Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0210/2011).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.

Zadeva: Nudenje humanitarne pomoči državam severne Afrike
Nedavni dogodki v državah severne Afrike (Egipt, Tunizija, Libija) so le še poslabšali že tako težke življenjske pogoje, s katerimi se soočajo številne skupine prebivalstva.
Zaradi ekonomske revščine prihaja do obsežnih tokov preseljevanja proti državam članicam Evropske unije, ki ležijo ob Sredozemskem morju. Ali je Komisija ob krizi, ki je pretresla severno Afriko, sprejela ukrepe za nudenje ekonomske, človekoljubne in zdravstvene pomoči ter pomoči v zdravilih? Če je temu tako, kateri so ti ukrepi?
Kakšne ukrepe namerava sprejeti v zvezi z državami članicami Evropske unije, ki ležijo ob Sredozemskem morju in ki sprejemajo begunce iz severne Afrike?
Kakšne težave povzročajo pri nudenju človekoljubne pomoči vojaške operacije?
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Gospa predsednica, 25. februarja 2011 je Komisija sprejela sklep o nujni pomoči v višini 3 milijone EUR za dejavnosti humanitarne pomoči v povezavi s krizo v Libiji. Ta sredstva so bila nemudoma mobilizirana in so bila prvi večji prispevek, ki je bil prejet. Prvotni znesek se je 3. marca povečal na 30 milijonov EUR z namenom hitrega povečanja humanitarnih sredstev. Mobiliziran je bil dodatni znesek 6 milijonov EUR v skladu s proračunsko postavko za civilno zaščito v zvezi s sofinanciranjem pomoči v naravi, ki so jo zagotovile države članice.
Humanitarna pomoč se izvaja preko naših partnerjev, financira jo urad ECHO ali države članice preko pomoči v naravi, mobilizira in usklajuje pa se preko mehanizma civilne zaščite EU. Obsega zagotavljanje pomoči ljudem, ki bežijo iz Libije na meje s Tunizijo, Egiptom in Alžirijo, podporo za vrnitev državljanov iz tretjih držav v državo izvora, zagotavljanje pomoči in humanitarne zaščite ljudem s statusom begunca, ki se ne morejo vrniti v svoje države - nimajo države, kamor bi šli - in Libijcem, ki bežijo iz Libije, financiranje in prerazporeditev nujnih zalog za zagotovitev pomoči znotraj Libije, ki se bo izvajala takrat, ko bodo določena območja postala dostopna. Zdaj ni mogoč dostop do vseh območij. Za zdaj lahko delujemo na vzhodu, vendar ne na zahodu, ki ga nadzoruje Gadafi.
Komisija in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta 8. marca 2011 skupaj sprejeli sporočilo o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja. Predstavlja strategijo za Evropo, ki podpira ogromne spremembe v južnem sosedstvu. Komisija je prav tako mobilizirala svoje instrumente, da bi po potrebi podprla Italijo in druge države članice, če bi prišlo do množičnega prihoda migrantov iz severne Afrike. Ta odziv vključuje operativne ukrepe in finančno pomoč. Skupna operacija Frontex - Hermes 2011 - se je začela 20. februarja s sredstvi in strokovnjaki iz držav članic. Skrbno spremljamo dogodke in se pripravljamo na različne scenarije. Po potrebi bi lahko operacije Frontex okrepili, da bi se lahko spopadli z morebitnimi novimi pritoki. Komisija je pripravljena mobilizirati dodatno finančno pomoč iz skladov, kot sta Sklad za zunanje meje in Evropski sklad za begunce, ki skupaj znašata 25 milijonov EUR. Veliko število držav članic je pripravljenih zagotoviti zelo dobrodošlo specializirano osebje in tehnična sredstva.
V primerjavi z obstoječim stanjem sedanje vojaške operacije ne vplivajo na raven humanitarnega dostopa, ker ga od začetka krize omejujejo sile, ki so zveste Gadafiju. Pogajanja, ki potekajo med oblastmi v Tripoliju in Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih zadev (UNOCHA), še niso prinesla sporazuma o humanitarnem dostopu v zahodno Libijo.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarki za njen podroben odgovor. Posebno pomembno se mi zdi, da je Evropska unija pri dajanju humanitarne pomoči v samem svetovnem vrhu, da pokaže svoj humanitarni obraz.
Seveda je vprašanje - dolgotrajno vprašanje -, ali humanitarna pomoč doseže prave prejemnike, in tukaj ima preglednost zelo pomembno vlogo. Komisarka, opažam, da so severnoevropske države zadržane, saj ne želijo preseči pogodbenega okvira in odpreti evropskega trga, odpreti meja za uvoz kmetijskih pridelkov iz teh držav, iz severne Afrike v Evropsko unijo. Vendar za to ne more ponovno plačati južna Evropa, ker je prav tam konkurenca. Jug je pod pritiskom zaradi priseljevanja, zato si tam ne moremo privoščiti še kmetijskega problema.
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Prvič, glede učinkovitosti humanitarne pomoči od začetka, od izbruha krize, lahko najbolj dramatičen humanitarni vpliv do zdaj razdelimo na tri dele. Prvič, odhod delavcev migrantov v Tunizijo, Egipt, Alžirijo in Nigerijo - tukaj so bile Komisija in države članice zelo učinkovite. Mobilizirali smo razporeditev sredstev in sil držav članic tako v zraku kot na morju, da lahko ljudi odpeljemo domov, ter humanitarno injekcijo Mednarodni organizaciji za priseljevanje ter Organizaciji ZN za begunce, da lahko pomagata glede velikega števila ljudi - 420 tisoč ljudi -, ki bežijo iz Libije.
Drugič, v vzhodnem delu Libije, do katerega imamo dostop, smo zagotovili podporo zdravstveni oskrbi ter prerazporeditvi preskrbe s hrano. To še ni kriza zaradi pomanjkanja hrane, vendar gre za državo, ki uvaža 90 % svoje hrane, zato moramo biti pripravljeni. Tam prav tako pomagamo podsaharskim Afričanom, zlasti prebivalcem Čada, ki so se znašli v zelo težkem položaju, ker je ogrožena njihova varnost, saj veljajo za plačance, veljajo za bojevnike, seveda pa mnogi izmed njih to niso. Pomoč, da pridejo na varno, predvsem v Egiptu, je prav tako bila prednostna naloga.
Tretjič, vemo, da območja, ki jih ima pod nadzorom Gadafi, potrebujejo humanitarno pomoč, vendar je naš dostop do njih omejen. Na stran smo dali 9 milijonov EUR, čeprav nam pogoji omogočajo mobilizacijo. Svetovnemu programu za hrano in ostalim humanitarnim organizacijam smo naročili, naj bodo pripravljene pomagati.
Glede drugega dela vašega vprašanja, dostopa do trgov, je to osrednji element pobude za južno Sredozemlje, ki sem jo opisala. Zagotoviti želimo, da lahko tem državam ponudimo možnost za boljšo prihodnost, za delovna mesta in blaginjo. Zelo močan poudarek dajemo trgovini, trgovini z Evropo, pa tudi trgovini med sredozemskimi državami.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospa predsednica, komisarka, razmere, do katerih je prišlo v severni Afriki, so resnično prisilile Evropsko unijo, da se spoprime z velikimi izzivi. Komisarka je bila citirana v časopisu Financial Times, rekoč, da je Evropska unija uspešno evakuirala svoje državljane iz Libije. Vendar je obenem država ostala brez zdravstvenih strokovnjakov, saj je bila večina od njih Bolgarov. Kot ste omenili, Evropska unija zagotavlja različne oblike humanitarne pomoči, hkrati pa se srečujemo s še eno nujno zadevo, saj je ta država zaradi nas resnično ostala brez potrebne zdravniške pomoči. Kako nameravate obravnavati to vprašanje?
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Naj najprej povem, da je bila evakuacija evropskih državljanov zelo uspešna. Uspeli smo uskladiti naše države članice in vzpostavili center za nadzor in obveščanje, ki bo pomenil temelj za to usklajevanje. Posledično smo veliko večino naših državljanov dobili iz Libije na najhitrejši in najvarnejši način. Ko se je ta masovna evakuacija zaključila, je ostalo le še 200 ljudi, ki so želeli biti evakuirani. Prav zdaj - ta trenutek - nekatere varno evakuira rusko letalo.
Glede vprašanja zdravstvenih storitev; ko smo evakuirali evropske državljane, smo se zavedli nepredvidenih posledic, ker so nekateri izmed teh evropskih državljanov zagotavljali zdravstvene storitve znotraj libijskega zdravstvenega sistema. Evakuiranih je bilo mnogo medicinskih sester, vendar ne tako veliko zdravnikov. Zdaj si kar najbolj prizadevamo, da bi humanitarnim organizacijam, ki so specializirane za zdravstveno oskrbo, omogočili, da Libijcem in državljanom tretjih držav v Libiji zagotovijo dostop do take oskrbe.
Seveda pa ne moremo dovolj poudariti, kako pomembno je, da Gadafi dovoli humanitarnim organizacijam, da delujejo v zahodnem delu Libije. Žal se še to ni zgodilo. Ekipa naših strokovnjakov je v vzhodnem delu države. Vrnili so se z misije za ocenjevanje in poročali, da čeprav zdravstveno oskrbo potrebuje vedno več ranjenih ljudi, zdravstvene potrebščine in podpora - vključno z osebjem -, ki jih zagotavlja mednarodna skupnost, okvirno zadostujejo za vzhodni del Libije. To pa ne velja za mesta, kot je Misrata, in ostala območja, ki jih nadzira Gadafi. Kot verjetno veste, zdaj potekajo poskusi, da bi po morju poslali ladje z zdravstveno opremo, s čimer bi povečali dostop do zdravstvene oskrbe.
Zadeva: Razlike v zdravstvenih storitvah med državami članicami
Med regijami in državami članicami Evropske unije še vedno obstajajo velike razlike v zdravstvenih storitvah ter neenakosti pri obravnavi pacientov, kar zadeva kakovost zdravstvenih storitev in povračila za zdravila za težke bolezni, kot je Alzheimerjeva bolezen.
Ali Komisija namerava ukrepati v zvezi s tem? Če je odgovor pritrdilen, katere ukrepe bo sprejela za spodbujanje oblikovanja integriranih nacionalnih ali regionalnih strategij, s katerimi bi se zmanjšale razlike v zdravstvenih storitvah in pacientom Evropske unije zagotovil dostop do kakovostnih zdravstvenih storitev?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Dragi poslanci tega Parlamenta, v skladu s Pogodbo so za reševanje teh vprašanj pristojne države članice. Evropska unija izvaja ukrepe za podporo, za usklajevanje ali dopolnjevanje ukrepov držav članic, za zaščito in izboljšanje zdravja ljudi. Komisija meni, da bi vsi državljani Unije morali imeti splošen dostop do visokokakovostne oskrbe.
Komisija je zato v zvezi s tem uvedla številne pobude in z veseljem odgovarjam na vprašanje spoštovanega poslanca. Leta 2009 je Komisija sprejela sporočilo "Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v Evropski uniji” in to sporočilo poudarja potrebo po premostitvi neenakosti na področju zdravja.
Lanskega decembra so službe Komisije šle korak naprej z uvedbo skupnega ukrepa s 14 državami članicami o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v okviru zdravstvenega programa. Na splošni dostop do visokokakovostne oskrbe se prav tako osredotoča odprta metoda usklajevanja glede zdravja in dolgotrajne oskrbe. V okviru tega so se države članice dogovorile za posebne cilje sistemov zdravstvenega varstva, dostopa do zdravstvenega varstva, kakovosti zdravja in trajnosti politik zdravstvenega varstva. Poleg nove direktive o pravicah bolnikov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva bodo bolniki iz EU imeli priložnost pridobiti informacije o zdravljenju v tujini in bodo lahko zahtevali morebitno povračilo stroškov.
Nazadnje, zdravstveni sektor je eno od področij financiranja sedanje kohezijske politike. Ukrepi, financirani v tem okviru, na primer modernizacija bolnišnične infrastrukture, nakup zdravstvene opreme ali usposabljanje zdravstvenega osebja, lahko pomagajo izboljšati dostop državljanov do zdravstvenega varstva, zlasti v najrevnejših regijah.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospa predsednica, komisarka, najlepše bi se vam rad zahvalil za izčrpen odgovor, toda če govorimo o tistih, ki trpijo za resnimi boleznimi, moji volivci pogosto izpostavijo neko določeno vprašanje. Najpomembnejše vprašanje je oskrba, vendar za to oskrbo pogosto skrbijo družine bolnikov. Negovalci ne morejo več biti polno udeleženi na trgu dela in njihov položaj je zelo nejasen. Ali se vam ne zdi, da bi poleg usklajevanja zdravstvenih storitev bilo treba urediti tudi to vprašanje, tako da bodo negovalci prav tako deležni socialnega varstva?
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, komisarka, glede na to, da omenjena direktiva o pravicah pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva še ni začela veljati, bi vas rad vprašal: če bolniki koristijo zdravstvene storitve v drugi državi, ali so upravičeni do nadomestila iz zavarovalniškega sklada? Parlament bi želel spomniti, da je Sodišče Evropske unije že razsodilo v korist tega.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rada bi zastavila naslednje vprašanje. V zvezi z nacionalnimi zdravstvenimi storitvami in dejstvom, da je na žalost veliko držav članic zmanjšalo svoje zdravstvene proračune zaradi gospodarske in finančne krize, kakšne ukrepe namerava sprejeti Komisija, da državam članicam ne bo treba zmanjšati njihovih zdravstvenih proračunov? Vsak bolnik, ki ni pravočasno zdravljen, pomeni dodaten strošek za zdravstvi sistem.
Maria Damanaki
članica Komisije. - Na splošno lahko rečem, da moramo pri obravnavi vseh teh težav upoštevati, da govorimo o nečem, kar spada pod pristojnost držav članic. Zato moramo to spoštovati.
Razumem vaše stališče, da razlike ostajajo, vendar bo Komisija kljub temu storila vse, kar je v njeni moči, da bi pomagala državam članicam uskladiti razmere med njimi. Naša prednostna naloga je olajšati sodelovanje med državami članicami, da bi zmanjšali neenakosti. Še ena stvar, ki jo lahko naredimo, je obravnava vprašanja kot del procesa o družbeni odgovornosti na področju zdravil, ki ga je uvedla Komisija.
Glede vprašanja, ki ga je postavil gospod Huntis (Chountis), lahko rečem, da bomo, ko bo direktiva začela veljati, zagotovili jasen pravni okvir glede pravic do povračila za čezmejno zdravstveno varstvo. Potem predlagamo zmanjšanje neenakosti, povezanih z različnim izvajanjem sodb Evropskega sodišča. Državljani bodo tako zagotovo vedeli, kdaj in na kakšni osnovi bodo ali ne bodo prejeli povračila za oskrbo, ki so je bili deležni v tujini. Bojim se, da moramo do takrat počakati.
Zadeva: Spodbujevalne tehnologije
Ali lahko Komisija, glede na sedanjo šibkost Evrope pri prenosu raziskav in razvoja v tržne proizvode, poda pregled trenutnega stanja, kar zadeva krepitev položaja Evrope pri ključnih spodbujevalnih tehnologijah?
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, spoštovani poslanci, glede spodbujevalnih tehnologij je 30. septembra 2009 Komisija sprejela sporočilo, ki določa skupno strategijo za to področje. V tem sporočilu smo poudarili, da kljub izjemnim raziskovalnim in razvojnim zmogljivostim v določenih ključnih spodbujevalnih tehnologijah ne dosegamo sorazmernega uspeha, ko gre za prenos teh rezultatov v proizvodnjo izdelkov in storitev.
Zato je po mojem mnenju pomembno, da opredelimo strategijo, katere cilj je nadaljnja uporaba ključnih spodbujevalnih tehnologij v evropski industriji. Ta pristop je prav tako bil opisan v pobudah Komisije, zlasti v pobudah za industrijsko politiko, Unijo inovacij in Evropsko digitalno strategijo.
Po sprejetju sporočila je julija lani Komisija ustanovila skupino strokovnjakov na visoki ravni za ključne spodbujevalne tehnologije. Njihovo delo smo začeli trije komisarji: podpredsednica za digitalno agendo Neelie Kroes, komisarka za raziskave, inovacije in znanost Máire Geoghegan-Quinn in jaz, ki sem pristojen za industrijo in podjetništvo. Skupina je dobila enoletni mandat za oblikovanje priporočil o političnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, da bi podprli industrijsko uporabo ključnih spodbujevalnih tehnologij v Evropi.
Skupino sestavlja 27 predstavnikov iz uprav držav članic, iz raziskovalne skupnosti, iz evropskega sektorja spodbujevalnih tehnologij, iz Evropske investicijske banke in iz združenj malih in srednje velikih podjetij.
Februarja letos je skupina Evropski komisiji predstavila vmesni delovni dokument, ki je opisal glavne izzive, povezane s komercializacijo ključnih spodbujevalnih tehnologij v Evropi. Prvi notranji delovni dokument si lahko ogledate na spletnem mestu Generalnega direktorata "Podjetništvo". Dokončno poročilo strokovne skupine bo Komisiji predstavljeno julija. Poročilo bo predstavljalo bistveni prispevek opažanjem Komisije, katerih namen je ustvariti enoten strateški okvir za združenje pobud, ki bodo podprle raziskave in razvoj.
Ključne spodbujevalne tehnologije so temeljnega pomena za naša gospodarstva, ker predstavljajo prave instrumente, ki bi olajšali nastanek izdelkov in storitev prihodnosti in bi zato bili osnova naše industrijske platforme, kar bi lahko šteli za tretjo industrijsko revolucijo.
Tisti, ki vedo, kako v Evropi izkoristiti te tehnologije, bodo prav tako poskrbeli, da bo naša industrija postala konkurenčnejša, in bodo na čelu prehoda k nizkoogljičnemu gospodarstvu, ki je učinkovito pri porabi virov in temelji na znanju. Če ne bomo uporabili ključnih spodbujevalnih tehnologij, bomo zgubili evropsko vodstvo v sektorjih, v katerih smo močni, prav tako pa inovativnost glede aplikacij, ki so strateškega pomena za našo Unijo.
Hkrati te tehnologije v smislu rasti ponujajo ogromen tržni potencial. Želel bi navesti določene simbolične številke. V skladu z našimi ocenami je njihov obseg na svetovnem trgu med 950 milijardami EUR in 1100 milijardami EUR na leto, medtem ko pričakovana letna stopnja rasti znaša med 5 % in 46 %. Nove tehnologije zato predstavljajo izjemno priložnost, na kateri bodo vsa industrializirana gospodarstva osnovala svojo konkurenčnost, nepogrešljiv instrument za prihodnjo rast.
Če bi zamudili to priložnost, bi naredili napako, in Komisija namerava odigrati svojo vlogo. Potrebujemo podporo Evropskega parlamenta - zlasti po Lizbonski pogodbi in večjih pristojnostih, ki jih je dobil Evropski parlament, in menim - in to povem kot bivši poslanec Evropskega parlamenta -, da bomo na podlagi tega sodelovanja med Evropskim parlamentom in Komisijo dosegli dobre rezultate tudi v tem sektorju, ki je bistven za rast in konkurenčnost našega evropskega gospodarstva.
Marian Harkin
Komisar, zahvaljujem se vam za odgovor in Komisija si prav zares zasluži čestitke za svoje delo, ker poskuša zagotoviti, da bi Evropa ostala v ospredju tega, kar ste vi imenovali "tretja industrijska revolucija".
Skupina na visoki ravni se je ukvarjala s številnimi vprašanji, eno od njih pa je bila ta "dolina smrti", z drugimi besedami, prepad, ki ločuje kreativno idejo od trga, in izpostavila je dejstvo, da Evropa pogosto zgubi to prednost prvega na trgu.
Prav tako je govorila o številnih ovirah, na primer o dejstvu, da nimamo evropskega patenta intelektualne lastnine, in o potrebi, da je treba zmanjšati razdrobljenost ureditvenega okvira, ki je že v veljavi. Zato je moje vprašanje, kakšne ukrepe, če sploh, je Komisija sprejela za obravnavo katerega od teh vprašanj?
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Zahvaljujem se gospe Harkin za poudarjanje dela, ki ga opravlja Komisija, in za poziv k večji zavezanosti izvršilne oblasti. Zdaj čakamo na priporočila o politiki skupine strokovnjakov, preden bomo opredelili končno strategijo Komisije.
V vmesnem delovnem dokumentu je strokovna skupina za premostitev vrzeli v inovacijah predlagala rešitev, ki temelji na treh stebrih. Vsak od teh stebrov predstavlja pogoj, ki mora biti izpolnjen, da bi v Evropski uniji omogočili uporabo ključnih spodbujevalnih tehnologij.
Prvi steber se nanaša na tehnološke raziskave. Evropa mora razviti konkurenčnejše tehnologije do patentirane faze prototipa. Ta cilj zahteva, da se raziskovalni programi Unije bolj osredotočijo na tehnološke raziskave.
Drugi steber se nanaša na predstavitev izdelkov. Uspešni moramo biti pri preobrazbi tehnoloških uspehov v konkurenčne proizvode in ta cilj zahteva uravnoteženje raziskovalnih programov Unije, da bi olajšali demonstracijske projekte.
Tretji steber je konkurenčnost industrije na svetovni ravni. Evropa mora ohraniti trenutne proizvodne zmogljivosti ali ustvariti nove zmogljivosti, da bodo lahko naši inovativni izdelki tekmovali na svetovnem trgu na podlagi cene in dimenzij. Zato moramo izboljšati okvirne pogoje za vlagatelje, da bi jih spodbudili, naj vlagajo v Evropsko unijo. Tako moramo pritegniti naložbe, hkrati pa izboljšati vse programe EU, ki bi lahko podprli ta zelo pomemben sektor, prav tako si moramo prizadevati, da bi presegli vrzel med raziskavami in njihovo uporabo, ki je značilna za mnoge proizvodne sektorje v Evropski uniji.
Ta prehod od raziskav k uporabi je težava, s katero se srečuje celotni industrijski sektor. Zato sem za in zato smo podprli politiko grozdov - imamo jih približno 2 tisoč -, ki omogoča povezave med raziskavami in industrijo, univerzami, raziskavami, industrijo in inovacijami, da bi naš industrijski sistem postal konkurenčnejši.
Takšno je stanje, gospa Harkin. Naše delo bomo nadaljevali in pozorno bom preučil vse predloge Evropskega parlamenta, prav tako si bom k srcu vzel vsa navodila, ki mi jih bo poslal ta parlament.

Zadeva: Prihodnost ribiške industrije EU
Komisija navaja, da se večina dejavnosti v ribištvu EU ne izvaja trajnostno. Ali bo Komisija navedla, kako ocenjuje prihodnost ribiške industrije in delovnih mest v njej, če se bodo sedanje politike in prakse nadaljevale in ne bodo uvedene reforme za zmanjšanje presežnih zmogljivosti, omejitev zavržkov rib in uvedbo ukrepov za spodbujanje trajnostnih praks?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Ko so moje službe začele pripravljati sveženj reform za skupno ribiško politiko, so izvedle temeljito oceno učinka več različnih možnosti reform. Ena od teh možnosti je bilo nadaljevanje sedanje politike po letu 2013. Sedanje stanje je bilo uporabljeno kot merilo za primerjavo vpliva ostalih možnosti. Scenarij s sedanjim stanjem upošteva nove dolgoročne načrte upravljanja, nadzorno uredbo in uredbo o nezakonitem, neprijavljenem ribolovu.
Rezultati scenarija, ki temelji na sedanjem stanju, so jasni: če ne bomo spremenili svoje politike, potem do leta 2020 o trajnosti staleža na splošno ne bo več mogoče govoriti.
Kar zadeva okoljsko trajnost, bi največji trajnostni donos do leta 2020 doseglo samo 6 % analiziranih staležev. To je treba primerjati z našo obveznostjo, da največji trajnostni donos dosežemo do leta 2015. Če bomo torej nadaljevali s sedanjim stanjem, nikakor ne bomo dosegli naše obveznosti, da največji trajnostni donos dosežemo do leta 2015.
Glede gospodarske uspešnosti naših ribiških flot, v skladu s scenarijem, ki temelji na sedanjem stanju, bo samo nekaj flot ekonomsko uspešnih. Dobiček ribolovnega sektorja kot celote bo blizu nič ali celo slabši.
Nazadnje, pričakovanja glede socialne vzdržnosti so enaka. Zaposlenost v ribolovnem sektorju bi se zmanjševala z enako hitrostjo kot zdaj, plače bi ostale nizke, zaradi česar bi ribiški poklic postajal vedno bolj neprivlačen za mlade generacije.
Sedanje stanje pri Komisiji resnično ne pride v poštev. Potrebujemo reformo in s tem se ukvarjamo.
Chris Davies
Komisarka je narisala zelo črnogledo sliko, saj je rekla, da če bomo nadaljevali tako kot zdaj, se nam ne obeta nič dobrega, saj so ribiške flote v mnogih primerih ekonomsko neuspešne in se možnosti za zaposlitev ribičev zmanjšujejo.
Toda ali ne gre za to, da bi upad lahko bil boljši kot alternativa? Dejstvo je, da tega ne vemo. Manjkajo nam znanstvena spoznanja za 50 % našega ribištva. Vemo, da so po desetletjih čezmernega ribolova v mnogih primerih staleži rib nizki. Realnost je, da so razmere zelo negotove. Zelo smo ranljivi. Komisarka, niste mogli izločiti možnosti, da če bomo nadaljevali tako kot zdaj, bodo številne ribje populacije popolnoma propadle.
Barbara Matera
(IT) Tako kot ostale poslance tudi mene skrbi ribiški sektor v Sredozemlju in varstvo morskih ekosistemov. Glede na družbenogospodarske težave, s katerimi se srečujejo pomorske industrije, zlasti pomorske skupnosti, ujete v togost evropskih predpisov, pa sprašujem, ali Komisija namerava poiskati uravnotežene in takojšnje rešitve, da bi hkrati zaščitila ekosisteme in mnoge evropske državljane, ki delajo v tem sektorju.
Seán Kelly
Komisarka je narisala precej črnogledo sliko. Eden od problemov, ki ga je izpostavil gospod Davies, je celotno vprašanje zavržkov. Nedavno pa sem srečal ribiča, ki je rekel, da je odkril ali izumil mrežo, ki bo naredila konec zavržkom pri ribolovu tuna. Ali bi komisarka preučila zadevo? Ali verjame v uvedbo tehnologije, ki bi naredila konec zavržkom ali bi jih vsaj zmanjšala?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Če nadaljujemo s sedanjim stanjem, potem je res, da se bomo mogli srečati z možnostjo propada mnogih staležev, in to ne pride v poštev.
Lahko se le strinjam, da je naš položaj zelo negotov. Če se bomo mogli spopasti z izrednimi razmerami, bodo posledice zelo slabe. Zato potrebujemo reformo in zato bomo preučili najboljšo pot naprej, da bi dosegli ravnotežje med trajnostjo staleža in družbenogospodarskim vplivom, ki ga bo imela reforma.
Vendar pa si bodimo na jasnem: ne gre za to, da ima pri nas skrb za okolje prednost pred skrbjo za ribiče. Skrbimo za naše ribiče in za prihodnje generacije. Zato potrebujemo reformo, ker, naj bom iskrena z vami, če ne bomo več imeli ribjih staležev, potem ribiči v Sredozemlju in v vseh ostalih evropskih vodah ne bodo imeli prihodnosti. Da bi zagotovili prihodnost naši ribiški industriji, potrebujemo reformo. Pripraviti nameravamo nekaj kakovostnih predlogov in zaščititi preživetje naših ribičev. To želimo narediti.
Nek poslanec je omenil selektivnost ribolovnih orodij. Naše službe bodo rade volje preučile nova orodja in inovacije v zvezi s selektivnostjo. Prav tako bi rada povedala, da nameravamo v okviru novega sistema financiranja denar podeljevati radodarno kljub krizi, da bi zagotovili izvajanje izboljšav in selektivnosti. Z veseljem pozdravljam vse pobude industrije - naših ribičev - za uvedbo izboljšav pri selektivnosti ribolovnih orodij.
Na splošno bi rada ponovila, da sedanje stanje ne pride v poštev. Ne pride v poštev za trajnost staleža, za preživetje naših ribičev niti za prihodnost naših obalnih skupnosti. Zato potrebujemo to reformo.
Zadeva: Predlagana prepoved rezanja plavuti morskim psom
Poslanci Evropskega parlamenta so pred nedavnim podprli prepoved rezanja plavuti morskim psom; kongres Združenih držav Amerike je uvedel zakonodajo, v skladu s katero je ta praksa prepovedana, druge jurisdikcije pa odločno menijo, da bi bilo treba takšno zakonodajo izvajati - kakšni so glede na vse to predlogi Komisije, s katerimi bi pomisleke poslancev Evropskega parlamenta prevedli v zakonodajo?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Spoštovanemu poslancu bi se rada zahvalila za vprašanje, ker mi daje priložnost, da Parlament seznanim z rezanjem plavuti morskim psom.
Rezanje plavuti je z uredbo Sveta prepovedano od leta 2003, in to na plovilih EU, ki ribarijo kjer koli po svetu, in na vseh plovilih, ki ribarijo v vodah EU. Na splošno obstaja prepoved rezanja plavuti morskim psom. Vendar sedanja ureditev pod določenimi pogoji dovoljuje - in to je problem, s katerim se srečujemo - predelavo na krovu, ki vključuje odstranitev plavuti na krovu plovil, medtem ko je ohranitev vseh trupel morskih psov na krovu obvezna. Zato smo se v zadnjih letih srečali s problemom rezanja plavuti morskim psom.
Februarja 2009 smo predstavili akcijski načrt in od takrat smo sprejeli številne ukrepe. Prav tako aktivno sodelujemo z regionalnimi organizacijami, da bi vzpostavili učinkovite sisteme upravljanja za najranljivejše vrste morskih psov in da bi zagotovili njihovo trajnostno izkoriščanje. Pri obravnavi nastalih razmer je torej problematična potreba po javnem posvetovanju, ki pa zdaj poteka že nekaj mesecev. Dokument o posvetovanju je predstavil tri glavne možnosti, o katerih razpravljajo strokovnjaki po vsem svetu, da bi izboljšali nadzor in zagotovili popolno skladnost. Mnoge zainteresirane strani, kot so ribiška industrija, znanstveniki, upravljavci, nevladne organizacije in splošna javnost, so nam poslale svoje pripombe.
Rada bi vam zagotovila, da vprašanje zaščite morskih psov obravnavam zelo resno. Zato sem prosila svoje službe, naj temeljito preučijo vse prejete prispevke. Potem bomo pripravili oceno učinka, ki je, kot veste, potrebna za spremembo uredbe. Moj namen je, da zakonodajni predlog sprejmemo, takoj ko bo to praktično mogoče. Rada bi vas obvestila, da sem to vprašanje označila za prednostno, da ne bi več izgubljali časa.
Prav tako bi rada povedala, da je Komisija sprejela mnogo ukrepov za zagotovitev trajnostnega upravljanja in varstva morskih psov na splošno, ki se ne dotikajo le rezanja plavuti morskim psom. Predstavili smo akcijski načrt in od takrat smo sprejeli številne ukrepe. V vodah EU smo prepovedali ribolov atlantskega morskega psa, morskega psa orjaka in belega morskega volka. Pod 200 metri smo prepovedali zabodne mreže, da bi zaščitili globokomorske morske pse. Lani - in to bi rada poudarila - smo predlagali trajnostno kvoto, ki temelji na znanosti, za različne morske pse. Pogajanja s Svetom so bila zelo težka. Naloga ni bila lahka, vendar smo bili nazadnje uspešni, tako da imamo za to leto in, upam, za drugo leto trajnostni predlog.
Jim Higgins
Gospa predsednica, rezanje plavuti morskim psom je barbarsko dejanje. Je nehumano, je barbarsko. Ko jih odvržejo nazaj v morje, umrejo. To prakso je treba prepovedati. Čeprav se Komisija sklicuje na uredbo z leta 2003, ta preprosto ne deluje.
Zavedam se, da je zelo težko. Kako jo nadzorujete? Pripraviti moramo uredbo, ki bo to prakso popolnoma prepovedala. Govorimo o izkoreninjenju - popolnem iztrebljenju - določene vrste. Številke povedo vse. Na primer, trenutne ocene pravijo, da so leta 2009 v svetovno trgovino vstopile plavuti od 26 milijonov do 73 milijonov morskih psov. Gre za zelo dobičkonosen posel. Moramo ga popolnoma prepovedati. Je barbarski, ne smemo ga odobravati in treba ga je prepovedati enkrat za vselej. V tem smislu moramo prevzeti vodilno vlogo.
Brian Crowley
Leta 2003 je bil prepovedan ribolov z namenom rezanja plavuti morskim psom. Podoben položaj imamo zdaj v Evropski uniji glede skuš, kjer obstaja dogovor na evropski ravni in na ravni Evropskega gospodarskega prostora glede zmanjšanja ribolova skuš. Vendar vidimo, da so Islandija in Ferski otoki ujeli vsak 150 tisoč ton in to neposredno vpliva na trajnost evropskih ribiških flot. Kateri ukrepi se torej lahko sprejmejo glede tega? Ali se lahko za ti dve območji sprejmejo trgovinske sankcije?
Chris Davies
Medtem ko levi izginjajo iz Afrike in morski psi iz naših morij, bi rad pohvalil komisarko za njena prizadevanja, vendar je to zelo tržno usmerjeno. V Aziji je bilo veliko povpraševanje po plavutih morskih psov in z njimi se zasluži veliko denarja.
Edini način za zagotovitev, da smo sposobni primerno nadzorovati in oceniti, kaj se dogaja, je zagotoviti, da pridejo plavuti na kopno na telesu morskega psa. Na tak način lahko obdržimo nadzor. Upam, da bo komisarka to upoštevala pri pripravi svojih predlogov.
Maria Damanaki
članica Komisije. - Strinjam se s poslanci, da čeprav obstaja prepoved, ne moremo biti zadovoljni s temi razmerami. Strinjam se z vami in poznam realnost ter kako deluje. Vemo, da je v ozadju vse te razprave zelo dobičkonosna industrija. Vendar moramo sprejeti ukrepe, skladne z našim zakonodajnim okvirom, zato mi dovolite pojasnilo.
Problem obstaja, ker lahko industrija zdaj plavuti in morske pse raztovori v različnih pristaniščih. Raztovorijo lahko plavuti, ki so, kot si lahko predstavljamo, mnogo dragocenejše zaradi povpraševanja po njih, zlasti v Aziji, telesa morskih psov pa lahko raztovorijo drugje, zaradi česar je nadzor zelo otežen. Zaradi tega se vse to dogaja. To je nekaj, česar se zavedamo. Zato smo pripravili ta postopek posvetovanja, ker bi radi obravnavali ta zelo težek položaj.
Lahko vam povem, da bomo imeli ambiciozen predlog, in upam, da bomo do konca tega leta imeli nov pravni instrument o rezanju plavuti morskim psom, ki bo dajal konkretne rezultate. Enkrat za vselej bomo uredili ta položaj.
Glede vzporednic s položajem skuš lahko povem, da se je Evropska unija kar najbolj potrudila. Rada bi povedala, da so države članice na tem področju bile zelo pripravljene sodelovati, naši ribiči in industrija pa so se morali zelo žrtvovati, da bi zagotovili trajnost staležev.
Zato smo bili zelo vznemirjeni, ko so Islandija in Ferski otoki enostransko sami povišali svoje kvote. To je nekaj, česar preprosto ne moremo sprejeti. Zato se zdaj ukvarjamo s tem - moje službe sodelujejo s kabinetom in službami komisarja za trgovino, gospoda de Guchta - in pripravili bomo zakonodajni predlog za pravno orožje, ki se bo uporabilo v takih primerih. Imamo nekaj orožij, vendar se pravna orožja, ki so na razpolago, zdaj nanašajo le na sveže ribe, vključno s skušo, in ne na izdelke iz skuše, zlasti pa ne na ribje olje in ribjo moko, ki sta glavna izvozna izdelka Islandije in Ferskih otokov. Zato moramo biti glede tega učinkoviti. Komisija se bo kar najbolj potrudila, da bi v naslednji ribolovni sezoni zaščitila trajnost staležev.
Zadeva: Nova pomorska strategija v Sredozemlju
Glede na nove izzive, ki izhajajo iz dogodkov v arabskih državah ob Sredozemskem morju, se je pojavila potreba po sprejetju pomorske strategije v okviru 25 točk načrta za integrirano delovanje v Sredozemlju. EU je pripravila zakonske akte in strategije za spodbujanje trajnostnega izkoriščanja morij, ohranjanje morskih ekosistemov in varstvo virov, ki so nujni za gospodarske in družbene dejavnosti, povezane z morjem.
Ali namerava v okviru nove evro-sredozemske strategije Komisija določiti nove cilje v pomorski politiki?
Kakšen napredek je bil dosežen v zvezi s pobudami EU v podporo Sredozemlju v pomorskem sektorju (npr. onesnaževanje Sredozemskega morja)?
S katerimi instrumenti lahko pospeši prilagoditev sredozemske regije na podnebne spremembe ter prepreči resna tveganja, kot so poplave, obalna erozija in nadaljnja degradacija tal?
Kako se projekti za prenos energije v Sredozemlju vključujejo v pomorsko strategijo?
Kakšne ukrepe namerava sprejeti in na kakšni osnovi namerava vzpostaviti sodelovanje s sredozemskimi partnerji v zvezi z varstvom pomorske plovbe in bojem proti nezakonitemu priseljevanju po morju?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Gospe Kraca-Cangaropulu (Kratsa-Tsagaropoulou) se zahvaljujem za njeno vprašanje, ker nam daje priložnost, da se posvetimo tem zelo težkim razmeram v Sredozemlju.
Parlament bi rada obvestila, da je Komisija nedavno sprejela sporočilo o "Partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja", ki vsebuje vrsto predlogov za obravnavanje izzivov, s katerimi se po nedavnih dogodkih srečuje ta regija. Kot veste, so to izredne razmere, ki so zelo negotove in zelo zaskrbljujoče.
Komisija je izredno zadovoljna s splošnim odobravanjem te pobude. To sporočilo so vse države članice in, upam, Parlament sprejele zelo pozitivno.
Naj razložim nekaj ukrepov, ki smo jih sprejeli do zdaj s ciljem nove pomorske strategije v Sredozemlju. Prvič, glede celostne pomorske strategije smo že ustanovili delovno skupino za to politiko, ki bo vključevala vse obalne države Sredozemlja in regionalne konvencije. S tem nameravamo nadaljevati v obliki medsektorskega foruma o vseh dejavnosti, povezanih s pomorstvom, sodelovanju in financiranju v regiji. Del pobude je prav tako projekt prve tehnične pomoči, uveden v okviru evropske sosedske politike, ki obravnava celostno pomorsko politiko v Sredozemlju.
Prav tako bi rada Parlament seznanila s pobudo, ki sem jo nedavno prevzela pri uvedbi projekta skupnega sodelovanja v Sredozemlju skupaj z Mednarodno pomorsko organizacijo in Evropsko investicijsko banko. Računam na to pobudo in upam, da bo uspešna. Opredelili bomo usmerjene ukrepe za rast pomorstva, delovnih mest in pomorskega usposabljanja, kar je zelo pomembno za sredozemsko regijo. Prav tako bomo vključili ukrepe za celosten pomorski nadzor in sodelovali z zasebnim sektorjem, ker menim, da je to pri pomorskih vprašanjih absolutno potrebno.
Obenem namerava Komisija podpreti organizacijo foruma sredozemske obalne straže v regiji. Prav tako bomo okrepili svoja prizadevanja na področju nadzora ribištva preko usposabljanja, delavnic in skupnega nadzora v sodelovanju z Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO).
Glede varstva okolja in podnebnih sprememb Komisija zdaj sodeluje z državami članicami, da bi v svojih morskih vodah do leta 2020 dosegla dobro okoljsko stanje. Na regionalni ravni EU in njene države članice v okviru Barcelonske konvencije sodelujejo s sredozemskimi partnerskimi državami, da bi spodbujale preprečevanje onesnaževanja in izboljšale odziv nanj v vseh regionalnih morjih, ki mejijo na Unijo.
Glede težav, povezanih z migracijami, in nedavnih dogodkov v regiji je Komisija zavezana k pomoči in podpori držav članic EU, ki se srečujejo z nenadnimi migracijskimi pritiski, in je pripravljena mobilizirati finančno pomoč. Poleg sredstev, ki so že bila namenjena za leto 2011, trenutno poskušamo določiti nujna finančna sredstva v Skladu za zunanje meje ter morda v Evropskem skladu za vračanje in Evropskem skladu za begunce.
Glede nadzora zunanjih meja je Komisija v nenehnih stikih s Frontexom, ki je začel skupno operacijo Hermes 2011 za nadzor zunanjih meja v regiji. Frontex je skupaj z Europolom začel pripravljati ciljno oceno tveganja glede možnosti, da bi kriminalne in teroristične mreže izkoristile nestabilne politične razmere, in spremljati nezakonite migracijske tokove.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Zahvaljujem se vam, komisarka, za opredelitev načrtov Komisije in novih smernic ter za osebno angažiranost, ki ste jo pokazali glede priprav na nove razmere v Sredozemlju.
Želela bi postaviti posebno vprašanje: kako ocenjujete načrte, ki so že v teku, za dekontaminacijo Sredozemlja in za prenos energije, kako se skladajo s pomorsko politiko in kakšno dodano vrednost pričakujete od novih načrtov politik in programov, ki ste jih omenili?
Giovanni La Via
(IT) Komisarka, v okviru nove sredozemske ribiške politike in glede na razmere, ki ste jih pravkar opisali za države na južnih obalah Sredozemlja, ki se srečujejo z izjemno krizo, ali menite, da se lahko na podlagi čezmejnega sodelovanja v okviru kohezijske politike tehtno in družno spopademo s tem vprašanjem in najdemo skupne rešitve s pomočjo čezmejne in ribiške politike, kar bi nam omogočilo, da obnovimo staleže v Sredozemlju in omogočimo oživitev v tem gospodarskem sektorju?
Ivo Vajgl
(SL) Jaz bi rad postavil vprašanje gospe komisarki, ki se nanaša na to, da poskušajo številne evropske države svoje probleme, ribiške, prelagati na neko državo, ki ne obstaja formalnopravno - govorim o Zahodni Sahari.
Komisija je podaljšala oziroma dobila mandat za pogajanje z Marokom o ribiškem sporazumu. Lepo vas prosim! Kakšna jamstva imamo, da bodo sredstva, ki jih dobivamo iz tega sporazuma, uporabljena v korist prebivalstva Zahodne Sahare, ne pa samo za zadovoljevanje potreb evropskih ribičev.
Maria Damanaki
članica Komisije. - Strinjam se z gospo Grässle, da obstaja zaradi prenosa energije v Sredozemlju velika možnost onesnaženja. Ker je Sredozemsko morje precej zaprto in ne more prenesti bremena morebitnega onesnaženja, je tveganje veliko.
Zdaj bomo povečali in okrepili naše sodelovanje, sodelovanje Komisije, z državami članicami. Gospe Grässle bi rada povedala, da bova s komisarjem Potočnikom naslednji teden obiskala Grčijo in organizirala nekaj glede onesnaževanja Sredozemlja. Prav tako bi ji rada sporočila, da bi sredozemske države tudi lahko bolje preprečevale in odkrivale onesnaženje iz ladij s sodelovanjem v satelitskem sistemu za spremljanje plovil agencije EMSA, kot sta informacijska sistema "safe sea net" ali "clean sea net". Imamo te sisteme in naše države članice ob Sredozemlju bomo spodbujali, naj sodelujejo v teh sistemih, da bi odkrili morebitno onesnaženje iz ladij.
Rada bi povedala, da ne bomo spodbujali le držav članic, temveč tudi naše sosede preko razprav in sodelovanja, da bi izpolnili ta cilj.
Glede regionalnega sodelovanja bomo prevzeli nekaj pobud, veliko pobud imamo v okviru Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) in pravkar se ukvarjamo z novo strategijo, pomorsko strategijo, v jadranski in jonski regiji.
Sodelujemo z vladami držav članic ob Jadranskem in Jonskem morju: Italijo, Slovenijo in Grčijo, pa tudi z drugimi tamkajšnjimi sosedami, Hrvaško, Črno goro in Albanijo. Prizadevamo si za pomorsko strategijo sodelovanja za to regijo. Rada bi poudarila, da bo to res priložnost za kohezijske sklade, kot je že povedal spoštovani poslanec.
Na koncu še kratka pripomba o Zahodni Sahari: res je, precej nas je skrbelo zaradi pravice pravih upravičencev do koriščenja denarja, ki ga dajemo Maroku v okviru sporazuma o ribištvu. Zato smo prosili maroško vlado, naj nam predloži podatke ne le v zvezi z izvajanjem sporazuma na splošno, pač pa tudi v zvezi z regionalnim pristopom tega sporazuma in porazdelitve v različnih regijah Maroka. Obnovili bomo protokol za prehodno obdobje enega leta, da bi ugotovili, ali lahko to izpeljemo ali ne. Zelo previdno se premikamo v tej smeri.
Zadeva: Usposabljanje raziskovalcev in ocenjevanje univerz v okviru vodilne pobude o inovacijah
V vodilni pobudi iz strategije Evropa 2020 - Unija inovacij (poglavje 2), ki jo je Komisija objavila nedavno, se med drugim navaja obveznost držav članic, da posredujejo podatke o strategijah za usposabljanje zadostnega števila raziskovalcev za dosego ciljev strateških nacionalnih programov, v dokumentu pa je naveden tudi namen Komisije, da bo istega leta podprla pripravo večdimenzionalnega sistema za mednarodno ocenjevanje uspešnosti evropskih visokošolskih ustanov.
Ali lahko Komisija odgovori na naslednja vprašanja: Kako bo zagotovila, da bo cilj 3 %, ki zadeva raziskovanje do leta 2020, na splošno dosežen in da ne bodo opazne razlike v naložbah med državami članicami? Ali Komisija meni, da lahko finančna kriza, ki je prizadela države članice evroobmočja, ogrozi zastavljene cilje?
Po katerih merilih se bodo ocenjevale evropske visokošolske ustanove in kako se bodo opredelile tiste, ki bodo dosegle najboljše rezultate na področju raziskav?
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - Glede 3 % cilja intenzivnosti naložb v raziskave in razvoj izredno stanje inovacij v Evropi poziva k podpori male rasti in k zavezi, da odpravimo družbene izzive. Pregled uspešnosti Unije inovacij kaže, da EU izgublja boj z Združenimi državami in Japonsko, medtem ko Brazilija in Kitajska EU dohitevata. 3 % cilj intenzivnosti naložb v raziskave in razvoj bo bistveno prispeval k uresničevanju tega izziva. Evropski svet je povabil države članice, da zastavijo ambiciozne in realistične nacionalne cilje ob upoštevanju začetne ravni naložb v raziskave in razvoj in ključnih strukturnih značilnosti svojih gospodarstev.
Lani so med državami članicami in Komisijo potekali dvostranski dialogi. Skoraj vse države članice so zdaj postavile nacionalne cilje intenzivnosti naložb v raziskave in razvoj, ki bodo do konca aprila 2011 dokončno oblikovani v njihovih nacionalnih programih reform.
12. januarja letos je Komisija sprejela sporočilo o letnem pregledu rasti. Vsebuje seznam nacionalnih ciljev za raziskave in razvoj, ki so na splošno hkrati ambiciozni in realistični, in označuje začetek novega cikla usklajevanja na tem področju. Opravljena bo ocena nacionalnih politik za raziskave in inovacije, da bi odkrili glavna ozka grla, ki zavirajo rast in oživitev v okviru scenarija po krizi, kjer so finančne omejitve še vedno prisotne.
Če želimo doseči 3 % cilj naložb v raziskave in razvoj in če naj Evropa postane bolj inovativna, je nujno potrebna odlična raziskovalna osnova. Evropa bo potrebovala vsaj še dodaten milijon raziskovalnih delovnih mest, če želi do leta 2020 doseči 3 % cilj naložb v raziskave in razvoj. Potrebno število novih raziskovalcev je precej višje, ker se bo sčasoma mnogo raziskovalcev upokojilo. Od raziskovalne odličnosti univerz in seveda industrije bo imela korist širša družba. Napredek je povezan z visoko kakovostjo visokošolskih ustanov.
Pregled uspešnosti Unije inovacij uporablja mednarodno priznane kazalnike za primerjavo uspešnosti Evrope in njenih konkurentov. Trije izmed teh kazalnikov so: novi doktorji znanosti na tisoč prebivalcev, stari med 25 in 34 let, kvantitativne, mednarodne znanstvene soobjave na milijon prebivalcev in znanstvene objave med 10 % najbolj citiranimi objavami na svetu kot % skupnih znanstvenih objav države, oboje kvalitativno.
Združene države so povečale svoje vodstvo pri mednarodnih soobjavah in zdaj so 37 % nad ravnjo EU. Med čakanjem rezultatov študije izvedljivosti, ki bodo znani junija, bo Komisija podprla neodvisno večdimenzionalno mednarodno razvrstitev za primerjavo uspešnosti visokošolskih ustanov. Študija bo pokrivala uspešnost, ne le na področju raziskav, tudi na ostalih pomembnih področjih, kot so inovacije, izobraževanje, regionalna vključenost in internacionalizacija. Večdimenzionalni značaj tega koncepta bo omogočal študentom, oblikovalcem politik in univerzam, da sami izberejo dimenzije in osnovne kazalnike, ki jih zanimajo, in si ustvarijo svojo razvrstitev, prilagojeno njihovim potrebam. Zainteresirane strani so aktivno udeležene na vseh stopnjah tega projekta izvedljivosti.
Georgios Papanikolaou
(EL) Najlepša hvala, komisarka, za vaš odgovor. Vendar bi vas spomnil, da smo v času priprav lizbonske strategije pred osmimi leti, leta 2003, povedali bolj ali manj isto: da bi se za dosego konkurenčnejšega gospodarstva morali bolj zanašati na raziskave in razvoj.
Komisarka ste že več kot leto in mislim, da imate dovolj izkušenj, da nam poveste: zakaj menite, da bomo tokrat uspešni, z novo strategijo 2020, in da rezultati ne bodo podobni tistim iz prejšnje strategije, ki je bila na koncu nedvoumen neuspeh.
Seán Kelly
Glede visokošolskih ustanov želim vprašati komisarko, ali je zadovoljna s tem, da imajo evropske institucije voljo in sposobnost, da izboljšajo svoj položaj, svojo uvrstitev v svetovnem merilu in razvijejo svojo sposobnost za medsebojno sodelovanje, da bi se izognili podvajanjem v raziskavah.
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - Kako se sedanje obljube razlikujejo od obljub in zavez iz Lizbone? Mislim, da so raziskave in razvoj zdaj v osrčju evropske politike. Imamo zavezo, ne le Komisije, držav članic in Parlamenta, pač pa tudi Evropskega sveta. Vzpostavili smo zelo močan nadzor, ki bo skrbno izvajan. Imamo 34 zavez "Unije inovacij" - za katere je pristojnih več mojih kolegov -, kjer redno spremljamo, kakšne so izboljšave, kakšne spremembe, kakšen je napredek in kakšni so rezultati oziroma, če jih ni, zakaj ne. Vsako leto upamo, da bomo imeli "Konvencijo o inovacijah", na kateri združimo zainteresirane strani in pregledamo napredek iz zadnjih let.
Zato imamo zelo strog nadzor, pri katerem po mojem mnenju v Lizboni nismo bili uspešni - ali pa nismo dosegli, kar smo si zastavili. Prav tako imamo letni pregled rasti in zdaj bomo imeli nacionalne programe reform, v katerih bodo države članice zelo jasno opredelile, kakšni bodo cilji in na kakšen način upajo, da jih bodo dosegli. Mislim, da je to korak naprej, ki smo ga potrebovali.
Glede modernizacije univerz je to pomembno vprašanje, s katerim se po mojem mnenju srečujejo vse države članice EU. Ni dovolj dobro, da imamo v številnih državah članicah eno ali dve univerzi, ki sta pri vrhu. Naš univerzitetni sistem moramo modernizirati na vseh ravneh in izogniti se moramo podvajanju, ki je bilo omenjeno, ko je vsaka univerza do zdaj menila, da je sposobna imeti center odličnosti za vsako posamezno fakulteto. To ni mogoče ali stroškovno učinkovito in vključuje veliko razdrobljenosti in podvajanja, natanko temu pa se poskušamo izogniti.
Toda spomnimo se, da Komisija nima pristojnosti na tem področju. Kar torej lahko naredimo - in kar komisarka Vassiliou vestno počne -, je razložiti državam članicam, da ne moremo nadaljevati s preteklimi politikami. Moramo se spremeniti; odločiti se moramo, katera so področja, na katerih bomo imeli - ali na katerih bo določena univerza imela - center odličnosti, in na splošno moramo pripraviti pravi program modernizacije univerze v Uniji.
Zadeva: Minimalni nadzor in povečano število napak pri sedmem okvirnem programu za raziskave
Odgovor Komisije na vprašanjesproža resna vprašanja o učinkovitosti nadzora sedmega okvirnega programa. Pristojne službe so do 31.avgusta 2010 opravile le 118 pregledov pri 193 udeležencih, tj. pri 0,42 % vseh udeležencev sedmega okvirnega programa, medtem ko je ta delež pri šestem okvirnem programu znašal 5,7 %. Ta številka je zaskrbljujoča, če upoštevamo dejstvo, da naj bi bilo po ocenah napačno porabljenih več kot 4 % proračuna. Če se bo ta trend nadaljeval, ni izključeno, da se bodo potrebni finančni popravki v višini več kot 2 milijardi EUR za celotni sedmi okvirni program.
Komisijo prosim za odgovore na naslednja vprašanja:
Kakšno je aktualno število raziskav in opravljenih pregledov v zvezi s sedmim okvirnim programom? Kaj je vzrok za povečano število napak? Ali Komisija meni, da so rezultati zadovoljivi in da so ukrepi za poenostavitev pravil za upravljanje sedmega okvirnega programa zadostni? Katere takojšnje ukrepe namerava sprejeti za rešitev teh problemov?
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - Poskusila bom upoštevati tolmače.
Temeljni pogoj za izvedbo naknadne revizije je zadostno število zahtevkov za povračilo stroškov, ki jih vložijo upravičenci. Pri sedmem okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj ali "7. OP 2007-2013" prvo obdobje poročanja nastopi 18 mesecev po začetku projekta.
Posledično je število zahtevkov za povračilo stroškov v okviru 7. OP, ki so na voljo za revizijo, doseglo kritično maso samo v letu 2010. Še več, namen nadzorne strategije Komisije za raziskave je na večletni osnovi priskrbeti zadostno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti odhodkov za raziskave za celotno obdobje okvirnega programa. 31. decembra lani je Komisija zaključila 345 revizij za 7. OP, ki so pokrivale 432 udeležencev v projektih 7. OP. V istem obdobju so bili zaradi napak predlagani finančni popravki v višini 4482 milijona EUR kot posledica revidiranja 88.633.047 milijona EUR prispevkov v okviru 7. OP.
Okvirni programi na področju raziskav se izvajajo predvsem z delitvijo stroškov subvencij na podlagi upravičenih dejanskih stroškov. Glavno tveganje je, da upravičenci v svoja poročila o stroških vključijo neupravičene stroške. Tveganje še poslabša konflikt med merili za upravičenost in običajnimi praksami stroškovnega računovodstva določenih upravičencev, saj zlasti zahteva, da upravičenci namenijo projektom stroške dela in posredne stroške ter odštejejo različne postavke, ki niso upravičene za financiranje EU.
V zvezi s tem je Komisija aprila 2010 izdala sporočilo, ki je opredeljevalo možnosti za poenostavitev pravil in postopkov za financiranje raziskav. Poenostavitev in pojasnitev pravil in postopkov lahko zmanjša možnosti za napake in poveča gotovost za pravilnost odhodkov, prav tako pa olajša udeležbo raziskovalcev v okvirnih programih in doseganje ciljev raziskovalne politike EU.
Po splošnem soglasju glede številnih vprašanj, ki bi se še vedno lahko izvajala v okviru sedanjega splošnega pravnega okvira, je 24. januarja letos Komisija sprejela kratkoročne poenostavitvene ukrepe, ki so vključevali konkretne ukrepe s takojšnjim učinkom in učinkom za nazaj glede projektov 7. OP.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Gospa predsednica, komisarki bi se rad zahvalil za podroben odgovor, vendar bi pripomnil, da se v 0,4 % vzorcu stopnja napak dvigne na 4 %, to je 2 milijona EUR od 50 milijard. Upam, da model ni linearen in da tam, kjer se izvede 4 % revizij, nimamo 40 % stopnje napak. Prav tako razumem, da je zelo težko, da po eni strani zahtevamo od Komisije, naj poenostavi postopke upravljanja v okviru 7. OP in da naj poskrbi za poenostavitev 8. OP, hkrati pa zahtevamo podrobnejše revizije. Zdi se, da si to nasprotuje, vendar se s tem ne strinjam. Mislim, da je tu ena dobra stvar: da se vsi zanimamo za raziskave in vemo, da so edino upanje Evrope in držav članic.
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - Gospa predsednica, mislim, da mora naš cilj biti, da bi stvari bile čim preprostejše za naše zainteresirane strani in da zagotovimo - kolikor lahko -, da lahko uporabniki neposredno uporabljajo svoje običajne prakse stroškovnega računovodstva za stroške dela ter se izognejo potrebi po izvajanju vzporednega računovodskega sistema kot do zdaj. To seveda s seboj prinese zapletenost in tveganje za napake. Na koncu koncev sprejemamo - mislim, da vsi moramo sprejeti -, da raziskovalcev ne zanimajo zlorabe sredstev EU. Bolj jih zanimajo prave, osnovne raziskave, s katerimi se ukvarjajo, in njihov rezultat so lahko čudovite inovacije, ki jih lahko vidimo ne le v evropskih državah, temveč tudi povsod po svetu. Zato stvari čim manj zapletajmo, naj bodo čim enostavnejše za zainteresirane strani.
Zadeva: Sodelovanje malih in srednjih podjetij pri evropskih raziskavah in inovacijah
9. februarja 2011 je Komisija objavila zeleno knjigo z naslovom "Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU". Komisija bo torej po javnih posvetovanjih izdelala skupen strateški okvir, s katerim bo skušala usmeriti raziskovalne in inovacijske dejavnosti, da bi našle rešitve za izzive današnje družbe, poenostaviti postopke za dostop do evropskih sredstev za raziskave in inovacije, skrajšati čas med rezultati raziskav in njihovim trženjem ter bolje vključiti evropska podjetja v raziskovalne in inovacijske dejavnosti. V strategiji Evropa 2020 si je Evropska unija zastavila cilj, da bo do leta 2020 3 % BDP namenila raziskavam in razvoju. Ker lahko zasebni sektor zgolj omejeno financira raziskave in inovacije, s katerimi ukrepi namerava Komisija spodbuditi njegovo sodelovanje pri financiranju raziskav in inovacij v Evropi? S katerimi ukrepi namerava Komisija malim in srednjim podjetjem pomagati pri premagovanju težav, s katerimi se srečujejo pri pridobivanju evropskih sredstev za raziskave in inovacije? Ali namerava Komisija v evropskih skladih določiti kvote, rezervirane za mala in srednja podjetja?
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - Komisija je zavezana k temu, da bi olajšala dostop do financiranja malih in srednjih podjetij v raziskovalnih in inovacijskih programih EU, ter jim pomagala, da bi sadove svojih inovacij prinesla na trg.
To je prednostna naloga Komisije, kot je zapisano v Sporočilu o Uniji inovacij, sprejetem 6. oktobra lani, Aktu za mala podjetja za Evropo, sprejetem junija 2008, in pregledu Akta za mala podjetja, sprejetem 23. februarja letos.
Poleg tega je zelena knjiga z naslovom "Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU" opredelila temeljna vprašanja za prihodnost podpori raziskav in inovacij EU, vključno s številnimi posebnimi vprašanji, kako najbolje odgovoriti na potrebe malih in srednjih podjetij.
Splošni cilj skupnega strateškega okvira je poenostaviti udeležbo v programih EU, jo narediti privlačnejšo, zlasti za mala in srednja podjetja. Pomembni elementi, ki jih je treba preučiti v prihodnosti, so ena vstopna točka s skupnimi platformami IT, bolj standardizirana pravila, racionaliziran niz instrumentov financiranja, ki pokrivajo celotno inovacijsko verigo, ter enostavnejši in bolj usklajeni postopki za prejemanje financiranja.
Potem ko se bo Komisija posvetovala o zeleni knjigi, bo do konca tega leta predložila svoje zakonodajne predloge za skupni strateški okvir. V najnovejšem sedmem okvirnem programu (7. OP) smo že uvedli delovne programe - številne ukrepe, ki se osredotočajo zlasti na mala in srednja podjetja, vključno z dodeljenimi proračunskimi sredstvi. Proračunski delež malih in srednjih podjetij se bo po napovedih povečal s trenutnih 14,3 % na več kot 15 %, to je cilj, ki ga predvideva zakonodaja. Mala in srednja podjetja potrebujejo podporo na svojem pragu. Lažji dostop do 7. OP zagotavlja Evropska podjetniška mreža, partnerstvo med Komisijo in skoraj 600 podjetniškimi organizacijami, kot so gospodarske zbornice industrije, obrtniške zbornice, inovacijske agencije in regionalne razvojne agencije. Podrobneje, na podlagi dogovorjenih smernic ta mreža skupaj in v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami 7. OP pomaga malim in srednjim podjetjem, tako da zagotavlja podporo pri osveščanju, krepitvi zmogljivosti za udeležbo v okvirnem programu, vključevanju novih malih in srednjih podjetij v predloge, iskanju partnerjev, skupnih ukrepih za mala in srednja podjetja in organizaciji posvetovanj glede vključitve tematike, povezane z malimi in srednjimi podjetji, v delovne programe. Zaradi podpore mreže je več sto malih in srednjih podjetij lahko oddalo predloge 7. OP.
Zigmantas Balčytis
Gospa predsednica, pri dostopanju do sredstev EU za raziskave in razvoj se mala in srednja podjetja srečujejo z veliko težavami. Ali ne dobijo posojila, ki bi zagotovilo sofinancirani delež, ali pa je birokracija zanje preveliko breme. Ali namerava Komisija pripraviti skupna in preprosta pravila, da bi povečala udeležbo malih in srednjih podjetij v raziskovalnih programih EU? Ali namerava Komisija nameniti, recimo, okoli 30 % sredstev EU za raziskave samo za mala in srednja podjetja?
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - 24. januarja letos so bili sprejeti trije konkretni ukrepi s takojšnjim učinkom glede upravljanja subvencij za raziskave EU v sedmem okvirnem programu (7. OP) in vsak izmed njih neposredno odgovarja na zaskrbljenost, ki so jo udeleženci- in tisti, ki bi se želeli udeležiti - nenehno ponavljali glede 7. OP. Eden je omogočanje večje prožnosti pri izračunu stroškov dela. Drugi je, da lahko zdaj lastniki malih in srednjih podjetij, katerih plače niso bile vedno uradno evidentirane v poslovnih knjigah, prejmejo povračilo v obliki pavšalnih plačil. Nova usmerjevalna skupina visokih uradnikov, vzetih iz služb Komisije, se ukvarja z odpravo neskladnosti. To je zelo pomembno za uporabo obstoječih pravil.
Zasnovali smo platformo e-učenja, osredotočeno na mala in srednja podjetja. Letos bo šla na splet, njen cilj pa je olajšati dostop malih in srednjih podjetij do projektov raziskav in razvoja. Preučevanje njenih rezultatov bo nudilo brezplačno spletno usposabljanje in prilagojene informacije ter, kar je zelo pomembno, komunikacijski forum. Vse to skupaj občutno izboljša položaj malih in srednjih podjetij in seveda ne dvomim, da bomo znotraj skupnega strateškega okvira dobili druge zelo dobre ideje, kaj vse bi še lahko naredili, da bi jim pomagali.
Zadeva: Ohranjanje čistega zraka v nemških velemestih
Kako Komisija ocenjuje čistost zraka v nemških velemestih, na primer v Münchnu, in katere ukrepe predlaga?
Janez Potočnik
član Komisije. - Direktive o kakovosti zunanjega zraka določajo več mejnih vrednosti za več onesnaževal z različnimi roki za dosego. Poleg spodbujanja dobrih praks na srečanjih odbora za izvajanje in drugih forumih si Komisija prizadeva, da bi preverila, ali je resnično bila dosežena skladnost z mejnimi vrednostmi, določenimi v direktivi.
Od leta 1996 direktiva zahteva, da države članice razvijejo in izvajajo splošno strategijo, vključno z dolgoročnimi in kratkoročnimi ukrepi. Slednja kategorija je zlasti pomembna za obravnavo razmer, ko na primer obstaja nevarnost preseganja mejnih vrednosti za prašne delce PM 10. Načrte je treba pripraviti takoj, ko so presežene mejne vrednosti in meja dopustnosti, morajo pa prikazati, kako bo do roka za dosego dosežena skladnost.
Medtem ko je načrte glede kakovosti zraka treba Komisiji sporočiti v dveh letih po izmerjeni preseženi mejni vrednosti, sta pristojnost in odgovornost za odločitev o ukrepih, ki se vključijo v načrte za kakovost zraka, popolnoma v rokah držav članic. To je v skladu z načelom subsidiarnosti in pomeni priznanje, da so nacionalne in/ali lokalne oblasti najprimernejše za opredelitev najučinkovitejših in prilagojenih ukrepov za obravnavanje visokih koncentracij v svojih območjih kakovosti zraka.
Preverjanja skladnosti, ki jih opravlja Komisija, se predvsem osredotočajo na to, ali so mejne vrednosti izpolnjene, ne toliko na to, kako so izpolnjene. Najnovejši podatki, ki jih je predložila Nemčija za leto 2009, potrjujejo, da 70 od približno 80 območij kakovosti zraka še naprej kaže mejne vrednosti PM. Večini območij je bilo odobreno podaljšanje roka za uskladitev na 11. junij letos, ker so pripravili načrt za kakovost zraka z jasnim časovnim načrtom in ukrepi, ki kažejo, kako bo dosežena skladnost do roka za preseganje mejnih vrednosti. München je eno od teh območij. Odobreno je bilo podaljšanje roka pod pogojem, da bodo pristojni organi prilagodili načrt za kakovost zraka tako, da bo vključeval kratkoročne ukrepe, ki so učinkoviti za nadzor, in da bodo po potrebi izločili dejavnosti, ki povečujejo tveganje za preseganje mejnih vrednosti.
Glede NO2 Komisija pričakuje, da se bodo številne države članice srečale s podobnimi težavami kot pri PM. Preseganja mejne vrednosti pred letom 2010, ki bodo verjetno trajala do konca leta 2014, zdaj ne predstavljajo kršitve evropske zakonodaje, vendar kažejo, da je treba pripraviti načrt za kakovost zraka. Države članice imajo čas do konca septembra 2011, da predložijo podatke za leto 2010.
Bernd Posselt
(DE) Hvala, gospod Potočnik, za vaš zelo dober in natančen odgovor. Imam dve kratki dodatni vprašanji. Prvič, ali Komisija preverja, da posamezne države članice resnično uporabljajo enaka merila in izvajajo meritve z enako strogostjo, ali prihaja pri tem do razlik? Drugič, ali imate posebne predloge za zmanjšanje onesnaženosti zraka - vsaj v mestih?
Janez Potočnik
član Komisije. - Merila so enaka za vse države. Res je, da imajo zaradi geografskih pogojev nekatera mesta, kot je Milano v Italiji, včasih težjo nalogo, da izpolnijo enaka merila, kot ostala mesta. Vendar je izrednega pomena, da imajo vsi državljani Evropske unije zajamčeno isto raven zdravja in varstva. Za to gre v zvezi s tem.
Seveda, če obstajajo vprašanja, ki so lokalno ali regionalno specifična, temu posvetimo pozornost in jih poskušamo obravnavati v sodelovanju z oblastmi, da najdemo ustrezne rešitve. Naš cilj je vedno iskati in najti rešitev - ki bo strogo koristna in koristno stroga; če se tako izrazim.
Glede drugega vprašanja, običajno mestom ali regijam ne dajemo posebnih priporočil, preprosto zato, ker menimo, da so tamkajšnji organi dosti primernejši in poznajo razmere bolje od nas. Skladnost preverjamo, toda običajno je tiste vrste standardizirani pristop, ki daje dobre rezultate, mešanica različnih ukrepov; nekateri od njih so bolj kratkoročno usmerjeni, drugi pa so bolj strukturni.
Predsednica
Naše naslednje vprašanje prihaja od gospe Kadenbach, ki jo je nocoj zamenjal gospod Arsenis.

Zadeva: Strategija EU za biotsko raznovrstnost
Leta 2010, ki je bilo mednarodno leto biotske raznovrstnosti, je Evropski svet sprejel ambiciozno vizijo za leto 2050 in cilj za leto 2020 v zvezi z ohranjanjem biotske raznovrstnosti v EU. Kasneje so v okviru konvencije o biotski raznovrstnosti svetovne vlade sprejele ambiciozno svetovno vizijo ter poslanstvo za leto 2020 za ohranjanje biotske raznovrstnosti ter strateški načrt, ki določa 20 testnih ciljev.
Kdaj Komisija pričakuje, da bo objavila strategijo EU za biotsko raznovrstnost, ki bo določala ambiciozne ukrepe, ki so potrebni za doseganje ciljev ohranjanja EU in svetovne biotske raznovrstnosti?
Ali lahko Komisija potrdi, da nova strategija do leta 2020 ne bo zahtevala nobenih dodatnih negativnih sprememb stanja ohranjenosti zaščitenih habitatov in vrst v EU, tako zunaj kot znotraj območij Nature 2000, da se vsem habitatom in vrstam do leta 2050 povrne dobro stanje ohranjenosti?
Kateri konkretni ukrepi, poleg usposabljanja za sodnike, ki sedaj poteka, in dokumentov s smernicami, ki jih je Komisija že napovedala, so načrtovani za izboljšanje izvrševanja okoljskega prava EU? Ali načrtuje Komisija ustanovitev okoljske inšpekcije EU in sprejetje zakonodaje o okoljski inšpekciji, kakor je predlagal Parlament?
Janez Potočnik
član Komisije. - Komisija pravkar zaključuje novo strategijo EU za biotsko raznovrstnost, ki bo zagotavljala okvir za ukrepanje, s pomočjo katerega se bomo borili proti izgubi biotske raznovrstnosti v naslednjem desetletju. Naš cilj je njeno sprejetje v začetku maja. Ker o osnutku strategije še vedno poteka notranje posvetovanje znotraj Komisije, glede njene vsebine ne morem dati veliko podatkov. Lahko pa vam zagotovim, da odgovarja na ambiciozen mandat EU, ki ga je lani zastavil Svet, ter svetovne zaveze, ki jih je lani oktobra v Nagoji podala EU v okviru konvencije o biološki raznovrstnosti.
Strategija bo razvita okrog šestih podciljev, ki se bodo osredotočili na obravnavanje nekaterih glavnih dejavnikov izgube biotske raznovrstnosti in pritiskov na biološko raznolikost: ohranjanje narave, obnovitev in zelena infrastruktura, kmetijstvo in gozdarstvo, ribištvo, invazivne vrste in prispevek Evropske unije k svetovni biotski raznovrstnosti.
Strategija bo imela občutne koristi od izvajanja obstoječe zakonodaje EU, vključno z učinkovitim in ustrezno financiranim upravljanjem mreže Natura 2000. Prav tako bo bistveno preučiti, kako lahko reforme skupne kmetijske politike in skupne ribiške politike ter prihodnja kohezijska politika pomagajo zagotavljati potrebno podporo tej strategiji. Glavni cilj strategije EU 2020 zahteva zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemov ter storitev, ki jih zagotavljajo.
Zato vam lahko zagotovim, da bo strategija vsebovala ukrepe, katerih namen bo doseganje tega cilja. To bo vključevalo ukrepe s ciljem pospešitve izvajanja direktiv o pticah in habitatih in zagotovitve, da bodo sprejeti pomembni ukrepi za dosego ugodnega ohranitvenega stanja za vrste in habitate evropskega pomena. Glede splošnejšega izvajanja in uveljavljanja okoljske zakonodaje EU namerava Komisija v tem letu izdati novo sporočilo v zvezi s tem vprašanjem. Namen tega ni zamenjati obstoječa ustrezna sporočila, temveč jih izboljšati z osredotočanjem na splošno strukturo in bazo znanja, ki je podlaga za izvajanje tega okoljskega pravnega reda.
V okviru te pobude bomo podrobno pogledali vse morebitne možnosti za okrepitev zmožnosti spremljanja in nadzora na ravni EU in nacionalnih sistemov nadzora. Treba je priznati, da je pravni okvir EU o okoljskih inšpekcijskih pregledih v zadnjih letih že bil izboljšan, predvsem s sprejetjem priporočila o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah ter vključitvijo različnih določb v sektorsko okoljsko zakonodajo.
Sporočilo je še vedno v pripravi in natančna vsebina še ni bila dogovorjena. Posvetovali se bomo z zainteresiranimi stranmi, vključno s Parlamentom preko njegovih ustreznih odborov, tako da bodo njegovi poslanci imeli možnost izraziti svoje stališče in nam dati svoj prispevek.
Kriton Arsenis
Hvala, komisar, za podroben odgovor. Z veseljem pričakujemo novo strategijo EU o biotski raznovrstnosti in seveda bo Parlament imel veliko idej, o čemer bomo podrobneje razpravljali.
V podrobnejših razpravah smo govorili o Nagoji in strategiji, ali bi prosim lahko komentirali, kako napredujemo pri izvajanju odločitev iz Nagoje, zlasti protokola ABS? Do kakšnega napredka je prišlo? Kakšni so roki? Ali smo dosegli kakšen napredek pri zavarovanih morskih območjih? To je posebej omenjeno med cilji iz Nagoje. Kako napredujemo pri tem?
Prav tako ste omenili, da bodo potekala prizadevanja za biotsko raznovrstnost v SKP, enem od instrumentov, ki morajo varovati biotsko raznovrstnost, vendar je Parlament prav tako zahteval varstvo divjine in območij brez cest. In na koncu, potrebujemo več sporočil o območjih Natura 2000, zlasti za kmete. Kaj nameravate storiti glede tega?
Bernd Posselt
(DE) Želel bi vam le zastaviti vprašanje, komisar. Ali se osredotočate samo na varstvo narave in varstvo divjih živali in rastlin ali pa vas skrbijo tudi stare domače vrste in poljščine, ki so prav tako zelo ogrožene?
Gerben-Jan Gerbrandy
Rad bi dodal eno stvar. Pogovarjamo se o biotski raznovrstnosti. Vprašanje, ki je trenutno nujno, je, da nekatere države članice - in med njimi moja - poskušajo od Evropske unije pridobiti nižje cilje za naravovarstveno zakonodajo. Resnično bi rad vedel, ali se komisar strinja z nižjimi cilji ali pa se naj držimo sedanjih.
Janez Potočnik
član Komisije. - Glede Nagoje in našega napredka se stvari v povezavi z ABS odvijajo precej dobro, zato ni nobenih težav. Obstajajo manjše težave s prevajanjem, vendar smo glede vsebine na dobri poti in že načrtujemo, da bomo začeli pripravljati zakonodajo, potem ko je bila podpisana, zato da lahko potem nadaljujemo s postopkom ratifikacije. Potreben je čas, vendar ne vidim resnih ovir.
Glede zavarovanih morskih območij še zmeraj zaostajamo. Stvari poskušamo potisniti naprej in zaradi zavez, ki smo jih dali v Nagoji, bomo v Evropi morali narediti več kot zdaj - prav tako zaradi same Nature 2000 in zavez, ki smo jih dali.
Glede financiranja SKP in Nature 2000 si kar najbolj prizadevam zagotoviti, da bo to zelo dobro zastopano v prvem in tretjem stebru in da bo biotska raznovrstnost dobila ustrezno pozornost v prihodnji skupni kmetijski politiki. S komisarjem Cioloşom in komisarko Hedegaard smo pripravili skupno pismo, ki smo ga poslali zadnjemu okoljskemu svetu ministrov. V tem pismu smo se strinjali glede vprašanj in smeri, v katero želimo iti.
Glede vprašanja gospoda Posselta, je v celotnem okviru varstva Natura 2000, kot je bil dogovorjen, zdaj varovanih približno 18 % evropskega ozemlja v obliki tako imenovanih območij Natura 2000, imamo pa tudi dve direktivi. Ena je direktiva o pticah in druga direktiva o habitatih, ki jasno določata, kaj je zavarovano, kako, na kateri ravni in tako dalje. Na splošno gre za precej široko zakonodajo in ne pokriva le nekaterih posebno ogroženih in izumirajočih vrst ali drugih. Želimo ukrepati na tak način, da bomo imeli široko zaščito, dejstvo pa je, da je veliko vrst na območjih EU, ki so bila opredeljena kot ogrožena, v precej slabem stanju, zato bomo zagotovo morali narediti več.
Glede vprašanja ciljev je odgovor precej enostaven. Zdaj se ne smemo osredotočati na vprašanje nižanja ciljev, raje se osredotočimo na resno vprašanje izvajanja Nature 2000, kar pomeni pripravo načrtov upravljanja in rezerviranje zadostnega financiranja. To v teh razmerah ne bo lahko, gotovo pa pomeni vrsto financiranja za prihodnost.
Zadeva: Ravnanje z odpadki v Grčiji
Komisija je v svojem odgovoru na vprašanje navedla, da so odlagališča skrajna in najbolj neustrezna rešitev za ravnanje z odpadki. V Grčiji je načrtovana gradnja 61 odlagališč, ki bodo deležna sofinanciranja. To je izzvalo upravičen odziv prebivalcev več regij (v mestih Lefkimi, Gramatiko in zlasti Keratea), ki so prisiljeni sprejeti to "skrajno in najbolj neustrezno" rešitev. Vztrajanje vlade pri uvedbi te tehnologije ter metod zbiranja odpadkov in ravnanja z odpadki, ki jih je sprejela, je po mnenju medijev, okoljevarstvenih organizacij, političnih strank in lokalnih organov povezano z določenimi industrijskimi interesi, pri čemer nekateri v tem vidijo nov politični in gospodarski škandal.
Ali lahko Komisija odgovori na naslednji vprašanji: Ali ne glede na to, kako to vprašanje rešujejo posamezne države, meni, da je z ekološkega in okoljskega vidika boljša možnost, ki jo predlagajo okoljevarstvene organizacije (WWF, Greenpeace, S.O.S. Sredozemlje itd.), namreč ločevanje odpadkov v gospodinjstvih namesto njihovega recikliranja prek podjetij? Ali se zavezuje, da bo te predloge nemudoma preučila in v Grčijo napotila predstavnika, ki se bo sestal z vsemi zadevnimi organi?
Janez Potočnik
član Komisije. - Nova okvirna direktiva o odpadkih je vzpostavila petstopenjsko hierarhijo za ravnanje z odpadki. Preprečevanje nastajanja odpadkov velja za najbolj zaželeno možnost, čemur sledi priprava odpadkov za ponovno uporabo, recikliranje in ostale načine predelave, vključno s ponovno uporabo energije, kjer je odlaganje, kot ga predstavljajo odlagališča, zadnja možnost. Odstopanja od hierarhije za posebne tokove odpadkov so mogoča.
Vendar bodo morale države članice, ki se bodo oddaljile od hierarhije, zagotoviti primerno utemeljitev. Zato morajo odlagališča odpadkov, ki ležijo na dnu hierarhije z odpadki, države članice obravnavati kot najmanj zaželeno možnost ravnanja z odpadki.
Visoka čistost odpadnih materialov, kot sta papir in steklo, je predpogoj za uporabo odpadkov kot sekundarnih surovin v proizvodni industriji. Zato je ločeno zbiranje tokov odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, pri njihovem viru običajno najbolj ugodna metoda zbiranja odpadkov. V skladu z okvirno direktivo o odpadkih so države članice do leta 2015 obvezane uvesti ločeno zbiranje za papir, kovine, plastiko in steklo. Spet obstaja določena prožnost, saj lahko države članice prilagodijo svoje sisteme za zbiranje odpadkov posebnim nacionalnim okoliščinam, zlasti v primerih, ko so na voljo zelo učinkovite in napredne tehnologije razvrščanja. Če takšnih tehnologij ni, pa je ločeno zbiranje pri viru najcenejša in najlažja metoda za pridobitev visokokakovostnih surovin iz odpadkov.
Grčija se srečuje z resnimi težavami na področju nezakonitega odlaganja odpadkov in kot veste, jo je leta 2005 Sodišče obsodilo zaradi velikega števila nezakonitih odlagališč, ki so delovala na njenem ozemlju. To vprašanje še ni bilo rešeno. Kljub temu so decembra 2010 grške oblasti predložile akcijski načrt, v skladu s katerim bodo nezakonita odlagališča zaprta do konca junija letos. Komisija ta načrt pozdravlja, vključno z gradnjo novih odlagališč, pod pogojem, da je to neizogibno zadnja možnost za vzdrževanje mreže za odlaganje odpadkov, ki izpolnjuje obvezne sanitarne standarde v skladu z evropskimi pravnimi zahtevami.
Gradnja odlagališč, ki izpolnjujejo standarde direktive EU o odlagališčih, je že napredek v primerjavi s prakso nezakonitega odlaganja odpadkov. Komisija poziva grške oblasti, naj končajo svoje načrte in gradnjo odlagališč odpadkov - programe, ki že koristijo sredstva EU. Vendar mora Grčija počasi preseči te ukrepe in se odmakniti od odlagališč kot prevladujočih možnosti za ravnanje z odpadki ter se usmeriti k sodobni politiki ravnanja z odpadki, ki temelji na predelavi odpadkov in recikliranju.
V skladu z najnovejšo statistiko Eurostata se v Grčiji na odlagališčih odloži okrog 82 % komunalnih odpadkov, medtem ko je povprečje v Evropski uniji 38 %. Poleg tega je učinkovitost sektorja recikliranja v Grčiji zelo nizka, saj se reciklira samo 17 % komunalnih odpadkov.
Izvajanje direktive o odpadkih je glavna prednostna naloga Komisije in zame osebno. Spremljali bomo nacionalne politike ravnanja z odpadki na podlagi ocene načrtov držav članic za ravnanje z odpadki. Čakamo, da Grčija predloži posodobljen načrt ravnanja z odpadki. Poleg tega skrbno spremljamo izvajanje grškega akcijskega načrta in postopek zapiranja vseh nezakonitih odlagališč, vključno z načrtom za projekte, ki jih financira EU.
Prav tako bomo spremljali uporabo sredstev EU za zagotovitev, da bodo projekti, ki bodo financirani, v skladu s cilji in zahtevami, opredeljenimi v naši zakonodaji o ravnanju z odpadki. V primeru Grčije je bistveno, da zmanjšamo število odlagališč in zvišamo stopnjo recikliranja z ločenim zbiranjem in materiali, ki jih je mogoče reciklirati.
Na ustrezno ravnanje z odpadki je treba gledati kot na priložnost, saj lahko ustvari delo in delovna mesta po vsej državi. Prav tako je bistveno, da dosežemo nove cilje zadostnosti virov na podlagi uporabe najboljših praks.
Nazadnje, jutri letim v Grčijo, kjer bom na dvodnevnem obisku, in seveda bomo tam o vseh teh vprašanjih podrobno razpravljali.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, zadnja pripomba komisarja mi daje nekaj upanja. Ker greste jutri v Grčijo, komisar, bi morali obiskati območje v bližini Aten, kjer vsakodnevno prihaja do spopadov med prebivalci in policijskimi silami, ki so tam nameščene že štiri mesece, posledica pa so poškodbe in drugi incidenti, vse to v povezavi z objektom odlagališča, glede na to, kot ste pojasnili, da moramo odlagališča zapreti.
Vprašanje je: če je to najmanj zaželena rešitev, zakaj sprejemate presoje vplivov, ko pa v številnih objektih, na primer tistih, ki jih boste verjetno obiskali, odpadki dobesedno končajo v tokovih. To je škandalozno in okoljski škodi - če ne boste posredovali, če ne boste ustavili tega gospodarskega škandala, ker te objekte sofinancira Evropska unija - se ne bo mogoče izogniti.
Prosim, takoj posredujte, ker stvari niso tako teoretične, kot ste pojasnili, vendar se vam kljub temu zahvaljujem.
Janez Potočnik
član Komisije. - Obiskal bom območja v bližini Aten. Prvi dan bom razpravljal s tremi odbori grškega parlamenta in gotovo bomo razpravljali tudi o tem vprašanju. Zavedam se tega in resnosti vprašanja. Morda bi vam lahko povedal, zakaj podpiramo in celo sofinanciramo nekatera odlagališča, čeprav menimo, da je to pri dnu lestvice zaželenih možnosti v hierarhiji odpadkov.
Prva in vsekakor najpomembnejša stvar, ki jo je treba upoštevati, je seveda zdravje ljudi, zato moramo zagotoviti, da je zaščiteno z vsemi sredstvi. Mislim, da je pomembno, da vsekakor iščemo in poskušamo najti najboljše možnosti, včasih pa je preprosto treba iti korak za korakom.
Iz podatkov, ki jih dobivam iz vse Evrope, je razvidno, da ko se država resno loti ločenega zbiranja, je pot do visokih ravni recikliranja in zelo nizkih ravni komunalnega odlaganja odpadkov zelo kratka. Zato je ločeno zbiranje bistveno in če je dobro opravljeno, se stvari lahko hitro odvijejo. Včasih pa je komunalno odlaganje še vedno edina možnost in če želimo poskrbeti za zdravje ljudi v tem smislu, potem ga preprosto moramo zagotoviti.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se je čas za vprašanja iztekel.
(Seja, ki je bila prekinjena ob 20.20, se je nadaljevala ob 21.00)
