3. Birma
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par sešiem rezolūcijas priekšlikumiem par Birmufn.
Zdzisław Zbigniew Podkański
Priekšsēdētāja kungs, Birmas militārajai huntai nav izdevies turēt solījumus, ko tā deva starptautiskajai sabiedrībai pēc tā sauktās Safrāna revolūcijas. Tai arī nav izdevies uzlabot situāciju valstī, un tāpēc sabiedrība protestē un pieprasa savas likumīgās tiesības. Plašo protestu brutālā apspiešana šāgada septembrī un masveida apcietināšana neiznīcinās demokrātiju un attīstību.
Birmai jāpievēršas demokrātijas principu ievērošanai un jānodrošina vārda brīvība, biedrošanās un pulcēšanās brīvība, daudzpartiju sistēma, kā arī jāatbrīvo politieslodzītie. Tai ir arī jāattīsta neatkarīga tiesu vara un jāizbeidz etniskā tīrīšana. Birmai ir vajadzīga palīdzība. Tādēļ ir nepieciešams, lai vairāk iesaistītos Apvienoto Nāciju Organizācija, tās ģenerālsekretārs, Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja, Eiropas Komisija un to valstu valdības, kurām ir ietekme uz Birmas varas iestādēm. Nāciju Eiropas grupas vārdā, kuru pārstāvot es uzstājos, un autoru vārdā vēlos paust atbalstu šai rezolūcijai, ko es iesaku Parlamenta deputātiem.
Marios Matsakis
autors. - Priekšsēdētāja kungs, šī ir sestā Eiropas Parlamenta rezolūcija par Birmu pēdējo divu gadu laikā, bet nešķiet, ka necilvēcīgā Birmas militārā hunta būtu kaut mazliet ņēmusi vērā to, ko domā vai saka ES. Pa to laiku Birmas vienkāršie pilsoņi turpina ciest apspiestību, vajāšanu un nabadzību, kuras ir izraisījusi brutālā, anahroniskā un kaunpilnā nostāja, ko ir ieņēmis bezsmadzeņu militārais režīms, kurš kontrolē šo valsti. Diktatori, protams, turpina kļūt bagātāki un turpina piekopt izšķērdīgu dzīvesveidu uz pilsoņu ciešanu rēķina.
Šķiet, ka rezolūcijām ir maza ietekme uz šiem militārajiem noziedzniekiem, un, manuprāt, tā galvenais iemesls ir tas, ka tādas valstis kā Ķīna, Indija un Krievija turpina Birmu atbalstīt ekonomiski un politiski. Man šķiet, ka nu mūsu uzmanību vajadzētu vērst nevis uz pašu Birmu, bet gan uz šīm trijām valstīm. Ir skaidri tām jānorāda, ka šīm valstīm jāpārtrauc palīdzēt cietsirdīgajiem un neprātīgajiem Birmas militārajiem ģenerāļiem, jo citādi to attiecības ar ES nopietni un neatgriezeniski cietīs.
Józef Pinior
autors. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, Birma ir kļuvusi par turpat vai pastāvīgu debašu tematu šajā Parlamentā. Mēs atgriežamies pie situācijas Birmā katrā Eiropas Parlamenta Strasbūras sesijā.
Gaidāmā ES un Āzijas valstu augstākā līmeņa sanāksme (ASEM) ir iespēja Eiropas Savienībai, ko pārstāv Francijas prezidentūra, uzdot dažus būtiskus jautājumus saistībā ar Birmas varas iestādēm. Pirmais ir politieslodzīto atbrīvošana. Saskaņā ar Amnesty International Birmā patlaban ir 2100 politieslodzīto. Otrais ir ieslodzīto spīdzināšanas pārtraukšana. Birmā joprojām pastāv risks ciest no spīdzināšanas. Treškārt, Birmas armijas darbībām jābūt profesionālām. Tai ir jāievēro cilvēktiesības militārās operācijās pret etniskajām minoritātēm, patlaban sevišķi pret karenu tautu. Eiropas Savienība nevar pieļaut vardarbību un noziegumus pret cilvēci.
Visbeidzot Eiropas Savienības politikai ir jādod jūtami rezultāti. Mums ir jāapsver, vai sankcijas vairāk ietekmē Birmas vadītājus vai tās tautu. Mūsu politikai jābūt gudrai. Eiropas Savienībai ir jāpārdomā tās politika attiecībā uz sankcijām pret Birmu. No vienas puses, tādēļ mums ir jāuzstāj, lai tiktu ievērotas cilvēktiesības un demokrātiskās brīvības. No otras puses, starptautiskajai sabiedrībai ir jāpieņem efektīva politika pret Birmu.
Raül Romeva i Rueda
autors. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, rītdienas Āzijas un Eiropas sanāksme (ASEM) Pekinā sniedz lielisku iespēju Eiropas Savienības valstu un valdību vadītājiem, kuri tajā piedalās, atkal norādīt uz satraucošo cilvēktiesību situāciju Birmā.
Kā jau pieprasīts vēstulē no Amnesty International, Padomes priekšsēdētājam Nicolas Sarkozy kā ASEM līdzpriekšsēdētājam būtu katrā ziņā lietderīgi paust Eiropas ļoti lielās bažas par vairāk nekā 2100 politieslodzītajiem un arī prasīt viņu tūlītēju atbrīvošanu.
Cits jautājums, kas rada bažas, ir pašreizējā militārā ofensīva pret karenu kopienām valsts austrumdaļā, kur ir notikusi lielākā militārā operācija pēdējā desmitgadē. Operācijas tiešais mērķis ir civiliedzīvotāji, un tas ir izraisījis 150 000 cilvēku pārvietošanu valsts iekšienē. 2006. gada jūnijā Amnesty International pierādīja, ka šāda rīcība tiešām bija noziegums pret cilvēci.
Turklāt, kā cita starpā pieprasīja Burma Campaign Spain un Burma Campaign International, būtiskākās politiskās problēmas pirmo reizi tiks apspriestas decembrī plānotās Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra vizītes laikā. Ģenerālsekretārs jau divreiz ir apmeklējis Birmu pēc šogad notikušā ciklona Nargis.
Mums noteikti nekad iepriekš nav bijusi šāda šķietami pilnīga vienprātība starp eiropiešiem un aziātiem par karojošiem spēkiem un spiediena izdarīšanu uz šo režīmu, lai tiktu atbrīvoti visi politieslodzītie. Tādēļ sanāksme, kas sāksies rīt, ir vitāli svarīga.
Jāizsaka nožēla, ka Apvienoto Nāciju Organizācija līdz šim ir ignorējusi režīma melus un dažreiz tiem pat noticējusi, ko pierāda fakts, ka pēc 37 ANO sūtņu vizītēm būtisks situācijas uzlabojums nav novērots.
Tādēļ es gribu pievienoties tiem, kuri aicina gan Eiropas valstu un valdību vadītājus - attiecīgi arī Spānijas premjerministru José Luis Rodríguez Zapatero -, gan Apvienoto Nāciju Organizāciju parādīt, ka tiešām atbalsta pārmaiņas Birmā. Tādēļ ir vitāli svarīgi, lai Eiropas valstu un valdību vadītāji, kā arī ANO aicinātu nekavējoties atbrīvot ieslodzītos.
Tādēļ nedrīkst pazaudēt iespēju, kas būs pieejama no rītdienas, un valstu un valdību vadītājiem šajā situācijā ir jārīkojas atbilstoši tam, ko no viņiem sagaida.
Es ticu, ka šie valstu un valdību vadītāji, īpaši prezidents Sarkozy, spēs būt uzdevuma augstumos, ka viņi skaidri apzināsies situācijas nopietnību un attiecīgi rīkosies. Ja Eiropas Savienība tiešām vēlas būt uzticams politiskais spēks, kura ārpolitika balstās uz cilvēktiesību aizstāvību un veicināšanu, un ja tā nevēlas parādīties, kā tas bieži notiek, kā politiskais spēks, kas darbojas lielo uzņēmumu, piemēram, Total un Chevron, interesēs, tad šis ir īstais brīdis to pierādīt. Šo uzticamību mēs varam iemantot tieši šādās situācijās.
No šīs rīcības ir atkarīgas daudzas dzīvības.
Colm Burke
autors. - Priekšsēdētāja kungs, rīt apritēs trīspadsmit gadi, kopš netaisnīgi tika ieslodzīta Aung San Suu Kyi, Birmas cienītākā politieslodzītā. Šajā laikus izstrādātajā Parlamenta rezolūcijā ir pausts nosodījums par viņas ilgstošo turēšanu ieslodzījumā un tiek uzstāts, lai viņa tiktu nekavējoties atbrīvota.
Aung San Suu Kyi pēdējais piecus gadus ilgais mājas aresta termiņš maijā tika pagarināts vēl par vienu gadu. Birmas 1975. gada valsts aizsardzības likuma 10.b pantā noteikts, ka personai, kura apdraud valsts suverenitāti un drošību un mieru tautā, var atņemt brīvību tikai uz pieciem gadiem. Tāpēc šis pagarinātais ieslodzījuma termiņš ir nelikumīgs. Suu Kyi vairāk nekā 13 gadus pēdējo 19 gadu laikā ir pavadījusi, iesprostota savā Rangūnas mājā.
Es arī izsaku nožēlu par faktu, ka kopš 2007. gada septembra Safrāna revolūcijas politieslodzīto skaits Birmā ir pieaudzis no 1300 līdz vairāk nekā 2100 cilvēku. Skaidri redzams, ka militārā hunta nav pildījusi solījumus, ko tā šajā saistībā deva starptautiskajai sabiedrībai.
Ņemot vērā to, ka veterāna žurnālista un Nacionālās Demokrātijas līgas (NDL) sekretāra U Win Tin un sešu citu ietekmīgu personu atbrīvošana pagājušajā mēnesī bija solis pareizajā virzienā, ir jāveic turpmāki pasākumi, lai atbrīvotu Birmas politieslodzītos.
Es aicinu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāru turpināt gatavot otro vizīti uz Birmu decembrī neatkarīgi no konkrētajiem apstākļiem, lai steigšus personīgi aicinātu atbrīvot visus politieslodzītos un pilnībā iekļaut Nacionālo Demokrātijas līgu 2010. gada vēlēšanu sagatavošanā.
Visbeidzot es aicinu valstu vadītājus ASEM augstākā līmeņa sanāksmē, kas sāksies Ķīnā rīt, Suu Kyi ieslodzīšanas trīspadsmitajā gadadienā, apzināties savu atbildību attiecībā uz notiekošo apspiešanu vienā no to kaimiņvalstīm un tāpēc izlēmīgi rīkoties, lai nosodītu Birmas militāro huntu par tās pastāvīgi veikto politisko disidentu apspiešanu.
Esko Seppänen
autors. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār, Birma pilnībā neievēro cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības. Kā šeit daudzi jau ir minējuši, šī nav pirmā reize, kad mēs pieņemam nostāju par vārda brīvības neesību, informācijas ierobežošanu, pulcēšanās brīvības aizliegšanu, tiesiskuma pamatprincipu pārkāpšanu un opozīcijas aizliegšanu.
Birmas nācijas ļaunākais ienaidnieks ir valsts vadība, kas ar armijas atbalstu, izmantojot ieroču spēku un vardarbību, piespiež Birmas tautu būt savas valsts monopola kontrolē. Huntas cietumos tiek turēts vairāk politieslodzīto nekā jebkad agrāk. Hunta arī darbojas pret savu tautu, neļaujot starptautiskajai ārkārtas palīdzībai sasniegt rajonus, ko piemeklējusi dabas katastrofa. Starptautiskā sabiedrība ir bezspēcīga, noraugoties, kā Birmas tauta iet bojā savu vadītāju dēļ, kuri ir represīvi, taču vienlaikus neko nedara.
Savā paziņojumā mēs izsakām aicinājumu ASEM augstākā līmeņa sanāksmei nodrošināt, lai citas reģiona valstis varētu izdarīt spiedienu uz huntu un panākt, ka tā rīkojas attiecībā uz politieslodzīto atbrīvošanu. Uzstājot uz to, mēs, protams, esam mazliet svētulīgi, jo, kā zinām, Birma nav vienīgā valsts reģionā, kur cilvēktiesības tiek mīdītas dubļos. Mūsu grupa atbalsta kopīgo rezolūciju.
Filip Kaczmarek
Priekšsēdētāja kungs, komisār, gadu pēc budistu mūku protestu brutālās apspiešanas, starptautiskajā sabiedrībā joprojām nav vienprātības jautājumā, kā rīkoties pret vienu no represīvākajiem režīmiem pasaulē. ASV un Eiropa nosaka stingrākas sankcijas un skaļi pauž sašutumu par cilvēktiesību pārkāpumiem, tāpat kā to šodien darām mēs šajā sēžu zālē. No otras puses, Birmas kaimiņi reģionā, proti, ASEAN valstis, kā arī Ķīna, Indija un Krievija atturas no atklātas Birmas režīma kritikas, par ieganstu izmantojot neiejaukšanos valsts iekšējās lietās. Tādēļ es vēlos atbalstīt to, ko Matsakis kungs minēja iepriekš. Eiropas Komisijai vajadzētu būt drosmīgākai un sarunās ar Ķīnu, Krieviju un ASEAN valstīm pievērsties šim jautājumam atklātāk.
Vēl viena problēma ir saistīta ar rīcību Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī, kas ir izrādījusies pilnīgi neefektīva. Pirms pēdējās Ģenerālās asamblejas bija gaidāms pozitīvs notikumu pavērsiens saistībā ar Birmu. Nekas tamlīdzīgs nav noticis. Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu apņēmīgi jārīkojas, lai nodrošinātu, ka Birmas jautājumā starptautiskā līmenī tiktu paveikts vairāk.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
PSE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, kopš iepriekšējās Eiropas Parlamenta rezolūcijas par trauksmaino situāciju Birmā ir pagājuši mazāk nekā pieci mēneši. Valdošais militārais režīms nav turējis nevienu no solījumiem, ko tas deva starptautiskajai sabiedrībai pēc sacelšanās pagājušajā gadā. Ja situācija Birmā neuzlabosies, pastāv risks, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs atsauks savu decembra vizīti. Politieslodzīto skaits ir pieaudzis līdz diviem tūkstošiem cilvēku. Viņus joprojām tur necilvēcīgos apstākļos un bez iespējas piekļūt medicīniskai palīdzībai. Aung San Suu Kyi kundze ir bijusi ieslodzīta septiņpadsmit gadus. Viņa ir Nobela Miera prēmijas un Saharova balvas laureāte. Birmas režīms joprojām ierobežo cilvēka pamattiesības un pamatbrīvības, ieskaitot piekļuvi neatkarīgai informācijai. Karenu minoritāti vajā varas iestādes, un tā ir meklējusi patvērumu Taizemē, kur tā dzīvo uz nabadzības robežas. Tas pats attiecas uz cilvēkiem, kuri ir cietuši viesuļvētrā. Režīms neļāva humānajai palīdzībai viņus sasniegt, tā pakļaujot tūkstošiem savu pilsoņu riskam mirt no bada.
Mums vajadzētu prasīt Birmas varas iestādēm atcelt visus ierobežojumus humānās palīdzības piegādei un atjaunot pamatbrīvības valstī. Ir jāpieliek nopietnas pūles, lai nodrošinātu, ka ANO ģenerālsekretāra vizīte Birmā notiek un ka Nacionālā Demokrātijas līga tiek iekļauta 2010. gada vēlēšanu sagatavošanā. Ķīnai un Indijai vajadzētu izdarīt politisku un ekonomisku spiedienu uz Birmas režīmu, atsakoties palīdzēt Birmas armijai. Starptautiskajai sabiedrībai būtu jānosaka ekonomiskas sankcijas un arī jāiesaldē valdības locekļiem un ar tiem saistītajām personām piederošās vērtības.
Kathy Sinnott
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Birma ir valsts, kas iestigusi korupcijā. Ņemot vērā to, ka Birmā ir 2000 politieslodzīto, varas iestāžu traucēta piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un plaši izplatīta verdzība rūpniecībā, šīs valsts iedzīvotājiem ir nepieciešama nopietna palīdzība.
Tomēr, par spīti vairāk nekā trīsdesmit septiņām ANO sūtņu vizītēm pēdējo divdesmit gadu laikā un sešām šī Parlamenta rezolūcijām, militārā hunta nav izdarījusi nevienu reformu. Es piekrītu Matsakis kungam, ka nepietiek norādīt tikai uz Birmu: mums ir jānorāda uz Birmas atbalstītājiem un uz galveno atbalstītāju, Ķīnu, kas ir tās visstiprākais ekonomiskais un militārais sabiedrotais. Un tomēr ar smaidu sejā Sarkozy kungs pārstāvēja Eiropas Padomi šīs vasaras Olimpiskajās spēlēs. Vai viņš izdarīja spiedienu uz Ķīnas vadošajām amatpersonām, kuras stāvēja viņam līdzās, jautājumos par birmiešiem, sudāniešiem, tibetiešiem un pašas Ķīnas vajātajiem cilvēkiem?
Es arī īpaši vēlos pieminēt Birmai piešķirtās palīdzības ļaunprātīgu izmantošanu, jo mēs joprojām cenšamies sasniegt Birmas vienkāršos iedzīvotājus, taču šīs preces bieži vien tiek nodotas Birmas valdības izvēlētajiem cilvēkiem pārdošanai par dārgu naudu.
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, rīt apritēs trīspadsmit gadi, kopš ietekmīgajai birmietei Aung San Suu Kyi tika netaisnīgi atņemta brīvība. Tādēļ šis ir labs brīdis, lai Eiropas Savienība un Padomes priekšsēdētājs, kurš atrodas Pekinā Āzijas un Eiropas sanāksmē, pilnīgi oficiāli paziņotu, ka situācija Birmā ir nepieņemama, izdarītu vajadzīgo spiedienu, īpaši uz Ķīnu, kā jau norādījuši vairāki deputāti, sekotu paraugam, kādu 2003. gadā parādīja ASV, un atteiktos turpināt importēt apģērbu, kas izgatavots galējas verdzības apstākļos. Papildus ir jānosaka sankcijas, kas būtu pilnīgi skaidras un konsekventas. Ja to varētu izdarīt, es uzskatu, ka mēs beidzot varētu redzēt pirmās pārmaiņas saistībā ar situāciju Birmā.
Peter Skinner
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pateikties komisāram par to, ka viņš mūs klausās. Kopā ar kolēģiem, piemēram, Glenys Kinnock, es esmu ilgu gaidījis dienu, kad šajā Parlamentā nebūtu jāapspriež rezolūcijas par cilvēktiesībām Birmā un citviet, taču mums arvien ir jāatgriežas pie šī jautājuma.
Es varu tikai piekrist kolēģiem visā Parlamentā, ka atkal un atkal mēs skatāmies uz mēģinājumiem Birmā veikt pārmaiņas, taču to vietā mēs redzam vienīgi neveiksmi. Mums ir publiski jānorāda uz valstīm, kas palīdz un glābj šo korumpēto režīmu, izmantojot tirdzniecību. Mēs esam nosaukuši vārdā dažas no šīm valstīm, un mums ir jādara vairāk Eiropas līmenī, lai nodrošinātu, ka to publiska nosaukšana rada īstas pārmaiņas. Mums ir jāredz pārmaiņas Birmā, kuru rezultāts būtu pulcēšanās un biedrošanās brīvība, politieslodzīto atbrīvošana un pilnīga pāreja uz daudzpartiju demokrātiju. Mēs esam pieveikuši huntas Eiropā. Mums ir jāuzveic hunta Birmā.
Zbigniew Zaleski
- (PL) Priekšsēdētāja kungs, ja viens cilvēks pauž pretēju viedokli varas iestāžu viedoklim, tad šī balss ir tikko dzirdama. Ja visi šī Parlamenta deputāti liks sadzirdēt savu balsi un tiem pievienosies parlamenta deputāti citās valstīs, tad to valstu pilsoņi, kuri cieš no represijām, sapratīs, ka ir vērts paust patiesību un nepakļauties šādiem režīmiem. Viņi sapratīs, ka to pūliņi beigu beigās nesīs augļus, un augs viņu pārliecība. Tomēr šis ir gadījums, kad papildus vienkāršiem vārdiem ir nepieciešami konkrēti pasākumi, lai parādītu huntai, ka nav vērts neatlaidīgi turpināt apspiešanu līdz rūgtam iznākumam, jo tā ietekmē nāciju un pašas varas iestādes. Tādēļ ir jāveic divi mērķtiecīgi pasākumi, un tie ir jāpaveic līdz galam. Esmu pārliecināts, ka galu galā uzvarēs patiesība un ka, jo vairāk cilvēku paudīs patiesību Birmā, jo pieaugs viņu spēks.
Gerard Batten
Priekšsēdētāja kungs, pirms pāris mēnešiem mēs redzējām, kā Birmas valdība neveiksmīgi centās novērst dabas katastrofas sekas savā valstī. Ņemot vērā to, cik naudas karaspēks ir iztērējis sevis uzturēšanai un cik cieši tas kontrolē dzīvi valstī, varētu vismaz sagaidīt, ka karaspēks spēs apmierināt savas tautas vajadzības humanitārās krīzes laikā. Tas to nespēja, jo tā mērķis ir nevis reāli darboties, bet tikai paildzināt savu pastāvēšanu un par katru cenu turēties pie varas.
Atsaucoties uz to, ko iepriekš teicu, runājot par Kongo, es domāju, cik militārās huntas cilvēkiem ir konti Rietumu bankās un cik daudzi no viņiem bauda iepirkšanās braucienus uz Londonu, Parīzi un Romu. Tiešs veids, kā paust atbalstu birmiešiem, būtu, ja demokrātiskās valstis neļautu tiem iebraukt, līdz Birmā tiktu ievērotas cilvēktiesības un demokrātija.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Es cieši sekoju šai diskusijai un vēlos vērst uzmanību uz diviem ierosinājumiem. Es domāju, ka Matsakis kungs visai pareizi uzsvēra, ka risinājums situācijai Birmā meklējams gan Maskavā, gan - jo īpaši - Pekinā un Deli. Spiediens ir jāpalielina ne tikai uz Birmu, bet arī uz šīm pārējām valstīm. Otrkārt, ļoti būtisks ir Pinior kunga izdarītais novērojums, un es viņam pilnībā piekrītu, ka mums ir jāskatās, kādā mērā spiediens uz Birmu un šīs sankcijas ietekmē huntu un kādā mērā šie pasākumi ietekmē vienkāršo tautu. Es vēlos aicināt Eiropas Komisiju analizēt, cik ļoti šie soļi kaitēs huntas rīcībai un cik ļoti tie ietekmēs iedzīvotājus. Man šķiet, ka Birma ir jāmudina visādi atvērties pārējai pasaulei. Tikai tad šī valsts spēs sākt iet demokrātijas ceļu.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, šeit Strasbūrā pamazām beidzot šīs sesijas debates par cilvēktiesībām, būtu vērts minēt, ka dzīve atgriežas ierastajās sliedēs un ka joprojām šeit ir daži uzticīgi un apņēmīgi kolēģi, kā arī Komisijas pārstāvji - mēs esam pateicīgi par to, ka šajās debatēs vienmēr ir Komisijas pārstāvji -, un ka, protams, nav neviena Padomes pārstāvja. Mums visiem vajadzētu vienkārši būt pateicīgiem, ka mums nav uzkritis jumts. Cerēsim arī, ka tas nekad nenotiks!
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos sākt, atgādinot jums, ka Komisijas reakcija uz ciklonu pagājušā gada maijā bija ātra un būtiska. Mēs sniedzām humāno un pārtikas palīdzību un strādājām, izmantojot civilās aizsardzības mehānismu, sadarbībā ar ES dalībvalstīm.
Mēs esam apmierināti ar ASEAN aktīvo lomu starptautisko pasākumu koordinēšanā. Komisija finansēja lielāko daļu palīdzības, kas tika noteikta vajadzību novērtējumā, kuru kopīgi veica ASEAN, Apvienoto Nāciju Organizācija un valdība. Ārkārtas stāvoklis humanitārajā jomā nav beidzies, taču tagad mēs arī aplūkosim rehabilitācijas jautājumus. Visievērojamākais šajā laikā bija solidaritātes uzplūdums starp pilsoņiem, vietējām NVO un Mjanmas Sarkano Krustu. Tā ir skaidra zīme, ka atmest ar roku pilsoniskajai sabiedrībai nav pareizs risinājums.
Šīs ir problēmas, kas jārisina.
Pirmkārt, mums ir jāsamazina birmiešu nošķirtība. Ir jāstiprina pilsoniskā sabiedrība. Komisija Briselē līdzorganizē konferenci par pilsoniskās sabiedrības lomu Mjanmā, kura notiks 29. oktobrī.
Otrkārt, mums ir jāpatur atvērti visi iespējamie kanāli saziņai ar valdību. Ir gaidāms, ka ASEM augstākā līmeņa sanāksmē, kas 26. oktobrī notiks Pekinā, uzstāsies priekšsēdētājs Barroso. Turklāt Komisija ir nodibinājusi darba attiecības ar nozaru ministrijām veselības, izglītības un iztikas nodrošināšanas jautājumos.
Treškārt, mums ir jāsaglabā un jāstiprina Apvienoto Nāciju Organizācija kā virzītājspēks. Nav alternatīvas vērtīgajam ANO ģenerālsekretāra birojam un ANO īpašā padomnieka Ibrahim Gambari birojam. Komisija pilnībā atbalsta ANO īpašā referenta par cilvēktiesībām Mjanmā Tomás Ojea Quintana centienus.
Lai panāktu nacionālo izlīgumu, ir vajadzīgas arī plašas sarunas. Tas nevar notikt, politiskajām pusēm atrodoties cietumā vai mājas arestā. Mēs turpinām prasīt, lai tiktu atbrīvoti visi tie, kuri tiek turēti apcietinājumā politisku iemeslu dēļ. Komisija arī atbalsta Starptautiskās Darba organizācijas centienus izbeigt piespiedu darba praksi, ko izmanto karaspēka un infrastruktūras programmās.
Komisija izmanto visus savus kanālus, lai paustu bažas par piespiedu darbu un pamatbrīvību neievērošanu. Mjanmas tauta ir pelnījusi mūsu uzmanību un palīdzību, un Komisija turpinās darīt visu, kas ir tās spēkos.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Sebastian Valentin Bodu  
rakstiski. - (RO) Eiropas Parlamentam ir jādarbojas vienoti, nosodot Mjanmu, kur situācija ir kļuvusi traģiska saistībā ar noziegumiem pret cilvēci. Ļoti cienījamas nevalstiskās organizācijas norāda, ka aptuveni 70 000 civiliedzīvotāju ir bijuši spiesti pamest savas mājas pēdējo divu gadu laikā, cenšoties izbēgt no militārās huntas veiktajiem sistemātiskajiem pāridarījumiem.
Mjanmā ir militārā diktatūra aptuveni pēdējos piecdesmit gadus, un mēs nosodām to, ka tās iedzīvotājiem nav bijis iespējas dzīvot normālu dzīvi pusgadsimtu.
Ņemot vērā līmeni, kādā organizēta vajāšana, spīdzināšana, smags darbs, zemes atsavināšana un pārvietošanās tiesību ierobežošana, varas iestādes var vienkārši apsūdzēt noziegumos pret cilvēci.
Būdams Eiropas Savienības, organizācijas, kas ievēro cilvēktiesības kā tās pamatprincipu, Parlamenta deputāts, es uzskatu, ka Mjanmas varas iestādēm ir publiski jāliek apzināties, ka cilvēktiesības valstī veido ekonomiskās labklājības pamatu. Politieslodzīto atbrīvošana Mjanmā, sākot ar Nobela Miera prēmijas laureāti Aung San Suu Kyi, būtu ļoti simboliska rīcība no šīs valsts varas iestāžu puses un norādītu, ka tās ir atvērtas starptautiskām sarunām un nav nodomājušas kļūt pilnībā nošķirtas no pārējās pasaules.
Jules Maaten  
rakstiski. - (NL) 2008. gada 24. oktobrī, kad Pekinā norisināsies gaidāmā ASEM augstākā līmeņa sanāksme, ievērojamā Birmas opozicionāre Aung San Suu Kyi būs turēta ieslodzījumā kopumā tieši trīspadsmit gadus. ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-Moon ir paziņojis par savu nodomu decembrī apmeklēt Birmu, taču viņš ir norādījis, ka to darīs, ja būs iespējams veikt ievērojamus uzlabojumus Birmas politiskajā un cilvēktiesību situācijā; ja nebūs, viņš būs spiests atlikt savu vizīti. Gaidāmā ASEM augstākā līmeņa sanāksme ir teicama iespēja izdarīt intensīvu spiedienu uz Birmu, lai nekavējoties tiktu pildīti ANO nosacījumi, tādējādi pietuvinot Ban Ki-Moon vizīti.
