Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2010. aasta eduaruanne
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2010. aasta eduaruande kohta.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Homme võtate vastu resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2010. aasta eduaruande kohta. Nagu teate, kinnitas nõukogu oma 14. detsembri 2010. aasta järeldustes veel kord oma üksmeelset pühendumust Lääne-Balkani riikide Euroopa Liidu väljavaadetele. Väljavaadete lõppeesmärk on nende riikide kuulumine Euroopa Liitu.
Tunnustan teid resolutsiooni projektis esitatud tasakaalustatud järelduste eest. Dokumendis on kajastatud objektiivselt praegune olukord ja esitatud väärtuslikud soovitused. Kahjuks ei ole endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil tulemustele ja edusammudele vaatamata senini lubatud läbirääkimisi alustada. Usun, et sellega ei kaota mitte üksnes kandidaatriik, vaid ka Euroopa Liit. Mul on hea meel, et Euroopa Parlamendi resolutsiooni projekti põhisõnum on kooskõlas eesistujariigi ühe peamise põhimõttega. EL peab alati tunnustama individuaalseid saavutusi.
Üksikasjadesse laskudes on meil hea meel näha, et riik on teinud märkimisväärseid edusamme sellistes põhilistes reformitavates valdkondades nagu politsei toimimine ja kohtusüsteem. Ohridi raamlepingu rakendamine kujutab selles riigis jätkuvalt demokraatia ja õigusriigi põhimõtte olulist väljundit. Ka sellega seoses võime täheldada teatavat edu näiteks keeleseaduse rakendamise juures. Sellegipoolest on oluline, et riik edendaks võimalikult kiiresti selliseid valdkondi, nagu poliitiliste jõudude vaheline dialoog, õigussüsteemi ja avaliku halduse reform, korruptsioonivastane võitlus, sõnavabadus ja ettevõtluskeskkonna parandamine. Kõnealuseid valdkondi käsitleb üksikasjalikult ka vastuvõetav resolutsioon ning need peavad säilitama esmatähtsa koha ka Skopje valitsuse plaanides.
Nõukogu tunnistas, et komisjon on korranud oma soovitust alustada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga läbirääkimisi. Oma 2010. aasta detsembri järeldustes märkis nõukogu, et on valmis Ungari eesistumisperioodi ajal kõnealuse küsimuse juurde tagasi pöörduma, kuid kahjuks ei ole eesistujariigil uute edasiminekute puudumise tõttu olnud võimalik veel sellesse etappi astuda.
Siinkohal pean rõhutama, et heanaaberlikud suhted on jätkuvalt üliolulised. Tõsi on see, et üldist progressi ning eeskätt Euroopa lõimimise nimel võetavaid meetmeid võib saata edu üksnes siis, kui ühiskonna kõikidel tasanditel on olemas poliitiline tahe. Sellegipoolest on demokraatliku ühiskonna poliitilistel jõududel eriline ja erakordne vastutus, näiteks lahendada lahkarvamusi demokraatlike vahendite, täpsemalt dialoogi ja kompromissi abil. Seepärast kutsume endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poliitilisi jõude jätkama dialoogi mitte üksnes reformiprotsessi tempo kiirendamiseks, vaid ka riigi demokraatlike institutsioonide küpsuse tagamiseks.
Erilist tähelepanu nõuavad võimalikud ennetähtaegsed valimised. Praeguse koalitsiooni stabiilsus on keerulistele probleemidele vaatamata märkimisväärne. Kui järgmised valimised tooksid poliitilises paletis kaasa lõhenemise, oleks põhjust muretsemiseks. Ohu vähendamiseks oleks oluline kuulutada ennetähtaegsed valimised välja parlamendis vastuvõetud laialulatusliku kokkuleppe alusel. Ühest küljest tahaksin endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, selle poliitilist juhtkonda ja institutsioone julgustada tõhustama jõupingutusi ja püüdlusi, et täita kodanike ootusi ning teisalt tahaksin õhutada komisjoni ja Euroopa Parlamenti pöörama kandidaatriigile ja kõnealusele piirkonnale jätkuvalt piisavalt tähelepanu. Ükski teine meile kättesaadav vahend, mis tagaks Balkani stabiilsuse ja heaolu, ei ole nii tõhus, nagu väljavaade kuuluda Euroopa Liitu ja ühinemisprotsessi edendamine. Usun, et Ungari eesistumisperioodi ajal edastatakse Balkani piirkonnale selge sõnum, et laienemisprotsessi ei ole unarusse jäetud. See võiks olla märgilise tähendusega Horvaatia ühinemisprotsessis ja tähistada nimelt selle riigiga peetavate läbirääkimiste lõpuleviimist. Olen veendunud, et see mõjuks magnetina kõikidele Balkani riikidele, kaasa arvatud endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Olen tänulik võimaluse eest arutada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühinemisläbirääkimiste hetkeseisu. Tänan ka Kristian Vigeninit, kes Zoran Thaleri põhjalikele ettevalmistustele tuginedes raportit edasi arendas. Dokument on põhjalik, täpne ning selles on määratletud eelseisvad ülesanded.
Viimase 20 aasta jooksul on kõnealune riik teinud kahel põhjusel tähelepanuväärseid edusamme. Esiteks oli vaja teha suuri jõupingutusi keerukate probleemide ja isegi konfliktide ületamiseks. Teiseks on Euroopa Liiduga ühinemise väljavaade olnud suur progressi ergutaja. Praegu oleks vaja riigi arendamiseks kasutada täpselt sama valemit - suuri jõupingutusi koos stiimuliga, mida kujutab endast Euroopa Liit.
Olen tänulik toetuse eest, mida Euroopa Parlament on avaldanud komisjoni soovitusele läbirääkimistega algust teha. Me usume, et riik on valmis osalema ELiga lõimumise kõrgemal tasemel. Õigupoolest on ühinemisläbirääkimised meie võimsaim vahend, millega reforme toetada.
Sellegipoolest pean jagama teiega muret hiljutiste sündmuste pärast. Meie soovituses on kinnitatud, et riik on poliitilised kriteeriumid piisaval määral täitnud, kuid rõhutati, et enamikus valdkondades on vaja rohkem pingutada. Käesoleva aasta senised sündmused ei ole loodetud progressi näidanud.
Komisjon on pidevalt nõudnud poliitilist dialoogi, kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformi, korruptsioonivastast võitlust, sõnavabadust ja Ohridi raamlepingu täitmist.
Mul oli 24. märtsil Brüsselis suurepärane kohtumine peaminister Gruevskiga. Leppisime kokku jõupingutuste tõhustamises, et muuta ELiga seotud tegevuskava uuesti riigi esmaseks prioriteetiks. Komisjon toetab ja jälgib protsessi, pidades sealhulgas korrapärast ühinemisdialoogi asjaomase riigi valitsusega.
Mis puutub valimistesse, siis loodame, et juhid teevad kõik selleks, et tagada valimiste täielik läbipaistvus ning kooskõla parimate rahvusvaheliste normidega. Ajastus on täielikult nende endi otsustada.
Rõhutan jätkuvalt, et sõnavabadus on kõige alus, ning ajakirjanikel peab olema võimalus väljendada vabalt oma vaateid. Komisjon loodab, et protsess on nõuetekohane ja et seadusi ei kohaldata valikuliselt.
Ka korruptsioonivastast võitlust tuleb jõuliselt jätkata. Pooldan täielikult nimetatud teema esiletõstmist Euroopa Parlamendi resolutsioonis ning tunnustan teie soovitusi tugevdatud järelevalve kohta nimetatud valdkonnas.
Minu jaoks on sellesuvine Ohridi raamlepingu kümnes aastapäev võimalus hinnata kokkuleppe täitmist, tuua kõik riigi kogukonnad kokku ja kinnitada uuesti eesmärki tegelda olemasolevate probleemidega.
Viisavabaduse kehtestamise järgse olukorra jälgimise osas peame uuendama meetmeid, mis on võetud viisakorra kuritarvitamise ärahoidmiseks. Riigid, mis saavad kasu viisavabast sisenemisest Euroopa Liitu, peavad võtma kõik vajalikud meetmed põhjendamatute varjupaigataotluste piiramiseks.
2011 on kogu piirkonna jaoks oluline aasta. President Barroso ja mina külastame koos piirkonda, alustame homme ja lõpetame laupäeval Ohridis. Me näitame oma pühendumust piirkonna riikide suhtes ja rõhutame samal ajal, et nad ei tohiks kohkuda millegi ees, et hoogustada laienemist. On oluline, et Skopje täidaks aktiivset rolli. Seepärast on nimeküsimuse lahendamine tähtis. Mõlemad pooled on väljendanud korduvalt oma soovi lahendus leida. Lootsin, et see kajastub suuremal määral läbirääkimiste hiljutises voorus New Yorgis.
Olen küsimuse järjekindlalt üles tõstnud ning julgustanud mõlemaid pooli asjaga täiel määral edasi tegelema. Ning ma tean, et kaks peaministrit on otsekontaktide kaudu teinud vastastikku vastuvõetava kokkuleppeni jõudmiseks juba tähelepanuväärseid jõupingutusi. Loodan, et nad suudavad sel aastal pingutused tulemuseni viia. Lahendus oleks suur läbimurre ning aitaks teha 2011. aasta laienemise seisukohast paljutõotavaks.
Tänan teid ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmiga seotud kommentaaride ja soovituste eest. Ühinemiseelse abi rahastamisvahend näitab konkreetselt, et me ei tegele ainult riikide hindamise ja kritiseerimisega, vaid toetame nende jõupingutusi tegelikult väga praktilisel viisil. Seepärast olen teiega täielikult nõus, et kõnealust vahendit tuleb kasutada võimalikult tõhusalt ja tulemuslikult.
Võtan teadmiseks teie soovitused suurema toetuse kohta töötuse, transpordi ja keskkonna valdkonnas lisaks meie praegustele jõupingutustele.
Enamiku ühinemiseelse abi rahastamisvahendi komponentide puhul vastutavad projektide valiku eest riigi ametiasutused. Riigi vastutustunde seisukohalt on see väga tähtis. Lisaks rakendame me perioodil 2011-2013 koos riigi ametiasutustega valdkonnapõhiseid meetmeid. See tähendab, et me keskendume valdkondadele, kus on kõige rohkem abi vaja ning teeme plaanid mitu aastat ette. Selle taustal on teie soovitused väga väärtuslik panus meie käimasolevasse programmitöö dialoogi.
Usun, et komisjon ja Euroopa Parlament on riigi saavutuste ning järelejäänud probleemide suhtes vägagi ühel meelel. Loodan väga, et nimeprobleem lahendatakse lähitulevikus ning enne Rahvusvahelise Kohtu otsust, mida oodatakse sügisel. Teame väga hästi, et Euroopa Liidul on õigete stiimulite pakkumises oma osa täita. Oleme kõnealuse riigiga kriitilises punktis. Ta saab kas meie mõlemapoolse kasu nimel liikuda Euroopa Liidu poole või jääda kõrvale, samas kui ülejäänud piirkond edasi liigub. Nüüd on meie kõigi jaoks aeg oma kohustusi ja ülesandeid täita.
Kristian Vigenin
Lugupeetud juhataja, komisjoni ja nõukogu esindajad, kolleegid! Võtsin oma ülesandeks esitada Euroopa Parlamendi resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2010. aasta eduaruande kohta. Tahan rõhutada, et eelmine raportöör Zoran Thaler on teinud suurepärast tööd. Meie ees on objektiivne raport, mis saab homsel hääletusel loodetavasti laialdase toetuse osaliseks.
2011. aastal võib kogu Lääne-Balkani piirkonna laienemisprotsess uut hoogu saada. Horvaatia jõuab peagi ühinemisläbirääkimistega lõpule. Serbia saab kavakohaselt Euroopa Komisjonilt läbirääkimiste alustamiseks heakskiidu. Makedoonia peab tegema kõik võimaliku, et mitte protsessis rohkem maha jääda.
Põhiprobleem on lahendada nimevaidlus Kreekaga. Ennetähtaegsed valimised pakuvad uuele moodustatavale valitsusele võimaluse kasutada valijate usaldust, et teha selles küsimuses lõplik otsus. Peab olema selge, et protsessi edasilükkamine toob Makedoonia elanikele kaasa palju suuremad kulud. Loodame, et riigijuhid näitavad üles julgust ja kaugelenägelikkust. Euroopa Komisjonist võib taotleda ka vahendamismenetlust, et endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile lõpuks Euroopa Liiduga ühinemiseks tee avada.
Loodame, et nõukogu võtab Euroopa Parlamendi seisukohti arvesse ning ühinemisläbirääkimised algavad võimalikult kiiresti. Riik ei tohi aga lihtsalt oodata, vaid vahepeal kõik vajalikud reformid ellu viima. See võimaldab läbirääkimised tulevikus palju kiiremini lõpetada.
Stabiilse poliitilise süsteemi rajamise protsess peab jätkuma. Oluline on selle juures parandada valimisi käsitlevaid õigusakte. Rohkem ja tõhusamaid meetmeid ja õigusakte on vaja korruptsiooni vastu, samuti on vaja kohtusüsteemi ja avaliku halduse reforme. Ootame, et tehtaks tõsiseid jõupingutusi ajakirjanduse vabaduse ja sõltumatuse tagamiseks.
Põhjust muretsemiseks annavad etniliste rühmade vahelised suhted. Ohridi raamlepingu kümnes aastapäev pakub võimalust analüüsida saavutatud tulemusi ja määratleda edasised eesmärgid kõigi etniliste rühmade osalusel.
Loodan, et Euroopa lõimumine ja riigis läbiviidavad vajalikud reformid edastavad kõikidele suurematele poliitilistele jõududele õiged sõnumid ning viimased annavad oma laiaulatusliku nõusoleku ka pärast valimisi.
Lõpetuseks soovin öelda, et Euroopa Parlament nimetab peagi alalise raportööri, kelle suhtes näidatakse loodetavasti üles asjakohast lugupidamist ja usaldust.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Bernd Posselt
(DE) Lugupeetud juhataja! Lugupeetud Kristian Vigenin! Rääkisite siin raportööri, mitte tavalise sõnavõtjana. Kas teadsite, et kõnealune riik on viinud läbi suuri reforme ja saavutanud tohutut edu? Ebastabiilsus tuleneb Euroopa Liidu tegevusest. ELi ja nõukogu tegevust takistas Kreeka väljapressimistaktika, millele eesistujariik Ungari selgelt on viidanud. Kas te teadsite seda või usute te tõepoolest, mida räägite?
Kristian Vigenin
(BG) Lugupeetud juhataja! Lugupeetud Bernd Posselt! Ma ei tea, millest te mu sõnavõtus aru ei saanud ja mis on vastuolus tegeliku aruandega ning seisukohaga, milles väliskomisjon ühel nõul oli. Ma ei arva, et me peame ilmtingimata andma endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi riigivõimudele võimaluse kasutada samasuguseid väiteid nagu teie, et püüda lükata süü läbiviimata reformide ja saavutamata eesmärkide eest Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile.
Minu arvates julgustab raport viima läbi reforme, kuid nõuab ka edasisi meetmeid. See on loomulik, kui me näeme, et riigis, millest võib saada Euroopa Liidu liige, on tõelisi probleeme.
Eduard Kukan
fraktsiooni PPE nimel. - Lugupeetud juhataja! Meie ees on üsna tasakaalukas ja objektiivne raport ja ma tänan kõiki kolleege, kes selle valmimisele kaasa aitasid. Raport on kõnealuse riigi ja tema Euroopa-püüdluste tuleviku seisukohast väga oluline.
Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on olnud kandidaatriik alates 2005. aastast ja nüüd on komisjon teist korda soovitanud avada läbirääkimised. Toetame seda soovitust ning raportis palutakse nõukogul taas kord läbirääkimistega viivitamatult algust teha. Minu arvates on üleskutse õigeaegne. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik vajab Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadet kui stiimulit, mille abil edaspidiseid kasulikke muudatusi läbi viia.
Olles selle tõdemuseni jõudnud, ei tohiks me riigile mööndusi teha, kuid me peame motiveerima sealseid poliitikuid edasi liikuma ja ühinemisväljavaate nimel tööd tegema. Riik sattus hiljuti poliitilisse kriisi, kus osa opositsioonist boikoteeris parlamenti. Poliitilisi arutlusi ei tuleks niimoodi läbi viia. Poliitilisi vastuolusid tuleb lahendada dialoogi abil, mida vahendavad sel eesmärgil loodud demokraatlikud institutsioonid. Seepärast loodan, et 2011. aasta juuniks väljakuulutatud ennetähtaegsed valimised aitavad olukorra lahendamisele kaasa. Need peaksid olema läbipaistvad, vabad ja ausad ning korraldatud kooskõlas kõikide kehtivate rahvusvaheliste normidega ning kõikide poliitiliste jõudude osalusel.
Piirkondliku koostöö ja naabrussuhete küsimus on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja selle naaberriikide jaoks eriti suure tähtsusega. Loodetavasti lahendatakse peagi küsimus, mis on pikka aega takistanud riigil läbirääkimisi alustada. Kokkuvõtteks lubage mul öelda, et poliitikutena peame me kõnealust piirkonda nägema laiemalt ja kaugeleulatuvamalt. Meie kohus ja vastutus on soodustada selles piirkonnas kasulikke muutusi.
Norica Nicolai
Lugupeetud juhataja! Laienemisperspektiivi järgides toetab Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon läbirääkimiste viivitamatut alustamist. Lugupeetud juhataja! Ma ei tahaks, et Makedoonia oleks koos Türgiga üks neid riike, mis - parafraseerides Talleyrandi - pigem tantsib, kui liigub jõudsalt oma Euroopa-püüdluste poole.
Kuigi kõnealuses raportis - ning ma pean tänama eelmist raportööri Zoran Thalerit tasakaalu ja objektiivsuse eest, mida ta seda koostades üles näitas - tehakse järeldus, et Makedoonia olukord on mitmes mõttes paranenud, usun ma, et läbirääkimiste alustamine on lahendus, mis aitab reforme kiirendada, luua demokraatliku raamistiku ja anda riigile tõelise võimaluse saada Euroopa Liidu liikmesriigiks.
On irooniline, et selle riigi elanikud, erinevalt islandlastest, soovivad väga euroopalikud väärtused omaks võtta. Islandil on väga vähe inimesi, kes soovivad meie ühiseid väärtusi jagada. Makedoonias seevastu on poliitilise juhtkonna saavutused ebapiisavad. Minu arvates ei tohiks seda hinnangut üleliia tähtsustada.
Marije Cornelissen
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Lugupeetud juhataja! Väliskomisjon on esitanud Makedoonia edusammude kohta hea ja tasakaaluka raporti ning meie kui rohelised toetame seda meeleldi. Ühest küljest ollakse raportis kriitilised Makedoonia riigiasutuste suhtes ning seda rohkem kui eelmisel aastal. Makedoonia peab töötama poliitilise stabiilsuse nimel, lõpetama igasuguse enamusse mitte kuuluvate etniliste rühmade provotseerimise ning ta peab tagama ajakirjandus- ja sõnavabaduse. Teisalt nõutakse raportis selgesõnaliselt läbirääkimiste alustamist. Riik vastab kriteeriumitele ja väärib seda.
Soovin, et Kreeka võtaks kuulda komisjoni ja Euroopa Parlamendi nõuandeid ja lõpetaks ühinemisprotsessi blokeerimise. Ta võib alati soovi korral lõppotsust pidurdada. Loodan väga, et Makedoonia jätkab hoolimata Kreeka tegevusest tööd selle nimel, et muutuda küpseks ja demokraatlikuks Euroopa riigiks. Ühinemisdialoog, millest volinik Füle äsja kõneles, kõlab sellega seoses paljutõotavalt. Reformiprotsess on igal juhul hea.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Sel aastal tähistame 30 aasta möödumist teie koduriigi Kreeka astumisest Euroopa Liitu. Veendunud Kreeka sõbrana usun, et Kreeka on meie liitu tohutu panuse andnud. Ta on ka palju saanud, nii et mina ja paljud mu kaasmaalased ei saa aru, miks peaks Kreeka jätkuvalt keelama samu hüvesid oma naabrile Makedooniale ainult viimase nime pärast.
Teistel liikmesriikidel on aeg hakata Kreekat selles küsimuses rangemalt kohtlema. Pärast seda, kui Kreeka on saanud ELilt oma europõhise majanduse kokkuvarisemise ärahoidmiseks suure võla refinantseerimise paketi, on nimetatud riik vaevalt positsioonil, mis lubaks tal takistada tervet naaberriigiga seotud laienemisprotsessi. Makedoonia kui kandidaatriik on läbirääkimiste alustamist pikka aega kannatlikult oodanud. Oleks katastroof, kui jätkuvate edasilükkamiste tagajärjel muutuks Makedoonia sissepoole suunatuks ja loobuks oma püüdlustest saada ELi ja NATO liikmeks.
Arvestades Makedoonia sisemist poliitilist haprust ja lähenevaid valimisi, on tegemist tõelise ohuga. Peame näitama jõuliselt, et toetame Makedoonia reformijõude ja edusamme. Kui me seda ei suuda, mõjuks see negatiivselt kogu Lääne-Balkanile - piirkonnale, kus väljavaade saada ELi liikmeks kujutab endast liimi, mis seob need isemeelsed riigid kokku.
Nikolaos Chountis
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Lugupeetud juhataja! Oleme selle poolt, et Euroopa Liidu laienemine hõlmaks kõiki Balkani riike, kes seda soovivad. Senise laienemise suhtes tehtud edusammude põhjal tahaksin aga rõhutada, et koostöö nende riikidega ja ühinemisprotsess - eeskätt majanduskriisi ajal - peaks aitama kaasa uute liikmesriikide ning liidu ja nende kodanike kestlikule arengule ning majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule, mitte panema maksma majanduspoliitika, mis surub need riigid majanduslangusesse, suurendab töötust ja kärbib sotsiaalseid õigusi. Lugupeetud volinik! Usun ka, et ühinemisprotsess peaks toimuma rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste menetluseeskirjade kohaselt; praegusel juhul tuleb järgida ja toetada menetlust, mille eesmärk on leida nimeküsimusele ÜRO egiidi all ühiselt vastuvõetav lahendus.
See on oluline küsimus ja tuleks lahendada enne ühinemisläbirääkimiste algust. Poliitilised jõud endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis peaksid võtma vajalikud meetmed ning vältima samme ja retoorikat, mis probleemi suurendavad. Nende poliitilist tahet - kas nad soovivad ühinemismenetlust või ei - hinnatakse selles küsimuses, mitte sõjaliste missioonide taustal, nagu Afganistan. Seda peetakse raportis jälle kõnealuse riigi edusammuks.
Nikolaos Salavrakos
Lugupeetud juhataja! Zoran Thaler, kes oli endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi küsimuse raportöör, ei ole enam meie kolleeg pärast tõsiseid kaebusi, mille kohta me kõik Sunday Timesist lugesime. Minu arvates kasutatakse tema suhtes süütuse presumptsiooni. Zoran Thaleri vastu esitatud süüdistuste taustal ei ole endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki käsitleval raportil aga usaldusväärsuse presumptsiooni. Oma 22. märtsi kirjas Euroopa Parlamendi presidendile nõudsin, et raportit ei pandaks hääletusele seni, kuni uurimistulemused pärast lepitusmenetluse algust on avaldatud.
Seepärast kutsun kõiki parlamendiliikmeid Euroopa Parlamendi ühtsuse ja usaldusväärsuse säilitamiseks erapooletuks jääma. Mina isiklikult toimin nii. Sellegipoolest pean igal juhul märkima, et ma ei nõustu Enikő Győri seisukohaga, kuid pean Štefan Füle ja raportööri asetäitja arvamusi realistlikeks.
Nad rõhutasid, et kõnealuses riigis esineb palju korruptsiooni, ilma et silmapiiril oleks mingit päästeplaani, ning et suhted eri etniliste rühmade vahel ja nimetüli Kreekaga on endiselt päevakorral. Seepärast tuleb raporti seda punkti tõsiselt arvesse võtta.
Dimitar Stoyanov
(BG) Lugupeetud juhataja! Nõustun teatud määral volinik Füle mõtetega, nimelt et Makedoonia Euroopa Liidu suunalises arengus on tegelikult toimunud silmnähtavad edusammud. Sellegipoolest on ka arvukalt lahendamata probleeme.
Näiteks Bulgaaria vabaühenduse Radko registreerimise juhtum on juba aastaid Makedoonia Vabariigi riigikohtus pooleli. Ühenduse registreerimise ja täpsemalt tagasilükkamise tõttu võitis Radko siin, Euroopa Parlamendile väga lähedal asuvas Euroopa Inimõiguste Kohtu hoones kohtuasja, mille eest Makedoonia süüdi mõisteti.
Inimesed, kes peavad end bulgaarlasteks, kellele ma asja lihtsustamiseks viitan kui bulgaarlaste etnilisele rühmale, kuigi tegemist ei ole täpse määratlusega, on endiselt ainuke etniline rühm Makedoonias, kellel puudub oma erakond. Selle põhjus on juba 20 aastat kestnud repressioonid kõigi suhtes, kes teatavad, et peavad end bulgaarlasteks. Olukord on jõudnud punkti, kus need inimesed ei taha enam erakonda moodustada, nagu kõik muud etnilised rühmad Makedoonias teevad.
Tunnen, et need küsimused on väga olulised ja vajavad lahendust, sest need moodustavad osa poliitilistest kriteeriumitest, mida Makedoonia minu arvates - ning siinkohal ma volinikuga ei nõustu - täitnud ei ole. Kuni need probleemid lahendatakse, ei ole Makedoonia Euroopa Liiduga ühinemise üle peetavates läbirääkimistes võimalik käivitada ühtegi uut etappi.
Marietta Giannakou
(EL) Lugupeetud juhataja! Olen kuulanud komisjoni arvamust; komisjoni aruanne on seekord palju kriitilisem kui viimati ning me kõik teame, mis kõnealuses riigis toimub. Sellegipoolest olen kuulanud, kuidas kolleegid esitavad enneolematuid teooriaid. Teooriaid, mille kohaselt Kreeka peaks oma majanduskriisi tõttu nõustuma kõigega, mida teised käsivad. Tahaksin oma kolleegidele rõhutada, et niikaua, kuni Kreeka on majanduskriisis, ei ole ükski valitsus nõus alustama nõukogus läbirääkimisi ja Kreeka heausksust tõestas see, et ta kõnealuse riigi kandidatuuriga nõus oli.
Järelikult nimeküsimus, mida kasutatakse propaganda varjamiseks, ja jõupingutused seada praegune poliitiline olukord esikohale, tuleb kas lahendada või läbirääkimisi ei alustata ning ükski Kreeka valitsus ei ole sellega nõus. Lisaks tahan oma siinsetele kolleegidele öelda, et on palju riike, mis on takistanud - pikka aega - teisi riike liiduga ühinemast. Seepärast ei saa Kreekat hukka mõista selle eest, et ta kasutab nõukogus õigust, mis tal aluslepingute kohaselt on.
Hannes Swoboda
(DE) Lugupeetud juhataja, Enikő Győri, Štefan Füle! Mina olin üks esimene või vahest esimene Makedoonia küsimust käsitlev raportöör Euroopa Parlamendis ning vaatan kahetsusega, kuidas olukord on ja ei ole arenenud. Pärast seda sai minust Horvaatia küsimust käsitlev raportöör ja siinkohal võib näha selget erinevust. Horvaatial oli probleeme naaberriikidega, teiste hulgas Sloveeniaga, kuid Horvaatia tegi probleemide lahendamise nimel tööd. Kui Makedoonia ei pinguta oma keerulise olukorra lahendamiseks piisavalt - kuigi ma ei taha ainult üht poolt süüdistada - siis see on vähemalt Makedoonia probleem. Vaadakem tõele näkku. Igale väljakule Aleksander Suure kuju püstitamise või lennujaama Aleksander Suure järgi nimetamisega ei saa anda riigile rohkem identiteeditunnetust. Probleemide lahendamise vastu tuleb huvi tunda.
Miks on oluline huvi tunda? Volinik Füle viitas Ohridi raamlepingule, mis kujutas endast suurt progressi. Kuid mida vähem jõupingutusi teevad riik ja valitsus riigisiseste reformide elluviimiseks ja koos Kreekaga lahenduse leidmiseks, seda kindlamalt ütlevad riigis elavad albaanlased, et "Mida me siin riigis teeme, kui meil ei ole tegelikult mingit võimalust Euroopa Liiduga ühineda?” Seepärast on niivõrd hädavajalik, et Makedoonia teeks Kreekaga probleemi lahendamise nimel koostööd.
Andrey Kovatchev
(BG) Lugupeetud juhataja, Enikő Győri, volinik! Ka mina tahaksin Kristian Vigeninit hästi esitatud raporti eest tänada. Euroopa Liidu poliitiline tahe on integreerida kõik Lääne-Balkani riigid kiiresti ja edukalt Euroopa Liitu ja võtta nad Euroopa perekonna täisliikmeks.
Ajaloo vältel kuhjunud probleemid, eeskätt Balkani maades, on võimalik ületada ainult Euroopa integreerimise abil. See võimaldaks Euroopa selle osa piirid muuta eraldajast ühendajaks, nagu näiteks toimus Prantsusmaa ja Saksamaa vahel.
Resolutsioonis on võetud arvesse ja tunnustatud kõnealuse riigi tehtud edusamme, eeskätt majandussektoris. Dokumendis tuuakse aga esile, et riik peab läbi käima ka ülejäänud täisliikme staatuseni viiva teekonna.
Resolutsioonis on nimetatud ka probleemsed valdkonnad. Need on poliitilised ja etniliste rühmade vahelised suhted, heanaaberlikud suhted, ajakirjandusvabaduse olukord ja kõikide kodanike õigused, sõltumata väidetavast etnilisest kuuluvusest. Eriti need, kes kuulutavad end avalikult etnilisteks bulgaarlasteks, langevad vahel diskrimineerimise ohvriks.
Resolutsioonis on öeldud ka, kui tähtis on säilitada kultuuriline ja ajalooline pärand, mis on oluline euroopalik väärtus. On hea, et resolutsioonis on toodud selgelt välja ka Makedoonias asuvate Bulgaaria kultuuripärandisse kuuluvate monumentide olukord. Usaldust luuakse ajaloofaktide austamisega, mitte provokatiivse ja tarbetu manipulatsiooni ja tõe moonutamisega.
Soovin siiralt, et Makedoonia kodanikud saaksid kiiresti üle minevikuprobleemidest ning me võiksime tervitada neid Euroopa Liidu täieõiguslike kodanikena. Probleemidest saadakse üle aga siis, kui olemas on poliitiline tahe katkestada sidemed endise Jugoslaavia kommunistliku salateenistuse heaks töötanud inimestega, kes imbusid Makedoonia poliitika-, majandus-, ajakirjandus- ja ühiskonnaellu ja olid seotud provokatsiooniaktidega, nagu juhtus loomulikult ka teistes Ida-Euroopa riikides.
Maria Eleni Koppa
(EL) Lugupeetud juhataja! Mõni päev tagasi kuulutas peaminister Gruevski valitsus välja ennetähtaegsed valimised. Keset meelepaha ajakirjandusvabaduse sõltumatuse, kohtusüsteemi sõltumatuse rikkumise ja "Skopje 2014” linnaarenduskava pärast ajal, kui poliitiline dialoog on pidurdunud, püüab peaminister Gruevski veelgi rohkem taanduda.
Kui niisugusele keerulisele sisekliimale lisada lahendamata nimeküsimus, pannakse selle riigi Euroopa Liidu väljavaated tõsiselt proovile. Kreeka valitsus on peaministrite tasandi kahepoolsete kontaktide suurendamisega korduvalt tõestanud, et soovib selle peatüki lõppude lõpuks sulgeda. Kahjuks ei ole sellest seni veel midagi välja tulnud ning süü ei lasu siinkohal Kreekal.
Selle taustal mängib peaminister Gruevski valimiseelseid mänge ning püüab rahvusvahelist avalikkust veenda, et just Kreeka püüab nimeküsimuses üllatusi tekitada ning see takistab pidevalt erimeelsuste igasugust lahendamist. Vastutus kõnealuse riigi Euroopa Liiduga seotud tuleviku eest on tema enda kätes ja riiki kutsutakse üles seda vastutust võtma.
Anna Ibrisagic
(SV) Lugupeetud juhataja! Kuna mul on ainult üks minut, käsitlen ainult ühte punkti. Seni oleme laienemisest õppinud seda, et tõelised reformid käivitatakse alles siis, kui läbirääkimistega algust tehakse. Ei ole nii, et kui me hommepäev Makedooniaga läbirääkimisi alustame, viime kohe samal päeval selle protsessi ka lõpule. See on alles algus.
Kui Kreeka seda soovima peaks, on lugematu arv võimalusi riiki blokeerida, , kuid on täiesti vastutustundetu takistada praeguses olukorras riiki, mis on ka geograafiliselt erilises asukohas. Makedoonia on väga tundlikus olukorras. Lasta sel riigil veelgi kauem oodata tähendaks saata välja valed signaalid. See suurendaks vaid natsionalismi ja tugevdaks väga negatiivseid jõude, mille vastu tahame laienemise abil võidelda.
Anna Záborská
(SK) Lugupeetud juhataja! Teekonnal Strasbourgist Brüsselisse tuleb kaks korda Luxembourgist läbi minna. Kõigepealt suveräänsest Luksemburgi riigist ning seejärel samanimelisest Belgia piirkonnast. Kui belglased oleksid ELi loomise aegu kreeklaste loogikat järginud, ei oleks seda praegu olemas.
Makedoonia on valmis alustama läbirääkimisi ELiga ühinemiseks. Kui riik aga demokraatlikku rada mööda edasi soovib minna, vajab ta meie abi ja solidaarsust, nagu Kreekagi hiljuti vajas. Austan täielikult iga liikmesriigi vetoõigust uute liikmete vastuvõtmise suhtes. Tahaksin aga kutsuda kreeklastest parlamendiliikmeid üles näitama head tahet ja toetama mitte üksnes kõnealust raportit, vaid ka muudatusettepanekut, millega taastatakse dokumendis viide makedoonia keelele kui ühele ametlikule keelele.
László Tőkés
(HU) Lugupeetud juhataja! Makedoonia tehtud edusamme Euroopaga lõimumise nimel kiideti juba eelmise aasta veebruaris esitatud raportis. Euroopa Parlamendi asjakohases otsuses nõuti veel kord tungivalt nimevaidluse lahendamist ja ühinemisläbirääkimiste viivitamatut käivitamist. Minu arvates on vastuvõetamatu ja lausa skandaalne, et ka eelmisel aastal ei tehtud selles vallas mingeid olulisi edusamme. See õõnestab ELi enda usaldusväärsust. ELi ja eesistujariigi Ungari jaoks kuulub Balkani riikide, kaasa arvatud Horvaatia ja Makedoonia, ühinemine prioriteetide hulka. Palun Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil riigi nimest hoolimata toetada Makedoonia ühinemisläbirääkimiste võimalikult kiiret alustamist.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Lugupeetud juhataja! Olen ühel nõul nendega, kes tõstavad esile vastastikuse vastutustunde. Euroopa Liit, Euroopa Ülemkogu on süüdi ühinemisläbirääkimistega jätkuvas venitamises ning eneste ilmajätmises ühest kõige olulisemat vahendist, nimelt piirkonna stabiliseerimisest, ning Makedoonia valitsus on samamoodi süüdi, sest arvab, et kui ühinemisläbirääkimistega ei alustata, ei tule Enikő Győri ja volinik Füle sõnavõtus viidatud reformide elluviimisega jätkata. Nime osas pean ütlema, et keskeurooplase ja ungarlasena pean Kreeka ja Makedoonia vahelist vaidlust äärmiselt absurdseks. Pean mõlema poole jäikust vastuvõetamatuks. Mõtlen, kuidas oleks Euroopa Liit reageerinud näiteks siis, kui Ungari oleks seisnud vastu Rumeenia ühinemisele 2007. aastal. Sellise käitumise tõenäosus oli peaaegu olematu ning seepärast palun mõlemal poolel olla mõistlikult vaoshoitud.
Katarína Neveďalová
(SK) Lugupeetud juhataja! Ei saa eitada, et Makedoonia on viimase aasta jooksul jõudsalt edasi liikunud. Kõige olulisemates valdkondades on aga siiski arenguruumi. Minu arvates on kõige olulisem tagada kohtusüsteemi sõltumatus, sõnavabadus ajakirjanduses, tugevam kodanikuühiskond ja parem poliitiline dialoog.
Ombudsmani büroo on viimase aasta jooksul pidanud palju rohkem tööd tegema, kuid vähenenud on tema büroo antud soovituste heakskiit avaliku sektori asutustes. Seepärast nõustun komisjoni seisukohaga, et ombudsmani ametikohta tuleb tugevdada.
Tunnustan aga vähemuste ja kultuuriliste õiguste kaitse parandamisega seotud edusamme. Makedoonia on vähenenud oluliselt isikut tõendavate dokumentideta romade hulk. Kahjuks on romade elamistingimused endiselt viletsad ning neid diskrimineeritakse endiselt. Teatavasti on tegemist probleemiga, mis ei iseloomusta üksnes Makedooniat. Sealsete romade olukord kinnitab veelgi jõulisemalt, et tegemist on üleeuroopalise probleemiga.
Vaatamata probleemidele on Makedoonia selles piirkonnas jätkuvalt stabiilne riik, mille suhted naaberriikidega on head ning minu arvates liigub ta jõudsalt Euroopa Liiduga ühinemise poole.
Jaroslav Paška
(SK) Lugupeetud juhataja! Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on pikka aega olnud ELiga ühinemisest huvitatud. Olemasoleva teabe põhjal on riik nüüd valmis ühinemisläbirääkimistega alustama, sest ta on täitnud vajalikud poliitilised kriteeriumid ning reforminud edukalt avaliku halduse, kohtusüsteemi ja politseijõudude valdkondi. Poliitiline süsteem on stabiilne, parteid suhtlevad omavahel ja ka vähemuste olukord on parem. Esineda võib veel teatud kahtlusi kohtusüsteemi sõltumatuse, korruptsiooni vastase võitluse ja ajakirjanduse sõnavabaduse osas,, mis pärsib ettevõtluskeskkonda ja väliskapitali sissevoolu.
Edusamme on tehtud aga ka õigustiku ja poliitikameetmete ühtlustamises, eeskätt kaupade vaba liikumise valdkonnas, äriühinguid ja finantsteenuseid käsitlevas õigustikus ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas. Seepärast olen kindel, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikud ootavad nüüd õigusega, et vaba Euroopa ulataks neile sõbrakäe. Meil peab olema usaldust avada neile Euroopa Liidu uksed.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Lugupeetud juhataja! Me kõik toetame Euroopa Parlamendis endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühinemisväljavaateid. Meie - ja eriti kreeklastest parlamendiliikmed - tahame lahendada ka kõnealuse riigiga seotud pikaajalise nimeprobleemi.
Lugupeetud volinik! Need on kaks eesmärki, mis on tihedalt seotud, kuid mis ei käi käsikäes. Kas arvate, et need kaks omavahel seotud eesmärki saavutatakse siis, kui toetame homme ühinemisläbirääkimiste viivitamatut alustamist kõnealuse riigi ja Euroopa Liidu vahel? Võin kinnitada, et need annavad täpselt vastupidise tulemuse - õhutame Gruenski valitsust olema veelgi järeleandmatum ning pikendame sellega ummikseisu nimeläbirääkimistes ning selle tagajärjel pidurdame riigi ühinemisväljavaateid veelgi enam.
Kui võtame raporti homme vastu, oleks tegemist vale märguande, vale poliitika ja vale käiguga. Just seepärast hääletan ma homme raporti vastu.
Bernd Posselt
(DE) Lugupeetud juhataja! Nagu Hannes Swoboda, tahaksin ka mina võrrelda Horvaatiat ja Makedooniat. Mõlemad riigid on vähemustega seoses eeskujulikud olnud. Mõlemas riigis, erinevalt enamikust ELi liikmesriikidest on vähemused valitsuses esindatud. On aga üks erinevus - Horvaatias on opositsiooni suhtumine valdavalt edasiviiv. Makedoonias on sotsialistlik opositsioon kasutanud jõhkrat blokeerimistaktikat. Tunnen kahetsust asjaolu üle, et mõned Euroopa Parlamendi liikmed on muutunud täna sotsialistliku opositsiooni valimisaegseks tööriistaks.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Nagu täna arutletavas resolutsiooni projektis ja komisjoni 2010. aasta novembri aruandes tunnistatud, on riik poliitilised kriteeriumid piisaval määral täitnud. Ta peab aga säilitama reformiprotsessi hoogsuse kõikides valdkondades. Tegemist on üliolulise küsimusega. Nagu arutelu on näidanud, oleme kõik selles olulises punktis ühel nõul.
Nagu ma juba ütlesin, oleme kõnealuse riigiga seoses jõudnud pöördelisse punkti. Riik peab jätkama teekonda Euroopa Liidu suunas, sest ülejäänud piirkond liigub edasi. Riigi juhtkond peab omaenda kodanike huvides tulevikule keskenduma. Neis püüdlustes toetame makedoonlasi igati.
Lubage mul lisada märkus, mis on vaadeldava riigi ja kogu piirkonnaga olulisel määral seotud. Ei juhtu mitte esimest korda, et parlamendis esindatud partei lahkub ja boikoteerib kogu parlamendi tööd. Lubage mul avaldada oma isiklik seisukoht - see on vastuvõetamatu. Minu meelest peavad kõik ELi liikmeks pürgivad riigid ja kandidaatriigid kasutama demokraatlikke institutsioone enda tugevdamiseks, mitte nõrgestamiseks. Nad peavad mõistma, et demokraatiat tuleb rakendada demokraatlike institutsioonide sees, mitte neist väljaspool.
Loodetavasti saadate koos minuga kõnealuse piirkonna riikidele jõulise sõnumi, et parteid - olgu parem- või vasakpoolsed -, peaksid kasutama protsessi kaasavat iseloomu ära selleks, et töötada koos Euroopa Liidu väljavaate nimel, mitte viima oma vaidlusi tänavale.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Lubage mul vastata ühele punktile, nimelt riigi nimeküsimusele, ning lubage mul kõigepealt märkida, et mõistan hästi rahulolematust ja isegi viha, mida parlamendiliikmed selle probleemi suhtes tunnevad. Ei ole midagi halvemat olukorrast, kus me takerdume ühe probleemi taha ning isegi kui riik häid tulemusi saavutab, ei suuda me seda tunnistada. Pean ütlema, et pean heanaaberlike suhete säilitamist ülioluliseks ning laieneda saab ainult sellega kooskõlas. Selle hulka peaks kuuluma pooltele vastastikku vastuvõetava lahenduse leidmine ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste kaudu.
Nõukogu tunneb heameelt käimasoleva kõrgetasemelise dialoogi üle ja loodab, et see annab tulemusi. Praegu koondub kogu tähelepanu Rahvusvahelises Kohtus käsitletavale kohtuasjale, mille raames kuulati 21.-30. märtsini ära suuliselt esitatud argumendid. Lõppotsus langetatakse eeldatavasti 2011. aasta septembriks. Tõsiasi, et nimeküsimus jääb lahenduseta, ning seni ebaedukate läbirääkimistega venitamine ei tohi õigustada riigi reformiprotsessi aeglustumist. Eesistujariik Ungari viis enne oma eesistumisperioodi algust osaliste vahel läbi kahepoolsed läbirääkimised ning julgustas neid lahendust leidma. Just asjaosalised peavad lahenduseni jõudma. Kuigi kõik võivad kaasa aidata, sõltub lahendus lõppkokkuvõttes neist endist.
Seepärast soodustame jätkuvalt dialoogi ja lahenduse otsimist. Oleks väga kahju, kui me ei suudaks Ungari eesistumise ajal selles asjas edasi liikuda. Nagu olen märkinud, ei ole põhjuseks ainult endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, vaid kogu piirkond, Euroopa Liidu tagahoov, millel on aeg lakata olemast tagahoov ning saada Euroopa Liidu lahutamatuks osaks. Peaksime sellealaseid kordaminekuid lõpuks oluliseks pidama. Lugupeetud juhataja! Tänan teid väga.
Juhataja
Mulle on kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel esitatud üks resolutsiooni ettepanek.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
George Becali
Tänane arutelu valmistab mulle nii heameelt kui pakub kurvastust. Olen kurb, sest kuus aastat on möödunud sellest, kui nõukogu andis Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatuse, kuid vaatamata riigi edusammudele ei ole määratud mingit kuupäeva läbirääkimiste alustamiseks.
Kristian Vigenini raportit analüüsides tunnen ära paljud nõudmised, mis esitati ühinemiseelsel perioodil minu koduriigile Rumeeniale. Panin aga tähele, et vaatamata Makedoonia Vabariigi kiirele ja konkreetsele tegutsemisele nõuete täitmiseks, ei ole meie läbirääkimiste avamise osas kuidagi edasi liikunud. Arvan, et Makedoonia Vabariigi teekond Euroopa Liiduga ühinemise suunas võtab liiga palju aega ning me ei taha, et riigi kodanikud kaotaksid ühel päeval oma optimismi ja lootuse.
Nõustun raportööriga, kes kutsub komisjoni, nõukogu ja kõrget esindajat üles alustama niisuguse üldiselt kohaldatava vahekohtumehhanismi väljatöötamist, mille eesmärk on lahendada kahepoolsed probleemid, kaasa arvatud nimevaidlus Kreekaga. See on oluline proovilepanek mitte üksnes Lissaboni lepingu järgsele ühisele välispoliitikale, vaid ka liidu suutlikkusele lahendada oma territooriumil toimuvad vaidlused.
Jiří Havel
Viimane endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki käsitlev hinnanguraport pole ei halvem ega parem kui eelmised. Teame aga kõik, et nende raportite sisu ei ole ühinemisläbirääkimiste alustamise peamine takistus. Takistus on nimeteemaline vaidlus Kreekaga. Ilma selleta oleksid läbirääkimised tõenäoliselt juba alanud. Seepärast peaks EL täitma vaidluse lahendamises jõulisemat, vahest isegi otsustavat rolli. Pärast peaaegu 20 aastat kestnud viljatuid katseid leida väljapääs on nüüd täiesti asjakohane arutleda järgmiste sammude üle, sealhulgas läbirääkimismehhanismi võimaliku muutmise üle. Komisjon peaks sellega seoses esitama asjakohased alternatiivsed ettepanekud. Oma pikaajalise passiivsuse tõttu oleme kõik süvendanud kogu riigi saatuse ebakindlust, kuid sellegipoolest on tegemist maaga, mis ka pärast nii paljusid aastaid ELile aru annab. Peaksime tegema lõpu ka ühinemisläbirääkimiste alustamise küsimusega venitamisele Euroopa Parlamendis, komisjonis ja nõukogus. Keegi ei võta tõsiselt nii-öelda kurtide dialoogi ühest küljest Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel ning teisest küljest nõukoguga. See õõnestaks kogu ELi usaldusväärsust. Vaadakem tõele näkku - ELiga ühinemist toetatakse endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis endiselt kõrgelt. Pikas perspektiivis on see siiski märgatavalt vähenenud. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi elanike - nii makedoonlaste kui ka albaanlaste - kannatlikkusel on piirid, isegi kui mõlemal on selleks oma põhjused.
