Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007-2013 (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Janusz Wojciechowski põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel koostatud raport Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia kohta aastateks 2007-2013.
Janusz Wojciechowski
raportöör. - (PL) Loomatervishoiustrateegia rajaneb põhimõttel, et haiguste ennetamine on parem kui ravimine, mis ilmselt nii ongi. Ma olen kindel, et me kõik mäletame hullu lehma tõve (veiste spongiformne entsefalopaatia) ja klassikalise lindude katkuga seotud probleeme, kui tuli tappa miljoneid loomi. See oli äärmiselt ebameeldiv kogemus, mille kordumist keegi meist kindlasti ei soovi kunagi näha. Siiski näitas see meile, et peame Euroopa tasandil koostööd parandama, et parandada loomade tervise kaitset. Viimane on tihedalt seotud inimeste tervisega teatud haiguste otsese või kaudse levimise võimaluse tõttu loomadelt inimestele.
Ma soovin juhtida erilist tähelepanu mõnele oma raporti punktile. Esiteks, paremate loomatervishoiustandardite edendamine. Raportis rõhutatakse tungivalt seotust esimese ja teise vahel. Tuleb loota, et mõlemad leiavad väljapaistva koha tulevases poliitikas.
Teine küsimus, mida soovin esile tõsta, on aus konkurents. Euroopa tootjatelt nõutakse vastavust väga paljudele loomatervishoiustandarditele ning loomade tervise ja heaoluga seotud sätetele. Siiski ei kehti samad nõuded importijatele. Seda rõhutatakse raportis tungivalt. Meie tootjatele ja Euroopa turule loomsete saaduste sissetoojatele peaksid kehtima ühesugused nõuded. WTOga peetavate läbirääkimiste raames esindab see küsimus meie jaoks läbirääkimiste peamist väljakutset.
Minu kolmas punkt on seotud tugeva toetusega vaktsineerimisprogrammile. Me peame seda tähtsaks vahendiks haigusjuhtumite arvu vähendamisel. On vaja ka uut lähenemisviisi. Vaktsineeritud loomadelt pärinevat toodangut ei tohiks turult tõrjuda. Sellele küsimusele on raportis pühendatud mitmeid lõike.
Neljas punkt käsitleb kahjusid ja kompensatsioonisüsteemi. Esmalt peaks see julgustama jõupingutusi haiguse riski vähendamiseks. Teiseks, see ei peaks katma ainult otseselt haiguse allikate kõrvaldamisega seotud kahju, vaid ka turukriisiga seotud kaudset kahju.
Viies punkt on parem kontroll liidu välispiiridel. See ei tohiks piirduda dokumentide kontrollimisega. See peaks hõlmama põhjalikku kontrolli, et tulemuslikult vältida tundmatu päritoluga loomade ebaseaduslikku sisenemist liidu territooriumile.
Kuues punkt seondub strateegia rakendamise ajaga. Usun, et me ei saa eeldada, et kõik need õigusloomega seotud korraldused on valmis juba aastaks 2013. Vajame pikemat ajavahemikku.
Seitsmes punkt käsitleb strateegia eesmärkide rahastamist. Raporti projektis kritiseeritakse asjaolu, et kõnealuste ambitsioonikate kavade rahastamine ei vasta nõuetele. Neid kavasid tuleks täiest ulatuses rahastada liidu eelarvest.
Härra juhataja, kokkuvõtteks ütleksin mõne sõna inglise keeles, et olla kindel tsitaadis, millele ma nüüd viitan.
(Kõneleja jätkas inglise keeles)
Androula Vassiliou
volinik. - Härra juhataja, ma tervitan väga parlamendi positiivset ja toetavalt reaktsiooni uuele loomatervishoiustrateegiale.
Me kõik tunnistame, et loomade taudipuhangutel võivad olla hävitavad tagajärjed, need võivad kujutada tõsist ohtu rahvatervisele, need võivad purustada üldsuse usalduse põllumajanduse vastu üldiselt ja eriti loomakasvatustoodangu vastu, need võivad esile kutsuda tõsise majanduskahju - tasub vaid meenutada, et üksnes Ühendkuningriigis läks 2001. aasta suu- ja sõrataudi kriis maksma üle 13 miljardi euro - ja loomade taudipuhangud võivad tekitada probleeme loomade heaolule ja keskkonnale.
Arvestades laiaulatuslikust sidusrühmadega konsulteerimisest saadud tagasisidet, annab strateegia vastuse mitmetele väljakutsetele.
Tänane Euroopa Liit oma 27 liikmesriigiga on väga erinev esialgsest ühendusest aastaid tagasi, kui kujundati praegune loomatervishoiu raamistik. Esile on kerkinud uued väljakutsed, nagu klassikaline lindude katk ning selliste nakkushaiguste levik nagu lammaste katarraalne palavik, ja tõenäoliselt ilmneb neid lähiaastatel veel enam. Kaubandustingimused on suuresti muutunud, loomade ja loomsete toodete impordi ja ekspordi maht on oluliselt suurenenud.
Uues strateegias tunnistatakse ja kajastatakse loomadega seotud ohtudest tulenevaid laiaulatuslikke sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid, teisisõnu, küsimus ei ole ainult loomade teatavate nakkushaiguste kontrollimises. Raportis keskendutakse loomatervisega seotud rahvatervise, toiduohutuse, loomade heaolu, põllumajanduse, kaubanduse, jätkusuutliku arengu ja teadustegevuse aspektidele. Strateegia peamine põhimõte on, et haiguste ennetamine on parem kui ravi.
Hiljutised kogemused on näidanud eelneva või ennetava tegevuse kasulikkust ja tõhusust. Me peame rohkem investeerima haiguspuhangute tõkestamise tulemuslikesse meetmetesse, viies nii miinimumini haiguste levimise ja sellega kõrvaldades või vähemalt vähendades nende mõju. Vaja on parandada ja rahaliselt toetada põllumajandusettevõtete bioohutust, kiirendada haigustest jagusaamist ja järelevalvet, tõsta teadlikkust haigustest ja tugevdada valmisolekut hädaolukordadeks. Suuremat rõhku tuleb panna vaktsineerimisele ja eristusuuringutele.
Strateegiaga nähakse ette lisaks esmaste tehnilise iseloomuga rakendusaktidele üldise loomatervishoiuseaduse abil uue õigusliku raamistiku loomine. Terviklikust ja laiemast vaatepunktist lähtudes peab meie õigusloomet uuendama või arendama strateegilisemalt ja sidusamalt: rollide ja vastutuse selgitamine, võimaluste piires rahvusvaheliste standardite järgimine, tugev tuginemine teaduslikele soovitustele ja asjakohased ettevaatuspõhimõtted.
Praegu kaalutleb komisjon parimat metodoloogiat, et määratleda inimtervise, ühiskondliku ja majandusliku mõju seisukohalt esmajärgulise tähtsusega loomahaigused ELis. Käesoleval aastal avaldatakse ELi ühist vastutust ja kulujagamisskeemi käsitlev uurimus, mida tuleb arvestada praegu olemasolevate finantsinstrumentide läbivaatamise kontekstis. Samuti peame tegema tööd innovatsiooni stimuleerimiseks teadus- ja arendustegevuse kaudu ning piisavalt rahastatud avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.
Lõpetuseks soovin mainida teadusuuringute 7. raamprogrammi, mis toimib samaaegselt uue strateegiaga. loomade tervise ja loomade heaolu käsitlevate küsimuste uurimise toetamisel on sellel oluline tähtsus.
Järgneva paari nädala jooksul lõpetab komisjon tegevuskava koostamise, mis võtab arvesse nii parlamendi kui ka nõukogu ja Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitusi ning arvamusi. Komisjon on parlamendile tänulik edasise panuse eest selles küsimuses, pidades eelkõige silmas 2009. aasta eelarve vahekokkuvõtte läbivaatamist.
Tänan veel kord huvi ja entusiasmi eest, mida olete näidanud selle algatuse suhtes. Ma ootan kohtumist paljude parlamendiliikmetega veterinaarianädalal, komisjoni poolt teie toetusel korraldataval üritusel, mis on esimene samm strateegia muutmisel sõnadest tegudeks.
Esther De Lange
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (NL) Härra juhataja, ehk võiksime olla pisut heldemad kahe minuti osas, sest minu eelkõneleja langes välja. Ma soovin tänada komisjoni teatise eest ja raportööri raporti eest. Nüüd on suur väljakutse muuta teatises ja raportis sisalduvad ambitsioonikad sõnumid konkreetseteks meetmeteks.
Soovin eriliselt mainida paari punkti, mida tuleks meie arvates arvestada. Loomulikult nõustume me komisjoniga, et loomahaiguste vastu võitlemisel on ennetamine parem kui ravi. Siiski, kui loomahaigus sellest hoolimata vallandub, peab vaktsineerimine olema haigusevastase võitluse põhielement, nagu te juba ütlesite. Me soovime ennetada olukorda, mis esines minu kodumaal, kus 2001. aastal tuvastati 26 hullu lehma tõve juhtu ja tuli tappa 285 000 looma. Kuna puudub erinevus vaktsineeritud ja mittevaktsineeritud loomadest saadud toodete vahel, siis peab tagama nende toodete turustamise nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda. Ma nõuan tungivalt, et Euroopa Komisjon hoiaks sellel silma peal, sest nimetatud küsimuses on varem esinenud probleeme. Nähtavasti peavad kaubanduskeskused, töötlejad ja tarbijad täitma selles osas oma kohustusi.
Me kutsume ka komisjoni üles selgelt määratlema Euroopa Liidu, liikmesriikide ja sektori rolli loomahaiguste ennetamise rahastamisel, eriti nüüd, kuna kõnealune küsimus on tegelikult osa arutelust ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli üle. Liikmesriikides on rahastamine korraldatud siiski väga erinevalt, mis võib mõjutada konkurentsiseisundit. Sellepärast palume tuua neisse punktidesse selgust.
Ilmselgelt peavad eksportivad riigid vastama samadele nõuetele nagu Euroopa tootjad, näiteks loomahaiguste identifitseerimine ja ennetamine. Lõpetuseks soovin Euroopa Komisjonilt küsida, millal esitatakse praeguste transporti käsitlevate määruste analüüs ja kuidas selles valdkonnas loomahaiguste võimalikku levikut piirata niipalju kui võimalik.
Rosa Miguélez Ramos
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra juhataja, volinik, on tõsi, et me kõik põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis tervitame südamest teie esitatud uut loomatervishoiustrateegiat, mida näitab meie suur panus kõnealusesse raportisse.
Peab ütlema, et see on kõige ulatuslikum ja ambitsioonikam programm, mis on kõnealuse küsimusega seoses kunagi esitatud, ja õnnitlen teid selle puhul. Siiski, tõtt öeldes pean väljendama üllatust selle üle, et väidete ambitsioonikusega ei kaasne nõutava eelarve kavandamine, sest on ilmselge, et olemasolevate veterinaarfondide võimalused ei ole piisavad uute ja äärmiselt vajalike ennetuspoliitikatega tegelemiseks.
Volinik, saime just proua Fischer Boelilt ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolliga seotud ettepaneku, millest ilmneb, et maaelu arenguks ja uute väljakutsetega tegelemiseks eraldatavad summad ei lähe, vastupidiselt sellele, mida teenistused ilmselt eeldasid, loomatervishoiule ega heaolule, vähemalt mulle öeldi nii.
Teisisõnu, arutatavale poliitikale ei eraldata täiendavaid rahalisi vahendeid, või vähemalt mitte põllumajanduse raha, nagu te arvatavasti ütlesite, kuni uue finantsperspektiivini.
Volinik, eelarve ilma poliitikata on kasutu, kuid poliitika ilma eelarveta võib osutuda täiesti viljatuks. Kui soovime täita olemasolevaid eesmärke, siis peab eelarvealane arutelu hõlmama kõnealuse strateegia rakendamist tulevikus. Veel enam, tõenäoliselt osutub teatises sätestatud ajalisest raamistikust 2007-2013 kinnipidamine väga raskeks. Seega soovin küsida, kas oskate öelda, millal valmib tegevuskava ja millal teie arvates võetakse vastu põhiõigusaktid.
Muudatusettepanekute osas tegi minu fraktsioon väikese paranduse lõikesse 29. Valede meetmete rakendamisel tekivad probleemid hoolimata sellest, et igas liikmesriigis on toimivad loomakasvatussüsteemid. Oluline on asju õigesti teha.
Me oleme nõus lemmikloomade kontrollimisega seotud õigusalaste meetmete väljatöötamisega, kuid leiame, et raha tuleks eraldada põllumajandusloomadele.
Samuti ei kavatse me toetada fraktsiooni PPE-DE muudatusettepanekut 29, mille eesmärk on sisse tuua siinkohal asjakohatu arutelu. Tegelikult, neli aastat tagasi lükkas komisjon selleks, et jõuda kokkuleppele mõnes erakordselt tähtsas küsimuses, otsuse loomade transportimise kohta edasi kuni 2011. aastani. Ka see on vastuoluline teema, mis vajab mõju uuringuid ja tugevat teaduslikku alust, ning siinkohal kordan taas, et nimetatud muudatusettepanek on selles küsimuses asjakohatu ning minu fraktsioon hääletab kindlasti selle vastu.
Jan Mulder
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Soovin samuti tänada raportööri töösse panustatud entusiasmi eest. Arvan, et kasvava ülemaailmastumise juures peame rohkem arvestama loomade nakkushaiguste puhangutega. Inimesed reisivad rohkem ning veavad selleks mitte ette nähtud kaupu, mis võib põhjustada haiguspuhanguid. Kõik on juba nimetanud parema piirikontrolli vajalikkust, sest ennetamine on parem kui ravi. Näiteks kui ma sõidan Ameerika Ühendriikidesse või Austraaliasse, siis mõjub mulle alati üllatavalt sealne palju rangem piirikontroll kui Euroopas. Hämmastav, miks Euroopa Liit ei rakenda Ameerika Ühendriikidega sarnast süsteemi, kus igaüks peab deklareerima loomsete toodete olemasolu pagasis. Ainult nii saame korralikult kontrollida.
Mis juhtub loomade nakkushaiguste puhkemisel? Ma arvan, et praegusel hetkel on kõik veendunud, et massiline tapmine, nagu on minevikus juhtunud, ei ole enam vastuvõetav. Meil tuleb hakata vaktsineerima ja siis peab olema võimalik vaktsineeritud loomadest toodetud kaupu turustada Euroopa turul ja samuti väljaspool. Selles ongi probleem. Mulle ei avalda muljet komisjoni püüded veenda kaubanduskeskusi, tarbijate ühendusi ja nii edasi selles, et vaktsineeritud loomadest toodetud saadused on täpselt sama head kui vaktsineerimata loomadest toodetud kaup. Suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud loomadest toodetud kaubad peavad tarbijate teavitamiseks siiani olema märgistatud. See näib täiesti ebavajalik. Seetõttu on vajalik komisjoni konkreetne seisukoht.
Aasta aasta järel ning tänavu jälle oleme harjunud suure ülejäägiga põllumajanduse eelarves. Siiani on olnud võimalik katta põllumajanduse eelarvest kõik loomade nakkushaiguste puhangutega seotud kulud. Tulevikus võib olukord märgatavalt muutuda, uued riigid liituvad süsteemiga ja põllumajanduse eelarve ülejääk väheneb pidevalt. Isegi sellisel juhul tuleb taudipuhangu eest maksta. Euroopa seaduse kohaselt tuleb seda teha. Seepärast arvan ma, et niipea kui võimalik peab looma Euroopa loomakindlustusskeemi, loomade tervise fondid igale riigile või Euroopa tasandil ja nii edasi. 2004. aasta eelarves oli mul selleteemaline katseprojekt. Kõik plaanid on valmis ning komisjon peab tööle asuma ja selles osas midagi ette võtma nii kiiresti kui võimalik.
Minu viimane mõte seostub loomade transpordiga. Ma ei kuulu inimeste hulka, kes defineerivad head loomade vedu teatava arvu tundidega. Kahetunnine transport võib olla halvem kui üheksatunnine. Loevad loomade transportimise tingimused ning komisjon peab arvestama tingimusi ja mitte üksnes veoaja pikkust.
Alyn Smith
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Härra juhataja, soovin samuti tänada raportööri. Mul oli hea meel raportit parlamendikomisjonis toetada ja on hea meel teha seda ka praegu koos oma fraktsiooniga. Samuti tervitan ma voliniku öeldut ning mul on hea meel näha teda täna õhtul istungisaalis, sest loomade tervise küsimustes valitseb komisjoni ja parlamendi vahel suures osas üksmeel. Ma ootan koostööd volinikuga ja tema bürooga järgnevate kuude jooksul, sest selle teemaga minnakse edasi.
Mul oli hea meel, et volinik tõstis esile, miks me vajame ELi ühist loomatervishoiustrateegiat. On selge, et globaliseeruvas maailmas ei tunne lammaste katarraalne palavik piire, meie poliitikaid või erinevusi Euroopa Liidu riikide vahel või tõepoolest ka ELi välispiire. Globaliseerunud maailmas võib linnugripp ja paljud teised haigused väga kiiresti planeedile tiiru peale teha. Haigustega tegelemiseks peame koos tegutsema ja töötama välja strateegia nende ravimiseks.
Me ekspordime loomi ja arvatavasti ka nende terviseprobleeme ning on selge, et selles osas oleme kõik ühes paadis. Ma ootan loomade tervishoiualase tegevuse kava avalikustamist, mis voliniku sõnul toimub lähema paari nädala jooksul. Ma juhiksin täiskogu tähelepanu eriti parlamendi raporti lõikele 46, milles tunnistatakse, et loomade heaolu osas on EL juba parima praktika teenäitaja maailmale, ja milles viidatakse eriti WTO läbirääkimistele. Ma nõuan tungivalt, et volinik Vassiliou kõneleks volinik Mandelsoniga tagamaks, et WTO läbirääkimistel ei lastaks veega alla ega häbistataks ELi standardeid, eelkõige - siiralt öeldes - standarditele mittevastava toodangu impordiga Euroopa Liitu. Meil komisjonis oli mitmeid äpardusi Brasiilia veiseliha impordi küsimuses, mille suhtes ma pole kindel, et süsteem töötas nii, nagu vaja. Ma loodan, et me ei korda Ameerika Ühendriikide linnulihatoodete puhul tekkinud olukorda.
Lammaste kiibistamine on veel üks loomade heaolu küsimus, mille ma soovin tõstatada. Me toetame selle meetme laiemat eesmärki, kuid usume siiralt, et komisjon liigub vales suunas ning ei käitu selles küsimuses proportsionaalsel viisil, et tagada soovitud tulemus. Eriti puudutab see Briti saari, kus Šotimaal, Inglismaal, Põhja-Iirimaal ja Walesis juba toimib süsteem, mis töötab hästi ja kaitseb tõhusalt Euroopa loomade tervist ja heaolu. Oleksin volinikule tänulik arvamuse eest selle probleemi kohta, kuid muus osas toetame igati käesolevat raportit ja voliniku jõupingutusi.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, volinik, kõneledes Euroopa Liidu loomatervishoiustrateegia arutelul fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest nimel, soovin esile tõsta kahte küsimust, mida ma pean oluliseks.
Esiteks, kõik Janusz Wojciechowski raportis sisalduvad ettepanekud loomatervishoiu kohta väärivad meie toetust. Siiski peab meeles pidama, et see toob kaasa kõrgemad tootmiskulud, mis põhjustab Euroopa tootjate konkurentsivõime languse. Järelikult on Euroopa Liidu jaoks oluline nõuda väljaspool liitu asuvatelt tootjatelt vastavust samasugustele nõuetele, kui nad soovivad oma toodangut turustada liidu turul. Euroopa Liit peab seda nõudma WTO raames toimuvatel kõnelustel ja kahepoolsetel läbirääkimistel kolmandate riikidega.
Teiseks, mis puudutab loomatervishoidu, siis ühine põllumajanduspoliitika on Euroopa Liidu poliitikavaldkondadest üks integreeritumaid. Sellepärast arvan, et see peaks ühenduse eelarvest raha eraldamisel olema prioriteet. Õnnetuseks, kuigi Euroopa Komisjon on nõus enamiku raportis sisalduvate sätetega, ei soovi ta neid liidu eelarvest rahastada. Meie arvates on oluline garanteerida täiendavad rahalised vahendid, et tagada raportis sisalduvate ettepanekute rahastamine Euroopa Liidu eelarvest.
Kartika Tamara Liotard
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (NL) Võiks peaaegu öelda, kui ebatavaline on see, et komisjon esitab loomatervishoiustrateegia, milles rõhutatakse ennetustegevust. Tõesti kohutav, kuid milline pettumus on, et loomade heaolu on ainult komisjoni strateegia kõrvaltoode. Madalmaades hästi tuntud laul algab sõnadega: "Loom on rohkem kui lihatükk ja inimene on rohkem kui tarbija”. Õnnetuseks ei laula komisjon tegelikult sama laulu. Siiani kaldutakse ikkagi nägema loomi peamiselt liha, naha, villa, munade, piima ja sõnniku tootjatena. Majanduslik vaatepunkt on ikka liiga valdav ja seega arvan ma, et strateegia on liiga ühekülgne.
Ma olen raportöörile tänulik, sest õnneks on raport juba palju parem, sel lihtsal põhjusel, et erinevalt komisjoni ettepanekust sisalduvad raportis mõned loomade heaoluga sisuliselt seotud punktid. Mainin neist kahte, mida ma pean tähtsaks. Tunnistatakse, et intensiivne loomakasvatus suurendab oluliselt epideemiate puhkemise riski. Arvestades Euroopa biotööstuse hiiglaslikku suurust, ei ole küsimus selles, kas mõni loomahaigus puhkeb, vaid millal see toimub. Õigesti on lühidalt märgitud, et loomade transport kujutab loomahaiguste levikul märkimisväärset riski. Seetõttu peame igal võimalusel vältima loomade transportimist, lühendama ja parandama transporti, seda ka loomadele põhjustatava suure stressi tõttu. Käesolevas raportis ei pühendata loomade heaolule niipalju tähelepanu, nagu ma oleksin soovinud, kuid igasugust sammu paremusele tuleb tervitada ja seetõttu toetan ma raportit kogu südamest.
Kathy Sinnott
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, ma olen väga tänulik, et üha enam tunnistatakse vajadust loomi õigesti kohelda ja asjakohaselt hooldada. Iiri talumajapidamistes on hea loomakasvatustava reegliks ning ma kiidan neid selle eest. Siiski soovin ma rõhutada vajadust kohaldada ELi imporditavate loomade ja loomsete toodete suhtes sarnaseid heaolustandardeid võrreldes nendega, mida EL nõuab oma tootjatelt. On ebaõiglane, kui imporditakse loomseid tooteid, mis on võib-olla toodetud kõige odavamal ja julmemal viisil, ja need võistlevad ELi turul meie rangetele standarditele vastavalt toodetud loomsete toodetega; selline konkurents ei ole ainult majanduslikult kõlvatu, vaid seab võimaliku haiguste levimise tõttu ohtu meie loomad ja isegi meie inimesed.
Iiri põllumajandustootjate jaoks ei ole realistlik siin täiskogus arutusel olnud meede seada piirid loomade transportimisel. Kui maismaatranspordil võib transpordiaja piiramine üheksa tunniga olla mõistlik, siis meretranspordil Iirimaalt ei ole kuidagi võimalik sellest ajapiirangust kinni pidada, pidage meeles, et Iirimaa on saar. Me sõltume loomade meretranspordist ja selline piirang muutub lõpuks Iiri hobusekasvatajatele ja põllumajandustootjatele takistuseks loomade veol laevadega. Seega teeksin ettepaneku keskenduda pigem loomade majutuse kvaliteedile transpordi ajal kui pardaloleku ajale, nii ei tõkesta me loomade sisse- ja väljavedu Iirimaalt.
Lõpuks, kuigi mul oli hea meel, et uus loomatervishoiustrateegia käsitleb kõiki loomi ELi piires, oleksin soovinud näha lemmikloomade pidamise ja nendega kauplemise täpsemat käsitlust. Ma arvan, et paljud neist on halvas olukorras meie riikides. Sageli on lemmikloomade omanikud asjaarmastajad ja tõenäoliselt ei ole eriti teadlikud, kuidas oma lemmikloomadega ümber käia ja neid hooldada, mis põhjustab tihti loomade julma kohtlemist, sageli ka ettekavatsematult. Samal ajal kui pöörame väga suurt tähelepanu loomade ELi saabumise korraldamisele, loomade transpordile jne, oleme hooletusse jätnud lemmikloomade ja hulkuvate loomade täbara olukorra, seda küsimust on sageli maininud minu valijad, kes viitavad halva kohtlemise sagedasele esinemisele.
Dimitar Stoyanov
(BG) Härra juhataja, ma arvan, et raportöör on koostanud väga objektiivse ja huvitava raporti.
Ma soovin teie tähelepanu juhtida mõnele olulisele aspektile. Esiteks, proua volinik, te ise märkisite, et kõnealust poliitikat arendatakse ELis juba mõnda aega ja see tekitab uutes liikmesriikides erilisi probleeme. Näiteks Bulgaarias on tootmine killustatud paljude põllumajanduslike väiketootjate vahel, väiketalunikud töötavad rasketes tingimustes. Inimesed on puudulikult teavitatud, neil ei ole selget arusaamist oma õigustest ja kohustustest ega ka olemasolevatest võimalustest. Sellisel juhul ilmneb taas teatavat liiki diskrimineerimine uute liikmesriikide suhtes, millel on kohustus ja võimalus järele jõuda nende valdkondade arendamises, millega Euroopa Liidus on ühiste konstruktiivsete jõupingutustega tegeletud juba aastaid.
Kõnealuseid erilisi juhtumeid tuleks käsitleda teatava tolerantsusega, nii et arutusel olevad asjad, tulevased õigusaktid oleksid tegelikus elus rakendatavad, ja tagada, et kirjapandud seadusesätteid saab tõepoolest ellu viia. Inimesi tuleb nendes küsimustes valgustada.
Selles kontekstis on raportööri tõstatatud õiguslike aluste kodifitseerimise küsimus väga oluline, sest tavalistel on inimestel raske süveneda keerukatesse õigusaktidesse. Direktiivide ja resolutsioonide kodifitseeritud ja konsolideeritud versioonid võimaldavad paremini aru saada, mida neilt oodatakse seoses loomapidamisega.
Teine tõstatatud küsimus käsitles rahastamist. Bulgaarias valitseva raske majandusliku olukorra tõttu kahtlen ma, kas paljudel põllumajandustootjatel on võimalik direktiive edukalt rakendada, kui nad ei saa komisjonilt suuremahulist toetust.
Ma ei taha korrata seda, mida täiskogul on juba korduvalt räägitud, seega peaks komisjon neid asju tähelepanelikult uurima, sest jääb mulje, et kõrgete standardite kehtestamisega diskrimineerime me oma põllumajandustootjaid. Komisjon peaks tõsiselt kaaluma standardite kehtestamist imporditavale kaubale.
Neil Parish
Härra juhataja, soovin tänada Janusz Wojciechowskit raporti eest ja tervitada volinikku. Samuti soovin õnnitleda proua De Lange'i variraportöörina tehtud raske töö puhul. Oleme kõik hästi teadlikud sellest, et me vajame väga tugevat loomatervishoiustrateegiat ja loomade heaolu strateegiat, sest seda nõuavad meilt tegelikult Euroopa tarbijad. Siiski peame ka tähelepanelikult jälgima, et väljastpoolt Euroopa Liitu imporditud liha ja lihatooted vastavad samuti meie kõrgetele standarditele.
Näiteks sooviksime me näha linnukasvatuses palju kõrgemaid heaolustandardeid. Me tahame, et meie lindudel oleks rohkem ruumi, eriti broileritel, mis aitaks toota broileriliha oluliselt loomasõbralikumal viisil, kuid samal ajal peame olema hoolikad, et me ei impordiks madalama tootmistasemega kaupu. Samuti on linnukasvatuses keelatud lindude korvpakendid ning patareipuurid, ja loomulikult impordime me ka palju munatooteid pulbrilisel või vedeldatud kujul, ligikaudu 70% munatoodetest imporditakse sellisel kujul. Need tooted võivad pärineda loomadelt, keda ei ole kasvatatud kooskõlas heade loomapidamisstandarditega, seega peame olema hoolikad ka selles osas. Ma nõustun ka Šoti kolleegiga, et kui me kavatseme rakendada jälgitavust ja kavatseme luua elektroonilise süsteemi, siis peame tagama selle süsteemi ülesehitamise ja toimimise, et see on kulutõhus ja põllumajandustootjad saavad seda tegelikkuses asjakohaselt rakendada ilma hiigelsuuri väljaminekuid tegemata.
Seega nõustun ma laias laastus sellega, mis on raportis head, kuid arvan, et Euroopa standardite arenedes peame olema tähelepanelikud, et meil oleksid samad standardid impordi jaoks.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Härra juhataja, ma õnnitlen raportööri Janusz Wojciechowskit silmapaistva raporti puhul. Suur probleem on kolmandate riikidega, mille suhtes loomatervishoiusüsteem ei toimi asjakohaselt. WTOs peame püüdlema selle poole, et tagada kolmandate riikide vastavus meie kõrgetele loomade tervise ja heaolu standarditele. See on Euroopa tarbijate ja tootjate huvides.
Me peame kaitsma Euroopa Liidu tarbijaid madalamate standardite alusel toodetud importkauba eest. Samal ajal kannavad ELi tootjad suuremaid kulusid, mis asetab nad konkurentsis ebaõiglaselt halvemasse olukorda. Seetõttu on eriti tähtis, et Euroopa Komisjoni Toidu- ja Veterinaaramet (FVO) viiks suuremas ulatuses läbi kohapealseid inspekteerimisi kolmandates riikides. 2008. aastal oli see number ainult 30%.
Toiduohutus on prioriteetne küsimus. Praegu on ka Euroopa Liidus tõsiseid probleeme toiduohutusega, kuna epideemiate oht on suurem kui kunagi varem. Paljudes kohtades ei jätku vastava kvalifikatsiooniga veterinaare, et jälgida määrustele vastavust piisavalt tõhusalt ja korrapäraselt. Nende käsutuses olevad vahendid on aegunud ja sageli rajanevad need veel 19. sajandi süsteemidele. Paljudes liikmesriikides ei vasta kutsealane koolitus ja haridus tänapäeva nõuetele ning hiljutised skandaalid, nagu M.E.G.A. Trade skandaal minu kodumaal Ungaris, näitab samuti, et toiduohutuse seisukohalt ei jälgita rahvusvahelisi kontserne nõuetekohaselt.
Eespool nimetatud puudujäägid tuleb kõrvaldada. Ma nõustun komisjoni strateegiliste suundadega ja toetan raportit täielikult. Tänan tähelepanu eest.
Marios Matsakis
Härra juhataja, õnnitlen raportööri suurepärase raporti puhul. Loomatervishoid ei ole tähtis ainult tiheda sideme tõttu inimtervise ja tasakaalustatud bioloogilise mitmekesisusega, vaid sellel on ka väga suur tähtsus põllumajandustoodangu turustamisele ja majandusele, kõnelemata loomade tähtsusest sotsiaalses elus ja spordis. Seega ei ole liialdus öelda, et loomade tervis on peaaegu sama tähendusega kui inimeste tervis ja heaolu. Seda silmas pidades ei ole üllatav, et Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007-2013 on äärmiselt vajalik.
Minu arvates on täna õhtul arutusel olev raport hästi läbi mõeldud ja tasakaalustatud ning moodustab hea ja kokkuvõtliku aluse nimetatud tähtsat teemat käsitlevatele edasistele õigusaktidele ja õigusloomega mitteseotud direktiividele. Lubage kasutada võimalust tähelepanu juhtida paarile tähtsale valdkonnale, millesse komisjon peab selgust tooma.
Raportis rõhutatakse vaktsineerimist peamise haiguste ennetamise meetmena. Minule teadaolevalt on see vastuolus vähemalt ühe põhilise loomade haiguse, suu- ja sõrataudi, ennetamise praeguse praktikaga. ELi liikmesriikides on loomade vaktsineerimine suu- ja sõrataudi vastu ennetava meetmena keelustatud, sest selle tagajärjel on antikehade esinemise testi tulemuste alusel raske eristada nakatunud loomi vaktsineeritud loomadest. Kas komisjon kavatseb lähemas tulevikus muuta suu- ja sõrataudi vastu vaktsineerimine poliitikat?
Veel enam, missugune on komisjoni seisukoht selle kohta, et enamikus kolmandates riikides on loomade vaktsineerimine suu- ja sõrataudi vastu lubatud ja isegi julgustatud? Kas loomade import nimetatud riikidest keelustatakse, kui ELi suu- ja sõrataudi vastu vaktsineerimise poliitika jääb muutumatuks?
Teine valdkond hõlmab nõuetekohase tervisekontrolli puudulikku rakendamist eluslindude kasvava rahvusvahelise kaubanduse suhtes, eelkõige seoses kolmandatest riikidest imporditavate papagoidega. Selles valdkonnas peame nõuded rangemaks muutma.
Ilda Figueiredo
(PT) Mis tahes uues loomatervishoiustrateegias tuleb erilist tähelepanu pöörata ennetustegevusele, loomasöötadele, piirikontrollile ja loomade transportimisele. Ennetustegevus, testimine, vaktsineerimine ja teised meetmed, mis võimaldavad vältida uute haiguspuhangute tekkest põhjustatud tõsist hävingut, on tähtsad, sest oleme juba kannatada saanud hullu lehma tõve, suu- ja sõrataudi, lammaste katarraalse palaviku ja teiste haiguste tõttu ning siin on kaalul toiduohutus ja rahvatervis.
Seetõttu on äärmiselt oluline arvestada neid põhimõtteid seoses imporditavate loomadega, nagu juba täna on mainitud. Me loodame, et voliniku esitatud uut tegevuskava hakatakse ellu viima võimalikult kiiresti, et tehnika ja tööjõu laiendamise, rahalise toetuse tagamise ja planeeritud eelarvevahendite suurendamise abil parandada olemasolevaid mehhanisme. See küsimus tuleb täna selgeks rääkida.
Bastiaan Belder
(NL) "Haiguste ennetamine on parem kui ravi” on Euroopa Komisjoni moto. Nõustun sellega täielikult, seetõttu väärib strateegia minu toetust. Koostöö ja vastastikuse teavitamise põhimõtted on mulle meeltmööda ning samuti arvan ma, et töötamine õigusaktide lihtsustamise ja selgemaks muutmise suunas on hea mõte.
Eriti soovin ma ära märkida vaktsineerimist, mida ma täielikult pooldan. Tervete loomade massilist hukkamist ennetamise eesmärgil tuleb võimaluste piires vältida. Taani põllumajandustootjad on minevikus kogenud selliste meetmete tagajärgi. Ma rõhutan Wojciechowski raportis esitatud üleskutset võtta seoses sellega kasutusele kaubandustõkete püstitamist ennetavad meetmed. Tuleb tõesti vältida ebakindlust vaktsineeritud loomadest saadud toodete turustamisel. Seetõttu on väga oluline, et valitsused edastavad selge sõnumi kõnealuste toodete ohutuse kohta. Lõpuks sõltub hea vaktsineerimispoliitika edukus või läbikukkumine loomakasvatajate soovist osaleda nendes vaktsineerimisprogrammides.
Loomade tervis ja nende heaolu on Euroopa kodanike jaoks tähtis küsimus, ja see on õigustatud. Seetõttu palun tungivalt lisada see WTO päevakorda. Head strateegiat ei tohi kahjustada impordiga kolmandatest riikidest, kus ei järgita Euroopa Liidus kehtivaid loomatervishoiu- ja loomade heaolunõudeid. Selline tegevus hävitab tarbijate usalduse ja ei toeta põllumajandustootjaid ja teisi otseselt kaasatud ettevõtjaid. Olles teinud need märkused, võin ma nõustuda esitatud strateegiaga ja avaldan raportöörile siirast tänu raporti eest.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, avaldan tänu volinikule ja raportöörile tehtud töö eest. Ma soovin öelda toidukaupade impordi kohta kolmandatest riikidest, mida on käsitletud praktiliselt igas sõnavõtus, et ELi tootjad arvavad tõsiselt, et väljaspool ELi piire toodetud toidukaupade standarditele vaadatakse läbi sõrmede. Ma tõesti usun, et kui me ei suuda veenda oma põllumajandusettevõtjaid ja töötlejaid selles, et me seisame nende huvide eest, siis ei leia me nende hulgas täielikku toetust Euroopa Liidus võetavatele meetmetele. See on põhjapanev küsimus, mida on juba käsitletud. Võtame puuris peetavate kanade munatoodangu küsimuse: see nihkub lihtsalt Euroopast välja, kui me ei kaasa standardeid WTO läbirääkimistesse ja selles suhtes ei ole me praegu tulemusi saavutanud.
Rääkides raportis käsitletud küsimustest, me teame, et loomade tervis mõjutab inimeste tervist: 60% inimeste nakkustest pärineb loomadelt ja suur arv esinevatest haigustest pärineb loomadelt. Raske on ennustusi teha, kuid me peame sellega tegelema ja looma sidusa loomatervishoiustrateegia kogu Euroopa Liidus.
Bioohutuse küsimus on väga tähtis ja haiguste ennetamisesse peab kaasama põllumajandusettevõtjad. Lubage tuua näide: Berni konventsiooni alusel kuuluvad mägrad kaitse all olevate liikide hulka, seega, kuidas saab põllumees oma karja kaitsta tuberkuloosihaige mägra eest ja kes kannab nimetatud probleemist tingitud kulud? Ma olen mures, sest me liigume kulude jagamiselt kulude ümbertõstmisele, kui meid huvitab eelarvevahendite kulutamine. Seega peame vaatlema neid konkreetseid küsimusi ja rakendama seoses lammaste katarraalse palaviku, linnugripi ning suu- ja sõrataudiga rangemat piirikontrolli ja asjakohaseid vaktsineerimisprogramme. Ja me peame tegelema nimetatud meetmetega väga tõsiselt, sest probleemid üha suurenevad.
Loomade transpordi puhul peavad kõik meie meetmed rajanema teadusel, heal teadusel, et me ei põhjustaks probleeme. Kasutame arutelus baromeetrina teadust ja jätame emotsionaalse külje tahaplaanile. Ma ei ole nõus, et suur on halvem kui väike või väike on parem kui suur, ma arvan, et loomade eest tuleb hoolt kanda sõltumata sellest, kas neid on põllumajandusettevõttes 10 või 100.
Pilar Ayuso
(ES) Härra juhataja, komisjoni uus loomatervishoiustrateegia taotleb õigusaktide lihtsustamist üldise kõiki haigusi hõlmava seaduse rakendamise kaudu.
Lihtsustamine on alati hea, eeldusel, et see ei kahjusta tõhusust. Siiski soovitab komisjon veterinaariaga seotud kulude jagamist kõigi asjaomaste sektorite vahel ning ühenduse veterinaariaalaste meetmete läbivaatamist, lähtudes haiguste tõsiduse järjestusest. Komisjon tundub olevat huvitatud ühenduse eelarvevahendite säästmisest, mitte tõeliste parenduste tutvustamisest loomade haiguste likvideerimiseks.
Komisjon võiks endale eesmärgiks võtta nõuetekohase piirikontrolli kehtestamise ja asjakohaste eraldiste tegemise veterinaarfondi, sest nagu hiljutised sündmused näitavad, on loomade tervis tõeline probleem, mis võib päästa valla nii riikide kui ka karjakasvatajate majandusliku laostumise.
Loomade heaolu puhul transportimisel pean ma tegelikult tähtsaks transpordivahendite varustust ja mitte sõiduaja pikkust. Selles osas ühenduse määrused juba sätestavad mitmeid nõudeid, muu hulgas ventilatsiooni, temperatuuri, maksimaalse paigutustiheduse ja puhkeaja kohta, et tagada transpordi nõuetekohased tingimused ja viia loomade stress miinimumini.
Siiski peame veoaegadest ja -tingimustest rääkides arvestama kõigi loomadega, mitte ainult tapamajja veetavate loomadega, ja kohaldama nende suhtes sarnaseid tingimusi.
Lõpuks soovin öelda, et ma ei ole nõus loomade kloonimisega liha tootmise eesmärgil. Kloonimine peaks tänapäeval piirduma teadusuuringute ja eksperimentidega.
Avril Doyle
Härra juhataja, komisjoni teatises on öeldud, ma tsiteerin "Loomatervishoid ei tähenda mitte ainult seda, et loomade hulgas ei esineks haigusi, vaid oluline on ka suhe loomade tervishoiu ja kaitse vahel.” Toidus esinevate veterinaarravimite jääkide maksimaalseid piirnorme käsitleva õigusakti raportöörina soovin rõhutada, et nimetatud olulise küsimuse lahenduseks on lubatud veterinaarravimite nõuetekohane kättesaadavus, eriti seoses vähem levinud liikide veterinaarravimitega (MUMS), nagu me neid Euroopas nimetame. Komisjon peab probleemiga viivitamata tegelema.
Viimase kahe aastakümne jooksul on loomavaktsiinide vajalikul määral kättesaadavus, et vaktsineerida Euroopa Ühenduse suurt hulka erinevaid loomaliike, olnud üha suurenev väljakutse. Paljud asjaosalised on selle aja vältel teinud märkimisväärseid jõupingutusi ravimite kättesaadavuse parandamiseks. Jõupingutustest hoolimata olukord halveneb. Usaldusväärsete ravimite puudumine kujutab ohtu loomade tervisele ja heaolule ning tarbijate turvalisusele. Samuti põhjustab see olulisi probleeme loomaomanikele, karjakasvatajatele, veterinaararstidele ja valitsustele.
Kui loomi ei ravita või ravitakse loata või sobimatute ravimitega, siis tekitab see suuri probleeme loomade tervisele ja heaolule, ning ravimata või valesti ravitud loomade zoonootilised haigused mõjutavad loomaomanikke ja tarbijaid. Ilmnevad ka rahalised, õigusalased ja kaubanduslikud mõjud erinevatele sidusrühmadele, sest ravimite puudusel võib olla negatiivne mõju maaelule ja põllumajandusele üldiselt.
Veel enam, praegune probleem seoses ravimite kättesaadavusega ELis mõjutab meie loomade tervist ja heaolu, ühenduse toiduohutust ja rahvatervist, kuid lisaks sellele kahjustab ka ELi võimekust järgida Lissaboni tegevuskava ning lõigata suurt kasu Euroopa põllumajanduse ja akvakultuuri heaks.
Seetõttu kutsun volinikku üles pühenduma sellele, et loomatervishoiustrateegiasse kaasataks veterinaarravimite direktiivi kiire läbivaatamine ja selles käsitletaks ka ravimite kättesaadavuse küsimust. Me ei tohi oodata kriisiolukorra tekkimist haiguspuhangute tagajärjel, me peame sujuvalt parandama veterinaarmeditsiini õigusakte, sest suure mõjuulatusega haiguste laiaulatuslikud taudipuhangud ELis ületavad tagajärgede ja maksumuse poolest need kulutused, mis on vajalikud asjakohase ja vastava kättesaadavuse arendamiseks...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, volinik Vassiliou, daamid ja härrad, lisaks Lissaboni tegevuskava rakendamisele on meie eesmärk loomulikult kaua ja tervena elada, mis tähendab tervislikku toitumist. Selleks on meil vaja terveid loomi, et meil kõigil oleks pikaks ja terveks eluks vajalik alus.
Sellel põhjusel arvan ma, et on väga tähtis kajastada toiduainetööstuse uusi põhimõtteid, mis peaksid lihtsalt kindlustama toiduohutuse, seadma esikohale jätkusuutliku tootmise ja tagama tarbijasõbralikud hinnad. Teadaolevalt on rahvusvaheline kaubandus Euroopale väga kasulik. Tänu rahvusvahelisele kaubandusele hoiab keskmine perekond Euroopas aastas kokku 5000 eurot. Peame seda tulusust kindlasti arvesse võtma.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Härra juhataja, esildatud Euroopa Liidu loomatervishoiustrateegia sisaldab hästi koostatud kavasid. See on põhjalik dokument ja viide põhimõttele, et ennetamine on parem kui ravi, on tõepoolest väga kohane. Strateegias määratletakse mitmed tähtsad probleemid, sealhulgas rahvatervise ja toiduohutuse kõrge taseme tagamine, loomade tervise edendamine taudipuhangute ennetamise abil ja nende esinemise võimalikkuse vähendamine. Teiste probleemidena käsitleti loomakasvatuse ja tervisekaitse kogemusi, mis vähendavad loomade tervisega seotud ohte ja viivad miinimumini kahjuliku mõju keskkonnale. Lisaks viidatakse majanduskasvule, sidususele ja konkurentsivõimele kaupade vaba liikumise ja loomade asjakohase liikumise tagamise kaudu. Käsitletakse nii loomade transporti kui ka haigestumise riski tõusu ning vaktsineerimise rolli kui haiguste ennetamise peamist meetodit, mida õigustatult rõhutatakse.
Jim Allister
Härra juhataja, soovin teha kolm kiiret märkust. Esiteks teeb mind pisut murelikuks peamiste haigustega seotud kulujagamisskeemi õigusliku raamistiku loomine. Sellisel heal põhjusel oleks palju parem ja õiguspärasem kasutada mõnda meie tavapäraselt kasutamata jäävat osa eelarvest. Samuti tunnistan, et osa minu murest on see, et õiguslik raamistik jätab liikmesriikidele tõenäoliselt märkimisväärse otsustusõiguse, kui suurt osa kulude jagamisest nõuavad nad oma põllumajandustootjatelt. Minu eelnevatel kogemustel rajanev kartus on, et see kujuneb Ühendkuningriigi põllumajandustootjatele karistuseks.
Teise punktina nõustun ma üleskutsega abistada põllumajandustootjaid uute elektrooniliste identifitseerimisseadmete ostmisel ja ma loodan, et see on võimalik maaelu arengu programmi raames. Kolmandaks, ma tervitan, et raportis keskendutakse ELi standarditele, mida kahjustab import kolmandatest riikidest. Volinik, see ei ole iial varem niipalju muret valmistanud kui nüüd, mil oleme tunnistajaks volinik Mandelsoni järelemõtlematule püüdele jõuda iga hinna eest WTOga kokkuleppele, hoolides vähe meie kohaliku põllumajandusliku toidutööstuse tulevikust.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, Euroopa Liidus pööratakse suurt tähelepanu toiduainete nõuetekohase kvaliteedi tagamisele. Meie kvaliteedistandardid on väga kõrged ning see on õige, kuna kaalul on inimeste elu. Euroopas on hästi välja arenenud kvaliteedikontrolli süsteem, mis seondub peamiselt loomade tervisliku seisundiga.
Väljaspool liitu tegutsevad loomakasvatajad sageli ei järgi loomatervishoiustandardeid, mille oleme kehtestanud Euroopa põllumajandustootjatele. Suur osa imporditavatest toiduainetest on toodetud standarditele mittevastavates tingimustes. See mõjutab konkurentsivõimet ja tihti on kaotajaks pooleks Euroopa põllumajandustootjad. Ma jagan raportööri arvamust, et loomatervishoiustrateegia peaks olema pikaajalisem ja et sellele tagataks asjakohane rahastamine.
Androula Vassiliou
volinik. - Härra juhataja, lubage mul tänada kõiki väga huvitavate soovituste ja teie panuse eest. Minu käsutuses oleva väga piiratud aja tõttu ei saa ma kõigile neile küsimustele vastata, kuid lubage mul kommenteerida mõnda neist.
Kõigepealt ajalised piirangud. Parlamendiliige nimetas ajalisi piiranguid, kuid lubage öelda, et esimene ettepanek - üldine loomatervishoiualane õigusakt - , mis peaks jõustuma, on kavandatud aastaks 2010, mitte aastaks 2013, nagu mainiti.
Teine küsimus, mida mitmed kõnelejad käsitlesid, on loomade heaolu transportimise ajal. Nagu ma olen endale juba lubanud, viime me läbi mõju hindamise, mis loodetavasti valmib paari kuu jooksul, ja sõltuvalt mõju hindamise tulemustest otsustame, kuidas me edasi käsitleme loomade heaolu transportimise ajal.
Nüüd pöördun ma eelarve juurde. Komisjonilt oodatakse, et ta koostaks Euroopa Parlamendi soovitusi silmas pidades üksikasjaliku erinevate programmide tegevuste rahastamise eelarve. Seda ei saa teha käesoleva tegevuskava raames, kuna tuleb järgida asjakohast eelarvemenetlust. Kavatseme vastata neile ettepanekutele 2009. aasta eelarve vahekokkuvõtte läbivaatamise käigus ja komisjon uurib võimalust suurendada olemasolevat veterinaarfondi ning kasutada teisi asjaomaseid fonde loomatervist positiivselt mõjutavate meetmete rahastamiseks.
Paljudes liikmesriikides korraldab ja rahastab laialdast vaktsineerimist praegu nii lammaste katarraalse palaviku kui ka marutaudi vastu liit, kuid suu- ja sõrataudi osas tahan ma selgeks teha, härra Matsakis, et me ei poolda ennetavat vaktsineerimist, kuigi erakorralistel juhtudel me loomulikult vaktsineerime.
Lõpuks, vastuseks proua Doyle'ile ütleksin, et vähem levinud liikide veterinaarravimite probleem võetakse arvesse teadusuuringute 7. raamprogrammi raames algatatud tehnoloogiaplatvormi projekti loomade tervise tegevuskavas. Ma kuulsin tõesti kõigilt teilt palju huvitavaid märkusi ning meil on võimalus need punktid lähemas tulevikus põhjalikumalt läbi arutada. Tänan teid väga toetuse eest.
Janusz Wojciechowski
Härra juhataja, volinik, ma soovin tänada kõiki sõnavõtjaid märkuste ja käesoleva raporti heakskiitmise eest. Nüüd soovin ma täpsemalt käsitleda kahte küsimust.
Esimene neist tõstatati enamikus kõnedes. See hõlmab nõuet sätestada Euroopa turule loomsete toodete importijatele samasugused standardid ja kehtestada samasugused nõuded, nagu on kehtestatud Euroopa tootjatele. Selleks on põhjust. Käesolevas raportis on koguni üheksa lõiku 80st pühendatud nimetatud probleemile. Kindlasti kujutab see endast suurt väljakutset ja sellega seoses tuleb teha kõikvõimalikke jõupingutusi. Tänane arutelu on selle üpris selgeks teinud. Liit peab seadma nimetatud küsimuse lahendamise prioriteediks koostöös WTOga. Ma toetan kõike täna täiskogul öeldut. Me ei tohi leppida topeltstandarditega. See on lihtsalt vastuvõetamatu.
Mõnes tänases kõnes tõstatati ka teine küsimus, millele soovin viidata. See on seotud transportimisega ning on eriti asjakohane, sest me peame homme hääletama proua De Lange muudatusettepaneku üle. Raportöörina soovin öelda, et toetan täielikult proua De Lange muudatusettepanekut, mis pakub välja elusloomade tapamajja transportimise aja piiriks üheksa tundi. Nimetatud probleem on täiskogus kaua aega arutusel olnud. Mina toetan ajapiirangut inimlikel kaalutlustel. Leidub palju dramaatilisi aruandeid, milles valgustatakse sellelaadse transpordi ajal toimuvat. Samuti peab arvesse võtma rahalist külge. Lõpuks peab keegi ometi kinni maksma need pikad reisid. Kui loomi veetakse pikkade vahemaade taha, näiteks Poolast Itaaliasse või Leedust Itaaliasse, siis loomulikult maksab selle eest tarbija. Maksab harilikult ka põllumajandustootja, sest selleks, et loomade vedu nii kaugele oleks kasumlik, peab põllumajandustootja need müüma odavalt. Seetõttu ei peaks põllumajandustootjad kartma neid piiranguid, sest see kohustab töötlevat tööstust paiknema lähemal kohtadele, kus loomi üles kasvatatakse. Ma usun, et see oleks ka nende huvides nii teha. Me arutleme toiduainete hindade tõusu üle. Nimetatud ülikallid reisid on üks tegur, mis annab oma osa toiduainete hinnatõusule. Kõik see väärib väga hoolikat kaalumist.
Härra juhataja, volinik, soovin veel kord siiralt tänada teid ja kõiki, kes võtsid sõna arutelus raporti üle.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Elisabeth Jeggle  
kirjalikult. - (DE) Ma tervitan väga soojalt Euroopa Parlamendi algatust esitada üksikasjalik arvamus komisjoni loomatervishoiustrateegia kohta aastateks 2007-2013. Selged ootused on olulised nii inimeste kui ka loomade tervise seisukohalt.
Loomatervishoiustrateegia moto "Haiguste ennetamine on parem kui ravi” ning ennetav vaktsineerimine on parim panus loomatervishoidu. Sel põhjusel nõuame tungivalt tulevikus piisavate vahendite eraldamist ennetavaks vaktsineerimiseks ja asjakohast järelevalvet taudipuhangute esinemisel.
Loomahaiguste ennetamise kindlustamiseks peame hoolt kandma, et uuringutele, teadusele ja innovatsioonile oleks tagatud piisava tugi ning uusi avastusi levitatakse.
Loomatervishoiustrateegia peab laienema kõigile ELi loomadele. Sellel põhjusel vajame me ühist õiguslikku raamistikku, mis on lihtsam, selgem ja läbipaistvam kui olemasolevad õigusaktid.
Lõpetuseks, loomatervishoiustrateegia kontekstis on oluline teema bioohutus; vajadus bioohutuse järele saab alguse ELi välispiiridel ning see mõjutab kõiki asjaosalisi. Haigusetekitajate leviku oht loomade importimisel või loomade toomisel teistest riikidest Euroopa Liitu tuleb viia miinimumini. Importijad, puhkusereisijad ja tarbijad peavad selles küsimuses oma vastutusest teadlikud olema. ELi ülesanne on teostada nõutavat järelevalvet, et tagada loomade tervist ja sellest tulenevalt inimeste tervist ohustavate riskide hoidmine võimalikult madalal.
Bogusław Rogalski  
kirjalikult. - (PL) Loomade ja inimeste tervis on tihedalt seotud teatud haiguste otsese või kaudse levimise võimaluse tõttu. Loomad on aistimisvõimelised elusolendid ning nende kaitsmine ja õige kohtlemine on üks tõsisem väljakutse Euroopa riikide ees. Loomade tervis on tähtis probleem, sest taudipuhangud võivad kaasa tuua probleeme, eriti maapiirkondades. Kõnealust sektorit mõjutavate erinevate probleemide lahendamisel tuleb teha kooskõlastatud koostööd Euroopa ja ülemaailmsel tasandil.
Ülemaailmne soojenemine, suurenenud nõudlus toiduainete järele, inimeste liikuvus, kaubandus ja piiride avamine annavad kõik panuse kasvavatele loomatervishoiualastele riskidele. Veterinaararstidel on väga tähtis roll. Nad peaksid ekspertidena osutama konkreetseid teenuseid, nagu loomade tervise planeerimine. Bioohutuse tagamine lautades, vaktsineerimine ja teadusuuringud on järgmised sammud loomatervishoiustandardite tõstmise teel. Teine rõhuasetust vääriv tähtis küsimus käsitleb loomade tapmise, transportimise ning samuti söödatootmisega seotud ettevõtteid, sest nende ettevõtete tegevus avaldab loomade tervisele ja nende väärikale kohtlemisele otsest mõju.
Tuleb välja töötada uus strateegia ja poliitika, mis põhineb Euroopa Liidu ühtsel loomatervishoidu käsitleval õiguslikul raamistikul ning hõlmab Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni sätestatud standardeid ja suuniseid. Siiski on põllumajandustootjatel, karjakasvatajatel ja loomaomanikel võtmeroll loomade tervise jälgimisel ning edendamisel.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
Tänan teid, härra juhataja.
Tänase arutelu suur tähtsus seisneb selles, et see ei käsitle ainult loomade tervist, vaid veel olulisem, ka inimeste tervist. Hiljuti on kõnealuse probleemi tõsidus kasvanud jätkuvalt suureneva lihaimpordi tõttu kolmandatest riikidest. Ei ole saladus, et loomade pidamise ja söötmise standardid neis riikides on märkimisväärselt erinevad Euroopa standarditest.
Tänapäeva tarbijal on õigus teada, kas tema poolt tarbitavate loomade kasvatamisel kasutati geneetiliselt muundatud taimi. Liha peaks olema vastavalt sellele arusaadavalt märgistatud.
Parim viis kaitsta loomi ohtlike haiguste levimise eest on tagada Euroopa Liidu piires meile piisav loomakasvatus ning piirata põllumajandusettevõtete suurust. Karjakasvatus peaks põhiolemuselt olema põllumajanduslik, aga mitte tööstuslik tegevus.
Ma õnnitlen Wojciechowskit raporti puhul.
