A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természeti erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Dess úr által a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság nevében benyújtott, "A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című jelentés.
Albert Deß
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! 50 évvel ezelőtt, 1961-ben kezdődött meg mezőgazdai képzésem. Azóta mindvégig a közös európai agrárpolitika mutatta számomra az utat. A közös agrárpolitika az európai egységesítési folyamat fontos támaszává vált.
A KAP kezdete óta annak feladatai alapvetően megváltoztak. Első feladata az élelmiszer-termelés növelése volt, hogy kevésbé függjünk az élelmiszer-behozataltól. Valamivel később Európa olyan helyzetbe került, hogy már az élelmiszer-felesleggel kellett foglalkoznia. A folyamatosan változó helyzetben egyre több és több reformra került sor.
Ma az új reformot, a KAP 2013 utáni megközelítését vitatjuk meg. A KAP 2020-ig tartó reformjának előadójaként örömmel tölt el, hogy képviselőcsoportokon átnyúló kompromisszumot értünk el. Noha a kompromisszumban nem lehet valamennyi egyéni érdeket figyelembe venni, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság nagy többséggel fogadta el a jelentést. Az egyhangú szavazás egyértelmű jelzésül szolgál a Bizottságnak arról a formáról, amelyet majd a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság szerint a KAP ölt majd magára 2020-ig. Biztos vagyok benne, biztos úr, hogy a 2013 utáni KAP új megközelítése szintén megkapja majd az Európai Parlament jóváhagyását. A Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi ezt számunkra.
Köszönetet kell mondanom képviselőtársaimnak részvételükért és támogatásukért, valamint De Castro bizottsági elnök úrnak, a koordinátoroknak és az árnyékelőadóknak kitűnő együttműködésükért és a kompromisszumra való hajlandóságukért. Szeretnék köszönetet mondani a szakbizottság titkárságának, a képviselőcsoportoknak és saját irodám munkatársainak nagyszerű együttműködésükért.
Rátérve a jelentésre: a közös agrárpolitika fő célja az élelmiszer-biztonság és félmilliárd ember élelmezésbiztonsága marad, nem csak az EU-ban, de világszerte is. A KAP-pal kapcsolatos cél az, hogy fenntartható és versenyképes legyen, hogy biztonságos, kiváló minőségű élelmiszerekkel lássa el a fogyasztókat, és hogy előmozdítsa az energia megújuló formáit. A KAP kétpilléres szerkezete megmarad, hogy megteremtse a tervezés biztonságát mezőgazdasági termelőink számára a következő időszakra nézve.
A jelentés egyértelműen leszögezi - és ebben támogatjuk a biztost -, hogy a mezőgazdasági költségvetésnek a jelenlegi szinten kell maradnia a következő pénzügyi időszakban. Nem értem Barroso elnök úrnak azt a kijelentését, hogy jelentős csökkentésekre kerül majd sor a második pillért illetően. Úgy vélem, hogy ezt a képviselőcsoportokon átnyúlóan ellenzik majd.
A közös agrárpolitika egyszerűsítése fontos feladat marad. Ez kompromisszumunk központi igénye. Emellett a tagállamok közötti tisztességes elosztást is kérjük. A verseny tekintetében egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez erre is szükség van. Arra törekszünk, hogy a múltbeli és egyéni referenciaértékektől a területalapú támogatás felé mozduljunk el. A mezőgazdasági kistermelők szerepét el kell ismerni, és - a szubszidiaritás alapján - a tagállamoknak maguknak kell dönteniük arról, hogyan kívánják támogatni e kistermelőket. A jelentés megemlíti a fiatal mezőgazdasági termelők jelentőségét is. Az én nézőpontomból fontos volt a további ellenőrzési és szankciórendszerhez vezető, a kizöldítésre irányuló új kifizetési rendszer bevezetésének elkerülése.
Összességében olyan kompromisszumot találtunk, amelyet sok képviselő fog tudni támogatni holnap, hogy aztán egyértelmű jelzést adhassunk az agrárpolitika új megközelítésével kapcsolatban. Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportja nagy többséggel fogja támogatni a jelentést.
Dacian Cioloş
Elnök úr, Dess úr, tisztelt képviselők! A jelentés kulcsfontosságú időpontban érkezett, pont akkor, amikor a Bizottság részletes jogalkotási javaslatokat készít elő, amelyeket októberben kíván a Parlament és a Tanács elé terjeszteni.
Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Dess úrnak az elmúlt hetekben és hónapokban végzett munkájáért. Szeretnék köszönetet mondani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság tagjainak is kemény munkájukért és azokért a gyümölcsöző megbeszélésekért, amelyeket azóta folytattunk, hogy megkezdtem a közös agrárpolitikai reform előkészítésének feladatát.
A jelentés sok eleme összhangban van a közös agrárpolitika reformjáról szóló, 2010 végén benyújtott és vitaindítónak szánt bizottsági közleményben megállapított jövőképpel.
Különösen az élelmezésbiztonság kérdésére gondolok itt, amely az alapvető mezőgazdasági célok egyike. A közös agrárpolitika Dess úr által említett két pillére megőrzésének jelentősége is foglalkoztat, valamint a politika környezetbarátabbá tétele szükségességének elismerése, továbbá az is, hogy nagyobb figyelmet fordítsunk a természeti erőforrások helyes kezelésének integrálására. Szeretnék utalni a közös agrárpolitika forrásainak az európai mezőgazdasági termelők körében való méltányosabb elosztására, valamint egy olyan költségvetés szükségességére, amely alkalmas az élelmiszerrel kapcsolatos és a regionális kérdések rendezésére, ugyanakkor az Európai Unió természeti erőforrásainak kezelésére is.
Örülök annak, hogy a jelentésben javasolják a közvetlen kifizetések magasabb felső értékének bevezetését. E szakaszban hangsúlyoznom kell, hogy vidéken a sok nagy gazdaság jelentős mértékben járul hozzá a foglalkoztatáshoz. A foglalkoztatáshoz hasonló kritériumokat ezért figyelembe vesszük majd a mezőgazdasági jövedelemtámogatás felső határértékeinek meghatározásakor.
Az első pillér környezetvédelmi összetevővel való kiegészítése, amelyhez a határozottabb vidékfejlesztési politika is társul, egy másik ilyen kulcsfontosságú célkitűzés, amely segítséget nyújt az éghajlatváltozás és a környezetvédelem kérdéseinek rendezéséhez, de hozzájárul majd az Európa 2020 stratégia megvalósításához is.
Örömmel látom, hogy a jelentés hangsúlyozza a közvetlen kifizetések és a természeti erőforrások megőrzése közötti szorosabb kapcsolatok fontosságát. Hatékonyan működő páneurópai eszközt kívánok létrehozni, amely eléri a közvetlen kifizetési rendszer egyszerűsítésének célját. Határozottan támogatom a közvetlen kifizetések függetlenítését, ami hasznosnak bizonyult abban a tekintetben, hogy segítséget nyújtott a mezőgazdasági termelőknek a piaci feltételekhez való jobb alkalmazkodáshoz. Osztom azonban azt a jelentésben kifejtett álláspontot, hogy gyakorlatiasnak és realistának kell lennünk. Bizonyos helyzetek, egyes gazdaságilag, ökológiailag és társadalmilag érzékeny szegmensek és ágazatok esetében úgy érzem, hogy az opcionálisan alkalmazható, termeléshez kötődő támogatásnak rendelkezésre kell állnia.
A közvetlen kifizetések továbbra is fontos szerepet játszanak majd a regionális életképesség fenntartásában. Ez különös kihívást jelent a jelentős természeti korlátokkal behatárolt területeken. Ezért a bizottsági közlemény hangsúlyozta annak értékét, hogy a földrajzi szempontból hátrányos helyzetű területeknek folyósított, második pillér szerinti kifizetések mellett - amelyek odaítélése tovább folytatódik - jövedelemtámogatást is nyújtsunk.
Megvizsgáljuk majd a jelentésben kifejtett aggodalmaikat, amely azt javasolja, hogy ezt az összetevő ne kerüljön bele az első pillérbe. A közös agrárpolitika jövőjéről szóló közleményben külön támogatási rendszer létrehozását javasoltam a mezőgazdasági kistermelők számára, amely segítséget nyújtana számukra a közvetlen támogatáshoz kapcsolódó bürokrácia minimalizálásához. A második pillér alapján a mezőgazdasági kistermelők jelentős támogatást kaphatnának a szerkezetátalakításért, illetve a támogatás területi szinten nagyobb mértékű hozzájárulást tenne számukra lehetővé, de azt is, hogy gazdasági szempontból jövedelmezőbbé és versenyképesebbé váljanak.
A közvetlen kifizetések aktív mezőgazdasági termelőkre való korlátozása egy másik olyan gondolat, amellyel kapcsolatban az önök elvárásai és a jövőbeni közös agrárpolitikával kapcsolatos elképzeléseim egybeesnek. Ebben az esetben ismételten csak olyan európai meghatározást szeretnénk elérni, amely lehetővé teheti a sajátos tagállami feltételeket is.
Nagy figyelmet fordítottam a piaci intézkedésekkel kapcsolatos javaslataikra is. A termelők és a termelői szervezetek irányítási kapacitásának és tárgyalóerejének növelése, az átlátható árképzés és az egyéb kockázatkezelési intézkedések mind olyan kérdéseket jelentenek, amelyekkel részleteikben, egy hatásvizsgálat részeként kívánok foglalkozni. Külön jogalkotási javaslatokat kívánok kidolgozni e felvetésekkel kapcsolatban.
Egyetértek a vidékfejlesztési intézkedések továbbfejlesztésével és hatékonyabbá tételével kapcsolatos észrevételeikkel. Egyetértek azzal is, hogy olyan intézkedésekre van szükségünk, amelyek lehetővé teszik, hogy eredményesebben válaszoljunk a globális felmelegedéshez, a biológiai sokféleséghez és a természeti erőforrások fenntartható kezeléséhez kapcsolódó kihívásokra.
A jövőbeni közös agrárpolitika második pillérének kell majd e kihívások mindegyikével foglalkoznia kell, és azt is át kell gondolnia, hogy miként használhatók fel a műszaki ismeretek a versenyképességet és a környezetvédelmi kérdéseket elegyítő jövő megteremtésére. Elmondhatom Önöknek, hogy az egész Bizottság - a biztosok teljes testülete, Barroso elnök úrral együtt - egy erős második pillért támogat a jövőbeni közös agrárpolitika esetében.
Érdeklődéssel olvastam a fiatal mezőgazdasági termelőkkel kapcsolatos javaslataikat. A vidékfejlesztési politikának a támogató intézkedések széles - a fiatal mezőgazdasági termelők igényeinek megfelelő - körét kell biztosítania. Azt is szeretném áttekinteni, mit lehet tenni a közös agrárpolitika első pillére alapján a fiatal mezőgazdasági termelők érdekében. Szeretném, ha a jövőben a tagállamok tematikus alprogramokat tudnának meghatározni: olyan intézkedéscsomagokat, amelyek kifejezetten a fiatal mezőgazdasági termelőkre irányulnak, és elismerik, hogy azok kiemelt fontosságú csoportot jelentenek az adott tagállamban. A vállalkozások elindítására, a szakképzésre, a képzési szolgáltatásokra, a korszerűsítési beruházásokra és a gazdaságok szerkezetátalakítására irányuló intézkedésekre gondolok.
Ahogyan azt ön a jelentésében is hangsúlyozza, politikánknak megfelelő finanszírozásra van szüksége a jövőbeni kihívásoknak való megfelelés érdekében. Jelenleg a következő többéves keretről szóló bizottsági közleményt várjuk, amelynek közzétételére június végén kerül sor. Az ősszel előterjeszteni kívánt hatásvizsgálatunk és jogalkotási javaslataink esetében - ahogyan ezt már említettem - erre a közleményre hagyatkozunk majd.
Szeretnék ismételten köszönetet mondani a jelentésért! Örömmel válaszolok kérdéseikre. Remélem, hogy a vita nagyon eredményes lesz.
Kriton Arsenis
Elnök úr, biztos úr! Ma a közös agrárpolitikát vitatjuk meg. Sokan bírálják a közös agrárpolitikát, mivel úgy vélik, környezeti károkat okozott, és a múltban és a jelenben is sokféleképpen veszélyeztette és veszélyezteti a fejlődő országokat, különösen a mezőgazdaság és a fejlődés tekintetében.
Azoknak, akik e bírálattal élnek, igazuk van, de akik a közös agrárpolitika finanszírozásának csökkentését kérik, tévednek. A közös agrárpolitika nem csupán egy mezőgazdasággal foglalkozó politikát jelent: az európai városokban található erőforrások vidéken való újraelosztásának eszközéül is szolgál. A vidéken élő európai polgárok azok, akik gondját viselik erdeinknek, folyóinknak és tavainknak, és ők azok, akik étellel, tiszta levegővel és vízzel látnak el bennünket.
Ösztönzőket kell biztosítanunk számukra ahhoz, változás következzen be ott, ahol változásra szükség van. Amennyiben azonban komoly politikát kívánunk alkalmazni, akkor növelnünk kell agrárpolitikánk finanszírozását azért, hogy a közös agrárpolitika méltányosabb, hatékonyabb és jobban megvalósítható legyen.
Karin Kadenbach
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Ha megkérdeznénk az európai polgároktól, mit várnak az európai politikától, akkor az életminőséget említenék, majd például az egészséget és a környezetvédelmet. A közös agrárpolitikával pontosan az európai polgárok velünk szembeni, de általában a politikával szembeni elvárásainak való megfelelés feladata jelenik meg előttünk.
A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság szerepe nagyon fontos ezzel összefüggésben, mivel ugyanazt akarjuk, amit az európai polgárok is. Egy sokféle rendszerben előállított egészséges élelmiszereket kívánunk, és a sokféle alatt a biológiai sokféleséget értem, ugyanakkor gondolok itt a termelési módszerek sokféleségére is.
Lehetővé kell tennünk annak a környezetnek a megőrzését, amelyben élünk. Gondját kell viselnünk vizeinknek, a levegőnek és a talajnak. Biztosítanunk kell, hogy a vidéki élőhelyek fejlődése folytatódjon, és ne váljanak Európa szegényházaivá. Olyan agrárpolitikát kell folytatnunk, amely valamennyi régió fejlesztését magában foglalja. Ehhez pénzre van szükségünk, a pénzeszközöket pedig megfelelően és tisztességesen kell szétosztanunk.
Czesław Adam Siekierski
Elnök úr! Elnézést kérek! Kérem, indítsa el az órát. A Regionális Fejlesztési Bizottság véleményéből szeretnék néhány észrevételt ismertetni. Sajnálatos, hogy nem kerültek bele teljes terjedelmükben a Mezőgazdasági Bizottság jelentésébe. Az észrevételek a következők. Az európai uniós és globális szintű élelmezésbiztonság és a globalizáció új és erős közös agrárpolitikát tesz szükségessé, amely - először is - javítja a nemzetközi piacon való versenyképességünket, másodszor tisztességes jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelőknek, harmadszor biztosítja, hogy a fogyasztók méltányos áron vásárolhassanak kiváló minőségű termékeket, negyedszer biztosítja a vidéki térségek fenntartható fejlődését, ötödször pedig elősegíti a környezet állapotának javulását.
E feladatok ellátásához objektív, átlátható és leegyszerűsített kritériumokat kell megállapítani, amelyek a közvetlen kifizetési rendszer alapján egyenlő mértékű támogatást szavatolnak a mezőgazdasági termelők számára valamennyi tagállamban. Itt az ideje, hogy szakítsunk a régi kifizetési rendszerek alkalmazásával. A KAP-nak magában kell foglalnia a mezőgazdasági piac szabályozására és a mezőgazdasági piaci beavatkozásra szolgáló intézkedéseket, valamint egy kockázatkezelési mechanizmust. Végezetül a KAP-nak - figyelemmel a diverzifikáció szükségességére - nagyobb figyelmet kell fordítania a kis, családi tulajdonban lévő mezőgazdasági üzemekre...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Michel Dantin
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Hadd kezdjem azzal, hogy gratulálok előadónknak, Dess úrnak, az árnyékelőadóknak és a többi közreműködőnek ahhoz a munkához, amelyet e szöveg megfogalmazásával kapcsolatban végeztek. A szöveg véleményem szerint kiegyensúlyozott és nagyratörő. A jelentésről holnap szavazunk.
Majdnem fél évvel azt követően, hogy Lyon úr előterjesztette az Európai Parlamentnek a 2013 utáni közös agrárpolitikával kapcsolatos véleményét tartalmazó jelentését, az Európai Bizottság úgy határozott, hogy ezt a jelentést olyan módon használja fel, hogy belefoglalja több felvetését is a 2010. november 18-án kiadott közleménybe. Az új jelentés - amelyet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság majdnem egyhangúlag fogadott el - megerősíti azt az új irányvonalat, amelyet kívánatosnak tartunk a közös agrárpolitika számára az elkövetkező évek vonatkozásában. Mezőgazdasági termelőink nem csak azért vannak, hogy puszta árucikkeket vagy piaci termékeket állítsanak elő. Azért vannak - mindenekelőtt -, hogy élelmiszert termeljenek Európa több mint 500 millió polgára számára, valamint hogy segítséget nyújtsanak a világ többi részének élelmezéséhez. Ha ezt így fogalmazzuk meg, ez nem puszta szemantika, hanem egy általunk meghozott filozófiai döntésről van szó.
Dess úr jelentése egy pozitív megközelítést tesz magáévá a mezőgazdaság környezetvédelmi és ökológiai szerepét illetően, és ennélfogva az európai és nemzeti jogszabályok által előidézett, gyakran terhes adminisztratív eljárások csökkentésére törekszik. Miközben a progresszív közvetlen kifizetések és a szabályozási eszközök felülvizsgálata mellett foglal állást, a jelentés egyben új perspektívát ad a KAP és a globális kereskedelem társadalmi elfogadását illetően.
Miközben itt vitázunk, a G20 országai Párizsban megbeszéléseket tartanak a globális nyersanyagpiacok szabályozásáról, különös tekintettel a mezőgazdasági alapanyagokra. A Parlament megközelítése nem vákuumban alakult ki, amelyben el lennének szigetelve a világtól. Sokkal inkább az azzal kapcsolatos, szélesebb megfontolások részét képezi, hogy miként adható globális válasz a globális kihívásokra.
Ahogyan Lyon úr egy évvel ezelőtti jelentése és Garriga Polledo úr egy hónappal ezelőtti, pénzügyi kilátásokról szóló jelentése esetében is, holnap a 2014-2020-as programozási időszakra szóló mezőgazdasági költségvetés fenntartása mellett szavazunk majd. Biztos vagyok benne, hogy szoros lesz majd az eredmény, de állást kell foglalnunk, és döntenünk kell, mivel nem lesz arra pénzünk, hogy mindent megtegyünk ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Stéphane Le Foll
Elnök úr, biztos úr, Dess úr! Dantin úr mikrofonját kikapcsolták, de azt kívánta elmagyarázni, hogy a globális élelmiszer-kihívás fontos dolog, és valóban így van. Ahogyan az korábban már elhangzott, ez a jelentés - a korábbi jelentésekkel és a Bizottság közleményével együtt - annak bizonyítására törekszik, hogy Európa célja egy olyan közös agrárpolitika megteremtése, amely biztosítja az élelmezés biztonságát Európában, és hozzájárul a globális élelmezésbiztonság megteremtéséhez. Ez magában foglalja a piaci szabályozással kapcsolatos politikai kötelezettségvállalásokat, amelyekről a mai vita is folyik. Nekünk magunknak is ezt kell képviselnünk az uniós szinten folytatott vitáinkban. Akkor, amikor az európai élelmezésbiztonsági program felszámolására irányuló tervek születnek, emlékeznünk kell arra, hogy az élelmezésbiztonság továbbra is a szolidaritás kérdését érinti, és továbbra is rendkívül aktuális Európában: jelenleg majdnem 30 millió európai szenved az alultápláltságtól. Ne feledkezzünk meg erről a tényről.
E jelentés alapjában véve megállapítja a fő csapásirányt: a környezetvédelmi szempontok agrárpolitikában való érvényesülését. A mezőgazdasági termelésnek természetesen pozitív módon kell viszonyulnia a környezetvédelmi kérdésekhez. Különösen az európai elemre kell összpontosítania, és biztosítania kell, hogy a környezetvédelem kérdése külön tényezőként épüljön be az első pillérbe.
A másik fontos szempont, hogy ez a kompromisszum hosszas, a progresszív támogatás kérdéséről folytatott tárgyalások eredménye, amelyekben mindig részt vettem. A támogatás biztosítására végre két kritérium szerint kerül majd sor: a foglalkoztatás szerint - úgy vélem, hogy az agrárpolitikának figyelembe kell vennie a foglalkoztatás biztosítását - és természetesen a közjavak előállítása szerint. Ez a megközelítés jobb, mintha folytatnánk a támogatás felső határértékéről szóló vitát, és soha nem állnánk elő semmilyen megoldással. Azért hangsúlyozom ezt ma délután, mert ez az én őszinte véleményem.
Hadd fejezzem be azzal, hogy elmondom: a jelentés és a Parlament kötelezettségvállalása csak akkor ér valamit, ha a mezőgazdaság költségvetése a jelenlegi szinten marad. Ez a válaszom a biztosnak és a Bizottság elnökének a második pillérrel kapcsolatban tett észrevételeire. A költségvetés csökkentését nem tudjuk elfogadni.
George Lyon
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Úgy vélem, a világszerte elismert skót költő, Rabbie Burns eredeti formájában talán "félénk, rejtező kis bohó”-nak írhatta volna le ezt a jelentést. Az Albert Dess és a valamennyi többi árnyékelőadó által a tárgyalások utolsó hónapjai során elvégzett kitűnő munkának köszönhetően most olyan jelentés van előttünk, amelynek velős a tartalma, és amelynek számos olyan eleme van, amelyet támogatni tudunk.
Úgy vélem azonban, hogy egy fontos területen hiányosságai vannak, tudniillik elmulaszt választ adni a közös agrárpolitikát finanszírozó adófizetőink és fogyasztóink által feltett alapvető kérdésre: mire jók a termeléstől függetlenített közvetlen kifizetések? Olyan alapvető kérdés ez, amellyel mindnyájunknak szembe kell néznie. Már semmilyen kapcsolatban nem áll az élelmiszer-termeléssel, mivel azokat függetlenítették egymástól. A kölcsönös megfeleltetés révén van kapcsolat a közjavakkal, de nem gondolom azt, hogy ez alapjaiban véve adna választ a kérdésre. Úgy vélem, a jelentés talán egy kicsit messzebb is mehetett volna a kérdés megválaszolásával kapcsolatban azzal, hogy támogatja a célzottabb közvetlen kifizetés gondolatát, magába foglalva egy nagyobb ösztönzőt a mezőgazdaság fenntarthatóbb és versenyképesebb modelljének kidolgozására, és biztosítva a kifizetések kedvezőtlen helyzetű térségekbe való irányításának lehetőségét - azaz a közvetlen kifizetések környezetbarátabbá tételét, amellyel kapcsolatban úgy gondolom, hogy a biztos nagyon támogatja.
Ha végigmegyünk az úton, úgy vélem, az lehetővé teszi számunkra a kérdés megválaszolását, és hogy elmagyarázzuk a nyilvánosságnak, hogy a közvetlen kifizetések pontosan mire is jók. Elveti azt a javaslatot, hogy kvótákat és felső határértékeket alkalmazzanak a támogatásokra, mert ha az összes közvetlen kifizetést érintően vannak közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó közjavak, akkor minél nagyobb a mezőgazdasági termelő, annál nagyobb közszolgáltatást nyújt. Ezért nincs szükség arra, hogy felső határértéket szabjanak meg számukra. Úgy vélem, hogy a jelentés ebbe az irányba mutat, én pedig üdvözlöm az e modell felé való elmozdulást. Remélem, holnap javítani tudunk a jelentésen. Ha így teszünk, akkor képviselőcsoportunk természetesen örömmel támogatja majd.
James Nicholson
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Szeretném én is megragadni az alkalmat arra, hogy gratuláljak az előadónak. El kell ismerni, hogy a tárgyalások során bebizonyította, igen széles háta van, hiszen ez idő alatt rengetegen próbálták hátba szúrni. Az előadó nagyon rugalmasnak bizonyult feladatával kapcsolatban, amelyet sikerrel el is végzett.
Legelőször szeretném üdvözölni, hogy lesz a második pillér szerinti struktúra, mivel - úgy vélem - ebben valamennyien egyetértettünk.
Figyelemmel kísértem a környezetbarátabbá tételről elhangzottakat. Amikor a környezetbarátabbá tételről van szó, akkor ez mást és mást jelent a különböző országokban élő különféle embereknek, ideértve azt is, hogy miként kerül sor az elv alkalmazására. Ezt meg kell értenünk valahogy. Nem egy egyszerű, univerzális, valamiféleképpen minden helyzetben felhasználható dologról van szó, mivel ennek óriási hatása lenne a jövőre nézve.
Le Foll úrnak igaza van. Ha a nap végére nem lesz meg a pénz, akkor az említettek közül több területen is csak keveset tudunk tenni. Felelősnek kell lennünk, ugyanakkor Parlamentként is felelősnek kell lennünk, amikor a biztos által ez év késő őszén előterjesztendő jogszabálytervezet felé haladunk. Ez óriási kihívást jelent majd a Parlament számára. Első alkalommal vállalunk majd felelősséget, első alkalommal lesz beleszólásunk és első alkalommal leszünk majd a végső döntéshozatali folyamat részesei.
Ezért ebből a szempontból ellenzem a jelenlegi tervezet felső határértékkel kapcsolatos részét. Támogatni fogom a határérték mértékének csökkentése érdekében előterjesztett módosításokat. Olyan kérdés ez, amelyről többet kell beszélnünk, de - mint említettem - ennek semmi értelme nem lesz, ha nem áll rendelkezésre a költségvetés.
Meg kell vizsgálnunk, hogyan költjük el a pénzt. Valóban a lehető legbölcsebb módon költjük el pénzünket? Nem fordítjuk túlságosan is nagy részét adminisztrációra? Nem költünk belőle túl sokat a felesleges bürokráciára? Nem foglalkozunk eleget az élelmezésbiztonsággal? A környezetbarátabbá tételhez hasonlóan az emberek az élelmezésbiztonság kifejezést is a banalitások szintjén kezelik.
Mit teszünk az élelmezésbiztonság megteremtése érdekében? Válsághelyzet elé nézhetünk a következő kilenc-tíz évben. Kevesebb mezőgazdasági termelő van, kevesebb dolgozó: ez az, amire véleményem szerint a jövőben oda kell figyelnünk.
Martin Häusling
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Véleményünk szerint a jelentés pontosan a megfelelő irányba visz bennünket. Az európai agrárpolitikának igazságosabbnak és környezetbarátabbnak kell lennie. Úgy vélem, a jelentéssel elértük ezeket a célkitűzéseket. Végtére is az európai agrárpolitikának meg kell felelnie az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzéseinknek. A jelentésben ez is szerepel. Az európai agrárpolitikának környezetvédelmi szolgáltatásokat kell nyújtania. Az adófizetők hajlandóak lesznek ezért fizetni. A mezőgazdasági üzemek közötti, de egyúttal a tagállamok közötti igazságosabb elosztásra is szükség van, a kevésbé fejlett országokkal szemben pedig tisztességes kereskedelempolitikát kell gyakorolnunk. A jelentésben ez is szerepel.
A közel 1300 módosítás feldolgozása fáradságos folyamat volt, de hosszú távon sikerült elérni azt a célunkat, hogy egyértelműen meghatározott célkitűzéseket felmutató, jelentős közös kompromisszumra jussunk. A Parlament megmutatta, hogy képes az ilyen politika folytatására. Véleményünk szerint több pontban is lehetett volna egyértelműbben fogalmazni, például az első pillér szerinti kifizetések fogalmai - a vetésforgó, a rétek védelme - esetében, de végül is rendben vagyunk, már csak a Bizottságon múlik, hogy kialakítsa a végleges megállapodásokat.
Fontos, hogy a csökkentés is szerepel a javaslatban. A nagy mezőgazdasági üzemeknek a munkahelyek és a környezet vonatkozásában nagyobb feladatokat kell ellátniuk. A szakbizottságban a nagy többség támogatta ezt. Fontos az is, hogy nagyobb szerepet kapjanak a kereskedelemben a mezőgazdasági termelők, és az is fontos, hogy foglalkozzunk a fehérjedeficit kérdésével. Hosszú távon nem engedhetjük meg, hogy más országokból importáljunk 30 millió hektárnyi termőterületnek megfelelő mennyiségű fehérjetakarmányt. Már régen eljött az ideje, hogy lépjünk ezzel kapcsolatban.
Valamennyien egyetértettünk azzal kapcsolatban, hogy erős második pillérre van szükség. Határozott hangsúlyt kell fektetnünk a vidékfejlesztési és környezetvédelmi intézkedésekre és a kedvezőtlen helyzetű térségekkel kapcsolatos intézkedésekre. Ha Barroso úr ki kívánja venni ezeket a pontokat, akkor a Parlament nagy ellenállásával találkozik majd. Pontosan ebben rejlenek a vidékfejlesztés lehetőségei, mi pedig nem fordíthatunk hátat a kedvezőtlen helyzetű térségeknek.
Patrick Le Hyaric
Elnök úr, biztos úr! A ma előterjesztett jelentés új irányt mutat a közös agrárpolitikának. A foglalkoztatást és a környezetvédelmi szempontokat tükröző progresszív közfinanszírozást foglal magában, elismeri, hogy a mezőgazdaság közjavakat állít elő, és tartalmazza az aktív mezőgazdasági termelő fogalmát. Túl sok olyan jó elképzelést láthattunk már, amely soha nem javított a dolgozó mezőgazdasági termelők életén. Ne feledkezzünk meg a vidéki térségeinkben most zajlók drámai eseményekről sem. Noha a biztonsági háló gondolata vonzó, nem elegendő. Vissza kell térnünk az állami beavatkozási mechanizmusokhoz annak érdekében, hogy garantáljuk az alapárakat a mezőgazdasági kis- és középtermelőknek.
A gazdasági, társadalmi és ökológiai hatékonyság megteremtése véget vet majd a családi gazdaságok megsemmisülését magával hozó ultraliberális szabad kereskedelmi modellnek. Az Európai Uniónak radikális változások elérésre kell törekednie a Kereskedelmi Világszervezetben, és szorosabban együtt kell működnie az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével (FAO) annak érdekében, hogy visszatérjen azokhoz az együttműködési rendszerekhez, amelyek magukban foglalják a határon kivetett, változó mértékű vámokat.
Szükség van arra is, hogy sokkal nagyobb legyen az európai kutatási költségvetés. Végül pedig biztosítanunk kell, hogy e szakpolitika költségvetése megmaradjon ... (A hozzászóló felszólalását kikapcsolt mikrofonnal fejezi be)
Krisztina Morvai
Elnök úr! Nem hallottuk az előző felszólalás angol tolmácsolását. Nagyon érdekelt volna, és ha nem jelent túl nagy terhet a felszólalónak és, ha esetleg ön tehetne valamit annak érdekében, hogy angolul is meghallgathassuk, azt nagyon nagyra értékelném.
Elnök
Van-e még valaki, aki nem hallotta az angol tolmácsolást? Talán csak a hátsó sorokat érintő helyi problémáról van szó. Megnézzük, mi okozta a problémát.
Úgy tűnik, a csatornák felcserélődéséről volt szó. Dolgozunk a hiba elhárításán. Még egy kis türelmet kérek; biztos vagyok abban, hogy a beszéd majd olvasható lesz az interneten. Az ülést az interneten közvetítjük, és biztos vagyok benne, hogy ott majd meglesz a tolmácsolás is.
Lorenzo Fontana
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Mindenekelőtt köszönetet mondanék Dess úrnak, és gratulálok az általa és az összes árnyékelőadó által végzett kemény munkához.
Rendkívül elégedettek vagyunk azzal, hogy a jelentés a kedvezőtlen helyzetű térségekkel is foglalkozik - ezek közül a hegyvidékek különösen közel állnak hozzánk. Kifejezetten örülünk a kis mezőgazdasági üzemek támogatásának, amelyek azért alapvető fontosságúak, mert nagy jelentőségük van mind a termőföld védelme, mind pedig a termőföldön termelt termények minősége tekintetében. Különösen örülünk annak is, hogy a jelentés érdemben foglalkozik a fiatal mezőgazdasági termelőkkel, akik bizonyos mértékig a mezőgazdaság jövőjét is képviselik.
Tudatában kell lennünk ugyanakkor annak, hogy most jelentős küzdelmet kell folytatnunk a költségvetésért, és ez az oka annak, hogy önhöz fordulunk, biztos úr, hiszen ön nálam és minden jelenlévőnél jobban ismeri a költségvetést. Nem engedhetjük meg, hogy a közös agrárpolitika (KAP) költségvetése csökkenjen, mivel az azt jelentené, hogy a mezőgazdaság valószínűleg kevesebbet ér Európában. Ha a mezőgazdaság kevésbé fontos Európában, akkor a mezőgazdasági termékek és ily módon élelmiszereink is kevésbé fontosak. Mi természetesen nem gondoljuk, hogy ez így volna.
Végül, biztos úr, szeretném megemlíteni a behozatal kérdését. Mint tudja, a behozatal természetesen nem függ össze a KAP-pal, mégis vannak közös kapcsolódási pontok, mivel ha olcsó, rossz minőségű termékeket hozunk be, akkor mezőgazdaságunk óhatatlanul összeomlik.
Diane Dodds
Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani Dess úrnak az átfogó jelentésért.
Más felszólalókhoz hasonlóan én is szeretném hangsúlyozni az új KAP megfelelő költségvetésének fontosságát. Nagyon fontosnak tartom, hogy költségvetésünket az élelmezésbiztonsággal kapcsolatos érvek támasszák alá.
A becslések szerint 2050-re 70%-kal kell növelnünk a globális mezőgazdasági termelést. Véleményem szerint a KAP-nak ezt elő kell mozdítania, a termelést pedig Európán belül kell tartania. Semmi olyat nem szabad tennünk, ami gátat szabhatna a jelenleg rendelkezésünkre álló élelmiszer-termelési alapnak.
Üdvözlöm a kétpilléres szerkezet egyértelmű támogatását és azt is, hogy a biztos ma megerősítette, ő is azt támogatja. Hozzátenném azonban, hogy nem szeretném azt látni, hogy az iparág környezetbarátabbá tételének első pillérben szereplő támogatása többletterheket és -költségeket ró mezőgazdasági termelőinkre. Ezért nemzeti és regionális szintű rugalmasságot szeretnék, tekintettel a mezőgazdasági üzemek szerkezetének és a birtokstruktúra EU-szerte meglévő sokféleségére.
Giovanni La Via
(IT) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Az előadó, Dess úr, és az árnyékelőadók - akiknek természetesen mind-mind gratulálok - által végzett kemény munka ma végső szakaszába érkezik.
Az új közös agrárpolitika (KAP) sokat jelent Európának mezőgazdaságának jövője, és a hatalmas kiterjedésű mezőgazdasági területek túlélése szempontjából. Az új KAP-nak lehetővé kell tennie az emberek számára, hogy megfelelő élelmiszer-ellátást kapjanak, továbbá hogy fent tudják tartani a nem piacképes közjavak előállítását. E célok eléréséhez a mezőgazdasági termelőknek további hatékonyabb és - különösen - egyszerűbb eszközökre, a finanszírozáshoz való egyszerűbb hozzáférésre és kevesebb bürokráciára van szükségük.
A sajnálatos módon kiújuló válság elleni hatékony küzdelemhez piaci eszközökre, illetve olyan eszközökre is szükségünk van, amelyek megelőzésül, illetve biztosítékul alkalmazhatók a jellemző mezőgazdasági kockázatokkal szemben. Az azoknak a fiataloknak szóló KAP-ra van szükségünk, akikre a jövő mezőgazdaságát bízhatjuk. Úgy határoztunk, hogy egy olyan vidékfejlesztési politikán keresztül mozdítjuk elő a biológiai sokféleség és az Európai Unió számtalan regionális és termékbeli sajátosságainak védelmét, amely erősíti a vidéki területek valamennyi természeti és emberi potenciálját. Ugyanakkor törekednünk kell arra, hogy a mezőgazdasági üzleti vállalkozásokat versenyképessé tegyük. Ezért a Bizottság felé hangsúlyozni szeretném annak szükségességét, hogy a vidékfejlesztésbe beépítsék a technológiaátadási intézkedéseket.
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jóváhagyása mellett én is megerősítem annak fontosságát, hogy támogassuk a nagy gazdasági szereplőknek folyósított közvetlen kifizetések felső határértékének bevezetését. Véleményem szerint a bizonyos mérethatárt elérő mezőgazdasági üzemek esetében a csökkenő támogatási rendszert kell bevezetni, hogy elkerülhető legyen a nagyobb méretgazdaságosságból már hasznot húzó nagyobb üzemek túlkompenzálása.
Elkerülhetetlen, hogy hangsúlyozzam, mennyire szükséges a KAP megfelelő finanszírozása. A Parlament nem fogadhatja el a vidékfejlesztés költségvetésének csökkentését.
Luís Manuel Capoulas Santos
(PT) Elnök asszony! Ezzel a reformmal mi, az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoportjának tagjai igazságosabbá, egyenlőbbé és a jelenkorhoz jobban illeszkedővé szeretnénk tenni a közös agrárpolitikát (KAP). Egy olyan korról van szó, amelyben a támogatás társadalommal szembeni legitimációjának és a legtágabb értelemben vett élelmiszer-biztonság és élelmezésbiztonság kérdése fontosabb, mint valaha.
Sikert értünk el azzal, hogy főbb észrevételeink bekerültek a jelentésbe. Észrevételeink között szerepelt az Unió megfelelően finanszírozott közös agrárpolitikájának fenntartása is. Hangsúlyoznom kell, hogy a KAP végrehajtásának szavatolhatósága miatt nem egyezünk bele semmilyen pénzügyi forrás megvonásába. Egy új, nem a termeléshez kapcsolódó, hanem környezetvédelmi és társadalmi kritériumokon alapuló új, azaz a foglalkoztatást előmozdító rendszer bevezetésével a támogatások tagállamok és termelők közötti tisztességesebb elosztását szeretnénk elérni. A KAP-ot a valódi mezőgazdasági termelők felé kell irányítanunk, valamint külön mechanizmust kell létrehoznunk a kisebb mezőgazdasági termelők számára.
Biztos vagyok abban, hogy a Parlamentnek a Lisszaboni Szerződés alapján megerősödött szerepével ezeket a jelenleg még pusztán elméleti célkitűzéseket tényleges intézkedésekké fogjuk tudni alakítani.
Marit Paulsen
(SV) Elnök asszony! Szeretnék köszönetet mondani Dess úrnak a kitűnő munkáért. Az agrárpolitika egyik aspektusáról szeretnék beszélni, méghozzá azokról az óriási kihívásokról, amelyekkel az emberiségnek és az egész világnak szembe kell néznie. E kihívások között ott található az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség és a vízi utak eutrofizációja. Sokféle példa van, amelyet most felsorolhatnék. Véleményem szerint ezzel összefüggésben fel kell ismernünk, hogy a mezőgazdasági termelők azok, akik környezetünkkel gazdálkodnak, és akik a mindennapok szintjén életünk és jövőnk előfeltételét jelentik. A mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban rendelkezésünkre állnak a legjobb eszközök, a mezőgazdasági termelőket pedig e környezetvédelmi eszközök alkalmazásáért kell megfizetni, és jól meg kell fizetni őket. Ezért azt szeretném, ha a jövőben némileg megváltozna gondolkodásunk, és eltávolodnánk a jövedelemtámogatásoktól, amelyekkel nehéz elszámolni, és biztosítanánk azt, hogy fizetünk a mezőgazdasági termelők által elvégzett munkáért. Másként fogalmazva: be kell fejeznünk a támogatások fizetését, és el kell kezdenünk a kapott szolgáltatásokért való fizetést. A mezőgazdaság legfontosabb feladata természetesen az élelmiszer - az elegendő mennyiségű és jó minőségű élelmiszer -termelése, de véleményem szerint azért az élelmiszerért a piacon kell fizetni. A környezetvédelmi szolgáltatásokért nem lehet a piacon fizetni.
Janusz Wojciechowski
(PL) Elnök asszony! A Dess-jelentés sok tekintetben nagyon jó, de egy szempontból a jónak pontosan az ellentéte, mivel elveti a közvetlen kifizetések igazságos kiegyenlítését. Az a bizarr és abszurd elv, amely szerint a gazdagabbak több támogatást kapnak, a szegényebbek pedig kevesebbet, továbbra is uralkodó marad a mezőgazdasági ágazatban. Az új tagállamok mezőgazdasági termelői - de nem csak a mezőgazdasági termelők - nagyon aggódnak e fejlemények miatt. A mezőgazdasági ágazat hanyatlik, különösen az új tagállamokban. Kérem önöket, nézzék meg, mennyi föld fekszik parlagon Lengyelországban, Litvániában és Szlovákiában.
Arra kérem a régi tagállamokból származó képviselőtársaimat, hogy vessenek véget ennek a megkülönböztetésnek. Egyenlítsük ki végre tisztességesen a közvetlen kifizetéseket, és ne alakítsunk ki kétsebességes Európát. Kiváltképp a Parlament francia képviselőihez szólok, hogy a francia forradalom lobogóit ékítő "szabadság, egyenlőség, testvériség” jelszavára emlékeztessem őket. Megkaptuk a szabadságot, de nem vagyunk egyenlők, és egyenlőség nélkül a testvériség sem lehetséges. Ragaszkodjunk az egyenlőséghez.
José Bové
(FR) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! Egyetértek azzal, hogy a szabadság és a testvériség mellett egyenlőségre is szükségük van a mezőgazdasági termelőknek és a kelet-európai új tagállamoknak. Igen, egyetértek önnel.
Úgy vélem, ez a jelentés óriási előrelépést jelent. A jelentés elkészítésének kezdete nem volt könnyű: a helyzet konfrontációkkal volt terhes. Ami azonban fontos, hogy sikerült konszenzusra jutnunk. Ez a konszenzus lehetővé tette számunkra a globális elképzelés megőrzését, és véleményem szerint ebben rejlik az Európai Parlament ereje. A nehézségek ellenére sikert értünk el, és ezért szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Dess úrnak, és valamennyi képviselőnek. Az első szakasz lezárult.
A dokumentumban megerősítettük, hogy a termelőknek és a régióknak egyenlőségre, igazságosságra és méltányosságra van szükségük. Úgy gondolom, ez fontos. Egyértelműen kijelentettük és megerősítettük, hogy fenn kívánjuk tartani és fejleszteni szeretnénk a kis gazdaságokat, szeretnénk, ha a kis mezőgazdasági üzemeket figyelembe vennék, mivel ezek döntő fontosságúak a minőség és a regionális biológiai sokféleség szempontjából. Véleményem szerint ez egy másik alapvető pont volt. A mezőgazdaság tudományosabbá tételének és a termelésközpontú ipari gazdaságoktól való eltávolodás gondolata most bekerült a szövegbe. Ezt most valóra kell váltanunk: a mezőgazdasági termelés csak ekkor válik majd életképes lehetőséggé az elkövetkező generációk számára. Ez nem ideológiai kérdés.
Végezetül jelenleg a valódi költségvetési kockázatok miatt aggódunk. Egyértelmű válaszokkal kell előállnunk. Most azt szeretnénk, ha továbbléphetnénk a második szakaszba, ami természetesen a jogalkotási vitát jelenti. Miért? Mivel többre van szükségünk a szövegeknél és a magasztos szándékoknál: a jogalkotási javaslatok megvitatásakor láthatjuk majd meg ténylegesen, hogy merre tartunk. Ez az, amire lényegében várunk.
Hadd zárjam azzal, hogy hangot adok a német hozzáállás miatti haragomnak, amely arra kényszerített bennünket, hogy az eredeti ötödére csökkentsük a legszegényebb európai polgároknak adott élelmiszersegély mennyiségét. Ez a támogatás a közös agrárpolitika költségvetésének része volt. Szeretnék más módot találni a legszegényebb polgáraink megsegítésére: annak a 80 millió európainak, akinek nem jut elég ennivaló.
Alfreds Rubiks
(LV) Elnök asszony! Nagyszerű munkát végeztek, de a kész jelentés csak nagy általánosságokban van megfogalmazva. A jelentés egyértelműen új irányt határoz meg: a mezőgazdaság környezetbarátabbá tételét. Ez egyfajta mentőöv lehet azoknak az improduktív mezőgazdasági termelőknek, akik elkerülhetik azt, hogy mezőgazdasági termeléssel kelljen foglalkozniuk, és mégis területalapú kifizetésben részesülnek. Véleményem szerint a jelentés gyakorlati alkalmazásakor észben kell tartanunk, hogy mi hiányzik. Hiányzik a fehérjeprobléma, a behozott élelmiszerek minőségének kérdése nem szerepel benne, nem említi a géntechnológiával módosított termények problémáját, a termőföld pusztulásával pedig nem kielégítő módon foglalkozik. Továbbra is hiányzik az olyan kifejezések egyértelmű meghatározása, mint az "aktív mezőgazdasági termelő”, "új mezőgazdasági termelő”, "tisztességes területalapú támogatás” és "családi gazdaság”. Sajnos nagyon sok mezőgazdasági termelő nem talál majd választ a jelentésben a problémáira és a kérdéseire. A jövőben javítanunk kell a jelentésen.
John Stuart Agnew
Elnök asszony! Noha az első pillér "környezetbarátabbá tétel” kifejezése vonzó lehet az inaktív mezőgazdasági termelők számára, ám nagy problémát jelenthet a kötött talajon gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek, akiknél előfordulhat, hogy ugaron hagyják a földet ahelyett, hogy tavasszal bevetnék. Amennyiben a politikát idén hajtották volna végre, teljes terméskimaradást eredményezhetett volna. A környezetbarátabbá tétellel kapcsolatos intézkedések megfelelő vizsgálata és végrehajtása szintén lehetetlen volna.
Ahhoz, hogy hatékony lehessen, szigorúan kell megszabni az egységes támogatási rendszer felső határát. Ez azonnal arra ösztönzi majd a mezőgazdasági termelőket, hogy üzleti vállalkozásaikat hivatalosan megosszák házastársaikkal azért, hogy mindkét félnél megmaradjon a teljes kifizetés. Emellett arról tájékoztattak, hogy a felső határérték alkalmazásával elért megtakarítás az EU-hoz kerül majd, és nem ahhoz a tagállamhoz, amely ténylegesen elérte a megtakarítást.
A géntechnológiával módosított növények termesztésének az egyes tagállamok saját döntésén kell alapulnia. Az a javaslat, miszerint az egységes támogatási rendszerből nem kaphatna támogatást az a mezőgazdasági termelő, aki ilyen növényeket termel, teljességgel nonszensz. A világon élelmiszerhiány van. Ösztönöznünk, nem pedig leszólnunk kellene az új mezőgazdasági termelési technológiák elfogadását. Remélem, hogy az utolsó három tél mindnyájukat meggyőzte arról, hogy nem fenyeget bennünket a globális felmelegedés.
Krisztina Morvai
(HU) Kedves képviselőtársaim! Mennyire más véleményük lenne az európai polgároknak, az egyre felháborodottabb európai polgároknak az Európai Unióról akkor, ha azt tapasztalnák, hogy a befizetett adójukat, mint közpénzt kizárólag közcélra, közjó érdekében fizetné ki az Európai Unió és az előállított közjóval arányos mértékben. Az európai uniós mezőgazdasági támogatásokkal összefüggésben a Dess-jelentés ebbe az irányba megy. Holnap óriási felelősségünk lesz abban, hogy megszavazzuk-e azt a bizonyos plafont, azt a maximumot, amit a hektár alapú, terület alapú támogatásokra sokunk harca eredményeként -akik módosító javaslatokat adtunk be - a Dess-jelentés előír. Arra kérem önöket, hogy a választópolgárok igazságérzetét követve szavazzák meg ezt! Igenis legyen egy maximum azon a közpénzen, amit a különböző zöldbárók, vörösbárók és egyéb városi üzletemberek kapnak az európai adófizetőktől!
Esther Herranz García
(ES) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Noha a mai vita a közös agrárpolitika reformjáról szóló igen fontos jelentésre irányul, egy olyan mellékes kérdéssel szeretnék foglalkozni, amely befolyással van ránk, és amely befolyással lehet azoknak a kiindulási feltételeknek az életképességére is, amelyeket a KAP jövőjének védelmével kapcsolatban védelmezünk a Parlamentben.
A jövő héten az Európai Bizottság előterjeszti a 2014 utáni időszak pénzügyi kilátásairól szóló javaslatát, amelyben - amennyiben információm helytállónak bizonyul - a Bizottság elnöke, szándékainak megfelelően, az EU mezőgazdasági költségvetésének csökkentését javasolja majd.
Ezért szem előtt kell tartani, hogy az Európai Bizottság nem veszi majd napirendre az általunk holnap elfogadandó véleményt, amelyben kifejezetten azt kérjük, hogy tartsák fenn a közös agrárpolitika költségvetésének szintjét.
Nem tudom megérteni, hogy csökkentett költségvetéssel hogyan tudunk majd megfelelni a dokumentumban említett valamennyi kihívásnak, a közös agrárpolitika támogatásai hogyan válnak majd környezetbarátabbá egy olyan folyamatban, amellyel kapcsolatban biztosítani szeretnénk, hogy ne igényeljen további erőfeszítést a növénytermesztő és állattenyésztő mezőgazdasági termelőktől, és miként tudjuk majd elérni ezt.
Nem látom be, hogy egy visszafogottabb KAP-pal hogyan fogunk majd tudni válaszolni például az áringadozásra, és hogyan tudunk szándékunknak megfelelően olyan költségvetési sort kialakítani, amely megfelel annak a válságnak, amelyet olyan jól ismerünk.
A KAP-ot nem szabad csupán a kiadásokhoz viszonyítottan értékelni, mivel véleményem szerint végre világossá kell tenni, hogy a mezőgazdaság által kínált áruk és szolgáltatások mellett a mezőgazdaságba befektetett 1 euró 10 eurónak megfelelő értékű javakat hoz létre az agrár-élelmiszeripari ágazatban. Ezt nagyon figyelembe kell venni a következő költségvetési keret megállapításakor.
Emellett nem szabad elfelejteni, hogy a harmadik országokkal és a Kereskedelmi Világszervezettel folytatott tárgyalások súlyos veszélyt jelentenek az Európai Unióban folytatott mezőgazdasági termelés és állattenyésztés jövőjére nézve.
Paolo De Castro
(IT) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! A Dess-jelentés a közös agrárpolitika (KAP) reformfolyamata új szakaszának kezdetét jelzi. Az a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság többhónapos kemény munkájának eredménye, amelyért szeretnék köszönetet mondani Dess úrnak és valamennyi árnyékelőadónak és parlamenti képviselőcsoportnak.
A mai napon a Parlament egyértelmű véleményt nyilváníthat a közös agrárpolitika jövőjéről: a KAP-nak masszívnak, egyszerűnek, rugalmasnak és környezetbarátabbnak kell lennie, amely figyelembe veszi a fiatalokat és a foglakoztatást is. Éppen ezért aggasztanak bennünket, biztos úr, a mai sajtóban a költségvetés - különösen a második pillér költségvetésének - csökkentéséről megjelent hírek. A költségvetés csökkentése összeegyeztethetetlen lenne a Dess-jelentéssel és az Európai Unió pénzügyi keretéről Garriga Polledo úr által készített jelentéssel is, amelyet az elmúlt hetekben fogadtunk el plenáris ülésen. Az utóbbi jelentés a KAP vonatkozásában bevezette azt a fontos elvet, hogy a következő pénzügyi programozási időszakban fenn kell tartani a finanszírozás jelenlegi szintjét.
Ezért, biztos úr, szeretnénk, ha felvilágosítana bennünket a sajtóban keringő hírekkel kapcsolatban, és tudni szeretnénk azt is, hogy - ami önt illeti - vajon más iránymutatások mentén haladnak-e, mint amelyekről mostanáig tájékoztattak bennünket.
Britta Reimers
(DE) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak állhatatos és kiváló munkájáért.
Ami a 2013 utáni mezőgazdasági politika jövőjét illeti, meg kell határoznunk azt az irányt, amerre haladni kívánunk. Esetleg olyan mezőgazdasági ágazatot szeretnénk, amely innovatív, korszerű, bátor, öntudatos, felelős és független piaci fellépése révén szembe tud nézni a kihívásokkal? Vagy inkább olyan mezőgazdasági ágazatot szeretnénk, amelyet továbbra is Európának kell cumiztatnia, amelynek fogni kel a kezét, és amelyet az anyukájának bátorító szavakkal kell megdicsérnie minden egyes, a jövő felé megtett lépésért? Mert ez az az irány, amelyet most magunk elé tűzünk. Ahhoz, hogy leküzdhessük a jövő kihívásait, a végeláthatatlan ideológiai viták helyett elő kell mozdítanunk a korszerű technológiai megoldások mezőgazdasági alkalmazását. Ha lehetővé kívánjuk tenni a mezőgazdasági üzemek számára, hogy biztonsággal tudjanak tervezni, akkor nem váltogathatjuk az irányt évente. Pénzügyi szempontból túl nagy teher nehezedik a mezőgazdasági termelőinkre. Mindenkinek, aki itt van, tisztában kell lennie azzal, hogy minden politikai irányváltás új jogszabályokat és irányelveket eredményez, amelyek viszont beruházásokat követlenek meg a mezőgazdasági üzemektől úgy, hogy közben e beruházások nem növelik a bevételt.
Nem azzal kell foglalkoznunk, hogy nagy vagy kis mezőgazdasági üzemről van-e szó, hanem azt kell figyelembe vennünk, hogy gazdaságilag ésszerű módon működik-e. Mindaddig nem kell foglalkoznunk azzal, hogy hagyományos vagy organikus módon termel-e, amíg felelős módon kezeli erőforrásait. Ameddig jól bánnak az állatokkal, azzal sem kell foglalkoznunk, hogy milyen egyedszámban tartják őket. Az kell, hogy fontos legyen számunkra, hogy a jövőben elegendő jó minőségű és megfizethető árú élelmiszer álljon rendelkezésre Európában. Végül is Európa nem egyedül van a világon.
Hynek Fajmon
(CS) Elnök asszony! Végre közeleg a nap, amikor egységes mezőgazdasági politika vonatkozik a régi és az új tagállamokra, véget vetve az új tagállamokbeli mezőgazdasági termelőkkel szembeni 10 évnyi hátrányos megkülönböztetésnek. Nagyon örülök ennek a fejleménynek. Remélem, hogy nem sújtják majd újabb hátrányosan megkülönbözető feltételek a mezőgazdasági termelőket az új programozási időszakban. Sajnos azt kell mondanom, hogy a Dess-jelentés egy ilyen javaslatot tartalmaz. Elsősorban a nagyobb mezőgazdasági vállalkozásoknak szóló közvetlen kifizetésekre alkalmazott úgynevezett felső határértékre gondolok. Egy ilyen intézkedést a Csehországhoz hasonló, olyan tagállamokkal szembeni megkülönböztető lépésnek tekintek, amelyek - a történelmi előzmények miatt - az Európai Unióban máshol találhatóknál nagyobb mezőgazdasági üzemekkel rendelkeznek.
Ennélfogva elutasítom a közvetlen kifizetések felső határértékének megállapítását, mivel ez olyan lépést jelent, amely Unió-szerte csökkenti a mezőgazdaság hatékonyságát. A mezőgazdaság elsődleges célja mindig is az élelmiszer-termelés volt. Ma már azonban számos politikus, mindenekelőtt a Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportjának és a baloldaliak soraiból, bioüzemanyag-termelővé és a globális felmelegedés elleni küzdelem harcosaivá kívánja változtatni a mezőgazdasági termelőket. A dolgok ilyetén alakulását nem tudom támogatni.
Alyn Smith
Elnök asszony! Képviselőcsoportomba tartozó kollégáimhoz és többi képviselőtársamhoz hasonlóan én is gratulálok az előadónknak. Nem volt könnyű munkája - tulajdonképpen egyikünknek sem volt az -, és az előttünk lévő jelentés sokat javult az együttműködésnek köszönhetően, és sok figyelemreméltó dolog szerepel benne.
Különösen tetszik a közvetlen kifizetések folytatásának és a múltbeli referenciaértékek egyértelmű eltávolításának 15. bekezdésben foglalt gondolata, valamint a tagállamok közötti, illetve a tagállamokon belüli régiók és nemzetek közötti igazságosabb elosztásnak 16. bekezdésben foglalt gondolata.
Mivel skót vagyok, különös örömmel tölt el, hogy a 82. bekezdésben határozott állásfoglalás található a kedvezőtlen helyzetű térségek mellett. Tudom, hogy a skóciai - és a más országbeli - mezőgazdasági termelők örömmel fogadják majd a 44. bekezdést, amely határozottan hangsúlyozza, hogy a kölcsönös megfeleltetésnek kockázatalapúnak és arányosnak kell lennie. Biztos úr, talán némelyik számvevő kollégájának különösen a figyelmébe ajánlhatná ezt a bekezdést.
Noha a jelentésnek sok figyelemreméltó eleme van, azért legyünk őszinték magunkhoz és választóinkhoz. Ha az 1. bekezdés nincs meg, akkor az egész értelmetlen, és az 1. bekezdés, amelyben erős és fenntartható KAP-ot kérünk - a nagyratörő céloknak megfelelő költségvetési forrásokkal együtt -, szintén értelmetlen lesz. A többi képviselőtársamhoz hasonlóan én is szeretnék hangot adni aggodalmamnak, nem utolsósorban az azzal kapcsolatos mai szóbeszéddel kapcsolatban, amely szerint Barroso elnök úr a költségvetés és különösen a második pillér szigorú kurtítását tervezi.
Biztos úr, önnek valamennyi lehetséges szövetségesére szüksége lesz a Bizottságban és a tagállamokkal folytatott megbeszélések során. Olyan KAP-ra van szükségünk, amely megfelelő finanszírozással rendelkezik és kellőképpen ambiciózus mezőgazdasági termelőink és polgáraink számára. Az európai mezőgazdaság előtt nagy jövő áll. Nem szabad pont most a részleteken összekapnunk.
Bairbre de Brún
(GA) Elnök asszony! Üdvözlöm a közös agrárpolitika (KAP) reformjáról szóló Dess-jelentését, Dess úrnak pedig köszönöm a munkáját!
Az e heti szavazás azt tükrözi majd, amit az Európai Parlament a KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslatokban kíván látni. A költségvetésről szóló, közelgő szavazás rendkívül fontos a mezőgazdaság megfelelő jövőbeni finanszírozásának biztosítása szempontjából.
Erős és fenntartható, két pilléren nyugvó KAP-ra van szükségünk, amely a földeken tartja a mezőgazdasági termelőket, biztosítja a környezetvédelmet, előmozdítja a vidéki gazdaságot, valamint igazságot és átláthatóságot biztosít mindenkinek, aki az élelmiszerláncban dolgozik.
Az első pillérben található, a környezettel foglalkozó környezetvédelmi intézkedéseknek egyértelműnek, megfelelő kialakításúnak és könnyen mérhetőnek kell lenniük, a második pillér finanszírozásának pedig szilárdnak és igazságosnak kell lennie.
Giancarlo Scottà
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Valamennyi európai politika közül a közös agrárpolitika az, amelyet a legtöbbször kellett aktualizálni az évek során annak érdekében, hogy megbirkózhasson a gazdasági fronton, így például a nemzetközi szinten bekövetkező állandó változásokkal.
A közös agrárpolitika aktualizálására minden esetben a következő két fő célkitűzést szem előtt tartva került sor: az európai mezőgazdasági termelők jövedelmének garantálása, és a folyamatosan csökkenő uniós költségvetés ellenére való helytállás, ugyanakkor nem tévesztve szem elől a termelés, a környezet, a biológiai sokféleség és a vízforrások minőségéhez kapcsolódó egyéb célkitűzések hosszú sorát sem.
A KAP-reform, amelyről holnap szavazunk, alapvető fontosságú, amennyiben folytatni kívánjuk a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatását - ahogyan azt már képviselőtársaim előttem említették. A cél ebben az esetben nem a közvetlen támogatások csökkentése, hanem hogy megtaláljuk az ilyen támogatások és a vidékfejlesztés közötti egyensúlyt annak érdekében, hogy a rendszer egyszerűbbé és igazságosabbá váljon anélkül, hogy eközben felmerülhetne a versenyszabályok megsértésének gyanúja.
Ami az Európa 2020 stratégiával összefüggésben a KAP célkitűzéseit illeti, a KAP azzal járulhat hozzá a fenntartható gazdaság növekedéséhez, ha megfelelően válaszol az új kihívásokra, és figyelembe veszi a 27 tagállam mezőgazdaságának sokféleségét és gazdagságát, valamint sajátos jellemzőit.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök asszony! Természetesen erős KPA-ra van szükségünk. A mezőgazdasági ágazat egyértelmű hozzáadott értéket teremt az európai gazdaság számára. Többfunkciós szerepet játszik azzal, hogy a társadalom egészének javára hozzájárul a közjavak előállításához. A KAP költségvetésének legalább a jelenlegi szinteken kell maradnia, és hasonló forrásokat és célkitűzéseket kell biztosítani az új KAP számára is.
A KAP-ból származó források uniós mezőgazdasági termelők közötti felosztása - ami a nyilvános párbeszéd vezető témája - gondosságot igényel. Az Unió-szerte alkalmazott átalánydíj gondolatát széles körben ellenzik. Véleményem szerint objektív kritériumokra van szükségünk, amelyek megfelelőképpen figyelembe veszik az egyes uniós tagállamok mezőgazdasági ágazatának sajátosságait. A közvetlen kifizetések felső határértékének megszabására, a kistermelőknek szóló különtámogatás kifizetésére és a támogatások kizárólag aktív mezőgazdasági termelők részére történő kifizetésére irányuló javaslatok jó ötletet jelentenek.
Az agrár-környezetvédelmi intézkedéseknek egyszerűen alkalmazhatóknak kell lenniük, azokat megfelelő ellensúlyoknak kell kísérniük, illetve azok nem jelenthetnek semmilyen további adminisztratív terhet. A mezőgazdasági piacok általános instabilitása, az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok és az élelmiszerválság miatt hatékony eszközöket kell bevetnünk. A hatályos piaci intézkedéseket meg kell erősíteni. Egy állandó válságkezelési alapra is szükségünk van. Jó gondolat a gazdaságok jövedelmének stabilizálására szolgáló új eszközre irányuló javaslat. Végül szeretném felhívni a figyelmet a fiatal mezőgazdasági termelőket támogató hatékony intézkedések szükségességére.
Köszönetet mondok az előadónak, Albert Dess úrnak a jól végzett, nehéz és bonyolult munkáért. Biztos úr, a KAP mindennemű gyengítése az Európai Parlament politikai ellenvéleményével találkozik. Úgy vélem, ez a Parlament pártok felett átívelő üzenete, és erre komolyan oda kell figyelni.
Ulrike Rodust
(DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, és örülök annak, hogy a jelentés összetéveszthetetlenül szocialista, szociáldemokrata jegyeket hord magán. Fenntartható, környezetkímélő és szociális agrárpolitikára van szükségünk. Környezetbarát megoldásokat kívánunk, és azt szeretnénk, ha ezeket az első pillér tartalmazná. A kölcsönös megfeleltethetőség és a rendszer mostanáig végrehajtott agrár-környezetvédelmi intézkedései nem elegendőek a társadalom egésze támogatásának eléréséhez, de pontosan erre van szükségünk.
Legfőbb célunknak a kiváló minőségű és fenntartható európai élelmiszer-termelésre, valamint vidéki térségeink aktivitásának és életképességének biztosítására kell irányulnia. Mindenképpen meg kell állítanunk a földek művelésből való növekvő mértékű kivonását, mivel emberekre van szükségünk. Emberekre, akik foglalkoznak a mezőgazdasági ágazattal, valamint a termelést megelőző vagy azt követő szinteken lévő területekkel. Az, amit a szóbeszéd a Bizottság vonatkozó terveivel kapcsolatban állít, tudniillik hogy a következő többéves pénzügyi keret során a vidékfejlesztési költségvetést jelentős mértékben csökkentenék, elfogadhatatlan.
A közös agrárpolitika (KAP) erős második pillére, a vidéki területek és Európa érdekében folytatnunk kell a munkát. Szeretnék általában figyelmeztetni mindenkit, aki csökkenteni kívánja a mezőgazdaság finanszírozását. Ha erre sor kerül, akkor nem lesz reform. Akkor minden ugyanúgy marad, ahogy most van. Ez eléggé érthetetlen volna az európai polgárok számára.
Richard Ashworth
Elnök asszony! A Parlamentnek a mezőgazdasági költségvetés szinten tartására - esetleg növelésére - vonatkozó igénye véleményem szerint nagyon optimista. Kemény időket élünk, és a költségvetési források nem korlátlanok. Véleményem szerint e javaslatokat ellenőrizni kell a megvalósíthatóság szempontjából akkor, amikor majd valamikor jövőre a teljes uniós költségvetést meghatározzák.
Vissza kell térnünk a közös agrárpolitika valódi prioritásaihoz. A középpontban az élelmezésbiztonságnak, az élelmiszer-biztonságnak, a biológiai sokféleségnek, az éghajlatváltozásnak, az új technológiai megoldásoknak és a működőképes, versenyképes, piac által vezérelt ágazatnak kell állnia.
Véleményem szerint a bizottsági javaslatok elveszítették azt az irányt, amelyet az előző két jelentés tűzött ki elénk. Híján vannak az összpontosításnak és túl bonyolultak. Örülök annak, hogy azt mondhatom, javaslataiban Albert Dess nagyon ésszerű keretet szabott meg, amelyen belül ki tudjuk dolgozni a jövő reformját.
Elisabeth Köstinger
(DE) Elnök asszony! Dess úr jelentése arról szól, hogy a mezőgazdaság vonatkozásában is fordítsunk figyelmet a környezet és az éghajlat védelmére, valamint növeljük a mezőgazdaság versenyképességét. Jó kompromisszumokat sikerült elérnünk e kérdésekkel kapcsolatban. Úgy vélem, hogy szót kell emelnünk a mezőgazdasági üzemekre vonatkozó, alaposan átgondolt felső határértékek mellett, különösen, amikor a kedvezményezettek olyan multinacionális csoportok, amelyek néha egyszerűen megindokolhatatlan összegeket kapnak.
Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportja határozottan a mezőgazdasági termelők oldalán áll, amikor a bürokrácia felszámolásáról van szó. A rendszerek teljes átszervezésének és a további ellenőrzések ehhez kapcsolódóan történő bevezetésének - amit mások is kértek - azonban semmi értelme nem volna. Egy dologgal kapcsolatban elég egyértelműnek kell lennünk: ha a fogyasztók azt várják az európai mezőgazdaságtól, hogy tovább haladjon a környezetbarátabbá válás és a fenntarthatóság felé, akkor az érintett intézkedésekhez biztosítani kell a szükséges pénzügyi erőforrásokat.
Határozottan ellene vagyok annak, hogy az elkövetkező költségvetési időszakban csökkenjen az EU mezőgazdasági költségvetése. Ami azokat a sajtóhíreket illeti, miszerint Barroso úr, a Bizottság elnöke meg kívánja kurtítani a vidékfejlesztés költségvetését, ezekkel kapcsolatban azt szeretném határozottan kijelenteni, hogy amennyiben a Bizottság visszavesz a vidékfejlesztési programok finanszírozásából, akkor ezzel a vidéki térségek életlehetőségeit veszi el. A második pillértől való elvonások drámai hatással lennének a jól működő mezőgazdasági termelői struktúrákra. Barroso úr jobban tenné, ha arra figyelne, amit a Parlament mond.
A közös agrárpolitika a közösségi politika és az uniós költségvetés kulcsfontosságú területe, és az is marad. Nem terhelhetjük további megszorításokkal mezőgazdasági üzemeinket, amelyek egyre növekvő globális versennyel néznek szembe, miközben csökken a támogatásuk. Éppen ellenkezőleg: a második pillér szerinti beruházási támogatások ösztönzőleg hatnak az innovációs kedvre és az innovációs hajlandóságra. Ez mindenkinek előnyére válik a vidéki térségekben. A mezőgazdaság jövőjének biztosítása érdekében különösen a fiatal mezőgazdasági termelőkkel kapcsolatos intézkedéseket kell végrehajtanunk. Jövőbeni mezőgazdasági politikánk dönti majd el, hogy Európa a jövőben önellátó lesz-e.
Iratxe García Pérez
(ES) Elnök asszony! A ma délutáni vita egyértelműen megmutatja, hogy a Parlament támogatja és feladatának tekinti a határozott közös agrárpolitika megteremtését, amely a vidéki területek vonatkozásában meg tud felelni az élelmezésbiztonság, a környezeti fenntarthatóság és a foglalkoztatás kihívásainak. Ha ezt meg kívánjuk valósítani, akkor - amint azt remélhetőleg a Parlament is helybenhagyja majd - a KAP jelenlegi költségvetésének semmilyen csökkentését nem engedhetjük meg. Elegendő forrásra van szükség ahhoz, hogy válaszolni lehessen e kihívásokra.
Olyan helyzetben kell lennünk, amely lehetővé teszi számunkra a mezőgazdasági termelők jövedelmeinek megóvását és a piaci mechanizmusok annak érdekében történő kidolgozását, hogy megelőzzék és elhárítsák a jelenlegihez hasonló áringadozásokat.
Emellett nem szeretnék megfeledkezni az elmúlt néhány hétben a zöldség- és a gyümölcságazatban bekövetkezett eseményekről, amelyek annak bizonyítékául szolgálnak, hogy az új KAP-nak valamennyi érintett ágazat számára hatékony, gyors és az egyes ágazatok szükségleteihez igazított válságrendezési eszközöket kell biztosítania.
Julie Girling
Elnök asszony! Köszönöm Dess úrnak a nagyon érdekes és információkban gazdag jelentést. Elkerülhetetlen, hogy egy ennyire összetett téma esetében ne legyenek olyan részletek, amelyekkel egyetértünk, és olyanok, amelyekkel nem.
Mivel az uniós kiadások 42%-át fordítjuk a KAP-ra, ezért alapvető fontosságú, hogy teljes elszámoltathatóságról biztosítsuk polgárainkat. Az emelkedő - egyre meredekebben emelkedő - élelmiszerárakkal és az ellátás hiányaival kapcsolatos súlyos figyelmeztetésekkel találkozva a legtöbb ember olyan KAP-ot szeretne látni, amely egyértelműen a termelékenység és a hatékonyság növelésére összpontosít.
Igen, oda kell figyelnünk a környezetre - a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság tagja vagyok, és tisztában vagyunk ezzel -, de annak a valós veszélye fenyeget bennünket, hogy a szólamok szintjén "az első pillér környezetbarátabbá tétele” felé elmozduló jelentést állítunk össze; a tényleges probléma, azaz a hatékonyság szem elől tévesztéséről beszélünk. Ezen az alapon nem támogatom a nagy mezőgazdasági üzemeknek való kifizetések felső határértékének meghatározását. Ez a lépés intézményesítené a hatékonyság hiányát, ez pedig nem indokolt.
Elisabeth Jeggle
(DE) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! Mindenekelőtt - ahogyan azt önök is mind tették - köszönetet kell mondanunk előadónknak azért az elkötelezettségért, amellyel a jelentéssel foglalkozott, és a kitartásáért, amellyel el tudta érni ezt a kompromisszumot. Biztos vagyok abban, hogy nem volt könnyű, de jó kompromisszumot értünk el.
Kiállunk a versenyképes és fenntartható európai mezőgazdaság mellett. Ez azt jelenti, hogy mezőgazdasági termelőink a legjobb minőségű élelmiszereket termelik. Emellett azonban egy olyan kultúrtájat is előállítunk, amely látható, amely szabadidő eltöltésére alkalmas teret biztosít mindannyiunk, társadalmunk egésze számára, amely nem csak a mezőgazdaságban, de az idegenforgalomban és más területeken is munkahelyeket biztosít. Olyan szolgáltatás ez, amelyet a mezőgazdaság nyújt a társadalomnak, de amelyet a társadalom - és néha mi is - csak nagyon kevéssé ismer el. Átfogó szolgáltatásról van szó, és egy ilyen átfogó szolgáltatás nem érdemli meg azt, hogy a mezőgazdasági költségvetés csökkenjen, ha lehetséges ez egyáltalán.
Biztos úr, támogatjuk önt az azzal kapcsolatos törekvésében, hogy több ökológiai és környezetvédelmi szempontot építsen be az első pillérbe. Ez azonban nem eredményezheti azt, hogy azok az országok és azok a mezőgazdasági termelők, amelyek már nagyon nagyratörő programokkal rendelkeznek a második pillérben, hátrányos megkülönböztetést szenvedjenek el az új megközelítés miatt. Olyan megoldást kell találni, amely mindkét fél számára igazságos.
A környezetvédelmi programok költségesek. Amikor azt olvasom az újságokban, hogy - miként azt több képviselőtársam is említette már - a második pillért illetően csökkentésre készülnek, akkor azt én hevesen ellenzem. Erős első pillérre van szükségünk. Szükségünk van egy erős második pillérre is - és már fel is szólaltunk mellette. Ezekkel az erőfeszítésekkel kapcsolatban támogatni fogjuk önt, biztos úr.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Kedves Cioloş biztos úr! A Parlament, a Bizottság és a Tanács egyetért abban, hogy a KAP költségvetése legyen megfelelő, maradjon legalább a mostani szinten. Fontos a kétpilléres szerkezet megtartása, a közvetlen kifizetések és különösen az erős vidékfejlesztési politika fenntartása, a versenyképesség javítása, a környezettudatosság erősítése. Kulcsfontosságú az innováció, a kutatás és a fejlesztés. Kerüljenek végre a vidékfejlesztés középpontjába a környezetvédelmi közjavak, az éghajlatváltozás hatásait csökkentő, a biodiverzitást és a vízgazdálkodást erősítő technológiák! Az új tagállamok felzárkózásához a jövőben is kellenek további pénzügyi támogatások, és kedvezőbb társfinanszírozási feltételek mellett juthassanak vidékfejlesztési támogatásokhoz 2013 után is. Fontos, hogy 2014-től az új tagállamoknak azonos versenyfeltételei legyenek, azonos legyen az esélyegyenlőségük. És végezetül fontos, hogy ne állítsuk szembe a nagygazdaságokat és a kistermelőket.
Marc Tarabella
(FR) Elnök asszony! Be kell vallanom, úgy tűnt, hogy egy katasztrófa felé haladunk az 1267 módosítással. Az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport ennélfogva úgy döntött, hogy a lehető legkevesebb módosítást terjeszti elő. Örömmel támogatjuk árnyékelőadónkat, Le Foll urat. Örömünkre szolgál, hogy együttműködhettünk a többi képviselőcsoporttal és az előadóval egy nagyratörő kompromisszum elérésében.
Véleményem szerint alapvető fontosságú, hogy a támogatást elsősorban az aktív mezőgazdasági termelőknek, ne pedig a földtulajdonosoknak osszák ki. Ez előmozdítja az élelmezésbiztonságot, de a fenntarthatóbb és környezetbarátabb mezőgazdaságot is, amely az erőforrások hatékonyabb kezelését biztosítja, és amely hozzájárul az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez.
Emellett örömmel látjuk, hogy a környezetbarátabbá válást ösztönző összetevő az első pillér kötelező eleme lesz, a közvetlen kifizetések pedig egyenletesebben oszlanak majd meg az egyes tagállamok és a különböző mezőgazdasági ágazatok között.
Először hoztunk létre egy olyan csökkenő támogatási rendszert, amely a foglalkoztatáshoz és a környezetvédelmi megfontolásokhoz kapcsolódó kritériumokon alapul. Fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan támogatási intézkedések és ösztönzők bevezetésére került sor, hogy segítséget nyújtsunk számukra és ösztönözzük őket a mezőgazdasági üzemek létrehozása terén. Összességében valamennyi olyan összetevő rendelkezésünkre áll, amely lehetővé teszi a Bizottság és a Parlament együttműködését azoknak a közös új agrár-, élelmiszer- és környezetpolitikáknak a meghatározásában, amelyekre olyan nagy szükségünk van.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Elnök asszony! Erős, elegendő költségvetéssel rendelkező közös agrárpolitikára támaszkodó mezőgazdasági ágazatra van szükségünk, amely biztosítani tudja Európában az élelmezésbiztonságot.
Úgy vélem, hogy az európai mezőgazdasági termelők tisztességes jövedelmet érdemelnek, amely - az élelmezésbiztonság biztosításával együtt - alapvető indokául szolgál a KAP megőrzésének. Azonban nagyobb igazságosságra van szükség a közvetlen kifizetések tagállamok, illetve mezőgazdasági termelők közötti felosztása tekintetében. Remélem, hogy a jövőbeni jogalkotási javaslat megoldást nyújt az igazságtalan különbségek felszámolására. Ugyanakkor szeretném megköszönni a Bizottságnak azt a szándékát, hogy egyszerűsített finanszírozási programot vezet be a mezőgazdasági kisüzemek számára.
A fiatal mezőgazdasági termelőknek szóló programok szintén fontosak. Támogatást kell kapniuk, hogy elkezdhessék mezőgazdasági termelői pályafutásukat, de nemcsak a vidékfejlesztéshez való hozzájárulás részeként, hanem a generációváltás biztosítása érdekében is, amely létfontosságú az európai mezőgazdaság közép- és hosszú távú jövője számára.
Jarosław Kalinowski
(PL) Elnök asszony, biztos úr! Úgy vélem, hogy a Dess-jelentésnek van egy nagyon komoly hibája. A 16. bekezdés szemérmetlenül ellentmond annak az elvnek, hogy az egységes piacon egyenlő feltételeket kell biztosítani. Egyfelől ott szerepel a múltbeli referenciaértékektől való eltávolodásra irányuló javaslat, de másfelől szerepel benne az egyes tagállamok által a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen kifizetések terén előforduló óriási különbségek szankcionálására irányuló javaslat is. Egyesek 200-250 eurót kapnának hektáronként, mások 350 vagy 400 eurót, és nem csak a régi és új tagállamok közötti elosztásról beszélünk, mivel a portugál, spanyol, egyesült királyságbeli, osztrák, finn és svéd mezőgazdasági termelők szintén kisebb összegeket kapnák. Éppen itt az ideje, hogy egyenlő feltételeket vezessünk be a mezőgazdasági ágazatban folyó verseny tekintetében, és - ami természetes - minden különbség kizárólag objektív kritériumok eredménye legyen.
Mario Pirillo
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Mindenki tisztában van a közös agrárpolitika jelentőségével, és a közös agrárpolitikának az EU fejlődéséhez és az élelmezésbiztonsághoz való hozzájárulásával.
A környezetvédelmi kihívások és az éghajlatváltozás elleni küzdelem azt jelenti, hogy a 2013 utáni időszakra szóló KAP-nak új szerepet kell majd betöltenie, ami miatt - véleményem szerint - egy erősebb és fenntarthatóbb, az elérni kívánt célkitűzésnek megfelelő költségvetésre lesz szükségünk, különös tekintettel a magas színvonalú élelmiszer-ipari termékek kifejlesztésére és a kistermelők szükségleteire. A mezőgazdasági nyersanyagokkal folytatott spekuláció és a szélsőséges áringadozás veszélybe sodorta az élelmezésbiztonságot, és rugalmas intézkedéseket tesz szükségessé. Az esetleges piaci ingadozásokat anticiklikus intézkedésekkel kell kezelni, amelyeket bele kell foglalni az első pillérbe, és amelyeket gyorsan és automatikusan kell tudni alkalmazni.
João Ferreira
(PT) Elnök asszony! A jelentés nem foglalkozik a címében említett jövőbeni kihívásokkal, de ennél sokkal fontosabb, hogy a jelenbeli komoly problémákkal sem. Ezért terjesztettünk elő olyan módosítástervezet-csomagot, amelyet alapvető fontosságúnak tartunk a hatályos közös agrárpolitika alapos átdolgozása szempontjából.
Szeretném kiemelni azokat a módosításokat, amelyek a mezőgazdasági termelőknek a termékeikért járó tisztességes árak garantálására irányuló piacszabályozási intézkedéseket és intervenciós mechanizmusokat, valamint a valamennyi országnak a termeléshez való jogát támogatják. Többek között javasoljuk még a tejtermelési kvóták rendszerének a különösen érzékeny országbeli termelők védelme alapvető feltételeként való megőrzését; támogatjuk a telepítési jogok megtartását a borászati ágazatban, valamint a szeszesitalpiac ellátását szolgáló lepárlásra és a krízislepárlásra nyújtott támogatás fenntartását; valamint javasoljuk egy uniós forrásokból finanszírozott, természeti katasztrófa esetén a mezőgazdasági termelők számára minimumjövedelmet garantáló nyilvános mezőgazdasági biztosítási rendszer létrehozását. A társadalmilag és környezetvédelmileg fenntartható mezőgazdaságra vonatkozóan terjesztettünk be javaslatot, egy olyan látomásra vonatkozóan, amely összeegyeztethetetlen a jelentésben szereplőkhöz hasonló, piaccal és versenyképességgel kapcsolatos szemérmetlen hitnyilatkozatokkal.
Andrew Henry William Brons
Elnök asszony! Pártom az egész Európai Unióból, és ennélfogva a KAP-ból való kilépést támogatja. A valóság azonban az, hogy benne vagyunk, ezért a legjobbat kell kihoznunk belőle.
Mit gondolunk a Dess-jelentésről? Nos, olyan se hús, se hal. Vannak jó részei. Az az elképzelés, hogy a közvetlen kifizetéseket a környezetvédelemmel és tájrendezéssel való kölcsönös megfeleltetéstől tegyük függővé, még jó is lehet, de csak addig, amíg a kifizetéseket nem kapcsoljuk össze az éghajlatváltozás és a társadalmi sokszínűség félig vallásszerű alapelvével.
A jelentés elismeri, hogy a mezőgazdasági ágazatot továbbra is az árakba való állami beavatkozással kell támogatni, mivel a termelt mennyiséget nem lehet előre jelezni vagy pontosan megtervezni, a mezőgazdasági termékek iránti igény pedig alacsony az árrugalmasságot tekintve. Ez fontos az élelmezésbiztonság biztosítása és az áringadozás elkerülése érdekében.
Álláspontunk szerint az a legfontosabb dolog, hogy véget vessünk annak, hogy az Egyesült Királyság a KAP költségeinek nettó befizetője legyen.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Elnök asszony! E fontos jelentéshez és a számos kompromisszum eléréséhez szükséges hosszú munkafolyamat a különféle érdekek tekintetében - amelyekkel a közös agrárpolitikának (KAP) foglalkoznia kell - egy kellően megalapozott és rendkívül kiegyensúlyozott dokumentumot eredményezett.
A jelentés megfelelő iránymutatásul szolgál a jogalkotási javaslatoknak, és ehhez gratulálok az előadónak. Van azonban néhány javaslat, amely aggaszt, és ügyelni fogok arra, hogy szorosan nyomon kövessem majd ezek alakulását. A támogatás újraelosztására utalok, amellyel kapcsolatban azt gondolom, hogy szigorúan az első pillér keretében és tisztán objektív kritériumok alapján kellene elvégezni, hogy az újraelosztás célját ne torzítsák el a kiigazító kritériumok, mert ez csupán a fennálló helyzet megmerevedéséhez vezetne.
Igazságosabb és az elvárásoknak való megfeleléshez elegendő költségvetéssel rendelkező KAP-ra van szükségünk. Meg kell említenem annak szükségességét is, hogy a 16., a 12., és az 5. módosítás elfogadásával a sok viszontagságot megélt tejipari ágazat felkerüljön a KAP politikai napirendjére.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Elnök asszony! A közös agrárpolitika célja az, hogy garantálja az európai polgárok élelmiszerellátásának folytonosságát. Biztonságos és magas minőségi színvonalú élelmiszereket kell megfizethető áron kínálnunk. Ez az, amit a fogyasztók várnak. Az élelmiszer termelése és feldolgozása során oda kell figyelnünk a környezetre. Igent mondunk a közös agrárpolitikára, de nemet a közös agrárpolitika államosítására. Igent mondunk a nagy költségvetésre, de nemet a közös agrárpolitika korlátozására. A közvetlen kifizetéseket egy egyszerű módszer szerint és egyenlő alapon kell kifizetni, az összes tagállam valamennyi mezőgazdasági termelője számára.
Ne feledkezzünk meg arról, hogy a közvetlen kifizetések a mezőgazdasági termelők jövedelmének csak egy részét teszik ki. A piacszabályozási intézkedések ezért fontosak. A jó ár és a piaci stabilitás jövedelmet garantál a mezőgazdasági termelőknek. A vidéki térségek polgárai számára biztosítanunk kell a közszolgáltatásokhoz, például az oktatáshoz, az egészségügyi szolgáltatásokhoz, a közlekedési szolgáltatásokhoz, a sporthoz és a kultúrához való hozzáférést. Ezek olyan intézkedések, amelyeknek a második pillér és a kohéziós politika hatókörébe kell tartozniuk.
Biztos úr, olyan programot tartsunk fenn, amely lehetővé teszi számunkra, hogy élelmiszerrel lássuk el Európa legszegényebb polgárait.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Elnök asszony! Az élelmezésbiztonság a jövő kihívásainak egyike. A KAP-nak válaszolnia kell erre a kihívásra. Az új politikának tovább kell vinnie a jelenlegi politika jó tulajdonságait és ki kell javítania a hibákat.
Úgy vélem, ez az, amit a Dess-jelentés tesz. Két pillért javasol: a közvetlen kifizetéseket és a vidékfejlesztést. A múltbeli kritériumokat fel kell számolni, és objektív kritériumokra van szükség. Nem javasoljuk, hogy valamennyi tagállam esetében egyenlők legyenek a közvetlen kifizetések. Igazságos, földrajzi és gazdasági feltételeken alapuló különbségtételre van szükség, az európai átlaghoz viszonyított alsó és felső határértékkel. A hangsúly a környezetvédelmi elemen van, amely szintén egyszerűsödik. Megtartjuk az erős vidékfejlesztési összetevőt, és azt kérjük, hogy a költségvetésben szereplő forrás összege 2014 után legalább egyenlő legyen a 2013-as szinttel.
Nagyon örülök annak, hogy a Bizottság közleményét követően elkészített első parlamenti jelentés számos, az utóbbi dokumentummal közös irányadó elvet tartalmaz.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Elnök asszony! A Parlament által a mai napon közölt legfontosabb üzenet az, hogy a Parlament igazságos közös agrárpolitikát kíván, avagy más szavakkal egy olyan KAP-ot, amely elegendő szintű jövedelmet garantál valamennyi termelőnek, függetlenül tevékenységüktől és attól a helytől, ahol tevékenységüket folytatják.
Ennek eléréséhez nagyratörő politikákra van szükségünk a közvetlen kifizetések, a piacirányítás - így például a naprakész intervenciós árak - és a vidékfejlesztés területén, ily módon igazítva hozzá a KAP-ot az új valósághoz. Az új KAP-ot hozzá kell igazítani az Európa 2020 stratégiához, de 1 eurónyi csökkentést sem szenvedhet el, mivel nem dúskálunk az erőforrásokban a rendezni kívánt összes környezetvédelmi, társadalmi és egészségügyi kihíváshoz.
Különösen elégedett vagyok Cioloș biztos úrnak azzal a bejelentésével, hogy az első pilléren belül is kivizsgálnak majd minden lehetőséget azért, hogy a fiatalokat a mezőgazdasághoz vonzzák. Néha - nagyon helyesen - a mostani munkavállalók feltételeinek javítására összpontosítunk, de a nyilvános vitában nem foglalkozunk azzal, hogy mit kell tennünk azért, hogy új munkavállalókat vigyünk a mezőgazdaságba termelésünk biztosítása és javítása érdekében, tekintettel arra a tényre, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek a legnagyobb támogatást nyújtó országok vannak a legkevésbé kitéve a földek elhagyásának. Ez a kihívás, amely egész Európát érinti, olyannyira komoly, hogy semmiképpen nem szabad a belpolitika kényére-kedvére hagyni.
Marc Tarabella
(FR) Elnök úr! Egy ügyrendi kérdés: szeretném felhívni a figyelmet a magyar elnökség megdöbbentő hozzáállására, amely valószínűleg az EU eddigi legrosszabb elnöksége volt. Az elnökség megjelent az Európai Tanács első vitáján, majd a közös agrárpolitikáról szóló vita kezdetekor távozott, és csak a gazdasági irányításról szóló vitára tért vissza. Ez azt mutatja meg, hogy mennyire is tartja az európai mezőgazdaságot és az európai mezőgazdasági termelőket. A KAP a költségvetés 40%-át teszi ki: a magyar elnökségnek érdemes lett volna időt szánnia rá. Ezt a megjegyzést szerettem volna tenni.
Oreste Rossi
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! A saját kezdeményezésű jelentés mellett fogunk szavazni, mert a KAP az európai mezőgazdaság, valamint az európai termelőknek és termékeknek a nem uniós termelőktől és termékektől való védelmének létfontosságú eszköze.
A jelenlegi finanszírozási szintek megőrzésén alapuló jelentés fő pontjaiban új és ésszerű kritériumokat ír elő a finanszírozás odaítélésére, mivel elveti azt, hogy a történelmi kritériumokat kellene a közvetlen kifizetések paramétereként alkalmazni. Rendelkezik a mezőgazdasági üzemeknek való kifizetésekről, figyelembe veszi a termelési eredményeket és költségeket, és egyszerűsíti a kifizetéseket. A jelentés kéri a közvetlen kifizetések felső határértékének megszabását, továbbá hogy a kifizetések csak az aktív termelőkre korlátozódjanak - azért, hogy a kedvezményezettek a földet ténylegesen megművelők, ne pedig a spekulánsok legyenek.
Egy általunk fontosnak tartott másik pont a vidékfejlesztéshez és a valamennyi természeti és emberi potenciálnak a minőségi mezőgazdasági termelés révén való kihasználásával, valamint a hegyvidéki területek védelmével kapcsolatos. Az új KAP egyik célkitűzésének az új mezőgazdasági termelők, különösen a fiatal mezőgazdasági termelők célzott költségvetési tételekkel történő integrálásának, valamint a terhek és a bürokrácia csökkentésének kell lennie.
Herbert Dorfmann
(DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! A Dess-jelentés jelentős előrelépést jelent a közös agrárpolitika reformja felé. Döntő fontosságú, hogy megfelelő alapot találjunk, illetve alakítsunk ki a mezőgazdasági támogatás odaítélésére. Ez magában foglalja a támogatások odaítélésének igazságosabbá tételét, különösen az első pillér vonatkozásában. Úgy vélem, épp itt az ideje, hogy felhagyjunk a történelmi megközelítéssel.
Sok vitánk van azzal kapcsolatban, hogy miként történik a források elosztása a tagállamok között, de azt is meg kell vitatnunk, hogy miként osszák el a tagállamokon belül. E területen is jelentős egyensúlytalanságok vannak. A kedvezőtlen helyzetű térségekre - különösen a helyvidéki területekre és a kisebb gazdaságokra - különös figyelmet kell fordítani. Ami a kedvezőtlen helyzetű területeket illeti, biztos úr, 12 hónappal ezelőtt a Parlament előterjesztette az ezek újradefiniálásáról szóló jelentést, amelyben nagyon kritikusan szemléltük a kérdést. Azóta sem hallottunk többet a kérdésről, és nagyon érdekelne, miként vélekedik erről a Bizottság.
Dacian Cioloş
Elnök úr! Miután több mint egy órát töltöttünk a Dess-jelentés megvitatásával, nagyon optimista maradtam, és nem csak a holnapi szavazást és azon jelentés támogatását illetően, amely - ahogyan azt bevezető megjegyzéseimben is elmondtam - nagyon hasonló a tavaly év végi bizottsági közleményben szereplő javaslatokhoz, hanem a jövőbeni közös agrárpolitikánkat illetően is.
Szeretném megismételni, amit a bevezetőmben elmondtam: elkötelezett vagyok a közös agrárpolitika két pillére közötti egyensúly és kiegészítő jelleg megőrzésének elve iránt. Szándékom az is, hogy megőrizzük az erős második pillért a jövőbeni közös agrárpolitikában. Számos elvárásunk van a második pillérrel kapcsolatban: a területi egyensúlyt, a környezetvédelmi kérdéseket, a fiatal mezőgazdasági termelőket, a kis mezőgazdasági üzemeket, a helyi piacokat és a vidékfejlesztést illetően. Megígérhetem önöknek, hogy - Barroso elnök úrral és a Bizottsággal együtt - prioritásként kezelem a második pillért. Nem áldozzuk fel a jövőbeni közös agrárpolitika költségvetéséről szóló viták során. Biztosíthatom önöket erről - és ezt Barroso elnök úr nevében is mondhatom.
Nem akarom az élelmiszer kérdését - amely a közös agrárpolitika elsődleges és alapvető célja marad - szembehelyezni a környezetvédelmi kérdésekkel, és a bizottsági közlemény sem helyezi szembe egymással őket. Amit javaslunk, az a mezőgazdasági gyakorlatok egy sorának kiegyensúlyozott támogatása. Ez biztosítja a pénzügyi versenyképesség célja és a természeti erőforrásaink megújuló képességének fenntartására és megőrzésére irányuló törekvésünk közötti egyensúlyt. Ami azt illet, nem látom, miként tudna versenyképes lenni a mezőgazdaság közép- és hosszútávon a természeti erőforrásokkal való gondos gazdálkodás nélkül. Ez az, amiért az élelmiszerrel kapcsolatos kérdéseknek a környezetvédelmi kérdésekkel való szembehelyezése helyett egyensúlyt szeretnénk kialakítani a KAP-on belül.
Itt van a célzottabb közös agrárpolitika kérdése is. Ezt a kérdést Ashworth úr vetette fel - úgy látom azonban, hogy ő már nincs itt. A Bizottság célzottabb közvetlen kifizetéseket javasol. Ismételten úgy vélem, hogy a Dess-jelentésben megfogalmazott javaslatok nagyon is összecsengenek azzal, amit a Bizottság tervez belefoglalni jogalkotási javaslataiba.
Olyan intézkedéseket javaslunk majd, amelyek lehetővé teszik számunkra a válságok kezelését, legyen szó akár piaci válságról, egészségügyi válságról, vagy akár a szélsőséges időjárással kapcsolatos válságról. Ezek azok a fajta eszközök, amelyeket javasolni fogunk. Szeretnék köszönetet mondani a Parlamentnek, amiért támogatott bennünket ezzel a fontos célkitűzéssel kapcsolatban, amely a jövőben biztosítékul szolgál a mezőgazdasági termelők számára.
E további észrevételeket követően azzal szeretném felszólalásom zárni, hogy ismételten hangsúlyozom a holnapi szavazásba és a Dess-jelentés minőségébe vetett bizalmamat. Megígérhetem önöknek, hogy októberben, amikor a Bizottság előterjeszti jogalkotási javaslatait, valamennyi kulcsfontosságú elemre rá fognak tudni ismerni. Szeretnék ismételten köszönetet mondani önöknek a munkáért, amely tényleges hozzáadott értéket jelent a Bizottság által előterjeszteni kívánt jogalkotási csomag számára.
Albert Deß
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Szeretnék mindenkinek köszönetet mondani az intenzív vitáért és a kapott támogatásért. Biztos úr, mind nagyon várjuk októberi közleményét, majd az azt követő jó és támogató együttműködést. Az európai mezőgazdaság egy pozitív tényező. Több mint 500 millió embert táplál, több mint 170 millió hektár szántóföldet és legelőt művel és gondoz, számos munkahelyet biztosít a termelést megelőző és az azt követő szinteken lévő területeken, fontos támpillére a vidéki területeknek, és a fenntarthatóság tekintetében már most is a világ legmagasabb szintű mezőgazdasági ágazata. Ennélfogva nem tudom megérteni, Barroso elnök úr miért beszélt a második pillér költségvetésének jelentős mértékű csökkentéséről. Miközben ezt teszi, az Európa 2020 stratégia céljait - másként megfogalmazva: a saját céljait - is veszélyezteti. Amikor 14 millió mezőgazdasági termelő táplál 500 millió embert, akkor túl sok azt kérni, hogy az európai mezőgazdasági politikát használjuk fel annak biztosítására, hogy az az 500 millió ember - úgymond - szintén megfelelően gondoskodjon a 14 millió mezőgazdasági termelőről?
Itt szeretném hangsúlyozni, hogy - miként az a mai napon már néhány alkalommal elhangzott - bizonyos kérdésekben eltávolodtunk jelentésem eredeti tartalmától. Már túl régóta foglalkozom politikával, és pontosan tudom, hogy miért úgy fogalmaztam meg a jelentést, ahogy. Ha úgy írtam volna meg a jelentést, ahogyan az ma kinéz, akkor mit ajánlhattam volna fel a kompromisszumos tárgyalásokon? Elegendő játékteret hagytam annak biztosításához, hogy mindenkit meg lehessen nyugtatni, a mai napon pedig jó eredményt értünk el. Jelentésem ennélfogva számottevő tartalékkal rendelkezett.
Azt kívántam elérni, hogy Parlamentként olyan jelzést küldjük, hogy foglalkozunk azokkal a fontos kérdésekkel, amelyekre szükségünk az európai mezőgazdasági termelők megfelelő jövőjének biztosításához. Amint a jogalkotási javaslatok elénk kerülnek, biztos úr, intenzíven azon fogunk dolgozni, hogy együtt jó eredményt érjünk el. Már most arról biztosíthatom önt, hogy valószínűleg jóval nagyobb támogatást kap majd a Parlamentben annál, mint amit más biztosok kaphattak volna. Ezt tudjuk önnek felajánlani.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra csütörtökön 2011. június 23-án kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Luís Paulo Alves
A mezőgazdaság a megfizethető, jó minőségű élelmiszerrel való ellátás biztonságát nyújtja; alapvető védelmet nyújt a környezetnek és a kiegyensúlyozott földhasználatnak; munkahelyeket, növekedést és jólétet teremt. Az, hogy a mezőgazdasági termelők egyszerűen a tulajdonukban lévő földterület nagysága alapján kapjanak pénzt, nem indokolható.
Sikerült elérnünk a támogatások módosítását, hogy a támogatások 80%-a ne csak a legnagyobb termelők 20%-ának jusson, és ilyen módon a kis mezőgazdasági termelőket segítettük. Egy olyan közös agrárpolitika útját köveztük ki, amely igazságosabb az Európai Unió országaival, a mezőgazdasági termelőkkel és a különféle termelési módokkal szemben, tiszteletben tartja a régióinkban uralkodó sajátos feltételeket, környezetbarát, valamint előmozdítja a foglalkoztatást a vidéki térségekben.
A tejkvótákkal kapcsolatban ellenőriznünk kell, hogy ténylegesen jó ötlet-e egy nyolc évvel ezelőtti előrejelzések alapján meghozott döntés végrehajtásának folytatása. Ez a kérdés rendkívül fontos az Azori-szigetek számára, figyelemmel arra a tényre, hogy az ágazat stratégiai szerepet játszik, és a kvóták mostanáig nagyon fontosak voltak a tejtermelők számára. Ezt azért kell hangsúlyoznom, mert a tejkvótarendszer helyett még nem kínáltak fel más alternatívát.
Elena Oana Antonescu
Mindannyiunk előtt ismert a közös agrárpolitikának a környezetvédelmi és éghajlat-változási célok elérésével, a közjavak biztosításával és az EU élelmezésbiztonsági célkitűzéseinek elérésével kapcsolatos potenciálja és kulcsfontosságú szerepe. Rendkívül fontos azonban, hogy amikor a mezőgazdaságról és a KAP jövőjéről beszélünk, akkor az "egyszerűsítés” és az "innováció” legyen a jelszó. Azokra a politikai intézkedésekre kell összpontosítanunk, amelyek nem jelentenek újabb adminisztratív terheket, mivel nem szeretnénk még jobban megnehezíteni mezőgazdasági termelőink életét. A közös agrárpolitikának igazságosabbá és egyszerűbbé kell válnia. Úgy vélem, hogy megfelelő egyensúlyt kell elérnünk az általunk javasolt politikai célkitűzések és az adminisztratív terhek között. Óvnunk kell a mezőgazdasági termelők jólétét és meg kell erősítenünk a helyi gazdaságokat. Védenünk kell a környezetet és figyelnünk kell arra, hogy magas minőségi színvonalú, biztonságos és egészséges élelmiszereket állítsunk elő. A mezőgazdaság esetében nem összpontosíthatunk kizárólag a technológiai megoldásokra vagy a technológiai megoldásokról folytatott vitákra. Figyelembe kell vennünk a fogyasztási mintákat, a hulladék termelését, valamint a környezet, a biológiai sokféleséget és az egészség között fennálló összetett kapcsolatot is.
Liam Aylward
írásban. - Először szeretnék köszönetet mondani az előadónak kitűnő munkájáért. A végleges dokumentum egyértelmű üzenetet küld a Bizottságnak, amely jelenleg a következő pénzügyi programmal foglalkozó belső költségvetési vita közepénél tart: mégpedig ott, hogy a Parlament a jövőbeni közös agrárpolitikát alkalmasnak tartja arra, hogy eredményeket hozzon az európai gazdaság számára a foglalkoztatás és a növekedés vonatkozásában. Olyan politika ez, amely az élelmezésbiztonság kihívásaival foglalkozik; olyan politika, amely közjavakat biztosít, védi a környezetet és növeli a biológiai sokféleséget, egyúttal pedig az éghajlatváltozás kérdése rendezésének eszköze is.
Az európai mezőgazdasági termelők kapacitásának, versenyképességének és életképességének a gyenge KAP-költségvetéssel való csökkentése célszerűtlen és rövidlátó dolog volna. Ez az ágazat hatalmas potenciállal rendelkezik a terjeszkedésre, a gazdasági növekedésre, a kutatásra és az innovációra, valamin az éghajlatváltozás kérdésnek rendezésére. A KAP a közjavak biztosítása tekintetében mérhető eredményeket és egyértelmű megtérülést mutat. A 2014 utáni időszakra vonatkozó KAP - miként az e jelentésben is szerepel - egyértelmű célokkal és prioritásokkal rendelkezik, amelyeket az európai mezőgazdasági termelők meg tudnak és meg is fognak valósítani - de ehhez arra van szükség, hogy egy hitelt érdemlő költségvetés álljon mögöttük.
Elena Băsescu
Úgy vélem, hogy a Dess úr által előterjesztett jelentés létfontosságú a globális élelmiszerválság és a jelenlegi környezetvédelmi kockázatok összefüggésében. A közös agrárpolitika új változata olyan értékeket foglal magában, mint például a fogyasztóvédelem és a regionális kohézió. Úgy vélem, hogy a hosszú távú termelékenység nagymértékben függ a természeti erőforrások fenntartható módon való kezelésétől, ami egy másik, szintén napirenden szereplő célkitűzés. Üdvözlöm a mezőgazdasági termelők vidékfejlesztési programokban való tevékenyebb részvételének előmozdítására irányuló kezdeményezést, amely elősegíti majd a helyi versenyképesség fellendítését.
Az élelmezésbiztonság az új közös agrárpolitika egy másik prioritása. A tagállamok közötti együttműködés alapvető fontosságú, ahogyan azt az idén nyári E. coli-válság is bizonyította. Az élelmiszerár-ingadozások elkerülése érdekében támogatom az összes uniós mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló további kockázatmegelőzési intézkedések elfogadását.
Fontosnak tartom ugyanakkor, hogy a mezőgazdasági források elosztása igazságos legyen. Ezzel kapcsolatban hangsúlyoznom kell például a közvetlen támogatásnak a kis gazdaságok jövedelmezőségének és versenyképességének fellendítésére gyakorolt hatását.
A sajátos igényű, természeti hátrányok által érintett területek számára speciális kifizetéseket is elő kell irányozni.
Nessa Childers
írásban. - A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság tagjaként és elkötelezett környezetvédelmi aktivistaként egy olyan Dess-jelentést vártam, amely a szénhidrogén alapú energiahordozók kora számára állítja össze a KAP-ot - a környezetvédelmi ösztönzőkön, az erőforrás-gazdálkodáson és az EU előtt álló környezetvédelmi problémák szélesebb körével kapcsolatos, jelentős beruházásokon alapuló KAP-ot. És mint ilyen, lenyűgözött az, hogy a Dess-jelentés ennyire nagyon elkötelezett a KAP környezetbarátabbá tétele, a kis- és közepes méretű élelmiszer-termelők támogatása, valamint az európai mezőgazdaság előtt álló jelenlegi és jövőbeni problémák figyelembevétele és rendezése mellett. Tekintettel arra, hogy a Bizottság általában egyetért a Parlament javaslataival, kérem a Parlamentet, hogy hallassák hangjukat annak biztosításával kapcsolatban, hogy az Európai Tanács szintén támogassa a jelentésben szereplő környezetvédelmi javaslatokat.
Vasilica Viorica Dăncilă
A közös agrárpolitika előtt egy sor olyan kihívás áll, amelyek miatt az Európai Uniónak és a tagállamoknak stratégiai döntéseket kell hozniuk a mezőgazdaság jövőjével kapcsolatban. Ahhoz, hogy ezeket a kihívásokat eredményesen lehessen rendezni, a KAP-nak olyan ésszerű gazdaságpolitikák és a fenntartható közfinanszírozás által alkotott környezetben kell működnie, amely segítséget nyújt az Uniónak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. Úgy vélem, hogy az Európai Uniónak a jövőben a piacot és az élelmiszer-ellátást befolyásoló válságok, valamint a mezőgazdasági ágazatban jelentkező áringadozások és piaci változások kezelésére szolgáló megfelelő eszközzel is rendelkeznie kell. Úgy vélem, hogy a KAP forrásait az első és a második pillér tekintetében is igazságosan kell elosztani mind a tagállamok, mind pedig a tagállamokon belüli mezőgazdasági termelők között. Ez kézzelfogható módon csökkenti az e források tagállamok közötti elosztása terén fennálló óriási egyenlőtlenségeket. A KAP második pillére kiemelkedő fontosságú a vidékfejlesztés számára. Úgy vélem, hogy különös figyelmet kell fordítani a fiatal mezőgazdasági termelők motiválására és ösztönzésére. Következésképpen támogatom a tagállamok által - az EU elsőbbséget élvező célkitűzéseinek elérése érdekében - meghatározott célzott intézkedések e pillérbe való bevezetését, hogy az ellentételező kifizetések a második pillérben lévő hátrányos helyzetű területek számára maradjanak fenn.
Anne Delvaux
A mezőgazdaság kétség kívül az a gazdasági ágazat, amelyben az Európai Unió a legtöbbet érte el. A mostani vita a Bizottság azzal kapcsolatos terveinek árnyékéban zajlik, hogy októberben létfontosságú reformjavaslatokat mutat be.
A Parlament kompromisszumot ért el a vita tárgyát képező jelentéssel kapcsolatban. Két erős pillért tartottunk meg: az első pillér (a közvetlen támogatás) a mezőgazdaság előtt álló kihívásokat tükröző, megfelelő finanszírozást igényel, ami legalább a jelenlegi finanszírozási szintek fenntartását jelenti. E pillért mindazonáltal egyre inkább hozzá kell igazítani a második pillérhez, a fenntartható fejlődés támogatásához. Úgy vélem, hogy az első pillér környezetbarátabbá tételét megfelelően kell elbírálni, hogy ne nehezítse tovább azokat a környezetvédelmi követelményeket, amelyek már így is súlyos terhet rónak a mezőgazdasági termelőkre. Végtére is az az elsődleges feladatuk, hogy élelmiszert termeljenek. A jelentés a fiatal termelőkkel is foglalkozik, akik - mint tudjuk - az ágazatban való elindulással küzdenek.
Ezeket a célkitűzéseket azonban nyilvánvalóan csak akkor lehet elérni, ha az uniós költségvetés nem csökken. Mi értelme nagyratörő célokat kitűzni, ha nem rendelkezünk a megvalósításukhoz szükséges eszközökkel?
Ismail Ertug
Mi, az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoportjának tagjai, keményen dolgoztunk annak biztosítása érdekében, hogy az új uniós agrárpolitika az ökológiai normákat vegye célba. Véleményünk szerint a mezőgazdasági termelőket díjazás illeti azért, amiért szolgáltatásokat nyújtanak a társadalomnak. A mezőgazdasági termelők pontosan ezt teszik, és a jelenleg elért piaci áraknál semmi nem lehet alacsonyabban díjazott.
A kétpilléres modell megtartása garantálja azt, hogy a mezőgazdasági termelők a jövőben is olyan állandó összeget kapjanak, amelyre támaszkodni tudnak. E kifizetések fontosak a hosszú távú tervezés szempontjából. Azzal, hogy a közvetlen kifizetést egy gazdasági változóhoz kötjük, anélkül érhetjük el a 15 tagállamú Európáról a 27 tagállamú Európára való átállást, hogy ezzel bárkit is túlságosan megsértenénk.
A jelentés jó kompromisszum, európai kompromisszum. A kérdés az, hogy most mihez kezd vele a Bizottság, és különösen Barroso elnök úr. A környezetvédelem finanszírozásának csökkentése határozottan szűklátókörűségre vall, és remélem, hogy Cioloş biztos úr majd le tudja erről beszélni.
Ilda Figueiredo
A jelentés a közös agrárpolitika (KAP) folytonosságát javasolja, noha tartalmaz ellentmondásokat is.
Ezért kritikusan szemléltük, és olyan alternatív javaslatokat terjesztettünk elő, amelyek hatékony választ adnak egyrészről annak szükségességére, hogy a mezőgazdasági termelés mindegyik országban biztosítani tudja az élelmiszer-önellátást és az élelmezésbiztonságot, másrészről pedig a családi gazdálkodás és a vidékfejlesztés problémáira. E javaslatok mindegyike figyelembe veszi a termőföld és az azt megművelő emberek társadalmi jelentőségét, az egyes országok sajátos jellemzőit, valamint a támogatások tagállamok közötti, termények szerinti és mezőgazdasági termelők közötti elosztása terén megnyilvánuló társadalmi igazságosságot.
Ezért terjesztettük elő ezt a javaslatcsomagot, amelyben egyértelműen és egyhangúlag támogatjuk az egyes tagállamokhoz az élelmiszer-követelményeiknek megfelelően hozzáigazított - a Portugáliához hasonló országokon belüli mezőgazdasági termelők védelmét ilyen módon biztosító - termelési kvóták rendszerét.
Mindegyik ország számára garantálni szeretnénk a termeléshez való jogot, és ellene vagyunk a tejágazat liberalizálásának és a borágazaton belüli telepítési jogoknak. 2012 után is fenn kívánjuk tartani a szeszesitalpiac ellátását szolgáló lepárlásra és a krízislepárlásra nyújtott támogatást, és támogatjuk "a piacszabályozási eszközöket és az intervenciós mechanizmusokat, amelyek szavatolják a termelők számára a méltányos árakat”, így ellensúlyozva a korábbi KAP-reformok deregulációs tendenciáját.
Béla Glattfelder
Európának erős mezőgazdaságra van szüksége 2013 után is, hiszen az európai polgárok élelmiszer-biztonságát elsősorban az európai mezőgazdaság tudja garantálni. A mezőgazdaság elsődleges célja a jövőben is az élelmiszer-termelés kell hogy maradjon, hiszen a világ lakossága tovább növekszik, 2045 körül eléri a 9 milliárd főt. Ehhez azonban erős Közös Agrárpolitikára, erős mezőgazdasági támogatásokra van szükség. Ezért nagyon fontosnak tartom, hogy a jelentés tervezete szerint az agrártámogatásoknak legalább a 2013-as szinten kell maradniuk a következő uniós költségvetési időszakban is. A magyar elnökség idén márciusban az európai gazdák érdekeit szolgáló elnökségi következtetéseket fogadott el. Az elmúlt időszak jelentős áringadozásai részben az EU hibás döntéseinek, például a kukoricaintervenció megszüntetésének a következményei. Ezért olyan agrárpolitikára van szükség, amely biztosítja a hatékony fellépést a szélsőséges áringadozások, a spekuláció ellen. A tejválság nyilvánvalóvá tette, hogy a tejágazatban szükség van termeléskorlátozó intézkedésekre. Azokban a tagállamokban, ahol a cukorreform következtében a cukortermelés az átlagosnál nagyobb mértékben csökkent, lehetővé kell tenni, hogy növekedjen a termelés.
Louis Grech
írásban. - Okvetlenül szükséges, hogy a KAP-ot megfelelően előkészítsék arra, hogy a jövőben válaszolni tudjon a vele szemben felmerülő kihívásokra. A KAP nem lehet monolitikus szerkezetű; rugalmasan, a jelenlegi gazdasági és politikai környezetnek megfelelően kell végrehajtani. Szabályozási politikán alapuló keretrendszert kell kialakítani a hosszú távú célok figyelembevételével. Ez nagyobb stabilitást engedne a kisebb mezőgazdasági termelőknek, és lehetővé tenné számukra, hogy nagyobb időtávlatokban dolgozzanak ki beruházási terveket úgy, hogy közben nem kellene aggódniuk a gyors kiigazítást célzó rövid távú politikák által esetleg okozott zavar miatt, és az üzleti vállalkozásaik védelméhez szükséges támogatást nyújtaná nekik. Foglalkozni kell a mezőgazdasági ágazat piaci instabilitásra és áringadozásra való érzékenységével, és a KAP-nak egy olyan biztonsági mechanizmust kell garantálnia, illetve olyan hatékony kockázatmegelőzésről kell gondoskodnia, amely a jövedelembiztonság megteremtésének eszközéül szolgál a mezőgazdasági termelők számára ezekben a gazdaságilag nehéz időkben, és amely előretekintést nyújt arról, hogy a globális áringadozás miként befolyásolja majd a fejlődő országokat. A globális éghajlatváltozás, a demográfiai változások által az élelmezésbiztonságra nehezedő teher és a gazdasági recesszió a fenntartható növekedés biztosítására, valamint a munkahelyteremtés ösztönzésére és védelmére irányuló erőfeszítések intenzívebbé válásához vezet. Az elkötelezett innováció és kutatás támogatja Európa környezetbarátabbá és gazdaságilag fenntarthatóbbá válását.
Ville Itälä
A jelentés győzelmet jelentett a finn és az európai mezőgazdaság támogatóinak. Északi fekvése miatt Finnország jelentős természeti hátrányt kénytelen elszenvedni, ami a növénytermesztést illeti, és ezért fontos, hogy ne csökkenjen az általunk kapott támogatás összege. A Parlament álláspontja határozott üzenetet küld a közös agrárpolitika reformjára irányuló javaslatot előkészítő Bizottság számára. A jelenlegi szintű nemzeti támogatás csökkentése ezek után nem elfogadható.
Petru Constantin Luhan
Az uniós mezőgazdaság számára a jelen és a jövő vonatkozásában is az élelmezésbiztonság jelenti a legnagyobb kihívást. Ahogyan arra az OECD és a FAO "Mezőgazdasági kitekintés 2011-2020” című jelentése is rávilágított, nem ez az egyedüli kihívás.
Úgy vélem, a leginkább a vidéket érintő demográfiai kihívásokra kell különös figyelmet fordítanunk. Ha nem foglalkozunk a demográfiai változásokkal és nem tesszük vonzóbbá a vidéki térségeket a fiatal mezőgazdasági termelők számára, azt kockáztatjuk, hogy - egy bizonyos időn belül - a helyzet a stabil, magas színvonalú mezőgazdasági termelés tényleges akadályává válik. Erre tekintettel új, vonzó intézkedéseket, következetes pénzügyi támogatást és az innovatív szolgáltatásokhoz és infrastruktúrákhoz való jobb hozzáférést kell kínálnunk a fiatalok számára.
Ezeken az intézkedéseken túl szükség van a vidékfejlesztés és az egyéb regionális politikák számára odaítélt pénzügyi támogatás jobb koordinálására, valamint a KAP finanszírozásának az összes javasolt feladat teljesítését lehetővé tevő szinten való tartására. Ez lehetővé teszi számunkra annak megkönnyítését, hogy a fiatalok gazdasági, társadalmi és kulturális szinten aktívabban vegyenek részt az uniós mezőgazdaságban.
Astrid Lulling
Az előadó által eredetileg javasolt merész és innovatív célok sajnos nem érték meg vitáinkat. Bizonyos esetekben zavaros, színtelen és langyos kompromisszumoknak kellett átadniuk a helyet.
Ezt el tudom fogadni, különösen, ha a belső piac zökkenőmentes működésének garantálása érdekében a közvetlen kifizetések tisztességesebb elosztását eredményezi Európában.
Nagyon sajnálom azonban, hogy nem volt bátorságunk a közös agrárpolitika átfogó módon való környezetbarátabbá tételére. Mezőgazdasági termelőink hatékonyan szeretnének egészséges élelmiszert termelni annak érdekében, hogy megteremtsék Európa 500 millió polgárának élelmezésbiztonságát.
Tizenegy tagállam - közöttük Luxemburg - írta alá a Cioloş biztosnak szóló levelet, amelyben állást foglaltak a szőlészeteket érintő telepítési jogok rendszerének 2015-ös felszámolásával szemben.
Örülök annak, hogy az Európai Parlament elfogadta a javaslatot Dess úr jelentésében. Azonban óvatosnak kell lennünk: nem szabad, hogy mezőgazdasági termelőink alulfizetett tájkertészekké váljanak, függővé téve bennünket az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek harmadik országokból való behozatalától, és az olyan termékektől, amelyekre a saját mezőgazdasági termelőinket terhelőknél sokkal kevésbé szigorú követelmények vonatkoznak.
Teljes mértékben támogatom ezt az álláspontot. Elvárjuk, hogy szerepeljen a biztos jogalkotási javaslataiban.
Mariya Nedelcheva
Az Európai Parlamentnek egy erős, igazságos és megfelelően finanszírozott KAP mellett kell állást foglalnia. Itt az ideje, hogy biztosítsuk, hogy a közvetlen kifizetéseket igazságosan osztják el a tagállamok, a régiók és az ágazatok között. Meg kell mutatnunk az európai polgároknak, hogy ténylegesen létezik európai szolidaritás, nem csak a szavak szintjén. Dess úr jelentése csak kis, de a helyes irányban megtett lépést jelent. Üdvözlöm az Unió területi egyensúlyának megőrzése érdekében javasolt intézkedéseket is. Örülök annak, hogy a jelentés kitér a mezőgazdasági ágazatban dolgozó fiatalok támogatására, mivel küzdenünk kell a vidéki térségek elnéptelenedése ellen. Fontos, hogy fenntartsuk a hátrányos helyzetű régiók támogatását és a termeléshez kapcsolódó kifizetések lehetőségét azokban a régiókban, ahol nincs alternatívája egy-egy konkrét termelési típusnak. Örülök annak, hogy a második pilléren belüli nagyobb rugalmasság iránti kérésem szintén meghallgatásra talált. A mezőgazdasági ágazatok helyzete eltérő a különböző tagállamokban. Az országok prioritásainak meghatározásában biztosított nagyobb szabadság valódi fejlődési lehetőségeket kínál a mezőgazdasági régióknak. Fontos ügyelnünk azonban arra, hogy a javasolt intézkedések ne eredményezzenek nagyobb bürokráciát a mezőgazdasági termelők számára. Küldjünk határozott jelzést az Európai Bizottságnak és az európai mezőgazdasági termelőknek azzal, hogy egy igazságosabb, egyszerűbb és rugalmasabb KAP-ot támogatunk.
Franz Obermayr
Az egészséges mezőgazdasági ágazat - és itt most nem az agráripari vállalatokról beszélek, hanem a kis családi gazdaságokról - garanciát nyújt a vidéki kultúra, a természet és a kultúrtáj folyamatos fennmaradására, valamint alapvető fontossággal bír lakosságaink élelmiszer-ellátásának biztosítása szempontjából. Hogy az utóbbi mennyire fontos, azt ismételten világossá tette számunkra a közelmúltbeli EHEC-válság. A fogyasztók nagy elvárásokat támasztanak a biotermékekkel szemben. A biológiai termékektől az ökológiai egyensúly biztosítását várják, ami a valóságban gyakran több mint kérdéses. Ahelyett, hogy különösen kedvező hatással lennének a fenntarthatóságra, az erőforrások előrelátó felhasználására, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésre és a haszonállatok védelmére, a biotermékeket gyakran keresztülszállítják egész Európán. Az EU-nak lépnie kell a kérdésben - és most a biogazdálkodás területén vezető országnak számító Ausztria nevében szólok. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni az élelmiszerek helyi előállítására és szezonális forgalmazására, valamint a származási hely szigorú feltüntetésére. A mezőgazdaság által nyújtott szolgáltatásokat ezért tisztességes termékárakkal kell ellentételezni. Ne az agráripar helyzetének előmozdítására használjuk fel a közös agrárpolitikát; mozdítsuk elő inkább saját mezőgazdasági termelőink helyzetét.
Sirpa Pietikäinen
Az EU közös agrárpolitikájának reformja a Parlament legfontosabb feladatainak egyike. Dess úr jelentése jó alapot teremt a reform folytatásához. Azonban szélesebb vitára van szükségünk ahhoz, hogy elérjük a környezetbarát, erőforrás-hatékony és sokszínű mezőgazdaság célkitűzését. A mezőgazdaság globális problémáira nem lehet választ adni az európai termelés növelésével, ez egy hosszabb egyenlet egyik eleme, amelyben a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kérdéseket is figyelembe kell venni. A szűklátókörű agrárpolitika helyett olyan élelmiszer-politikára van szükségünk, amely a kezdetektől a végéig figyelemmel kíséri az egész élelmiszer-termelési láncot. Ez a legjobb módja annak, hogy választ adjunk azokra a mindent körülvevő kihívásokra, amelyekkel a mezőgazdaságnak a jelenlegi formájában a 2000-es években szembe kell néznie.
Pavel Poc
írásban. - (CS) Örömmel értesültem arról, hogy az új közös agrárpolitika véget vet az egyes tagállamok, így például a hazám mezőgazdasági termelőivel szembeni hátrányos megkülönböztetés időszakának. Szeretném megköszönni az előadó munkáját, amely határozottan egy olyan szerző munkájának benyomását kelti, aki érti a tárgyalt kérdéseket. Riasztónak találom azonban az új, hátrányosan megkülönböztető feltételek megállapítására tett kísérleteket. A közvetlen kifizetések felső határértékének megállapítása az olyan tagállamok hátrányos megkülönböztetésének új formáját jelenti, amelyekben - történelmi okokból - a mezőgazdasági vállalkozások többsége nagyobb földterületeken gazdálkodik. Ezek a mezőgazdasági vállalkozások ugyanazoknak az előírásoknak felelnek meg, és ugyanazokat a szolgáltatásokat nyújtják, mint a más országok kisebb vállalkozásai, és ugyanolyan jól teljesítik a közvetlen kifizetések feltételeit. A nagyvállalkozásoknak a felső határérték megállapításából eredő hátrányos megkülönböztetése veszélybe sodorhatja a vidéki térségek munkahelyeit, és elnyomhatja az innovációs potenciált. Ha hitelesen kívánunk beszélni az egységes piacról, akkor eltűrhetjük-e az egyes tagállamokkal szembeni - a kifizetések hektáronkénti különbségei vagy a felső határérték formájában jelentkező - megkülönböztetést?
A 12 új tagállam mezőgazdasági termelői most érkeztek egy tíz éves nehéz időszak végére, amelyet azzal a feltétellel fogadtak el, hogy olyan átmeneti időszak lesz, amely nem hosszabbodik majd meg. Ne hosszabbítsuk meg - hátat fordítva az uniós csatlakozási tárgyalások szellemének - ezeket az egyenlőtlenségeket, és ne tegyük tönkre az EU hitelességét polgárai szemében. Magának az Uniónak a jövőjével játszunk. Ezért arra kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a kifizetések felső határértékének megállapítását elutasító 10. és 11. módosítást.
Olga Sehnalová
A belső piaci tisztességes verseny alapvető követelménye a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó tisztességes és átlátható feltételek megállapítása Unió-szerte. A közös agrárpolitika (KAP) jövőjéről szóló jelentés ebbe az irányba tart. A tárgyalt kompromisszumok közül többet egyhangúlag kell üdvözölni, így például az adminisztratív eljárások egyszerűsítését a KAP különféle területein, vagy a közvetlen kifizetések teljes finanszírozásának folytatását az EU költségvetésében, és ezek tagállami kézbe kerülésének elutasítását. Tekintettel azonban az egyes tagállamok helyzetének történelmileg meghatározott jellegére, problematikusnak tartom, hogy az európai mezőgazdasági termelők további kritériumok alapján kedvezőbb elbírálásban részesüljenek vagy éppen hátrányba kerüljenek.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
Szeretnék elégedettségemnek hangot adni a KAP jövőjéről szóló első szöveggel kapcsolatban. A szöveg még e korai szakaszában is arra irányul, hogy a mezőgazdasági termelőink számára kedvezőnek tekinthető üzenetet küldjön a Bizottságnak a jogalkotási szöveg elfogadásáig. Úgy vélem, több bekezdés olyan információkat tartalmaz, amelyeket én és néhány képviselőtársam kívántunk belefoglalni. A déli területeink mezőgazdaságát előmozdító fontos megállapításokra gondolok. Például a közvetlen támogatás a továbbiakban nem egyszerűen egy hektáronkénti összegen alapul majd, hanem a mezőgazdasági üzem méretén, a foglalkoztatási megállapodásokon, a munka termelékenységén is, és végre a jogi formát is figyelembe kell majd venni. Nagyon elégedett vagyok azzal is, hogy e kifizetésekben csak azok a mezőgazdasági termelők részesülnek majd, akik tényleges aktivitást mutatnak az ágazatban, hogy a támogatás azokhoz kerüljön, akiknek valóban szüksége van rá, és akik a mezőgazdaság érdekében használják fel. A szöveg rendelkezik a támogatás egyenletesebb elosztásáról, szem előtt tartva, hogy történelmi okokból az Európai Unióban a mezőgazdasági üzemek nagyon eltérő szerkezetűek. Teljes mértékben támogatom azt a bekezdést, amely az új KAP-nak az áringadozás korlátozásához szükséges eszközökkel való ellátását kéri. Végül szeretném megemlíteni régióm leggyakoribb mezőgazdasági termelési tevékenységét, az olívaolaj-termelést, és azt az intézkedést, amelyet a Bizottságtól várunk: a korszerűsített magánraktározási rendszert és a magánraktározás bevezetését.
Dominique Vlasto
Mivel jelenleg az élelmezésbiztonság a globalizáció kulcsfontosságú tényezője, fenn kell tartanunk önellátó-képességünket. Ez egy olyan nagyratörő közös agrárpolitika fenntartását jeleni, amely ki tudja elégíteni legalapvetőbb hosszú távú szükségletünk, az élelmiszer iránti igényünket. A KAP-ot azonban ki kell igazítani ahhoz, hogy igazságosabb lehessen. Az európai polgárok nem értenék meg, ha a támogatás java a nagy mezőgazdasági szereplőkhöz kerülne: a kistermelőknek szintén lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megéljenek abból, amit termelnek, hogy megfelelő körülmények között dolgozzanak és tisztességesen megfizessék őket. A támogatás odaítélésekor jobban oda kell figyelnünk a természeti korlátokra, például a globális felmelegedésre, a hegyvidéki térségekre és a korlátozott vízellátásra. A jelenlegi szárazság az bizonyítja, hogy a KAP keretében haladéktalanul olyan gyakorlati intézkedéseket kell bevezetni, amelyek lehetővé teszik mezőgazdasági termelőink számára a vízhiány kezelését. Ezért egy kisebb elmozdulást szeretnék a KAP-ban annak érdekében, hogy a KAP jobban igazodjon a jelenlegi helyzethez, valamint garantálni tudja élelmiszer-önellátásunkat, mezőgazdasági ágazatunk életképességét és vidéki területeink megőrzését.
