Euroopa Ülemkogu 11.-12. detsembri 2008. aasta kohtumise tulemused - Prantsusmaa eesistumise poolaastal tehtu (arutelu) 
President
Järgnevaks teemaks on nõukogu ja komisjoni aruanded Euroopa Ülemkogu 11.-12. detsembri arutelu tulemustest koos ametis oleva eesistuja aruandega Prantsusmaa eesistumisaja tegevusraportist.
Tahan soojalt tervitada Euroopa Ülemkogu presidenti, Prantsusmaa presidenti Nicolas Sarkozyd. Tere tulemast Euroopa Parlamenti kolmandat korda Prantsusmaa eesistujariigiks olemise aja jooksul.
Ühtlasi soovin soojalt tervitada Euroopa Komisjoni presidenti José Manuel Durão Barrosot ning komisjoni esindajaid. Mul on hea meel näha, et täna viibivad kohal paljud volinikud. Tervitan teid kõiki soojalt!
(Aplaus)
Kallid kolleegid, teie fraktsiooni esimehe ja teie töö, kui kõnelete oma fraktsiooni nimel, on teostada hindamist. Ometi soovin esmalt alustada mõningate sissejuhatavate märkustega.
President Nicolas Sarkozy, võtsite eesistujariigi seisuse üle sündmusterohkel perioodil, mil oli tarvis otsusekindlaid läbirääkimisi ning tegusid. Te olete need väljakutsed vastu võtnud, muuhulgas ka Gruusia probleemi, finantskriisi, majandusraskused ja muud probleemid. Te olete siin parlamendi ees kolmandat korda Euroopa Ülemkogu presidendi rollis ning eelnevalt külastasite parlamenti ja rääkisite meiega enne Euroopa Ülemkogu presidendi ametisse asumist.
Te olete oma ametlikus residentsis Élysée palees pidanud korduvalt ka esimeeste konverentsi ning olete kutsunud komisjoni ja parlamendi oma riigi pealinna muljetavaldavatele 1. juuli pidustustele, päeval, mil võtsite üle eesistujariigi staatuse, mis oli ühtlasi inspireerivaks demonstratsiooniks otsusekindlusest Euroopa ühendamisel.
Me kohtusime 13. ja 14. juulil taas Pariisis. 13. juulil toimus Vahemeremaade tippkohtumine, mis oli kokku kutsutud Vahemeremaade Liidu rajamiseks. 11. novembril, 90 aastat pärast Esimese maailmasõja lõppu kutsusite meid ka mälestusteenistusele Verdunis.
Kõik need sündmused väljendavad teie lugupidamist Euroopa Parlamendi vastu. Soovin avaldada teile selle eest palavat tänu. Nüüd palun teil kõnelda Euroopa Parlamendiga.
Nicolas Sarkozy
nõukogu ametis olev eesistuja. - (FR) Austatud president, daamid ja härrad, kui Prantsusmaa võttis üle eesistujariigi staatuse, iseloomustas olukorda Euroopas valdavalt seisak Lissaboni lepingu ratifitseerimisprotsessis, mis järgnes Iirimaa hääletusele, kus lükati see alusleping tagasi.
Toona ei olnud meil aimugi, et Gruusia ja Venemaa vahel puhkeb sõda, ning ühtlasi ei olnud meil aimu finants- ning seejärel majanduskriisi tõsisusest, millega Euroopal tuleb silmitsi seista.
Austatud president, Prantsusmaa on üritanud eesistujariigiks olemise ajal tugineda oma tegevuses kahele veendumusele: esiteks vajab maailm tugevat Euroopat ning teiseks ei saa Euroopa olla tugev, kui see on jagunenud. Loomulikult olen kindel, et need ei ole originaalsed ideed, kuid sellegipoolest ei ole need seetõttu kuidagi vähem elutähtsad.
Me oleme püüdnud viimase kuue kuu jooksul tagada ühtset ja tugevat Euroopat ning ise enda eest mõtlemist. Mida kujutab endast tugev Euroopa? See on Euroopa, kus mõeldakse, kus on veendumused, millel on vastused ning kujutlusvõime. Selles Euroopas ei rahulduta teiste eeskuju järgimisega ning seal lükatakse tagasi konsensus, mis põhineb pelgalt ütlemata jäänul, probleemide kõrvaldamisel ning seisukohal, et aeg parandab kõik haavad, sest olen veendunud, et mida kauem me ootame, seda keerulisemaks asjad muutuvad.
Lõppkokkuvõttes sai praeguse eesistujariigi ajal otsa rahvusvaheliste sündmuste jada, mis pööras pea peale meie töökorralduse, ning kindlasti ei ole minu asi sellest ülevaadet anda. Ma soovisin teile rääkida üksnes sellest, kuidas me nendele erinevatele väljakutsetele kindlalt vastu astusime.
8. augustil esile kerkinud Gruusia kriis hetkel oli vaid üks tähelepanu keskpunkt: lõpetada sõda ning mitte lasta sellel muutuda järjekordseks Bosniaks. Ausalt öeldes ning soovimata avaldada liiga karmi hukkamõistu, ei olnud Euroopat kohal Bosnia konflikti puhkedes Euroopas. Hoopis Ameerika Ühendriigid, meie sõbrad ja liitlased, võtsid nende kohustused oma õlule ning Euroopal tuli nende eeskuju järgida.
Eesistujariik oli kirglik selles suhtes, et Euroopa võtaks oma kohustused oma õlule ning augustis alustasime relvarahu läbirääkimisi, täpsemalt 12. augustil, ning sellele järgnes 12. septembril vägede väljaviimise leping. Lõppkokkuvõttes suudeti sõda vältida ning algas vägede taandumine ning eelkõige tänu kõikidele ELi liikmesriikidele jäi Euroopa ühtseks.
See ei olnud enesestmõistetav tulemus, sest arvestades meie erinevate riikide ajalugu, valusat ajalugu neile eurooplastele, kes elasid palju aastaid raudse eesriide taga alandavasse olukorda pandud Euroopas, jagunenud Euroopas, ohverdatud Euroopas, on üsna loomulik, et teatud riikidel olid teistsugused tunded meie Venemaast naabri suhtes, erinevalt neist, kes on saanud maitsta üksnes vabadust.
Sellele vaatamata jäi Euroopa ühtseks ning eesistujariik koos Euroopa Komisjoni presidendiga tegi kõik võimaliku, et vältida sõda, mis võiks väljuda kontrolli alt. 8. augustil asusid Venemaa väed 40 km Thbilisist eemal ning tänaseks on praktiliselt kõik Vene väed Gruusia territooriumilt lahkunud, välja arvatud Osseetiast ja Abhaasiast.
Euroopa muutis oma kohalolu tajutavaks ilma, et oleks haaratud agressiivsesse poliitikasse meie venelastest naabrite tagahoovis. Olen veendunud, et meie ainus tulevikuväljavaade on teha koostööd oma naabritega, et saavutada majandusareng, julgeolek ja rahu, selgitades neile, et kui nad tahavad olla maailma tasandil arvestatavad - ja Venemaa on suur riik - tuleb neil austada väärtusi, kombeid ning käitumist, mis erineb tunduvalt sellest, mida nad tavatsesid Euroopas teisel ajajärgul enese kehtestamiseks kasutada.
(Aplaus)
Euroopa viibis kohal. Siis saabus finantskriis. See ei leidnud aset 2007. aasta augustis, nagu olen kuulnud inimesi lausumas: probleemid said alguse 2007. aasta augustis, kuid süsteemne finantskriis, mida kogu maailm kogeb, algas siis, kui Ameerika Ühendriigid otsustasid -, mis osutus äärmiselt tõsiseks sammuks - lasta Lehman Brothersil 18. septembril 2008 pankrotti minna. Siis ja üksnes siis avastasime end globaalselt enneolematu ulatusega finantskriisist.
Üheskoos presidendi José Manuel Durão Barrosoga oleme püüdnud saavutada kahte asja. Esimene neist on Euroopa ühtsus, mida oleme edumeelselt arendanud: esmalt, tuues komisjoniga kokku Euroopa neli suurimat riiki, Euroopa Keskpanga ja Eurogrupi presidendi, seejärel korraldades esmakordselt alates 2000. aastast Eurogrupi riigipeade või valitsustasandil toimuvaid riikide kohtumisi ning viimaks tuues septembris kokku kõik riigipead või valitsusjuhid, oleme välja töötanud Euroopa pankade taastumiskava, mida toetavad kõik Euroopa riigid. Nagu te teate, oli see raske, sest kriisi tõsidus oli viinud teatud riigid ennatlike otsuste langetamiseni: olen kindel, et nad ei oleks saanud teisiti toimida - näiteks iirlased, olles jäänud nende pangandussüsteemil tervikuna lasuva rünnaku kätte.
Lõpuks ühines kogu Euroopa kuu aega hiljem ühisplaaniga panku toetada ning me üritasime koos José Manuel Durão Barrosoga Euroopa toetuskava, mille eesmärk oli meie pangasüsteemide kokkuvarisemine peatada, muuta globaalseks kavaks. Ameerika Ühendriigid on läinud Paulsoni I plaanilt üle Paulsoni II plaanile ning on nüüd asunud Paulsoni III plaani kallale, olles ilmselt ammutanud inspiratsiooni Euroopa I plaanist.
Ma ei väida, et kõik oleks korras, ma lihtsalt ütlen, et kui liikmesriigid, komisjon ja Euroopa institutsioonid ei oleks toona täitnud oma kohustusi, daamid ja härrad, meid oleks tabanud enneolematu teatud liikmesriikide kokkuvarisemise või pankroti väljavaade ning Euroopa pangandussüsteemi hävimine.
Euroopa on näidanud oma ühtsust ja solidaarsust. Ma pean täpsemalt silmas seda kurikuulsat nädalalõppu, mil meil tuli 22 miljardi euro ulatuses muretseda krediidivahendeid Ungarile, mis oli sattunud ise rünnaku ohvriks pärast seda, kui nad pidid muretsema 17 miljardit eurot Ukrainale tasumiseks. Endiselt tuntakse muret teatud Balti riikide osas, rääkimata teistest globaalsetest probleemidest, millega tuleb tegeleda.
Finantskriis on Euroopat ühendanud: Euroopa nõudis Washingtoni tippkohtumist, Euroopa nõudis G20 kokkutulemist ning 2. aprillil korraldab Euroopa Londonis ülemaailmset finantsjuhtimise reformi käsitleva tippkohtumise. Euroopa on ühel häälel kõnelenud, et öelda, et soovitakse kapitalismi, mis põhineks ettevõtlusel, mitte spekuleerimisel, et soovitakse finantssüsteemi reformimist, et soovitakse esile kerkivatele riikidele erinevaid rolle ja et soovitakse eetilist kapitalismi, Euroopa on kõnelenud ühel häälel, et kaitsta oma põhimõtteid.
Mis puutub majanduskriisi, siis, daamid ja härrad, ei ole arutelu olnud otsekohene. See ei ole olnud otsekohene kahel põhjusel. Esimene neist on see, et finantsolukord ei ole kõikides riikides ühesugune, ning teine on see, et meie majanduskultuur ja poliitiline identiteet pole ühesugune. Isegi sellisel juhul tunnetavad kõik päeva lõpuks vajadust umbes 1,5% võrra SKP kooskõlastatud tõstmise järele, seda vastavalt komisjoni soovitustele.
Mõistan täielikult, et inimesed võivad olla üllatunud siin-seal esinevatest lahkhelidest, kõhklustest, segadusest ning arusaamatustest. Ma meenutaks neile, kes jälgivad Euroopat, et siia kuulub 27 riiki, ning ei ole lihtne kehtestada neile 27 riigile ühesugust poliitikat samas, kui iga riik võib alluda valijate survele, sest meil kõigil ei toimu valimised samal päeval, ning selles täiskogus - Euroopa demokraatia templis - mõistab igaüks, et valimiskampaaniate lähenemine ei mõju konsensuse saavutamisele just soodsalt. Kõigele vaatamata on Euroopal kuidagiviisi õnnestunud pärast finantskriisis ühispoliitika kehtestamist kehtestada majanduskriisi ühispoliitika.
Meil oli ka aega Vahemeremaade Liidu jaoks. Ma pigem eeldan, et kooskõlastamine ja kompromissi tegemine oli vajalik, et teha selgeks kaks asja. Üks on see, et kui Euroopa ei täida oma osa Lähis-Ida rahuprotsessis, siis keegi teine ei tee seda meie eest: maailmas ei ole ühtegi riiki, mis suudaks edendada Iisraeli ja Araabiamaade vahelist rahu. Euroopa peab etendama oma osa ning muutma oma kohalolu tuntavaks, et vältida ühelt poolt Araabiamaade ning teiselt poolt maailma juhtiva riigi, Ameerika Ühendriikide vahelist lauskokkupõrget.
Vahemeremaade Liidu jaoks on see pideva Euroopa ja Vahemeremaade vahelise dialoogi korraldamine, sealhulgas ka Araabiamaades. See on dialoog, mida vajame nii meie kui ka araablased. Euroopa vajab seda selleks, et saaks peatada lihtsalt rahastajaks olemine ning võiks omada rahu edendavaid poliitilisi veendumusi, et lihtsalt väljamaksetega rahuldumise asemel saaks seeläbi kutsuda üles rahule, tasakaalustatud rahule, eriti palestiinlaste, kel on õigus kaasaegsele, demokraatlikule, turvalisele riigile, ja iisraellaste vahel, kellel on õigus julgeolekule riigis, mis on demokraatia ime.
Vahemeremaade Liidu teema nõudis mõningast veenmist - veenmist, et Vahemeremaade Liit ei sea küsimuse alla Euroopa ühtsust, vaid vastupidi - tugevdaks seda. Lõpuks, kallid kolleegid, saame eurooplastena tunda uhkust selle üle, et Vahemeremaade Liidu kaasjuhatajaks on ELi eesistujariik ning Egiptus, et sinna kuulub viis asepeasekretäri, sealhulgas ka iisraellane ja palestiinlane: esmakordselt on Araabia riigid võtnud vastu iisraellase kui regionaalse organisatsiooni nagu Vahemeremaade Liidu tegevliikme, mis on ajaloolise tähtsusega saavutus.
Ma avaldaks lugupidamist Bernard Kouchnerile, kes pidas Marseilles' tippkohtumisel suurepäraselt läbirääkimisi, saavutamaks tulemust, millest me ei osanud isegi unistada. Vastukaaluks on iisraellased nõustunud Araabia Liiga osalusega Vahemeremaade Liidu töös. See liit ei takista kuidagi eesistujariiki Tšehhit ning seejärel Rootsit arendamast tulevikus idapartnerluse projekti, mida Euroopa vajab.
Nüüd pöördume kliimamuutuste ja energia teema juurde. Lubage meil end sel teemal üsna selgelt väljendada: see oli kurikuulus lahing ning ma olen üsna kindel, et igaühel on põhjust rahulolematuseks. Mõni tunneb, et meie ootused tööstusele on liiga kõrged, teised aga, et me ei nõua piisavalt, üks fraktsioon arvab, et peaksime valima ühe tee, teine fraktsioon arvab, et peaksime valima teise tee. Lõpuks seadis eesistujariik Saksamaa tähtajaks 2008. aasta lõpu. Eesistujariik Saksamaa püstitas kolm eesmärki - kolm korda 20 -, ja selle keskmes lepingu, mille me Euroopa Ülemkogus kinnitasime ning mida loodan homme Euroopa Parlamendis vastu võetavat, mis vastab teie endi seatud eesmärkidele.
Ma pean tunnistama tõtt ning ütlema, et kõikidele osapooltele tuleb nende kohustusi meenutada. Euroopa poolt oleks hullus loobuda oma eesmärkidest hetkel, mil uus Ameerika Ühendriikide president püstitas maailma võimsaimale riigile ambitsioonikad keskkonnaeesmärgid. See oleks vastutustundetu, sest kui Euroopa ei oleks jõudnud üksmeelsele otsusele komisjoni esitatud kliimamuutuste ja energia paketi küsimuses, ei saaks me eeldada, et meid võtaks kuulda India, Hiina, Brasiilia ning kõik teised riigid maailmas, millel tuleb nüüd võtta endale vastutus planeedi keskkonna tasakaalu eest.
Sinnamaale jõudmiseks vajame veenvust ning meil on tarvis leida valdkonnad, kus saaks teha kompromisse. Mis need oleks? Ma leian, et me ei loobu kunagi ajakavast või kolm korda 20 eesmärgist, kuid igaüks siinviibijaist peab mõistma, et sellised riigid nagu uued liikmesriigid idast, kus rasketööstus on olnud kommunismi süsteemilt turumajandusele ülemineku ohver, nõustuti säilitama võrdluse alusena 2005. aasta, isegi, kui neil oli põhjust nõuda muu võrdlusaasta kehtestamist, näiteks 1990ndat. See ei oleks üllatus, pidades silmas seda, mis neis riikides on toimunud ning mida neil tuli läbi elada. Ma kõnelen Jean-Louis Borloo valvsa silma all, kes pakkus neil läbirääkimistel terviklikku, kõhklematut ja tõhusat tuge. Ma ei soovinud ennetava keskkonnakäsitluse saavutamist sotsiaalpoliitika arvelt, mis oleks põhjustanud nende uute ELi liikmesriikide kokkuvarisemise.
Fundamentalistidele ütlen ma, et minu jaoks ei seisnenud kunagi asi keskkonnanõuete mittekehtestamises Poolale, Ungarile ja teistele, vaid tähendas pigem säästa neid riike sotsiaalsest kokkuvarisemisest ning mitte sundida neid valima keskkonnakaitse ja arengu vahel. Me tegime ettepaneku uut sorti arenguks: jätkusuutlikuks, roheliseks arenguks, millega vältida hindade hüppelist tõusu ning sellelaadset mõju Poola, Ungari ja idabloki riikide töötajatele, mida ükski maailma demokraatlik riik ei taluks.
Ühtlasi lisaksin, et ma kuulasin hoolikalt teie muret minu viimasest külaskäigust parlamenti. Mõned teist - ning mõistan seda - ütlesid mulle: "Austatud president, te olete oma eesmärkidest loobunud, sest tunnustasite nõukogu üksmeelset otsust”. Ma nõustusin üksmeelse otsusega lihtsal põhjusel: Euroopa keskkonnavalikud ei tohi olla pealesunnitud valikud, vaid tahtlikud valikud. Kas suudate ette kujutada, kui nõrk oleks olnud enamushääletusel saavutatud kokkulepe, kui mitmeid riigid ei oleks sellest kinni pidanud? Kui usutav tunduks kliimamuutuste ja energia pakett, kui see oleks enamuse poolt ratifitseeritud, kui igaüks näeb, et ühehäälsus tagab poliitiliste kohustuste täitmise?
(Aplaus)
Pealegi on mõned teist tuletanud mulle meelde, et see oli ühisotsusele kuuluv teema ning ma soovin öelda, et ma kasutasin selle ära. Austatud president, arutelus teiste riigipeade või valitsusjuhtidega pean tõele truuks jäädes ütlema, et kliimamuutuste ja energia paketi küsimuses kokkuleppele jõudmises veendunud parlamendi valvas kohalolek oli mõjus motiveeriv tegur neile riigipeadele ja valitsusjuhtidele, kes soovisid teistest vähem lõpplahendusteni jõuda.
Igal juhul olen täna siin, et esitada kõigi 27 riigipea või valitsusjuhi üksmeelselt vastu võetud kliimamuutuste ja energia paketi kokkulepe. Toimige sellega edasi, kuidas soovite.
Lõpetuseks toon välja kaks lühikest punkti. Mis puudutab sisserändepoliitikat, siis Euroopale on kujuteldamatu - selle riikidest kuulub suurem osa Schengeni piirkonda, mis põhineb isikute ja kauba vabal liikumisel - jätkata ilma rändepoliitikas ühiseid põhimõtteid välja töötamata. Töö on tehtud ning pean tunnistama, et see toimus ilma liigse meediakärata. Euroopa Parlamendis on tehtud paljutki, et sisserändepoliitika arutelus valitseks rahulik toon, kus riiklikul tasandil ei valitse just alati eeskujulik inimeste austamise, rahu säilitamise, taktitunde ja vastutustunde õhkkond. Praegu on meil ühtsele sisserändepoliitikale ühtne alus.
Pöördudes lühidalt kaitseteemasse, siis koos kantsler Angela Merkeliga on mul järgmisel aastal võimalus korraldada Kehli-Strasbourgi NATO tippkohtumine. Minu arust on oluliseks otsuseks, mida me oleme siin teinud, et nüüdsest alates mõistavad kõik 27 liikmesriiki, et julgeoleku- ja kaitsepoliitika kuuluvad Euroopa ja NATO käsituse alla, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika täiendab NATO poliitikat ega vastandu sellele.
Lõpetuseks, meil on institutsiooniline probleem. Pärast eitava hääle andmist Iirimaal käisin koos Bernard Kouchneriga Iirimaa peaministri Brian Coweni kutsel Dublinis ning seejärel väitsin tol hetkel inimestele üllatuseks, et ainus viis probleemist jagu saada on meie Iirimaa sõpradega uuesti konsulteerida. See avaldus kutsus esile arutelu, justkui oleks inimeste suhtes lugupidamatu paluda neilt veel üht otsustusvõimalust!
Kuidas asjad praegusel hetkel tunduvad? Tänaseks on 25 riiki Lissaboni lepingu ratifitseerimisprotsessi peaaegu lõpetanud. 26., milleks on Tšehhi Vabariik, on äsja võtnud vastu tähtsa otsuse, sel põhjusel, et põhiseaduskohus on avaldanud seisukoha, et Lissaboni ratifitseerimisprotsess võib toimuda ning peaminister Mirek Topolánek on vihjanud julges ja vastutustundlikus avalduses, et tema kõrgem eesmärk on teha ettepanek Lissaboni lepingu ratifitseerimiseks. Seega jäävad veel vaid iirlased.
See on kokkulepe, milleni oleme ühehäälselt jõudnud. See on väga lihtne kokkulepe. Eelkõige tagatakse sellega, et juhul, kui Lissaboni leping peaks jõustuma, saab iga liikmesriigi kohta olema üks volinik. Ma tean, et osadele teist on see pingutus, sest teatud valitsustes arvatakse, et komisjon peaks tõhususe tagamiseks olema väiksem. Ometi palun teil kaaluda järgmist: kui me soovime Lissaboni lepingut - ning Euroopa vajab tugevat ja jätkusuutlikku institutsiooni -, saame me selle üksnes siis, kui iiri rahvas annab referendumil poolthääle, ning selleks, et nad seda teeks, on vaja uut olukorda. Euroopa Ülemkogu teeb ettepaneku, et see uus olukord peaks olema selline, kus on üks volinik iga liikmesriigi kohta.
Teiseks kokkuleppe elemendiks on see, et oleme teinud teatavaid poliitilisi otsuseid, mis seonduvad Iirimaa arutelu konkreetsete joontega, nagu neutraalsus, maksustamine ja perekond. Nende poliitiliste kohustuste võtmine ei olnud raske, seega milles on probleem. Parem on kõik kaardid lauale lüüa. Probleem seisneb õigusjõus, mis iseloomustab neid poliitilisi kohustusi, sest Iirimaal on põhiseaduskohus ning ei ole mingit kahtlust, et eitav kampaania - milleks neil on õigus - läheb Iiri põhiseaduskohtusse, et küsida, milline on nende poliitiliste kohustuste õigusjõud.
Eesistujariigi pakutud kompromiss on järgmine: Lissaboni lepingut ei ole uuesti vaja ratifitseerida nende poolt, kes on seda eelnevalt juba teinud, ning Lissaboni lepingusse ei tehta muudatusi. Minu arust ei ole mingit mõtet lahendada üht probleemi 26 muu probleemi loomisega. Nii palju on küll selge. Teisalt järjekordsel Euroopa laienemisel - arvatavasti, kui kõik läheb kavakohaselt, lisandub Horvaatia 2010. või 2011. aastal - vajame me, austatud president, uut lepingut selleks, et Euroopa saaks uue liikme võrra laieneda. Seetõttu oleme teinud ettepaneku, et Euroopa laienemisel, mitte aga enne, lisame Horvaatia ühinemislepingule kaks elementi. Esimene neist on "Iirimaa” protokoll ning teine on seotud parlamendiliikmete arvuga. Euroopa valimised toimuvad Nice'i lepingu alusel. Ma ei näe mingit muud võimalust, sest teatud riikidele võimaldati Lissaboni lepinguga täiendavaid parlamendiliikmeid. Me võiks selle probleemiga tegeleda ka järgmisel laienemisel.
Selle põhjal on Iirimaa valitsus pühendanud end vapralt teise Lissaboni lepingu referendumi korraldamisele enne 2009. aasta lõppu. See tähendab, et kui asjad kulgevad loodetult - kuigi otsus tuleb langetada iirlastel -, jõustub Lissaboni leping vaid aastase hilinemisega.
Kallid kolleegid, ka see ei olnud lihtne küsimus, mida arutada või korraldada ega ei saa olema ka lihtne ei iirlastele ega teistele, kuid Euroopa vaim on ennekõike kompromissi vaim. Kui me ei suuda jõuda 27 liikmesriigi vahel kompromissini, ei ole mõtet Euroopa ideaalil. Euroopa ideaal on kuulata teisi ning töötada ühiselt, et leida ühised võimalused, kuidas probleeme vältida.
Lõpetan, tänades eelkõige Euroopa Parlamenti. Ühtlasi ütleksin, et eesistujariigile on olnud väga lihtne ja meeldiv pidada ühendust kõigi selle täiskogu fraktsioonidega, olenemata nende poliitilisest suunitlusest, sellest, kas nad on vasak- või parempoolsed, liberaalsed või rohelised, iseseisvuslased või föderalistid. Te kõik olete näidanud üles soovi viia omal moel Euroopat edasi. Pean ausalt lausuma, et eesistumise vältel on parlament tulemusteni jõudmisel etendanud määravat rolli. Ütleksin koguni, et on lihtsam rääkida, töötada ja pidada läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga kui teatud muude kontaktisikutega, mainimata nende nimesid. Eesistujariigiks olemise aja lõppedes tuleks oma komplimentides olla konkreetne, kuid kahetsustes üldine.
Soovin ühtlasi öelda, et me oleme püüdnud töötada paaris komisjoni presidendiga, kus kumbki on olnud teadlik oma kohustustest, ning - hinnates teda vääriliselt - ei oleks eesistujariik kunagi suutnud saavutada tulemusi, mida ta saavutas, kui ta poleks töötanud käsikäes presidendi José Manuel Durão Barrosoga. Minu arust on oluline seda öelda, sest see on tõde, vähemalt minu kogemuse põhjal.
Lõpetuseks soovin tänada riigipäid ja valitsusjuhte. Kallid kolleegid, me ei raja Euroopat, mis oleks riikidega vastuolus: see on küll selge. Olenemata sellest, kuivõrd Euroopa-meelsed te olete, ei ole Euroopa rahvaste vaenlane ning rahvad ei ole Euroopa vaenlased. Ma ütlen teile üht: kui me ei oleks püüdnud mõista iga demokraatliku valitsuse probleemi, ei oleks me eriti kaugele jõudnud. On viga püüda minna mööda riikide valitud esindajatest: see ei ole Euroopa ideaal, see on fundamentalism ning ma olen kogu oma elu võidelnud fundamentalismi vastu, isegi Euroopa fundamentalismi vastu, sest kui ma kuulen sõnu "Euroopa fundamentalism”, unustan sõna Euroopa ning kuulen üksnes sõna "fundamentalism”, ning fundamentalism ei ole kunagi hea mõte. Oleks ajalooliste mõõtmetega viga püüda rajada Euroopat, mis oleks vastuolus rahvastega. Valitsusjuhid on võtnud endale kohustused ning riigid on võtnud endale omad kohustused.
Lõpetuseks soovin öelda isiklikult, et olen kuuekuise eesistujariigiks olemise ajal õppinud paljutki ning olen seda tööd kõvasti nautinud. Ma mõistan, miks parlamendiliikmed suhtuvad oma tegevusse kirglikult, sest kui meil on võimalus veeta kuus kuud, et mõista ja maadelda 27 riigi probleemidega, võidame sallivuses, vaimu avatuses ja mõistmises, et Euroopa on vaieldamatult kauneim 20. sajandil leiutatud idee ning et me vajame Euroopat rohkem kui iial varem. Ma olen püüdnud panna Euroopat liikuma, kuid Euroopa on muutnud mind. Soovin lisada veel ühe asja, sest see on mu sügav veendumus.
(Aplaus)
Arvan tõepoolest, et iga riigipea või valitsusjuht saaks kasu selle kohustuse mingil ajal enda peale võtmisest ennekõike seetõttu, et see aitab neil mõista, et probleeme, mida nad oma riikides kogevad, saab lahendada vaid üheskoos naabritega. Nad saavad ka teada, et vaatamata meie erinevustele on palju asju, mis meid ühendavad, ning nad saavad teada ka midagi olulisemat: Euroopal on lihtsam omada pigem suuri kui väikseid ambitsioone.
Viimane asi, millesse usun kogu südamest, on see, et Euroopa Ülemkogus, Euroopa Parlamendis ning Euroopa Komisjonis on lihtsam saavutada edu pigem suurte kui väikeste projektidega, sest väikeprojektidel ei ole seda impulssi, mida on tarvis rahvusliku eneseteadvuse ületamiseks. Tarvis on suurprojekte, suuri ambitsioone ja suuri ideid: nende suurte ideede ja ambitsioonidega on võimalik ületada rahvuslik eneseteadvus. Järelikult võib Euroopa jääda ambitsioonikaks ning mõista, et maailm vajab seda otsuste vastu võtmiseks! Asju eirates tulevikus probleemid kuhjuvad. Probleemidega tuleb tegeleda siin ja praegu ning ei ole tõsi, et Euroopa institutsioonid peatavad otsuste vastu võtmise. Otsuste vastu võtmist takistab julguse puudumine, innukuse puudumine: see on ideaali nõrgestamine. Otsused ei saa Lissaboni lepingu järele oodata! Me ei tohi oodata homset, vaid peame langetama otsuseid praegu, ning usun eesistujariigist Tšehhist, et nad jätkavad Prantsusmaa eesistumise ajal tehtud tööd.
(Vali aplaus)
President
Austatud ametisolev eesistuja, soovime teid tänada - ning aplaus oli meie tänu selge väljendus - kõne eest, kuid eriti teie julguse ja meelekindluse eest Euroopa teenimisel.
Enne, kui annan sõnajärje komisjoni presidendile, soovin soojalt tervitada kahte ministrit - Bernard Kouchneri ja Jean-Louis Borlood, kes aitasid oluliselt kaasa Prantsusmaa edule eesistujariigina. Laiendan oma palavaid tervitussõnu teile mõlemale.
Ennekõike soovin tervitada Bruno Le Maire'i, Euroopa asjade riigiministrit, kes on Jean-Pierre Jouyet' ametijärglane. Jean-Pierre Jouyet on praegu Prantsusmaa finantsturgude regulaatori eesotsas ning me oleme teinud minevikus temaga väga edukat koostööd. Soovin kasutada võimalust ning edastada talle oma siirad tänusõnad.
Loodan, et lubate mul teiste Euroopa institutsioonide kohalolekul - tean, et see ei ole tavaks - õnnitleda Klaus Hänschi, kes oli Euroopa Parlamendi varasem president aastatel 1994-1997 ning Euroopa Parlamendi liige alates selle esimestest otsevalimistest, tema eile olnud 70. sünnipäeva puhul. Soovin avaldada talle siirast tänu ja meie tunnustust kogu parlamendis ja Euroopa Liidu heaks tehtud raske töö eest.
Nüüd palun Euroopa Komisjoni presidendil José Manuel Durão Barrosol kõnelda Euroopa Parlamendiga.
José Manuel Barroso
Austatud president, ametisolev eesistuja, daamid ja härrad, viimase Euroopa Ülemkogu tulemused kirjutatakse ELi ajalukku. Euroopa Ülemkogul tuleb harva võtta vastu nii palju otsuseid sellistes põhilistes poliitilistes küsimustes. Harva on saanud Euroopa väljendada oma rahulolu nii paljude positiivsete tulemustega, lausa kolmekordse eduga. Raskes ja suisa edasilükkamatus kriisiolukorras on meil õnnestunud teha märkimisväärseid edusamme Euroopa ja eurooplaste tuleviku nimel. See on Euroopa, millesse oleme kõik nii väga kiindunud: Euroopa, mis on suuteline parimaks.
Lisaks teistele olulistele otsustele, eriti nendele, mis on seotud julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga, Vahemeremaade Liiduga ja uuenenud idapartnerlusega, soovin rõhutada kolme konkreetset valdkonda: Lissaboni lepingut, majanduse taastumist ning kliimamuutuste ja energia paketti.
27 liikmesriiki on teinud koostööd, et leida ühine tee, kuidas Lissaboni lepingu poliitilist protsessi jätkata. Oleme Euroopa Komisjonis seda aluslepingut alati toetanud ning meil on põhjust arvata, et võttes aega meie Iirimaa sõprade mure ära kuulamiseks, oleksime ühiselt võimelised leidma lahendust pakkuvad elemendid.
Positiivses vastuses 26. novembri komisjoni algatusele otsustasid 27 liikmesriiki oma majanduse elavdamise kavasid kooskõlastada, et väljuda ebatavaliselt tugevast tormist võitjana. Tänaseks on meil kokkulepe majanduse parandamise kohta umbes 1,5% ELi SKP võrra, seda vastavalt komisjoni soovitustele. Selles kooskõlastatud kavas käsitletakse majanduslangust, eriti suuremat abi ühiskonna vähem kaitstud liikmetele. Samal ajal võimaldab see meil oma majandusse investeerida, et majandust vastavalt tulevikuprobleemidele kohandada. See tähendab, et käesolev kriis annab meile võimaluse suurendada investeeringuid sotsiaalsesse Euroopasse ning Euroopa reformidesse.
Komisjoni 23. jaanuaril 2008 esitatud seadusandlikust algatusest tulenevalt ning Euroopa Parlamendi suure panuse toel olid 27 liikmesriiki ühehäälselt nõus võtma endale kohustuse muuta Euroopa roheliseks ning tulevastele põlvkondadele madala energia tarbimisega majanduseks. Kokkuleppes meie kliimapoliitikast ja energiast on eesmärgiks 2020. aastaks 3 korda 20% saavutamine. See ajalooline läbimurre, kui see leiab homme siin täiskogus kinnitust, annab märku Euroopa kui partneri võidust, teisisõnu Euroopa institutsioonide võidust, kus on tehtud koostööd liikmesriikidega käsikäes, juhindudes võimsast ühisest soovist edu saavutada.
Siinkohal soovin korrata tänuavaldusi nõukogu eesistujariigile Prantsusmaale Euroopa kui partneri edu saavutamise eest. Austatud president, teie eesistujariigi staatuse kehtimise ajal on esinenud mõningaid erakordselt pingelisi poliitilisi olukordi, nagu te meile äsja meenutasite: enneolematu finantskriis, Venemaa ja Gruusia vaheline sõda. Teie eesistujariik tegeles nende probleemidega tõhusalt ja rahulikult ning julgen öelda, et loomupärase ande ja teatraalsusega. Prantsusmaa on tagasi Euroopas, ütlesite õhtul, mil osutusite valituks, ning me ei kahtle selles hetkegi: ütleksin isegi, et meil pole olnud hetkegi, et selles kahelda, mille üle meil on hea meel.
Seetõttu soovin siiralt õnnitleda president Nicolas Sarkozyd ning kogu eesistujariigi Prantsusmaa meeskonda - tema valitsuse liikmeid, diplomaate ja eksperte. Te olete teinud silmapaistvat tööd.
Tänan teid Euroopa nimel.
(Aplaus)
Peatudes Euroopa kui partneri edul, soovin lisada, et olen väga uhke komisjoni etendatud keskse rolli üle, selle suutlikkuse üle võtta endale poliitiline initsiatiiv, mis põhines tugeval tehnilisel ettevalmistusel ning tehtud ettepanekute asjakohasusel. Komisjon on tõestanud, et on endiselt asendamatu poliitiliste unistuste elluviimise hoob. Just kliimamuutuste ja energia komisjoni ettepaneku põhjal, mis sai alguse 2005. aasta sügisel Hampton Courtis, 2007. märtsi eesmärkides saavutatud poliitilise kokkuleppe kaudu ja eesistujariigi Saksamaa juhtimisel, lõpetades 2008. jaanuari seadusandlike ettepanekutega, suutsid liikmesriigid jõuda ühehäälse kokkuleppeni. 29. oktoobril ja 26. novembril komisjoni esitatud ettepanekute põhjal õnnestus liikmesriikidel jõuda kokkuleppele ühise taastamiskava suhtes.
Tugev toetus neile ettepanekutele on võimaldanud meil alustada uut ajajärku Euroopas ning rõhutaksin seda, et ilma eesistujariigi pühendumuseta poliitilisemale Euroopale oleks olnud vägagi raske - kui mitte võimatu - nende kohustuste täitmist saavutada. Arvestage, et ma olen töötanud koos Euroopa Ülemkogu üheksa presidendiga ning võin teile kinnitada, et tänapäeval on väga keeruline saavutada 27 liikmesriigi vahel konsensust, sest täiesti loomulikult võivad mõnikord prioriteedid olla üsnagi erinevad. Seetõttu vajame Euroopas sellelaadset partnerlusvaimu.
Lõpetuseks, soovin endiselt Euroopa kui partneri edu teemal avaldada tunnustust Euroopa Parlamendi suurepärasele tööle viimastel kuudel, eriti kliimamuutuste paketi kallal töötamisel. Miski ei oleks osutunud võimalikuks ilma parlamendi pühendumuseta ja ilma teie raportööride, komisjonide esimeeste ja poliitiliste fraktsioonide koordineerijate väsimatu tööta. Kolmepoolsetes kõnelustes sel nädalavahetusel saavutatud lõppkompromiss kannab ilmselgelt selle pühendumuse kvaliteedimärki, olgu siis teemaks kas heitkogustega kauplemise skeem, tööjõu jaotus, taastuvenergia või süsiniku kogumine ja säilitamine, millega seoses on parlamendi esitatud väited muutnud võimalikuks selle rahastamiseks kasutatavate kvootide mahu tõstmise 300 miljoni tonnini.
Algusest peale on Euroopa Parlament näidanud, et mõistab globaalset konteksti: see on Euroopa projekt, kuid hõlmab ka globaalsetele jõupingutustele ning meie strateegia nurgakivile kaasa aitamist, pidades silmas järgmisel aastal toimuvaid Kopenhaageni läbirääkimisi.
Seetõttu loodan, et homne täiskogu istung kiidab suure enamusega heaks selle töö tulemused. Teie käes, Euroopa Parlament, on viimase ukse võti, mis võimaldab 21. sajandi Euroopal lendu tõusta. Euroopast saab esimene globaalne tegija, mis võtab vastu õiguslikult siduvad määrused, et kahandada kasvuhoonegaaside heitmeid 2020. aastaks 20% võrra, pühendudes samas osana rahvusvahelisest kokkuleppest 30% eesmärgile.
Seda kokkulepet suure häälteenamusega vastu võttes edastab parlament meie partneritele selge sõnumi. Ühtlasi vajame partnerite - eriti meie USA partnerite - kaasatust, mistõttu, nagu ütlesin Euroopa Ülemkogu lõppedes, nüüd, kui meie, eurooplased, võtame selles küsimuses juhtpositsiooni enda kätte, võime oma USA sõpradele öelda: "Jah, te saate hakkama! Meie saame hakkama; jah, te saate hakkama!”. See on sõnum, mis tuleb Ameerika Ühendriikidele edastada, et koos meiega töötades võivad nad saavutada tõelise globaalse kokkuleppe.
Maailm meie ümber muutub, nii ka Euroopa. Koos oleme võtnud vastu mitmeid olulisi otsuseid, et anda Euroopa Liidule globaliseerumise ajastul edu saavutamise vahendid, et kaitsta kodanikke majandus- ja finantskriisi kõrvalnähtude eest, et luua jätkusuutliku arengu teele naasmise tingimused ning juhtida finantssüsteemi ja ülemaailmse juhtimise reformiks tehtavaid jõupingutusi. Viimastel kuudel oleme läbinud pika tee nende probleemidega tegelemisel - väljendugem selgelt - endiselt on eesseisvatel nädalatel ja kuudel paljutki teha.
Kliimamuutuste küsimuses tuleb meil pöörata oma tähelepanu Kopenhaagenisse viivale teele. Ülemaailmse juhtimise, eriti finantssüsteemi reformimise seisukohalt tuleb meil valmistuda Londonis toimuvaks G20 tippkohtumiseks. Majanduse elavdamise kava seisukohalt tuleb neil viia poliitiline kokkulepe konkreetse tegutsemise tasandile. Neis kõigis valdkondades jääb edu võtmeks ühenduse institutsioonidevaheline pidev koostöö. Eriti, mis puudutab finants- ja majanduskriisi, vajame parlamendi ja nõukogu kui kaasseadusandjate ning eelarveasutuste tuge. Mul on võimalus seda teemat homme hommikul Euroopa Parlamendi esimeeste konverentsil põhjalikumalt arutada, kuid lubage mul nüüd anda lühiülevaade sellest, mis seisab ees.
Mis puudutab ühenduse eelarvet, siis kiirendame hüvitiste ettemaksmist alates 2009. aasta algusest, et liikmesriigid saaks varem ligipääsu kuni 1,8 miljardile eurole. Täna võtab komisjon vastu ettepaneku kohaldada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vastavalt valitsevale olukorrale ning soodustada ligipääsu. Mis puudutab ühenduse eelarvest kulutamata raha, siis Euroopa Ülemkogu on andnud komisjonile loa teha ettepanek üleeuroopalise energia sidumise ja lairiba infrastruktuuri projektide rahade ümber jaotamise ning energiatõhususele kaasa aitamise kohta. Me näeme vaimusilmas 5 miljardi euro suurust summat 2009. ja 2010. aastal. Oluline summa eraldatakse süsiniku kogumise ja säilitamise näidisprojektidele, heitkogustega kauplemise süsteemi rahastamise täiendamisele.
Loodan selle parlamendi toetusele, et veenda kõiki seni vastuhakku osutavaid isikuid neid seni kulutamata rahasummasid kasutama. Ma usaldan eesistujariiki Prantsusmaad Euroopa Ülemkogu selgete poliitiliste järelduste tõelisuseks muutmisel. Olgem selles osa konkreetsed. On oluline, et Euroopa Ülemkogu ilmutatud edasipüüdlikkust tunnustataks kõigil otsuselangetamise protsessi tasanditel.
Liikmesriikide investeeringute kiirendamiseks teeb komisjon käesoleval nädalal ettepaneku riigiabi miinimumläve kaheaastaseks ajutiseks maksuvabastuseks, suurusjärgus kuni 500 000 eurot. Ühtlasi soovin mainida 2009. ja 2010. aastal kiirendatud menetluse kasutamist avalike hangete direktiivides, võttes arvesse valitsevaid erandlikke asjaolusid. Kuid lubage mul selgelt väljenduda. Samas, kui käesolev kriis nõuab kiirendatud menetlust, ei tohi see mingil juhul toimida konkurentsi või riigiabi määruste edasi lükkamise ettekäändena, mis on meie ühisturu selgrooks. Meil tuleb säilitada oma siseturu terviklikkus. See on üks olulisemaid Euroopa saavutusi - praeguses olukorras on muide selleks euro. Seetõttu tuleb meil säilitada stabiilsuse ja majanduskasvu pakt ning siseturu reeglid, kui soovime saada tõeliselt euroopalikku vastust.
Komisjon tagaks ka selle, et liikmesriigid austaks oma seotust koordineeritult riiklike jõupingutuste tegemisega. Me teeme seda oma hästi testitud vahendite abil, milleks on Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia ja stabiilsuse ning majanduskasvu pakt.
Me elame erakordsel ajastul, mis nõuab erakordseid meetmeid. Eesistujariik Prantsusmaa on mänginud lühiajalisel kriisi juhtimisel olulist rolli, kuid ka Euroopa suunamisel pikaajalise jätkusuutliku arengu taastumise rajale, kuid lähikuudel on veel paljutki teha. Ma usun, et Euroopa partnerlust Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel säilitades, saadab meid kõigile eurooplastele kasu toov edu.
President
Komisjoni president, me soovime teid kõne eest tänada, iseäranis teie pühendumuse eest.
Joseph Daul
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Austatud president, ametisolev eesistuja, Euroopa Komisjoni president, kallid kolleegid, soovin ennekõike avaldada tunnustust ametisoleva eesistujariigi poolt viimasel kuuel kuul tehtud jõupingutuste eest.
Nicolas Sarkozy, teil õnnestus väga lühikese aja jooksul luua tõeliselt poliitiline Euroopa: Euroopa, mis astus vastu Venemaale, mis muutis G20 kohtumise võimalikuks, mis on praegu globaalse finantsarhitektuuri reformides austatud tegija, mis kehtestas endale praktiliselt rakendatava ja auahne sisserändepoliitika. Selles Euroopas lepiti lõpuks kokku majanduskriisile kooskõlastatult reageerimise vahendites ning seal on haaratud ohjad rahvusvahelistel läbirääkimistel võitluses kliimamuutustega.
Austatud ametisolev eesistuja, teie eesistujariik ja teie olete poliitilise tegutsemise idee suurepäraseks näiteks, millega paremtsentristid on alati kaasa läinud. Meie kaaskodanikud vajavad konkreetset tegutsemist ja selliste juhtide pakutud pragmaatilisi ja ratsionaalseid lahendusi, kes teavad, kuidas säilitada rahu. Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu on suutnud seda üheskoos eesistujariigi Prantsusmaa egiidi all.
Finantskriisi trotsides on pangahoiuste tagamise, ohus olevate rekapitaliseerimise asutuste ja sularahasüstide krediidi parandamiseks koordineeritud poliitika võimaldanud meil vältida ahelreaktsioone ning tuhandete töökohtade kaotamist Euroopas.
Viimased kuud on näidanud, et üksnes ühinenud ja tugev Euroopa võib vastata väljakutsele nagu majandus- ja finantskriis ning on näidatud, et meie sotsiaalne mudel, ühiskondlik turumajandus võimaldab õiget tasakaalu tööandjate ja töövõtjate vahel, mis võimaldab igaühel nende töö viljadest kasu lõigata ning oma ambitsioone ilma mõttetu võlakoorma või takistuseta saavutada ning tagada tõeline solidaarsus. See sotsiaalne mudel on see, millega meie poliitilised paremtsentristid soovime jätkata.
José Manuel Durão Barroso, Nicolas Sarkozy, kallid kolleegid, ma tervitan Euroopa Ülemkogus saavutatud kliimamuutuste ja energia paketi tulemusi. See tulemus asetab Euroopa selles valdkonnas esirinda ning näitab, et isegi sellisel keerulisel teemal võime jõuda 27 liikmesriigi vahel rekordajaga ühehäälse kokkuleppeni.
Reedel nõukogus vastu võetud paketis ning laupäevasel kolmepoolsetel kõnelustel kooskõlastatakse kiireloomuline kliimamuutuste probleem vajadusega seista meie majanduslike ja sotsiaalsete huvide eest.
Me liigume pika läbirääkimiste tee lõpu poole ning soovin tänada kõiki asjaga seotuid, eriti oma poliitilisse fraktsiooni kuuluvaid kaasliikmeid. Asi ei ole kaotuses või võidus: meil on kokkulepe kolme institutsiooni vahel ning Euroopa Liit on näidanud, et suudab võitluses kliimamuutustega võtta ohjad enda kätte. Praegu on tarvis seda ära kasutada, kahekordistades selle uurimisele tehtud jõupingutusi ning uuenduste ja uute tehnoloogiate edendamist.
Meil tuleb avaldada survet ka oma kaubanduspartneritele, sealhulgas tekkivatele riikidele, mis on ühed suuremad saastajad, et panna õlg alla nende kohustustele. Eriti ootame me uuelt Barack Obama administratsioonilt selles valdkonnas käegakatsutavaid tegusid.
Sellistel keerulistel aegadel näeb paratamatult seda, et Euroopa vajab oma otsustes suuremat poliitilist stabiilsust ning tõhusust. On tõsi, et oleme viimastel kuudel liikunud edasi, vaatamata ühehäälselt otsuste vastu võtmise vajadusele, kuid ei ole midagi, mis viitaks sellele, et seda edu on kerge korrata.
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon kutsub üles igat riiki, igat kodanikku, kellega peetakse nõu, oma kohustusi aktsepteerima ning täie teadlikkusega faktidest võtma vastu Lissaboni ratifitseerimise otsus. Me nõuame neilt pinnapealsete loosungite ja tegelikkuse, populismi ja kohustuste eristamist.
Mida rahvas soovib? Kas soovitakse kliimamuutuste kava, mille üle nad saaks tunda uhkust, sotsiaalset mudelit, mida nad saaks oma lastele edasi anda, või äkki soovitakse demagoogilisi ettepanekuid, mis üksnes raiskaks nende aega? Küsimus kõneleb enda eest. Lissaboni lepingule jaatava sõna andmine pakub vahendeid meie ambitsioonide saavutamiseks. Taas kord lõpetan, tänades eesistujariiki Prantsusmaad tema poliitiliste jõupingutuste eest, ning loodan, et järgmine eesistujariik ilmutab samasugust pühendumust. See on minu soov 2009. aastaks.
(Aplaus)
Martin Schulz
Austatud president, kallid kolleegid, Nicolas Sarkozy, te lõpetasite oma kõne öeldes, et olete püüdnud panna Euroopat liikuma, kuid Euroopa on muutnud hoopis teid. Te ei ole ainus.
Ka eesistujariik Prantsusmaa on teisi muutnud, näiteks Daniel Cohn-Bendit. Lahkudes eelmisel nädalal Élysée paleest pärast meie kohtumist seal, pakkusite meile töötavate vilkuritega politseieskorti ning mina olin koos Daniel Cohn-Benditiga politseiauto taga olevas autos. Ma ütlesin talle: "Vaadake, kuidas ajad on muutunud! 1968. aastal ajas politsei teid taga, kuid nüüd ajate teie mööda Pariisi politseinikke taga.”
(Aplaus)
Ajad on muutunud ning eesistujariik Prantsusmaa on ka mitmeid asju muutnud.
Austatud president, eelmisel nädalal avaldas Saksamaa nädalaleht Der Spiegel teie portree pealkirjaga "Kõigi president”. On tõsi, et viibite mõnevõrra kõikjal: ühel päeval Pariisis, järgmisel Brüsselis, täna Strasbourgis, homme Londonis, isegi Angela Merkelit ei olnud kutsutud. Minust ei sõltu teie tegevusele Pariisis hinnangu andmine, sest ei ole minu asi arutada sotsiaalseid lahknevusi või meediapoliitikat: selle arutamine jäägu minu Pariisi ametivendadele.
Kuid minu asi on arutada ning rääkida ja hinnata teie kui Euroopa Liidu eesistujariigi tegevust ning see hinnang ei ole sugugi halb.
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Austatud president, kallid kolleegid, usun, et eesistujariik Prantsusmaa on andnud positiivseid tulemusi. Kliimamuutuste ja energia paketti saatis suur edu. Olen tänulik, et olete avaldanud Euroopa Parlamendile teenitud tunnustust, sest ilma parlamendita ei oleks see pakett edukaks osutunud. Ühtlasi soovin eriti tänada meie raportööre. Vastupidiselt teie käsutuses olevatele komisjoni 22 000 ametnikule ning peamistele valitsusorganitele, on meie raportööridel vaid kolm, neli või viis töötajat. Nende poolt tehtava töö kvaliteet on esmaklassiline, sest see pärineb Euroopa Parlamendist. On hea, et olete seda tunnustanud.
(Aplaus)
Võtame näiteks CO2 autode märgistuse direktiivi. See hõlmab enamjaolt Guido Sacconi tööd ning pisut Nicolas Sarkozy näpunäiteid, kuid tervikuna on see suur õnnestumine. See on minu fraktsioonile edu, sest Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsioon on teinud suuri jõupingutusi selle nimel, et tagada tasakaal nende majandusvajaduste vahel, mida ei saa eirata, ning keskkonnakohustuste vahel, millele peame kõik kindlalt vastu astuma. Usun, et kuuldud kriitika, eriti valdkondades, mida kirjeldasite, osutab, et oleme õigel teel. Sel põhjusel hääletab meie fraktsioon ühehäälselt selle paketi poolt. Joseph Daul, loodan, et Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon toimib samuti! Või peaksime tundma muret, et muudatusettepanek esitatakse selleks, et lükata edasi heitekogustega kauplemise skeemi? Viimastel päevadel oleme hakanud paremini mõistma seda, mida tähendab PPE-DE. PPEd on lihtne tõlkida, kuid DE näib tähistavat Euroopa desorientatsiooni. Teil tuleks otsustada, mida soovite teha, kas te soovite Nicolas Sarkozyd ülistada, kuid teda mitte toetada, või soovite selle paketi koos meiega vastu võtta? Ootame suure huviga PPE-DE fraktsiooni hääletust.
Soovin lisada, et esimesel lugemisel saavutatav kokkulepe on erand. Parlamendina ei luba me järgmisel nõukogul meile öelda: "Te tegite seda kliimamuutuste ja energia paketi nimel.” Kui olete selgeks teinud, et esimene lugemine oli põikpäistele riigipeadele või valitsusjuhtidele surve avaldamise meetod, et panna neid mõistuse häält kuulama, siis on see käesoleva juhtumi korral hea. Ometi ei tohiks see saada pretsedendiks kõikidele teistele juhtumitele.
Te olete toiminud finantskriisis õigesti. Siiski lubage mul teile meenutada, mida kolleeg Poul Nyrup Rasmussen ning mina siin juulis arutelu ajal teie eesistujariigiks olemise alguses ütlesime. Me ütlesime, et sotsiaalne tasakaalutus Euroopas, mis tuleneb ebaõiglasest tulude jaotusest ja ebaõiglasest jõukuse jaotusest Euroopas, on viitsütikuga pomm. Eesistujariigi Prantsusmaa vastus oli: "See ei ole meie prioriteet.” Viimase kuue kuu jooksul on teile selgeks saanud, et see on üks peamisi prioriteete. Te olete toiminud õigesti, kuid kui oleksite varem tegutsenud, oleks olnud võimalik mitmete teiste nüüd lahendamist vajavate asjade toimumist ära hoida. Tubli töö, kuid võib-olla siiski pisut liiga hilja tehtud.
Meil ei ole Lissaboni lepingut ning nüüd oleme kuulnud nõukogu otsust. Meil tuleb selle teadmisega edasi elada ning seda tunnistada. Kuigi kõik teie poolt komisjonis, parlamendikohtadel, Iiri rahvale möönduste tegemisel langetatud otsused on kasutud, välja arvatud juhul, kui peaminister või Iirimaa valitsus haarab härjal sarvist ning räägib Iirimaa kodanikele: "Vaadake, mis juhtus! Vaadake eurooplaste solidaarsust, Euroopa riikide solidaarsust Iirimaaga ning kujutage ette, mis oleks võinud juhtuda, kui Iirimaal oleks tulnud üksi sellele finantskriisile vastu astuda!” Kui Iirimaa peaminister ei räägi oma rahvale: "Nüüd tuleb teil enda huvides teha ühes eurooplastega koostööd!”, siis on tulemus jälle null. Me võime kogu Euroopa projekti neile inimestele, Declan James Ganleyle ja tema mahhinaatoritele üle anda. Me vajame vaprat Iirimaa valitsust, mis ei pea läbirääkimisi pooltooreste kompromisside kogumi üle, vaid lausub: "Me soovime Euroopat ning soovime seda lepingut!”
(Aplaus)
Prantsusmaa oli eesistujariigina edukas. Soovin õnnitleda teid, eriti selle puhul, et olete osutunud Euroopa pooldajateks öeldes: "Ma seisan selle Euroopa projekti eest.” Minevikus olid mul selles suhtes mõnikord omad kahtlused. Ma olen tutvunud paljude teie kõnedega. Ametisoleva eesistujana olete näidanud, et olete pidanud kinni sellest, mida ütlesite alguses. Kui järgmine eesistujariik teeb sama, siis olen õnnelik. Tänan väga! Te olete teinud palju head ning üht-teist vähem head, kuid täna unustagem need. Üldiselt usun, et eesistujariik Prantsusmaa on viinud Euroopat edasi ning see on peamine. Küsimus ei ole üksnes Prantsusmaas, vaid Euroopas tervikuna, ning üldtulemus on hea. Tänan väga!
(Vali aplaus)
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud president, eesistujariigi Prantsusmaa väärtus on olnud peaaegu muinasjutuline: vapper prints ratsutab kohale müütilisel valgel ELi sõjaga hirmutamise täkul, et päästa Gruusia leedi, Londoni Tuhkatriinul lastakse lõpuks ballile minna ning kaunis printsess Berliinis saab teada vastusena Kanzleramtilt Élyséele tehtud noodile, et kui ta soovib olla koos võluva printsiga, tuleb tal olla valmis konna suudelda.
(Naer)
Ametisolev eesistuja, ma kujutan ette, et te ei oleks valinud väljakutseid, millega teie eesistujariigil tuli silmitsi seista, kuid te olete võtnud need käsile energiliselt, entusiasmi ja loomingulisusega ning te olete ilmutanud Euroopa solidaarsuse jõudu. Õnnitleme teid eelmisel nädalal nõukogus saavutatud edu eest. Teie majanduse elavdamise ajakava aitab taastada usaldust turgude vastu. Teie protektsionismist kõrvale põiklemine on imetlusväärne. Teie järeleandmised riigiabi ja avalike hangete suhtes on mõistlikud koos teie pühendumisega sellele, et nendega kaasneksid Lissaboni strateegias märgitud struktuurireformid.
Tippkohtumisel vastu võetud otsused võimaldavad käsitleda käibemaksu vähendamist. Liberaaldemokraadid soovitavad praegu tungivalt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogul kärpida energiasäästlikkuse ja taastuvenergia seadmete käibemaksu, et aidata tööstust ja keskkonda. Ühtlasi tervitame pikendatud seotust jätkusuutliku riigi rahandusega ja kiire keskmise pikkusega perioodi eelarve eesmärkide juurde naasmisega. Meie reaktsioon majanduslangusele peab tuginema solidaarsusel ning kindlal majandusel.
Te näite olevat leidnud seoses uue aluslepinguga praktilise vastuse Iirimaa muredele. See ei pruugi küll olla elegantne, kuid see on Prantsusmaa Henri IV vääriline: Si Paris valait une messe, Dublin vaut un commissaire. Julgeoleku ja kaitsepoliitika osas on tehtud tõelisi edusamme: EJKP missioonidele ühtse struktuuri kavandamine, struktureeritud koostöö NATOga ning meie sihtide ja eesmärkide kuulutamine võitluses julgeoleku eest.
Siiski võiks teid kliimamuutuste küsimuses rangemalt arvustada. Ettevõtetele tehtav järeleandmiste lumetorm kuulub nõukogu otsuste juurde. Uued liikmesriigid ostetakse vabaks solidaarsusfondi lobjakaga; heitekogustega kauplemise load loovutatakse, kui need tuleks panna enampakkumisele, ning tähtsaimatele tegijatele nagu elektriettevõtetele tehakse mööndusi, mis ulatuvad supertoetusteni. Kõik see vähendab süsiniku kulusid, vähendab kogutud sularaha ning muudab heitekogustega seotud sihtmärkide saavutamise raskemaks. Lisaks sellele ei jõustu heitekogustega kauplemise süsteem koguni enne 2013. aastat.
Sellegipoolest tunnistab minu fraktsioon teie saavutusi selle tehinguni jõudmisel. Tervitame energiasäästvuse kokkuleppeid, poole heitekogustelt saadavast aastatulust edasisele kasvuhoonegaaside ja süsiniku kogumisele ja säilitamisele eraldamist. Toetame seda homsel hääletusel.
Alati võib igalt eesistujariigilt enamat oodata. ÜPP reformi osas oleme täheldanud edasiminekut. Lootsime näha kättesaadavuse paranemist. Sisserändest rääkides - sinise kaardi saab bürokraatiasse mässituna; kaubanduses jätab sel nädalal Doha kõneluste tühistamine vähe lootust edasiminekuks. Käesolev eesistujariik on toonud Euroopale edu ning teie, ametisolev eesistuja, väärite tunnustust.
Nende kuue kuu järel olete arvatavasti puhkuse välja teeninud. Te ei pea kõike tegema. Jätke rahandusministritega seonduv Jean-Claude Junckerile. Jätke euroga seonduv Jean-Claude Trichet'le. Lõpetage muinasjutuline eesistujariigi aeg muinasjutulise lõpuga. Järgige oma lemmiklaulja nõuannet: C'est le temps du départ, retournez à d'autres étoiles et laissez-nous la fin de l'histoire.
(Aplaus)
Daniel Cohn-Bendit
Austatud president, Nicolas Sarkozy, José Manuel Durão Barroso, tõepoolest me hindame teie ennetavat käsitlust ning te olete püüdnud panna Euroopat edasi liikuma. Ainult et meil on olnud siin mitu Nicolas'd ning mina isiklikult olin Nicolas I poolt, kes kuulutas meile 2008. aasta juulis hämmeldunud täiskogu ees, et "ühehäälsuse toetamine tapab demokraatia”. Seda ütles Nicolas I Euroopa Parlamendile 2008. aasta juulis. Nicolas I-l oli õigus; Nicolas III eksib.
Selles seisneb minu probleem eesistujariigi Prantsusmaa suhtes. Justkui tuulelipp, mis ühel hetkel lausub midagi tõest ning järgmisel hetkel väära, ning praegu sellele tagasi vaadates võtan kõik tõese ning jätan kõik selle, mis ei toiminud, tuulelipu otsa keerlema, sest me oleme erinevad.
Te sunnite Euroopa Parlamendi olema Viagraks valitsustele, kuid me ei ole harjunud teisi sundima tegema seda, mida nad teha ei soovi. Keegi siin ei ole öelnud, et soovime luua Euroopat, mis on rahvaste vastu. Keegi ei ole seda öelnud. Ühenduse institutsioonid on täie õigusega rahvaste ja rahva Euroopa ning meie oleme siin, et esindada rahvast. Te soovite Lissaboni lepingu ratifitseerimist ning Lissaboni leping vähendab just ühehäälsuse võimalusi, miks siis? Sest ühehäälsuse toetamine tapab demokraatia ja selliselt jätkates hävitame Euroopa poliitika loomise oskuse.
Teil on ilmselt õigus öelda, et presidentidel tuleb omandada kogemusi, kuid kliimakantsler Angela Merkel oli siinkohal ametisolevaks eesistujaks ning niipea, kui temast sai taas üksnes Saksamaa kantsler, sattus ta Saksamaa tööstuse haardesse ning unustas Euroopa huvid. Sellega seisite silmitsi Euroopa Ülemkogus ning teil tuli saavutada kompromiss erinevate rahvuslike eneseteadvuste vahel: kompromiss, millele anname hinnangu ning mida hakkame teatud moel arvustama. Me hääletame hea poolt ja halva vastu ning me ei allu väljapressimisele.
Tõsi - ma arvan, et esimene lugemine on väljapressimine, sest parlamendi demokraatlik protsess nõuab ettepanekute vastu võtmist, neile vastu vaidlemist ning läbirääkimislaua taha naasmist. Seetõttu on mul isegi kliimamuutuste paketi küsimuses endal mõningaid kahtlusi, mis puudutavad esimesel lugemisel sõlmitud kokkuleppeid.
Sellest tulenevalt, et tean, et teile meeldivad Prantsuse šansoonid, kuid tõepoolest teie Françoise Hardy armastajate duett sõnadega "la main dans la main, et les yeux dans les yeux, ils s'en vont amoureux sans peur du lendemain”, Nicolas Sarkozy ja José Manuel Durão Barroso, ei peta kedagi ära. Igatahes ei peta see meid, sest te olete sellega muutnud komisjoni nõukogu sekretariaadiks. Selleks on José Manuel Durão Barroso juhitud komisjoni vaja läinud ja sellega asi piirdub. Ei midagi muud!
Härrased, peagi toimuvad valimised ning me kõneleme neil teemadel, kuidas te mõlemal poolel lömitate oma valitsuste ees. Ei ole meie töö siin parlamendis oma rahvuslike parteide ees lömitada: meie töö on Euroopa ja ühenduse huvide kaitsmine, mitte aga rahvuslike huvide kaitsmine. Seda soovisingi öelda nii parem- kui ka vasakpoolsetele.
Kliimamuutuste paketi küsimuses olime tugevad ja näitasime eeskuju ning on tõsi, et isegi kui sellest ei piisanud, nagu meile toona öeldi, oli "3 x 20” õige otsus. Ometi oleme suundunud "3 x 20” mudelilt "4 x 4” majanduse seaduslikkuse juurde. Sinna oleme kliimamuutuste paketti järgides jõudnud, kuid miks? Ütlen teile, miks: asi on elavdamise kavas sellisena, nagu te selle kavandasite - ning ma ei väida, nagu oleks see teie viga - sest on asju, mida isegi teie, Nicolas Sarkozy, ei suuda teha ning millega toime tulla!
Näiteks seistes silmitsi Saksamaa majandusliku natsionalismiga, lõite te araks. Teie koos José Manuel Durão Barrosoga ütlesite meile: "1,5% SKPst”, kuid lõppkokkuvõttes teab kogu maailm, et Barack Obama keskkonna ja majanduse elavdamisele kavandatud summa moodustab 3-4% SKPst ning me ei saa sellega hakkama. Kas te teate, mida Barack Obama teile ütleks? Ta ütleks: "Ei, te ei saa, te ei suuda, sellest ei piisa”, nagu Paul Robin Krugman ütles Peer Steinbrückile, kuid Paul Robin Krugman on võitnud Nobeli majanduspreemia. Kui mina seda ütleksin, ütleksite teie, et ma ei tea, mida räägin, kuid seda ütles Paul Robin Krugman.
Ja veel üks asi lõpetuseks: nagu ma sõnasin, on keskkonna elavdamiskava puudulik, sest sellest ei piisa. See ei ole üksnes teie viga ning see ei ole Euroopa kava.
Siiski soovin praegu seda öelda. Eelmisel nädalal vahistati Pekingis prominentne dissident Liu Xiaobo. Me oleme näinud teie Hiina poliitikat: te olete meile selles täiskogus öelnud, et meil tuleks vältida hiinlaste alandavasse olukorda asetamist. Te ei ole hiinlasi alandanud; hoopis hiinlased on teid alandanud. Nad on teist üle marssinud. Seejärel ütlesite meile: "Noh, keegi ei saa mind takistada dalai-laamaga vargsi Gdańskis kohtumast.” Seda lihtsalt ei toimu! Omalt poolt olen uhke, et see parlament määras Sahharovi auhinna dissidendile Hu Jiale ning ma olen uhke, et me ei anna järele sellele, mida eesistujariik soovis teha, nimelt hiinlaste ees lömitada, samas kui nad vangistavad ja piinavad inimesi iga päev ning Euroopa Liit ei ütle selle peale midagi, just nagu ei öeldud midagi siis, kui Vladimir Putin vahistas demonstrandid, kes nõudsid üksnes sotsiaalset võrdsust. Selline on poliitika: kui eriti tähtsad isikud on meiega, alandame end ning seetõttu hülgame kõnealuse poliitika, kui see on selliselt väljendatud.
(Aplaus)
Cristiana Muscardini
Austatud president, kallid kolleegid, ka mina soovin teid tänada. Olles fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest liige, on üksnes loomulik, et tervitan eriti äsjaöeldut.
Teie eesistujariik on näidanud, et Euroopa poliitika projekt ja poliitiline Euroopa saavad eksisteerida. Vaja on ilmutada julgust, mida ilmutati Venemaa ja Gruusia vahelises konfliktis ning uute töömeetodite ja eelarvamusteta tõlgendustega suuta toime tulla finantskriisiga selle asemel, et rakendada jäika stabiilsuse ja majanduskasvu pakti. Oleme tervitanud ja toetanud eesistujariigi poliitilist nägemust, mis on muutnud arutelu keskmes asuva poliitika asendit ning selle tulemusel Euroopa asendit maailma arutelu keskmes.
Oleme veendunud, et Euroopa Keskpanga sõltumatus peaks tähendama, et sel on kohustus institutsioonidega võimalikult kiiresti kohtuda. Tegelikult on praegu ilmnenud, et kriise ei saa lahendada keskpankades ilma, et nad oleks varustatud selge poliitilise nägemuse ning ühise arengustrateegiaga. Kliima ja energiapaketi loomine, riigiressursside probleemide ületamine on suureks eduks ning annab lootust tulevikule koos Vahemeremaade Liiduga, mis rajab teed rahule ja arengule.
Ometi jäävad mõned prioriteedid lahendamata ning loodame, et neid saab lahendada koostöös troikaga ja järgmise eesistujariigiga. Nende teemade hulka kuuluvad lisaks sisserändele ja piirikontrollile ja põllumajanduse taaselustamisele tõeliselt võrdsed töötasud meestele ja naistele. Tänapäeva Euroopa räägib soolisest võrdsusest pensioniea seisukohast, kuid minu arust oleks soovitatav alustada võrdse töötasu saavutamisest.
Austatud president, usun, et iga riigi kohta ühe voliniku määramise lahendus on kõige õiglasem ning seda ütlesime ka konventsioonil. Täname eesistujariiki Prantsusmaad ettepaneku taaselustamise eest. Lõpuks määratlesite, et tegemist on süsteemse kriisiga, ning seetõttu, austatud president, toetame teie süsteemi reformimise üleskutset, mis põhineb võimel muuta reaalmajandus finantsmajandusest ning kinnisvara paberivarast mõjukamaks.
Francis Wurtz
Austatud president, ametisolev eesistuja, komisjoni president, kahtlemata jääb käesolev eesistujariik Prantsusmaa meile meelde. See jääb meelde seoses viimasel kuuel kuul toimunud sündmuste tõsidusega ning osade käsitletavate teemade erandliku tähtsusega. Ometi kinnitan, et meelde jääb ka ametisoleva eesistuja üsna tavatu stiil, milles on ühendatud otsustavus, leidlikkus ja ikonoklastilised meetodid seoses ühenduses kehtestatud kanoonilise õigusega, mis kõik on sellelaadsed asjad, millele annaksin heakskiidu. Peale stiili jääb ennekõike meelde Euroopa Liidu juhtimisstiil, mida ta algatas, eriti poliitika plahvatuslik kasv maailmas, kus sellel ei ole tavapäraselt kohta, mida olen alati nõudnud.
Ühtlasi olen veendunud, et Euroopa Ülemkogu president ei pruugi seda hinnata, kuid vähemalt aktsepteerib seda heasoovlikumalt kui oma viimase kõne ajal Euroopa Parlamendis, et kaldun kõrvale viisakatest, leplikest selgitustest - seekord seoses viimase Euroopa Ülemkoguga, mis tuleneb soovist tõsta esile mõningaid probleeme, sest tõeline poliitika eeldab otsekohest, kuid lugupidavat mõttevahetust.
Esiteks pean mainima kliimamuutuste ja energia paketti. Ilmselt oleks olnud traagiline, kui Euroopa Ülemkogu oleks tõkestanud selle tsivilisatsioonile olulise küsimuse arutamist. Seetõttu mõistan, et rõhutatud on 27 riigi vahelise kompromissi olemasolu seoses selle olulisusega Euroopa Liidu võimule ning eriti järelmeetmete protsessile.
Kas tuleks selle kõige tõttu rääkida ajaloolisest kokkuleppest ja sellest, mis muudaks Euroopa Liidu eeskujuks? Ma ei usu seda. Kas siis selle kompromissiga riskitakse tulemusega, millega enamik Euroopa tööstustest vabastatakse ökoloogilistest piirangutest? Kas siis Euroopa riskib oma heitekoguste vähendamisega vähesel määral, rahuldudes kompensatsioonimehhanismidega nende vähendamisele kaasa aitamisega väljaspool Euroopat? Kas siis arengumaad väljendavad õigusega oma kibestumust, trotsides rahalise solidaarsuse siduvate mehhanismide puudumist?
Kui see mudel, sellisena nagu see on, muutub laialtlevinuks, oleks võimatu saavutada ülemaailmse teadusühingu püstitatud olulisi eesmärke. Seetõttu on hea, et Euroopa kokkulepe on olemas, kuid praeguses etapis ei vasta selle käsitlusala ootustele ja vajadustele.
(Aplaus)
Ma pooldan samasugust selgust Brüsselis vastu võetud elavdamise kavade hindamisel. Lärmakas eneseõnnitlemine edastaks minu arust kaaskodanikele edasiliikumist takistava sõnumi. Ajal, mil majapidamiste tarbimine langeb, kui üha enam teatatakse töökohtade kaotamise plaanidest, ning kui sotsiaalsed pinged süvenevad - vaadake või Kreekat - kerkib selle kavaga seoses esile mitmeid küsimusi.
Elavdamine kelle jaoks? Kes tasub selle uue kava eest, mis maksab miljardeid? Millised tulemused sellega kaasnevad? Miks sama kava kontekstis tõstab üks liikmesriik oma rahva ostujõudu, samas kui teine aitab üksnes ettevõtteid? Kuidas on võimalik, et pankadele antud laenud ei lähe ettevõtetele, sest nemad on need, kes vajavad praegu otsest toetust? Miks liikmesriigid, kes lunastavad oma panku välja, ei kehtesta süstemaatiliselt proportsionaalset kontrolli selleks, et luua vastutustundliku majandamise tingimused, mis on suunatud töökohtade ning jõukuse loomisele, mis on ühiskonnale kasulikud? Neid terve mõistuse korral esile kerkivaid küsimusi on niivõrd palju, et enne teistsuguseid kaalutlusi oleks arukas neile vastata.
Lõpetuseks, keegi ei ole üllatunud, et minu fraktsioon ei soovi Euroopa Ülemkogule õnne Iirimaa rahvale surve avaldamise eest. Olete teadlikud, et Iirimaa rahva ootused muudatuste suhtes nagu Euroopa rahva kui terviku ootused ulatuvad hulga sügavamale kui see, mida teie olete kirjeldanud. Peagi saate järjekordse näite sellest Strasbourgi tänavatel. Teil tuleb neid kuulata ning neile vastata, sest nagu te, austatud president, äsja ütlesite, asju eirates tulevikus probleemid kuhjuvad.
Nigel Farage
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Austatud president, Nicolas Sarkozy on lisanud oma eesistujariigile energilisust ja dünaamilisust, kuid teinud igal etapil selgeks, et ta soovib liidule rohkem võimu ning et soovib Lissaboni lepingut.
Nüüd, kui eesistujariik Tšehhi on iga hetk ametit üle võtmas, arvan, et oleme näinud selle kaasaegse Euroopa Liidu tõelist palet šokeerivas rünnakus president Václav Klausi aadressil. Küsin teilt, president Nicolas Sarkozy: millist Euroopa Liitu te soovite. Sest see, mis meil siin on, on liit, mis kohtleb demokraatiat põlgusega.
Brian Crowley ütles presidendile Václav Klausile, et iirlased soovivad Lissaboni lepingut. Mul on küll kahju, vanapoiss, kuid nad ütlesid "ei”! Leppige selle tulemusega! Varem tõusis Martin Schulz püsti ja ütles, et eitav hääletus viib fašismini ning et me ei tohi populismi ees kummardada. Seega on tegemist liiduga, mis põlgab demokraatiat, liiduga, mis ei suuda toime tulla ühegi alternatiivse seisukohaga. Danny Cohn-Bendit ütles president Václav Klausile: "ma ei hooli sinu arvamusest.” Varasematel aegadel on Danny Cohn-Bendit öelnud siin istungisaalis, et selle lepingu vastased on vaimselt haiged.
See on väga ohtlik samm, mida see liit üritab astuda. See liit käitub nagu röövel ja kiusaja ning kui Danny Cohn-Bendit asetas Euroopa lipu president Václav Klausi lauale ja palus tal see lossist välja lennutada, oleks ta võinud sama hästi olla saksa ohvitser 70 aasta tagusest ajast või nõukogude ohvitser 20 aasta tagusest ajast. Liberaal Danny, kellest on nüüd saanud autoritaar, on mees, kes on muutunud selliseks, mille vastu ta 40 aasta eest seisis - president Nicolas Sarkozy, selline on selle Euroopa Liidu pale. See kõik on toimunud president Hans-Gert Pötteringi õhutusel, kes on varem trahvinud selle täiskogu parlamendiliikmeid teiste riigipeade solvamise eest.
Nicolas Sarkozy, kas see on liit, mida te soovite, või ühinete minuga hukkamõistus täiesti šokeeriva president Václav Klausi kohtlemise eest Prahas eelmisel nädalal?
(Aplaus)
Bruno Gollnisch
(FR) Austatud president, praegune kriis on Euroopa globalistliku süsteemi kriis. Olete näinud selle nimel palju vaeva, kuid juba nende jõupingutuste kontekst on tunnistuseks, et Euroopa Liit ei tule oma ülesandega toime.
Nagu olen teile juba varem öelnud, on kasutusele võetud meetmed olnud kas siseriiklikus kontekstis või traditsioonilise mitmepoolse diplomaatia raames. Siseriiklikus kontekstis näiteks on majanduse taastamismeetmed, millele, vaatamata liikmesriikide vahelistele erinevustele - milles ei ole iseenesest midagi hämmastamapanevat - antakse hiljem formaalsuse mõttes üldine heakskiit. Seda teavad kõik.
Suutsite edukalt maskeerida Euroopa poliitikaks Gordon Browni, Angela Merkeli ja teiste erinevad või isegi vastandlikud poliitikad, kuid väljanägemine võib olla petlik.
Seetõttu on siseriiklikus konteksti hea, et selle kaitsmiseks on olemas piirid, et liikmesriigid on vajalikud ja iseseisvus võimaldab kiiret ja tõhusat tegutsemist.
Traditsioonilise kahe- või mitmepoolse poliitika kontekstis olid näiteks teie jõupingutused Gruusia kriisi mahasurumiseks või seoses majanduskriisiga G20 tippkohtumine Washingtonis, kus osales vaid paar liikmesriiki ning USA, Hiina, India, Jaapan, Kanada, Saudi Araabia ja teised. See näitab selgelt, et Euroopa Liit on liiga kitsas ruum, et lahendada probleeme, millega silmitsi seisame.
Euroopa Liidule on antud tunnustust paljude asjade eest kunstlikus eufooriahoos, kuid peame asju reaalselt vaatama. Näiteks tehti kliimamuutuste ja energia paketi puhul kriisi tõttu nii palju kärpeid, et sellel puudub nüüd praktiliselt igasugune sisu. Uued piirangud ei kehti nendele tööstustele, mille kulud suurenevad üle 30% või mis ekspordivad üle 30% oma toodangust, mis tähendab, et see puudutab kolme veerandit asjaomastest tööstustest. Nagu öeldud, moodustab majanduse taastumiskava 1% või 1,5% SKTst võrreldes 4%ga Ameerika Ühendriikides ja üle 10%ga Hiinas. Vaevalt oli tint jõudnud kuivada, kui Itaalia valitsus rikkus juba sisserändepaketti, kuulutades äsja välja 170 000 ebaseadusliku immigrandi seadustamise. Kuhu nad lähevad? On ka selge, et immigratsiooni ettepanekud ning veel üks Euroopa "sinine kaart” ei avalda mingit mõju peale selle, et arengumaadelt võetakse ära oskustöölised, keda nad kõige enam oma arengu jaoks vajavad. Seetõttu ei hakka need meetmed kontrollimatut immigratsiooni asendama, vaid kõigest suurendavad ja halvendavad seda.
Lõpuks, rahvusvahelisel tasandil, mõistame hukka jälestusväärse tava, kus inimesi, kes lükkavad tagasi ELi katastroofilised arengud, mis paistavad pakkuvat rohkem piiranguid kui eeliseid, sunnitakse lõpmatuseni uuesti ja uuesti hääletama, kuni nad lõpuks alla annavad, ilma et nad suudaksid neid ELi liialdusi kahtluse alla seada.
Teate väga hästi, austatud president, et Lissaboni leping ei ole ei minileping ega lihtsustatud leping, vaid Euroopa põhiseadus, mille prantslased ja hollandlased tagasi lükkasid. Härra Cohn-Benditi tungivate märkuste kohaselt teie ametijärglasele kujutab see endast Euroopa superriiki, mis on muutumas üha autoritaarsemaks ja totalitaarsemaks ning see esindab härra Barrot' represseerivaid algatusi, millega tehakse ettepanek kehtestada kogu Euroopale seadused, mille kohta meie kolleeg Jacques Toubon nende vastuvõtmisel ütles, et need on stalinistlikud.
Ükskõik, mida te öelda võisite, on seda laadi Euroopa Liit tõepoolest rahvaste vaenlane. See on globalistide võimu vahend ning valmistab ette meie majanduslikku, moraalset ja kultuurilist laostamist. EL ei kehasta kaitset ja vabadust, mida meie rahvas väärib ning mida me ei väsi nõudmast.
Martin Schulz
(DE) Austatud president, palun vabandust teie aja kulutamise pärast! Palusin luba teha isiklik avaldus seoses Nigel Farage'i sõnavõtuga. Õnneks on ta veel siin istungisaalis ning saan talle vastuse anda. Tavaliselt lahkub ta kohe pärast oma sõnavõtte, kuid täna jäi ta siia.
Esmalt soovin kinnitada, et ma pole kunagi väitnud, et hääletusel "ei” ütlemine viib meid mingit laadi fašismini. Seda pole ma kunagi öelnud! See teie väide on lihtsalt vale.
Teiseks, härra Cohn-Bendit, härra Watson, mina ise, härra Pöttering ja härra Crowley osalesime kohtumisel Praha lossis.
(Vahelehüüded)
Kes? Proua Belohorská.
Meid ei teavitatud eelnevalt sellest, et meie arutelusid sellel kohtumisel salvestatakse. Kõik ruumis olijad eeldasid, et kohtumine on konfidentsiaalne nii nagu oli ka möödunud nädala esimeeste konverentsi konfidentsiaalne kohtumine härra Sarkozyga Élysée palees.
Avastasime, et Tšehhi ajakirjandus oli kajastanud kohtumise sisu, mille president Václav Klaus oli meie teadmata avaldanud. Ma ei tea, mis süsteem see on, kus sellised asjad juhtuda tohivad, aga kindlasti ei ole see demokraatlikus riigis sobilik.
President
Lisaks ei kajastatud kohtumist selle täies ulatuses ning seetõttu ei olnud kajastus korrektne, kuna paljusid seoseid ei tehtud selgeks. Kuid me ei taha, et olukord halvemaks läheks ning seetõttu ei ole ma siiani ka sellest avalikult rääkinud. Piisab sellest, kui ütlen, et kohtumisest ei tehtud täielikku ettekannet ning seetõttu ei olnud ka selle kajastus õige.
Nicolas Sarkozy
nõukogu eesistuja. - (FR) Härra Daul, Prantsusmaa eesistumine hindas väga teie fraktsiooni pidevat toetust, seda enam seetõttu, et isegi fraktsioonisiseselt ei olnud lihtne olla vahekohtunikuks ning leida kompromisse kokkulepete saavutamiseks mõistlikel ja tõsiseltvõetavatel poliitilisel alustel. Tean väga hästi, kui olulist rolli te eesistujana mängisite, härra Daul, ning see oli meie jaoks otsustav tegur.
Pean ausalt ütlema, et Lissaboni lepingut toetades võtab teie fraktsioon järjepideva vaate Euroopast, võimsast Euroopast stabiilsete institutsioonidega ning kahe ja poole aastase eesistumisega, mis pühendab kõik oma jõupingutused Euroopa eesistuja rolli täitmisele.
Arvan, et need on mõistlikud ideed, millega saab anda midagi käegakatsutavat kõigile neile, - nagu näiteks meie, härra Daul oma fraktsiooniga - kes tahavad Euroopat, mis kaitseb, mis valmistub tulevikuks, mitte Euroopat, mis on tuleviku suhtes rahutu ja murelik. Võite olla igal juhul kindel, et teie fraktsiooni vankumatu toetus on Prantsusmaa eesistumise ajal ning saavutatud tulemustes otsustavat rolli mänginud.
Härra Schulz, nõustuda rääkima kellegagi, kes ei ole teie poliitilisest perest, nõuab palju julgust. Kui teie ja härra Dauliga kohtusime, ütlesime alguses, et asi ei saa lihtne olema, kuna ees seisavad Euroopa valimised ning see teeb asjad kahtlemata pingelisemaks. Pean ausalt ütlema, et meie, Prantsusmaa eesistumise jaoks olite teie, härra Schulz, ja teie fraktsioon nõudlik, - kas keegi saab teid kritiseerida selle eest, et te jõuliselt oma ideid kaitsesite? - kuid samas ka täielikult vastutustundlik partner. Isiklikul tasemel on teiega töötamine olnud väga meeldiv, kuid samas on iga kord, kui olen saanud teie või härra Dauli nõu kuulda ka väga inspireeriv olnud, sest tean väga hästi, et ilma koostööta me neid tulemusi saavutanud ei oleks. Härra Cohn-Benditile ütlen, et nõuab palju enam vaprust tulla teisele inimesele vastu, kui istuda oma kohal ja hädaldada ning käituda nagu mõni hukatust kuulutav prohvet.
Vapper on see, kes midagi loob, mitte see, kes vaid süüdistab. Härra Schulz ja härra Daul on aidanud meil midagi luua - liigutada Euroopat edasi. Siin on teisi, kes on meid toetanud ilma meie vaatepunkti jagamata, nagu näiteks proua De Sarnez, ning olen olnud tänulik kõigi kordade eest, mil ta meid toetas. Mitte mingil viisil ei kahanda see neist kellegi, ei härra Schulzi ega proua De Sarnezi, tõekspidamisi. Lihtsalt öeldes see just ongi see, mida Euroopa tsivilisatsioon endast kujutab: mehed ja naised, kes on vastutustundlikud ja hea tahtega ning üritavad probleemidele lahendusi leida. Teie ei valinud mind, härra Schulz, ja mina ei valinud teid, kuid meie kohuseks on koostööd teha. Me olemegi seda teinud ja soovin öelda, et sellest vaatepunktist jääb see minu jaoks suurepäraseks kogemuseks.
Euroopat on võimalik muuta ning me peame oma tööd jätkama. Ütlesite, et olen väga palju reisinud, kuid kui inimesele reisimine ei meeldi, siis ei ole Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikoht tema jaoks sobiv, sest minu arvates on ainus võimalus, kuidas Euroopat saab kodanikele lähemale tuua see, et eurooplased näevad neid, kes ajutiselt Euroopa institutsioonide eest vastutavad, oma seas kõndimas ning nendega rääkimas ja andmas institutsioonidele inimese nägu. Näete, härra Schulz, mina arvan, et olen oma reisidel, eriti Dublinis aga ka Gdańskis, Varssavis või igal pool mujal tundnud, et Euroopa vajab mitte niivõrd institutsioone, vaid nägusid. Inimesed peavad nägema meid näost näkku ja mõistma, et Euroopa ei ole ainult institutsiooniline koletis, mis koosneb kes teab millest, vaid et Euroopa koosneb inimestest, kellel on omad nõrkused. Asi ei ole loomulikult isikustamises, mis ei ole tee edasi, aga ehk oleme läinud liiga kaugele erinevate inimeste mittepersonaalsete vastutustega.
Üks asi, mida teile öelda soovin, ja mida te võib-olla liiga naiivseks peate, on see, et ma tõesti armastasin seda tööd ning arvan, et inimesed, kes Euroopat juhivad, peavadki oma tööd armastama. Kuidas saame panna inimesi Euroopat armastama, kui me ise oma tööd ei armasta? Prantsusmaal ütlesin ühele oma ministrile, et Euroopa Parlament on väga tähtis, et Euroopa on väga tähtis. Kuid kui me ise oma töö suhtes õnnelikud, uhked ja kirglikud ei ole, - nagu teie kõik olete - siis kuidas saame oodata, et eurooplased Euroopa suhtes mingit kirge tunnevad?
Ühe Euroopa ülesehitamise lähenemise kohta ütlesid inimesed, et see oli liiga kauge, liiga tehnokraatlik. Tehnokraatia aga ei tähenda tehniliste teadmiste omamist vaid seda, et kunagi ei tehta asju südamega. Arvan, et Euroopa on teeninud ära selle, et me asju südamega teeksime. Iga juhul hindan väga teie tunnustust. Meil võis olla küll lahkarvamusi, härra Schulz, aga oleme teineteisele kindlasti ka midagi juurde andnud. Teie ei ole oma tõekspidamisi mingil viisil muutnud ning ka mina ei ole enda omi muutnud. Oleme lihtsalt näidanud, et millegi saavutamiseks vajab igaüks meist teisi ja minu jaoks jääb see suurepäraseks hetkeks demokraatiast.
Härra Watson, mäletan, et viimane kord rääkisite Carlast. Täna rääkisite Angelast. Teil on hea maitse, härra Watson! Hindan väga teie kommentaare!
(Naer)
(Aplaus)
Tuleb tunnistada, et nautisin väga koostööd härra Watsoniga, kes on väga nõudlik mees. Hindan väga teie kohusetunnet, seda kui palju te asjadest teate ja teie täpsust. Pidin tegema kompromisse ning ütlesite, et need olid mõistlikud. Ma ei eita siin Euroopa Parlamendi ees, et kompromisse on tehtud. Kes saab Euroopas öelda, et tuleb Euroopa Ülemkogusse, et kuulda seal kedagi teist ning saavutab lõpuks kõikides valdkondades rahuldavad tulemused? Ainus küsimus ei ole kompromissi küsimus, mis on osa Euroopa ülesehitamisest. Ainus küsimus on teadmine, kas see on mõistlik.
Panen tähele, et olen unustanud käibemaksust rääkida, ja palun selle pärast vabandust. Sellegipoolest on imelik, - ja kui ma eksin, siis palun, et härra Barroso mind parandaks - et kui riik soovib kõikidele toodetele käibemaksu vähendada, saab selle otsuse täiesti iseseisvalt teha. Kui riik soovib aga vähendada käibemaksu ühele kindlale tootekategooriale, tuleb oodata teiste nõusolekut. Palun saage minust aru, härra Watson, soovin meile kõigile lihtsalt meie vastutusi meelde tuletada. Milline Euroopa kodanik seda mõista saab?
Ma ei ole Gordon Browni otsusele veel hinnangut andnud. Ta on valitsusjuht, keda väga hindan ning kes on võitluses finantskriisiga olnud suurepäraseks abiks, kuid otsustab oma riigis nüüd käibemaksu vähendada. Kõik Euroopa kodanikud, kellel on kõigil õigus selle kohta oma arvamust avaldada, peaksid seda vaatama ning oma valitsuse motivatsioonid kahtluse alla seadma. Kui üks meist tahab vähendada käibemaksu ainult ühele tootele, peab ta ütlema neile kodanikele: "Vabandage, aga see peab olema ühehäälne otsus”. Ütlen, et selline kord ei tohi jätkuda! Kõigile peavad kehtima samad reeglid! Ütlen ka komisjonile, et minu arvates ei ole arukas üksmeelt säilitada. Meil on õigus oma ideedele ning sellele, et iga uus idee meid ei hirmutaks. Härra Watson palus mul seda käsitleda ning seda tahan ma ka põhjalikult teha.
Tegime koos härra Barrosoga nõukogu otsuse ettepaneku. See on väga tähtis, kuna oleme käibemaksu vähendamise probleemidest juba kolm aastat rääkinud. On otsustatud, - tegelikult on tegemist kokkuleppega, mille ma koos Saksamaa kantsleri proua Merkeliga välja pakkusin - et peaksime läbirääkimised lõpetama ning järgmise märtsi ECOFINi kohtumisel otsuse langetama. Arvan, et see on mõistlik kokkulepe. Nüüd on vaja otsus langetada.
Samuti on meil suur probleem puhaste toodetega. Soovin öelda, härra Watson, et ei ole mõistlik, et puhtad tooted maksavad rohkem kui tooted, mis reostust tekitavad. Kui riigid soovivad vähendada käibemaksu, et edendada kvaliteetset keskkonnasõbralikku ehitamist, vähem keskkonda reostavaid autosid ning ökotooteid, siis peavad nad seda ka teha saama. Sooviksin veel ühte pisiasja mainida: käibemaksu tumedale šokolaadile on vähendatud, samas kui piimašokolaadi käibemaks on ikka 19,6%. Kuidas seda võimalik mõista on? Isiklikult on mul sellest kahju, sest ma eelistan piimašokolaadi tumedale, kuid loomulikult räägin vaid enda eest.
Raamatute ja kultuuritoodete olukord on halvem. Euroopas tuleks rääkida rohkem kultuurist ja spordist. Mis puudutab kultuuritooteid, siis käibemaks raamatutele on 5,5%, mis on väga hea otsus. Kuidas on võimalik siis mõista, miks on käibemaks videotele ja CDdele 19,6%? Need on kultuuritooted. Varsti ei müüda Euroopas enam videoid ega CDsid, vaid hangitakse neid seadusevastaselt. Kultuuriprobleemidega tegelemine on meie kõigi huvides. Sama mõtlemine kehtib ka töökohti loovate teenuste puhul. Loodan, et märtsis toimuval ECOFINi kohtumisel võtavad rahandusministrid riigi- või valitsusjuhtide sõnumit kuulda.
Härra Watson, pean ka ütlema midagi volinike arvu kohta. See on minu arvamus. See, kas komisjonis on 24 volinikku või 27 või homme 33, ei muuda midagi. Olen kindel, et lõppude lõpuks peame komisjoni presidendi võimu tugevdama. Nagu ütlesin, on see minu isiklik arvamus. Miks? Sest ainult komisjoni president saab anda ühise doktriini kõigile volinikele, kes seisavad samal turul silmitsi erinevate olukordadega.
Lisan veel viimase punkti. Ma ei arva, et oli mõistlik selgitada liikmesriikidele, et valime presidendi kaheks ja pooleks aastaks ning seetõttu jääb nõukogu eesistumine, mis iga kuue kuu järel vahetub, alles, kuid on vaid näiva iseloomuga ning samas võtame igalt liikmesriigilt õiguse oma volinikule komisjonis. Ma ei arva, et me niimoodi komisjoni tugevamaks muudame. Seetõttu on tegemist kompromissiga, mille ma just seepärast välja pakkusin ja kokku leppisin, et pean seda meie tulevikule kasulikuks.
Härra Cohn-Bendit, teiega on alati kummalised lood! Olete eraelus viisakas, tolerantne ja kena inimene. Teise inimesega kohtudes või näiteks lõunasöögil mõistate te tema argumente. Tekib soov teid jälle näha, aga siis, niipea kui teile on suunatud televisioonikaamera, lähete te justkui hulluks. Seesama inimene, kellega eraelus nii hästi läbi saab ...
(Aplaus)
... kelle seltsis on väga meeldiv, sama inimene muutub järsku. Soovin öelda ka kõigile inimestele, kes meid vaatavad: "Ärge uskuge mitte sõnagi nendelt piltidelt, mida just nägite. Daniel Cohn-Bendit on palju parem inimene, ta ei ole see karikatuur iseendast, mida ta teile just näitas.”
Ütlen teile miks, härra Cohn-Bendit, sest olen teid väga kaua isiklikult tundnud. Helistame teineteisele tihti ja olete kolm korda Élysée palees lõunastamas käinud. Tuleb tunnistada, et üks kord jäite te hiljaks, aga ma ei saatnud teile mootorrattaeskorti järgi. Et te järgmine kord hiljaks ei jääks, saatsin nad teie jaoks välja. Te ei keeldunud neist, mis näitab, et olete valmis vabariigi eeskirjadest kinni pidama, kuid ennekõike, härra Cohn-Bendit, olete te Euroopast rääkides tõeline eurooplane. Kui räägite minuga aga nii nagu tookord, ei ole te eurooplane, sest selline ennekuulmatu käitumine ei ole euroopalik, see on hoopis vastand Euroopale. Jääge meheks, keda tunneme ja armastame, siis saan öelda härra Schulzile: "Näed! Ma suutsin Euroopat natuke muuta, aga mitte Daniel Cohn-Benditit”.
(Aplaus)
Proua Muscardini, tänan teid teie toetuse eest! Soovin öelda ühte asja, nimelt, et olles rääkinud Saksamaast, mis meid toetas, ja Ühendkuningriigist, oli mul väga hea meel Itaalia toetuse üle, mis ei olnud kliimamuutuste ja energia paketi puhul nii märgatav. Palun komisjoni presidendil öeldut parandada, juhul kui see vajalik on. Alguses võttis mitu riiki oma kindla seisukoha ning pean ütlema, et Itaalia valitsus ja härra Berlusconi tegid meie ülesande viimasel Euroopa Ülemkogu kohtumisel palju lihtsamaks. Ütlen seda seepärast, et see on tõsi. Ma ei ütle seda seepärast, et soovin ühte inimest teisele eelistada. Ütlen seda seepärast, et soovin Euroopas üksmeelt saavutada. Igaüks peab olema kindel, et neid hinnatakse mitte selle järgi, kuidas nad siseriiklikke huve kaitsevad, vaid Euroopa huvide järgi. Teil on täiesti õigus, proua Muscardini. Meie peaeesmärgiks peab nüüd saama tõeline majandus ning 2009. aasta jooksul näeme, kas peame tegema rohkem kui oleme seni otsustanud, vastavalt kriisi tõsidusele või teatud tööstussektorite jaoks.
Härra Wurtz, hindan väga meie ühised arutelusid ning eriti asjaolu, et toetasite õigust Euroopas poliitikat ajada. Tõesti on Euroopas puudust olnud tõelisest poliitika ajamisest, sellest, et antakse poliitilised valikud tagasi eurooplastele, pidades samas au sees ka tolerantsust ja vastastikust avatust. Poliitika peab Euroopas tagasi esile tõusma! Mis on poliitika? Poliitika tähendab anda valikuid. See ei tähenda seda, et inimestele antakse vaid üks valik ning seoses sellega, ning vastuseks härra Wurtzile, tuletan teile meelde, mida härra Farage ütles. Asjad peavad selged olema!
On riik, mis Lissaboni lepingu tagasi lükkas. Mõistame seda keeldumist ning üritame seda mõista ning sellele vastata. Võite muidugi öelda, et peame olema ettevaatlikud, sest asi kaldub diktatuurile. Kuid kas pole ka mitte diktaatorlik, kui ainult üks riik sunnib 26 teisele peale olukorra ja poliitika, mida nad ei soovi?
(Aplaus)
Pöördun teie poole härra Farage ja härra Wurtz: leidsin Prantsusmaal end samast olukorrast. Prantsusmaal lükati ELi põhiseadus 55%ga tagasi. Prantsusmaa pidi selle üle järelemõtlemiseks jõupingutusi tegema. Milliseid jõupingutusi? Andsin kampaania ajal ainukese kandidaadina lubaduse, et ei korralda rahvahääletust. Selle eest võtan endale poliitilise vastutuse. Minu pühendumus kuulus siis Lissaboni lepingule. Kuidas on võimalik öelda, et oleks peaaegu fašistlik, kui paluksime oma iirlastest sõpradel uuesti hääletada? Mida ütleme siis ülejäänud 26 riigi kohta, kus leping kinnitati, mõnes neist samuti rahvahääletusega, ning mis sellest vaatepunktist lähenedes oma valikust loobuma peaksid?
Tõde on see, et Euroopa vajab Iirimaad. Meid on kokku 27 ja me soovime, et kõik 27 ka Lissaboni lepinguga nõustuksid. Igaüks meist teab nüüd oma vastutusi. Kui iirlased tahavad Euroopa Komisjoni volinikku, siis on vaja Lissaboni lepingut, sest Nice'i lepinguga ei ole igaühele volinikku ette nähtud. Kui iirlased on olukorrast õigest aru saanud, paistab mulle, et neil oli väga hea meel selle üle, et kogu Euroopa toetas neid ajal, kui finantstorm nad peaaegu minema pühkinud oleks, ning nad olid väga õnnelikud, kui komisjoni president lahenduse leidis, - mis ei olnud lihtne saavutus - kui Iiri valitsus oli läinud nii kaugele, et andis garantiisid kõikidele pankadele ja pangatoodetele, unustades hetkeks, et välisriikide pankasid tuli Iirimaal kohelda nii nagu Iiri enda pankasid.
Arvan, et sellest vaatepunktist lähtudes sunnib kriis avalikul arvamusel peatuda ja järele mõtelda. Härra Wurtz, keset tormi ei saa üksi seista. Arvan, et on tähtis, et iirlased hääletaksid uuesti ning võitlen kõigest jõust koos Iiri valitsusega selle nimel, et nad "jah” ütleksid. Kui nad ütleksid "ei”, teeksid nad sellega poliitilise valiku. Kas kõik teised 26 liikmesriiki peavad siis oma püüdlustest loobuma? Selle asja üle peame kõigele vaatamata arutlema, juhul kui end sellisest olukorrast leiame.
Lõpetuseks, härra Farage, soovin teile öelda, et kiidan heaks härra Pötteringi julge ja mõistliku suhtumise härra Klausi suhtes. Kõik tahavad, et neid austatakse, kuid selleks peab ka teisi austama ning vahetevahel üllatavad mind mõned Euroopa Liidu suurima riigi presidendi seisukohavõtud. Ta tahab, et teda austatakse, mida mõistan täielikult, kuid kui aus olla, siis siinsetel eurooplastel oli valus näha, kuidas kõik Euroopa lipud igalt valitsushoonelt suures Tšehhi Vabariigis maha võeti. Selline käitumine ei toonud kellelegi head ning mul on hea meel selle üle, et peaminister Topolánekil oli piisavalt julgust mitte lasta end sellest trendist kaasa kiskuda.
President Pöttering ja fraktsioonide esimehed võivad igal juhul olla kindlad eesistujariigi täielikule toetusele. Me ei kohtle sel viisil fraktsioonide esimehi, me ei kohtle sel viisil Euroopa Parlamendi presidenti ning me ei kohtle sel viisil Euroopa sümboleid. Ükskõik, milline on kellegi poliitiline pühendumus, seda ei juhtu ega tohi juhtuda!
(Aplaus)
Lõpetuseks, härra Gollnisch, ütlete, et Euroopa ei tule oma ülesandega toime. Teie hoiak on alati selline ning loomulikult austan seda, aga nagu näete, ei tule ülesandega toime ka liikmesriigid, kes oma nurka jäävad. Ütlete, et me tegutsesime üksi, kuid see pole nii. Kui igaüks meist oleks otsustanud eraldiseisvalt, et toetame oma pankasid, ei oleks me ühtegi panka toetanud. Mitte ühtegi! Ja sellel on väga lihtne põhjus. Nimelt see, et Euroopa pankadel on kanda vastastikused laenud ja riskid. Oleks igaüks meist iseseisvalt öelnud: "Saame ise hakkama”, siis oleks kogu süsteem kokku varisenud ilma igasuguste võimalusteta saada toetust, saavutada mingit edu või taastada rahu. Loomulikult jääb otsuste langetamine liikmesriikidele, kuna liikmesriigid hääletavad oma eelarvete üle, kuid need otsused tuli siiski koordineeritult vastu võtta.
Sellega nüüd lõpetan. Euroopa on tugev juhul, kui see tugineb tugevatel ja vastutustundlikel riikidel, ning kuna need riigid on tugevad, nõustuvad nad kompromissi vajadusega Euroopa huvides. Suur viga on arvata, et tugeva Euroopa tagamiseks peavad liikmesriigid nõrgad olema. Omalt poolt arvan, et just tugevad liikmesriigid loovad tugeva Euroopa, sest ainult tugevad saavad käe sirutada ja kompromisse teha. Vaid nõrgad on kitsarinnalised ja enesekesksed. Arvan, et peame seda kriisist saadud õppetundi hästi kasutama.
Sellega nüüd lõpetan. See tähendab, et Euroopa suurriikidel ei ole rohkem õigusi kui kõige väiksematel riikidel, kuid seevastu on neil vast rohkem kohustusi. Viimastel aastatel ei ole toiminud see, et suured riigid on üritanud vältida ja vahel hoiduda kohustustest, mille täitmine nende ülesanne on. Ka kriisis ei täitnud oma vastutusi vaid eesistujariik, vaid ka kõik need suurriigid täitsid enda kohustusi. Meil kõigil on samad õigused, kuid mõnedel meist on teistest rohkem kohustusi. Ütlen seda, sest selle usu annavad mulle minu sügavad euroopalikud tõekspidamised.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Austatud president, soovin tõstatada lühidalt kaks või kolm punkti. Esiteks, mis puudutab paketi ambitsioonikust, siis soovin rõhutada asjaolu, et komisjoni esitatud kliimamuutuste paketi ambitsioonikus säilib lõplikus kompromissis, mille Euroopa Ülemkogu heaks kiitis.
Loomulikult tehti seoses eesmärkidega järeleandmisi. Need olid vajalikud teatud liikmesriikide nõudmistele vastutulemiseks, kuid lõpuks olime siiski edukad ning arvan, et peaksime end sel puhul õnnitlema, sest arvestades majandus- ja finantskriisi, ei olnud see lihtne ülesanne. Kordan, suutsime säilitada edukalt 2020. aastaks heitkoguste 20% vähendamise eesmärgi.
Olete ka kindlasti teadlik sellest, et Euroopa Liidu ajaloolist otsust tervitas ka ÜRO peasekretär ning seda tervitati ka Poznańis toimunud konverentsil. Seoses sellega teen ettepaneku, et Euroopa ei tohiks selle suhtes jälle nii masohhistlik olla. Oleme nüüd selle probleemi käsitlemises maailmajuhid. Ükski teine riik või regioon, olgu need siis Ameerikas, Ladina-Ameerikas või Aasias, ei ole midagi võrreldavat või samalaadset teinud. Ning kui keegi tahab midagi enamat, siis saavad nad paluda võtta eeskuju Euroopast, mitte seada kahtluse alla kokkulepet, mis on tõeliseks eeskujuks kogu maailmale.
Loomulikult esitas komisjon ambitsioonika paketi ja me teadsime seda juba alguses, aga võin öelda, et kompromissidega suutsime säilitada kliimamuutuste paketi peamised eesmärgid.
Mis puudutab majanduse taastamist ning majanduse taastumiskava seoses Ameerika Ühendriikidega, siis pean parandama mõnda esitatud väidet. Tegelikult ei ole ameeriklased siiani midagi välja pakkunud. Mängitakse küll ideedega, kuid siiani ei ole midagi esitatud. Soovin teile öelda ka, et mis puutub majandus- ja rahanduspoliitikasse, siis ei ole kindel, et Ameerika Ühendriigid suudavad meile just parimaid lahendusi pakkuda. Igal juhul oleme kindlad, et lisaks finantsprobleemidele olid kriisi põhjuseks teatud põhjalikud makromajanduslikud kõikumised. Ameerika rahandus- ja eelarvepoliitika on parimal juhul ebarealistlik. Seega hoiatan teid igasuguste ettekujutuste eest, et peaksime toimima täpselt nii nagu Ameerika, sest näen selliseid arvamusi juba tulemas. Meie olukord ei ole sama ning pealegi avan, et keskpikale ja pikaajalisele jätkusuutlikkusele mõeldes on vaja ka veidi mõistlikkust üles näidata.
Ning Euroopa Keskpanga president ütles Euroopa Ülemkogule, et Euroopas võime arvata, et vähemalt 1,2% meie SKTst toob kaasa automaatse stabiliseerumise. See tähendab, et kui lisada majanduse stabiliseerimisvahendite roll sellele 1,5%le, mille Euroopa Ülemkogu vastu võttis, ei jää väljakuulutatud eesmärkidest enam palju puudu. Siinkohal pean silmas Ameerika Ühendriikide valitud presidendi väljakuulutatud eesmärke.
Samas toetan täielikult majandusvaldkonnas USAga põhjalikumat koordineerimist. G20 tippkohtumise tulemustest on selge, et maailmamajanduse taaskäivitamiseks on vaja ka üleilmseid jõupingutusi. Kriis on näidanud, kui väga meie majandused tänapäeval omavahel seotud on. Seepärast esitasime ühise globaliseerumise kava, et oleks võimalik saavutada majanduse taastamine ka Atlandi ookeani piirkonnas.
Mis puudutab komisjoniküsimust ning komisjoni rolli institutsioonides, siis soovin avaldada teile oma arvamusi selle kohta. Arvan, et Euroopas ei ole keegi tugevam seepärast, et teised on nõrgemad, ning arvan, et see ongi põhiline viga, mille mõned analüütikud ja mõned minu sõbrad Euroopas teevad. Tunnistan ausalt, et kuigi mõned neist on väga pühendunud eurooplased, arvavad nad, et komisjoni roll kannatab, kui nõukogu eesistujariik tugev on. Tegelikult on asi just vastupidi. Võin seda nüüd öelda, tuginedes oma kogemustele, mida olen saanud koos üheksa erineva Euroopa Ülemkogu eesistujariigiga töötades.
Kui keegi arvab, et Euroopa Parlament on tugevam seepärast, et komisjon on nõrgem või et komisjon on tugevam, sest et nõukogu on nõrgem, siis eksib ta põhjalikult. Ennekõike on see väga halb seisukoht, mida ma absoluutselt ei jaga.
Tänane Euroopa Liit oma 27 liikmesriigiga ja erinevate prioriteetidega on niivõrd kompleksne, et Euroopa institutsioonid suudavad saavutada tulemusi ainult partnerluse ja vastastikuse toetamisega. Seepärast olid näiteks ettepanekud seoses kliimamuutustega needsamad ettepanekud, mis komisjon juba mitme aasta eest tegi.
Loomulikult on meie kõigi huvides tugev nõukogu eesistumine, mis suudab liikmesriikidega üksmeele saavutada. Loomulikult on selles küsimuses tähtsad ka Euroopa Parlamendi tegevused, algatused ja töö. Selles suhtes arvan, et nii mõnigi peab muutma oma aluspõhimõtteid. Oleme olukorras, kus institutsioonid peavad kinnitama oma autoriteeti, oma juhirolli. Selleks ei tohi nad vähendada teiste institutsioonide rolli, vaid pigem vastupidi, tugevdama oma oskust leida positiivseid kompromisse Euroopa idee edasiviimiseks.
Seoses mõnede Tšehhi Vabariigi poliitiliste juhtide teatud seisukohavõttudega soovin lõpetuseks lihtsalt öelda, et kui keegi võrdleb Nõukogude Liitu ja Euroopa Liitu, siis näitab see kolme asja. Esmalt ei mõista ta, mis Nõukogude Liit oli. Teiseks ei mõista ta, mis on Euroopa Liit. Ning kolmandaks on tal väga ähmane idee demokraatiast ning selle põhimõtetest, eriti mis puudutab vabadust ja solidaarsust, mis on Euroopa põhimõtted.
(Aplaus)
Timothy Kirkhope
Austatud president, esmalt soovin avaldada oma tänu Nicolas Sarkozyle olulise rolli eest, mida ta oma ametiajal nõukogu eesistujana täitis! Kahtlemata oli tema aeg eesotsas kõrge profiiliga ja väga keskendunud ning eriti tulevad meelde tema panused Gruusia rahuprotsessi edendamisel pärast Venemaa vägede sissetungi. Meelde tuleb ka tema sihikindlus kliimamuutuste ja energia paketi sõlmimisel, mida Briti konservatiivid täielikult toetavad, kuigi mul on kahju öelda, et me ei saa pakkuda sama toetust Lissaboni lepingule.
Meie arvates peab EL jätkama kliimaküsimustes juhirolli mängimist. Kuid viimase kuue kuu jooksul on vältimatult olnud päevakorra tipus finants- ja majanduskriis. Vaatamata Briti peaministri väidetele, et paljud jagavad tema vastust kriisile, ei tohi unustada Saksamaa rahandusministri möödunud nädalal tehtud märkust Briti valitsuse kohta, et "samad inimesed, kes ei oleks puudutanud ealeski valitsuse võlguvõtmise küsimust” minevikus "loobivad nüüd miljardeid ringi” ning "üleminek pakkumisel põhinevalt poliitikalt jõhkrale keynesianismile on lausa rabav”. Samuti ütles ta Ühendkuningriigi käibemaksumäära kohta: "ainus tulemus on see, et Inglismaa võlg tõuseb tasemeni, mille tagasimaksmine kestab terve põlvkonna”. Mul on seepärast väga kahju, sest tal oli täiesti õigus - Briti majandus on teel vast kõige pikemasse ja sügavamasse majanduslangusesse kõigist ELi majandustest ning Briti peaminister on kaotanud igasuguse tõsiseltvõetavuse fiskaalse mõistlikkuse ja mõistliku majandusliku juhtimise alal.
President Sarkozy, siin oli tegemist olukorraga, kus Briti peaminister oleks pidanud võtma eeskuju teistelt Euroopa juhtidelt ning järgima distsipliini, mida teised riigid majanduslikus juhtimises on üles näidanud. Õnnitlen teid veel kord teie kuuekuuse ametiaja pärast! Loodan, et ka järgmised kuus kuud on eurooplaste jaoks head.
Bernard Poignant
(FR) Austatud president, oleks vale öelda, et teie eesistumine oli täiuslik, kuid oleks ka ebaaus öelda, et see oli läbikukkumine. Mina kindlasti õpin sellest midagi.
Meil on käes muutumiste aeg, sest sellest eesistumisest alates on riik lahenduseks siis, kui tekib probleeme turuga. Loodan, et see muutus on siiras ja jätkusuutlik ning Prantsuse sotsiaaldemokraadina on mul hea meel saada teada, et meie probleemide põhjuseks ei ole mitte 35-tunnine töönädal, vaid pangad, ning et proua 35 Tundi on parem kui härra Madoff.
Teine õppetund on, et käesoleva eesistumise lõpus peate hakkama taastama paremat suhet Prantsusmaa ja Saksamaa vahel, mis sai kannatada Vahemere Liidu alguses. Saksamaa kantslerit ei kutsutud tähtsale kohtumisele ning seejärel nõuame, et tema ja Saksamaa maksaksid sarnaselt 1918. aastale reparatsiooni eest, 1945. aastale rekonstruktsiooni eest, 1955. aastale hüvitusteks või 1990. aastale taasühinemiseks. Jah, ma kaitsen Saksamaad! Kas näete seda, Martin? Ma kaitsen Saksamaad! Kas teate prantslaste ütlust: "Ära roni kookospalmi otsa, kui pükstes on auk”. Arvan, et on vaja veel natukene korrastamist ning peame Prantsusmaa ja Saksamaa vahelised suhted uuesti üles ehitama.
Lõpuks, et eesistumine oleks edukas, tuleb enda ümber koguda kaks sotsiaaldemokraati: Bernard Kouchner, kes oli François Mitterrandi valitsuses minister, ning Jean-Pierre Jouyet, kes töötas koos Lionel Jospini ja Jacques Delorsiga. Pöördun nüüd uue nõukogu eesistuja Bruno Le Maire'i poole. Vaadake ette! Nicolas Sarkozy on Villepini mees. Arvan, et teate ka seda teist ütlust: "Andestan igaühele, kes mind solvab, aga pean nimekirja”.
(Aplaus)
President
Tänan teid, härra Poignant! Tekib peaaegu küsimus, et kas te ei sooviks valitsusse kandideerida?
Marielle De Sarnez
(FR) Austatud president, ehk saame nüüd tagasi Euroopa juurde tulla.
Maailm on Prantsusmaa eesistumise ette lajatanud regionaalse, finants-, majandus-, sotsiaal- ja kliimakriisi. Eesistumine suutis sobivalt reageerida ning teie eestvedamisel on suudetud väljakutsele vastu astuda. Arvan, et seda võib õigustatult öelda. Meil on ka hea vaadata üheskoos eelseisvaid eesmärke, millega vastus kriisile võimalikult täiuslikult läbi viia.
Meie reaktsioon finantskriisile oli koordineeritud ja üpris hästi välja mõeldud, kuid nüüd arvan, et peame tegutsema asuma ning hakkama looma ülemaailmset haldamise raamistikku, kuid seda mitte ainult seoses määrusega. Bernard Madoffi afäär näitas selgelt, et vajame seiret, kuid samas vajame ka karistusi. Vajame Euroopa reguleerivat asutust ning ühel hetkel ka Euroopa prokuratuuri.
Samuti on meil veel teha palju seoses majandus- ja sotsiaalkriisiga. Nagu teate, jääb Euroopa plaan napilt maha Ameerika plaanist. Vajame suuri projekte, innovatsiooni, teadustööd, infrastruktuure, jätkusuutlikku kohandamist. Just see peab olema tulevatel kuudel Euroopa päevakorras esikohal.
Samuti peame saama kriisist vajalikud õppetunnid tulevikuks, looma eeskätt eurotsoonis parema rahalise ja finantskooskõla, mis aitab muuseas kaasa ka arusaamatuste lahendamisele Prantsusmaa ja Saksamaa vahel, andes meile natukene manööverdamisruumi majanduslanguse ajal, kus loodan, et kasv taastub niipea kui võimalik, ning taastab komisjoni keskse rolli, kuna komisjon ei tohi mitte mingil juhul loobuda oma algatuste tegemise õigusest. Arvan, et algatuste tegemise kohustus on kriisi ajal palju olulisem.
Lõpuks jõudsime teie eesistumise ajal ka kliimakriisi suhtes kompromissile. See on kompromiss ning see pole täiuslik, kuid see on olemas. Kahetsen seda, et hetkeks lükkab see tagaplaanile arengumaade abistamise küsimuse. Need riigid kannatavad aga kliimamuutuste tagajärgede all, milles nad isegi kuidagi süüdi ei ole.
Seetõttu, austatud president, loodan seoses kõige sellega, et homne Euroopa suudab vastata meie kaaskodanike ootustele!
Ian Hudghton
Austatud president, Prantsusmaa eesistumine on seisnud tõepoolest silmitsi paljude väljakutsetega, kuigi on vaieldav, kas hiljutisel nõukogu kohtumisel võitlust kliimamuutuste vastu rahuldavalt käsitleti.
Mis puudutab majandust, siis panen tähele, et härra Sarkozy tunnistas, et Iirimaa oli esimene, kes oma pankasid toetas. Nüüd teeb kogu Euroopa sama, mis on minu arvates palju täpsem kui Gordon Browni hiljutine keelevääratus selle kohta, et ta üksi omal jõul kogu maailma päästis.
Ma tänan Iiri valitsust selle eest, et näitas, kui mõjuvõimsad võivad olla väikesed Euroopa Liidu liikmesriigid. Kuid tänan ka iirlasi selle eest, et nad, nii nagu president Sarkozy ütles, n-ö katkestasid Lissaboni lepingu kinnitamise protsessi. Iirimaale antud kinnitused aitavad ka minu riiki Šotimaad, rõhutades et Euroopas eksisteerib siiski fiskaalne sõltumatus ning saame sõltumatu liikmesriigina endale voliniku määrata.
Härra Sarkozy ütles, et Euroopa ei ole tugev, kui see ei ole ühendatud. Pidagem palun meeles, et "Ühtsus mitmekesisuses” ("Unity in Diversity”) ei ole ainult Euroopa Liidu moto, vaid midagi, mille poole pürgida. Me ei tohi unustada kõike seda, mis teeb meid uhkeks, et oleme šotlased, uelslased, iirlased, prantslased, tšehhid või kes iganes, kuid samas ka Euroopa Liidu kodanikud, mitte alamad.
Brian Crowley
(GA) Austatud president, möödunudnädalane Euroopa Liidu riigijuhtide kohtumine oli Iirimaa ja Euroopa seisukohalt väga positiivne. Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 200 miljardi euro suuruse Euroopa majanduse taastamiskava.
On oluline, et Euroopa Ülemkogu kohtumise tulemusi vaadates tunnustame neid, kes tunnustust väärivad. Vajadus leida lahendusi ja kompromisse lahendamatutele või lahendamatutena näivatele probleemidele kerkis järsku nagu koor piima pinnale. Õnnitlen Nicolas Sarkozyd, tema jõupingutuste ees, sealhulgas seoses Iirimaaga! Hindame väga saavutatud kompromissi lubada Iiri rahval teist korda Lissaboni lepingu üle otsustada.
Soovin öelda lühidalt ka midagi teatud kolleegidele, kes rääkisid täna sellest, mida ma olevat möödunud nädalal Prahas öelnud. Esiteks ei maininud ma kordagi oma isa, nagu president Klaus sellele avalikustatud protokollis viitas. Teiseks ei ole ma öelnud, et iirlased soovivad Euroopat. Ütlesin, et iirlased otsustavad selle üle, mis Lissaboni lepingust saab.
Meie viimase kuue kuu jooksul omandatud kogemuste valguses, vajame edasi liikudes tegelikult Euroopat, mis on koostööaldis ning koordineerib ja teeb koostööd ühiste eesmärkide nimel. Samas peab Euroopa näitama üles mõistmist ja tolerantsust erinevate Euroopa Liidu majanduslike tsüklite vastu.
(FR) Austatud president, palun esmalt vabandust oma kehva prantsuse keele pärast. Teie eesistumise jooksul algatati uuesti suur Euroopa projekt. Projekt, millel on suur süda ning mis põhineb võrdsusel ja raskel tööl nii Euroopas kui ka mujal maailmas. Tänan teid ja kõike head!
(Aplaus)
Bairbre de Brún
(GA) Austatud president, Iirimaa kuulub Euroopa Liitu. Hindame väga koostööd meie Euroopa partneritega. Kuid see, kuidas tegeleti iirlaste vastusega "ei”, ei jäta just head muljet. See võib isegi tõstatada vastuseisu ELile, ning seda ka väljaspool Iirimaad.
Nõukogu keeldus Lissaboni lepingut muutmast. Selle asemel öeldakse inimestele Iirimaal julgustavaid sõnu ning seda, et nad peavad oma meelt muutma.
Nõukogu ei käsitlenud iirlaste tegelikke muresid seoses Euroopa Liidu militariseerimisega, töötajate õigustega ja avalike teenustega. Iirlaste ning ka teistest kohtadest tulnud "ei” tõttu laieneb lõhe liidu juhtide ja kodanike vahel aga veelgi.
Nõukogu järeldused ei paku tõsiseltvõetavaid garantiisid valdkondades, kus neid vaja on. Need ei anna mingeid positiivseid põhjuseid Lissaboni lepingu poolt hääletamiseks. Selle asemel lubavad need hoopis hirmul valitseda. Mõned probleemid muutuvad segaseks ning rahvahääletuse kordamisel antakse vaba voli hirmule ja desinformatsioonile.
Mis puudutab nõukogu järeldusi seoses kliimamuutuste ja energia paketiga, siis on ülimalt tähtis seada sisse õigusaktid koos seaduslikult siduvate eesmärkidega. Kuid siiski on osa paketist mitterahuldav ning see ei ole nii tugev kui see olema peaks.
Bernard Wojciechowski
(PL) Austatud president, juba käesoleva aasta oktoobris viitas ajakirjandus sellele, et Tšehhi Vabariigi eesistumine võib märkamatult mööduda. Öeldi ka, et teie soov eurorühma esimeheks saada, oli katse Tšehhi rahva üle kaudset kontrolli saada. Seepärast soovin kuulda teilt, austatud president, mis on lõppeva eesistumise hoiak tulevase Tšehhi eesistumise suhtes?
Austatud president, vastuseks küsimusele president Kaczyński kohta ütlesite kahe kuu eest täiskogul, et suudate teda veenda ning et kokkulepetest peetakse kinni. Aga keegi ei osanud siis arvata, et härra Kaczyński laseb end mõjutada Iiri rahva, mitte oma venna poolt. Kas kavatsete käituda samamoodi ka president Klausi poolehoiu võitmiseks? Kas läbirääkimised üldse toimuvad? Lõpetuseks loodan, et teile meeldib Elvist kuulata, austatud president!
Sylwester Chruszcz
(PL) Austatud president, olen üks selle täiskogu liikmetest, kes ei õnnitle teid selle kuuekuuse eesistumise edu eest. Usun tegelikult, et kaks teie viimastel kuudel läbiviidud lipulaevaprojekti on tegelikult kahjutekitavad. Need ei tekita kahju mitte ainult minu riigile Poolale, vaid kogu Euroopale tervikuna. Kuigi see on nüüd mõnevõrra vastuvõetavam, on kliimamuutuste pakett endiselt väga halb ning selle vastuvõtmine praegusel otsustaval hetkel on lihtsalt naeruväärne. Lisaks naeruvääristab demokraatiat Iirimaal rahvahääletusega tagasi lükatud Lissaboni lepingu taaselustamine. Ärge petke end, arvates, et üks täiendav ametikoht Euroopa Parlamendis aitab teil osta Poolas suuremat toetust Lissaboni lepingule.
Ütlen teile, austatud president, et vaatamata sellele, et teie diplomaatilised oskused aitasid teil möödunud nädalal Brüsselis veenda riigi- või valitsusjuhte toetama teie vaieldavaid ideesid, loodan kogu südamest, et iseseisvate riikide kodanikud ütlevad nendele ideedele järgmisel aastal Euroopa Parlamente valides "ei”.
Hartmut Nassauer
(DE) Austatud president, nõukogu eesistuja, kui isegi Martin Schulz ütleb Prantsusmaa eesistumise kohta häid sõnu, siis pidi see olema tõepoolest suurepärane, sest siiani ei ole sotsiaaldemokraadid olnud just suured Nicolas Sarkozy austajad.
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni nimel võin kinnitada, et teie eesistumine oli suurepärane ning täiesti edukas. Tegutsesite otsusekindlalt ja edukalt mõlema käesoleva aasta kriisi puhul. Andsite Euroopa Liidule rohkem poliitilist kaalu ning tõstsite maailmas selle mainet. Kahtlemata võitsite tagasi ka osa liidu kodanike usaldusest ning samuti suutsite näidata euro, meie ühise raha kasulikku ja stabiliseerivat toimet nendel rasketel aegadel. Lühidalt öeldes olite õige mees õiges kohas õigel ajal. Loodan, et saame öelda sama ka pärast järgmist eesistumist!
Nõukogu saavutas kliimamuutuste ja energia paketiga suure edu. Kuid me ei tohi unustada, et see otsus ulatub kaugele tulevikku ning selle peamised tagajärjed on tunda alles siis, kui suurem osa inimestest, kes selle eest vastutavad, ei ole enam ametis või ei saa enam tagajärgede eest endale vastutust võtta. Peame tegema raske valiku kliimapoliitika eesmärkide, mida täielikult toetame, ning vältimatute koormate vahel, mida me majanduselt oodata võime.
Martin Schulz andis selle otsuse tegemise meie fraktsioonile PPE-DE. Loomulikult langetame selle otsuse, aga esmalt soovime lugeda, mille üle otsustasime. Kui võtsite otsuse alles eile vastu, siis ei ole võimalik, et tekst on juba tänaseks läbi loetud. Olete äsja otsustanud pimesi vasakpoolse poliitika alusel. Mis puudutab teie kriitikat esimese lugemise kokkuleppele, mille pärast ka Daniel Cohn-Bendit krokodillipisaraid nutab, siis olen teie kriitikaga täiesti nõus. Kuid kes sundis meid seda tegema? Kas nõukogu toppis meil selle menetluse ajal suu kinni? Kas komisjon pressis meilt selle välja? Otsus langetati siin parlamendis häälteenamusega. Esimeeste konverentsil hääletas esimese lugemise poolt ainult Joseph Daul, mis oleks olnud õige menetlus. Loodan, et teeme sellest järelduse, et edaspidi ei tohi esimese lugemise kokkuleppeid aktsepteerida, vähemalt mitte selliste otsustavate projektide jaoks.
Poul Nyrup Rasmussen
Austatud president, soovin öelda Nicolas Sarkozyle järgmist:
(FR) poliitikas ennetav olla on kõige raskem tegu.
Teame seda mõlemad, austatud president!
Nagu te ise ütlesite, tähendab Euroopa kompromisse, aga ka seda, et on vaja tagada dünaamilisus. Sama arvan ka mina. Minu arvates viisite Euroopa nii kaugele kui võimalik ja nii kaugele, kui te 27 peaministri ja riigijuhiga minna saite, kuid palun ärge liialdage saavutatud tulemuste kirjeldamisel! See käib eriti president Barroso kohta. Ärge liialdage saavutatud tulemuste kirjeldamisega! Kui seda teete, annab see tagasilöögi Euroopa Liidu tavaliste inimeste usaldusele. Oleme veel majanduskriisis ning see ei ole veel lõppenud. Seda ütlesite te ise. Palun ärge öelge inimestele, et majanduse ergutuspakett vastab 1,5%le SKTst. See pole tõsi! Kui jätame sellest arvutusest välja krediiditagatised ning vaatame tegelikke investeeringuid ja nõudlust, siis jääb keskmiselt alles umbes 0,6% Euroopa Liidu SKTst. Jah, härra Barroso! Nii see on. Bruegeli ja Kopenhaageni ülikooli majanduslikud arvutused kinnitavad seda. Nii et olge ettevaatlik!
Ainsad kaks riiki, - ning Saksamaa on siinkohal kritiseerinud Inglismaad - mis saavutavad 1% SKTst reaalse majanduse ergutamise jaoks, on Gordon Browni ja José Luis Rodríguez Zapatero riigid. Prantsusmaa on samuti lähedal. Kuid tõelised probleemid on hetkel Berliinis. Ma lihtsalt ei mõista, kuidas Saksamaa kantsler Angela Merkel saab öelda inimestele, et kõik nende senised jõupingutused Euroopas tööhõive tagamiseks on piisavad. See ei ole lihtsalt nii!
Austatud president, ma ei nõustu ka Graham Watsoni öelduga. Te ei peaks asju nüüd kergemini võtma. Jätkake sama energiliselt, sest vajame veel ühte ergutuspaketti ning seda juba üsna varsti, juba kevadeks. Loodan, et olete 2. aprillil Londonis aktiivne ja kindlasti ka kevadisel tippkohtumisel! Nagu te ise ütlesite, on selleks, et inimesi Euroopale lähemale tuua, vaja neile töökohad tagada.
President
Kallid kolleegid, nõukogu eesistuja Nicolas Sarkozy peab varsti lahkuma. Ta võtab nüüd uuesti sõna ja meiega jäävad siis siia veel Jean-Louis Borloo ja Bruno Le Maire.
Nicolas Sarkozy
nõukogu eesistuja. - (FR) Kallid kolleegid, härra Kirkhope, tänan teid teie toetuse eest! See annab mulle võimaluse öelda ühele Briti konservatiivile, kui tähtis Suurbritannia Konservatiivide partei on meile Euroopas see, et võimas on ka edaspidi eurointegratsioonile pühendunud.
Mul pole mingit pistmist Ühendkuningriigi poliitikaga. Teil on noor esimees, David William Donald Cameron, ning teie parteil on pikk ajalugu. Vajame teid Euroopas ning Euroopas ei saa omaette edukas olla, härra Kirkhope! Ma ei tea, mis on Gordon Browni või härra Cameroni tulevik, kuid sõltumata sellest, kes saab Ühendkuningriigi juhiks, vajab ta teisi, et saavutada edu, kaitsta oma huvisid ning lüüa Euroopas läbi. Seda ei saavuta üksi ning ütlen ühte asja: olen alati olnud veendunud, et Ühendkuningriigil on Euroopas eriline roll mängida. Mind on vahel kritiseeritud, kuna Ühendkuningriik räägib maailmas juhtivat keelt, sest seal on dünaamiline majandus, kuid mõelge sellele natuke. Vaadake, kui palju on läinud maksma see, et Ühendkuningriik oli nii tihedalt Ameerika Ühendriikidega seotud, ning kui palju läks neile maksma see, et nad olid liiga pühendunud finantsteenustele. Euroopa vajab Ühendkuningriiki, kuid olen veendunud, et ka Ühendkuningriik vajab Euroopat.
Kui ma Ühendkuningriigis käisin, ütlesin, et entente cordiale Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi vahel ei ole piisav. Gordon Brown pakkus välja entente formidable'. Omalt poolt arvan tõesti, et tänu sellele, et Ühendkuningriik valis Euroopa, on sellel olnud võimalik tugevamalt finantskriisist välja tulla. Tunnistan, et minevikus ei ole me nii hästi läbi saanud ning ei ole saanud hakkama ilma sisepoliitikasse süvenemata, sest nii see tõesti on.
Härra Poignant, Prantsusmaa eesistumine ei ole kindlasti mitte täiuslik, kuid see pole ka läbikukkumine ning mis teisse puutub, siis olete truu president Mitterrandile, mis on just ideaalne nn "ei see, ega teine”. Seetõttu ei mõtle te ei head ega ka halba. Tegelikult mõtlete, et kui olin edukas, siis seepärast, et mind abistasid kaks head sotsiaaldemokraati, ... kuid õnnetused käivad kolmekaupa, härra Poignant: Jouyet, Kouchner ... Tunnen seal kuskil mingisugust kadedust. Kuid tõsiselt, soovin ümber lükata kõikide nende väited, kes arvasid, et Saksamaa ja Prantsusmaa vahel oli struktuurilisi lahkarvamusi. Nüüd on mul võimalus asju selgitada ning ütlen seda ka Marielle De Sarnezile.
Prantsusmaa ja Saksamaa telg - sõprus Prantsusmaa ja Saksamaa vahel - ei ole valik, vaid absoluutne kohustus. Meie mõlema riigid olid 20. sajandi suurima tragöödia keskpunktis. See pole valik mitte seepärast, et ma seda ei tunnista, vaid seepärast, et see on maailma ja Euroopa kohustus. Peame käima käsikäes! Härra Poignant, olen absoluutselt veendunud, et see on kohustus, mis on olnud juba enne Angela Merkeli ja minu või varasema Gerhard Schröderi või Jacques Chiraci aega. See on ajalooline reaalsus. Me ei saa üksteisest eemalduda just meie viimase sajandi ajaloo tõttu.
Samas aga, et mitte kedagi solvata, pean ütlema, et Prantsusmaa ja Saksamaa telg ei saa 27 liikmesriigiga Euroopas olla samaväärne varasema kuue liikmesriigiga Euroopaga. Kuue või üheksa, äkki isegi kaheteistkümne liikmesriigiga Euroopas piisas sellest, kui Saksamaa ja Prantsusmaa midagi kokku leppisid, et teised järgneksid.
Nii see oli, kuid see pole enam tänapäeva Euroopa ning seetõttu palusin kahepoolsel alusel ka selle Prantsusmaa ja Saksamaa telje rekonstrueerimist. Vajame seda, kuid me ei saa seda telge kohelda enam nii, nagu oleks meil ikka veel 12 liikmesriiki. Mäletan - see polnud küll minu ajal - kui Saksamaa ja Prantsusmaa jõudsid kokkuleppele komisjoni presidendi kandidaadi üle, siis teine lahkus, kuna see jättis ülbe mulje. Selle tõttu on sõprus Prantsusmaa ja Saksamaa vahel asendamatu, kuid see ei välista ka teisi kokkuleppeid või teisi sõprussuhteid. See on esimene asi, mida soovin öelda, sest vahel jääb mulle mulje, et mõned inimesed vaatavad Euroopat läbi 30 aasta vanuste prillide, ajal kui seda tuleks vaadata pigem selles kontekstis, milline Euroopa 30 aasta pärast on.
Teiseks see, et Angela Merkel kaitseb kindlakäeliselt Saksamaa huvisid. Kes seda siis veel teeks, kui mitte tema? Kindlasti ei saa teda selle pärast kritiseerida. Ta tegi seda andekalt, jõuliselt ja enesekindlalt. Ka mina kaitsen oma riigi huve. Selleks mind ju ametisse valitigi!
Seetõttu ei olegi me vahel ühel meelel. Mis siis? See on täiesti loomulik! Kas demokraatia või kompromissid ei ole võimalikud siis, kui tegemist on Saksamaa või Prantsusmaaga? Jah, ma pidin proua Merkelile järeleandmisi tegema. Jah, ka tema pidi mulle järele andma. Mis siis? See tuleb Saksamaale kasuks. Kas ainult seepärast, et tegemist on Saksamaa või Prantsusmaaga, ei peaks me millegi üle vaidlema ega millegi üle arutlema? Meie sõbrad Saksamaal ei olnud Vahemere Liidu üle eriti entusiastlikud. Oli arusaamatusi. Lahendasin need arusaamatused nende üle arutledes. Milles on probleem?
Igal juhul ei ole mul kavas õigustada seda iga kord, kui proua Merkel ja mina kokkuleppele jõuame, üksteist toetame või aitame. Kuid ma ei unusta seda, et Saksamaa on liitriik, samas kui Prantsusmaa on palju enam tsentraliseeritud, vaatamata detsentraliseerimisele. Rütm - aeg, mida on vaja otsuste tegemiseks, ei ole sama. Sellel pole midagi pistmist proua Merkeli võimetega või minu tehtud vigadega. See tuleneb kahe riigi erinevast struktuurist. Lisaks on Saksamaal koalitsioonivalitsus. Ma pole kindel, kas proua Merkel valis sotsiaaldemokraadid oma valitsusse spontaanselt. Mina vastutasin oma valitsuses sotsiaaldemokraatide valimise eest. See on teine erinevus, mis selgitab ka otsuste tegemiseks kuluvat aega.
Võite aga olla kindel, et Saksamaad ei rünnata mitte mingil juhul. Neil on Euroopa suurim majandus. Me vajame Saksamaad ning nemad vajavad Euroopat. Kuid ütlen ühte: Prantsusmaal ja Saksamaal ei ole rohkem õigusi kui teistel. Meil on rohkem vastutusi ning ka neid peame me koos kandma. Ärge muretsege! Olen sellest täielikul teadlik.
Proua Marielle De Sarnez, teil on õigus, veel on vaja palju teha. Ma ei räägi enam teie kommentaaridest eesistumise kohta. Palju on vaja veel teha. Rääkisite vajadusest luua Euroopas reguleeriv astutus ning teil on täiesti õigus. Räägime asjadest nii nagu need on! Hetkel ei ole me seda saavutanud, sest mitmed väiksemad riigid arvavad, et kui nad ilma siseriikliku reguleeriva asutuseta hakkama saama peavad, siis mõjutaks see nende siseriiklikku iseseisvust. Peame sellega arvestama, kuid minu arvates peame looma vähemalt Euroopa reguleerivate asutuste kolleegiumi.
Teiseks, kas vajame tõesti Euroopa prokuratuuri? Arutelu selle üle on väga huvitav ning selle juurde kuuluvad ka muud küsimused ja kindlasti ka parem koostöö.
Mis puutub suurtesse projektidesse, siis palun, et te meisse nii rangelt ei suhtuks, sest komisjoni president andis äsja kasutusse 5 miljardit eurot. See oli tõsine võitlus, proua De Sarnez! Seda seetõttu, et kõik liikmesriigis ei olnud nõus sellega, et rahastame ainult suuri projekte, ning kui aus olla, siis oli komisjon palju ambitsioonikam kui nii mõnigi liikmesriik. Lihtsalt öelduna: kui komisjon tahab kasutada viite miljardit eurot suurtes projektides, peab iga liikmesriik selleks oma nõusoleku andma. Nõusolekud me saime ning nüüd on meil viis miljardit eurot.
Ning lõpuks, mis puudutab abi arengumaadele, siis kardan, et ma ei jaga teie seisukohta. Koos president Barrosoga kasutasime ühte miljardit eurot, mida mõned liikmesriigid jälle ei tahtnud, ning Hokkaido tippkohtumisel pidin veenma oma Euroopa partnereid, et nad annaksid president Barrosole loa kasutada aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks seda raha, mida ei olnud ära kulutatud, ning sellega saime lisada ühe miljardi eurot.
Doha tippkohtumisel hämmastas mind see, proua De Sarnez, et olin ainus läbirääkimistel viibiv lääneriigi riigijuht. Kõigist G20 riigi- või valitsusjuhtidest oli kohal vaid kaks: Lõuna-Aafrika president ja Euroopa Ülemkogu eesistuja koos president Barrosoga. Teisi seal ei olnud. Kujutage ette, mida te oleksite mulle öelnud, kui ka mina poleks vaevunud kohale minema! Olime seal, sest kriisi ei tohi kasutada vabandusena, et panna kõige vaesemad riigid maksma kõige enam kriisi eest, mille eest nad isegi mitte vastutavad pole. Arvan, et selle üle ei jõuta taas üksmeelele.
Härra Ian Hudghton! Mitmekesisus ja ühtsus! Võite kindel olla, et mitmekesisuse seisukohast ei ole mingit edu oodata. Ausalt öelda, kui peaksin valima ühe projekti toetamise, siis toetaksin ma ühtsust, sest olen täheldanud, et mitte keegi nõukogu lauas ei unusta seda, kust ta pärit on. Natuke raskem on teada, kuhu suundutakse. Suur Prantsuse etnoloog Claude Lévi-Strauss tegi sellekohase seisukohavõtu ning oli erakordne kuulda teda ennast ütlemas: "Identiteet ei ole haigus”. Identiteet ei ole Euroopas haigus ning seetõttu tuleb kõik olemasolev energia suunata ühtsuse edendamisele.
Härra Brian Crowley, tänan teid teie toetuse eest Euroopa Ülemkogus. Mul oli hea meel tervitada teid Élysée palees teie fraktsiooni esindajana ning pean ütlema, et hindan väga teie julgust ja ausust!
Proua Bairbre de Brún, jah, peame iirlastele kinnitusi andma ning neid veenma. Ütlesite mulle, et me pole piisavalt kaugele läinud. Mul on väga kahju seda öelda, aga me ei saa kaugemale minna, sest see rikuks kohe teistes riikides asjad ära. Kui avaksime Iirimaa probleemi lahendamiseks taas arutelu kinnitamise üle ka teistes liikmesriikides, eriti Ühendkuningriigis, seaksime end sellega võimatusse olukorda. Kõige raskem kompromiss oligi Euroopa Ülemkogu arutelus väga varajasel reede hommikul Iiri peaministri ja Briti peaministri vahel, kes tahtsid oma vaidlust lahendada. Mõistan, et Gordon Brown ei tahtnud kinnitamise arutelu Ühendkuningriigis uuesti alustada, sest kõik teavad, kui raske see oli. Seetõttu arvan, et me ei saa enam kaugemale minna. Kui aus olla, siis läheme juba väga kaugele, lubades protokolli lisamist esimesele ühinemislepingule kahe aasta pärast.
Härra Bernard Wojciechowski, me aitame Tšehhi eesistumist. Selles ei tohiks te kahelda! Mida ütles mulle president Lech Kaczynski? Mul on kahju seda teile öelda, aga viimane kord, kui ta mulle midagi ütles, ei pidanud ta oma sõna. Ta ütles Euroopa Ülemkogus, et ta ei sea Lissaboni lepingu kinnitamise teele mingeid takistusi, juhul kui iirlased "jah” ütlevad. Tuletasin talle meelde vaid ühte asja ning seda ilma peaminister Donald Tuskiga vaidlema hakkamata. Et see oli minu kontoris 2007. aasta juulis kell kolm öösel Saksamaa eesistumise ajal, José Luis Rodríguez Zapatero, Tony Blairi ja Jean-Claude Junckeri juuresolekul, kui saime Poola presidendi allkirja tulevasele Lissaboni lepingule, ajal kui ta vestles oma kaksikvennaga, tolleaegse peaministriga, Varssavis.
Austan väga Poola presidenti, kuid pean ütlema, et mind üllatas see, et keegi kirjutab Brüsselis lepingule alla, kuid keeldub siis Varssavis sama lepingu allkirjastamisest. Tõesti! Ütlen vaid, et kui keegi midagi riigi nimel allkirjastab, siis on see lubadus! Seda te ometi ju mõistate? Ma ei ütle selle kohta enam midagi, kuid sellegipoolest ütles ta seda mulle. Lissaboni lepingu üle ei peetud läbirääkimisi peaminister Donald Tuskiga vaid Poola presidendi Lech Kaczynski ja tema kaksikvennaga, kes oli tolleaegne peaminister. Näete nüüd! See on kogu lugu. Lõpuks ei kinnitatud lepingut lõplikult seetõttu, et üks allkiri oli puudu, kuid see kinnitati parlamendis. See on kõik.
Sellest rääkimine ei tähenda sekkumist sisepoliitikasse, vaid ausust ning kogu oma vastutuse juures pean ma lihtsalt aus olema ja rääkima täpselt, mis juhtus, kellega läbirääkimisi pidasime ning millal see toimus. Vastasel juhul ei ole usaldus võimalik. Asi ei ole vasak- või parempoolsuses, ida- või lääneriikides, asi on lihtsalt lubadustest kinnipidamises. Ilma oma sõna austamata ei ole õigusriiki ja ei ole ka Euroopat. Nii lihtne see ongi.
(Aplaus)
Härra Sylwester Chruszcz, te teate küll, et ma tegin kõik, mis minu võimuses oli, et Poolaga oleks võimalik kompromiss saavutada. 2007. aasta juulis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel Saksamaa eesistumise ajal ei olnud katastroof kaugel, kui teatud liikmesriigid ütlesid, et peaksime ilma Poolata jätkama. Vaid viimasel minutil suutsime saavutada Lissaboni lepingu üle kompromissi. See on tõsi. Keegi ei tahtnud, et Poola välja jääks. Poolas on 38 miljonit inimest ning seega on see Euroopa kuue suurima rahvaarvuga riigi seas. Me vajame Poolat! Kompromissi üle arutasin Gdańskis Poola ja veel kaheksa liikmesriigiga. Me mõistsime Poola probleeme. Toetame Poolat, kuid riik peab ka mõistma, et ühena Euroopa suurematest riikidest on sellel nii õigused kui ka omad kohustused.
Lõppude lõpuks on õiguste vasted ju kohustused ning teeksime neile karuteene, kui ütleksime, et kuna nad on olnud Euroopa Liidu liikmeks vähem aega kui teised, siis on neil ka vähem kohustusi. Poola on Euroopas oluline riik ning te ei saa meid süüdistada selles, et me neid ka nii kohtleme, ehk siis nõuame neilt veidi enam just seepärast, et Poola on oluline. Just seda ma teha tahtsingi ning loodan, et poolakad seda mõistsid.
Härra Hartmut Nassauer, tänan teid toetuse eest nii kogenud parlamendiliikme kui ka sakslasest parlamendiliikmena. Mind ei üllatanud, et kaitsesite tööstust ning eriti just Saksamaa tööstust, kuna näen liiga tihti, - ning seda ütlen nii Martin Schulzile kui ka Joseph Daulile - millist laastavat mõju avaldab finantskriis riikidele, mis ei ole oma tööstusi piisavalt hästi kaitsnud. Arvan, et see ulatub kaugemale meievahelistest erinevustest, kuna me ei taha, et Euroopast saaks tööstuslik tühermaa. See tähendaks veel miljoneid töötuid, sest kui laseme tööstuses töökohtadel kaduda, siis järgmisena kaovad töökohad teenindavas sektoris. Viga on öelda, et kaitseme teenuseid, kuid mitte töökohti tööstuses.
Pidasime silmas, et tööstuse kaitsmine tähendab seda, et sunnime seda uuendama, kuna Euroopa ei lepi enam tööstustega, mis keskkonda reostavad. See ongi tasakaal, mida leida tahtsime. See oli küll raske, kuna Saksamaa on suur tööstusriik ning vältimatult on suur tööstusriik rohkem mõjutatud kui riik, millel enam tööstust ei ole. Teie riik on Poola naaber. Kui oleksime võtnud vastu sätted, millega lubada Poolas aastatel 2013 kuni 2020 olukorral halveneda, ei oleks saanud me vältida uute elektrijaamade küsimust Saksamaal, et vältida konkurentsivõime moonutamist kahe üksteisele nii lähedal oleva riigi vahel. Jällegi olen arvamusel, et see oli aus tegu.
Härra Poul Nyrup Rasmussen, ärge muretsege liiga palju tulemuste pärast! Teil on täiesti õigus. Sellegipoolest ei tohi te unustada sotsiaalseid stabiliseerimisvahendeid, sest meie sõpradel Ameerikas on tõeline anne suhtlemiseks ning hämmastavate arvude väljakuulutamiseks. Hetkel aga on need kõigest väited. Mäletan Paulsoni esimest plaani. See lõi meid kõiki tummaks. Ühtäkki rääkis USA riigikassa sekretär 700 miljardist. Kõik imestasid, kas Euroopa suudab millegi sarnasega vastata. Aga mida me siis nägime? Kolm päeva hiljem ei võtnud kongress seda vastu ning ameeriklased olid tagasi alguses.
Ja mida nägime seejärel? Et lõpuks ei olnud summa üldse see, mida oodati. USA sotsiaalsüsteem ei sarnane absoluutselt ühegi Euroopa riigi omaga. Sotsiaalsed stabiliseerimisvahendid tuleb lisada taastumiseks ette nähtud rahadele, see tähendab kõik soodustused, see, mida teeme nende kaitsmiseks inflatsiooni eest, ning kõik muu, mille ühte kokku lööme. Kuid meil peaks vähemalt olema usku sellesse plaani, mille kasutusele võtame. Võib-olla tuleb kriis nii tõsine, et peame midagi muud tegema. Kuid siis pole ju vahet! Siiski on midagi saavutatud. Võite öelda, et Ühendkuningriik ja Hispaania on rohkem teinud. Aga Hispaanias oli eelarve ülejääk ning riik seisab silmitsi enneolematu kinnisvarakriisiga. Härra Zapatero reageeris väga hästi, kuid kindlasti ei saa me Hispaaniat sealse majanduse olukorra pärast kadestada.
Mis Ühendkuningriiki ja pankadesse puutub, siis öeldakse mulle tihti: "Härra Brown on teinud teist palju rohkem”. Jah, aga erinevus seisneb selles, et Inglismaa pangad olid täielikult Ameerika süsteemi segatud, neil oli pankrotioht, mille sarnast meie teistes liikmesriikides ei kogenud - selle üle arutlesime ka komisjoniga. Peame olema piisavalt arukad, et oodata ning vaadata, kuidas erinevate plaanide sisseviimine edeneb. Mina igatahes olen endiselt optimistlik Euroopa koostöövõime suhtes.
Lõpetuseks üks viimane punkt. Härra Rasmussen palus mul samas vaimus jätkata. Jah, jätkan samas vaimus! Võin teile kinnitada, et seda ohtu ei ole.
(Aplaus)
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Austatud juhataja, Bruno Le Maire, Jean-Louis Borloo, viimastel kuudel on Euroopa Liit oma väärtust tõestanud. See on tänu teile ja Prantsusmaa eesistumisele!
Oleksin soovinud isiklikult Nicolas Sarkozyd tänada selle eest, et ta võttis enda kanda ebamugava ülesande öelda Saksamaa kantslerile, mida ta arvab Saksamaa valitsuse tardumusest! Teised Euroopa riigid tegutsevad, et kriisi vältida, kuid Saksamaa ootab, kuni kriis meid tabab või siis järgmiste Bundestagi (Saksa parlamendi alamkoja) valimisteni. Saksamaa on Euroopa Liidu suurim majandus ning seetõttu on hea, et Euroopa Liidu partnerid on Saksamaa valitsusele selle vastutust meelde tuletanud. Ning president Sarkozy just kordas siin seda meeldetuletust.
Kui Euroopa Liitu ei oleks olemas, peaksime selle vähemalt finantskriisi tulemusena looma. Ükski Euroopa Liidu riikidest ei oleks üksi tegutsedes olnud võimeline kriisiga võitlema. Ka euro on oluliseks stabiliseerivaks jõuks. Veel kord on selgunud, kui oluline on Euroopa õitsengu ja stabiilsuse jaoks ühisturg. Siiski ei tohi me kasutada finantskriisi vabandusena, ohustamaks seda, mida oleme üheskoos saavutanud. Seetõttu peaks Euroopa Keskpanga iseseisvus olema vaieldamatu tõsiasi. Me ei tohi lubada protektsionismi naasmist. Isolatsionistliku poliitika taastõusu või liikmesriikide vahelise toetuste võidujooksu tulemused oleksid meie kodanike jaoks samuti katastroofiliste tagajärgedega.
Lisaks sellele ei tohi mitte mingil juhul lahjendada ELi õigusnorme konkurentsi ja riiklike toetuste kohta. Sama kehtib ka stabiilsuspakti kohta koos Maastrichti kriteeriumitega. Peame neid saavutusi säilitama. Siiski peab Euroopa halvima vältimiseks tegutsema ühiselt ja otsustavalt. See on Euroopa võimalus ning president Sarkozy on seda kasutanud. Ta on meie kodanikele näidanud, milleks Euroopa võimeline on ning andnud Euroopale inimese näo. Soovin teda selle eest soojalt tänada!
Adam Bielan
(PL) Austatud juhataja, Prantsusmaa eesistumisel ei olnud kerge. Eesistumine langes kokku ajaga, mil maailma, kaasa arvatud Euroopa Liitu, raputas dramaatiline finantskriis. Õnneks uskus president Sarkozy erinevalt teatud teistest Euroopa poliitikutest, et me ei jää kriisi poolt mõjutamata. Ta tegutses kiirelt ning sooviksin teda selle eest siiralt tänada!
Eelmise kuue kuu jooksul tekkis veel üks kriis - nimelt ründas Venemaa Gruusiat, ühte meie idanaabritest. Vaatamata minu üldiselt heale arvamusele president Sarkozyst, pean ütlema, et ta ei vastanud sellele väljakutsele piisavalt hästi. Tema esimeseks veaks oli, et ta sundis president Saakašvilit Venemaaga kokkuleppe allakirjutamisele. Kokkulepe oli ebamõistlik, sest see ei andnud Gruusiale peamist tagatist - nimelt nende territoriaalset ühtsust. President Sarkozy ei kuulanud oma kolleege, keda ta on hinnanud nende kogemuse pärast, mille nad on hankinud aastakümnete vältel raudse eesriide taga. Ta pidi neid mitte kuulama, sest kui ta oleks nende nõu kuulda võtnud, oleks ta mõistnud, et tema kolleegide kogemus ütleb, et venelased peavad iga sellist järeleandmist nõrkuse märgiks. Täpselt nii juhtuski. Venelased ei pea kinni isegi sellest samast ebamõistlikust kokkuleppest. Poola presidenti tulistati paar päeva tagasi Gruusia territooriumil ning venelased on hõivanud Gruusias Perevi küla. Vaatamata oma Venemaad rahustavale poliitikale, on president Sarkozy jätkanud, avades taas uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimised.
President Sarkozy ametiaeg Euroopa Liidu juhina lõpeb kahe nädala pärast. Siiski ei kao ta Euroopa poliitiliselt areenilt, vaid jätkab seal olulise rolli mängimist. Seetõttu soovin talle tulevikuks igati edu ning loodan, et ta õpib oma minevikus tehtud vigadest.
Kathy Sinnott
Austatud juhataja, sooviksin kasutada võimalust ning pakkuda sõbralikku nõu, sest paljud Iiri hääletajad on Lissaboni lepingut puudutava arutelu suhtes juba kannatamatud. Kahe nädala tagune küsitlus näitas, et tohutu hulk hääletajaid ei soovi teist rahvahääletust. Nad on oma otsuse teinud ning nende jaoks ei ole mõtet selle aruteluga keset üleilmset majanduskriisi jätkata. Nad on mures tööpuuduse ja kõige haavatavamaid mõjutavate eelarvekärbete pärast. Nad tunnevad, et on mainitud probleemidega üksi jäetud ja nende juhid jahivad Lissaboni kummitust.
See on eriti häiriv, sest asjaolusid, mille tulemusel vastasid iirlased "ei”, alustades demokraatia puudumisest lepingus endas, ei ole käsitletud. Pigem on meile öeldud, et Lissaboni lepingut ei muudeta ning pakutud muudatused on vaid kosmeetilised.
Oleme saarerahvas. Sellele vaatamata on meie kalavarud ning -tööstus kadumas. Abordivastased muretsevad jätkuvalt embrüote hävitamise pärast Euroopa Liidu rahastavates uuringutes. Lepingu vastu hääletades hääletati oma töökohtade, talude, perekondade ja oma põhiseaduse kaitseks.
Räägite Euroopa ühendamisest, kuid ütlen teile, et see mis peaks meid ühendama, on demokraatia, ning see, mis meid lahutab, on Lissaboni leping.
Peter Baco
(SK) Mind rõõmustasid Euroopa Liidu ettepanekud rahvusvahelise finantssüsteemi reformi asjus, mis sisaldasid prioriteedina ka toiduainetega kindlustatust. Siiski ei rõhuta nõukogu järeldused seda prioriteeti.
Seetõttu sooviksin teie tähelepanu pöörata hulgale tõenditele talunike halveneva rahalise olukorra kohta. Euroopa Liidus mõjutab see peamiselt uuemaid liikmesriike. Mujal mõjutab see Lõuna-Ameerikat ning ka teisi alasid. Talunike tulud on aastaga langenud kuni 50%. Samal ajal on väetamiskulud kahekordistunud ning laenud kulukamaks muutunud. See viib järk-järgult väiksemate saakideni.
Toiduvarud on nendes paikades kriitiliselt väikesed ning seetõttu valitseb tõeline toidukriisi oht, millel oleks ettenägematud tagajärjed. Toidukriisi vältimisest peab saama prioriteet! Peame toiduvarusid suurendama ning seetõttu tuleb oluliselt suurendada tootmist, mis omakorda nõuab korralikku rahastamist. Seetõttu kutsun nõukogu üles muutma saagi ja toiduvarude rahastamine oma prioriteediks!
Jacek Saryusz-Wolski
(FR) Austatud juhataja, lõppenud eesistumine oli väga tähtis, mitte, nagu president Sarkozy ütles, et on suured ja väikesed riigid, vaid seepärast, et ta ise suutis väljakutsetele vastu astuda.
Prantsusmaa eesistumisel ei ole olnud kerge, kaugel sellest. Tegeleda tuli Gruusia kriisiga, finantskriisiga ning muude probleemidega, kaasa arvatud Lissaboni lepingu küsimusega. Kõik see nõudis reageerimist ja tegutsemist, mis on igale juhtimisele kõige raskem asi. President Sarkozy on väga enesekindel juht olnud. Prantsusmaa eesistumine näitas oma võimet tegutseda ning on sellega tunnustuse ära teeninud ja Euroopa Liidule kasu toonud.
Lisaks Gruusiale ja majanduskriisile toon välja kolm punkti: naabruspoliitika, kliimapoliitika ja julgeoleku- ja kaitsepoliitika. Naabruspoliitika sai kõvasti hoogu juurde nii Vahemere regioonis tänu Vahemere Liidule kui ka idapool tänu idapartnerlusele, mis väärib sama palju tähelepani kui meie suhted lõunaga.
Oli aeg liikuda naabruspoliitika arutamiselt edasi energilisele tegutsemisele. Peame andma nende riikide kodanikele tugeva signaali, et toetame nende jõupingutusi reforme läbiv viia ja püüdlusi parema elu poole. Tähtis on tugevdada meie piiridele lähedastes regioonides rahu, stabiilsust ja head valitsemistava. Ütleksin isegi, et see on meie integratsiooniprojekti lahutamatu koostisosa.
Mis kliimat ja energiat puudutab, siis soovin tänada Prantsusmaa eesistumist empaatia ja mõistva suhtumise eest seoses uute liikmesriikide jaoks tundlike teemadega!
Kolmas teema, millega eesistujariik ja nõukogu tegelesid, oli julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamine, seda eriti tsiviil- ja militaarvõimete parandamisega, mille eest soovin avaldada oma sügavat tunnustust!
Lõpetuseks, teada, kuidas asju teha, tähendab seda, et on vaja leida selleks vajalikud ressursid. See on tõsine väljakutse eesistujariigile ja tippkohtumisele. Ükskõik, kas tegeleme kliimamuutuste ja energia paketi, majanduse taastamise või kaitsepoliitika küsimustega, peame kõik, nii institutsioonid kui ka kodanikud, koordineeritud viisil nendele jõupingutustele pühenduma.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja, soovin esmalt avaldada oma südamlikku tänu minister Borloole tema pühendumuse eest kliimamuutuste paketti, sest tegemist on tõesti hea lahendusega, mida on võimalik kuni lõpuni kaitsta!
Kuid soovin rääkida välissuhetest ning seoses sellega pöördun ka uue Euroopa asjade riigisekretäri poole. Nõukogu võttis vastu idapartnerluse põhimõtted. President Sarkozy ütles juba, et kui soovime Musta mere regioonis edukad olla, peame loomulikult ka Venemaa kaasama. Muidugi peab see olema Venemaa, mis austab sealsete riikide territoriaalset terviklikkust ja iseseisvust ning on valmis aitama lahendada Musta mere regiooni probleeme.
Ning kindlasti vajame ka Türgit. Olen tõesti hämmastunud, et Türgit ei ole absoluutselt mainitud. Kuidas võime üldse loota selles olukorras ja regioonis midagi ilma Türgita lahendada? Hiljuti juhtisin Euroopa Parlamendi delegatsiooni Türgis. Härra Michel Rocard, kes oli delegatsiooni liige, küsis korduvalt: "Ja mida teie Prantsusmaa eesistumisest arvate? Kas see käitub objektiivselt?” Sellele küsimusele vastati alati jaatavalt ehk siis teisisõnu, et Prantsusmaa eesistumine käitus tõepoolest objektiivselt. Kui Prantsusmaa jätkaks käitumist samas vaimus, - ja ma mõtlen nüüd Prantsusmaad kui liikmesriiki - siis saaks läbirääkimised Türgiga kiiresti lõpule viia, ilma et midagi lahendamata jääks.
Kuid mida me teeme Türgiga, keda vajame selles regioonis kui partnerit? Ma ei taha sellele küsimusele teie ees vastata, lugupeetud minister, aga peate kaaluma, kuidas me jätkame, sest kui loodame midagi selle regiooni stabiilsuse ja kriiside lahendamise nimel saavutada, peame tegema Türgiga koostööd ning tunnistama Türgit kui Euroopa olulist partnerit. Selleks ei vaja me ainult Prantsusmaad kui eesistujat, vaid ka Prantsusmaad kui riiki.
Jean-Marie Cavada
(FR) Austatud juhataja, sel ajal, kui tankid ähvardasid Thbilisit ja Prantsusmaa eesistumine edendas Euroopa rolli rahusobitajana, rolli, millest ei oleks tohitud kunagi loobuda, lugesin uuesti ühte Ungari autori Sándor Márai' teost.
Ta kirjeldab nende saatuselöökide põhjuseid, mis hävitasid kahel korral Ungari, poole Euroopast ning lõpuks terve Euroopa ning jätsid ajalukku püsivad armid - natsismi ja stalinismi. Ajalugu ning sellega kaasnev vägivald on uuesti tagasi ning loomulikult on kriis Gruusias, finantskriis ja oodatavad sotsiaalsed ja poliitilised tagajärjed selle tõsised põhielemendid.
Euroopa poliitiline tahe peab suutma nende sündmuste ja uue vägivalla väljakutsetele vastata ning seega oleme tänulikud Prantsusmaa eesistumisele ning kõigile institutsioonidele, et nad käsitlesid kompetentselt kõiki esile tõusnud probleeme, mis ohustasid meie stabiilsust ja rahu. Loomulikult ei ole finantskriis veel lõplikult lahendatud ega möödas. Loomulikult on suhetel Vahemeremaadega uus institutsiooniline raamistik. Kuid ei saa eitada aga ajaloolist suunamuutust, mille kliimamuutus kaasa tõi. Vaieldamatult on Euroopast saamas sellel alal juht, olgugi, et kõik pole veel rahuldav.
Euroopa vajab jätkusuutlikku kõrgetasemelist poliitilist sammu, üle parem- ja vasakpoolsete ning äärmuslike tsentristide peade, et võidelda ohtudega, mis naasevad samasuguse vägivallaga, mida ka minevikus kogenud oleme.
Filosoof ütleb, et rahvad, kes oma ajalugu ei tea, elavad need uuesti läbi. Käesolev kriis tuletas meile meelde, et inimesed teevad ajalugu, mitte ajalugu inimesi.
Mogens Camre
(DA) Lugupeetud minister, on juba hilja ning seega piirdun vaid ühe punktiga. Olen kindel, et olete kursis Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu 4. detsembril tehtud otsusega, millega eemaldati juba kolmandat korda Iraani rahva organisatsioon Mujahideen (People's Mojahedin Organisation of Iran, PMOI) Euroopa Liidu terroristlike rühmituste nimekirjast. Palun teil kinnitada, et PMOI ei ole enam selles nimekirjas ning palun eesistujariigil kõigist kolmest kohtuotsustest ka kinni pidada. See aitaks oluliselt kaasa sellele, et me enam kunagi ei märgista Iraani rahva vabadusliikumist terrorismiks. Kui tahame pakkuda Iraani rahvale tulevikus demokraatiat, siis ei tule selline käitumine Euroopa huvidele kasuks.
Margie Sudre
(FR) Austatud juhataja, Prantsusmaa eesistumine tuli suurepäraselt toime. Sellele järeldusele ei ole jõudnud vaid mõned vastuolulised hääled. 27 liikmesriiki on oma erimeelsustest üle saanud ning mitmeid eeskujulikke otsuseid vastu võtnud.
Mis kliima ja energia paketti puutub, siis teeb Euroopa oma esimese sammu ning tuleb öelda, et see on suur samm. Nüüd on Euroopal vahendid oma keskkonnavastutuste kandmiseks, toomata samas majandust ohvriks. Nüüd saame võtta selles küsimuses juhirolli ning kanda teisi kontinente jätkusuutliku arengu suunas.
Lisaks pakub ka Iirimaa välja lahendust senisest isolatsioonist pääsemiseks. Meie sõbrad Iirimaal otsustavad taas Lissaboni lepingu üle, kuid seekord on kõik kaardid nende käes, kuna põhimõtteliselt on kõik teised liikmesriigid oma otsused langetanud.
Praegused kriisid näitavad meile, et Euroopa Liit vajab tõhusaks toimimiseks kõige paremaid institutsioonilisi vahendeid - seda nüüd rohkem kui kunagi varem. Euroopa Ülemkogu võttis vastu massiivse koordineeritud majanduse taastamiskava, mis põhineb pikaajalistel investeeringutel tootmisesse ja toetustesse, mis on suunatud kõige raskemini kannatada saanud tööstussektoritele.
President Sarkozy tõstatas teatud käibemaksumäärade alandamise küsimuse ning olen temaga selles suhtes ühel meelel. Loodame, et majandus- ja rahandusministrid saavutavad märtsis kokkuleppe, mille sõlmimine paistis riigi- või valitsusjuhtidele möödunud nädalavahetusel veel võimatuna. Eurooplaste ees seisvad väljakutsed annavad Euroopa Liidule võimaluse näidata oma kodanikele, et nad on rohkem ühinenud, rohkem reageerimisvalmis ning valmis neid kaitsma.
Oleme tänulikud Prantsusmaa eesistumisele selle uue dünaamilisuse algatamise eest! Nagu härra Sarkozy, nii loodame ka meie, et ei näe niipea neid möödunud nõukogu kohtumisi, mis kestsid kella neljani öösel ilma mingeid tulemusi saavutamata. Viimase kuue kuu jooksul on Euroopas toimunud täielik muutus väljavaate, ulatuse ja usaldusväärsuse seisukohalt. Selle eest oleme tänu võlgu Prantsusmaa eesistumisele ning teame väga hästi, et see roll ei ole neile midagi uut.
Robert Goebbels
(FR) Austatud juhataja, riigijuhile, kelle vastu ajalugu ei ole just lahke olnud, - mõtlen siin esimees Maod, mitte president Sarkozyd - võib pakkuda järgmise mõttetera: "Seni kuni kukud, ei ole sa veel põhja jõudnud”. Ka maailma majandus ei ole veel põhja jõudnud. Finantskriis pikenes taas ning uus finantsskandaal näitab, kui uskumatult vastutustundetud on pankurid kapitaliga spekuleerides ning samal ajal avastavad samad pankurid taas kogu oma ülbe järeleandmatuse, kui nad peavad tegelema tarbijate ja ettevõtete omanike laenutaotlustega.
Sel ajal, kui Euroopa Keskpank oma intressimäärasid langetab, suurendavad pangad oma kasumeid. Riigid, mis äsja oma pankasid toetasid, peaksid tegema kohustuslikuks selle, et need pangad viiksid viivitamatult sisse Euroopa Keskpanga põhitariifi vähendused. Selline taastamise meede ei oleks mingisuguseks koormaks liikmesriikide eelarvetele. Euroopa Ülemkogus vastu võetud majanduse taastamiskava ei ole rahuldav. Peale Euroopa Investeerimispanga täiendavate laenude ei ole praktiliselt mitte mingeid lisarahasid.
Ameerika Ühendriigid aga suunavad oma majandusse palju suuremaid summasid. Seda tänu sellele, et kogu ülejäänud maailm annab neile laenusid edasi, seda vaatamata USA kolossaalsetele riigi- ning ettevõtete ja kodanike võlgadele. Euroopa maksab tõeliselt ühtlustatud makromajandusliku poliitika puudumise eest väga kõrget hinda. Euroopa Keskpanga ja eurotsooni riikide ujedus ei anna meile võimalust rahastada palju tõhusamat majanduse taastamise poliitikat, andes selleks välja Eurobonde, mille tagatiseks on puutumatu rahastamisvõimega Euroopa Liit.
Tänan teid, austatud juhataja! Siinkohal lõpetan, kuid president Sarkozy sõnavõtt kestis 72 minutit, samas on meile aga oma seisukohtade avaldamiseks antud vaid 90 sekundit.
Andrew Duff
Austatud juhataja, Lissaboni lepingu pakett peaks olema piisav, et veenda iirlasi oma meelt muutma. Olin palju ebakindlam majanduspoliitika otsuste kvaliteedis. Millised olid nn jõhkra keynesianismi kontseptsiooni järeldused, millega Martin Schulzi fraktsioonikolleeg härra Steinbrück hangeldas?
Pakun, et ka president Sarkozy kirjeldaks end finantskriisist saadud kogemustele tuginedes keynesianismi järgijana. Kuna Saksamaal puudub mõistlik tööhõive stiimul, siis pakun, et ei saa olla veel majanduslangusest kindlat taastumist.
Guntars Krasts
(LV) Tänan teid, austatud juhataja, pärast nõukogu kokkulepet kliimapaketi suhtes, sai 2008. aastast kõige tähtsam aasta võitluses kliimamuutustega pärast Kyoto protokolli vastuvõtmist 2001. aastal. Kliimapaketi vastuvõtmine tähistab ka üleminekut uuele majanduslikule mõtteviisile, mis vähendab Euroopa Liidu sõltuvust energia importimisest ning ebakindla energiavarustatusega kaasnevaid majanduslikke ja poliitilisi riske. Praegustes majanduslikult rasketes tingimustes oleme valmis oma seniseid põhimõtteid ümber kujundama ning oleme avatud uutele ideedele. Meie jaoks on väga teretulnud kompromiss, mis saavutati sektoritele, milles uute tingimustega kohanemine kauem aega võtab. On aus, et pakume täiendavat toetust nendele riikidele, mis on vähendanud alates 1990. aastast oma süsinikdioksiidi heitkoguseid üle 20%. Eesistujariigi seisukohalt võib pidada viimast Euroopa Ülemkogu kohtumist väga edukaks, nagu ka eesistujariigi aktiivset rolli Venemaa ja Gruusia vahelise konflikti lahendamisel, kui poleks vaid asjaolu, et Euroopa Liit jättis Venemaale õiguse hinnata sõlmitud kokkuleppest kinnipidamist oma enda kriteeriumide järgi. Eesistujariik ei ole seega siiski suutnud kõiki vanu puudusi kõrvaldada. Tänan teid!
Laima Liucija Andrikien
(LT) Õnnitlen Prantsusmaad viimase kuue kuu silmapaistva eesistumise eest! Üleilmne finantskriis, konflikt Venemaa ja Gruusia vahel ning suhted Euroopa Liidu ja Hiina vahel on vaid mõned esilekerkinud väljakutsetest. Kuid see on olnud viimase kuue kuu kontekst ning tuleb tunnistada, et Prantsusmaa on täitnud Euroopa Liidu eesistujariigi rolli efektiivselt ja muljetavaldavalt.
Soovin avaldada oma arvamust Euroopa naabruspoliitika suhtes, eriti seoses idapartnerlusega, mida arutati oktoobris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning möödunud nädalal ka Brüsselis. Gruusia sündmused näitavad selgelt, kuidas Euroopa Liit saab sündmuste keskmes tegutseda ning neid positiivselt mõjutada. Kuid kõige olulisem on see, et nägime, kuidas Euroopa Liit saab toimida üheskoos ning solidaarsust üles näidata.
Teine näide on Valgevene, mis ei ole juba mitmeid aastaid saanud kasu erinevatest Euroopa naabruspoliitika võimalustest. Soovin rõhutada, et käesoleval sügisel on ka Valgevenes olnud märgata muutusi, mis avaldavad lootust, et suhted ELi ja Valgevene vahel võivad olla tõesti teistsugused - saame olla tõelised naabrid.
Koostöövõimalused on väga reaalsed, kui Valgevene juhid mõistavad oma kohustusi seoses pressivabaduse, valimiste ning interneti ja muude meile kirjeldatud probleemidega.
Täna ütles president Sarkozy: "Proovisin muuta Euroopat, kuid viimase kuue kuu jooksul muutis Euroopa hoopis mind. Olen muutunud tolerantsemaks ja avatumaks”. Kallid kolleegid, paistab, et Euroopa muudab paljusid inimesi, kaasa arvatud meid, ning isegi Valgevene juhti Aleksandr Lukashenkot. Kas see pole mitte suurepärane?
Pervenche Berès
(FR) Austatud juhataja, juhtimine tähendab ka tulevikule mõtlemist. Võib tekkida tahtmine ajalugu ümber kirjutada ning öelda, et kriis sai alguse finantsteenuseid pakkuva ettevõtte Lehman Brothersi langusega 15. septembril 2008. Kuid igaüks teab, et esimesi häirekelli löödi juba 2007. aasta augustis ning juba siis oleks pidanud Prantsusmaa eesistumine tegema finantsturgude järelevalve ja kriisihalduse üheks oma eesmärgiks.
Kahjuks pidime ootama ära Lehman Brothersi languse, enne kui president Sarkozy probleemist aru sai ning seda seejärel igal tippkohtumisel päevakorda lisama hakkas. Kuid tegelikult loovad esitatud ettepanekud ja lahendused kava pankade tingimusteta toetamiseks, millele nüüd omakorda vastutulelik rahanduspoliitika tuge annab.
Aga mida me nüüd näeme? Näeme, et selle asemel, et teha oma tööd - rahastada tegelikku majandust ja investeeringuid - koguvad pangad kasumit. See ei ole see, mida Euroopa vajab. Euroopa peab oma tegevusega tagama sellise pangandussektori, mis teenindab majandust ning arvan, et tuleval perioodil on see midagi, mida me tõesti vajame. Ma pole kindel, kas meil on hetkel toimetulemiseks piisavalt kindlad alused.
Marian Harkin
Austatud juhataja, iirlaste "ei” Lissaboni lepingule ei olnud kunagi ainult iirlaste probleem, seda tuli käsitleda kogu Euroopa probleemina ning seda ka tehti.
Iga poliitiku vastutuste hulka kuulub lahenduste leidmine. Iiri valitsus võttis kuulda iirlaste muresid ning koostöös oma kolleegidega Euroopas koostati mitmeid õiguslikke garantiisid, millega käsitleti iirlaste väljendatud põhilisi muresid.
Rahuldustpakkuva lahenduse leidmisel korraldab Iiri valitsus uue rahvahääletuse ning see ongi demokraatia tuum: poliitikud otsivad lahendusi ning küsivad seejärel inimestelt nende heakskiitu.
Kuid ma soovin siiski hoiatada: me ei tohi taas alahinnata mängus olevaid jõudusid. Peame pöörama väga hoolikalt tähelepanu neile, kes üritavad mõjutada selle protsessi tulemust ning rahastavad osaliselt seda nn ei kampaaniat. Peame mõistma absoluutselt, et mõned "ei” poole esindajad, kes väidavad end olevat Euroopa poolt, soovivad näha Euroopa Liidu ja selle institutsioonide laialilagunemist. Iirimaa oli ning jääb lahinguväljaks võitluses Euroopa südame ja vaimu üle. See ongi kaalul, ei midagi vähemat, ning see väärib kogu meie pühendumust ning kõiki meie jõupingutusi.
Neile, nagu Nigel Farage, kes peavad meile jutlusi demokraatia teemadel, ning teistele, kes ütlevad, et otsese hääletamise korral ütleksid eurooplased Lissaboni lepingule "ei”, soovin öelda, et te ei ole tutvunud tõsiasjade ja arvudega. Viie otsese hääletuse tulemused - neli põhiseaduse ja üks Lissaboni lepingu üle - näitasid, et 27 miljonit eurooplast hääletasid poolt ning 23 miljonit vastu. Seega hääletas enamik otseselt hääletanutest eurooplastest poolt.
Lõpetuseks, olgugi, et Nicolas Sarkozy juba lahkus, soovin tänada teda tema energilisuse, Euroopa Liidule pühendumuse ning jõupingutuste eest rasketele probleemidele lahendusi leida!
Jana Hybášková
(CS) Soovin tänada Euroopa Parlamendi Iisraeliga suhtlemise delegatsiooni esimehe nimel Prantsusmaa eesistumist suurepärase töö eest Iisraeli ja Euroopa Liidu suhete tugevdamisel! Üks Iraagi sõja tulemustest on, et Iisrael tunnistab tõsiasja, et ei ole enam ainus USA liitlane Lähis-Idas. Seetõttu otsustas Iisrael mitmekesistada oma turvalisust ning tugevdada Euroopaga suhteid.
Käesoleva aasta 14. juunil oli meeldivaks üllatuseks, kui assotsieerimisnõukogu võttis arvesse analüüsirühma tulemusi ning avaldas valmisolekut suhete täiustamiseks. Uue ELi ja Iisraeli tegevuskava ettevalmistamine ning ennekõike üksmeele saavutamine nõukogus oli täielikult Prantsusmaa eesistumise teha. Nõukogu järeldused seoses Vahemere, Maroko ja Iisraeliga on vapustavad. Neis on näha tõelist tahet poliitiliseks koostööks, välisministrite kohtumiste korraldamiseks, koostööks poliitika- ja julgeolekukomitees (COPS), võimalikuks Iisraeli kaasamiseks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ESDP) missioonides ning ad hoc poliitilisteks konsultatsioonideks pärast tippkohtumist. Võimalik, et suhete uuendamine annab Euroopale suurema mõju seoses tehtud tööga ning võimalik, et ka suurema otsese mõju Lähis-Ida rahuprotsessile.
Austatud juhataja, usun siiralt, et ka meie parlament kinnitab peagi oma nõusolekut võimalikule Iisraeli kaasamisele ühenduse programmides. Praegused nõuded Gaza sektori edusammudele on absurdsed ning see näitab, et Euroopa vastutustest ja rollist ei ole õigesti aru saadud. Loodan, et parandame selle vea peagi ning toetame oma väärikate aruteludega nii tulemusi nõukogus kui ka rasket tööd komisjonis. Loodan, et ühistele poliitilistele jõupingutustele tuginedes suudab Tšehhi eesistumine korraldada Euroopa-Iisraeli tippkohtumise - esimese tippkohtumise Euroopa ja Iisraeli vahel pärast Teist maailmasõda.
Libor Rouček
(CS) Ka mina soovin õnnitleda Prantsusmaa eesistumist suurepärase töö eest! Prantsusmaa juhtimisel on Euroopa Liit ühiselt ja efektiivselt Gruusia kriisiga toime tulnud ning liit tegeleb koordineeritult ja kindlakäeliselt ka raske finants- ja majanduskriisi lahendamisega. EL suutis sõlmida hea ja tasakaalustatud kompromissi seoses kliima ja energia paketiga ning tegi koostööd Iiri valitsusega, et leida lahendus Lissaboni lepingu kinnitamise probleemile.
Kuid Lissaboni lepingut ei ole veel kinnitatud. Selle peab kinnitama veel ka Tšehhi Vabariik, mis 14 päeva pärast liidu eesistumise üle võtab. Tšehhi peaminister Mirek Topolánek, keda president Sarkozy ise julge mehena kirjeldas, rikkus üldist aga ka isiklikku lubadust president Sarkozyle, et Praha kinnitab Lissaboni lepingu käesoleva aasta lõpuks. Praha ei ole lepingut aga kinnitanud ning sellega kaasnevad suured probleemid. Tšehhi Kodanike Demokraatlik Partei parlamendiliikmed ja senaatorid, kes on ka Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni liikmed, lükkasid lepingu tagasi. Sellest tuleb Tšehhi eesistumisele tõsine probleem. Lõpetuseks soovin aga tänada veel kord Prantsusmaa eesistumist!
Werner Langen
(DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid, minu arvates võime teha järelduse, et Prantsusmaa eesistumine oli väga edukas. Minister Borloo, mulle meenub, et alguses olin väga skeptiline selle suhtes, kas sellist ambitsioonikat programmi on võimalik sisse viia. Kuigi ma kõigega nõus ei ole, on tulemused tõesti head. Prantsusmaa ametnikud ja ministrid on teinud suurepärase töö ning sellega ei mõtle ma ainult eesistujat ennast, vaid ka kõiki kaasosalisi. See on tõesti kiiduväärt!
Meil oli siin tõelisi debatte. Poul Nyrup Rasmussen isegi noris Angela Merkeli kallal. Teame kõik, et tavapärased majanduse elavdamise paketid kaotavad oma jõudu, suurendavad riikide võlgu ning neil puudub pikaajaline mõju. Härra Rasmussen pani valimiskampaania tööle, kuid ta unustas, et Saksamaa rahandusminister on sotsiaaldemokraat Peer Steinbrück. Just härra Steinbrück nõudis jõuliselt, et praegu ei tohi ühtegi majanduse elavdamise paketti kasutusele võtta, kuna kriisi ulatus ei ole siiamaani veel selge.
Hoopis vastupidi, riigid peavad säilitama oma eelarvetes korra ning jääma stabiilsuse ja kasvu pakti piiridesse. Selles suhtes ei mõistnud ma Prantsusmaa eesistumise ettepanekuid lihtsalt loobuda stabiilsuse ja kasvu paktist, et näidata välja, et me midagi aktiivselt teeme. Seega on küllaltki õige, et üksikud riigi- ja valitsusjuhid asjale pidurid peale panid ning Prantsusmaa eesistumise liigse visaduse Euroopas midagi ära teha jälle perspektiivi tõid. Kriisi ajal peavad valitsused tegutsema ning meie tugevus seisneb selles, et võtame Euroopas veidi hoogu maha ning arutame asjade üle siin Euroopa Parlamendis. Me ei tohi olla liiga ennatlikud ning peame leppima ja arvestama täielikult liikmesriikide identiteetide, ajalugude ja erinevate poliitiliste ülesehitustega. Ka selles seisneb meie edu.
Pakett on üldiselt kindel ning tänuavaldused Prantsusmaa eesistumisele on absoluutselt ning täielikult õigustatud. Kas te annaksite palun selle tänu edasi ka kõikidele institutsioonidele, lugupeetud minister? Suur tänu teile!
Enrique Barón Crespo
(ES) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni asepresident, kallid kolleegid, Prantsusmaa eesistumisele võime vaid öelda: "Braavo!”. President Sarkozy on parimate Prantsusmaa traditsioonide kohaselt võidelnud Euroopa eest nagu tõeline musketär ning toonud musketäride moto tänapäeva, öeldes, et maailm vajab tugevat Euroopat ning et Euroopa ei ole tugev, juhul kui see killustunud on. Lisaksin veel midagi, nimelt et Euroopa töötab kõige paremini, kasutades ühenduse meetodit, ning usun, et president Sarkozy on sellest ka aru saanud ning võtab selle kasutusele.
Austatud juhataja, olen olnud Euroopa Parlamendi liige juba 22 aastat. See on esimene kord, kus näen, et kõigi kolme institutsiooni - nõukogu, komisjoni ja parlamendi - juhid annavad uuele eesistujariigile sellise tõsise hoiatuse. Tšehhi valitsus lükkas Lissaboni lepingu kinnitamise edasi. Ning soovin veel midagi lisada: kuni 2010. aastani ei ole eesistujariigiks ühtegi euro kasutusele võtnud riiki.
Et Prantsusmaa saavutustel oleks ka tulevikku, arvan et on oluline säilitada järjepidevus ning selles suhtes palun teha oma osa Tšehhi valitsusel.
Colm Burke
Austatud juhataja, Iiri valitsus on loonud eduka loo sellest, kuidas see kaitses hiljuti toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel vapralt Iiri valijate õigusi. Iiri valitsus võitles iirlaste nimel Brüsselis ning sai lõpuks õiguslikult siduvad kinnitused kõikide Iirimaa jaoks tundlike probleemide jaoks.
Kõige olulisem punkt on aga see, et Lissaboni lepingu kinnitamise rahvahääletusel avaldatud mured seoses maksustamise, sõjaväelise neutraalsuse ja abordiga põhinesid suurel määral desinformatsioonil. Tegelikkuses ei mõjuta Lissaboni leping ühtegi nendest küsimustest või on selles juba olemas vastavad protokollid, mis kaitsevad Iirimaa seisukohti. Näiteks kaitseb praeguse Lissaboni lepingu 35. protokoll Iirimaa seisukohta seoses abordiga.
Olles saanud kätte allkomisjoni raporti, milles analüüsiti iirlaste vastust "ei”, tegi minu partei Fine Gael hiljuti mitmeid konkreetseid ettepanekuid. Nende ettepanekutega kavatseb Fine Gael käsitleda peamisi iirlaste keeldumise põhjuseid. Õiguslikest tagatistest ei piisa, et iirlased hääletaksid järgmise aasta sügisel jaatavalt. Iiri rahvaga peab toimuma tõsine mõttevahetus, et luua Euroopa protsessi jaoks mõistmine ja toetus.
Hääletajate küsitlused pärast rahvahääletust näitasid, et rahvas ei mõista eriti Euroopa Liidu rolli ja ülesandeid. See mittemõistmine on suureks väljakutseks nii Euroopa Liidule endale kui ka siseriiklikule poliitilisele süsteemile ning Iiri valitsus ei tohiks seda uuesti alahinnata.
Meie ettepanekute hulgas on ka soovitus viia sisse konstitutsiooniline muutus, et edaspidi kokku lepitud rahvusvahelised lepingud tuleb esitada Iirimaa ülemkohtule, kus määratakse, millised sätted tuleb anda edasi iirlastele otsustada. Selline mehhanism annaks võimaluse arutada lahti Iirimaa jaoks olulisi teemasid, annaks Iiri valijatele võimaluse oma seisukohti avaldada ning Iirimaale võimaluse selliseid lepinguid üldiselt kinnitada ilma teiste asjaomaste osapoolte edusamme peatamata.
Soovitame ka asutada uue konstitutsioonilise Euroopa Liidu kodanike ametniku ametikoha. Määratud isik toimiks sõltumatu nõuandjana kõikides Euroopa Liidu õigusaktide küsimustes, mille sekka kuulub ka nende ülevõtmine Iiri seadustesse. Ta oleks ka vastutav erapooletu teabe jagamise eest seoses Euroopa küsimustega, kaasa arvatud vastuoluliste argumentide korral.
Richard Corbett
Austatud juhataja, mis puudutab Iiri kokkulepet Euroopa Ülemkogus, siis pean ütlema, et Iiri diplomaatia jaoks on tegemist suure eduga. Ausalt öelda üllatas mind, et teised liikmesriigid andsid komisjoni suuruse üle arutledes nii kiiresti alla, ning pöördusid tagasi süsteemi juurde, mille kohaselt määratakse üks volinik liikmesriigi kohta. Tean, et paljudel liikmesriikidel oli sellega seoses kahtlusi. Kuid tõsiasi, et nad nii toimisid, näitab teiste liikmesriikide valmidust tulla vastu muredele, mida väljendati Iirimaa nn ei kampaania ning iirlaste eitava hääletusega. Tegemist ei ole katsega iirlaste eitavast otsusest mitte välja teha. See on pigem katse sellele vastata, et iirlastele vastu tulla ning leida lahendus, mis on sobiv kõigile 27 liikmesriigile.
Kui Euroopa Liidus esineb selline lahknemine, siis üritame sellest üle saada. Teised liikmesriigid näitasid oma valimisolekut Iirimaa muredele vastu tulla. Loodan väga, et sellest piisab positiivse tulemuse saavutamiseks järgmise aasta uuel rahvahääletusel, kui iirlased taas oma valiku teevad.
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid, soovin samuti õnnitleda Prantsusmaa eesistumist või pigem neid paari allesjäänut nõukogu liiget pärast pikka arutelu ning samuti meie volinikku, kes on suurt vastupidavust üles näidanud!
Pean ütlema, et viimase kuue kuu jooksul saime kogeda asutajate isade aega. Sügavad veendumused näitasid, et see, mis meid ühendab, on suurem sellest, mis meid lahutab. Arvan, et see on tähtis õppetund, mille Prantsusmaa eesistumisest saanud oleme ning mis avas ka väga paljutõotava väljavaate. See aitas meil mõista, et euroopa-alane ekstremism meid edasi ei vii. Lisaks näitab kliimapaketi tasakaalustatud käsitlemine seda, et integratsioon ei ole mitte eesmärk, vaid visioon, millega meid kõiki tagasi oma ühiste eesmärkide juurde tuua.
Soovin siinkohal lihtsalt täheldada, et kui need ettekirjutused nii tähtsad on, siis tasub julgus kokku võtta, oma õppetund saada ja asi lõpuni viia. Majandus- ja finantskriisi teemadel oleks kasulik julgemad olla ning seetõttu tuleks siiani vastuvõetud meetmetele lisada veel palju otsustavamaid algatusi, nagu näiteks Eurobondide kasutuselevõtmine. Arvan, et see oleks parim viis, et Prantsusmaa eesistumise võetud teekond selle loomuliku lõpuni viia.
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja, tervitan väga Euroopa Ülemkogu otsust Lissaboni lepingu kohta. Pole üllatav, et euroopavastased "ei” nimel võitlejad jätkavad oma võitlust kulunud argumentidega, mida kehastavad siin Bairbre de Brún, Kathy Sinnott ja Nigel Farage.
Tagatud on iga liikmesriigi õigus nimetada oma volinik. Lepiti kokku ka garantiid muudele muredele vastamiseks, mille sisu ja laad on vaja veel kokku leppida. Lavali ja teistest otsustest kerkivad töötajate õiguste küsimusi tuleb veel põhjalikult lahendada. Kuid Euroopa Ühenduste Kohtu otsused ei põhine Lissaboni lepingul vaid töötajate lähetamise direktiivil, mis on direktiiv, mida liikmesriigid ei pea mitte ainult muutma vaid ka ulatuslikult kohaldama.
Garantiide sisu peab olema vastuvõetav suurele Iiri ja Euroopa kodanike enamusele. Neid ei tohi kasutada sotsiaalprogrammide külmutamiseks Iirimaal või Euroopas või, et keelata kellelegi meist põhiõiguste hartaga antud toetusi. See parlament ja kõik poliitikud Iirimaal peavad osalema nende garantiide sisu väljakujundamisel ning tagama, et tulemused ei oleks regressiivsed.
Simon Busuttil
(MT) Soovin õnnitleda Prantsusmaa eesistumist, eriti Lissaboni lepinguga seotud saavutuste eest! Mõtlen siinkohal just volinike arvu küsimust. Tervitan südamest otsust, et igast liikmesriigist saab olema üks volinik ning et see on ka Lissaboni lepingus põhimõttena kaasatud. Esmalt oleks hea tuletada meelde, et otsus volinike arvu vähendamiseks võeti vastu juba 2000. aastal Nice'i lepinguga ning ei olnud seega Lissaboni lepingu uus otsus. Sellegipoolest arvan, et tegemist on tähtsa kokkuleppega ning et seda tuleks tervitada just seetõttu, et igal riigil oleks tunne, et see on komisjonis esindatud. Miks? Esiteks on see seotud inimeste usaldusega komisjoni suhtes. Teiseks näitab see komisjonis iga liikmesriigi panust, sõltumata sellest, kas riik on suur või väike. See ei ole sellepärast, et komisjoni liige esindab oma riigi huvisid, vaid seepärast, et komisjoni liige peab tagama, et ükski riik tähtsusetuks ei muutuks. Lõpuks on see ka seepärast, et komisjoni tõhusus ei sõltu mitte volinike arvust vaid selle rahvusvahelisest organiseeritusest. Minu arvates on praegune komisjon oma 27 liikmega väga hästi toimiva korraldusega süsteem. Seepärast arvangi, et igal raskel olukorral on ka omad head küljed. Mõnes mõttes on meil nüüd tänu iirlastele kokkulepe seoses põhimõttega, mille kohaselt on iga liikmesriigi kohta määratud üks volinik. Loodan, et Iiri rahvas nüüd ka seda põhimõtet toetab.
Jo Leinen
(DE) Austatud juhataja, on hea uudis, et Lissaboni lepingu kinnitamise protsess jätkub teise rahvahääletusega ning ehk saab leping pärast kaheksat aastat ootamist 2009. aastal ka lõpuks ometi vastu võetud. Halb uudis on aga, et maksame selle eest väga kõrge hinna, ning ühes valdkonnas minu arvates isegi liiga kõrge hinna.
Esialgu on komisjoni reform lõpetatud. Nimetatud reform oli osa institutsioonide reformimise paketist. Arvan, et siin praegu vastu võetud otsused tulevad meile veel tulevikus kahjuks. Kui endise Jugoslaavia seitse riiki on Euroopa Liidu liikmed, siis on endisel Jugoslaavial rohkem volinikke kui kuuel suurel liidu liikmesriigil. See rikub tasakaalu ning probleem on kõigest edasi lükatud, mitte lahendatud.
Leian samuti, et selles küsimuses on näidatud üles puudulikku juhtimist. Nõukogu eesistujariik - täpselt nagu ka komisjon - ei ole suutnud õigeaegselt piire määratleda. Võime öelda kindlalt, et pooldajad ei ole rahul, nad leiavad ikka uusi tüliõunu.
Peame alustama nüüd teavitamiskampaaniaga ega tohi jätta teist rahvahääletust populistidele. Seda peame kohe tegema.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Austatud juhataja, oleme kõik nõus, et praegune kriis on palju tõsisem ja sügavamale ulatuvam kui ennustati. Käes on ebatavalised ajad, mis vajavad ebatavalisi meetmeid ning Prantsusmaa eesistumine on selle ülesandega hästi toime tulnud.
Nüüd peame meie - parlament ja komisjon - tagama, et kõik need eritoetuse meetmed ei tooks kaasa jäävaid kaasnevaid kahjusid Euroopa ülesehitusele.
Esimene ohustatud valdkond on konkurentsipoliitika. Meil on sõda. Kehtivad sõjareeglid, kuid isegi sõja ajal kehtib Genfi konventsioon ning loomulikult ei anna see pankadele, mis said riigi rahadega rekapitaliseeritud, õigust osta üles teisi pankasid. Minister teab, millest ma räägin.
Teine valdkond on stabiilsuse ja kasvu pakt, mida pean Euroopa arhitektuuri päiskiviks. Hindan väga kasutusele võetud maksustamise meetmeid, kuid ma pole rahul kavatsusega reguleerida avalikku rahakotti nagu mingit liiki rahakassat, mille võime silmad kinni lõhkuda ning kohe kukub raha sinna, kus seda vaja. See ei ole Marshalli plaan, mille onu Sam kinni maksab. See on majanduse taastamiskava, mille maksumaksjad peavad homme kinni maksma.
Seepärast ei tohi unustada, et tänased võlad on homsed maksud. Siin ei võida mitte see, kes kõige rohkem kulutab, vaid see, kes kõige mõistlikumalt kulutab. Ainus kriteerium, mille alusel otsustada, kas kulutamine on hea või parem, on see, kas sellega on võimalik majanduskriisist pääseda ning töökohti luua.
Seega ei jaga ma Poul Nyrup Rasmusseni ideed, et kõige arukamad on need, kes kohe kõige enam kulutasid.
Lõpetuseks veel finantsstabiilsuse küsimus, millele president Sarkozy viitas. Olen nõus, et reformid on vajalikud, et reguleeriv raamistik on vaja üle vaadata ning peame nägema palju vaeva, et saavutada tihedam koostöö Euroopa reguleerivate asutuste vahel, kuni meil ei ole keskset Euroopa majanduse reguleerivat asutust.
Gary Titley
Austatud juhataja, erinevalt Martin Schulzist valmistas mulle käesoleva eesistumise alguses muret aeglane kiirus finantskriisile reageerimisel. Arvan, et terve Euroopa oli süüdi enesega rahulolus, kui arvas, et see polnud meie, vaid Ameerika probleem.
Kuid pärast seda, kui finantstsunami meid tabas, oleme sellel väga hästi reageerinud. Tervitan väga nii meie oma peaministri Gordon Browni kui ka Nicolas Sarkozy juhioskusi.
Saime õppetunni, et Euroopa jääb püsima või langeb ühiselt. Kui tegutseme individuaalselt, siis me kaotame, ning seda on ka möödunud sündmused kinnitanud. Oleme olukorras, millises me varem pole olnud ning seepärast tervitan väga senist dünaamilist juhtimist, mis on kontrastis Timothy Kirkhope'i fraktsiooniga, mille liikmed käituvad nagu hirmunud jänesed läheneva auto tulede ees ja arvavad, et selle suure kriisi ainsaks lahenduseks on selle vastu mitte midagi teha.
Panin tähele, et president Sarkozy rääkis meie nn sõpradest ameeriklastest. Terve läänemaailm seisab silmitsi suure kriisiga. Tuleme sellest välja vaid siis, kui teeme koostööst eesmärgi. Seega peame rõhutama seda, kui tähtis on Euroopa koostöö jaanuaris uue administratsiooniga, et luua ühine front võitluses suurte väljakutsetega, nagu kliimamuutus ja finantskriis.
Elmar Brok
(DE) Austatud juhataja, komisjoni asepresident, nõukogu eesistuja, kaks sündmust näitasid, et Euroopa saab olulist rolli mängida ning mõju avaldada. Gruusias olid eurooplased need, kes sõjale lõpu tegid ning finantskriisis sundisid eurooplased G8 ja G20 tippkohtumistel muud maailma jõudma kokkulepetele ja pidama läbirääkimisi, et hoida ära selliste asjade toimumise võimalus tulevikus.
Kuid kas saame jätta juhuse hooleks selle, et järgmisel korral on nõukogu eesistujaks üks suurematest liikmesriikidest? Ütlen seda seepärast, et Prantsusmaa ja president Sarkozy said lausa suurepäraselt hakkama. Usun, et vajame täiendavaid stabiilseid institutsioonilisi raamistikke, et tagada selle töövõime tulevikus. Seepärast on Lissaboni lepingu kinnitamine mitmel põhjusel nii tähtis ning see ongi kolmas valdkond, mille pärast ma Prantsusmaa eesistumist õnnitleda soovin. Prantsusmaa saavutas kokkuleppe, tuginedes Iirimaa valitsuse esitatud nõudmistele, ning pakkus välja lahendusi seoses täpsustustega, - või kuidas neid ka nimetada - mis puudutavad volinike küsimust ning ka paljut muud.
Usun, et nüüd peab Iirimaa sellele positiivselt vastama. Nagu paljud juba ütlesid, ei ole nende asjadega leppimine olnud paljudele inimestele lihtne, eriti näiteks volinike küsimuses. Kuid usun, et efektiivsust on võimalik mingil muul viisil saavutada.
Siinkohal soovin tuua välja veel ühe olulise punkti, nimelt selle, et Lissaboni lepingu vastaste reaktsioon näitab, et nüüd, kui nende argumendid esimeselt rahvahääletuselt on ära võetud, peavad nad otsima uut materjali. See näitab selgelt, et nad ei ole Euroopa sõbrad, et nad ei soovi paremat Euroopat, vaid nad on igal juhul eurointegratsiooni vastu ning otsivad alati uusi argumente oma eesmärkide saavutamiseks.
See peaks olema piisavaks stiimuliks, et jätkata ja asi viimaks lõpule viia. Olen kindel, et Tšehhi eesistumine - mis on esimene eesistujariigi rolli täitev endise Varssavi pakti riik - võtab selle probleemi käsile erilise vastutustundega ning viib koostöös oma Prantsuse ja Rootsi kolleegidega selle asja edukalt lõpule.
Adrian Severin
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Mida me õppisime Prantsusmaa eesistumiselt? Saime kolm õppetundi.
Esiteks see, et Euroopa Liit vajab tugevat eesistumist, mis toimub pikemal perioodil, kui protsess, mida eesistujariik haldama peab ning mida juhib dünaamiline ja kompetentne juhtkuju, kes suudab pühenduda täielikult Euroopa huvidele ja probleemidele. Seetõttu vajame miinimumina Lissaboni lepingut. On tõsi, et Euroopat ei tohi isikustada, vaid seda tuleb kehastada.
Teine õppetund on see, et Euroopa Liit vajab eesistumist, mis suudab sõlmida kompromisse rahvaste esindajate vahel, kasutades seejuures Euroopa kodanike esindajate toetust. Seetõttu vajame tugevamat parlamenti, sest ühinenud Euroopa ei ole rahvusriikidele oht. Anarhia ja neofeodalism on Euroopa integratsiooniprotsessi vältimatud alternatiivid ning ohuks rahvaste terviklikkusele.
Kolmas õppetund on, et Euroopa Liit vajab majanduslikku juhtimist, mis suudab jätkusuutliku kasvu viia tasakaalu sotsiaalse solidaarsuse ja ühtekuuluvusega. Kui mitmekiiruseline Euroopa, mis ei ole küll soovitav, osutub vältimatuks, peab Euroopa end struktureerima vastavalt erinevusele ennetavate poliitikate vahel, mitte vastavalt erinevusele majandusarengu tasemete vahel.
Mis kõigesse ülejäänusse puutub, siis soovin avaldada oma õnnitlusi ja tänuavaldusi. Tunnustame neid, kes tunnustust väärivad!
Andrzej Jan Szejna
(PL) Austatud juhataja, viimast Euroopa tippkohtumist jääb ajalugu meenutama kui ajaloo pöördepunkti. Uute liikmesriikide seisukohalt on see võrreldav liitumise läbirääkimiste ja liitumislepingutega. Seda just kliima ja energia paketi olulisuse tõttu.
Mul oli hea meel saada uudiseid liidu ühtehoidmise ning võime kohta saavutada kliima ja energia paketi suhtes keeruline kompromiss. Kuid soovin öelda ka mõned hoiatussõnad ning juhtida täiskogu tähelepanu sellele, et see kompromiss tähistab alles tee algust. Alles 2020. aastal saame teada, kas oleme kliimamuutuste ja energia alal edu saavutanud. Teisisõnu saame alles siis teada, kas nn kolm korda kakskümmend paketi eesmärgid on saavutatud ning kas uute liikmesriikide, eriti just Poola majandused on viidud piisavalt kaasaegsele tasemele liigselt tõsiste sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedeta.
Lissaboni lepingu kinnitamise otsused annavad põhjust optimismiks. Vastandiks sellele on aga ettepanekud ühistegevusteks finantskriisiga võitlemisel olnud pettumustvalmistavad, nagu seda on ka süvenev majanduskriis Euroopa Liidus, mida liidu kodanikud üha enam ja enam tunnevad. Seepärast palun komisjonil ja uuel eesistujariigil esitada tõelise ühistegevuse programmi, et vältida Euroopas töötuse kasvu ja liidu majanduskasvu langemist.
Véronique De Keyser
(FR) Austatud juhataja, president Sarkozy, lõppev eesistumine oli väga silmapaistev. Euroopa ühel häälel rääkima panemine ei ole lihtne saavutus, kuid inimõiguste valdkonnas valmistasite kahjuks pettumust.
Viimane lahtiütlemine on seotud poliitiliste suhete süvendamisega Iisraeliga, mida nõukogus kiirustades arutatakse. Nagu teate, ei jõua Euroopa abi enam Gaza sektorisse. Teate ka, et volinik Louis Michel räägib ühisest karistamisest. Euroopa Parlamendile on saadetud sadu e-kirju, milles palutakse teha suhete süvendamine sõltuvaks vastavusest rahvusvahelise õigusega. Meie lükkame oma hääletamist edasi, aga mida teete teie? Sunnite peale tingimusteta vastust "jah” ning õigustate seda sellega, et see annab meile suurema kontrolli Iisraeli üle. Kas see on unenägu? Juulist peale on Iisraelil olnud põhimõtteline nõusolek ning lisaks täitis Iisrael ka Vahemere Liidu asepresidendi koha.
Kas Iisrael kehtestas asulate juurdeehitamise keelu, vähendas kontrollpunktide arvu või lõdvendas oma haaret Gaza ümber? Ei. Selleks, et toetada valimistel Tzipora Livnit, unustate kõik inimõigused ning toetate mõlemal poolel hoopis neid, kes usuvad, et ainult kuritegevus ja vägivald on tasuvad, ja neid, kes konflikti otsivad. Härra Sarkozy, see ei ole enam reaalpoliitika, vaid pimedus või lubamatu küünilisus.
Tunne Kelam
Austatud juhataja, imetlen väga Prantsusmaa eesistumise sihikindlat juhtimist. Seda on vaja ka militaristliku Iraani režiimi püüdluste nurjamiseks, mis on juba aastaid oma rahvast terroriseerinud ning ekspordib terrorismi massiivsel tasemel ning kardan, et tulevikus ka massihävitusrelvi. On irooniline, et Euroopa Ülemkogu hoiab oletatavate terroristlike rühmituste nimekirjas ainsat tõsiseltvõetavat opositsioonirühmitust, Iraani rahva organisatsiooni Mujahideen (PMOI), mille eesmärk on luua rahumeelseid vahendeid kasutades ilmalik ja demokraatlik Iraan.
4. detsembril 2008 langetas Euroopa ühenduste esimese astme kohus juba kolmandat korda otsuse, et Euroopa Ülemkogu otsus PMOId endiselt selles nimekirjas hoida on kehtetu ja õigustamatu. Loodan, et Prantsusmaa eesistumine austab Euroopa kohtu otsuseid ning annab Iraani opositsioonile võimaluse riigis tõelisi muutusi teha.
Avril Doyle
Austatud juhataja, toetan täielikult Tunne Kelami viimast seisukohavõttu.
Tippkohtumine ja selle päevakord olid väga tähtsad. Soovin kiita ja tänada Prantsusmaa eesistumist väsimatu töö eest taastamispaketi ning kliimamuutuste ja energia paketi juures! Kuid hetkel soovin keskenduda kolmandale tähtsale päevakorrapunktile.
Eelmise nädala tippkohtumisel said meie peaminister ja välisminister positiivse vastuse kõikidelt teistelt valitsusjuhtidelt 12. juunil 2008 iiri valijate enamuse väljendatud muredele, kui nad ei olnud Lissaboni lepingu kinnitamise poolt. Neile liikmesriikidele, mis kahtlesid mõnedes meie soovide aspektides, nagu meie minister Martin seda väljendas, ütlen, et tänan teid selle eest, et meie palvetega arvestasite, andes meile voliniku ning õiguslikud garantiid maksustamise, neutraalsuse, õiguse elule, hariduse ja pere kohta. On ikka veel neid, kes esitavad argumente teise rahvahääletuse vastu. Kuid suur osa iirlastest hindavad täielikult ning tunnistavad meie kuulumist Euroopa Liitu, eriti ajal, mil valitsevad enneolematud üleilmsed majandusraskused, kui tähtsuse ja mõju kaotamine ei ole võimalikud valikud ning kui takistusteta juurdepääs 500 miljoni tarbijaga ühtsele turule on niivõrd kriitiline Iiri ekspordi jaoks, mille sekka kuulub ka meie maitsed sealiha, et me saaksime kauplemisega majanduse taas kasvama panna.
Kuid on üks aga, nimelt see, et meie üha abitum ja sihitum valitsus peab tegema seda, millega see juunis toime ei tulnud - võtma asja ühiselt ette ning selgitama Lissaboni lepingu sisu, eesmärki ja eeliseid. Kui mitte miski muu, siis just valitsusliikmete mõistmine, et vastasel juhul jäetakse nad ukse taha, aitab neil ehk oma mõtteid suunata.
Csaba Sándor Tabajdi
(FR) Austatud juhataja, soovin õnne Prantsusmaa eesistumisele selle ambitsioonikuse, järjepidevuse ja suure edu eest!
Esmalt tervitan väga teie tegevust finants- ja majanduskriisi kontrolli alla saamiseks. Tahaksin ka isiklikult tänada president Sarkozyd ja José Manuel Barrosot Ungari rahva nimel abi eest, mida nad meile pakkusid.
Teiseks soovin õnnitleda teid lähenemise eest, mille te põllumajandussektoris kasutusele võtsite. Tervisekontrolli kasutuselevõtmine ja järelemõtlemisaja algus on väga positiivsed algatused, mida tuleks Prantsusmaa toetusega ka jätkata.
Kolmandaks, kliima ja energia pakett on ajaloolise kompromissi tulemus. Uutele liikmesriikidele antud kompensatsioon ei suuda aga eemaldada lõplikult tunnet, et meid diskrimineeritakse.
Lõpetuseks, Gruusia ja Venemaa vahelise kriisi lahendamine oli väga positiivne ning aitas vältida suhete jahtumist Venemaa ja Euroopa Liidu vahel.
Carlo Fatuzzo
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid, palun öelge president Sarkozyle edasi, et Carlo Fatuzzo pooldab 100% seda, mida Prantsusmaa viimase kuue kuu jooksul eesistujariigina korda saatnud on.
Öelge palun samuti, et saabusin täiskogule just siis, kui ta ütles, et pühendumine suurtele projektidele edendab üksmeelt ning teeb nende saavutamise lihtsamaks. Soovin teda tänada, sest ta andis mulle julgust teha tegelikkuseks ühe minu suurtest projektidest, mille esitasin siia parlamenti teiseks ametiajaks valitud pensionäride esindajana. Nimetatud projektiks on, et Euroopa pensionäridest kodanikud peaksid vanemate inimestena olema positsioonis, mis on parem sellest, kus nad olid töötajatena. Neil peaks pensionipõlves olema rohkem raha ja eneseväärikust ning neid tuleb rohkem austada. See on suur projekt, kuid seda enam annavad mulle julgust need president Sarkozy sõnad.
Mairead McGuinness
Lugupeetud juhataja, soovin öelda, et president Sarkozy peab paljude asjade eest vastutama, kuna tänase Irish Timesi artikkel ütleb, et see tormakas kuuekuuline ametiaeg Euroopa Liidu eesistujana on lõppemas ning annab lõpuks ometi diplomaatidele ja ajakirjanikele aega kaua oodatud puhkuseks. Kas võin ka lisada, et seoses jõulude lähenemisega vajame kõik puhkust, ennekõike need, kelle jaoks lähenevad Euroopa valimised ja teine rahvahääletus Lissaboni lepingu üle. Sellel teemal saab tulevikus veel palju arutada.
Iirimaa jaoks ei seisne probleem niivõrd mitte lepingu sisus, - seda teame juba esimesest hääletusest - vaid pigem probleemides, mis on inimestele muret tekitanud, ning seda nõukogu ka tegi. Kuid nõukogu ei saa Iirimaa eest veenda sealset rahvast, kes ei ole hetkel oma valitsusega lepingu toetamise pärast rahul. Seetõttu jääb see meie seast nende õlule, kes lepingut täielikult toetavad. Loodetavasti saavad paika õiguslikud sätted, mille abil tutvustada rahvale lepingus olevaid väärtusi ning lahutada siseriiklikud murettekitavad küsimused nendest, mis jäävad Euroopa tasandile. Arvan, et teate, kui raske see töö on, kuid selle täiskogu toega on see võimalik.
Gábor Harangozó
(HU) Kõigepealt õnnitlen Prantsusmaa eesistumist ajaloolise ja tähtsa töö puhul! 200 miljardi euro suurune majanduse stiimulite plaan, õigusnormide lihtsustamine ja institutsioonide korralduse kohandamine on kõik väga tõhusad muudatused. Need on saavutused, millega saab Euroopa majandust stimuleerida.
Sotsiaalse tasakaalu puudumine on aga Euroopale tõsiseks probleemiks. Kriisi tagajärjed suruvad paljudes riikides sotsiaalse ebavõrdsuse viimase piirini. Peame astuma oma kõige haavatavamate kodanike nimel sümboolseid ja efektiivseid samme, tegelema edasiste sotsiaalsete pingetega ning vältima agressioonide levikut. Mul on hea meel, et sotsiaalkorterite remontimise saab laiendada ka väikese sissetulekuga inimeste kortermajadele, kuid ei tohi unustada, et tekkinud on ka vaesunud maa-asulaid, mille remontimine oleks viga ning seega peaks võimaldama nende eraldatud asulate sulgemise. Peame tegema lõpu äärmuslikule vaesusele, vastasel juhul võivad majanduskriisil olla ohtlikud sotsiaalsed tagajärjed.
Bruno Le Maire
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja, asepresident Wallström, kallid kolleegid, mulle on väga suur au võtta esimest korda sõna siin Euroopa Parlamendi ees. Nagu teate, tulen ma Prantsusmaa riiklikust parlamendist - Prantsusmaa demokraatia templist - ning seepärast on suur au rääkida siin Euroopa demokraatia templis.
Nagu ütlesite, austatud juhataja, on aeg hiline ning seega piirdun vaid nelja punktiga seoses nelja olulisema siin tehtud tähelepanekuga: majandus, kliimamuutuste pakett, poliitilised küsimused ja lõpuks ka Lissaboni leping.
Mis majandusse puutub, siis arvan, et Euroopa Liit näitas oma võimet kanda vastutusi ning seistes silmitsi tõsise majanduskriisiga, mis avaldas mõju kõigile meie kodanikele, viis liit sisse taastamiskava, mis kaitseb töötajaid, meie tööstusi ning annab meile võimaluse kriisi lahendamisega tegeleda.
nõukogu eesistuja.- (DE) Soovin öelda nüüd paar sõna Silvana Koch-Mehrinle. Peame toetama Euroopa tööstust ning näitama üles ka solidaarsust Euroopa riikide vahel. See on väga tähtis!
nõukogu eesistuja. - (FR) Mis finantskriisi puutub, siis oli Robert Goebbelsil õigus, öeldes, et vajame paremat majanduslikku koordineerimist, kuid samas ka kindlamaid eeskirju pankade reguleerimiseks. Arvan, et järgmisel aastal peame sellega seoses midagi ette võtma.
Avaldati ka mõningast kriitikat. Eriti tegi seda Pervenche Berès ja nüüd ka Martin Schulz. Küsimus oli, kas me jäime liiga hiljaks?
Omalt poolt arvan, et kõige tähtsam on see, et suutsime midagi ette võtta. 2007. aastal nägid veel vähesed vaatlejad, et kriis on tulemas. Võib-olla oleks olnud kasulikum tegutseda varem. Kuid põhiline on see, proua Berès, et me siiski tegutsesime.
Mis puudutab Gary Titley ja Andrew Duffi nimetatud puhtast finantsreaktsiooni, siis olen nendega täiesti nõus.
nõukogu eesistuja. - Finantskriis ei ole veel möödas ning me ei tohi unustada, et mitte midagi pole lahendatud, kuni kõik lahendatud saab.
nõukogu eesistuja.(FR) Arvan, et peame järgmisel aastal jääma väga ettevaatlikuks, peame olema jätkuvalt teovalmid ning kehtestama finantseeskirju, kui selleks vajadus tekkib.
Mis kliimapaketti puutub, siis räägin väga lühidalt, sest Prantsusmaa riigiminister Jean-Louis Borloo, kes tegi suurepärast tööd oma nooremministri Nathalie Kosciusko-Morizet'ga, räägib pärastlõunal rohkem sellel teemal. Tänan Margie Sudret, Guntars Krastsi, Werner Langenit, Andrzej Jan Szejnat ja Avril Doyle'i, kes andsid selle kliimakava koostamisel suure panuse. Tänan neid positiivse tagasiside eest selle kava kohta!
Arvan, et see kliimakava on peale Kyoto protokolli kõige olulisem, ning mis kõige tähtsam, sellega on garanteeritud, et Euroopa kontinent annab suurepärase eeskuju enne Kopenhaageni kliimakonverentsi.
Mis puutub poliitilistesse küsimustesse, eriti Venemaa ja Gruusia küsimusse, siis ei ole tõepoolest veel kõik lahendatud. Kuid arvan, et on veidi liigne eeldada, et Euroopa Liit lahendab maailma kõige keerulisemas regioonis Kaukaasias kõik probleemid. Kuid kõige tähtsam sealne probleem, milleks oli rahu olemasolu, sai lahendatud. See on antud regioonile kõige tähtsam, samuti Euroopa Liidule, kuna ELi olemasolu põhjuseks ongi just rahu edendamine.
Pean ka ütlema, et Euroopa kodanikuna olen eriti uhke, et vabariigi president võtab Prantsusmaa eesistumisel selle algatuse koos kõikide Euroopa riikidega enda peale, et luua rahu seal, kus oleks võinud olla sõda. Ka kommenteeriksin seda, mida Jean-Marie Cavada ja Laima Liucija Andrikienütlesid, sest minu jaoks on väga tähtis, et hetkel Gruusias olevad Euroopa stabiliseerimisjõud peavad võtma mängima rolli täielikult ning mitte laskma oma vastutusalasid teistel üle võtta.
Sellega jõuangi teise punkti juurde, mille tõstatajaks oli muuhulgas ka Jacek Saryusz-Wolski, ning selleks on Euroopa kaitseküsimus. Usun, et saavutasime kahel põhjusel Euroopa kaitsevõime suhtes häid tulemusi. Esiteks, need on konkreetsed tulemused. Need pole ainult paberile kirja pandud tulemused, vaid tegelikud sõdurid, kes sealse piirkonna stabiliseerimise nimel võitlevad.
Tulemused on ka head seepärast, et need saadi tihedas koostöös NATOga. Me ei tohi enam kaitsta Euroopat NATO eest. Need täiendavad teineteist: vajame sõltumatut Euroopa kaitset ning ka seda, et NATO oma rolli täisväärtuslikult mängib.
Türgi küsimuses, mille Hannes Swoboda esitas, võtab protsess oma loomuliku arengu vastavalt sellele, mis on Euroopa eeskirjadega sätestatud. Selles küsimuses korraldame reedel üldasjade nõukogu kohtumise ning tutvume ka vastavate peatükkidega. Usun, et see kõik saab tehtud vastavalt kõikides Euroopa riikides vastu võetud otsustele.
Mitu sõnavõtjat, eriti Jana Hybášková ja Véronique De Keyse, tõstatasid ka Lähis-Ida küsimuse. Tegemist on suure konfliktiga. Arvatavasti ongi see kõigi Lähis-Idas toimepandavate vägivalla kuritegude põhjuseks ning Euroopa Liit kannab seal suurt vastutust, sest EL on sealne peamine toetuse pakkuja, peamine abi andja Palestiina territooriumil ning seetõttu peab EL ka oma vastutusi täitma.
Usun, et kui suudame selles suunas kõikide Euroopa riikidega edasi liikuda, siis suudame täita ka kõiki ootuseid, mis Lähis-Idal, Iisraelil ja Palestiina territooriumitel meile on, ning kui suudame tuua rahu ja stabiilsuse sinna, kus valitseb vägivald, siis on Euroopa oma osa teinud.
Mis Lissaboni lepingusse puutub, siis ütles Kathy Sinnott väga hästi, et Euroopa vajab Iirimaad. Peame ka austama iirlaste demokraatlikku otsust ning andma neile demokraatia väljendamiseks veel ühe võimaluse. Lepingu vastuvõtmiseks ei ole teist viisi. Elmar Brok ütles, et vajame Lissaboni lepingut.
"Vajame Lissaboni lepingut. Selles pole mingit kahtlust”.
Ka mina olen selles täiesti veendunud.
Peame ka liikuma edasi väga metoodiliselt, väga avatult ning hoogsalt dialooge pidades, et iirlased otsuse langetada saaksid. Minu arvates on see täielikult asendamatu protsess. Richard Corbett ja Colm Burke, teie avaldasite selles suhtes oma kahtlusi ning see on täiesti arusaadav. Rahvahääletus on alati riskantne.
nõukogu eesistuja.Ja teil on õigus, poliitilisi raskusi ei tohiks alahinnata. Teisest küljest aga ei tohi hinnata üle meie valmisolekut iirlasi aidata, sest lõppude lõpuks jääb otsuse tegemine ikkagi iirlaste õlule.
nõukogu eesistuja. - (FR) Mis volinike arvu puutub, mis on teema, mida ka Jo Leinen teiste seas mainis, siis sellel teemal arutame edasi veel täna pärastlõunal. Minu arvates ei ole see kõige tähtsam küsimus.
Kõige tähtsamal küsimusel on hoopis kaks külge. Esiteks see, et iga rahvas peab tundma, et on komisjonis õiglaselt esindatud ning kui selle saavutamiseks peame end muutma, siis tuleb seda lihtsalt teha. Minu arvates on vastuvõetud otsus just õige.
Teiseks oluliseks punktiks, nagu vabariigi president juba mitmel korral mainis, on loomulikult see, et komisjoni tuleb juhtida vajaliku rangusega ning presidendi ametikoht peab olema tugev, sest ka see tagab komisjoni õigusjärgsuse.
"Seda peame kohe tegema!”
Arvan, et seda ütles ennist Colm Burke. Jah, me peame selles suunas liikuma.
See on kõik, mida ma seoses tänaste sõnavõttudega öelda soovisin. Soovin kasutada ka võimalust, et öelda teile, kui suur au on sellist vastutust kanda, mille vabariigi president mulle andis! Teadke, et olen teie teenistuses ööpäevaringselt, et töötada käsikäes Euroopa Parlamendiga, mis täidab nüüd olulist rolli, mitte ainult meie institutsioonides vaid ka meie kaaskodanike südametes. Koos teiega ehitame üles Euroopa demokraatia.
(Aplaus)
Margot Wallström
Euroopa Komisjoni asepresident. - Austatud juhataja, tänan teid selle huvitava arutelu eest - vähemalt suurem osa sellest oli väga huvitav - ning arvan, et oleme kuulnud ära kõige tähtsamad argumendid! Piirdun vaid paari lühikese kommentaariga ning mainin vaid mõnda asja, mida ma arutelu käigus ei kuulnud.
Esmalt soovin öelda, et ei, komisjon ei ole nõukogu sekretariaat. Rõhutan, et see ei ole nii! Ärge ajage segamini tõsiasja, et me töötasime lähedalt Prantsusmaa eesistumisega, - ning koostöö oli tõepoolest väga tõhus - sellega, et oleme sekretariaat. Esitades energiapaketi, kliimapaketi, majanduse taastamiskava ning olles ambitsioonikad ja võttes enda peale algatusi, tõestasime, et me ei ole sekretariaat, vaid komisjon, millel on algatuste tegemise õigus ning sedasi käitume me ka edaspidi.
Mis Lissaboni lepingusse puutub, siis võin esitatud argumentidele lisada, et minu arvates esitati nõukogule - loomulikult koos komisjoniga - pikk nimekiri iirlastele probleemsete teemadega, et me nende muresid ka lahendada saaksime. Tutvusime nende muredega üksikasjalikult. Kaalusime koos lahendusi ning, nagu teate, otsustas nõukogu nüüd volinike arvu suhtes otsuse vastu võtta. Olen alati propageerinud seisukohta, et igal liikmesriigil peaks olema üks volinik, kuigi olen komisjoni seisukohale truuks jäänud. Ma lihtsalt arvan, et see, mille kaotame tõhususes, - ja ma pole siinkohal nii kindel, kas on võimalik midagi tõhususes kaotada, minu meelest on näiteks Prantsusmaa valitsuses umbes 33 liiget - võidame tagasi õigusjärgsuse alal. Vajame õigusjärgsust rohkem kui kunagi varem ning seepärast on tähtis, et iga liikmesriigi kohta oleks üks volinik. Tervitan seda otsust väga! Kuid tutvusin nimekirjas ka ülejäänud murettekitavate teemadega ja ka nende lahendamiseks on omad võimalused.
Saame panustada näiteks sellega, et sõlmime esimesel võimalusel Iirimaa valitsusega koostöömemorandumi selle kohta, kuidas rahvale paremini teavet pakkuda. Selle juurde kuulub ka see, et Iirimaa noortele ja naistele antakse võimalus oma arvamust kujundada ning nad saavad öelda, et neil oli vähemalt võimalus saada kogu vajalik teave. See on meie lähituleviku panus.
Ma ei kuulnud argumente selle kohta, et ka energiapakett annab Euroopale mitmeid võimalusi. Arvan, et energiasäästlikumatesse tööstusharudesse või energiavõrku investeerimine pakub suurepäraseid võimalusi mitte ainult uute töökohtade loomiseks ja majanduslangusest üle saamiseks, vaid ka jätkusuutliku arengu edendamiseks. Minu arvates ei saa seda liiga palju rõhutada. Meie peaksimegi rõhutama seda lisaväärtust, mida koostegutsemine Euroopale annab.
Mõned teist mainisid vaeseid riike ja arengumaid ning me ei tohi tõepoolest unustada, et nemad olid esimesed ja kõige raskemini kannatada saanud kriisi ohvrid. Me ei tohi loobuda oma eesmärgist kohaldada aastatuhande arengueesmärgid ning oma võitluses majanduslangusega ei tohi me kaotada silmist ülejäänud maailma ja kriisiga seotud probleeme.
Lubage mul lisada, et Prantsusmaa eesistumise ajal sai kirjutatud taas tükike ajalugu. Koos asepresident Alejo Vidal-Quadrasiga ja Jean-Pierre Jouyet'ga saime allkirjastada teabevahetuspartnerluse kokkuleppe, millega liikmesriigid, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon partneritena teavet vahetada saavad. Sellest saab hindamatu töövahend ning esmalt tuleb seda kasutada selleks, et mobiliseerida valijaid eelseisvateks Euroopa valimisteks. Pean rõhutama, kui väga hindasin töötamist härra Vidal-Quadrasiga ja härra Jouyet'ga ning olen kindel, et saavutame ka tulevikus häid koostöötulemusi.
Arvan, et kõik ülevoolavad kiidusõnad Prantsusmaa eesistumisele tulevad sellest, et hindame inimestena väga tõelisi ja pühendunud juhioskusi, kui me neid kelleski näeme. Olgugi, et me ei kuulu samasse poliitilisse peresse, eelistame inimesi, kelle väärtused on selgelt mõistetavad ning kes on valmis panustama Euroopa aruteludesse oma energiat ja ideesid ning kelles näeme kedagi, kes on valmis Euroopat kaitsma. Kõike seda me hindame ja väärtustamegi!
Lõpetuseks soovin teile kõigile ka häid jõule ja head uut aastat!
Juhataja
Arutelu lõpetati.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Jean-Pierre Audy  
kirjalikult. - (FR) Esmalt soovin öelda, kui uhke on olla prantslane Euroopa Liidu Prantsusmaa eesistumise lõpus, mida esindas Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy. Olgu siis tegemist kas Euroopa-Vahemere piirkonna suhetega, sõjaga Kaukaasias, jõupingutustega üleilmse finants- ja majanduskriisi lahendamiseks või siis muude selliste suurte küsimustega nagu õigusnormid süsinikdioksiidi mittetootva majanduse loomiseks 21. sajandil (energia- ja kliimapakett), määrused seoses immigratsiooni, põllumajandusega jms. See kõik näitab seda, kui suurepärane on olnud Prantsusmaa eesistumine ja administratsioon ning nõukogu eesotsas olnud ministrite, eriti Jean-Pierre Jouyet', märkimisväärsed teod. Mitte, et seda oleks üldse vaja olnud tõestada, kuid käesolev eesistumine näitab, kui vajalik on stabiilne Euroopa Liidu eesistuja praeguste üleilmsete väljakutsete kontekstis ning seetõttu ka seda, kui vajalik on Lissaboni lepingu kinnitamine. Siinkohal õnnitlen ka riigi- või valitsusjuhte, kes meie sõpradega Iirimaal kompromissi saavutasid. Loodan siiralt, et Tšehhi Vabariigi eesistumine suudab sama hästi Euroopa väljakutsetega toime tulla ning näitab üles oma pühendumust Euroopa Liidule kõigepealt sellega, et kinnitab omalt poolt Lissaboni lepingu.
Sebastian Valentin Bodu  
kirjalikult. - (RO) Praegune majanduskriis vajab ebatavalisi meetmeid ajal, mil üha rohkem Euroopa kodanikke seisab silmitsi töötuse ja finantskriisi tagajärgedega. Rahvale pangadeposiidi tagatiste ülemmäära tõstmine on teretulnud meede, mis säilitab usalduse pangandussüsteemi. Esialgne 50 000 eurone ja täiendav 100 000 eurone ülemmäär on enam kui piisavad tagatised riikidele, mille pangasüsteemidel ei ole pikaajalist traditsiooni, nagu näiteks Rumeenia ja teised endised kommunistlikud riigid. Hetkel on tähtis, et iga riik selle meetme kasutusele võtab, kuna vastasel juhul on oht, et rahva seas hakkab levima paanika. Rumeenia ei ole üks nendest riikidest, milles on suur hulk deposiite, mis ületavad 50 000 euro piiri. Kuid psühholoogiliselt saab tagatiste suuruse tõstmisel olla vaid positiivne mõju, kui võtta arvesse, et rahva deposiidid on septembriga võrreldes langenud ainuüksi Bukarestis 6%. See tähendab, et vaid paari nädala vältel on võetud välja umbes 600 miljonit eurot, mis on viimaste aastate kohta enneolematu.
Euroopa Parlamendi liikmena soovin juhtida teie tähelepanu ka tõsiasjale, et seda meedet tuleb täiendada laenu andmise korra ja võetava riski taseme ülevaatamisega.
Dragoş Florin David  
kirjalikult. - (RO) Esmalt soovin õnnitleda Prantsusmaa eesistumist, kuna see sai praegusel Euroopa Liidu jaoks raskel ajal suurepäraselt hakkama. Eeskuju, mille te endast oma kiire reageerimisoskuse, paindlikkuse ja võimega kohanduda raskete sise- ja välisoludega jätate, saab olema kõikidele tulevastele Euroopa Liidu eesistujatele mõõtemärk. Tegelemine eurointegratsiooni dünaamikast tulenevate siseprobleemidega, Euroopa Liidu jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arenguga ning välispoliitikaga, mille nurgakiviks on ELi roll rahu edendajana, on tähtsaks vahendiks Euroopa tuleviku kujundamisel. Samas lähtub see ka eurointegratsiooni aluspõhimõtetest.
Teiseks soovin rõhutada kolme K-tähte: kommunikatsioon, koostöö ja kompromiss, mis on Euroopa poliitika vahenditeks olevad elemendid. Neid kõiki kasutati Prantsusmaa eesistumise ajal maksimaalselt, kui pidada silmas raskeid aegu, millega silmitsi seisime seoses suhetega ELi kõige demokraatlikumate institutsioonide vahel - Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid.
Genowefa Grabowska  
kirjalikult. - (PL) Lugupeetud juhataja, nõukogu eesistuja, kallid kolleegid, soovin avaldada austatud presidendile oma tänu väga eduka Prantsusmaa eesistumise eest! Pean silmas just edu rahvusvahelisel areenil, eriti Gruusia kriisi ja edu, mis saavutati lihtkodanikele oluliste küsimuste alal. Isiklikul tasemel valmistab mulle suurt heameelt, et Prantsusmaa eesistumine viis lõpule töö seoses määrusega, mis käsitleb Euroopa Liidus piiriülese elatusraha maksmist. Isiklikult olen juba kaua ja põhjalikult nimetatud määrusega tööd teinud. Seetõttu on mul väga hea meel, et pärast nõukogu heakskiitu saame vähemalt tagada korraliku rahalise toetuse lastele, kelle vanematest üks nad justkui unustanud oleks, kui too välismaal elab.
Põhiseaduskomisjoni liikmena valmistavad mulle aga teisest küljest muret Iirimaale tehtud järeleandmised ja institutsioonilised lubadused, mis esindavad tagasipöördumist põhimõtte juurde, et ühte liikmesriiki esindab üks volinik. Oodatakse, et Euroopa Liit laieneb veelgi 30ne või enama liikmesriigi võrra. Selline arv volinikke tähendaks aga Euroopa Komisjoni jaoks bürokraatia suurenemist. Määratud volinike pädevused jaotuksid alajaotisteks. Komisjoni kulud suureneksid, kuid samas muutuks see ise vähem tõhusaks ja töö korraldamine keerulisemaks. Loodan ka, et arutelu enne järgmist rahvahääletust Iirimaal viiakse läbi Euroopa solidaarsuse vaimus, võttes arvesse Lissaboni lepingu tegelikku sisu, selgitades seda arusaadavalt ning lisades institutsioonilisi muudatusi. Need küsimused on olulised nii Iirimaa kodanike kui ka terve Euroopa Liidu toimimise jaoks.
Pedro Guerreiro  
kirjalikult. - (PT) Euroopa Ülemkogu otsused, juhul kui jätta arvestamata kogu retoorika ja demagoogia, mis nendega alati kaasneb, paljastavad Euroopa Liidu tegelikud eesmärgid ja poliitikad.
Olles takistanud kõigile teistele rahvahääletusega oma arvamuse avaldamist, sunnivad nad nüüd peale ka uut rahvahääletust neile inimestele, kes iseseisvalt ja demokraatlikult Lissaboni lepingu tagasi lükkasid.
Veel enam, iirlastele antakse rahvahääletuseks sisuliselt täpselt sama leping, millega kaasneb hetkel lihtsalt n-ö poliitiline kohustus, mis viiakse õiguslikult täide tulevasel Horvaatia liitumisel 2010. või 2011. aastal.
Sel viisil üritatakse sundida peale kvalitatiivset sammu neoliberalismi, feodalismi ja militarismi edasiviimisel, mida antud leping suurettevõtete ja -võimude huvides endast kujutab.
Sama Euroopa Ülemkogu liigub ka uue etapi poole ELi militariseerimise ja rahvusvaheliste suhete alal, valmistades ette NATO tippkohtumist 2009. aasta aprillis ning tugevdades ELi rolli NATO sambana Euroopas.
Nagu eelnevalt rõhutatud, näitavad sellised otsused selgelt Euroopa Liidu antidemokraatlikku iseloomu, mis on ka lahutamatu selle positsioonist imperialistliku plokina.
Mis puutub plaani taaskäivitada Euroopa majandus, siis kasutatakse siin täpselt samasugust poliitikat, kuna esmatähtsaks on vastata suurjõudude ja finantskapitali huvidele.
Anneli Jäätteenmäki  
kirjalikult. - (FI) Mul on väga hea meel selle üle, et riigi- või valitsusjuhid leidsid mõistliku ja, kui aus olla, siis ainsa võimaliku lahenduse volinike küsimusele. Minu volinik on kontaktikanal komisjoniga, mis on eriti tähtis just väiksematele liikmesriikidele.
Prantsusmaal elab vähemalt 60 miljonit inimest ja Prantsusmaa valitsuses on 38 ministrit. Euroopa Liidus elab peaaegu 500 miljonit inimest. Kuidas ei ole võimalik, et komisjonis ei ole ruumi ühele volinikule iga liikmesriigi jaoks isegi siis, kui liikmesriike veel juurde tuleb?
Suur tänu!
Lívia Járóka  
kirjalikult. - (HU) 2007. aasta detsembris palus Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendil hinnata saadavalolevaid vahendeid romide sotsiaalseks integratsiooniks. Vastupidi igasugustele ootustele piirdus avaldatud töödokument aga olemasolevate ühenduse poliitikate hindamisega. Septembris toimus esimene ELi romide tippkohtumine, kus ei õnnestunud esitada mingeid konkreetseid soovitusi või ajakava. 8. detsembril palus üldasjade nõukogu komisjonil esitada seoses sellega saavutatud edu kohta raport 2010. aasta alguseks.
Progressiivse ühenduse strateegia kujundamine peaks tuginema võimalikult laiale foorumile; algatustele, mis pöörduvad nii romide kui mitte-romide tsiviilühiskonna poole; teadusandmetele ning kirikute ja majanduselu esindajate koostööle. Vajame midagi enamat kui parimate tavade kasutuselevõtmine, mida on liiga positiivselt hinnatud. Vajame üleilmset strateegiat, mis käsitleb üheaegselt kõiki romisid puudutavaid aspekte ning annab selge ülevaate sellest, kuidas ühenduse algatusi reaalselt ellu viiakse ja kuidas suudavad need stimuleerida ning toetada kohalikke poliitikaid, mis on sotsiaalseks kaasamiseks kõige vajalikumad. Peame andma liikmesriikidele juhised, mis põhinevad täideviidavatel õiguslikel alustel ning millega on võimalik tagada selgete ja mõõdetavate eesmärkide saavutamine, võttes vajadusel sanktsioone kasutusele. Lisaks peab see strateegia käsitlema ka küsimusi seoses romide sotsiaalse kaasamisega, nagu näiteks keskkonnakaitse, tervishoid, erinevad diskrimineerimise vormid või romidesse vaenulik suhtumine, mis väljendub meedias ja teistes ühiskonna valdkondades.
Thomas Mann  
kirjalikult. - (DE) Austatud juhataja! "Euroopa tegutses üheskoos”. See oli peamine sõnum, millega Nicolas Sarkozy Prantsusmaa eesistumise äsja kokku võttis. Kahtlemata seadis tema selle dünaamilise tempo, mis viimased kuus kuud nii edukaks tegi.
Tervitan tõsiasja, et nõukogu eesistujana kohtus ta Nobeli rahupreemia laureaatide kohtumisel Poolas Gdańskis dalai-laamaga. Meil Euroopa Parlamendis oli suur au võtta vastu dalai-laamat kahe nädala eest Brüsselis, kus ta täiskogu istungil kõnega esines. Paastuga, millega liitus üle 500 inimese, ning Tiibeti sallidega, näitasime oma solidaarsust dalai-laama ja Tiibeti rahva suhtes. Toetasime tema keskteed, valmisolekut astuda dialoogi ning vankumatut pühendumust vägivallatutele lahendustele. Ta on alati seisnud Tiibeti autonoomia eest, mitte separatismi eest, nagu hiinlased väidavad.
Hiljutised kuud on näidanud, et nõukogu, komisjon ja parlament nõustuvad kõik, et see on ainus õige tee. Soovin teada, mida teeb Euroopa nüüd selles valguses, kui Peking on ametlikud ELi-Hiina läbirääkimised tühistanud? Kuidas saab nõukogu panna Hiinat inimõigusi austama? Pekingi valitsus üritab reaalselt lükata inimõigusi kõrvale kui nn läänelikke väärtusi, selle asemel, et neid oma poliitikasse kaasata.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
kirjalikult. - (PL) Sõnavõtjad, kes tänases arutelus Prantsusmaa eesistumisele oma hinnangu annavad, jagunevad kolme kategooriasse. Esimesse kategooriasse kuulujatel pole öelda midagi peale kriitikata kiidusõnade. Teise kategooriasse kuulujad omakorda kritiseerivad ning kolmandas on vaikus. Kuid vaatamata sellele, millisesse nendest gruppidest me täna kuulume, vastutame kõik Euroopa rahvaste tuleviku eest.
Seetõttu vastutame ka Prantsusmaa eesistumise eest. Intensiivsele tegevusele ning laialdasele teavitamisele vaatamata ei ole saavutatud tegelikke positiivseid tulemusi. Veel halvem on aga see, et president Sarkozy lihtsalt tallus nendel demokraatia põhimõtetel, mille eest väitis end seisvat. Ta tegi seda, avaldades survet Iirimaa ametivõimudele ning teiste iseseisvate riikide ja rahvaste juhtidele, et nad tunnustaksid Lissaboni lepingut, mille Iirimaa rahvas tagasi lükkas.
Sellisel Euroopa Liidu puudulikul demokraatial on ka selgelt negatiivne mõju kliimapaketile. Viimasega jäetakse tagaplaanile arenevad majandused, kaasa arvatud Poola majandus, et päästa vanade liikmesriikide majandused, mida praegune kriis ohustab. President Sarkozy unustas küüniliselt mainida, et inimesed vastutavad vaid väikese protsendi CO2 heitkoguste eest ja Euroopa ise 10% kuni 20% eest. Seepärast ei saavutata midagi ilma teisi riike ja kontinente kaasamata, kaasa arvatud Hiinat ja Indiat, nagu on juba vägagi selgeks saanud. Kõik mis veel teha jääb, on maksta veel üks maks. Uute liikmesriikide, sealhulgas Poola jaoks, on see nagu trahv Euroopa Liiduga liitumise eest.
Lõpetuseks soovin juhtida tähelepanu sellele, et demokraatia tähendab teadliku valiku tegemist. Vabale riigile kahjustavate lahenduste pealesundimine on võrdväärne totalitarismiga, mis ei vii meid kuhugi.
Nicolae Vlad Popa  
kirjalikult. - (RO) Oma hinnangus Prantsusmaa eesistumise üle võime kinnitada kõhklemata, et see oli väga edukas. Eesistujariigi tegevuskava on edukalt kombineerinud poliitilise sihikindluse, pragmaatilisuse ja taktitundelise diplomaatia, mis on absoluutselt vajalikud, et praegustest kriisidest üle saada.
Samuti olid eesistujariigi direktiivid tegutsemiseks ülimalt ambitsioonikad ning andsid meile võimaluse võtta vastu mitmed olulised otsused Euroopa Liidu tasandil: Euroopa rände- ja varjupaigapoliitika kokkulepe, kliimamuutuste ja energia paketi kokkulepe, Vahemere Liit ning uus ühise põllumajanduspoliitika kokkulepe. Päevakorras olid esikohal ka kolm etteaimamatut sündmust, mis näitasid aga seda, kui tõhusalt suudab EL panna kokku töörühma nende lahendamiseks: Iirlaste Lissaboni lepingu tagasilükkamine, 8. augusti Gruusia konflikt ning ettevõtte Lehman Brothers Bank krahh 15. septembril, mis tähistas praeguse finants- ja majanduskriisi algust.
Õnnitlen Prantsusmaa eesistumist selle eduka mandaadi eest! Eesistumine tegeles edukalt iirlaste eitava rahvahääletusega (11.-12. detsembri Euroopa Ülemkogu kohtumisel lubas Iirimaa esitada Lissaboni lepingu uuesti kinnitamiseks enne 2009. aasta lõppu) ning korraldada vahendusmissioon Moskva ja Thbilisi vahel, mis oli diplomaatiliselt väga edukas, kuid suunas tähelepanu taas sellele, kui vajalik ELi tasandil on sidus ühine välis- ja julgeolekupoliitika. Viimaks sai Prantsusmaa ka edukalt liikmesriikide nõusoleku mitmele väga tähtsale ühenduse projektile, nagu näiteks projektid keskkonnakaitse- ja sisserände valdkondades.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Mis majandusse puutub, siis olid peamised Euroopa Liidu väljakutsed Prantsusmaa eesistumise ajal seotud kliima ja energia paketi ning finantskriisiga.
Pärast olulist suurenemist on Euroopa muutnud mitmekesisemaks, hõlmates mitmeid erinevaid alasid koos nende iseloomulike eripäradega. Erinevused seisnevad palju enamas kui lihtsalt liikmesriikide eri majandusarengu tasemetes. Seepärast on nii raske leida üksikuid vahendeid, et lahendada erinevaid probleeme, millega liikmesriikide individuaalsed majandused silmitsi seisavad.
Tegevused kriisiga võitlemiseks peavad seepärast hõlmama paketti, mis koosneb erinevatest vahenditest kriisi lahendamiseks. Juhin tähelepanu näiteks käibemaksumäära vähendamisele või mõnede stabiilsuse ja kasvu pakti tingimuste tühistamisele.
Kliima ja energia paketti tuleks kohandada üksikute majanduste ja nende sektorite seisundile ja spetsiifilistele omadustele. Ma ei arva, et kõik tegevused paketi raames on praeguse olukorra jaoks sobivad.
Riikide individuaalselt kokku lepitud järeleandmised ja soodustused ei võrdsusta muutusi nende arengus, sest lähtekohad on niivõrd erinevad. Seepärast pooldan paketi süstemaatilist ülevaatamist ning selle oleku ja edenemise analüüsimist. Need tuleb võtta aluseks oluliste muudatuste sisseviimisel.
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjalikult. - (RO) Õnnitlen Prantsusmaa eesistumist tehtud töö eest, mis andis meile võimaluse saavutada vastuvõetav kompromiss seoses kliimamuutuste ja energia paketiga! Selle paketi kasutuselevõtmisega sai Euroopa Liit võitluses kliimamuutuste vastu oma eeskujuga ja sellekohaste lubadustega maailmas juhirolli. Kopenhaagenis on Euroopa Liidul nüüd argumente, mida saab kasutada läbirääkimistes teiste maailmariikidega, et anda meie ühiste jõupingutustega panus üleilmsel tasandil kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
Õnnitlen ka Prantsusmaa eesistumist lepitavate panuste eest kolmanda mereohutuse paketi (tuntud ka kui Erika III pakett) vastuvõtmisel! Tuginedes viimastel aastatel saadud õppetundidele mereohutuse alal, tihendas Euroopa Liit meretranspordi ohutuse õigusnorme ning esitas spetsiifilisi meetmeid ja selgeid lahendusi mereõnnetustega tegelemiseks. On saavutatud mõningane, kuid siiski ebapiisav edu jätkusuutliku transpordi, ühtse Ühtse Euroopa Taeva (SES) ja liiklusohutuse alal. Oleks olnud hea, kui Prantsusmaa eesistumise ajal oleksime teinud edusamme ka seoses maanteetranspordi paketi, energiapaketi ja telekommunikatsiooni paketiga.
Lisaks näitas põhjalik arutelu parlamendis ja nõukogus energia- ja toiduhindade tõusu teemadel Euroopa kodanikele, et sotsiaalkava on üks Euroopa Liidu peamistest prioriteetidest.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
kirjalikult. - (PL) Austatud juhataja, Prantsusmaa eesistumise saavutusi vaadates tuleks pöörata tähelepanu mitmele probleemile, mis avaldavad mõju nimetatud perioodi üldisele hindamisele. On tõsi, et augustis president Sarkozy sekkumine Gruusia olukorda tõi kaasa sõjaväetegevuse seiskamise. Kuid tegelikult lõpetas Venemaa sõjaväetegevuse oma enda majanduslike huvide ning suhete pärast Prantsusmaaga, mitte tegelikust soovist lahendada probleeme, mis sõja põhjustasid.
Järgmine probleem, mida mainida soovin, on seotud Euroopa Liidu tulevase arengu ja juhtimisega. Mõtlen siinkohal lähenevat Lissaboni lepingu kinnitamist. Iirimaal kavatsetakse korraldada järjestikuseid rahvahääletusi kuni saavutatakse tulemus, mis rahuldab liidu kõige suuremate liikmesriikide huvisid. See näitab, et Saksamaa, Prantsusmaa ja mitme teise riigi huvid alistavad üldiselt kokkulepitud põhimõtted ja demokraatliku arutelu. Lisaks näitab tõsiasi, et iirlasi proovitakse üle osta lepingu eranditega, et Euroopa Liidus võib igat riiki erinevalt kohelda ning üle osta. Selline otsus kinnitab, kui painduvalt koheldakse üha tihedamini ühenduse institutsioonides seadusi.
Tuletan täiskogule meelde, et just Prantsusmaa eesistumise ajal võeti vastu Euroopa Liidu otsus sulgeda teatud Poola laevatehased. See otsus võeti vastu samal ajal, kui mujal ühenduses taasriigistatakse tööstusi ja pankasid, nagu näiteks teie enda riigis, austatud president. Teie juhtimisel ei suutnud eesistumine jõuda ka kokkuleppele, et tõsta põllumajandustoetusi võrdsele tasemele. Eesistumine jättis need tasemele, mis on uutele liikmesriikidele väga kahjulik.
Austatud president, te keskendusite Prantsusmaa huvidele, mitte kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide huvidele.
(Istung katkestati kell 14.10 ja jätkus kell 15.05.)
