Bendras mokslinių tyrimų, skirtų kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, visų pirma su Alzheimerio liga, programavimas (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijos dėl žodinio klausimo Tarybai dėl
bendro mokslinių tyrimų, skirtų kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, visų pirma su Alzheimerio liga, programavimo - B7-0218/2009).
Autorius, Herbert Reul, nurodė, kad vėluos. Jeigu jis atvyks, jam galės būti suteiktas žodis pabaigoje.
Françoise Grossetête
Pone pirmininke, kol nėra H. Reulio, pakartosiu klausimą, kurį pateikėme Komisijai. Dėl Tarybos rekomendacijos dėl priemonių kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, kurios teisinis pagrindas yra Sutarties 165 straipsnis, turi būti konsultuojamasi su Parlamentu.
Norime sužinoti, ar Taryba gali patvirtinti savo ketinimą patvirtinti išvadas dėl šio klausimo 2009 m. gruodžio 3 d. Konkurencingumo tarybos posėdyje. Be to, kadangi su Parlamentu buvo konsultuotasi dėl Komisijos pasiūlymo, ar Taryba, rengdama išvadas, pasirengusi atsižvelgti į Parlamento nuomonę?
Taip pat ar, kalbant apie galimą būsimą bendrą mokslinių tyrimų veiklą, Taryba gali patvirtinti savo nuomonę, kad šios iniciatyvos iš esmės turėtų būti priimamos remiantis tuo pačiu teisiniu pagrindu?
Norėčiau pabrėžti, kad parengėme rezoliuciją. Šią rezoliuciją palaiko visos politinės frakcijos ir ji yra svarbi tiesiog todėl, kad joje išryškinami su senėjančia visuomene susiję iššūkiai. Šie iššūkiai kyla dėl to, kad šiandien Europoje nuo Alzheimerio kenčia daugiau nei 7 mln. žmonių, ir manoma, kad po dvidešimties metų šis skaičius bus dvigubai didesnis.
Todėl labai svarbu planuoti, investuoti ir bendradarbiauti šioje srityje, kad būtų kontroliuojamos su šiomis ligomis susijusios socialinės išlaidos, ir suteikti viltį, užtikrinti orumą ir geresnį gyvenimą milijonams ligonių ir jų šeimų. Šioms sveikatos ir socialinėms problemoms, liečiančioms visą Europą, spręsti reikalingos koordinuotos priemonės, skirtos užtikrinti veiksmingą prevenciją, diagnozavimą, gydymą ir priežiūrą, teikiamą sergantiems asmenims.
Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurią vykdo viešojo ir privataus sektorių subjektai siekdami rasti naujų šių ligų gydymo būdų ir užkirsti kelią jų plitimui, remti. Sveikatos moksliniai tyrimai Europos lygmeniu yra dar labiau išskaidyti, todėl viešųjų ir privačiųjų partnerysčių skaičius turi būti padidintas. 2008 m. vasario mėn. pradėtos Naujoviškų vaistų iniciatyvos pavyzdys neturi likti vieninteliu bandymu.
Norėčiau užbaigti pasakydama, kad tai išties lenktynės su laiku, nes privalome kuo greičiau užbėgti šioms ligoms už akių. Šių dienų moksliniai tyrimai rodo, kad jau yra iniciatyvų, skirtų ankstyvai diagnostikai. Būtent dėl šių konkrečių klausimų mūsų piliečiai laukia signalų iš Europos sveikatos apsaugos, kuri turi suteikti garantijas ir numatyti su amžiumi susijusių ligų vystymąsi.
Cecilia Malmström
Pone pirmininke, liepos 22 d. Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl priemonių kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, visų pirma su Alzheimerio liga, pagrindas yra Sutarties 165 straipsnis. Šiame straipsnyje teigiama, jog Bendrija ir valstybės narės savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą koordinuoja taip, kad nacionalinpolitika ir Bendrijos politika būtų tarpusavyje suderintos.
165 straipsnis atitinka bendro programavimo iniciatyvos tikslus. Šie tikslai pagrįsti idėja, kad drauge nustatome iššūkius, su kuriais kartu susiduria mūsų visuomenės, ir kad didindami valstybių narių politinį įsipareigojimą galime susitarti dėl bendro arba koordinuoto atsako į šiuos iššūkius. Tuo, žinoma, siekiama padidinti viešojo mokslinių tyrimų finansavimo Europoje efektyvumą.
Vis dėlto manau, kad problema ir atsakymas į jūsų klausimą yra tai, kad 165 straipsnyje nesuteikiama teisTarybai imtis veiksmų. Šis straipsnis yra teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija gali imtis iniciatyvų, skirtų valstybių narių politikos ir Bendrijos politikos koordinavimui skatinti. Sutarties antraštinėje dalyje "Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra" kito teisinio pagrindo, kuriuo Komisija galėtų remtis siūlydama priemones, susijusias su bendro programavimo iniciatyvomis, nėra.
Be abejo, Taryba yra prisiėmusi labai griežtą politinį įsipareigojimą kuo greičiau pradėti bandomąsias bendro programavimo iniciatyvas, skirtas, visų pirma kovai su Alzheimerio liga. Atsižvelgdama į tai, pirmininkaujanti valstybnarlaikosi nuomonės, kad Taryba turėtų patvirtinti išvadas dėl šio bendro programavimo iniciatyvos remdamasi Komisijos pateiktu tekstu.
Žinau, kad Europos Parlamentas teikia prioritetą kovai su Alzheimerio liga. Vasario mėn. paskelbtoje deklaracijoje Europos Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares pripažinti šią kovą Europos visuomenės sveikatos prioritetu. Be abejo, esate susipažinę su Komisijos pasiūlymu. Pirmininkaujanti valstybnarstengsis užtikrinti, kad Parlamento nuomonbūtų, kiek įmanoma, įtraukta į išvadas, kurios turi būti patvirtintos šių metų gruodžio 3 d. Konkurencijos tarybos posėdyje.
Dėl galimų būsimų bendro programavimo iniciatyvų Taryba pritaria Parlamento nario nuomonei, kad turėtų būti pasirinktas bendras požiūris tvirtinti šias iniciatyvas pagal mokslinių tyrimų antraštinę dalį. Deja, šiuo metu galimas tik vienas būdas, t. y. patvirtinti Tarybos išvadas dėl kiekvienos atskiros iniciatyvos. Taip yra todėl, kad Sutartyje nenumatomas tinkamas teisinis pagrindas kitoms priemonėms priimti.
Elena Oana Antonescu
Pirmininkaujanti valstybnarŠvedija nori gruodžio mėn. patvirtinti išvadas dėl kovos su degeneracinėmis nervų ligomis net nelaukdama Parlamento nuomonės šiuo klausimu.
Aš buvau Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės dėl šio dokumento pranešėja ir šiomis aplinkybėmis pritariau rezoliucijos, kurioje išsakoma Parlamento pozicija dėl priemonių kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, visų pirma su Alzheimerio liga, taikant bendrą mokslinių tyrimų veiklos programavimą, patvirtinimui.
Degeneracinės nervų ligos yra labai svarbi sveikatos problema Europoje. Medicinos mokslo pažanga ir gyvenimo lygio išsivysčiusiose šalyse augimas sukūrsąlygas, dėl kurių padidėjo vidutingyvenimo trukmė, o kartu ir asmenų, sergančių degeneracinėmis nervų ligomis, skaičius.
Ši problema turi įvairių aspektų. Kai kurie aspektai susiję su asmenų, sergančių šiomis ligomis, gyvenimo kokybe, šių ligų poveikiu artimiesiems arba prižiūrintiems asmenims. Taip pat tai problema, susijusi su sveikatos priežiūros sistemų tvarumu, nes joms reikės aptarnauti daugiau pacientų tokiomis sąlygomis, kai senėjant visuomenei auga nebedirbančių gyventojų proporcindalis.
Komisijos pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama su moksliniais tyrimais susijusiems aspektams. Rezoliucijoje, kurią siūlome, taip pat pabrėžiama, kokie rezultatai bus pasiekti koordinuojant mokslinių tyrimų veiklą ir kokiu mastu jie padės pagerinti dabartinę padėtį. Todėl raginu vystyti mūsų veiklą dviem pagrindinėmis kryptimis: vykdyti mokslinius tyrimus ir užtikrinti, kad įdėtos pastangos atsispindėtų rezultatuose, pasiektuose gerinant priežiūros, kuria naudojasi pacientai, kokybę.
Atsižvelgiant į susidomėjimą, kurį laikui bėgant Parlamentas rodšioje srityje, ir šio dokumento, kuris yra bandomasis bendro mokslinių šios srities tyrimų veiklos programavimo projektas, reikšmę, labai svarbu, kad rengiant Tarybos išvadas būtų atsižvelgta į Parlamento poziciją.
Parlamentas turi dalyvauti visose iniciatyvose, susijusiose su būsimu bendru programavimu mokslinių tyrimų srityje. Iš tiesų Lisabonos sutarties 182 straipsnio nuostatos užtikrina tinkamą teisinį pagrindą būsimiems pokyčiams šioje srityje.
Patrizia Toia
Pone pirmininke, ponios ir ponai, iniciatyva, kurią netrukus pradėsime, yra labai svarbi dėl dviejų priežasčių: pirma, dėl mokslinių tyrimų, skirtų kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, objekto; antra, dėl bendro mokslinių tyrimų programavimo metodų.
Be abejo, mums būtų buvę geriau, jei Parlamentas būtų labiau tiesiogiai įtrauktas į bandomąjį projektą (tai buvo pasakyta ir tai yra mūsų klausimo tema). Nors turime susitelkti į dabartį ir nestabdyti proceso eigos, vis dėlto prašome garantijų, kad į mūsų nuomonę bus atsižvelgta Konkurencingumo tarybos svarstymuose ir kad ateityje bus apibrėžtas tvirtesnis teisinis pagrindas, kuriuo remdamasis Parlamentas galėtų visapusiškai dalyvauti šioje mokslinių tyrimų srityje ir prisiimti didesnę atsakomybę.
Dabar privalome veikti imdamiesi tinkamų priemonių ir skirdami išteklių tam, kad būtų užkirstas kelias Alzheimerio, Parkinsono ir kitoms paplitusioms ligoms ir kad šios ligos, kurios taps dar dažnesnės senėjant gyventojams, būtų išnaikintos. Raginame sutelkti pastangas į plačius, didelio masto tyrimus, kurie būtų nukreipti į diagnozavimą ir gydymą. Atrodo, svarbiausi būtų biologinių žymenų, ankstyvos diagnostikos metodų, grindžiamų tarpdisciplininiu požiūriu, moksliniai tyrimai, didelių duomenų bazių sudarymas, vaistų ir tinkamo gydymo bei priežiūros modelių tyrimai.
Norėčiau pateikti tik vieną prašymą Parlamentui: neignoruokime individualių pacientų aplinkybių, į kurias pernelyg dažnai neatsižvelgiama kalbant apie šios rūšies ligas, ir neatmeskime pacientų ir jų artimųjų asociacijų dalyvavimo galimybės. Manome, kad metodologiniu požiūriu bendrų mokslinių tyrimų projektai yra labai svarbūs, nes jie atitinka esminį reikalavimą: būtų sujungiamos pastangos ir ištekliai bei įveikiamas jų skirtumus, dubliavimas, todėl būtų galima sutelkti "kritinę masę", kurios pakaktų geriems šio pobūdžio mokslinių tyrimų rezultatams pasiekti.
Jeigu atsižvelgsime į tai, kad kitose pasaulio dalyse bendromis viešojo ir privataus sektoriaus pastangomis pavyksta investuoti dešimtis milijonų eurų, suprasime, kiek daug dar nepadaryta ir kiek daug dar turime nuveikti nukreipdami savo pastangas į bendrus projektus, veiklos strategijas ir bendras valstybių narių ir Europos programas, taip pat į bendras valstybinių ir privačių subjektų programas kartu nepamiršdami tarptautinės struktūros, teikiančios mums galimybių susipažinti su pagrindinėmis mokslo naujovėmis tarptautiniu lygmeniu.
Jorgo Chatzimarkakis
Pone pirmininke, ponia Tarybos Pirmininke, šiandien svarstome pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl degeneracinių nervų ligų. Faktiškai ketinama jos pagrindu parengti direktyvą, taigi kitą kartą turėtumėme svarstyti ir direktyvą šiuo klausimu. Ligos, kurias aptariame šiandien (Alzheimerio liga ir tekste taip pat minima Parkinsono liga) - tai galvos smegenų ligos, kurios yra didelis iššūkis Europai. Išlaidos laikui bėgant augs ir reikės atlikti dar daug mokslinių tyrimų. Deja, Europoje daug tyrimų dubliuojami ir yra didelbiurokratija. Taigi šiuo pasiūlymu dėl rezoliucijos siekiama išvengti tyrimų dubliavimosi, biurokratijos ir fragmentiškumo.
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji pateikpasiūlymą, kuriuo remiantis mokslinių tyrimų rezultatai taptų prieinami visuomenei. Manau, kad šis pasiūlymas geras. Deja, tekstas netinkamai suformuluotas, todėl paprašyčiau jį pakeisti, kad jis taptų aiškesnis. Iš esmės egzistuoja problema dėl Europos patentų. Būtų gerai, jei Komisija ir Taryba imtųsi Europos patentų farmacijos ir biotechnologijų srityse klausimo ir išaiškintų, kad jie mums reikalingi. Bet kokiu atveju Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija palaiko šį pasiūlymą dėl rezoliucijos.
Philippe Lamberts
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, aš turėjau būti pranešėjas šiuo klausimu, todėl jaučiuosi šiek tiek nusivylęs. Vis dėlto džiaugiuosi, kad žengiame pirmyn. Dabar netinkamas laikas tarpinstituciniams ginčams. Esu patenkintas, kad Taryba pasirengusi veikti.
Noriu pateikti keletą pastabų. Mes, Parlamento nariai, tikrai tikimės, kad Taryba sutiks su rezoliucijos, dėl kurios ketiname rytoj balsuoti, idėjomis.
Norėčiau pabrėžti poreikį pasiekti tinkamą pusiausvyrą - kaip ir klimato kaitos atveju - tarp padarinių sušvelninimo ir prisitaikymo prie jų. Kalbu apie šios ligos prevenciją ir galimybę suprasti, kodėl, dėl kokių veiksnių ja susergama, kad galėtume veiksmingai užkirsti jai kelią. Tai visuomet efektyviausias ir pigiausias kovos su liga būdas.
Ar pakanka bendro programavimo iniciatyvos? Na, ne tuo požiūriu, kad tai turėtų tapti norma, kad bendradarbiavimas įgyvendinant tokius didelius sumanymus turėtų būti norma, o ne paprasčiausias savanoriškas dalykas, t. y. tai, kas tikrai įpareigotų visas valstybes nares veiksmingai bendradarbiauti.
Antra, kalbant apie finansinių prioritetus, pirmasis klausimas būtų toks: ar skiriame pakankamai lėšų šių rūšių ligoms? Manome, kad šiuo atveju taip nėra, ir primygtinai rekomenduojame įgyvendinant būsimas pagrindų programas dalį lėšų, numatytų didžiosioms programoms, pvz., ITER, kurios, kaip mums sako geriausi mokslininkai, galbūt atsipirks po šešiasdešimt metų, perkelti Alzheimerio ligos ir kitų panašaus pobūdžio ligų moksliniams tyrimams. Manau, tai tikrai reikalinga.
Marisa Matias
Pirmiausia norėčiau išreikšti visišką paramą dėl H. Reulio užduoto klausimo ir atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kad esminis klausimas - pagrindinis politinis klausimas - yra būtent bendro mokslinių tyrimų programavimo klausimas.
Svarstant bendro degeneracinių nervų ligų, visų pirma Alzheimerio ligos, programavimo klausimą proceso viduryje buvo pakeistos taisyklės. Užuot parengę pranešimą, parengėme rezoliuciją, šitaip atsisakydami savo bendro sprendimo priėmimo teisės šiuo klausimu. Sustabdėme buvimą Europos Parlamento nariais ir vietoj to tapome patarėjais. Todėl bent jau norėčiau žinoti, ar į tai, ką patariame, bus atsižvelgta, ar ne.
Bet kurios srities mokslinių tyrimų veiklos programavimas yra politinis, o ne techninis pasirinkimas ir atsižvelgiant į tai turėtų būti pabrėžtas ir stiprinamas Parlamento vaidmuo. Mano nuomone, nustatyti prioritetus, kurie yra politiniai, reiškia, kad jie turėtų būti kruopščiai išnagrinėti, skaidrūs ir demokratiški. Tai, kas įvyko, įvyko bendro sprendimo ir bendro Alzheimerio ligos mokslinių tyrimų programavimo atžvilgiu, neturėtų pasikartoti, o jeigu taip kada nors atsitiktų, prašome bent jau mus įspėti. Todėl tikiuosi, kad tikrai bus atsižvelgta į sprendimus ir rekomendacijas, kuriuos šiuo klausimu pateikParlamentas.
Diane Dodds
Ponia pirmininke, mano rinkimų apygardoje Šiaurės Airijoje šiuo metu demencija serga 16 000 asmenų. Jie, jų šeimos nariai ir juos prižiūrintys asmenys pritars iniciatyviam požiūriui į kovą su šia liga, kuri gali būti tokia gniuždanti ligoniams ir jų šeimoms.
Manau, kad tokiose srityse kaip ši būtų naudinga visoms Europos valstybėms bendradarbiauti. Manau, kad naudojant koordinuotą kovos su liga požiūrį galima gauti naujų žinių, naujų medicinos atradimų ir, tikėkimės, ilgainiui pagerinti gydymą ir vaistus.
Jungtinėje Karalystėje šiuo metu Alzheimeriu serga daugiau nei 400 000 asmenų. Iki 2025 m. Jungtinėje Karalystėje jų skaičius tikriausiai išaugs maždaug iki 750 000. Todėl būtina imtis priemonių, kad būtų pagerintas diagnozavimas, gydymas ir prevencija, ir atlikti socialinį pacientų ir jų šeimos narių, ypač pacientus prižiūrinčių šeimos narių, tyrimą. Koordinuotas požiūris ir bendradarbiavimas vykdant mokslinius tyrimus yra gyvybiškai svarbūs, jei juos atliekant gerbiamas visų žmogaus gyvybės formų šventumas.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Aš palankiai vertinu iniciatyvas ir veiksmus, kurių imamasi Europos lygmeniu siekiant kovoti su degeneracinėmis nervų ligomis, visų pirma Alzheimerio liga. Valstybės narės stiprino šios srities mokslinių tyrimų pastangas. Svarbu, kad būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas siekiant užtikrinti geresnį mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros koordinavimą ir išvengti fragmentiškumo.
Bendras mokslinių tyrimų programavimas yra naudinga priemonė, kuri padeda mažinti fragmentiškumą įtraukiant Europos lygmeniu valstybes nares, viešąjį ir privatų sektorius. Ši bendro programavimo priemonbus gyvybiškai svarbi Europos mokslinių tyrimų erdvės ateičiai. Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimas yra Lisabonos sutarties mokslinių tyrimų politikos esmė.
Vis dėlto man kelia susirūpinimą šios bendro programavimo priemonės įgyvendinimas, nes susiduriama su biurokratiniais sunkumais ir administracinių procedūrų vilkinimu. Todėl norėčiau paklausti, kaip planuojama pasinaudoti veiklos efektyvumo principu, kuris susijęs su veiksmingomis, supaprastintomis ir paspartintomis administracinėmis procedūromis, siekiant skleisti pažangią patirtį ir, atsižvelgiant į šios problemos svarbą, skatinti bendradarbiavimą Europos lygmeniu.
Nessa Childers
Ponia pirmininke, daugiau kaip trisdešimt metų dirbau sveikatos priežiūros specialiste, todėl buvo liūdna sužinoti, kad su Parlamentu nebus konsultuojamasi dėl naujų Komisijos pasiūlymų dėl Alzheimerio ligos. Vis dėlto turime judėti toliau.
Kadangi Europos gyventojai senėja, Alzheimerio ligos poveikis taip pat stiprės. Prognozuojama, kad Alzheimerio liga sergančių asmenų visame pasaulyje skaičius nuo 35 mln. dabar iki išaugs 107 mln. 2050 m.
Vienas labiausiai susirūpinimą keliančių Alzheimerio ligos aspektų yra tai, kad ji daro poveikį daugeliui žmonių, ne tik pacientui. Pvz., Airijoje įregistruota 50 000 globėjų, prižiūrinčių 44 000 ligonių. Ši liga dažnai vadinama šeimos liga, nes yra susijusi su nuolatine įtampa, patiriama stebint, kaip pamažu gęsta artimas žmogus.
Neturėtų būti nuvertintas tolesnis Europos Parlamento vaidmuo kovojant su Alzheimerio liga. ES pasirenkant bet kokią naują kryptį turėtų būti atsižvelgiama į išskirtinį Parlamento balsą šiuo klausimu ir būti siūloma pagalba ne vien Alzheimerio liga sergantiems asmenims, bet ir slaugytojams, kurie dirba, stengdamiesi pagerinti jų gyvenimo kokybę.
Mairead McGuinness
Ponia pirmininke, žinoma, šios srities mokslinių tyrimų koordinavimas tikrai svarbus, ir kalbant ne vien tik apie Alzheimerio ligą, nes sąvoka "degeneracinės nervų ligos" apima daugybę ligų.
Parlamentui iš tiesų tenka labai svarbus vaidmuo sprendžiant, kaip bus atliekami šie moksliniai tyrimai. Norėčiau atkreipti dėmesį į tebevykstančias Parlamento ir Tarybos diskusijas moksliniams bandymams naudojamų gyvūnų gerovės klausimu. Esu suinteresuota (ir turiu vilčių dėl mūsų pranešėjo ir derybų krypties), kad ir toliau sudarytume galimybę atlikti būtinus mokslinius tyrimus naudojant gyvūnus taip, kad būtų labiau, nei galbūt tai daroma dabar, saugoma jų gerovė. Tai būtina, nes mums reikalingi šios srities moksliniai tyrimai, kad būtų atliekama tai, kas buvo pasakyta apie prevenciją, ir gydomi žmonės, nes laikui bėgant galime atsidurti tarp tų, kuriuos, deja, gali paliesti ši liga.
Tikiuosi, kad mums pavyks pasiekti greitą susitarimą per šios labai svarbios direktyvos antrąjį svarstymą. Nors mūsų indėlis svarstant šį konkretų klausimą galbūt nebuvo didelis, mes stipriai prisidėsime prie tebevykdomų mokslinių tyrimų.
Bogusław Sonik
(PL) Ponia pirmininke, kovos su šia liga klausimas buvo iškeltas - ir reikėtų už tai padėkoti - Tarybai pirmininkaujant Prancūzijai. Tada buvo pasakyta, kad ES turėtų imtis veiksmų šiuo klausimu. Būtų gerai, jei kitos pirmininkaujančios valstybės narės užsiimtų šiuo klausimu ir teiktų jam tiek pat reikšmės. Jau buvo pasakyta, kad ši problema daro poveikį milijonams žmonių ir jų šeimos nariams, kurie visi kenčia.
Susitikdami su savo rinkėjais dažnai girdime šį klausimą: ką ES daro Europos piliečių labui? Kodėl jūs ten? Už ką esate atsakingi? Kuo užsiimate? Kaip tik tokios rūšies klausimai turėtų būti sprendžiami, kad būtų sukurtas autoritetingos ir rimtos Europos Sąjungos įvaizdis. To reikia mūsų piliečiams. ES institucijos turi teikti prioritetą bendroms pastangoms kovojant su tokiomis ligomis.
Nikolaos Chountis
(EL) Ponia pirmininke, labai rimtai žiūriu į degeneracinių nervų ligų - ir ypač Alzheimerio ligos - problemą.
Todėl būtų labai naudinga koordinuoti Europos Sąjungos valstybių narių veiklą kovojant su šių ligų priežastimis ir sprendžiant jų prevencijos ir gydymo bei padarinių pacientams, visai visuomenei ir Europos Sąjungos visuomenės sveikatai problemas.
Manau, kad pagrindinis dėmesys ir priemonės turėtų būti skirti ne vaistų, o prevencijos sričiai. Be to, valstybės narės turėtų būti skatinamos steigti stebėjimo centrus pacientams ir jų slaugytojams ir užtikrinti vienodą mokslinį valstybių narių dalyvavimą šioje Europos Sąjungos mokslinių tyrimų veikloje.
Galiausiai duomenų bazė, kuri bus sukurta remiantis Tarybos ir valstybių narių susitarimu, turės būti visuomenės ir valstybės nuosavybpagal nacionalines sistemas, o išvados turės būti skelbiamos viešame pasauliniame forume. Be to, mes turime kontroliuoti biudžetą šiuo klausimu.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Iš tiesų pritariu, jog šiuo laikotarpiu ypač svarbu sutelkti dėmesį į mokslinius tyrimus garantuojant pagalbą Alzheimerio ligomis sergantiems žmonėms, nes mūsų Europos Sąjunga vienija 27 valstybes ir kiekviena valstybneturi vienodų galimybių suteikti pagalbą Alzheimerio liga sergantiems žmonėms. Tai yra skirtingos sveikatos priežiūros galimybės, skirtingos socialinių paslaugų galimybės, skirtinga pagalba toms šeimoms, kurios turi tokį ligonį. Todėl šie moksliniai tyrimai yra tiesiog gyvybiškai būtini ir tiems tyrimams turi būti sutelkta ir rasta, pirma, finansavimas, koordinuotas darbas, koordinuota veikla ir, antra, labai svarbu, kad atsirastų finansinės galimybės įgyvendinti tuos tyrimus ir suteikti realią pagalbą žmonėms, sergantiems ta liga, ir jų šeimoms.
Herbert Reul
(DE) Ponia pirmininke, kalbėsiu labai trumpai. Šios priemonės svarbą jau aptarkeletas kalbėtojų. Ši liga paveikia daug žmonių, ir jų skaičius vis auga. Didėja būtinybvalstybėms narėms bendradarbiauti suvienijant jėgas, kad veikla būtų efektyvi. Taigi tai teisingas ir protingas kelias.
Labai gaila, kad, kalbant apie procedūras, iškyla problemų dėl Parlamento dalyvavimo. Tenka apgailestauti, kad ši rezoliucija turėjo būti parengta paskutinę minutę. Tačiau jeigu galiausiai pasiekiamas geras rezultatas, būtent tai ir svarbu.
Cecilia Malmström
Ponia pirmininke, Alzheimerio liga ir kitos demecijos formos yra labai sunkios ligos. Manau, daugelis mūsų, kurie matgiminaitį, sergantį Alzheimerio liga, žino, kaip gali būti sunaikinamas buvęs sveikas žmogus ir kokia ji yra kankinanti šeimos nariams ir kitiems artimiesiems, ir esu įsitikinusi, kad turime investuoti daugiau išteklių į šios sunkios ligos mokslinius tyrimus.
Be abejo, turime žengti naujus žingsnius siekiant geriau koordinuoti savo žinias ir mokslinius tyrimus Europoje, ir Komisijos bandomosios iniciatyvos tikslas yra suburti geriausius mūsų turimus mokslininkus, kad būtų bandoma suprasti, gydyti ir užkirsti kelią Alzheimerio ligai ir kitoms demencijos formoms.
Ankstyvame dabartinio trejeto, kurį sudaro Prancūzija, Čekija ir dabar Švedija, bendradarbiavimo etape aptarėme, kad svarbu Alzhaimerio ligą kaip bendrą prioritetą įtraukti į veiklą, susijusią su visuomenės sveikata. Kaip paminėjo vienas gerbiamų narių, Prancūzija pirmininkaudama surenglabai svarbią konferenciją, o pirmininkaujanti Švedija rugsėjo mėn. surengkonferenciją dėl oraus senėjimo, kurios vienas darbotvarkės punktų buvo skirtas Alzheimerio ligai.
Kaip sakiau, Taryba ketina patvirtinti išvadas šiuo klausimu šių metų gruodžio 3 d., ir, žinoma, mes atsižvelgsime į jūsų parengtą puikią rezoliuciją, dėl kurios rytoj balsuosite. Esu tikra, kad Alzheimerio ligos problema vėl bus svarstoma artimiausiu metu aptariant mokslinių tyrimų programą ir panašias iniciatyvas, todėl labai dėkojame už šio itin svarbaus klausimo iškėlimą.
Pirmininkė
Pasiūlymas dėl rezoliucijos buvo pateiktas remiantis Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalimi baigiantis diskusijoms.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Cristian Silviu Buşoi  
Labai palankiai vertinu Komisijos pasiūlymą dėl rekomendacijos dėl bendro mokslinių tyrimų programavimo degeneracinių nervų ligų srityje. Gyventojų psichinsveikata yra gyvybiškai svarbus klausimas siekiant užtikrinti tinkamą gyvenimo kokybę. ES tokiomis ligomis suserga vis daugiau žmonių. Todėl reikalingos pastangos siekiant kovoti su veiksniais, sukeliančias šias ligas. Vis dėlto šie norimi įveikti veiksniai turi būti apibrėžti atliekant mokslinius tyrimus. Manau, kad bandomasis bendro mokslinių tyrimų veiklos programavimo projektas nebejotinai duos naudos sutelkiant mokslinių tyrimų finansavimo pastangas, o tai leis efektyviau naudoti šios srities moksliniams tyrimams skiriamas lėšas. Be to, bendradarbiavimas, kuris remtųsi nacionalinių mokslinių centrų tinklais ir bendru būtinos infrastruktūros naudojimu, būtų dar naudingesnis, nes ne visos valstybės narės turi reikiamų išteklių mokslinių tyrimų veiklai vykdyti savo lėšomis, net jeigu jose yra didelis degeneracinėmis nervų ligomis sergančių asmenų skaičius. Labai svarbu, kad mokslinių tyrimų rezultatais būtų naudojamasi siekiant informuoti gyventojus apie psichinės sveikatos palaikymo būdus, taip padedant mažinti ligonių skaičių ir išsaugoti nacionalinių visuomenės sveikatos priežiūros sistemų gyvybingumą.
António Fernando Correia De Campos  
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, Komisijos komunikate Europos Parlamentui pateikiama optimistinnaudos, kurios tikimasi iš valstybių narių bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje ir koordinavimo, kurį gali vykdyti Komisija atliekant degeneracinių nervų ligų ir ypač Alzheimerio ligos tyrimus pagal Septintąją bendrąją programą, analizė. Priemonės, siūlomos komunikate, iš esmės susijusios tik su geresnio esamų išteklių naudojimo ir programų (programos "Sveikata", Septintosios bendrosios programos, ES neįgaliesiems skirto veiksmų plano, atviro koordinavimo metodo ir Statistikos programos) taikymo principu. Ar šių išteklių naudojimo optimizavimo pakaks, kad būtų pasiekti laukiami rezultatai? Kokių koordinavimo mechanizmų, kuriuos siūlo Komisija, nebūtų buvę galima įgyvendinti iki komunikato priėmimo? Kokia jo pridedamoji vertė? Kokias naujas praktines priemones ketina priimti Komisija, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje tokiomis sąlygomis, kai jau yra (nors ir išskaidytų) išteklių ir darbo grupių? Ar didesnio problemos matomumo užtikrinimo ir esamų priemonių taikymo pakaks jai išspręsti?
Proinsias De Rossa  
raštu. - Palaikau šią rezoliuciją ir pasiūlytą bandomąjį projektą dėl bendro mokslinių tyrimų veiklos programavimo degeneracinių nervų ligų srityje. Degeneracinėmis nervų ligomis, pvz., Alzheimerio ir Parkinsono ligomis, serga daugiau nei septyni milijonai Europos Sąjungos piliečių. Šiuo metu nėra vaistų degeneracinėms nervų ligoms gydyti ir sukaupta labai nedaug žinių apie jų prevenciją, gydymą ir rizikos veiksnių nustatymą. Iš tiesų daugumą šios srities mokslinių tyrimų atlieka valstybės narės ir jų veikla palyginti mažai koordinuojama tarpvalstybiniu lygmeniu, taigi tyrimai yra fragmentiški, valstybės narės ribotai dalijasi žiniomis ir pažangiąja patirtimi. Bendro programavimo priemongalėtų būti labai naudinga siekiant sumažinti mokslinių tiriamųjų pastangų fragmentiškumą ir padėti sutelkti reikiamus įgūdžius, žinias ir finansinius išteklius. Vis dėlto Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 182 straipsnio 5 dalies nuostatos, įtrauktos į Lisabonos sutartį, pagal kurias nustatomos priemonės, būtinos siekiant sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, galėtų užtikrinti tinkamesnį būsimų mokslinių tyrimų srities bendro programavimo iniciatyvų teisinį pagrindą. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę naudoti 182 straipsnio 5 dalį kaip teisinį pagrindą visiems būsimiems pasiūlymams dėl bendro mokslinių tyrimo veiklos programavimo.
Eija-Riitta Korhola  
Ponia pirmininke, Alzheimerio liga yra trikdanti liga, paverčianti ligonio pasaulį nepažįstamu ir pavojingu. Gyvenimas "dabartyje" tampa labai grėsmingas, nes nebelieka patirties ir praeities prisiminimų, kurie užtikrintų saugumą šiuo gyvenimo tarpsniu. Be to, šią didelę žmogaus tragediją apsunkina ir tai, kad kol kas ši liga neišgydoma. Be to, dėl ligos kenčia ir artimi giminaičiai. Ji kartais vadinama šeimos liga, nes artimieji dažnai nukenčia dėl nuolatinės įtampos. Socialinis jos poveikis yra milžiniškas ir susijęs su sunkiais nuostoliais. Kadangi gyventojai Europoje senėja, degeneracinės nervų ligos, pvz., Alzheimerio ir Parkinsono, taps vis didesne visuomenės sveikatos problema: šiuo metu yra daugiau nei septyni milijonai pacientų, ir šis skaičius per kitą dešimtmetį išaugs dvigubai. Vis dėlto medicinos mokslui dar ne visai žinomos ligos priežastys. Yra keletas daug žadančių mokslinių tyrimų išvadų, tačiau norėdami pasiekti persilaužimą turime derinti pastangas. Siekiant kaupti privačių ir visuomeninių organizacijų bei valstybių narių mokslinių tyrimų duomenis ir koordinuoti jų naujovių diegimą, reikalingas programavimas Bendrijos lygmeniu. Tada būtų vilties, kad veiksmingesnšios ligos prevencija, diagnozavimas ir gydymas kuo greičiau taps tikrove praktinėje priežiūros veikloje. Esu įsitikinusi, kad žmonės, kurie kovoja su degeneracinėmis nervų ligomis, - pacientai, jų artimieji ir globėjai, - aktyviai rems bet kokį bendradarbiavimą ieškant naujų šių ligų gydymo būdų. Kaip tik tokie projektai parodo mūsų piliečiams, kodėl mes čia išvis šiandien esame: jie pagrindžia visą Europos Sąjungos egzistavimą. Sutinku su savo kolega H. Reuliu, kad procedūros ir kompetencija yra antraeiliai dalykai, kai žengiame iš tikrųjų teisinga kryptimi.
Sirpa Pietikäinen  
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, vasarą Komisija patvirtino Tarybos rekomendaciją, kurioje ES valstybės narės raginamos įsitraukti į bendrą degeneracinių nervų ligų mokslinių tyrimų programavimą. Labai svarbu, kad būtų kuo geriau naudojamos ribotos moksliniams tyrimams skiriamos lėšos. Turime nepamiršti, kad, be mokslinių tyrimų, Europai reikalinga platesndemencijai skirta veiksmų programa. Šių metų pradžioje Europos Parlamentas patvirtino rašytinį pareiškimą, kuriame Komisija raginama parengti veiksmų planą dėl Alzheimerio ligos. Parlamento pareiškime pabrėžta keturių klausimų svarba: mokslinių tyrimų plėtros, ankstyvos diagnostikos, geresnės pacientų bei juos prižiūrinčių asmenų gyvenimo kokybės ir Alzheimerio ligos asociacijų statuso. Norėčiau visiems priminti, kad programa yra skubi ir Komisija turi pradėti veiksmus, kurių Parlamentas prašjos imtis.
Richard Seeber  
Mūsų vis labiau senėjančioje visuomenėje toliau daugės degeneracinėmis nervų ligomis, tokiomis kaip Alzheimerio liga arba senatvindemencija, sergančių asmenų. Siekdami kuo tinkamiau tam pasirengti turime geriau plėtoti mokslinių tyrimų struktūras ir geriau naudoti esamus įrenginius. Planuojamas šios srities bandomasis projektas yra puikus išeities taškas siekiant geriau sujungti dabartines mokslinių tyrimų pastangas. Tačiau, be geriausios įmanomos ligonių priežiūros, taip pat svarbi prevencija. Valstybės narės turi skubiau vykdyti informacines kampanijas, skirtas aktyviam gyvenimo būdui propaguoti.
