingen anledning att slå sig för bröstet. Det faktum att den ungerska medielagen nu har ändrats beror framför allt på dem som vidtog åtgärder i detta syfte. Viktor Orbán var ursprungligen inte delaktig i detta.
Jag vill förtydliga en sak. De ändringar som nu har gjorts räcker inte. Vi har fortfarande en övervakningsmyndighet som under nio års tid enbart har bestått av medlemmar från partiet Fidesz. Ett sådant system är inte förenligt med EU-lagstiftningen. Det saknas fortfarande källskydd. Därför är detta verkligen inte en demokratisk medielag.
Neelie Kroes, jag anser att du inte gick tillräckligt långt. Uppenbarligen var du mer intresserad av ett lugnt liv och av att inte störa det ungerska ordförandeskapet än av en verkligt demokratisk medielag. Låt mig påminna dig om att antikommunistiska liberala demokratiska intellektuella som György Konrad, Agnes Heller och Michael Woida bad om EU-institutionernas stöd. Det har vi fortfarande inte gett dem. Jag anser verkligen att lagen måste revideras för att kunna bli demokratisk.
Carlo Casini
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag anser att den ungerska regeringen har visat prov på stor känslighet gentemot Europa och mot de principer som detta ärende grundas på. Direkt efter att den ungerska medielagen antogs startade vänstern en kampanj som använde sig av frasen ”presscensurlag”.
I själva verket är det endast de som upplevt kommunism, fascism och nazism som vet vad en presscensurlag är, medan demokratiska stater vet att frihet och informationsmångfald är en förutsättning för demokrati. Dessa rättigheter bör emellertid harmoniseras med alla andra befogenheter i en rättsstat och får framför allt inte skada grundvalen för demokrati, nämligen mänsklig värdighet.
I artikel 21 i den italienska författningen garanteras exempelvis informationsfrihet, men samtidigt förbjuds publikationer som strider mot den allmänna moralen. Enligt den italienska pressfrihetslagen från 1948, som ingen någonsin har invänt emot, är en publikation inte skyldig att begära förhandstillstånd, men är precis som i den ungerska lagen skyldig att registrera sig.
De reservationer som kommissionen med rätta har framfört nedvärderar inte målen för den ungerska lagen, och att målet är respekt för mänsklig värdighet visas just av den attityd som den ungerska regeringen har intagit genom att omedelbart ta till sig kritiken och ta ansvar för att ändra lagen i överensstämmelse med den kritik som har framförts. Tillkännagivandet av att EU:s grundläggande rättigheter kommer att skrivas in i den ungerska författningen är ytterligare ett bevis på Ungerns grundläggande önskan att vara en del av den europeiska kulturen.
Avslutningsvis förstår jag inte vad denna diskussion ska vara bra för, förutom att ”skuldbelägga” Ungern för att det har stöttat sin regering och sitt parlament som valts med två tredjedelars majoritet. Dagens händelser ger emellertid Europa skäl att hoppas, inte skäl att kritisera. Därför tackar jag kommissionen och den ungerska regeringen.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman, fru kommissionsledamot, herr minister! Ansträngningar för att minska mediefriheten är ett generellt problem i Europa. Som patriot är jag extra ledsen att det var den ungerska medielagen som satte igång upprörda debatter i Europaparlamentet och i andra EU-institutioner. Det är ingen trevlig känsla. Kommissionens kraftiga kritik tvingade Viktor Orbáns regering att ge med sig, trots att den i december fortfarande stod fast vid att den inte tänkte ändra lagen på något sätt. Nu tvingar kommissionen Viktor Orbáns regering att ändra de skandalösa lagarna.
Enligt kommissionens utvärdering beror detta främst på att den ungerska medielagstiftningen inte är förenlig med EU-rätten. Lagstiftningen bryter inte bara mot direktivet om audiovisuella medietjänster utan även mot EU-fördragen och bestämmelserna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. EU:s kritik innebär ett politiskt nederlag för den ungerska högern. Merparten av de invändningar som fyra av Europaparlamentets politiska grupper har framfört har fortfarande inte beaktats. Både kommissionen och Europaparlamentet måste noga övervaka vilka effekter den ändrade ungerska medielagen kommer att få för yttrandefriheten och pressfriheten i Ungern.
Jag har en fråga till János Martonyi. Vad var Viktor Orbáns regerings motiv till att avskaffa den partssammansatta medienämnd som föreskrevs i den tidigare medielagen, där 50 procent av medlemmarna kom från regeringspartiet och 50 procent från oppositionen? Vad anser kommissionsledamot Neelie Kroes om detta? Jag uppmanar kraftfullt den ungerska regeringen att inte skapa det nationalistiska intrycket att kritiken riktas mot Ungern. Jag uppmanar Viktor Orbáns regering att nu, efter kommissionens skarpa kritik, visa prov på lite eftertanke och upphöra med den odemokratiska regeringspolitik som den hittills har bedrivit. ”Den som döljer svårigheter gör dem bara värre”, varnade den ungerske poeten Gyula Ilyés.
Talmannen
Kära kolleger! Det verkar råda lite förvirring om vad jag menade förut. Det kommer inte att bli några fler blåkortsfrågor i denna debatt. Vi har inte tid.
(Inpass av Krisztina Morvai: ”Ni borde skämmas!”)
Vilket liv!
Tamás Deutsch
(HU) Herr talman, fru kommissionsledamot! Som du tillkännagav i början av denna debatt har den ungerska regeringen och kommissionen slutit en överenskommelse om att ändra flera punkter i den ungerska medielagen. Jag håller med mina kolleger om att den debatt vi nu håller på med, en debatt motiverad av politiska impulser, ensidighet och - när man hör de socialistiska och liberala ledamöterna - hat, har blivit meningslös.
En talare från S&D-gruppen hänvisade till skyddandet av gemensamma europeiska värderingar, och utvecklade detta. För att citera en ungersk socialistisk klassiker skulle jag bara vilja säga: ”struntprat!” Här handlar det inte alls om detta. Här handlar det bara om att europeiska socialister, liberaler, kommunister och gröna än en gång visar prov på sitt hyckleri. Martin Schulz sade inte ett ord när en minister från Ungerns socialistiska regering genom sina direkta politiska bundsförvanter beslutade att förtala en journalist som han stördes av genom att placera narkotika i hans bil. Martin Schulz sade inte ett ord när en av den ungerska regeringens statssekreterare väckte brottmålstalan mot en ungersk journalist för att han hade skrivit en artikel som avslöjade lagstiftningsfusk och som fick till följd att denna ungerska journalist fängslades. Liberalernas ordförande Guy Verhofstadt sade inte ett ord när ungerska journalister avslöjade valfusk i samband med valet av ledare för det ungerska liberala partiet, som fick till följd att partiet länge bojkottade den tv-station där dessa journalister arbetade. Eftersom ni inte nämnde eller höjde rösten för att försvara gemensamma europeiska värderingar vid de tillfällena saknar de uttalanden ni har gjort i dag all trovärdighet.
Tanja Fajon
(SL) Herr talman! Jag välkomnar den ungerska regeringens avsikt att ändra kontroversiella avsnitt i medielagen, och att du, kommissionsledamot Neelie Kroes, är nöjd med de ändringar som har kungjorts.
Jag är emellertid orolig att vi dagen innan vi ska anta resolutionen om den ungerska medielagen i parlamentet bara har mycket vaga uppgifter att gå på, och att vi inte har fått någon detaljerad försäkran från de ungerska myndigheterna om exakt vilka ändringar som ska göras. Därför skulle jag vilja veta hur du kunde nå fram till detta resultat på bara några timmar och om några externa experter var inblandade i processen.
Att ändringarna tillkännagavs så snabbt tyder också på att det inte rör sig om omfattande ändringar, utan endast kosmetiska ändringar, och det är helt oacceptabelt. Varför underrättades vi först i dag, samma dag som debatten faktiskt äger rum, om att den ungerska regeringen tänker ändra lagen inom fjorton dagar och att kommissionen nöjer sig med detta budskap. Det verkar verkligen som om någon försöker tysta Europaparlamentet och att det tekniska arbete som Ungern har kungjort inte kommer att leda till demokratiska ändringar av lagen i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna.
I likhet med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) är vi också allvarligt oroade över medierådets sammansättning och befogenheter. Det är uppenbart att det rör sig om en kraftig utvidgning av statens kontroll av journalister. Samtidigt välkomnar jag viljan till dialog, och upprepar att detta inte är en attack mot Ungern. Jag arbetade själv tidigare som journalist och detta handlar om att skydda journalister överallt i Europa. Dessutom är jag besviken över att kommissionsledamot Viviane Reding, som bland annat ansvarar för grundläggande rättigheter, inte har deltagit i granskningen av denna kontroversiella lag.
Avslutningsvis har jag ytterligare en fråga till dig, fru kommissionsledamot. Hur ser kommissionens framtidsvision ut för journalistiken i Europa? EU behöver en uppsättning minimikriterier som garanterar fria och oberoende medier och mediemångfald. Jag uppmanar dig att börja arbeta med detta så snart som möjligt eftersom mediefriheten, och följaktligen kvaliteten på mediernas rapportering, redan är allvarligt hotad även i andra delar av Europa.
Ivo Belet
(NL) Herr talman! Det verkar som alla är överens om att den ungerska regeringen har gjort det rätta genom att i dag undanröja alla tvivel och klargöra att det råder pressfrihet i Budapest och att det inte saknas mediemångfald.
Som tur är har denna osäkerhet försvunnit i och med att Ungern formellt har lovat kommissionen att den nya medielagen ska justeras och uttryckligen harmoniseras med EU:s grundläggande rättigheter.
Det enda jag beklagar är att varje debatt om mediemångfald alltid verkar sluta i en kamp om att plocka nationella politiska poänger. Detta måste definitivt upphöra. Fru kommissionsledamot, trots det anser jag att ditt nya initiativ om att inrätta en arbetsgrupp om mediepluralism är ett utmärkt initiativ, och vi i parlamentet kommer naturligtvis gärna att diskutera detta initiativ och samarbeta med dig kring detta.
Detta är ett utmärkt tillfälle att äntligen studera frågan i detalj, att gå till botten med frågan om mediemångfald, utan att diskussionen färgas av känslor på nationell nivå. Det är ett utmärkt initiativ för att på ett objektivt sätt utforska medielandskapet i EU.
Låt mig avslutningsvis förtydliga ytterligare en sak. Jag anser att lagstiftningsinitiativ på EU-nivå för att reglera medierna, som vissa här i parlamentet kommer att kräva i morgon, är helt fel strategi. Jag tror att du håller med oss om det, fru kommissionsledamot.
Milan Zver
(SL) Herr talman! Jag välkomnar också den ungerska regeringens beslut att förbättra medielagen, men jag anser att denna omfattande attack på regeringen på grund av medielagen är orättvis och ogrundad.
Denna lag har tillkommit på grund av särskilda omständigheter, som inte alltid är så lätta att förstå i Västeuropa. I alla övergångsländer har mediemiljön varit ganska asymmetrisk eller obalanserad i fråga om ägande och politisk anknytning. Medierna dominerades av vänstern, och därför är det helt normalt att kräva mer balans i medierapporteringen i övergångssamhällen.
Begreppet balanserad rapportering har länge använts inom forskning och politik, och förknippades ursprungligen med medierna. Invändningarna mot den politiskt ensidiga sammansättningen av medierådet enligt denna lag är helt orättvisa. Enligt lagen väljs medlemmarna i rådet med två tredjedelars majoritet i parlamentet. En sådan demokratisk mekanism saknas i de flesta europeiska länder.
Jag ska inte bli långrandig, fru kommissionsledamot. Vi litar på att du kommer att se till att det blir en större reglering av medielandskapet i EU. Du kommer emellertid inte att kunna lyckas med detta genom att bara se över medlemsstaternas lagar. Du behöver en grundligare analys av den faktiska situationen, särskilt i de nya medlemsstaterna, inklusive i Slovenien.
József Szájer
(EN) Herr talman! Jag har en ordningsfråga. Jag vill ställa en fråga till dig.
Vad du än säger kämpar jag för ledamöternas rätt att säga vad de vill. Här i kammaren är det emellertid bara extremhögern och vänstern som har fått lov att ställa blåkortsfrågor.
Det är ett ensidigt sätt att bedriva sammanträdet på, och jag begär att de grupper som företräder mittenpartier och partier något till höger om mittenpartierna också ska få rätt att ställa frågor till de andra talarna, annars behandlas ledamöterna inte lika.
Talmannen
Jozsef Szájer! Jag ger inte personer lov att ställa blåkortsfrågor utifrån vilken politisk grupp de tillhör. Jag tilldelar dem ordet utifrån vem som först höjde sitt blåa kort.
I denna debatt höjdes de första blåa korten av vissa personer, men sedan tog tiden slut och därför sade jag att det inte fanns tid för några fler blåkortsfrågor, varken från mitten, högern eller vänstern.
Vi har fortfarande kvar enminutsanförandena, även om vi förmodligen inte hinner med alla dem heller.
Jag önskar vi hade mer tid. Jag önskar jag kunde tilldela alla ordet, men det kan jag inte. Jag ber om ursäkt till dig och andra, men försäkrar dig att detta inte var ett politiskt motiverat val.
Sabine Verheyen
(DE) Herr talman, fru kommissionsledamot, herr rådsordförande! Först och främst vill jag tacka dig, Neelie Kroes, för att du så snabbt tog initiativ till denna debatt och för att du har inlett förhandlingar med den ungerska regeringen. Framför allt vill jag emellertid tacka den ungerska regeringen för att den har hållit det löfte den gav i alla utfrågningar, tidigare diskussioner och i början av debatten, nämligen att om lagen behövde ändras skulle den även genomföra dessa ändringar på ett lämpligt sätt.
Pressfrihet och mediemångfald är viktiga grundläggande värderingar i EU. Medierna har även ett mycket speciellt ansvar i vårt samhälle. De ska respektera personliga rättigheter, de får inte diskriminera och framför allt är de skyldiga att rapportera sanningen. De verkar inte i ett rättsligt vakuum. Det är också ett stort framsteg i den nya medielagen i Ungern.
Medierna åtnjuter ett särskilt skydd, framför allt genom EU:s nuvarande regelverk. I sin egenskap av fördragens väktare har kommissionen tidigare gjort ett mycket bra arbete. Dagens debatt hade inte behövts om det hade funnits större förtroende för kommissionens arbete som fördragens väktare, eftersom dagens resultat visar att systemet fungerar. Justeringar har nämligen gjorts på de områden där lagen inte var helt förenlig med EU-lagstiftningen. Det är en stor framgång.
De ideologiska debatter som då och då uppkommer, särskilt på detta område, hör inte alls hemma i parlamentet. Tvärtom framgår det tydligt att debatterandet av de omtvistade frågorna baserat på fakta, samarbete och gällande lagstiftning inom ramen för de samtal och förhandlingar som hölls bidrog till att förtydliga problemet och har lett till positiva resultat. Jag hoppas att de olika politiska grupperna kommer att upphöra med sitt politiska spel och dra tillbaka resolutionerna i fråga.
Kinga Gál
(HU) Herr talman, fru kommissionsledamot, herr minister! Som påpekats har den ungerska regeringen och kommissionen, trots vad vissa antyder, i dag kommit överens om att ändra den ungerska medielagen. De har kommit överens om att ändra själva texten. Trots det insisterar ni på att fortsätta denna meningslösa debatt. För mig visar det att medielagen bara var en ursäkt, en politisk attack mot den ungerska regeringen som stöds av två tredjedelars majoritet i det ungerska parlamentet. Samtidigt som parlamentets förslag till beslut kräver att vår lag ska ta hänsyn till rätten till information baseras er text på feltolkningar och sakfel, precis som allt som har sagts här i eftermiddag.
Det är vilseledande. För mig innebär rätten till information rätten till oförfalskad, verklig information, och den här eftermiddagen har ni även kränkt den rätten. Det är intressant att se att ni bara hävdar friheter när detta innebär att ni kan attackera högerregeringar. Det beklagliga är emellertid att ingen ur den socialdemokratiska eller liberala gruppen brydde sig om att försvara de mänskliga rättigheterna när Ungerns dåvarande socialistiska regering 2006 bokstavligt talat trampade ned friheterna på Budapests gator, eller när den slovakiska socialdemokratiska regeringen bestraffade minoriteter för att de använde sitt modersmål.
Då gjorde ni allt ni kunde för att förhindra att dessa bevisade, allvarliga överträdelser ens debatterades i Europaparlamentet. För mig är detta höjden av hyckleri. I samband med den aktuella lagen talar ni om diktatur och majoritetens tyranni. För någon som levde under Ceauşescus diktatur som barn visar detta att ni har en konstig, ensidig bild av demokrati och rättsstatsprincipen.
Alajos Mészáros
(HU) Herr talman! Jag beklagar verkligen att denna debatt ägde rum i dag, eftersom alla vet att det är kommissionens uppgift att klargöra alla missförstånd och frågor i samband med den ungerska medielagen, och detta arbete som bäst pågår. Det är meningslöst för parlamentet att inta en ståndpunkt i en fråga som kan få en positiv lösning om några dagar.
Jag inser emellertid att vi är aktörer i en vänsterliberal politisk kampanj för att skapa hysteri, och hur lagen till slut kommer att se ut kanske inte längre har någon betydelse. Det som har betydelse är att våra politiska motståndare attackerar, med de skamliga metoder som vi är vana att se från dem, ett land där center-högerkrafterna förra året vann en jordskredsseger efter att den socialistiska regeringen i åtta år hade plundrat landet, och äntligen kan slutföra utrensningen av de sista resterna av den vedervärdiga kommunistiska regimen.
Detta innefattar en omorganisering av de etiska reglerna för journalister och mediekulturens ramar. Jag frågar mig följande. Var fanns dess kritiker, som ser sig själva som progressiva demokrater, när Robert Ficos vänsternationalistiska regering i Slovakien 2008 antog en kontroversiell medielag, inklusive sanktioner? Ja, de fanns här då också, och försvarade kraftfullt nämnda lag, som tack vare dem gäller än i dag. Jag fördömer och förkastar detta hyckleri och uppmanar mina kolleger att inte låta sig influeras av politisk uppvigling. Låt de ansvariga, nämligen kommissionen och den ungerska regeringen, sköta den professionella utvärderingen och lösningen på problemet.
Låt oss avslutningsvis vara medvetna om att upprepade attacker mot regeringen i det land som innehar ordförandeskapet i en tid som redan präglas av kris allvarligt kan hota bilden av EU:s enighet och dess internationella rykte.
Jean Marie Cavada
(FR) Herr talman, herr rådsordförande! Detta är en så allvarlig fråga att man måste höja sig över de fruktansvärda argument som vi precis har hört här i kammaren. När vi talar om medierna talar vi nämligen om demokratins hälsotillstånd.
Herr rådsordförande, jag är en av dem som beundrar och hyser varma känslor för ditt land och för det ungerska folket. Jag har full förståelse för att din regering och en del av allmänheten vill att informationen skulle hanteras på ett mer balanserat sätt. Objektivt sett hade de rätt. Att ersätta en form av propaganda med en annan form av propaganda innebär inte att det är rätt. Följaktligen är jag glad men vaksam i kväll. Det gläder mig att se att din regering har beslutat sig för att ta ett steg tillbaka på flera grundläggande punkter och att ändra medielagen från december 2001. Det var nödvändigt, och du gjorde helt rätt som tog itu med denna fråga. Det gläder mig också att du nu visar större respekt för stadgan om de grundläggande rättigheterna, rättigheter som ditt folk genomgående har krävt de senaste åren.
Jag vill gratulera kommissionsledamot Neelie Kroes till hennes arbete, och jag stöder sammansättningen av hennes grupp av övervakningsexperter. Vi kommer emellertid att vara vaksamma. Vi anser att flera problem inte har lösts, och vi kommer även att studera lagstiftningsändringarna i detalj.
Herr rådsordförande, avslutningsvis vill jag bara säga till dig att du är arvtagare till ett fädernesland som har gett oss Franz Liszt och Lajos Kossuth, 1940-talets hjälte Joël Brand, Sándor Kopácsi och överste Pál Maléter från 1956. Du är arvtagare till Sándor Márai. Du är arvtagare till Imre Kertész. Så svik oss inte! Det var en ungrare som uppfann Rubiks kub. Lär inte oss i Europa att leka med medierna likt ”Jobbiks kub”, för det är ett hemskt spel.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Herr talman! I dag har texten till överenskommelsen mellan den ungerska regeringen och kommissionen formulerats. Den ungerska regeringen har läst - vilket är en stor sak i dessa tider - och förstår kommissionens kommentarer och kommer precis som utlovat att ändra medielagen. Det innebär att den ungerska regeringen och kommissionen har agerat på ett lagenligt och demokratiskt sätt, medan ni har spelat upp en politisk loppcirkus här i dag. Tyvärr är det inte första gången ni har gjort det, även om orsaken till problemet helt klart har undanröjts. De ungerska socialistledamöterna kommer med grundlösa anklagelser och försöker även få med sig andra. På hemmaplan avslöjas emellertid en efter en av deras miljardforint-skandaler.
Kära uppretade kolleger, ni har medvetet vilseletts. Det finns demokrati i Ungern, och medielagen är förenlig med alla EU-direktiv och EU-krav. Avslutningsvis bör vi ägna oss åt de frågor som det är betydligt akutare att lösa än den pågående politiska loppcirkusen.
Mario Mauro
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Även om jag accepterar att de som så kraftfullt kritiserade den ungerska lagen enbart vill se mediefrihet och inget annat anser jag att vi även måste visa respekt för kommissionens arbete och debattens innehåll i parlamentet. Med andra ord anser jag att vi för att undvika ett otrevligt kapitel i parlamentets historia bör ta vårt ansvar och inte rösta i morgon och helt enkelt stryka en resolution vars innehåll saknar verklighetsförankring, vilket kommissionsledamotens anförande visade.
Jag uppmanar därför både rådet och kommissionen till informella kontakter med talmanskonferensen för att ge parlamentet den information som behövs för att parlamentet, före omröstningen om resolutionen, ska kunna rösta för att inte hålla omröstningen, och därmed sätta stopp för ideologiska debatter.
Victor Boştinaru
(RO) Herr talman! Kommissionsledamotens uttalanden bekräftar att Europaparlamentet hade rätt när det riktade skarp kritik mot Ungerns presslag. Genom sin vilja att ändra lagen, om än bara i fyra kapitel, medger den ungerska regeringen att denna odemokratiska åtgärd var ett misslyckande. I din skrivelse konstaterar du avslutningsvis att du kommer att granska denna lag och undersöka om den är förenlig med EU-rätten. Helst hade jag sett att du hänvisade till stadgan om de grundläggande rättigheterna.
Jag har två frågor till dig, fru kommissionsledamot. Hur kan du anse att OSSE:s och Europarådets standarder är för höga för Europaparlamentet? För det andra, om ett anslutningsland hade en lag som såg likadan ut som den ursprungliga ungerska lagen, skulle det landet i så fall kunna slutföra det relevanta förhandlingskapitlet?
Jaroslav Paška
- (SK) Herr talman! I Slovakien brukar vi säga att vägen till helvetet ofta är stensatt med goda avsikter. Jag betvivlar inte våra ungerska vänners goda avsikter och att de vill uppdatera medielagen genom att införa vissa modifieringar. Den pågående diskussionen bekräftar emellertid att vissa av bestämmelserna i den nya lagen kanske kunde formuleras på ett känsligare sätt.
Det faktum att den ungerska regeringen beslutade sig för att genomföra ett så stort antal ändringar och reformer på så kort tid innebar förmodligen att man inte hade tid att studera de tänkbara följderna av lagbestämmelserna.
Detsamma gäller uppenbarligen även den nationella ungerska lagen om dubbelt medborgarskap, som helt klart kommer att skapa många onödiga problem, inte bara för oss européer utan även för våra utländska partner. Vad kommer våra amerikanska eller kanadensiska vänner att tycka när hundratusentals ukrainare eller serber dyker upp med EU-pass utfärdade i Ungern till avlägsna släktingar, ättlingar till invånare i det forna ungerska riket?
Jag vet inte om denna lag antogs med goda avsikter.
Andrew Henry William Brons
(EN) Herr talman! Enligt en beskrivning av den ungerska presslagen föreskriver lagen ”balanserad rapportering”, vilket vid en första betraktelse verkar vara helt i sin ordning. Enligt en annan beskrivning omfattar lagen bötesstraff för publikationer som kränker ”allmänintresset, den allmänna moralen eller ordningen”. Dessa begrepp låter väldigt vaga, meningslösa och därför farliga, nästan lika farliga som begreppen främlingsfientlighet och rasism, och vem skulle komma på tanken att lagstifta mot dem?
Innan vi börjar kasta sten på Ungern borde vi kanske titta på standarder och medieföretag i våra egna länder. Det statliga BBC, även känt som British Brainwashing Corporation, struntar att dess stadga föreskriver att det ska vara opartiskt. I stället utesluter det medlemmar från vårt parti, samtidigt som det ger gott om utrymme för etablissemangets säkerhetsventilparti. Vårt parti är tillräckligt betydelsefullt för att vi regelbundet ska attackeras, men inte tillräckligt betydelsefullt för att vi ska bjudas in till programmen. År 2006 lurade de i maskopi med regeringen vår partiordförande i en fälla som ledde till att han fängslades.
Neelie Kroes
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Ett par ledamöter frågade om det var en tillfällighet att dagens debatt sammanfaller med den ungerska regeringens beslut. Ja, ibland behöver man en liten ängel på axeln.
Själv föredrar jag att ha ordentligt med fakta och siffror på fötterna när ni bjuder in mig för att klargöra vad som gäller. Är dagens händelser en tillfällighet? Svaret på den frågan kommer direkt från hjärtat.
Vi talar om ett helt förfarande. Det inleddes i slutet av december, och vi befinner oss nu i mitten av februari. Det har alltså tagit lite mer än sju veckor. Sett till de sex år jag har arbetat vid EU-institutionerna är detta ganska snabbt. Baserat på mina tidigare erfarenheter är det sällan jag tror att jag kan lösa ett problem på sju veckor.
Mot denna bakgrund är dagens resultat häpnadsväckande. Resultatet beror på en kombination av faktorer. För det första är det inte första gången vi diskuterar denna fråga. Ni har tidigare bjudit in mig för att diskutera den. Ni har varit mycket tydliga, så det har inte rått någon tvekan om vad som har gällt. Det råder ingen tvekan om var alla partier här i kammaren står i denna fråga.
För det andra handlar det om en mycket viktig fråga. Jag behöver inte förklara för er att för kommissionen handlar denna fråga om yttrandefrihet och pressfrihet. Det vore löjligt om vi inte gav detta högsta prioritet i vårt försvar av demokratin. Var det en tillfällighet att föregående punkt på föredragningslistan för eftermiddagen var situationen i Egypten? Ni har talat om att skapa demokrati, så det finns en röd tråd här, och ni kan vara förvissade om att kommissionen är medveten om detta och gör sitt yttersta för att försvara demokratin och reparera den där den eventuellt har angripits.
För det tredje handlar det naturligtvis om det ungerska ordförandeskapet. Vi får inte vara naiva. Naturligtvis är våra vänner i denna medlemsstat inom den europeiska familjen medvetna om att ordförandeskapet förpliktar. Därför har även de gjort sitt yttersta för att hitta en lösning på problemet. Avslutningsvis vill jag som förklaring - i den mån det är en förklaring - säga att Europaparlamentet har varit mycket tydligt i denna fråga. Ni har kämpat, och ni har hållit omvärlden informerad via pressen - via en fri press, kan tilläggas. Underskatta därför inte er egen roll.
För mig är det emellertid just kombinationen av faktorer som i slutändan förklarar varför vi har nått detta resultat just nu. Grundläggande rättigheter är den fråga som det har handlat om. Det råder det ingen tvekan om. Alla som tror att jag bara är intresserad av lugn och ro känner mig inte alls, för jag kämpar för demokrati. Jag har en hel del erfarenhet, och jag har varit verksam inom politiken längre än många av er.
Låt mig även kort nämna ett par specifika frågor som ställdes till mig. Hur oberoende är medietillsynsmyndigheten? I vår preliminära analys av den ungerska lagen har vi kommit fram till att förfarandet för att nominera och utse ordföranden och ledamöterna av medierådet inte skiljer sig från de förfaranden som tillämpas i andra medlemsstater. Vi måste inse - oavsett om det stärker vårt argument eller inte - att regeringspartiet innehar två tredjedelars majoritet, och i en demokrati är detta helt enkelt ett konstaterande av fakta.
(Applåder)
När det gäller frågan om tillämpningen av artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna tillämpar vi direktivet om audiovisuella medietjänster och fördraget, och det innebär naturligtvis att vi tillämpar artikel 11 i stadgan. Det råder det ingen tvekan om.
Claude Moraes sade att det inte gick att överklaga medierådets beslut. Det stämmer att det inte via ett administrativt förfarande går att begära omprövning av ett beslut som fattas av medierådet, i dess egenskap av myndighet i första instans. I enlighet med artikel 163 kan man emellertid väcka talan vid domstol mot ett officiellt beslut från medierådet i enlighet med civilprocesslagen. Att ett överklagande inges innebär inte att beslutet vilandeförklaras, men civilprocesslagen kan åberopas för att skjuta upp verkställandet av beslutet.
Manfred Weber sade att den ungerska medielagen saknar ett tillräckligt källskydd. Om vi tar pressfrihet som en grundläggande europeisk princip, så borde det vara startpunkten och slutmålet för alla våra tankar på området. Jag har alltid försvarat pressfriheten på EU-nivå, och jag kommer att fortsätta - och jag lovar att kommissionen kommer att fortsätta - att outtröttligt främja detta. Rätten för journalister att skydda sina källor är en av de huvudprinciper som garanterar att pressfriheten verkligen kan utövas. Journalister borde aldrig vara skyldiga att avslöja sina källor om de inte är tvungna till det på grund av en brottsutredning, och denna princip gäller oavsett politiskt klimat. I själva verket är det nödvändigt att försvara denna rätt ännu mer passionerat just nu, när pressen och medierna rent allmänt har en svagare ställning.
Enligt det gällande direktivet om integritet och elektronisk kommunikation är medlemsstaterna skyldiga att säkerställa konfidentialitet vid kommunikation. Direktivet gäller emellertid inte verksamheter som faller utanför EU-fördragens räckvidd. EU-lagstiftningen gäller med andra ord inte frågor som rör allmän säkerhet, försvar, statens säkerhet eller brottsbekämpning. Enligt subsidiaritetsprincipen har medlemsstaterna dessutom möjlighet att vidta åtgärder som kan inskränka en persons rätt till integritet, i enlighet med sina egna regler och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Varje sådan begränsning i ett demokratiskt samhälle måste vara nödvändig, lämplig och proportionell, och kommissionen är varken i stånd att bedöma eller fördöma sådana nationella åtgärder, eller har någon vilja att göra det.
När det gäller avsaknaden av en hänvisning till artikel 30 - och flera ledamöter har ställt frågor om detta - vet jag att många av er har klagat på att kommissionen inte till fullo har beaktat artikel 30 vid sin bedömning av medielagen. Jag vill kraftfullt dementera detta. Även om kommissionen i sitt ursprungliga förslag till direktivet om audiovisuella medietjänster hade inkluderat en skyldighet för medlemsstaterna att garantera de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende - och jag är fullt medveten om att ert minne är utmärkt när det gäller sådana frågor - stöddes denna bestämmelse inte av rådet, och trots starkt stöd från parlamentet ändrades skrivningen till den aktuella skrivningen i artikel 30 i direktivet om audiovisuella medietjänster. Detta direktiv innehåller i sin nuvarande lydelse ingen direkt skyldighet att inrätta oberoende organ. Det är inte vad vi hade önskat, men det är så texten blev, och vi måste acceptera detta, även om vi beklagar att det blev så.
De ungerska myndigheterna har gått med på att stryka den berörda bestämmelsen och lägga till följande förklarande kommentar till artikel 10 i medielagen: ”Det är hela mediesystemets skyldighet att tillhandahålla autentisk, snabb och korrekt information i sådana frågor och om sådana händelser.” Det är så texten kommer att se ut efter ändringarna.
Jag ber om ursäkt för att ni inte har fått texten, men jag har inte fått den själv, eller jag hade åtminstone bara den text vi utgick från vid förhandlingarna, och den kunde jag inte lämna till er. Så snart det går kommer jag emellertid att ge er texten. Även om jag hoppas att ni tror på vad jag säger - och jag skulle uppskatta det - förmodar jag att ni i slutändan vill se det i skrift och få en möjlighet att själva läsa texten.
En av de saker som kommer att vara betydelsefulla för er när ni bestämmer er är frågan om kraven på balanserad rapportering. Som jag sade i mitt inledningsanförande kommer dessa inte längre att gälla för tidningar eller audiovisuella medietjänster på begäran.
På Morten Løkkegaards fråga om jag är beredd att föreslå lagstiftning om mediemångfald nämnde jag i mitt inledningsanförande att jag är redo att vidta åtgärder i samband med mediemångfald inom ramen för EU:s befintliga behörighet. Jag är övertygad om att det inte finns någon strategi som passar alla, och det ungerska exemplet har gjort mig än mer övertygad om detta. Jag kommer att inrätta den arbetsgrupp som jag hänvisade till, och jag tackar för att ni vill ingå i den, för att diskutera de utmaningar vi står inför, för att se till att vi får en övergripande översikt över hur situationen ser ut i Europa och naturligtvis för att kunna agera i överensstämmelse med detta - inklusive när det gäller frågan om mediernas oberoende. Det bör vara en av huvudprioriteringarna.
När det gäller OSSE:s inställning till den ungerska medielagstiftningen är det enligt våra analyser en fråga om skillnader i rättslig grund, men OSSE var tydliga i sina slutsatser och hade rätt. OSSE har framför allt kritiserat den nya mediemyndigheten, särskilt medlemmarnas långa mandatperioder och tillsynen av det statliga public service-företaget. Jag har förklarat kommissionens uppfattning i frågan, och jag tror att mandatperioderna för medlemmar av andra programföretagsråd, exempelvis i andra medlemsstater, varierar från fem till nio år. Ett exempel, om än inte det enda, är de tyska statliga programföretagsråden, de så kallade Rundfunkgeräte.
Avslutningsvis anser jag att det viktiga är det budskap från den biträdande premiärministern som jag mottog i morse när jag landade, och jag är säker på att utrikesministern kommer att upprepa det budskap som den ungerska regeringen skrev ned till mig, och till kommissionen, där de angav sin uppfattning i frågan.
Under våra sju veckor av nära samarbete har jag redan imponerats av min personals insats. De har arbetat oerhört hårt. Men jag kan garantera att båda sidor arbetade oerhört hårt. De gjorde inte bara vad de skulle utan arbetade konstruktivt för att hitta en lösning. Detta är nämligen en mycket viktig fråga, och vi måste hitta en lösning.
Mario Mauro
(IT) Herr talman! Som ordningsfråga uppmanar jag kommissionsledamoten att åtminstone skicka de aktuella texterna till gruppordförandena redan i kväll, så att vi kan vara så säkra som möjligt innan vi röstar i morgon.
Neelie Kroes
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! För egen del måste svaret bli ett entydigt ja. Den ungerske utrikesministerns kroppsspråk indikerar också ett ja. Texterna kommer att skickas så snart som möjligt.
János Martonyi
rådets ordförande. - (EN) Herr talman! Var glad att jag inte behöver använda min kropp för att uttrycka mig.
Eftersom kommissionsledamot Neelie Kroes svar var så omfattande och uttömmande, och även tog upp medierådets sammansättning, som var en specifik fråga som riktades till mig och som jag anser har besvarats korrekt, har jag bara ett par korta kommentarer för Ungerns räkning.
Först och främst vill jag understryka att Ungern till fullo ställer sig bakom de värderingar, principer och regler som anges i fördraget, stadgan om de grundläggande rättigheterna och alla andra internationella rättsinstrument på människorättsområdet, både europeiska och universella.
Den första skarpa kritiken mot medielagen kom innan lagen ens hade antagits. Jag tänker särskilt på kommentarerna från OSSE:s medieföreträdare. Min enkla önskan var att texten skulle läsas, studeras och analyseras, och att man sedan skulle berätta för oss vad som eventuellt var fel, vilka tveksamheter eller problem som kunde tänkas uppstå på grund av texten, eller på grund av tolkningen av hur lagen skulle tillämpas.
Det var därför vi genast välkomnade och stödde att kommissionen, i egenskap av fördragens väktare, analyserade texten, och uppmanade den att ta upp tveksamheter eller problem. Det är exakt vad som hände. Kommissionen granskade lagen noggrant, lade fram några ändringsförslag och alla dessa förslag antogs. Jag kan bekräfta att vi i övermorgon kommer att hålla ett regeringssammanträde. Vi kommer att anta texten och kommer omgående att överlämna den till det ungerska parlamentet så att ändringarna kan antas så snabbt som förfarandet tillåter och omgående träda i kraft.
Jag vill tacka kommissionen för dess hårda arbete, hjälp och stöd, men jag vill även tacka alla er som har kommit med rättvisa och kloka kommentarer och hjälpt oss i vårt arbete. Jag är övertygad om att detta har varit oerhört viktigt, inte bara för oss själva utan även för hela EU.
Jag erbjuder vår hjälp och vårt stöd till den arbetsgrupp som kommissionen ska inrätta. Detta ligger i hela Europas intresse, och vi vill alla delta och hjälpa till så mycket vi kan.
Det enda jag beklagar är det överdrivna språkbruket i vissa politiska uttalanden. Som jag nämnde tidigare användes detta redan innan lagen hade antagits. Ibland kändes det som om vi utsattes för det fransmännen kallar un procès d'intention, ett slags skuldpresumtion. Vi fick en känsla av att man tillämpade skuldpresumtion snarare än oskuldspresumtion, det vill säga att man inte respekterade den rätt att betraktas som oskyldig till dess att skuldfrågan avgjorts som är en grundläggande princip i varje rättvis rättegång.
Ibland passerade dessa uttalanden gränsen för en rimlig och rättvis politisk debatt - en politisk debatt som vi annars till fullo stöder, både på hemmaplan och på europeisk eller universell nivå.
I själva verket skadade detta hela EU:s intressen - det skadade den europeiska integrationen. Nu tror jag att vi förhoppningsvis har kommit förbi detta. Jag vill än en gång bekräfta att vi fullt ut respekterar alla rättsinstrument, och för att visa detta kan jag meddela att vi har för avsikt att införliva stadgan om de grundläggande rättigheterna i den nya ungerska författningen.
Ungern kommer således att bli det första landet där stadgan om de grundläggande rättigheterna kommer att vara en integrerad del av landets rättssystem. Den kommer inte bara att tillämpas på de områden som omfattas av unionsrätten, utan kommer även att ha en överordnad ställning i hela rättssystemet och kommer att ha företräde framför annan lagstiftning eller andra bestämmelser, oavsett om det rör sig om bestämmelser på det straffrättsliga området, på medieområdet eller på andra områden.
Det borde vara tillräckligt för att alla ska bli säkra på att mitt land till fullo respekterar, och kommer att respektera, de grundläggande regler, värderingar och principer som vi alla delar.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Jag har mottagit sex resolutionsförslag, som ingivits i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Csaba Sógor
I sitt resolutionsförslag begär mina kolleger att kommissionen även ska ta hänsyn till bestämmelserna i stadgan om de grundläggande rättigheterna när de granskar den ungerska medielagen och, om regeringen inom en fastställd frist inte ändrar lagen på önskat sätt, inleda ett överträdelseförfarande mot Ungern. Mina kolleger begär dessutom att kommissionen redan i år inrättar ett europeiskt regelverk för att garantera upprätthållandet av mediefriheten i medlemsstaterna. Det gläder mig verkligen att stadgan om de grundläggande rättigheterna ges allt större uppmärksamhet och ber därför kommissionen att även undersöka hur stadgan tillämpas, särskilt artiklarna 21 och 22, i fråga om den slovakiska språklagen.
Dessutom välkomnar jag kraven på ett förslag till EU-direktiv för att garantera att mediefriheten inte kränks. Jag tror att inrättandet av ett liknande regelverk definitivt kunde vara motiverat när det gäller nationella minoriteter. Det finns nämligen EU-länder där det inte är kravet på balanserad rapportering som leder till kränkningar av rättigheterna för de EU-medborgare som i århundraden har levt i samma område, utan de böter de tvingas betala för att de använder sitt modersmål.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Mediefrihet och mediemångfald är ett par av de grundläggande friheter som EU bygger på. Därför gläder det mig mycket att kommissionen med eftertryck har reagerat på uppgifterna om den ungerska medielagen och har vidtagit konkreta åtgärder. Eftersom jag i många år har arbetat inom medierna kommer jag med intresse att följa arbetet i den expertgrupp som kommissionsledamot Neelie Kroes tänker inrätta och som kommer att ge kommissionen råd om vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas. Samtidigt vill jag påpeka att kommissionens rättsliga analys av den ungerska medielagens förenlighet med EU-lagstiftningen tyvärr visar EU-lagstiftningens brister, särskilt direktivet om audiovisuella medietjänster. Paradoxalt nog har kommissionen varit tvungen att ”sträcka ut” vissa argument och grunda dem på själva fördraget (etableringsfrihet) snarare än på direktivet. Jag inser att EU har begränsad jurisdiktion när det gäller audiovisuell politik, men å andra sidan anser jag att medierna, som är en av grundförutsättningarna för demokrati, måste ha vissa minimirättigheter och måste omfattas av gemensamma standarder. Därför delar jag min grupps, S&D-gruppens, uppfattning att EU-regelverket bör ses över så att man kan införa minimikrav på områdena mediefrihet och mediemångfald. Jag hoppas vi snart kommer att inleda en omfattande debatt i frågan.
