Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Următorul punct este reprezentat de intervenţiile de un minut privind chestiuni politice importante.
Georgios Papastamkos
(EL) Domnule Preşedinte, impactul negativ al crizei financiare globale poate fi acum observat în comerţul internaţional. Este suficient să se observe doar că rata creşterii privind comerţul global a scăzut de la 8.5 % în anul 2006 la 5.5 % în 2007 şi a fost de doar 4 % în 2008. Un mecanism special a fost introdus în cadrul Organizaţiei Mondiale a Comerţului, pentru a monitoriza măsurile care au fost şi care vor fi adoptate de către statele membre ale organizaţiei, cu scopul de a susţine sectoarele economiei care au fost afectate.
Dată fiind importanţa specială a comerţului extern asupra economiei, creşterii economice şi ocupării forţei de muncă din Uniunea Europeană, Comisia este invitată, în cadrul aplicării planului de redresare economică, să-şi asume imediat rolul principal într-o iniţiativă multilaterală de susţinere a comerţului. De asemenea, Comisia este invitată să coreleze orice asemenea iniţiative cu activitatea grupului Băncii Mondiale şi a altor organizaţii pentru dezvoltare multilaterală.
Ioan Mircea Paşcu
Domnule Preşedinte, arhitectura internaţională, politică, militară, economică şi financiară se află sub presiune din cauza actualei crize. UE reprezintă o componentă centrală a acestei arhitecturi. Aceasta părea să fie singura formulă pentru Europa, pentru a conserva rolul acesteia într-o lume bipolară. UE s-a dezvoltat cu succes, cu scopul de a reuni continentul la sfârşitul Războiului Rece, iar acum se face apel la aceasta pentru a conserva reuşitele anterioare şi pentru a continua integrarea, de îndată ce vor veni vremuri mai prielnice.
Nu este o sarcină uşoară, în special pentru preşedinţia curentă, şi nici pentru cele viitoare, care vor trebui să facă faţă impasului instituţional continuu implicat de Tratatul de la Lisabona şi tranziţiei către un nou Parlament şi o nouă Comisie, luptând, în acelaşi timp, împotriva tendinţelor protecţioniste, a ameninţărilor de a renaţionaliza politicile comune şi a posibilelor crize internaţionale din vecinătatea noastră.
În consecinţă, UE se află într-un moment critic. Singurele opţiuni sunt să reuşească sau nu. Reuşita noastră depinde în totalitate de înţelegerea faptului că solidaritatea reprezintă singurul mod în care putem face faţă tuturor acestor mari provocări şi prin care ne putem continua odiseea pe scena mondială.
Magor Imre Csibi
Ca urmare a alegerilor parlamentare din România, partidele politice care reprezintă opoziţia întâmpină în acest moment o situaţie dificilă. Astfel, partidele aflate la guvernare încearcă izolarea şi chiar scoaterea lor din viaţa politică şi administrativă locală.
Înlocuirea pe criterii politice a factorilor de răspundere din administraţia locală, în contextul crizei economice actuale, denotă o lipsă de responsabilitate din partea guvernului. Ca urmare, există riscul încetinirii ritmului de finalizare a proiectelor dedicate comunităţilor locale.
Credibilitatea democratică a actualei guvernări poate fi pusă la îndoială în cazul celor doi consilieri din Consiliul local al municipiului Braşov, Vasile Bran şi Iulian Mara, care au fost aleşi prin votul cetăţenilor şi a căror situaţie nu a fost reglementată la opt luni după alegerile locale. Vasile Bran a fost invalidat nejustificat prin decizia Consiliului local, iar Iulian Mara n-a putut să depună jurământul deoarece hotărârea prin care a fost validată funcţia a fost atacată în contencios administrativ de către instituţia prefectului judeţului Braşov.
Ca urmare a preocupării reprezentanţilor guvernanţilor de a acapara funcţiile din administraţia locală, nerespectând voinţa cetăţenilor, legea a fost încălcată şi cei doi consilieri au fost înlocuiţi cu alte două persoane, după bunul plac al majorităţii.
Consider că actuala guvernare trebuie să fie conştientă de faptul că obţinerea majorităţii nu presupune nerespectarea legii; astfel de cazuri abuzive trebuie să înceteze, legea trebuie să se aplice, iar votul cetăţenilor nu trebuie invalidat de tirania majorităţii.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Domnule Preşedinte, săptămâna trecută, o delegaţie informală a deputaţilor europeni a vizitat Palestina şi Israelul. De asemenea, am vizitat Fâşia Gaza. Ceea ce am văzut acolo a stârnit în mine un imens sentiment de revoltă şi puternice sentimente de simpatie faţă de naţiunea palestiniană ocupată. Revolta pe care o simt este împărtăşită de autorităţile ONU, care sunt active în acea regiune.
Domnule preşedinte, nu văd decât o singură ieşire din această situaţie: trebuie să se înfiinţeze, în mod rapid şi necondiţionat, un stat palestinian. În anul 1948, când a fost fondată ţara lor, evreii nu au solicitat consimţământul palestinienilor. Astăzi, Israelul nu trebuie să obstrucţioneze voinţa poporului palestinian. Repet: este nevoie să se ofere ajutor urgent şi necondiţionat unei naţiuni oprimate, punând astfel capăt acestui vechi conflict.
Sunt de părere că astfel de măsuri ar consolida pacea în întreaga lume, dar, mai presus de orice, trebuie să facem acest lucru pentru simplul motiv că palestinienii merită să aibă propriul lor stat.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Domnule Preşedinte, se pare că sugestiile făcute de Secretarul de Stat al Statelor Unite ale Americii izraeliţilor, în timpul vizitei acestuia, includ sistarea construirii şi extinderii aşezărilor în Cisiordania, deschiderea blocajelor stradale, oprirea construirii zidului şi expulzarea palestinienilor din Ierusalimul de Est, iar în ceea ce priveşte Gaza, acordarea permisiunii de a importa ciment şi materiale de construcţie, necesare pentru reconstrucţia regiunii.
Acestea sunt sugestii bune, însă se pare că nimeni nu le dă ascultare, deoarece, în timp ce izraeliţii nu permit intrarea acestor materiale în Gaza, aceştia nu ezită să exploateze în mod ilegal trei pătrimi din materialele furnizate industriei israelite a construcţiilor din Cisiordania, distrugând fără milă mediul natural înconjurător, în timp ce proprietarii de drept ai pământului nu au primit niciun fel de avantaje financiare.
Este timpul ca Statele Unite ale Americii şi Uniunea Europeană să ridice impunitatea Israelului şi să treacă dincolo de cuvinte şi sugestii.
(Aplauze)
Hans-Peter Martin
(DE) Domnule Preşedinte, doresc să atrag atenţia asupra unei chestiuni care pătează numele acestui Parlament: fondul de pensii.
Potrivit unor rapoarte recente apărute în revista Stern, cel puţin 76 de deputaţi europeni germani au fost membri ai acestui fond. Cu toate acestea, aceasta se referă doar la lista asociaţiei, şi nu la fond. În consecinţă, mă adresez dumneavoastră, domnule Pöttering, în calitate de Preşedinte al Parlamentului, pentru a trimite administraţiei Camerei Deputaţilor a Parlamentului german, lista completă a membrilor fondului, întrucât, în temeiul reglementărilor relevante din ţara dumneavoastră natală, ar apărea imediat suspiciunea unei fraude serioase, dacă ar reieşi că s-au făcut plăţi duble. Acest lucru trebuie ulterior urmat de investigaţii relevante, iar autorităţile germane au dreptul să afle acest lucru de la dumneavoastră.
În acelaşi mod, noi toţi avem dreptul să cunoaştem deficitul acestui fond. Există ceva ţinut sub tăcere şi apare riscul ca speculatorii să fie din nou eliberaţi pe cauţiune, în valoare de multe milioane plătite pe cheltuiala contribuabililor, la sfârşitul legislaturii parlamentare. Nu este permis să se întâmple acest lucru!
Preşedintele
Biroul Parlamentului se va ocupa de acest lucru într-un mod corect din punct de vedere legal şi sănătos din punct de vedere politic - puteţi fi sigur de aceasta.
Tunne Kelam
Domnule Preşedinte, ultimul raport al Agenţiei Internaţionale pentru Energia Atomică, a concluzionat că Iranul a produs suficient uraniu slab îmbogăţit, pentru a produce o bombă atomică.
Lucrul cel mai alarmant este viteza progresului Iranului. Potrivit estimărilor Agenţiei, Teheran a crescut numărul centrifugelor de îmbogăţire a uraniului, de 34 de ori în mai puţin de trei ani. Totuşi, în următorii 5 ani Iranul plănuieşte să adauge 45 000 de centrifuge la cele 5 600 deja existente. Aceasta va însemna posibilitatea de a fabrica arme nucleare la scară industrială. În plus, acest lucru înseamnă furnizarea de bombe atomice, având în vedere dezvoltarea capacităţii rachetelor şi lansarea primului satelit al Iranului.
Acest lucru înseamnă că politica de stăpânire a Iranului, doar prin sancţiuni slabe şi diplomaţie, a eşuat. Această politică i-a oferit Teheranului timpul necesar pentru a-şi finaliza programul nuclear.
Este, prin urmare, timpul să abandonăm politica de facto de calmare şi să ne concentrăm asupra unui răspuns comun al UE, privind un posibil şantaj nuclear sau un ultimatum din partea Iranului. În cazul în care şi atunci negocierile vor reprezenta, "ca de obicei”, singura noastră opţiune, aceasta va însemna predare politică.
Hannes Swoboda
Doamnă preşedintă, vom trata - din păcate nu vom dezbate totuşi - raportul întocmit de dna Kósáné Kovács privind problema rromilor. Aş dori să profit de această ocazie pentru a sublinia chestiunea în cauză, având în vedere situaţia actuală foarte dificilă a acesteia. Au existat multe incidente în Ungaria, însă problema nu se limitează doar la acea ţară, unde criza economică şi problemele sociale explică probabil noua creştere a atacurilor împotriva rromilor. Acesta este un lucru deosebit de condamnabil. Mai mulţi rromi - inclusiv rromi austrieci - mi s-au adresat şi m-au rugat să aduc această problemă în discuţie, deoarece frica a pus iarăşi stăpânire pe comunitatea rromă din Europa. Doresc să invit Comisia, de asemenea, să monitorizeze situaţia îndeaproape şi să facă tot ceea ce îi stă în putinţă pentru a se asigura că rromii - precum şi alte minorităţi, acum însă ne referim, în special, la rromi - să nu trăiască din nou cu frică în Europa: acestora nu ar trebui să le fie frică în ziua de astăzi şi în această epocă.
Marco Cappato
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în Italia, Autoritatea de Reglementare a Comunicaţiilor, un organism independent, a adoptat cea de-a 43-a rezoluţie împotriva autorităţii televiziunii de stat pentru încălcarea drepturilor cetăţenilor italieni de a fi informaţi cu privire la iniţiativele radicalilor italieni - a 43-a rezoluţie a sa.
În Italia nu au mai fost transmise de la alegeri încoace - de acum zece luni - dezbateri electorale; acestea fiind suspendate ilegal. Comisia parlamentară italiană de supraveghere pentru radio şi televiziune nu se reuneşte, ceea ce este, de asemenea, contrar legii. Această problemă nu se referă doar la domnul Berlusconi: ci este vorba despre un sistem al Dreptei, Centrului şi Stângii, care încalcă drepturile civile şi politice ale cetăţenilor italieni.
Domnul Pannella şi cu mine trebuie să ne întrerupem activitatea mâine şi să ne grăbim să ajungem în Italia pentru a încerca şi a crea forme non-violente de rezistenţă împotriva acestei noi forme de negare a democraţiei. Vom transmite tuturor colegilor noştri un mesaj în care vom explica, în mod detaliat, natura acestor încălcări şi în care vă vom solicita sprijinul şi ajutorul.
Bogusław Rogalski
(PL) Doamnă preşedintă, încă o dată sunt obligat să intervin în această cameră pentru drepturile minorităţilor naţionale din Lituania, care sunt încălcate fără milă de către autorităţile lituaniene şi de către sistemul judiciar.
În regiunea din jurul oraşului Vilnius, peste 70% din populaţie este poloneză. Până în prezent, numele străzilor şi oraşelor erau bilingve, aşa cum sunt acestea în multe ţări ale Uniunii Europene care au minorităţi naţionale. Nu cu mult timp în urmă, Curtea Supremă Administrativă a Lituaniei a hotărât că amplasarea plăcilor cu numele străzilor în poloneză, alături de plăcile cu numele lituaniene este ilegală, şi a dispus îndepărtarea acestora. Guvernul local din Vilnius a pus în aplicare această decizie - numele străzilor în poloneză în regiunea în care cei mai mulţi rezidenţi aparţin minorităţii poloneze au fost îndepărtate.
Acest lucru nu este acceptabil într-o ţară care este membră a Uniunii Europene de cinci ani. Este un simptom al naţionalismului extrem, arată lipsă de respect pentru drepturile minorităţilor naţionale şi reprezintă o încălcare a principiilor fundamentale pe care este construită Uniunea Europeană.
Solicit autorităţilor lituaniene să reintroducă numele în limba poloneză ale străzilor şi oraşelor din regiunile în care majoritatea locuitorilor fac parte din minoritatea poloneză.
Georgios Toussas
(EL) Doamnă preşedintă, terorismul împotriva lucrătorilor cu sprijinul mecanismelor represive de stat a devenit, în prezent, o abordare standard în cadrul locurilor de muncă grea. Mii de lucrători sunt concediaţi, iar drepturile fundamentale sociale şi la muncă ale lucrătorilor sunt tăiate pentru a încăpea în patul lui Procust.
Un exemplu tipic se găseşte în Regatul Unit al Marii Britanii, unde s-a descoperit că o companie privată colectează date despre sindicatul lucrătorilor, activităţile sociale şi politice ale acestora şi le vinde unor companii. În Grecia conflictele de muncă de repunere în drepturi a lucrătorilor concediaţi au fost etichetate drept ilegale şi abuzive.
Lucrătorii sunt, în mod evident, decişi să-şi apere drepturile şi au adoptat drept etalon cuvintele lucrătorului de 22 de ani, Nikos Nikopoulos, adresate în scrisoarea sa deschisă transmisă procurorului public al Curţii Supreme de Apel din Grecia, în care acesta declară printre altele:
"Există anumite lucruri în această viaţă care pentru mine nu pot fi cumpărate sau vândute. Prefer ca salariul să fie dreptul meu inalienabil de a pretinde abundenţa pe care o produc şi care îmi aparţine. Refuzul meu intransigent de a fi mituit sau terorizat a provocat demiterea mea pentru a doua oară. Am primit ameninţări directe la adresa propriei vieţi şi a vieţii familiei mele.”
Această afirmaţie descrie exact voinţa şi calea urmată de lucrători.
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Zsolt László Becsey
(HU) În ultimele zile, poate parţial din cauza crizei, opinia publică din statele membre care au aderat în ultimii cinci ani a răspuns cu sensibilitate crescută faţă de orice pas care ar pune la îndoială sau ar discredita statutul egal sau standardele identice ale calităţii de membru în cadrul Uniunii. În ceea ce priveşte propria mea circumscripţie electorală, am auzit acuzaţii difuzate la televiziunea suedeză, iar apoi pe internet, conform cărora, în satul Harkakötöny, modul în care sunt jumulite gâştele constituie o cruzime faţă de animale, în condiţiile în care, în realitate, nu au mai fost crescute gâşte în acel loc sau în locul menţionat de ani de zile. Sunt încântat că a fost depusă o acuzare de calomnie cu privire la acest subiect. Recent, afirmaţii similare au fost făcute împotriva crescătorilor de animale din ţara mea în ceea ce priveşte îndoparea forţată a gâştelor. Aceste afirmaţii au atras după sine un boicot împotriva procesatorilor, lucru care a provocat daune economice. În mod interesant, niciun fel de astfel de acuzaţii nu au fost îndreptate împotriva vechilor state membre. Acestea sunt acţiuni lansate din interes economic, însă o altă formă politică unică de defăimare cuprinde afirmaţii pretinzând atacuri de natură etnică împotriva populaţiei rrome din Ungaria, de parcă aceasta ar fi realitatea, cu toate că, până în prezent, în cea mai mare măsură a fost imposibil să se facă dovada că astfel de atacuri ar fi avut loc într-adevăr. Invit Comisia să monitorizeze îndeaproape astfel de polemici şi mai ales să nu le răspândească, deoarece astfel de afirmaţii ar putea discredita, în mod serios, prestigiul Uniunii Europene în ţara mea în perioada premergătoare alegerilor.
Thierry Cornillet   -
(FR) Doamnă preşedintă, în calitate de raportor permanent al Parlamentului pe probleme umanitare, tocmai m-am întors de la Kivu din Republica Congo şi am sperat să vă pot transmite un mesaj optimist cu privire la rezolvarea acestei situaţii şi la întoarcerea persoanelor strămutate la casele lor.
Din nefericire, optimismul meu a fost descurajat de decizia luată de preşedintele El Béchir privind cea mai mare criză umanitară, aceea din Darfur. Într-adevăr, domnule preşedinte El Béchir, este corect ca aceasta să fie amânată, deoarece este, în realitate, o luptă împotriva impunităţii, şi este corect să se asigure respectul faţă de dreptul umanitar internaţional.
Cu toate acestea, preşedintele El Béchir tocmai a înmulţit dovezile împotriva sa, prin luarea unei decizii care este prost concepută din două puncte de vedere: în primul rând, deoarece se alătură plângerilor făcute deja la adresa acestuia, şi în al doilea rând, pentru că doar acest fapt în sine ar putea fi adus în faţa Tribunalului Penal Internaţional, întrucât consecinţele pentru Darfur sunt extrem de serioase la nivel umanitar.
Atunci lumea nu va uita, iar simplele cuvinte nu vor avea aproape nici un efect, doamnă preşedintă. Îmi dau seama că schimbăm subiectul, însă trebuie să trecem dincolo de simple cuvinte şi să acţionăm.
Ewa Tomaszewska
(PL) Doamnă preşedintă, faptul conform căruia cetăţenii UE trebuie să migreze pentru a găsi de lucru, faptul că aceştia trebuie să fie mobili, deoarece nu se poate găsi de lucru acolo unde locuiesc, precum şi sărăcia asociată faptului de a fi şomer, toate acestea înseamnă, adesea, o calitate mai slabă a îngrijirii copiilor, uneori aceştia fiind chiar neglijaţi.
Criza economică în creştere ameninţă să provoace o creştere considerabilă a nivelurilor şomajului. Acest fapt ar putea duce la creşterea problemei privind copiii străzii. Aceşti copii duc lipsă de hrană şi de îngrijire medicală adecvată, educaţia acestora este întreruptă, iar uneori aceştia intră în contact cu elemente criminale. Într-un moment de colaps demografic, acest lucru nu numai că iroseşte posibilităţile de dezvoltare a fiecărui copil în parte, ci reprezintă şi o ameninţare pentru generaţia următoare. Este esenţial să abordăm această problemă.
Ilda Figueiredo
(PT) Ieri a avut loc Ziua internaţională a femeii. Aceasta a fost celebrată într-un moment în care situaţia femeilor, în special a femeilor care lucrează, se înrăutăţeşte tot mai mult, deoarece acestea continuă să sufere din cauza şanselor inegale şi a discriminării.
Milioane de femei şi fete tinere trebuie să facă în prezent faţă unei înrăutăţiri serioase în ceea ce priveşte condiţiile lor de viaţă şi de lucru, pensiile deplorabile, şomajul tehnic, şomajul, munca prost şi precar plătită, precum şi sărăcia răspândită şi excluderea socială. Aceste probleme au un impact deosebit de grav asupra femeilor care lucrează şi pensionarelor, precum şi asupra femeilor cu dizabilităţi, cărora li se neagă dreptul de a dispune de drepturi privind astfel de probleme cruciale pentru o viaţă trăită în demnitate.
Drept rezultat, în afară de salutul adresat tuturor femeilor din Uniunea Europeană şi din lume, doresc să solicit acum luarea de măsuri urgente şi noi politici pentru a asigura că femeile pot beneficia pe deplin de drepturile lor, în calitate de cetăţene la locul de muncă, în viaţa de familie, în societate şi în politică.
Trebuie să creăm condiţii, astfel încât femeile care lucrează să aibă drepturi, astfel încât acestea să poată fi mame şi lucrătoare fără penalizări, şi astfel încât acestea să poată câştiga salarii şi pensii echitabile, care să le permită să trăiască în condiţii demne.
Árpád Duka-Zólyomi
(SK) Încă o dată avem o problemă care implică respectul faţă de drepturile minorităţilor etnice din Slovacia şi este vina ministrului educaţiei, care este membru al partidului de guvernământ naţionalist extrem.
Acesta a emis o decizie în temeiul căreia şcolile în care predarea se face în limbile minorităţilor etnice pot folosi de acum înainte doar manuale de istorie, care sunt traduceri literale ale manualelor slovace. Din aceasta rezultă că istoria va fi predată conform ordinelor emise de partidul de guvernământ, în loc să se bazeze pe fapte.
Acest lucru se află în contradicţie cu practicile din ziua de astăzi şi, de asemenea, cu drepturile minorităţilor garantate pe plan internaţional. În UE fiecare comunitate minoritară are dreptul natural de a-şi învăţa propria istorie. Profesorii unguri, şi într-adevăr întreaga comunitate maghiară din Slovacia, sunt în mod justificat revoltaţi. Este inacceptabil ca un partid extremist să exercite în acest fel, în mod constant, presiune asupra minorităţilor. Este un lucru iresponsabil din partea cuiva ca, în timpul unei crizei economice mondiale, să simtă nevoia de a provoca minorităţile etnice. Comportamentul de genul acesta într-o perioadă de nesiguranţă este ca jocul cu focul.
Olle Schmidt
(SV) Doamnă preşedintă, mulţi oameni, la fel ca şi mine, sunt îngrijoraţi de creşterea antisemitismului în Europa. În weekend s-a jucat un meci de tenis din Cupa Davis între Suedia şi Israel în oraşul meu natal Malmö. Nu a fost un meci obişnuit. Acesta s-a jucat fără spectatori deoarece conducerea politică locală a considerat că nu poate garanta siguranţa, un punct de vedere pe care mulţi dintre noi l-au criticat. Au avut loc demonstraţii în legătură cu meciul, dintre care una a fost foarte violentă. Desigur, este legitim să critici politicile statului Israel, însă această critică nu trebuie să se transforme în ură faţă de evrei, în general, cu alte cuvinte, în antisemitism.
Supravieţuitorii holocaustului nu ar trebui să fie nevoiţi să audă că unii europeni scandează cuvintele "asasini, asasini”, atunci când există o adunare care sprijină statul Israel. În urma războiului din Gaza, a avut loc o serie de atacuri asupra proprietăţilor şi intereselor evreieşti, inclusiv în oraşul meu natal. Toate forţele democrate trebuie să fie extrem de clare în această privinţă. Europa are o istorie îngrozitoare, iar acest lucru nu trebuie să se mai repete niciodată.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Doamnă preşedintă, ca o persoană pentru care idealurile pe care se întemeiază Uniunea Europeană sunt mai mult decât un slogan, sunt fericită că Parlamentul European se va îngriji de asigurarea locului de desfăşurare a dezbaterii legate de cea de-a 50-a aniversare a răscoalei tibetane.
În acelaşi timp sunt surprinsă şi întristată de faptul că data dezbaterii a fost stabilită pentru ziua de 12 martie. Aş dori să le amintesc celor care au uitat, că revolta tibetană a început la 10 martie. Cu toate acestea, în acea zi, Parlamentul se va ocupa de probleme precum cerinţele privind omologarea de tip pentru siguranţa generală a autovehiculelor şi încărcarea vehiculelor grele de marfă.
Acestea sunt teme importante. Cu toate acestea, persoanele şi instituţiile care se ocupă de cerinţele privind omologarea de tip pentru vehiculele grele de marfă nu s-ar simţi ofensate dacă dezbaterile ar fi schimbate. Poate că 10 martie marchează o aniversare legată de acest subiect, despre care nu ştiu. Poate este "Ziua mondială a omologării de tip pentru vehiculele grele de marfă” sau "Ziua inspectorilor pentru omologarea de tip”.
Acest lucru ar reflecta o imagine proastă asupra Parlamentului, dacă s-ar dovedi că alegerea datei pentru dezbatere a provenit din dorinţa de a reduce importanţa evenimentului.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Doamnă preşedintă, propunerea Comisiei de directivă în vederea abolirii discriminării s-a lovit de opoziţia multor cetăţeni europeni şi, drept rezultat, aceştia se află în poziţia dificilă de a pune sub semnul întrebării validitatea unei astfel de propuneri, care le atinge dreptul de a decide asupra unor probleme pentru care Uniunea Europeană nu are competenţe prin propriul lor stat.
Întrucât ne apropiem de alegerile europene cred că nu ar trebui să ridicăm astfel de probleme. Abolirea simbolurilor, abolirea dreptului de a decide asupra vieţii aparţine fiecărui stat. Într-un moment în care Parlamentul European elimină structurile prin care deputaţii săi se pot exprima liber, precum grupurile care depăşesc graniţele unui partid, nu putem vorbi despre abolirea discriminării.
Chris Davies   -
Doamnă preşedintă, acum o lună dvs. şi cu mine am vizitat pentru a doua oară în acest an Gaza. Alţii au călcat pe urmele noastre - Javier Solana a fost acolo, Tony Blair a reuşit în sfârşit să ajungă acolo, iar preşedintele Parlamentului a fost acolo pentru a vedea el însuşi condiţiile în care trăiesc palestinienii, în prezent.
Acest Parlament a solicitat ridicarea blocadei economice, însă aceasta continuă într-o foarte mare măsură. Săptămână după săptămână israelienii continuă să menţină pedepsirea colectivă a poporului palestinian. Cuvintele noastre sunt potrivite, însă aproape că sunt lipsite de valoare când Israelul refuză să asculte. Doamnă vicepreşedintă, vă invit să solicitaţi preşedintelui convocarea unei întruniri a liderilor de grup şi a cabinetului său pentru a analiza modul în care vorbele noastre pot fi transformate în fapte. Mă aflu mereu în faţa acestei întrebări venite din partea alegătorilor: "Aveţi un Acord de Asociere cu Israelul. Cum se face că menţinem această relaţie cu o parte, în timp ce partea respectivă ne ignoră interesele şi ne tratează cuvintele cu o asemenea nepăsare?”
Preşedintele
Vă mulţumesc domnule Davis, voi transmite cererea dvs.
Călin Cătălin Chiriţă
Valorile europene sunt deosebit de importante pentru sistemul educaţional din România. Discursurile electorale ale colegilor noştri Tőkés László, Sógor Csaba, Winkler Iulius se situează uneori în afara realităţii.
În România există la scară largă învăţământ în limba maternă pentru minorităţile etnice. Doresc să pun în relief importanţa pe care o are, pentru învăţământul în limba maghiară, Universitatea de stat "Babeş-Bolyai” din Cluj-Napoca. Sistemul organizării multiculturale, instalat prin Carta Universităţii "Babeş-Bolyai” din 1995, asigură învăţământ complet şi autonom în limbile română, maghiară, germană, precum şi studii iudaice, la toate nivelurile de calificare academică.
O serie de simboluri şi inscripţii în limbile maghiară şi germană sunt prezente în Universitatea "Babeş-Bolyai”. Şaptesprezece facultăţi oferă în prezent programe de studii în limbile română şi maghiară, iar unsprezece facultăţi în limbile română şi germană. Există, de asemenea, două facultăţi, Teologie reformată şi Teologie romano-catolică, în cadrul cărora programele de studiu se desfăşoară exclusiv în limba maghiară.
Jelko Kacin
(SL) Salut călduros decizia de astăzi a guvernului croat de a răspunde, în principiu, pozitiv la iniţiativa Comisiei Europene de mediere între Slovenia şi Croaţia. Din păcate, răspunsul pozitiv include, de asemenea, o completare inutilă, o condiţie care reduce în mod semnificativ posibilitatea medierii.
Cu toate acestea, este important că lucrăm împreună la crearea condiţiilor care vor permite începerea medierii cât mai curând posibil, lucru care va atenua climatul politic din ambele ţări şi va oferi posibilitatea desfăşurării unui dialog în termeni mai buni. Trebuie să promovăm în continuare procesul de extindere a Uniunii Europene şi, din acest motiv, avem nevoie de Tratatul de la Lisabona. Timpul ne presează, şi de aceea sper ca, în curând, să se elaboreze un acord cadru de mediere.
Jim Higgins
(GA) Doamnă preşedintă, producătorii de produse lactate se află într-o situaţie foarte dificilă. Preţul unui litru de lapte a scăzut de la 22 la 24 de cenţi, iar pe plan mondial a avut loc o diminuare bruscă a cererii de produse lactate, în special în Asia şi în China, ca rezultat al scandalului privind melamina. Există aproximativ douăzeci de mii de producători de produse lactate în Irlanda şi treizeci de mii de persoane angajate direct ca rezultat al acestui lucru. A avut loc, de asemenea, o creştere de 3% doar a producţiei din Statele Unite, precum şi o creştere a producţiei din Brazilia. O altă problemă o reprezintă rata de schimb valutar între euro şi lira sterlină. Este evident că trebuie acordat ajutor pe termen scurt fermierilor pentru a-i ajuta să supravieţuiască. Un lucru care ar trebui făcut este introducerea unei sistem de intervenţie, lucru care s-a dovedit a fi de succes în trecut.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Vă mulţumesc, doamnă preşedintă. Ziua internaţională a femeii este o ocazie pentru a evalua critic politica privind egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi. Mulţi oameni cred că această politică vizează doar femeile în căutarea aceloraşi şanse ca bărbaţii în ceea ce priveşte locul de muncă, salariul şi timpul liber.
Astfel de obiective sunt la fel de relevante într-un moment de criză economică, însă politica egalităţii de şanse ar trebui să se concentreze, de asemenea, asupra bărbaţilor. Criza are un impact asupra pieţei forţei de muncă. Se aşteaptă ca mulţi dintre aceştia să-şi piardă locurile de muncă din cauza salariilor mari pe care le au şi să aibă loc o reducere a activităţilor cu consum mare de muncă din sectorul financiar. Există o probabilitate din ce în ce mai mare că bărbaţii se vor implica mai mult în viaţa de familie şi că va avea loc o schimbare între rolurile sociale tradiţionale. În ce măsură sunt aceştia pregătiţi pentru schimbare şi dacă adaptările sociale pot facilita o astfel de schimbare sunt întrebări la care va trebui să se ofere un răspuns.
Posibilele soluţii variază între statele membre, regiuni şi comunităţi. Din aceste motive, solicit actualizarea planurilor naţionale privind egalitatea de şanse dintre bărbaţi şi femei, precum şi norme flexibile, care să îndeplinească nevoile bărbaţilor şi femeilor în aceeaşi măsură.
Iosif Matula
Potrivit datelor statistice, un sfert dintre copiii Uniunii Europene sunt afectaţi de modul de viaţă sedentar şi de alimentaţia nesănătoasă. De aici rezultă un risc crescut de îmbolnăvire de hipertensiune, diabet, dar şi alte boli.
Parlamentul European a adoptat, în 2007, Raportul privind rolul sportului în educaţie. Astfel, s-a stabilit obligativitatea introducerii a cel puţin trei ore de sport pe săptămână în programele educaţionale. Ştim că educaţia fizică pregăteşte copiii pentru un stil de viaţă sănătos, transmiţându-le valori sociale importante ca autodisciplina, solidaritatea, spiritul de echipă şi sportivitatea.
Tocmai de aceea solicit Comisiei Europene să urmărească mai îndeaproape transpunerea în legislaţia naţională şi respectarea obligativităţii a minimum trei ore de educaţie fizică pe săptămână în şcoli şi creşterea numărului de săli de sport şi îmbunătăţirea bazei materiale a acestora.
Marco Pannella
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în cartea scrisă de Albert Camus ciuma este anunţată inutil de un şobolan care vine şi moare la picioarele noastre. Nu dorim să fim ca nişte şobolani nefolositori, care ajung să anunţe ciuma antidemocrată, violentă, antieuropeană, care provoacă noi catastrofe la Roma, Bruxelles, Ierusalim şi Paris.
Domnul Cappato a precizat deja motivul pentru care ne vom întrerupe mâine activitatea de aici, pentru a ne grăbi să ajungem la o luptă activistă a rezistenţei europene şi democrate din ţara noastră. Parlamentul European îşi celebrează cea de-a 30-a aniversare. Dacă ne întoarcem înapoi cu gândul acum 30 de ani, există multe despre care trebuie să ne facem griji. Luptăm, nu suntem alarmaţi.
Zita Pleštinská
(SK) Aş dori să atrag atenţia Parlamentului European, în discursul meu, asupra zilei de 15 martie, care a fost declarată Ziua internaţională a drepturilor consumatorilor, la iniţiativa organizaţiei Consumers International. Această zi reprezintă o ocazie excelentă de a apropria UE şi mai mult de cetăţenii săi, prin politici legate de protecţia consumatorilor.
În calitate de membru al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor am lucrat din greu la această problemă. Sunt încântată de interesul enorm arătat de tinerii care se implică în mod activ în diferite activităţi ale consumatorilor. De exemplu, în cadrul concursului internaţional "Consumption for Life” adresat tinerilor consumatori, care este organizat de către Asociaţia slovacă a consumatorilor, din ce în ce mai mulţi tineri se implică în fiecare an, aducând cu sine relatări interesante despre primele lor experienţe privind alegerea şi deciziile consumatorului.
Aş dori să încurajez guvernele statelor membre UE de a consolida şi sprijini organizaţiile consumatorilor. Doar organizaţii nonguvernamentale puternice, competente şi eficiente pot reuşi să mărească sensibilizarea consumatorilor faţă de drepturile lor.
Marian Harkin
Doamnă preşedintă, doresc, la rândul meu, să mă alătur celor care au condamnat atacul criminal, vicios şi laş asupra barăcilor armatei britanice din Irlanda de Nord, şi doresc să transmit familiilor tuturor celor care au fost răniţi sau ucişi sincera mea compasiune.
Problema specială pe care doresc să o ridic în această seară priveşte faptul că miercuri noapte Comisia va emite o declaraţie referitoare la Carta verde privind forţa de muncă europeană în domeniul sănătăţii. Conform Cartei verzi, cheia menţinerii unei forţe de muncă suficiente este de a-i educa, recruta şi reţine pe tinerii practicanţi.
Cu toate acestea, în Irlanda avem exact situaţia opusă, adică cu 16,5% mai puţine locuri de asistenţi medicali pentru studenţi. În regiunea mea, la Colegiul St Angela există o reducere de 25% în cadrul secţiei de asistenţă medicală generală şi 40% în ceea ce priveşte asistenţa medicală pentru persoane cu dizabilităţi mintale.
Comisia trebuie să facă presiune asupra statelor membre pentru a se asigura că fiecare ţară preia responsabilitatea pregătirii propriei forţe de muncă din domeniul asistenţei medicale, şi că există şi condiţii etice, în sensul că nu încercăm să recrutăm forţă de muncă în domeniul asistenţei medicale din ţări în curs de dezvoltare, deteriorându-le astfel sistemele de asistenţă medicală deja vulnerabile.
Csaba Sógor
(HU) Am intervenit de mai multe ori în numele minorităţilor tradiţionale naţionale. Unii dintre colegii mei m-au acuzat de naţionalism. Este ciudat cum majoritatea încearcă deseori să-şi mascheze frica şi sentimentele antiminoritare prin acuzaţii de naţionalism sau expresii injurioase împotriva minorităţilor. Sper ca, colegii mei să nu se supere dacă voi vorbi acum în numele unei minorităţi religioase. Biserica Greco-Catolică din România a fost interzisă în timpul epocii comuniste. După 1990, aceasta a fost reorganizată şi, asemenea altor biserici istorice, încearcă până în ziua de astăzi să-şi recupereze proprietatea imobiliară confiscată. În România se elaborează o lege, care, dacă va fi adoptată, va prelua într-adevăr proprietatea imobiliară a acestei biserici, care se află în momentul de faţă în curs de revendicare. Aş dori să atrag atenţia din faţa acestui microfon asupra naturii necinstite a acestei situaţii, asupra modului în care sunt călcate în picioare drepturile şi asupra acestei tentative ascunse de naţionalizare. Este inacceptabil ca statul să se amestece în mod nociv în viaţa unei biserici.
Nickolay Mladenov
(BG) Vă mulţumesc, doamnă preşedintă. Aş dori să ridic o problemă care constituie cauza unei suferinţe profunde. În decursul ultimelor două săptămâni am audiat rapoarte din partea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, în care anumite autorităţi bisericeşti şi-au exprimat dorinţa de a exhuma corpurile soldaţilor bulgari, care au murit pe teritoriul ţării respective în toate războaiele care au avut loc în secolul al XX-lea. Publicul general bulgar, şi sunt sigur că acest lucru este valabil şi în cazul publicului general european, consideră astfel de solicitări drept absolut inacceptabile. Nimeni nu are dreptul să îşi bată joc de memoria celor care au pierit în războaie. Ceea ce trebuie să facem este să îi onorăm şi să îi respectăm, să respectăm principiul fundamental european privind onorarea morţilor şi să păstrăm cât mai bine tradiţiile toleranţei de care dispunem.
Solicit Parlamentului European să aducă în atenţia autorităţilor Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei faptul că astfel de cereri nu trebuie să treacă neascultate de către guvern. Dorim să auzim asigurări clare, categorice, că nimeni din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei nu va întreprinde astfel de ameninţări. Acest lucru ar reprezenta, pentru orice ţară civilizată, o încălcare a convenţiilor culturale şi naţionale de bază.
Bruno Gollnisch
(FR) Doamnă preşedintă, tocmai am aflat incredibila sentinţă de şase ani de închisoare pe care au primit-o doi avocaţi germani, Horst Mahler şi Sylvia Stolz.
Acest verdict teribil este motivat prin faptul că aceste două persoane exprimă puncte de vedere care diferă de versiunea oficială a realităţii şi amplorii istoriei lagărelor de concentrare din cel de-al Doilea Război Mondial.
Orice s-ar crede despre părerile lor, este extrem de grav faptul că în ziua de astăzi, în Uniunea Europeană, cetăţeni europeni, şi avocaţi pe deasupra, primesc astfel de sentinţe pe motiv că au contestat un fapt istoric.
S-ar părea că în aşa-numita Germanie democrată de astăzi există încă judecători care ar sufoca libertatea de expresie cu un zel similar celor din Germania naţional-socialistă sau din Germania comunistă.
Acesta este din păcate, de asemenea, cazul altor state din Uniune, inclusiv Franţa. Este un lucru intolerabil şi foarte grav.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Doamnă preşedintă, astăzi nu doresc să ridic o problemă de natură politică. Recent, unul dintre alegătorii mei, un susţinător fervent al standardizării, m-a contactat cu privire la problema standardizării prizelor pentru unităţile de încărcare a telefoanelor mobile.
Această problemă pare pur şi simplu banală. Sunt convins că dacă s-ar introduce reglementări în acest domeniu, acestea ar fi binevenite de către toţi posesorii de telefoane mobile. Din punct de vedere tehnic, problema este una foarte simplă. Astfel de soluţii au avut succes, de exemplu în cazul standardelor pentru compact discuri - acestea pot fi folosite în toate calculatoarele. Poate că merită să se revizuiască astfel de probleme minore, pentru a-i ajuta pe cetăţenii noştri. Aceştia aşteaptă acest lucru de la noi.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
