Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana - Zviedrija/Volvo, Austrija/Steiermark un Nīderlande/Heijmans (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, ko Budžeta komitejas vārdā iesniedza Reimer Böge, par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu - Zviedrija/Volvo, Austrija/Steiermark un Nīderlande/Heijmans, - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, patiesībā šodien mēs atkal debatējam par priekšlikumu Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanai. Laikposmi starp šiem ziņojumiem kļūst arvien īsāki un īsāki. Šoreiz tas attiecas uz Zviedrijas un Austrijas pieteikumu par darbinieku skaita samazināšanu automobiļu rūpniecības nozarē un Nīderlandes pieteikumu par darbinieku skaita samazināšanu būvniecības nozarē.
Vēlos jums vēlreiz atgādināt, ka šā fonda mērķis, kura gada maksimālā maksājumu robeža ir EUR 500 miljonu, ir vienīgi palīdzēt darbiniekiem, kurus ietekmē pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu sekas, un tos īpaši atbalstīt, piedāvājot tālākizglītību un mācības, kā arī iespēju vēlreiz iegūt piemērotu darbu.
Saistībā ar to ir būtiski vēlreiz vispārīgi uzsvērt, ka turpmāk par Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu jāiesniedz tikai viens priekšlikums vai pieteikums, nevis vairāki pieteikumi, kā tas bija šajā gadījumā, kas, cerams, ir pēdējais.
Mēs vēlreiz vēlamies norādīt, ka Globalizācijas pielāgošanas fonda sniegtajai palīdzībai nav jāaizstāj pasākumi, par ko atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, vai arī uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumi. Mūs joprojām var kritizēt par vienu jautājumu - un Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja noteikti nekavēsies to darīt - proti, maksājumu apropriācijas tiek nepārprotami sistemātiski pārvietotas no Eiropas Sociālā fonda, taču Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ir īpašs un pilnīgi neatkarīgs instruments, kuram ir noteikti savi mērķi un termiņi.
Kopējā summa trīs pieteikumos, par kuriem šodien runājam un par kuriem mums šonedēļ jāpieņem lēmums, ir EUR 15,9 miljoni. Zviedrijas un Nīderlandes pieteikumu pamatojums ir juridiskā pamata 2. panta a) apakšpunkts, proti, vismaz 500 atlaišanas gadījumu četru mēnešu laikā uzņēmumā, kas atrodas dalībvalstī. Austrijas pieteikuma pamatojums ir 2. panta b) apakšpunkts, proti, vismaz 500 atlaišanas gadījumu deviņu mēnešu laikā, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos. Kā jau teicu, Zviedrijas pieteikums attiecas uz 4 687 atlaistiem darbiniekiem automobiļu ražotnē Volvo un 23 darbiniekiem tā piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. Šā jautājuma risināšanai Zviedrija ir lūgusi fondam EUR 9,8 miljonus.
Austrijas pieteikums attiecas uz 744 darbiniekiem, kuri atlaisti no deviņiem uzņēmumiem, un 400 šo darbinieku ir paredzēts Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda atbalsts. Tādēļ Austrija ir lūgusi piešķirt EUR 5,7 miljonus. Nīderlandes iesniegtais pieteikums attiecas uz 570 darbiniekiem, kuri atlaisti no viena uzņēmuma - Heijmans N. V. Uz atbalstu, kura kopējā summa ir aptuveni EUR 386 000, pretendē 435 cilvēki.
Saskaņā ar Komisijas novērtējumu, kuru pēc rūpīgas izvērtēšanas varam atbalstīt arī mēs, pieteikumi atbilst noteiktajiem atbilstības kritērijiem. Nevēloties apsteigt kolēģus no Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, es gribētu norādīt, ka saskaņā ar šajā procedūrā panākto vienošanos šī komiteja sniegs atzinumu pirms Budžeta komiteja pieņems lēmumu, un tā arī ļoti rūpīgi izvērtēs visas nianses. Tā ir norādījusi, ka, piemēram, Zviedrijas gadījumā no minētajiem 4 687 atlaistajiem darbiniekiem atbalsts ir paredzēts tikai 1 500 cilvēkiem.
Piemēram, Heijmans gadījumā var konstatēt, ka ir atlaisti vēl 400 darbinieki un to vidū galvenokārt ir darbinieki ar līgumiem uz noteiktu laiku, kuri pieteikumā nav minēti. Šajā jomā vienmēr būs atsevišķi jautājumi, kuri diezgan pamatotu iemeslu dēļ šeit ir jāuzdod, taču tiem nevajadzētu kavēt mūs piešķirt prasītos līdzekļus.
Vladimír Špidla
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlamenta deputāti un deputātes, es pateicos referentam par atbalstu Komisijas izvirzītajam priekšlikumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda resursu piešķiršanu, lai rīkotos saistībā ar darbinieku atlaišanu automobiļu rūpniecības nozarē Zviedrijā un Austrijā un būvniecības nozarē Nīderlandē.
R. Böge kungs, savu atbalstu jūs papildinājāt ar vairākiem komentāriem, jo īpaši diviem ar budžetu saistītiem aspektiem, kurus man jau bija iespēja apspriest iepriekšējās debatēs un pie kuriem es vēlos atgriezties šodien.
Pirmais jūsu pieminētais budžeta aspekts ir saistīts ar finansējuma avotiem. Jūs sakāt, ka Eiropas Sociālais fonds nevar būt vienīgais finansējuma avots. Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds no budžeta viedokļa ir īpašs instruments, kuram nav savu resursu. Pirms piešķiršanas resursi ir jāpārnes, un tas, pirmkārt, nozīmē to, ka ir jāidentificē tādas budžeta pozīcijas, kas sniedz piemērotas iespējas, bet, otrkārt, ir jāierosina budžeta iestādei piešķirt šādā veidā identificētās summas, veicot budžeta grozījumus. Šo darbību veic, pēc vajadzības izskatot katru individuālo gadījumu.
Taisnība, ka līdz šim galvenais finansējuma avots ir bijis Eiropas Sociālais fonds. Šo fondu līdzīgā būtība nav vienīgais iemesls. Lielākoties tas ir tādēļ, ka fonda rīcībā ir ievērojami resursi. Eiropas Sociālajam fondam pieejamā summa maksājumiem 2009. gadā ir gandrīz EUR 11 miljardu. Kopējais līdz novembra beigām izmantotais apjoms no šīs summas ir EUR 6 miljardi. Kopējais maksājumu apjoms Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam 2009. gadā ir EUR 53 miljoni jeb 0,5 % no Eiropas Sociālajam fondam piešķirtajiem budžeta resursiem. Līdz šim brīdim mūsu izvēlētā metode, kura zināmā mērā ir loģiska un vienkāršāka nekā citas, nekavēja un neapdraudēja Eiropas Sociālā fonda mērķu izpildi. Tomēr es piekrītu, ka maksājumu avoti ir jādažādo, un varu jums garantēt, ka Komisija šo jautājumu risina. Tādēļ es ceru, ka nākamreiz mēs varēsim jums ierosināt vairākus iespējamos variantus.
Otrs jūsu minētais aspekts ir saistīts ne tikai ar budžetu, bet arī ar lēmumu pieņemšanu, jo jūs lūdzāt, lai priekšlikumus par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu piešķiršanu Komisija turpmāk iesniegtu atsevišķos dokumentos. Komisija apzinās priekšrocības, ko sniedz gadījumu individuālas izskatīšanas pieeja, kura pilnīgi izslēgtu risku saistībā ar, piemēram, slepenu vienošanos vai garantiju panākšanu. Taisnība, ka sākotnēji izmantotā metode bija pilnīgi normāla pieeja, kas zināmā mērā veicināja problēmu izskatīšanu administratīvā līmenī, taču, manuprāt, pragmatiskie un politiskie apstākļi ļoti skaidri liecina par labu gadījumu individuālas izskatīšanas pieejai, un Komisija šo metodi turpmāk izmantos.
Lambert van Nistelrooij
Priekšsēdētāja kungs, neparastos laikos ir vajadzīgi neparasti pasākumi. Ar ļoti īpašo un pielāgoto instrumentu - Globalizācijas pielāgošanas fondu - Eiropa savus vārdus pārvērš darbos. Ir jārīkojas pārdomāti attiecībā uz vairāk nekā 700 pastāvīgo darbinieku masveida atlaišanu Nīderlandes būvniecības uzņēmumā Heijmans N. V., nemaz nerunājot par atlaisto skaitu ārvalstīs, piemēram, Beļģijā un Apvienotajā Karalistē. Būvniecības nozare ir ļoti nozīmīga Brabantes reģionā, kas ir arī mans dzimtais reģions, un šāda veida masveida atlaišanas sekas ir jūtamas krietni aiz reģiona robežām.
Pievēršoties zināšanu un prasmju saglabāšanai, Eiropa rīkojas pareizi. Krīzes rezultātā cilvēki ir zaudējuši darbu, lai gan mūsu pieredze liecina, ka pastāv liels prasmīgu profesionāļu trūkums, jo īpaši būvniecības jomā. Tādējādi Heijmans gadījumā mobilitātes centrs, kā arī zināšanu un, ja iespējams, darbavietu saglabāšana ir labs risinājums. Nīderlandes ministrijas, kā arī reģionālās iestādes, piemēram, Ziemeļbrabantes provinces iestādes, pašreiz cenšas paātrināt īpaši mērķtiecīgus ieguldījumus projektos, infrastruktūrā un būvniecībā. Tādējādi mēs cenšamies darbu zaudējušiem cilvēkiem parādīt, ka mēs aktīvi sniedzam atbalstu, tostarp finansiālu.
Es gribētu vēlreiz norādīt, ka īpaši šonedēļ, ņemot vērā notikumus Kopenhāgenā, mums pavisam steidzami ir vajadzīga energoapgāde un enerģētikas pasākumi būvniecības un transporta jomā. Parlamentā mēs esam grozījuši noteikumus citās jomās - saistībā ar to es gribētu pievērst jūsu uzmanību paātrinātiem maksājumiem un avansa maksājumiem no reģionālajiem fondiem -, tāpēc ir jāatbalsta aktīvs Parlamenta ieguldījums. No tā iegūtu arī uzņēmumi, piemēram, Heijmans, kas vienmēr koncentrējas uz pastāvīgumu un kvalitāti. Ar šādu attieksmi mēs pilnīgi atbalstām šos trīs priekšlikumus, jo īpaši priekšlikumu par Heijmans.
Frédéric Daerden
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pieteikumi šā fonda līdzekļu piešķiršanai tiek iesniegti arvien biežāk un biežāk. Galvenais iemesls ir ekonomikas krīze, kas plosās mūsu kontinentā.
Kā liecina trīs pēdējie atbalstītie pieprasījumi saistībā ar automobiļu rūpniecību un būvniecību, krīze ietekmē Eiropas rūpniecības būtiskākās nozares.
Es gribētu izmantot iespēju un jums atgādināt, ka, ja nebūtu notikusi šā fonda darbību reglamentējošās regulas pēdējā pārskatīšana, kuras laikā atbilstības kritērijiem pievienoja ekonomikas krīzi, uz daudziem šobrīd saņemtajiem pieprasījumiem, juridiski runājot, nevarētu atbildēt apstiprinoši.
Tas liecina, ka, saskaroties ar krīzi, Eiropas Parlaments, ja tajā ir laba politiskā griba, pilsoņiem dara pieejamus īpaši kvalitatīvus politiskos instrumentus. Laba politiskā griba joprojām var paveikt savu darbu, jo, lasot R. Böge kunga ziņojumu, es secināju, ka tajā ir iekļauti būtiski, ar fonda darbības uzlabošanu saistīti aspekti - pieprasījumu apstrādes paātrināšana, lai varētu reaģēt krīzes brīdī, kopēju priekšlikumu iesniegšanas pārtraukšana un tāda finansējuma izmantošana, kura avots nav Eiropas Sociālais fonds.
Runājot par pēdējo aspektu, labākais risinājums būtu piešķirt atsevišķas fonda maksājumu apropriācijas tāpat kā citiem fondiem, taču mēs zinām, kāda ir Padomes nostāja šajā jautājumā, un es pilnīgi saprotu komisāra teikto.
Priecājos pieminēt labās gribas apvienošanu. Es nešaubos, ka, pateicoties šā fonda neapstrīdamajai noderībai un Parlamenta labajai gribai, mēs sasniegsim ar fonda nostiprināšanu saistītos mērķus.
Marian Harkin
ALDE grupa. - Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ir veids kā materiāli apliecināt solidaritāti ar darbiniekiem, kuri pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu dēļ ir zaudējuši darbu.
Šā Parlamenta deputāti var gūt nelielu gandarījumu par to, ka mēs varam palīdzēt atvieglot šiem darbiniekiem dažas no tūlītējām atlaišanas sekām, patiešām sniedzot tiem kādu cerību par nākotni.
Tomēr mūsu uzdevumam nevajadzētu būt tikai šā fonda apstiprināšanai. Mūsu pienākums ir darīt visu iespējamo, lai, pirmkārt, nodrošinātu visu kritēriju ievērošanu, un, otrkārt, panāktu to, lai Globalizācijas fonds nodrošinātu pievienoto vērtību.
Viens no aspektiem, uz ko norādīja Nodarbinātības komiteja, ir tas, ka dalībvalstu ierosinātie pasākumi papildina citas darbības, kurām līdzfinansējumu sniedz struktūrfondi, un mums patiešām vajag vairāk nekā tikai apstiprinājumu tam, ka tā ir. Ir jāpierāda, ka tā ir, jo tas palīdzēs nodrošināt pievienoto vērtību, par kuru runāju.
Pievienoto vērtību radīs arī tas, ka EGF neaizstās rīcību, par ko ir atbildīgi uzņēmumi, bet būs vērtīgs papildinājums valstu līmenī veiktajiem pasākumiem.
Lai gan mēs novērtējam fonda pievienoto vērtību daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam budžeta pārskatīšanas procesā, manuprāt, tam vajadzētu būt pastāvīgam procesam, un šajā jomā mums ir jābūt piesardzīgiem.
Vēl viens jautājums, kas man rada zināmas bažas, ir sieviešu un vīriešu vienlīdzības un nediskriminēšanas nodrošināšana fonda darbībā.
Es ātri aplūkoju trīs atbalstam iesniegto programmu dalībnieku sadalījumu pa dzimumiem, un 91 %, 72 % un 79 % programmu dalībnieku ir vīrieši. Es apskatīju dažas citas programmas, kurām mēs iepriekš esam snieguši finansējumu, un izskatās, ka daudz lielāka procentuālā daļa finansējuma tiek piešķirta atlaistajiem darbiniekiem vīriešiem. Tā var būt statistiska aberācija vai arī situācija, kurā viena vai cita iemesla dēļ tiek iesniegts lielāks skaits darbinieku vīriešu pieteikumu.
Visbeidzot mums ir rūpīgi jāizvērtē visi pieteikumi, jo ir būtiski piešķirt atbalstu pēc iespējas ātrāk un efektīvāk.
Marije Cornelissen
Priekšsēdētāja kungs, es jau pašā sākumā gribētu likt saprast, ka mēs varam apstiprināt Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošanu saistībā ar šiem trim pieteikumiem. Pieteikumi atbilst kritērijiem, tādēļ atlaistajiem darbiniekiem ir tiesības saņemt no šā fonda atbalstu.
Taču es gribu izmantot iespēju pievērst uzmanību būtiskam EGF trūkumam. Mēs šobrīd izstrādājam kopēju redzējumu par Eiropas ekonomikas un darba tirgus nākotni. Šā Parlamenta dažādās politiskās grupas var nebūt vienisprātis par to, kā tieši to darīt vai cik tālu šajā jomā iet, taču lielos vilcienos mēs esam panākuši saprātīgu vienošanos. Ir vajadzīga lielāka ilgtspējība un visaptveramība. Ja vēlamies šos mērķus sasniegt, mums ir jāizmanto izdevības pašreiz. Tieši tagad, kad cīnāmies ar krīzi, mums jārīkojas tā, lai pietuvotos ilgtspējīgai ekonomikai.
Manuprāt, šobrīd izmantojot EGF, mēs zaudējam vairākas iespējas. Tas ir liels negods, ka fonds, kas ir viens no mūsu ieročiem cīņā pret krīzi, nerāda ceļu uz priekšu. Mums ir jāuzdrošinās pieņemt īstus lēmumus. Ja, domājot par nākotni, nevis turpinot kavēties pagātnē, mēs nodrošināsim, ka cilvēkus, kuri tagad zaudē darbu tādās piesārņojošās nozarēs kā automobiļu rūpniecība, pārkvalificē darbam ilgtspējīgās jomās, kļūs skaidrs, kādā virzienā mēs vēlamies doties un mēs nedaudz pietuvosimies novatoriskai, visaptverošai un ilgtspējīgai ekonomikai.
Hynek Fajmon
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šodien mēs apspriežam nākamos gadījumus saistībā ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu piešķiršanu. Tas ir jautājums par to, vai ir pieejama nauda, lai atbalstītu Zviedrijas, Austrijas un Nīderlandes pieprasījumus saistībā ar darbinieku atlaišanu no firmām, kuras darbojas automobiļu rūpniecības un būvniecības nozarē. Mēs agrāk apstiprinājām vairākus līdzīgus ieguldījumus. Taču, manuprāt, šis pasākums ir nepareizs un Eiropas Savienībai nevajadzētu to turpināt. Es gribētu pamatot šo nostāju, izsakot divus argumentus.
Pirmkārt, šis pasākums ir netaisnīgs. Globalizācijas vai drīzāk konkurences radītais spiediens ietekmē gandrīz visus darba devējus un darba ņēmējus ES mazo uzņēmumu jomā. Tā rezultātā Eiropā ik dienu tiek gan likvidētas, gan izveidotas daudzas darbavietas. Tomēr Eiropas mēroga atbalstu darbavietu likvidēšanas gadījumā ES sniedz tikai saistībā ar lieliem uzņēmumiem, kuros likvidēto darbavietu skaits ir īpaši liels. No mazām firmām atlaistie darbinieki nevar saņemt šāda veida atbalstu, un tādēļ tas ir selektīvs un pilnīgi netaisnīgs pasākums.
Otrkārt, tas ir jautājums, kas, manuprāt, jārisina valstu līmenī, jo šajā līmenī ir pietiekami resursi, informācija un politika.
Miguel Portas
Priekšsēdētāja kungs, mēs balsosim par Zviedrijā, Austrijā un Nīderlandē atlaisto darbinieku atbalstīšanu. Tomēr katrs pieprasījums par šā fonda izmantošanu rada man vēl lielākas bažas par tā godīgumu un efektivitāti.
Pirmkārt, runājot par efektivitāti, 2009. gadā fonds ir atbalstījis 16 000 darbinieku - mazu pilīti atlaisto darbinieku jūrā -, un no iespējamiem EUR 500 miljoniem tas ir izdevis EUR 53 miljonus. Otrkārt, par godīgumu - kādēļ Zviedrijas automobiļu rūpniecības darbinieku atbalsta EUR 6 500 apmērā, bet Austrijas automobiļu rūpniecības darbinieks saņem EUR 14 300.
Kā lai es to izskaidroju tekstilrūpniecības darbiniecei no Portugāles, kuras atbalsta apjoms bija tikai EUR 524, ja viņas kolēģe no Katalonijas var saņemt EUR 2 000? Vēl ļaunāk, kādēļ Nīderlandes pieprasījumā ir izlaisti darbinieki ar līgumu uz noteiktu laiku, lai gan viņi ir cietuši visvairāk? Šo fondu nedrīkst izmantot, lai palielinātu bezdarba līmeņa atšķirības vai uzsvērtu nevienlīdzību starp bagātajām un perifērajām valstīm.
Marta Andreasen
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienība ir izveidojusi budžeta instrumentus, lai sniegtu atbalstu darbiniekiem, kuri ir atlaisti pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu rezultātā, turklāt daudzas no šīm izmaiņām tiešā vai netiešā veidā ir ietekmējusi Eiropas Savienība.
Tomēr tā ir sadrumstalota pieeja. Subsidējot atsevišķās nozarēs darbu zaudējušo cilvēku mācības, situācija minētajās nozarēs netiks atrisināta un netiks palīdzēts izveidot alternatīvu nozari, kas varētu uzņemt šo darbaspēku. Tā ir tikai nodokļu maksātāju naudas izšķiešana. Ja Eiropas Savienība patiešām vēlētos palīdzēt Eiropai izkļūt no krīzes, tā pētītu krīzes cēloņus un censtos tos novērst, taču ES vēlas, lai to uzskata par labdarības iestādi, kas nāks izglābt nabadzīgos.
Protams, šādi rīkojoties, Eiropas Savienība sākumā saņems krīzes ietekmēto cilvēku atbalstu. Turklāt ziņojumā un balsojumam iesniegtajā rezolūcijas priekšlikumā nav norādīts, kāds būs šo subsīdiju mērogs, proti, uz cik nozarēm un uz kādu konkrētas nozares uzņēmumu skaitu tās attieksies. Vissatraucošākais ir tas, ka ziņojumā ir uzsvērta vajadzība paātrināt subsīdiju izmaksu, nemaz nepieminot vajadzību sniegt pierādījumus, ka līdzekļus piešķir atbilstošajiem cilvēkiem un atbilstošajiem nolūkiem. Vēl ļaunāk, ziņojumā nav aicināts regulāri uzraudzīt subsīdiju sekas, iekļaujot to izvērtēšanu programmu vispārējās novērtēšanas procesā saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.
Kolēģi, mēs runājam par nodokļu maksātāju naudu, un daudzi no tiem arī ir zaudējuši darbu, taču nesaņem subsīdijas, daudzi no viņiem piedzīvo nopietnas finansiālās problēmas. Kā mēs varam tik necienīgi izturēties pret viņu naudu? Es neatbalstīšu šo rezolūciju un aicinu jūs darīt tāpat.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, globalizācijas pielāgošanas fonds ir Eiropas Savienības instruments, kas sniedz finansiālu atbalstu darbiniekiem, kurus ir ietekmējušas pasaules tirdzniecības modeļu lielas strukturālās izmaiņas. Tagad Globalizācijas pielāgošanas fonds arī sniedz tiešu atbalstu pārmaiņu ietekmētajiem cilvēkiem manā dzimtenē. Esmu vairākkārt norādījusi, ka Globalizācijas pielāgošanas fondu nedrīkst kļūdaini uzskatīt par starptautisko uzņēmumu rezerves risinājumu; tam ir jāstrādā, lai tieši palīdzētu ietekmētajiem pilsoņiem. Tādēļ es atbalstu kontroles mehānismus un gribētu redzēt regulārus Steiermark ziņojumus par progresu. Šis fonds tiek izmantots tieši tā, kā tas sabiedrībai visvairāk vajadzīgs, proti, palīdzot tieši cietušajiem cilvēkiem. Tas, ko Eiropas Savienība dara savu pilsoņu labā, ir vērtējams pozitīvi.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, esmu gandarīts, ka mēs šodien debatējam par to, kā cīnīties ar globālo krīzi un īpaši ar bezdarbu. Protams, tie ietekmē ļoti daudzus nevainīgus uzņēmumus, kuri gluži vienkārši saņem pārāk maz pasūtījumu un tāpēc zaudē apgrozījumu. Tādējādi arī tie cieš no likviditātes trūkuma un tāpēc zaudē savu kredītvērtību.
Esmu pateicīgs, ka šeit tiek veltīta īpaša uzmanība maziem un vidējiem uzņēmumiem. Es uzskatu, ka pārejas atbalsts ir īpaši būtisks, lai palīdzētu tiem turpināt strādāt un izmantot priekšrocības, ko sniedz visas tirgū radušās piemērotās un jaunās iespējas. Mums ir rūpīgi jāanalizē ar šo finansējumu panāktie rezultāti, lai noskaidrotu, kad esam izmantojuši labāko praksi, kad mums patiešām ir izdevies palīdzēt nodrošināt darbavietas un, pats galvenais, kādos gadījumos mēs esam panākuši to, ka atlaistie darbinieki pēc iespējas ātrāk un efektīvāk no jauna iekļaujas darba tirgū.
Tagad tas ir jautājums par ātru palīdzības sniegšanu, tādēļ es arī atbalstu pēc iespējas ātrāku fonda izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz Steiermark Austrijā, kur ir ietekmēts vesels automobiļu ražošanā iesaistīts reģions un kurā ir iesaistīti daudzi piegādātāji, kam, protams, ir īpaša nozīme infrastruktūras jomā. Manuprāt, ir labi, ka šie EUR 5,7 miljoni kļūst pieejami. Tomēr saistībā ar to es vēlos lūgt, lai tiktu analizēti visi gadījumi, par kuriem šodien šeit pieņemsim labvēlīgu lēmumu, un lai tikai nauda netiek piešķirta bez pierādījumiem, ka to izmanto atjaunošanai vai jaunu uzņēmumu izveidei un ka aktīva saimnieciskā darbība ļaus šim reģionam nākotnē atgūt to sparu, kāds tam bija līdz šim. Paldies, komisāra kungs!
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Austrijas pieteikums atbalsta saņemšanai no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) attiecas uz deviņu Steiermark automobiļu rūpniecības nozares piegādātāju bijušajiem darbiniekiem. Ja mēs šo gadījumu aplūkojam rūpīgāk, uzreiz redzams, ka tas ir klasisks EGF gadījums, proti, korektīva atbalsta sniegšana. Tieši to EGF var sniegt, un tādēļ to izveidoja, citiem vārdiem sakot, lai palīdzētu tiem, kurus tieši ietekmē globalizācijas nelabvēlīgās sekas un kuriem, negaidīti zaudējot darbu, ir jācieš no finanšu tirgu spekulantu bezatbildības sekām.
Diemžēl Steiermark raksturo tā lielā atkarība no pieprasījuma automobiļu rūpniecībā. Tas nozīmē, ka pašreizējā krīze tirgū, jo īpaši saistībā ar pieprasījumu pēc automašīnām, ir nelabvēlīgi ietekmējusi veselu reģionu. Automobiļu pārdošanas apjoms ir samazinājies par 59,4 %. Šajā saistībā EUR 5,7 miljoni ir lielisks ieguldījums atlaisto darbinieku atkārtotā integrēšanā darba tirgū. Citiem vārdiem sakot, pateicoties šim ieguldījumam, darbinieki varēs apmeklēt vietējās nodarbinātības organizācijas, jo īpaši automobiļu rūpniecības jomā, un vienlaikus tiks veicināta tādu pasākumu īstenošana, kas orientēti uz darbinieku sagatavošanu un kvalificēšanu.
Milan Cabrnoch
(CS) Dāmas un kungi, šonedēļ mums ir jāizsaka savs viedoklis par Eiropas Komisijas priekšlikumu piešķirt līdzekļus no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda trīs gadījumos - Zviedrijā, Nīderlandē un Austrijā. Diemžēl jau atkal mums ir jāpieņem lēmums par trim nesaistītiem un ļoti atšķirīgiem gadījumiem.
Es vēlētos norādīt, ka Eiropas Parlaments vienā gadījumā jau ir aicinājis Komisiju sagatavot individuālas līdzekļu piešķiršanas prasības atsevišķai izskatīšanai un apspriešanai. Prasības atkal ir saistītas ar virkni neskaidrību. Piemēram, Zviedrijas prasības gadījumā nav skaidrs, cik liels līdzekļu apjoms tiks izmantots, un Austrijas gadījumā ir pārsteidzošs pieprasīto līdzekļu apjoms katrai personai, kura zaudē darbu. Kamēr iepriekšējo projektu ietvaros vienai personai tika pieprasītas summas vairāku simtu eiro apjomā, Austrija lūdz EUR 14 300 katram bezdarbniekam. Mums nav pārliecības, ka ierosinājumi atbilst globalizācijas fonda izveides mērķiem, un mēs neatbalstām šo līdzekļu piešķiršanu.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos izmantot "zilo kartīti” tikai viena labojuma veikšanai. Atbalsts Austrijas gadījumā netiek piešķirts tikai vienai personai.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, kā jūs redzat, šī nenoliedzami ir Austrijas problēma, un Štīrija, viena no mūsu smagi cietušajām federālajām zemēm, mums rada lielas bažas, ņemot vērā, no vienas puses, tās automobiļu rūpniecībā iesaistīto iedzīvotāju daļu, kas pārsniedz vidējo proporciju, un, protams, nesamērīgi augsto šo preču eksporta rādītāju, no otras puses. Kā minēts iepriekš, pasaules mēroga pieprasījuma kritums kopā ir izraisījis 744 atlaišanas gadījumus, un mēs esam ļoti gandarīti, ka 400 no skartajiem cilvēkiem saņems atbalstu ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda palīdzību. Tas ir ļoti atbalstāms solis.
Šajā gadījumā - un tas ir precizējams arī saistībā ar iepriekšējā runātāja teikto - runa nav par subsīdijām vienkāršas pārstrukturēšanas veikšanai, bet gan par atbalsta sniegšanu atsevišķiem darbiniekiem, nodrošinot palīdzību saistībā ar iztikas izdevumiem un tālākizglītības pasākumiem. Šajā jautājumā es piekrītu Cornelissen kungam, kurš norādīja, ka šī tālākizglītība īpaši ir jāsaista ar nākotni. Nākotnē mums ir nepieciešami labāk mācīti darbinieki, un pārkvalifikācija tehnoloģijas un atjaunojamu energoresursu jomā nenoliedzami ir vērtīgs pasākums. Štīrija to noteikti atbalstīs.
Gunnar Hökmark
(SV) Priekšsēdētājas kundze, šādās debatēs ir vērts atcerēties, ka globalizācija ir radījusi Eiropas bagātību, darba vietas un piesaistījusi ieguldījumus. Preču eksports ir bruģējis ceļu jauniem uzņēmējdarbības veidiem un lielu uzņēmumu izveidei. Imports iedzīvotājiem ir sniedzis pārtikušas dzīves iespējas, nodrošinot lētas preces un pakalpojumus, kas kopumā ir nodrošinājuši atjaunošanos.
Plaša mēroga pārmaiņas norisinās nepārtraukti, ļaujot rasties jauniem uzņēmumiem, darba vietām un iespējām. Šīs plašās pārmaiņas ietekmē visu sabiedrību, un mums nekad nevajadzētu censties tās novērst. Tomēr ir jācenšas nodrošināt vieglāku pāreju šo pārmaiņu skartajiem cilvēkiem. Katras dalībvalsts pienākums būtu nodrošināt, lai pāreja noritētu droši un sniedzot virkni iespēju.
Eiropas Savienība nevar nodrošināt šādas iespējas tikai ar viena fonda palīdzību. Pārmaiņas ir pārāk lielas un nozīmīgas. Ja mēs domājam, ka situācija ir atrisināma ar globalizācijas fonda palīdzību, tad mūsu izpratne par situāciju nav adekvāta. Mēs iebildām pret šāda fonda izveidi. Tomēr mēs izprotam, ka automobiļu rūpniecības jomā Eiropa šobrīd atrodas īpašā situācijā. Eiropas un dalībvalstu līmenī eksistē dažādas atbalsta iespējas, un mūs apdraud ne tikai izkropļojumi, ko rada valsts subsīdiju piešķiršana atsevišķiem tirgus dalībniekiem, bet arī šo izkropļojumu palielināšana, ja uzņēmumi un rūpniecība dažādos reģionos negūs vienlīdzīgu atbalstu. Ņemot vērā minēto, mēs balsosim par šā ierosinājuma pieņemšanu, jo subsīdiju piešķiršanas procesā mēs jau esam nonākuši tik tālu, ka, nepiešķirot atbalstu, tiktu kropļota konkurence. Tomēr mēs vēlētos uzsvērt, ka turpmāk mēs šādi nevaram turpināt.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos uzsvērt, ka mūsu izveidotais Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ir paredzēts tam, lai uzlabotu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas. Tādējādi šobrīd mums patiešām ir jāveic būtiski pasākumi. Šī ir pieeja, kuru mēs izmantojam, izskatot lietas Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda grupas ietvaros, lai nodrošinātu darbinieku iekļaušanu darba pasaulē un darba vietu saglabāšanu, jo sociālā integrācija nav iespējama bez profesionālās integrācijas.
Otrs aspekts, ko es vēlētos uzsvērt, ir fakts, ka automobiļu rūpniecības nozare ir skarta ļoti smagi, un es aicinu automobiļu ražotājus, kurus ir negatīvi ietekmējusi krīze, pielāgot ražotos produktus jaunajiem vides mērķiem un patērētāju jaunajām vajadzībām. No tā ir atkarīga nozares nākotne.
Visbeidzot es aicinu ikvienu atbalstīt Budžeta komitejas priekšlikumu, kā arī pateicos Böge kungam par ierosinājumu un, tāpat kā Rübig kungs, aicinu pārraudzīt mūsu īstenotās politikas sekas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pagājušajā gadā mēs apstiprinājām vairākus līdzīgus Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu piešķīrumus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skāra pasaules tirdzniecības modeļu būtisku strukturālu pārmaiņu sekas. Ekonomikas krīze ir smagi skārusi tirdzniecību visā pasaulē.
Varu jūs informēt, ka manā dzimtajā reģionā pēdējā gada laikā dzelzs un tērauda ražošanas nozarē darbu ir zaudējuši aptuveni 2 500 darbinieku, aptuveni 700 darbinieku ir atlaisti kuģubūves nozarē un ir paziņots, ka sekos aptuveni 6 000 darbinieku atlaišana dzelzceļa transporta nozarē. Tādēļ es uzskatu, ka mums ir būtiski būt gataviem daudziem līdzīgiem pieteikumiem, kas ekonomikas krīzes rezultātā tiks iesniegti 2010. gadā. Spēkā esošajai procedūrai ir jābūt vienkāršai, lai dalībvalstu un saņēmēju piekļuve instrumentam būtu viegla. Zviedrija palīdzībai pieteicās jūnijā, Austrija - jūlijā un Nīderlande - augustā, tādējādi redzams, ka kopš minēto valstu pieteikumu iesniegšanas ir pagājuši vairāki mēneši. Šā iemesla dēļ es uzskatu, ka procedūrai ir jābūt vienkāršai.
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, tā kā pirms dažām nedēļām es piedalījos Parlamenta sēdē, kurā notika balsojums par globalizācijas finansējuma piešķiršanu mana vēlēšanu apgabala iedzīvotājiem Limerikā, kas bija zaudējuši darbu saistībā ar uzņēmuma Dell pārcelšanu uz Poliju, un ņemot vērā, ka pavasarī Waterford Crystal darbinieki vēlēsies saņemt līdzīgu atbalstu, ir pašsaprotami, ka es atbalstu šovakar šeit izteikto ierosinājumu attiecībā uz Zviedriju, Austriju un Nīderlandi.
Tika norādītas vairākas novirzes no normas, un es tās īsumā atkārtošu. Pirmkārt, manuprāt, ir jāaplūko sākšanas datums. Otrkārt, laika periodam ir jāietver norises ilgums, nevis tikai konkrētie divi gadi, kā tas ir pašlaik. Treškārt, ir ļoti būtiski, lai nebūtu pārmērīgas administratīvās prasības, jo īpaši no valsts aģentūru puses. Ceturtkārt, un tas ir vēl būtiskāks aspekts, uzņēmējiem būtu jāsniedz pēc iespējas lielāks atbalsts. 35 % jaunizveidoto uzņēmumu ES ir radījuši darba vietas zaudējušie cilvēki. Ja viņiem tiks sniegta palīdzība, viņi pārvarēs ar situāciju. Grūtības veicina ideju rašanos, un, manuprāt, ir ļoti būtiski, lai mēs viņiem sniegtu visu iespējamo palīdzību.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, ja mēs pieņemam, ka lielākā daļa darba vietu visā Eiropā, ne tikai manā dzimtajā Austrijā, ir apdraudētas globalizācijas seku dēļ, tad mums īpaši ir jāņem vērā, ka tā rezultātā ir apdraudēti arī gados jaunie darba ņēmēji - starp tiem arī tādi, kuri vēl nav reģistrēti kā bezdarbnieki, jo viņi tikai pavisam nesen ir beiguši mācību kursus vai izglītības iestādi. Mums īpaši jārūpējas (un tas, pirmkārt, attiecas uz Austriju), lai šo darbinieku atbalstam, kuri pirmo reizi ir jāintegrē darba tirgū, mēs izmantotu šāda veida instrumentus un sniegtu viņiem iespēju iekļūt Eiropas darba tirgū, izmantojot arī Eiropas Savienības atbalstu.
Vladimír Špidla
Dāmas un kungi, manuprāt, debates ir nepārprotami apliecinājušas, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds darbojas, un mēs varam apgalvot, ka līdz šim tas ir izmantots desmitiem reižu, vienmēr sniedzot būtisku labumu šo fondu izmantojušajiem cilvēkiem. Būdams komisārs, es vienmēr esmu centies iepazīties ar nozarē gūtajiem rezultātiem, kas, protams, nav precīza analīze, bet tikai tieša pieredze, un esmu bijis gandarīts, redzot, cik pozitīvu vērtējumu fonds ir saņēmis jomās, kurās tas ir izmantots.
Debates ir uzjundījušas vairākus nopietnus jautājumus, uz kuriem ir nepieciešama atbilde un skaidri un reālistiski formulēts viedoklis. Pirmkārt, ir priekšstats, ka fondu var izmantot tikai lielu uzņēmumu gadījumos. Par laimi, pieredze rāda, ka fondu var izmantot ikviens neatkarīgi no tā, vai ir iesaistīta liela vai maza valsts vai liels vai mazs uzņēmums, kas arī bija mūsu sākotnējais nodoms. No jauna pielāgotie noteikumi sniedz nepārprotamu iespēju šo fondu izmantot arī mazu un vidēju uzņēmumu darba ņēmēju gadījumā krīzes skartajās nozarēs. Tādējādi fonds darbojas, neveicot diskrimināciju un nevienu nenostādot nelabvēlīgākā situācijā.
Es arī vēlētos uzsvērt būtisku fonda iezīmi, proti, tā ir palīdzības sniegšana cilvēkiem, nevis uzņēmumiem, un tādēļ, raugoties no šāda viedokļa, mēs nevaram to uzskatīt par eksistences atbalsta mehānismu uzņēmumiem, kuriem ekonomiskā ziņā nav reālistisku pastāvēšanas izredžu, drīzāk gan pretēji. Fonds palīdz atlaistajiem cilvēkiem atrast darba vietu nozarēs, kurās šīs darba vietas eksistē. Tādējādi tas ir fonds, kas būtībā īsteno un veicina pārstrukturēšanu.
Kādā runā tika paustas bažas par dzimumu nevienlīdzību. Šķiet, ka tā bija Harkin kundzes runa. Šī nevienlīdzība, kas ziņojumu līmenī patiešām pastāv, tikai apliecina, ka krīze, jo īpaši tās pirmajā posmā, būtiski skāra nozares, kurās dominē vīriešu darbaspēks. Arī šodien mēs runājam par automobiļu rūpniecību un būvniecību, citiem vārdiem sakot, par divām nozarēm, kurās galvenokārt ir nodarbināti vīrieši. Krīze specifiskā veidā ir mainījusi darba tirgus struktūru, un es pamanīju prezidenta Obama kunga paziņojumu, kurā viņš teica, ka šā gada beigās lielākā daļa ASV darba tirgū aktīvi iesaistīto darba ņēmēju būs sievietes. Tādējādi arī Amerikas Savienotajās Valstīs nozarēs, kurās dominē vīriešu darbaspēks, krīze ir radījusi pārsteidzošas sekas. Attiecībā uz šo jautājumu fonda koncepcijā vai struktūrā nepastāv nekāda dzimumu nevienlīdzība.
Protams, debates aktualizēja arī vairākas idejas par to, kā būtu iespējams pārveidot un uzlabot fondu. Man jāsaka, ka Parlaments, protams, neuzskata fondu par kaut ko nemainīgu, kas kā Pallādas Atēna ir radies no Zeva galvas. Tā ir cilvēku veidota institūcija, ko vienmēr ir iespējams pilnveidot, pamatojoties uz pieredzi un diskusijām. Tādējādi, manuprāt, šajā ziņā nepastāv būtiski šķēršļi.
Tika izvirzīts arī jautājums par specifisko finansēšanas metodi, citiem vārdiem sakot, par fonda integrēšanu budžetā atsevišķu budžeta pozīciju veidā. Protams, šis jautājums tiks apspriests politiskā līmenī, bet, raugoties no finanšu perspektīvas, šādā veidā nebija iespējams sasniegt rezultātu, un, manuprāt, tas, ka mēs mobilizējām resursus, izmantojot citu, tomēr efektīvu metodi, pēc būtības ir vērtīgi.
Dāmas un kungi, es vēlētos teikt, ka grozīto noteikumu un krīzes radītā spiediena rezultātā mēs, bez šaubām, aizvien vairāk sastapsimies ar individuāliem gadījumiem, bet, kā jau es minēju, Komisija ņem vērā argumentu pārsvaru par labu atšķirīgai pieejai katrā atsevišķā gadījumā, tādēļ mēs turpināsim strādāt, piemērojot šo metodi.
Nobeigumā es vēlētos pateikties Budžeta komitejas sastāvā esošajiem deputātiem un visiem šajā jautājuma iesaistītajiem Eiropas Parlamenta deputātiem, jo no debatēm ir kļuvis nepārprotami skaidrs, ka ir izskatīti visi strīdīgie aspekti, kas vienmēr ir visos šāda sarežģītības līmeņa lēmumos. Manuprāt, debates un Komisijas priekšlikums arī skaidri parādīja, ka visi šie gadījumi ietilpst Globalizācijas pielāgošanas fonda kompetencē. Tādējādi esmu gandarīts, ka jūsu debates ir apstiprinājušas Komisijas viedokli, un es pieņemu, ka balsojums to apliecinās, vai vismaz es ceru uz to.
Reimer Böge
Priekšsēdētājas kundze, man nav vajadzības papildināt komisāra teikto. Es to atbalstu, jo īpaši komisāra runas nobeiguma piezīmes par Globalizācijas pielāgošanas fonda turpmākās attīstības jautājumu saistībā ar citām programmām, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, par ko mums, protams, būs citas intensīvas kopīgas debates.
Ir pilnīgi skaidrs, ka šis Globalizācijas pielāgošanas fonds nespēj neitralizēt strukturālo pārmaiņu sekas, tas nespēj pieņemt un pārvarēt arī globalizācijas radītos izaicinājumus, un tas, protams, nav tā iecerētais mērķis. Tomēr šis fonds neapšaubāmi var palīdzēt minēto problēmu skartajām personām, kuras pēc atlaišanas darba iespēju ziņā atrodas sarežģītā situācijā, un tas var sniegt šīm personām iespēju vēlreiz atrast darbu, iegūstot kvalifikāciju. Lai gan bija debates par subsidiaritātes principu, kam šajā kontekstā, protams, arī ir nozīme, mums šis fonds būtu jāveicina un jāatbalsta kā papildu fonds visiem citiem mūsu rīcībā esošajiem instrumentiem Eiropas Sociālā fonda ietvaros.
Šobrīd es gribētu piebilst tikai to, ka dalībvalstu un Eiropas Savienības budžeta ietvaros noteikti eksistē programmas, kuru gadījumā iemesli apšaubīt izdevumu jēgu ir lielāki nekā šā fonda gadījumā, kas tiešā veidā sniedz palīdzību cilvēkiem, kuri atrodas sarežģītā sākotnējā situācijā.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien.
