Poročilo o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o vprašanju Komisiji za ustni odgovor v zvezi s Poročilom o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) - B7-0211/2009), ki ga je v imenu Odbora za pravne zadeve postavil Klaus-Heiner Lehne.
Klaus-Heiner Lehne
Gospa predsednica, gospe in gospodje, v letu 2001 je Evropski svet sprejel odločitev o statutu evropske družbe. Iz različnih razlogov se statut v takšni obliki ni uveljavil do 8. oktobra 2004. Kot je običajno za zakonodajo Evropske unije, je bila Komisija čez nekaj časa zaprošena, da poda poročilo o veljavnosti in izvajanju statuta, da bi ugotovili, ali je ta pravni akt potrebno spremeniti.
Od datuma, ki sem ga omenil - 8. oktober 2004 -, je minilo skoraj točno pet let. Petletni rok je torej minil, poročila Evropske komisije pa še ni. Ker vsi spoštujemo zakone in ker mora Komisija kot varuhinja pogodb še toliko bolj spoštovati zakone, lahko Odbor za pravne zadeve utemeljeno vpraša, zakaj poročila še ni in zakaj ni bilo pripravljeno. Komisiji želimo dati priložnost, da nam utemelji, zakaj je do tega prišlo. V vsakem primeru pa bomo s tem pokazali, da Parlament in zlasti Odbor za pravne zadeve izpolnjujeta v celoti svojo dolžnost nadziranja Komisije.
Ne bom izkoristil svojih pet minut govora, ampak bom zadovoljen, če bo Komisija odgovorila na to kratko vprašanje za ustni odgovor, ki sem ga postavil.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, gospe in gospodje, sprva naj se v imenu komisarja McCreevyja, ki ga nocoj nadomeščam v Parlamentu, zahvalim Odboru za pravne zadeve in njegovemu predsedniku gospodu Lehneju, da smo načeli ta vprašanja. Osebno - kajti bil sem poslanec Parlamenta skoraj 15 let - me veseli, da Parlament opravlja svojo nadzorno nalogo, kajti to je primeren način spodbujanja Komisije, da svoje delo opravlja učinkoviteje.
Kar zadeva prvi dve vprašanji, vas z veseljem obveščam, da je priprava zahtevanega poročila že precej napredovala. Komisija je naročila zunanjo študijo, ki bi morala biti nared do konca tega leta in bo služila kot stvarna osnova za pripravo poročila. Komisija se bo poglobila v študijo in bo tudi pozorno prisluhnila mnenjem zainteresiranih strank. Poročilo bo torej predvidoma objavljeno v drugi polovici prihodnjega leta in bo posredovano Evropskemu parlamentu in Svetu.
O točnem časovnem okvirju in vsebini bo odločala naslednja Komisija. Poročilo bo vsebovalo analizo štirih možnih sprememb, ki jih podrobneje opredeljuje člen 69 Uredbe, v tem trenutku pa Komisija še nima stališča o tej spremembi in niti o drugih spremembah statuta. Počakati moramo na rezultate zunanje študije in nadaljnjih posvetovanj ter natančno spremljati vsak dejavnik in, če je potrebno, tudi rezultate pogajanj o statutu za evropsko družbo.
Kar zadeva tretje vprašanje, pa naj povem, da mora o časovnem okviru in vsebini ukrepov, ki bodo sprejeti v prihodnje glede na rezultate opravljene analize, odločati nova Komisija, za katero sem prepričan, da bo - preden bo sprejela kakršne koli nove sklepe - z zanimanjem prisluhnila stališču Parlamenta.
George Sabin Cutaş
Koncept evropske družbe sega v čas po letu 1950 in je ponovno oživel po uveljavitvi Rimske pogodbe kot del cilja skupnega trga.
Sedanji statut evropske družbe ima za evropsko gospodarsko družbo le simbolično vrednost. Gospodarskim družbam pušča proste roke pri ustanavljanju in mobilnosti. Veliko podjetij statut evropske družbe uporablja zato, da poudari edinstveni evropski značaj družbe, pri tem predstavlja glavni instrument za tiste družbe, ki želijo razviti strategije čezmejnega združevanja.
Dejansko je ena glavnih prednosti evropske družbe v tem, da lahko svoj sedež prenese iz države članice, v kateri je bila ustanovljena, v drugo državo članico, ne da bi prenehala s poslovanjem ali ustanovila novo pravno osebo. Vendar pa je evropska družba daleč od sprva načrtovanega avtonomnega statusa, za katerega bi veljala enotna zakonodaja. Zaradi tega je njeno poslovanje v praksi oteženo. Zakonodaja se ne uporablja dosledno in se naslanja na specifične določbe nacionalnih zakonodaj, mobilnost evropske družbe pa omejujejo določbe, ki prepovedujejo postavitev registriranih sedežev ali uprave v različnih državah članicah.
Dejansko gre za omejitev ene od temeljnih svoboščin Skupnosti - prosti pretok podjetij. Menim, da mora poročilo Evropske komisije o uporabi uredbe, kot je omenil že komisar, vključevati tudi raziskavo o možnosti lociranja uprave in registriranega sedeža evropske družbe v različnih državah članicah. Razmisliti je treba tudi o pregledu uredbe, da bomo lahko napredovali na poti k avtonomnemu statusu te vrste gospodarske družbe.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, pozorno sem prisluhnil govoru gospoda Lehneja in drugega poslanca, ki je sodeloval v razpravi. Drži, da Uredbo o statutu evropske družbe dopolnjuje direktiva o delavski udeležbi in da je rok za njen prenos potekel 8. oktobra 2004 - na dan, ko je Uredba o statutu evropske družbe stopila v veljavo.
Vendar pa je do postavljenega roka samo osem držav članic sprejelo potrebne ukrepe, prenos direktive o delavski udeležbi pa se je v vseh državah članicah zaključil šele v začetku leta 2006. Zato smo bili prisiljeni odložiti poročilo, da zagotovimo, da je Uredba o statutu evropske družbe dejansko tako dolgo v veljavi v vseh državah članicah, da je mogoče pripraviti okvirno poročilo o njenem izvajanju.
To so razlogi za zamudo. Osebno se lahko le strinjam z gospodom Lehnejem in upam, da bomo izgubljeni čas uspeli nadoknaditi ter Evropski uniji ponuditi konkretne odgovore o statutu evropske družbe v drugi polovici prihodnjega leta, in sicer s posebnimi smernicami, ki bodo ugodile zahtevam ne le Parlamenta ampak tudi gospodarskega in zaposlitvenega sektorja po vsej EU.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
v pisni obliki. - (PL) Učinkovito delovanje notranjega trga ni odvisno le od odprave trgovinskih ovir med državami, ampak tudi od reorganizacije strukture proizvodnje na ravni Skupnosti. S tem namenom je v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja Evropska komisija vložila predlog za vzpostavitev pravnega okvira za evropsko družbo. V letu 2001 je bila sprejeta Uredba Sveta št. 2157/2001 o statutu evropske družbe. Ideja ni prinesla pričakovanih rezultatov in do današnjega dne se je le nekaj več kot 100 podjetij prelevilo v Societas Europaea. Ideja se je nato razvijala v smeri vključitve malih in srednje velikih podjetij v okvir evropske družbe in rezultat tega je predlog Komisije v marcu 2008 za Uredbo Sveta o statutu evropske zasebne družbe. Zaradi negativnih izkušenj s Societas Europaea je zelo pomembno, da Komisija ves čas nadzoruje izvajanje Uredbe št. 2157/2001. Ravno zato uredba določa, da mora Komisija najpozneje v petih letih od uveljavitve uredbe pripraviti poročilo o njeni uporabi. Uredba je stopila v veljavo leta 2004, zato sprašujem Komisijo, kdaj namerava predstaviti to poročilo in kako bo ukrepala na podlagi opravljene analize.
