Proiect de buget general pentru 2010 (secţiunile I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX) - Proiect de buget general pentru 2010 (secţiunea III - Comisia) (dezbatere)
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă dezbaterea comună privind următoarele:
raportul elaborat de dl Surján, în numele Comisiei pentru bugete, privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2010, secţiunea III - Comisia [C7-0127/2009 - şi scrisoarea rectificativă nr. 1/2010 (SEC(2009)1133) privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2010 şi
raportul elaborat de dl Maňka, în numele Comisiei pentru bugete, privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2010
secţiunea I - Parlamentul European
secţiunea II - Consiliul
secţiunea IV - Curtea de Justiţie
secţiunea V - Curtea de Conturi
secţiunea VI - Comitetul Economic şi Social European
secţiunea VII - Comitetul Regiunilor
secţiunea VIII - Ombudsmanul European
secţiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor
(C7-0128/2009 -.
László Surján
Dle Preşedinte, voi vorbi în limba mea maternă pentru că, ceterum censeo, şi eu protestez împotriva oricărui tip de lege ce restricţionează utilizarea limbii materne a unei persoane. Bugetul pentru 2010 este elaborat ţinând cont de criza financiară. Dle secretar de stat, dle comisar, doamnelor şi domnilor, cu toţii trebuie să facem faţă acestei crize într-un fel sau altul. Criza a semănat incertitudine în rândurile investitorilor, a îngreunat obţinerea de credite, a sporit şomajul şi a diminuat producţia. Este Uniunea Europeană capabilă să răspundă acestei situaţii? Are un cuvânt de spus în ceea ce priveşte terorismul sau pericolele provocate de schimbările climatice? Poate proteja frontierele UE? Primeşte refugiaţii în mod echitabil? Parlamentul ar dori să aibă un buget care să răspundă afirmativ la toate aceste întrebări şi este destul de unit în această privinţă.
Nu există diferenţe majore care să separe grupurile politice. Prin urmare, în calitate de raportor, aş dori să mulţumesc tuturor grupurilor politice din Parlament pentru acest lucru. Cu toate acestea, există o diferenţă majoră de opinie între Consiliu şi Parlament. Din cauza crizei, Consiliul ar dori cel mai mic buget posibil, lucru uşor de înţeles când privim situaţia din punctul de vedere al guvernelor şi parlamentelor naţionale. Totuşi, noi, în această instituţie, credem că Parlamentul are la dispoziţie un număr imens de instrumente a căror funcţionare ar trebui să devină şi mai eficientă, şi mai uşoară şi să aibă un impact mai mare, astfel încât să putem depăşi criza. Ce înseamnă toate aceste lucruri în cifre reale? Înainte, când ne gândeam la anul 2010, aveam perspectiva unui buget pe şapte ani. Atunci s-a luat o decizie care ne-ar permite, în situaţia actuală, un buget de 134 de miliarde de euro, la nivelul plăţilor. Pe de altă parte, Consiliul se gândeşte la o cifră de 120 de miliarde de euro, iar Parlamentul nu consideră cheltuirea unei sume de 134 de miliarde de euro ca fiind realistă, ia în considerare problemele guvernelor naţionale şi va propune, în final, o cifră de 127 de miliarde de euro, dacă votul de joi se bazează pe recomandarea venită din partea Comisiei pentru bugete.
Desigur, trebuie să ne întrebăm ce sens are să facem, pentru un ciclu de cinci ani, promisiuni ce vizau un ciclu de şapte ani, din moment ce nu o să le respectăm niciodată. De fapt în această situaţie ne aflăm, pentru că, în fiecare an, bugetul anual este mult mai mic decât s-a discutat anterior. Cu toate acestea, există un motiv de preocupare şi mai important. Bugetele anuale implică, de asemenea, angajamente, dintre care multe rămân neîndeplinite. Deja am rămas în urmă cu mai mult de un buget anual, acest decalaj crescând de la un an la altul. Prin urmare, creşterea nivelului plăţilor este obligatorie. Altfel, se pare că vom avea acelaşi scenariu ca în fiecare alt an: Consiliul taie din proiectul Comisiei, iar Parlamentul sugerează cifre şi mai mari.
Cu toate acestea, aş dori să vă atrag atenţia asupra faptului că situaţia nu este în întregime astfel. Aceste propuneri nu au apărut mecanic, vizând reduceri la întâmplare, ici şi colo. Ca urmare a crizei, toată lumea trebuie să economisească. De aceea, în ceea ce priveşte anumite achiziţii, am susţinut în cadrul Comisiei pentru bugete cifrele mai chibzuite ale Consiliului. În alte situaţii, de exemplu, în ceea ce priveşte personalul desemnat pentru anumite sarcini, am luat în calcul şi modalitatea în care sarcina respectivă a fost executată. În acelaşi timp, este foarte uşor să greşeşti în acest domeniu. În cazul în care am greşit, nu vrem să împiedicăm punerea în aplicare a programelor. Dacă un astfel de eveniment are loc în cursul anului, vom fi mereu pregătiţi să corectăm situaţia, dar pledăm pentru punerea în aplicare corectă şi planificarea precisă. Trebuie să analizăm dacă banii care au fost cheltuiţi au dat randamentul pe care îl anticipam şi dacă am atins obiectivul pe care ni l-am fixat.
De exemplu, este dificil să fii mulţumit de politica de comunicare, dar pot exista, desigur, multe alte motive, mai complexe, pentru a explica referendumurile pierdute şi prezenţa scăzută la vot. Din acest motiv, ar fi o greşeală diminuarea resurselor pentru comunicare. Am sugerat crearea de rezerve pentru anumite linii bugetare, care pot fi eliberate cu uşurinţă în momentul în care, pe baza analizelor curente, se pregăteşte o strategie promiţătoare de comunicare. De asemenea, trebuie să acordăm mai multă atenţie pe viitor măsurii în care sunt atinse obiectivele noastre. Curtea Europeană de Conturi a publicat recent un sondaj privind rezultatele pozitive şi eforturile din sectorul produselor lactate. Parlamentul aşteaptă Comisia să prezinte în linii generale, în iminenta scrisoare rectificativă, felul în care va funcţiona Fondului destinat sectorului laptelui. Credem că este necesară şi o linie bugetară separată şi o rezervă cu o valoare adecvată.
Trebuie creat un temei legal care să ia în considerare observaţiile Curţii de Conturi şi care va contribui, cu succes, la soluţionarea problemelor actuale ale sectorului. Prin urmare, nu este vorba numai despre bani, ci şi despre Uniunea Europeană care asigură un sprijin mai eficient şi mai specific pentru acest sector. De aceea solicit colegilor mei să încerce, cu cât mai puţine dezacorduri posibil, să voteze pentru un buget bun şi eficient. Se înţelege de la sine că vor exista dezbateri pe această temă. Este absolut normal ca fiecare grup politic să îşi promoveze propriile opinii şi să încerce să le pună în evidenţă. Cu toate acestea, vom conveni asupra celor mai importante aspecte. Şi în cazul Fondului destinat sectorului laptelui, fondul însuşi este mult mai important chiar decât banii pe care îi va conţine în final. Comisia pentru bugete a depus o propunere pentru o sumă realizabilă. Vă mulţumesc pentru atenţia acordată.
Vladimír Maňka
Exact acum, în această perioadă de criză, trebuie să dovedim publicului şi nouă înşine că, atunci când este vorba de atingerea obiectivelor noastre politice, vom folosi toate resursele în cel mai eficient mod cu putinţă.
Cele mai multe instituţii îşi elaborează bugetele pe baza anilor anteriori. De fapt, ce ar putea fi mai uşor decât să se înmulţească valoarea bugetului din anul precedent cu rata inflaţiei? Când este repetat an după an, totuşi, acest proces bugetar poate duce la deformări, la erori şi la o folosire nechibzuită a resurselor. Scopul nostru este, aşadar, să asigurăm că bugetele sunt elaborate pe baza nevoilor reale. În fiecare instituţie, cererile de buget trebuie să corespundă unei nevoi reale în ceea ce priveşte executarea unor sarcini. Fiecare instituţie şi fiecare unitate din fiecare instituţie trebuie să depună toate eforturile necesare pentru a face economii. Acest lucru poate necesita o mai bună organizare a muncii, o redistribuire a resurselor existente pentru a viza priorităţile sau niveluri reduse de birocraţie.
În discursurile mele anterioare, din cadrul Comisiei pentru bugete, dar şi din sesiunile plenare, am menţionat multe exemple de rezultate pozitive recente legate de scoaterea la iveală de rezerve. Vom descoperi chiar şi mai multe deficienţe şi vom spori eficienţa activităţilor unităţilor individuale şi ale instituţiilor dacă abordăm această chestiune în mod sistematic. Bugetul pentru 2010 stabileşte această abordare sistematică.
Onorabilii deputaţi care au făcut parte din Parlamentul precedent îşi aduc aminte că am încercat întotdeauna să îmbunătăţim cooperarea dintre instituţii. Întotdeauna au existat aici rezerve şi multe dintre acestea chiar au sporit în ultimii ani. Avem un vas comun pentru finanţare. Dacă ne ocupăm numai de părţile noastre şi ne închidem faţă de ceilalţi, nu vom reuşi să comunicăm şi să cooperăm şi va fi dificil să utilizăm eficient resursele de care dispunem.
Din acest motiv am decis, în cadrul Comisiei pentru bugete, să punem în aplicare o rezervă orizontală de 5 % pentru toate instituţiile, vizând traducerile externe. Cum altfel putem motiva instituţiile să îşi folosească mai întâi capacităţile de traducere interne de rezervă şi să nu apeleze automat la furnizori externi? Scopul nostru în toate aceste domenii este punerea la dispoziţia altor instituţii a capacităţilor de rezervă din fiecare instituţie.
Cheltuielile pentru achiziţionarea şi închirierea clădirilor reprezintă unul dintre principalele elemente ale cheltuielilor administrative ale instituţiilor. În 2005, suprafaţa totală la sol a clădirilor folosite de instituţii în Bruxelles, Luxemburg şi Strasbourg depăşea 2 milioane de m2. Clădirile nu erau întotdeauna achiziţionate în cel mai bun loc, la cel mai bun moment sau la preţul cel mai mic. Potrivit Curţii de Conturi, instituţiile nu cooperează în aceste domenii şi chiar nu reuşesc să îşi evalueze propriile politici. Dacă achiziţionăm o nouă clădire şi nu avem mai mult de o alternativă, este dificil să o obţinem în termeni avantajoşi. Din acest motiv, aşteptăm din partea preşedinţiei Parlamentului European, până la sfârşitul anului, o strategie adecvată, pe termen lung, privind activele şi clădirile, care să ia în considerare şi cerinţele de renovare şi costurile de securitate.
Doamnelor şi domnilor, pentru a putea lucra în mod responsabil şi eficient, avem nevoie de informaţii cuprinzătoare privind resursele pe care le avem la dispoziţie. Prin urmare, aş dori să accentuez necesitatea creării unui sistem de gestionare a informaţiilor. Cu ajutorul unui astfel de sistem, munca noastră va fi coerentă şi eficientă. Se estimează că, în viitorul apropiat, administraţia va înainta Comisiei pentru bugete o prezentare privind acest proiect. Niciunul dintre proiectele de buget ale instituţiilor nu include costurile legate de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. La intrarea în vigoare a tratatului, va trebui să analizăm cu foarte multă atenţie reorganizarea resurselor existente, înainte ca cineva să depună o cerere pentru acordarea de resurse suplimentare. Dacă personalul din oricare dintre instituţii reuşeşte să facă economii prin eficientizarea activităţilor, Comisia pentru bugete nu va mai avea nicio problemă cu alocarea acestor resurse în vederea folosirii pentru alte priorităţi ale instituţiei.
Pe de altă parte, dacă o instituţie reuşeşte să facă economii datorită unor evenimente neprevăzute, aceste economii ar trebui, în mod normal, să fie returnate contribuabililor. Aş dori să mulţumesc membrilor Comisiei pentru bugete pentru sprijinul lor unanim acordat propunerii. Cred cu tărie că sistemul bugetar al UE trebuie dezvoltat în aşa fel încât să acorde prioritate soluţiilor inovatoare şi ingeniozităţii.
Hans Lindblad
Dle Preşedinte, onorabili deputaţi, tineri - văd că viitorul Europei este prezent sus, în galerie - este o mare onoare să fiu prezent astăzi aici, la dezbaterea privind prima lectură a bugetului pentru anul 2010.
Europa trece prin cea mai grea criză economică de după Al Doilea Război Mondial. Se pierd locuri de muncă, şomajul este în creştere, iar deficitele finanţelor noastre publice înregistrează valori record. Disciplina bugetară şi gestiunea economică solidă pot accelera redresarea. O politică structurală corectă poate consolida progresul sperat pentru viitorul apropiat, asigurându-i mai multă durabilitate.
În această privinţă, Consiliul a convenit în unanimitate asupra unui buget echilibrat care investeşte resurse în educaţie, cercetare, infrastructură, coeziune, finanţe publice responsabile şi marje pentru evenimente neprevăzute; cu alte cuvinte, în toţi factorii pe care îi recunoaştem a fi importanţi pentru creşterea economică şi prosperitate. Rămân totuşi probleme majore. Este nevoie de finanţare pentru Planul european de redresare economică şi pentru susţinerea sectorului produselor lactate.
Totuşi, în această perioadă, când finanţele publice ale Europei se află la cel mai scăzut nivel din istorie, Comisia pentru bugete din cadrul Parlamentului propune o creştere a plăţilor cu 10 % - cu 10 %! Puteţi numi un singur alt domeniu, în afara costurilor privind şomajul, în care am permite o astfel de creştere? În ciuda deficitelor bugetare semnificative - 8 % din PIB în Franţa, 6 % din PIB în Germania, 14 % în Regatul Unit şi în Irlanda - Comisia pentru bugete crede că statele membre ar trebui să finanţeze cheltuieli mai mari şi o administraţie în extindere. Vrea finanţare pentru administraţie!
Sunt deosebit de îngrijorat pentru că un nivel atât de ridicat de cheltuieli nu va ajuta deloc la finanţarea Planului de redresare economică. De asemenea, sunt preocupat de faptul că propunerea Comisiei pentru bugete nu conţine sume alocate pentru evenimente neprevăzute.
Trebuie să convenim asupra unui buget pe care statele membre şi-l pot permite şi pe care îl putem justifica în faţa populaţiei. Trebuie să convenim asupra Planului de redresare economică, care este extrem de important pentru dezvoltarea Europei. În ceea ce priveşte acordul la care am ajuns în luna aprilie, sunt încrezător că vom reuşi în acest sens. Va trebui să rezolvăm chestiunea complexă a sectorului produselor lactate. Ţinând seama de excelenta cooperare de care ne-am bucurat până în prezent, sunt sigur că vom putea rezolva chiar şi această chestiune complexă în situaţia dificilă şi neplăcută în care ne aflăm.
Algirdas Šemeta
membru al Comisiei. - Dnă preşedintă, îmi face o deosebită plăcere că am ocazia de a vă vorbi astăzi, înainte de finalizarea primei lecturi a proiectului de buget pe 2010, prin votul de joi.
Aş dori, în primul rând, să mulţumesc Parlamentului pentru revenirea la proiectul preliminar de buget în multe domenii.
Comisia salută sincer accentul pus de Parlament pe folosirea bugetului ca un instrument pentru depăşirea crizei actuale, prin încurajarea creşterii economice, a competitivităţii, a coeziunii şi a protecţiei locurilor de muncă.
Comisia salută, de asemenea, şi includerea, după prima lectură a Parlamentului, a scrisorii rectificative, solicitând, în special în ceea ce priveşte Palestina, creşterea cheltuielilor privind schimbările climatice şi măsurile adiacente în favoarea ţărilor ACP.
Revenind la problemele esenţiale ale actualei proceduri bugetare, Comisia a înţeles pe deplin că Parlamentul consideră finanţarea celei de-a doua etape a Planului european de redresare economică drept o prioritate. Permiteţi-mi să vă spun că acest lucru constituie o prioritate şi pentru Comisie. Din acest punct de vedere, înţeleg logica care stă la baza aşa numitului "amendament cu asterisc” al Parlamentului European la planul de redresare, care depăşeşte plafonul actual de cheltuieli.
Săptămâna viitoare, Comisia va prezenta un pachet de măsuri pentru a aborda necesităţile legate de planul de redresare în scopul adoptării unei soluţii de comun acord la concilierea din noiembrie.
În acest stadiu, Comisia nu a identificat încă toate sursele de finanţare ce corespund întregii valori a proiectelor energetice prevăzute de planul de redresare în 2010. Totuşi, Comisia se va strădui să identifice toate disponibilităţile posibile, în vederea acoperirii la timp a tuturor lacunelor existente pentru concilierea din noiembrie.
Comisia este preocupată de dificultăţile actuale din sectorul produselor lactate şi am luat notă în mod corespunzător de propunerea Parlamentului privind crearea unui Fond special pentru produse lactate şi de poziţia miniştrilor agriculturii. În acord cu propunerea făcută ieri de colega mea, Marianne Fischer Boel, scrisoarea rectificativă de săptămâna viitoare, la bugetul pe 2010, va propune ca 280 de milioane de euro să fie destinate abordării imediate a consecinţelor crizei pentru producătorii de lapte.
Această nouă propunere are un impact asupra finanţării iniţial prevăzute a lacunei pentru PERE, însă, după cum am precizat, Comisia va depune toate eforturile pentru a găsi în cele din urmă resursele necesare, la timp pentru reuniunea de conciliere.
Aş dori în cele ce urmează să vă atrag atenţia asupra unui număr de aspecte, cu privire la care prima lectură a Parlamentului a dat naştere unor îngrijorări.
Parlamentul European propune o creştere generală cu aproape 10 % a nivelului plăţilor în comparaţie cu 2009, ceea ce reprezintă aproximativ cu 4 % peste nivelul propus de Comisie. Deşi susţin dorinţa Parlamentului European de a sprijini creşterea economică prin programele UE, ar trebui să ţinem seama şi de suma plăţilor care pot fi efectuate în mod rezonabil, fără a submina buna gestiune financiară. Comisia nu are niciun motiv, în acest moment, de a se îndepărta de estimările făcute în cadrul proiectului său preliminar de buget.
În ceea ce priveşte liniile de asistenţă administrativă din programele de cheltuieli, aşa numitele "linii BA”, înţeleg dorinţa Parlamentului European de a adopta o abordare destul de restrictivă în împrejurările actuale. Însă este, de asemenea, important să fie puse la dispoziţie mijloacele administrative adecvate pentru gestionarea pachetelor financiare în creştere dedicate programelor, dacă dorim ca acest buget să fie executat în mod corespunzător. Comisia speră că se va ivi ocazia de a corecta această problemă la a doua lectură.
Parlamentul a votat şi o serie de rezerve, care, dacă sunt menţinute în bugetul final, vor avea efecte negative asupra execuţiei bugetului. Rezervele privind salariile, dacă vor fi menţinute în decursul anului, vor avea efecte negative asupra recrutării de noi funcţionari în 2010 care să înlocuiască personalul ce părăseşte Comisia.
Permiteţi-mi să închei prin a vă asigura că, în conformitate cu Acordul interinstituţional, Comisia va prezenta poziţia sa cu privire la amendamentele adoptate de Parlament la începutul lunii noiembrie prin aşa numita "scrisoare privind posibilităţile de executare” şi sper că Parlamentul va ţine seama de această scrisoare la a doua lectură.
Comisia va continua să acţioneze ca un broker cinstit şi îşi va da silinţa de a facilita obţinerea unui rezultat pozitiv în urma acestei proceduri bugetare, ţinând seama de faptul că finanţarea celei de-a doua tranşe a PERE reprezintă o veritabilă provocare, pentru care toate eforturile ar trebui să fie orientate în aceeaşi direcţie. Mă bazez pe sprijinul dumneavoastră pentru a obţine un rezultat satisfăcător şi echilibrat în acest sens.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
raportor pentru aviz al Comisiei pentru afaceri externe. - Dnă preşedintă, am onoarea de a vorbi în numele Comisiei pentru afaceri externe.
An după an, vedem cum secţiunea IV din buget este grav subfinanţată. An după an, vedem cum, pe măsură ce anul trece, Comisia şi Consiliul trebuie să recurgă la un set de măsuri specifice, care nu sunt în acord cu metode bugetare normale, cu scopul de a finanţa nevoile pe care noi toţi le ştiam a fi cele corecte încă de la început. Situaţia din Palestina este, din păcate, unul dintre cele mai bune exemple în acest sens.
Odată spuse acestea, remarc totuşi unele elemente pozitive. Văd că Strategia pentru Marea Baltică a obţinut ceva bani în plus. Observ, de asemenea, o creştere a creditelor bugetare pentru o serie de politici specifice în favoarea democraţiei şi a drepturilor omului. Doresc să închei spunând că, în special pentru anul 2010, va trebui să acordăm atenţie faptului că, Serviciul european pentru acţiune externă probabil - şi să sperăm că aşa se va întâmpla - va începe să funcţioneze. Va trebui să punem la dispoziţie fondurile necesare în acest sens.
Gay Mitchell
raportor pentru aviz al Comisiei pentru dezvoltare. - Dnă preşedintă, nu doresc să solicit ca bugetul să rămână complet fără fonduri; tot ce vreau să cer este să respectăm angajamentele pe care ni le-am asumat faţă de ţările în curs de dezvoltare. Unsprezece milioane de copii mor în fiecare an în ţările în curs de dezvoltare. Aceşti oameni sunt afectaţi nu numai de criza financiară, în felul în care suntem noi, ci şi de faptul că nu îşi primesc nici măcar transferurile de bani - care sunt mai mari decât asistenţa financiară primită de la noi - de la rudele lor care trăiesc în ţările dezvoltate, întrucât şi acestea din urmă suferă. Aceşti oameni suferă de două ori: suferă şi din cauza consecinţelor schimbărilor climatice.
Tot ceea ce vreau să facem este să ne respectăm angajamentul faţă de aceşti oameni. Dacă PNB scade cu un procent, scade şi contribuţia noastră faţă de aceşti oameni. Prin urmare, haideţi să respectăm contribuţia, în procentul pentru care ne-am angajat. Claritatea în ceea ce priveşte linia bugetară, astfel încât să putem evalua aici în Parlament că vă respectaţi aceste angajamente, şi adiţionalitatea sunt absolut necesare în acest sens. Vă rog, în toată această poveste, nu cereţi celor mai sărace popoare din lume să ducă o povară pe care nu sunt în stare să o ducă.
Jean-Pierre Audy
Dnă preşedintă, dle ministru, dle comisar, doamnelor şi domnilor, Comisia pentru control bugetar a emis un aviz care cuprinde o serie de sugestii. O să vă prezint trei dintre acestea într-un minut.
Prima se referă la cercetare, în special, cele de-al şaselea şi cel de-al şaptelea program-cadru. În vederea asigurării certitudinii juridice, este preferabil, dle comisar, ca Comisia Europeană să se abţină de la recalcularea declaraţiilor financiare pentru proiecte care au fost deja aprobate şi stabilite, prin aplicarea de noi interpretări ale criteriilor de eligibilitate.
Am dori să solicităm iarăşi Comisiei să nu se îndepărteze de la metodele contabile obişnuite de calcul, recunoscute şi certificate la nivel naţional şi internaţional.
Al doilea punct se referă la includerea pensiilor personalului UE în buget. Propunem ca solicitările faţă de statele membre în legătură cu pensiile personalului, estimate la 37 de miliarde de euro la 31 decembrie 2008, să fie incluse în conturi sub formă de activ.
Sugerăm, de asemenea, ca bugetul să includă valoarea exactă a acestor pensii şi nu numai sumele plătite, întrucât acestea din urmă nu iau în considerare sumele ce urmează să fie plătite pentru viitoarele pensii. Aş propune din nou realizarea unui studiu privind crearea unui fond de pensii comunitar; noi sprijinim totodată Oficiul de Luptă Antifraudă, care trebuie consolidat pentru a putea îndeplini activităţi de control în afara Uniunii.
Juan Fernando López Aguilar
Dnă preşedintă, în cadrul Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, am depus eforturi în vederea creşterii bugetului pentru spaţiul de libertate, securitate şi justiţie, care a crescut cu 13,5 % faţă de 2009.
În special, sumele prevăzute la capitolele privind graniţele externe, returnarea, politica în materia vizelor, libera circulaţie a persoanelor, drepturile fundamentale şi cetăţenia au crescut. Bugetul pentru capitolul privind justiţia în materie civilă şi penală, în special, a crescut cu 4,7 %.
Totuşi, bugetul pentru capitolul privind securitatea şi protecţia libertăţilor a crescut cu 95 % ca urmare a integrării Europol în bugetul comunitar. Acest lucru este, prin urmare, ceva nou comparativ cu bugetul pe 2009.
Am adoptat un amendament privind majorarea bugetului destinat FRONTEX, trimiţând un mesaj clar de angajament pentru gestionarea fenomenului de imigrare şi a tuturor aspectelor legate de fluxurile migratorii, astfel încât drepturile omului să fie respectate.
În sfârşit, cred că trebuie subliniat şi faptul că în cadrul comisiei, am adoptat o rectificare bugetară în valoare de 5 milioane de euro pentru a facilita integrarea cetăţenilor din ţările terţe. În consecinţă, bugetul pentru secţiunea de la Titlul 18 privind Spaţiul de libertate, securitate şi justiţie a crescut la 105 milioane de euro, ceea ce va contribui la consolidarea gestiunii administrative şi financiare a statelor membre.
Jutta Haug
raportoare pentru aviz a Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară. - (DE) Doamnelor şi domnilor, nu este niciun secret faptul că Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară este de părere, din când în când, inclusiv în acest an, că fondurile puse la dispoziţie în cadrul bugetului european sunt pur şi simplu insuficiente pentru a elabora programe pentru mediu eficiente, pentru a menţine biodiversitatea şi pentru ca activitatea de combatere a schimbărilor climatice să aibă şanse de succes. Faptul că Consiliul aplică reduceri şi mai mari asupra acestor fonduri reduse este mai greu de înţeles ca niciodată. Acesta este motivul pentru care "revenirea la proiectul preliminar de buget" este răspunsul standard.
Există două lucruri pe care dorim să le întipărim în mintea Comisiei. Primul dintre acestea este că ne aşteptăm la includerea imediată a aşa-numitelor "venituri alocate” pentru acele agenţii care sunt parţial dependente de taxe - cum ar fi Agenţia Europeană pentru Medicamente din Londra sau Agenţia Europeană pentru Produse Chimice din Helsinki - în proiectul preliminar de buget şi nu la crearea unei marje artificiale prin omiterea acestora. Al doilea punct este că ne aşteptăm ca Comisia să prezinte o propunere cât mai curând posibil în legătură cu modalitatea de finanţare viitoare a campaniei anti-fumatHelp după epuizarea fondului pentru tutun. Vedeţi dvs., se întâmplă la fel de fiecare dată.
Lena Ek
Dnă preşedintă, există o competiţie acerbă în lumea de azi. Ţările în curs de dezvoltare sunt responsabile în prezent pentru 20 % din bunăstarea la nivel mondial. Peste 15 ani, ele vor fi responsabile pentru 34 %. În 2025 - cu alte cuvinte, peste 15 ani - China şi India vor fi împreună responsabile pentru 20 % din investiţiile în cercetare şi dezvoltare la nivel mondial. În timp ce aceste investiţii se fac în afara Europei, birocraţia sugrumă instituţiile de cercetare, universităţile şi industria Europei.
Ne confruntăm cu trei crize care trebuie să fie soluţionate în acelaşi timp: criza privind schimbările climatice, criza locurilor de muncă şi criza financiară. Reacţia Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie la aceste crize este că trebuie să investim în cercetare şi inovare. Atât Consiliul cât şi Comisia au căzut de acord că acest lucru este o prioritate - în cadrul procesului de la Lisabona, în cadrul celui de-al şaptelea program-cadru şi al Planului european de redresare economică. În practică însă ideea lor în ceea ce priveşte prioritizarea este de a pune în aplicare reduceri de fonduri de 7 %. Tot ceea ce pot spune este că sunt recunoscător Consiliului pentru faptul că acesta nu prioritizează şi mai mult aceste domenii incredibil de importante.
Este un limbaj totalitar şi este inacceptabil. Avem nevoie de mai multe resurse care să fie alocate cercetării şi dezvoltării. Trebuie să conlucrăm pentru a reduce birocraţia. Am dori să vedem că Consiliul şi comisarul pentru ştiinţă şi cercetare pun accent pe acest lucru. Mai presus de toate, solicităm să fie depuse eforturi importante în privinţa cercetării şi inovării. Doar aşa vor fi create locuri de muncă şi în aceasta rezidă viitorul Europei şi al competitivităţii europene - nu în reduceri de fonduri în acest domeniu.
Cristian Silviu Buşoi
raportor pentru aviz al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor. - Dnă preşedintă, comparativ cu bugetul pentru 2009, propunerea Comisiei pentru 2010 prevede o creştere moderată a liniilor bugetare privind piaţa internă şi politica vamală, în timp ce sumele de bani alocate protecţiei consumatorilor rămân stabile. În proiectul de buget pentru 2010, Consiliul a diminuat sumele, în special pentru liniile bugetare care se referă la dezvoltarea pieţei interne. Consider că o piaţă internă funcţională în aceste vremuri de criză economică poate contribui la redresarea economică.
În domeniul politicii vamale, bugetul va asigura măsuri de cooperare şi de coordonare, consolidând astfel securitatea şi protecţia graniţelor externe, sprijinind combaterea traficului ilicit şi a fraudei, precum şi ameliorând eficienţa sistemelor vamale. Consider că măsurile din domeniul educaţiei consumatorilor sunt o prioritate, în special consolidarea culturii financiare. Criza a arătat cât de importante sunt politica de protecţie a consumatorilor şi mai ales educaţia acestora, pentru a-i ajuta pe consumatori să ia decizii economice responsabile. Din toate aceste motive, Comisia IMCO a solicitat o linie bugetară separată pentru programul SOLVIT care să fie finanţată cu o sumă în valoare de 1 milion de euro. SOLVIT constituie un bun exemplu al modului în care pot fi ajutate întreprinderile şi cetăţenii. În sfârşit, pentru continuarea măsurilor de monitorizare din proiectul pilot în domeniul politicii privind protecţia consumatorilor, în vederea consolidării unui tabel de indicatori şi a unui studiu de piaţă aferent, ca o acţiune pregătitoare, a fost adoptată suma de 1 milion de euro.
Danuta Maria Hübner
raportoare pentru aviz a Comisiei pentru dezvoltare regională. - Dnă preşedintă, pentru 2010 avem nevoie de un buget care să valorifice în mod eficient toate politicile europene pentru a scoate economia europeană din criză, dar care să păstreze totodată obiectivele şi angajamentele noastre pe termen lung, şi anume creştere durabilă, coeziune economică şi socială şi obligaţiile noastre faţă de lumea externă, inclusiv ţările candidate.
În proiectul de buget, Consiliul a redus în mod automat cu 36 de linii cheltuielile administrative, printre alte linii adiacente Instrumentului de asistenţă pentru preaderare (IPA). Argumentul invocat, respectiv nivelul scăzut de absorbţie, nu se justifică din moment ce cadrul necesar pentru punerea în aplicare a IPA a putut fi finalizat doar în luna iulie 2009. Începând cu 2010, Comisia Europeană trebuie să evalueze şi să aprobe un număr semnificativ de proiecte vaste, pentru care va avea nevoie de un număr important de persoane care să asigure expertiză tehnică externă pe termen scurt. 2010 va fi şi anul în care va începe punerea efectivă în aplicare a operaţiunilor, acestea necesitând efectuarea unor controale ex ante de către Comisie asupra unui număr considerabil de oferte şi contracte.
Reducerile bugetare înseamnă că buna gestiune financiară a asistenţei pentru preaderare este pusă într-adevăr în pericol, în toate dimensiunile sale politice. Ar trebui, prin urmare, să rămânem deschişi la o reacţie pozitivă în faţa cerinţei din partea Comisiei Europene de a restabili nivelul PPB în acest sens.
Elisabeth Jeggle
raportoare pentru aviz a Comisiei pentru agricultură. - (DE) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în calitate de raportor pentru bugetul Comisiei pentru agricultură aş dori să mulţumesc raportorului general, dl Surján, pentru disponibilitatea sa constantă de a purta discuţii în vederea ajungerii la un compromis. Acest lucru este necesar, întrucât politica agricolă europeană este în prezent singurul domeniu politic în care responsabilitatea este plasată în întregime la nivel comunitar.
Este adevărat că fondurile pentru programele de încurajare a consumului de produse lactate şi de fructe în şcoli, precum şi pentru câteva alte proiecte au crescut. Cu toate acestea, stocarea şi restituirile la export erau etichetate în urmă cu doi ani drept instrumente învechite. În prezent, acestea sunt instrumente indispensabile pentru depăşirea crizei de pe pieţe. Solicităm, prin urmare, o creştere de aproximativ 81 de milioane de euro pentru depozitare din 2009 până în 2010 şi de aproximativ 440 de milioane de euro pentru restituirile la export şi vom vota în favoarea acestor măsuri. Cu toate acestea, acest lucru reprezintă de fapt prea puţin în acest moment.
Ca şi înainte, aş fi preferat desigur ca 600 de milioane de euro să revină fondului pentru produse lactate. Cele 300 de milioane de euro pe care le solicităm acum pentru 2010 reprezintă necesarul absolut şi solicit ca aceşti bani să fie stabiliţi în buget ca sume permanente, la fel ca fondul pentru produse lactate. Acesta ar fi semnalul corect care trebuie trimis, dar şi unul important.
Situaţia privind pieţele agricole este drastică. Comisia şi-a pus speranţele în autoreglementare de prea mult timp. Pieţele agricole au nevoie şi ele de politici-cadru şi norme bugetare şi generale.
Carmen Fraga Estévez
Dnă preşedintă, mulţumesc foarte mult raportorului şi Comisiei pentru bugete pentru că au acceptat toate amendamentele din partea Comisiei pentru pescuit.
Ceea ce este deosebit de important pentru noi este amendamentul care solicită o mai mare flexibilitate a finanţării acordate consiliilor consultative regionale pentru pescuit. Pe lângă faptul că este limitată, finanţarea este atât de mult supusă interpretărilor şi se află la discreţia Comisiei, încât consiliile nu pot cheltui nici măcar puţinul de care dispun; această solicitare ne-a fost adresată la toţi în mod unanim de către cele şapte consilii existente.
O modificare pe care o considerăm deosebit de oportună necesită o strategie globală de combatere a pirateriei, o strategie care se referă în esenţă la situaţia vaselor de pescuit, care sunt deosebit de vulnerabile în faţa acestor acte de pe apele din lumea întreagă.
În ceea ce priveşte cercetarea şi cel de-al şaptelea program-cadru, ca şi în anii trecuţi, am dat dovadă de prudenţă şi am solicitat ca, dat fiind faptul că acum cercetarea în domeniul pescuitului nu mai are propriul titlu în buget, cel puţin procentul de investiţii ar trebui să nu scadă, întrucât toate deciziile referitoare la gestiunea pescuitului se bazează pe cunoaşterea mediului şi a speciilor marine, în special datorită faptului că unul din noile noastre obiective este de a aplica o abordare bazată pe ecosistem pentru toată legislaţia privind politica comună în domeniul pescuitului.
Helga Trüpel
raportoare pentru aviz a Comisiei pentru cultură şi educaţie. - (DE) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, stimaţi reprezentanţi ai Comisiei şi Consiliului, de ce sunt reducerile Consiliului, pe care trebuie să le punem în aplicare în fiecare an în diferite domenii politice, atât de stupide, atât de greşite şi atât de limitate? Răspunsul este deoarece aceştia nu sunt orientaţi către un interes european comun şi acest lucru este tocmai ceea ce critic din perspectivă politică. Dvs., în calitate de Consiliu, şi statele membre aveţi o responsabilitate europeană comună, iar cheltuielile noastre europene reprezintă cheltuieli în interesul nostru european comun.
Este absolut de neînţeles faptul că finanţarea pentru formare şi educaţie poate fi redusă într-atât de mult. Unul dintre cele mai reuşite programe ale noastre este programul de schimb de studenţi, care le oferă ocazia tinerilor noştri să studieze în Europa, să iasă în lume. De ce se fac reduceri la acest program? Trebuie să facem mai mult pentru cultură, pentru schimburile culturale şi înfrăţirea între oraşe, deoarece acestea dau consistenţă Europei şi generează acceptarea acesteia în rândul tuturor. Şi cum pot fi aplicate reduceri politicii în domeniul comunicaţiilor, în condiţiile în care am căzut de acord că este nevoie să facem cunoscute alegătorilor şi cetăţenilor rezultatele pozitive ale Uniunii Europene? Pot doar să observ, din păcate, aşa cum s-a mai spus deja, că acest tip de reduceri este complet neproductiv din punct de vedere politic.
Pervenche Berès
Dnă preşedintă, în numele Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, aş dori să subliniez două puncte astăzi.
Primul se referă la problema punerii în aplicare a structurilor de supraveghere la nivel european. În pragul crizei sau în timpul acesteia, toată lumea înţelege că Uniunea trebuie să se înzestreze cu structuri care să îi permită să supravegheze sistemul bancar, sistemul asigurărilor şi pieţele valorilor mobiliare. La sfârşitul ultimei legislaturi, am ajuns la un acord cu Consiliul care punea accentul pe anumite sume destinate autorităţilor care se presupunea că le prefigurează pe cele pe care le creăm astăzi. Totuşi, proiectul de buget, aşa cum se prezintă în momentul de faţă, nu respectă acest acord politic, care a fost încheiat în timpul legislaturii precedente. Sper ca amendamentele, care au fost depuse din nou, să fie adoptate în vederea respectării acestui acord politic, care a fost încheiat pentru a garanta că Uniunea dispune, în cele din urmă, de autorităţi de supraveghere.
Trecând mai departe, aş dori să subliniez problema politicii fiscale. Instrumentele politicii fiscale au fost reduse, deşi există o cerere internaţională pentru mai multă guvernanţă în problemele fiscale. Dacă într-adevăr dorim să combatem paradisurile fiscale, Uniunea trebuie, de asemenea, să se înzestreze cu resursele necesare desfăşurării acestei politici în mod consecvent. Nu vom transmite mesajul care trebuie dacă reducem competenţa Comisiei în acest domeniu.
György Schöpflin
raportor pentru aviz al Comisiei pentru afaceri constituţionale. - Dnă preşedintă, este destul de evident în ultimii ani că instituţiile Uniunii Europene sunt mult mai puţin familiare cetăţenilor Europei decât ar fi cazul.
Uniunea Europeană este o instituţie democratică, astfel încât relaţia cu cetăţenii este în interesul amândurora. Ce face Uniunea Europeană şi de ce ar trebui să se facă pe deplin cunoscută cetăţenilor. Cetăţenii iau parte cu interes la ceea ce face Uniunea Europeană şi, în mod clar, Uniunea Europeană este interesată de opinia publică europeană.
Există diferite moduri de a garanta că acest interes reciproc se materializează. Unul dintre acestea este comunicarea şi încă unul important, şi, tocmai din acest motiv, bugetul ar trebui să includă un element dedicat comunicării din partea Uniunii Europene către publicul larg a propriilor sale activităţi.
Edit Bauer
În numele Comisiei pentru egalitatea de gen, aş dori să vă atrag atenţia asupra unei singure probleme în minutul pe care îl am la dispoziţie. Acest lucru are legătură cu Institutul european pentru egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi şi finanţarea acestuia. Pe baza procedurii de codecizie a Parlamentului, am înfiinţat institutul în 2007 la Vilnius. S-ar putea crede că timpul care s-a scurs de atunci a fost suficient pentru ca institutul să devină operaţional. Din păcate, situaţia este mult mai gravă decât atât. Institutul are în prezent doar un director şi un asistent. Aş dori să mulţumesc Comisiei pentru bugete şi raportorului, dl Surjan, pentru că au ţinut seama de faptul că Comisia pentru egalitate de gen a făcut o sugestie înţeleaptă, care afirma că bugetul nu putea fi în mod automat împărţit pe baza venitului de anul acesta, deoarece, dacă am fi făcut acest lucru, institutul nu ar putea să se ridice şi să funcţioneze pe viitor. Trebuie să garantăm nu numai majorarea cheltuielilor de personal în bugetul de anul viitor, ci trebuie să stabilim şi o rezervă pentru suma alocată activităţilor institutului, astfel încât acesta să-şi poată îndeplini rolul.
Alain Lamassoure
Dnă preşedintă, în calitate de preşedinte al Comisiei pentru bugete, aş dori să răspund la publicarea surprinzătoare a unui proiect de comunicare a Comisiei privind revizuirea bugetară. Dl comisar ne va spune dacă aceasta este o greşeală nechibzuită.
Totuşi, aş dori să trag un semnal de alarmă. Deşi nu cuprinde cifre, conţinutul foarte inovator şi pe alocuri chiar provocator al acestui text pare a fi nepotrivit pentru o Comisie care se află la sfârşitul mandatului şi pentru o revizuire intermediară a acordului multianual semnat în 2006. Preşedintele Comisiei trebuie aşadar să clarifice de urgenţă calendarul său în raport cu propunerile financiare pe care intenţionează să le facă, atât în cadrul Comisiei al cărei mandat se încheie, cât şi al noului colegiu. Schimbarea priorităţilor bugetare şi, prin urmare, a priorităţilor politice nu se încadrează în activitatea de gestionare a afacerilor actuale. Comisia pentru bugete va fi pregătită pentru dezbatere, însă pe baza propunerilor care vin din partea unei Comisii care este pe deplin legitimă, care este înzestrată cu un mandat pe cinci ani şi care este pregătită să îşi asume responsabilitatea politică, atunci când este vorba de iniţiative de acest gen.
Francesca Balzani
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Parlamentul, în calitatea sa de instituţie direct aleasă de cetăţeni, trebuie să îşi bazeze toate competenţele sale întocmai pe buget, pentru a garanta că acest instrument, esenţial pentru creşterea economică şi, în egală măsură, pentru echitate şi justiţie, este pe deplin capabil să vină în întâmpinarea nevoilor cetăţenilor. Bugetul trebuie să poată fi palpabil şi dinamic, să asculte şi să răspundă.
Am lucrat pentru a elabora un proiect de buget pentru 2010, care să fie cât mai flexibil posibil în aceste vremuri de criză economică şi financiară deosebită. Cu toate acestea, bugetul trebuie să fie în egală măsură credibil, fezabil şi palpabil, şi, în această privinţă, era absolut necesar să evităm ca resursele financiare pentru viitorii ani să devină prea inflexibile, prin limitarea cheltuielilor excesive dincolo de plafonul maxim de cheltuieli, cuprins în perspectivele cadrului financiar multianual, doar la cazuri care erau cu adevărat o prioritate absolută. Este cazul planului de redresare.
Încă o dată cu acelaşi scop, şi anume stabilirea unui buget cu adevărat capabil să vină în întâmpinarea nevoilor cetăţenilor, am formulat amendamente specifice referitoare la plăţi în vederea eliberării unui volum maxim de resurse posibile cu efect imediat.
Bugetul european este structurat pe două axe: angajamente şi plăţi. Angajamentele reprezintă intenţiile politice ferme, dar şi acţiuni reale şi concrete. Prin urmare, plăţile au crescut la 127 miliarde de euro în conformitate cu proiectul de buget propus de Comisia pentru bugete, în comparaţie cu 120 de miliarde de euro propuse de Consiliu şi cu 122 de miliarde de euro propuse de Comisie.
Tot cu acelaşi scop, cu aceeaşi abordare politică, ca şi grup, ne opunem ferm creării de rezerve, care nu sunt resurse adevărate, accesibile imediat cetăţenilor. Politica de a institui rezerve în momente de criză ar trebui să fie redusă la un minimum absolut, la cazuri în care o rezervă este cu adevărat indispensabilă din punct de vedere tehnic. În momente de criză, nu are rost doar să înregistrăm cifre în buget, ci ar trebui în schimb să elaborăm un buget util, pregătit imediat de acţiune.
Alte chestiuni merită, de asemenea, o atenţie specială. Ca grup, ne-am asumat importanta responsabilitate de a pune din nou în discuţie amendamentul privind majorarea fondului pentru produse lactate la 600 de milioane de euro, aşa cum s-a decis prin votul unanim al Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală şi, ulterior, cu participarea tuturor deputaţilor şi a grupurilor, precum şi de a depune din nou un amendament asupra unui proiect de microcredit în valoare de 37 de milioane de euro care, şi acest lucru este extrem de important, să nu pună în pericol punerea în aplicare a altor programe din cadrul liniei bugetare 2.
Există un risc specific pe timp de criză: ca resursele bugetare să nu crească efectiv, ci să fie transferate de la o linie bugetară către o altă linie bugetară. Tocmai pentru a preveni acest risc, Parlamentul, în calitatea sa de instituţie direct aleasă, cu un rol diferit de cel al Consiliului şi al Comisiei, trebuie să fie deosebit de atent cu acţiunile sale, şi îndeosebi în ceea ce priveşte controlul.
Anne E. Jensen
Dnă preşedintă, aş dori să încep prin a mulţumi dlui Surján pentru activitatea sa strălucită de a menţine la un loc diferitele elemente ale acestui proces bugetar. Se spune că multe dintre statele membre întâmpină dificultăţi cu propriile bugete publice şi că ar trebui, prin urmare, să ţinem în frâu şi cheltuielile. Este adevărat, dar nu există un buget public mai controlat decât bugetul UE. Noi, cei din Grupul ALDE sprijinim rezultatul votului din Comisia pentru bugete. Sprijinim proiectul de buget prezentat de dl Surján.
Pentru noi, finanţarea investiţiilor în cadrul planului de redresare în domeniul energiei şi a schimbărilor climatice şi accentul pus pe cercetare şi inovaţie au fost cele mai importante priorităţi ale bugetului pentru 2010. Acesta este şi direcţia în care dorim să vedem că se îndreaptă bugetul UE - cu alte cuvinte, ar trebui să ne axăm pe aceste domenii. Considerăm că este regretabil că, nici Comisia, nici Consiliul, nu au precizat unde ar trebui să găsim banii pentru aceste investiţii cuprinse în planul de redresare - investiţii sprijinite nu numai de noi, aici, în Parlament, ci şi de şefii de stat sau de guvern ai statelor membre ale UE. Este surprinzător faptul că suntem nevoiţi să vedem aceste acţiuni din când în când, în momentul în care cheltuielile pot fi precizate, însă nicio finanţare rezonabilă nu poate fi găsită pentru acestea. Prin urmare, sprijinim propunerea dlui Surján de a revizui cadrul financiar multianual şi de a vedea dacă pot fi recuperaţi bani pentru investiţii energetice de la fondurile nefolosite în cadrul bugetului pentru agricultură.
Grupul ALDE sprijină, de asemenea, şi propunerea de a aloca 300 de milioane de euro unui fond pentru produsele lactate cu scopul de a atenua criza actuală cu care se confruntă producătorii de lapte. Împărtăşim aceeaşi părere conform căreia criza este gravă şi trebuie abordată. Personal, nu sunt un susţinător al noului fond, întrucât Comisia dispune deja de instrumente pentru a ajuta industria şi a alocat în plus aproape 0,5 miliarde de euro în acest sens. Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală dorea alocarea a 600 de milioane de euro către un fond pentru produse lactate, în plus faţă de jumătatea de miliard. În această privinţă, consider că rezultatul votului din Comisia pentru bugete - cele 300 de milioane de euro - este expresia unei soluţii mai realiste.
Proiectul de buget dislocă o serie de economii ale Consiliului şi oferă o evaluare mai realistă a nevoilor de plăţi pentru anul viitor, iar acordul multianual s-a dovedit a fi un cadru mai rigid şi mai inflexibil, în special în ceea ce priveşte categoria 1a, care include cercetarea, educaţia şi transportul, precum şi categoria 3, care include politica juridică şi politica în materie de azil, politica culturală şi informaţională, precum şi politica în materie de afaceri externe, în timp ce plafonul pentru categoria 4 este, în mod cronic, mult prea restrictiv.
Aş dori, de asemenea, să îi mulţumesc dlui Maňka pentru activitatea acestuia privind bugetul altor instituţii. Bugetul Parlamentului rămâne în limita celor 20 % de cheltuieli administrative totale din UE şi acest lucru în ciuda creşterii cheltuielilor pentru compensaţiile deputaţilor, în temeiul noului Statut al deputaţilor. Grupul nostru consideră că ar trebui să fim atenţi la creşterile excesive ale sumelor destinate partidelor politice, însă am căzut de acord cu privire la proiectul care se află în discuţie şi aş dori, de asemenea, să îi mulţumesc dlui Maňka pentru faptul că s-a axat asupra cheltuielilor legate de traduceri şi a politicii Parlamentului privind clădirile. Este timpul să obţinem o colaborare între instituţii şi să ni se prezinte un raport referitor la politica Parlamentului privind clădirile pe parcursul a mai mulţi ani. Solicităm acest lucru de ceva timp. Acum putem, în sfârşit, să vedem raportul pe masă.
Helga Trüpel
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, şi eu aş dori să încep prin a le mulţumi dlui Surján şi dlui Maňka pentru eforturile lor de cooperare şi aş dori să trec apoi la declaraţia dlui Surján, în care acesta afirma că Consiliul doreşte, mai presus de toate, să obţină aprobarea unui buget mic. După părerea noastră, aceasta este direcţia greşită care nu trebuie urmată pe timp de criză. În vremuri de criză, trebuie să avem curajul politic de a acţiona şi de a cheltui mai mulţi bani cu investiţiile corecte şi durabile în viitor. Ne găsim, la urma urmei, într-o criză ecologică şi una economică şi ne confruntăm cu o criză a foametei şi a sărăciei la nivel mondial.
Dacă noi, europenii, dorim să acţionăm corect, avem nevoie de o schimbare a obiectivelor noastre politice. Trebuie să ne transformăm într-o societate durabilă, avem nevoie de un nou acord ecologic şi, mai ales, în legătură cu strategia de la Lisabona, avem nevoie de tehnologii mai durabile, de tehnologii ecologice eficiente, de noi sisteme de propulsie şi, desigur, şi de noi materiale care să fie cu adevărat ecologice. Acest lucru înseamnă, de asemenea, că trebuie să investim mai mulţi bani în cercetare şi dezvoltare. Aşa cum am subliniat deja din partea Comisiei pentru cultură şi educaţie, noi în Uniunea Europeană trebuie să investim mai mulţi bani în formare şi educaţie şi să îi educăm pe tineri, talentele noastre, bine şi mai bine, deoarece în acest fel am putea fi siguri că banii respectivi nu au fost prost cheltuiţi, ci că vor da roade pe viitor, atât pentru persoanele în cauză, cât şi în ceea ce priveşte succesul economiei noastre.
Trebuie însă - şi acest lucru face ca noul acord privind mediul să fie o veritabilă provocare - să schimbăm politica fondurilor structurale şi să le transformăm într-un instrument pentru mediu atunci când este vorba despre adaptarea retroactivă a clădirilor şi concepte noi şi durabile de mobilitate. Trebuie să schimbăm politica agricolă, care trebuie să devină mai ecologică faţă de natură. Cu toate acestea, producerea de energie poate juca, la rândul său, un rol major în economia rurală şi poate avea loc într-un mod ecologic, care protejează mediul. În prezent, văd prea puţine planuri aici - dar trebuie să facem progrese în această privinţă.
Îmi voi îndrepta acum atenţia către argumentele referitoare la producătorii de lapte. Noi, Verzii, suntem de părere că producătorii de lapte trebuie ajutaţi în acest stadiu. Nu este suficient, însă, doar să cheltuim banii - ei trebuie cheltuiţi pentru politica potrivită în acest domeniu. Avem nevoie de cote şi de norme bune, de cadre şi reglementări adecvate. Dacă va trebui să cheltuim aceşti bani acum - cei 280 de milioane de euro despre care discutăm - trebuie ca ei să meargă direct la producători şi la organizaţiile acestora.
Urmărim, de asemenea, să redistribuim fonduri. Nu considerăm că ar trebui cheltuiţi 449 de milioane de euro pe subvenţiile la export din sectorul produselor lactate, întrucât ceea ce rezultă din aceasta este ruinarea pieţelor din altă parte, în primul rând cele din Africa. Propunem ca cele 300 de milioane de euro, pe lângă ceea ce cheltuim pe producţia de tutun, să fie realocaţi şi puşi la dispoziţia micilor producători de lapte. Acest lucru ar fi mai ecologic şi mai profitabil pentru producătorii de lapte decât ceea ce se face în prezent.
Comentariul meu final se referă la planul de redresare. Până la urmă, îl vom sprijini doar la a doua lectură, dacă va fi clar că se urmăreşte o abordare ecologică şi durabilă. Dorim o politică energetică ecologică, dorim Internet în bandă largă în zonele rurale şi reţele de electricitate paneuropene. Aceste lucruri ar fi într-adevăr un pas înainte către o politică orientată către viitor. Asta este ceea ce aşteptăm de la negocierile din următoarele săptămâni.
James Elles
în numele Grupului ECR. - Dnă preşedintă, îmi voi axa comentariile pe bugetul Comisiei şi aş dori să-l felicit pe dl Surján pentru tot ceea ce a făcut în calitatea sa de raportor general, dar, în absenţa coordonatorului grupului nostru, dl Bokros, care se află din întâmplare în Ungaria pentru un angajament pe termen lung, pe care trebuia să îl respecte, mi se cere să prezint poziţia grupului astăzi. Înţeleg că acesta este al treilea grup diferit pentru care am prezentat poziţia în acest Parlament de când sunt deputat - nu pentru că m-aş fi schimbat eu, ci pentru că grupurile au făcut acest lucru.
Prin urmare, cele trei aspecte pe care aş dori să le subliniez în cadrul dezbaterii de astăzi sunt următoarele: În primul rând, situaţia generală este una gravă, lucru care a fost deja precizat din punct de vedere economic şi financiar. Deficitul nostru înregistrează niveluri ridicate istorice în câteva state membre, după cum a arătat preşedintele Consiliului. Într-adevăr, în unele state membre dezbaterea nu este despre la ce vor folosi banii, ci despre nivelurile reducerilor care vor fi necesare pentru a avea din nou controlul asupra cheltuielilor, aşa cum este cazul şi cu ţara mea. Prin urmare, aceasta este o dezbatere foarte mixtă despre modul în care ne vom asigura că Uniunea Europeană va funcţiona în mod eficient.
Aici însă ne întoarcem la buget. În ceea ce priveşte bugetul pe care îl vom pregăti pentru 2010, este vorba despre un buget care evident este la început. Suntem la strategiile de început, însă, în cadrul grupului nostru, vom fi foarte atenţi la natura cheltuielilor - aşa cum a spus şi dl comisar, la cheltuielile pentru care banii pot fi cheltuiţi în mod rezonabil şi nu vom exagera în niciun caz în această privinţă, datorită situaţiei generale în care ne aflăm.
Ultimul meu comentariu se referă la observaţiile făcute de preşedintele Comisiei pentru bugete, dl Alain Lamassoure. Trebuie să profităm de această ocazie - este primul an pentru un Parlament cu un mandat de cinci ani - ca să privim înainte. Trebuie să aflăm de la Comisie, dacă putem, când vom primi evaluarea intermediară, cum va arăta, cum vom putea să privim înainte, nu doar spre evaluarea intermediară, ci spre modul în care vom aborda viitoarele perspective financiare, aşa cum a afirmat dl Böge în raportul său din timpul Parlamentului anterior. Mai ales, cum începem să demarăm un proces interinstituţional, care va urmări tendinţe pe termen lung şi care ne va oferi posibilitatea să obţinem analiza bugetară corectă, întrucât, fără aceasta, este foarte greu să facem planuri pentru viitor.
Miguel Portas
Aş dori să încep cu cel mai pozitiv aspect: Joi, vom vota pentru mai mult de 3 miliarde de euro sub forma unor autorizaţii de plată care urmează să meargă către fondurile structurale şi programe de natură socială.
Consiliul contestă într-adevăr această politică, considerând că nu ar trebui să cerem mai mulţi bani de la statele membre. Sper că ministrul suedez mă va ierta dacă spun că acest punct de vedere dă dovadă de o mentalitate de listă de cumpărături. Trăim vremuri excepţionale şi cred că, dimpotrivă, Comisia, Consiliul şi Parlamentul ar fi trebuit să aibă curajul de a aborda problema finanţării acestui buget cu capul înainte şi să îl transforme într-un buget excepţional.
Chiar cu cheltuielile pe care le vom aproba joi, acesta va continua să fie un buget care conturnează criza. Este un buget de rutină. Nu avem nevoie de picături de apă într-o mare de lapte. Avem nevoie însă de o nouă politică pentru zonele rurale. Avem nevoie pentru teritoriile noastre nu doar de fondurile structurale, ci şi de o politică socială europeană, care să completeze politicile fiecărui stat membru. De fapt avem nevoie de curaj!
Astăzi, mulţi oameni trăiesc în sărăcie - 79 de milioane - la fel de mulţi câţi erau şi la începutul secolului. Există un mare grad de nesiguranţă în legătură cu standardele necesare pentru a aborda schimbările climatice. Problema principală pe care trebuie să o discutăm este finanţarea bugetului european şi viitoarele perspective financiare. Aceasta este întrebarea şi nu ne răspundeţi că nu sunt bani, căci sunt; putem merge să-i găsim la autorii de fraudă fiscală, în impozitarea câştigurilor din capital pe pieţele financiare şi în paradisurile fiscale.
Dle preşedinte, stimaţi raportori, această problemă a bugetului este atât de importantă încât noi, deputaţii Parlamentului European, ar trebui să dăm un exemplu prin aplicarea unor reduceri. Am făcut propuneri în legătură cu cheltuielile de deplasare. În prezent, pentru deplasare, un deputat îşi primeşte salariul, cheltuieli pentru costul călătoriei, distanţa parcursă şi timpul petrecut. Este ridicol şi de neînţeles. Sper că joi vom avea cel puţin bunul simţ să revizuim această situaţie.
Marta Andreasen
în numele Grupului EFD. - Dnă preşedintă, este de necrezut cum în aceste vremuri de criză economică şi financiară, Comisia Europeană propune o creştere cu aproape 5 % a bugetului pentru 2010.
Dar ceea ce este mai rău este faptul că, în timp ce Consiliul, la prima lectură din luna iulie, a prezentat o reducere de aproape 2 % a proiectului preliminar de buget, acest Parlament propune o creştere de 5 % a acestuia.
Bugetul pentru 2010 va sfârşi astfel prin a depăşi 127 de miliarde de euro în credite pentru plăţi, ceea ce înseamnă 1,08 % din venitul brut naţional al UE.
Acesta este felul în care Parlamentul doreşte să aducă bugetul mai aproape de cetăţeni? Este foarte frumos faptul că vrem să subvenţionăm Olimpiada specială din Polonia şi Grecia şi Festivalul olimpic european de iarnă pentru tineret din Republica cehă sau chiar Xacobeo 2010, dar alegătorii noştri au alte priorităţi în vieţile lor, cum ar fi plata ipotecilor sau garantarea unei educaţii rezonabile pentru copiii lor.
Uniunea Europeană costă Regatul Unit 45 de milioane de lire sterline pe zi, iar creşterea propusă va ridica acest cost la 50 de milioane sau mai mult, dată fiind reducerea deducerii.
Credeţi-mă, sunt multe alte priorităţi în Regatul Unit în care să fie investiţi aceşti bani şi, acum că Comisia Europeană a avertizat că Marea Britanie este în pericol de a da faliment datorită nivelului ridicat al datoriei naţionale, această ţară ar fi bucuroasă să aibă o reducere semnificativă a contribuţiilor sale la UE şi sunt sigură că şi alte ţări ar fi la fel de bucuroase în legătură cu o asemenea reducere.
An după an, Curtea de Conturi nu a fost capabilă să ne asigure că bugetul UE a fost cheltuit în mod legal şi adecvat şi am fost cu adevărat preocupat de lipsa de control asupra banilor contribuabililor când eram contabil-şef la Comisia Europeană în 2002.
Dar totuşi, Parlamentul doreşte să pună mai mulţi bani în cuferele UE. Nu contaţi pe mine să votez vreodată în favoarea vreunei creşteri a bugetului. În cazul în care doriţi să subvenţionaţi proiecte pentru combaterea crizei, ar trebui să găsiţi domenii în care bugetul poate fi redus.
Angelika Werthmann
(DE) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, criza este vizibilă nu numai în cifre, în pieţele în declin şi în miliardele de euro cheltuiţi cu susţinerea băncilor şi relansarea economiei noastre. Poate fi văzută, de asemenea, şi în numărul foarte mare de şomeri. Această criză poate fi văzută mai ales în cele mai reale temeri şi anxietăţi ale cetăţenilor Uniunii Europene. Aceştia se tem pentru slujbele şi pensiile lor. Cetăţenii noştri sunt îngrijoraţi de schimbările climatice, de aprovizionarea cu energie şi de limitarea drepturilor lor în lupta împotriva terorismului.
UE poate contribui în mod pozitiv la calmarea temerilor întru totul justificate ale cetăţenilor, chiar dacă, în prezent, este necesar ca procesele pertinente să devină mai eficace şi mai eficiente. În această privinţă, am în vedere în primul rând Fondul european de ajustare la globalizare, de exemplu, în cazul Nokia, şi Fondul de solidaritate în vederea sprijinirii victimelor cutremurului din Italia. Pentru ca banii de la aceste fonduri să ajungă efectiv la cei afectaţi, cred că este important să regândim aceste procese pentru ca ele să fie mai eficiente şi să asigurăm o viziune de ansamblu foarte clară asupra lor, întrucât Fondul de ajustare la globalizare nu trebuie nicicum să fie confundat cu un fond de susţinere al UE pentru companiile multinaţionale.
Europa a fost o garanţie a păcii şi a prosperităţii pentru mult timp. Haideţi să conlucrăm pentru a ne asigura că acest lucru se va întâmpla în continuare.
Angelika Werthmann (NI). (FR) Noi suntem Europa.
Hans Lindblad
Dnă preşedintă, stimaţi deputaţi, dle comisar, datorită unor uşoare întârzieri, voi fi nevoit să părăsesc Parlamentul în foarte scurt timp, întrucât avionul meu decolează în 45 de minute. Mă voi asigura că tot ceea ce se va spune îmi va fi transmis. A fost o dezbatere bună. S-au făcut multe sugestii. Este greu de stabilit priorităţile, dar trebuie neapărat să facem acest lucru. În ceea ce priveşte cercetarea, îi pot spune dnei Ek că investim cu 7,3 % mai mult în cercetare decât în cazul bugetului pe 2009, ceea ce cred că este mult.
În propunerea sa, Parlamentul investeşte şi creşte cheltuielile în mod substanţial în comparaţie cu 2009. Totodată, trebuie să nu uităm că UE se află în recesiune. Finanţele publice din Uniunea Europeană scad cu aproximativ 7 %. Acest lucru nu poate fi ignorat.
Consiliul investeşte, de asemenea, mai mult, dar investeşte şi mai selectiv. Investim în măsuri care vor stimula creşterea economică şi suntem mai cumpătaţi când vine vorba de domenii, precum cheltuieli administrative. Totodată, ne face plăcere să vedem că Parlamentul face progrese importante în acest domeniu.
În urma dezbaterii de astăzi şi a discuţiilor pe care le-am avut înainte cu reprezentanţi ai Parlamentului, consider că - împreună cu Comisia - vom fi capabili să ajungem la un acord privind un buget cu adevărat bun în zilele ce vor veni.
José Manuel Fernandes
(PT) Doamnelor şi domnilor, am convingerea că bugetul Uniunii Europene pentru 2010 ne va ajuta să depăşim criza economică prin care trecem în prezent. Unul din rezultatele crizei este şomajul. Doresc, prin urmare, să subliniez şi să scot în evidenţă importanţa amendamentului pe care l-am depus în vederea consolidării programului ERASMUS, cu scopul de a promova şi a facilita crearea unor prime locuri de muncă pentru tineri.
În ceea ce priveşte bugetul Parlamentului, sunt foarte bucuros că propunerile noastre principale au fost luate în considerare, atât în buget, cât şi în proiectul de rezoluţie. Scopul nostru este excelenţa în legiferare. Recunoaştem importanţa multilingvismului, desigur, dar credem că primul nostru obiectiv este excelenţa în legiferare şi, în acest sens, trebuie să dispunem de resursele necesare, astfel încât deputaţii să atingă acest obiectiv.
Pentru a obţine o mai mare transparenţă şi stringenţă, am propus un buget de bază, care ar trebui să fie pus în aplicare la începutul fiecărui ciclu legislativ. Am propus şi rezerve pentru acest obiectiv, obiectivul de transparenţă şi stringenţă şi. prin urmare, rezerve în cazul politicii în domeniul comunicării, de exemplu, în cadrul căreia am dori să fie efectuată o analiză cost-beneficiu. Ar trebui să existe rezerve şi pentru reducerea birocraţiei actuale, de exemplu, în recrutarea de asistenţi, şi dorim să "obligăm” administraţia să contribuie la reducerea acestei birocraţii. Suntem, de asemenea, de acord cu politica privind proprietatea şi susţinem ca aceasta să fie o politică pe termen lung.
În sfârşit, felicitările mele raportorilor László Surján şi Vladimír Maňka. Felicitări deosebite sunt datorate raportorului László Surján, pentru că a rezistat tentaţiei de a fi demagogic în legătură cu fondul pentru produse lactate, de exemplu şi pentru că a făcut tot ce i-a stat în putinţă şi nu a încercat imposibilul pentru a comercializa în străinătate.
Göran Färm
(SV) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Preşedinţia suedeză a criticat Comisia pentru bugete pentru că aceasta a dorit să mărească creditele pentru plăţi în împrejurările actuale. În practică, acest lucru se referă la execuţia bugetului UE. Consider aceste critici absurde din mai multe motive. În primul rând, miniştrii de finanţe ai Consiliului au reţinut mereu plăţile într-o asemenea măsură încât părţi însemnate din bugetul UE nu sunt niciodată executate. În schimb, mari sume de bani sunt rambursate statelor membre sub formă de deduceri. Acest lucru este absurd, întrucât angajamentele din buget sunt acolo pentru a fi executate - nu pentru a rambursate statelor membre. Suntem pregătiţi să ne luptăm pentru acest lucru. Prin urmare, se pune problema dacă politica Preşedinţiei este de fapt una prin care se fac mari promisiuni sub forma unor angajamente, care apoi nu sunt niciodată executate.
În al doilea rând, argumentele pentru acest lucru sunt şi mai puternice decât de obicei. Ar trebui să mărim execuţia măsurilor din cadrul Fondului social, care se referă, de exemplu, la crearea de locuri de muncă, la dezvoltarea de abilităţi şi la alte astfel de măsuri.
Criticile din partea Preşedinţiei sunt îndreptate nu doar către Parlamentul European, ci şi către Comisie, deoarece cea mai mare parte din ceea ce facem priveşte reluarea reducerilor din propunerea bugetară a Comisiei pe care Consiliul doreşte să le impună cu forţa şi, în plus, accentul pe măsurile de creare de locuri de muncă. Observ, de asemenea, că Preşedinţia a criticat faptul că Comisia pentru bugete măreşte anumite credite administrative - în timp ce Comisia ne critică pentru că facem invers, şi anume pentru că am acceptat unele din reducerile Consiliului. Principiul după care ne ghidăm a fost de a creşte acele credite administrative care sunt necesare pentru a garanta executarea politicilor importante - iar nu în mod contrar. Se pare că dezbaterea privind bugetul pentru anul acesta începe să semene cu o bătălie între Consiliu şi Comisie.
În ceea ce priveşte planul european de redresare economică, bugetul UE nu este de o asemenea magnitudine încât să poată fi folosit ca o politică stimulativă keynesiană, însă poate fi folosit pentru anumite probleme mici, dar strategice, cum ar fi planul de redresare. Întrucât în prezent avem un nivel ridicat al şomajului, nu poate fi decât un lucru bun să venim cu investiţii care ar fi fost făcute oricum şi care ajută Europa să se asocieze într-o piaţă internă veritabilă - cum ar fi cele referitoare la infrastructura energetică. Cu toate acestea, la aproape un an de la lansarea planului, încă nu avem propuneri concrete din partea Consiliului sau a Preşedinţiei suedeze cu privire la sursa finanţării. Suntem deschişi la discuţii, dar este evident inutil să luăm bani de la alte domenii prioritare care contribuie, de asemenea, la crearea de locuri de muncă, la învăţarea de-a lungul vieţii şi la dezvoltarea energetică şi climatică, de exemplu.
Este păcat că dl ministru a trebuit să plece căci doream să îi adresez o întrebare. O să i-o adresez oricum şi poate va răspunde prin alte mijloace. Preşedinţia suedeză a declarat că strategia pentru zona Mării Baltice reprezintă una dintre chestiunile sale prioritare. Totodată, aceasta nu a propus nicio finanţare pentru această strategie. Consider că acest lucru este surprinzător, întrucât înseamnă că tot ceea ce trebuie realizat trebuie să beneficieze de finanţare din alte surse care au fost deja alocate pentru alte obiective importante. Nu va exista nicio contribuţie netă la Strategia pentru Marea Baltică. În acest sens, mă întreb cum poate afirma Preşedinţia suedeză că Strategia pentru Marea Baltică este o prioritate. Dorim o alocare de 20 de milioane de euro, echivalentul a 200 de milioane de coroane suedeze. Este vorba de o contribuţie importantă.
Jacek Włosowicz
(PL) Dnă preşedintă, după cum ştim cu toţii, cele mai importante elemente ale bugetului pentru anul 2010 şi o evaluare a bugetului, au fost stabilite într-o rezoluţie din 10 martie de anul acesta. În rezoluţia sa, Parlamentul a fost puternic criticat pentru marjele mici disponibile în cea mai mare parte a rubricilor cuprinse în cadrul financiar multianual. Este îngrijorător faptul că în acest proiect, Consiliul a redus şi mai mult proiectul iniţial. Disproporţiile rezultate între nivelurile de angajamente şi plăţi erau aşa de mari încât au contrazis principiul fundamental al prudenţei.
Mă aşteptam ca o atenţie mai deosebită, dacă nu cea mai deosebită, să fie acordată crizei economice cu care ne confruntăm în continuare, dar aşa cum se poate vedea, Parlamentul trebuie să lupte pe cont propriu pentru interesele cetăţenilor şi să îi convingă că Europa nu este sursa problemelor, ci că aceasta poate găsi un remediu eficace pentru ei. Acesta este motivul pentru care sunt de acord întru totul cu proiectul care include fonduri pentru punerea în aplicare a unui plan de redresare economică şi cred că acesta ar trebui să fie una din priorităţile Parlamentului. Totuşi, reducerile introduse de Consiliu ar limita creşterea economică şi crearea de locuri de muncă sau pur şi simplu le-ar face imposibile. Acestea ar pune capăt, de asemenea, eforturilor privind soluţionarea problemei referitoare la energia furnizată cetăţenilor noştri. În contextul crizei din agricultură, de exemplu, din sectorul produselor lactate, nu există posibilităţi de extindere a programelor care ar sprijini o creştere a consumului de produse agricole, cum ar fi popularizarea consumului de lapte şi de fructe în instituţiile şcolare.
Prin urmare, cred că proiectul de buget, în forma în care se prezintă acum, nu poate atinge obiectivele stabilite de Uniunea Europeană. Dintre cele câteva aspecte pe care le-am menţionat, se poate deja vedea că sunt domenii în bugetul UE care pot depăşi probleme pe care noi ar trebui să le soluţionăm, dar de multe ori, intrările în buget sunt planificate din punct de vedere istoric, ca şi cum situaţia actuală şi problemele actuale nu ar exista. Acestea nu lasă loc pentru viitoare provocări şi, atunci când fac acest lucru, există puţine încercări de a le influenţa. Cred că, în calitatea noastră de Parlament, este de datoria noastră să ne străduim să adoptăm decizii mai dinamice ca răspuns la problemele care apar în Europa, fără a uita totodată să fim transparenţi în activitatea noastră de gestionare a fondurilor. Acestea sunt lucrurile cu care alegătorii noştri ne-au însărcinat în urmă cu şase luni.
Jürgen Klute
(DE) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, consecinţele crizei economice mondiale în care ne aflăm în prezent nu pot fi prevăzute încă. Trebuie să fim conştienţi de faptul că criza nu a lovit încă piaţa muncii cu forţă maximă. Ce face Uniunea Europeană în această situaţie, când din ce în ce mai multe persoane sunt ameninţate de sărăcie şi şomaj şi de teama pentru existenţa lor? Uniunea Europeană decide cu privire la zone noi de interes din buget. Sau, ca să fiu mai clar, îşi ajustează finanţele în favoarea unei sigilări a graniţelor ei, în favoarea proiectelor militare de înaltă tehnologie şi în favoarea unei monitorizări din ce în ce mai sofisticate a cetăţenilor Europei.
Puteţi crede sau nu, urmează o creştere cu 16 % pentru spaţiul de libertate, securitate şi justiţie. Fondul destinat securizării graniţelor externe urmează să primească cu 12 % mai multă finanţare anul viitor. Cheltuielile cu cercetările din domeniul securităţii militare strategice sunt dublate aproape şi se vor ridica la un total de 215 milioane de euro.
Din perspectiva Grupului Confederal al Stângii Unite Europene - Stânga Verde Nordică, acest lucru înseamnă că UE se îndepărtează de ideea ei fondatoare, aceea de a fi un proiect de pace pentru Europa. În schimb, acest proiect de buget urmează logica Tratatului de la Lisabona, cu obligaţia de partea statelor membre de a-şi moderniza permanent aparatura militară şi de a proteja graniţele externe.
Stânga europeană cere, în schimb, ca Uniunea Europeană să pună în aplicare o politică solidă pentru pace. În locul unei agenţii pentru înarmare, solicităm una pentru dezarmare. Europa trebuie să îşi concentreze resursele asupra strategiilor de soluţionare a conflictelor civile, cum ar fi un corp civil al păcii la nivel european, precum şi asupra promovării cercetării independente în domeniul conflictelor şi al păcii. În opinia noastră, acest buget ne îndreaptă din ce în ce mai mult spre război decât spre gestionarea crizei şi, prin urmare, Grupul Stângii din Parlamentul European nu îl va susţine.
Bastiaan Belder
(NL) Dnă preşedintă, bugetul pe 2010 a fost elaborat în circumstanţe economice şi financiare deosebite. Dl Surján, raportorul, doreşte să stabilească priorităţi bugetare, şi apreciez foarte mult acest lucru. Îl susţin acolo unde acestea privesc sarcinile centrale ale Uniunii Europene şi direcţiile care sunt de o importanţă specială pentru redresarea economică. Cu toate acestea, destul de des rezultatul general se reduce la a cheltui şi mai mulţi bani, deşi Consiliul a făcut deja reduceri mai puţin riguroase în proiectul de buget decât în anii precedenţi.
Aş dori să îi mulţumesc dlui Surján în mod explicit pentru atitudinea sa deschisă şi constructivă, care a fost vizibilă în legătură cu amendamentul meu care solicita îmbunătăţiri ale îngrijirii copilului, şi, în special, dezinstituţionalizarea. Acest amendament, care priveşte Fondul social european, a fost adoptat cu un suport larg în comisie. Uniunea Europeană şi statele membre trebuie să garanteze că copiii din căminele pentru copii pot creşte într-o familie cât de mult posibil. Într-o vreme când ne concentrăm asupra măsurilor economice, nu trebuie să uităm cheltuielile de foarte mare importanţă socială, cum ar fi aceasta. În mod contrar, aceşti copii vor fi cei care vor suferi în acest timp greu din punct de vedere economic, şi acest lucru nu este demn de UE.
Daniël van der Stoep
(NL) Dnă preşedintă, deputaţii din acest Parlament vorbesc adesea de solidaritate între statele membre; este normal, din moment ce este uşor să dai dovadă de solidaritate când aceasta este plătită de alţii.
Cifrele pentru 2008 au apărut la 23 septembrie. Din nou, olandezii simt, mai mult decât alţi europeni, măsura în care neruşinatul vis eurofil le mănâncă fişele de salariu. Publicul olandez - nătângul clasei - este, cu siguranţă, încă o dată cel mai mare contribuitor net. Fiecare cetăţean olandez plăteşte Europei o uimitoare sumă de 267 de euro în fiecare an.
Partidul pentru Libertate (PVV), cel mai mare partid olandez conform sondajelor de opinie, va continua să lupte împotriva acestui lucru. De asemenea, este o ruşine că Olanda este cel de-al treilea mare contribuabil, după Germania şi Italia, când vine vorba de contribuţia netă pentru 2008. Partidul pentru Libertate vrea să garanteze că publicul olandez nu mai este tratat drept bancomatul Europei.
Haideţi să oprim banii pentru ţările corupte, Fondul de ajustare la globalizare şi Fondul de coeziune, circul de călătorii şi proiectele de stânga, şi haideţi să le dăm înapoi brutarilor, măcelarilor şi comercianţilor olandezi de legume şi fructe banii lor câştigaţi cu greu. La urma urmei, probabil că aşa se va întâmpla şi cu bugetul pe 2010, şi anume cetăţenii olandezi vor primi sarcinile ingrate şi vor trebui să caute mai adânc în buzunarele lor, în timp ce deputaţii din 19 din cele 27 de ţări prezente aici se vor juca de-a Moş Crăciun cu banii altor persoane.
Aceste lucru este denumit "solidaritate”, dar este hoţie, pur şi simplu. PVV nici nu ar visa să adopte un buget pentru Uniunea Europeană care ar dezavantaja publicul olandez atât de mult şi disproporţionat.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Dnă preşedintă, dacă Tratatul de la Lisabona va intra în vigoare, aşa cum sperăm cu toţii, începând cu luna ianuarie vom avea competenţe noi de decizie comună în ceea ce priveşte întregul buget, care se vor aplica, desigur, şi în agricultură. Poate vom fi mai fericiţi în Comisia pentru bugete când va intra în vigoare Tratatul de la Lisabona.
Cu toate acestea, noile competenţe vor însemna şi responsabilităţi noi. Aceste noi responsabilităţi ne afectează pe toţi, fie că suntem deputaţi, membri ai Consiliului sau membri ai Comisiei. Cea dintâi obligaţie este să ne îndeplinim responsabilităţile şi angajamentele interinstituţionale. Voi menţiona două dintre ele.
În primul rând, finanţarea pentru planul european de redresare economică. Este o ruşine. Negociem de un an şi încă nu am putut asigura 5 miliarde de euro din bugetul total al Uniunii Europene care se ridică, în acest an, la peste 130 de miliarde.
Nu am putut găsi o soluţie încă. Mai întâi, am pierdut un surplus de buget din 2008 şi acum nu avem finanţarea garantată. Dacă Consiliul încearcă să facă economii la alte puncte, ne vom găsi negociind dintr-o poziţie dezavantajată, pentru că angajamentul anterior implica finanţarea activităţilor din planul de redresare cu bani noi.
Cel de-al doilea aspect este fondul destinat produselor lactate. Trebuie să ne conformăm principiilor, nevoilor de disciplină bugetară, ceea ce presupune să fie lăsată o rezervă la Categoria a 2-a. Consiliul şi Comisia tocmai au acceptat 280 de milioane de euro.
Aş dori să adresez o întrebare Comisiei, pentru că este foarte important să ştim sigur ce vom vota peste două zile. Aceste 280 de milioane de euro pe care le-am acceptat, pe care dvs. le-aţi acceptat, provin din ce nu s-a cheltuit în 2009 sau se poate presupune că dvs. vă luaţi angajamente în legătură cu banii pentru 2010 asupra cărora acest Parlament nu a votat încă? Credem că aceasta este o întrebare care necesită un răspuns imediat din partea dlui comisar.
În orice caz, aceste 280 de milioane de euro nu fac parte din fondul pentru produsele lactate, ci mai degrabă vorbim de o intervenţie unică. Fondul pentru produsele lactate reprezintă o altă intervenţie pe termen lung care implică restructurare şi un angajament financiar din partea Comisiei şi a Consiliului.
Ingeborg Gräßle
(DE) Dnă preşedintă, felicitările din partea grupului meu pentru raportorul nostru sunt şi mai călduroase pentru faptul că, prin bugetul pe 2010, am adus o stare de activităţi în desfăşurare. Acesta este un instantaneu din care lipsesc elemente importante pe care le vom acumula ca rezultat al Tratatului de la Lisabona, inclusiv obligaţiile care ne revin în temeiul acestuia, astfel încât lucrăm pe baza că putem şi trebuie să revenim asupra acestui buget relativ repede, chiar dacă, la acel moment, accentul ar putea fi mai mult pe argumentul referitor la drepturile Parlamentului şi mai puţin pe conţinutul bugetului.
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului a declarat că va fi o creştere de 7,3 % a fondurilor pentru cercetare. Ne-am îndeplinit rolul în realizarea acestui lucru. Susţinem acest lucru pentru că avem nevoie de bani în plus pentru inovaţii şi pentru că acesta este modul în care va trebui să ne câştigăm banii în viitor. Totuşi, în acelaşi timp, trebuie să luăm în considerare normele în conformitate cu care vom oferi aceşti bani şi să garantăm faptul că nu îi oferim în aşa fel încât cercetătorii cărora le sunt destinaţi să nu îi poată accesa din cauză că nu reuşesc să îşi croiască drum prin norme complicate. Prin urmare, aş dori să solicit, în acest punct, o mai mare colaborare între Comisia pentru bugete şi Comisia pentru control bugetar.
Comisia pentru control bugetar va discuta două rezerve joi care nu au trecut în Comisia pentru bugete şi aş dori să solicit, în calitate de reprezentant al grupului nostru în Comisia pentru control bugetar, ca aceste rezerve să fie aprobate. Una dintre rezerve priveşte personalul din Comisie, şi anume are legătură cu o idee din partea Comisiei pentru bugete cunoscută drept "monitorizarea personalului”. Până la momentul respectiv suntem foarte bine informaţi cu privire la 30 % din personalul Comisiei, însă nu ştim nimic despre restul de 70 %, care nu sunt acoperiţi încă. Scopul acestei rezerve este obţinerea de informaţii cu privire la cei 70 % despre care nu ştim nimic în prezent.
Cea de-a doua rezervă priveşte Regulamentul financiar. La finalul acestui an va lua loc revizuirea programată a Regulamentului financiar, şi scopul nostru prin această rezervă este să ajutăm puţin Comisia, întrucât noi credem că avem nevoie de simplificări şi că trebuie să punem în aplicare anumite propuneri din Regulamentul financiar. Sunt foarte recunoscătoare dlui comisar Šemeta pentru faptul că, sub conducerea sa, Comisia a finalizat acum, pentru prima oară, o consultare cu beneficiarii de subvenţii pe tema "Obstacole şi dificultăţi în procedura de aplicare”. De asemenea, vreau să pledez în favoarea acestei rezerve pentru că ea priveşte OLAF, Oficiul European de Luptă Antifraudă. Comisia refuză să ne ofere un document de lucru încă din luna noiembrie a anului trecut, şi, făcând acest lucru, aceasta a obstrucţionat progresul consultărilor despre OLAF şi temeiul său juridic. Prin urmare, este important să obţinem o majoritate pentru aceste două rezerve.
Preşedinta
Vă mulţumesc foarte mult, dnă Gräßle. Din moment ce vă adresaţi direct Comisiei, l-aş încuraja pe dl comisar să asculte cu atenţie ce aveţi dvs. de spus. Astfel este mult mai uşor să răspundă ulterior.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Dnă preşedintă, aş dori foarte mult să aduc o contribuţie din perspectiva Comisiei pentru dezvoltare regională. Această comisie este cea care elaborează politica orientată către cetăţean de care avem nevoie, îndeosebi în contextul crizei din acest moment.
Aş dori să încep prin a-i mulţumi dlui Surján, care a colaborat în a răspunde semnalelor bune. Pe timp de criză, este inacceptabil ca aranjamentele financiare - mai ales în politica regională - să fie încălcate şi sumele să fie reduse. În opinia mea, este foarte bine că acest lucru este pus în ordine acum.
Este necesar să fim alerţi pe timp de criză, iar Parlamentul European şi Comisia au făcut acest lucru în propunerile care au fost adoptate chiar înainte de recesiune. Avem mai multă flexibilitate, putem acorda bugetele mai devreme, şi putem investi mai mult în clădiri şi locuinţe eficiente din punct de vedere energetic, de exemplu.
De asemenea, salut bugetele suplimentare care au fost acordate pentru trei proiecte pilot. În ultimele săptămâni, reprezentanţi ai regiunilor s-au întâlnit la Zilele deschise de la Bruxelles, şi au spus că ei pot oferi o utilizare foarte bună acestor resurse prin asigurarea unei mai bune participări la politică în tot felul de domenii. Aceasta este politica orientată spre cetăţean la care am făcut referire.
Tocmai l-am auzit pe dl van der Stoep, un alt reprezentant olandez, spunând că el respinge aceste resurse. Luaţi, ca exemplu, proiectele lingvistice transfrontaliere: acestea promovează participarea poporului, ceea ce noi susţinem cu bucurie. A existat un punct sensibil, dar dl Surján a găsit şi pentru acesta o soluţie adecvată. S-a spus în decursul dezbaterii că noul acord ecologic ar trebui finanţat din aceste resurse: resursele regionale.
Politica de durabilitate este un lucru excelent, desigur, dar adoptarea unei astfel de propuneri în totalitatea ei ar da naştere multor aşteptări nerealiste în regiuni şi, de asemenea, în rândul colegilor noştri deputaţi. Am specificat în regulamentele fondurilor structurale ceea ce poate fi făcut în termeni de inovare, de politică de durabilitate şi de ecologie, şi astfel este bine să includem acest lucru doar sub titlu de exemplu, mai degrabă decât să declarăm că vom adapta regulamentul în funcţie de el.
Giovanni La Via
(IT) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, permiteţi-mi, dna preşedintă, să mulţumesc Comisiei pentru bugete pentru activitatea acesteia care, în ceea ce priveşte nevoile lumii agricole, a căutat să ofere un cadru global de resurse pentru a soluţiona problema fermierilor producători de lapte şi produse lactate şi pe cea a laptelui, care este cu siguranţă o problemă pentru multe ţări europene astăzi.
Cu toate acestea, nevoia de limită minimă ne-a împiedicat să depăşim 300 de milioane de euro pentru fondul destinat sectorului laptelui. Cu toate acestea, este o intervenţie robustă dacă aceste resurse, cum a fost întrebat dl comisar, sunt resurse suplimentare şi preconizează, în mod firesc, un pachet de măsuri adecvate. Pe de altă parte, am auzit alte grupuri propunând, probabil jucând parţial în acord cu opinia publică, o cifră mult mai mare, chiar dacă ştiau că nu există nicio cale ca aceste resurse să fie găsite, şi aceasta doar ca să poată transmite un anumit mesaj celor din afară.
Permiteţi-mi, de asemenea, să evidenţiez un alt domeniu bugetar care are nevoie de o atenţie adecvată: politica în domeniul construcţiilor pe termen lung. În temeiul Tratatului de la Lisabona, cu noile competenţe care vor fi conferite Parlamentului, respectiv nevoia clară de a consolida relaţiile cu parlamentele regionale şi noile zone tematice, vom avea nevoie de mai mult spaţiu în birourile de la Bruxelles, şi astfel, dat fiind faptul că 97 % din clădirile actuale sunt deja ocupate, cred că trebuie să punem în aplicare o politică serioasă pentru construirea unui sediu european şi mai mare care să ofere Europei un sentiment clar de unitate, printr-o politică în domeniul construcţiilor adecvată.
Damien Abad
(FR) Dnă preşedintă, mai întâi doresc să îi mulţumesc raportorului, dl Surján, pentru bugetul echilibrat pe care ni-l propune şi care răspunde provocării duble privind finanţarea redresării economice şi instituirea unui fond destinat sectorului laptelui.
În ceea ce priveşte crearea acestui fond destinat sectorului laptelui de 300 de milioane de euro, care a fost cifra propusă de noi, cei din Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi din Comisia pentru bugete, aş dori să fac două observaţii.
Mai întâi, doresc să demasc demagogia unui număr de deputaţi, care cer ca acestui fond să îi fie acordată o sumă mai mare de 600 de milioane de euro, ceea ce este pur şi simplu puţin practic, şi, mai presus de toate, iresponsabil, de vreme ce suma aceasta ar duce la reduceri drastice a creditelor pentru alte sectoare agricole sau ar compromite finanţarea planului nostru de redresare.
În consecinţă, finanţarea fondului destinat sectorului laptelui ar fi în detrimentul fermierilor şi şomerilor noştri, ceea ce este, cu siguranţă, ineficient din punct de vedere economic şi incorect din punct de vedere social.
De asemenea, doresc să subliniez surpriza pe care am avut-o, să nu zic dezamăgirea, la vederea dlui comisar Fischer Boel atribuindu-şi în mass-media toate meritele pentru acest fond, ca şi cum Comisia pentru bugete nu ar fi lucrat la acesta, sau ca şi cum munca comisiei ar fi inutilă.
În ultimul rând, în calitate de cel mai tânăr deputat francez, am dorit să împărtăşesc cu dvs. dezamăgirea în ceea ce priveşte finanţarea programului "Tineretul în acţiune”, din moment ce, paradoxal, pentru prima dată în ultimii 10 ani, ne pregătim să reducem resursele pentru acest program chiar în mijlocul unei crize economice.
Paul Rübig
(DE) Dnă preşedintă, dle comisar, cred că, cu acest buget, am reuşit încă o dată să elaborăm noi strategii. Sunt încântat că Parlamentul a decis să susţină iniţiativa Small Business Act, cel puţin cu 1 milion de euro pentru obligaţiuni şi 500 000 de euro pentru plăţi. Dl comisar Verheugen a promis că vom folosi aceste fonduri în consecinţă.
De asemenea, am crescut alocarea pentru programul de cercetare pentru întreprinderile mici sau mijlocii. Acest lucru este important mai ales într-o situaţie de criză, şi programul SOLVIT trebuie să fie consolidat în mod substanţial. Acest lucru priveşte extinderea dincolo de graniţe pe piaţa internă, ceea ce reprezintă adesea o provocare specifică pentru întreprinderile mici sau mijlocii.
Sunt mulţumit că programul "ERASMUS pentru jurnalişti” se află, în sfârşit, pe ordinea de zi şi că "ERASMUS pentru tinerii antreprenori” se desfăşoară cu succes.
Georgios Stavrakakis
(EL) Dnă preşedintă, deşi este general acceptată ideea că fondurile structurale şi fondurile de coeziune sunt vârful de lance în combaterea crizei economice, Consiliul contrazice acest lucru din nefericire prin reduceri ale creditelor relevante de plată.
Spre deosebire de Consiliu şi Comisie, ne străduim să protejăm finanţarea adecvată a Planului european de redresare economică prin consolidarea infrastructurilor de energie şi a cercetării şi a inovării.
În acelaşi timp, trebuie să protejăm viabilitatea infrastructurilor şi instrumentelor existente ale Comunităţii în sectorul protecţiei civile, mai ales prin consolidarea viitoare a capacităţii Uniunii Europene de a răspunde rapid în eventualitatea unor catastrofe naturale, prin urmare, pregătind calea pentru crearea viitoare a unei forţe europene de protecţie civilă.
În final, trebuie să subliniem faptul că dezvoltarea ecologică şi consolidarea cercetării şi inovării trebuie să fie componenta esenţială a bugetului comunitar pentru un mediu curat şi viabil în toate sectoarele.
Riikka Manner
(FI) Dnă preşedintă, dle comisar, mai întâi aş dori să îi mulţumesc raportorului pentru raportul excelent. Criza financiară, Planul de redresare şi criza din sectorul laptelui au făcut o provocare din procedura bugetară pentru anul următor. Ne confruntăm în continuare cu provocări şi aşteptăm cu mare interes propunerea Comisiei de săptămâna viitoare pentru finanţarea Planului de redresare.
Aici au fost ridicate câteva probleme importante, dintre care unele privesc criza din sectorul laptelui. În ceea ce mă priveşte, doresc să menţionez doar un aspect special. Situaţia economică a însemnat că statele membre îşi strâng băierile pungii în ceea ce priveşte bugetul viitor. Disciplina bugetară din partea statelor membre ar putea fi bine înţeleasă, parţial, într-o furtună economică, dar este impardonabil faptul că, în ultimii ani, statele membre au trebuit refinanţate cu sume din fondurile structurale sub forma creditelor nefolosite. Motivul acestei pasivităţi este Sistemul de administraţie şi control, care are nevoie urgentă de simplificare. Ţinând cont de situaţia economică, este extrem de important ca fondurile structurale să fie exploatate în mod eficient în regiunile ultraperiferice pentru a sprijini măsurile de redresare.
Derek Vaughan
Dnă preşedintă, Ţara Galilor a beneficiat de politica de coeziune şi de fonduri structurale în timpul crizei economice şi financiare în temeiul rubricilor 1a şi 1b. Aşadar, deşi planul de redresare a fost binevenit şi chiar necesar, nu trebuie să reducem acum din liniile importante de la rubrica 1 pentru a finanţa cele 1,98 de miliarde de lire sterline solicitate. Mă tem că acest lucru s-ar putea întâmpla şi mă mai tem că propunerile de a proceda astfel fac parte dintr-un atac mai larg la adresa politicii de coeziune. Mă refer la lucrarea de revizuire a bugetului elaborată de DG Buget, la care s-a referit dl Lamassoure mai devreme.
Înţeleg că aceasta include posibilitatea privind renaţionalizarea fondurilor de convergenţă, atenuarea competitivităţii şi renunţarea la statutul de tranziţie pentru regiunile care ies din convergenţă. Cred că deputaţii ar trebui să se opună acestor lucruri. Într-adevăr, aş dori să salut punctele de vedere ale Comisiei în legătură cu aceste propuneri, pentru că acestea ar dăuna politicii de coeziune şi unor zone precum Ţara Galilor şi alte regiuni similare.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Dnă preşedintă, suntem cu toţii conştienţi de situaţia dificilă în care ne găsim în ceea ce priveşte criza economică şi financiară. Prin urmare, sunt deosebit de fericită că Comisia pentru bugete şi însuşi raportorul au adoptat o abordare pozitivă a amendamentului cu privire la desfăşurarea Jocurilor Olimpice speciale. Jocurile Olimpice speciale sunt, dacă pot explica, o competiţie sportivă pentru oameni cu dizabilităţi intelectuale, oferindu-le capacitatea de a juca un rol deplin în societate şi şansa de a se auto-exprima. Sunt foarte bucuroasă că a fost posibilă susţinerea Jocurilor Olimpice speciale europene de vară la Varşovia în 2010 şi a Jocurilor Olimpice speciale mondiale de vară la Atena în 2011. Aş dori să profit de această ocazie pentru a face apel la Consiliu să aibă o atitudine favorabilă faţă de acest angajament financiar, şi să îi solicit Comisiei Europene să ofere sprijin în problemele de ordin practic care ţin de organizarea acestui eveniment anual.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Dnă preşedintă, bugetul propus trebuie să fie o măsură directă în lupta împotriva crizei. O ramură a industriei care a fost afectată mai ales ca rezultat al crizei mondiale este construcţia de nave şi transportul maritim. În plus, Comisia Europeană, prin politica restrictivă, a contribuit la distrugerea industriei construcţiilor navale în Europa. În ceea ce priveşte Polonia, acţiunile Comisiei Europene i-au distrus industria construcţiilor navale şi au lăsat mii de persoane fără locuri de muncă. Această modalitate de a consolida economia consolidează economiile ţărilor din Orientul Îndepărtat. Prin urmare, aş dori să fac un apel, şi să subliniez că este important pentru bugetul anului viitor să acordăm fonduri pentru a salva această industrie, şi anume industria construcţiilor navale de pe întreg teritoriul Europei.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Dnă preşedintă, bugetul pentru anul viitor prevede, de asemenea, o creştere a fondurilor pentru securitate şi apărare. Acest lucru a provocat comentarii şi rezerve din partea unor politicieni. Astfel de comentarii au fost auzite şi în cursul dezbaterii. Prin urmare, aş dori să adresez o anumită întrebare dlui comisar - la ce vor fi folosite fondurile mai mari pentru apărare? Are legătură cu vreun tip de misiune comună, sau au aceste fonduri suplimentare de-a face cu promovarea unor tehnologii noi sau cu promovarea unor programe militare comune? Căci dacă aşa ar sta lucrurile, cred că ar fi un pas în direcţia corectă. Asta pentru că şi armata generează tehnologii noi, şi poate crea locuri de muncă noi, moderne. Aş solicita, prin urmare, mai multe informaţii pe această temă.
Seán Kelly
Dnă preşedintă, guvernul irlandez a decis recent să elimine programul REPS pentru fermieri: adică Programul de protecţie ecologică a mediului rural. Acest program, la fel ca multe altele, a fost cofinanţat de Uniunea Europeană. Aş dori să ştiu: ce se întâmplă cu banii atunci când nu sunt folosiţi de respectivul guvern; dacă se întâmplă la fel şi în alte ţări; unde ajung aceşti bani şi cum sunt folosiţi atunci când nu sunt utilizaţi în ţara pentru care au fost destinaţi.
Zigmantas Balčytis
(LT) Mai întâi, aş dori să îl felicit pe colegul meu, comisarul Algirdas Šemeta, care a participat astăzi, cu aprobarea Parlamentului, pentru prima dată probabil la o astfel de dezbatere.
Totuşi, în ceea ce priveşte bugetul pe 2010, astăzi cu siguranţă putem accepta cu toţii că situaţia s-a schimbat oarecum de când am dezbătut bugetul pe 2009. S-a vorbit mult de solidaritate, de soluţionarea problemelor legate de actuala criză financiară. Din câte înţeleg eu, bugetul pe 2010 ar fi trebuit să fie uşor diferit. Fie că vrem sau nu, tot trebuie să luăm în considerare situaţia reală care ne aduce noi provocări în fiecare zi. Aş dori să felicit Parlamentul, care, recent, cu doar câteva zile în urmă, a aprobat în unanimitate la Bruxelles sprijinul pentru anumite state care au suferit din cauza unor probleme naturale diferite. Cred că acelaşi tip de probleme există şi în câteva dintre celelalte state membre mici ale Uniunii Europene care astăzi nu dispun de fonduri. Aşadar, chiar cred că în viitor trebuie concepute măsuri specifice care să permită statelor respective să iasă din criza financiară.
Algirdas Šemeta
membru al Comisiei.Dnă preşedintă, voi fi foarte scurt. Mai întâi, aş dori să le mulţumesc tuturor deputaţilor pentru propunerile lor cu privire la bugetul pe 2010, şi sper că în cadrul viitoarei proceduri bugetare vom găsi soluţii potrivite pentru elaborarea unui buget adecvat pentru 2010.
Am dorit doar să răspund concret acestei chestiuni foarte importante a fondurilor destinate sectorului laptelui şi să spun că ceea ce a declarat dna Fischer Boel ieri a fost angajamentul asumat de Comisie de a veni cu o propunere privind anumite sume de bani, şi anume 280 de milioane de euro. Comisia va discuta această problemă săptămâna viitoare şi vom veni cu o propunere concretă pe această temă în conformitate cu Regulamentul de procedură. Acestea sunt observaţiile mele scurte cu privire la discuţie.
Preşedinta
Vă mulţumesc foarte mult, dle comisar Šemeta. Au mai fost câteva întrebări din partea deputaţilor, dar înţeleg că nu doriţi să le răspundeţi în mod direct dlui Garriga şi celorlalţi deputaţi. Poate aţi dori să le răspundeţi în scris deputaţilor menţionaţi. Cu siguranţă, aceştia ar aprecia foarte mult acest lucru. Dna Gräßle, dl Garriga şi mulţi alţi deputaţi au adresat întrebări suplimentare.
László Surján
raportor. - (HU) Mai întâi aş dori să mă adresez Consiliului, deşi secretarul de stat a trebuit să plece. Sunt pe deplin de acord cu declaraţia acestuia că există o problemă. De asemenea, sunt totalmente de acord cu faptul că tot ceea ce el consideră important, Parlamentul consideră, de asemenea, că este important, cum ar fi educaţia şi cercetarea. Există un consens larg în ceea ce priveşte obiectivele. Cu toate acestea, există o mare discrepanţă când vine vorba de mijloacele care trebuie utilizate. Trebuie să ajungem, cumva, la un consens asupra acestui lucru până la jumătatea lui noiembrie. Dl comisar a menţionat că salută paşii pe care îi urmează Parlamentul pentru a reintegra liniile prezente în bugetul preliminar al Comisiei. L-aş ruga să înţeleagă că acest lucru nu se întâmplă în doar câteva rânduri. De fapt, am menţionat că am încercat să adoptăm o poziţie utilizând o abordare nuanţată.
Cu toate acestea, trebuie să menţionez câteva idei exprimate în timpul dezbaterii, cu care nu sunt de acord. Nu pot accepta atitudinea pe care o descriem drept furt, sumele fiind transferate de la un stat contribuitor la alt stat beneficiar ca gest de solidaritate. Nu cred că aceasta este problema aici. Uniunea Europeană a fost clădită pe principiul că membrii trebuie să dea dovadă de solidaritate. De fapt, cunosc un stat contribuitor ai cărui conducători afirmă că profitul lor a crescut substanţial datorită extinderii care le-a permis accesul la o piaţă largă.
Uniunea Europeană nu poate fi evaluată prin prisma proporţiei de plată la contribuţii. Acest lucru este fals şi greşit, şi ne va distruge întregul nostru viitor comun. În acelaşi timp, aş dori să atrag atenţia colegilor asupra faptului că unele persoane de aici s-au referit cu entuziasm la fiecare propunere la timpul trecut: am propus şi aranjat şi aşa se vor întâmpla lucrurile. Acum, joi, vom vota un proiect şi un mesaj politic. Mesajul politic se referă la modul în care acest Parlament ar dori să conducă Uniunea Europeană spre tărâmuri mai bune.
De asemenea, solicit Consiliului să înţeleagă că raportorul nu reprezintă opinia unui individ, nici opinia unui partid, nici doar opinia Comisiei pentru bugete. Aici au luat cuvântul atât de multe persoane din comisii şi grupuri politice diferite, dar toate cu acelaşi mesaj: avem nevoie de un buget mai bun, mai practic şi mai puternic. A expirat timpul. Vă mulţumesc pentru atenţia plină de respect acordată.
Vladimír Maňka
Aş dori să mulţumesc pentru dezbaterea din Parlament, şi, de asemenea, pentru cooperarea din Comisia pentru bugete, din grupurile politice şi din procedurile de arbitraj.
Aş dori să mulţumesc Secretariatului General al Parlamentului European şi tuturor reprezentanţilor Direcţiilor Generale ale Parlamentului European; lucrăm împreună începând cu luna ianuarie, căutând cele mai bune soluţii care ne pot ajuta să folosim în mod eficient resursele financiare ale cetăţenilor Europei. Aş dori să le mulţumesc raportorilor alternativi şi coordonatorilor. Am avut senzaţia în discuţiile noastre că într-adevăr căutam soluţii pozitive. Datorită dumneavoastră, am descoperit aceste soluţii şi multe dintre ele sunt parte din raportul meu. Aş dori să le mulţumesc consilierilor mei şi serviciilor Comisiei pentru bugete. Numeroasele discuţii pe care le-am purtat cu reprezentanţii tuturor instituţiilor ne-au ajutat să dezvoltăm o perspectivă mai obiectivă asupra problemei şi, ceea ce este mai important, am aflat unde să căutăm soluţiile.
Apreciez enorm acordul din procedurile de arbitraj referitor la punerea în aplicare a unui audit organizaţional al Direcţiei Generale INFO şi al serviciilor de securitate. Scopul este să se stabilească dacă resursele sunt folosite în cel mai bun mod posibil sau nu. În trecut, doar Curtea de Conturi a fost de acord cu inspectarea din exterior a activităţii sale - şi au existat rezultate. În urma auditului, Curtea de Conturi şi-a redus costurile administrative şi a obţinut niveluri mai mari de productivitate.
De asemenea, Comisia pentru bugete a lucrat în trecut cu alte instituţii în mod constructiv. Tot cu această ocazie, am colaborat pentru a găsi cele mai bune soluţii în elaborarea bugetelor instituţiilor europene. Acolo unde cererile instituţiilor erau justificabile, am reintrodus câteva din solicitările originale pe care Consiliul le eliminase. Aş dori să aplaud metoda de creare a bugetelor din aceste instituţii, care îşi creează deja bugetele nu doar pe baza ratei de inflaţie,ci şi pe baza nevoilor reale.
Preşedinta
Aici se închide dezbaterea comună. Votarea va avea loc joi la ora 11.00.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
João Ferreira  
Proiectul de buget comunitar pentru 2010 este mult prea mic, dat fiind faptul că suntem în mijlocul unei crize economice şi sociale, cu consecinţe dramatice asupra ocupării locurilor de muncă şi condiţiilor în care trăiesc multe persoane. Este inacceptabil faptul că acesta scade cu aproape 6 miliarde de euro sub nivelul asupra căruia s-a căzut de acord în cadrul financiar multianual pentru 2010. Ţinând cont de realitatea socială gravă din multe state membre, mai ales din aşa-numitele ţări "cuprinse în politica de coeziune”, cum ar fi Portugalia, credem că bugetul ar trebui revizuit şi extins urgent, şi am înaintat propuneri în acest scop, inclusiv:
Un suport financiar mai mare pentru Politicile Structurale şi de Coeziune;
Reevaluarea regulamentelor ce ţin cont de regula N+2 şi N+3, care, până acum, au semnificat o pierdere de aproape 106 de milioane de euro pentru Portugalia în cadrul financiar anterior;
O creştere a nivelului de cofinanţare din partea Comunităţii în cadrul fondurilor structurale şi de coeziune.
Este regretabil că alte propuneri cu consecinţe importante sociale şi ecologice nu au fost acceptate pe parcursul discuţiilor pe marginea bugetului, inclusiv, de exemplu:
Un program de dezvoltare pentru industria portugheză;
Un program pentru sprijinirea sectorului produselor textile şi al confecţiilor;
Un program pentru sprijinirea pescuitului de coastă artizanal la scară mică;
O creştere a fondurilor pentru programul LIFE +.
Louis Grech  
în scris. - În urma adoptării bugetului pe anul 2010 şi având în vedere evoluţiile pozitive din Irlanda în ceea ce priveşte Tratatul de la Lisabona, cred că este nevoie de o analiză extinsă a procedurii bugetare cu scopul de a îmbunătăţi procesul ca atare şi de a-l face mai eficient, mai relevant şi mai vizibil pentru cetăţenii europeni. În această privinţă, cred că un obiectiv cheie al revizuirii trebuie să fie acela de a creşte transparenţa în luarea deciziilor şi în decursul fazei de punere în aplicare. Pentru acest scop, ar trebui să luăm în considerare introducerea unor standarde uniforme de control şi a unor mecanisme statistice în statele membre pentru a obţine un feedback de o mai bună calitate asupra rezultatelor prezentării bugetului. În plus, pentru a răspunde unor nevoi în schimbare, procedura bugetară ar trebui să cuprindă un echilibru mai bun între stabilitate pe termen lung şi flexibilitate, menţinând în acelaşi timp principiul subsidiarităţii prin oferirea unor avantaje clare şi a valorii adăugate în comparaţie cu bugetele naţionale. De asemenea, anumite domenii ale politicii trebuie încă să fie dezvoltate în continuare. Europa se confruntă în prezent cu provocări majore din cauza crizei financiare, a schimbărilor climatice, a aprovizionării cu energie electrică, a securităţii şi a imigrării. Apreciez eforturile Comisiei în abordarea acestor probleme, dar cred că, pentru a fi eficienţi, avem nevoie de o abordare mai solidă, coordonată şi holistică.
Cătălin Sorin Ivan  
Pregătirea unui buget nu este niciodată un proces uşor, cu atât mai puţin în timpul unei crize economice. Totuşi, acesta este un alt motiv pentru care această sarcină este şi mai importantă. Gestionarea unei crize de dimensiunea celei actuale depinde la nivelul UE de echilibrul care există în negocierile dintre instituţiile europene autorizate. Parlamentul European are, cu siguranţă, un rol crucial în această dezbatere. Principalele subiecte din centrul discuţiilor pe marginea bugetului pe 2010 au fost Planul de redresare economică şi fondul european destinat sectorului laptelui. Aceste subiecte au reliefat, într-un fel, cât de rigid este cadrul financiar 2007-2013, întrucât acestea reprezintă proiecte financiare noi şi, prin urmare, bani noi. Bugetul UE trebuie să utilizeze pe deplin rezervele financiare pentru a răspunde crizei economice. Cu toate acestea, este probabil ca acest buget să aibă un efect limitat dacă statele membre nu vor adopta o abordare activă faţă de accesarea resurselor disponibile. Trebuie să transmitem un mesaj puternic capitalelor europene şi, în special, Bucureştiului, în cazul meu. Eforturile noastre de aici de a obţine cât mai mulţi bani posibil pentru fondurile europene sunt în zadar dacă, în ţările noastre de origine, puterile în cauză nu iau măsurile necesare pentru a accesa şi utiliza fondurile în mod eficient.
Lívia Járóka  
Doamnelor şi domnilor, aş dori să mă folosesc de această ocazie pentru a saluta faptul că programul pilot pentru integrarea socială a rromilor propus de Parlamentul European în 2009 este inclus încă în bugetul Comunităţii pe 2010. Direcţia Generală Politica Regională a Comisiei Europene a lansat o invitaţie de participare la o procedură de ofertare referitoare la program la finalul lui iulie. Scopul acestuia era să conceapă soluţii originale şi complexe de abordare a problemelor largi care afectează comunităţile de rromi. Obiectivul explicit al proiectului este elaborarea de măsuri care, pe baza experienţei existente, să promoveze integrarea rromilor prin educaţie, măsuri economice şi sociale, cu ajutorul cooperării transfrontaliere şi a împărtăşirii de bune practici.
Conform propunerii originale din partea Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat), piatra de temelie a programului este, pe de o parte, dezvoltarea educaţiei în primii ani, şi, pe de alta, promovarea activităţilor independente şi acordarea de microcredite. În plus, campaniile de informare şi sensibilizare se vor desfăşura în legătură cu programul pilot. Sperăm că acest proiect va oferi şansa de a elabora orientările generale ale unui plan de acţiune comunitar, cu scopul integrării sociale a rromilor, şi că acesta va contribui, prin dezvoltarea ideilor care se dovedesc eficiente, la conceperea unui plan normativ de acţiune comunitară, extinzându-se dincolo de instrumentele disponibile în prezent.
Jarosław Kalinowski  
Aş dori să ridic o problemă care este importantă pentru economie şi ocuparea forţei de muncă, şi nu doar în ţara mea. Aşteptăm să primim în viitorul apropiat o propunere din partea Comisiei cu privire la posibila extindere a taxelor actuale antidumping impuse asupra importului de încălţăminte cu feţe din piele din China şi Vietnam. Poziţiile statelor membre cu privire la această chestiune sunt foarte diferite. Având în vedere nivelurile ridicate de ocupare a forţei de muncă în industrie, este extrem de importantă menţinerea taxelor actuale. Extinderea legislaţiei existente nu ridică nicio obiecţie din punct de vedere tehnic. Prin urmare, aş dori să solicit o asigurare din partea Comisiei că aceasta îşi va construi propunerea pe descoperirile importante ale unei investigaţii, în acelaşi timp luând în considerare faptul că aceasta este o oportunitate de a verifica promisiuni făcute nu cu mult timp în urmă de preşedintele Comisiei cu privire la protecţia locurilor de muncă.
Petru Constantin Luhan  
în scris. Salut propunerea de buget pe 2010 pentru că este un raport echilibrat, care ia în considerare priorităţile UE într-un mod realist.
Două chestiuni trebuie evidenţiate - creşterea plăţilor pe liniile principale (FEDR, FSE, Fondul de coeziune) pentru dezvoltarea regională, şi crearea unui "fond destinat sectorului laptelui”. Creşterile plăţilor sunt importante pentru că ele vor intensifica punerea în aplicare a politicii structurale în statele membre în beneficiul tuturor cetăţenilor europeni, în timp ce crearea unui "fond destinat sectorului laptelui” special ar reprezenta un semnal puternic trimis de instituţiile europene fermierilor europeni.
Un al treilea punct cheie în buget este reprezentat de politica energetică, un domeniu esenţial pentru 2010, pentru că acesta va fi anul adoptării unui nou plan energetic pentru perioada 2010-2014, menit să intensifice securitatea energetică a UE şi competitivitatea.
În anii următori, Comisia ar trebui să considere prioritare şi investiţiile în infrastructură, în special în statele membre noi, deoarece ele au consecinţe pozitive asupra coeziunii economice şi teritoriale.
Rareş-Lucian Niculescu  
în scris. - Înfiinţarea fondului pentru produsele lactate ar reprezenta un semnal important către fermierii europeni cu privire la preocuparea reală pe care instituţiile Uniunii o manifestă faţă de criza traversată de sectorul produselor lactate. Piaţa laptelui constituie una dintre cele mai volatile pieţe şi a fost puternic afectată de criza economică pe care o traversăm.
O astfel de soluţie de fond - înfiinţarea unui fond care să sprijine modernizarea sectorului - este evident preferabilă unor soluţii paleative cum ar fi revenirea la mijloacele tradiţionale de reglementare a producţiei prin cotele de lapte. Cu toţii ne-am fi dorit o alocare financiară mai mare, însă suma propusă pentru constituirea acestui fond, de 300 de milioane de euro, este suma maximă compatibilă cu plafonul bugetar - orice depăşire a acestui plafon ar fi pus Consiliul de miniştri în imposibilitatea de a aproba constituirea fondului.
În acelaşi timp, sunt necesare noi demersuri care să impulsioneze utilizarea de către crescătorii de animale a fondurilor destinate dezvoltării rurale. Consider că cele mai utile demersuri ar fi cele legate de accesul la informaţie, de schimbul de bune practici şi de instruire în privinţa modului în care pot fi solicitate aceste fonduri, în prezent slab utilizate în unele state membre.
