Konvencija par cīņu pret pārtuksnešošanos (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par
Miroslav Ouzký mutisko jautājumu Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā Padomei par Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos dalībvalstu konferences, kas notiks Madridē 2007. gada 3.-14. septembrī, mērķiem - B6-0140/2007) un
Miroslav Ouzký mutisko jautājumu Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā Komisijai par Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos dalībvalstu konferences, kas notiks Madridē 2007. gada 3.-14. septembrī, mērķiem - B6-0312/2007).
Miroslav Ouzký
PPE-DE grupas vārdā, autors. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos atvainoties tulkiem par to, ka neesmu sagatavojis neko rakstiski un tādēļ nevarēju viņiem iesniegt savas runas tekstu. Tomēr es centīšos runāt lēni un īsi, jo jautājums, par kuru es runāšu, pats par sevi ir saprotams.
Kā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētājs es vēlos paust atzinību Portugāles prezidentūrai par to, ka tā par savas programmas galvenajiem mērķiem ir noteikusi pārtuksnešošanās un ūdens trūkuma jautājumus. Tieši šā iemesla dēļ es īpaši atzinīgi vērtēju tuvojošos konferenci, kas tika pieminēta iepriekš.
Jūs labi zināt, ka šis Parlaments un Eiropas Savienība kopumā ir noteikusi klimata pārmaiņas par vienu no būtiskākajām problēmām, kas risināma tuvākajā laikā, un ir labi zināms, ka ūdens trūkums un progresējošā pārtuksnešošanās neapšaubāmi ir klimata pārmaiņu sekas.
Es esmu viens no tiem, kuri uzskata, ka mums ir jāgatavojas klimata pārmaiņu sekām, nevis izmisīgi jācenšas tās apturēt, jo mūsu centieni šajā virzienā visticamāk nebūs veiksmīgi. Šodien mēs pilnīgi droši zinām, ka Eiropai, jo īpaši tās dienvidu reģioniem būs jācīnās pret ūdens trūkumu un augsnes stāvokļa pasliktināšanos.
No debatēm par klimata jautājumiem mēs uzzinām, ka ūdens zudums atmosfērā veicina turpmāku pārtuksnešošanos, kas savukārt ir iemesls turpmākai klimata sasilšanai. Pārtraukt šo burvju loku būs ļoti sarežģīti. Savas komitejas vārdā vēlos uzdot Komisijai un Padomei šādu jautājumu: kādus praktiskus soļus Komisija un Padome gatavojas spert? Vai pašlaik ir skaidrs, ko var panākt dalībvalstu līmenī un ko var panākt Eiropas līmenī?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Miroslav Ouzký, vispirms es vēlos pateikties par to, ka pieminējāt Portugāles prezidentūras vides programmu, kas jo īpaši vērsta uz tādiem jautājumiem kā sausums un pārtuksnešošanās. Šie jautājumi patiesībā ir viena no Portugāles prezidentūras prioritātēm, un es vēlos vērst uzmanību uz rezultātiem, ko izdevās panākt attiecībā uz šiem jautājumiem neformālā Vides ministru padomes sanāksmē, kas nesen notika Portugālē.
Es nelasīšu visus prezidentūras secinājumus attiecībā uz šiem jautājumiem. Tomēr es uzskatu, ka tie ir ļoti interesanti un nozīmīgi un tādēļ vēršu jūsu uzmanību uz šiem secinājumiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz cīņu ar sausumu un saistību starp sausumu un vidi, un pasākumiem, ko mēs varētu un ko mums vajadzētu veikt, lai cīnītos pret šīm arvien pieaugošajām problēmām.
Es vēlos pieminēt arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos dalībvalstu konferenci, kas arī ir būtisks šīs sesijas jautājums; šī konference, kā jau jūs zināt, notiek pašlaik - no 3. līdz 14. septembrim - Madridē.
23. jūlijā Padome apstiprināja secinājumus, ar kuriem ir noteiktas Eiropas Savienības prioritātes, kuras Eiropas Savienībai ir jāatbalsta Konvencijas dalībvalstu konferencē, kura tiek organizēta jau astoto reizi kopš Konvencijas apstiprināšanas. Jūs uzzināsiet, ka Padome sniegs atbalstu, lai šajā astotajā Konvencijas dalībvalstu konferencē tiktu pieņemts desmitgades stratēģiskais plāns un pamata noteikumi Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas īstenošanas veicināšanai, ko izstrādāja Starpsesiju starpvaldību darba grupa un ko mēs vēlamies redzēt īstenotu.
Mēs apzināmies, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti būtiska loma šajā saistībā, jo īpaši vietējā līmenī, un mēs to atbalstām; tādēļ mums ir jāveicina lielāka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos īstenošanā.
Jūs uzzināsiet arī to, ka Konvencijas dalībvalstu konferencē tiks likts uzsvars uz saikni starp nabadzību un pārtuksnešošanos, lai noteiktu, kā Konvencijas dalībvalstis var palīdzēt cīnīties pret nabadzību, cieši sadarbojoties ar citām nozīmīgām pasaules un reģionālajām struktūrām. Padome uzskata, ka ir būtiski panākt vienošanos attiecībā uz uzlabotu Konvencijas īstenošanas uzraudzības sistēmu, pamatojoties uz sauso teritoriju saglabāšanas, pārvaldības un ilgtspējīgas izmantošanas standartiem. Šāda sistēma ļautu izvērtēt iepriekš un pašlaik sasniegtos rezultātus.
Zinātnes un tehnoloģiju komitejai ir ļoti būtiska loma Konvencijas zināšanu bāzes uzlabošanā, kā arī tā nodrošina noteikumu un lēmumu pieņemšanu, pamatojoties uz pārdomātiem apsvērumiem. Eiropas Savienības Padome uzskata, ka pārtuksnešošanās, klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības izzušanas problēmas ir savstarpēji saistītas, un tādēļ tās ir jārisina saskaņotā veidā, izstrādājot atbilstošas politikas, lai veicinātu sadarbību un padarītu tās efektīvākas. Padome uzskata arī, ka citi būtiski svarīgi faktori ir atbilstošu finanšu resursu pieejamība, efektīva pārvaldība un iniciatīvu finansēšana cīņai pret pārtuksnešošanos, kā arī aktīva un efektīva Konvencijas sekretariāta darbība.
Arī sausums tāpat kā pārtuksnešošanās ir nopietna problēma. Padome ir pilnīgi pārliecināta par to, ka šīs problēmas - sausums un pārtuksnešošanās - efektīvi var risināt, tikai īstenojot ciešu starptautisku sadarbību. Tādēļ Eiropas Savienība virzās uz saviem mērķiem šajā jomā, sadarbojoties ar trešajām valstīm. Šai saistībā es vēlos jums atgādināt, ka ĀKK-EK Ministru padome savā ikgadējā sanāksmē, kura notika šā gada 25. maijā, pieņēma kopīgu paziņojumu par cīņu pret sausumu un pārtuksnešošanos.
Šajā ĀKK un Eiropas Savienības kopīgajā paziņojumā ir atzīta Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos nozīme nabadzības samazināšanā un Apvienoto Nāciju Organizācijas noteikto tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā.
Paziņojumā ir pausts atbalsts Konvencijas dalībvalstu konferencei attiecībā uz desmitgades stratēģiskā plāna pieņemšanu, un visas dalībvalstis ir aicinātas sadarboties, lai uzlabotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas efektivitāti. Tādēļ mēs uzskatām, ka ir ļoti būtiski noteikt konkrētas prioritātes attiecībā uz Konvencijas īstenošanu, kas identificētas, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, un izmantot rādītājus, lai izvērtētu panākto progresu.
No otras puses, lielāka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība un uzlabota komunikācija, un plašāks dialogs starp visām struktūrām, pēc mūsu domā, arī uzlabos - turklāt ievērojami - Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos efektivitāti.
Joaquín Almunia
Komisijas loceklis. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Eiropas Kopiena uzskata, ka jau kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos parakstīšanas 1994. gadā šai Konvencijai ir ļoti būtiska loma nabadzības mazināšanā. Konvenciju izstrādāja kā būtisku instrumentu, kas palīdzētu sasniegt mērķi attiecībā uz augsnes ilgtspējīgu izmantošanu, lai cīnītos pret badu un nabadzību.
Komisija vēl joprojām uzskata, ka šī konvencija ir ļoti būtiska cīņas pret nabadzību un pārtuksnešošanos komponente; Konvencijas dalībvalstis vēl joprojām veido unikālu forumu, kurš ir pietiekami kompetents un zinošs, lai apgūtu jaunu informāciju un izstrādātu jaunas pieejas cīņai pret augsnes noplicināšanu, un tas ir sasniedzis lieliskus rezultātus, bet, kā jau mēs visi zinām, vēl joprojām darāmā ir daudz.
Konvencijas dalībvalstu pašreizējais darbs ir vērsts uz galvenajiem jautājumiem saistībā ar darbību īstenošanu, piemēram, integrāciju un vienotību, pamatojoties uz tādu būtisku aspektu kā sadarbība. Iesaistītajām valstīm, kā arī devējām valstīm ir jānodrošina, lai Konvencijas izstrāde būtu cieši saistīta ar citām galvenajām attīstības iniciatīvām, un jo īpaši tām ir jānodrošina, lai iesaistītās valstis būtu informētas par procesu un līdzdarbotos tajā.
Attiecībā uz Eiropas Savienības mērķiem saistībā ar konferenci, kas notiks Madridē, pirmkārt, Komisija īpaši atzinīgi vērtē to, ka četri Eiropas Parlamenta deputāti ir kopienas delegācijas sastāvā, kas dosies uz konferenci. Darbs pie Konvencijas notiek jau otro gadu desmitu, un tā ir jāpielāgo, lai atbilstu jaunajiem izaicinājumiem un tiktu izmantotas jaunās iespējas. Tas nozīmē arī noteikumu pārskatīšanu, kas pieņemti, pamatojoties uz Konvenciju, lai uzlabotu mūsu darba efektivitāti cīņā pret augsnes noplicināšanu un nabadzību.
Paturot prātā iepriekš minēto, galvenais Eiropas Savienības mērķis attiecībā uz Madrides Konferenci ir desmitgades stratēģiskā plāna pieņemšana nolūkā uzlabot Konvencijas piemērošanu, ko izstrādāja darba grupa atbilstoši 2005. gadā notikušajā pēdējā Konvencijas dalībvalstu konferencē pieņemtajiem secinājumiem. Šis plāns, ko stingri atbalsta Eiropas Savienība, atspoguļo dalībvalstu kopīgo, aktualizēto redzējumu attiecībā uz stratēģisko virzību turpmākajos desmit gados. Ja, kā mēs ceram, šo kopīgo redzējumu pieņems, mums būs jāizstrādā efektīvi noteikumi tā piemērošanas nodrošināšanai, lai pēc iespējas uzlabotu Konvencijas sekretariāta un citu tās iestāžu darba efektivitāti.
Visbeidzot šī reformu pakete būs pamatota uz izpildāmu budžetu, kas ir pieņemams visām pusēm, nodrošinot plānotajām darbībām atbilstošu izdevumu segšanu saskaņā ar ļoti stingriem pārskatāmības un saprotamības standartiem. Jūlijā, kā jau Padomes priekšsēdētājs minēja, ar Vispārējo lietu un ārējo sakaru padomes secinājumiem pieņēma vispārējo pieeju, par kuru es runāju.
Cristina Gutiérrez-Cortines
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, es lepojos ar to, ka mēs šeit Parlamentā varējām izstrādāt rezolūciju iesniegšanai konferencē, ko organizē Apvienoto Nāciju Organizācija un kas jau notiek Madridē. Es lepojos arī ar to, ka - saskaņā ar man tikko sniegto informāciju - Spānijas Parlaments mums ir devis atļauju, kas ir ārkārtīgi būtiski un par ko es pateicos Spānijas Deputātu kongresa priekšsēdētājam M. M. Gonzalez; mums ir tiesības izteikties uz mēs tās izmantosim Spānijas Parlamenta plenārsēdē.
Tomēr es esmu diezgan skeptiski noskaņots attiecībā uz pārtuksnešošanās jautājumu. Eiropas Komisijas dokumenti rāda, ka pēdējos gados sniegtā palīdzība un īstenotā politika nav nodrošinājusi vēlamos rezultātus. Kādēļ? Tādēļ, ka, lai īstenotu pārtuksnešošanās novēršanas politiku, ir nepieciešamas integrētas sistēmas un visu viedokļu apkopošana, bet diemžēl iestādes strādā katra par sevi: lauksaimniecība nav saistīta ar vides jautājumiem, ūdens politika tiek īstenota atsevišķi, bet patiesībā pārtuksnešošanās problēmas, piemēram, lielu zemes platību pamešana, kur netiek veikta nekāda darbība kā tas ir Vidusjūras reģionā, ir ārkārtīgi būtiskas.
Tās pašas Eiropas lauksaimniecības politikas dēļ tiek pamesta zeme dienvidos un arī citās vietās Eiropā, un arī kopējās lauksaimniecības politikas ietekme uz pārtuksnešošanos būs būtiska. Es pat nevēlos pieminēt klimata pārmaiņas un to, ka nekas netiek darīts saistībā ar ūdens trūkumu un ledāju kušanu, kas jau ir novērojama un kam būt ārkārtīgi būtiska ietekme uz augsnes stāvokli.
Tādēļ es vēlos vērst jūsu uzmanību uz valstīm, kurām tā vietā, lai veiktu novērojumus, būtu jāizstrādā īpaša politika un jāīsteno programmas, jo nozīme patiešām ir integrētiem projektiem, kurus īstenojot valstīm ir jāizstrādā integrēti un aktīvi darbības plāni. Es domāju, ka mēs zinām visu par pārtuksnešošanos, bet ļoti maz kas tiek darīts šajā saistībā.
Šī ir ziņa, ko mēs vēlamies paust Eiropai ar šo kopējo politiku.
María Sornosa Martínez
PSE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu pārtuksnešošanās apdraud vienu ceturto daļu no zemes virsmas, kā arī 250 miljonus iedzīvotāju un iztikas līdzekļus vairāk kā vienam miljardam iedzīvotāju 100 valstīs samazinātas lauksaimniecības un mājlopu audzēšanas produktivitātes dēļ.
Nabadzība, politiskā nestabilitāte, atmežošana, intensīva ganību ierīkošana un slikta prakse ir faktori, kas samazina zemes ražīgumu. Tādēļ es ceru, ka Madridē - vairāk kā 13 gadus pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos stāšanās spēkā - starptautiskā sabiedrība runās par Konvencijas reformu, lai tajā iekļautu noteikumus, kas padarītu cīņu pret šo parādību efektīvāku, un jo īpaši par desmitgades stratēģiskā plāna projektu, par kuru notiek debates.
Augsnes erozija, nekontrolēta pilsētu attīstība, auglīgās augsnes zudums, ugunsgrēki, atmežošana un pārlieku intensīva ūdens resursu izmantošana ir tikai daži no arīdas, semiarīdas un sausas augsnes noplicināšanas iemesliem, un šie iemesli nenovēršami ved mūs pretī pieaugošai planētas pārtuksnešošanās problēmai, kuru mums jāmēģina apturēt ar visiem iespējamiem līdzekļiem.
Kā jau minēja deputāti, kuri runāja iepriekš, mums ir arī jāatceras, ka pārtuksnešošanās veicina klimata pārmaiņas, jo tā rada augsnes eroziju un veģetācijas zudumu, kas, savukārt, ir saistīts ar emisiju pieaugumu, tādēļ būtu lietderīgi atbalstīt meža atjaunošanas politikas, lai atjaunotu un mainītu vidi arīdās teritorijās.
Attiecībā uz Eiropas Savienību es domāju, ka ir svarīgi, lai pēc iespējas drīzāk tiktu izveidots Eiropas sausuma novērošanas centrs, par ko mēs esam vairākkārt runājuši šajā Parlamentā, centrs, kurš uzkrātu zināšanas par šo draudīgo parādību, kā arī veiktu tās novēršanas un uzraudzības funkcijas, jo īpaši attiecībā uz Eiropas dienvidiem. Diemžēl Spānijas dienvidrietumos mēs jau esam sastapušies ar šo problēmu, tādēļ mans priekšlikums ir izvietot šo centru Eiropas Vides aģentūras Zemes izmantošanas tematiskajā centrā Barselonā kā to ierosināja vides ministre Cristina Narbona vai Vidusjūras Vides pētījumu centrā, vai Pārtuksnešošanās pētījumu centrā, kuri atrodas Valensijā un kuri koncentrē savu daudznozaru darbu uz jomām, kas ir saistītas ar pārtuksnešošanos, un ir ieguvuši plašu starptautisku pieredzi.
Es domāju, ka pēc iespējas drīzāk pārtuksnešošanās jautājumu risināšanā ir jāiesaistās Kopienas iestādēm, lai Eiropas Savienība varētu rādīt ceļu šajā jomā tāpat, kā tā to dara, cīnoties pret klimata pārmaiņām.
Noslēgumā es vēlos teikt, ka cīņa pret šo problēmu ir nopietns izaicinājums ne tikai saistībā ar vides jautājumiem, bet arī saistībā ar cilvēkiem un cilvēktiesībām: daudzi cilvēki atstāj savu zemi bada un nabadzības dēļ, kas lielākoties ir pārtuksnešošanās sekas.
Satu Hassi
Verts/ALE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos pateikties M. Ouzký un citiem par izcilo rezolūcijas priekšlikumu.
Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas sniegto informāciju pārtuksnešošanās pašlaik tieši ietekmē 100-200 miljonus cilvēku. Tā ir potenciāls apdraudējums vairāk kā miljardam un iespējams pat diviem miljardiem cilvēku. Tas nav tikai jautājums par Sahāras tuksneša izplešanos vai līdzīgām parādībām. Pārtuksnešošanās - auglīgo augsnes slāņu un veģetācijas izzušana - ir vērojama visā pasaulē - no Spānijas krastiem līdz Ķīnas līdzenumiem. Gandrīz viena trešā daļa no zemes sauszemes teritorijas ir pakļauta pārtuksnešošanās riskam. 40 % no aramzemes pašlaik ir ļoti sliktā stāvoklī. Situācija ir vissliktākā Vidusāzijas reģionā, kur trīs ceturtdaļas augsnes ir neauglīga.
Pārtuksnešošanos veicina klimata pārmaiņas, lai gan līdz šim to lielākā mērā ietekmēja tādas vietēja mēroga darbības kā meža izstrādāšana un nepiemērotas lauksaimniecības, apūdeņošanas un liellopu audzēšanas metodes. Klimata pārmaiņas veicina pārtuksnešošanos, bet pārtuksnešošanās, savukārt, ietekmē klimata pārmaiņas, jo samazinās augsnes piesaistītais oglekļa daudzums kā rezultātā ogleklis nonāk atmosfērā. Ja vien mēs nerīkosimies gudri, neatlaidīgi un nekavējoties, mēs varam radīt burvju loku.
Cīņa pret pārtuksnešošanos ir saistīta ar bada novēršanu un tādējādi arī ar konfliktu novēršanu. Pagājušajā jūnijā Apvienoto Nāciju Organizācija brīdināja, ka nākamajos desmit gados pārtuksnešošanās dēļ savas mājas atstās 50 miljoni cilvēku galvenokārt no Āfrikas reģiona uz dienvidiem no Sahāras un Vidusāzijas reģiona. Tas nozīmē arī to, ka arvien vairāk cilvēku mēģinās iekļūt Eiropā nelegāli.
Darfūras krīze tiek uzskatīta par pirmo konfliktu, kas izcēlies klimata pārmaiņu dēļ. Ūdens trūkums ir tikai viens no šīs krīzes iemesliem. Tiek uzskatīts, ka ieilgušais ūdens trūkums un augsnes ražīguma mazināšanās ir veicinājusi arī degvielas krīzi.
Saskaņā ar rezolūcijā noteikto ir nepieciešams investēt līdzekļus ilgtspējīgā zemes izmantošanā. Pārtuksnešošanās novēršanas pasākumi izmaksās daudz mazāk, nekā tās sekas. Spilgts piemērs mazākā mērogā ir Lieldienu salas. Kādreiz tur bija plaukstoša kultūra, bet pēc tam, kad izcirta mežus, augsne pasliktinājās, salas pārklāja sausas pļavas, un plaukstošā kultūra īsā laikā sabruka. Ja mēs rīkosimies gudri, neatlaidīgi un noteikti, mēs varam novērst to, ka šāds liktenis piemeklē visu cilvēci.
Roberto Musacchio
GUE/NGL grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šī astotā konference par pārtuksnešošanās jautājumiem ir ārkārtīgi nozīmīga iespēja tādai nopietnai organizācijai kā Apvienoto Nāciju Organizācija, bet tās saistībā ir arī jāveic īpaši pasākumi, reaģējot uz dramatisko situāciju.
Klimata pārmaiņas ir process, kurš kļūst arvien straujāks, un jau ietekmē tādas ļoti jutīgas teritorijas kā Āfrika un nežēlo arī mūsu kontinentu. Bads, slimības un migrācija tādos apmēros, par kuriem rakstīts Bībelē, un ugunsgrēki ir mūsu nākotne un arī mūsu tagadne.
Tādēļ mums ir jāizdara stingra un skaidra izvēle. Pirmā, protams, ir Kioto protokola ieviešana un beidzot arī pēc Kioto protokola izstrādātā nolīguma parakstīšana, kas ir daudzpusējs nolīgums, kurš radīs citādas nākotnes modeli. Ir jāizdara arī citas izvēles, lai mēs varētu pielāgoties un aizsargāt dzīvības. Ir notikusi īsta traģēdija, un tās nosaukums ir ūdens trūkums. Tiesības piekļūt ūdenim tiek liegtas un tiks liegtas arvien biežāk miljoniem cilvēku.
Šā iemesla dēļ mums ir jāiebilst pret šā dzīvībai būtiskā resursa privatizāciju. Ir jāgarantē tiesības piekļūt ūdenim, un tam ir jākļūst par visas cilvēces kopīpašumu, ko svinīgi apliecina Apvienoto Nāciju Organizācijai, tādējādi ļaujot izstrādāt valstu politikas, kas garantētu šādas tiesības.
Cīnoties pret pārtuksnešošanos, ir nepieciešams arī finanšu politiku vērst uz klimata jautājumiem. Piemēram, ir jāatbalsta un jāveicina labi praktiskie risinājumi lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, kas nodrošinātu CO2 absorbciju. Šajā saistībā būtu jāpārskata izvēles iespējas, ko piedāvā kopējā lauksaimniecības politika, kas ir veicinājusi produktīvu darbību atsaistīšanu, tādējādi radot pārtuksnešošanās un ugunsgrēku draudus. Ir jāpārskata arī izvēles iespējas attiecībā uz intensīvu biomasas ražošanu enerģijas ieguvei.
Arī Eiropā ir nepieciešama īpaša, efektīva politika attiecībā uz augsni - tāda pati, kā attiecībā uz ūdeni un gaisu. Šā iemesla dēļ mums nevajadzētu radīt šķēršļus, kā to šajā Parlamentā dara Eiropas Tautas partijas pārstāvji, bet tā vietā būtu atzinīgi jānovērtē augsnes aizsardzības pamatdirektīva, ko ierosinājusi Komisija. Tā pierāda, ka augsnes jautājumiem būtu jākļūst par klimata politikas neatņemamu sastāvdaļu. Viens no pārtuksnešošanās iemesliem ir arī politikas trūkums. Mums pret to ir jācīnās ar efektīvu politiku.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienībā ir teritorijas, kuras cieš no ilglaicīgiem sausuma periodiem un to postošās ietekmes katru gadu vai retāk; tādēļ pozitīvi vērtējams ir tas, ka šis aspekts tiek ņemts vērā, izstrādājot politiku. Patiesībā ir divi pārtuksnešošanās iemesli - viens no tiem ir dabīgs, bet otrs - cilvēka izraisīts. Sausums ir dabīgs iemesls, kas var pasliktināt augsnes stāvokli, jo īpaši kopā ar tādiem cilvēka izraisītiem iemesliem kā neefektīva lauksaimniecības zemes, mežu un ūdens pārvaldība. Šādos apstākļos strauji palielinās pārtuksnešošanās risks, jo īpaši Eiropas Vidusjūras reģionos. Tagad, kad daudzi klimata pētnieki paredz temperatūras paaugstināšanos, tādējādi radot pārmērīga sausuma risku, ir vēlams veikt preventīvus pasākumus, lai ierobežotu sausuma, tostarp pārtuksnešošanās ietekmi.
Pēc manām domām, politiku būtu jāvērš kā pret dabīgajiem, tā arī pret cilvēka izraisītajiem pārtuksnešošanās iemesliem. Attiecībā uz dabīgajiem iemesliem ir svarīgi pēc iespējas efektīvāk izmantot pieejamos ūdens resursus. Kad vien iespējams, ūdens ir jātaupa, un ir jānovērš augsnes izžūšana. Viens no veidiem kā to panākt ir efektīva mežu apsaimniekošana. Arī efektīvai ūdens apsaimniekošanai ir liela nozīme.
Šai saistībā var izmantot arī tiesību aktus. Manā dzimtenē Nīderlandē ir izveidots valsts koordinācijas centrs, kurš sāk darbu, ja rodas sausuma draudi, un veic pasākumus reģionālā līmenī. Pamata tiesību aktus var pieņemt Eiropas vai Apvienotās Nāciju Organizācijas līmenī, bet to piemērošana ir vispirms ir jānodrošina valstu un reģionālā līmenī.
Brīvprātīga sadarbība starp reģioniem, kuri saskaras ar šīm problēmām, nolūkā apgūt zināšanas to risināšanai, manuprāt, arī ir efektīvs risinājums. To var organizēt "zināšanu platformu” veidā, risinot gan politiskus, gan arī zinātniskus jautājumus. Šādas iniciatīvas tiek īstenotas arī saistībā ar direktīvu par plūdu draudu novērtēšanu un samazināšanu un tām ir pozitīvi rezultāti.
Roberta Alma Anastase,    -
(RO) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, globālā sasilšana ir apdraudējums, kura ilgtermiņa sekas ir ārkārtīgi postošas. Šovasar mēs vērojām karstuma viļņa sekas Grieķijā un citās Eiropas valstīs, plūdus Apvienotajā Karalistē un stipro sausumu Rumānijā.
Globālās sasilšanas sekas kļuva arvien pamanāmākas Rumānijā, Dobrogea reģionā, vietā, kas pazīstamas ar nosaukumu Dienvidu lauks vai Rietumu tuksnesis. Turpinoties globālajai sasilšanai Rumānija tāpat kā Spānija, Grieķija un Itālija būs starp tām valstīm, kuras izjutīs klimata pārmaiņas vēl pirms 2015. gada. Gandrīz vienā ceturtdaļā Rumānijas teritorijas nākamo divdesmit gadu laikā augsne kļūs arīda, un izzudīs daudzu augu sugas.
Pārtuksnešošanās sekas jau ir redzamas. Rumānija nav vienīgā valsts Eiropas Savienībā, kurai ir šādas problēmas, un tieši tādēļ mums ir jārīkojas kopā, pamatojoties uz solidaritātes principu, uz kura ir balstīts arī Eiropas projekts.
Izvērtējot rezultātus 10 gadus pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos stāšanās spēkā, ir redzams, ka pārtuksnešošanās tendences pastiprinās, bet valstis savā rīcībā ir pasīvas. Ja netiks veikti pasākumi, lai novērstu negatīvos faktorus, pārtuksnešošanās būs neizbēgama vai vides atveseļošanas izmaksas būs nesamērīgi augstas.
Cienījamie kolēģi, pārtuksnešošanās novēršana ir vieglāk paveicama, nekā tās seku likvidēšana. Efektīva kultūru apsaimniekošana, pastiprinātas uzmanības pievēršana apūdeņošanas sistēmām un stratēģiju izstrāde darba vietu radīšanai sauso reģionu iedzīvotājiem citās jomās, nevis lauksaimniecībā varētu būt pārtuksnešošanās novēršanas risinājumi.
Lai nodrošinātu cīņas pret pārtuksnešošanos efektivitāti, mums ir nepieciešamas integrētas attīstības sistēmas valstu, reģionālā un starptautiskā līmenī. Tajā pašā laikā Konvencijas īstenošanai ir jābūt cieši saistītai ar centieniem ierobežot klimata pārmaiņas.
Ņemot vērā iepriekš minēto, es vēlos uzdot jautājumu Komisijai: vai Madridē notiekošajā konferencē Komisija paziņos par stratēģijas maiņu vai uzlabošanu un uzņemsies jaunas saistības Eiropas Savienības vārdā attiecībā uz Konvenciju, ņemot vērā jauno dalībvalstu intereses?
Edite Estrela
(PT) Zaļā grāmata par klimata pārmaiņām vērš uzmanību uz dabas parādībām, ko pastiprinājušas klimata pārmaiņas.
Sagaidāms, ka klimata pārmaiņu rezultātā samazināsies nokrišņi, paaugstināsies temperatūra un biežāk būs vērojami karstuma viļņi un sausuma periodi, kas veicina pārtuksnešošanos. Atšķirībā no citām dabas katastrofām sausums neietekmē infrastruktūras, bet gan ražošanu un vidi, kā arī vietējo iedzīvotāju dzīves apstākļus.
Viena no būtiskākajām sausuma sekām ir problēmas saistībā ar iedzīvotāju nodrošināšanu ar dzeramo ūdeni. Pētījumu rezultāti rāda, ka sausuma un plūdu dēļ iet bojā vairāk cilvēku, nekā jebkuras citas dabas katastrofas dēļ. Turklāt katru gadu iet bojā 8 miljoni cilvēku no slimībām, kuras ir saistītas ar nekvalitatīva ūdens patēriņu, piemēram, dizentērijas, holēras un vēdertīfa.
Dzeramā ūdens trūkums ir iemesls 80 % slimību un nāves gadījumu jaunattīstības valstīs. Katru dienu iet bojā vairāk kā 4 500 bērnu no slimībām, ko izraisa ūdens trūkums. Tā nav sagadīšanās, ka vides ministru neformālā sanāksme, kas notika dažas dienas atpakaļ Lisabonā, bija veltīta ūdens trūkuma un sausuma problēmām, kuras turklāt, kā jau ministrs minēja, rada lielākās bažas un ir Portugāles prezidentūras vides programmas prioritāte. Cerams, ka Konvencijas dalībvalstu konferencē tiks pieņemti atbilstoši lēmumi attiecībā uz cīņu pret sausumu un pārtuksnešošanos un ka arī Eiropas iestādes iesaistīsies šajā cīņā.
Noslēgumā es vēlos rezumēt priekšlikumus, kurus izvirzīju ziņojumā par dabas katastrofām, jo īpaši tos, kurus pieņēma Eiropas Parlaments: Eiropas sausuma novērošanas centra izveide, lai apkopotu informāciju un nodrošinātu efektīvākus risinājumus; preventīvu pasākumu īstenošana attiecībā uz sausuma riska pārvaldību, tostarp arī seku mazināšanas stratēģiju īstenošana un iestrāde upju baseinu pārvaldības stratēģijās.
Kyriacos Triantaphyllidis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, tā ir viena no dzīves mazajām ironijām, ka šī diskusija notiek pēc vasaras traģiskajiem notikumiem Eiropas dienvidos. Diemžēl šīs katastrofas ievērojami mainīs ainavas un radīs vides problēmas nākotnē.
Pārtuksnešošanās nav jauna problēma; mēs par to zinām jau vairākus desmitus gadu. Kādreiz auglīgās augsnes pakāpeniska noplicināšanās bija sarežģīts process. Tam ir vairāki iemesli, un tas attīstās dažādos ātrumos, atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem.
Piemēram, pārtuksnešošanās var pastiprināt pastāvošās klimatisko apstākļu tendences, veicinot lielāku sausumu, vai arī tās sākotnējais iemesls var būt klimata pārmaiņas reģionā. Ir svarīgi uzsvērt to, ka tuksneša tuvums neveicina pārtuksnešošanos. Diemžēl reģions, kur notiek pārtuksnešošanās, nonāk sabiedrības uzmanības lokā tikai tad, kad process jau ir labi pamanāms.
Ļoti bieži pieejamā informācija par iepriekšējo ekosistēmas stāvokli vai degradācijas līmeni ir nepietiekama. Tādēļ mums jo īpaši piesardzīgi ir jāapsver, ko darīt ar izdegušo zemi Eiropas dienvidos - tuvākajā nākotnē ir sagaidāmas klimata pārmaiņas, kuras var veicināt skarto reģionu pārtuksnešošanos.
Zinātnieki turpina pētīt, vai pārtuksnešošanās ir pastāvīgs faktors globālo pārmaiņu procesā, un kā, un kad pārtuksnešošanos ir iespējams apturēt vai ietekmēt. Tā būs viena no diskusiju tēmām Apvienoto Nāciju Organizācijas starptautiskajā konferencē.
Efektīvāka esošo ūdens resursu izmantošana un augsnes sasāļošanās kontrole ir atbilstoši pasākumi reģionos ar sausu augsni. Pastāv arī iespējas izmantot virszemes ūdeņu resursus, piemēram, lietus ūdeņus.
Papildus zinātnei arī politiku var uzskatīt par efektīvu līdzekli cīņā pret pārtuksnešošanos. Ja mēs vēlamies apturēt un novērst sausas un daļēji neauglīgas augsnes degradāciju, mums ir jāsaprot, kā un kādēļ klimata pārmaiņu ātrums, iedzīvotāju skaita pieaugums un pārtikas produktu ražošana ietekmē šīs vides.
Visefektīvākā intervence ir pamatota tikai uz apdomīgu informācijas izmantošanu. Noslēdzot šo diskusiju, rezolūcija, kurā noteikti Eiropas Savienības mērķi, tika iesniegta Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencei.
Es vēlos uzsvērt divus aspektus, kurus es uzskatu par ļoti būtiskiem. Pirmkārt, ir pienācis laiks Eiropas Savienībai izlemt, vai tā vēlas būt "Eiropas Savienība”; tai ir jāpiešķir tiesiski saistošs finansējums pasākumu īstenošanai, lai cīnītos pret pārtuksnešošanos. Otrkārt, Eiropas Savienībai nevajadzētu apzagt Pēteri, lai samaksātu Paulam: tā nevar dēvēt sevi par vides aizstāvi, ja tā nav spējusi piemērot obligātos vispārīgos noteikumus, kuri aizliedz importēt Eiropas Savienībā nelikumīgus kokmateriālus, kuri nav iegūti ilgtspējīgā veidā.
Pārtuksnešošanās patiešām skar ne tikai Eiropas Savienību, bet visu planētu. Ja Eiropas Savienība vēlas, lai tās klātbūtne tiktu sajusta, tai ir jāsper attiecīgi soļi, nevis jādodas uz Madridi tikai kā novērotājai.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Man šķiet, ka šajās debatēs es esmu saklausījis skumjas, zināmā mērā izbailes un, iespējams, arī skepticismu no dažu deputātu puses attiecībā uz to, ko mēs varam darīt, sākot no šā brīža, lai cīnītos pret sausumu un pārtuksnešošanos, ņemot vērā to, ko mēs jau esam paveikuši šajā jomā.
Tomēr es domāju, ka kopš 1994. gada, jo īpaši pēdējā laikā, ievērojami ir mainījušies noteicošie faktori un apstākļi. Es uzskatu, ka valdību, politiķu un pilsoniskās sabiedrības pieaugošā informētība un sabiedrības uzskati par klimata pārmaiņu jautājumiem, vides problēmām, kuras mums jārisina, jo īpaši cīņu pret pārtuksnešošanos, klimata pārmaiņām un ūdens trūkumu palīdzēs mums pārliecināti, optimistiski un ar jaunu sparu virzīties uz priekšu, risinot nopietnas vides problēmas, ar kurām mums arvien biežāk būs jāsastopas.
Mums ir iemesls būt pārliecinātiem un optimistiskiem, kad mēs redzam, kādas nopietnas saistības uzņemas Eiropas Savienības Padome, es pat teiktu ārkārtīgi nozīmīgas saistības, kā arī kad mēs redzam, kā tā uzņemas vadību starptautiskā līmenī, pieņemot pasākumus cīņai pret klimata pārmaiņām un ierosinot tos noteikt par standartiem, mērķiem, uz kuriem jātiecas visai starptautiskajai sabiedrībai.
Portugālei kā Eiropas Savienības prezidējošai valstij pilnīgi noteikti būs ļoti būtiska loma šajā saistībā, jo mēs virzīsim Eiropas Savienību uz Bali konferenci, kurā, kā jau jūs zināt, tiks gatavoti lēmumi, kuri būs jāpieņem attiecībā uz šiem jautājumiem līdz Kioto saistību perioda beigām, t. i., līdz 2012. gadam.
Mēs domājam, ka Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos dalībvalstu konference Madridē patiesībā varētu sniegt iespēju pārskatīt un aktualizēt 1994. gadā uzņemtās saistības. Mēs tā ceram. Mēs esam noteikuši trīs vai četras prioritātes, kuras, pēc mūsu domām, vajadzētu sasniegt.
Pirmkārt, mēs uzskatām, ka Konvencijas dalībvalstīm vajadzētu uzlabot savstarpējo koordinēšanu attiecībā uz cīņu pret pārtuksnešošanos, piemērojot integrētāku pieeju šim jautājumam kopumā. Kā jau cienījamais Parlamenta deputāts minēja, dažādu nozaru ministri bieži vien pieņem pasākumus valsts līmenī, nesaskaņojot sasniedzamos mērķus, tādējādi pieņemtie lēmumi drīzāk ir ad hoc un nejauši. Tādēļ valstu līmenī koordinācijas pasākumiem starp dažādām iestādēm, kuras ir kompetentas šajā jomā, ir jābūt efektīvākiem.
Šajā Parlamentā tika pieminēts, un arī es savā pirmajā runā teicu, ka ir ļoti būtiski, lai pilsoniskā sabiedrība justos vairāk iesaistīta pārtuksnešošanās novēršanas pasākumu īstenošanā. Daudzas no problēmām ir specifiskas un lokalizētas, un lielā mērā ietekmē vietējos iedzīvotājus, un tādēļ ir svarīgi, piedaloties šajā cīņā vai izstrādājot politiku cīņai pret pārtuksnešošanos, sajust "piederības” sajūtu.
Mums ir arī jāatbalsta institucionālie mehānismi Konvencijas piemērošanas nodrošināšanai. Mēs arī uzskatām, ka ir svarīgi reģionālā un starptautiskā līmenī uzlabot šāda veida sadarbību, kā arī sadarbību attiecībā uz cīņu pret pārtuksnešošanos. Konvencijas dalībvalstis bieži redz savas problēmas, ņemot vērā tikai sev būtiskos aspektus. Tieši tādēļ mēs uzskatām, ka, ņemot vērā iesaistīto problēmu raksturu, reģionāla un starptautiska sadarbība ir īpaši vēlama.
Noslēgumā vēlos piebilst, ka tika pieminēts budžeta jautājums - budžeta apropriācijas. Tas ir ļoti būtisks jautājums; protams, ka mums ir jāpiešķir pietiekami finanšu resursi, lai nodrošinātu šo procesu atbilstību vajadzībām.
Tika pieminēta Eiropas sausuma novērošanas centra izveide. Patiesībā tas bija viens no jautājumiem, par ko diskutēja un runāja vides ministru neformālajā sanāksmē Portugālē, un no šīm debatēm varēja secināt, ka sanāksmes dalībnieki uzskata Eiropas sausuma novērošanas centra izveidi par svarīgu pasākumu gan tādēļ, lai pievērstu uzmanību ar sausumu saistītām problēmām, kā arī, lai izstrādātu pasākumu plānu, kuri jāīsteno vai kurus varētu īstenot, lai cīnītos pret sausumu. Tādēļ, kā jau es minēju, tas ir pasākumus, kuru vides ministri uzņēma ar interesi un entuziasmu.
Cerēsim, ka Madrides konferencē tiks sasniegti rezultāti, kas attaisnos mūsu cerības.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, tās bija ļoti interesantas debates, attiecībā uz kurām es vēlos norādīt, ka uzstājās piecas sievietes un trīs vīrieši. Es domāju, ka tas ir ļoti svarīgi un ka tas parāda, ka mūsu deputātes-sievietes ir īpaši jūtīgas attiecībā uz šādiem būtiskiem jautājumiem.
Noslēdzot debates, es esmu saņēmis vairākus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu.
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks rīt pulksten 12.00.
(Sēdi pārtrauca pulksten 17.15 līdz jautājumu izskatīšanas laikam un atsāka pulksten 17.30.)
