Kliimamuutuste teaduslikud faktid: tulemused ja soovitused otsuste tegemiseks (arutelu) 
President
Järgmine päevakorrapunkt on Karl-Heinz Florenzi vaheraport kliimamuutuste teaduslike faktide kohta: tulemused ja soovitused otsuste tegemiseks.
Karl-Heinz Florenz
raportöör. - (DE) Härra president, volinik, härra eesistuja, tere tulemast Euroopa Parlamenti. Mis sundis Euroopa Liitu moodustama kliimamuutuste ajutist komisjoni? See oli õige lähenemisviis, et sõnastada kõikehaarav nägemus, kuidas Euroopa Liit kavatseb selle küsimusega tegeleda. Kui me soovime Euroopa Liidu ja parlamendi nimel tagada selle küsimuse päevakorras püsimise rahvusvahelisel tasandil, nagu seda edukalt teeb Stavros Dimas komisjoni nimel, siis peame me sõnastama oma kontseptsiooni; teisisõnu, me peame looma endale visiitkaardi selle teema suhtes. Lõppkokkuvõttes peab Euroopa näitama, kuidas ta kõnealuse probleemiga tegeleb ja millise lähenemisviisi me võtame teiste riikide ja mandrite julgustamiseks liikuma meiega samas suunas. Sellepärast on oluline alustada arutelu teaduslikust aspektist, millest me täna räägimegi.
Nimetatud aspektile keskendudes ei saa me kunagi esitada meeldivat raportit, sest see lihtsalt käsitleb praegust olukorda. Siin ei ole küsimus lehmakauplemises: kord siit pisut andes, siis sealt pisut tagasi võttes. Küsimus on faktidele keskendumises. Me oleme need faktid kokku kogunud arvukatesse temaatilistesse strateegiatesse, mille käigus kutsusime kaks Nobeli preemia laureaati Brüsselisse ja Strasbourgi. Härra president, te korraldasite suurepärase ürituse ja pidasite kliimamuutuste kohta silmapaistva kõne, mis minu seisukohast vaadatuna oli erakordselt rõõmustav ja julgustas mind oma jõupingutusi kahekordistama.
Minu sõbra, Guido Sacconi, suurepärasel juhtimisel, kes tuli ülesandega väga hästi toime, oleme kuulanud kogu maailma rahvusvaheliste organisatsioonide arvukate ekspertide arvamusi. Me kutsusime ka mõned kriitikud, kuid õnnetuseks nad ei ilmunud kohale, sest nad ei soovinud oma kriitika õigustatust seada rahvusvahelise järeleuurimise alla. Trükisõnas kriitika avaldamine ei ole just kangelaslik käitumine, kui samas ei taheta nende avalduste õigsuse ametlikku kontrollimist. Mul olnuks hea meel tervitada vähemalt ühe või kahe kriitiku kohalolu, kes oleksid soovinud astuda rahvusvahelisse arvamuste vahetusse.
Me oleme lugenud palju suurepäraseid dokumente. Tegevusse kaasati valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), samuti konsulteerisime me ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, ÜRO Keskkonnaprogrammi, Saksamaa Liitvabariigi kliimakonverentsi esindajatega ja paljude teistega, mille tulemusel on meie ees nüüd faktid. See ei ole võitlusprogramm, nagu mõned mu sõbrad on vahetevahel arvanud, vaid käesoleva olukorra hindamisraport, mis on aluseks meie tegevuse kindlaksmääramisele tulevikus. Arutelude tulemused näitavad, et on tekkinud teaduslik konsensus, mille alusel saame nüüd tööd jätkata. On saavutatud konsensus selle kohta, kuidas hinnata kliimamuutuste inimtekkelist mõju; seda käsitletakse punktis 3. Meil on piisavalt informatsiooni väitmaks, et on tähtis saavutada eesmärk hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tulevikus alla 2 °C industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes.
Mida me siis peame tulevikus tegema? Euroopas peame me energiatootmise läbi vaatama uue, kolmanda tööstusrevolutsiooni kontekstis , mis rajaneb kolmel jätkusuulikkuse sambal: toodangu jätkusuutlikkus, sotsiaalne mõõde ja loomulikult majanduslik mõõde. See ei ole raske koorem, vaid hiigelsuur võimalus, mida me peame, lähtudes oma nägemusest, edasi arendama.
Üks on kindel: arutelu kliima üle ei ole meie kõige suurem probleem. Me peame arutelusse sisse tooma jätkusuutlikkuse. On tõsiasi, et ainult 500 aastaga oleme me raisanud miljonite aastate jooksul tekkinud energia ja meil puudub igasugune vastus küsimusele, kuidas meie lapsed ja lapselapsed on võimelised tulevikus arendama oma energiavarusid.
See on suur võimalus. Meil peab olema julgust olla loov. Kiviaeg ei saanud läbi sellepärast, et meil lõppesid kõik kivid otsa. Lubage mul öelda, õnneks lõppes kiviaeg seepärast, et poliitikutel oli julgust: vaprust haarata enda kätesse tulevik, meie laste ja meie planeedi tulevik.
(Aplaus)
President
Suur tänu, Karl-Heinz Florenz, samuti heade sõnade eest presidendi aadressil. Selliste tunnete avaldamine on pigem erand kui reegel. Kuna minu roll siin on olla objektiivne ja erapooletu, siis hoidun märkimast seda, et tänuavaldusi ei kuulda siin sageli, eriti just oma poliitilise perekonna esindajatelt. Sellepärast oli tänahommikune juhtum omaette sündmus!
Janez Podobnik
eesistuja. - (SL) Härra president, Karl-Heinz Florenz, daamid ja härrad, praegu on olemas kindlad tõendid, et inimkond jagab vastutust kliimaga seotud suurte muutuste eest ja need muutused on juba avaldanud loodusele ja inimühiskonnale negatiivset mõju. Samuti on kindel, et kui me kohe ei tegutse kasvuhoonegaaside heite märkimisväärseks vähendamiseks selle sajandi jooksul, siis jätkub ülemaailmse temperatuuri tõus, mis viib üldise hävingu ja segaduseni.
Hispaanias 2007. aasta novembris avaldatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljas hindamisaruanne esindab senini kõige täiuslikumat ja usaldusväärsemat teaduslikku hinnangut kliimamuutustele. Raportis väidetakse, et kliima kahtlemata soojeneb ja et viimase viiekümne aasta vältel toimunud maailma keskmise temperatuuri tõus on suure tõenäosusega tingitud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside kogusest.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma olukorra hindamisaruanded, mida avaldatakse 1990. aastast alates, näitavad, et teaduslikult põhjendatud teadmised kliimamuutuste ja nende tagajärgede kohta on viimaste aastate jooksul teinud arvestatavaid edusamme. Selle võib kirjutada mitme teguri arvele: teadaolevate kliimamuutuste üha kasvav ilmnemine, teadlaste visa töö ja teaduslike avastuste parem levitamine.
Karl-Heinz Florenzi vaheraportis, mis meie arvates esitab mõned väga tähtsad uued sõnastused meile tänapäeval teadaolevate probleemide kirjeldamisel, on välja toodud, et olukord tingib kasvuhoonegaaside heite vähendamisele suunatud poliitikate viivitamatu loomise ja elluviimise. Nagu me kõik teame, on see põhjus, miks Euroopa riigipead ja valitsusjuhid otsustasid eelmise aasta märtsis saata rahvusvahelisele kogukonnale resoluutse sõnumi kohustuste kohta vähendada kasvuhoonegaaside heidet.
Integreeritud lähenemisviisi abil kliima- ja energiapoliitikale on Euroopa Liit kindlalt otsustanud need kohustused täita. Teiseks pühendatakse selles erilist tähelepanu energiatõhususele, taastuvatele energiaallikatele, biokütustele, süsinikdioksiidi sidumisele ja ladustamisele ning üldisele üleminekule vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele.
Daamid ja härrad, soovin teile ka meenutada Euroopa Ülemkogu viimaseid otsuseid. Nagu ma juba mainisin, võttis Euroopa Liit eelmisel aastal vastu resoluutsed ja laiaulatuslikud kohustused kliima- ja energiapoliitika valdkonnas. Nüüd, aastal 2008, on aeg asuda tegutsema.
Eelmise aasta detsembris Balil toimunud kliimamuutuste konverentsil tehti rahvusvaheliste läbirääkimiste protsessi alustamisega otsustav läbimurre, see hõlmab kõiki, nii arenenud riike kui ka arengumaid. Nimetatud protsess on piiritletud Bali tegevuskavaga. Euroopa Liit on kindlalt otsustanud edaspidi säilitada rahvusvaheliselt juhtiva rolli kliimamuutuste ja energia valdkonnas ning hoida ülal vajalikku tegevushoogu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni raames, eriti käesoleval aastal Poznanis peetavatel istungitel. Eesmärk on tagada 2012. aastale järgnevaks perioodiks ambitsioonika, ülemaailmse ja integreeritud kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe sõlmimine 2009. aastal Kopenhaagenis, mis on kooskõlas Euroopa Liidu eemärkidega hoida ülemaailmse temperatuuri tõus kahe kraadi piires. Euroopa Liit annab sellesse märkimisväärse panuse 2007. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul üles seatud eesmärkide täitmisega.
Otsustav väljakutse seisneb selles, et üleminek ohutule ja vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavale jätkusuutlikule majandusele tuleb läbi viia kooskõlas/üheaegselt Euroopa Liidu säästva arenguga, konkurentsivõimega, usaldusväärse energiavarustusega, toiduainetega kindlustatusega ning elujõulise ja jätkusuutliku avaliku rahastamisega.
Stavros Dimas
Härra president, daamid ja härrad, tänan teid võimaluse eest arutleda täna kliimamuutuste ajutise komisjoni vaheraporti üle, mille esitas Karl-Heinz Florenz. Õnnitlen teda suurepärase töö puhul.
Raportis leiab kinnitust Euroopa Parlamendi toetus ühenduse ambitsioonikale poliitikale võitluses kliimamuutuste vastu. Härra president, lubage mul kasutada võimalust avaldada tänu kõigile Euroopa Parlamendi liikmetele jätkuva toetuse ning tähtsa panuse eest meie kliimapoliitika edendamisesse, üldsuse teadlikkuse tõstmise ja teiste riikide parlamendiliikmete teavitamise eest. Härra president, sooviksin samuti välja tuua teie tähtsa rolli kliimamuutusi käsitleva ELi poliitika edendamisel. Ma olen kindel, et teie ja Euroopa Parlamendi liikmed jätkavad samasuguse pühendumisega, et eeloleva kahe lühikese aasta pärast võiksime saavutada kokkuleppe 2009. aasta lõpuks Kopenhaagenis. Nii oleme võimelised tulemuslikult tegelema meie planeeti ähvardava suure ohuga. Nii ELis, kus arutelu kliima ja energiapaketi meetmete üle elavneb, kui ka rahvusvahelistel läbirääkimistel peame me koondama kõik oma ressursid ja tegema koostööd parimal võimalikul viisil. Me peame ära kasutama ELi esmaalgatuse ja pidama meeles Kopenhaageni konverentsi, mis toimub 2009. aasta detsembris.
Kaks tegurit on aidanud meil jõuda Balil vastuvõetud tähtsate otsusteni: Euroopa juhtroll maailmas võitluses kliimamuutuste vastu ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma esitatud teaduslikud faktid. Tänu neile faktidele on paljud maailma juhid tunnistanud tõepoolest edasilükkamatut vajadust meetmete võtmiseks. Mitmed teaduslikud aruanded on nüüd võimaldanud kodanikel ja poliitilistel liidritel, sealhulgas mitme riigi parlamendiliikmetel, paremini aru saada väljakutse ulatusest ja meie ees seisvatest tõsistest ohtudest, kui me ei sekku kliimamuutuste peatamiseks. Ma arvan, et enamik meist nõustub, et pakiliste ja julgete meetmete võtmise vajadus võitluseks kliimamuutuste vastu on tõepoolest teaduslikult tõendatud. Kõnealused meetmed on kokkuvõtlikult esitatud meie ees olevas vaheraportis. Raport annab selgema ülevaate kui varasemad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ja teiste allikate esitatud ülevaated 2007. aastal.
Teaduslik arutelu teemal, kas kliimamuutused on inimtegevuse tagajärg, on skepsisest kantuna kestnud aastakümneid, mis on takistanud otsustavate meetmete võtmist. Nüüd on arutelu lõppenud. See ei tähenda, et kõik küsimused on leidnud vastuse või et oleme mõistnud kõiki üksikasju, kuid praegu on meil piisavalt teadmisi järeldamaks, et meie huvides on ambitsioonikate meetmete kiire rakendamine energiakindluse ning majandusliku, ökoloogilise ja sotsiaalse mõju osas. Meile ei ole lubatud luksust oodata, hullem veel, meie aeg on ülimalt piiratud. Kui tahame piirata ülemaailmset soojenemist 2 Celsiuse kraadiga, mille ületamisel kaotame võime piirata või taas vähendada soojenemise keskkonnamõju, siis kasvuhoonegaaside heide peaks saavutama tippväärtuse vähemalt lähema 10-15 aasta jooksul.
Pikas perspektiivis peame vähendama heitkoguseid 2050. aastaks 50%ni 1990. aasta tasemest. Selle saavutamiseks on vaja radikaalset muudatust energia tootmise ja kasutamise viisis. Peab toimuma ülemaailmne üleminek vähe süsinikdioksiidi tekitavale majandusele ja me vajame väikeste, kuid oluliste muudatuse tegemist igapäevaelu paljudes aspektides. Me vajame ei midagi vähemat kui rohelist revolutsiooni.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma aruannetest selgub, et isegi heite vähendamise ambitsioonikate meetmetega on kliimamuutuste mõned tõsised mõjud tõenäoliselt paratamatud. Järelikult peab rahvusvaheline üldsus olema valmis sellega tegelema. Sellel põhjusel on vaja eelkõige toetada kõige haavatavamaid arengumaid, kes seisavad silmitsi kõige tõsisemate probleemidega.
Nüüd jõuan ma ÜRO läbirääkimiste juurde. Teame, et meie käsutuses on vähe aega, sest kõige tähtsam prioriteet on kokkuleppele jõudmine 2009. aastal Kopenhaagenis. Teaduslike faktide alusel püstitatud ambitsioonikatele eesmärkidele vastava kindla ja kõikehõlmava kokkuleppe allkirjastamine on märkimisväärne väljakutse. Meie eesmärk on veenda rahvusvahelisi partnereid ambitsioonikale lepingule alla kirjutama ja see nõuab titaanlikku jõupingutust. EL peab jääma ustavaks oma seni edukale strateegiale. See tähendab, et me peame jõudma positiivsete tulemusteni kodumaal ja näitama meie rahvusvahelistele partneritele välismaal, et ambitsioonikate meetmete võtmine ei ole nende huvidega vastuolus ega kahjusta nende majanduslikku arengut.
Üks väljakutse on tagada arenenud riikide osalemine jõupingutuses vähendada heidet 2 °C eesmärgile vastavale tasemele. See tähendab, et nad peavad vähendama 2020. aastaks heitkoguseid 25-40% võrra 1990. aasta tasemest allapoole. Ma ei taha käia nagu kass ümber palava pudru. Me kutsume Ameerika Ühendriike väljakutset vastu võtma; protsessi takistamise asemel peavad nad seda julgustama. Nagu te olete mõistnud meie viimaste külastuste ajal Ameerika Ühendriikidesse, on seal käimasolevad arutelud hakanud liikuma õiges suunas, kuid siiski ootame neilt ilmselt palju enamat.
Töötades arenenud riikidega, peame samal ajal rohkem tegelema arengumaadega, eriti kiiresti kasvava majandusega riikidega, et saavutada nende puhul heitkoguste vähendamise ambitsioonikate kohustuste võtmine. Heite vähendamiseks on mitmeid võimalusi, millega kaasnevad märkimisväärsed lisahüved energiajulgeolekule, inimeste tervisele ja üldisele arengule. Eelolevas 2009. aasta kokkuleppes peab esitama meetmed selles suunas liikumiseks ja nende toetamiseks. Selles osas loodan samuti, et asjad liiguvad õiges suunas. Teadlikkus vajaduse kohta astuda samme võitluses kliimamuutuste vastu on tõusnud. Samal ajal ilmnevad lisahüved seoses energiajulgeoleku, inimeste tervise või majandusarenguga, mida ainult ei kaitsta, vaid arvatavasti tõuseb neile sellest ka tulu.
Komisjoni esindajate hiljutise visiidi ajal Hiinasse leidis kinnitust, et meie Hiina partnerid on täiel määral teadlikud oma pakilisest kohustusest rakendada riiklikke meetmeid. Nad on sellega juba algust teinud ning kavatsevad jätkata jõupingutusi. Meie peame neid toetama kahe- ja mitmepoolselt. Järgnevatel kuudel ja tulevase aasta jooksul on meil palju võimalusi oma sõnumi edastamiseks. Näiteks on tulemas G8 tippkohtumine ja G8+5 konverents, kus Jaapan eesistujariigina keskendub kliimamuutuste küsimusele. Järgmised võimalused avanevad ÜRO egiidi all algatatud maailma juhtivate majanduste ja ELi vaheliste mitmesuguste kahepoolsete kliimamuutusi käsitlevate koostööprogrammide raames. Me kasutame kõik need võimalused ära. Me veename oma partnereid selles, et energia ja kliimamuutustega tegelemiseks on vaja võtta edasilükkamatuid meetmeid ja töötada välja kindlad ning elujõulised poliitikad. Oma püüdlustes peame järjekindlalt esile tooma meie tegevuse aluseks olevaid teaduslikke fakte, peame tagantjärele juhtima tähelepanu tegevusetuse või valede meetmete tagajärgedele.
Me teame, et läbirääkimiste küsimus on Bali tegevusraamistiku kontekstist lähtuv ühine nägemus. Väga tähtis on, et läbirääkimised nägemuse üle toimuvad meie käsutuses olevate autoriteetsete teaduslike hinnangute alusel. Me peame jääma nõudmise juurde, et läbirääkimised viiakse läbi teaduslikest faktidest lähtudes. Ma olen veendunud, et teil kõigil on selles tähtis osa, kuna komisjon teeb selle eluliselt olulise sõnumi selgeks meie partneritele, kodanikele ja nende parlamentide esindajatele.
Joseph Daul
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Härra president, volinik, vabandage mu hilinemist, kuid ma sõitsin aeglaselt, et kaitsta meie kliimat.
Meie tänane arutelu käsitleb teaduslikke andmeid kliimamuutuste kohta. Kõigepealt soovin tänada kolleeg Karl-Heinz Florenzit silmapaistva töö ja jätkuva pühendumise eest kõnealusele teemale.
Daamid ja härrad, kliimamuutusi käsitlev teaduslik tõendusmaterjal on nüüd olemas. Enamiku ekspertide arvamus selles küsimuses on, et ülemaailmset soojenemist ei saa kahtluse alla seada ja see tuleneb suuresti inimtegevusest. Üksikud teisitimõtlejad vaidlustavad selle nähtuse olemasolu, kuid ei paku mingeid tegelikke tõendeid. Kliimamuutuste ajutise komisjoni vaheraport on lahenduste otsimise protsessi esimene etapp.
Peaaegu kõik meie hulgast on nõus, et maailma õhutemperatuuri tõusu võiks piirata kahe kraadiga industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes, pidades samas silmas, et tegelikult võiksime püüelda vähem kui kahe kraadilise tõusu poole. Kliimamuutuste üle toimuv arutelu ei tohiks siiski taanduda võitluseks statistiliste näitajate pärast. Kliimast rääkides mainime Arktika jääkatte sulamist, kõrbestumist, ülemaailmset soojenemist, loomaliikide väljatõrjumist ja eriti nähtusi, mis võivad põhjustada katastroofilisi tagajärgi seoses pagulastega.
Inimkonnale tervikuna on see suurim väljakutse. Piirkonnad, mida tabab raskeim hoop, on kõige vaesemad riigid Aafrikas, Aasias ning Kesk- ja Ladina-Ameerikas, kus võib ette näha keskkonnast tingitud rännet. Äärmuslike kliimatingimuste tekkimisega kerkib esile uus pagulaste liik. Need ei ole enam poliitilised pagulased või majandusrändajad, need on kliimapagulased. Eksisteerib ka toiduainete kriisi oht, sest haritavat maad jääb vähemaks. Joogiveevarude nappus põhjustab pingete tekkimist ja heitluses ressursside kontrollimise pärast võivad puhkeda sõjad.
Siin on meil tohutu vastutus. Siin ei ole enam tegemist kliimamuutuste kui nähtuse vaidlustamisega, vaid meie ülesanne on koos leida lahendused ja need ellu viia. Komisjoni jaanuaris esitatud kliimaalase tegevuse ja taastuvenergia paketi üle arutletakse praegu parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis: kõne all on saastekvootidega kauplemise süsteem, kliimaga seotud koormuse jagamine, süsinikdioksiidi sidumine ja ladustamine ning taastuvad energiaallikad.
Fraktsiooni PPE-DE liikmed nendes komisjonides ja fraktsioon PPE tervikuna on suurel määral töösse kaasatud. Me ootame veel mitmeid sarnaseid arutelusid ja oleme kindlalt otsustanud koos töötada kompromissi leidmiseks esimesel lugemisel. Parlament ja komisjon peavad tingimata jõudma kokkuleppele enne Euroopa Parlamendi ja komisjoni valimisi.
Daamid ja härrad, võitluses kliimamuutuste vastu on Euroopa Liit rahvusvaheliste partnerite seas asunud maailmas juhtrolli ja peab selle rolli säilitama. Nagu teie, volinik, ütlesite, et kui meie ei võta oma rolli tõsiselt Ameerika Ühendriikide ja teiste riikide, nagu Hiina ja India, julgustamisel ühinema meiega võitluses kliimamuutuste vastu, siis kes seda teeb?
Euroopa peab olema ühine ja täielikult toimiv 2008. aasta detsembris Poznańis toimuval ülemaailmsel konverentsil, mis kujundab kokkuleppe, mille me loodame allkirjastada 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis. See on maailma ees seisev väljakutse, kuid Euroopa on see jõud, mis suudab veenda partnereid võitlusega ühinema, ja me peame ette valmistama oma laste ja lastelaste tulevikku.
Martin Schulz
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra president, sotsiaaldemokraatide fraktsioon oli tegev kliimamuutuste ajutise komisjoni loomisel, kui me tegime selle ettepaneku, olime rohkem kui eales varem veendunud, et oleme nii Euroopa kui ka rahvusvahelise poliitika otsustavas etapis, see, mida me komisjonilt ootame, ja mitte ainult siin täiskogus, on Heraklese vägitöö.
Peab ütlema, et küsimused, millega komisjon tegeleb, kujutavad endast ülisuurt ülesannet, nagu me saksa keeles ütleme, ülesannet kogu sajandiks. Tõepoolest, need küsimused peab lahendama käesoleva sajandi jooksul, sest kui me seda ei tee, jääb tulevaste sugupõlvede jaoks palju pöördumatult kadunuks. Seepärast tervitan asjaolu, et käesolevast arutelust avaldub parlamendiliikmete seas valitsev ülekaalukas konsensus selles osas, et me peame tegema suuri jõupingutusi meie ees seisvate väljakutsetega toimetulemiseks.
Sellepärast soovin ühineda tänusõnadega Karl-Heinz Florenzile, kes teise fraktsiooni liikmena, kuid raportööri ülesannetes, on esitanud raporti, mille sisu sotsiaaldemokraatide fraktsioon kindlasti heaks kiidab. Olen samuti tänulik, et Karl-Heinz Florenzi ja kolleeg Guido Sacconi näol on meil täiskogust kaks inimest, kes ühiselt jälgivad komisjoni tööd, mis minu arvates on hea märk, et oleme võimelised saavutama konsensusel rajanevat tulemust. Veel konsensuse teemal: küsimus, mis minu arvates kahtlemata kerkib, on, kas oleme veel võimelised koos töötama, kui asi jõuab vajalikku poliitilist kurssi käsitlevate põhiküsimusteni ja kui me alustame üksikasjadega tegelemist.
Sellepärast soovin esile tuua kaks või kolm murdepunkti, millega meil tuleb tegeleda. Ma ei taha vaheraporti, mis minu arvates on suurepärane, üksikasjadesse laskuda, lihtsalt juhin teie tähelepanu ühele näitele. Paar aastat tagasi olime kõik äärmiselt entusiastlikud, kui ütlesime, et koos CO2 heite vähendamisega soovime eemalduda naftast ja liikuda taastuvate energiaallikate poole. Me ütlesime, et lahenduseks on biokütused, kuid keegi ei saanud siis veel aru, et haritava maa ulatuslik kasutamine energiakultuuride kasvatamiseks viib põllukultuuride kasvatamiseks vajaliku põllumaa nappuseni.
Kui Mehhikos mõni aasta tagasi hakati mässama, kuna maisijahu ei olnud äkki enam saada või olid hinnad hüppeliselt tõusnud, siis esialgu me, või vähemalt mina, ei näinud siin mingisugust seost. Tänasel päeval teame, et peame lahendama energia ja kliimaga seotud probleemid, kuid samal ajal võitlema maailmas nälja vastu. Me peame need kaks aspekti kooskõlla viima ja see on vaid üks väike viide sellele, et me tegeleme interdistsiplinaarse ülesandega, mis nõuab meilt märkimisväärse otsusekindluse ilmutamist, otsusekindlust jõuda kompromissideni nii selle kui ka muude ülesannete lahendamisel.
Euroopa on tööstuse manner. 50 või 60 aasta jooksul rajatud tööstuse struktuurid on vastutavad meie kliimale tekitatud kahju eest. Loomulikult vajame muutust, kuid me kõik peame tunnistama, et 50 või 60 aastaga rajatud tööstuse struktuure ei ole võimalik parlamendi resolutsiooniga kahe nädala jooksul muuta. Selleks on vaja aega, seega peame püüdma leida tasakaalu väga ambitsioonikate eesmärkide puhul, mille me siinkohal endale püstitame.
Volinik Dimasel on õigus; me ei tohi aega kaotada. Me peame püüdma leida tasakaalu ühest küljest ambitsioonikate eesmärkide ja teisalt, loomulikult, muutustega tegelemise võimaluste vahel. Mõlemad aspektid on tähtsad ja vajavad mõistuspärast kompromissile suunatud lähenemisviisi. Seetõttu tervitan eesistujariik Prantsusmaa väljendatud soovi saavutada tulemus aasta lõpuks. Mul oleks põhjust optimismiks, kui nõukogul oleks samaväärne soov jõuda kompromissideni ja sellise pühendumuse määrani nagu see on ilmne parlamendis. Siiski, kui näeme nõukogus samasugust taktikalist vastandumist, nagu sellele institutsioonile on alati omane, siis kaotame aega.
Mulle on jäänud mulje, et parlamendi poolt on olemas suur valmisolek ja samuti on valmis komisjon. Kui ka meil nõukogus on samasugune valmisolek ja kui kõik kolm Euroopa institutsiooni teevad koostööd, siis võime enne Euroopa valimisi saavutada selle, mida ütles härra Daul: nimelt anda avalikkusele märku, et riigipead ja valitsusjuhid lepivad kokku üldistes poliitilistes põhimõtetes ning Euroopa Parlament teeb üksikasjaliku töö. Selline tööjaotus on tavapärane ja siis oleks see lõpuks tegelikult nähtav.
(Aplaus)
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra president, see ei ole halb, et kliimamuutuste ajutise komisjoni vaheraportis sedastatakse praegune olukord, sest see kinnitab must valgel seda, millest enamik meist on mõnda aega teadlikud. Kliimamuutusi käsitlevad teaduslikud faktid on vaieldamatud. Igikelts ja jääliustikud sulavad, mereveetase ja temperatuur tõuseb suuresti inimtegevuse tagajärjel. Kui meil ei õnnestu kohe tegutseda, tähendab see, et inimkond liigub mürinal kuristiku poole, kust tagasiteed ei ole.
Kliimapoliitika tähtaegu ei sea Euroopa Liit ega maailma üldsus, need seab loodus. Ja tulemus on, et hoolimata Kyoto kohustustest, kasvab ülemaailmne kasvuhoonegaaside heide kiiremini kui kunagi varem, kuni neljandiku võrra alates aastast 1990. Mõne teadlase arvamuse kohaselt on CO2 heide juba praegu liiga suur. Kõik on nõus, et praegu olemasolev päästev võimalus tasakaalustada heidet ja piirata temperatuuri tõusu kahe kraadiga võrreldes industriaalühiskonna eelse ajaga kaob meil seitsme aasta jooksul.
Demokraatiaid juhitakse kriisiohjamise põhimõttel. Sageli ei tegeleta tõsiste probleemidega õigeaegselt ja, nagu Karl-Heinz Florenz osutab selles suurepärases raportis, me peame vähendama kasvuhoonegaaside heidet mitte 20%, vaid võimalusel kuni 40%, sõltuvalt kolmandate riikidega saavutatavast kokkuleppest Kopenhaageni läbirääkimistel järgmisel aastal.
Suurimad saastajad, Hiina ja Ameerika Ühendriigid, on ilmutanud positiivseid märke. Bali tippkohtumisel näitas Peking taas üles soovi läbirääkimisi pidada ja kõik kolm Ameerika Ühendriikide presidendikandidaati on lubanud tegeleda kliimamuutustega. Meie ülesanne on - täpsemate tõendite puudumisel ja olemasolevate vahenditega - kiita heaks komisjoni kliimamuutuste pakett ja ma annan au kolleegide Lena Eki, Chris Davise ja Vittorio Prodi tööle kõnealuses valdkonnas.
Samuti peame kahekordistama jõupingutusi puhta energia edendamiseks ja hämmastav on, et me teame, kuidas seda teha. Kõrbepäikese abil energia tootmine, lisaks Euroopas olemasolevatele taastuvatele energiaallikatele, võiks ühe hoobiga kiirendada CO2 heite vähendamise protsessi. Tõepoolest, Saksamaa aeronautika ja kosmosetehnoloogia keskuse satelliitide abil tehtud uuringutest nähtub, et vähem kui 0,3% Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika kõrbealade kasutamisest piisaks kõrgepingevoolu tootmiseks, mis katab praeguse ja tulevase elektrivajaduse Euroopas, Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas. See ei ole raketiteadus. Californias on nii tehtud 20 aastat. Samal eesmärgil rajatakse elektrijaamu Hispaanias ja Marokos.
Kui me suudame kokku võtta tarmukuse ja meelekindluse, tahtejõu ja visaduse, siis saame loobuda naftast ning samal ajal luua töökohti, tagada joogivesi ja parem infrastruktuur neile, kes kannavad kliimamuutuste pearaskust. Me võime võidelda kliimamuutuste vastu, ilma et peaksime tuled ära kustutama.
Meie eesmärk peaks olema suunata Euroopa raha vastavalt vajadusele, investeerida raha päikeseenergiast kõrgepingevoolu tootmisesse ja poliitilist kapitali teisel pool Vahemerd elavate inimestega suhtlemisse, et muuta see võimalikuks. Me ei leiaks paremat laskemoona, mida kasutada läbirääkimistel ÜROga, et jõuda edasiviiva rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseni Kopenhaagenis.
(Aplaus)
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra president, ma soovin avaldada tänu Karl-Heinz Florenzile väga hea koostöö eest kliimamuutuste ajutise komisjoniga. Kui võtame Florenzi raporti ja ütleme, et "selline on asjade seis Euroopa Parlamendi arutelus kliimapoliitika üle”, siis võime järeldada, et Euroopa Parlamendi liikmete vahelistes suhetes valitseb suurepärane kliima, mis ei ole tõsi, sest - nagu kuulsa multifilmi tegelased Beagle Boys, keda me saksa keeles kutsume Tank-busters'iteks (eesti keeles penipoisid) - viivad nad samal ajal ja samas kohas läbi väga erinevat tegevust.
Õnnetuseks, paralleelselt kliimamuutuste ajutise komisjoni tööga, teostatakse kliimapoliitikat ka teistes Euroopa Parlamendi komisjonides: tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis ning arengukomisjonis. Neis komisjonides jõuavad kolleegid sageli väga erinevatele järeldustele; nad ei järelda, et oleme rohelise revolutsiooni, teise või kolmanda tööstusrevolutsiooni koidikul.
Võtame ühe näitena poleemika autode CO2 heite reguleerimise üle. Ettepanekul, mille praegu selles kontekstis teeb tööstuse komisjoni raportöör härra Langen, ei ole midagi ühist ambitsioonika kliimapoliitikaga või jõupingutusega tagada tõhusate tehnoloogiate abil energiajulgeolek, mis on see, mida me nõuame praegu Euroopa autotööstuselt. Uut koidikut, mille eestvõitleja on härra Dimas, on Euroopa Parlamendis viimase pooleteise aasta jooksul erinevate häälteenamuste poolt jätkuvalt blokeeritud.
Ma sooviksin teada, kuhu jäi laiema kliimat käsitleva arutelu vaim selles vaidluses autode üle. Siin ei pea minu fraktsiooni esindajad kätt südamele panema; need, kes pidurdavad, jaotuvad siin täiskogus kõigi teiste fraktsioonide vahel.
Veel üks tähtis küsimus: saastekvootidega kauplemine on tähtis teema Poznańis ja Kopenhaagenis. Komisjon peaks tagama, et saavutame Euroopas heitkoguste vähendamise 20% võrra. Sellise ettepaneku tegi Angela Merkel, kui Saksamaa oli nõukogu eesistuja, kuid siiski, kohe, kui komisjon esitab ettepaneku saastekvootidega kauplemise kohta, asuvad parlamendiliikmed jälle tegutsema Euroopa tööstusettevõtete lobitöö parlamentaarse relvana, mille tagajärjel läbirääkimised keskenduvad ambitsioonikate heitkoguste vähendamise eesmärkide seadmise asemel erandlike vabastuste saavutamisele veel enne eeskirjade kehtestamist.
Karl-Heinz Florenzi raport on hea raport. Siiski jääb faktiks, et sellel, mille üle me täna hääletame, ei ole mingisugust seost Euroopa Parlamendi reaalse kliimapoliitikaga.
Liam Aylward
fraktsiooni UEN nimel. - Härra president, sooviksin samuti õnnitleda Karl-Heinz Florenzit ja öelda, kui õnnelikud me oleme selle üle, et tema võimetega inimene juhib arutelu, ning avaldada talle tunnustust seni tehtu eest. Meid selles institutsioonis on sageli süüdistatud eemaldumises ja väheses kokkupuutes rahvaga, kuid käesoleval juhul töötab EL oma kodanike hüvanguks. Ei ole juhuslik kokkulangevus, et 95% Euroopa kodanikest usub meie keskkonna kaitsmise tähtsusesse. Rohkem kui kaks kolmandikku usub, et kliimamuutusi käsitlevad poliitikad peab algatama Euroopa tasandil.

Minu kodumaa, mis on väike saar, ei ole võimeline, nagu ka mis tahes teine riik, üksi lahendama probleemi või algatama tegelemist kliimamuutustega. Lissaboni lepingus, mille üle toimub käesoleval ajal minu kodumaal väga elav arutelu, on Euroopa Liit välja toonud meetmed, millega nähakse 27 liikmesriiki võitlemas kliimamuutuste vastu ühisel jõul. Euroopa Liit toetas konstruktiivselt ÜRO lepingu läbimurret möödunud aasta detsembris Balil ja kõik osalised tunnistavad nüüd meetmete hädavajalikkust.
Me peame leppima meie ees seisvate raskustega; teaduslikud tõendid on masendavad. Kliimamuutused on tõsine ülemaailmne oht. See läheb meile mõndagi maksma. Kas me tõesti tahame ohverdada lisaks kliimale ja planeedile ka majandused? Jätkuv tegevusetus läheb meile lõpuks maksma kuni viiendiku meie aastasest rahvamajanduse kogutoodangust, kuid reaalne tegutsemine tähendab 1% suurust kulu.
Kas soovime ka viia kliima pöördumatusse olukorda? Teadlased on meid teavitanud sellest, et viimane aastakümme oli teadaolevatest kõige soojem ja 2007. aasta kuulus kümne kõige soojema aasta hulka. Ärgem unustagem Bali saavutusi ja eesmärke. Me peame jätkama kliimamuutuste ohule vastuseismist sidusate lahenduste tegevuskavaga, tagades, et selle keskmes on liikmesriikide paindlikkus.
Jens Holm
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (SV) Käesoleva raporti sisu on õige, kuid ma oleksin sellelt oodanud rohkem konkreetseid meetmeid võitluseks kliimamuutuste vastu. Loomulikult toetab fraktsioon GUE/NGL raportit sellest hoolimata.
Raportist nähtub, et ülemaailmne süsinikdioksiidiheide kasvas ajavahemikul 1970-2004 70% võrra, et viimane aastakümme oli teadaolevaist kõige soojem ja et me seisame silmitsi mitme murdepunktiga, näiteks Gröönimaa liustike sulamine. Seepärast kutsume üles vähendama ELi saasteainete heidet 60-80% võrra 2050. aastaks. Me kutsume üles märgistama tarbekaupu vastavalt nende mõjule seoses kliimaga ja võtma meetmeid, et vastata ELi toodetavale märkimisväärsele heite kogusele seoses impordiga teistest riikidest. Samuti pöördume inimeste poole palvega muuta elustiili.
See on täiesti õige, kuid samuti peame me hõlbustama inimestel elada kliimasõbralikul viisil. Näiteks peame sööma vähem liha ja reisima vähem auto ja lennukiga. Õnnetuseks toetab EL lihatööstust suurte summadega. Täpselt samuti toetab EL autoteede ehitamist, mis viib üha suurenevale autostumisele. Meie meetmed selleks, et õhutranspordile vastu seista, on samuti ebapiisavad. Me ei ole usaldusväärsed, kui meie poliitikud ei loo jätkusuutlikke süsteeme, aga me nõuame inimestelt nende elustiili muutmist.
Nagu öeldud, peame minema kaugemale. Meil peab muutuste esilekutsumiseks olema rohkem meetmeid ja meil peavad olema kõrgemad heitkoguste vähendamise eesmärgid. Samuti peame olema enesekriitilisemad ja seadma küsimuse alla ELis valitseva majandusliku korra. Lõppude lõpuks, EL on pühendunud siseturu täiustamisele ja pidevale kasvule, mis viib ainult suurema transpordivooni ja see ei ole jätkusuutlik.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Esmalt tänan raportöör Karl-Heinz Florenzit täna meie ees oleva põhjaliku vaheraporti eest. On hea, et sellesse raportisse on koondatud kogu asjassepuutuv teaduslik informatsioon kliimamuutuste kohta. See on kasulik samm kliimamuutuste ajutise komisjoni lõpliku raporti poole. Mul ei ole sisule midagi lisada ja seepärast ei esitanud ma muudatusettepanekuid.
Kliimamuutuste kohta teatakse juba palju, kuid on vaja palju edasisi uuringuid, sest paljud näitajad on siiani tundmatud. Käesoleva raportiga alustatakse aktiivselt täiendavate uuringutega.
Teiste seas ei saa ma toetada hr Březina tehtud muudatusettepanekuid, kuivõrd need on üldse vastuvõetavad. Pr Doyle'i ja teiste muudatusettepanekute puhul järgin ma raportööri arvamust. Lõpetuseks soovin Karl-Heinz Florenzile õnne lõpliku raporti väljatöötamisel.
Jana Bobošíková
(CS) Härra president, täna arutusel olev raport on parlamendi upsakuse ja sügava pimeduse sümbol. See on ohtlikult lähedal vabaduse, demokraatia ja solidaarsuse ning ühiskonna kõige nõrgemate allasurumisele. Mõttevabaduse jaoks ei ole midagi halvemat, kui nõuda ainult ühe teadusliku arvamuse õigekstunnistamist ja teised ideed avalikult hukka mõista. Demokraatia jaoks ei ole midagi halvemat, kui anda poliitiline õnnistus sellisele arvamusele ja vastavalt püüda kontrollida inimeste elu. Kõige nõrgemate solidaarsusega seoses ei ole midagi halvemat, kui kallata toiduaineid autode kütusepaakidesse ja jälgida inimesi nälga suremas. Selline poliitika ei päästa planeeti. Ainsad võidumehed on subsideeritud rapsiseemne tootjad ja tuulejõujaamade osade valmistajad. Arvestades raportist ilmnevaid katseid arvamuste vahetus alla suruda, dikteerida, millised peaksid olema teaduslikud tulemused, ja eirata ühiskonna vaeseima elanikkonna vajadusi, ei anna ma raportile oma toetust mitte mingil juhul. Ma arvan, et kliimamuutuste ajutine komisjon tuleks viivitamata laiali saata. Lõpetuseks tahan öelda vaid seda, et ma tulen Tšehhi Vabariigist ja võin uhkelt öelda, et erinevalt teistest poliitikutest, ei ole president Václav Klausi mõtlemine üles soojenenud ja tema aju ei ole roheliseks muutunud.
President
Tänan teid, proua Bobošíková. Ma proovin olla edaspidi hoolikam teie nime õigesti hääldamisel. Arvan, et me kõik omandame uusi teadmisi, mitte ainult president, vaid ka kõneleja. Tänan teid, proua.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Härra president, ma soovin tänada Karl-Heinz Florenzit ja tervet töörühma, kes on kaasanud nii kõrgel tasemel teadlased töösse kõnealuse teemaga. Ma arvan, et see on esmakordne juhus, kui teadlased töötavad käsikäes täiskogu liikmetega. See on väärtus, mida ei tohi kõrvale jätta, sest on selge, nagu teadlased väidavad, et kliimamuutuste näol seisame me silmitsi hiigelsuure ebakindlusega. Teiste sõnadega, teadus areneb ja selle käigus arvamused muutuvad ja nii ei saa me kuulutada teadust absoluutseks tõeks. Mida see tähendab? See tähendab seda, et kui teadlased töö käigus pidevalt vaatavad üle tõendeid ja meie käime sellega kaasas, siis peame meie samuti olema paindlikud ja kohandama lahendused muutustega teadmuses.
Sümmeetria pidevalt kasvava teadmuse ja meie paindlikkuse vahel on väga tähtis. Sellest tulenevalt valmistab mulle muret meie enda määratu enesekindlus, mis Euroopas valitseb. Kahtlus ja ebakindlus moodustavad teadusliku töö aluse ning praegusel juhul õige lahenduse aluse. Ma arvan, et peame teadmiseks võtma asjaolu, et teised riigid, keda me kritiseerime, ajavad teatud valdkondades õiget asja.
Ma ütlen seda ja pean üle kordama, et ma toetan projekti, sest ma usun, et keerukuse ja mõju mõisteid peab arvesse võtma, ja seda on kinnitanud biokütustega seotud sündmused. Samuti peab meid keskkonnamõjude, majandusliku mõju ja teostatavate lahenduste osas juhtima range distsipliin.
Kuigi kõnealuse dokumendi eesmärk ei ole pakkuda lahendusi, jätkan ma siiski selle toetamist. Siiski soovin ka öelda, et peame rakendama kombineeritud poliitikat ja siinkohal peame dokumendi teises osas astuma sammu edasi otsustega, mis võetakse vastu riikide tasandist kõrgemal, pidades samal ajal silmas asjaolu, et kliimamuutustega seotud küsimused peab lahendama kohandamisega kohalikul tasandil.
Sellepärast peame kõrgemal tasandil hakkama kaalutlema laiemat kliimateadlikkuse tõstmise poliitikat koos tööstuses, majandussektorites, põllumajanduses teostatava poliitikaga kohalikul tasandil, meie erinevates piirkondades, et iga riik saaks kujundada oma projekti kooskõlas üldise projektiga.
Guido Sacconi
(IT) Härra president, daamid ja härrad, loomulikult soovin ka mina lisada oma hääle nende parlamendiliikmete häältele, kes avaldasid tänu ja hindasid kõrgelt meie raportööri Karl-Heinz Florenzi tööd. Samuti soovin ma mitteametlikult tänada kõiki parlamendiliikmeid ja fraktsioone, kes töötavad ja on töötanud käesoleva aasta jooksul aktiivselt kliimamuutuste ajutise komisjoni heaks, mis on tõeliselt sepistanud väga tugeva ja kindla üksmeele õhkkonna väljaspool lahkhelisid, mis kõigest hoolimata on olemas.
See annab mulle põhjuse olla lootusrikas, sest kogu senikogutud materjali kokkuvõte ja järgneva lõpliku raporti jaoks kogutav materjal võimaldab meil, lühidalt öeldes, tulevasele parlamendile üle anda terve pärand, mida saab kasutada töös, mille tegemiseks on niivõrd vajalik kõnealust teemat tõeliselt laiaulatuslikult haarav nägemus.
Täna on meil olemas esimene peatükk, mis sedastab kõnealust küsimust käsitlevate teaduspõhiste teadmiste olukorra. Peame selgelt väljenduma, et valitsustevaheline kliimamuutuste rühm ei ole teaduslik liikumine, vaid foorum, kus aastatepikkuse töö tulemusel on arvesse võetud kogu seda teemat käsitlev teaduslik kirjandus ning on koostatud kokkuvõte ja läbi viidud audit, mis erinevates valdkondades ulatub tõenäosustasemeteni, erinevad hindamised, mis väga kiiresti saavutasid peaaegu 100%-lise täpsuse, mis, ma usun, on teaduse ajaloos enneolematu asjade seis.
Ma usun, et sellele peaks ka laiemast vaatevinklist tähelepanu pöörama; seda võiks mingil määral pidada intelligentse suhte rajamise eeskujuks, kui ma tohin olla nii julge, teaduspõhise teadmuse ja poliitilise otsustamise vahel, et tegeleda kaasaja maailma ees seisvate probleemide erakordse keerukusega.
Kliima on muutumas, see toimub kiiresti ja seetõttu peame tegutsema viivitamata ja, nagu Karl-Heinz õigesti ütles, ei ole see ainult probleem, vaid ka võimalus. Volinik Dimas, täpselt selle teadmuse alusel on ühe aasta jooksul muutunud ka maailma poliitiline kliima ja ülemaailmne soojenemine ei ole ainus muutus. Maailma poliitiline kliima on muutunud, kulminatsioon saabus Balil, kui kõik tunnustasid valitsustevahelise kliimamuutuste rühma teadusuuringute paikapidavust ning viimaste kuude jooksul on toimunud tõeliselt olulised muutused liidrite seisukohtades.
Meie tööülesannete hulka kuulus ka mitu külastust Hiinasse, Indiasse ja hiljuti Washingtoni Ameerika Ühendriikidesse, ja me märkasime, nagu te mainisite, et presidendikandidaadid on väga selgesti välja öelnud selle, et isegi Ameerika Ühendriikides muutub suhtumine suuresti lähimate kuude vältel, mis tõesti toetab lootust pidada rahvusvahelisi läbirääkimisi, mis peavad lõpule jõudma 2009. aastal Kopenhaagenis.
Ma nõustun teiega selles punktis ja me saavutame tulemusi, mis veel ainult aasta tagasi olid kujuteldamatud.
Vittorio Prodi
(IT) Härra president, daamid ja härrad, tänan volinikku jätkuva kohalviibimise eest. Teadlasena saan ma ainult tervitada asjaolu, et lõpuks võetakse vastu ja tunnustatakse teaduslikku vaatepunkti isegi sellistes kõrgetasemelistes poliitilistes organites nagu parlament. Kliimamuutuste ajutise komisjoni aseesimehena olen rahul ühistöö esialgsete tulemustega ja ma õnnitlen raportöör Karl-Heinz Florenzit, kolleege ja esimees härra Sacconit.
Siiski, isiklikult arvan ma, et kogu meie heast tahtest ei piisa meie ees seisvate tõsiste probleemide lahendamiseks. Eriti pean ma silmas probleeme, mis on juba praegu väga rasked, nagu vaesus, rahvatervis ja juurdepääs loodusvaradele, millest peamine on vesi, ning mis ennustatavate kliimamuutuste tagajärjel võivad omandada katastroofilise ulatuse. Kuid ma usun, et esimene samm kõnealuse nähtuse tundmaõppimisel on tehtud, nimelt esialgse raporti koostamine kliimamuutuste teaduslike faktide kohta, mis näitab, et väga tõenäoliselt oleme teinud valiku võimatu ülesanne teostada.
Nimetatud ülesanne annab alust lootusele, et me koostame saavutatavad plaanid tuleviku jaoks, mis ei rajane vaid vastuoludel ja ebavõrdsusel, ning pakume välja tulevikunägemuse, milles teadus aitab meil ühtlustada inimkonna tekitatud või teravdatud tasakaalutust. Me peame kaaskodanikele ütlema järgmist: me võtame selle ülesande vastu ja teeme nii tsivilisatsiooni hüvanguks suure sammu edasi.
Caroline Lucas
Härra juhataja, esmapilgul võib raport tunduda tehnilise tekstina, mis lihtsalt koondab meile teadaolevad teaduslikud andmed. Kuid ärge laske end eksitada, raport on ka sügavalt poliitiline ning see on üleskutse võitlusele, sest on tõsiasi, et käesolevas raportis esitatud andmetest nähtub tungiv vajadus täielikult muuta meie majanduse juhtimist.
Teadmine toob kaasa vastutuse ning olla teadlik kliimamuutuste tegelikkusest ja ikka mitte asjakohaselt käituda kujutab endast ei midagi vähemat kui kuritegu tulevaste põlvkondade vastu.
Seega on raporti loogika järgmine: et ELi eesmärk vähendada heitkoguseid 20% võrra ei sobi kokku teadusliku lähenemisviisiga kahele kraadile; et me peame nüüd seetõttu ühepoolselt vähendama heidet liikmesriikides vähemalt 30% võrra; et me peame andma vastuse uutele faktidele, just möödunud kuul hoiatas juhtiv kliimateadlane James Hansen, et praegused eesmärgid on liiga nõrgad ja me peame pühendama palju rohkem vahendeid arengumaade abistamiseks kliimamuutustega kohanemisel ja me peame kogu saastekvootidega kauplemisest saadud tulu suunama tagasi ringlusesse kliimaga tegelemiseks.
Hea uudis on see, et EL on harukordselt heal positsioonil, et asuda eestvedajaks kliimamuutustega seotud tegevuses, kui me võtame väljakutse vastu, ja see võib viia meie enda institutsioonide taaselavnemiseni ning toimub ELi taasühinemine kodanikega, keda liit eeldatavasti esindab.
Bogdan Pęk
(PL) Härra juhataja, oleme nüüdseks mõnda aega põnevusega kuulanud pseudoteaduslikke argumente, mida esitatakse otse Euroopa südames. Ma viitan siin täiskogul tehtud ettekannetele, millest ilmnevat kindlatel teaduslikel tõenditel põhinevat tarkust tuleks levitada üle kogu maailma. Tegelikkus on siiski selline, et sama palju kui on teadlasi, kes väidavad, et meil ei ole võimalik olemasolevate vahendite abil kliimamuutusi mõjutada, on ka teadlasi, kes väidavad, et me saame seda teha.
Daamid ja härrad, kujutlege hetkeks, et õigus on esimesel rühmal. Sellisel juhul kulutame me tohutul hulgal vahendeid väidetavatele kliimamuutustele ja mõjutame sellega inimkonna heaolu, eriti Euroopas, kus me määrame Euroopa rahvad põhjendamatule tagasilangusele võrreldes teiste rahvastega, kes arenevad vahepeal kiiremini.
Ma võin täiskogule kinnitada, et parlamendikomisjoni esimees arvestab vaid ühe rühma teadlaste arvamusega ning kui volinik Dimas ei osuta kogu antud teemat käsitlevale teadaolevale teadustööle, andes nii võimaluse müütide tekkeks, siis avaldan ma kõige valjemat protesti. Teen seda sellepärast, et seda laadi tegevus peab põhinema üksnes ja eranditult ainult lõplikul teaduslikul tõendusmaterjalil.
Roberto Musacchio
(IT) Härra juhataja, kolleegid, suur tänu raportöör Karl-Heinz Florenzile, kes on kõvasti tööd teinud ja andnud hinnangu Guido Sacconi asjatundlikul juhtimisel tegutsenud kliimamuutuste ajutise komisjoni mitme kuu pikkusele tööle. Poliitiline võtmeküsimus, mis kallutab mind Florenzi raportiga nõustuma, on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kui organi, ja sellest tulenevalt ÜRO ja Bali konverentsi suuniste, tunnustamine. Pange tähele, et see ei ole just teaduslik küsimus, vaid küsimus demokraatiast, see on maailma demokraatia foorum.
Praegu seisame silmitsi olukorraga, et kui Euroopa soovib olla usaldusväärne, edasiviiv jõud Kyoto-järgse lepingu sõlmimisel, siis peab meil endal kord majas olema. Esitatud meetmete pakett tuleb kiita heaks kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ning see peab olema kooskõlas Bali algatustega, teisisõnu, paketis peetakse kinni kokkulepitud kohustustest ning see on ka läbipaistev, asjakohane ja kinnitust leidnud.
Oluline on ennetada erandeid ja mööndusi, mis tekitavad usaldamatust nii Euroopas kui ka suhetes teistega. Me peame ennetama liikmesriikide ja ärimaailma petuskeeme, teisisõnu, me peame olema tõsiseltvõetavad!
Graham Booth
Härra juhataja, ma olen Bogdan Pękiga nõus. Paljud väljapaistvad teadlased kogu maailmast allkirjastasid käesoleva aasta 4. märtsil Manhattani deklaratsiooni. Muuhulgas väidetakse deklaratsioonis, et "ei leidu veenvaid tõendeid selle kohta, et tänapäevasest tootmistegevusest tekkivad CO2 heited olid minevikus, on tänapäeval või saavad tulevikus olema katastroofiliste kliimamuutuste põhjuseks”. Veel 31 000 teadlast kiitis sellise vaatepunkti heaks möödunud nädalal Oregoni petitsiooniga.
See ei ole enam üksiku eriarvamusel oleva isiku hääl ja Nigel Lawson, kliimamuutuste komisjoni ülemkoja liige, nõustub samuti, et arutelu ei ole veel lõppenud. Enne, kui võtame enda kanda tohutu kulu kliimamaksude, süsinikdioksiidi saastekvootidega kauplemise jms näol, eriti nüüd, kus meid hoiatatakse tõenäolise ülemaailmse majanduslanguse eest, peame kuulama ära arutelu mõlemad pooled ja tegema täiesti kindlaks, kellel on õigus.
Roger Helmer
Härra juhataja, seekord saabun ma täiskogule heade uudistega: ülemaailmne soojenemine on peatunud. 1998. aasta oli teadaolevalt kõige soojem, viimase kümne aasta jooksul on ülemaailmne temperatuur püsinud samal tasemel või langenud. Hiljutist mõõdukat soojenemist võib võrrelda sellega, mis esines keskajal; enne seda Rooma ja veel enne seda holotseeni, kõige soojema ja niiskema ajastiku ajal.
Praegused temperatuurid on allpool viimase 2000 aasta maksimaalset taset. Suurenevad kahtlused CO2 rolli osas. Alates aastast 1850 on keskmised temperatuurid korrelatsioonis päikese tsüklitega, kuid väga nõrgalt seotud atmosfääris leiduva CO2ga. Soojenemise tegelik käik, nii geograafiliselt kui ka ajaliselt, on täiesti erinev arvutimodellatsioonide prognoosidest.
Kasvuhoonegaaside mudelite alusel ennustatakse maksimaalset soojenemist atmosfääri kõrgemates kihtides, kuid vaatlused näitavad, et see vähene soojenemine on toimunud maapinnal ning on suurel määral linnade kui nn kuumasaarte efekti tagajärg.
CO2 kasvuhooneefekt on logaritmiline; tähendab, see on kahaneva tasuvuse seadus. Seoses kasvuhoonegaaside heitega on atmosfäär juba küllastatud CO2ga ja edasise heite mõju on väike.
Mereveetase ei tõuse tavapärasest kiiremini, see on umbes kuus kuni kaheksa tolli sajandis; ülemaailmne jäämassiiv on üldjoontes püsiva suurusega; karmid ilmastikunähtused ei ilmne sagedamini kui varasematel aegadel; liikide väljasuremist ei põhjusta ülemaailmne soojenemine, vaid nende elukohtade kadumine, mida eriliselt survestab vajadus biokütuse järele. Viimased uurimused näitavad, et jääkarudel läheb väga hästi.
Kliimaga seotud hüsteeria on jätkuvalt kaugel tegelikkusest. Me peame oma poliitikad uuesti läbi mõtlema, enne kui need põhjustavad suuremat kahju.
(Aplaus)
Markus Pieper
(DE) Härra juhataja, proua Harms, tegelikult on jõulisus patsifistlikus mõttes igati positiivne! Teaduslikud faktid on hästi teada: tänapäeval ilmnevad kliimamuutused on suuresti seotud inimtegevusega. Seetõttu on ajutise komisjoni saavutused selles valdkonnas eeskujuks.
Siiski häirib mind käesoleva raporti ähvardav alatoon. Mind teeb rahutuks, et lahknevatele teaduslikele arvamustele ei ole üldse ruumi jäetud. Tõsiasi on, et alati, kui poliitika kuulutab end eksimatuks, läheb midagi valesti. Käesolevas raportis räägitakse, et enneolematu ulatusega kuumalained ja kuni 70% liikide väljasuremine on põhjustatud kliimamuutustest. Öeldakse, et peaaegu iga piirkond maailmas saab kannatada. Need kinnitused põhinevad pikaajaliste mudelite alusel tehtud prognoosidel, kuid seda ei saa nii lihtsustatult kirjutada ainult inimtekkeliste kliimamuutuste arvele.
Sellisel taustal pean ma parlamendi käitumist skandaalseks, kui kuulutati vastuvõetamatuks härra Březina esitatud muudatusettepanekud, mis juhivad tähelepanu täpselt eespool nimetatud olukorrale. Härra juhataja, ma palun teil kuulutada konkreetselt muudatusettepanek 15 vastuvõetavaks. Keskkonnakaitse ei toimi, kui teatavaid arvamusi surutakse peale haldusvahenditega. Liialdatud oht vallandab poliitilised meetmed, mis viivad äärmuslike vaadeteni poliitiliste prioriteetide kohta. Üks näide on väide, et kliimamuutuste küsimus peaks muutuma esmaseks arenguabi osutamisel. Siiski on AIDS, alatoitlus, malaaria ja maavärinad põletavamad hetkeprobleemid, ja see on koht, kus peaksime ulatuslikumalt kasutama oma poliitilisi vahendeid.
Ka Euroopas on arutelu kliimamuutuste üle jõudnud mõõtmeteni, mis seab ohtu sotsiaalsed saavutused. Perekond Saksamaal maksab juba praegu rohkem kui 40% elektri hinnast riigile ja bensiinijaamades jääb vastav number 55% ja 78% vahele. Uus saastekvootidega kauplemise süsteem tõstab elektri hinda jälle vähemalt 30% võrra.
Ma pooldan mõistuspärast lähenemisviisi kliimamuutustele, et me leiaksime sotsiaalses ja majanduslikus mõttes kokkusobivad lahendused. Härra Březina esitatud muudatusettepanekud pakuvad mitmeid lähtekohti ja ma palun teie toetust.
(Aplaus)
Dorette Corbey
(NL) Soovin tänada Karl-Heinz Florenzit, kes koostas suurepärase raporti. Arutelu kliimamuutuste üle on väga emotsionaalne, loomulikult õigustatult. Siiski peame tänasel päeval tegema valiku mõistliku lähenemisviisi kasuks. Järgnevate kuude jooksul tehakse kliimamuutuste osas intensiivselt tööd ja päevakorras on palju ambitsioonikaid meetmeid.
Euroopa jaoks on väga oluline näidata oma usaldusväärsust enne Kopenhaagenit ja jõuda kliimapaketi osas kokkuleppele. See juhtub ainult ühise lähtekoha olemasolu korral ja see lähtekoht on teadmus. Karl-Heinz Florenzit peab tunnustama teadusliku konsensuse saavutamise eest. Meie poliitika lähtepunkt on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma faktid. Valitsustevahelises kliimamuutuste rühmas teevad koostööd tuhanded teadlased. Maapinna soojenemine on fakt ja samuti on fakt, et teataval määral on see tingitud inimtegevusest. Kliimamuutuste piiramiseks tuleb kasvuhoonegaaside heidet enne 2050. aastat vähendada 60-80% võrra. See ei ole kerge ülesanne, sest kaasatud on väga tähtsad huvid. Loomulikult võib keskkonnasäästlik tootmine palju kasu tuua ja töökohti luua ning hea on see, et nii lõpetame oma sõltuvuse naftast ning astume jätkusuutliku energia maailma. Üleminek vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele ei ole siiski kerge.
Seetõttu on tähtsad kaks asja. Esiteks, poliitika peab olema teadmuspõhine ja see ei tähenda, härra Pieper, et konsensus valitsustevahelises kliimamuutuste rühmas on kivisse raiutud. Me eeldame, et valitsustevaheline kliimamuutuste rühm on avatud skeptikute kriitikale ja hästipõhjendatud argumentidele, sest see toob teadmusele kasu, seega meie fraktsioon toetab täielikult lõiget 10.
Teiseks on vajalik üldsuse pikaajaline toetus. Me palume koondada põhilised teaduslikud vaatepunktid üldsusele kättesaadavasse brošüüri, et kõik oleksid teadlikud meie ees seisvatest väljakutsetest ja neil oleks võimalik toetada kindlaid meetmeid. Nii saame väljakutsetega ühiselt tegeleda. Ma eeldan, et Karl-Heinz Florenzi raport on meile aluseks ühise tegevuse korraldamisel ja parema poliitika loomisel aastaks 2009.
Lena Ek
(SV) Härra juhataja, lubage mul samuti õnnitleda Karl-Heinz Florenzit suurepärase raporti puhul. Ma tõstaksin esile, et sellel on suur poliitiline ja sümboolne tähendus, mis avaldub ka tõsiasjas, et arutelu juhatasid sisse kolme suure poliitilise fraktsiooni juhid.
Me kõik oleme nõus Florenzi raporti sisuga. See on ka kirja pandud nii, et tavaline eurooplane on võimeline seda teksti lugema ja tähendusest aru saama. Raporti sõnum on selge ja õpetlik, mis on veel üks positiivne tahk, mida ma meelsasti esile toon.
Siiski on veel arutamist vajavaid probleeme. Ma nõuan tungivalt teie toetust muudatusettepanekutele, mis käsitlevad merd ja merepinna temperatuuri tõusu 1,5 °C võrra. Peame samuti tegelema rahvatervise küsimustega. Me käsitleme seda järgmises raportis. Ma ootan mõne põhjapaneva idee esitamist selles valdkonnas. Meil, parlamendiliikmetel, on praegu võimalus näidata, et me tegeleme nende probleemidega otsustavalt ja tõsiselt. Avril Doyle ja mina oleme saastekvootidega kauplemise õigust käsitlevad raportöörid. Kui me kõik mõtleme täna enne hääletust välja öeldud asju tõsiselt, siis me eeldame tugevat toetust ettepanekutele, mida me esitame erinevatele komisjonidele.
Lõpetuseks tooksin välja, et oleme poole peal ettevalmistustega Kopenhaageni konverentsiks. Ettevalmistused peavad jätkuma senisest täiesti erineval moel, see tähendab, parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelises koostöös, kuhu on kaasatud arengumaad. Jäänud on ainult 18 kuud.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Härra juhataja, ka mina õnnitlen Karl-Heinz Florenzit raporti puhul. On suurepärane, et see rajaneb pädeva ÜRO komitee teaduslikel faktidel ja selles rõhutatakse kodanike laiema ja parema teavitamise vajadust.
Siiski, daamid ja härrad, volinik, liikugem faktide juurest edasi tegudele. Me peame kohandama oma poliitika teaduse pakutud meetmetega. Me vajame keskkonnasäästlikumat kütust ja keskkonnasäästlikumaid autosid. Volinik, me oleme isegi komisjonis teadlikud teie võitlusest lobidega ja huvidega, mis kahjustavad ELi püüdlusi olla võitluses kliimamuutuste vastu maailmas juhtival kohal. Euroopa Parlamendi rõhuv enamus on teie liitlane. See toetab komisjoni ja valitsuste veel ambitsioonikamaid püüdlusi, sest inimelud ja keskkonnakaitse on märkimisväärselt olulisemad kui teatavate äriringkondade huvid.
Jerzy Buzek
(PL) Härra juhataja, mina ei ole esimene ja kindlasti mitte viimane, kes õnnitleb raportööri suurepärase raporti puhul. Hiljuti esitleti rahvusvahelisele üldsusele valitsustevahelise kliimamuutuste rühma dokumenti, mis sisaldab ulatuslikku teaduslikku uurimust ülemaailmse soojenemise kohta. Me viitame sellele raportis ja resolutsioonis. Enamik teadlasi nõustus selle dokumendiga, nimelt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda hindamisaruandega. Sama tegi enamik rühmas esindatud 110 riigi valitsustest. Sellest hoolimata on kuulda hääli, mis vaidlustavad dokumendi paikapidavuse, neid hääli on kuulda ka siin täiskogus. Seetõttu on asjakohane alustada diskussioonile hinnangu andmisega.
Esiteks, praegu on peaaegu kõik nõus sellega, et ülemaailmne soojenemine on fakt, isegi kui meie planeedi mõnes nurgas juhtub olema ajutiselt külmem kui minevikus. Muuhulgas ka valitsustevahelise kliimamuutuste rühma raporti tõttu näib, et nüüd on tunnistatud ülemaailmse soojenemise olemasolu. Järelikult ei ole enam nii tähtis viidata uutele lähenevat maailma lõppu ennustavatele näitajatele, mis on seotud temperatuuri tõusuga. Teisalt on kindlasti vajalik selgitada ja tõestada temperatuuri tõusu põhjust.
Ma palun täiskogul meeles pidada, et enamik teadlasi, kes on seda probleemi sügavuti uurinud, usuvad, et peamiselt, kuigi mitte eranditult, vastutab ülemaailmse soojenemise eest inimene. Eriti tõepärane on see seoses kasvuhoonegaaside heitega. Selle teooria dokumenteerimine ja tõestamine oleks väärt pühendumist edasisele jõupingutusele. Soojenemise põhjuste teaduslik uurimine peab kindlasti jätkuma ja see peaks olema meie arutelude peamine lõpptulemus.
Sellele vaatamata on kõige tähtsam meeles pidada, et juba praegu näib üpris tõenäoline, et inimkonna toodetud kasvuhoonegaasid on ülemaailmse soojenemise peamine põhjus, seetõttu kutsutakse üles tegudele. See on põhjus, miks Euroopa Liit võttis enda peale maailma juhtrolli heite piiramiseks. Järelikult on meile, eurooplastele, eriti oluline saavutada selles küsimuses ülemaailmne kokkulepe Poznańis ja Kopenhaagenis. Peame meeles pidama, et meie üksi ei suuda planeeti päästa. Siiski oleks oma tegevuste hülgamine nüüd andestamatu. Me ei saa tagasi võtta oma vastutust tsivilisatsiooni ees.
Riitta Myller
(FI) Härra juhataja, maailmas on hästi tuvastatud ja tunnustatud andmed kliimamuutuste kohta ja praeguse ülemaailmse soojenemise suundumuse inimtekkeline päritolu on väljaspool igasugust tõsiteaduslikku kahtlust. Seda kinnitab Karl-Heinz Florenz oma raporti järelduste alguses. Käesoleva vaheraporti koostamise põhieesmärk oli täpselt paika panna ühine alus lõppversiooni koostamiseks.
Parlamendikomisjoni ja parlamendi töö tuleb tugevalt siduda valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda hindamisaruandega. Käesolevast raportist ilmneb väga selge konsensus selle kohta, et keskmine ülemaailmne temperatuur peab stabiliseeruma nii, et see ei tõuseks rohkem kui 2 °C. See on samuti võimalus võtta arvesse kliimamuutuste majanduslikku, ökoloogilist ja sotsiaalset mõju.
Faktid on laual, nagu ütles Karl-Heinz Florenz. Praegu on küsimus selles, kuidas me mõistame loetavat, milline on meie lugemisoskus. See saab selgeks käesoleval aastal, kui me arutame komisjoni esitatud seaduste paketti. Eriliselt soovin ma rõhutada, et me peame keskenduma energiatõhususele, sest see on kliimamuutuste ökoloogilise, majandusliku ja sotsiaalse mõju küsimus. Ma loodan, et komisjoni tulevases tegevuses on tähtsal kohal küsimus energiatõhususe tõstmise võimalikkusest. Kuna säästetud energia on kõige odavam energia, siis on see ka ökoloogiliselt parim viis kliimamuutuste vastu võidelda, ja siinkohal ma loodan, et komisjon esitab uusi ettepanekuid ja stiimuleid.
Avril Doyle
Härra juhataja, me arutame siin kliimamuutuste ajutise komisjoni raportööri Karl-Heinz Florenzi suurepärast vaheraportit kliimamuutuste teaduslike faktide kohta. Soovin teda tänada panustatud hiigelsuure töö eest ja samuti kõiki kolleege täiskogust, kes osalesid ajutise komisjoni töös.
Kogu maailma kliimamuutuste valdkonnaga tegelevate teadlaste valdava enamuse hoolikalt läbi kaalutud arvamuse eiramine seadusandjate poolt oleks plahvatusohtlik segu ülbusest, vastutustundetusest ja kohustuste täielikust hülgamisest. Meie oleme otsustajad. Meil on kodanike antud demokraatlik mandaat ja maailma üldsuse ees seisva kõige põletavama probleemi lahendamisel ei tohi olla meie tegevuses puudujääke, kui, ja eriti siis, kui meie teha olevad otsused esitavad erakordse väljakutse.
Ma nõuan tungivalt, et kallid kolleegid, keda võib vabalt kutsuda kliimaskeptikuteks, teeksid meiega selle teekonna kaasa, kas või ainult palju kuritarvitatud, kuid väga olulise ettevaatuspõhimõtte alusel. Jah, teadus on keeruline ja dünaamiline, kuid teadusringkonnad toetavad suhtes viis ühe vastu meil arutusel olevat teemat. Me peame väljakutse vastu võtma, me peame esitama küsimusi ja eelkõige peame me andma vastuseid ja asjakohaseid vastuseid meie klimatoloogia ja meteoroloogia valdkonna parimate ja helgemate peade hoolikalt läbikaalutud tööle.
Rohkem kui kaks kolmandikku maakera pinnast on kaetud ookeanidega ja kolm neljandikku maailma suurlinnadest asub mere ääres. Ookeanides on üle 97% planeedi veest ja kalast saab inimkond kõige suurema osa maailmas tarbitavast proteiinist, sellest sõltub 3,5 miljardi inimese esmane toiduallikas. Teaduslike prognooside kohaselt kaasnevad inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heite kasvuga dramaatilised tagajärjed nagu ookeanide soojenemine, jää sulamine poolustel, mereveetaseme tõus ja ookeani hapestumine, mis kujutab tõsist ohtu mere ökosüsteemidele ja kalanduse kogukonnale.
Kuna ma asusin kalanduskomisjoni esinaise ametikohale, siis nõuan ma selle komisjoni arvamuste arvestamist tänases vaheraportis. Kaks kiiret märkust: esiteks oli tõsine möödalaskmine, et kalanduskomisjoni liikmeid ei kaasatud kliimamuutuste ajutise komisjoni töösse, ja teiseks on kahetsusväärne, et ajutine komisjon ei pidanud võimalikuks tunnustada kalanduskomisjoni arvamust.
Kokkuvõtteks, on esitatud mitmed muudatusettepanekud, milles rõhutatakse kliimamuutuste tagajärgede teaduslikult tõestatud mõju maailma ookeanidele. Ma palun tungivalt kolleegidel toetada nimetatud muudatusettepanekuid, sest parlamendi otsustav raport peaks olema nii kõikehõlmav ja integreeritud kui vähegi võimalik.
Agnes Schierhuber
(DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, soovin samuti alustada sooja tänuavaldusega raportöörile tema töö eest. Kõnealune raport, nagu eelkõnelejad on öelnud, on täielikult seotud kliimamuutusi käsitlevate teaduslike faktidega, mida maailmas tunnustatud asjatundjad temaatiliste kohtumiste käigus põhjalikult arutasid.
Kliimamuutused mõjutavad oluliselt põllumajandus- ja metsandussektorit, seetõttu on sektori esindajad väga huvitatud tõhusate kliimamuutuste eest kaitsvate meetmete vastuvõtmisest ülemaailmsel tasandil. Oluline on kõikide riikide ja eriti arengumaade hõlmamine Kyoto-järgsesse protsessi. Oluline on alla kriipsutada, et põllumajandus ei ole mingil juhul toiduainete hinnatõusu taganttõukaja: näiteks leivapätsi hinnast moodustab selleks kasutatava nisu hind vähem kui 2% kuludest.
Samuti on hästi teada, et biokütuste tootmiseks kasutatavad energiaallikad ei eralda enam neisse kasvuperioodil ladestunud CO2, mis tähendab, et need on tõepoolest CO2 suhtes neutraalsed. Kindlatele teadusuuringutele tuginedes on samuti tunnistatud, et inimkond on kliimamuutuste eest osaliselt vastutav. Seetõttu on tähtis viia läbi üha intensiivsemaid teadusuuringuid ja ka säästa energiat tõhusama kasutamise kaudu. Leidkem südikust teadmisest, et 3000 aastat kulus tunnistamiseks, et maakera on ümmargune, aga mitte lapik.
Soovin pöörduda parlamendi poole palvega osaleda tõsises arutelus, milles tunnistatakse kliimamuutuste probleemi ülemaailmsust; see on makrosotsiaalne probleem, mida ei saa lahendada sektoripõhiste poliitiliste vahenditega üksikutes ELi liikmesriikides. Lahendust on võimalik saavutada ülemaailmse tegevusega ja Euroopa Liit peaks võitluses kliimamuutuste vastu kindlasti võtma juhtiva ja vahendava rolli.
Valdis Dombrovskis
(LV) Härra juhataja, daamid ja härrad, esmalt lubage õnnitleda raportööri selge ja ühemõttelise seisukoha puhul, mis teaduslikele faktidele tuginedes võtab omaks, et tegelikult ülemaailmne soojenemine leiab aset ja seda põhjustab inimtegevus. Me võiksime meenutada, et paar aastat tagasi paljud mõjukad poliitikud, sealhulgas teatavate suurriikide juhid, püüdsid seda siiski eitada. Raportis astutakse samm edasi ja lükatakse tagasi avaldused, mis ei ole leidnud teaduslikku kinnitust, et ülemaailmse soojenemise efekti ei ilmne ja et need on vaid looduslikud temperatuurimuudatused. Käesoleva raportiga demonstreeritakse taas kord, et EL on maailma liider ülemaailmse soojenemisega tegelemisel. Siiski ei anna see põhjust ülevaks meeleoluks. Ülemaailmse soojenemise hoidmiseks 2 kraadi piires tuleks praeguste hinnangute kohaselt vähendada CO2 heitkogust aastaks 2050 vähemalt poole võrra. Selles kontekstis on raportis toodud mõju käsitlev seisukoht, et peaaegu kõik ELi liikmesriigid on hästi edenenud Kyoto sihteesmärkide täitmisel, liiga optimistlik. Ajavahemikul 1990-2005 vähendasid 15 ELi vanemat liikmesriiki heidet ainult 2% võrra ja on äärmiselt ebatõenäoline, et järelejäänud viie aasta jooksul vähendavad nad heidet veel 6% võrra, mis tagaks nende ühise Kyoto eesmärgi täitmise. Ainult tänu asjaolule, et ELi uuemad liikmesriigid on heitkoguseid vähendanud oluliselt kiiremini, võib EL tervikuna esitleda end maailmas esikohal olevana selles valdkonnas. Uuematelt ELi liikmesriikidelt oodatakse CO2 heitkoguste vähendamist 21% võrra aastaks 2010. Ainult see asjaolu võimaldab ELi juhtidel rääkida ilmselgelt ambitsioonikast eesmärgist vähendada heitkoguseid 20% võrra aastaks 2020. Loomulikult on selline eesmärk tervitatav, kuid on oluline, et suurimate saastajate ülesanne oleks saavutada heitkoguste määra suurim vähendamine. On vastuvõetamatu lubada ELi kliimamuutuste poliitika jõupingutusi rajada ainult uuemate ja üksikute vanemate liikmesriikide olemasolevatele saavutustele ning panna nende õlule täiendav lisakoormus, kui samal ajal tehakse mööndusi suurematele saastajatele. Siiski, hoolimata sellest, kuidas me otsustame heitkoguste vähendamise ELi liikmesriikide vahel, ei saavuta me midagi ilma ülemaailmse kokkuleppeta ja riigid, nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina, India, Venemaa ja teised, kaasatakse probleemi lahendamisesse. Kõnealune küsimus peab olema ELi välispoliitika ja kliimamuutusi käsitleva poliitika prioriteet. Tänan tähelepanu eest.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Harilikult teeme valiku muutuste ja meetmete kasuks ainult siis, kui see põhineb kindlatel faktidel. Kliimamuutuste komisjonis oleme kokku kogunud suure hulga andmeid paljudelt teadlastelt. Enamik andmetest viitab sellele, et muutused ökosüsteemides on inimtekkelise heite tagajärg ning näitab võimalikke tulevikusuundumusi.
Samal ajal, kui mõned on murelikud ja käsitlevad neid andmeid ohuna, peame nägema ka head külge, see on meie võimalus tegutseda. Siiski peame me tegutsema kiiresti, vastutustundlikult, tõsiselt ja koordineeritult, esiteks liidu piires ja siis ka ülemaailmselt. Meil õnnestub sõlmida rahvusvahelised kokkulepped vaid siis, kui me võtame piisavalt arvesse ka probleeme kolmandates riikides, kes tegelevad eelkõige jätkusuutliku arengu küsimustega ja paljud isegi vaesuse kaotamisega.
Terviklik lähenemisviis nõuab muutust meie euroopalikes peades, sest siiani oleme olnud hõivatud ainult arendamisega või esmajoones vähem süsinikdioksiidiheidet tekitava ühiskonna arendamisega. Siiski saavutame me rahvusvahelise kokkuleppe ainult siis, kui arvestame võrdselt nii heite vähendamise meetmeid kui ka heitega seotud parandusmeetmeid, et viia need kooskõlla kliimamuutustega.
Palju tänu raportöörile suurepärase raporti eest ja ma eeldan, et meie koostöö jätkub samas võtmes ka järgmisel aastal.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Härra juhataja, õnnitlen Karl-Heinz Florenzit silmapaistva raporti puhul. Arutelu kliimamuutuste teadusliku põhjendatuse üle on erakordselt tähtis, sest õnnetuseks meie, poliitikud, jätame sageli faktid kahe silma vahele, kuigi faktid on väga visad asjad. Ma olen nõus Martin Schulziga, et me peaksime lõpetama uskumustel põhineva arutelu ning võtma arvesse fakte.
Näiteks Ungaris on põhjavee tase Ungari tasandikul Doonau ja Tisza jõe vahel viimase 30-40 aasta jooksul langenud 3-4 meetrit; on ilmnenud tõsine kõrbestumine, ma pean silmas, et teadlased on korraldanud mõõtmisi ja leidnud, et kõrbestumine on põhjustatud 50% ulatuses kliimamuutustest ja 50% ulatuses kahjulikust inimtegevusest.
Lühidalt, võtkem teadlaste sõnumeid asjakohaselt arvesse. Olen samuti nõus, et Euroopa Liit ei saa seda probleemi üksi lahendada; Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Hiina, Brasiilia ja arengumaad peavad selles ettevõtmises kaasa lööma. Tänan tähelepanu eest.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Härra juhataja, inimkond on vastutav kliimamuutuste eest ja sellepärast inimesed saavad ka aidata selle suunda muuta.
ELi eesmärk on tõsta biokütuste osa transpordis kasutatava kütuse mahus 10%ni. Veelgi enam, see eesmärk tuleb saavutada. Me peame tegema kõik, et seda saavutada, sealhulgas tuleb biokütuse toorainena kasutusele võtta ka turvas.
Teadusuuringuteks on vaja rohkem raha, et kasutada tõhusamaid meetodeid. Näiteks ilmneb mõnest uuringust, et energia tootmine vetikatest on hektari kohta ligi 15 korda suurem kui viinamarjade, palmiõli ja soja tootmisel, seega on vajalik seda rohkem uurida. See on üks viis vähendada palmiõli tootmist ja loodetavasti lõpetada see täielikult, sest see ei ole mingil juhul keskkonnasõbralik tegevus. Sellest tulenevalt peame tegema koostööd Ameerika Ühendriikide, Hiina, India ja Venemaaga.
Péter Olajos
(HU) Tänan teid, härra juhataja. Kui me tahame 2009. aasta lõpus Kopenhaagenis edu saavutada, siis usun, et peame tingimata arvesse võtma kahte asja, need on asjad, mida olen ise kogenud viimase paari kuu jooksul, külastades Indiat, Bangladeshi, Hiinat ja Californiat.
Kõigepealt, meie jõupingutus peab olema tõeline. Teisisõnu, ei piisa teineteisele õlale patsutamisest, jutud 10 või 20 või 30 või 40 protsendist ei ole piisavad. Euroopa Keskkonnaagentuuri arvudele tuginedes ei ole süsinikdioksiidi heitkogused alates 2000. aastast vähenenud, vaid on tegelikult umbes 1% võrra tõusnud. Saastekvootidega kauplemise süsteem, mille uuendamisega praegu tegeletakse, on suur edusamm, kuid arvan, et oleks tarvis algatada samasugused ümberkorraldused saastekvootidega kauplemise süsteemist väljapoole jäävas süsteemis; ehk oleks võimalik need kaks süsteemi ühendada. Ma toetan energiliselt komisjoni ettepanekut seada baasaastaks 1990 ja mitte 2005.
Teine väga tähtis asi on kohanemisfond. Me peame looma kohanemisfondi, kui me tahame Kopenhaagenis edu saavutada. Sterni raportist ilmnes, et ilma kohanemisfondita on maailma teistel piirkondadel vähe võimalusi vältida kliimamuutuste ebameeldivaid tagajärgi. Tänan teid.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kliimamuutused mõjutavad juba Euroopa Liitu. Näiteks Rumeeniat on viimaste aastate jooksul mõjutanud põud, üleujutused ja kuumad ilmad. Mõnes Rumeenia lõuna- ja kagupiirkonnas on alanud kõrbestumine. Liit on võtnud olulise rolli võitluses kliimamuutuste vastu, see hõlmab nii põhjuste vähendamist kui ka kohanemist kliimamuutustega.
Lissaboni lepingus sisalduvad sätted kliimamuutuste kohta ja samuti hindan ma kõrgelt solidaarsuse klauslit loodusõnnetuste puhuks. Õnnetuseks on ülemaailmne keskkonnakaitsealane tegevus hajutatud ja mõnikord puudub üldine kooskõla; 18 mitmepoolset institutsiooni vastutavad umbes 500 rahvusvahelise lepingu, millest 300 on piirkondlikud lepingud, järelevalve teostamise eest. Euroopa Liit peab olema juhtival kohal selles valdkonnas.
Lahendused on olemas. Me vajame sidusat tegutsemist kliimamuutuste käsitlemisel, rohkem keskkonnasäästlikku transporti, uurimis- ja arendusprogramme, et muuta põllumajanduse veetarbimine vajadustele vastavaks, kohandada taasmetsastamist ja eriti paremat jäätmekäitluse korraldamist. Ma õnnitlen raportööri.
Miroslav Mikolášik
(SK) Kliimamuutustega kaasnevad väga tõsised mõjutused mitte üksnes ökosüsteemidele, vaid ka majandusele, rahvatervisele, vee ja toiduainetega varustatuse kindlusele ning samuti ka inimeste rändele. Viimased teaduslikud uurimused tõestavad veenvalt inimtegevuse mõju ülemaailmsele soojenemisele ja sellepärast lasub meie ühiskonnal kohustus rakendada tõhusaid poliitilisi meetmeid.
Ma tervitan kliimamuutuste ajutise komisjoni vaheraportit ja selles sisalduvaid soovitusi ELi tulevase kliimamuutusi käsitleva integreeritud poliitika väljatöötamiseks ja ma toetan tugevalt arvamust, et keskmise ülemaailmse temperatuuri tõusu piir peaks olema kõige rohkem 2 °C. Lisaks sellele peab Euroopa Liit tegema jõupingutusi heite vähendamiseks viisil, mis hoiab temperatuuri pigem allpool nimetatud kahte kraadi. Teaduslikult tõestatud teabe avalikkusele kättesaadavaks tegemine ja panustamine üldsuse teadlikkuse tõstmisesse selle teema kohta peaksid olema kliimamuutuste mõju leevendamise poliitika tähtsad vahendid.
Anni Podimata
(EL) Härra juhataja, volinik, lubage mul esmalt tervitada vaheraportit kliimamuutuste teaduslike faktide kohta. Mul on eriti hea meel selle üle, et raportis rõhutatakse asjaolu, et teadlased on nõus kõnealuse probleemi tõsidusega. Raportis tuuakse ka välja inimteguri, eriti energiakasutuse, peamine mõju kliimamuutustele.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes on toodud välja, et CO2 heide maailmas on aastatel 1970-2004 tõusnud umbes 80% ja et tõusu peamine põhjus on fossiilkütuste kasutamine. Eeldusel, et kliima ja energiaplaneerimise vahel on vaieldamatult tihe side, sooviksin ma osutada Euroopa tasandil integreeritud kava loomise vajalikkusele, et me teaksime, millised oleksid kõige soovitatavamad ja tõhusamad valikud energia tootmisel.
Marios Matsakis
Härra juhataja, tänahommikust arutelu kuulates tunnen vajadust teha mõned märkused.
Kõigepealt teaduslike tõendite kohta. Kahtlemata on ülemaailmse soojenemise olemasolu tuvastamine ja põhjendamine väga keeruline tegevus. Siin ei ole tegemist katseklaasimeetodiga, kus laboratooriumis tehtud katsetega saab millegi õigsust tõestada. Tõendid põhinevad pikaajalistel vaatlustel ja keerulistel toimingutel ning loomulikult leidub kahtlejaid ja teadlasi, kellel on erinev arvamus. See ei ole uudis. Teadlased on hästi tuntud oma arvamuste erisuse poolest: ärgem unustagem, et paljud teadlased seadsid ulatuslikult kahtluse alla isegi suitsetamise vähi tekkepõhjusena ja nad kahtlevad selles tänaseni. Me kõik loomulikult teame, mis on tõsi. Loomulikult on sama lugu juhtunud ka talidomiidiga, mis tekitab inimloodetel jäsemete kahjustusi.
Teiseks, rõhuasetus tuleks viia ülemaailmsele lähenemisviisile, sest me kõik teame, et riigid, mis on suurimad saastajad, st Ameerika Ühendriigid, Hiina ja India, annavad kõige väiksema panuse võitlusesse ülemaailmse soojenemise vastu.
Janez Podobnik
eesistuja. - (SL) Olen suure huviga jälginud teie äärmiselt elavat arutelu, mis oli väga hea alus vaheraportile, mille esitas raportöör Karl-Heinz Florenz, mille eest ma tänan ja õnnitlen teda.
Teie arutelust võidaks iga parlament. Ta oli väga huvitatud ja ma mõistan, et see oli positiivne kriitika, sest iga arvamus, ka kriitiline, on väärtuslik.
Teie arutelust võin ma kokkuvõtlikult välja tuua kaks peamist järeldust. Euroopa Liit on ja jääb jõuks, mis on võimeline silmitsi seisma väljakutsetega, loomulikult koostöös kõigi ülemaailmsete partneritega, et jätkata tõsist vastuseisu kliimamuutustele. Ja teine järeldus on, et kliimamuutused ei ole ainult probleem, vaid need võivad olla ka võimalus. Siiski saame tulemuslikult sellega tegeleda eelkõige ülemaailmsel tasandil tegutsemise kaudu.
Soovin öelda ka seda, et kliima- ja energiapaketi raames valmistab Euroopa Liit edukalt ja põhjalikult ette kõik need meetmed, millega me saame tõhusalt vastu astuda kliimamuutuste tagajärgedele.
Üleminek turvalisele ja jätkusuutlikule vähe süsinikdioksiidi tekitavale majandusele avaldab mõju mitmele valdkonnale, sealhulgas majandus ja inimeste igapäevane elu. Vaja on koordineeritud poliitilisi meetmeid mitmes Euroopa Liidu valdkonnas. Siinkohal toetan ma teie mõtteid, et peame hoidma kokku mitte ainult ülemaailmsete otsuste osas, vaid peame olema ühehäälsed ka nimetatud poliitiliste meetmetega seotud üksikasjade osas.
Eelkõige soovin mainida kliimamuutuste ja energeetika vahelist koostoimet. Selles osas tuleb luua ühtlustatud Euroopa ja riiklikud poliitikad teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas, me peame julgustama jätkusuutlikku transpordisüsteemi, võimaldades liikmesriikidel vastu võtta kliimamuutuste vastu võitlemiseks vajalikud meetmed; me peame parandama energiatõhusust, eriti ehitistes, samuti teiste energiaallikate kasutamist kõikides sektorites, ja jätkuvalt teavitama tarbijaid energia tõhusast kasutamisest, et vähendada sotsiaalseid mõjutusi ning kasutama parimal viisil uusi võimalusi.
Nagu Karl-Heinz Florenzi raportis juba nimetati, on kliimamuutustega tegelev teadus kõrgel tasemel ja tunnustatud ning asjaolu, et ülemaailmne soojenemine on inimtegevuse tagajärg, on teaduslikult ümberlükkamatu.
Lubage lühidalt kommenteerida teie erinevaid vaateid valitsustevahelise kliimamuutuste rühma teadusliku raamistiku kohta. Selles osas pooldan ma poliitikute tegevuse austamist. Euroopa Parlament on väljapaistev poliitiline areen. Loomulikult peame me austama ka teadlaste tegevust, mis lähtub siiski uurimis- ja teadustegevuse õigsuse eetilistest põhimõtetest.
Samal ajal ei tohiks me unustada ka kodaniku, tavalise inimese elukeskkonda, kelle elukvaliteedile hakkavad erinevad meetmed mõju avaldama, sealhulgas perekonna eelarve kujundamisele ja tuleviku kavandamisele.
Eriti oluline tundub see, et kliimamuutuste ajutise komisjoni töö, nagu ütles härra Sacconi, on kohtumiste ajal hästi kulgenud ja arutelud kliimamuutuste teemal on toimunud positiivses õhkkonnas, ning samuti see, et enamik neist võttis vastu vaheraporti kliimamuutuste teaduslike faktide kohta.
Eelkõige tervitame Euroopa Parlamendi otsust pikendada kliimamuutuste ajutise komisjoni mandaati 2009. aasta veebruarini. Härra juhataja, meie võtame seda täiendava tõendina, et kliimamuutuste valdkonnas toetab Euroopa Parlament oma tegevusega Euroopa Liidu ambitsioonikat poliitikat rahvusvahelisel tasandil, hoolitsedes selle eest, et poliitilised otsused tugineksid viimastele teaduslikele tulemustele.
Samuti oleme rahul sellega, et tänasel arutelul teatati kliimamuutusi käsitlevate küsimuste alase arutelu jätkumisest, mis tähendab tõsist pühendumist Euroopa Ülemkogus 2008. aasta märtsis antud lubadustele.
Stavros Dimas
volinik. - (EL) Härra juhataja, tänan kõiki tänasel arutelul sõnavõtnuid väga huvitava sekkumise eest.
Eelkõige lubage rõhutada, et EL, kas siis ELi 15 või ELi 27 liikmesriiki, täidab Kyoto sihteesmärgi ja selles ei ole kahtlust. Kuna ma olen või loodan olla volinik ka järgmise 18 kuu vältel, siis kinnitan, et ei ole mingisugust võimalust, et me ei täida Kyoto sihteesmärki. Ütlen seda, sest juba on rakendatud ja rakendatakse meetmeid Kyoto eesmärgi saavutamiseks. Praegu on see vähim, mida peaksime järgnevate aastate jooksul tegema. Dokumendi jaoks varem esitatud arvandmed on õiged. Peab ütlema, et EL vähendab kasvuhoonegaaside heidet, samal ajal teised riigid, nagu Ameerika Ühendriigid, suurendavad seda, ning märkimisväärselt kiiremas tempos kui 1990. aastal. Nagu te ütlesite, olime me 2005. aastal 2% allpool 1990. aasta taset ja 2006. aastal jäi pisut puudu 3%st, mis oli ELi 15 liikmesriigi ühine eesmärk. Siiski on meie edu ELi 27 riigina olnud isegi suurem, sest oleme umbes 8% allpool 1990. aasta taset. Selle aja jooksul, mis on jäänud Kyoto protokolli esimese kohustusteperioodi lõpuni, saavutab EL 15 vähemalt 8%-lise ja EL 27 vähemalt 11%-lise languse võrreldes 1990. aasta tasemega. Märkigem, et meie heite vähendamine rohkem kui 8% on väga positiivne, sest see aitab meil saavutada 2020. aastaks ja edasiseks seatud eesmärke.
Vastavalt vaheraportile mängivad teaduslikud faktid tähtsat rolli rahvusvahelistel läbirääkimistel, sest need võimaldavad meil rakendada julgeid meetmeid. Need on aluseks sobivuse hindamisel seoses ettepanekutega, mis esitatakse arutamiseks Kopenhaageni konverentsi ettevalmistamise käigus.
Resolutsioon meenutab meile kontrollimatute kliimamuutustega seotud ohte, mis mõjutavad inimkonda erineval kombel ja avaldavad tõsist mõju meie majandustele ja kultuuritraditsioonidele.
Resolutsioonis on päris õigesti rõhutatud selliste põhjapanevate kliimakahjustuste vältimise tähtsust, nagu seda on Amazonase lisajõgede ärakuivamine ja suurte jäämassiivide sulamine mõlemal poolusel.
Ma arvan, et on võrdselt tähtis tuua esile kliimamuutuste võimalikud tagajärjed rahvusvahelise julgeolekule, toiduainete ja veepuudusele ning vaidlustele ressursside kontrollimise ja rändajate liikumise üle. Surve rahvusvahelisele üldsusele kasvab pidevalt äärmuslikest ilmastikutingimustest põhjustatud loodusõnnetuste ja kliimamuutuste tagajärjel toimuvate vägivaldsete konfliktide tõttu. Hiljutine toiduainete hinna kriis on praegu kõige käegakatsutavam näide selle kohta, mis võib juhtuda: paljudes maailma piirkondades on saagikus vähenenud äärmuslike ilmastikutingimuste tagajärjel. Õnnetuseks ei ole selline olukord ilmselt ajutine või erandlik; see on muutumas pidevaks ja korduvaks nähtuseks, mida ei saa kontrollida, tegemata drastilisi muutusi põllumajanduspoliitikas ja põllumajandustavades.
Lubage märkida ka teisi raportis käsitletud teemasid. Ma alustan kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisest arengumaades, mida tuleb läbi viia asjakohase tegevusega riiklikul tasandil. Vaja on tehnoloogist tuge ja väljavaateid, tuleb rahastada tehnosiiret ja parandada nende riikide haldussuutlikkust, et kõnealused vähendamised oleksid mõõdetavad, registreeritavad ja kontrollitavad. Selle idee juured on Bali tegevuskava läbirääkimistes. Nagu Balil märgiti, ei sõltu arengumaade ükski tegevus ainult arenenud riikide tõsistest lubadustest vähendada heidet, see sõltub ka nende riikide reaalsetest jõupingutustest seoses rahastamisega eelkõige tehnosiirde ja vajaliku haldussuutlikkuse loomise eesmärgil.
ELi jaoks on tähtis ära kasutada iga võimalus dialoogiks peamiste arengumaadega, et sõlmida kokkulepe selle kohta, mida täpselt tähendab ja kuidas EL saab toetada nimetatud tegevusi, kas siis poliitika kujundamise, tehnilise abi, oskusteabe siirde ja CO2 saastekvootidega kauplemise turu ergutusvahendite või finantsabi kaudu. Meetmeid tuleb rakendada kõikides sektorites, sealhulgas tegelemine energiakasutusest tekkiva heitega ja metsade maharaiumisega.
Pöördun nüüd arutelu teadusliku aspekti poole. Komisjon on täiesti nõus, et teaduslikud faktid tuleb laiale üldsusele teatavaks teha. Tarbijaid tuleb ette valmistada ja nende teadlikkust tõsta sellest, kui palju tekib kasvuhoonegaase nende elustiili ja tarbimisharjumuste tõttu. Siiski peaks üldsuse suurema hoiatamisega kaasnema ettevõtetele tugeva rahalise ajendi andmine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, mis tekivad nende toodetest ja osutatavatest teenustest.
Üleminek vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele on vajalik ülemaailmses mastaabis. Seda on võimalik saavutada ainult heite süstemaatilise ja koordineeritud vähendamisega kõigis sektorites.
Praegu kaasotsustamismenetluse etapis olev kliimamuutuste ja energiaalaste meetmete pakett annab avapaugu üleminekuks. Samuti võimaldab see meil näidata, et ambitsioonikas kliimapoliitika on nii teostatav kui ka kasulik meie majandusele ja ühiskonnale laiemas mõttes.
Me jätkame konstruktiivset koostööd nimetatud tähtsa poliitiliste meetmete paketi osas ja ma loodan, et jõuame kokkuleppele käesoleval aastal nii ruttu kui võimalik.
Lõpetuseks lubage õnnitleda Euroopa Parlamenti tähtsa panuse puhul võitlusesse kliimamuutuste vastu ja tänada Karl-Heinz Florenzit suurepärase töö eest.
Ma loodan, et parlament jätkab sellisel konstruktiivsel viisil. Loodan, et meie koostöö ja arvamuste vahetus jätkub nii kliima- ja energiapaketi meetmete üle kui ka selle üle, mis seostub Poznańis ja Kopenhaagenis toimuvate rahvusvaheliste läbirääkimiste ettevalmistamisega.
Karl-Heinz Florenz
raportöör. - (DE) Härra juhataja, volinik, härra eesistuja, palju tänu teie julgustavate sõnade eest. Arvan, et oleme suutnud luua täiskogus konsensuse ja loomulikult kohustab konsensus läbi viima edasisi teaduslikke uurimusi ja kõrvaldama olemasolevad kahtlused, kuid lõppude lõpuks, millises inimeste teadmiste valdkonnas ei ole ruumi kahtlustele? Sellist olukorda soovin ma raportöörina kindlasti näha.
Olen väga tänulik teie lahke kiituse eest ja soovin selle edasi anda abilistele, kes nägid käesoleva raportiga palju vaeva. Lubage kasutada võimalust avaldada neile veel kord suurt tänu.
Tänase arutelu kuulamine võib jätta mulje, et me vaidleme süsinikdioksiidi üle. Lubage mul öelda, et meil on palju teisi teemasid, mille üle vaielda, CO2 heide on ainult jäämäe tipp. Jah, see on tõsine probleem, selles ei ole kahtlust, kuid tõeline väljakutse seisneb selles, kuidas me käitume oma jätkusuutlike strateegiatega. Kuidas peaksime hoolitsema planeet Maa eest, mida meid on usaldatud hoidma oma lastele? Miljoneid aastaid kulus nende energiaallikate tekkimiseks, mida me praegu läbi põletame, ja me raiskame need ära umbes tuhande aastaga. Seega on väljakutse selles, kuidas sõita liitri kütusega kaks korda kaugemale kui praegu võimalik. Peame selle saavutama ja siis oleme oma ülesande täitnud. Eelseisev peamine väljakutse on tõhususe suurendamine Euroopas, kõrgtehnoloogia arendamine, nende tehnoloogiate kasutamine kodus ja töökohtade loomise eesmärgil nende viivitamatu kasumlik turustamine kogu maailmas. Mina näen meie võimalust sellisena ja ma palun teid kõiki aidata meid sellest võimalusest kahe käega kinni haarata.
Lubage mul veel kord kõiki tänada, kuid silmas pidades kodukorda, soovin teie tähelepanu juhtida ühele viimasele punktile. Juba arutelu alguses tehti lõike 10 tõlkimisel kohutav viga, mille ma mõistan hukka. See ei ole tegelikult minu loomuses. Ma võin ühe või teise asjaga mitte nõustuda, kuid ma ei mõista kunagi midagi hukka. Ma räägin otsekoheselt: arvan, et on oluline esile tuua asjaolu, et täiskogus on probleem seoses halva tõlkimisega, mis on silmnähtav kogu kõnealuses raportis, ja ma soovin teie tähelepanu juhtida selles valdkonnas täiskogule esitatud muudatusettepanekute korrektsele sõnastusele.
Ma soovin tänada kõiki asjaosalisi ja kutsuda teid koostööle meiega käesoleva protsessi järgmistel ja raskematel astmetel, nimelt peame lahendama küsimuse, kuidas peaksime nüüd reageerima neile teaduslikele faktidele.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Neena Gill
, kirjalikult. - Edukaks tegelemiseks kliimamuutustega peavad turud kohanduma nii, et need peegeldavad süsinikdioksiidi keskkonnakaitsega seotud kulu. Saastajad peavad maksma. Me peame kasutama kõiki poliitilisi vahendeid, sealhulgas käibemaksusoodustusi, saastekvootidega kauplemist ja toetusi, et muuta tarbijate ja ettevõtete käitumist, et ärgitada neid tegema rohkem keskkonnasõbralikke valikuid. Nagu Nicholas Stern on välja toonud, osutuvad kliimamuutuste majanduslikud ja sotsiaalsed kulud katastroofiliseks.
Seetõttu vaidlen ma tuliselt vastu neile, kes täiskogus eitavad kliimamuutusi. Et selle mõju märgata, tarvitseb neil vaid vaadata loodusõnnetuste suurenevat arvu ja esinemissagedust kogu maailmas. Nimetatud õnnetused on selgelt äratuskell, mis kutsub meid rohkem tegutsema.
ELil on õiguspärane roll kliimamuutustega tegelemisel ja seda tuleb seada eeskujuks ning esitada juhendiks teistele riikidele. Vajame ulatuslikumat dialoogi India ja Hiina arenevate majandustega, et tagada nende kasvust tulenev väiksem heite osa ülemaailmsetesse heitkogustesse, kui seda on teinud EL ja Ameerika Ühendriigid viimase sajandi jooksul. ELil on mõjuv põhjus arendada tehnosiiret arengumaadesse, et neil oleks võimalik vältida palju süsinikdioksiidi tekitava tööstuse arengut ja teha hüpe otse vähe süsinikdioksiidi tekitavale majandusele.
András Gyürk
kirjalikult. - (HU) Väga oluline on võtta arvesse kliimamuutuste teaduslikke fakte, kui tehakse selles valdkonnas otsuseid. Kõigele lisaks, risk võtta vastu ebaõigetel järeldustel põhinevaid valesid otsuseid on vähemalt sama suur kui tegematajätmise risk. Siin väärib mainimist see, et kliimamuutused on teaduslikult põhjendatav fakt ning et peame viivitamata võtma kiireid ja tõhusaid meetmeid selle leevendamiseks.
Teaduslike faktide kaine arvestamine võib aidata ka hinnata turupõhiste keskkonnakaitsevahendite panust keskkonna kvaliteedi parandamisesse. Meie arvates peavad liikmesriigid tegema suuremaid jõupingutusi, et populariseerida turusõbralikke algatusi. Turumehhanismil põhineva saastekvootidega kauplemise süsteemi loomine heite vähendamise eesmärgil on teretulnud areng. Asjaolu, et süsteem töötab, on kinnitus, et turu, konkurentsi ja keskkonnakaitse ideed ei välista üksteist.
Ungaris leidub palju näiteid, kuidas ebaõigetest järeldustest võivad tuleneda valed otsused. Biomassi tootmine tähendab tegelikkuses puidu põletamist; jätkuvalt tulevad ilmsiks biokütuste tootmise pealesunnitud toetamise kahjulikud tagajärjed. Nendes kahes valdkonnas kehtestatud meetmed ei vasta jätkusuutlikkuse nõuetele ja lisaks ei paku need probleemile turusõbralikku lahendust.
Me soovime rõhutada, et kliimamuutused vajavad meetmete võtmist, mis ei arvesta ainult teaduslikke tõendeid, vaid lubavad ka turumehhanismidel oma osa mängida.
Eija-Riitta Korhola
, kirjalikult. - (FI) Härra juhataja, meie resolutsioon kliimamuutuste teaduslike faktide kohta sisaldab olulisi tähelepanekuid, millega on raske mitte nõustuda. Siiski tuleb öelda, et see sisaldab ka ärritavaid märkusi. Teaduse ajaloost leiab näiteid, mida võib käsitleda hoiatavatena. Filosoofina ei pea ma täiesti kahjutuks, kui poliitik tõlgendab teaduslikke tulemusi, teeb neist kiirustavaid järeldusi, katsetab ja kontrollib neid, rääkimata mõne seisukoha hukkamõistmisest. Mis on selle mõte ja miks peab selliseid asju pidama üldkehtivaks reegliks? Asi on meie usaldusväärsuses, mida me hakkame hädasti vajama võitluses kliimamuutuste vastu.
Lõikes 5 öeldakse, et "teaduslikult on tõestatud”, et inimene on kliimamuutuste peamine põhjus. Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm ei väida seda üheski etapis. Raportis räägitakse tõenäosusest. Inimese panus viimase aastakümne soojenemisesse on väga tõenäoline.
Lõikes 7 rõhutatakse, et "teaduslikud tulemused näitavad selgelt, kuidas kliima hakkab lähitulevikus muutuma erinevatest piirkondlikest mudelitest sõltuvalt”. Täpselt seda me praegu ei tea. Readingi deklaratsiooniga eelmisel nädalal taotlesid kliima modelleerimisega tegelevad teadlased paremaid arvuteid. Praegu ei saa meteoroloogid anda vastust, millised on kliimamuutuste piirkondlikud mõjud, seda osaliselt ebapiisava võimsusega arvutite tõttu.
Lõikes 8 mainitakse kliimamuutuste näidetena Gröönimaa liustike ja Lääne-Antarktika mandrijää sulamist. Siiski, praegu on andmed jää sulamise kohta äärmiselt vasturääkivad, sest jääkihi paksus Gröönimaa ja Lääne-Antarktika südamiku piirkonnas tegelikult kasvab.
Ma ei süüdista ega mõista hukka kliimamuutuste skeptikuid ja kriitikuid, nagu on tehtud lõike 10 puhul. Ka poliitikud ei peaks eriti seda tegema: nad peaksid jätma selle teema teadlastele arutamiseks.
Marian-Jean Marinescu
, kirjalikult. - (RO) Kliimamuutuste komisjon võib teha ettepanekuid ja välja pakkuda lahendusi Euroopa Liidu tulevikupoliitikale selles valdkonnas, soovitusi ja lahendusi, mis põhinevad selgetel teaduslikel tõenditel ja eriti Euroopa kodanike kindlal toetusel.
Teaduslik tõendus on vaieldamatu. Karl-Heinz Florenzi raport on põhjalik ja selles esitatakse piisavalt teaduslikke andmeid kindlate poliitiliste otsuste tegemiseks ja konkreetsete tegevuste algatamiseks mitte ainult Euroopa tasandil, vaid ka ülemaailmsel tasandil, et järsult vähendada kliimamuutuste eest vastutust kandvat inimtekkelist nähtust ja leevendada selle mõju.
Teadusuuringute alaseid jõupingutusi tuleb jätkata, eriti uute tehnoloogiate, taastuvenergia ja biokütuste valdkonnas, et leida vajalik tasakaal majandusliku konkurentsivõime säilitamise, sotsiaalse arengu ning toiduainete ja energiaga varustatuse tagamise vahel, mis on vajalik Euroopa kodanike heaoluks.
Teadusringkonnad ja poliitilised esindajad peavad ühendama jõu ning toetama tegevusi üldsuse teadlikkuse tõstmiseks ja stimuleerima kodanike osalemist kindlates tegevustes, sest rahvusvaheline, piirkondlik ja eriti piiriülene heade kogemuste vahetamine ja dialoog, nagu ka kodanike otsene kaasamine, on kõige tõhusamad vahendid võitluses kliimamuutuste vastu.
Sirpa Pietikäinen
, kirjalikult. - Härra juhataja, daamid ja härrad, viimastel aastatel on Euroopa Liit olnud üks rahvusvaheline tegutseja, kes on näidanud teed jätkusuutliku ülemaailmse kliimapoliitika väljatöötamisel. EL peab selle positsiooni säilitama ka tulevikus.
Soovin tänada raportööri ja parlamendikomisjoni eduka raporti eest, mis tugevdab teadusliku aluse vaatepunkti, millel peab rajanema kliimamuutusi käsitlev töö. Väärib märkimist, et teadus ja sealt saadavad teadmised on pidevas muutumises tänu uute tehnoloogiate kasutuselevõtmisele ja avastustele. Meie peame vastavalt olema avatud kogu teabele selle nähtuse kohta, veel enam, austama erinevaid arvamusi.
Otsustav reageerimine kliimamuutustele on erakordselt tähtis. Tänaseni on kõik neli valitsustevahelist rühma pidanud hindama ümber oma eelkäijate hinnangud kliimamuutuste toimumise kiiruse osas. Kõnealune nähtus on ühenduse varasemate sellekohaste hinnangutega võrreldes kiiremini edasi arenenud. Ka praegu ilmneb vajadus läbi vaadata eelmise valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangud. Ameerika Ühendriikide kosmoseagentuuri NASA uuringutest nähtub, et kliimamuutuste kontrollimine nõuab oluliselt radikaalsemat tegutsemist: kliimamuutustest põhjustatud gaaside sisaldust atmosfääris peab rangemalt piirama, et ära hoida nimetatud radikaalseid muutusi.
EL peab arvesse võtma kasvavat konsensust teadlaste seas, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste rühm soovitas, et kasvuhoonegaaside heidet tuleb ülemaailmse soojenemise aeglustamiseks vähenda tunduvalt rohkem. Olles neid arenguid tähelepanelikult uurinud, kardan ma, et ELi kliimapaketi eesmärgid ei ole küllalt ambitsioonikad. Praegu peab liit tegema kindlameelsemaid jõupingutusi ökoloogiliselt tõhusate kogukondade loomiseks liidus. Ökoloogiline ajakohastamine peab olema juhtpõhimõte kõigis ELi poliitikavaldkondades. Muutumisvõime sellise revolutsiooni kujul saab ka kõige olulisemaks teguriks, mis mõjutab ELi rahvusvahelist konkurentsivõimet.
Daciana Octavia Sârbu
, kirjalikult. - (RO) Võitlus kliimamuutuste vastu on saanud üha sagedasemaks teemaks rahvusvaheliste organisatsioonide töö päevakorras. Alates 2007. aasta tippkohtumisest, kui otsustati seada eesmärgiks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 20% võrra ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmine aastaks 2020, on ülemaailmne soojenemine muutunud iga maailma riigi prioriteediks.
Kõnealusele otsusele järgnesid rahvusvahelisel tasandil muud väga olulised sündmused, näiteks G8 tippkohtumine Heiligendammis, ÜRO Julgeolekunõukogu arutelu kliimamuutuste teemal või Bali tegevuskava. Nende rahvusvaheliste sündmuste tulemusel on jõutud teaduslikule kokkuleppele, et ülemaailmsed soojenemissuundumused tulenevad inimtegevusest ning uurimistöö ja andmete kogumise tulemused on piisavad, et algatada kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks kiireloomuline tegevus ja poliitilised arutelud. Vajalik on luua kohanemisfond ja kaasata metsad uude kliimakaitse lepingusse, et vältida edasist metsade maharaiumist ja metsatulekahjudest põhjustatud süsinikdioksiidiheidet.
Üldsuse teadlikkuse tõstmine teadusliku tõendusmaterjali levitamise kaudu inimese mõju kohta maailma kliimale mängib võtmerolli, et saavutada ELi kodanike toetus poliitilisele tegevusele süsinikdioksiidiheite vähendamiseks.
Andres Tarand
, kirjalikult. - (ET) Kliima muutub ja selle taga on inimtegevus. Kui ma 40 aasta eest Antarktika uurimisjaamas jääproove võtsin, siis me seda veel ei teadnud. Täna on tuhandete teadlaste tööd koondav IPCC kliimamuutuste olemasolu piisavalt tõestanud ja meie asi on jätkuva tõestamise asemel tegutseda. Ses mõttes olen täiesti nõus raportöör Florenzi lähenemisega.
Euroopa Liit peab olema ambitsioonikas ja võtma eesmärgi pigem 30%-lisele kasvuhoonegaaside emissioonide vähendamisele aastaks 2020. Vastasel juhul on keerukas oodata teistelt riikidelt tõsist panust. On kummaline, et ülemkogus valitseb üldiste eesmärkide osas üksmeel, aga kui jutuks tuleb autode heitgaaside CO2 sisaldus või mõni teine konkreetne meede eesmärkideni jõudmiseks, siis ei julgeta enam ambitsioonikaid sihte seada. Nii ei saa kliimamuutustega efektiivselt võidelda.
Toetan muudatusettepanekuid, mis juhivad tähelepanu vajadusele põhjalikumalt uurida ja modelleerida ookeanide ja merede seisundit ning kliimamuutuste mõju kalastikule. Ma ei saa kuidagi nõustuda mõnede muudatusettepanekutega, milles väljendatakse kahtlust kliimamuutuste toimumise küsimuses, rõhutatakse fossiilkütuste ja tuumaenergia tähtsust ning naeruvääristatakse taastuvenergia arendamist.
Usun, et parlamendi ajutisest kliimamuutuste komisjonist on olnud abi, et erinevate elualadega tegelevate saadikute seas teadlikkust tõsta ja ühispositsiooni sõnastada. Kompromissina on komisjoni mandaadi pikendamine üheksaks kuuks ehk Poznani kohtumiseni mõistlik. Pikem tähtaeg oleks võinud meie olulise töö teha liigselt valimiste-lõhnaliseks.
Gabriele Zimmer
kirjalikult. - (DE) Ma hääletasin raporti poolt. Äärmiselt vajalik kliimamuutusi käsitlev arutelu peab rajanema kindlalt tõendatud teaduslikel faktidel. Karl-Heinz Florenzi vaheraportis on need esitatud. Kõnealune raport peaks mängima olulist rolli nii avalikkuse kui ka komisjoni ja nõukogu jaoks. Teaduslikud tulemused kasvuhooneefekti kohta on olnud kättesaadavad rohkem kui 180 aastat.
Teatavatel ühiskondlikel põhjustel ignoreeriti seda teadmist seoses ohuga meie elu looduslikule ja klimaatilistele alustele, mis takistas õigeaegset tegutsemist ja selline suhtumine jätkub ka tänapäeval. Meil on valida, kas alustame kohe rahvusvahelist koostööd edasise kahju piiramiseks ja prognoositud õnnetuste ärahoidmiseks, mis mõjutavad täie jõuga esmalt maailma kõige vaesemaid inimesi, või me jätkame teekonda hävingu suunas. Faktid tõendavad veenvalt, et on vaja kohe vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja me peame oma elustiili ja tarbimisharjumuste muutmisega ning poliitiliste ja ühiskondlike arusaamade ja raamistike abil hoidma soojenemise alla 2 °C. Ma toetan raportööri väidet, et asi ei seisa vaidlustes heitkoguste normide üle, vaid nüüd peab arutelu keskenduma jätkusuutlikkusele.
ELi jätkusuutliku arengu strateegia peab nende probleemidega arvestama ja lõpuks ometi rajama poliitika jätkusuutlikkuse põhimõttele. See nõuab poliitiliste prioriteetide muutmist. Iga kaotatud päev on potentsiaalselt hävitav ja seda ei saa õigustada.
