Eiropas Uzņēmumu padome (pārstrādāta versija) (debates). 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā sagatavojis P. Bushill-Matthews par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (pārstrādāta versija) - C6-0258/2008 -.
Philip Bushill-Matthews
referents. - Priekšsēdētāja kungs, man ir aizdomas, ka šis dosjē būs mazāk pretrunīgs kā iepriekšējais un runātāju saraksts noteikti ir īsāks . Redzēsim. Dzīve ir pārsteigumu pilna.
Vai es drīkstu sākt ar pateicību Komisijai un Padomei par to, ka mēs esam sasnieguši šo punktu? Atšķirībā no iepriekšējā dosjē, šis ir pirmais lasījums, bet mums ir iepriekšēja neformāla vienošanās trialogā, kas nozīmē, ka pastāv pirmā lasījuma nolīgums, pieņemot, ka kolēģi to atbalstīs rītdienas balsojumā. Kolēģiem var būt atšķirīgi viedokļi par to, vai trialoga teksts ir sākotnējā ziņojuma uzlabojums, bet vismaz ir trialoga nolīgums un vēsture būs vislabākais tiesnesis. Es gaidu jebkādus kolēģu komentārus un apkopošu tos noslēgumā.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropas uzņēmumu padomes ir sociālās Eiropas pionieres. Tās stiprina vadības un strādnieku sociālo dialogu vairāk nekā 820 uzņēmumos. Tās dod iespēju gandrīz 15 miljoniem strādnieku saņemt informāciju un konsultācijas ne tikai vietējā, bet arī Eiropas un pat globālā līmenī. Tās dod iespēju savienot ekonomiskos un sociālos aspektus kompānijās, kuras darbojas Eiropas līmenī. Mēs varam lepoties ar to, kas sasniegts piecpadsmit gados kopš direktīvas pieņemšanas. Tomēr vecā direktīva vairs nav piemērota un tagad mums ir pamatoti augstākas prasības.
Tāpēc jūlijā Komisija ierosināja rūpīgi pārbaudīt Eiropas uzņēmumu padomju juridisko pamatu. Tā mērķis ir palielināt padomju skaitu un efektivitāti, veicināt juridisko noteiktību un uzlabot konsultāciju koordinēšanu iekšzemes un Eiropas līmenī, jo īpaši pārstrukturēšanas jomā. Tādēļ Komisija ir piedāvājusi skaidrākas definīcijas jēdzieniem "darbinieku informēšana” un "darbinieku konsultēšana” un skaidrojumu par šo pasākumu korelāciju dažādos līmeņos. Tā ierosināja atzīt arī sociālo partneru lomu jaunas Eiropas uzņēmumu padomju veidošanā un palīdzot pielāgoties un izdzīvot esošajām uzņēmumu padomēm. Tā ierosināja izveidoto padomju koordinācijas un konsultāciju iespēju skaidrāku definīciju. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, Komisija piedāvāja skaidrāku Eiropas uzņēmumu padomju locekļu lomas definīciju, jo īpaši darbinieku informēšanas un apmācību iespēju jomās.
Šovasar pēc Francijas prezidentūras ierosinājuma Eiropas sociālie partneri, darba devēji un arodbiedrību organizācijas vienojās par kopīgu nostāju, kurā viņi par diskusiju pamatu pieņēma Komisijas priekšlikumu. Viņi izstrādāja virkni priekšlikuma grozījumu, kuru mērķis galvenokārt ir skaidrot jēdzienu "informēt” un "konsultēt” definīcijas un noteikt divu gadu periodu, kurā būs iespēja izveidot jaunas Eiropas uzņēmumu padomes vai atjaunot esošās padomes bez jauno noteikumu piemērošanas.
Komisija vienmēr ir atbalstījusi sociālo partneru dialogu un tādēļ augstu vērtēja šo iniciatīvu. Komisija atzinīgi vērtē Parlamenta un Padomes konstruktīvo pieeju, kurai pateicoties tās ir nonākušas pie uzticama un taisnīga risinājuma, kurš balstās uz pasākumu kopumu, ko radījis Komisijas priekšlikums un sociālo partneru kopējā nostāja. Meklējot risinājumu Komisija aktīvi sadarbojās ar abām organizācijām. Parlamenta un Padomes panāktais kompromiss skaidrāk definē Eiropas uzņēmumu padomju pārvalstisko varu un sankcijas, vienlaikus nenosakot minimālo iesaistīto darbinieku skaitu. Šis kompromiss saglabā Komisijas priekšlikuma būtību. Tādēļ Komisija var atbalstīt šo kompromisu.
Valérie Létard
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Bushill-Matthews kungs, dāmas un kungi! Mēs esam sapulcējušies, lai debatētu par priekšlikumu direktīvai, kura tieši ietekmē 880 Eiropas uzņēmumus un 15 miljonus Eiropas strādnieku. Tādēļ likmes ir augstas un mums visiem šajās debatēs jāapzinās mūsu pienākumi. Kā jūs zināt, priekšlikums direktīvai, kuru mēs šovakar apspriežam, ir 1994. gada direktīvas par Eiropas uzņēmumu padomēm pārstrādāta versija .
Eiropas Parlamentā iesniegtais teksts ir visas Eiropas visu ieinteresēto pušu kolektīvo pūliņu rezultāts. Protams, es domāju par Komisiju, kura iesniedza priekšlikumu direktīvas pārstrādāšanai 2008. gada 2. jūlijā. Es domāju arī par Eiropas sociālajiem partneriem, kuri 2008. gada vasarā iesniedza astoņus kopīgus priekšlikumus, pamatojoties uz kopēju nostāju un es acīmredzot domāju par Eiropas Parlamentu un referentu, kuram tas uzticēja sagatavot šo tekstu, Bushill-Matthews kungu, kam es pateicos par darba kvalitāti. Viņi visi strādāja kopā ar Padomes prezidentūru, lai bez aizkavēšanās nonāktu pie visiem pieņemama teksta. Šo kolektīvo pūliņu rezultātā šovakar mēs esam gatavi pirmajā lasījumā pieņemt priekšlikumu par 1994. gada direktīvas pārstrādāto versiju.
Ciktāl es zinu, ir pagājis ilgs laiks kopš brīža, kad šāda situācija radās sociālajā jomā. Tas ir uzmundrinājums nākotnei, tas mudina mūs turpināt sadarboties komandas garā. Šovakar jums iesniegtais teksts ir līdzsvarots kompromiss, kas veicinās sociālo dialogu Eiropas uzņēmumos un dos jaunas garantijas 27 dalībvalstu strādniekiem.
Ar šo tekstu mēs veicinām Eiropas uzņēmumu padomju priekšrocības, sevišķi pieņemot ilgi gaidīto jauno konsultēšanas un informēšanas definīciju.
Ar šo tekstu mēs veicinām jaunu Eiropas uzņēmumu padomju rašanos, jo tāpat kā 1994. gadā mēs atveram divu gadu periodu, kurā noslēgtie nolīgumi varēs atteikties no jaunās direktīvas nosacījumiem.
Visbeidzot, ar šo tekstu mēs paaugstinām strādnieku un uzņēmumu juridisko noteiktību, novēršot jebkādu nenoteiktību, kam var būt nopietnas sekas.
Domājot par juridiskās noteiktības mērķi, jums iesniegtais teksts aizsargā nolīgumus, kas noslēgti iepriekšējā perioda laikā no 1994. līdz 1996. gadam pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
Šodien kompromiss, pie kura strādājušas visas iesaistītās puses, tiek nodots balsošanai Eiropas Parlamentā un ir svarīgi, ka balsojums būs par to. Tas ir svarīgi, jo pašreizējās krīzes apstākļi pakļauj uzņēmumus aizvien pieaugošam pārstrukturēšanas riskam un šajos apstākļos Eiropas strādnieki gaida, lai mēs nodrošinātu viņus ar papildu garantijām, kas dos pārliecību par viņu nākotni.
Ir svarīgi, lai tas būtu atbalsta balsojums arī tāpēc, ka Eiropas cilvēkiem ir nepieciešams spēcīgs vēstījums, kas parāda, ka sociālā Eiropa tiek iekustināta 2008. gadā un ka tā ir spējīga nevis runāt, bet konkrēti rīkoties, uzlabojot viņu ikdienas dzīvi.
Visbeidzot, ir svarīgi, lai tas būtu atbalsta balsojums tāpēc, ka Eiropā jāveicina sociālais dialogs un tas ir atkarīgs no jauno uzņēmumu padomju ieviešanas un Eiropas sociālo partneru kopīgu darbību attīstības, kā tas bija šajā gadījumā.
Jan Cremers
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Ir teiciens, ka kompromisi nekad neuzvar skaistuma konkursos. Pirmajā mirklī to var attiecināt uz visu sarunu rezultātiem par Eiropas uzņēmumu padomju direktīvas pārstrādāšanu. Balstoties uz Menrad kunga ziņojumu par jurisprudenci un darba devēju un darba ņēmēju pieredzi pēdējos 12 gados, kuru šis Parlaments pieņēma pirms sešiem gadiem, PSE grupa vienmēr ir aicinājusi visaptveroši pārskatīt šo direktīvu.
Pārāk daudziem strādnieku pārstāvjiem joprojām trūkst pamatinformācijas un konsultāciju tiesību, jo viņu darba devēji atsakās piešķirt viņiem šīs tiesības. Tomēr mēs uzskatām, ka šīs tiesības ir ražošanas attiecību modelēšanas būtiska sastāvdaļa. Strādnieku kā stabilas ieinteresētās puses nostāja, kuri paliek uzņēmumā, salīdzinājumā ar vadību, kas bieži maina darbu un jaunā tipa finanšu investoru neieinteresēto attieksmi, ir jāatspoguļo mūsu uzņēmumu korporatīvajā vadībā. Ar sociālo partneru padoma iekļaušanu direktīvā un papildu modifikācijām, kas panāktas mūsu sarunās, PSE grupa cer dot dažus pamatblokus jaunajai dinamikai.
Formālā politiskā procedūra ir gandrīz pabeigta. Tagad ir laiks rīkoties darba devējiem un darba ņēmējiem. Direktīvas ievērošana pašlaik ap 40 % gadījumu tomēr ir pārāk zema. PSE grupa uzskata, ka šīs nav stāsta beigas, tas ir jauns sākums. Eiropas sociālajiem partneriem ir milzīgs izaicinājums pārliecināt uzņēmumus, kuri joprojām atsakās ievērot direktīvu.
Mēs mudinām Eiropas Komisiju dot savu ieguldījumu šajā darbā. Ir nepieciešama jauna kampaņa. Nesenie pētījumi rāda, ka uzņēmumi ar adekvātu informāciju, konsultācijām un lielu darbinieku iesaistīšanos darbojas labāk, jo īpaši grūtos laikos. Ekonomiskā krīze un pārstrukturēšanas, kas mūs sagaida tuvākajā nākotnē, padara strādnieku iesaistīšanu mūsu uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesā aktuālāku kā jebkad.
Es vēlos pateikties manam oponentam Bushill-Matthews kungam par profesionālo sarunu vadīšanu, kolēģiem no citām grupām par viņu politisko palīdzību un Francijas prezidentūrai par izsmalcināto pieeju. Ķersimies pie darba!
Bernard Lehideux
Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Ar Padomi panāktā vienošanās par uzņēmumu padomēm pierāda, ka sociālā Eiropa, kura mums tik ļoti ir nepieciešama, tiek celta ķieģeli pēc ķieģeļa. Tā pierāda arī sociālā dialoga atbalstu topošajā sociālajā Eiropā .
Patiešām, ikviens zina, ka šis teksts vispirms un galvenokārt ir arodbiedrību un darba devēju organizāciju produktīva darba rezultāts. Pašreiz spēkā esošā direktīva acīmredzami ir izsmēlusi sevi, jo 14 gadus pēc tās pieņemšanas padomes ir izveidotas tikai trešdaļā uzņēmumu un juridiskā nenoteiktība nozīmēja, ka Kopienu tiesai bija jāiejaucas vairākos gadījumos. Tomēr noteikumus nenosaka tiesneši, bet politiķi uzņemas atbildību. Bez tam pašreizējie apstākļi skaudri atgādina aizvien svarīgāko nepieciešamību konsultēt uzņēmumu padomes un pārstrukturēšanas gadījumā darīt to pēc iespējas savlaicīgāk.
Tādēļ mums jāiet uz priekšu un jāapstiprina nolīgums pirmajā lasījumā, pateicoties referentam par darba kvalitāti un klausīšanās prasmēm.
Elisabeth Schroedter
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Padomes priekšsēdētājas kundze! Kad Nokia vadība Somijā nolēma slēgt Nokia rūpnīcu Bohumā un pārcelt to uz Rumāniju, strādnieki, uz kuriem tas attiecās - 2 000 zaudēja darbu - uzzināja par to no laikrakstiem.
Lai novērstu šādas situācijas atkārtošanos, ir steidzami nepieciešams - un es uzsveru šo steidzamību - lai stātos spēkā grozītā Eiropas uzņēmumu padomju direktīva ar jauno pārnacionālo uzņēmumu definīciju. Ļoti skumji, ka Komisijai vajadzēja tik ilgus gadus, lai izdarītu to un tā līdz šim ir boikotējusi šo kompromisu.
Tas vēlreiz parāda, ka sociālā Eiropa ir Komisijas darba kārtības beigās. Ja grozījumi stātos spēkā agrāk, Nokia gadījumus nebūtu noticis.
Šie grozījumi ir steidzami nepieciešami, lai kompensētu līdzšinējo nespēju rīkoties un tie patiesībā ir nokavēti, ja ņemam vērā jaunās uzņēmumu struktūras, kuras iziet ārpus valstu robežām un šo uzņēmumu rīcību. Mans prieks par kompromisu ir apvaldīts. Tomēr kā Parlamenta sarunu komitejas loceklis es atbalstu šo kompromisu, jo mums šī direktīva ir nepieciešama tagad.
Es vēlreiz vēršos pie visiem, kas tagad cenšas izārdīt šo kompromisu. Jūs spēlējaties ar uguni. Tas nozīmēs, ka mēs mūžīgi atradīsimies pie sarunu galda un ka Nokia līdzīgi gadījumi atkārtosies. Tādēļ ir nepieciešams pieņemt šo minimālo prasību pēc demokrātijas, ko esam iekļāvuši šajā direktīvā.
No politiskā viedokļa šīs direktīvas pārstrādāšana joprojām ir dienaskārtībā. Es vēlreiz vēlos teikt Komisijai, ka mums šeit ir labojums. Pārstrādāšana vēl ir jāveic, un mēs uzskatām, ka mums nepieciešams pienācīgs pārstrādājums, kurš dos uzņēmumu padomēm to, kas nepieciešams ilgtermiņa darbam. Tagad mums ir tikai labojums.
Dimitrios Papadimoulis
Priekšsēdētāja kungs, mana Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa nevēlas pievienoties svētku noskaņojumam, jo mēs ļoti labi apzināmies, ka sociālā Eiropa nav Komisijas vai Padomes prioritāte. Dāmas un kungi, kopējais kompromiss starp Europe Inc. un arodbiedrībām bija pamatā mūsu debatēm Parlamentā 2001. gadā. Arī pārstrādāšanas procedūra ierobežo Parlamenta lomu. Mēs sagatavosim grozījumus, kas atbalsta un veicina arodbiedrību izvirzītās prasības kaulēšanās procesā, proti, labāka, savlaicīgāka un izsmeļošāka informācija, publicitāte un caurspīdīgums nolīgumos un arodbiedrību organizāciju ekspertu līdzdalības veicināšana. Diemžēl mēs palaižam garām iespēju veikt materiālākus uzlabojumus direktīvai, un ar šo pārskatīto realpolitik mēs pieņemam daudz mazāk no tā, kas nepieciešams strādniekiem.
Jean Louis Cottigny
(FR) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Vispirms es vēlos apsveikt Bushill-Matthews kungu, kurš pasniedza mums lielisku demokrātijas stundu ar Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstījumu trialogā. Šodien trialogs ir noticis. Partneri ir centušies panākt vienošanos.
Es vēlētos apsveikt arī jūs, komisāra kungs, jo šobrīd jūs spējāt nodrošināt, ka Parlamenta kā otra akta pieņēmēja loma mums tika liegta, jo sociālo partneru panāktajā nolīgumā jūs likāt saprast, ka mēs drīkstam debatēt tikai par viņu ierosinātajiem jautājumiem.
Tagad ir svarīgi padarīt par sasniegumu trialogu. Tas ir noticis un tagad mums ir jānodrošina šī teksta pieņemšana pirmajā lasījumā. Tomēr tas nedrīkst nozīmēt, ka pārskatīšana ir izslēgta un ka mūs attur no tai sekojošās domāšanas par to, kā mēs varam sasniegt pilnu pārskatīšanu ar visu vai gandrīz visu sociālo partneru atbalstu.
Uzskatu, ka mums jādarbojas šādā noskaņojumā. Protams, rīt, pirmajā lasījumā mums jāuzvar, bet ir acīmredzams, ka mums būs jāiedziļinās tā pielietojumā un kā mēs nodrošināsim to, ka pārskatīšana var notikt.
Siiri Oviir
(ET) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja vietnieces kundze, dāmas un kungi! Vispirms es gribētu pateikties referentam par konstruktīvu pieeju direktīvas pārstrādātajai versijai.
Šīs direktīvas pārstrādāšana izvirzīja arī zināmus juridiskus jautājumus par mūsu spēju rīkoties. Šķiet, ka ar referenta palīdzību tagad šie jautājumi ir atrisināti.
Tomēr gan uzņēmumiem, gan arodbiedrībām direktīvas par uzņēmumu padomēm pārskatīšana ilgu laiku ir bijis ļoti svarīgs jautājums. Ir apsveicami, ka darba tirgus dalībnieki šovasar ir panākuši vienošanos. Tagad arī mums Parlamentā būs vieglāk pilnībā pabeigt šīs tēmas risinājumu.
Neapšaubot to, vai šo direktīvu šobrīd un šajā situācijā vajadzēja pārskatīt, es tomēr uzskatu, ka pārskatītais un atjauninātais direktīvas variants ir jāiesniedz izskatīšanai likumdošanas procedūrā nākotnē, vārdu sakot, nākamā Eiropas Parlamenta sasaukuma termiņā.
Būdams mazas valsts pārstāvis, es šobrīd nevaru piekrist Komisijas ierosinājumam, ka dalībai īpašajā komisijā ir jābūt atkarīgai no darbinieku skaita uzņēmumā. Šāda prasība var radīt situāciju, kad dažām dalībvalstīm nebūs neviena, kas sarunās pārstāvētu to intereses.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju pirmajā lasījumā panākto vienošanos par Eiropas Uzņēmumu padomes pārstrādāto redakciju, kur diezgan liela loma bija arī mūsu ēnu referenta Cremers kunga lietpratībai. Mēs atrodamies pieaugošas ekonomiskās krīzes apstākļos, un šī krīze nav tikai krīze sistēmā, tā ir arī sistēmas krīze.
Vairs nav iespējama uzņēmējdarbība līdzšinējā veidā, un gan uzņēmējiem, gan arī valdībām ir jāpiekrīt, ka šajā krīzes situācijā darbiniekiem daudz lielākā mērā ir jāiesaistās darba vietās notiekošajos procesos. Citāda pieeja nebūs pieņemama.
Akla paļāvība uz neierobežoti brīvu tirgu un konkurenci ir piedzīvojusi šausmīgu sagrāvi, tāpēc Eiropai ir pienācis laiks kļūt drosmīgākai un radīt jaunu sociālu līgumu starpa darba ņēmējiem un uzņēmējiem, un, protams, dalībvalstīm un Eiropai ir jāveido jauna sociāla, Lisabonas līguma mērķiem atbilstīga, tirgus ekonomika.
Harald Ettl
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārstrādāšanu mēs gaidījām jau kopš 1999. gada. Šīs gaidīšanas rezultātā mēs esam ieguvuši pārstrādāšanas procedūru; un tas ir pārāk maz apstākļos, kad industriālā vide strauji mainās. Šajos apstākļos ir nepieciešams uzlabot informēšanas un uzklausīšanas veidu, jo tie ir instrumenti, ar ko veido konfliktus mazinošu uzņēmējdarbības kultūru. Tas ir būtiski. Lēmumi starpvalstu līmenī ir jāpieņem Eiropas Uzņēmumu padomes padomdevēja komitejā. Ir juridiski jānostiprina šīs būtībā bezspēcīgās direktīvas īstenošana un, lai to nodrošinātu, tajā ir jāparedz sankcijas. Ir jārīkojas tā, lai turpmāk vairs nebūtu iespējams vienkārši neņemt vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus.
Lai gan ir panākts neliels progress, vēlākais pēc trim gadiem šī direktīva būs jāpārstrādā. Mēs varētu un mums vajadzētu to jau tagad paredzēt, lai zināmā mērā pielāgotos reālajai situācijai ekonomikas politikā un šīm straujajām pārmaiņām. Tomēr - un tas ir vissvarīgākais - beidzot kaut kas notiek!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Eiropas Uzņēmumu padome vai procedūra darbinieku informēšanai un uzklausīšanai uzņēmumos un uzņēmumu grupās ir svarīgs darba ņēmēju aizsardzības instruments.
Uzņēmumu padomēm ir jārīkojas ārkārtīgi aktīvi, it īpaši uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumos. Starptautisko uzņēmumu vai uzņēmumu grupu gadījumā ir būtiski, lai tajā dalībvalstī, kur notiek darbinieku atlaišana, tiktu uzklausīti arī šo uzņēmumu darbinieki un viņiem atrastos vieta pie sarunu galda. Situācijās, kad uzņēmumu grupa pieņem svarīgus lēmumus par uzņēmuma un tā darbinieku nākotni, tās dalībvalsts, kur notiek pārstrukturēšanas process, uzņēmuma darbinieki ir jāinformē un viņiem ir jārada iespēja piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā un ietekmēt to.
Līdz šim Eiropas Kopiena nodrošināja finansiālu atbalstu tikai uzņēmumiem, kur notiek pārstrukturēšanas process. Es uzskatu, ka šāds atbalsts ir jānodrošina arī atlaistajiem darbiniekiem.
Stephen Hughes
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribētu pateikties referentam. Lai gan grozījumi, par ko mēs balsojām komitejā, nebija tādi, kā viņš vēlējās - patiesībā viņš nevēlējās nekādus grozījumus - sarunās viņš tomēr aizstāvēja komitejas nostāju, un rezultātā tika panākta šī vienošanās pirmajā lasījumā.
Liels paldies arī mūsu ēnu referentam Cremers kungam, kas patiesībā izstrādāja šīs vienošanās saturu. Trīs papildinājumi punktiem, par ko savā paziņojumā vienojās sociālie partneri - par sankcijām, par pārrobežu principu un noteikuma, kas nosaka darbinieku skaita slieksni īpašajā pārrunu grupā, atcelšanu - paši par sevi ir svarīgi, taču, kā jau šeit minēja, šī pārstrādātā redakcija daudziem no mums nav sniegusi cerēto gandarījumu.
Gandrīz pirms desmit gadiem mums solīja, ka šī direktīva tiks pilnībā pārstrādāta. Ir jānovērš vairāki nopietni trūkumi, un mēs pieprasām, lai nākamajā pilnvaru periodā Komisija izvirzītu šo pilnībā pārstrādāto versiju.
Vēl nopietnas bažas saistībā ar šīs pārstrādātās redakcijas traktējumu izraisīja sociālā dialoga un juridisko priekšrakstu "pārklāšanās”. Sociālos partnerus uzklausīja atbilstīgi 139. panta prasībām, un tad viņi paziņoja, ka viņi nespēj vai nevēlas vienoties par pamatnolīgumu. Taču tiklīdz mēs sākām likumdošanas procesu, viņi paziņoja par vēlmi sākt sarunas. Tad viņi vienojās par paziņojumu, kas nevienā līgumā vispār nav paredzēts, taču tas mūsu referentam Bushill-Matthews kungam deva iespēju mēģināt piekrist paziņojuma saturam, taču ne vairāk.
Šā paziņojuma dēļ mūsu darbs nepaātrinājās, drīzāk gan tas mūs sasaistīja. 139. un 138. pantā noteiktās procedūras ir skaidri jānošķir. Nav pareizi, ja viena kaitē otrai vai ierobežo to, un Komisijai tās ir jānošķir. Kā jau mēs runājām, līdzīgu "pārklāšanu” pieļāva, lai iznīcinātu mūsu prasīto tiesību akta grozījumu, kura mērķis bija risināt problēmu, kas saistīta ar adatu dūrienu izraisītām slimībām.
Es atkārtoju: tas ir bīstami un var radīt vienīgi aizvainojumu un neuzticību sociālo partneru un Parlamenta starpā. Tomēr tas ir solis uz priekšu darbinieku informēšanas un uzklausīšanas tiesību jomā, un es to vērtēju atzinīgi.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, toreiz, kad īstenoja direktīvu, ar ko izveido Eiropas Uzņēmumu padomi, tā bija ievērojams posms ceļā uz sociālo dialogu ekonomikas nozarē. Tā ļāva arī paaugstināt produktivitāti, vienlaikus saglabājot sociālo saskaņu.
Pamatojoties uz vairāku desmitu gadu ilgo pieredzi, sociālie partneri tagad ir norādījuši, kādā veidā pārskatīt un precizēt šo direktīvu. Skaidrāk būtu jānosaka Uzņēmumu padomes locekļu loma darbinieku informēšanas un uzklausīšanas procesā. It īpaši krīzes laikā ārkārtīgi vēlama ir sociālo partneru savstarpējā sapratne, kā arī uz godprātības principu un uzticamu informāciju balstītas sarunas. Sociālā dialoga vērtība, risinājumus rodot diskusijās un sarunās un apzinoties pretējās puses labumu un intereses, liek respektēt šā dialoga rezultātus. Tādēļ ir jāpanāk, lai darba devēju organizāciju un arodbiedrību panāktās vienošanās atzītu Eiropas līmenī.
Es apsveicu referentu un ar prieku sagaidu, ka šīs direktīvas ietekme nākotnē tiks pārskatīta.
Ilda Figueiredo
(PT) Man žēl, ka mēs nelietderīgi izšķiežam šo iespēju daudz pilnīgāk un jēgpilnāk uzlabot direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomi. Patiesībā to jau varēja paredzēt 2001. gadā, kad pieņēma W. Menrad ziņojumu, kura sagatavošanā piedalījos arī es. Tādēļ mēs pieprasījām izvirzīt apspriešanai un balsošanai dažus grozījumus, kuru mērķis bija visos gadījumos pastiprināt darbinieku pārstāvju informēšanas un uzklausīšanas tiesības, tostarp veto tiesības, it īpaši uzņēmumu, sevišķi starptautisku uzņēmumu, pārstrukturēšanas un pārvietošanas mēģinājumu gadījumos, kad netiek ievērotas darbinieku tiesības.
Būtu labi, ja šos grozījumus varētu pieņemt, jo tie nostiprinātu direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomēm.
Karin Jöns
(DE) Priekšsēdētāja kungs, arī mana grupa ir gribējusi sagaidīt daudz vairāk, nekā to, kas tagad ir radīts, taču, manuprāt, mēs esam panākuši diezgan daudz un nodrošinājuši šīs Eiropas līmeņa vienošanās tālāko virzību. Viens ir skaidrs: turpmāk Eiropas Uzņēmumu padome ir jāinformē un jāuzklausa pirms jebkura lēmuma pieņemšanas - un tas ir vissvarīgākais - pirms jebkura lēmuma pieņemšanas saistībā ar uzņēmuma pārstrukturēšanu, un tad vairs nebūs tādu situāciju, kad tā šo informāciju iegūst no laikrakstiem.
Taču es gribētu Komisijai kaut ko ļoti skaidri pateikt: nedrīkst pieļaut tāda haosa atkārtošanos, kādu mēs piedzīvojām, nosakot, kas tad īsti šeit vadīs sarunas. Ir skaidri jānosaka, kāda ir atšķirība starp sociālo dialogu un Eiropas Parlamentu. Dažreiz mums bija sajūta, ka ir atceltas šajā namā valdošās tiesības. Turpmāk tas nedrīkst notikt!
Janez Lenarčič
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārstrādātā redakcija ir labas ziņas.
Tā pierāda, ka sociālā Eiropa progresē un ka progress ir iespējams, uzlabojot Eiropas darbinieku informēšanas un uzklausīšanas tiesības. Tā parāda arī sociālo partneru līdzdalības milzīgo vērtību. Bez tās mēs neapšaubāmi nebūtu sasnieguši šādu rezultātu. Visbeidzot, tā parāda trīs iestāžu - Komisijas, Parlamenta un Padomes - darba un sadarbības kvalitāti, jo, ja Parlaments rītdien nolems, tad mēs būsim panākuši vienošanos pirmajā lasījumā, un mēs par to varam tikai priecāties.
Lai tā arī būtu! Es pateicos jums, priekšsēdētāja kungs!
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Progresu panākt ir grūti, bet ne neiespējami. To, manuprāt, pierāda direktīvas par uzņēmumu padomēm pārstrādātās redakcijas projekta vēsture. Šis process nebija viegls, un es īpaši gribētu uzsvērt sociālo partneru lomu, kā arī referenta P. Bushill-Matthews un viņa kolēģa, sociāldemokrāta Cremers kunga, lomu. Es uzskatu, ka šīs debates skaidri parādīja, ka minētais likumprojekts ir gatavs, lai par to balsotu, un, manuprāt, arī to, ka tas ir patiesi labs paziņojums sociālajai Eiropai.
Philip Bushill-Matthews
referents. - Priekšsēdētāja kungs, kā jau kolēģiem zināms, es ārkārtīgi atbalstu sociālo dialogu un uzņēmumu padomes, un es esmu gandarīts, ka šajā jautājumā ir panākta vienošanās pirmajā lasījumā, lai tiesisko noteiktību visiem sociālajiem partneriem padarītu par noteicošo.
Es uzskatu, ka mēs būtu panākuši vienošanos pirmajā lasījumā arī tad, ja mēs nebūtu veikuši šo īpašo procedūru. Tā kā Stephen Hughes izvēlējās sniegt drīzāk izkropļotu versiju par to, kā šī vienošanās tika panākta, es tikai to gribētu precizēt protokolam, lai mūsu pēcnācēji redzētu, kā mēs nonācām tur, kur mums jābūt. Sociālie partneri mums visiem ārkārtīgi konkrēti prasīja neierosināt apspriešanai nekādus grozījumus, un arodbiedrības man konkrēti apstiprināja, ka, cik tām zināms, pārējās grupas noteikti to respektēs. Es nebiju gaidījis un nezināju, ka, kamēr tās mudināja mūsu grupu neierosināt nekādus grozījumus, tās patiesībā mudināja sociāldemokrātus ierosināt grozījumus. Tāpēc mūsu komitejā tika izjaukts līdzsvars. Es vēl aizvien uzskatu, ka arī tad, ja mēs vispirms būtu nākuši pie Parlamenta, un visiem kolēģiem būtu bijusi iespēja debatēt par šo jautājumu, mums būtu vienošanās, taču tā izskatītos mazliet citādāk.
Sakot šādus vārdus, ļaujiet man nomierināt kolēģu prātus: mans nolūks nav mazināt panāktās vienošanās nozīmi. Ir svarīgi, ka mums šāda vienošanās ir, un es esmu pārliecināts, ka rītdien mēs to pieņemsim. Taču ir augstākajā mērā paradoksāli, ka jautājumu, kas attiecas uz darba ņēmēju un darba devēju savstarpējo uzticēšanos un saskaņu, kā arī uz sadarbību starp abām ekonomikas pusēm, viens sociālais partneris risina ļoti atšķirīgā veidā.
Es ceru, ka šis būs vienīgais gadījums, jo sociālajam dialogam jābalstās uz abu pušu uzticēšanos. Tomēr šoreiz notika virzība atpakaļ, kas, es ceru, nekad vairs neatkārtosies.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien.
