Izidi vrhunskega srečanja skupine G20 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije o izidih vrhunskega srečanja skupine G20.
Olivier Chastel
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospod predsednik, spoštovani poslanci, predsedstvo Sveta in Evropski parlament sta že imela priložnost razpravljati o vrhunskem srečanju skupine G20 20. oktobra 2010; takrat smo bili tik pred ministrskim srečanjem skupine G20 in smo čakali na razvoj dogodkov v Seulu.
Kot Evropejci smo bili dobro pripravljeni na ta srečanja tako na ministrski ravni kot na ravni voditeljev držav ali vlad. Spoznali smo, da bi Evropska unija zaradi pomanjkanja kohezije med Evropejci hitro izgubila verodostojnost na mednarodnem prizorišču. Treba je povedati, da je bilo vrhunsko srečanje v Seulu deležno mešanih odzivov z vsega sveta. Sam menim, da moramo biti kljub vsemu - tudi če izidi niso bili tako prepričljivi, kakor smo si želeli - še naprej optimistični.
Pred vrhunskim srečanjem v Seulu smo bili prepričani, da bo najtežji in najpomembnejši preskus ohranitev našega zagona. Ne smemo zmotno misliti, da ne potrebujemo več globalnega sodelovanja, z izgovorom, da nismo več v kritičnem položaju, v katerem smo bili pred 18 meseci ali celo pred šestimi meseci. Še vedno menimo, da so politični voditelji odgovorni za sprejemanje odločitev. Res so in to je dejansko bistvo politike. Vendar menim, da imajo tudi drugo, še pomembnejšo odgovornost - zagotavljanje, da odločitve ne ostanejo na papirju, temveč da imajo konkretne rezultate in se izvajajo v celoti.
Vrhunsko srečanje v Seulu je pokazalo, da je resnični izziv za skupino G20 in zato za vse nas razumevanje tega, kako naj nadaljujemo izvajanje in ga dejansko pospešimo. Dobre namene moramo pretvoriti v praktične rezultate in vse to je pomembno vsaj iz dveh razlogov. Prvič, trgom niso dovolj samo izjave. Trgi opazujejo razvoj dogodkov v dveh, desetih in tridesetih dneh po vrhunskem srečanju, ko mediji že odidejo domov. Stanje evropskega gospodarstva je treba razumeti kot celoto; to ni zgolj rezultat napredka, doseženega na dvodnevnem vrhunskem srečanju. Napredek, za katerega si prizadevamo, je mogoče doseči le z neprestanim, vsakodnevnim delom in kot poslanci Evropskega parlamenta to veste bolje kot kdor koli drug.
Drugi razlog je tako pomemben kot prvi in neposredno zadeva vse vas. Menim, da Parlament in nacionalni parlamenti lahko opravijo nalogo nadzora in tudi zagotovijo politične spodbude za evropsko in mednarodno gospodarsko agendo s tem, da se zagotovi pravilno izvajanje med dvema vrhunskima srečanjema in da G20 postane proces in ne zgolj niz srečanj.
Kar zadeva vsebino, je prispevek Unije k močni, trajni in uravnoteženi rasti zdaj jasen in temelji na določenem številu načel: načrti za javnofinančno konsolidacijo, namenjeni zdržni in diferencirani rasti; strategija Evropa 2020 za strukturne reforme, ki so potrebne predvsem za podpiranje ustvarjanja delovnih mest; program reform finančnega sektorja in trgov ter, na koncu, okrepitev gospodarskega upravljanja v EU. Dodal bi, da je Unija zelo zainteresirana za postopek medsebojnega pregleda v okviru skupine G20. Kot Evropejci smo navajeni na to in vemo, kako koristen je lahko tovrsten postopek. Seveda mora vsak opraviti svoje delo in pokazati, da je ponovno pripravljen prispevati k ukrepanju za rast.
Ponovno in v duhu mojih prejšnjih komentarjev bi rad povedal, da v boju proti protekcionizmu ni mogoče zmagati enkrat za vselej, temveč le z vsakodnevnim ohranjanjem potrebne ravni globalne pripravljenosti.
Sicer pa bi rad poudaril tri pomembne dogodke v preteklem mesecu. Prvi je reforma Mednarodnega denarnega sklada (MDS), saj je EU jasno pokazala, da je pripravljena opravit svoj del za to, da bi novi MDS lahko bolje predstavljal novo mednarodno gospodarsko stvarnost in da bi tako gospodarstva v vzponu lahko uveljavila svoj glas in imela večjo vlogo. Strinjali smo se z zmanjšanjem naše prisotnosti v izvršnem odboru MDS in znatno smo popustili na področju deležev. Menim, da smo ohranili tisto, kar je za nas najpomembnejše, in da je pridobila celotna mednarodna skupnost.
Drugi dogodek zadeva sporazum Basel III. Menim, da gremo v zvezi z zahtevami za kapital bank v pravo smer in da je seveda nujno, da vse zadevne države članice izpolnijo svoje obveznosti glede izvajanja sporazuma Basel III. Jasno je, da bo to vprašanje izvajanja ostalo na političnem dnevnem redu tako EU kot skupine G20.
Ob upoštevanju tega, kar se je v zadnjih tednih zgodilo v zvezi s tako imenovano valutno vojno, menim, da je Evropska unija dobro opravila delo in je lahko zagovarjala uravnotežen položaj, kar pomeni, da se morajo v menjalnih tečajih odražati gospodarske osnove in da se nam ni treba zateči h konkurenčni devalvaciji.
Za konec, po vrhunskem srečanju v Seulu je Francija prevzela odgovornost za predsedovanje skupini G20 in menim, da je to edinstvena priložnost za Evropejce in Evropsko unijo kot tako. Zelo pomembno bo, da bomo sodelovali usklajeno in tako zagotovili, da bo skupina G20 vse prihodnje leto - in ob upoštevanju vrhunskega srečanja skupine G20 v Cannesu novembra 2011 in obdobja potem - v skladu s pričakovanji, ki jih je ustvarila.
Resnični izziv, ki je pred nami, je to, da pokažemo, da lahko tudi forum, ustanovljen za reševanje krize, zagotovi prispevek in spodbudo, ki sta potrebna za doseganje srednjeročnih ciljev, kot so močnejša, trajnejša in bolj uravnotežena svetovna rast; jasna, poštena pravila za mednarodni finančni trg; in mednarodne organizacije, ki bolje predstavljajo današnji svet in lahko bolj pomagajo nacionalnim vladam in evropskim institucijam pri spopadanju z globalizacijo. Gospod predsednik, menim, da mora skupina G20 v prihodnjih letih pokazati, da globalizacija ni samo gospodarski, temveč tudi, in dejansko predvsem, politični proces.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, pred vrhunskim srečanjem v Seulu ta mesec smo bili zaskrbljeni, da bo skupina G20 potem, ko se bo začel zmanjševati pritisk krize, ki je združila države skupine G20, ugotovila, da ne more izpolniti svoje vloge glavnega foruma za globalno gospodarsko usklajevanje. Po vrhunskem srečanju v Seulu ta mesec vam lahko ponovno zagotovim, da ta negativni scenarij ni bil potrjen. Videli smo, da je skupina G20 s kriznega načina delovanja prešla na stabilnejši pristop do globalnega upravljanja.
Kljub težkim vprašanjem, o katerih se je razpravljalo, in dejstvu, da ni bil dosežen dogovor o nekaterih drugih vprašanjih, kot je obdavčitev finančnega sektorja, je skupina G20 ponovno poslala pomembno sporočilo glede globalne odločenosti; dosegla je resničen in stabilen napredek pri obravnavanju globalnih gospodarskih izzivov. Vem, da so bili izidi sprejeti nekoliko skeptično, ker ni bilo veličastnega uspeha v zadnjem trenutku in ravno ob pravem času za večerna poročila. Vendar skeptiki ne razumejo, da je proces skupine G20 sam po sebi veličastna novica; ta proces ni tak kot naš evropski, bolj povezani proces, pri katerem imajo vsi za mizo skupno kulturo pogajanja in kompromisa.
Poleg Evropske unije in nekaterih njenih držav članic so v skupini G20 različne države, kot so ZDA in Kitajska, Rusija, Brazilija in Japonska, Argentina, Saudova Arabija, Koreja, Južna Afrika. Samo dejstvo, da so vključene v skupni proces obravnavanja svetovnega neravnovesja in dogovarjanja, na primer o finančni ureditvi, je treba priznati kot to, kar je: velikanski napredek, ki pred nekaj leti preprosto ne bi bil možen, in vrhunsko srečanje v Seulu je bilo pomemben nadaljnji korak v tem procesu in uvedba nove agende, ne pa enkratni veličastni dogodek.
Zato, da, to je bil uspeh in menim, da je Evropska unija, ki sva jo zastopala skupaj s predsednikom Evropskega sveta, lahko zadovoljna s sklepi vrhunskega srečanja. Pravzaprav je bil naš prispevek zelo pomemben tudi na ravni finančnih ministrov, kjer je Evropsko unijo zastopal Olli Rehn, komisar za to področje. Na splošno se v sklepih odražajo prednostne naloge, ki jih je Evropska unija določila pred vrhunskim srečanjem v Seulu, in Evropska unija bi morala biti ponosna na svoj zelo pomemben prispevek k temu procesu.
Naj poudarim nekatere ključne dosežke: Evropska unija si je želela predvsem to, da bi se na tem vrhunskem srečanju dosegel napredek pri skupnem ukrepanju za povečanje svetovne rasti in zaposlovanja ter dobili odgovori na to, kako obravnavati svetovna neravnovesja in valutne napetosti. Vsi smo vedeli, da bo zelo naporno najti skupno dogovorjeni način za obravnavanje svetovnih neravnovesij, vendar se je skupina G20 po dolgih, težkih pogajanjih odločila za rešitev na podlagi sodelovanja z vzpostavitvijo mehanizma in časovnega okvira, ki združuje naša gospodarstva pri obravnavanju tega vprašanja.
Partnerice skupine G20 so se zavezale, da bodo zmanjšale čezmerna neravnovesja in da bodo neravnovesja v tekočem računu ohranile na ravneh zdržnosti. Ne podcenjujte pomena tega. Razprava skupine G20 o tem, kako obravnavati neravnovesja, je pokazala, da je EU naprednejša od večine. Voditelji držav skupine G20 so na podlagi rezultatov našega razmišljanja o notranjih neravnovesjih Evropske unije menili, da je to najboljši način za obravnavanje svetovnih neravnovesij. Osnova za novi mehanizem skupine G20 je naša metoda, da se s kazalniki spodbudi priprava ocene makroekonomskih neravnovesij in temeljnih vzrokov zanje. Mehanizem bo vzpostavljen do sredine leta 2011 in prva ocena bo pripravljena pred naslednjim vrhunskim srečanjem novembra 2011.
Zdaj se bomo osredotočili na to, da se ta mehanizem čim bolj okrepi in da se zagotovi njegova pravilna uporaba med francoskim predsedovanjem skupini G20 v letu 2011. Zato so bili sklepi pomembni, vendar se strinjam, da moramo zdaj videti, kako se bodo izvajali.
Drugi dosežek je povezan z valutnimi tečaji. Uravnoteženje rasti ne bo uspešno, če ne bomo obravnavali valutnih napetosti. Evropska unija je ponovno pomagala vzpostaviti soglasje skupine G20 o rešitvah na podlagi sodelovanja. Dogovorili smo se za približevanje bolj tržno določenim sistemom menjalnih tečajev, v katerih se odražajo temeljne gospodarske osnove. Prav tako smo se dogovorili, da se bomo vzdržali primerjanja ocen in da bomo pozorni na čezmerno nestanovitnost in neurejeno gibanje menjalnih tečajev.
Ta odločitev zagotavlja politični zagon za francosko predsedstvo skupine G20, ki se bo lotilo celovite reforme mednarodnega denarnega sistema. Prav tako sem vesel, da je bila na vrhunskem srečanju skupine G20 podprta zgodovinska reforma MDS. Dejansko smo presegli pričakovanja z vrhunskega srečanja v Pittsburghu glede premika kvot in zastopanosti gospodarstev v vzponu. Zaradi odprtosti in pripravljenosti držav članic EU na sodelovanje naše znatno popuščanje in naša sposobnost za prevzem dela odgovornosti pomenita, da ima sklad zdaj legitimnost, ki jo potrebuje za to, da se loti zahtevnih nalog, ki so pred njim, zlasti obravnavanja neravnovesij in valutnih napetosti. Gospodarstva v vzponu morajo zdaj dokazati, da so v zameno za večjo zastopanost pripravljena podpreti povečano odgovornost za globalno gospodarsko upravljanje.
Četrti dosežek na vrhunskem srečanju je bila ohranitev zagona za reformo svetovnega finančnega sistema, ki bo jasno osredotočena na izvajanje. Pozdravljamo potrditev reforme sporazuma Basel III in dejstvo, da bo skupina G20 nadaljevala delo na področju sistemsko pomembnih finančnih institucij. Prizadevanja skupine G20 za finančno reformo se bodo nadaljevala na področjih, kot so okviri makrobonitetne politike, bančništvo v senci, trgi izvedenih blagovnih instrumentov ter celovitost in učinkovitost trgov.
Evropska unija je na čelu pri veliko teh točkah in naše notranje delo se bo vključilo v proces skupine G20. Zdaj je pomembno, da se zagotovi strogo in dosledno izvajanje vseh teh zavez v skladu z dogovorjenim časovnim razporedom, da se zagotovijo enaki pogoji na svetovni ravni. Od Združenih držav smo prejeli trdna zagotovila, da so glede tega enako odločni kot mi. Na vrhunskem srečanju v Seulu je bil ustvarjen tudi nov zagon za dokončanje kroga pogajanj v Dohi in ponovno je bila potrjena zaveza, da se bo skupina G20 borila proti vsem oblikam protekcionizma.
Dosežek, s katerim sem osebno zadovoljen, je to, da smo s soglasjem o razvoju iz Seula, ki povezuje razvoj, trgovino in vlaganje, razvoj trdno umestili na dnevni red skupine G20. Ta novi pristop, ki je usmerjen v rast, bo dopolnil obstoječe osredotočene dejavnosti donatorjev in sistem Združenih narodov. Okrepil bo naša prizadevanja za to, da se dosežejo razvojni cilji tisočletja, in je popolnoma v skladu z nedavnimi predlogi Komisije v njeni zeleni knjigi o prihodnosti razvojne politike. Ta zelena knjiga je zdaj na voljo za posvetovanje in veselim se prispevka tega parlamenta.
Za konec, toplo pozdravljam to, da se je skupina G20 zavezala akcijskemu načrtu skupine G20 za boj proti korupciji, prihodnjemu delu na področju vprašanj, povezanih z energijo, ter temu, da si bo z vsemi močmi prizadevala doseči uravnotežen in uspešen rezultat na pogajanjih o podnebju v Cancúnu.
(FR) Gospod predsednik, spoštovani poslanci, čedalje večje zanimanje, ki ga kažejo predstavniki podjetij in sindikatov, je jasen dokaz, da se je proces skupine G20 zdaj uveljavil kot glavni forum za globalno gospodarsko usklajevanje. Tudi jaz sem se udeležil poslovnega vrhunskega srečanja skupine G20, na katerem sem poudaril pomen družbene odgovornosti podjetij. Pozdravil sem tudi delegacije sindikalistov iz Evrope, Severne in Južne Amerike ter Azije. Strinjal sem se z delegacijami, ki jih je pripeljala Evropska konfederacija sindikatov (ETUC), da mora imeti zaposlovanje prednost, in poudaril sem dejstvo, da je Evropa dejansko predlagala, da se v sklepe vključita zaposlovanje in socialna razsežnost.
Po vrhunskem srečanju v Seulu smo svojo pozornost začeli namenjati naslednjemu predsedstvu skupine G20 in vrhunskemu srečanju v Cannesu novembra 2011. Kar se da dobro moramo izkoristiti to priložnost, da imamo za krmilom eno od naših držav članic. Nemudoma moramo zavzeti stališče in dejavno pomagati pri usklajenem oblikovanju dnevnega reda skupine G20.
Komisija je pripravljena v celoti podpreti vse prednostne naloge francoskega predsedstva. Ena od teh prednostnih nalog je reforma Mednarodnega denarnega sklada (MDS), za kar bomo morali določiti vrsto doslednih predlogov, zlasti za to, da se poveča stabilnost in zmanjša nestanovitnost menjalnih tečajev.
Druga prednostna naloga zadeva nestanovitnost cen surovin. Komisija bo v prihodnjih mesecih pripravila oceno primarnih trgov vseh surovin.
Francosko predsedovanje moramo šteti za edinstveno priložnost za to, da Evropa pusti pečat na svetovni agendi skupine G20. Če bomo na ravni skupine G20 še naprej ukrepali skupaj, bo Evropa utrdila svoj položaj v središču globalne gospodarske in finančne razprave in bo imela ključno vlogo pri oblikovanju našega odziva na globalne izzive.
Jean-Paul Gauzès
Gospod predsednik, mislim, da imam na voljo eno minuto, če drži to, kar so mi povedali.
Predsedujoči Svetu iz belgijskega predsedstva, predsednik Komisije, gospe in gospodje, najprej bi rad povedal, minister, da zelo cenim vašo prodorno oceno zadnjega vrhunskega srečanja skupine G20 in da zelo podpiram vaše predloge za prihodnost.
Menim, da je resnično treba povedati, da so bili izidi precej skromni, čeprav sta bila odobrena sporazum Basel III in reforma MDS. Tako kot predsednik Komisije lahko samo upamo, da bo vrhunsko srečanje v Seulu utrlo pot izvajanju ambicioznih predlogov francoskega predsedstva, ki jih utemeljujejo takojšnja potreba in težke razmere, ki še trajajo. Evropska unija bo morala biti dosledna, če bo želela nositi breme, ki si ga zasluži.
Pomembni so konkretni rezultati in strinjam se z vami, predsednik Komisije, ko pravite, da naši sodržavljani pričakujejo dejanja in ne zgolj besed ali izjav. Zaradi globalizacije gospodarstva in financ moramo doseči resničen napredek pri mednarodnem usklajevanju predpisov. Trgi se odzivajo veliko hitreje kot politiki. Evropa ne sme biti naivna in mora zagotoviti vzajemnost.
Udo Bullmann
Gospod predsednik, gospe in gospodje, danes dopoldne je gospa Harms v svojem govoru zastavila vprašanje, zakaj iskra z vrhunskih srečanj ne preskoči več na ljudi ter zakaj iz razprav na vrhunskih srečanjih ne izhajata nov pogum in novo zaupanje. Ko sem vas poslušal danes dopoldne in tudi ravnokar, gospod Barroso, pa tudi gospoda Van Rompuya ali Svet, mi je postalo jasno, zakaj iskra ne preskoči. Iskra ne preskoči niti tukaj v dvorani - samo ozrite se. Seveda je pomembno, da je tukaj prisotnih več poslancev. Zakaj jih ni tukaj? Ni prav, da jih ni tukaj. A tako ali tako v resnici ne slišijo ničesar novega. Pripovedujete nam stvari, ki so bile v časopisih že velikokrat povedane, in ne odgovarjate na zelo ostra vprašanja, ki so bila zastavljena. Kaj se dogaja v zvezi z davkom na finančne transakcije? Gospod Schulz je večkrat spraševal o tem. Kje je odgovor? Ni ga na dnevnem redu vrhunskega srečanja skupine G20 v Seulu. Rad bi dobil obrazložitev.
Prav tako bi rad vedel, zakaj je Evropski svet, belgijsko predsedstvo, reklo, da to podpira, zakaj pa je Evropski svet na svojih zadnjih treh vrhunskih srečanjih rekel le, da je priporočil študijo na globalni ravni, ne pa na evropski ravni. Zakaj pravzaprav ne? Ali Svet ne vidi slepe ulice, v katero peljete to zadevo? Še enkrat vas bom vprašal, gospod Barroso: kdaj bo gospod Šemeta izpolnil zahtevo, ki jo je ta parlament postavil na začetku tega leta, namreč, da želimo študijo izvedljivosti tudi za Evropo? Če boste predstavili mnenje o tej temi, bo ta dvorana dejansko polna in poslušali vas bomo. Vendar se ne izogibajte temu vprašanju še naprej. Samo za Evropo govorimo o 200 milijardah EUR na leto. Vprašajte poslance, ki so v Odboru za proračun, o kakšnih nepomembnih, majhnih zneskih se trenutno prerekajo s Svetom. S pobudo bi napredovali. V vloge moramo vdahniti življenje in potem bo iskra spet preskakovala. To pričakujemo od vas.
Marielle De Sarnez
Gospod predsednik, lahko bi imeli nešteto vrhunskih srečanj in zasedanj, a če Evropa ne bo sprejela skupnega ofenzivnega pristopa, potem ne bo prevzela bremena in na naslednjem vrhunskem srečanju skupine G20 bo prišlo zgolj do neodločenega položaja med Kitajsko in Združenimi državami, mi pa bomo neizbežno postali poraženci. A spornih vprašanj ne manjka.
Medtem ko ima evrsko območje svoje težave, za katere so potrebni odločni notranji odzivi, je mednarodni denarni sistem v zelo kritičnem obdobju, ki še povečuje naše težave in ustvarja destabilizirajočo in nepošteno konkurenco Evropi. To je prva točka. Evropejci morajo skupini G20 predložiti načrte za novi svetovni monetarni red, ki temelji na obračunski enoti na podlagi košarice valut, ki vključuje zlasti dolar, evro in juan.
Prav tako bomo morali ponovno obravnavati vprašanje finančne ureditve. V praksi še vedno niso izpolnjene obveznosti do boja proti davčnim oazam in dejavnosti bonitetnih agencij so še vedno brez nadzora. To je še toliko bolj obžalovanja vredno, ker obstajajo drugi izzivi, kot je ureditev trga surovin: fosilnih, mineralnih in kmetijskih. V zvezi s tem vam bom nekaj predlagala. Menim, da bi morali Evropejci v zvezi s tem vprašanjem predlagati ustanovitev svetovne organizacije za surovine.
Dejansko obstaja resnična nevarnost za svetovno gospodarstvo zaradi pomanjkanja, ki ga ustvarjajo določene države proizvajalke, in pri tem mislim na Kitajsko. Poleg tega je špekuliranje s kmetijskimi surovinami globoko nemoralno, saj nevarnostim podnebnih sprememb dodaja še nevarnost lakote v državah v razvoju.
V zvezi z vsemi temi velikimi vprašanji, ki so vsekakor povezana z globalnim ravnovesjem, sem prepričana o nečem. Prepričana sem, da bo francosko predsedstvo resnično koristno samo, če bo že od samega začetka umeščeno v evropski okvir.
Patrick Le Hyaric
Gospod predsednik, gospe in gospodje, zaradi razsežnosti svetovne krize ter socialnih in okoljskih zahtev je potrebno odločno ukrepanje Evropske unije pri skupini G20 na podlagi izjav o nameri glede ureditve mednarodnih financ.
Prvič, pogajanja Svetovne trgovinske organizacije sveta ne smejo spremeniti v kapitalistično džunglo, temveč morajo pri sistemu trgovanja uporabiti socialne in okoljske standarde ter standarde za ustvarjanje delovnih mest. Ta pogajanja se morajo lotiti nadloge brezposelnosti, zaradi katere je na planetu trenutno prizadetih več kot 250 milijonov ljudi, s končanjem sedanjih varčevalnih politik.
Po drugi strani je treba odpraviti davčne oaze in iznajti mehanizem za obdavčitev kapitalskih transakcij; treba je ustanoviti mednarodni sklad za stabilizacijo cen surovin, v prvi vrsti cen kmetijskih surovin; treba je prenoviti mednarodni denarni sistem z novo vlogo za Mednarodni denarni sklad na področjih zaposlovanja in trajnostnega človekovega razvoja ter z uvedbo univerzalne svetovne valute, ki bo izpodbijala prevlado dolarja.
Prav tako je treba odpraviti to nezaslišano stanje, v katerem bonitetne agencije sodijo same sebi, kar koristi samo bankam. Ljudje morajo imeti možnost, da soodločajo o vseh teh vprašanjih, ki jih zadevajo.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, izjave o izidih vrhunskega srečanja skupine G20 so bile pomembne, o tem ni dvoma; vendar se ob ponovnem branju zastavijo pomembna vprašanja glede nekaterih točk.
Če sem natančen, dvajset razvitih držav je poslalo ostro opozorilo vsem državam, ki uporabljajo neusklajene gospodarske politike, in vse to v času, ko eno gospodarsko politiko uporabljajo Združene države, ki povečujejo količino denarja v obtoku, drugo uporabljajo države članice Evropske unije, ki so se trenutno odločile za varčevanje, spet drugo pa uporablja Kitajska, ki se je odločila, da bo še naprej imela podcenjeno valuto.
Zato poskušam razumeti naslednje: kaj je smisel takšne izjave in komu je ta izjava pravzaprav namenjena? Zelo težko verjamem, da je to sporočilo namenjeno državam, katerih pomen za svetovno gospodarstvo je majhen. Če pa je skupina G20 dala takšno izjavo v svojo korist, moramo resnično pomisliti, da obstaja zelo resno vprašanje politične zarote v obdobju, ko je v gospodarstvu potreben takojšen odziv.
Charles Goerens
(FR) Gospod predsednik, moje vprašanje je bilo sprva namenjeno gospodu Barrosu, a ker ga ni tukaj, bi ga rad zastavil belgijskemu predsedstvu.
Danes je mogoče izvajati trgovinski damping, ne da bi se kršila protidampinška pravila Svetovne trgovinske organizacije (STO). Dejansko s kronično podcenjeno valuto pridete do enakega rezultata. Tudi če začnemo, čeprav neodločno, obravnavati temo konkurenčne devalvacije valut, še vedno ostaja vprašanje, kaj je sprejemljivo za Evropsko unijo.
Belgijsko predsedstvo sprašujem: ali menite, da ne bi bilo nikakršnih negativnih posledic za pogajanja STO, če skupini G20 ne uspe odpraviti motenj na monetarnem področju?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospod predsednik, menim, da na novembrskem vrhunskem srečanju skupine G20 niso bili doseženi nobeni bistveni rezultati. Ponovno se je izkazalo, da so Združene države na vodilnem položaju in da si Kitajska poskuša zagotoviti prostor na mednarodnem prizorišču.
Kakor vsi vemo, je svetovna gospodarska kriza, ki se je začela leta 2007, izbruhnila, ko so investicijske banke v Združenem kraljestvu druga za drugo naletele na težave z likvidnostjo. Kakor smo videli - in kakor ve ves svet -, je bila ameriška administracija prisiljena natisniti več denarja, 700 milijard USD na prvi stopnji in nadaljnjih 600 milijard USD pred kratkim na drugi stopnji.
V nasprotju s tem odzivom Združenih držav na denarna vprašanja sta Evropa na splošno, zlasti pa evrsko območje ostala zvesta načelu proračunske discipline, strogo nadzorovani denarni politiki, s čimer sta pustila prostor za to, da so se trgi šli špekulativne igrice na račun manj trdnih gospodarstev na splošno v Evropi, zlasti pa na evrskem območju.
Predlagam, da se preuči vprašanje izdaje novega denarja v Evropi, bodisi v obliki bankovcev bodisi v obliki evroobveznic.
Michel Dantin
(FR) Gospod predsednik, naši sodržavljani računajo na nas, računajo na Evropo pri vprašanju svetovnega upravljanja. Biti moramo proaktivna sila, biti moramo odločilna sila. Danes dopoldne je več govornikov poudarilo, da bi francosko predsedovanje skupini G20 lahko bila priložnost za Evropo. Vsekakor se strinjam s tem in menim, da bi moralo predsedstvo redno obveščati naš parlament o napredovanju dela skupine G20. Mislim, da bi bil predsednik Francoske republike pripravljen priti sem in nas nagovoriti. Gospod predsednik, menim, da bi ga morali povabiti.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, skupina G20 je vsekakor zelo posebna struktura, v kateri se vse odločitve sprejmejo s soglasjem. A kakor sta poudarila naš predsednik Komisije in belgijski predsednik, proces napreduje in omenil bom le eno od vprašanj, namreč obdavčitev finančnega sektorja.
Tudi če ni bilo napredka, je bil sklenjen dogovor o tem, da se med francoskim predsedovanjem nadaljuje delo na področju inovativnega financiranja. Evropska unija je pripravljena podpreti delo v skupini G20, da se preuči in razvije davek na finančne transakcije na globalni ravni. Kakor sem rekel, skupina G20 deluje po načelu soglasja in veliko partneric skupine G20 se na tej stopnji ne strinja z nami glede tega vprašanja, vendar si bomo še naprej prizadevali za soglasje.
Medtem pa moramo pripravljati druge načine za to, da se zagotovi enakovreden prispevek finančnega sektorja z ukrepi, kot je davek na finančne dejavnosti. Komisija je 7. oktobra 2010 predstavila svoje stališče o tem vprašanju in bo uresničevala naslednje cilje. Prvič, zagotoviti moramo, da bo finančni sektor pošteno prispeval k javnim financam. To je še posebej pomembno, če upoštevamo podporo, ki jo je prejel med krizo. Drugič, zagotoviti moramo, da bo vsak davek, ki ga bomo predložili, zagotavljal resnične koristi in da bo povečal bistvene prihodke, ne da bi spodkopal konkurenčnost EU. Tretjič, zagotoviti moramo, da skupek različnih nacionalnih davkov za finančni sektor ne bo ustvaril novih ovir za enotni trg.
Na tej podlagi je Komisija pripravila dvojni pristop k obdavčitvi finančnega sektorja. Zdi se, da je davek na finančne dejavnosti najboljši način za obravnavanje tega vprašanja v EU. Obdavčitev dobičkov in plač finančnega sektorja bi lahko zagotovila pošteno obdavčitev tega sektorja, obenem pa ustvarila tudi zelo potrebne prihodke. Poleg tega bi bil davek na finančne dejavnosti lahko manj izpostavljen nevarnostim za konkurenčnost EU, ki bi jih predstavljala druga orodja za obdavčitev, če bi bila uvedena enostransko.
Davek na finančne transakcije bi bilo treba spodbujati na globalni ravni. Mednarodni davek na transakcije za globalizirani finančni sektor je najboljši način za financiranje mednarodnih ciljev na področjih, kot so razvojna pomoč in podnebne spremembe. S pravo izbiro davka in ustreznim izvajanjem bi lahko imeli pomemben nov vir prihodkov, obenem pa bi ohranili svojo konkurenčnost.
Komisija namerava še naprej pripravljati te možnosti, da bo v letu 2011 lahko predložila politične pobude. Prvi korak bo ocena učinka obdavčitve finančnega sektorja, ki bo zajemala zamisli, ki smo jih pripravili. V zvezi s tem bomo upoštevali tudi analizo držav članic. Pred kakršnim koli predlogom bo potrebna ocena skupnega učinka nove ureditve, morebitnih bančnih dajatev in davkov na institucije finančnega sektorja.
Osebno bi omenil tudi nekaj zelo pomembnega: skupina G20 je zelo jasno vključila cilje razvojne politike v svojo agendo. Menim, da je to, da bi proces skupine G20 ob ustrezni odločenosti Evropske unije lahko bil koristen za naše državljane, dobro znamenje.
Olivier Chastel
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, za konec te razprave bi rad najprej na splošno ponovil, da nam je bilo pred srečanji skupine G20 res zelo jasno, da je pomembno, da Unija doseže zadovoljiv rezultat pri številnih vprašanjih, in da si moramo prizadevati za to, da zagotovimo, da skupina G20 ostane predvsem verodostojen in legitimen forum, ki je sposoben ustvariti konkretne rezultate, kakor sem pravkar povedal, in zagotoviti usklajeno politično spodbudo za globalizacijo, tako da lahko predvsem Unija uveljavi svoj glas v tem okviru. Ne da bi prikrival težave - in veliko vas je omenilo te težave -, menim, da je Unija izpolnila svoje obveznosti in da delo evropskih institucij in držav Unije, ki sodelujejo na teh razpravah skupine G20, lahko ocenimo kot zadovoljivo.
Vrhunsko srečanje v Seulu je bilo peto srečanje v dveh letih in predložene so bile številne skupne zaveze. Veliko teh zavez je imelo pozitivne učinke na področjih gospodarske rasti in svetovne finančne stabilnosti, čeprav to delo vsekakor še zdaleč ni končano.
V Uniji in v povezavi s tem, kar nam je Komisija pravkar povedala o bančnih dajatvah in davku na finančne transakcije, je v sklepih Evropskega sveta z dne 29. oktobra jasno navedeno, da se morajo prizadevanja pri teh dveh vprašanj nadaljevati tako v Uniji kot pri mednarodnih vprašanjih. Kar zadeva vprašanje dajatev, se povečuje soglasje glede podlage in duha takšnih dajatev. Še vedno pa ni nobenega soglasja niti glede cilja niti glede uporabe prihodkov.
Medtem so države članice v postopku vzpostavljanja nacionalnih sistemov, ki se med seboj precej razlikujejo. Kratkoročno je zato treba uvesti minimalno raven usklajevanja, srednjeročno pa se je treba usmeriti k okviru rešitve, ki v veliko večji meri usklajuje ureditve za reševanje krize, zlasti na podlagi zakonodajnih predlogov Komisije. Na tej podlagi je Evropski svet na oktobrski seji sklenil, da je treba različne sisteme dajatev, ki obstajajo zdaj, bolj uskladiti, in pozval Svet ECOFIN, naj na decembrski seji Evropskega sveta predloži sklepe.
Za konec, kar zadeva davek na finančne transakcije, ki ga je pravkar omenila Komisija, je Evropski svet pozval Svet in zato Svet ECOFIN, naj preuči načine, na katere bi danes lahko razmislili o različnih možnostih za preprečevanje davčnih oaz in davčnih utaj, in Svet ECOFIN je skupini na visoki ravni za fiskalne zadeve v okviru Sveta naložil, naj preuči ta težka vprašanja.
Predsednik
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 149)
Ioan Mircea Paşcu
v pisni obliki. - Naša mednarodna institucionalna gospodarska in finančna struktura - ki izvira iz časa po koncu vojne - je trenutno pod velikim pritiskom. Mednarodni sistem, ki se korenito spreminja, in svetovna kriza jo obremenjujeta do skrajnih zmogljivosti in silita k temu, da se prilagodi novim razmeram. Poleg tega se za odziv na te razmere ustanavljajo nove institucije, kot je skupina G20. Vendar je to v bistvu medvladni organizem, katerega odločitve, ki vplivajo na vse nas, je treba izvajati nacionalno. Zato je pomembno, da njegove odločitve ne upoštevajo samo interesov njegovih članic, temveč interese vseh nas.
S tega vidika je spodbudno, da je bilo na vrhunskem srečanju v Seulu poudarjeno sodelovanje med članicami, kar zagotavlja izvajanje odločitev, ter da sta bila omenjena rešitev z izvajanjem temeljnih strukturnih sprememb in spodbujanje rasti prek ustvarjanja delovnih mest, ne da bi se pozabilo na potrebe držav v razvoju. Upajmo, da bo EU kot taka imela koristi od odločitev organa, pri katerem sodelujejo le nekatere njene članice, in da bodo imele koristi tudi članice, ki niso del evrskega območja.
