Положението в Република Молдова (разискване)
Председател
Следващата точка от дневния ред са изявленията на Съвета и на Комисията относно положението в Република Молдова, но първо, мисля, че г-н Watson иска да привлече вниманието на залата върху присъствието в Парламента на видни личности от Република Молдова.
Graham Watson
(EN) Г-н председател, бих искал да привлека вниманието на колегите върху присъствието в залата днес на лидерите на трите опозиционни партии, представени в парламента на Молдова, които са тук за разискването: Dorin Chirtoacă, който е кмет на Кишинев и заместник-председател на Либералната партия на Молдова, Vladimir Filat, който е председател на Либерално-демократическата партия, и Serafim Urechean, президент на съюза "Наша Молдова".
(Ръкопляскания)
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, Съветът и Парламентът следят със силно безпокойство събитията, протичащи в Молдова във връзка с парламентарните избори на 5 април. В наша близка съседна държава се развива сериозна политическа криза, която представлява голямо предизвикателство за политиката на Европейския съюз по отношение на Молдова и общо на целия район. Този фактор е особено тревожен, тъй като в момента Европейският съюз се подготвя да постави началото на програмата "Източно партньорство". В наш интерес е да гарантираме, че положението в Молдова не подкопава осъществяването на "Източно партньорство". Трябва ясно да разграничим изявленията на президента Воронин и действията на политическите представители, от една страна, и интересите на молдовските граждани, от друга страна.
Веднага след избухването на бурните протести в Кишинев на 7 април Европейският съюз изпрати в Молдова своя специален представител г-н Калман Мижей. Оттогава г-н Мижей прави усилени опити да постави началото на политически разговори между различните партии в Молдова. Партиите, спечелили места в новия парламент, трябва да постигнат съгласие по реалистично решение, което зачита демократичните принципи. По време на кризата специалният представител поддържаше тясна връзка с председателството и с Върховния представител за ОВППС г-н Хавиер Солана.
Може би знаете, че министър-председателят на Чешката република Мирек Тополанек също посети Кишинев вчера. Той призова настойчиво молдовските органи и опозицията да встъпят в политически диалог. Г-н Тополанек се срещна с президента г-н Воронин, с министър-председателя г-н Гречани и с представители на опозицията. Основното послание, предадено от председателството, съответстваше напълно на продължителните действия на г-н Калман Мижей. Необходимо е да се засилят гражданските права в молдовското общество, правителството трябва да осигури възможност на гражданското общество да функционира добре и да гарантира свободата на изразяване и другите основни права на човека. Освен това е важно модовската опозиция да получи достъп до основните средства за масово осведомяване, за да представя становищата си и да участва в политическата надпревара при равни условия. От друга страна, необходимо е представителите на опозицията да сътрудничат конструктивно на управляващата партия и да зачетат резултатите от изборите. Министър-председателят Тополанек, като председател на Европейския съвет, подчерта пред всички представители решаващото значение на постоянното поддържане на идеята за европейска перспектива. Молдова не трябва да се отклонява от пътя на демокрацията. Обвързването с проекта "Източно партньорство" следва да укрепи позицията на Молдова по този път.
Бих искал да ви напомня, че официалният резултат от изборите, обявен на 8 април, беше победа за Молдовската комунистическа партия, която спечели почти 50 % от гласовете. Останалите гласове бяха разпределени между трите опозиционни партии. Въз основа на това комунистите трябваше спечелят 60 от 101 места в новия парламент. В предварителната оценка на международната мисия за наблюдение на изборите се стигна до заключението, че изборите са действителни, въпреки че бяха посочени няколко проблема, възникнали по време на кампанията.
Независимо от това опозицията и няколко неправителствени организации обявиха, че изборите са били опорочени с измама. Миналата седмица Централната избирателна комисия извърши повторно преброяване на гласовете и заключи, че управляващата Комунистическа партия наистина е спечелила 60 от 101 места в парламента, като така потвърди резултатите от първото преброяване. Според опозицията основният проблем не е свързан с преброяването на гласовете, а с избирателните списъци, за които се твърди, че включват няколкостотин хиляди "мъртви души", или лица, които не съществуват. Опозицията проверява избирателните списъци, за да получи доказателство за твърдението си. Според говорител на комисията по време на повторното преброяване не са установени признаци на измама. Опозицията изтъкна и широкоразпространеното използване на административни ресурси от страна на управляващата партия по време на предизборната кампания. Международните наблюдатели на изборите критикуваха молдовските органи във връзка с това. Европейският съюз беше предупредил молдовските органи за този проблем няколко пъти преди изборите. Специално внимание беше отделено на липсата на свобода на печата и преследването на опозицията от страна на репресивни органи.
След протестите натискът върху независимите средства за масово осведомяване нарасна рязко. Журналисти бяха арестувани и преследвани. Някои чуждестранни журналисти бяха изгонени или не бяха допуснати да влязат в страната. Има и друго много сериозно основание за загриженост. По време на кризата молдовските органи извършиха сериозни нарушения на правата на човека. Според сведенията почти 250 души са били арестувани след бурните протести на 7 април. Много от тях, предимно млади хора, са били бити от полицията, подложени на нечовешко отношение и мъчения, отказан им е бил достъп до правна помощ и не им е било позволено да уведомят семействата си. Трима протестиращи младежи са починали.
Много ясно показахме на молдовските органи, че подобни нарушения на правата на човека и свободите на средствата за масово осведомяване са неприемливи за Европейския съюз. Бурните събития в Кишинев не са оправдание за жестоките мерки, наложени от държавните органи. Молдова е възприела европейските норми и ценности чрез мерки като плана за действие Европейски съюз-Молдова. ЕС призова настойчиво молдовските органи да поддържат принципите на правата на човека и основните свободи.
На 15 април молдовският президент Владимир Воронин предприе стъпка в правилната посока, като обяви амнистия за всички лица, арестувани по време на протестите, освен за лицата с предишно криминално досие. Също така той призова за прозрачно и надлежно разследване на събитията. Разследването трябва да се проведе в сътрудничество със съответните европейски и международни институции. Положението с правата на човека се следи отблизо на място от ЕС, а също и от Съвета на Европа, от Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) и от Организацията на обединените нации (ООН). Важно е тези действия да бъдат съгласувани. Разследването в Молдова трябва да включва международно участие, за да може да се приеме за надеждно и честно. Острият конфликт и недоверие, които преобладаваха в молдовското общество през последните седмици, могат да бъдат преодолени само чрез прозрачен процес.
Изключително важно е да се намери политическо решение на кризата. Молдова е изправена пред много сериозни икономически проблеми, произтичащи от световната финансова криза. Продължителните политически сътресения ще направят невъзможно решаването на икономическите проблеми в страната. Съществува спешна необходимост от функциониращо правителство. Ще бъде необходима и външна помощ, включително значително участие на Международния валутен фонд. Много важно е на този етап да се гледа към бъдещето извън рамките на непосредствените последици от настоящата криза и да се обмисли каква следва да бъде нашата политика по отношение на Молдова. Кризата показа ясно необходимостта от последователни и смели мерки за засилване на демократичните стандарти и институции в Молдова. От страна на ЕС ще е необходима по-голяма помощ, насочена към изграждане на институции чрез реформа на полицията и на съдебната система и гарантиране на свободите на средствата за масово осведомяване и на плурализма. Споразумението между молдовските политически партии за преодоляване на настоящата криза следва да включва ангажимент за всеобхватна реформа в посочените области.
Госпожи и господа, бих искал да завърша, като подчертая, че от много години Молдова е една от най-напредничавите държави в Източна Европа от гледна точка на нейната решителност в подкрепата на демократичните стандарти и стремежа й към сближаване с Европейския съюз. В наш интерес е да помогнем на Молдова да преодолее настоящата криза и да продължи напред по този път. Програмата "Източно партньорство" ще осигури нова и амбициозна рамка за увеличаване на помощта от ЕС, насочена към политически и икономически реформи в Молдова и в други държави от региона. Несъмнено в наш интерес е да гарантираме, че в Молдова демокрацията укрепва и че Молдова продължава да се сближава с Европейския съюз.
Оли Рен
член на Комисията. - (EN) Г-жо председател, във връзка със съобщението на г-н Watson, позволете ми първо да приветствам топло гостите ни от Молдова.
Положението в Република Молдова действително е доста тревожно. Ние следим отблизо събитията и търсим начини за насърчаване на диалога и помирението между политическите сили в страната.
Що се отнася до наскоро провелите се избори, моята колега г-жа Бенита Фереро-Валднер приветства предварителната оценка, направена от международната мисия за наблюдение на изборите, ръководена от ОССЕ. Мисията стигна до заключението, че изборите са проведени в условия на плурализъм, че на избирателите е бил предложен ясен политически избор и че са били спазени редица международни стандарти за демократични избори.
Въпреки това са установени съществени недостатъци, които пораждат сериозна загриженост и бяха съобщени от Комисията доста преди изборите. Става въпрос за неправомерна административна намеса, недостатъчно зачитане на свободата на изразяване и достъпа на всички партии до средствата за масово осведомяване, както и цялостна липса на обществено доверие в демократичния и изборния процес. Тези недостатъци трябва да бъдат преодолени неотложно, особено след събитията от 7 април.
Много по-тревожни са сведенията за широкоразпространени нарушения на правата на човека в началото на демонстрациите след изборния ден. След размириците, последвали демонстрациите от 7 април, Комисията осъди строго прекомерната употреба на сила и призова всички участвали лица да спрат използването на подстрекателска реторика и насилие.
Продължаваме да следим въпроса отблизо. Зачитането на правата на човека остава ключово условие за бъдещото развитие на отношенията ни с Молдова. Жизненоважно е твърденията за сериозни нарушения на правата на човека от страна на силите на реда да се разследват задълбочено и бързо. Ако твърденията се докажат, органите трябва да предприемат действия, с които да гарантират, че отговорните за нарушенията действително ще бъдат изправени пред съд.
Приветстваме съгласието на президента Воронин да посети г-н Томас Хамарберг, член на Съвета на Европа, отговарящ за правата на човека, както и сътрудничеството със специалния представител на Европейския съюз по тези въпроси. Също така е положителен интересът на Молдова към възможността за изпращане на мисия на ЕС за разследване.
Въпреки че тези мисии не могат да заместят отговорността на държавата да разследва и подведе под наказателна отговорност нарушителите на правата на човека, те следва да помогнат да се хвърли светлина върху последните избори и периода след тях. Те следва да постигнат и известни резултати в посока улесняване на политическия диалог с цел възстановяване на общественото доверие.
Положението в Молдова днес е много неустойчиво. Страната винаги е изразявала желанието си да задълбочи отношенията си с Европейския съюз. Настоящата криза е изпитание за решимостта на Молдова в това отношение.
Приветстваме факта, че Румъния се въздържа от предприемане на реципрочни стъпки след повторното въвеждане на визов режим за румънските граждани и по отношение на обявяването на нейния посланик за "персона нон грата". Необходимо е да поощрим всички партньори да продължат да действат с най-голямо внимание и винаги да поддържат първостепенната цел за стабилизиране на страната.
Сегашното положение е доста тревожно, но не трябва да губим от погледа си общата картина. Ключът към бъдещата стабилност и благоденствие в Молдова е в задълбочаването на нейните отношения с Европейския съюз. На прага на започването на програмата "Източно партньорство" е необходимо да покажем, че действително сме готови да помогнем на Молдова да преодолее сегашните затруднения, по-специално чрез премахване на напрежението, насърчаване на диалога и засилване на връзките между нас.
Република Молдова е наш съсед. Работим тясно и в отношения на доверие с гражданите на Молдова през последните 15 години. Запознати сме добре със стремежа на Молдова към Европейския съюз. Жизнено важно е да останем ангажирани към народа на Молдова днес и да работим заедно не само за преодоляване на предизвикателствата, които се появиха в периода на изборите, но също и на тези, които възникват в резултат на световния финансов и икономически спад. С други думи, ние сме загрижени за Молдова и нейните граждани.
Marian-Jean Marinescu
Република Молдова има международни задължения и ангажименти, които означават, че тя е поела отговорността да зачита демокрацията, принципите на правовата държава и правата на човека. Неотдавнашните събития обаче ни показаха сериозно отклоняване от тези ангажименти. Безразборни арести, отвличания, изчезвания на хора, грубо нарушаване на правата на арестуваните, нечовешко и унизително отношение, тероризиране на гражданите и сплашване с оръжие -все достойни за съжаление прояви, които застрашават бъдещето на тази държава в ЕС.
Кампанията, започната срещу представители на средствата за масово осведомяване и опозиционните партии, заедно с арестите и експулсирането на журналисти, са сериозни, заслужаващи съжаление действия. Осъждам кампанията на тормоз, сериозните нарушения на правата на човека и незаконните действия, извършвани от правителството на Република Молдова.
Помощта на Европейския съюз, планирана за периода 2007-2010 г. и предназначена да подкрепи развитието на демокрацията и доброто управление в Молдова, възлиза на 50 млн. евро. Надявам се, че парите не са били използвани за обучение на полицията как да прилага насилие срещу населението. Бих искал да помоля Комисията да представи на Европейския парламент доклад относно използването на средствата на ЕС в Република Молдова.
Румъния води и ще продължава да води активна политика в подкрепа на интегрирането на Република Молдова в структурите на Европейския съюз. Причината за това не е само в историческите връзки, които имаме с гражданите на тази държава, но преди всичко в твърдото убеждение, че съдбата на Република Молдова е тя да бъде в Европа като модерна, демократична държава, основана на зачитането на правата на човека и основните свободи. Обвиненията, отправени срещу румънската държава от страна на молдовските органи, са абсурдни. Въвеждането на визов режим за румънските граждани също е неоснователно и неприемливо действие. Ръководителят на държавата се сменя, но гражданите остават.
Считам, че е в интерес на Европейския съюз Република Молдова да следва европейския път, поддържайки стремежа на своите граждани да живеят в стабилна, безопасна демократична държава. Във връзка с това програмата "Източно партньорство" е ефективен инструмент и израз на стремежа на гражданите на Република Молдова към Европейския съюз.
Marianne Mikko
от името на групата PSE. - (ET) Госпожи и господа, винаги съм подкрепяла силно Молдова, но настоящата криза ме безпокои силно. Въпреки че Молдова е малка държава, която е зависима от чуждестранната помощ, не можем да си затворим очите, когато се нарушават принципите на правовата държава.
Отношенията между Европейския съюз и Молдова остават много важни за нас, но никой не трябва да се надява, че Европейският съюз се състои от наивници с розови очила, които вярват, че всичко, което ни представят молдовските органи, е истина. Предстоящата ad hoc мисия на Европейския парламент в Молдова е много важна. Няма да има забранени теми. Бихме искали да знаем как се е отнасяла полицията с демонстрантите в периода след изборите. Зачитането на правата на човека не само на думи, но и на дела, е от първостепенна важност за Европейския съюз и за представителите, избрани пряко от хората. За съжаление на вчерашната среща между комисията по външни работи и молдовската делегация Молдова показа, че Европа трябва да бъде подготвена за монолози в Кишинев. Не можем да приемем това, след като европейската интеграция означава открит диалог. Така партньорите обсъждат всичко. Аз вярвам в програмата "Източно партньорство", а също и във възможността за демокрация в Молдова. Затова нека да помогнем на Молдова.
Graham Watson
от името на групата ALDE. - (EN) Г-жо председател, състоянието на Молдова ни навява ужасни спомени за нещастното минало на Европа: комунистическо правителство, което обявява победа по свои правила, побой и убийства на протестиращи, обвинения, че съседни държави дирижират безредиците. Ако има действителни доказателства, че румънските служби за сигурност са разпалили насилието, това трябва да се разследва обстойно от международната общност.
Мисията на Парламента следващата седмица трябва да търси доказателства във връзка със сведенията за допълнително напечатани 200 000 бюлетини, с твърденията, че 400 000 избиратели са се регистрирали в деня на изборите без необходимите документи за самоличност и с твърденията, че избирателите в Приднестровието са били масово лишавани от правото да гласуват. Докато се разследват тези въпроси, докато ОССЕ представи своя доклад, много хора просто няма да вярват на резултатите, каквото и да решат съдилищата на Молдова. Може да се окаже, че инстинктивният оптимизъм на члена на Комисията г-жа Фереро-Валднер е неоснователен.
Президентът Воронин също трябва да осъди задържането, побоя и убийствата без съд и присъда на млади хора, арестувани на случаен принцип след протестите. Да няма повече пречки за адвокатите или неправителствените организации, да няма повече прикриване на имената и броя на задържаните. Бих искал Комисията да потвърди дали експулсирането на посланика на Румъния от Молдова и визовият режим за пътуващите нарушават споразуменията, които Съюзът има с тази държава. Ако това е така, какви действия ще предприеме Комисията?
Съобщението на президента Бъсеску във връзка с паспортите също увеличи напрежението. Трябва да покажем чувствителност към двустранните отношения, но въпреки това да настояваме за спазването на споразуменията.
Нашите гости от Молдова днес описват една държава, където свободата и демокрацията се отричат по много начини, където интернет не функционира добре по мистериозни причини, където телевизионните канали изчезват от ефира, където държавната телевизия излъчва ориенталски танци, вместо да предава за насилието по улиците.
Нашият Съюз, въпреки че се съобразява с геополитиката, трябва да разбира политиката на Молдова - страна с народ, силно желаещ да упражнява демокрацията и свободата на избора, държава, която търгува предимно с държавите на запад от нея, страна, свързана с някои държави-членки на Европейския съюз чрез география, история и култура. Следващия месец, когато нашите лидери се съберат за срещата на върха за Източното партньорство, те трябва непременно да изградят партньорство на базата на демокрацията и правата на човека. Президентът Воронин и неговите другари трябва да се ангажират с тази кауза. Нашият Съюз трябва да изиска това.
Bastiaan Belder
(NL) Международните съобщения за безредици в Молдова в началото на април и последиците от тях пораждат значителен брой въпроси, които европейските институции трябва да поставят на молдовските и румънските органи.
Да започнем с Кишинев. Молдовското правителство наистина ли възнамерява да открива огън срещу демонстранти в извънредни ситуации отсега нататък? Ще насоча вниманието на колегите към съобщението, направено от министър-председателя по държавната телевизия. Как молдовското правителство обяснява радикалния обрат в подхода, възприет от органите за национална сигурност към демонстрантите и други опоненти? Това беше обрат от необяснима пасивност спрямо вандализма, палежите и плячкосването на правителствени сгради към брутално физическо насилие срещу невъоръжени граждани, довело до три подозрителни смъртни случая.
Преди всичко, как Република Молдова обяснява отговорността си за тези нарушения на най-основните права? Г-жо председател, за отговора на този последен и решаващ въпрос непременно трябва да се вземе под внимание отвореното писмо, съдържащо девет препоръки, предадени вчера на чешкото председателство от четиринадесет молдовски защитници на гражданското общество. Надявам се, че институциите на Европейския съюз, членът на Комисията г-н Оли Рен и чешкото председателство ще обърнат внимание на това писмо. Изтъкнати личности в молдовското общество искат обяснение. Трябва да се изправим пред молдовските органи.
Освен това Брюксел трябва поне да поиска от Букурещ да обясни защо предложи масово румънско гражданство на молдовски граждани с румънски произход. Европейските консултации относно дълбоките последици от подобно радикално решение са определено обосновани.
Adrian Severin
(EN) Г-жо председател, насилието в Република Молдова не беше революция, а метеж, който се извърши в революционна атмосфера в едно разделено общество. Това насилие можеше да се възприема и като провокирано и използвано като част от стратегия, целяща преначертаването на границите между Европейския съюз и Евразия.
Ето защо проблемът, с който трябва да се справим, е европейски проблем. Това не е просто вътрешен проблем или проблем на отделна държава-членка. Но решението на проблема не трябва да бъде разплата, а увеличаване на усилията за привличане на Молдова към европейския път. Решението не се състои и в насърчаването на представители на елита на Молдова да напускат страната като притежатели на чуждестранни паспорти.
Във връзка с това трябва да засилим мисията на пратеника на Европейския съюз в Молдова по отношение на обхват и ресурси, да ускорим преговорите с Молдова за визовите облекчения и да задълбочим сътрудничеството в областта на подобряването на обществения ред и зачитането на правата на човека. Трябва да работим съвместно с органите, опозицията и гражданското общество, но също и с Русия, която има важно присъствие в региона. Трябва да избегнем възприемането на тези събития като оправдание за едностранно решение на въпроса за Приднестровието.
Anna Ibrisagic
(SV) Г-жо председател, има колеги, които мислят, че трябва да имаме резолюция относно Молдова, има и колеги, които мислят, че не трябва да имаме резолюция. Тези, които не желаят резолюцията, често цитират факта, че ОССЕ в действителност одобри самите избори. Позволете ми да спомена обаче, че докладът на ОССЕ не беше напълно лишен от критика. Напротив, той съдържаше доста критики. Резолюцията все пак не се отнася само до изборите, а също и за всичко, което се случи след изборите и което се случва от доста време в Молдова.
Правата на човека трябва да се зачитат. На средствата за масово осведомяване трябва да бъде предоставена свобода. Грубото отношение към мирните демонстранти никога не може да бъде прието. Одобряването на резолюцията би означавало, че ще изпратим силен сигнал до хората в Молдова, за да им покажем, че не са сами, че виждаме какво се случва там и че не го приемаме. Ето защо настойчиво ви призовавам да подкрепите резолюцията.
Victor Boştinaru
(RO) Събитията, които се случиха в Република Молдова, се очакваха отдавна. Като казвам това, имам предвид факта, че през 2008 г. диалогът Европейски съюз-Молдова, очерта поне три важни въпроса: а) свободен достъп на опозицията до обществените средства за масово осведомяване, който беше систематично отказван и институционализиран от режима на г-н Воронин, б) неизпълнението на искането на Комисията от Венеция за въздържане от изменение на закона за парламентарните избори, отхвърлено категорично от режима в Кишинев и неговите съмишленици, в) участие на опозицията при вземането на важни решения за политиката на държавата, особено относно нейната политика за европейска интеграция, друга мярка, която беше категорично отхвърлена.
Фактът, че тези три основни теми бяха пренебрегвани или систематично отхвърляни от нашите партньори в Кишинев, в действителност ни показва, че Молдова категорично обръща гръб на Европейския съюз, когато се засягат въпроси от решаваща важност за бъдещето на държавата. Събитията в деня на изборите бяха само предсказуемият край на история, за която може би Европейският съюз и Европейският парламент имат известна обща вина.
Maria Petre
(RO) Г-жо председател, госпожи и господа, имаме три вида проблеми с Република Молдова и всички те са сериозни. На базата на това можем да разработим три насоки на действие. Първият проблем засяга правата на човека. Стотици млади хора са били задържани, а някои дори и измъчвани. Следващият проблем засяга свободата на печата. Има журналисти, които са били заплашвани и отвличани от улицата посред бял ден. Последният проблем се отнася до метода за провеждане на изборите. Имаме огромно количество конкретни данни за това, които показват изборни измами. Трябва да бъдем справедливи и категорични, когато вземаме решения по отношение на последния въпрос. Опозиционните партии твърдят, че измамите са променили резултата с 10-15 %. Гражданите на Република Молдова все още очакват с голяма надежда нашите решения, нашите отговори. Това е единственият им изход от това трагично положение, почти безпрецедентно в Европа, което им се е налагало да търпят.
Alexandru Nazare
(RO) Г-жо председател, в наши дни в Кишинев човек право да мълчи, има право да прави, каквото му казват и има право да плаща данъци на една върхушка, която не се отчита пред никого, както и да емигрира, да се приспособи или, ако е необходимо, да мрази по команда. Човек няма право на свободно изразяване, сдружаване, обществен дебат, нито дори правото да определя сам собствената си идентичност. Г-н член на Комисията, ето това са условията за стабилизиране на Молдова, но те не дават основания за оптимизъм.
След като е поела по този път, единствената съдба, която очаква Молдова, в най-добрия случай, е тази на Беларус. Много преди изборите Комунистическата партия успя да придобие и затвърди своя абсолютен контрол над всички средства за масово осведомяване. Тези действия лишиха демократичния процес от съдържание и принудиха една четвърт от населението на страната да емигрира. При тези обстоятелства изборите не биха могли да бъдат проведени без сянка на съмнение. Репресиите, извършвани от Кишинев, вече станаха начин на общуване на органите с населението.
Ето защо отсега нататък Европейският съюз не може да си позволи да има благосклонно, двусмислено отношение към режима в Кишинев. Отсега нататък мълчанието ни или тези двусмислени изявления ще показват одобрението и съучастничеството ни в демонстрирането на незачитане на основните свободи и демократичната правна система, както и в проявите на насилие и репресии. Не на последно място кризата в Кишинев показва, че трябва да подобрим методите, които използваме за наблюдение и проследяване на изборите, и да преосмислим ролята на нашия постоянен представител там.
Charles Tannock
(EN) Г-жо председател, Молдова остава една от най-бедните държави в Европа, с крехка демокрация, ръководена от президента Воронин, който е нереформиран "съветски човек" - Homo Sovieticus - който все още се нарича с гордост комунист и който, за съжаление, има двойствено отношение към Европейския съюз дори и по отношение на Източното партньорство.
Въпреки това той продължава да бъде популярен, особено сред населението в селските райони и сред по-възрастното поколение, което в тези несигурни икономически времена изпитва носталгия към сигурността, която са имали в СССР.
Тройката на ОССЕ, която включваше наша делегация от Европейския парламент, всъщност потвърди неговата победа, така че просто трябва да приемем този факт, въпреки че следва да възразим остро срещу репресивното потъпкване на демонстрациите на опозицията, която обвини правителството в монополизиране на средствата за масово осведомяване по време на кампанията, в използване на остарели и ненадеждни избирателни списъци - включително много лица, за които се предполага, че са починали - и в лишаване от правото на гласуване на голямата диаспора в чужбина, която не е могла да гласува.
Трябва да се концентрираме незабавно върху нарушенията на правата на човека, които трябва да бъдат разследвани напълно от мисия на Европейския съюз, ако Молдова иска да продължи да получава нашата подкрепа в стремежа й за присъединяване към европейските и атлантическите структури.
Paul Rübig
(DE) Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, много съм благодарен за разискването днес, тъй като то показва, че Европа със своите 27 държави-членки и 500 милиона граждани определено гледа извън собствените си граници. Много граждани в Молдова са осъзнали колко важно е да има разделение на властта, да се развие основно разбиране за демокрация и да се води борба в негово име.
Не е нормално в наши дни хората да се изправят в защита на демокрацията, да обявят публично убежденията си и да бъдат затворени или репресирани за това, че са постъпили така. Ето защо мисля - и бих искал да подкрепя напълно присъстващия член на Комисията за това - че ние в Европа трябва да използваме всички възможности, с които разполагаме в момента в борбата за свобода на отделните граждани, за свобода на печата и за истинска демокрация.
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, положението в Молдова все още е нестабилно и Европейският съюз трябва да продължи интензивните си усилия да събере страните на масата за преговори. Той трябва също да работи с тях за намирането на общо решение, което е всеобхватно, балансирано и реалистично и което ще допринесе за укрепване на демократичния процес и демократичните институции в Молдова. Напълно съм съгласен с г-н Graham Watson, че г-н Воронин трябва да приеме демократичните принципи и че той трябва да осъди насилието и мъченията, извършени срещу демонстрантите. Мисля, че всички трябва да осъдят и арестите на журналисти и тежките нарушения на свободата на изразяване. Във връзка с това е важно също да подкрепим напълно работата на специалния представител на Европейския съюз в Молдова.
Не може да има съмнение, че Европейският съюз и Съветът са много разтревожени от нарушенията на правата на човека, извършени в Молдова по време на кризата. Спешно призоваваме молдовските органи да осъществят прозрачен процес с пълното сътрудничество на съответните европейски и международни институции и да разследват и осъдят нарушенията на правата на човека. Кризата показа необходимостта от засилване на помощта на ЕС, насочена към по-нататъшни политически и икономически реформи в Молдова, с цел укрепване на ангажираността на Молдова към демократичните стандарти и ценности и в съответствие с подкрепата на ЕС по въпроса за суверенитета и териториалната цялост на Молдова. Европейският съюз е готов да сътрудничи и да приближи Молдова до себе си. Основата за това обаче е демократична Молдова, Молдова, в която правата на човека се зачитат и Молдова, в която има свобода на изразяването и където основните демократични институции функционират.
Оли Рен
член на Комисията. - (EN) Г-жо председател, бих искал да използвам времето си за изказване, за да отговоря на някои от вашите въпроси и коментари в тази според мен много отговорна обмяна на мнения днес.
Ще започна със забележките на г-н Watson по отношение на визите и правата на човека, но първо трябва да коментирам забележките му по отношение на моята колега, г-жа Бенита Фереро-Валднер, която отговаря за отношенията ни с Молдова. Вие нарекохте Бенита инстинктивен оптимист. Аз мога да защитя нея и позицията на Комисията, като кажа първо, че всъщност позицията на Комисията е много реалистична и балансирана. Второ, човек трябва да бъде професионален оптимист, за да бъде член на Европейската комисия, особено ако отговаря за разширяването на Европейския съюз и за отношенията с югоизточна Европа.
По въпроса за визите, действително сме удивени от решението на Молдова да наложи визов режим за румънските граждани. Това не е приемливо. Ние проверяваме законността на това действие. Ще проучим въпроса на 30 април, в навечерието на Деня на труда, 1 май, заедно с молдовските органи в контекста на Съвместния комитет за управление Европейска комисия-Молдова, който беше създаден съгласно споразумението за улесняване на издаването на визи.
Като цяло по отношение на изборите, периода след тях и нарушенията на правата на човека, Комисията осъди строго насилието, което избухна по улиците на Кишинев на 7 април и последвалото масово и прекомерно използване на сила от страна на органите на реда и както се твърди, от страна на частната милиция. Сведенията за широкоразпространени нарушения на правата на човека по отношение на задържаните, както и за отвличания, пораждат сериозна загриженост.
Реалистично погледнато, разбираме, че е изключително важно Молдова да отстоява стремежа си към Европейския съюз, че твърденията за нарушения на правата на човека трябва да бъдат разследвани задълбочено и безпристрастно с участието на всички политически сили и, когато е целесъобразно, под международен контрол. Заподозрените в извършване на престъпни деяния, включително нарушения на правата на човека, трябва да бъдат подлагани на разследване и ако бъдат обвинени за тези деяния, да им бъде предлагано правото на справедлив процес.
И накрая, относно вероятното въздействие на ситуацията около изборите върху отношенията Европейски съюз-Молдова, на преден план излиза незавършеният характер на вътрешните реформи в Молдова, особено по отношение на принципите на правовата държава и зачитането на основните свободи. Очакваме всички заинтересовани страни в Молдова, официалните органи, както и политическата опозиция и гражданското общество, да постигнат съгласие и напредък за намиране на решение за настоящата криза, което ще донесе повече демокрация и свобода за молдовския народ.
Историята на създаването на Европейския съюз е конкретно доказателство, че диалогът, сътрудничеството и принципите на правовата държава могат да доведат до съгласувано и устойчиво съчетаване на зачитане на основните свободи, политическа стабилност и икономическо благоденствие.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването на предложения за резолюции ще се проведе по време на следващата сесия.
Писмени изявления (член 142)
Corina Creţu  
Във време, когато комунистическата власт в Кишинев продължава да се държи здраво с измама и изтезания, министър-председателят на държавата, под чието председателство е ЕС, спокойно описва кризата по границите на ЕС като "тревожна". Дори доказателствата за терор и агресивната позиция срещу една държава-членка на ЕС не предизвика такава реакция, каквато възбуди изопачаването на легитимното решение, взето от Румъния, за ускоряване на процеса на възстановяване на румънско гражданство за онези, които са го изгубили не по своя воля при трагични исторически обстоятелства, за част от които Западът носи известна отговорност.
Не мога да не спомена лицемерието на онези политици, които сега разпространяват тревожни слухове за милионите молдовци, готвещи се да нахлуят към Запада, така както до 2007 г. подхвърляха идеята за нашествие на румънците.
Колкото до потъпкването на демокрацията и основните свободи, ще имаме възможност да обменим мнения с господата Лукашенко и Воронин след стартирането на Източното партньорство. Ако този механизъм за сътрудничество не спомогне за демократичните реформи в бившите съветски републики, поканени да участват, това означава, че той няма да функционира.
Няма да сгреша, ако направя неприятното заключение, че за някои европейци Тибет е по-близо, отколкото Молдова. Това вероятно се получава тогава, когато пътят за Кишинев минава през Москва.
Silvia-Adriana Ţicău  
Изборите, проведени на 6 април 2009 г. в Република Молдова, бяха последвани от протестни демонстрации. За съжаление, журналистите срещнаха затруднения в отразяването на развоя на събитията. Мисля, че свободата на печата, свободата на изразяване и зачитането на правата на човека, както и правовата държава, са принципи, към които всички ние се придържаме, които насърчаваме и защитаваме.
Считам, че положението в Република Молдова е изключително сериозно. По-специално смятам, че ЕС трябва да се отнесе към това положение сериозно и дипломатично. Считам, че обвиненията, насочени към Румъния, са насочени и към ЕС. Но обявяването на румънския посланик в Кишинев за "персона нон грата" и внезапното едностранно въвеждане от Република Молдова на визи за румънски граждани е неприемливо.
Република Молдова е европейска държава по силата на своята история и географско разположение. Тя е една от съседните на ЕС държави и отношенията между ЕС и Република Молдова трябва да продължат да се основават на добросъседство. Регионът, от който произхождам, граничи с Република Молдова и Украйна. Заедно участваме в голям брой съвместни програми за развитие и мисля, че Румъния и ЕС трябва да продължат да подкрепят икономическото и социалното развитие в Република Молдова чрез партньорство, основаващо се не само на добро сътрудничество, но най-вече и на взаимно уважение.
