Iirimaa referendumi tulemused (arutelu) 
President
Järgmiseks päevakorrapunktiks on nõukogu ja komisjoni avaldused Iirimaa referendumi tulemuste kohta.
Ma sooviksin tervitada täna parlamendis olevat Rootsi peaministrit, kes esindab eesistujariiki Rootsit. Meil on väga hea meel, et te täna siin koos meiega viibite, kuid meil oli üks formaalne probleem. Ma väga vabandan selle pärast.
President Barroso, on väga tore, et ka teie täna, sellel meie Euroopa Liidu jaoks nii tähtsal hetkel koos meiega viibite. Tänan teid väga.
Te võite isegi näha, kui keeruline on mõnikord kõiki formaalsusi täita, kuid me oleme väga demokraatlik asutus. Kõik tööplaani punktid tuleb alati läbi võtta. Siis on kõik korras ja me saame omavahel kokku leppida.
Nüüd läheme tänase pärastlõunase päevakorra põhipunkti juurde. Meie jaoks on väga tähtis, et te siin istungisaalis selle tähtsa teema arutelul viibite.
Fredrik Reinfeldt
ametis olev eesistuja. - Härra president, ma olen väga tänulik, et saan täna siin viibida ning et mul on võimalus pöörduda Euroopa Parlamendi poole nii kiiresti pärast Iirimaa referendumi positiivseid tulemusi. Ma avaldan austust Brian Cowenile ja tema partneritele, samuti ütlen kõikidele teistele selle kampaaniaga seotud ning eduka tulemuse saavutamiseks oma panuse andnud inimestele olenemata nende parteilisusest või taustast: tänan teid kõikide teie jõupingutuste eest. See oli hea otsus Iirimaa jaoks; see on hea otsus Euroopa jaoks.
Me võime arvatavasti öelda, et Euroopa on kriitikat kuulda võtnud; ma tean, et Euroopa Ülemkogu poolt pakutavad õiguslikud tagatised said referendumi kampaanias määravateks. Samuti võib öelda, et eesistujariigid Prantsusmaa ja Tšehhi tegid jõupingutusi, mis olid Iirimaa inimeste muredele lahenduse leidmiseks otsustava tähtsusega. Me peaksime ka mainima, kui positiivne oli referendumi suur häälteenamus, nimelt veenvad 67,1% ning suur osavõtt, mis oli 59%. Nii et see kõik on Euroopale väga heaks uudiseks.
Ja muidugi ei ole mul vaja käesolevale parlamendile selgitada, kui vajalik on Lissaboni lepingu kehtestamine. See võimaldab teil veelgi demokraatlikumalt, tõhusamalt ja läbipaistvamalt tegutseda. Õigupoolest suurendab see ELi mõju rahvusvahelisel areenil ja muudab meid ülemaailmsete probleemide lahendamisel tugevamaks, ning ma tean, et ka teie selles parlamendis saate üldises otsustusprotsessis tähtsama rolli. Mul on selle arengu üle väga hea meel. Seepärast on Lissaboni lepingu jõustamine väga tähtis.
Euroopa Ülemkogul on ühine soov, et see leping jõustuks käesoleva aasta ja Rootsi eesistumisaja lõpuks. Vaadates selle lepingu ratifitseerinud riikide arvu - meil on praegu 24 täielikku ratifitseerimist - võib 25. riigiks olla tegelikult Poola, kui arvestada Poola presidendilt saadud signaale. Ma rääkisin laupäeval pärast Iirimaa referendumi tulemuste teatavaks tegemist peaministri Brian Coweniga, kelle väitel on neil täieliku parlamentaarse ratifitseerimise kinnitamiseks vaja paari nädalat, ning seega võime öelda, et 26. riigiks saab lõpuks Iirimaa. Siis on meil kogu 27-st ratifitseerimisest puudu vaid Tšehhi oma. Sel eesmärgil on meil täna siin Brüsselis toimunud nende kolme asutuse kohtumine: eesistujariigi, komisjoni presidendi Jose Manuel Barroso ning Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki vahel. Ka Tšehhi peaminister Jan Fischer oli koos meiega ning me proovisime käesolevat olukorda hinnata. Võib-olla te teate, et 17 senaatorit on esitanud Tšehhi konstitutsioonikohtule kaebuse Lissaboni lepingu kohta, et teada saada, kas see on kooskõlas Tšehhi põhiseadusega. Jan Fischer ütles, et see on sõltumatu kohus, mis teeb kiiresti otsuse, kas võtta see petitsioon menetlusse. Me ei oska täna ette näha, millisel konkreetsel kuupäeval nad selle otsuse teevad, ning loomulikult me ootame seda signaali. Me loodame, et see juhtub juba nädala või paariga. Tšehhi Vabariigi tänane sõnum on järgmine: sõltumatu kohus teeb oma otsuse võib-olla nädala pärast või kulub ehk kaks nädalat enne nende edasistest plaanidest teada saamiseks.
Euroopa Ülemkogu presidendina vastutan liidu töö edendamise eest. Ma olen kindlal arvamusel, et meil ei ole aega kaotada. Seepärast olen otsustanud, et Tšehhi Vabariigis asjaolude selginemise ootamise ajal jätkame ettevalmistusi Lissaboni lepingu jõustumiseks, ja teiseks, kui on selgunud Lissaboni lepingu jõustumise aeg, alustan konsultatsioone seoses uue Euroopa Ülemkogu presidendi ning nõukogu kõrge esindaja ja peasekretäri nimetamisega. Selle ettevalmistamine ei ole üksnes eesistujariigi küsimus: see on kõigi kolme asutuse ühine küsimus. Seepärast on minu arvates väga tähtis, et me teeksime selles protsessis komisjoni ja Euroopa Parlamendiga tihedat ja konstruktiivset koostööd. Ma kordan käesolevale parlamendile taas oma koostööpakkumist, et teha ühiseid jõupingutusi Lissaboni lepingu lõpliku kehtestamise nimel.
Pidagem samuti meeles, et lisaks nendele institutsioonilistele küsimustele avaldab Rootsi eesistumisajale ja käesolevale sügisele mõju muidugi ka vajadus kliimamuutuste ja finantskriisi küsimuste edendamiseks ning Euroopas töökohtade loomise strateegia vajaduse mure - palju tähtsaid probleeme, millega on vaja tegeleda. Kõik see tähendab, et me peame olema aktiivsed, kehtestama Lissaboni lepingu, nagu ma ka just ütlesin, ning olema nende, oma valijate jaoks väga tähtsate küsimuste osas aktiivne eesistujariik.
President
Peaminister, tänan teid teie väga selge sõnumi eest seoses kõige toimuvaga pärast Iirimaal toimunud hääletust ning seoses Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu vahelise koostööga. Me alustasime just arutelu proua Malmströmiga, kes on endine Euroopa Parlamendi liige ja keda me väga hästi mäletame. Tänan väga teie ettepaneku ja selge sõnumi eest.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Härra president, Iirimaa rahvas tegi eelmisel nädalal väga tähtsa ja ajaloolise otsuse: väga tähtsa otsuse nii Iirimaa kui ka Euroopa jaoks. Iirimaa rahvas tunnustas hiilgava häälteenamusega Lissaboni lepingu tähtsust - lepingu, mis võimaldab demokraatlikumat ja tõhusamat Euroopat; lepingu, mis annab meile õige platvormi sellise kaasaegse ja eduka Euroopa Liidu pakkumiseks, mida meie kodanikud näha soovivad.
Nüüd on sellel lepingul kõigi 27 liikmesriigi demokraatlik heakskiit. Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid on kas parlamendi või rahvahääletuse kaudu selle lepingu heaks kiitnud.
See on tõepoolest väga suur saavutus. See näitab, kuidas laienenud Euroopa on võimeline jagama nägemust meie tuleviku kohta ning kindlat tahet edasi liikuda. Seda otsustati demokraatlikult. Nüüd tuleb meil veel ratifitseerimisprotseduurid lõpule viia.
Mul on väga hea meel, et Poola president Kaczyński kirjutab sellele peagi alla. Nagu ta on mulle alati öelnud, on ta valmis seda tegema kohe, kui iirlased oma jah-sõna ütlevad. See on tõepoolest väga hea uudis.
Meil tuleb muidugi Tšehhi Vabariigis protsessi lõpuleviimine ära oodata. Me peame austama selle riigi põhiseaduslikke menetlusi, nagu me oleme teinud ka teiste puhul, kuid kui need protseduurid on lõpetatud, siis ei näe ma enam ühtegi põhjust, miks ei peaks saama neid menetlusi kiirelt lõpetada.
See on tähtis Euroopa kui terviku jaoks, kuid see on eriti tähtis komisjoni jaoks. Ma soovin näha uut, vastavalt Lissaboni lepingule kinnitatud komisjoni, ning ma soovin seda näha võimalikult kiiresti. Pikaajaliselt tegutsev asenduskomisjon ei ole mitte kellegi huvides. Ma olen valmis alustama järgmise komisjoni moodustamist niipea, kui nõukogu on valmis õiguslikku alust lõplikult selgitama ning nimetama kõrge esindaja, kellest saab komisjoni asepresident.
Ma hindan kõiki eesistujariigi Rootsi ning peaministri Reinfeldti poolt isikulikult tehtud jõupingutusi selle nimel, et kõigi nende protsessidega kiiresti lõpule jõuda. Peaminister Reinfeldti algatus tänasel kohtumisel minuga ja teiega, president Buzek, ning videokonverentsil peaminister Fischeriga, oli hea ja kasulik algatus.
Ma tean ka, et käesolev parlament on töötanud väsimatult Lissaboni lepingu edendamise nimel. Parlament ja komisjon on töötanud üheskoos, et selgitada, miks see on Euroopa jaoks õige leping. Ma olen uhke komisjoni rolli üle seoses Iiri rahvale otsustamiseks vajaliku teabe pakkumisega.
Nüüd, kui Lissaboni lepingu ratifitseerimine ja kogu protsessi lõpule viimine on viimaks ometi vägagi tõenäoline, saame keskenduda selle lepingu rakendamiseks vajalikule tööle. Ma sooviksin kasutada juhust, et tõsta esile nelja valdkonda, kus me teeme väga intensiivset tööd tagamaks, et me saame lepingu jõustumisel aktiivselt tegutsema hakata.
Üheks kõige tähtsamaks ja keerulisemaks valdkonnaks on kindlasti Euroopa välisteenistusega seotud uuendused. Me oleme teinud kõvasti tööd, et mõelda läbi mõned üksikasjad, kuidas muuta Euroopa välisteenistus tõeliselt tulemusrikkaks. See töö muutub nüüd veel kiiremaks ning just nagu eesistujariigi Rootsi poolsetes märkustes kõlas, soovin minagi sedastada Euroopa Komisjoni otsustavust teha selle eesmärgi saavutamiseks parlamendiga koostööd.
Ma tean, et Elmar Brok on käesolevas parlamendis seda teemat juhtinud. Nagu ma aru saan, arutate te seda järgmisel täiskogu istungil. See on suurepärane ajastus, kuna see toimub kohe pärast selle sama küsimuse arutamist Euroopa Ülemkogus. Minu arvates on see raport suurepäraseks aluseks meie asutustevahelistele aruteludele ning mul on väga hea meel ühenduse tugeva vaimu üle, mis seda raportit inspireerib. See on just selline vaim, mida ma Euroopa välisteenistuse tähtsaks uuenduseks ettevalmistamisel alal kavatsen hoida.
Teiseks aspektiks on komiteemenetlus. See on Euroopa Liidu asjaajamise juures tähtis aspekt. Lissaboni leping kehtestab uued eeskirjad, muutes süsteemi ratsionaalsemaks ja läbipaistvamaks. Meil tuleb paika panna, kuidas täpselt see uus süsteem peaks toimima. Kuid lubage ma selgitan: paljud nendest otsustest on poliitiliselt väga tähtsad ning väärivad asjakohast demokraatlikku kontrolli ja tõelist poliitilist vastutust. Seega tuleb meil säilitada parlamendi praegune tugev roll.
Veel üheks tähtsaks demokraatlikuks aspektiks on uued mehhanismid, mis võimaldavad riikide parlamentidel subsidiaarsuse osas kaasa rääkida. Meil tuleb need mehhanismid viimaste aastate jooksul komisjoni ja ka Euroopa Parlamendi poolt riikide parlamentidega loodud suurepäraste suhete osas laiemasse konteksti asetada.
Viimasena sooviksin ma nimetada Euroopa kodanikualgatust. See on Lissaboni lepingu demokraatliku tegevuskava üheks kõige tabavamaks uuenduseks, mille kallal on käesolev parlament juba üksikasjalikumalt töötanud. Margot Wallström on juhtinud meie tööd rohelise raamatu koostamisel, et algatada võimalikult kiiresti konsultatsioon, mille eesmärgiks on pakkuda kodanikele seda võimalust juba lepingu jõustumisega samal aastal.
Eelmisel kuul käesolevale parlamendile kõnet pidades tõin ma välja enda arvates tänase Euroopa raskeimad väljakutsed ja suurepärased võimalused. Lissaboni lepinguga on meil olemas õige hüppelaud nende eesmärkide saavutamiseks, ning ma olen kindel, et meie asutustevahelise konstruktiivse partnerlusega see meil ka õnnestub. See on Euroopa Komisjoni kohustus.
President
President Barroso, tänan teid teie kõne ning valmisoleku eest teha koostööd Lissaboni lepingu rakendamisel.
Tšehhi Vabariigi peaminister Jan Fischeriga peetud videokonverentsi ajal toiminud koostöö parlamendi ja nõukogu vahel oli samuti suurepärane, mispärast ma tänan teid peaminister Fredrik Reinfeldt veelkord selle videokonverentsi korraldamise eest.
Joseph Daul
Härra president, daamid ja härrad, eelmisel reedel lausutud siira ja kõlava jah-sõnaga ei öelnud Iiri rahvas mitte üksnes "jah” Lissaboni lepingule, vaid eelkõige ütlesid nad "jah” Euroopale kui solidaarsele ja ühiste väärtustega piirkonnale. Nad väljendasid oma tugevat poolehoidu Euroopale, mis avaldab mõju globaliseerumisele ilma seda halvendamata, Euroopale, mis jagab partneritega oma ühiskonna ja sotsiaalse turumajanduse valikut.
Fraktsiooni PPE nimel on mul väga hea meel selle hääletuse üle, mis näitab, et kui rahvale antakse nõu selle osas, mis on kõige tähtsam, nagu Euroopa Liitu kuulumine, siis annab rahvas talle esitatud küsimusele ka vastuse ning teeb seda veendunult.
Reedel vastasid meie sõbrad Iirimaal küsimusele, kas nad pooldavad Lissaboni lepingut, ning kui ei, siis kas nad on valmis kahtlema oma riigi kuuluvuses Euroopa Liitu. Nad andsid sellele küsimusele selge ja kõlava jaatava vastuse. See tõestab, et Euroopat nähakse sellisena, nagu see on, nimelt kaitsva keskkonnana, stabiilsuse, rahu ja õigusriigi põhimõttel toimiva julgustava tsoonina.
Ma usun, et Iirimaa hääletusel saab olema tähtis mõju sellele, kuidas me Euroopat üles ehitame, eriti järgnevate kuude jooksul, sest see tõestab meie rahvaste tugevat kiindumust nendesse väärtustesse, mida Euroopa esindab. Iirimaa hääletus julgustab meid oma Euroopa tegevuses, liites meid samal ajal ühte. See julgustab meid, kuna üle pika aja on see esimene kord, kui Euroopa rahvas väljendab kriisist hoolimata - või pigem just selle pärast - nii jõuliselt oma tahet osaleda Euroopa tegevuses. Samuti liidab see meid, kuna meil lasub kohustus rahuldada nõudlus solidaarsuse järele, millel oli Iirimaa jaatava vastuse juures väga suur roll.
Euroopa asutuste juurde tagasi tulles on see just täpselt see, mida Lissaboni leping meil teha võimaldab. See leping võimaldab Euroopal tõhusamaks muutuda, tehes ühehäälse otsuse, mis on sageli halvav, erandjuhus, ning mille otsustab häälteenamus.
See võimaldab Euroopal paremini identifitseeritavaks muutuda, moodustades alalise nõukogu eesistuja koha, mis asendaks praegust edasikanduvat eesistumist ning omistaks meie välispoliitika kõrgele esindajale suuremat tähtsust. Euroopa vajab ühtset olemust nii meie kaaskodanike kui ka rahvusvaheliste partnerite jaoks.
Lõpetuseks, Lissaboni leping muudab Euroopa demokraatlikumaks, omistades käesolevale parlamendile oluliselt suurema tähtsuse ning andes riikide parlamentidele ja kodanikele Euroopa asjades rohkem sõnaõigust. Reedel olid iirlased viimane rahvas, kes väljendas oma poolehoidu Lissaboni lepingule. Kõik teised rahvad on seda juba teinud, kas siis otse või oma parlamentide kaudu, sealhulgas ka Poola ja Tšehhi Vabariik.
Seepärast pöördun ma nende kahe riigi presidentide poole palvega jätkata viivitamatult selle lepingu ametliku allkirjastamisega, et kõik 27 riiki saaksid edasi minna ja selle lepingu hiljemalt 2010. aasta alguseks rakendada.
Ma ütlen just president Klausile, et kui saabub õige aeg, siis peaks Iirimaa 67-protsendine häälteenamus julgustama teda seda lepingut allkirjastama. Fraktsiooni PPE nimel pöördun ma tema poole palvega käituda vastutustundlikult ning olen kindel, et seda ta teebki.
Euroopa jaoks on saabunud aeg institutsioonilised küsimused kõrvale jätta ja pühenduda sellele, mis 500 miljonile eurooplasele tõeliselt korda läheb: sotsiaalsele turumajandusele, energeetikale, kliimale ja turvalisusele.
Ma tänan härra Reinfeldti ja Barrosot nende ettepanekute eest. Töö kiire edenemise osas võite fraktsiooni PPE abile loota.
Martin Schulz
Härra president, me arutame selle referendumi tulemusi. Institutsioonilistest aspektidest on juba palju räägitud ning mul ei ole peaministri Reinfeldti kõnele midagi lisada. Minu arvates on väga hea, et ta ei kavatse tegutseda rutakalt, vaid ütles, et me ootame, kuna me ei ole veel lõpusirgel; enne institutsioonilistele küsimustele vastamist tuleb meil veel selle ratifitseerimisprotsessi viimased etapid läbida.
Nagu me kõik, olite ka teie, härra Barroso, väga rahul. Ilmselt vähenes teie rõõm mõnevõrra pühapäeva õhtul, kuna saadud 382 hääle hulgas oli 55 häält sellise rühma liikmetelt, mille eesmärgiks on Lissaboni lepingu jõustumise takistamine. Lissaboni lepingu üle rõõmustades pidage meeles, et teid toetasid inimesed, kes soovivad risti vastupidist sellele, mida te üritate saavutada. Mõelge selle peale ning lubage, et me võtame teie häälteenamuse aluseks käesolevas parlamendis Euroopat pooldava enamuse.
(Vahelehüüded)
Rääkides selle referendumi tulemustest, härra president, siis on see siiski midagi hoopis erinevat. Asi ei ole praegu mängitavates institutsioonilistes mängudes. Asi ei ole selles, kuidas käesolevas parlamendis enamusi moodustatakse, vaid milleski hoopis olulisemas, ning seda meil tulebki Tšehhi Vabariigi presidendile öelda. Euroopa Liidu 27 liikmesriigis on kokku 500 miljonit elanikku. Hiinas on 1,3 miljardit elanikku. Indias on 1,1 miljardit. Nende kahe riigi elanikkond kokku moodustab kolmandiku kogu maailma rahvaarvust. Need riigid osalevad nüüd G20 tippkohtumistel. Suurim G20-l osalev ELi liikmesriik esindab vaid 82 miljoni inimese majanduslikku võimekust.
Meil on kaks valikut. Lissaboni leping ei seisne liidu muutmises tugevaks liikmesriikide-vastaseks jõuks, nagu härra Klaus on väitnud, vaid milleski hoopis muus. Selle lepingu mõte seisneb liidu muutmises tugevaks rahvusvaheliseks partneriks, et tugevdada liikmesriike individuaalselt. See on Lissaboni lepingu otsene eesmärk. Vastupidi, see leping teenib just iseäranis väikeste ELi liikmesriikide huve. 10 miljoni elanikuga riigina - võtame näiteks teie riigi härra Barroso - ei ole Portugalil Brasiiliaga võrreldes enam sellist positsiooni nagu 19. sajandil. On selge, et 21. sajandil on Brasiilia tugevam riik. Nagu kõik Euroopa riigid, vajab ka Portugal seda liitu, et me saaksime ühiselt tugevad olla. Seoses kliimamuutustega, finantskriisiga, ülemaailmse haiguste tõrjega, maailmas nälja vastu võitlemisega, rahu tagamisega, ressursside pärast sõdade ärahoidmisega on Euroopa ainult ühtse blokina võimeline püsima jääma, ning lõhestununa see hävib.
Sellepärast ongi see küsimus, mille me peame president Klausile esitama, järgmine: kaaludes oma võetavat vastutust, siis kas üksikisikul - kes kasutab kõigi eelduste kohaselt oma põhiseaduslikku õigust, mille vastu ma ei saa vaielda - on võimalik kanda seda vastutust üksinda, kui kõik teised valitsused ja parlamendid ning nüüd ka 67% jaatavalt vastanud Iirimaa rahvast on teisel arvamusel?
Me peame härra Klausilt ühe küsimuse küsima. Kas ta on täielikult teadlik, et tema kontinent on jõudnud eluliselt tähtsasse pöördepunkti, teisisõnu - kätte on jõudnud aeg teha otsus, kas laseme ühtsusel end tugevaks muuta või läheme kõik oma teed ja muutume nõrgaks. See on otsustav küsimus.
Seega, jah, see oli Euroopa jaoks hea päev, ning päev, millal see leping lõpuks ratifitseeritakse, saab olema veelgi parem. Härra Klaus peaks aktsepteerima oma ajaloolist vastutust ja selle lepingu allkirjastama.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra president, eelmisel reedel oli tõeliselt ajalooline samm: 67% häältest. Kahe kolmandiku häälteenamusega saab Euroopas kõiki põhiseadusi muuta; ma arvan, et kahe-kolmandikune häälteenamus on vajalik ka Rootsis.
Me peame tänama Brian Cowenit. Ma tahan eriliselt tänada ka Pat Coxi, kes tegi suurepärast tööd, ning kõiki Lissaboni lepingut pooldavaid Euroopa Parlamendi liikmeid Iirimaalt, kuna nemad viisid läbi suurejoonelise kampaania selle lepingu toetamiseks. Seega ma olen rahul. Seda sellepärast, et me alustasime kogu seda tegevust Nice'i lepingu tagajärjel Laekeni deklaratsiooniga, ning see on võtnud kaheksa aastat - seega ma luban, härra president, et ma ei alusta kogu seda protsessi jälle otsast peale.
Koos iirlaste öeldud jah-sõnaga on kõik Euroopa kodanikud kas siis otseselt või kaudselt, referendumi või oma parlamentide kaudu Lissaboni lepingule oma jah-sõna andnud. See oli ka sõnum euroskeptikutele, kes ütlesid alati: "Ei - inimesed on Euroopa ja Euroopa institutsioonide vastu”. Kuuskümmend seitse protsenti Iirimaa rahvastikust - reedel nähtu on selge sõnum euroskeptikutele.
Me peame paluma kõigil võtta vastutus, et Lissaboni leping saaks võimalikult kiiresti jõustuda. Praegu on õige aeg see protsess viimaks ometi lõpule viia. Nüüd, kui Iirimaa jah-sõna on käes, teame, et Lissaboni leping jõustatakse; me teame seda, kuna see oli viimaseks takistuseks. Kuid me ei tea, millal, ning ma arvan, et me peame seda küsimust täna pärastlõunal arutama. Mida me vahepeal teeme?
Me teame, et meil tuleb oodata, kuni Tšehhi Vabariigi konstitutsioonikohus on oma otsuse teinud. Nagu te eile ajalehes Le Monde ütlesite, tuleb meil halvimal juhul veel mõned kuud oodata, ja ma arvan, et mitte keegi selles parlamendis ei suuda taluda tõsiasja, et Euroopa Liit ei saa järgnevatel kuudel eriti midagi korda saata. Me võime aktsepteerida, et komisjon hakkab tegelema päevasündmustega, kuna pärast 31. oktoobrit see peabki päevasündmustega tegelema. Meil on vaja tegutseda ja kiiresti. Seepärast, härra Reinfeldt, nõukogu eesistuja, kutsun ma teid üles algatama võimalikult kiiresti menetlust komisjoni määramiseks.
Kolm nädalat tagasi hääletasime komisjoni presidendi poolt argumendi põhjal, et käimasolev kriis ei luba meil ühtegi otsust edasi lükata. See oli teie argument. Seepärast kehtib see sama argument ka nüüd komisjoni määramise puhul. Ei ole vaja oodata: uus komisjon on praeguse lepingu järgi võimalik, andes kõrgele esindajale praeguse staatuse ning pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist saate te sujuvalt ametisse panna teise staatusega kõrge esindaja ja nõukogu eesistuja. Ei ole tõesti mitte mingit põhjust, miks peaks komisjoniga jätkamise osas ootama.
Kui ma komisjoni presidendi mõne minuti tagusest kõnest õigesti aru sain, oli see ka tema eesmärgiks. Ma kardan, et kuulen teid ütlemas: "Ei, ma ootan veel; ma ootan, kuna soovin üldist paketti, sealhulgas nõukogu eesistujaga”. Ma ütlen, et see ei ole üldse probleem - valmistage oma üldine pakett ette. Valmistage see praegu ette ning nõukogu eesistuja otsus võib olla samamoodi poliitiline nagu härra Barroso kohta tehtud esmakordne otsus. Te esitlesite teda kandidaadina poliitilise otsuse, mitte ametliku otsuse põhjal, kuna me palusime see hiljem formaliseerida. Nõukogu eesistuja puhul saate täpselt samuti toimida ning siis, kui leping on ratifitseeritud, saate kogu paketi formaliseerida. Seejärel muudate te kõrge esindaja põhikirja: temast saab komisjoni asepresident. Samal ajal saab praegu nõukogu eesistuja kohta tehtavat poliitilist otsust ellu viia ning see siis formaliseerida.
See on parim viis, parim surve, mida saate nendele riikidele avaldada, kes peavad veel alla kirjutama: formaliseerige see, kuna nad teavad, et me tahame edasi minna. Ja me ei pea siiski mitu nädalat ja kuud ootama. Igal juhul olete te öelnud, et meil ei ole aega raisata. Ma olen teiega nõus: praeguses majandus- ja finantskriisis ei ole tõesti aega raisata.
Moodustage komisjon kohe, niipea kui võimalik. Veenge oma kolleege nõukogus ning tehke oma otsus kõrge esindaja kohta praegu kehtiva lepingu põhjal. Valige nõukogu eesistuja ametikohale üks kandidaatidest - ma olen näinud, et kandidaate on piisavalt - ning jätkake sellega.
Daniel Cohn-Bendit
Härra president, daamid ja härrad, ma arvan, et Iirimaal toimunu oli meile selgeks õppetunniks.
Nagu Guy Verhofstadt ütles, langetasid iirlased 67%-ga lepingut pooldava otsuse, mis on suur häälteenamus ja tingitud sellest, et reaalne olukord pani neid asju selgelt nägema. Eelkõige just kriisist tulenev reaalne olukord, kus nad tundsid, et vajavad Euroopat. Kuid samuti tundsid nad, et see hääletus tähendas tegelikult - nagu Joseph Daul juba õigesti ütles - ka valikut, et nad kas annavad jah-sõna või alustavad liidust väljumise protsessi. Tuleb aru saada, et Euroopa referendumitel on mõte ainult siis, kui neil on ka tagajärjed. Kui on tegu mänguga, kapriisiga, siis on võimalik öelda "ei”, kuid see on tavapärane äritegevus. Seega sõltub reaktsioon tujust.
Ma arvan, et Euroopa-teemaline arutelu peab jätkuma. Me peame jõudma Euroopa referendumini, kus kõik eurooplased hääletavad kvalifitseeritud häälteenamuse põhjal, ning need, kes ütlevad "ei”, peavad ütlema, kas nad on selle hääletusega nõus ja säilitavad liikmelisuse, või lahkuvad. Kui inglased arvavad, et see märkus on neile suunatud, siis nad ei eksi, kuna me peame tegema viimaks ometi lõpu Euroopale, mis alistub väljapressimisele. Demokraatlik ruum ei saa toimida väljapressimisega ning kui meil ei õnnestu seda probleemi lahendada, siis ma arvan, et Euroopa demokraatlik ruum ei toimi.
Teine asi, millest me peame selgelt aru saama, on meie praegune olukord. Guy Verhofstadt rääkis sellel teemal paarist-kolmest asjast, kuid mind heidutab kõige rohkem, et härra Barroso osas on olnud avalik arutelu. Meie ei võitnud, me kaotasime, ja selline see elu kord juba on, kuid toimus tõeline avalik arutelu. Seejärel toimus vastasseis ja häälteenamus võitis.
Härra Schulz, te ei tohiks alati teisi süüdistada. Kui kõik sotsialistid oleksid koos meiega härra Barroso vastu hääletanud, siis ei oleks mingit häälteenamust olnud. Samuti tuleb öelda, et te ei saa lihtsalt tühja juttu ajada. Elu on selline; nii see lihtsalt on. Jah, see on tõsi, et teile, Martin, meeldib teisi süüdistada, kuid aeg-ajalt peaksid sotsiaaldemokraadid oma lüüasaamiste eest ise vastutuse võtma, vastasel juhul ei võida me kunagi.
Ma sooviksin nüüd midagi selle protsessi kohta öelda, ning siinkohal ei saa ma teiega nõustuda, härra Reinfeldt. Me saame endale Euroopa Ülemkogu eesistuja. Me ei soovi, et sellest saaks riigipööre. Ühtäkki kavatsete te viimasel hetkel kellegi kandidatuuri esitada ning nädala jooksul on otsus tehtud. Ma arvan, et Euroopal on õigus avalikule arutelule ning kõikidel riikidel peaks olema õigus teie ettepanekute kohta arvamust avaldada. Olgu selleks härra Blair, härra Balkenende, härra Jean-Claude Juncker või härra Guy Verhofstadt, arvan ma igal juhul, et meil on õigus avalikule arutelule. Euroopa presidenti ei tohiks valida valitsused suletud uste taga ja viimasel hetkel.
Ma räägin seda, kuna igaüks teab, et praegu ei ole avalik arvamus härra Blairi poolt ning kõik teavad, et Jean-Claude Junckeri suhtes on ebaõiglane, kui jätame talle võimaluse andmata selle pärast, et proua Merkel ja härra Sarkozy on tema vastu. See ei ole avalik demokraatlik arutelu. Me peame esitama kõik variandid ja seejärel te teete oma otsuse. Sama kehtib ka kõrge esindaja kohta. Esitage oma ettepanekud.
Ma ütlen teile üht. Härra Barrosol ja härra Verhofstadtil on praegusel juhul õigus. Te lasite meil härra Barroso valida, väites, et asjaga on kiire, ning nüüd saab meil siis olema võimetu komisjon, mis jätkab lihtsalt seni, kuni on võimalik otsus teha. Kõik oleneb tšehhidest.
Siin tuleb siiski veel midagi silmas pidada. Me tegime ettepaneku kogu komisjoni, sealhulgas ka härra Barroso ametiaja pikendamise kohta, just nii, et sellel oleks võimalik põhitegevuslikult Kopenhaagenit käsitlevaid läbirääkimisi pidada. Ma pean vastuvõetamatuks, et komisjoni menetlemist ei alustata kohe, nimede esitamisega. Härra Verhofstadt tegi hea ettepaneku: kui tšehhid ei esita oma seisukohta, siis nad jäävad ilma volinikuta, kuna Nice'i lepingu kohaselt tuleb volinike arvu vähendada. Kui tšehhid esitavad veel enne lõppu oma seisukoha, siis toimitakse vastavalt Lissaboni lepingule ning nad saavad oma voliniku. Kõik variandid on vaja esitada.
Lõpetuseks sooviksin ma vaid ühte asja öelda. Me peaksime jätkama seda arutelu ka pärast Lissaboni lepingu kehtestamist. Lissaboni lepinguga ei ole lugu veel lõppenud. Euroopa konstitutsiooni vastu võtmine ei tohi lõppeda Lissaboni lepinguga. Kui meil ei ole julgust jätkata seda arutelu pärast Lissaboni lepingu kinnitamist, siis ma arvan, et me jääme ilma tähtsast kohtumisest ajalooga, Euroopa kohtumisest.
Timothy Kirkhope
fraktsiooni ECR nimel. - Härra president, ma veetsin suure osa oma varastest poliitikuaastatest selliste ohtlike isikute vastu võideldes, nagu seda on härra Cohn-Bendit. Ma olin hetk tagasi üpris ärevuses sellest, et ma tegelikult nõustusin ühe või paari väitega tema kõnes, ning mind päästis vaid tõsiasi, et tema lõpumärkustes suutsin ma talle jälle täielikult vastanduda. Ma soovin võimalikult palju lähtuda oma positsioonist, kõneldes Euroopa Parlamendi Briti konservatiivide juhina. Nendele kes meie hulgast toetavad rahvusriikide ühtehoidmist, et Euroopas vabalt koostööd teha, ei tohiks Lissaboni lepingu edenemine täna siiski eriliseks tähistamiseks põhjust anda.
Meie liidu tragöödiaks on, et Euroopa Ühenduste statistikaameti andmeil on see paljude inimeste silmis elitaristlikuks projektiks muutunud, surudes üha skeptilisemaks muutuvale avalikkusele oma ideoloogiat peale. Ühel referendumil kaotades korraldatakse soovitud tulemuste saamiseks jälle uus referendum. Kui mõiste "põhiseadus” osutub ebapopulaarseks ja vastuvõetamatuks, antakse sellele uus vorm, et saaks eelnevaid keeldumisi ignoreerida. Kui lubatud referendumi võitmine näib võimatuna, siis see tühistatakse ilma igasuguse häbi- ja piinlikkustundeta. Ühendkuningriigis tõotasid kõik poliitilised parteid, sealhulgas ka ametisolev valitsus, Briti rahvale, et nendega peetakse Euroopa tuleviku teemal nõu. Sotsialistid ja liberaalid taganesid oma lubadusest. Sellised poliitilised trikid võivad küll lühiajalisi eeliseid anda, kuid meil tuleks kahetsusega möönda tõsiasja, et Euroopa rahvad ei ole usaldanud selliste küüniliste võtete abil tuntust kogunud poliitikuid.
Meie fraktsioon ECR soovib Euroopat, mis tugineks rahvapoolse toetuse ning rahvusriikide asutuste pakutava demokraatliku legitiimsuse kindlatel alustel. Kuid meie arvates on Lissaboni leping siiski samm vales suunas. Avades ukse rahvusülesele välis- ja julgeolekupoliitikale, andes Euroopa institutsioonidele rohkem volitusi ning tühistades riikide vetoõigused meie riikidele eluliselt olulistes tegevusvaldkondades, astume selle lepinguga suure sammu üliriigi suunas, mida paljud kardavad. Euroopa rahvad ei soovi üha enam tsentraliseeruvat liitu, mis laiendab oma volitusi enda liikmesriikide arvelt ning mis on nende igapäevastest muredest kaugel. Küll soovivad nad aga mitmekülgset Euroopat, kus on ühendatud erinevad kultuurid ja eluviisid, ning kus on võimalik lisaväärtust saavutada. Nad soovivad reformitud liitu, aruandekohustuslikumat, läbipaistvat, demokraatlikku liitu, mis pakub kulutustele vastavat tulu nendes valdkondades, kuhu on vastutus delegeeritud; Euroopat, mis on inimestele lähemal ja asjakohasem.
Seepärast on Lissaboni leping kasutamata jäetud võimalus. Ma töötasin minu suure toetuse osaliseks saanud Laekeni deklaratsioonile järgnenud konventsiooniga, mis oli algse põhiseaduse teksti kavandiks. Ma tean neid üksikasju väga hästi, nii häid kui ka halbu. Ühendkuningriigi konservatiivid on olnud järjepidevad. Me usume, et praegusel kujul olev leping ei vii asju edasi rahva huvidest lähtudes. Ning oma fraktsioonis ECR jätkame võitlust oma nägemuse eest Euroopa Liidust, mis järgib Euroopa rahvaste lootusi ja pürgimusi. Me jätkame sellise Euroopa Liidu pooldamist, mis sobib tulevikueesmärkidega, mitte minevikuga, ning mis tugineb kindlalt oma rahvaste toetusel, mitte üksnes mõne eliidi prioriteetidel. Me kõik peaksime selle üle mõtisklema.
Lothar Bisky
Härra president, daamid ja härrad, minu fraktsioon on alati propageerinud reformilepingu osas kohustuslike referendumite läbiviimist kogu Euroopas. Iirimaa hääletajad olid ainsad, kellel oli poolteist aastat tagasi võimalus oma otsus otse teha. Kui me tahame lasta inimestel otsustada, siis me peame ka seda tulemust aktsepteerima, isegi kui see meile ei meeldi.
Iirimaa valitsus astus demokraatia põhimõtte vastu ning viis läbi teise referendumi, tehes seda osaliselt teiste liikmesriikide survel. Nüüd nad said siis soovitud tulemuse. Meie, vasakpoolsed, peame demokraatia põhimõttest kinni, kuid meie mure ELi poliitilise suundumuse üle jääb püsima. Iirimaal antud eitavate vastuste arv osutab, et me ei ole oma mures üksinda.
Meil on kolm põhilist etteheidet, millest esimene on, et varasem rahandusturgude liberaliseerimise, maksukonkurentsi, rahanduspoliitika ja majanduspoliitika eraldamise ning sotsiaalse riigi lammutamise poliitika aitas kaasa majandus- ja finantskriisi tekkele. Selle poliitika tulemusel on Euroopas suurenenud vaesus ja ebavõrdsus. Peale tahteavalduste ei ole finantsturgude reguleerimise osas eriti midagi ette võetud. Vastupidi, samal ajal, kui töötute arv aina kasvab, ootavad suured pangad taas suuri kasumeid. Lissaboni leping jätkab sellist vaba konkurentsiga turumajanduspoliitikat. Seda me ei saa toetada.
Selle asemel on meil sotsiaalsete probleemide lahendamiseks vaja fundamentaalselt erinevaid lähenemisviise. Meie eesmärgiks on kehtestada sotsiaalse progressi klausel, millega kehtiks kogu ELis vastav palga alammäär - samas kohas kehtiks sama töö eest sama tasu. Me peame võitlema palkade alandamise vastu.
Meie teiseks etteheiteks on, et liikmesriikidele esitatud üleskutse seoses sõjalise võimekuse järkjärgulise parandamisega on vastuolus vasakpoolsete eesmärkidega, nagu ka Euroopa Relvastusagentuuri käsitlemine Euroopa põhiseaduses. Me ei kavatse toetada globaalseid sõjalisi missioone selleks, et oma huve kaitsta. Me ei soovi sellist lepingut; me tahame pigem desarmeerimise kui relvastamise lepingut. On paradoksaalne olla sellel põhjusel Euroopa-vastaseks nimetatud. Iga Euroopas relvastamise pooldaja on klassifitseeritud Euroopa sõbraks, kuid iga Euroopas desarmeerimise pooldaja jällegi aga Euroopa vaenlaseks. See on poliitiliselt absurdne!
Niisiis, Iirimaa referendum on toimunud, ja isegi, kui selle tulemus ei olnud just selline, nagu me oleks soovinud, jätkame meie, vasakpoolsed, tegevust Euroopas parema otsedemokraatia saavutamiseks.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD nimel. - Härra president, niisiis on see kõik tegelikult väga lihtne, kas pole? Iirimaal on toimunud kaks hääletust, millest üks oli lepingut mittepooldava ja teine lepingut pooldava tulemusega; seega, kui meil on vähegi õiglast meelt, siis tuleks meil ka kolmas ja otsustav tulemus saada; kuid sellise erinevusega, et las kolmas referendum olla vaba ja õiglane. Kuna Iirimaal toimunu seda kohe kindlasti ei olnud! Tegelikult ma loodan, et te kõik olete endi üle väga uhked, kuna te olete mänguväljakult kõige väiksema poisi võtnud, ta nurka ajanud ja teda korralikult jalaga tagunud. See on ennasttäis poisikeste võit; see on suure raha ja bürokraatide võit. See kõik oli paras jant!
(Vahelehüüded)
Ah, et te austate selle hääletuse tulemust, jah? Eelmise hääletuse tulemust te ju ei austanud, kas oli nii? Euroopa Komisjon pani sinna alla miljoneid naelu maksumaksjate raha - noh, naelu või eurosid, vahet pole, kuigi meie jaoks on, kuna, tänu jumalale, on meil veel inglise naelad kasutusel! - te panite sinna alla miljoneid. Lepingut pooldava ja selle vastase poole väljaminekute suhe oli midagi 10:1 ja 20:1 vahepealset. Iirimaa referendumikomisjon ei teinud oma tööd ega öelnud muidugi Iirimaa rahvale, et Lissaboni põhiseaduse leping mõjutab väga tugevalt nende enda põhiseadust; ja mis on ehk veel kõige hullem, et Iirimaa ringhäälingukomisjon muutis reegleid, mispärast ei saanud lepingu pooldajad ja selle vastased võrdselt kajastust. See kõik oli suur ülekohus. Kuid see, millele nemad ja teie kõik oma kampaanias rõhusite, oli "Öelge oma jah-sõna töökohtadele”. Selles see kõik seisneski. Aga teate, kõige värskemad uudised on järgmised: Aer Lingus on täna inimesi koondanud ning Intel - inimesed, kes panid 400 000 eurot jah-kampaaniasse - on täna 300 inimest koondanud. Alates laupäevast on tuhat viissada viiskümmend töökohta kadunud; ainsad töökohad, mis jah-hääle andmisega säilisid, olid poliitilise klassi töökohad.
Ma arvan, et kõik on läbi. Ma kahtlustan, et Iirimaa jaoks jääb iseseisvusaeg väga lühikeseks nende ajaloos. Ma ei usu, et president Klaus suudab vastu pidada, kuid ma loodan, et ta suudab; ta on tore ja julge mees. Kuid tundub, et bürokraatia on riigi demokraatia üle võidu saavutanud. Ajaloolistes tingimustes arvan ma, et Suurbritannia jääb nüüd väga üksikuks, võib-olla nagu aastal 1940, kuid...
(Erinevad reaktsioonid)
...toimub tõeline arutelu, meil on siin tõeline arutelu. Mis mõte on konservatiivist peaministril, kui härra Blairist saab ülemisand? Mis mõte on välisministril, kui meil on ELi välisminister koos oma diplomaatilise teenistusega? Mis mõte sellel kõigel on? Minu arvates see Iirimaa referendum alles algatas tõelise arutelu. Enam ei ole mingit teesklust: riiklikku demokraatiat soovides ei saa sellise Euroopa Liidu liikmeks jääda, mispärast me hakkame agiteerima, et Suurbritannia sellest liidust lahkuks, ning teeks seda võimalikult kiiresti.
Andrew Henry William Brons
Härra president, ma küsisin eile proua Wallströmilt, komisjoni asepresidendilt, kas Lissaboni leping on oma põhiolemuselt samasugune nagu Euroopa põhiseaduse leping, mida see asendab. Ta ütles, et muudatusi tehti Suurbritannia valitsuse nõudmisel ning need hõlmasid muudatusi nimetustes ja sümbolites. Ta ei kasutanud sõna "ainult”, kuid ta oleks võinud vabalt seda teha.
Põhiseaduse leping oli juba Prantsusmaa ja Hollandi valijaskondade poolt tagasi lükatud ning Ühendkuningriik pidi oma referendumi läbi viima. Selle tulemuseks oleks kindlasti olnud keeldumine. On selge, et põhiseaduse lepingu asendamine reformilepinguga toimus Suurbritannia valitsuse nõudmisel, et võimaldada neil oma referendumi korraldamisest taganeda.
Lepingu sisu oleks sama, aga muutuksid nimetused ja sümbolid, olles põhjenduseks täiesti ebaausale väitele, et lepingud on erinevad ja referendumit ei ole vaja. Kuidas julgeb keegi sellist pettust ja ebaausust üldse demokraatiaks nimetada?
Fredrik Reinfeldt
nõukogu eesistuja. - Härra president, kõigepealt sooviksin tänada fraktsioonide juhte nende kommentaaride eest. Ma näen, et paljud neist soovivad selle protsessi kiiret jätkumist ja ma saan sellest aru.
Ma arvan, et meil tuleks endile selgeks teha, et me suundume teatud mõttes tundmatusse olukorda. Õiguslikust alusest lähtudes oli tegelikult ette nähtud, et Lissaboni leping oleks pidanud kehtima juba käesoleva aasta 1. jaanuarist. Me üritame nüüd Iirimaa ja ka teiste riikide olukorrast tulenevas uues situatsioonis paindlikult tegutseda.
Rootsi aruteludel on sageli nii, et eesmärki saab saavutada vaid demokraatlikult. See on hea. Ja ma üritan seda ka siin saavutada. Kui uus leping jõustub, siis on selge, et selle peab olema ratifitseerinud kõik 27 riiki. See peab olema kinnitatud ja seepärast ma olengi nii konkreetne, kui ütlen, et meil on praegu olemas 24 riigi ratifitseerimised. Kolmel riigil on see veel tegemata ning kõige kauem läheb sellega tõenäoliselt Tšehhil.
Kui ka 27. riik on selle ratifitseerinud, siis läheme edasi. Iirimaa ei ole ratifitseerinud. Selle protsessi lõpuleviimiseks on neil vaja parlamentaarset ratifitseerimist. Te võite ju öelda, et see on lihtne, kuid tuleb olla põhjalik, ja seega ei või kunagi teada, kuidas see läheb. Kui meil on olemas kõik 27 ratifitseerimist, siis on kogu pakett koos ja me läheme Lissaboni lepingule üle.
Siinjuures on väga tähtis mainida, et kõik arutluse all olnud asutamislepingud on teoks saanud erinevate vaadete tasakaalustamise tõttu, ning on päris selge, et nii mina kui ka teised siinviibijad peavad neid asutamislepinguid järgima. Väga sageli toimitakse viisil, mis ei ole nende asutamislepingutega kooskõlas. Seda me üritamegi eesistujariigi Rootsiga siin saavutada.
Seepärast ma räägingi teile, et me üritame tegutseda kiiresti olukorras, mis on praegusel hetkel tegelikult Tšehhi, Praha konstitutsioonikohtu kätes. Kui nad on teatanud oma otsuse selle kaebuse menetlusse võtmise või mittevõtmise kohta, siis astub eesistujariik Rootsi selles protsessis järgmise sammu. Nii demokraatia toimibki, kuna me järgime täpselt asutamislepinguid ja nende erinevate riikide reaktsioone.
Minu sõnum teile on, et sellise selge enamuse juures peame Lissaboni lepingu võimalikult kiiresti kehtestama, kuna me usume, et sellega saavutame me paremini toimiva Euroopa, kuid ma olen sealjuures põhjalik. Ma järgin asutamislepinguid ja austan tõsiasja, et enne selle sammu astumist peavad kõik 27 liikmesriiki selle lepingu ratifitseerima.
Tänan teid väga teie kommentaaride ja toetuse eest.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Härra president, ma ütlen mõned kommentaarid fraktsioonide juhtide poolsete kommentaaride kohta ning tänan neid kõiki sellesse arutellu panustamise eest. Ühelt lepingult teisele üleminekul on institutsioonilised küsimused juriidilisest ja poliitilisest vaatenurgast väga keerulised ning nõuavad kõikidelt institutsioonidelt arukust. Muidugi me sooviks uue lepingu võimalikult kiiresti kinnitada. Enamus käesoleva parlamendi liikmetest soovib seda, kõik valitsused soovivad seda ning komisjon soovib seda kohe kindlasti.
Aga asi on selles, nagu peaminister ka just mainis, et seda lepingut ei kinnitata enne käesoleva komisjoni mandaadi lõppemist. Komisjoni mandaat kehtib käesoleva kuu lõpuni, mispärast tekib meil vältimatult aeg, mille jooksul on see komisjon "asettäitva” komisjoni rollis. Seepärast ma arvan, et parlament toimis mõne aja eest õigesti, et tegi juba ära otsuse komisjoni presidendi kohta, kuna nii on komisjoni presidendil poliitiline volitus esindada komisjoni väga tähtsates rahvusvahelistes kohustustes. See oli Euroopa Parlamendi poolt väga tark otsus.
Nüüd on tähtis aru saada, kuidas selle üleminekuga toime tulla. Me oleme täna seda komisjonis arutanud ning meie arvamus kolleegiumis on, et võimaluse korral peaksime uue komisjoni juba Lissaboni lepingu alusel moodustama. Me arvame nii, kuna see on meie soovitud leping; see on leping, mis annab teile parlamendis rohkem õigusi seoses komisjoni moodustamisega. Näiteks saab kõrgest esindajast komisjoni asepresident ning teie valite kõrge esindaja. Nice'i lepingu rakendamisel see nii ei toimu, mispärast me arvame, et võimaluse korral peaksime uue komisjoni juba Lissaboni lepingu eeskirjade alusel moodustama. Kuid see on muidugi tarkuse ja ajastuse küsimus. Me oleme ka varem, nimelt esimeses komisjonis, milles ka mina osalesin, alustanud eelmise komisjoni pikendamisega kolme nädala võrra.
Seega on küsimus järgmine: kui kaua see aega võtab? Ja seepärast ma sedastasingi väga kiiresti - ning peaminister Reinfeldt teab, mida ma sellest arvan -, et üks asi on oodata mõned nädalad, kuid hoopis teine asi on oodata teadmata ajani. See on otsustamise, nimelt poliitilise otsuse tegemise küsimus, ning ma loodan, et Euroopa Ülemkogu teeb meie Tšehhi partneritelt saadud teabe põhjal õiged otsused. Selle küsimuse osas tuleb Euroopa Ülemkogul käesoleva kuu lõpuks otsus langetada.
Kindlasti ei soovi me komisjoni, millel puudub täielik õigusvõime, ja ma arvan, et see ei ole ka mitte kellegi teise huvides. See ei ole komisjoni huvides ja ma olen kindel, et see ei ole ka Euroopa Parlamendi huvides. Seepärast ma ütlesingi, et ma olen valmis: ma olen valmis alustama uue komisjoni moodustamisega niipea, kui meil on õiguslik selgus ja Euroopa Ülemkogu alustab seda protsessi. Selleks tuleb Ülemkogul mõned otsused vastu võtta. Euroopa Ülemkogul tuleb teha ettepanek kõrge esindaja kohta, kuna Lissaboni lepingule vastavalt peab kõrge esindaja olema komisjoni presidendi poolt komisjoni asepresidendi kohale heaks kiidetud.
Mõne kommentaariga seoses sooviksin ma teatud asju rõhutada ja mõnda parlamendi liiget rahustada. Osa teist ütles, et meil saab olema "Euroopa president”. Ma vabandan, kuid meil ei saa olema "Euroopa presidenti”. Lissaboni lepingu jõustumisel saab meil olema Euroopa Ülemkogu eesistuja, mis ei ole sama. On olemas parlamendi president ja komisjoni president ning saab olema Euroopa Ülemkogu eesistuja. Selle rõhutamine on väga tähtis, kuna minu arust on mõnikord kõlanud arvamusi teatud dérives institutionnelles'i kohta, ning ei mina ega Euroopa Komisjon ei nõustu selle mõttega, et Euroopa Ülemkogu eesistuja on Euroopa president, kuna seda ei ole asutamislepingutes sätestatud.
(Aplaus)
Seda ei ole asutamislepingutes kirjas ja me peame asutamislepinguid austama. Me peame institutsioone austama. Meil on olemas Euroopa Parlamendi president; on olemas komisjoni president. Lissaboni lepingu jõustumisel saab meil olema Euroopa Ülemkogu eesistuja.
On väga tähtis mõista, et me peame kõik oma otsused langetama kehtivate asutamislepingute raames. Sellepärast arvan ma praegu, et niipea, kui tšehhid oma olukorra õigeks tunnistavad, peaksime edasi liikuma. Seepärast me peaksimegi töötama varem mainitud asjade kallal - alates kodanikualgatusest kuni välisteenistusteni - kõikide institutsioonide vahelise koostöö vaimus, et pärast otsuste ametlikku vastuvõtmist saaksime otsustavalt rakendada kõik Lissaboni lepinguga kaasneva, milleks on minu arvates suurem vastutus, rohkem demokraatiat ja rohkem tõhusust meie liidu jaoks.
Gay Mitchell
Härra president, olles esimene iirlane, kes selles arutelus sõna võtab, soovin ma tänada oma kolleege nende lahkete kommentaaride eest Iirimaa valijaskonna kohta. Ma tunnustan ka isikud, keda on siin juba tänatud. Ma sooviksin nimetada kahte inimest, kellel oli selles kampaanias ja jah-häälel suur roll ning kes asetasid oma riigi huvid oma parteipoliitilistest huvidest ettepoole - härra Enda Kenny TD, partei Fine Gael juht, ja härra Eamon Gilmore TD, Leiboristliku Partei juht - ning keda ei ole veel tänatud. Nad tegid omakasupüüdmatult rohkem kui keegi teine selle nimel, et kampaania edeneks, ning ma soovin selle tunnustuse täna siia protokolli lisada.
Lissaboni lepingu protsess Iirimaal näitab, et kui me teeme jõupingutusi selle nimel, et inimesi endaga kaasata, siis nad on valmis juhtimisele vastama. Euroopa projekt jääb nii Euroopa kui ka teiste inimeste jaoks parimaks lootuseks rahulikule ja edukale tulevikule. Me ei saa eeldada, et inimesed hakkavad sellest tulenevat kasu hindama. Me peame inimestele nende kasude selgitamisel olema võimalikult avatud ja kaasavad. Laienemine ei ole seda projekti nõrgestanud. Pigem on see võimaldanud meil lasta teistel selle kasudest osa saada. Mitmekesisuses peitub tõesti ühtsus.
Mõned Iirimaa inimesed kahtlesid selle lepingu sisus, teised muretsesid liikmesriigile abordi pealesurumise, erapooletuse, voliniku kaotamise ja võimaluse üle, et riik kaotab kontrolli oma otsese maksustamise poliitika üle. Iirimaa parlament selgitas pärast esimest referendumit erikomisjoni kaudu välja inimeste mured seoses selle lepinguga ning valitsus sai nende küsimuste - ja mis kõige tähtsam - komisjoni edaspidise moodustamise muudatuse kohta meie partneritelt garantiid.
Demokraatia toimis igal tasandil. Põhjus, miks Iirimaa parlamendil oli õigus ja kohustus nii toimida, oli selles, et Iirimaa suveräänne rahvas andis neile selle õiguse ja kohustuse. Kõrgest osalusest ja ülekaalukast jah-häälest on selge, et täideti rahva demokraatlikku tahet.
Härra president, ma toetan seda, mida te ütlesite mõnede meie rahvaste murede kohta. Lubage ma tõstatan nüüd ühe küsimuse, mis vajab minu arvates käsitlemist. Mõned inimesed Iirimaal ja mujal usuvad, et EL on muutumas nii konkreetselt ristiusu kui ka üldiselt religiooni suhtes kalgiks kohaks. Ma pean ütlema, et ma olen siin isiklikult kogenud lugupidamatust inimestelt, kes peavad end õiglasteks ja liberaalseteks, kuid kui oleks vaja näha asju religioossete uskumustega inimeste vaatenurgast, siis ei ole nad seda kohe kindlasti mitte. Ma austan ilma religioossete uskumusteta inimesi, kuid ma ootan neilt, et nad minu austusele ka täielikult vastaksid. Selles kogu ELi projekti mõte seisnebki. Ma kordan: ühtsus mitmekesisuses. Teine Iirimaa referendum näitab, mida on võimalik tõelise kaasavusega saavutada. Ma räägin seda neile, kes soovivad kuulata, ning järeltulevatele põlvedele.
Viigem nüüd see ratifitseerimisprotsess lõpule ja seejärel täitkem lubadus, et Lissaboni leping toob kaasa suurema demokraatia ja läbipaistvuse, sidusama rolli maailmas, rakendades neid liidusiseselt rakendatavaid tolerantseid ja kaasavaid põhimõtteid ka teiste maailma piirkondadega asju ajades, eriti vaesemate piirkondadega.
Proinsias De Rossa
Härra president, kui me viimati sellel teemal arutlesime, siis ma prognoosisin, et Iirimaa valijaskond on selle poliitilise tsirkuse vastu, mida Gerry Adams, Nigel Farage ja Joe Higgins korraldavad. Mul on hea meel tõdeda, et mul oli õigus.
Peab ütlema, et Nigel Farage'i võltspaatos pakkus mõne aja jooksul Iiri rahvale lõbu, kuid täna muidugi lausa hoovas temast Iirimaa demokraatia vastu tuntavat põlgust. Tema manöövrid, mille eesmärgiks on panna Iirimaa valijaskonda soovima Suurbritannia lahkumist EList, näitasid minu arvates tema viletsat arusaama Suurbritannia ja Iirimaa ühisest ajaloost.
Veelgi tähtsam on, et Iirimaa valijaskond on kuulutanud ülekaalukalt, et meie tulevik on koos Euroopaga, et Euroopa on Iirimaa jaoks kasulik ning et Iirimaa annab liidu arengule positiivse panuse. Ma avaldan lootust, et kõik liikmesriigid on juba peagi Lissaboni lepingu ratifitseerinud ning institutsioonilisi, demokraatlikke ja sotsiaalseid reforme saab ilma edasiste viivitusteta rakendada. Maailm vajab tõhusamat liitu, et tagada innukas püüdlemine säästva arengu eesmärkide poole - majanduslikult, keskkonna suhtes ja sotsiaalselt.
Ma soovin teile, härra Barroso ja ametis olev eesistuja, selgeks teha, et Euroopa rahvad nõuavad liidupoolset tegutsemist. Neid ei ole enam vaja veenda, et meil on oma tänastele probleemidele vaja nii globaalseid kui ka siseriiklikke lahendusi. Nad soovivad näha, et algaks tegelik tegutsemine nende kriiside lahendamiseks. Nad soovivad reaalset tegutsemist, mitte retoorilist.
Ma loodan väga, et saame endale tõhusa, suutelise ja just õigusvõimelise komisjoni, et vabaneda aegunud majandusideoloogiast, mis on meid siin Euroopas ja ka mujal maailmas praeguse katastroofi äärele viinud. Me peame täitma Lissaboni lepingus välja toodud eesmärgi: sotsiaalne turumajandus, mis loob töökohti, mis toob kaasa heaolu ning kõikidele meie rahvastele kõlbliku elatustaseme.
Pat the Cope Gallagher
Härra president, eelmisel nädalal avaldasid Iirimaa inimesed 619 000 võiduhäälega usaldust Euroopa Liidu projektile. Ma sooviksin tänada teisi 26 Euroopa valitsust ja käesoleva parlamendi fraktsioone, kes tegid viimase 15 kuu jooksul väga tihedat koostööd Iirimaa valitsusega, mispärast leidsid Iirimaa inimeste poolt väljendatud mured I Lissaboni lepingu osas põhjaliku käsitluse.
See oli võit Iirimaa inimeste jaoks, mitte üksnes valitsuse või erakondade jaoks. Iirimaa inimesed ütlesid ülekaalukalt, et Iirimaa koht on Euroopa Liidu südames.
(GA) Lissaboni lepingut pooldavad erakonnad tegid sel korral rohkem koostööd kui eelmise referendumi ajal.
Kodanikuühendustel, nagu Ireland for Europe ja We Belong oli keskne roll avalikkusele näitamises, et poliitiline süsteem ei olnud ainus, kes soovis, et Iirimaa inimesed referendumil jah-hääle annaksid. Põllumajandusühistud olid väga tugevad selle lepingu pooldajad ning osalesid väga aktiivselt kampaanias.
See oli eelmise referendumiga võrreldes väga suur muutus ning seda ei saanud märkamata jätta.
Iirimaale maksustamise, erapooletuse ja sotsiaaleetiliste küsimustega seotud poliitikavaldkondades antud õiguslikult siduvad garantiid tõid selguse Iirimaa inimeste põhimuredele. Ma loodan, et see leping ratifitseeritakse peagi ning mul on hea meel kuulda teilt uudiseid teie riigi kohta, härra president.
Kuid ma pean ütlema, et erakonda UKIP kuuluva härra Farage'i poolt täna pärastlõunal siin tehtud märkused olid Iirimaa rahva jaoks solvavad ja see ei ole aktsepteeritav. Iirimaa rahvas on intelligentne ja mõistlik valijaskond ning nad teadsid, mis vahe on eelmisel ja sellel lepingul, mispärast on protokollidel õiguslikult siduv leping. Härra Farage, teil ja teie kolleegidel on hea meel teada saada, et teie sekkumine sellesse lepingusse tõi jah-poolele umbes 3 või 4% lisahääli. Selline on Iirimaa inimeste austus teie ja teie fraktsiooni vastu.
Ulrike Lunacek
(DE) Härra president, daamid ja härrad, ka mina tundsin laupäeval suurt heameelt ja kergendust selle üle, et Iirimaa inimesed hääletasid kahe kolmandiku häälteenamusega selle lepingu poolt, ning seega on selge, et nad ei usu enam neid ekslikke väiteid ja õudusjutte näiteks 1,84 euro suurusest miinimumtasust, ning sellega nad ütlesid "jah” meie ühisele Euroopale.
Viimaks ometi on meil võimalus oma välispoliitika osas koostööd teha, et saavutada parem konfliktiennetus, inimõiguste parem kaitsmine ja rohkem demokraatiat kõikjal maailmas, teisisõnu, suurem vastutustunne ülemaailmsete kohustuste suhtes, mis Euroopa Liidul lasuvad. Kuid selle reaalseks jõustumiseks - mida mõned inimesed on juba ka maininud - on meil vaja kõikide Euroopa riigipeade või valitsusjuhtide toetust, et veenda ka president Klausi seda lepingut allkirjastama. Ja ma pean silmas tõesti nende kõikide toetust. Ma olin šokeeritud kui ma täna hommikul kuulsin, et üks valitsusjuht, nimelt Austria kantsler Werner Faymann ütles ühes intervjuus, et kui president Klaus sellele lepingule alla ei kirjuta, siis ta näeb ka Austria jaoks võimalust uue referendumi korraldamiseks. See näitab Euroopa poliitika suhtes vastutustunde puudumist. Sellega seoses paluksin ma nõukogu eesistujal Austria valitsusjuhile selgeks teha, et meil on vaja Euroopas ühiselt vastutus võtta. Ma palun ka sotsiaaldemokraatidest parlamendiliikmetel see selgeks teha.
Meil on vaja, et kõik ühise Euroopa pooldajad teeksid president Klausile selgeks, et ka tema peab selle lepingu allkirjastama ning meil ei ole vaja, et miski seda Lissaboni lepingu realiseerimiseni viivat protsessi õõnestaks. Tegutsegem siis ilma Spompanadln'ita, nagu me Austrias ütleme, ehk teisisõnu, ärgem võtkem midagi ettemõtlematult ette lihtsalt sellepärast, et see võib rahva seas populaarne olla. Ma pean seda Euroopa poliitika suhtes väga vastutustundetuks ning loodan, et Austria valitsusjuht võtab oma sellekohase avalduse tagasi.
Jan Zahradil
(CS) Daamid ja härrad, minu kavatsuseks ei ole Iirimaa siseasjadesse sekkuda ja ma tunnustan Iirimaa poliitikute õigust lubada selle lepingu kohta nii paljude hääletuste korraldamist, nagu on nende arvates vajalik, ning muidugi austan ma ka selle referendumi tulemust, just nagu ma austasin ka eelmise aasta referendumi tulemust, mis oli vastupidine tänavusele. Ma ei tea, kummal tulemusel on suurem väärtus või rohkem kehtivust, ning ehk minu Iirimaa kolleegid saavad mind selles suhtes informeerida, kuid sellest hoolimata on üks asi, mida mina saan vaagida, nimelt kuidas see olukord ja kogu Lissaboni lepingu ratifitseerimist ümbritsev õhkkond väljastpoolt näib, ning kahjuks tuleb mul öelda, et see pilt on õõvastav. Esimesed 26 aastat oma elust elasin ma režiimi all, kus ei olnud vabad valimised lubatud, kus ei olnud vabad valimised üldse võimalikud ning seal oli valimistel võimalik vaid üks tulemus. Ma kardan, et paljude selles istungisaalis viibivate ja teiste ELi inimeste arvates oli ja on praegugi Lissaboni lepingu ratifitseerimise ainsaks võimalikuks või mõeldavaks tulemuseks "jah” ning nad ei aktsepteeri ega luba ühtegi teist tulemust.
Ma imestan ka, miks on Lissaboni lepingu suhtes nii palju kära ja poliitilist survet, sest EL ei laguneks ilma selleta siiski laiali ega kukuks kokku, vaid jätkaks oma tegevust olemasolevate lepingute alusel. Antud juhul ma ütleksin, et me oleme tunnistajateks sulaselgele näitele reaalpoliitikast või võimupoliitikast, millel on demokraatlikuma Euroopa või paremini toimiva ja läbipaistvama ELiga vähe pistmist, küll aga palju pistmist muutunud võimusuhetega ELis. Ma ütlen seda ilma kibestumuseta, kuna olen olnud piisavalt kaua poliitikas, et teada, mis reaalpoliitika on, kuid olgem vähemalt endi vastu ausad.
Kes saavad Lissaboni lepingust kasu? Selleks on Euroopa Komisjon, mispärast ma ei imesta, et komisjon on selle peamine toetaja. Selleks on Euroopa Parlament, mispärast ma ei imesta, et paljud siin istungisaalis viibijaist seda lepingut toetavad. Selleks on ka mitmed võimsad ELi riigid ja föderalistid kõikidest rühmitustest, olgu nendeks siis Euroopa Rahvapartei, Euroopa Sotsialistide Partei või Euroopa Liberaalide Partei. Kuid minu suurimaks hirmuks on, et selline suhtumine, mis väljendub põhimõttes "eesmärk pühendab abinõu”, pöördub meie kõigi vastu ja me oleme järgnevatel aastatel tunnistajateks vastureaktsioonile, ning surve Lissaboni lepingu heakskiitmise suhtes põhjustab tagasilöögi, mis väljendub tõeliste Euroopa-vastaste, äärmuslaste, ksenofoobide ja Euroopa-vastaste jõudude toetuse suurenemises, ning sellest saab Pyrrhose võit.
Zoltán Balczó
(HU) Ma sooviksin oma kaasliikmelt ühe lühikese küsimuse küsida, mis kõlab järgmiselt: kas teie arvates on tõsiasi, et Iirimaa valitsus saab nii mitmel korral referendumi korraldada, nagu ta seda ise soovib, osa demokraatlikust protsessist? Kuidas te suhtute siis uudisesse, et Austria valitsusjuht soovib nüüd selle küsimuse kohta esimest korda referendumi korraldada? Kas te aktsepteerite ka seda demokraatia tunnusena või nimetaksite seda võimu kuritarvitamiseks, nagu enne teid kõneleja seda kirjeldas? Kas te saaksite sellele vastata?
Jan Zahradil
(CS) Ma ei tulnud siia Iirimaa valitsuse, Austria valitsuse ega ühegi teise valitsuse tegevuse üle vaagima. Ma ei ole seda teinud, ei tee seda ega kavatse seda mitte ühelgi tingimusel teha.
Bairbre de Brún
(GA) Härra president, Iirimaa rahvas on oma sõna öelnud. Mina aktsepteerin seda. Need, kes ütlevad, et käesoleva hääletuse tulemus oli "jah” Euroopale, väidavad, et eelmise aasta tulemus oli "ei” Euroopale. See ei olnud nii. Ei eelmisel ega ka käesoleval aastal ei olnud küsimuse all Iirimaa toetus Euroopale.
Euroopa Komisjon otsustas just enne referendumit kulutada hulgaliselt ressursse Euroopa Liidu eeliseid rõhutavale propagandakampaaniale. See tugevdas veelgi arvamust, et käesolev hääletus seisnes pigem Euroopale kui Lissaboni lepingule poolt- või vastuhääle andmises. Ma pean seda kahetsusväärseks.
Iga siinviibija peab nüüd silmitsi seisma eelseisva selge ja karmi ülesandega, milleks on tunnistamine, et paljud referendumi kampaania jooksul ilmnenud mured vajavad endiselt lahendamist. Inimesed on eriti mures just palkade, töötajate õiguste ja avalike teenuste pärast, aga ka demilitariseerimise ja väiksemate riikide esindatuse pärast.
Sel korral öeldi Iirimaa inimestele, et kui nad hääletavad teist korda "ei”, siis jääb Iirimaa üksinda, selles majanduskriisis isoleerituks.
Need, kes toetasid seda lepingut kui töökohti loovat ja investeeringuid toovat lepingut, peaksid nüüd neid töökohti pakkuma ja elavnemisele oma panuse andma.
Välja käidud lubadusi ei tohiks kohe unustada, kui Iirimaa valitsuse ja ELi juhtide soovitud tulemused on saavutatud.
Morten Messerschmidt
(DA) Härra president, Iirimaal toimunud referendumist saab järeldada, et kui poolt- ja vastukampaaniad on piisavalt ebavõrdsed, kui kõnealuse dilemma meediakajastus on piisavalt ebavõrdne ja kui küsimust piisavalt palju kordi küsida, siis on täiesti reaalne saada tulemuseks jah-sõna. Kuid kui üks nendest eeltingimustest puudub, siis ei saa panna eurooplasi veel suuremat osa oma suveräänsusest nendele institutsioonidele loovutama, kuhu me praegu kuulume. See on reaalsus, millele me kõik peame oma seisukohad rajama.
Teiseks reaalsuse aspektiks - mis peaks vähemalt selle lepingu toetajate jaoks väga ebamugav olema - on meetod, kuidas seda lepingut realiseeritakse, ja see on ainus võimalik meetod, mille kaudu on see teostatav, nimel hirmu õhkkonnas. Hirmu õhkkond Ühendkuningriigis tekkiva uue olukorra suhtes, mis võib viia küsimuse püstitamiseni brittidele. On vist tõesti ebamugav, kui oma visioone saab realiseerida ainult hirmu õhkkonnas, kus veel ühe riigi kodanikelt võidakse nende arvamust küsida, kus demokraatiale antakse taaskord sõna.
Me kuulsime ennist presidenti parlamendile ütlemas, et ka lepingule vastuhääle andnuid austatakse. Kuid ausalt öeldes on väga raske näha mingitki austust lepingu vastu hääletajate suhtes. Me oleme kuulnud, et lepingust jäetakse välja sümbolid -, ent kogu see parlament on lippudesse mässitud. Me oleme kuulnud, et lepingust jäetakse välja hümn -, ent uut parlamenti pühitseti Beethoveni 9. sümfoonia saatel. Iirimaa valijaskonnale või meile, skeptikutele, antud garantiide suhtes pole tekitatud erilist usaldust. Me sooviksime usaldada, kuid see on lõppemas.
Proinsias De Rossa
Härra president, ma pöördun nende poole, kellele ei meeldi Iirimaa referendumi tulemus, palvega lõpetada Iirimaa demokraatlike menetluste kahtluse alla seadmine. Iirimaa on demokraatlik riik. See on iseseisev demokraatlik riik. Iirimaa parlament tegi otsuse referendum korraldada; see referendum on toimunud. Seda toetas 95% Iirimaa parlamenti valitud esindajatest. Seega võite te küll Euroopa Liitu kritiseerida, kuid teil ei ole mitte mingit õigust kahelda minu riigi demokraatias.
President
"Sinise kaardi” eeskirja alusel tuleb küsimus küsida, mitte avaldust esitada. Sõnastus on väga range ning selle eeskirja järgimine on väga tähtis.
Morten Messerschmidt
(DA) Härra president, minu jaoks tähendab demokraatia küsimuse küsimist ja seejärel vastuse saamist. See ei ole demokraatia, kui jätkatakse küsimuse küsimist seni, kuni saadakse soovitud vastus. Kui käesoleva parlamendi liikmed ning komisjoni ja nõukogu liikmed tõesti elanikkonda ei karda, siis miks oli nii, et ainult ühes riigis ei õnnestunud referendumi korraldamist ära hoida? Valitsustel ja ELi institutsioonidel õnnestus ülejäänud 26 liikmesriigis referendumite korraldamine ära hoida. See ei ole demokraatia.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Härra president, käesolev parlament on fantaasia ja unistuste palee.
Koos oma väga tugeva hääletustulemusega annavad Iirimaa inimesed meile jõudu ja tugevust jätkata oma progressi ning tugeva ja eelkõige föderaalse Euroopa loomist.
Ainult nii toimides väärime Euroopa rajajate - kelle jõupingutuste pärast me täna siin oleme - seadusjärgsete pärijate tiitlit.
Othmar Karas
(DE) Härra president, daamid ja härrad, enamus on rahul ja tunneb kergendust. Ma ootan ka vähemuselt tulemuse aktsepteerimist.
Nii 27 rahvuse kui ka Euroopa Parlamendi enamus on korduvalt Euroopa Liidu edasisele arengule jah-sõna andnud. Me näeme demokraatlikku enamust ja tõkestavat vähemust. See demokraatliku enamuse "jah” oli terve mõistuse "jah”, see oli "jah” veel demokraatlikumale ja läbipaistvamale Euroopa Liidule, mis on oma kodanikele lähemal, see oli positiivsete Euroopa-pooldajatest mõtlejate ja tegutsejate "jah”, see oli "jah” Euroopa Liidu positsiooni tugevdamisele maailmas ning tähtis samm õiges suunas.
Meil on veel pikk tee käia, kuna globaalseks osalejaks saamiseks on meil vaja ühist välis- ja julgeolekupoliitikat. Me peame jätkama demokraatia arendamist, lubades näiteks Euroopa referendumi korraldamise võimalust, Euroopa ühtset hääleõigust ja palju muud. Meil on praegu vaja tööd teha ning me ei tohi aega raisata. Ma ootan komisjonilt toimiku muutmise kiirendamist ja liikmesriikidega volinike suhtes kõneluste alustamist. Ma ootan, et nõukogu selgitaks oma seisukohta seoses selle tulemusega. Samuti ootan ma meilt siin parlamendis, et me parandaks oma suhtlust ja dialoogi kodanikega ning pakuks neile paremat teavet.
Me oleme väga hästi näinud, et mida parem on teave, suhtlus ja dialoog, seda suurem on enamus. Poliitikud, kes ei pea end selleks võimeliseks, asuvad vales kohas, nagu ka poliitikud, kes peidavad end referendumite taha, kuna ei taha ise kodanike poole pöörduda ja vastutust võtta. Mida rohkem keskendus arutelu Euroopale, seda suurem oli enamus. Me ütleme "ei” Euroopa poliitika natsionaliseerimisele ja "ei” riiklikele referendumitele Euroopa küsimustes, välja arvatud seoses asjaomase riigi ühinemisega.
Hannes Swoboda
(DE) Härra president, härra Zahradil küsis, kes saavad sellest lepingust kasu. Ta arvab, et nendeks oleme meie, parlamendiliikmed. Nii võib tõesti olla, ja see ei olegi nii paha kui parlamentaarses demokraatias parlamendid - muidugi mitte ainult Euroopa Parlament, vaid ka riikide parlamendid - sellest teatud määral kasu saavad. Kuid tegelikult on just kodanikud need, kes saavad kasu sellest, et me saame nende huve jõulisemal ja paremal moel esindada.
Härra Schulz juba mainis, et me elame muutuvas maailmas - maailmas, kus Hiina on tugev, India kogub jõudu, Brasiilia kogub jõudu ja Ameerika Ühendriigid on ikka sama tugevad nagu alati.
Kui me vaatame täna Washingtoni, siis me näeme, et isegi uus administratsioon küsib Euroopa arvamust erinevate küsimuste osas, nii Afganistani kui ka muude teemade kohta. Kas meil on selles suhtes olemas selge avaldus ja sõnastus? Kui ei ole, siis ei võeta meid tõsiselt.
Venemaa proovib alati ELi liikmesriike üksteise vastu üles keerata, kuna see on meie partnerite jaoks muidugi palju rohkem rahuldust pakkuvam. Kõigile, kes ikka veel selle lepingu vastu võitlevad, uskudes ekslikult, et see leping annab Euroopa Liidule mõjuvõimu juurde, ütleksin ma järgmist: selle lepingu vastu võitlejad tugevdavad tegelikult meie nii-öelda partnereid, ehk siis pigem meie oponente.
Juba mainiti, et meil on tõesti vaja mõned institutsioonilised probleemid lahendada, eriti seoses välisteenistusega. Kuid ärgem üritagem praegu edasisi institutsioonilisi arutelusid läbi viia. Meie kodanikud ootavad selget ja sisulist vastust. Nad soovivad, et me räägiksime julgelt kliimakaitsega, julgeolekuküsimustega ja finantsmäärusega seotud probleemidest. Igal juhul saame näidata, et Lissaboni leping toob kaasa olukorra paranemise. Kuid meie argumendid peavad olema sisulised, et inimesed ei tunneks, nagu hooliks Euroopa Liit ainult endast, vaid näeksid, et see hoolib oma kodanike huvidest.
Franz Obermayr
(DE) Härra president, mul oli ka küsimus härra Karasele, mille ma ehk siiski esitan. Ma suunan oma küsimuse härra Swobodale, kuna proua Lunacek on juba kritiseerinud meie kantslerit, härra Faymanni ja tema erakonnakaaslaseid. Milline on tema kui sotsiaaldemokraadi seisukoht seoses oma rahvuspartei liidri ja föderaalkantsleri ettepanekuga Austrias referendumi korraldamiseks?
Hannes Swoboda
(DE) Härra president, ma ei arva, et me peaksime siin Austria siseasjade kohta arutelu pidama, kuid on täiesti selge, et Austrias ei toimu mitte mingit referendumit seoses Lissaboni lepingu küsimusega. See on absoluutselt selge. Lissaboni leping on ratifitseeritud ja peab jõustuma võimalikult kiiresti. Selline on nii minu kui ka meie arvamus.
President
Tänan teid sellele küsimusele vastamise eest, kuid kolleegid, ma loen teile ette kodukorra, kuna me peame olema sellest teadlikud.
"Kui sõnavõtja on sellega nõus ja president on veendunud, et see ei häiri arutelu kulgu, võib president anda sõna parlamendiliikmele, kes sinist kaarti tõstes annab märku soovist esitada teise parlamendiliikme sõnavõtu ajal” - mitte hiljem - "talle kuni poole minuti pikkune küsimus” - ainult küsimus.
Kui siniseid kaarte tõstetakse liiga sageli, siis ma ei anna teile sõna, kuna see hakkab meie arutelu segama. Te peate seda teadma.
Tõstke oma kaardid õigeaegselt ja ainult küsimuste esitamiseks, mis ei ole pikemad kui pool minutit; vastused ei tohi ületada ühte minutit. Selline on meie kodukord ja me peame sellest väga rangelt kinni pidama.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Härra president, on üks asjaolu, mis ei ole täna siin vääritud tunnustust leidnud, ning selleks on tõsiasi, et Iirimaal toimunud referendum ei olnud kindlasti esimene positiivne referendum seoses põhiseadusliku protsessiga, mida härra Verhofstadt mainis. Positiivsed referendumid toimusid ka Luksemburgis ja Hispaanias. Seega ei olnud see kohe kindlasti mitte esimene.
Härra Farage'i on alati lõbus kuulata. Kuid täna see siiski lõbus ei olnud. Euroskeptikud on tõepoolest kehvad kaotajad. Kahe kolmandiku häälteenamuse šokk tabas tõesti hella kohta. Täna oli siis see kord, kui teid ei olnud lõbus kuulata. Oli huvitav ka näha, kuidas härra Kirkhope oma koha ära andis, kuna toorid on selle kummalise erakonnaga oma Euroopa poliitikat käsitlevate vaadete osas väga sarnased. Ma loodan väga, et mingil hetkel see muutub.
Me oleme näinud, et Iirimaal on olemas demokraatlik toetus Euroopa integratsiooniprotsessile. Kas Euroopas on piisavalt demokraatiat? Kas Euroopa demokraatia on ideaalne? Sugugi mitte, kuid see oli Euroopa demokraatia jaoks hea päev.
Nüüd heidavad mõned inimesed ette, et Iirimaale avaldati survet. Härra de Rossa ütles päris selgelt, et uue referendumi korraldamine oli Iirimaa-poolne suveräänne otsus. Tuletagem meelde, kuidas Euroopa Liit üritas boikoteerida Austriat, kui Jörg Haiden võimule sai. See lihtsalt ei toiminud. Me ei saa oma liikmesriikidele survet avaldada. Neil on suveräänne õigus sellistes küsimustes ise otsustada.
Teised väidavad, et Iirimaa ütles "jah” ainult käesoleva kriisi pärast. Iirimaa sai selle kriisi ajal Euroopa solidaarsust kogeda. See on ju ainult positiivne! Me ootame Euroopa solidaarsust ka siis, kui Bulgaarias ja Ungaris jäävad kodud kütteta, kuna Venemaa ja Ukraina vaidlevad jälle gaasi pärast. Euroopa solidaarsus on hea asi. Kui see on tulemuseks, siis ma arvan, et on väga hästi.
See leping avab uksed uutele võimalustele. See hõlmab mitmeid poliitikavaldkondi - eelarvepoliitikat, õigusvaldkonna poliitikat, sisepoliitikat -, kuid minu jaoks on kõige tähtsam välispoliitika. Kuigi härra Swoboda ütles, et me ei peaks pidama institutsioonilisi arutelusid, on meil siiski vaja tõsist arutelu Euroopa välisteenistuse üle. Me peame olema üksmeelsed. Käesolev parlament - ja ma sooviksin seda ka nii komisjonile kui ka nõukogule selgeks teha - tahab tugevat kõrget esindajat ja tõhusat Euroopa välisteenistust. Me soovime laiaulatuslikku Euroopa välisteenistust, me soovime, et see oleks komisjoniga heades suhetes ning et sellel oleks juurdepääs kõikidele teenistustele, sealhulgas nõukogu peasekretariaadi teenistustele. See saab lakmuspaberiks - sealhulgas ka komisjoni kuulamistel. See saab lakmuspaberiks ka Euroopa edasisele välispoliitikale 21. sajandil, et veenduda meie võimes olla üksmeelsed.
Hélène Flautre
(FR) Härra juhataja, Lissaboni lepingu ratifitseerimisega juhtub meie Euroopa Liidu jaoks midagi väga lihtsat: me saame 12 Euroopa Liidu liikmesriigist veel 18 Euroopa Parlamendi liiget.
Me oleme olnud ratsionaalsed, kuna käesoleva aasta märtsis palus Euroopa Parlament kõikidel liikmesriikidel selle tulemusega arvestada ja sätestada määramise kord, mis oleks 7. juunil toimuvatel valimistel nende kaheksateistkümne uue Euroopa Parlamendi liikme saatmise demokraatlikuks aluseks.
Mõned liikmesriigid tegidki nii, nagu Hispaania ja teie riik, proua nõukogu eesistuja. Teised riigid, mis küll sedastavad, et nad on nagu minagi, Iirimaa referendumi tulemusega rahul ja ootavad Lissaboni lepingu rakendamist, ei ole omal algatusel siiski oma kohust täitnud ja määramise korda sätestanud.
Kas me saame teie peale loota, proua nõukogu eesistuja, et te paluksite 29. ja 30. oktoobril toimuval Euroopa Ülemkogul igal liikmesriigil Lissaboni lepingu alusel sätestada nende uute Euroopa Parlamendi liikmete määramise korra?
Teine asi, mis mind tõeliselt šokeeris, on see, et kõik räägivad Lissaboni lepingu suurtest ambitsioonidest, kuid see paneb meile ka kohustuse seoses ühe väga lihtsa asjaga: meeste ja naiste võrdõiguslikkusega. See on Lissaboni lepingu alusel põhiõiguste harta siduv eesmärk. Ma olen aru saanud, et veel kahele vabale ametikohale, milleks on kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning ülemkogu eesistuja koht, ringlevad vaid meessoost kandidaatide nimed.
Teie riik, Rootsi, on selles suhtes üpris eeskujulik. Ma ootan teilt, et te võtaksite seda äärmiselt tõsiselt. Ei ole võimalik, et Euroopa neljal peamisel vastutaval ametikohal on ainult mehed. See ei ole ei Lissaboni lepingu ega ka Euroopa vääriline. Ma loodan teie peale, et te tagaksite meeste ja naiste võrdõiguslikkuse austamise ka sellel tasandil.
Peter van Dalen
(NL) Härra juhataja, nagu Hollandi jalgpallilegend Johan Cruyff kunagi ütles, on kõikidel eelistel omad puudused. Lissaboni lepingu eeliseks on, et see annab liikmesriikidele üsna suure sõnaõiguse ja riikide parlamentidele rohkem mõjuvõimu. Puuduseks on, et see nihutab võimukeset veel rohkem Euroopa poole. Härra juhataja, see on puudus, mida ei tohi alahinnata, eriti käesolevas parlamendis. Lõppude lõpuks oleme viimase 30 aasta jooksul näinud, kuidas Euroopa võim suureneb pöördvõrdeliselt Euroopa Parlamendi valimistel osalevate kodanike arvuga. Suurema mõjuvõimu kandumine Brüsselisse on toimunud käsikäes Euroopa valimistest osavõtu vähenemisega. Lissaboni lepingu jõustudes peab Euroopa tegutsema järgmise õpetuse järgi: laskma liidul pragmaatiliselt tegutseda ning laskma sellel korduvalt oma lisaväärtust tõestada. Ainult siis saame Euroopa valijaskonna toetuse võita.
Joe Higgins
Härra juhataja, ma olen vasakpoolsest ja sotsialistlikust vaatenurgast Lissaboni lepingu vastu ning ei tunnusta ksenofoobide ja paremjõudude sekkumist. Iirimaa referendumil toimunu ei olnud demokraatia võit. Suur koalitsioon - poliitiline riigiaparaat, suurettevõtted, suurem osa kapitalistlikust ajakirjandusest ning ELi komisjon - ähvardas Iirimaa rahvast, et kui nad hääletavad "ei”, siis muutuvad nad majanduslikult isoleerituks, Euroopa Liit karistab neid ning toimub kapitali ja investeeringute väljavool, kui nad aga hääletavad "jah”, siis lisandub neile töökohti ja investeeringuid ning toimub elavnemine. Kõik see on valskus.
Iirimaa valitsuse petlikkust näitas tõsiasi, et see palus Aer Linguse juhatuselt Aer Lingusest 700 töökoha julmast kaotamisest teatamist edasi lükata kuni tänaseni, mil referendum on läbi. ELi komisjon sekkus alalõpmata sellesse protsessi. Neid kolme presidenti ei ole praegu siin, kuid ma soovin, et nende esindajad küsiksid neilt vastust seoses järgmise skandaaliga. Härra Tajani, ELi transpordivolinik sõitis terve päeva Ryanairi lennukiga mööda Iirimaad ringi ja veetis aega selle rahvusvahelise ettevõtte tegevdirektoriga, viies läbi jah-kampaaniat. Ta on transpordivaldkonna reguleerija, kes peaks kaitsma tarbijaid ja töötajaid. Ühe suurema transporditeenust pakkuva ettevõtte tegevdirektoriga ringi sõitmine on teda lootusetult kompromiteerinud. Milline on teie vastus sellele?
Lõpetuseks levib spekulatsioon, et härra Tony Blairist saab uus Euroopa Liidu ülemkogu eesistuja. Teema ühe asja selgeks. Härra Tony Blair on sõjakurjategija. Ta ei saa mitte mingil juhul olla -
(Juhataja palus kõnelejal lõpetada, kuna ta oli oma kõneaja ületanud)
Mind katkestati tarbetult, härra juhataja. Minu arvates juhatate istungit teie, mitte see auväärne liige siin.
Selleks mõtteks, millega ma soovisin lõpetada, oli, et härra Blairi ei tohi ELi presidendiks nimetada.
(Juhataja katkestas kõneleja)
Juhataja
Ma näen sinist kaarti. Ma sooviksin sinise kaardi tõstnud parlamendiliikmele rõhutada, et iga kord, kui selle kaardi tõstate, takistate te ühe sõnavõtjate nimekirjas oleva liikme kõnelemist. Ma kavatsen juhatuse koosolekul seda sätet muuta, kuna me ei saa lubada olukorda, kus sõnavõtjate nimekirjas olevatel liikmetel ei lasta rääkida, kuna teised liikmed sekkuvad oma küsimustega -, mis on praegu täiesti seaduslik tava.
Nessa Childers
Härra juhataja, ma sooviksin küsida härra Higginsilt, et millisel juhul ta oleks seda lepingut toetanud.
Joe Higgins
Härra juhataja, Lissaboni leping võimendab neoliberaalset majanduskava, mis on põhjustanud majandusliku katastroofi kogu Euroopas ja tõstnud töötute arvu 21 miljonini, see võimendab ka militariseerimist ja relvatööstust ning avaldab rohkem survet erastamiseks. Selles suhtes ei sisalda see leping mitte midagi sellist, mida andunud sotsialist saaks toetada.
Me toetame tõelisi algatusi, mis seisavad kogu Euroopa töötajate õiguste eest, aga kui Lissaboni leping ja inimõiguste harta ise tegelikult institutsionaliseeruvad Euroopa Kohtu otsuseid, millega pooldavad võõrtööjõu ärakasutamist piiriülese ettevõtlusega tegelevate töövõtjate poolt, siis kuidas me saame seda toetada?
Timo Soini
(FI) Härra juhataja, ma veetsin oma lapsepõlve ja noorusaja Nõukogude Liidu kommunistliku diktatuuri kõrval elades ning hirm oli seal alaline. Väikeriik Soome asus kohe seal samas. Sellest olenemata me tulime toime; me oleme iseseisvad. Nüüd olen ma pahviks löödud sellest, et Euroopa Liidus on ainult üks lõpptulemus lubatud. Arvamusi tohib avaldada, võib olla ka erimeelsusi ja isegi euroskeptikud on lubatud, kuid lõpptulemus peab olema sama.
Ebaausate võtetega võites olete tegelikult juba kaotanud. Tuues näite jalgpallist, meenutagem Diego Maradona käega löödud värava intsidenti. Kes mäletab Argentina ja Inglismaa vahelist kohtumist ja selle lõpptulemust? See mäng võideti ebaausate võtetega, kas ei olnud nii? Vaadake, mis on nüüd saanud Maradonast, kes võitis ebaausate võtetega.
Lõpetuseks tahan ma eesistujariigile Rootsile öelda, et te austage ka edaspidi Rootsi inimeste otsust, kes hääletasid euro vastu. Te ei võtnud seda küsimust ei aasta, kahe ega isegi viie pärast uuesti arutlusele. Kuid antud juhul toimus see juba ühe aasta pärast. Selline on ELi demokraatia ning ühel päeval saab EL selle vilju maitsta.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Härra juhataja, ka mina olen elanud väikeriigis ning elan seal ka praegu. Ma soovin küsida härra Soinilt, kas ta ei ole nõus, et antud juhul näitas Iirimaa enda kui väikeriigi suurt tugevust, surudes praktiliselt terve Euroopa põlvili. Sel korral, pärast pikka arutelu, otsis Iirimaa, mis on samasugune väikeriik nagu Soomegi, Euroopa Liidust kaitset ning soovib aidata ELi tugevdada. Kas Euroopa Liidu ja Lissaboni lepingu mõte ei seisnegi siis väikeriikide kaitsmises?
Timo Soini
(FI) Härra juhataja, see on väikeriikide jaoks halb leping. See nõrgendab Iirimaa, Taani ja Soome esindatust ministrite nõukogus. Suurriigid saavad aga tugevamateks.
Ma armastan Iirimaad; ma olen seal 20 korda käinud. Iirimaal sai minust katoliiklane. Aga asi ei ole mitte selles. Mul on lihtsalt kahju vaadata sellist tohutut muutust. Esimene kord oli vastuhääli 53% ja poolthääli 47%. Sel korral oli tulemuseks 67% poolthääli ja 33% vastuhääli. Mis juhtus ja miks? Ma väidan, et see oli hirm. Ma soovin Iirimaale ja iirlastele edu ning Jumal õnnistagu neid.
(Liisa Jaakonsaari kommenteeris ilma mikrofoni kasutamata)
Csanád Szegedi
(HU) Daamid ja härrad, kõigepealt ma sooviksin tänada Iirimaa inimesi, eriti igat ühte nende 600 000 julge hulgast, kes lükkasid diktaatorliku Lissaboni lepingu tagasi ja ühinesid võitlusega Euroopa demokraatia eest. Igaüks, kes on rahul selle kordusreferendumi tulemusega, jääb rahule ka demokraatia hävimise ja globalismi diktatuuriga. Euroopa poliitikud ei peaks toetama globalismi diktatuuri, vaid tegelema reaalsete probleemidega: kuidas vähendada töötust, peatada massilist sisserännet ning tühistada diskrimineerivad ja ebainimlikud Beneši dekreedid ja Slovakkia keeleseadus. Ma kutsun ka kõiki kolleege ja kaasliikmeid üles toetama Euroopa suurima hääleõigusest ilma jäetud vähemuse - Ungari riigipiiridest väljaspool elavate ungarlaste - püüdlusi autonoomsuse saavutamiseks. Jobbiku esindajad saavad toetada ainult liikmesriikide traditsioonidele tuginevat Euroopa Liitu. Tänan teid väga.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Meil on väga hea meel, et Iirimaal peetud referendum on kinnitanud Lissaboni lepingu toetajate hiilgavat võitu. Me peame õnnitlema ja samas ka tänama neid, kes Iirimaal jah-kampaaniat läbi viisid.
See hääletus esindab Iirimaa kodanike otsust jätkata Euroopa Liidu edendamise protsessi. Nad võimaldasid oma otsusega meil tulevikus ette kujutada aega, mil Euroopa Liit on igas peamiste ülemaailmsete jõududega peetavas arutelus tugevalt esindatud. See esindatus kõneleb 27 või enama liikmesriigi nimel.
Uue aluslepingu teemat arutati esmalt 2002. aastal. Eelmine reede tähistas selle uue lepingu vastuvõtmisprotsessi lõppu. Ma ütlen, et see tähistas selle protsessi lõppu, kuna arvan, et Euroopa kodanikud on väljendanud oma arvamust, kas siis otse või kaudselt. Poola teatas, et kavatseb selle lepingu viivitamatult ratifitseerida. On jäänud veel ainult üks isik, kes usub, et selle lepingu ratifitseerimist tuleb takistada isegi siis, kui tema enda juhitava riigi parlament on selle ratifitseerinud. Ma loodan, et see president võtab arvesse kõigi 27 liikmesriigi, sealhulgas Tšehhi kodanike soove ning annab selle lepingu ratifitseerimisele oma allkirja.
Daamid ja härrad, selle lepingu edasine rakendamine toob Euroopa Parlamendi jaoks kaasa uusi kohustusi. Parlament peab tegema asjakohased ettevalmistused, et olla võimeline neid kohustusi võimalikult kiiresti täitma, põhjustamata viivitusi õigusloomeprotsessis. Meil oli täna selle kohta ka selge näide, kui päevakorrast eemaldati kaks raportit solidaarsusfondi kohta seoses Itaalias toimunud maavärinaga. Ka tänane sinise kaardiga seotud probleem on veel üheks sellekohaseks näiteks.
Ma loodan, et haldusteenistus pöörab sellele aspektile vähemalt sama palju tähelepanu kui parlamendiliikmete põhimäärusele.
Juhataja
Ma tahan teile veel kord selgitada, et esiteks on kodukorras kirjas, et "võib president anda sõna”. Seega tähendab "võib anda sõna” seda, et ta võib otsustada, kas anda parlamendiliikmele sõna või mitte. Käesolev juhataja eelistab anda sõna pigem nimekirjas olevatele parlamendiliikmetele kui liikmetele, kes võtavad kõneaega ja takistavad seega nendel liikmetel kõneleda, kes on sõnavõtjate nimekirjas vastavalt igale fraktsioonile ettenähtud kõneajale. Teiseks on kodukorras kirjas, et sinine kaart tuleb tõsta selle parlamendiliikme kõne ajal, kellele küsimus on suunatud, mitte pärast kõnet.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Härra juhataja, ma sooviksin kõigepealt öelda, et olen käesolevast arutelust häiritud, kuna päev, mis pidi Euroopa jaoks pidupäevaks kujunema, on pöördumas aruteluks, kus me oleme jõudnud nii kaugele, et kahtleme viisis, kuidas parlamendi president need tulemused vastu võttis.
Kõlanud on enam kui kümme kõnet, milles on avalikult kritiseeritud mitte üksnes Euroopat - mis võib olla isegi õiguspärane -, vaid ka Iirimaa referendumi demokraatlikke tulemusi.
Ma usun, et kätte on jõudnud aeg öelda selles parlamendis, et siin, kus asub Euroopa kodanike suveräänsuse kodu, pooldavad üheksa kümnest esindatud kodanikust Euroopat, ning et Euroopa suurte demokraatlike parteide põhiuskumused on Euroopat pooldavad. Daamid ja härrad, ma sooviksin ka rõhutada, et Lissaboni leping on eeltingimuseks, et muuta Euroopa paremaks, ühtsemaks ja tugevamaks, kuid kahjuks ainult sellest ei piisa.
Ma tahan teile kõigile öelda, et kui 60 aastat tagasi Euroopa Liidu rajajad tõenäoliselt mõtlesid, et Euroopa on vajalik ühise rahupiirkonna moodustamiseks pärast sõjatragöödiat, millele järgnesid katsed Euroopas teistele oma poliitilisi ideid ja ülemvõimu peale suruda, siis täna on Euroopal teistsugune õigustus. Täna tuleb tegeleda maailma juhtimisega ning me kas osaleme selles või mitte. Selles arutelus on meenutusi Shakespeare'ilt: olla või mitte olla Euroopa jaoks.
Mõned päevad tagasi oli mul võimalus rääkida Pittsburghis elavate inimestega ja nende arusaam oli, et maailm ei vaata mitte Euroopa, vaid Aasia poole. Euroopa peab maailma juhtimisprotsessides ka reaalselt osalemiseks olema ühtne ja tugev. Kui me nendes ei osale, siis meid ei võeta arvesse ning meil puudub igasugune mõjuvõim. Seepärast on Lissaboni leping tee, mida mööda meil siiski tuleb käia.
Andrew Duff
Härra juhataja, ausalt öeldes tuleks meil tänada härra Farage'i tema panuse eest Iirimaa kampaaniasse. Tema omapärane koloniaalajastujärgse marurahvusluse stiil aitas kindlasti kaasa paljude Iirimaa vabariiklaste värbamisele lepingut pooldavasse üritusse.
Kuid on kummaline, et selles kampaanias ei osalenud üldse Briti tooride partei, mis toimetas salaja hoopis Declan Ganley ja president Klausi varjus. Konservatiivne Partei on valitsuses eraldiseisev partei, mis on ikka veel vastu sellele suurele sammule Euroopa integratsioonis.
Mõelge euroskeptikute absurdsuse üle, kuna Lissaboni lepingule vastu seismine tähendab kehtiva Nice'i lepingu ning praeguse saamatu, läbipaistmatu ja väga sageli ka ebaefektiivse liidu säilitamist, mis ei ole võimeline reageerima ühiskondlikule nõudmisele ja ülemaailmsetele probleemidele. Ühendkuningriik väärib Konservatiivsest Parteist paremat ning Euroopa vajab kohe kindlasti enamat.
Reinhard Bütikofer
(DE) Härra juhataja, nagu ka paljud teised tänased sõnavõtjad, olen ka mina rahul Iirimaa jah-tulemusega ning sooviksin õnnitleda kõiki, kes selle eest võitlesid, eriti Iirimaa rohelisi parteist Comhaontas Glas. Kuid kui see on tõesti pidupäev, siis on see võit igal juhul raskesti tulnud. Ei oleks õige, et me naaseksime nüüd rahulolevatena lihtsalt tavapäraste rutiinsete institutsiooniliste menetluste juurde, nagu poleks midagi erilist juhtunud.
Parlamendi president viitas oma esimeses teemakohases avalduses tõsiasjale, et me peaksime kahtlemata ka ei-hääli kuulda võtma. Ma lisaksin sellele, et me peaksime kuulda võtma ka hääli, mis on vaevu kuuldavad - nende hääli, kes juunis toimunud Euroopa Parlamendi valimiste ajal ei pidanud vajalikuks valimistel osaleda ja selle protsessi toetamisse oma panust anda. Ma pean sellega silmas, et meil tuleb arvestada tõsiasjaga, et pühendunult edasiminek on edukas ainult siis, kui me teeme kodanike kaasamiseks suuremaid jõupingutusi, kui me seda varem teinud oleme.
Me kohe kindlasti oleme aega kaotanud. Me oleme kaotanud aastaid. Euroopa on rahvusvahelises kontekstis maha jäänud. Sellest arusaamiseks pruugib meil vaid G20 kohtumisi vaadata. Kuid Euroopa muutub oma kodanike tugevama osalusega üha rohkem jõulisemaks. Ma ei arva, et Tšehhile tuleks nende presidendi lõhestava seisukoha tõttu survet avaldada, teatades, et kahtluse korral jäävad nad volinikukohast ilma.
Kuid on midagi, mis on veelgi tähtsam - nimelt oleks väga suur viga teha Tony Blairi või mis tahes teise võimaliku ülemkogu eesistuja kohale kandideerija kohta otsus suletud uste taga. Seda teemat tuleb hoopis Euroopa inimestega avalikult arutada. Ma teen ettepaneku korraldada parlamendis kõikide sellele kohale kandideerijate kuulamine.
(Juhataja katkestas kõneleja)
Ashley Fox
Härra juhataja, mind valiti juunis esindama Edela-Inglismaad ja Gibraltarit ning valimiskampaania ajal kurvastas mind, et paljud inimesed, kellega ma kohtusin, ei toeta enam Ühendkuningriigi liikmelisust ELis. See kurvastas mind, kuna ma usun, et EL on olnud maailmas positiivne jõud. See on aidanud kaasa rahu ja lepituse saavutamisele Euroopa rahvaste vahel. Ma loodan, et see jätkub ka edaspidi. Ühtne turg edendab kaubandust ja jõukust; maailma juhtivad ettevõtted nagu Airbus minu valimisringkonnas on näidanud, mida meil on võimalik oma tööstusressursside ühendamisega saavutada.
Üliõpilasena elasin ma 12 kuud Prantsusmaal ning koju tulin frankofiilina. Ma soovin, et Ühendkuningriigil oleksid soojad ja sõbralikud suhted kõikide meie Euroopa naabritega. Minu mure seisneb selles, et praegune sammumine poliitilise liidu suunas, millel puudub Euroopa rahvaste toetus, ähvardab õõnestada kogu head tööd, mida EL on teinud. Ma austan tõsiasja, et Iirimaa inimesed on nüüd Lissaboni lepingu poolt hääletanud, kuid ma pean häbiväärseks, et teise referendumi korraldamiseks avaldasid neile survet riigid, kus ei olnud mitte ühtegi referendumit korraldatud. Gordon Browni käitumine on eriti taunitav. Tema pärandiks Ühendkuningriigile ei jää mitte üksnes meie pankrotti viimine, vaid ka Briti rahvale hääletuse keelamine seoses Westminsterist Brüsselile võimu üleandmisega. Tema poolt referendumi korraldamise kohta antud lubaduse murdmine ähvardab õõnestada brittide toetust ELile ning ma pean seda väga kahetsusväärseks. Ma ei suuda mõista, miks selle poliitilise liidu toetajad tahavad nii otsusekindlalt selle kõige halvimale võimalikule alusele rajada. Kas nad ei saa aru, et ilma rahvapoolse toetuseta rajatud poliitiline liit kukub suure tõenäosusega läbi?
Jiří Maštálka
(CS) Daamid ja härrad, ma näen käesolevas istungisaalis mitmeid rahuloluväljendusi ja isegi heameelt Iirimaa kordusreferendumi tulemuste üle. Hoolimata sellest, et Lissaboni lepingu ratifitseerimisprotsess on veel lõpule viimata, teeksin ma ettepaneku, et ootame oma rahulolu ja heameelega seni, kuni Euroopa kodanikud on näiteks tulevastel Euroopa Parlamendi valimistel kinnitanud, et Lissaboni leping oli eelkõige nende huvides, et see on parandanud sotsiaalseid tingimusi, vähendanud ohtlikke relvakonflikte ning andnud suure panuse kaasaegse demokraatliku Euroopa tekkimisse. Ma tunnistan, et Iirimaa kordusreferendumi tulemus ei tulnud mulle üllatusena. Me kõik olime tunnistajateks Euroopa organisatsioonide avalikult kuulutatud huvile, mis kaldus Iirimaale survet avaldama ning mida toetas vastav rahastus.
Ma olin andunud föderalist juba sel ajal, kui tšehhid ja slovakid ühte riiki jagasid. Ma olen ja jään ka edaspidi föderalistiks - selle sõna parimas tähenduses. Kuid mis mind - ja mitte ainult mind üksi - häirib, on see, et ELi kodanikel ei lastud nii tähtsa dokumendi üle otsustada kõikides liikmesriikides toimuval referendumil. Ma arvan, et on viga suruda läbi dokument, mis loob võimaluse finantsinstitutsioonide tugevama rolli saavutamiseks, hoolimata sotsiaalsest Euroopas. Minu arvates loob Iirimaa kordusreferendum ohtliku pretsedendi kogu Euroopa ühenduse jaoks. Eks aeg näitab, ja ma usun, et Iirimaa teise referendumi tulemusest saab Pyrrhose võit. Ma sooviksin paluda Tšehhi põhiseadusliku korra austamist ning Tšehhi riigiasutustele ja eriti presidendile mitte mingi surve avaldamist seoses otsusega ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Juhataja
Daamid ja härrad, mul on kahju, aga samuti nagu liftid ei tööta, on korrast ära ka nupp, mille abil juhatajal tuleb katkestada kõneleja, kes ületab talle määratud kõneaega ja röövib sellega aega sõnavõtjate nimekirjas olevatelt kaasliikmetelt. Palun lõpetage oma kõne minu palve peale, vastasel juhul, kuna meil ei ole siin mikrofoni väljalülitamise nuppu, ei saa pooled selles äärmiselt tähtsa teema arutelus sõnavõtjate nimekirjas olevad parlamendiliikmed rääkida, mis on väga mittekoostööaldis.
Fiorello Provera
(IT) Härra juhataja, ma proovin jääda oma kõneaja piiridesse. Minu esindatav partei Lega Nord hääletas Itaalia parlamendis Lissaboni lepingu poolt ning ma olin ise seal raportöör. Referendumi suhtes austasime väga Iirimaa vastuseisu sellele lepingule ja nüüd austame samal määral ka selle 67-protsendilist heakskiitu, mis on üsna suur arv. Referendumi kaudu väljenduv rahva tahe on selge ja ühemõtteline.
Mul oli hea meel parlamendi presidendi tänahommikuse kõne üle, kus ta ütles, et me peaksime kuulda võtma ka vastuhääletajate põhjendusi ning eelkõige küsima endilt, miks suur osa inimestest jättis üldse hääletamata. Ma arvan, et see on mõistlik ja perspektiivne arvamus, kuna Euroopa demokraatia ei tugine kõrgel tehtud otsustel, vaid poliitilisel teadlikkusel ja selle kasvul Euroopa rahvaste hulgas.
Ma usun, et rahvad soovivad näha suuremat demokraatiat ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Andreas Mölzer
(DE) Härra juhataja, kõikidel viimastel aastatel Lissaboni lepingu üle peetud aruteludel on isegi selle toetajad alati öelnud, et see ei ole nii hea, kui võiks olla, et sellel on palju puudusi ning et tegemist pole tegelikult eriti õnnestunud kompromissiga.
Nüüd on need toetajad rahul, kuna leping kuulub peagi rakendamisele - ja olgu siis nii. Kuid kui me kuuleme nüüd nendelt toetajatelt, et enamus on demokraatlikult oma arvamust avaldanud ja vähemus peab seda lihtsalt aktsepteerima, siis on neil küll õigus, kuid ma oleks soovinud seda avaldust kuulda ka pärast esimest Iirimaa referendumit. Kõigele vaatamata on üks asi selge: me ei tea, kas see leping saab olema Euroopa Liidule kasulik või - nagu ma arvan - saab see hukatuslikuks. Ma usun, et selle tulemuseks on tsentraliseeritud üliriik.
Selge on see, et praegune Euroopa on hea Euroopa ainult demokraatlikul kujul. Demokraatia, kus hääletamine toimub seni, kuni riigiaparaat saab soovitud tulemuse, ei ole demokraatia. Seepärast ma loodan, et me ei ürita Tšehhile survet avaldada, et see võimalikult kiiresti lõpule viia.
(Juhataja katkestas kõneleja)
Elmar Brok
(DE) Härra juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni asepresident, mul on väga kahju, et need, kes esimese referendumi ajal levitasid Iirimaa kampaaniate ajal valesid, peavad nüüd tunnistama, et 26 riigi parlamendid on selle lepingu ratifitseerinud, et Iirimaa on selle lepingu referendumiga ratifitseerinud ning siiani on kõik konstitutsioonikohtute otsused Lissaboni lepingu suhtes olnud positiivsed. Nad ei saa seda tõsiasja eirata.
Teiseks, Nice'i lepinguga võrreldes on Lissaboni leping parlamentide ja kodanike leping ning seepärast ka leping suurema demokraatia saavutamiseks.
Kolmandaks sooviksin ka tänada Euroopa Parlamendi liikmeid Iirimaalt, Iirimaa inimesi ning ka nende opositsioonijuht Enda Kenny kuulub siia nimekirja.
Lõpetuseks soovin ma öelda, et olen veendunud ratifitseerimisprotsessi jätkumises, kuna kõik parlamendid on selle ratifitseerinud. Ma saa uskuda, et Tšehhi president lähtuks pigem selle lepingu juba ratifitseerinud riigi opositsioonijuhi nõuetest kui oma enda riigi parlamendi ja konstitutsioonikohtu arvamusest. See oleks sama, kui Prantsusmaa opositsioonijuht kirjutaks Suurbritannia kuningannale ja paluks tal mitte allkirjastada seadust, mis on alamkojas juba heaks kiidetud.
Viimane asi. Proua Malmström, ma palun teil võtta tõsiselt eile komiteedes väljendatud arvamusi seoses Euroopa välisteenistusega. Dokumendid, mida ma olen siiani ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Libor Rouček
(CS) Daamid ja härrad, ma sooviksin esmalt õnnitleda iirlasi, see tähendab Iirimaa inimesi, Lissaboni lepingu referendumi eduka rakendamise puhul. Iirimaa selge "jah” on hea uudis nii Iirimaale kui ka tervele Euroopale. Oma ajaloolise laienemise järel vajab EL uut ja tugevat põhiseaduslikku alust. Ainult nii on Euroopa selle ülemaailmse majanduskriisi ja kõikide piirkondade ülemaailmse konkurentsi ajal võimeline ületama 21. sajandi raskusi ja mõõnasid. Ka tšehhid on öelnud Lissaboni lepingule "jah”. Tšehhi parlamendi mõlemad kojad on selge konstitutsioonilise enamusega Lissaboni lepingut toetanud.
Tšehhi avalikkus toetab Lissaboni lepingut, just nagu selge enamus neist toetas 2003. aasta referendumil ka Euroopa Liiduga ühinemist. Tšehhid teavad väga hästi, et kümne miljoni inimesega rahvas, just nagu Euroopagi tervikuna, saab saavutada vabaduse, iseseisvuse, julgeoleku ning majandusliku ja sotsiaalse heaolu ainult demokraatliku, tugeva ja tõhusa Euroopa Liidu kaudu. Tšehhis on parlamentaarne demokraatia. Nende presidendi võim sõltub parlamendi tahtest. Tšehhi president ei ole absoluutne monarh ega ka kõrgeim esindaja nagu endise Nõukogude Liidu poliitilises süsteemis.
Seepärast kutsuksin ma Václav Klausi üles austama Tšehhi rahva tahet ja pärast Tšehhi konstitutsioonikohtus olukorra selginemist allkirjastama viivitamatult Lissaboni lepingu. Minu arvates ei tee vassimine ja takistamine Tšehhi presidendi rollile ja positsioonile au.
Olle Schmidt
(SV) Härra juhataja, minister, volinik, Euroopa pooldajate suure enamuse jaoks oli Iirimaa tulemus heaks uudiseks. Nagu paljud on ka juba öelnud, saame nüüd veel demokraatlikuma ja läbipaistvama ELi. Iirimaa rahvas on täitnud nüüd oma rolli seoses ELi põhiseaduslikust kriisist välja toomisega. Nüüd sõltub kõik juba meist.
Ma arvan, et sel korral rääkis ELi kasuks mitu aspekti. Maailmas möllavate tormide ajal üksinda olles ei saa olla tugeval positsioonil. Ma usun, et me kõik võime sellega nõustuda. Seda lepingut ümbritsenud kahtlused on hajutatud, kuid ma arvan ka, et siinkohal oli abiks vana ja ajalooline argument. Nimelt, Iirimaa ei soovi olla Ühendkuningriigi euroskeptitsismiga seotud. Dublin ei ole London!
Mõned inimesed on öelnud, et referendumit ei tohi rohkem kui ühel korral läbi viia. See on sama nagu öelda, et valimisi ei tohi rohkem kui üks kord korraldada. Enamiku meie jaoks on positiivne, et inimesed - ja ehk isegi mõned siinviibivad parlamendiliikmed - saavad asjaolude muutudes oma arvamust muuta. Seepärast ongi meil demokraatia ja me hääletame mitmeid kordi.
Nüüd on Poola ja Tšehhi kord see leping ratifitseerida. Poolaga ei tohiks probleemi olla. Härra Klausiga Prahas võib olla natuke raskem - ta tundub olevat kangekaelne. Ta oli käesoleva aasta kevadel selles istungisaalis Lissaboni lepingu suhtes usaldamatust väljendades väga tõsine, kui mitte öelda salvav.
Me teame nüüd, et see on Ühendkuningriigis väga hell teema. Kui Londonis toimub järgmisel kevadel valitsuse vahetus - ning tõenäosus selleks on üpris suur - ja kui Tšehhi menetlus võtab kauem aega või kui nad soovivad referendumit, siis on oht, et ELil tuleb silmitsi seista uute probleemidega selle lepingu ratifitseerimisel.
Mul oli kavas pöörduda Rootsi peaministri poole, kuid teda ei ole siin. Tal on head suhted David Cameroniga. Ma loodan, et ta kasutab neid suhteid, et tagada parema ELi arutelu toimumine mitte üksnes Euroopas, vaid ka Ühendkuningriigis. Me vajame tugevat...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Mirosław Piotrowski
(PL) Härra juhataja, kaks Iirimaal Lissaboni lepingu üle toimunud referendumit on loonud ohtliku pretsedendi. Me võisime näha märke selle kohta, et kui Iirimaa seda dokumenti heaks ei kiida, siis tuleb tal hääletada nii kaua, kuni saavutatakse nõutud tulemus. Kampaania ajal rakendati mitmeid erinevaid taktikaid surve avaldamiseks, alates kontsessioonidest nagu garantiid, et EL ei sekku siseriiklikesse õigusaktidesse seoses eetikaga, religiooniga ja majandusega, ähvardustest, nagu volinikukoha kaotamine, kuni väljapressimiseni, et Iirimaa muutub tähtsusetuks ja heidetakse ELi struktuuridest välja.
Kriisi tõttu võimendunud kartuste kontekstis viisid kõik need meetmed selle kurikuulsa tulemuseni. Kasutusele võeti tohutud finantsvahendid - paljud ELi agitaatorid lubasid selle lepingu vastu võtmise eest isegi töökohti - ja ei keskendutud võtmeküsimustele. Poliitikakommentaatorid on juhtinud tähelepanu ELi poliitilise eliidi ebademokraatlikele meetoditele ja jultumusele. Rakendatud topeltstandarditest lähtudes esitan ma palve Iirimaal veel ühe, kolmanda referendumi korraldamiseks ja ELi liikmesriikide parlamentides selle dokumendi üle uue hääletuse korraldamise võimaluseks.
Gerard Batten
Härra juhataja, üks varasem kõneleja süüdistas minu kolleegi Nigel Farage'i Iirimaa demokraatia mitte austamises. Ma võin kinnitada, et ta austab küll. Mida ta aga ei austa, on ebaaus ja erapoolik viis, kuidas referendumi kampaaniat läbi viidi. Tõepoolest, tema ja meie partei austus demokraatia vastu on nii suur, et me sooviks näha referendumite korraldamist 26 riigis, kus ei ole neid siiamaani lubatud.
Üks teine kõneleja ütles, et see ei olnud esimene jah-hääl ning ka Luksemburgis ja Hispaanias saadi tulemuseks "jah”, kuid need referendumid olid ju põhiseaduse ja mitte Lissaboni lepingu üle. Meile räägitakse, et Lissaboni leping on põhiseadusest erinev, millega on siis tegu? Kas kuues riigis on toimunud samad referendumid või on neljas riigis toimunud referendumid põhiseaduse üle ja kahes riigis Lissaboni lepingu üle? Esimesel juhul on tulemuseks 3:3 viik. Teisel juhul on tulemuseks 2:2 ja 1:1 viigid. Ei ole just eriti jõuline heakskiit Lissaboni lepingule.
(Juhataja katkestas kõneleja)
Martin Ehrenhauser
(DE) Härra juhataja, on demokraatia suhtes häbiväärne, et kogenud poliitikud keelavad oma liikmesriikide kodanikele referendumi korraldamist, nõudes samas Iirimaal kahte referendumit. Samuti on häbiväärne, et need poliitikud nõuavad meilt teise referendumi tulemuse aktsepteerimist, samas kui nad ise ei aktsepteerinud esimese referendumi oma.
Olenemata sellest, kas see Lissabonis sõlmitud põhiseaduse reformileping jõustub või mitte, on meil ikka vaja uut aluslepingut. See uus alusleping peaks sisaldama ehtsat võimude lahusust, tõeliselt sõltumatut kohust subsidiaarsusega, täieliku läbipaistvusega ja majandusega seotud küsimuste jaoks ning - mis kõige tähtsam - siduvaid referendumeid. Nii saame siiski Euroopa lõksust vabaneda ning see on midagi, mille ettevõtmisse peaksime kõik oma jõupingutused suunama.
Mario Mauro
(IT) Härra juhataja, ei ole mitte mingit kahtlust, et Iirimaal Lissaboni lepingu üle peetud referendumi jah-hääle võit on äärmiselt positiivseks sammuks Euroopa Liidu elavdamisel ning selle lepinguga ettenähtud otsustavate poliitiliste ja institutsiooniliste reformide läbiviimisel. Mul on väga hea meel Iirimaa kodanike üle, kes hääletasid "jah” ja hoidsid seega ära Euroopa projekti täieliku halvamise. Ma loodan, et ka president Klausi ja president Kaczyńskit on võimalik selles veenda, kuna tuleb loota, et Iirimaa ratifitseerimine referendumi kaudu aitab kaasa jõupingutustele, mida tuleb teha, et võimaldada selle lepingu jõustumist 2010. aasta 1. jaanuarist.
Iirimaa jah-hääl näitab siiski, et ühinenud Euroopa on ainus poliitiliselt tõsiseltvõetav projekt, mis saab tuua kasu nii riikidele, kuid eelkõige ka kodanikele. Täna ei ole Iirimaal ega üheski teises liikmesriigis ühtegi poliitikut, kes oleks võimeline esitama oma riigi arengustrateegiat juhul, kui see riik lahkuks Euroopa Liidust või oleks selle osalus piiratud.
Meil tuleb nüüd tegutseda viivitamatult ja näidata komisjoni poolt välja rohkem julgust erinevate valdkondade julgete katsealgatustega tegelemisel; näiteks on vaja rohkem julgust eurobondide väljaandmisel, sisserändeküsimusega ühiselt tegelemiseks ja energeetikaprobleemide lahendamiseks. Aga ennekõike tuleb meil arvesse võtta eelnevatel aastatel tehtud tõsiseid vigu. Euroopa Liiduks nimetatava poliitilise projekti allakäiku saab seostada konkreetse teguriga: see juhtus siis, kui me nõudsime, et antud projekt ei peaks enam järgima rahva soove, vaid bürokraatide omi.
Seepärast, kui ma ütlen rohkem julgust, siis ma viitan ennekõike komisjoni juhatuse suuremale julgusele, et me saaksime enda ette püstitatud eesmärgid saavutada.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Härra juhataja, Iirimaa rahvas ütles "jah” Euroopa Liidule. Nüüd on kätte jõudnud aeg kõrvaldada kaks kõige suuremat takistust Euroopas, mida iirlased on tegelikult juba diskrediteerinud. Ma ütlen Poola ja Tšehhi presidentidele: aitab sellest eurooplaste solvamisest! Ärgem raisakem aega, kuna aega on meil vähe, aga teha palju. Ma soovin esitada palve Poola peaministrile Donald Tuskile, et meie riigis võetaks ilmsetel põhjustel vastu inimõiguste harta.
Kuni praeguseni oleme me, poliitikud, öelnud, et meil ei ole piisavaid vahendeid ja õigusakte, mis võimaldaksid meil tegutseda. Nüüd lasub selles istungisaalis meie ees suur ülesanne. Õige pea on meie käsutuses uus leping ning me peame saama Euroopa Liidu korralikult toimima, et väljuda sellest kriisist ühiselt ja kiiresti, et tegutseda kodanike nimel ning tugevdada ELi positsiooni maailmas. Me peame võitlema ebavõrdse tasustamise ning parema ja võrdse juurdepääsu eest haridusele, kultuurile ja tervishoiule. Uued õigusaktid aitavad meil ELis mitmekesisust säilitada, kuid me peame juurutama suuremat võrdõiguslikkust, mis ELi kodanikel praegu suuresti puudub. Lisaks sellele peaks meie eesmärgiks olema tõestada kõikidele Lissaboni lepingu vastastele, et me saame ka nende heaks töötada ning nende "ei” oli ja on meile töötamisel suureks motivatsiooniks.
Daamid ja härrad, ma olen 35-aastane ja ootan meie tegevuses suuremat dünaamilisust. Ma ootan, et meil oleks kiirem suhtlus Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkoguga seoses nii töö- kui ka isiklike küsimustega, aga ka sisuliste küsimustega. Me hakkame tegelema suurte Euroopa projektidega. Ma küsin ka Euroopa Parlamendi presidendilt, esimeeste konverentsilt ja fraktsioonide esimeestelt: millises järgus on meie ettevalmistustööd. Kas me oleme valmis Lissaboni lepingut rakendama, ja kui, siis millal?
Riikka Manner
(FI) Härra juhataja, daamid ja härrad, Iirimaa referendumi tulemus oli selge ja suurepärane signaal nii Euroopa kui ka Iirimaa jaoks. Iirlasi tuleb selle tulemuse puhul mitmetel erinevatel põhjustel õnnitleda. Kuid mina olen eriti rahul sellega, et Iirimaa referendum muutis Euroopa Liidu ja selle tuleviku taas tähtsaks kõneaineks. Vaja on tõelist arutelu, kuna viimastel aastatel on ELi tuleviku tõelise visiooni kehtestamise katsed olnud üpris haletsusväärsed.
Tuleb ka meeles pidada, et Lissaboni leping on eelmise ELi põhiseaduse projekti kompromiss. Kui Iirimaa oleks ka sel korral selle lepingu tagasi lükanud, siis me oleks pidanud tõsiselt järele mõtlema ja arutlema selle üle, millises suunas me Euroopa Liiduna tegelikult liigume. Meil oleks tulnud mõelda ka selle üle, kas me oleme viimastel aastatel ehk liiga kiiresti ja ohjeldamatult edasi liikunud.
Minu arvates näitavad ratifitseerimisprotsessi ajal ilmnenud probleemid seda, et Euroopa Liitu nähakse kui natuke kaugelolevat ja raskesti kontrollitavat üksust. Selle probleemi lahendamiseks loodan omalt poolt, et arutelu ELi tuleviku üle ei lõppe lihtsalt siin, vaid on avatud ka reformilepingu kehtimisel.
Me peame looma ühendatud Euroopa ega saa ignoreerida põhjuseid, mis viisid algselt selle lepingu tagasilükkamiseni. Ma usun, et selles mõttes on Lissaboni leping ja selle rakendamine täiesti õiged suunad, kuhu poole liikuda, ja suured sammud demokraatlikuma ja suuremat solidaarsust välja näitava liidu suunas. Selleks tuleb meil aga ka edaspidi avatud dialoogi pidada.
Ma olen rahul ka sellega, et Lissaboni leping aitab kiirendada riikide parlamentide ja Brüsseli vahelist koostööd. Nüüd on aeg oma tähelepanu Iirimaalt Tšehhile suunata. Ma loodan, et Euroopal ei tule enam kauem hinge kinni hoida. On tähtis, et Lissaboni leping saaks kiiresti reaalsuseks ja et me...
(Juhataja katkestas kõneleja)
James Nicholson
Härra juhataja, otsus on tehtud. Nii kahju, kui mul ka ei oleks, et esimest otsust ei austatud, tuleb meil oodata ja vaadata, milliseid tulemusi see otsus kaasa toob. Praegu on teiste kord otsustada ja ma loodan, et neile antakse vabadus selle otsuse tegemisel. Ma loodan vaid, et see suur hulk inimesi, kes Iirimaal "jah” ütlesid, ei pea seda tulevikus kahetsema hakkama. See on kõik, mis mul on selle kohta öelda.
Nende õlul, kes soovivad ja tahavad siin Brüsselis otsustusprotsessi veel põhjalikumat tsentraliseerimist, lasub väga raske koorem ja suur vastutus. Ma soovitan neil tungivalt inimestest mitte nii kaugeneda, et inimesed ei tea, kuhu nad suunduvad või milliseks võib tulevik kujuneda. Ma ei ole Euroopa-vastane, vaid soovin Euroopat, mis oleks endaga rahul ja võimeline andma eriarvamusel olijatele õiguse teistsuguse arvamuse esitamiseks, mida siin parlamendis enam alati ei juhtu.
Philip Claeys
(NL) Igasugune eufooria Iirimaa teise referendumi üle on täiesti kohatu. Jah-kampaania võit oli röövitud võit, kuna esialgne referendum viidi läbi täiesti seaduslikult ja eeskirjakohaselt. Enamik 2008. aastal "ei” öelnutest arvasid arusaadavalt, et ametlik Euroopa ei pööra kunagi nende otsusele tähelepanu, kui see ELile ei sobi. Seepärast jätsid paljud hääletamata. ELi demokraatia on kui ühesuunaline tee. Toimunud kampaania ei olnud aus. Jah-kampaania domineerivust meedias võimendas veelgi Euroopa Komisjoni 16-leheküljeline kasutuspind kõikides pühapäevastes ajalehtedes: maksumaksjate raha ebaseaduslik kasutamine, mis vajab veel käsitlemist. Hääletajaid heidutati. Majanduskriisi kasutati vahendina, et sundida inimesi "jah” ütlema. Daamid ja härrad, ma prognoosin, et teie trikipropaganda maksab varem või hiljem teile endale kätte.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Härra juhataja, daamid ja härrad, kujutagem endale ette, et täna õhtul pärast meie lõputu arutelu lõppu me väljume, kohtume all 27 kaasliikmega ning peame otsustama ühehäälselt, millisesse restorani me läheme. Kui me arutleme selle takistuse üle, siis kujutage ette, et 27 meist peavad valima sama toidu ning lisaks otsustama, kas võtta veini või mitte.
Härra juhataja, see metafoor, mis tuleb dieeti pidava inimese suust, annab hea ettekujutuse Euroopa Liidu praegusest olukorrast ja sellest, mida Lissaboni leping kaasa toob. Minu arvates on kõige tähtsamaks asjaks ühehäälsuse nõude kaotamine.
Kui kõik meie hulgas täna sõna võtnud tahavad, et Euroopa Liit toimiks korralikult, oleks tõhus, looks inimestele lisaväärtust, siis esimeseks asjaks, mida tuleb teha, on asendada ühehäälsuse nõue ülipädeva enamuse nõudega. See on Lissaboni lepingu kõige olulisem saavutus.
Lissaboni lepingu mittepooldamine tähendab Euroopa korraliku toimimise või maailmas tähtsa rolli omamise mitte soovimist.
Härra juhataja, ma ei mõista seda ning minu jaoks on kahetsusväärne, kuidas mõned kaasliikmed, kes on vabalt siia parlamenti tulnud, usuvad rohkem ministrite nõukogusse kui Euroopa Parlamenti. Lisaks sellele on need inimesed, kes ei hakka kunagi ministrite nõukogus olema. Miks nad usuvad, et ministrite nõukogu kaitseb nende huve paremini kui käesolev parlament, mida nad esindavad ja kus saavad hääletada?
Härra juhataja, teine asi, mida ma ei mõista, on teatud parlamendiliikmete ütlus, et nad soovivad oma riigi Euroopa Liidust lahkumist - ja see on õiguspärane arvamus. Daamid ja härrad, sellisel juhul on vaja Lissaboni lepingut pooldada, kuna Lissaboni leping kehtestab esmakordselt lahkumisklausli. Nüüd peab tõepoolest olema piisavalt julgust ja ambitsioone öelda oma rahvale, et tuleb Euroopa Liidust lahkuda. See on midagi sellist, mida ma tahaks ise näha.
Härra juhataja, kokkuvõtteks ma usun, et Iirimaa referendumi tulemuse abil viime selle protsessi lõpule.
Härra juhataja, ma sooviksin Tšehhi presidendi suhtumise pärast muretsevale härra Roučekile ja härra Brokile öelda, et minul ei ole kahtlusi. Mul ei ole kahtlusi, kuna isik, kes keeldub allkirjastamast teda ametisse valinud kodade poolt heaks kiidetud dokumenti, kes keeldub allkirjastamast seda lepingut, oleks nagu Inglismaa kuninganna, kes keeldub allkirjastamast Westminsteris vastu võetud seadust. See ei ole võimalik. Samuti olen ma kindel, et nii patriootlik inimene nagu härra Klaus, ei tahaks näha oma riiki põhiseaduslikku sisekriisi mattununa.
Härra juhataja, seepärast ma usun, et on saabunud aeg oma jõudude ühendamiseks, et me mõistaksime, et maailm ei oota meie kui eurooplaste järele, ning me peame kas ühinema ja säilitama oma konstruktiivsed seisukohad seoses meie kodanike aktuaalsete probleemidega või vastasel juhul kaob Euroopa mõjuvõimu omava üksusena kaardilt.
Härra juhataja, ma arvan, et see on see, mida me peame nüüd ühiselt - eurooplaste ja parlamendina - tegema.
Glenis Willmott
Härra juhataja, kõigepealt ma sooviksin Iirimaa kolleege selle fantastilise tulemuse pärast õnnitleda. Nagu te teate, olid Ühendkuningriigis UKIP ja toorid nendeks parteideks, kes pooldasid Iirimaa referendumil ei-hääle andmist. UKIP väidab pidevalt, et me ei tohiks siseriiklikesse asjadesse sekkuda, kuid nemad ise sekkusid küll Iirimaa referendumisse, selles ei ole kahtlustki. Ma sooviksin tänada Nigel Farage'i. Minu arvates tegi ta suurepärast tööd, kuna ma saan aru, et tema sekkumine aitas tegelikult jah-kampaaniale kaasa. Need on küll soovimatud tagajärjed, kuid me oleme tänulikud tema sekkumise eest.
Samas on toorid aga täielikus segaduses. Neil on erimeelsusi Euroopa teemal ning see heidab varju nende käesoleval nädalal Manchesteris toimuvale konverentsile. David Cameroni seisukoht Lissaboni lepingu suhtes on üpris paikapidamatu. Ta muudkui lubab, et kui tema võidab üldvalimised, siis ta korraldab referendumi juhul, kui kõik 27 liikmesriiki ei ole seda veel ratifitseerinud. Parimal juhul saab teda kõhklemises süüdistada. Aga ma arvan, et halvimal juhul saab teda süüdistada ebaaususes brittide vastu, kuna ma küll ei tea, kuidas ta kavatseb seda teha.
Ja just siis, kui on vaja rohkem koostööd oluliste aktuaalsete probleemide lahendamiseks, nagu kliimamuutused, finantskriisiga ja suureneva töötusega toimetulek, just siis otsustavad toorid, et Ühendkuningriik tuleb isoleerida ja EList välja saada. Nad soovivad, et me oleksime pigem vaatlejad kui mõjutajad.
Me oleme sel nädalal kuulnud nende plaane, kuidas nad kavatsevad avalikke teenuseid kärpida ja pensioniiga tõsta ning kuidas nad aitavad rikkaid, vähendades pärandimaksu. Nad kaklevad taas Euroopa asjade üle nagu "rotid kotis” - nagu me Ühendkuningriigis ütleme. Nad teesklevad, et on muutunud, kuid on selge, et see ei ole tõsi. Ei, nad on ikka need samad vanad toorid, aidates ikka mõnda privilegeeritut paljude teiste arvel, asetades ikka dogma brittide huvist ettepoole.
Iirimaa rahvas on andnud oma selge hääle demokraatlikuma, tõhusama ja tugevama ELi poolt ning EL on nüüd paremaks kohaks aktuaalsete probleemidega tegelemisel. Briti toorid peavad nüüd ausalt ära rääkima, kas nende kavatsuseks on seada Ühendkuningriigi rahva tulevik ELis riski alla, koos kõigi tagajärgedega, mida see töökohtadele ja heaolule kaasa tooks. Nii et olge hea, härra Cameron, tunnistage üles ja rääkige meile tõtt.
Ryszard Czarnecki
(PL) Härra juhataja, proua Malmström, proua Wallström, selle asemel, et teha suuri sõnu - ja mulle tundub, et siin Euroopa Parlamendis on suurte sõnade inflatsioon - tasub mõelda selle üle, miks iirlased ütlesid "jah”, kui nad eelmisel aastal ütlesid "ei”.
Arvan, et need, kes ütlevad, et see oli kriis, mis iirlased Lissaboni lepingu sülelusse tõukas, lihtsustavad kõvasti seda küsimust. Paistab, et peamine põhjus, miks Rohelise Saare elanikud iirlased lepingut toetasid, on kõik see, mille nad vahepeal Euroopa Liidult endale kindlustasid. Iirlased garanteerisid endale ja kõigile liikmesriikidele omaenda, rahvusliku voliniku. Selle eest tuleks Iirimaad tänada.
EL on ka kindlalt lubanud, et ei hakka Iirimaal maksude osas sekkuma, ja just tänu Dublinile. See võiks anda tunnistust lõplikust loobumisest Saksamaa ja Prantsusmaa plaanidest Euroopa Liidu maksusüsteemi standardimiseks.
Lõpuks on Brüssel lubanud, et ei sekku Iiri Vabariigi seadusandlusesse moraali ja ühiskondlike normide valdkonnas, kaasa arvatud sündimata laste kaitse. Iirimaa valitsust ja rahvast tuleks nende tõhusate läbirääkimiste puhul õnnitleda.
Omamoodi naljakas on näha nende inimeste rõõmu, kes on rahul Iirimaa referendumi tulemustega. Paljudel juhtudel olid just samad isikud vastu referendumite korraldamisele nende enda liikmesriikides.
Diane Dodds
Nagu ma eelmine kord siin täiskogul ütlesin, seisan ma teie ees täis indu, et näha koostööd tegevate rahvaste Euroopat. Olen pidevalt vastu töötanud Lissaboni lepingu föderalismile ja võimu äravõtmisele liikmesriikidelt. Iiri Vabariigis Lissaboni lepingu üle peetud teise referendumi tulemus ei muuda Ühendkuningriigi jaoks midagi. Dokument, mis oli kahjulik Briti rahvuslikele huvidele 2. oktoobril 2009, on sama kahjulik 2. oktoobril 2010. Ratifitseerimine Poolas seda ei muuda; ratifitseerimine Tšehhi Vabariigis seda ei muuda; Ühendriigi üldvalimiste kuupäev seda ei muuda; ning seetõttu tahan ma kasutada võimalust siin täiskogul ja kutsuda üles Briti rahvale referendumit andma, samamoodi nagu tuleks anda referendum kõigile Euroopa rahvastele, et otsustada Lissaboni lepingu täieliku teksti üle.
Paulo Rangel
(PT) Härra juhataja, daamid ja härrad, tahaksin lihtsalt väljendada meie heameelt Iirimaa referendumi tulemuse üle mitte ainult Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsiooni nimel, mida paljud parlamendiliikmed on juba teinud, vaid eriti PPE fraktsiooni portugali liikmete nimel.
Usun, et see tugevdab selgelt Euroopa Liidu arengu- ja kasvuväljavaateid ning valmistab lava ette uueks vaatuseks. Tahaksime muidugi õnnitleda kõiki neid, kes Lissaboni lepingusse oma panuse andsid, eelkõige komisjoni ja täna siin viibivat volinikku ning muidugi ka Euroopa Liidu eesistujariiki Portugali, kes selles väga tähtsat osa täitis. Seepärast tahaksin ka öelda, et meil on hea meel näha, et vaatamata kõigile neile raskustele ja faktile, et ootame ikka alles innukalt Tšehhi Vabariigi seisukohavõttu, on Portugali rahvas väga õnnelik, kui näeb oma pealinna nime seostatuna otsustava sammuga Euroopa Liidu arengus. Sel puhul tahaksin veel öelda, et võime loota ka ühe teise lipu peale, mis samuti jääb alati PPE fraktsiooni portugali liikmete lipuks, see on rahvuslike parlamentide lipp.
Ma usun, et Lissaboni leping on otsustav samm rahvuslike parlamentide Euroopa demokraatiasse kaasamise suunas. Seepärast ma usun, et see aspekt, mis on demokraatia kõige tähtsam aspekt, nimelt esindatus ja mitte referendum, nagu oleme sageli kuulnud siin täiskogul, on eluliselt tähtis ja põhiline demokraatias, mille kohta tuleb öelda, et see on esindatus ja mitte otsene hääletus. Lissaboni leping on ka suur samm riikide esindavate demokraatiate Euroopa protsessi kaasamise suurendamise suunas. Sellepärast on meil väga hea meel Iiri rahva otsuse üle.
Stéphane Le Foll
(FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, kindlasti kordan juba siinöeldut, kuid igal juhul tervitan Iirimaa hääletustulemust Lissaboni lepingu üle.
Tahaksin lihtsalt juhtida siia täiskogusse jäänud parlamendiliikmete tähelepanu muutuste põhjustele, sest oleme praegu rahul otsusega "jah”, kuid aasta tagasi oli see "ei”. Mis on muutunud? Kas tekst? Väga vähe. Kas kontekst? Väga palju. See on asi, mis loeb. Võime siin küll arutada institutsioonilisi küsimusi. Aga see, mida kodanikud ootavad, on poliitilised vastused Euroopalt.
Minu meelest on analüüs asi, mida peame selle kahekordse hääletamise põhjal tegema. Hääletati ju mitte üks kord, vaid kaks. Kõigepealt "ei” ja siis "jah”. Iirlased ütlesid, et nad vajavad Euroopat kriisiolukordades ja see vajadus peab küll olema väga tugev, kuna nad paluvad Euroopal end kaitsta, ja see on tähtis.
Ma kordan veel, mida paljud parlamendiliikmed juba on öelnud. Arvan, et meil on nüüd tarvis kiiresti edasi liikuda. Niisiis pöördume nõukogu eesistujariigi Rootsi poole ja pöördume ka komisjoni poole. Kui tahame Iirimaa rahva nõudmisele vastata, siis peame andma konkreetseid vastuseid.
Majanduskriis: kas Euroopa on suuteline stimuleerima kasvu Euroopa tasandil? Sotsiaalkriis: kas Euroopa on suuteline koostama tööhõivepoliitika? Minu jaoks on need kesksed arutlusteemad ning ma olen rahul muude asjadega, mida Lissaboni leping meile annab, ja sellega, et parlament saab rohkem võimu, ning ma arvan, et poliitilises debatis on tal mängida otsustav roll, see tähendab näidata, et on olemas mitmesuguseid võimalusi, ja need võimalused läbi arutada.
Nojah, kui see siiski peab olema demokraatlik arutelu ja kui Euroopa suudab anda vastuseid, siis peame kiiresti määrama komisjoni ning tagama võimalikult kiiresti Tšehhi Vabariigi poolt ratifitseerimise, et Euroopa saaks tagasi pöörduda kasvu ja lootuse rajale.
Simon Busuttil
(MT) Ka mina tervitan heameelega Iiri referendumit. Lubage mul teha üks tähelepanek. Need, kes meid kodust jälgivad, mõtlevad arvatavasti: "Kuidas see tulemus minusse puutub?” Tahan esitada mõned konkreetsed näited selle kohta, kuidas see tulemus hakkab mõjutama neid kodanikke, tuua mõned näited minu enda tegevusvaldkonnast, milleks on justiits- ja siseküsimused.
Inimõiguste Harta on dokument, mille üle peaksime uhkust tundma mitte ainult kui iga oma riigi kodanikud, vaid kui Euroopa Liidu kodanikud. Lissaboni leping tugevdab meie kui kodanike kodanikuõigusi. See hõlmab selliseid valdkondi nagu isikuandmete kaitse. Tugevneb ka ohutus ja turvalisus, kuna tänu lepingule kavatseb Euroopa Liit asuda võitlusse terrorismi ja kuritegevusega. Toetatakse meie seaduslikke õigusi, näiteks kohtuasjade puhul, mis hõlmavad rahvusvahelisi otsuseid, või haldusküsimuste puhul, millel on rahvusvaheline mõju. Peale selle saame ühendada oma huvid eriti tundlikus immigratsioonivaldkonnas, kui käsitleme laiapõhjalise solidaarsuse küsimust.
See tähendab, et Lissaboni leping mõjutab kodanikke täiesti konkreetsel viisil. Kuidas saab nii olla? Sellepärast, et valitsus annab edaspidi rohkem võimu meie parlamendile ja parlament vaatab, et seda võimu kasutataks vastutustundlikult, kuid siiski entusiastlikult, ning rakendataks see tööle kodanike hüvanguks. Kõige selle juures peame me kodanike esindajatena alati nende poolele jääma.
Adrian Severin
Härra juhataja, Iirimaa ülekaalukas "jah” tuli mitte ainult Lissaboni lepingu parema mõistmise tõttu, vaid ka selle fakti mõistmise tõttu, et tõeline respekt peab olema vastastikune ja kaasatundev. Ka meie Iiri kaaskodanikud mõistsid, et Euroopa rong ei oota lõputult nende järele, kes hilinevad oma kokkulepitud kohtumisele ajalooga.
Tšehhi juhtum on teistsugune. Tšehhi rahvas andis asjakohasel viisil märku oma toetusest poliitilisemale ja sotsiaalsemale, tõhusamale ja demokraatlikumale Euroopale. Ka valitsus toetas lepingu ratifitseerimist ning parlament ratifitseeriski selle. Seepärast ei pea meie praegu avaldama austust Tšehhi rahvale, vaid Tšehhi Vabariigi president peab avaldama austust oma rahvale ja oma parlamendile.
Meie jaoks on oluline tõmmata piir selle vahele, mis on õige ja mis on kuritarvitus, ning jätkata sellisel moel, et näidata ja tõestada, et meie jaoks lõpeb õigus ära seal, kus ja millal algab kuritarvitus. Me ei saa nõustuda mereröövlite käes vangis olemisega. Me peaksime tunnistama, et Lissaboni leping on kõigi liikmesriikide poolt ratifitseeritud nagu kord ja kohus, ning alustama selle põhjal institutsioonide kehtestamist. Parlament peaks olema sellesse protsessi täielikult kaasatud.
Carlo Casini
(IT) Härra juhataja, ka mulle öeldi, et mul on kolm minutit, kuid ma püüan kahe minutiga hakkama saada. Tahaksin ühineda paljude kaasparlamendiliikmetega oma rahulolu väljendamisel. Arvan, et praegu on aeg Lissaboni leping ellu viia, rakendada kohe, kui ratifitseerimine toimub, mida me loodame toimuvat väga varsti.
Komisjon, mille esimees ma olen, on nüüd juba mõnda aega teinud kõik, mis tema võimuses, kuid eelkõige on oluline, et parlament teadvustaks oma uusi kohustusi: ta ei tohi lubada oma avaramate seadusandlike funktsioonide ühegi aspekti de facto kaotamist.
Tahaksin siiski rõhutada üht küsimust, mida minu arvates ei ole siiani tõstatatud: oli küll palju põhjusi, miks Iirimaa rahvas Lissaboni lepingu alguses tagasi lükkas, kuid üks neist oli mõnede hääletajate hirm, et Euroopa õigussüsteem võiks Iirimaal vägivaldselt rikkuda teatavaid väärtusi seoses õigusega elule ja perekonna mõistega.
Need hirmud vaigistati 2008. aasta detsembris ja 2009. aasta juunis vastuvõetud Euroopa Ülemkogu deklaratsioonidega. Ma arvan, et see on oluline mitte ainult Iirimaa, vaid kogu Euroopa jaoks. Tegelikult tehti selgeks, et acquis communautaire ei puuduta valdkondi, mis on seotud õigusega elule ja perekonnaõigusega. Seda selgitust kohaldatakse mitte ainult Iirimaa, vaid kõikide liikmesriikide puhul. Tegelikult polekski olnud tarvis seda selgitada, sest Euroopa Inimõiguste Kohus on mitmesugustes Prantsusmaad, Ühendkuningriiki ja Poolat hõlmavates kohtuotsustes juba otsustanud, et sellistes valdkondades nagu elu, eluväärtused, austus elu vastu ja perekond tuleb otsustusõigus jätta liikmesriikidele kooskõlas nende ajaloo, traditsioonide ja kultuuriga.
Iirimaa tähelepanelikkus üksikasjade suhtes pälvis siiski selle punkti ametliku selgituse, mida, nagu ma juba ütlesin, kohaldatakse nüüd tervele Euroopa Liidule. Ma usun, et see asi, mis oli väärt kahekordse referendumi pidamist, on üks hea asi. Loomulikult me teame väga hästi, et Euroopa kultuur koosneb kõikide seda moodustavate riikide kultuuride summast, ning me kõik tahame, et Euroopa poleks ainult majanduspiirkond, vaid eelkõige väärtuste kogukond. Sellepärast ma arvan, et on asjakohane Iirimaale osutada nii meie rahulolu kui ka tänulikkust kõige eest, mida ta oma ajaloo ja ideaalide näol Euroopale pakub.
Euroopa vajas Iirimaad mitte ainult tehnilistel põhjustel, seoses tema mehhanismide ja organisatsiooniliste struktuuridega, vaid ka Iirimaa panuse pärast sellesse, mida me kõik otsime: Euroopa põhiolemusse.
Edite Estrela
(PT) Iirimaa "jah”-hääletus on hea uudis Euroopale ja ka isiklikult mulle kui Portugali kodanikule ja pühendunud euroopameelsele. See esindab kaine mõistuse võitu demagoogia ja manipuleerimise üle. Iirimaa rahvas on selgelt kuulutanud, et tal on Euroopa projektisse usku. Selle poolthääletusega on Lissaboni lepingu jõustumise peamine takistus ületatud.
President Klausil pole nüüd enam vabandusi ning ta peab austama demokraatiat ja parlamenti, mis on ta valinud ning mis on Lissaboni lepingu juba heaks kiitnud. Lissaboni leping märgib uue ajastu algust. Euroopa Liit hakkab otsuseid tegema tõhusamalt ja saab oma välissuhetes tulemuslikumaks. Ta muutub demokraatlikumaks ja läbipaistvamaks, üldsusele lähemal seisvaks ja valitsustest vähem sõltuvaks. Uue lepinguga on Euroopa Liit paremini varustatud, et võidelda kliimamuutusega ja vastata globaliseerumise väljakutsetele.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, see arutelu on olnud pikk, aga mitte eriti dramaatiline. Kas suudate ette kujutada, et kui see oleks olnud "ei”, siis pakataks meie istungisaal praegu inimestest ja emotsioonidest, ning ma oletan, et kuna see oli "jah” ja meie siin Euroopa Liidus nüüd väga rahulikud, siis on see üks väga kõnekas fakt. Muidugi tervitan ma Iirimaa referendumi tulemusi koos oma armsate gaeli kolleegidega siin parlamendis. Ma tegin väga kõva tööd selle "jah”-tulemuse saavutamiseks ning võiksin öelda, et Iirimaa inimesed tõusid rahvuslikest probleemidest ja muudest kodustest muredest kõrgemale ning vaatasid Euroopa küsimust ja Lissaboni lepingut ja minevikku ja meie sidemeid Euroopa Liiduga ning ütlesid ülekaaluka "jah” Euroopa Liidule ja see on fantastiline tulemus.
Teisest küljest on volinik Wallström, kes mitmel puhul väga lahkelt Iirimaad külastas, märganud Euroopa Liidu mõtet mittemõistvate inimeste poolt tekitatud tugevat allhoovust, mis minu arust eksisteerib küll kõigis liikmesriikides. Arvan, et selle pärast tuleb süüdistada meid kõiki. Arvan, et me ei kõnele küllalt palju sellest projektist, Euroopa Liidust, solidaarsusest ja mida see tegelikult tähendab; kõneleme rohkem sellest, mida võime saavutada, või mida me anname ja mis on valesti mõne direktiivi juures või mis on halvasti mõne määrusega. Nii et oma poliitikas on meil arvatavasti tarvis tõusta mõnedest neist probleemidest kõrgemale, sest kui olete referendumi staadiumis, nagu meie olime, siis hõlmab see selgitamist inimestele tänaval, poes ja koolides, mis on Euroopa, kuidas see töötab, mida ma teen, mida teeb komisjon - ja see on suur ettevõtmine. See on tõepoolest üks väga võimas ettevõtmine - rääkida otse inimestele Euroopa Liidust. Iirimaa inimesed teavad sellest nüüd rohkem, kui nad teadsid eelmine kord, sest oleme nendega nii hästi jutu peale saanud.
Nii et ma innustan meid kõiki siin täiskogul seda oma kodus, meie riikides rohkem tegema ning hoiduma Euroopa Liidu laitmisest, kui see pole vajalik. Kritiseerige ainult siis, kui seda vaja on, ning sellistele inimestele nagu Nigel Farage, kes muretsevad, et Iirimaad on ähvardustega sunnitud, tahaksin ma öelda: meid ei ole nii lihtne sundida. Seda ei juhtunud. Seda ei juhtugi kunagi. Ja kas ma võin öelda, volinik, et kui mind selle arutelu lõpul pole enam siin, siis mitte lugupidamatusest teie või juhataja või eesistujariigi vastu: mind kutsuvad muud kohustused, aga suur tänu teile kõigile teie viimase aja toetuse eest.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Daamid ja härrad, parlamendiliikmena Ungarist, esimesest riigist, mis ratifitseeris Lissaboni lepingu, tervitan ma Iirimaa referendumi tulemust. Tahaksin siiski väga, et vaataksime ratifitseerimisprotsessist kaugemale ja räägiksime sellest, kuidas peaksime rakendama Lissaboni lepingut, mis on tohutu samm poliitilise ühtsuse ja ühenduse väärtuste loomise poole. See laiendab sotsiaalseid õigusi väga suurel määral ja kaitseb neid Põhiõiguste Harta õiguslikult siduva kehtestamise kaudu. Ühtlasi muudab see keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse ELi normiks. Lissaboni lepingus on siiski ka üks äärmiselt tähtis uus säte.
Esimest korda ELi ajaloos räägitakse vähemuste hulka kuuluvate isikute õigustest. Rahvus- ja etnilised vähemused, samuti sisserändajatest koosnev vähemus moodustavad 15% Euroopa Liidu rahvastikust. Võime nüüd viimaks alustada ELi struktuuri loomist, millega kaitsta vähemusi. Tänan teid tähelepanu eest.
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
(PL) Härra juhataja, Lissaboni lepingu vastuvõtmisega jõuab lõpule Euroopa Liidu 10 uue liikmesriigi võrra laienemise ajalooline protsess. See protsess algas 1990ndatel ning lõpeb institutsiooniliste muudatuste lepinguga, mis kohandab ELi uue tegelikkusega.
Lissaboni lepingu vastuvõtmine tähendab Euroopa Liidule uut staadiumi ning võimalust sammu võrra edasi liikuda. Institutsioonid, mida suudame rajada, on kõigest üks võimalus ning oleneb meist endist, kuidas me seda võimalust kasutame. Praegu on ka sobiv hetk demonstreerida neile kodanikele, kes on Euroopa projekti suhtes skeptilised, et EL on elus, et see muutub ning eelkõige - et see reageerib inimeste probleemidele. Seega võiks tunduda, et kõige olulisem on teha ettepanek uueks poliitikaks, mis vastaks meie ees seisvatele väljakutsetele. Kardetakse siiski, et sellele keskendumise asemel võtab meie üle võimust arutelu vormilistel ja isiklikel teemadel: keda tuleks millisele positsioonile valida? Me ei tohi rahvuslikul egoismil, mis võib kriisiajal tugevamaks muutuda, lasta õõnestada võimalust, mis ELil praegu on. Peale selle peame veenma kodanikke, et EL pole ainult eliit, kellel on töökohad ja liiga palju bürokraatiat, vaid et see tähendab ka uut ja tõhusamat moodust kodanike probleemide lahendamiseks.
Alan Kelly
Härra juhataja, seisan täna teie ees kui uhke iiri parlamendiliige. Läks tarvis ühiskonna esindajate, sportlaste, äriühingute, talunike ja ametiühingutegelaste verd, higi ja pisaraid, et toimuks see ajalooline poolthääletus. Olen uhke ka selle üle, et viibides eelmisel reedel oma kodukohas Tipperarys ja jälgides, kuidas maalihkena saabub võit, mis tõestas midagi, millesse mina alati uskunud olen: et Iirimaa on suur Euroopa toetaja ja et me kavatseme oma rolli tulevikus täiel määral täita.
Nüüd ma tean, et UKIPi härjapõlvlased, kes ilmusid siia täiskogule eelmisel aastal pärast eelmist referendumit, on kadunud. Paljud teie hulgast rõõmustavad kuuldes, et usun kindlalt sellesse, et Iirimaa rahvas on nad siit igaveseks välja ajanud. Lissaboni lepingu otsus oli tõe võit neetud valede ja müütide üle, mille mõnel juhul olid kokku sepitsenud "ei”-poole äärmuslased, kes püüdsid ära kasutada rahva tegelikke muresid. Need äärmuslased said eelmisel reedel oma palga.
Siiski on see õppetund, millest peame õppust võtma. Kõik need meie hulgast, kes toetavad edumeelset poliitikat ja edumeelset Euroopat, peavad kodanikele ühiselt pakkuma suuremat stiimulit meie Euroopa institutsioonidega suhtlemiseks. Me ei saa neid iial endastmõistetavaks pidada.
Damien Abad
(FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, Iirimaa rahvas on selgelt otsustanud end Euroopa südamesse panna, kiites väga suure häälteenamusega heaks Lissaboni lepingu. Prantsusmaa parlamendisaadikutest noorimana tervitan ma seda valikut, mis võimaldab meil viimaks tähelepanu pöörata meie kodanike konkreetsetele muredele.
Tahaksin siiski teha kaks kommentaari. Esiteks ei tohiks keegi jätta märkamata fakti, et põhiliselt oli see kriis, mis iirlased eurofiilideks muutis, ning et seetõttu näitab see iirlaste "jah” tõelist vajadust Euroopa järele, poliitilise Euroopa järele, mis kaitseb ja teeb ettepanekuid, vajadust Euroopa järele, mis suudab kriisile vastu astuda ning tagab oma kodanikele turvalisuse, mida nad nõuavad.
Teiseks peaks Iirimaa esimese referendumi läbikukkumine olema meile heaks näiteks ja õppetunniks. Me ei saa iga kord, kui tahame Euroopat edasi viia, leida end selliste menetluste meelevallas, mis ei sobi enam 27 liikmesriigiga Euroopasse. Praeguse süsteemi puhul on mõnikord lõppkokkuvõttes palju rohkem liikmesriikide endi huvides olla pigem Lissaboni lepingu vastu kui selle poolt. Selline "ei” ütlemise boonus peaks meid julgustama ühenduse tasandil paika panema tegelikku menetlust, mis hoiab ära vaidlused rahvusliku kaaperdamise üle.
Tänaseks on Euroopa dünaamika jälle liikuma hakanud ja meie, parlamendiliikmed, hakkame lõpuks käsitlema nii tundlikke küsimusi, nagu kriis piimanduse sektoris või isegi eelmise talve gaasikriis. Kas tohin vaid hetkeks juhtida täiskogu tähelepanu küsimusele, mis saab olema ainus mure ühenduse 2010. aasta eelarves, nimelt Euroopa taastamiskava teise etapi rahastamine 2 miljardi euro suuruses summas. Olen üks nende hulgast, kes arvavad, et peaksime tagama, et seda taastamiskava ei rahastataks ainuüksi põllumajanduslike assigneeringute kaudu, sest see võiks kriisi kontekstis anda vale märgi meie talupidajatele ning kujutada tulevikus riski toiduainetega kindlustatusele ja meie põllumajandusmaadele.
Lõpetuseks tahaksin veel kord tänada meie Iirimaa sõpru ja saata neile mu kõige soojemad ja südamlikumad õnnitlused nende selgelt euroopaliku valiku puhul. Kutsun nüüd üles Poola ja Tšehhi sõpru võtma meetmeid, millega tagada, et Euroopal oleksid olemas need vahendid, mis võimaldavad tal saabuvatel aastakümnetel vastu astuda globaliseerumise väljakutsetele.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Härra juhataja, lühidalt öeldes on mul kolm sõnumit.
Esiteks, nagu paljud eelkõnelejadki tervitan ma veenvat "jah”-sõna, mida väljendati Iirimaa referendumil.
Teiseks tahaksin kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehena rõhutada Lissaboni lepingu jõustumisvõimaluse tähtsust Euroopa integreerumisprojekti legitiimsuse tugevdamisel, kuna see peab tegelema kodakondsuse, õiguste ja vabadustega ning meie suutlikkusega ühiselt võidelda organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu ning olema tõhus Schengeni lepingu rakendusalas selliste tundlike küsimuste käsitlemisel nagu asüül, immigratsioon, välismaalaste staatus ja ELi välispiiride valvamine.
Kolmandaks tahaksin siiski rõhutada, nagu on teinud ka eelkõnelejad, et lugu pole sellega veel lõppenud. See on nii mitte ainult sellepärast, et Tšehhi Vabariik peab lepingu alles ratifitseerima, vaid sellepärast, et me peame õppima neist raskustest, mida oleme kogenud Lissaboni lepingu ratifitseerimist taotledes. See polnud kerge; arutelud on kestnud 10 aastat ning see muudab meid palju nõudlikumaks mitte ainult iseenda, vaid ka tuleviku laienemiste suhtes, kui nõuame lojaalsust, koostööd ja vastutustunnet kõigilt neilt, kes kirjutavad alla uutele eeskirjadele, mida Lissaboni lepingu jõustumisest peale kasutama hakatakse.
Anne Delvaux
(FR) Härra juhataja, mõni päev pärast positiivset referendumit Iirimaal tunnen ma tõepoolest, et võime öelda, et oleme täna rohkem eurooplased, kui olime enne. Tõesti, ma rõõmustan vaikselt selle üle. Kahjuks oleme ikka veel suuresti sõltuvad konstitutsioonikohtu otsusest, samuti nagu ka Tšehhi Vabariigi presidendi heast tahtest.
Peame nüüd meie institutsioonide ja nende 500 miljoni eurooplase nimel, keda esindame, andma selgelt mõista, et vastutavad need, kelle kätes on selle Euroopa Liidule nii olulise lepingu saatus. Me ei saa jääda kauem pantvangideks mõnele inimesele, kelle ainus eesmärk on Euroopa üldistele huvidele vastu töötada. Kui on õiguspärane, et mõned ei soovi Euroopa integratsiooni teel edasi minna, kui on õiguspärane teha kuuldavaks mõnede kahtlused, siis on samamoodi õiguspärane lasta neil, kes tahavad Euroopa suuremat integratsiooni, edasi areneda.
Üldiselt näeb Euroopa lepingute ratifitseerimisprotsess liiga tihti välja nagu jutustus Pyrrhose võidust. Kas on tarvis, et peaksime pidevalt nii hirmsasti peale pressima, et tagada lepingu jõustumine ja selle institutsioonilised reformid?
Peame õppust võtma sellest kaootilisest ratifitseerimisprotsessist ning nähtavasti ka kohustusest pidada läbirääkimisi teise referendumi korraldamise üle Iirimaal, nagu oleks see normaalne, et sõltumatu otsuse langetanud rahvas pannakse uuesti hääletama, ja nagu oleks normaalne, et lepinguga nõustamist kasutatakse kauplemisvahendina. Kaalul on Euroopa projekti institutsiooniline järjekindlus ja tasakaal.
Kui rääkida lojaalsusest ja kokkukuuluvusest, siis on lepingu ratifitseerimine miinimumnõue sellest hetkest peale, kui otsustatakse, et mõni riik peaks Euroopa Liiduga ühinema. Me tahtsime kodanikele anda tugeva märguande tagades, et leping ratifitseeritaks Euroopa valimisteks 2009. aasta juunis. Mida kodanikud täna teie arvates mõtlevad Lissaboni lepingust ja, veel enam, meie rahvusvahelisest kokkukuuluvusest ja legitiimsusest?
Zoran Thaler
(SL) Iirlaste ühemõtteline jah Lissaboni lepingule on tähtis samm ühinenud Euroopa suunas ja väike löök euroskeptikutele.
See otsus on veelgi tähtsam, sest selle langetasid referendumil hääletanud inimesed ning rahvas, kellele anti üks aasta mõtlemisaega, kas nende esialgne ei võib Iirimaale mingit tõelist kasu tuua.
Tšehhi Vabariigi kõrval on tähelepanu nüüd koondunud Ühendkuningriigile, ELi liikmesriigile, kus opositsiooni liider David Cameron lubas lepingu kohta referendumi läbi viia, kui ta 2010. aasta valimised võidab. Ta andis selle lubaduse, vaatamata faktile, et Ühendkuningriigi mõlemad kojad Lissaboni lepingu 2008. aasta keskel juba ratifitseerisid.
Mis saab ühe meie liikmesriigi, Ühendkuningriigi otsuste ja rahvusvaheliste kohustuste usaldusväärsusest, kui ta on lepingu juba ratifitseerinud, kuid ähvardab oma otsused ja kohustused peatada - nüüd, kaks aastat pärast nende vastuvõtmist?
Enikő Győri
(HU) Daamid ja härrad, kui 2003. aasta kevadel hääletas peaaegu 84% Ungari kodanikest meie riigi ühinemise poolt Euroopa Liiduga, siis oli neil tunne, nagu pöörduksid nad tagasi sinna, kuhu kuuluvad - Euroopa rahvaste ühinenud perre, millest rohkem kui 40 aastat tegutsenud kommunistlik diktatuur oli nad välja rebinud. Sellepärast pidasid ungarlased Euroopa Liitu mitte ainult määrustel põhinevaks majandusliku koostöö struktuuriks, vaid ka ühenduseks, mis toimib väärtuste alusel. Meil on hea meel, et Iirimaa on Lissaboni lepingu heaks kiitnud, sest see tegu annab meie väärtustele nende õige koha asutamislepingus ning need väärtused sisaldavad kahtlemata ka vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste tunnustamist.
Sellepärast, härra juhataja, olin ma esimene, kes tõstis oma sinise kaardi, kui härra Szegedi oma märkusi tegi. Oleksin tahtnud temalt siis küsida, kas ta on Lissaboni lepingu läbi lugenud, sest kui on, siis peaks ta olema tuttav artikliga vähemuste kohta, mida just mainisin. Ungari kodanikud on kindlad, et kui leping kord jõustub, muutub EL tundlikumaks vähemustega seotud küsimuste osas, nii et Slovaki keeleseaduse taolised meetmed muutuvad vastuvõtmatuiks nüüd ja alati. See tähendab, et igaüks peab mitte ainult seadusetähte järgima, vaid nad peavad austama ka Euroopa Liidu poolt edastatud suhtumist. Teisisõnu, igal Euroopa kodanikul on jagatud vastutus tagada, et vähemused saaksid vähimategi piiranguteta kasutada vabalt oma emakeelt ning tunda ennast oma sünnimaal nagu kodus.
Usun kindlalt, et Lissaboni leping aitab suuresti kaasa ka selleks, et saaksime ELi institutsioonid panna paremini aru saama, et peame kaitsma oma väärtusi ka ELi siseselt ning võtma viivitamata meetmed, kui neid väärtusi on kahjustatud. Kaasparlamendiliikmed sotsialistide ja liberaalide fraktsioonidest ning fraktsioonilise kuuluvuseta rühmast - meil lihtsalt ei saa olla kahesuguseid standardeid. Teisisõnu, me viitame neile väärtustele, kui meie huvid seda nõuavad, aga unustame need kohe, kui see meile paremini sobib. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsioon sellist Euroopat näha ei taha.
Ivari Padar
(ET) Härra president! Viibisin eelmisel nädalal Iirimaal, toetades seal oma Iiri Tööpartei sõpru. Olen rõõmus, et tuli tugev jah-sõna, sest tegemist on väga vajaliku otsusega nii Iirimaa kui ka Euroopa Liidu jaoks. Põllumehena on mul eriti hea meel, et Iiri põllumehed toetasid seekord lepingut referendumikampaania algusest peale. See oli väga õige otsus, sest lepingu kehtima hakkamisega saab ka europarlament juurde nõukoguga võrdse sõnaõiguse põllumajandusküsimustes, sealhulgas kaasotsustamismenetluse ühises põllumajanduspoliitikas, mis kindlasti on Euroopa põllumehele hea uudis.
Seán Kelly
(GA) Härra juhataja, äsjavalitud parlamendiliikmena tahaksin öelda, et olen uhke positiivse tulemuse üle, mille Iirimaa rahvas andis Lissaboni lepingu referendumil eelmisel reedel. Olen uhke ka elava arutelu üle, mis siin täna toimub.
Inimesed on küsinud, miks Iirimaa meelt muutis. Selleks oli arvatavasti neli peamist põhjust. Arvan, et üks neist oli fakt, et saime oma voliniku; teiseks - tagatised; kolmandaks saime korraliku arutelu ning inimesed olid seekord korralikult informeeritud, mitte nagu eelmine kord. Üheks teguriks oli ka majanduskriis, kuid peamine tegur oli siiski see, et seekord pandi aegsasti käima "jah” kampaania, eelmine kord aga mitte. Kodanike grupid ja poliitikud tulid kokku ning esimest korda, mida suudan meenutada, jätsid poliitilised parteid - peamised poliitilised parteid - kõrvale oma erimeelsused ning võitlesid Iirimaa hüvangu eest. Iiri rahvas vastas sellele.
Ka "ei” kampaania oli hästi korraldatud ning igaüks sai oma sõna sekka öelda, sealhulgas ka Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei, kes hoolitses, et üle terve Iirimaa saaks laiali jagatud dokument nimega Tõde Lissaboni lepingu kohta: peatage Euroopa Liidu buldooser. Noh, Iirimaa rahvas otsustas, et nad tahavad palju rohkem olla ELi rongis kui UKIPi buldooseril.
Eelmine nädalavahetus oli teabevahetuse triumf. Olete tihti kuulnud teabevaegusest. See oli teabevahetuse triumf ja kui me samamoodi jätkame, siis toome Euroopa rahvale lähemale.
Nüüd oleneb Tšehhi Vabariigi presidendist lepingu allakirjutamine ja tegelikkuseks muutmine, sest kui ta seda ei tee, siis oleks see minu arust suurim diktaatorlik akt maailma ajaloos ning demokraatia täielik eitamine.
Tänan teid väga kogu teie toetuse eest ning ootame rõõmuga seda, et saaksime tulevikus olla positiivsed eurooplased Iirimaalt.
Jo Leinen
(DE) Härra juhataja, pärast kaheksat aastat ning paljusid arutelusid ja vaidlusi on praegu reaalne võimalus selle reformilepingu jõustumiseks tänu ka paljude sellel täiskogul viibijate tugevale tööle, kes pühendusid algusest lõpuni sellele projektile kongressil ja hiljem ka valitsustevahelistel konverentsidel.
Usun, et parlament on etendanud selles reformilepingus konstruktiivset osa. Arvan, et kui Tšehhi Vabariigi konstitutsioonikohus Prahas teeb positiivse otsuse, ei ole president Klausil enam mingit õiguslikku alust ELi kauem blokeerida. Ka muud Tšehhi Vabariigi põhiseaduslikud organid leiavad mooduseid sellisest ebaseaduslikust blokeeringust ülesaamiseks.
Oleme muidugi kuulnud, et Ühendkuningriigist ähvardab uute murede oht. Kui aga Briti valitsus siiski lubab referendumi korraldada, siis toimuks see mitte Lissaboni lepingu üle, vaid hoopis selle otsustamiseks, kas Briti rahvas pooldab Euroopa Liitu või tahab ta Euroopast välja astuda. Just see peaks referendumi teemaks olema ja mitte leping, mis on juba ratifitseeritud. See oleks täiesti vastuvõetamatu. Arvan, et peame sellest midagi õppima ning et meie kodanikud vajavad rohkem informatsiooni. Sellepärast loodan, et saame uues komisjonis ka teabevahetuse ja informatsiooni asepresidendi ning võib-olla isegi Euroopa kodanikuõiguste voliniku. See võiks olla lahendus neile vasturääkivustele Euroopa poliitikas.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Härra juhataja, tänu Lissaboni lepingule saab Euroopa vastata väljakutsetele, mis ulatuvad liikmesriikide siseprobleemidest palju kaugemale. Kas Euroopa on selleks valmis? Seda on ikka veel raske öelda. On kindel, et selles osas hakkab palju olenema Euroopa kodanikest.
Ent samamoodi, kui omada Lissaboni lepingut, peab ELil olema ka tahtmine tegutseda ja demonstreerida oma kohalolu maailma maastaabis. Tal peab olema vastutustunne maailma pärast, selle stabiilsuse ja arengu pärast. Sellest olenevad ka ELi enda julgeolek ja areng. Me peame vastu seisma üldisele ettekujutusele Euroopast kui turvalisest, edukast ja demokraatlikust riigist, mis peab kalliks inimõigusi, kuid mis on hõivatud oma siseasjadega ja maailma poole selja pööranud.
Lissaboni leping sunnib meid eesseisvaid väljakutseid paremini mõistma. Pärast Iirimaa jaatust vaatab ühinenud Euroopa nüüd Poola ja Tšehhi Vabariigi poole. Mul pole vähimatki kahtlust, et Lissaboni leping varsti jõustub. President Kaczyński ja president Klausi allkirju oodates mõelgem siiski sellele, kuidas arutelu on käesoleva reformi ajal edenenud, ning tehkem toimunust järeldusi. Peaksime end tuleviku saabumiseks valmis seadma. Peaksime valmistuma tuleviku reformideks, sest imeline kavatsus, mida praegu loome - Euroopa Liit - on idee, mis pole veel lõpule viidud. Lõpetuseks tahaksin veel midagi öelda - aitäh sulle, Iirimaa.
Paolo De Castro
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, 2. oktoober oli Euroopa jaoks suur päev tänu iirlastele, kes Lissaboni lepingu poolt hääletasid. Kaasotsustuse jõustumine saab olema tõeline demokraatlik revolutsioon eelkõige ühises põllumajanduspoliitikas. Tänu iirlaste lepingule ja riikide parlamentidest, sealhulgas ka Tšehhi parlamendist antud poolthäältele saab Euroopa Parlament viimaks otsustamisõiguse, mis on võrdväärne põllumajandusministrite nõukogu omaga.
Mistahes edasilükkamine võib tekitada probleeme kõigi liikmesriikide põllumeestele. Tegelikult elab põllumajandussektor praegu läbi üht viimaste aastate kõige tundlikumat ja raskemat ajajärku, mil langevad mitte ainult piimatoodete, vaid ka paljude muude toodete hinnad, nagu me viimastel päevadel märganud oleme.
Lepingu ametlikku jõustumist oodates eeldame, härra juhataja, et nõukogu ja komisjon pööravad tänasest alates hoolikalt tähelepanu otsustele, mille on langetanud parlament - mis on demokraatlikult valitud kõigi Euroopa kodanike poolt - ja võtavad arvesse ka põllumajandusküsimusi, alustades meetmetest, mille abil tegelda kriisiga piimandussektoris.
Petru Constantin Luhan
(RO) Härra juhataja, daamid ja härrad, ka minul on hea meel, et iirlased Lissaboni lepingu viimaks heaks kiitsid, sest pean seda dokumenti väga oluliseks Euroopa integratsioonile.
Meil on tarvis uut lepingut, et varustada Euroopa Liit kaasaegsete vahenditega, ja parandada töömeetodeid, mis võimaldavad meil tõhusalt tegelda kaasaegse maailma väljakutsetega. See leping on eelkõige samm edasi, kui kõneleme demokraatlikumast otsustusprotsessist ELi tasandil, mis võimaldab meil siin Euroopa Parlamendis kuuluda nende hulka, kes esimestena naudivad selle lepingu raames pakutavat positiivset arvamustevahetust.
Kaasotsustusmenetluse laiendamine asetab Euroopa Parlamendi seadusandliku võimu osas nõukoguga võrdväärsetele alustele 95% osas ühenduse õigusaktidest. Näiteks kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis, mille liige ma olen, laiendame kaasotsustusmenetlust 40-lt ekspertiisivaldkonnalt 80-le, suurendades sellega ELi õigusaktide demokraatlikku legitiimsust.
Arvan, et uus seadusandlik alus aitab kiirendada majanduse arenguprotsessi ning liikmesriikide õigussüsteemide adapteerumist. Usun kindlalt, et see meede võimaldab meil ka palju kergemini saavutada üht Euroopa Liidu peamistest eesmärkidest, milleks on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse loomine.
Ootan suure huviga ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimist ning soovin innukalt, et saaksime lepingu rakendamist alustada.
José Manuel Fernandes
(PT) Daamid ja härrad, tervitan seda kõlavat jaatust, mille Iirimaa rahvas eelmisel pühapäeval Lissaboni lepingu referendumil andis. Loodame, et selle lepingu ratifitseerimise vaevarikas protsess viimaks lõpule jõuab.
Olen kindel, et ka Tšehhi Vabariik ratifitseerib lepingu. Arvan, et oleks arusaamatu ja vastuvõetamatu, kui Euroopa tulevikku takistataks, kui selle blokeeriks kellegi isiklik arvamus, mis täielikult ignoreerib asjaomase parlamendi enamust ja on sellega vastuolus. Me kõik tahame, et institutsiooniline ummik, mida oleme talunud peaaegu 10 aastat, viimaks laheneks.
Sellepärast tänan ma iiri rahvast, sest nende tahteavaldus annab meile lootust tugevama, edukama Euroopa saamiseks, mis on rohkem ühinenud ja laienenud, tehes samas kõigile Euroopa institutsioonidele ülesandeks ja kohustuseks tegutseda niisugusel moel, et seda tahet mitte petta. Pealegi jagab seda tahet Euroopa kodanike ülekaalukas enamus.
Loodan, et kõik me väärime Euroopat, mis muutub üha silmapaistvamaks, mis on kokkukuuluvam ning edendab demokraatlikke väärtusi, sotsiaalseid ja põhiõigusi ning majanduskasvu kogu maailmas, edendades samal ajal ka keskkonnakaitset.
Mário David
(PT) Härra juhataja, minister, volinik, daamid ja härrad, tahaksin öelda vaid paar sõna, et aplodeerida Iirimaa referendumi ajaloolisele ja kaugeleulatuvale tulemusele ning rõhutada otsustavat rolli, mida selle protsessi juhtimisel mängisid Fine Gael ja selle juht, Iirimaa järgmine peaminister Enda Kenny. Selle protsessi vältel oli vägagi selge, et Euroopa Liit tuleb tema kodanikele lähemale tuua. Need on just kodanikud, ja tõepoolest meie kõik, kes liidu kõigist tegudest peamiselt kasu saavad. On eluliselt tähtis, et igaüks oleks teadlik mõjudest ja hüvedest, mida Euroopa lisab meie igapäevaelule.
Euroopa on meie kodu. Mis on hea Euroopale, on hea ka kõigile liikmesriikidele ja nende kodanikele. Lissaboni lepingu kohta kehtib see kindlasti. See leping teeb märksa selgemaks, et inimesed võivad olla liikmesriikide uhked ja lojaalsed kodanikud ning samal ajal ka pühendunud Euroopa projekti toetajad. Jõudnud lõpule selle erakordselt pika aruteluga oma korralduse ja toimimise üle, suudab Euroopa Liit uute, tõhusamate vahendite abil palju rohkem keskenduda eurooplaste ees seisvatele tegelikele probleemidele: need on konkurentsivõime, majanduskasv ja tööhõive.
Härra juhataja, minister, ma lõpetan soovitusega tulevastele põlvedele. Silmas pidades liiga vähest teavet Euroopa Liidu väärtuste, õiguste, eesmärkide ja tegutsemisviisi kohta, peaks parlament igas liikmesriigis kavandama pärast kohustusliku haridustaseme lõpetamist uue kohustusliku koolituse Euroopa õpingutes. Noored eurooplased hakkavad objektiivsel, õigel ja tegelikul viisil tõhusalt tundma õppima meie põhimõtteid, kes me oleme, mida me teeme ja kuhu tahame jõuda.
Õppinud seda noores eas, hakkavad nad kogu oma elu jooksul mõistma Euroopa identiteedi potentsiaali ja tohutut kasu; identiteedi, mille on loonud see ainukordne projekt jagada vabatahtlikult suveräänsust ühe maailmajao tasandil.
David Casa
(MT) Jah, see on tõepoolest ajalooline hetk mitte ainult sellepärast, et iirlased ülekaaluka poolthääletusega Lissaboni lepingut tunnustasid, vaid ka sellepärast, et Poola teatas täna, et kavatseb lepingu ratifitseerida.
See leping on läbi teinud väga pika tee. Mina olen siin viibinud kõigest viis aastat, kuid siin on ka saadikuid, kes selle ajaloolise hetke nimel on väga kaua tööd teinud. Nende seas on ka mu kolleeg Méndez de Vigo. See mälestusväärne sündmus paneb nüüd meie kui poliitikute õlule suurema vastutuse ning sama kehtib ka Tšehhi Vabariigi presidendi kohta. Tema isiklikul arvamusel on kaalu; siiski ei saa keegi oma isikliku poliitilise arvamuse tõttu hoida pantvangis tervet riiki, nagu ka mitte tervet Euroopa Liitu.
Poliitikutena peame toime tulema tohutu vastutusega. Me peame andma vastuseid ning me peame vastama ainult Euroopa Liidu kodanikele, sest neid me lõppeks ju esindame. Euroopa ees seisavad rasked väljakutsed sellistes valdkondades nagu finantskriis, kliimamuutus, immigratsiooniprobleemid ja uute töökohtade loomine Euroopas. Sellepärast ei saa Tšehhi Vabariigi presidendi arvamus takistada Euroopat tegutsemast nende standardite saavutamise nimel, mille me oleme endale eesmärgiks seadnud. Nõustun eelkõnelejaga, kes ütles, et komisjon tuleb ametisse nimetada. Meil on olemas president ja sellepärast ei saa ma aru, miks peaksime Tšehhi Vabariigi konstitutsioonikohtu otsust ootama, enne kui saab komisjoni moodustama hakata. On tarvis ära teha palju tööd ja komisjon peab sellega otsekohe peale hakkama tagamaks, et see töö tehtud saab.
Iuliu Winkler
(HU) Lisan oma tundeavaldused neile arvukatele enne mind kõnelnud kaasparlamendiliikmetele, kes tervitasid Iirimaa valijaskonna poolt Lissaboni lepingu kasuks tehtud otsust. Võime nüüd optimistlikult oodata ratifitseerimise lõpuleviimist. See pole siiski midagi enamat kui esimene samm sellel teel, kus meil minu arvates on vaja saavutada kolm eesmärki. Me peame süvendama uute liikmesriikide integreerumist, peame lammutama barjäärid, mis põhjustasid kahel eri kiirusel areneva Euroopa, ning peame jätkama ELi laienemist Balkanite suunas.
Lissaboni leping põhineb Euroopa solidaarsusel ning ma loodan, et see solidaarsus hakkab praktikas toimima ega jää lihtsalt kavatsuste deklaratsiooniks, mida on väljendatud mitmesugustel Euroopa institutsioonide foorumitel. Arvan, et majanduskriis näitab ka seda, et solidaarsus on ainus vahend vastamiseks meie ees seisvatele väljakutsetele ning et tugev EL võimaldab meil kõigil saada maailma maastaabis olulisteks tegijateks.
Meie teekond on siiski olnud pikk ja raske. Me ei tohi endale lubada Euroopa integratsiooni aluste nõrgendamist. Usun kindlalt, et tegelikkus tõestab euroskeptikutele, et oleme üheskoos tugevamad, rääkimata sellest, et 20. sajandi alguse geopoliitilise olukorra juurde tagasipöördumisega ei suuda me saavutada mitte midagi.
Diogo Feio
(PT) Härra juhataja, minister, volinik, loodan, et eelmise reede tulemustega võib Euroopa välja tulla lepingutega seotud kriisist ning seega on nüüd võimalik omada stabiilset institutsioonilist organit, mis sobib 27 liikmesriigi korraldusega ning erineb Nizza lepingul põhinevast.
Härra juhataja, üks leping pole tegelikult mingi kunstiteos, juriidiline teos, mis eksisteerib vaid imetlemiseks. See peab olema kasulik ja see peab olema tõhus. Sellepärast, nii tähtis kui poliitilisest seisukohast ongi pidada arutelusid näiteks teemal, kes saab nõukogu presidendiks, on palju tähtsam viia ratifitseerimisprotsess lõpule ja jõustada leping eeskätt sellepärast, et Iirimaal saadud tulemuse põhjal on selge, et Euroopat ei saa üles ehitada rahva tahte vastaselt. Kas siis esindatuse või referendumi kaudu, aga praegune üksteise suunas liikumine on tegelikkus.
Tähtis on ka rõhutada, et eitav hääletus on sama demokraatlik kui jaatavgi. Mõned inimesed paistavad selle punktiga seoses segaduses olevat. Ma loodan, et lepingu Iirimaal, Tšehhi Vabariigis ja Poolas ratifitseerimisega saab liikmesriikide vahel kehtestada de facto solidaarsuse olukorra. Ma loodan ka, et liigume olukorra poole, milles sellele suurele sammule liitub Schumani Euroopa mudel: Euroopa, mida ehitatakse üles natukesehaaval, samm sammult, iga päev ning mis eriti tähtis - Euroopa ideaalide edendamise kaudu.
Csaba Sógor
(HU) Härra juhataja, Iiri referendumi edukas tulemus on Euroopa idee täielik triumf. Mis võis selle tingida? Üks põhjus on see, et iirlastele anti garantii. Teisisõnu, enamus arvestas vähemuse soovidega. Tõeline demokraatia pole ainult hääletamisel võitnud enamuse arvamus, vaid arvestamine ka vähemuse soovidega. Seda võiks ka Euroopa vähemuste kaitsmiseks tarvis olla.
Eduka tulemuse teine põhjus on see, et lepingu pooldajad tegid parema valimiskampaania kui eelmine kord, mil leping referendumil tagasi lükati. Euroopa Liit on selline liit, mis ütleb pigem "jah” kui "ei”. Viimase, kuid mitte vähem tähtsa põhjusena oli valimiste õnnestumisel oma osa ka majanduskriisil. Sama saatus, mis tabas Islandit, kes ei ole ELi liige, oleks oodanud ka Iirimaad. Kriis näitas, et üheskoos oleme tugevamad ning et parem olgu meie vahel koostöö ja solidaarsus kui pingelised suhted.
Ioan Mircea Paşcu
Härra juhataja, Iirimaa uus hääletamine, mis Lissaboni lepingu seekord heaks kiitis, on kahtlemata väga hea uudis. Siiski on siin vähemalt kaks aspekti, mis nõuavad ettevaatust. Esiteks see, et leping vajab ikka alles president Klausi allkirja, kelle me veelgi kibestunumaks muutsime oma reageeringuga tema avalikule skeptitsismile ja Euroopa-vastasusele, kui ta tänavu kevadel siin täiskogul kõneles. Soovin vaid, et oleksime tookord targemad olnud.
Teine ettevaatust nõudev aspekt on kõrged ootused, mida paneme integratsiooni taasalustamisele ja laienemisele, kui Lissaboni leping kord paika saab. Tõsi on see, et kui me kiirust maha võtame, siis mitte Lissaboni lepingu puudumise tõttu, mis on kõigest ettekääne, vaid käesoleva kriisi negatiivsete mõjude tõttu, mis soodustavad teatavate ühenduse poliitikate taasnatsionaliseerimist ning tsentrifugaalseid tendentse liidu sees. Nendega tuleb tegelda eraldi ja õigesti, kui tahame, et Lissaboni leping oleks selline, nagu me ootame.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Härra juhataja, usun, et üks selle arutelu järeldustest on see, et kui asjad ära seletatakse, kui inimeste vahel toimub arutelu, kui käib suhtlemine, kui valed on ümber lükatud, siis saavutame Euroopa projektile suurema osaluse ja tugevama toetuse.
Sellepärast söandan paljude eelkõnelejate öelduga kooskõlas anda oma positiivse, konstruktiivse panuse ning paluda Euroopa Komisjonil kaaluda, kas uue komisjoni moodustamisel peaks ehk inimõiguste voliniku kohustused lülitama suuremasse portfelli, nagu näiteks kodanikuõiguste voliniku omasse, et hõlmata teabevahetus, mis on eluliselt vajalik, et hästi suhelda, hästi selgitada ning suuta alustada tõelist dialoogi meie Euroopa projekti üle.
John Bufton
Härra juhataja, nädalavahetusel Lissaboni lepingu üle peetud Iirimaa referendumi tulemus on elavaks tõenduseks, et see parlament siin pole ei demokraatlik, aus ega vastutustundeline. Aga kes siin sellest tegelikult hoolib? Noh, mina hoolin. Fakt, et iirlased kaks korda hääletama pandi, näitab, et EL on nüüd diktatuuriks muutunud. Kui hääletamine ei lähe ELi diktaatorite soovi kohaselt, siis hääletatakse lihtsalt ikka ja jälle, kuni õige tulemus on kätte saadud.
See ei ole aus ning on minu arvates moraalselt väär. Lissaboni fanaatikud siin parlamendis saavad nüüd täie auruga edasi lasta, et luua uus, 500 miljoni elanikuga Euroopa superriik. See on ebaõiglane, et minu riigi, Ühendkuningriigi rahvale lubati korraldada referendum, aga seda ei toimunud. On irooniline, et Lissaboni lepingu kohaselt saab meil olema täiskohaga president. Üsna tõenäoliselt saab selleks Tony Blair. ELi uus president saab olema riigipea.
Riigil ei või olla kaht pead, aga kuna ELil on ülimuslikkus riiklike organite üle, siis hakkab ELi president - arvatavasti Tony Blair - olema ülimuslik meie kuninganna üle. Minu riigi rahvas ei tunnista valimistel kaotanu või ükskõik kelle teise ülimuslikkust meie kuninganna üle. Jumal, hoia meie kuningannat!
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Nagu te hästi teate elab Rumeenia parajasti majandus- ja sotsiaalkriisile lisaks läbi enneolematut poliitilist kriisi. Praegu tehakse ettevalmistusi suureks valimispettuseks. Ma vihjan Rumeenia presidendivalimistele, mis peaksid toimuma 22. novembril. Kõigi Rumeenia valimiste tulemusi on võltsitud, kuid praegu plaanitsetav pettus on uskumatult suur.
Ma ei süüdista konkreetselt kedagi, aga sedalaadi pettuse sooritamiseks on loodud ja viimistletud täiesti pöörased mehhanismid. Nende hulka kuuluvad avalike küsitluste võltsimine, hääletusturism, lisanimekirjad, tegelike valijate häälte tühistamine ja surnud isikute eest antud hääled, vaeste inimeste äraostmiseks kasutatavad tohutud rahasummad ja hiigelkogused tarbekaupu, vanemate äraostmine koolilaste kaudu, arvutipettus ning paljud muud seadusevastased teod. Palun aidake päästa Rumeeniat. Ma esitan Rumeenia rahva nimel SOS hädaabikutse.
Euroopa Ülemkogu institutsioonidel, eelkõige Euroopa Parlamendil, on moraalne kohustus aidata liikmesriigil tsiviliseerituks jääda. Ärge laske Balkani maffial hävitada Euroopa Liidu suurepärast projekti. Ma löön seda häirekella sellepärast, et Euroopa Liidu institutsioonid on Rumeenia rahva viimane lootus.
Zoltán Balczó
(HU) Lissaboni lepingu toetajad pühitsevad praegu mitte lihtsalt võitu, vaid lausa demokraatia enda võitu, tuues ettekäändeks pealesunnitud referendumil saadud jaatava tulemuse. Tegelik tulemus on siiski 3-1 lepingu vastaste kasuks. Ärgem unustagem, et nii Prantsusmaa kui ka Madalmaade rahvas ütles "ei” põhiseaduse lepingule, mille sätted olid täiesti identsed. Siis aga tekkis loominguline, ent küüniline mõte, et kui Euroopa rahvas seda põhiseadust ei aktsepteeri, tuleb see reformilepinguks ümber nimetada ning lasta seda hääletada eri parlamentide poliitilistel liidritel. Kahjuks oli Ungari parlament esimene, kes seda tegi.
Ma tean, et paljud inimesed arvavad, et Lissaboni leping on tee Euroopa rahva õnnele, kuid see ei anna neile mingit õiguslikku alust öelda, et just seda Euroopa rahvas tahtiski.
Cristian Dan Preda
(RO) Tahtsin lihtsalt sõna saada, et Vadim Tudorile meelde tuletada, et praeguse arutelu teema on referendum Iirimaal ning et tema poolt esitatud täielikel valeväidetel pole selle teemaga midagi pistmist. Samas tahaksin tervitada võitu, mille euroopameelsete leer Iirimaal saavutas.
Cecilia Malmström
nõukogu ametis olev eesistuja. - Härra juhataja, ma näen, et arutelu Iirimaa referendumi üle käib siin täiskogul ikka alles elavalt ning väga palju on öelda demokraatia kohta. Kas on demokraatlik, et iirlastel lasti veel kord hääletada? Nojah, on küll. See on väga demokraatlik. Kui te inimesi kuulate, siis küsige neilt: Miks te hääletasite "ei”? Te saate teada põhjused. Te teete need asjad korda, andes Iiri rahvale õiguslikud tagatised seoses maksustamise, neutraliteedi ja teatavate eetikaküsimustega, ning tagate ka, et kõik liikmesriigid, sealhulgas Iirimaa, saavad uue lepingu jõustumisel komisjonis oma voliniku. Pärast seda te korraldate uue referendumi. Inimesed vastasid "jah” kahe kolmandiku enamusega ning suurema osavõtuga kui eelmine kord. See on demokraatia ja ma arvan, et võiksime rõõmustada ja Iirimaa rahvast sel puhul õnnitleda.
Ma näen ka, et ilmselgelt peetakse siin Ühendkuningriigi kodust arutelu; oleks küll ahvatlev selles kaasa lüüa, aga ma ei hakka seda tegema. Tahan lihtsalt öelda, et olenemata sellest, kes on järgmisel aastal Downing Streetil, vajab Britannia Euroopat ja Euroopa ei vaja Britanniat.
Tajun siin ka teatavat pettumust seoses ajakavaga. Võin seda mõista ja samal arvamusel olla, kuid tahan kinnitada siinviibijaile, et läheme edasi nii kiiresti, kui saame. Meil on tagatised või lubadused, et Poola president lähematel päevadel alla kirjutab. Praha ajastus on ikka veel pisut ebaselge. Kui jõuan lennukile, siis lähen täna õhtul sinna ning kohtun homme paljude inimestega, et saada selgemat pilti eri stsenaariumidest ja eri ajakavadest, mida võime oodata. Meil on tarvis paar päeva, et mõista ja hinnata olukorda konstitutsioonikohtus. Leping on praegu konstitutsioonikohtus ning kuni see sinna jääb ei saa president alla kirjutada. Olen üpris optimistlik: Arvan, et see on natukese aja pärast valmis, kuid meil on tarvis paar päeva oodata, et asi selguks.
Vahepeal teeb eesistujariik muidugi tööd. Lepingu täieliku rakendamise ettevalmistamiseks moodustatakse palju töörühmi. Jätkuvad arutelud Euroopa Parlamendiga, et kokku leppida kõiges, mida peame tegema, et leping võiks väga kiiresti jõustuda.
Ma sain proua Flautre'ilt küsimuse täiendavate parlamendiliikmete kohta; see on teema, millega tuleb tegelda kohe, kui leping jõustub, ning ma kinnitan talle, kui ta peaks parajasti kuulama, et me teeme kõik, mida saame, et tagada otsuse langetamine võimalikult kiiresti. Tahan parlamenti tänada otsuse eest anda neile parlamendiliikmetele vaatleja staatus kuni me ootame, millal lepingu vastuvõtmise formaalsused tehtud saavad. Proua Flautre nimetas ka paljusid mehi, keda on mainitud kõrgete ametipostide pretendentidena, ent neist meestest on räägitud meedias, ajakirjanduses; nõukogu ei ole ametlikke kandidaate veel esitanud. Nad esitatakse. Kuid kõiki kõnealuseid nimesid on nimetanud meedia. Oleksin väga rõõmus, kui mõni neist kõrgetest ametitest võiks minna mõnele naisele. Ma ei saa teile tagada, et meil on selles edu, sest eesistujariik peab kuulama kõiki pealinnu ning leidma kandidaadid, kes suudavad saavutada konsensuse 27 liikmesriigis, kuid ma tervitaksin väga mõne naise kandidatuuri; see muudaks Euroopa palju paremini esindatumaks kui praegu.
Härra juhataja, mul on siin täiskogul ka väga tugev tunne, et Euroopa peaks edasi liikuma, et saada maailma tasandil suuremaks ja tugevamaks tegijaks ning näitama üles kindlameelsust seoses majandusega ja võitlusega töötuse vastu, astudes vastu globaliseerumise ja kliimaprobleemide väljakutsele. Meil on tarvis seda teha. Lissaboni leping on oluline vahend, et me seda teha saaksime; kuid meil on tarvis edasi liikuda ka olemasolevast lepingust sõltumata, et näidata konkreetseid tulemusi ja langetada ametlikke otsuseid. Ainult siis, kui seda teeme, kui langetame otsuseid, mida kodanikud meilt ootavad - ja see puudutab nii nõukogu, komisjoni, kui ka Euroopa Parlamenti - saavutame legitiimsuse ja oma kodanike usalduse. Võin teile kinnitada, et eesistujariik teeb Euroopa Parlamendi abiga kõik, mida suudab, et protsessi kõigis neis küsimustes edasi arendada. Tänan teid väga selle huvitava arutelu eest, härra juhataja.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Härra juhataja, see on olnud huvitav arutelu ning ma olen kindel, et teataval määral kordab see neid arutelusid, mida peeti Iirimaal ja igal pool mujal.
Kas võiksin alustada mõne faktiga. Need on liikmesriikide valitsused, kes otsustavad ratifitseerimise meetodi. ELi institutsioonid ei saa liikmesriike mingil moel sundida valima kas referendumit või ratifitseerimist parlamendis. Arvan, et on väga oluline seda öelda. On huvitav, et need, kes sõltumatute rahvusriikide poolt väga kõvasti häält teevad, on ühtlasi need, kes oleksid tahtnud kõigile teistele liikmesriikidele referendumi peale sundida, mis minu arvates on pisut imelik.
Nüüd otsustas Iirimaa teise referendumi korraldada. Olgem väga ausad; sellega kaasneb alati poliitiline risk, ent see oli Iiri valitsus, kes otsustas, et nad tahavad nii teha. Ja miks nad seda tegid?
Muuseas, referendumi kordamises pole midagi ebatavalist: seda on siseküsimustes varemgi tehtud ning mõnes liikmesriigis võib ka siseküsimuse juurde mitu korda tagasi pöörduda, nii et olgem kogu selle menetluse suhtes mõistlikult ausad.
Arvan, et oleme kuulnud väga häid analüüse iiri parlamendiliikmetelt endilt - härra Kellylt, proua MacDonaldilt, härra De Rossalt: nad esitasid selgituse, miks Iirimaa elanikud meelt muutsid, miks nad jaatava hääletuse poole kaldusid, ning ma mõtlen, et oleme saanud head vastused.
Ma mõtlen, et mõnedel parlamendiliikmetel on väga kummaline viis vaadata demokraatiale kui millelegi staatilisele ja absoluutsele. Võib-olla eelistavad nad unustada, et seda arutelu peetakse reformi üle. See on protsess, mis algas Laekenis palju aastaid tagasi ning millesse olid kaasatud eri demokraatlikud organid ja aastaid kestvad arutelud, et püüda leida ühist viisi otsuste langetamiseks kaasaegsemal, demokraatlikumal ja tõhusamal moel. Muidugi on liikmesriigid ja nende juhid sellesse menetlusse investeerinud hulga aega ja energiat ning sellepärast ei olegi see staatiline: jalgpallimatšiga seda küll võrrelda ei saa. Mul on kahju, kuid te ei saa lugeda samamoodi väravaid nagu jalgpallis, sest me peame ka üksteist kuulama.
Ning just seda ongi tehtud. Kuulati ära Iirimaa rahva mured ning sedasama tegid nad ise ka Iirimaal. Miks me peamegi selgitama? Ka iirlased ise, nende riigi parlament, arutasid alamkomisjonis põhjusi, miks hääletustulemus oli "ei” - sest see tuli seal paljudele üllatusena. Niisiis otsisid nad põhjusi.
Ma olin ise seal. Käisin moeetendusel Dublinis, kalaturul Corkis, rahvakoosolekul Donegalis ja esimene asi, mida inimesed ütlesid, oli: Noh, me pole tegelikult lepingu täit teksti lugenudki, see on väga keeruline juriidiline tekst ja raske on aru saada, mille kohta see täpselt käib.
Mõned ütlesid, et nad kartsid väga, et plakatitele kirjutatu võiks tõsi olla, et EL otsustab miinimumpalga üle, mis on 1,48 eurot: kas see võib tõesti tõsi olla? Või on tõsi see, et EL kehtestab sundvärbamise Euroopa armeesse ning saadab väga noored inimesed Euroopa armee koosseisus Afganistani: kas see võib tõsi olla? Mis arvamused need niisugused on? Kas peaksin neid uskuma? Seega oli seal hulk muresid ja hulk tõelist hoolt ning ütleksin, et peamiselt infopuudus ja vajadus, et nende muresid tõsiselt võetaks.
Nii juhtuski. Kaasati ka kodanikuühiskond, nagu härra Kelly seda väga hästi seletas. Ma ei häbene fakti, et koostasime kodanike jaoks kokkuvõtte Lissaboni lepingust, mis seejärel suuremates ajalehtedes avaldati - võin lisada, et keegi polnud selle vastu - nii et kodanikud said ise arusaadavas keeles lugeda tervet lepingut ja ise otsustada, kas selles kirjapandu on õige või mitte.
Mõtlen, et aitasid ka õiguslikud tagatised, sest siis sai selgeks, et neil pole tarvis muretseda neutraliteedi või abortide või ükskõik mille muu pärast. Niisiis oli see selgeks tehtud ja nad said õiguslikud tagatised ja nad said oma voliniku - ja suur tänu sulle, Iirimaa, sest see tähendab, et nüüd saab olema ka Rootsi volinik, samuti Saksa volinik ja volinik Kreekast ja nõnda edasi, nii et ma arvan, et peame iirlasi ka selle asja kordaajamise eest tänama.
Muidugi ei aruta me neid asju poliitilises vaakumis. Tegelikkus mõjutab ka seda, mismoodi me nendest probleemidest mõtleme ja selles pole midagi valet, kuid ma arvan, et peaksime referendumi järgsetes analüüsides alati arvesse võtma mõlema poole kõiki hirmutegureid, sest hirm on väga tugev emotsioon ja seda võidakse kuritarvitada. Seega ma arvan, et Iirimaa referendumile järgnev arutelu peaks tegelema ka sellega, kuidas vältida mis tahes hirmuteguri kasutamist või väärkasutamist. Ent tegelikkus näitas, et Iiri rahvas usub, et neil on koht Euroopa südames ja et neil aidatakse täielikult Euroopasse kuuluda ega küsita, kas see on tõsi või mitte.
Samuti loodan, et komisjon võib jätkata objektiivse faktiteabe pakkumist, aga arutelu jätkub, sest pidage meeles, referendumi positiivne külg on see, et pidite ühendust võtma kodanikega. Pidite andma neile informatsiooni, pidama arutelusid ja vaidlusi. Halb külg on aga see, et referendum lõhestab rahvuse. Teid sunnitakse ütlema "jah” või "ei” ning see jääb pikaks ajaks meelde ja südamesse ka iirlastele. Meil on ülesanne, demokraatlik kohustus võtta tõsiselt ka "ei” poole muresid, jätkata arutelu ning tagada, et ELi teemad lülitataks normaalsesse poliitilisse arutelusse, sealjuures nüüdsest alates ka Iirimaa kodanikuühiskonnas ning samamoodi ka ülejäänud Euroopas. See on osalt põhjuseks, miks hääletamisel ei osalenud suurem hulk valijaid: sest need ei ole igapäevasteks poliitilisteks aruteluteemadeks igas liikmesriigis.
See tuleb nüüd ära teha ning ma loodan, et me saame voliniku, kes praegusest alates hakkab vastutama nii kodanikuõiguste kui ka teabevahetuse eest ning teeb seda loodetavasti uue lepingu kohaselt.
Juhataja
Tänan teid, volinik, ja mu tänu kuulub ka kõigile neile, kes võtsid osa sellest väga olulisest arutelust Iiri referendumi tulemuste üle.
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
Elena Oana Antonescu  
Iirimaa hääletus on Euroopale kahtlemata kasuks. Kui Lissaboni leping jõustub, lõhub see ummikseisu, milles Euroopa on olnud mitu aastat.
Siin on korduvalt mainitud demokraatia puudumist, mille all Euroopa kannatab, ning põhjatut kuristikku Euroopa Liidu ja selle kodanike vahel. Mõned parlamendiliikmed kõnelesid ka Euroopa institutsioonide võimetusest toime tulla tegelikkusega isegi ühendamata Euroopas, mis koosneb 27 liikmesriigist, mille hulgast paljudel hiljuti liitunud riikidel on erinev arengutase ja teist tüüpi majandus.
Ühenduse institutsioonilise struktuuri ebaadekvaatsus, vajadus tõsta ELi legitiimsust kodanike silmis ning omandada konkreetsed vahendid, mis võimaldaksid ELil võtta ülemaailmseid kohustusi raskes majanduskliimas, õigustab liikmesriikide otsustavust toetada suundumist demokraatlikuma Euroopa poole.
Kui leping jõustub, sillutab see teed Euroopa Liidu reformimiseks, pakkudes institutsioonilist suutlikkust meetmeid võtta. Nende väljakutsetega tegelemiseks on siiski tarvis poliitilist tahet. Järelikult on Lissaboni lepingu edukal rakendamisel täita otsustav osa.
Sebastian Valentin Bodu  
Euroopa Liit on kohe jõudmas hetke, mil toimub kõige olulisem reform ajaloos: Lissaboni lepingu rakendamine. Iirimaa ütles lepingule "jah” 16 kuud pärast oma kõlavat "ei”-d, mis pani ühtviisi muretsema kõik Euroopa valitsused.
EL ootab nüüd, et Poola president lepingu oma lubaduse kohaselt kiiresti ratifitseeriks ning et Tšehhi Vabariigi konstitutsioonikohus teeks seda, mida Tšehhi president keeldub tegemast. See muudaks ELi paindlikumaks ja võimaldaks tal kiiremini reageerida, aga see pole veel kõik. Leping sütitab uuesti nende riikide ootused, kes ihkavad ühenduse liikmeteks saada. Lääne-Balkani riigid on entusiastlikult tervitanud lepingu ratifitseerimist Iirimaa poolt.
See, et institutsioonid on kord moodustatud ja reformitud, muudab ELi ülemaailmsel tasemel kuuldavamaks. Euroopa Liit poleks siis enam ainult ühisturg, vaid ka jõud rahvusvaheliste suhete sfääris. Tema tugevuse kindlustavad 27 liikmesriiki, mille arv võib mitte väga kauges tulevikus kasvada. 2010 on aasta, mil loodame lepingu jõustumist. See võiks ühtlasi olla uuenemise aastaks ELile, mis aegade vältel on suutnud ennast pidevalt uuesti kehtima panna.
Maria Da Graça Carvalho  
Lissaboni lepingu üle Iirimaal peetud referendumi tulemus on eluliselt tähtis samm Euroopa integreerumisel ja Euroopa rolli tugevdamisel. Lissaboni leping võimaldab ELil tugevdada Euroopa rolli energia, kliimamuutuse, teaduse ning arengumaadega koostöö valdkondades.
Lissaboni leping muudab võitluse kliimamuutusega ELi keskkonnapoliitika konkreetseks eesmärgiks, tunnistades, et tal on võitluses kliimamuutuse vastu rahvusvaheliselt juhtiv roll.
Esimest korda lisatakse energia peatükk, mis seab ELi poliitika eesmärkideks energiavarustuse kindluse saavutamise, energiatõhususe edendamise ning uute taastuvenergia allikate väljatöötamise.
Lissaboni leping paneb aluse Euroopa teadusruumi loomisele, tugevdades Euroopa tegevust valdkonnas, mis on eluliselt tähtis majanduskasvule ja tööhõivele.
Lissaboni lepingus on esimest korda sätestatud konkreetne õiguslik alus humanitaarabile ning konstateeritud, et vaesuse vähendamine ja kaotamine arengumaades on Euroopa Liidu arengukoostöö poliitika esmane eesmärk.
João Ferreira  
Iirimaal Lissaboni lepingu üle peetud teise referendumi tulemus ei muuda selle protsessi ebademokraatlikku iseloomu, mille käigus päris algusest peale on eiratud inimeste vaba tahet. Me ei tohi lubada, et unustataks prantslaste ja hollandlaste "ei” põhiseaduslikule lepingule ega ka pettust, mida selle lepingu Lissaboni lepinguks muutumine endast kujutas.
Ajalukku lähevad ka Iiri rahva esimesel referendumil väljendatud "ei” ignoreerimine ning sellele järgnenud vastuvõetamatu šantaaž ja sekkumine, mis kulmineerus tohutus kampaanias, milleks häbitult kasutati Iiri riigi ja Euroopa Liidu rahalisi vahendeid. Ei ratifitseerimisprotsess ega Lissaboni lepingu sisu muuda õiguspäraseks nende poliitikate jätkamist, mis on sügavaimaks põhjuseks tõsisele majandus- ja sotsiaalsele kriisile, mida kogeme praegu Euroopa Liidus, eriti Portugalis, ning mida see leping veelgi süvendab.
Meie omalt poolt jätkame vankumatu otsusekindlusega võitlust neoliberalismi, föderalismi ja militarismi vastu Euroopa Liidus. Me jätkame suures usus võitlust teise Euroopa - tööliste ja rahva Euroopa eest - ning praegu meie ees seisvate uuenenud ohtude vastu, mis ähvardavad töötajate sotsiaalseid õigusi, demokraatiat, suveräänsust, rahu ja koostööd.
Bruno Gollnisch  
Härra juhataja, daamid ja härrad - kelle üle me naerame? Üpris põlglik rahulolu, mida siin üles näidati seoses jah”-sõnaga, mis iirlastelt välja pressiti kuude kaupa kestnud ahistamise, süütunde kampaaniate, valede ja pooltõdedega, on häbiks demokraatiale ja solvab rahva vaba tahet. Kui rääkida õiglusest, siis on sunni abil saadud tunnistused väärtusetud: sama peaks kehtima ka nende riuklikult korraldatud ratifitseerimiste kohta, millel saab olla ainult üks võimalik vastus, mille saamiseks oleme valmis kodanikke ikka ja jälle oksendamiseni hääletamisele sundima, kui me neist just üldse mööda ei lähe, valides parlamentaarse variandi. Praegu on Tšehhi Vabariigi president Václav Klaus ainus järelejäänud isik, kes püüab sellele vabadust tapvale tekstile, see tähendab Lissaboni lepingule veel vastu seista. Kõik Euroopa patrioodid, kõik need, kes tõrjuvad Euroopa superriiki, kes arvavad, et rahval on õigus ise oma tulevikku määrata, peavad praegu demonstreerima Klausile oma toetust ning aitama tal vastu seista survele, mida talle avaldatakse ja lähemal ajal isegi veel rohkem avaldama hakatakse.
Lívia Járóka  
Tahaksin juhust kasutada ja tervitada Iiri referendumi tulemust, mis sillutab teed Lissaboni lepingu jõustumiseks, luues seega suuremat demokraatiat ja solidaarsust soodustava Euroopa Liidu. Tahaksin rõhutada, et ühest küljest annab leping riikide parlamentidele suurema mõjuvõimu ja teisest küljest põhineb see Euroopa Liidu põhiõiguste hartal, sellega alal hoides ja konsolideerides kõnealuse inimõigusi ja vähemuste õigusi sätestava dokumendi siduvust. Eriti tähtis on see Ungarile, sest rahvusvähemustesse kuuluvate isikute diskrimineerimisele hartas pandud keeld on äärmiselt oluline žest nii väljaspool Ungarit elavate ungarlaste kui ka Ungaris elavate vähemuste seisukohast. Praeguse ülemaailmse majanduslanguse ajal on tähtis mõista, mida Euroopa tõhus ja tulemusrikas koostöö võib pakkuda keskmise suurusega riigile, nagu Iirimaa või Ungari, et kriisist edukalt välja tulla.
Rareş-Lucian Niculescu  
Kui Lissaboni leping jõustub, muudab see seadusandlikud menetlused palju lihtsamaks. Kõige märkimisväärsemateks edusammudeks saavad selles osas nende valdkondade hulga suurenemine, milles otsused võtab vastu ELi nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega (mitte enam ühehäälselt), samuti nende valdkondade hulga suurenemine, milles Euroopa Parlamendil on ELi nõukogu kõrval kaasseadusandja roll. Need uuendused lihtsustavad suuresti otsuste vastuvõtmise menetlust ELi tasandil, eriti sellistes valdkondades nagu struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond, mis on äärmiselt olulised Rumeenia jaoks, kes vajab seda raha oma arengu jätkamiseks. Ma tervitan ka fakti, et Euroopa Parlament saab laiemad volitused, näiteks seoses põllumajandusfondidega, mis on praeguse majanduskriisi poolt nii raskelt kahjustatud valdkond, jäädes samas valdkonnaks, mis vajab niisuguseid erimeetmeid, mis suudaksid anda kiireid tulemusi põllumeeste elu parandamiseks ja meie kodanike toiduainetega kindlustamise tagamiseks.
Joanna Senyszyn  
President Lech Kaczyński ei ole avalikult antud lubadusele vaatamata Lissaboni lepingule ikka veel alla kirjutanud. Edasilükkamine on kestnud nüüd juba poolteist aastat. See on õigustamata, laiduväärne ja isegi seadusevastane.
Poola parlament tegi 2008. aasta 1. aprillil presidendile ülesandeks Lissaboni leping ratifitseerida. Vastavalt Poola Vabariigi põhiseadusele on president kohustatud alla kirjutama. See pole hea tahte või tema poolehoiu küsimus - see on kohustus. Jättes selle kohustuse täitmata, rikub ta seadust. Tehes lepingule allakirjutamise sõltuvaks ühe teise riigi kodanike otsusest, on president Kaczyński pannud Poola niisuguse riigi rolli, kes pole suuteline langetama sõltumatuid otsuseid, ning solvanud poolakate patriootilisi tundeid. Iirimaal võitsid tugeva ja ühendatud Euroopa Liidu toetajad. Poolas seisab president võidu teel ees ning nüüdseks pole tal peaaegu üldse enam ühiskonna toetust.
Kas võib olla, et ta on viivitanud isiklikel põhjustel, kartes kaotada ELi-vastase paindumatu valijaskonna toetust, sealhulgas Radio Maryjaga seotut? Kui nii, siis on ülim aeg algatada kohtulik menetlus. Poola Vabariigi põhiseaduse kohaselt on selleks kaks võimalikku moodust. Kas riigikohus või Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 131 lõike 2 neljanda lõigu kohaldamine - rahvuskogu deklaratsioon presidendi pideva suutmatuse kohta täita oma ülesandeid tervisliku seisundi tõttu. Poola rahvas ei taha Euroopa Liidu arengut takistada. Vastupidi, nad tahavad algatada kasutoovaid muutusi Euroopas. President Kaczyńskil pole õigust sellesse sekkuda.
Czesław Adam Siekierski  
Vaatamata asjaolule, et Euroopa Liit ja tema institutsioonid toimivad iga päev tõhusalt ka ilma Lissaboni lepinguta, võiks selle vastuvõtmise äpardumine luua pildi ühendusest, mis ei ole suuteline tähtsate otsusteni jõudma ega neid vastu võtma. Lissaboni leping kehtestab hääletamisel uued põhimõtted, mille puhul riigi hääletusvõime on selgelt sõltuv tema rahvaarvust. Praeguse Nizza hääletussüsteemiga võrreldes saavutavad suured riigid, sealhulgas Saksamaa, parema seisundi, kuna keskmise suurusega riigid, sealhulgas Poola, kaotavad. Nizza lepingu kohaselt Poolale eraldatud häälte arv oli väga soodus. Teatavad hirmud kompetentside jaotuse osas tekkisid siis, kui loodi uus ametikoht - Euroopa Ülemkogu alaline president, üldiselt tuntud ELi presidendina. Tuletagem meelde, et meil on juba Euroopa Komisjoni president ja parlamendi president, lisaks selle riigi liider, mis juhib Euroopa Liitu või mida nimetatakse eesistujariigiks, ning peale selle ootame veel välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametisse määramist. Peale kõrge esindaja ametikoha loomise, mida teatakse ka ELi välisministrina, tugevdab Lissaboni leping ühise diplomaatia loomise kaudu ELi välispoliitikat. Lisaks on sätestatud Euroopa Liidust lahkumise võimalus, loodud Euroopa kodanikualgatus ning lepingus räägitakse ka vajadusest luua ELi energiapoliitika, mis on Euroopa tuleviku jaoks väga oluline. Ootame lootusrikkalt lepingu lõplikku ratifitseerimist.
Silvia-Adriana Ţicău
kirjalikult. - (RO) Lissaboni leping võimaldab riikide parlamentidel võtta Euroopaga seotud teemad päevakorda oma riigisiseste aruteludena. Tegelikult hakkavad riikide parlamendid uurima kõiki Euroopa Komisjoni seadusandlikke ettepanekuid, et tagada vastavus subsidiaarsuse põhimõttega. Kui kolmandik riikide parlamentidest teatab komisjonile, et seda põhimõtet on rikutud, peab komisjon oma ettepaneku läbi vaatama. Kui pool riikide parlamentidest arvab, et subsidiaarsuse põhimõtet on rikutud, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu tegema avalduse selle kohta, kas seda põhimõtet on rikutud või mitte. Pärast seda, kui Euroopa õigusakt on vastu võetud, võivad riikide parlamendid Euroopa Kohtult kahe kuu jooksul pärast selle avaldamist tühistamist nõuda. Olenevalt Euroopa tasandil toimuva seadusandliku protsessi pikkusest võimaldab Euroopaga seotud küsimuste võtmine riiklike arutelude päevakorda liikmesriikidel õigel ajal näitajaid ja arengusuuniseid saada, et kavandada oma arutelusid samaaegselt ELi tasandil toimuvatega. Lissaboni leping kinnitab taas, et ELi majandus on sotsiaalne turumajandus, ning annab ELile uued volitused sellistes valdkondades nagu kliimamuutus ja energiapoliitika. Need volitused on eriti olulised, võttes eelkõige arvesse ELi energia sõltuvust kolmandatest riikidest.
Rafał Kazimierz Trzaskowski  
kirjalikult. - Iirlaste "jah” Lissaboni lepingule on Euroopa jaoks hea uudis. Kahtlemata hakkab see leping Euroopa Liidule kasu tooma, lihtsustades tema otsusetegemise protsessi ja luues parema tegevusvälja tõhususele. Vastupidiselt sellele, mida ütlevad oponendid, ei tekita leping mingit suuremat revolutsiooni. Siiski pole kunagi varem olenenud rohkem rakendusprotsessist. Üksikasjad on põrgulikud. Oma uuendustega võib leping näiteks suurendada ELi märgatavust rahvusvahelisel laval. Siiski oleneb palju lõppsätetest, mis määratlevad selliste uute instrumentide iseloomu, nagu Euroopa Välistegevuse Teenistus. Sellepärast on oluline, et Euroopa Parlament, kui vähegi võimalik, asuks oma asjakohasesse rolli Lissaboni lepingus ettenähtud uue institutsioonilise raamistiku loomise protsessis. See muudaks kõnealuse protsessi läbipaistvamaks, suurendaks selle seaduspärasust ning ma arvan, et lõppeks võiks see kaasa aidata ka parema tulemuse saavutamisele.
