Zemes atstāšana atmatā 2008. gadā (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir priekšlikums Padomes regulai saskaņā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu, kas nosaka atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem attiecībā uz zemes atstāšanu atmatā 2008. gadā - C6-0302/2007 -.
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, es varu jums teikt, ka graudaugu tirgus izredzes skaidri atrodas mūsu uzmanības centrā, jo mēs esam situācijā, kad cenas ir uzrādījušas iepriekš nepieredzētu paaugstināšanos pēdējo mēnešu laikā. Tas attiecas ne tikai uz Eiropas Savienību, bet visu pasauli.
Lietum pārāk daudz līstot dažviet Eiropā un sausumam valdot citviet Eiropā, klimata apstākļi mūsu pašu reģionos šogad ir bijuši nelabvēlīgi graudaugu ražošanai, un ar aprēķināto 258 miljonu tonnu produkcijas daudzumu 2007. gada raža ir zem vidējās. Obligāta zemes atstāšana atmatā, kas pašlaik ir 10 % vecajās ES-15 dalībvalstīs, nav savienojama ar pašreizējo tirgus situāciju. Šajā sakarā Komisija ir ierosinājusi 0 % zemju atstāt atmatā 2007. gada rudens ražai un 2008. gada pavasara sējai. Saskaņā ar mūsu prognozēm, tas nozīmēs no 10 līdz 17 miljoniem tonnu papildu produkciju Eiropas Savienībā, un es domāju, ka tas dos pozitīvu signālu nozarei un, cerams, arī veicinās stabilizāciju graudkopības nozarē.
Ātra lēmuma pieņemšana par šo jautājumu ir skaidri nepieciešama, lai lauksaimnieki var nolemt par savu nākamo ražošanas gadu, un šajā sakarā es patiešām esmu pateicīga, ka Parlaments acīmredzot saprata jautājuma steidzamību un piekrita ātrās procedūras izvēlei. Es patiešām esmu ļoti pateicīga.
Visbeidzot, mūsu juridiskais priekšlikums būs tik īss un tik vienkāršs, cik iespējams, un ar to netiks noteikti nekādi jauni administratīvi slogi.
Skatoties turpmāk uz priekšu, veselības pārbaudes laikā ir nepieciešams labi izvērtēt, vai zemes atstāšana atmatā vēl ir piemērots rīks pašreizējos un turpmākajos tirgus apstākļos. Mums ir arī jāapsver, kā mēs varam saglabāt vides ieguvumus ar savu atmatu sistēmu, piemēram, tādus kā pastāvīgu ganību platību uzturēšana un piekrastes zonu aizsardzība un pasākumi, kas arī ir saistīti ar klimata pārmaiņām.
Tāpēc paldies jums par ātru reakciju. Ir jauki redzēt, ka Parlaments patiešām spēj kustēties, kad tas ir ļoti vajadzīgs.
Neil Parish  
AGRI komitejas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētājas kundze, komisāre, jā, Parlaments var kustēties ļoti ātri. Protams, doma, ka Parlamentu varētu vainot par to, ka lauksaimnieki nezinātu, ko stādīt savā zemē šogad, nenodarbināja mūsu prātus nemaz tik daudz, tāpēc mēs ar prieku strādājām kopā ar jums, lai varētu nonākt pie šī stingrā lēmuma. Es izsaku arī atzinību savai komitejai, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai, par tās vienprātīgo lēmumu.
Tas, par ko es patiešām gribu runāt, ir, cik liela pārmaiņa notiek gada laikā! Pirms divpadsmit mēnešiem mēs runājām par EUR 90 par tonnu kviešiem. Tagad mēs runājam par EUR 250-270, tātad par trīs reizes augstāku cenu. Tāpēc tagad ir laiks nopietni domāt par atmatu samazināšanu līdz 0 %. Es atkāptos pat vēl tālāk par šo. Kad jūs padomājat, ka tagad jau vairāk nekā 20 gadus Eiropā mēs esam runājuši par pārtikas pārpalikumiem, par to, ka lauksaimnieki īsti nav vajadzīgi, ka mums zeme ir jāpārvērš par kaut ko citu un pārtikas nodrošinājums patiesībā nav svarīgs. Pēkšņi pārtikas nodrošinājums patiešām ir svarīgs.
Es domāju, ka te ir arī morāla rakstura arguments. Kad pasaulei ir daudz pārtikas, tad varbūt Eiropai pavisam nevajag piedalīties ar savu ražošanas daļu, bet kad pasaulei pārtikas maz un cenas aug, tad Eiropai ir morāls pienākums ražot pārtiku. Eiropai nekad nebūs jācieš bads, lai kāda būtu pārtikas cena, jo pamatā mums ir nauda, ko maksāt, bet daudzās pasaules daļās būs jācieš bads. Negaidīti mēs esam citādā pasaulē, un tā ir tāda, ar kuru mums jārēķinās. Komisija ierosina atstāt 0 % zemju atmatā 2008. gadam, un 2008. tirgus gada sākumā, kā es teicu, tirgum raksturīgas augstas cenas.
Kā komisāre norādīja, ir bijis sausums dažās Eiropas daļās un plūdi ir bijuši citās vietās. Mēs arī redzam visā pasaulē, kā apstākļi labībai mainās, piemēram, Austrālijā sāls cauri zemei nokļūst virskārtā, un tādā augsnē ir ļoti grūti stādīt. Mēs redzam arī Ķīnu un Indiju, kas patērē nepieredzētus pārtikas daudzumus sakarā ar ekonomikas pieaugumu un lielāku pārtikas pieprasījumu. Viss tas atstāj iespaidu uz kviešu un graudaugu ražošanu visā pasaulē. Mums tagad ir, iespējams, aptuveni puse no krājumiem, kādi mums parasti ir, un tie arvien samazinās, tādēļ tagad ir jārīkojas.
Es uzskatu, komisāre, un es esmu pārliecināts, ka arī jūs tā domājat, ka, ja mums ir kopēja lauksaimniecības politika, kas ir atdalīta no ražošanas, mums patiešām nevar būt zeme atmatā daudzējādā nozīmē, jo, ja vispār ir bijusi politika, kas ir saistīta ar ražošanu, tad zemes atstāšana atmatā ir tāda politika, tāpēc tagad ir laiks to atcelt.
Ja mēs atceļam atmatas, mums ir jāatceras, ka no tām ir bijuši vairāki ieguvumi videi, un mums ir jāatceras arī, ka lauksaimniekiem tagad būs izvēle art vai neart atmatas. Saskaņā ar vienreizēja saimniecības maksājuma sistēmām viņi var arvien vēl turpināt to izmantot, ja viņi tā izvēlas, bet graudaugu audzēšanas ekonomiskais izdevīgums patiesībā nozīmēs to, ka daudzi no viņiem apars zemi. Mums vēl var būt sešu metru joslas ap laukiem un dzīvžogiem par vides līdzekļiem, un, manuprāt, tas arī ir ļoti labi.
Tas patiešām nav nekas tāds, par ko jādebatē šovakar, bet es domāju, ka stāvokļa novērtējumā viena no lietām, ar ko mums būs jānodarbojas, bez šaubām būs tas, ka mums vēl ir jāvirzās uz otrās paaudzes biodegvielām, lai nelietotu kviešus un eļļas rapša sēklas biodegvielai. Un atkal pirms gada es ļoti stipri iestājos par to, kad cenas bija zemas, bet tagad, kad cenas ir augstas, mēs burtiski to tikai nokurināsim.
Es iesaku Parlamentam nodarboties ar to nekavējoties. Es pateicos visām grupām par atbalstu, un es ļoti pateicos komisārei par viņas ātro atbildes reakciju. Es domāju, ka kopā mēs varam nonākt pie pareizā lēmuma. Te ir daži grozījumi no PSE grupas un Zaļo/ALE grupas, kuru lielāko daļu mēs varēsim atbalstīt. Tomēr vienu es nevaru pieņemt - un tas ir par nodokli labības eksportam, jo lauksaimnieki ir cietuši iepriekšējo zemo cenu dēļ. Tiklīdz cenas aug, lūdzu, nenosakiet nodokli par to, jo pēc manām domām tas nebūtu īsti pareizi. Ja mēs grasāmies darboties ar tirgus spēkiem, mums ir jābūt gataviem sastapties ar dzīves realitāti.
Esther de Lange
PPE-DE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, es vispirms gribu pateikties komisārei par viņas klātbūtni šorīt un arī tagad šajās debatēs, kas tika pievienotas darba kārtībai pēdējā brīdī. Tomēr visvairāk es gribu pateikties viņai par viņas priekšlikumu atcelt obligāto zemes atstāšanu atmatā nākamajai sezonai. Viņa izteica atzinību mums par mūsu ātrumu, bet Komisija arī ir parādījusi, ka tā spēj reaģēt samērā ātri uz notikumu attīstību tirgū, kas tagad piedzīvo graudaugu piegāžu sarukšanas periodu Eiropas Savienībā. Paredz, ka šīs sezonas beigās krājumi sasniegs visu laiku zemāko līmeni arī pasaulē.
Tāpēc tāds piegāžu kontroles instruments kā obligāto atmatu noteikšana, ko ieviesa 1992. gadā, nav vairs īsti mērķtiecīgs. Līdz ar to ir tikai loģiski, ka Komisija ierosina šo obligāto pienākumu tagad atcelt. Ir arī loģiski, ka Komisija saglabā atmatu atstāšanas sistēmu un tikai samazina obligāto procentu no pašreizējiem 10 % līdz 0 %. Tas uzturēs debates pie dzīvības. Galu galā vienīgi tad, kad ir pienācis laiks "veselības pārbaudei”, ir laiks diskutēt par iespējamu maiņu pastāvošajos noteikumos un struktūrās.
Turklāt, kā es saprotu, ja mēs piekristu šim priekšlikumam un ja Padome arī pieņemtu ātru lēmumu, pastāv iespēja, ka mēs uzstādīsim tiesību akta pieņemšanas ātruma rekordu. Tas dos signālu pilsoņiem un jo sevišķi lauksaimniekiem, ka ES var pieņemt arī straujus lēmumus, kad nepieciešams.
Tomēr ir tikai vēl viena lieta, kas man nospiež sirdi, priekšsēdētājas kundze, - nevis kā PPE grupas pārstāve, bet kā Nīderlandes kristīgo demokrātu biedre Eiropas Parlamentā. Ir vēl citas nozares, kurās pie pašreizējās tirgus attīstības noteikta elastības pakāpe šķistu piemērota. Ņemiet, piemēram, piena nozari, kur pieprasījums aug strauji un Eiropa, iespējams, neizmanto pilnībā visu savu potenciālu. Viena iespēja varbūt ir ļaut dažās dalībvalstīs pilnībā neizmantotās kvotas pārdot pāri robežām vai arī palielināt kvotu vēl par dažiem procentiem 2008. gada 1. aprīlī.
Tāpēc nobeigumā, priekšsēdētājas kundze, es gribu personiski vērsties pie Eiropas Komisijas ar lūgumu parādīt to pašu ātrumu, ko tagad izrāda attiecībā uz graudaugiem, arī citās nozarēs, ja un kad nepieciešams.
Luis Manuel Capoulas Santos
Arī man ir patīkami redzēt šeit komisāri, un es gribu teikt, ka pašreizējie nosacījumi graudaugu tirgū liek mums domāt, bet galvenais - rīkoties, un es apsveicu Komisiju par tās aktīvo nostāju.
Sociālistu grupa Eiropas Parlamentā piekrīt komisāres dotajai pašreizējā stāvokļa analīzei un piekrīt, ka "veselības pārbaudes” laikā mums būs iespēja dziļi izpētīt šo jautājumu un pieņemt piemērotākus galīgos lēmumus nākotnei. Mēs arī pilnībā apzināmies, ka šo problēmu, kas mums stāv priekšā, nevar atrisināt vienkārši, tikai likvidējot atmatas pārejas pasākumu kontekstā, ko mēs gatavojamies veikt, bet piekrītam, ka tie var palīdzēt atgūt tirgus līdzsvaru nākamajā gadā.
Mēs esam vienisprātis ar viedokli, ka šis pasākums pie pesimistiska scenārija var atdot vismaz pusi no pašreizējiem 3,89 miljoniem hektāru atpakaļ ražošanai un ka tas varētu nodrošināt gadā ar normāliem klimata apstākļiem vismaz aptuveni no 5 līdz 10 tonnām papildu produkcijas, pat ja daži zems gabali ir mazāk ražīgi, kas ir dabisks iemesls, kāpēc lauksaimnieki tos atstāja atmatā.
Tomēr, lai sasniegtu šo mērķi, mēs uzskatām, ka būtu pareizi Komisijai mazliet paplašināt šo atkāpi, tas ir, pagarināt šī pasākuma darbības laiku līdz diviem gadiem, nevis vienu; un ir saprotams, ka tas ir jāpagarina, jo ir acīmredzams, ka lauksaimniecībai trūkst plānošanas un nākamās rudens-ziemas sezonas sākumā mums tomēr vēl nebūs galīga lēmuma par debašu rezultātiem, kuras mums notiks "veselības pārbaudes” laikā. Tāpēc šajā nolūkā es aicinu Komisiju ņemt vērā grozījumu, ko mēs iesniegsim un kas, esmu pārliecināts, gūs vairākuma atbalstu rītdienas plenārsēdē.
No otras puses, mēs visi arī zinām, ka, atgūstot visas šīs teritorijas ražošanā, mums būs negatīva ietekme gan attiecībā uz CO2 izdalīšanos no zemes, gan attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, jo visi šodien atzīst vides pievienoto vērtību, ko deva atmatas. Tāpēc mēs domājam, ka Komisijai pienāktos veikt ietekmes izvērtējumu pēc iespējas ātrāk, lai mēs varam saņemt visus būtiskos faktorus, kuri nepieciešami lēmumam, kas mums būs jāpieņem gada laikā par šo pašu tematu.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, jā, mēs esam ātri strādājuši, bet Komisija arī ir vēlu iesniegusi savus priekšlikumus. Tas ir ticis apspriests ilgu laiku un audzētāju nepacietību ir krietni nodarbinājis jautājums, kad tas galu galā beigsies. Mēs neko neesam aizturējuši, tā ir tiesa, mēs to neesam arī gribējuši darīt.
Jūsu pamatojums ir, ka cenas ir augstas un bija vajadzīga noteikta stabilizēšana. Es ceru, ka mēs abi esam apmierināti - un it sevišķi jūsu vīrs ar savu uzņēmumu - ka nauda beidzot nokļūs līdz uzņēmumiem. Tam jau sen bija jānotiek, un mums jāuzmanās šeit, sakot, ka mums ir kaut kas jādara, lai pazeminātu cenas. Tuklāt tas savā veidā ir pretrunā ar jūsu šī rīta paziņojumu attiecībā uz cukuru. Jūs atcerēsities, ka teicāt: "Pie tādas labības cenas, kāda ir pašlaik, cilvēki tagad varbūt straujāk pievēršas graudiem un mazāk cukuram.” Ja jūs dzenat labības cenas atkal lejā, jūsu pašas loģika un jūsu nodomi var tikt tādējādi traucēti.
Jūs pievēršaties faktam, ka tas saistās ar labības kultūru seku. Jā, taisnība. Sākotnēji, tas bija pasākums, kas saistījās ar kultūru seku, jo kultūru sekai arī bija vajadzīga veģetācija. Tas nozīmē, ka mums ir jārūpējas par vides aspektu, kaut arī tas ir ticis atstāts pavisam novārtā pēdējo gadu laikā, vienkārši dodot iespēju ilgstoši aizlaist zemi atmatā, kurpretī liela daļa tiks novirzīta enerģijas ražojumu izgatavošanai.
Mēs prasām jums grozījumā ne tikai nodarboties ar to, kas jums ir padomā 2008. gadam, bet arī pateikt mums Parlamentā, kā kultūru seka ir jāsakārto, domājot par vides aizsardzību.
Vincenzo Aita
GUE/NGL grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es domāju, ka Parlamentam būtu jāuzskata šis par jaunu faktoru, kas atklāj jaunu domāšanas posmu un jaunas debates par lauksaimniecības ražošanu Eiropā. Lieta ir ne tikai tā, ka mums ir notikušas klimata pārmaiņas un ka dažās lauku teritorijās mums ir bijušas ražošanas grūtības. Runa ir par to, ka visa lauksaimniecības ražošanas sistēma šajā jomā mainās, jo - un tas jau vairākkārt tika pieminēts iepriekšējās debatēs - šodien daudzas labības kultūras tiek ražotas, lietojot atšķirīgas ražošanas sistēmas, kā mēs dzirdējām.
Būtībā mums tagad jāpārskata Eiropas Kopienas īstenotā politika lauksaimniecības ražošanā pēdējo gadu laikā. Jautājums ir ne tikai par labību, bet pēc dažiem mēnešiem mums būs jārisina arī gaļas ražošanas un piena ražošošanas problēmas, jo šajā jomā jau notiek pārmaiņas ražošanā un ražošana krītas. Tāpēc es domāju, ka komisārei un Komisijai būtu rūpīgi jāpārdomā un jāļauj Parlamentam reaģēt, dodot galīgu atbildi par šīm problēmām, lai izvairītos no pašreizējās situācijas: pārtikas izmaksu kāpuma, kas rada problēmas daudzām ģimenēm Eiropā un citviet.
Jim Allister
Priekšsēdētājas kundze, laikā, kad lopbarības cenas pieaug kā pa spirāli un līdzīgi sodam, kas tik ļoti ievaino mūsu intensīvo nozari, būtu noziegums izslēgt no ražošanas zemes platības, kas spēj mazināt mūsu paļaušanos uz ārzemju importu. Tāpēc atmatām jāpazūd un jāpazūd tūlīt.
Bet ir jābūt kaut kam vēl, arī apsteidzošam plānam, lai vērstos pret briestošo krīzi mūsu intensīvajās nozarēs. Pēc manām domām tajā ir jāiekļauj tiešs spiediens uz multinacionālo lielveikalu ķēdēm, lai liktu tām atteikties no tādas cenu stratēģijas, kas nospiež lauksaimniecības ražotāju cenas. Ja tas nenotiek, ir gaidāms, ka liela daļa mūsu intensīvās nozares iznīks. Tā būtu mūsu laiku lauksaimniecības politikas lielākā neveiksme, un ar to jums, komisāres kundze, nekavējoties ir jānodarbojas.
Esther Herranz García
(ES) Priekšsēdētāja kundze, vispirms es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta steidzamības kārtā pieņemto lēmumu nekavējoties atcelt zemes obligāto atstāšanu atmatā.
Es domāju, ka Eiropas patērētāji un lauksaimnieki ir galvenie, kas cieš no lauksaimniecības izejvielu cenas masveida pieauguma. Es domāju, ka pašreizējais stāvoklis liks mums uzsākt pamatīgu diskusiju par pašreiz notiekošo maiņu kopējā lauksaimniecības politikā, un mums ir jānodrošina, ka šajā jomā pieņemtie lēmumi saskan ar globālo kontekstu, kurā trešo valstu pieprasījums aug pārsteidzošā ātrumā, it sevišķi patēriņa pieauguma dēļ tādās valstīs kā Ķīna un Indija, kam ir izšķirīga nozīme globālajā ekonomikā.
Ja šī deficīta situācija turpināsies, es domāju, ka Eiropas Savienībai ir jādomā par jaunu mehānismu radīšanu, lai izvairītos no pārtikas cenu pieauguma, kas nav ilgtspējīgs.
Gadiem ilgi mēs esam dzirdējuši, ka kopējā lauksaimniecības politika saistās ar pārmērīgām izmaksām Eiropas nodokļu maksātājiem, bet es tagad gribu, lai valdības izskaidro pilsoņiem, kāpēc viņiem būs jāmaksā vairāk par maizi un pienu. Es arī gribu, lai valdības izskaidro pasākumus, ko tās ir sagatavojušās pieņemt, lai garantētu taisnīgu cenu patērētājiem un novērstu pārmērīga sloga uzkraušanu ražotājiem, kas apdraudētu daudzu zemnieku saimniecību ienesīgumu.
Pasaulei ir vajadzīgs arvien lielāks pārtikas daudzums, patēriņa pieauguma ģeometrisko progresiju neatrisinās lauksaimniecības politika, kas ir arvien nelabvēlīgāka un skopāka pret Eiropas ražotājiem. Es domāju, ka Eiropas vadītājiem ir divkārt rūpīgi jāpārdomā, pirms noliek ražotājus starp dzirnakmeņiem.
Es domāju, ka Eiropas Savienībai ir jāizmanto kopējās lauksaimniecības politikas "veselības pārbaude”, lai ieviestu mehānismus, kas novērš nopietnas deficīta situācijas nākotnē, ja mēs negribam, lai citi globāli ražotāji monopolizē starptautiskos tirgus.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Priekšsēdētājas kundze, ir tiesa, ka graudaugu krājumi ir samazinājušies pēdējo gadu laikā, un mēs jau esam dzirdējuši par dažiem iemesliem sakarā ar klimata pārmaiņām - par palielinātu patēriņu jaunattīstības valstīs, nelabvēlīgiem klimata apstākļiem ražotāju valstīs vai ražošanu, kas tiek taupīta iekšējam patēriņam eksporta valstīs. Mēs nevaram aizmirst arī noteiktu spekulatīvu gājienu ietekmi uz tādiem tirgiem kā Parīze vai Čikāga. Visi šie faktori ir piedalījušies cenu pieaugumā, saniedzot vēsturiski augstus līmeņus.
Tomēr saskaņā ar Starptautiskās graudaugu padomes datiem piegādes problēmām papildus ir rezervju problēma: globālās rezerves, kas ir zem 17 % līmeņa, kurš saskaņā ar PLO garantē pārtikas drošību, un Kopienas rezerves, kas praktiski ir izsmeltas tirgū ar cenām, kas ir augstākas par starptautiskajiem līmeņiem.
Manuprāt, komisāre, "veselības pārbaudes” sakarā mums ir jādomā par lomu, kāda šajā krīzē bija tam, ka pazuda Kopienas instrumenti tirgus regulēšanai.
Eiropas Savienība ir apsēsta ar krājumu pārvaldības izmaksām un Pasaules Tirdzniecības organizācijas spiedienu; tā ir pārorientējusi savu lauksaimniecības politiku uz ražošanas ierobežošanu un tirgus liberalizēšanu un ir pagriezusies ar muguru pret ražotājiem un patērētājiem, atmetot KLP pamatprincipu: pašpietiekamības garantēšanu.
Bernadette Bourzai
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāre, dāmas un kungi, es vispirms gribu izteikt atbalstu pašreiz atmatā atstātās zemes brīvprātīgai rekultivācijai, lai veicinātu Eiropas graudaugu un eļļas augu sēklu ražošanu, lai papildinātu krājumus un tādā veidā nodrošinātu mūsu pašpietiekamību.
Tomēr šķiet, ka ir nepieciešami divi ražošanas un tirgošanas gadi, lai ļautu zemniekiem pielāgoties šai pārmaiņai. Tāpat arī ir svarīgi, ka mēs piemērojam kvotas graudaugu eksportam, lai vispirms tiek apmierinātas Eiropas vajadzības.
Turpretī es esmu piesardzīga attiecībā uz priekšlikumu par pasākumu, ar ko likvidē nodokļus lopbarībai. Es labi saprotu, ka pārtikas preču cenu pieaugums padara dzīvi ļoti grūtu zemniekiem, bet es negribu, ka šis pasākums atver aizsprostus ģenētiski modificētas sojas un kukurūzas importam. Tomēr es esmu par Eiropas ĢMO brīvas lopbarības rūpniecības attīstības veicināšanu un rosināšanu, kas būtu labākā pozīcijā, lai garantētu gan mūsu pārtikas drošību, gan mūsu neatkarību.
Es gribu arī norādīt, ka, lai gan atmatas vairs ekonomiski neattaisnojas, tās ir svarīgas bioloģiskajai dažādībai un augsnes un upju aizsardzībai, un tas ir jāatzīst un jāuztur. Tāpēc sociālistu grupa lūdz Komisiju veikt ietekmes uz vidi novērtējumu atmatu shēmas sagraušanas sekām. Es galvenokārt domāju par sekām, ko atmatu atcelšana radīs putekšņu un nektāra avotu nepieciešamajai dažādībai bitēm laikā, kad šī nozare pārdzīvo nopietnu krīzi.
Visbeidzot, atmatu atcelšana palīdzēs mums atrisināt visas problēmas, kas ir KLP pārskata pamatā 2008. un 2009. gadam.
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Paldies jums, priekšsēdētājas kundze, un es gribu teikt visiem deputātiem lielu paldies par visiem pozitīvajiem komentāriem, par visiem mēģinājumiem stabilizēt mūsu graudaugu tirgu. Es tagad jūtos pavisam labi apbruņota, lai turpinātu šo diskusiju rīt Padomē ar dalībvalstīm, un es ceru, ka pēc neilga laika tiesību aktu varēs publicēt. Es esmu gluži pārliecināta, ka lauksaimnieki vērīgi sekos mums, lai redzētu, kāds lēmums tiks pieņemts te Parlamentā un rīt Padomē.
Es īsi runāšu par četrām dažādām grozījumu grupām. Par domu pagarināt šo viena gada periodu ar 0 % atmatām līdz diviem gadiem man jāsaka, ka mums būs iespēja diskutēt par paziņojumu ziemā un par juridiskiem priekšlikumiem nākamajā pavasarī un vasarā, kad mums būs skaidrība par to, kādā virzienā mēs ejam. Tāpēc es nevarēšu atbalstīt domu par viena gada perioda pagarināšanu, bet mēs pie šī jautājuma atgriezīsimies.
Par atmatu labumu videi runājot, ir skaidrs, kā es teicu, ka mums tas būs jāapsver, izmantojot "veselības pārbaudi”, lai redzētu, vai mēs varam atrast risinājumus, lai saglabātu vides bioloģiskās daudzveidības jautājuma labumus sakarā ar atmatām.
Runājot par graudaugu tirgus pārraudzību, acīmredzams, mēs darīsim visu iespējamo, lai uzturētu spēcīgu dialogu ar dalībvalstīm, ieinteresētajām personām un plašu sabiedrību, lai redzētu, kurā virzienā tirgus attīstās.
Par 8. grozījumu par eksporta ierobežojumiem un iespējamo eksporta nodokļa ieviešanu man ir jāsaka, ka tas nav ceļš, pa kuru mēs gribam iet. Tas dos pilnīgi atšķirīgus un nepareizus signālus tirgum. Tas atgriezīs mūs situācijā, kas līdzīga Krievijas un Ukrainas situācijai, kuras mēs esam vainojuši par šī rīka lietošanu, lai noturētu savu saražoto sev pašiem, un tāpēc tas nav celš, pa kuru mums iet.
Attiecībā uz pārējām idejām, ko jūs pieminējāt par importu, mēs pievērsīsimies - un mēs faktiski esam sākuši jau to darīt - graudaugu importa nodevu atlikšanai. Tās neder pašreizējai situācijai. Visas politikas, krājumu politikas pārmaiņa būs, manuprāt, izvēles iespēja mums, ko apspriest "veselības pārbaudē”, lai atrastu labāko veidu individuālās pieejas risinājumiem gan zemniekiem, gan graudaugu nozarē ieinteresētajām personām, gan graudaugu nozarei.
Liels paldies jums vēlreiz. Es patiešām augstu novērtēju entuziasmu, ar kādu Parlaments un Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja ir rīkojusies šajā gadījumā.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks trešdien.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
James Nicholson  
rakstiski. Ir izveidojusies nopietna situācija, paaugstinot labības cenas visā Eiropas Savienībā, ko dzen augstās pasaules cenas. Mums ir vajadzīga drošība par pārtikas piegādi. Mums tās vairs nav. Labības cena turpina pa spirāli iet augšup. Vienīgais, kā ar to var tikt galā, ir, augot patērētāju cenām. Austrālijas valdība pagājušajā nedēlā sacīja, ka Austrālijas ražošana šajā gadā samazināsies par 30 %. Mums ir jādabū pieeja graudaugu aizvietotāju tirgum no Amerikas Savienotajām Valstīm vai arī liellopa, jēra un vistas gaļas piegāde kļūs grūtāka. Es aicinu Lauksaimniecības padomi un ES ekspertus apstiprināt jaunus graudaugus straujākā tempā, lai garantētu mums piegādes drošību.
