Egyperces felszólalások (az eljárási szabályzat 150. cikke) 
Elnök
A következő napirendi pont témája a jelentős politikai kérdésekkel kapcsolatos egyperces felszólalások.
Zuzana Roithová
(CS) Tisztelt elnök úr! Immáron 19 hónapja annak, hogy Kanada hirtelen és egyoldalúan vízumkötelezettséget vezetett be a Cseh Köztársaság polgáraival szemben, amelynek - az EU tagjaként - nincs lehetősége arra, hogy a viszonosság elve alapján vízumkötelezettséget vezessen be valamennyi kanadai polgár vonatkozásában. Barroso elnök úr azonnal kijelentette, hogy ez uniós, nem pedig kétoldalú ügy, ám Malmström biztos asszony sajnos nem kezeli kiemelt problémaként ezt a kérdést, hanem csupán passzívan szemléli a kétoldalú tárgyalásokat. Közbenjárásomra válaszul a Tanács azt mondta, hogy az Unió nem vitatja meg a viszonosságot, mivel még semmilyen javaslatot nem kapott a biztostól. A cseh polgárok ezért - ami jogaikat illeti - gyakorlatilag másodrendű polgárai az EU-nak, és meglepő, hogy a kanadaiak továbbra is vízum nélkül utazhatnak be a Cseh Köztársaságba.
Szeretnék rámutatni arra, hogy a Bizottság lomhasága annak kockázatát is növeli, hogy a Cseh Köztársaság elhalasztja az Unió és Kanada közötti megállapodások ratifikálását. Az országnak nincs más lehetősége polgárai jogainak megvédésére, mivel az EU vonakodik nyomást gyakorolni Kanadára. Ezért - Önökkel együtt -ragaszkodni kívánok ahhoz, hogy a biztos haladéktalanul kezdjen egyeztetéseket Kanadával, és képviselje Románia és Bulgária érdekeit is. A közös vízumpolitika és a szolidaritás elve esetleg többé már nem európai érték? Tudatában van-e a biztos asszony annak, hogy mi forog kockán?
Petru Constantin Luhan
(RO) Tisztelt elnök asszony! A pszichotrópikus és pszichoaktív anyagok fogyasztása - ami általában egy jogilag nem kellőképpen szabályozott területet érint - sokkal károsabb hatással jár, mint a jelenleg ismert kábítószerek. Ezek az anyagok Európában gyakran fordulnak elő a tudatmódosító szereket forgalmazó üzletek kínálatában, és "etnobotanikus szerekként” ismertek. Az "etnobotanikus szer” kifejezést azért találták ki, hogy a kábítószer-kereskedelmet és -fogyasztást kevésbé ártalmasnak tüntessék fel.
Egyes országok - például Lengyelország, Izrael, Svédország, Dánia, Anglia és Németország - már számos pszichotrópként és pszichoaktívként meghatározott szert betiltottak. A kereskedelmi forgalomban lévő anyagok - noha a tiltott szerek jegyzékében nem szerepelnek - szabályozása nagyon nehéz, ami lehetetlenné teszi az egészségügyi szakemberek számára a segítségnyújtást, mivel az alkalmazott vegyianyag-kombinációk ismeretlen reakciókba lépnek. Az egyetlen lehetséges intézkedés az lehet, hogy betiltjuk ezeket az üzleteket, amelyet követően pedig az ilyen anyagok internetes kereskedelmének tiltására kell összpontosítanunk erőfeszítéseinket.
Anni Podimata
(EL) Tisztelt elnök úr! Az euróövezet folytatódó válsága valamennyiünket - az európai intézményeket, a tagállamokat és a politikai vezetőket - szembesített saját felelősségünkkel. Át kell vennünk a kezdeményezést a piacoktól; együttes és határozott választ kell adnunk a válságra a tagállamok által vállalt kötelezettségek tiszteletben tartására vonatkozó felelősségek kiegészítésével - és nem pedig úgy, hogy ezeket a kötelezettségeket másokkal helyettesítjük vagy éppen figyelmen kívül hagyjuk. Ezzel összefüggésben a meghatározó európai személyek, a politikai pártok, a nyilvánosság az általa megtartott demonstrációkon és az európai szakszervezetek azt állítják, hogy az eurókötvények fontos szerepet játszhatnak a hitelválság leküzdésében és az euró stabilitásának megőrzésében.
Ezért szeretnék rámutatni arra, hogy a Tanácsnak haladéktalanul reagálnia kell az Európai Parlament által a 2010. december 16-i állásfoglalásában megfogalmazott igényre, és egyértelmű jelzést kell küldenie az Európai Bizottságnak, hogy az részleteiben is foglalkozhasson a kérdéssel, és konkrét javaslatokat terjeszthessen elő.
Graham Watson
Tisztelt elnök úr! A karácsonyt megelőző tíz napban az európai légi utasok százezreit érintő kellemetlen helyzetről kívánok szólni, valamint arról a káoszról, amely az utasoknak és csomagjaiknak a tervezett úti céljaikhoz való eljuttatását övezte. Az hogy légi társaságaink és repülőtereink több tagállamban is képtelen voltak megbirkózni néhány centiméternyi hóval, óriási késéseket, szervezetlenséget és kétségbeesést hozott az utasok számára.
Felszólítom a Parlament Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságát, az Unió közlekedési biztosát és a Tanácsban lévő közlekedési minisztereket, hogy folytassanak vizsgálatot a zavarral kapcsolatban, hozzanak a hasonló esetek ismételt bekövetkezését megakadályozó intézkedéseket, biztosítsák az érintettek megfelelő ellentételezését, továbbá vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy az ellentételezés terhét a légi társaságok és a többi érintett - például a repülőtér-üzemeltetők - között osszák meg.
A szokatlan időben jelentkező havazások és a rendkívüli hidegek sora az északi sarki jégtakaró olvadásának tudható be, ahogyan azt 2009-ben a Potsdami Intézet előre jelezte. Az említett időjárási jelenségek egyre gyakoribbak lesznek. Nem tudjuk megelőzni őket, akármennyire is igyekszünk korlátozni kialakulásukat, de felkészülhetünk - is fel is kell készülnünk - rájuk.
Ryszard Czarnecki
(PL) Tisztelt elnök úr! A tavaly április 10-én az oroszországi Szmolenszk városa mellett lezuhant lengyel repülőgép balesetének okát vizsgáló különbizottság közzétette jelentésének megállapításait Moszkvában. A szerencsétlenségben életét vesztette - 96 másik utassal együtt, köztük az ország legfontosabb személyeivel - Lengyelország elnöke is. A jelentés a legteljesebb mértékben botrányos. Számos hazugságot tartalmaz, és egyértelműen a lengyel félre hárítja a szerencsétlenségért való felelősséget, teljes mértékben figyelmen kívül hagyva az orosz oldalon elkövetett hibákat, például annak a nem megfelelő voltát, ahogyan a szmolenszki irányítótorony légi irányítói a repülőgépet az ereszkedéskor irányították. A jelentésben az orosz fél sokat figyelmen kívül hagyott a lengyel észrevételekből - összesen 20 oldalnyi észrevételt hagytak figyelmen kívül. Ez teljességgel elfogadhatatlan, az Európai Uniónak pedig foglalkoznia kell a kérdéssel.
João Ferreira
(PT) Tisztelt elnök úr! 2010-nek, amelyet a szegénység és a társadalmi kirekesztés európai évének nyilvánítottak, vége van. Ez volt az az év, amely során az Európai Unió - eddig példa nélkül álló cinizmussal és képmutatással - olyan politikákat és iránymutatásokat hajtott végre, amelyek a szegénységnek és a szociális kirekesztésnek a ma látható, jelentős mértékű növekedését hozták.
Portugália 2011-es költségvetése - amelyet az Európai Unió által gyakorolt hatalmas nyomás hatására, illetve az Európai Unió tetszésnyilvánítása mellett állítottak össze és fogadtak el - gazdasági válságba vezeti az országot, valamint teljes szociális szintű regressziót okoz, rekordszintre növelve a munkanélküliséget és szélesebb körűvé téve a szegénységet és a szociális kirekesztést.
Mindez annak az elviselhetetlen szintű nyomásnak és zsarolásnak a tetejébe történik, amelynek az ország az elmúlt néhány hét folyamán ki volt téve, és amelyet itt határozottan elutasítunk: a finánckapitalizmus egyre arrogánsabb megnyilvánulásai ezek és a szolgálatában lévő intézményeké, amelyek az ország és a nép behódoltatására, továbbá az igazságtalanság, a kirablás, valamint az ország erőforrásainak a finánckapitalisták zsebeibe való átszivattyúzásának elfogadtatására irányulnak.
Egy dolog biztos: küzdelmes év áll előttünk, ha ezen az úton folytatják tovább.
Angelika Werthmann
Tisztelt elnök úr! Hivatkozással az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 10. cikkére arról tájékoztattak, hogy karácsony napján a Rizokarpaso megszállt városában található Szent Szünesziosz templomában a vallásszabadság jelentős mértékű megsértésére került sor.
A Törökország által támogatott úgynevezett hatóságok azzal az ürüggyel vetettek véget a szombati misének, hogy nem kérelmezték, hogy a misét azon a napon tarthassák, noha a ciprusi egyház szerint ezt az engedélyt - ahogyan az elmúlt 36 év során mindig - december elején már megkérték.
Tisztelt elnök úr! Határozottan kérem Önt arra, hogy tegye meg a vallásszabadságnak az Európai Unió egyik tagállamának területén való garantálásához szükséges megfelelő lépéseket.
Ioannis Kasoulides
Tisztelt elnök úr! A Ciprus megszállt részén található Rizokarpasóban működő török biztonsági erők erővel vetettek véget a néhány ott élő - idős korú - keresztény által látogatott karácsonyi mesének, kiűzték a papokat a templomból, és felszólították a gyülekezetet a távozásra. Az ürügy az volt, hogy a vasárnapi misére kaptak írásos engedélyt, de a karácsony ekkor szombatra esett.
A misézés írásbeli engedélyhez való kötése már önmagában is a vallásszabadság megsértését jelenti, arról nem is szólva, hogy a karácsonyi misét egy tisztán bürokratikus ürügy alapján szakítják félbe - és minderre egy uniós tagállamban került sor, egy csatlakozni kívánó ország rendelkezése alapján.
A Bécsi Egyezmény értelmében 12 000 a Karpas-félszigeten létrejött enklávéban rekedt ciprusi görög számára engedélyezték, hogy a török megszállást követően ott éljenek. Mára 300-an maradtak. Most már érthetik, miért.
Alf Svensson
(SV) Tisztelt elnök úr! Úgy vélem, rendkívül hasznos volna az EU számára, ha a legmagasabb szinten kezdene hitközi dialógust. Szeretném azt látni, hogy az EU megkísérli rávenni Törökországot egy ilyen dialógus megtartására. Valamennyien tudjuk, hogyan bánnak világszerte a keresztényekkel: a Közel-Kelet különböző részein, például a koptokkal Egyiptomban, a keresztény irakiakkal Irakban és így tovább. Határozott meggyőződésem, hogy nem elegendő, ha erről csupán beszámolunk és végignézzük a történteket: valami kézzelfoghatót kell tennünk.
Az első dolog véleményem szerint az, ha dialógusba kezdünk. Nagyon hasznos volna, ha Törökország - a szakadék áthidalásához szükséges olyan a szellemmel, amely bizonyosan megvan bennük - annyi minden ellenére be tudná fogadni az ilyen jellegű párbeszédet. A zsidókról, keresztényekről és mohamedánokról van szó. Azt javaslom, hogy hozzunk létre egy széles körű hitközi dialógust az EU égisze alatt!
Philippe Juvin
(FR) Tisztelt elnök úr! Irakban és Egyiptomban a keresztények azt mondják, hogy valóban szenvednek. Hölgyeim és uraim! A kereszténységnek életet adó területeken hamarosan egyetlen keresztény sem lesz. Ahogyan néhány perccel ezelőtt az elhangzott, Törökországban - amely világi mohamedán ország, és amely itt kopogtat az ajtónkon - 100 évvel ezelőtt a népesség 20%-a volt keresztény; ma ez a számarány 1% alatt van.
Az elmozdulás, amelynek szemtanúi vagyunk, valójában szökőár. Az arab és a mohamedán világ üldözi a keresztényeket, elítéli őket, megakadályozza az áttérést, megbünteti és meggyilkolja őket. Egyértelműen azt látjuk, hogy az iszlám államvallássá lesz. Az eredményt mindenki megnézheti: a kereszténység a világ legüldözöttebb vallása.
Mindazonáltal a közel-keleti keresztények védelme növeli az iszlám szélsőség ellensúlyozásának esélyeit. A keresztények jelenléte mindenütt egyensúlyteremtő tényező. Ezért ténylegesen védenünk kell a kereszténységet.
Valóban érdekel, hölgyeim és uraim, hogy hová tűntek az emberi jogi aktivisták, akik - hozzánk hasonlóan - boldogok, ha a Nyugat szekularizált és pluralista, ám akik szégyenteljes módon elfordítják tekintetüket a Közel-Keletről, amely lépésről lépésre haladva egyetlen vallás kizárólagos területévé válik.
Frédéric Daerden
(FR) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! A magyar kormány 2010 végén úgy határozott, hogy felhagy a Pikler Emmi által Budapesten létrehozott, kisgyermekekkel foglalkozó intézet támogatásával.
Az említett magyar tudós azért hozta létre ezt a központot, hogy tudományosan megalapozott tanítási módszereket fejlesszen ki a kisgyermekek számára. E módszereknek a gyermekek pszichomotoros fejlődése vonatkozásában meglévő hatékonyságát nemzetközileg is elismerték. Az e modellen alapuló, a kisgyermekek számára létrehozott intézmények Európa-szerte elterjedtek, így például abban a belga városban is megtalálható, ahol lakom.
Szégyenletes, hogy a szegénység - és különösen a gyermekszegénység - elleni küzdelem európai évének végén Magyarország ilyen üzenetet küld. Ez a döntés a Pikler Intézet nemzetközi hatását és azt a tényt figyelembe véve is meglepő, hogy a magyar közigazgatási hatóságok azt közölték, tovább kívánják működtetni az intézetet. Ezért - noha semmiféleképpen nem vagyok elfogult - szeretném megismerni a magyar kormány döntése mögötti motivációt.
Ramon Tremosa i Balcells
Tisztelt elnök úr! Az EU és Marokkó között létrejött megállapodással kapcsolatos aggodalmamnak szeretnék hangot adni. Az euromediterrán országok mezőgazdasági ágazatainak jövőjét súlyosan érinti majd, ha ez a megállapodás a jelenlegi formájában marad hatályban.
Meg kell nyitnunk határainkat, és megállapodásra kell jutnunk az európai mezőgazdasági ágazatokkal, de nem a hátuk mögött. A Bizottság vizsgálatokat végzett, amelyek egyértelműen megmutatták, hogy a legnagyobb hátrány az euromediterrán országokat éri majd az Európai Unió és Marokkó között létrejött megállapodás miatt.
A marokkói munkaerőpiacra, társadalmi dimenziókra és környezetvédelemre vonatkozó záradékok nélkül én nem ratifikálnám ezt a megállapodást. Ha semmit nem teszünk, akkor a mi mezőgazdasági termelő tevékenységünk és élelmiszer-láncunk lesz az, amelyet a jövőben a hátrány elszenvedésének kockázata érint majd, különösen az euromediterrán országokban. Ezek azok az észrevételek, amelyeket meg szerettem volna osztani Önökkel ma este.
Constance Le Grip
(FR) Tisztelt elnök úr! Több képviselőtársunkhoz hasonlóan én is a keresztények világszerte, de különösen a Közel-Keleten folyó üldözésének kérdéséről kívánok szólni.
Nem szükséges emlékeztetnem Önöket a közelmúltban elkövetett szörnyűségekre. Ismételten azt szeretném nagyon határozottan leszögezni, hogy a közel-keleti és a világ más részein élő keresztények védelme, illetve a vallásszabadság és a meggyőződések sokféleségének tiszteletben tartása a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartását jelenti, amelyek az európai projekt leginkább közepén fekvő értékek, és amelyek egyben - természetesen - egyetemes értékek, vagy legalábbis valamennyi jelenlévő annak gondolja őket.
Most már valóban itt az ideje annak, hogy túllépjünk a felháborodáson, az érzelmeken és a puszta elutasításon. Ezért arra kérem az Európai Unió hatóságait - a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőt, de valamennyi vezetőnket és a külügyminisztereket is -, hogy tegyenek konkrét intézkedéseket, és léptessenek életbe egy specifikus és konkrét cselekvési tervet azért, hogy a vallási sokféleség tiszteletben tartása és a vallásüldözés valamennyi formája elleni küzdelem kiemelt fontosságú feladattá válhasson.
Tamás Deutsch
(HU) Tisztelt elnök úr, kedves képviselőtársaim! Magyarországon tavaly májusig nyolc esztendőn keresztül a szocialisták és a liberálisok koalíciója volt hatalmon. Magyarországon nyolc esztendőn keresztül folyamatosan gyengült a demokrácia, tömegessé vált az emberi jogok sérelme. Magyarországon gyengült nyolc esztendőn keresztül a sajtószabadság. Ezzel kapcsolatban az európai szocialistáknak és az európai liberálisoknak szava sem volt. Tavaly májusban a magyar polgárok elsöprő többsége leváltotta ezt a szocialista-liberális kormányt és Európában példa nélküli többséggel a Fidesz-Kereszténydemokrata kormányt jutatta hatalomhoz. Ez a kormány tavaly év végén egy új médiatörvényt fogadott el, amelyik garanciáját adja a sajtószabadságnak. Ilyen körülmények között éri éles támadást Magyarországot és az Unió soros elnöki tisztségét betöltő magyar kormányt. Nem egyeztethető össze az európai értékekkel ez a kettős mérce. Ez ellen fel kell emelnünk a szavunkat.
Sergej Kozlík
(SK) Tisztelt elnök úr! Három évvel ezelőtt az új tagállamokkal való bővítés érdekében sor került a schengeni térség kiterjesztésére. Az új és régi tagállamok határaival kapcsolatos korlátozó intézkedések azonban továbbra is hatályban vannak.
A Szlovákia és Ausztria közötti Rusovce-Kittsee határátkelőhelyen például az osztrákok továbbra is meglehetős, 30 km/h sebességkorlátozást írnak elő. Az átkelőt mindemellett továbbra is jelentős mértékben leszűkítik betonakadályok alkalmazásával.
Semmiképpen sem nevezhetők kivételesnek az ezen a határátkelőhelyen áthaladó járművek esetében végzett rendszeres sebességmérések, valamint hogy a rendőrség gyakran ellenőrzi a dokumentumokat és a járművek csomagterét.
A schengeni rendszerhez való tartozás természetesen az emberek és áruk szabad mozgását jelenti. Az embernek csak egy egyszerű tájékoztató tábla alapján kellene észrevennie, hogy egy európai uniós tagállam határát lépi át. Az előbbiekben említett viselkedés, amely nem csupán Ausztriára jellemző, a schengeni szabályok megsértését jelenti, az Európai Bizottságnak pedig elvi alapokon nyugvó választ kell erre adnia.
Marek Henryk Migalski
(PL) Tisztelt elnök úr! Az előttem szólók a keresztényekkel szembeni hátrányos megkülönböztetésről beszéltek. Én magam is a hátrányos megkülönböztetésről és annak az egyes európai országokkal szemben alkalmazott formájáról szeretnék beszélni. A múlt néhány hét során - a magyar elnökség kezdetén - több, a magyarokat elítélő hozzászólás is elhangzott, és ezek nagyon gyakran megalapozatlanok és igazolhatatlanok voltak. A luxemburgi külügyminiszter véleménye mellett más, sajnos hasonlóképpen igazságtalan és - véleményem szerint - a magyarokra nézve szintén sértő megnyilvánulások is elhangzottak a Parlament politikusainak, köztük Schulz úrnak a szájából. Úgy vélem, ez annak a hiedelemnek a tünete, hogy az Európai Unió tagállamai a "jobb” és a "rosszabb” tagállamok kategóriáiba sorolhatók. A jobbak azok, amelyek már hosszabb ideje az Unión belül vannak, a rosszabbak pedig azok, amelyek csak 2004 óta vannak itt.
Úgy vélem, az ilyen fajta megkülönböztetésnek véget kell vetni, és mindenkinek hozzá kell szoknia ahhoz a tényhez - és ez különösen ebben a Házban fontos -, hogy az új tagállamok az Európai Unió teljes jogú tagjai. Ezért azt szeretném kérni, hogy a Ház azon tagjait, akik ilyenfajta hátrányos megkülönböztetést engednek meg maguknak, részesítsék megrovásban és büntetésben.
Alajos Mészáros
(HU) Sokakkal együtt én is üdvözlöm a magyar EU-elnökséget. Büszke vagyok arra, hogy ez a közép-európai tagállam a 2004-ben csatlakozottak közül harmadikként láthatja el ezt a megtisztelő és felelősségteljes küldetést. Nem fér hozzá kétség, hogy Magyarország mindig is a demokrácia élharcosai közé tartozott. Ki kérdőjelezné meg 1956-ot, 1989-et vagy 2006 őszét. Ezért nagyon megdöbbent az a negatív kampány, amelyet bizonyos politikai erők a soros EU-elnök ellen indítottak, többek között a magyar médiatörvény ürügyén. Egészen nyilvánvaló, hogy nem jogi kérdésről van itt szó, hanem a politikai vesztesek támadásáról. Ők próbálják kikezdeni az egységes európai eszmét. A kultúrtörténeti szőnyegen ábrázolt Magyarország térképéhez pedig ennyit: aki nem képes szembenézni a történelemmel, az a jövőt sem látja tisztán. Úgy, ahogy egy francia, egy német vagy lengyel beszélhet nemzete múltjáról, megteheti ugyanezt egy magyar is. Nagyon felelőtlennek és veszélyesnek tartom az elnöklő országunk ilyen jellegű lejáratását éppen akkor, amikor a legnagyobb összefogásra lenne szükségünk.
Georgios Papanikolaou
(EL) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Görögország az Európába tartó illegális bevándorlók által igénybe vett fő bejárat. A Frontex szerint az Európába érkező illegális bevándorlók 90%-a Görögországon keresztül lép be.
Görögországnak ezért e kérdés vonatkozásában jelentős válsággal kell szembenéznie. A görög kormány a közelmúltban jelentette be azt a szándékát, hogy a Törökországgal való szárazföldi határ mentén kerítést épít. Mindenkiben felmerülhet az a kérdés, hogy egy ilyen megoldás megfelelő stratégiát jelenthet-e a probléma megoldására. Természetesen nem. Akármennyi kerítést is építünk, akármilyen erőfeszítéseket is teszünk, globális stratégiára és az európai államok közötti szolidaritásra van szükség. Ha a jó irányba akarunk elindulni, akkor az első lépés az, hogy szilárd együttműködést kell kialakítanunk e problémákkal kapcsolatban Törökországgal mint az illegális bevándorlók fő származási országával.
Még mindig az EU-Törökország megállapodás aláírására várunk. Ahogy azt mindannyian tudjuk, körülbelül tizennyolc hónaptól két évig terjed egy megállapodás elfogadásához és alkalmazásához szükséges időtartam; ezért eddig az időpontig alkalmazzuk a Görögországgal 2002 óta fennálló kétoldalú megállapodást, ahogyan más déli országok is tették a probléma megoldása érdekében.
Catherine Stihler
Tisztelt elnök úr! A jövő héten szerte a világon megemlékeznek majd az emberek Skócia nemzeti költőjéről, Robert Burnsről. Amint azt Önök közül bizonyára sokan tudják, a Burns-emlékvacsorák központi eleme a haggis.
Jelenleg tilalom vonatkozik a skót haggisnak az Egyesült Államokba való bevitelére, noha három amerikai közül egy skót felmenőkkel büszkélkedhet, és szeretné is megkóstolni az igazi skót haggist. Mit tud tenni a Bizottság és a Tanács az általuk folytatott transzatlanti párbeszéd során, hogy a skót haggis visszakerüljön nemcsak a napirendre, hanem a menüre is, ha az amerikai hagyományos skót Burns-emlékvacsorára kerül sor?
Sonia Alfano
(IT) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Január 13-án és 14-én szavazást tartottak a mirafiori Fiat üzemben, amelyen a munkások és a mérnökök a torinói üzem helyreállítási tervéről dönthettek.
A terv a munkavállalók betegszabadsághoz és sztrájkhoz, sőt a szerelőszalag mellett töltött nyolc órás műszak közepén tartott szünethez való alapvető jogait aláásó új kollektív megállapodáson alapul. Ez a szavazás jogtalan volt, mivel a vezérigazgató, Marchionne úr azzal fenyegette meg a munkavállalókat, hogy amennyiben elutasítják a megállapodást, akkor a vállalat valószínűleg felhagy az olaszországi gyártással, és máshová települ át.
A megfélemlítés és a szabályokat vagy jogokat figyelmen kívül hagyó, fékevesztett kapitalizmus stratégiáját a kormány is támogatta, sőt, még a Demokrata Párt is, amely pedig az Olasz Kommunista Pártig nyúló gyökerekkel rendelkező ellenzéki párt. A megállapodást elutasító szakszervezetek közé kizárólag az Olasz Fémmunkások Szövetsége (FIOM) és az Olasz Általános Munkásszövetség (CGIL) tartozott, őket pedig kitették a szakszervezeti képviseletből.
A javaslatot a szavazatok csupán 54%-ával fogadták el. A megállapodás eredményeként az olasz munkavállalók jogai a több évtizeddel ezelőtti állapotukra estek vissza. Európának erről tudnia kell, és nem szabad ezt elfelejtenie.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Tisztelt elnök úr! A mediterrán partnerországok aggasztó helyzetének kérdéséről, illetve e helyzetnek a kapcsolatainkra és a régió biztonságára és jólétére gyakorolt hatásáról szeretnék szólni.
Ma délután az aggasztó tunéziai visszalépést vitattuk meg. Társadalmi szintű nyugtalanság van jelen a Magreb és a Mashreq országaiban, amelyhez a libanoni politikai instabilitás, valamint a békefolyamat folyamatos holtpontja társul. Komolyan kell foglalkoznunk e helyzettel, mivel a mediterrán országok partnerországaink, nem csupán szomszédaink.
Hadd emlékeztessem önöket arra, hogy 1995 óta Tunézia - az Európai Beruházási Bank kedvezményes kamatozású kölcsönén felül - több mint 1 milliárd euró közvetlen támogatást kapott, és 2013-ig további nagy összegeket irányoztunk elő közvetlen támogatás formájában.
Szeretnék egy javaslatot tenni. Komoly többoldalú vitára van szükségünk, hogy számba vehessük kapcsolatainkat, valamint hogy áttekinthessük kilátásainkat és a követendő eljárásokat, ezért arra kérem a főképviselőt, hogy - az Unió a mediterrán térségért kezdeményezés keretében - terjesszen elő integrált szomszédsági politikát, hogy e válsághelyzeteket a partnerországokkal közösen rendezhessük.
Joe Higgins
Tisztelt elnök úr! Decemberben Barrosso bizottsági elnök levélben tájékoztatott arról, hogy a Nazarbajev elnökkel folytatott tavaly októberi találkozója előmozdítja majd az emberi jogok tiszteletben tartásának kazahsztáni ügyét. Ugyanezt mondták azzal kapcsolatban is, hogy 2010-ben Kazahsztán kapta meg az EBESZ elnöki székét, illetve hogy decemberben jelentős EBESZ-csúcstalálkozóra kerül sor Asztanában. Azonban alig tették ki a lábukat a világ vezetői az említett csúcstalálkozóról, rögtön bejelentették, hogy márciusban népszavazást kívánnak tartani a 2012. évi elnökválasztás elhalasztásáról, ilyen módon tartva Nazarbajevet 2020-ig hatalomban.
Az ellenzéki sajtó és az emberi jogi aktivisták zaklatása egyre fokozódik. A "Kazahsztán 2012” baloldali mozgalom aktivistáit zaklatják és börtönbe zárják.
Ragaszkodom ahhoz, hogy az EU hagyjon fel a Nazarbajev-diktatúra tömjénezésével. A kazahsztáni független szakszervezeti és társadalmi mozgalmakat teljes mértékben támogatni kell, hogy a diktatúra felszámolására irányuló mozgósítás élére állhassanak - ahogyan a tunéziai néphatalom is véget vetett Ben Ali diktatúrájának -, és hogy olyan struktúrák jöhessenek létre, amelyek Kazahsztán vagyonát a többség demokratikus tulajdonába adja.
Krisztina Morvai
(HU) (a képviselő mikrofonja nem volt bekapcsolva, így a mondat eleje nem hallható)...a Bizottságnak a rendkívüli ülése. Mi más is lett volna a téma, mint a magyar médiatörvény? Nem akartam hinni a fülemnek, amikor befolyásos szocialista és liberális képviselőtársaink azt követelték, hogy az Európai Unió indítson úgynevezett súlyos jogsértési eljárást Magyarországgal, a jelenlegi soros elnökkel szemben. Ez a rendelkezésre álló legsúlyosabb szankció. Ilyen szankciót, sem pedig semmilyen szankciót nem alkalmaztak akkor, amikor 2002 és 2010 között a szocialista és liberális kormány Magyarországon minden egyes tüntetést szétveretett, emberek százait börtönözte be önkényesen, szemeket lövetett ki és súlyos sérüléseket okozott. Ha ezek után az Európai Unió súlyos jogsértési eljárást fog a jelenlegi magyar kormány és állam ellen indítani, akkor végre kinyitja azoknak a szemét, akiknek bármiféle illúziójuk volt az Európai Unió Magyarországhoz való hozzáállásával kapcsolatban, és azt gondolom, hogy a magyar nemzet követelni fogja az Európai Unióból való kilépésünket, és lesznek, akik követnek bennünket.
Antigoni Papadopoulou
Tisztelt elnök úr! Én is a vallásszabadság megkülönböztetéstől mentes tiszteletben tartásának ügyével kívánok foglalkozni.
A megszállt Rizokarpaso településen található Agiosz Szünesziosz templomban tartott misére ellátogató kis számú keresztény emberi jogait sértették meg hazámban.
A megszálló török rezsim úgynevezett "rendőrsége” behatolt a templomba, és a karácsonyi istentisztelet félbeszakítására kötelezte a papot, majd a templom elhagyására kényszerítette a misén résztvevő, enklávébeli ciprusi görögöket.
Az Európai Parlamentnek határozottan el kell ítélnie az ilyen akciókat, amelyek egyértelműen felfedik a Ciprus északi része török megszállásának fenyegető és elnyomó jellegét, az európai jog és az emberi jogok, valamint az 1975. évi harmadik bécsi megállapodás megsértését.
Az EU-nak meg kell akadályoznia, hogy Törökország és a megszállt ciprusi területen tevékenykedő, Törökország alá rendelt helyi adminisztráció további jogsértéseket kövessen el, és hogy folytatódjon a megmaradt 300 keresztény ciprusi görög sérelmére elkövetett etnikai tisztogatás.
Seán Kelly
Tisztelt elnök úr! 2002-ben ugyan elfogadták az étrend-kiegészítőkről szóló irányelvet, ám - noha már kilenc év eltelt - teljes végrehajtására a mai napig nem került sor. A Bizottságnak - az irányelv által előírt módon - még javaslatot kell előterjesztenie az étrend-kiegészítőkhöz hozzáadható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségeinek harmonizációjáról. Ennek elmulasztása azt jelenti, hogy a vállalatoknak többféle termékösszeállítást kell előállítaniuk azért, hogy megfelelhessenek az eltérő nemzeti jogszabályoknak. Ez tisztességtelen és költséges dolog, különösen mivel rendelkezésre áll a maximális mennyiségek megállapítására szolgáló tudományos modell. Ezt maga a Bizottság is említette egy 2006-os dokumentumban.
Mindez felveti azt a kérdést, hogy miért nem készült még el a javaslat. Talán - hogy Robert Burnst parafrazáljam, akit néhány perccel ezelőtt említett valaki - "ember s egér, meg persze a Bizottság legszebb terve gyakran csaló”. Hamarosan sort kell keríteni rá, mivel az európai uniós jogszabályok célja az, hogy a követelmények egységessé tételével könnyítsék meg a vállalatok számára a nemzetközi piaci versenyben való részvételt. Minél hamarabb kerül erre sor, annál jobb. Arra kérem a Bizottságot, hogy intézkedjen.
Iliana Ivanova
(BG) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! A bolgár közvélemény a közelmúltban találkozhatott az arról szóló cikkek sorával, hogy a magas kormányzati pozíciót betöltő személyek esetében speciális megfigyelőberendezéseket alkalmaztak az említettek lehallgatására. Hogy ki híresztelte ezt az információt, hogy honnan ered az információ, illetve hogy mekkora az igazságtartalma, az rejtve marad, és senki nem vállalja a közzétételéért való felelősséget.
Ezt a feszültséget és a hatalmon lévők iránti bizalmatlanságot keltő kampányt az idézte elő, hogy a kormány határozott óhaját fejezte ki a reformmal és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatban, visszautasította az egykori állambiztonsági szolgálat befolyásgyakorlásra tett kísérletét, továbbá hogy idén elnökválasztásra és helyhatósági választásokra kerül sor Bulgáriában. Kizárólag azok a körök érdekeltek az ügyek ilyen irányú alakításában, akik a bűnözés és az állam közötti határvonal meggyengítésére törekednek, illetve akiknek ebből előnye származik. Ezek a körök most az elszenvedett érdeksérelmeik miatti bosszúra törekszenek.
Szeretném arról biztosítani Önöket, hogy Bulgáriában jogbiztonság van, az említett módszereket kizárólag a jogszabályok hatályának megfelelően alkalmazzák a hatóságok, továbbá hogy a kormánykoalíció tovább kíván haladni a reformok útján, és nem engedi, hogy a bűnözők érdekei aláássák a bűnözés elleni küzdelmet.
Stanimir Ilchev
(BG) Tisztelt elnök úr! Az elmúlt hónapokban egyre jobban kezdte foglalkoztatni Bulgáriát a különleges megfigyelési módszerek egyre szélesebb körben való alkalmazása. E problémának van azonban egy másik aspektusa is: a lehallgatás egyes politikusok és a jelenlegi speciális erők magasabb rangú vezetői körében rögeszmévé kezd válni.
Nem történt előrelépés a bűnözés elleni küzdelem eredményessége területén. Az ilyen lehallgatási módszerek alkalmazása miatti egyre növekvő paranoia még inkább elfogadhatatlan. Hogy kik lehetnek a kezdeményezői ennek a felfordulásnak, az nem világos. Talán a biztonsági ágazat szereplői vagy ezek egykori munkatársai, vagy pedig olyan illegális szervezetek, amelyek célja a helyzet destabilizálása. A felvett beszélgetések tartalma rejtélyes módon kering a médiában. Az egyik hangfelvételen a bolgár miniszterelnök is hallható. A hangfelvétel tartalma kompromittáló, de a miniszterelnök azt állítja, a felvétel manipulált.
E kellemetlen tényeken túlmenően és a bolgárok véleménye szerint az a helyzet, hogy intézményeik nem megfelelően működnek, az emberi jogokat pedig brutális módon semmibe veszik. Az említett okok miatt Bulgáriának mint az Európai Unió új tagjának segítségre van szüksége különleges szolgálatai átalakításához.
Elnök
A napirendi pontot lezárom.
