1. Armeenia
Juhataja
Järgmine punkt on arutelu viie resolutsiooni ettepaneku kohta, mis käsitlevad Armeeniat.
Marie Anne Isler Béguin
esitaja. - (FR) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, kas Armeenias alates 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimistest toimunud traagilised sündmused saadavad välja teate, et Euroopa ei ole võimeline toetama Lõuna-Kaukaasia hapraid demokraatlikke väikeriike nende võitluses enese kehtestamise nimel?
Pärast Gruusiat on nüüd Armeenia kord elada läbi suur poliitiline murrang. Vaatamata suurele tähelepanule, mille osaks riik sai valimiskampaania ajal, ei õnnestunud rahvusvahelisel üldsusel edendada dialoogi, mis oleks võinud hoida ära 1. märtsi kokkupõrked. Pärast endise riigipea Levon Ter-Petrosiani juhtimisel opositsiooni korraldatud 11 päeva kestnud protesteerimist valimistulemuste vastu püüdis politsei meeleavaldajad laiali ajada. Olukord muutus halvemaks ja lõppes kaheksa inimese surmaga, paljude teiste vigastustega ja eriolukorra kehtestamisega koos teabe- ja kogunemisvabaduse piiramisega, aga ka piirangutega poliitilistele erakondadele. 400 inimest on vahistatud. Elanikkonna hulgas valitseb ilmne rahutus, kardetakse repressioonipoliitika kasutusele võtmist. Meil on täna kohustus, kõigis meie kontaktides Armeenia konflikti kaasatud osapooltega, seda hirmu teadvustada.
Kuid millise meetodiga saaksime kõik osapooled mõistusele ja läbirääkimiste laua taha kutsuda, kui kõik pinged on laes? See on väljakutse. Peame taastama tavaliste Armeenia meeste ja naiste usu oma noorde demokraatiasse. Usalduse taastamise eeltingimuseks on uurimise algatamine hiljutiste sündmuste kohta ja kinnipeetute vabastamine. Järgmine samm - koostöös rahvusvahelise üldsusega, meie eriesindajaga Lõuna-Kaukaasias ning meie partneritega Euroopa Nõukogus ja OSCEs - peab olema ajakava paika panemine meie Armeenia sõpradele läbirääkimiste laua taha tagasi pöördumiseks ning meil tuleb tuua laua taha kõik konflikti osapooled, nii valitsus kui opositsioon. Demokraatlikud reeglid põhinevad dialoogil ja vägivalla puudumisel ja meie kohus on seda lähenemisviisi propageerida.
Teie loal, hr juhataja, tahaksin esitada suulise muudatusettepaneku. Ma ei ole kindel, kuidas toimida, sest oleme resolutsioonis vea teinud. Põhjenduses H on viidatud Mägi-Karabahhi territooriumile, kuigi tegelikult oleks pidanud viitama Mägi-Karabahhi staatusele. Tundub, et kolleegid on mu suulise muudatusettepanekuga nõus.
Alexandra Dobolyi
esitaja. - Hr juhataja, mina olin üks neljast Euroopa Parlamendi valimisvaatlusmissiooni liikmest Armeenias ja ma olen täielikult nõus ja kiidan heaks selle järeldused presidendivalimiste kohta, nimelt et valimised olid suures osas kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu tingimuste ja standarditega. Riigi ametivõimud tegid tõelisi jõupingutusi, et pöörata tähelepanu eelmise valimiste käigus tehtud märkustele. Lubage mul kasutada võimalust ja tänada komisjoni delegatsiooni Jerevanis kogu meile osutatud abi eest.
Nagu ma ütlesin, olid valimised suures osas meie standarditega kooskõlas, kuigi püsivate väljakutsete lahendamiseks on vaja edasisi jõupingutusi ja poliitilist tahet. Ma väljendan sügavat kahetsust ja muret Armeenias toimunud hiljutiste arengute üle, kus vägivaldsed kokkupõrked politsei ja opositsiooni demonstrantide vahel tõid kaasa kaheksa inimese surma ja üle 100 inimese vigastamise. On ütlematagi selge, et eeldame toimunud sündmuste läbipaistvat ja sõltumatut uurimist ning pärast aktsiooni kehtestatud eriolukorra osalist lõpetamist.
Kuigi tegemist on sammuga õiges suunas, ei ole see piisav. Ma kutsun Armeenia ametivõime üles lõpetama täielikult eriolukord. Oma fraktsiooni nimel kutsun kõiki kaasatud osapooli üles avatusele ja rahulikkusele, alandama oma üleskutsete tooni ja alustama koheselt konstruktiivset dialoogi.
Lõpetuseks: avaldame kahetsust ja oleme mures hiljutise pretsedenditu relvarahu rikkumise üle Mägi-Karabahhi kokkupuutejoonel ning nõuame tungivalt, et osapooled hoiduksid igasugusest tegevusest, mis võiks läbirääkimiste protsessi kahjustada. Nõuame tungivalt, et hoidutaks häälekast ja katastroofilisest relva võimust ja kutsume neid üles kasutama vaikset ja rahulikku kahekõne võimu.
Urszula Gacek
esitaja. - Hr juhataja, hiljutised sündmused Armeenias näitavad, kui raske on endise Nõukogude Liidu noortel demokraatiatel valimiste protsessi usaldada. Võimulolijatel on kiusatus jagada endale parem tihi, eriti valimisteeelsel perioodil, samas kui kaotajatel on raske kaotusega leppida.
Probleemid, mida oleme näinud valimisjärgses Armeenias on segu vägivaldsetest kokkupõrgetest, mis lõppesid kaheksa inimese surmaga, ja eriolukorra kehtestamisest. 1. märtsil 2008. aastal kehtestati 20-päevane poliitilise tegevuse keeld ja range meediatsensuur. Poliitilise tegevuse keeld on nüüd lõpetatud. Sellele peab järgnema ajakirjandusvabadus, sealhulgas piiramatu Interneti kasutamise võimalus. Kõik tavapärased põhiseaduslikud vabadused peaksid taastuma järgmisel nädalal.
Kahjuks ei saa välistada eriolukorra pikendamist. Praegu on kiirkeetjal kaas peal. Mind paneb muretsema see, mida tehakse auru välja laskmiseks.
Demokraatia üles ehitamine on keeruline protsess. Seda tuleb kaitsta institutsioonidel, keda kõik osapooled usaldavad. Seepärast on kahetsusväärne, et ametist lahkuv president ründas riigi inimõiguste ombudsmani, kes kritiseeris valitsuse tegevust. Demokraatiat saab kaitsta üksnes tugevdades ombudsmani rolli ja tagades põhiseadusliku kohtu erapooletuse, kes uurib valimispettuste süüdistusi.
Kuni taastub usaldus Armeenia enda demokraatia kaitsjate vastu, soovitan soojalt kõigil vaidluses osalevatel pooltel kasutada ELi ja OSCE saadikute poolt pakutavat vahendust ja teha seda viivitamata.
Erik Meijer
esitaja. - Hr juhataja, presidendivalimistel näeme järjest rohkem ebakindlust, kas valitsuse eelistatud kandidaat on ikka võitnud tegeliku häälteenamuse või lihtsalt palju hääli. Isegi kui sellel kandidaadil ei ole tegelikku enamust, jäävad püsima kahtlused selle häälteenamuse suuruse kohta, eriti, kui on olnud ilmseid püüdeid seda kunstlikult suurendada.
Kui samas on mõnel kandidaadil takistatud kandideerida, kui üksnes valitsuse toetatud kandidaadil on juurdepääs ajakirjandusele, raadiole, televisioonile, kui opositsioonil või välisvaatlejatel ei ole võimalik valimisi nõuetekohaselt jälgida, kui rahumeelseid meeleavaldusi ametlikult väljakuulutatud valimistulemuste vastu aetakse laiali sõjaväe ja politseiga ja vahistatakse opositsiooniliidreid, siis on põhjust kahelda, et valijatel ei ole lastud oma tahet avaldada.
Me oleme näinud selliseid presidendivalimisi väljaspool Euroopat Mehhikos ja Keenias ning Euroopas Valgevenes, Venemaal, Gruusias ja Armeenias. Isegi enne neid valimisi oli Armeenia väga raskes olukorras. Traditsiooniliselt on Armeenial väga tihedad sidemed Venemaaga, kuid neid eraldab naaberriik Gruusia, kellel on Venemaaga tõsine konflikt, ja naaberriik Aserbaidžaan, kellel on aastaid olnud Armeeniaga piiritüli.
Kui Taga-Kaukaasia piirkond 1920ndatel etniliste piiride järgi osadeks jagati, anti armeenlastega asustatud Mägi-Karabahhi enklaav kompromissina piirkondliku Armeenia autonoomia tagatisega Aserbaidžaanile. See lahendus Nõukogude Liidu järgsel ajajärgul enam ei toimi, sest Aserbaidžaani ja Armeenia riigid on nüüd vaenlased. Tegelikkuses on territoorium praegu okupeeritud Armeenia poolt ja see on põhjustanud idanaabriga pikaleveninud konflikti, kuigi praegu kehtib relvarahu. Selline pidev sõja- ja blokaadiohu olukord on viljakas pinnas autoritaarsete valitsuste õitsemiseks ja demokraatial on raske sellises riigis lakkamatult püsida.
Pärast 19. veebruari valimisi toimunud sündmused ei tule üllatusena. Kuid isegi sellistes tingimustes tuleb võtta kõik jõupingutused demokraatliku korra taastamiseks ja opositsiooni õiguste jalule seadmiseks. Euroopa Liidu või liikmesriikide soov säilitada häid suhted selliste riikide de facto juhtidega nagu Venemaa, Valgevene, Gruusia või Armeenia peab jääma selle esmase vajaduse taustal teisejärguliseks.
Marios Matsakis
esitaja. - Hr juhataja, Armeenia on suhteliselt hiljuti taassündinud riik, kes püüab tugevdada oma demokraatlikke institutsioone ja kaitsta oma kodanike heaolu, olles surutud selliste mitte nii demokraatlike ja suhteliselt vaenulike naabrite vahele nagu Venemaa ja Türgi, ning olles samas häirivalt ja ebaõiglaselt kaasatud territoriaalsesse konflikti totalitaarse Aserbaidžaaniga.
Selles plaanis ei olnud hiljuti peetud presidendivalimised täiuslikud, kuid olid rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni sõnul läbi viidud üldiselt kooskõlas OSCE ja Euroopa nõukogu standarditega.
Teiseks, nagu on näha, on politsei kasutanud valimisjärgsetes protestides ülemäärast jõudu, mille tagajärjel sai surma kaheksa inimest, kellest üks oli politseinik.
Nõuame nende surmadeni viinud sündmuste põhjalikku ja õiglast uurimist. Samuti tuleb uurida süüdistusi, et Armeenias õhutavad vägivalda välised jõud, et riiki destabiliseerida.
Mina nõuan tungivalt selle resolutsiooni toetamist.
Marcin Libicki
esitaja. - Hr juhataja, on ütlematagi selge, et meile meeldiks, kui Armeenias valitseks rahu, piirid oleksid turvalised ja ta suudaks edukalt juhtida oma välisasju. Kas ma võin teile meelde tuletada, et Armeenia valimiste kohta ei esitatud ühtegi tõsist protesti. Täna siin toimuvat tuleb näha eriomases Kaukaasia kontekstis, mis on väga tuleohtlik piirkond.
Kui mul juba on sõnavõtmise õigus, siis ma kasutaksin, kui juhataja lubab, võimalust väljendada oma ägedat viha uudise üle, mida ma just kuulsin, et Kaldea kiriku Mosuli peapiiskop Paulos Faraj Rahho on mõrvatud. Ta rööviti 29. veebruaril ja kolme tema ihukaitsjat tulistati.
See on järjekordne rünnak, järjekordne kuritegu, mille sooritajaks on mehed, kellel ei ole julgust näidata maailmale oma nägu, kes röövivad süütuid ohvreid, tavalisi inimesi, kes tegelevad oma usutalitustega - enamasti kristlasi, enamasti katoliiklikke kristlasi. Täna oleme taas sellise kuriteo tunnistajaks ja mulle tundub, et peaksime selle küsimuse võtma eripunktina oma järgmise Brüsseli koosoleku päevakorda. Andku jumal igavest rahu kangelaslikule märtrile, kes suri täna Mosulis.
Marian-Jean Marinescu
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (RO) Armeenias toimunu tuleb tugevalt hukka mõista, kuid kahjuks ei olnud see üllatus. Suhteliselt sarnased sündmused on toimunud teises sama piirkonna riigis ning tegemist on pärast 1990. aastat tekkinud olukorra jätkumisega.
Siin on näha mitme tollest ajast tänaseni ulatuva asjaolu tulemit: ebapiisav majandusareng, varjatud konfliktid ja Vene Föderatsiooni mõju. Sellele lisandub olukord Kosovos, millest saab vaatamata autorite märkimisväärsetele, kuid kasututele jõupingutustele pretsedent nende jaoks, kes seda otsivad. Piirkonna elanikkonna jaoks võib see tähendada vaid ebakindlust, usalduse puudumist ametivõimude vastu ja manipuleeritavust.
Normaalse olukorra taastamiseks on vaid üks võimalus - majandusareng, mis toob kaasa kõrgema elatustaseme. On olemas energiaallikad. Selliste ressursside arendamine ja nende transiit lahendab majandusarengu probleemi, nagu ka sõltumatuse Vene Föderatsioonist ja lahendab ka Euroopa probleemi üldiselt.
Euroopa Liit ei ole tegelikult seisukohta võtnud ja kui tahame leida Lõuna-Kaukaasia probleemidele lahenduse, siis tuleb liidul astuda aktiivseid samme Musta mere piirkonna energiavarustuskanalite arendamiseks.
Justas Vincas Paleckis
fraktsiooni PSE nimel. - (LT) Kui riigis, kes osaleb Euroopa naabruspoliitikas ja on ELi suhtes soodsalt meelestatud, toimuvad edukad demokraatlikud valimised, on see võit ka meie jaoks. Kui midagi läheb viltu, on see mõlemapoolne kaotus.
Rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni sõnul toimusid Armeenia presidendivalimised kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Paraku tühistavad järgmised arengud selle ebakindla edusammu. Verevalamine ja eriolukorra kehtestamine on kallutanud Armeenia demokraatia teelt, takistades suhteid Euroopa Liiduga. Armeenias on inimõigused alla surutud ja puudub sõnavabadus.
Jerevan peaks eriolukorra täielikult tühistama ja OSCE esindaja peaks aitama leida kriisile lahenduse. Loodetavasti näitavad mõlemad läbirääkimiste pooled üles tasakaalukust ja tuginevad oma töös Euroopa väärtustele.
Janusz Onyszkiewicz
fraktsiooni ALDE nimel. - (PL) Hr juhataja, praegune poliitiline kriis Armeenias ei ole esimene.
President Levon Ter-Petrosiani ametiajal hakkas riik järsult eemalduma liberaalsetest ja demokraatlikest standarditest. Keelati peamised opositsiooniparteid, piirati ajakirjandusvabadust ja parlamendivalimisi peeti üldiselt demokraatlikele kriteeriumidele mittevastavateks. Härra Ter-Petrosian astus presidendi ametikohalt tagasi demonstratsioonide survel. See tõi maale teatud stabiilsuse, mis lõppes üheksa Armeenia juhtiva poliitiku, sealhulgas peaministri, dramaatilise mõrvaga parlamendis tundmatute palgamõrvarite poolt.
Praegu näeme kümne aasta taguste sündmuste kordumist. Praegune kriis võib siiski toimuda seetõttu, et Armeenia ühiskond on tüdinud nn Karabahhi klanni valitsustest, millesse kuulusid nii endine kui praegune president. Valitsust süüdistatakse laialdaselt autoritaarse võimu taastamises demokraatia sildi all maffia-tüüpi kontrolliga ettevõtluse üle ja halveneva majandusega.
Kasvab ka kartus Armeenia suureneva isolatsiooni pärast ja lahendamata Mägi-Karabahhi konflikti positsiooni järkjärgulise nõrgenemise pärast. Kui härra Ter-Petrosian otsustas poliitikasse naasta ja valimistel kandideerida, võitis ta olulist toetust paindlikuma välispoliitika lubadusega.
Praegune kriis on siiski väga sügav. Loodame, et see lahendatakse poliitiliste vahenditega, kuigi see ei ole üldse kindel. Kui mitte, siis võib oodata Mägi-Karabahhi konflikti esilekerkimist, millega püütakse koondada ühiskonda valitsuse selja taha. Hiljutine intsident Karabahhis 11 hukkunuga kinnitab seda kartust. Teine tulemus võib olla Armeenia suureneva Venemaa-sõltuvuse edasine tugevnemine. Hiljutine Armeenia-Iraani torujuhtme sisseõnnistamine seda sõltuvust ei nõrgenda, sest nii gaasi kui torujuhet kontrollib loomulikult Gazprom.
Meie suhtumine Armeenia tõsisesse olukorda peaks olema sõbralik, aga me ei tohiks hoiduda kriitikast või vajadusel mure väljendamisest. Ma usun, et selles resolutsioonis välja pakutud seisukoht vastab nendele kriteeriumidele.
Ewa Tomaszewska
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Hr juhataja, 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimiste tulemus oli tegur Armeenia poliitilises destabiliseerimises, kuigi tuleb rõhutada, et OSCE tunnistas valimiste läbi viimise demokraatlike standarditega kooskõlas olevaks.
Levon Ter-Petrosiani koduaresti panemisele järgnenud demonstratsioonid ja nende jõhker represseerimine 1. märtsil lõppes kaheksa inimese surmaga, paljude teiste vigastustega ja eriolukorra välja kuulutamisega. Piirangud ajakirjandusele ja järjest enamate opositsiooniliikmete vahistamine on tõeliselt murettekitavad.
Kutsume Armeenia ametivõime üles taastama viivitamata kodanikuõigused, lõpetama eriolukord, austama inimõigusi ja tegema kindlaks 1. märtsi 2008. aasta traagiliste sündmuste eest vastutajad. Selle teema uurimine ei saa olla ettekääne opositsiooni jätkuvaks tagakiusamiseks. Olukord Armeenias on tõepoolest väga keeruline ja meie esindajad peavad seda tähelepanelikult jälgima.
Evgeni Kirilov
Hr juhataja, tahaksin lisada, et Armeenia demokraatlikud standardid ei ole päris need, mida me tahaksime näha. Olukorda raskendab sotsiaalmajanduslik olukord ja see toob kahtlemata veelgi rohkem inimesi tänavale.
Ma tahaksin pöörduda nii Armeenia ametivõimude kui loomulikult Aserbaidžaani poole, et nad püüaksid seda pikaleveninud konflikti lahendada. Tegemist on Armeenia okupeeritud piirkondadega, mis tuleb vabastada, sest seal ei ole armeenlasi. Tõeliselt murettekitav on see, et mõlemas riigis toimub taasrelvastumine, mis kahtlemata peegeldab riikide, eriti Armeenia, ees seisvaid tegelikke sotsiaalseid probleeme.
Seepärast toetan seda resolutsiooni ühisettepanekut, kuid arvan, et peaksime jätkama olukorra tähelepanelikku jälgimist, sest see on murettekitav.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr juhataja, Armeenia on üks riikidest, kes saab Euroopa Liidult toetust poliitiliste ja majandusreformide läbiviimiseks, õigusriigi institutsioonide loomiseks ning võitluseks korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega. Seepärast on meil õigus jälgida tähelepanelikult poliitilist protsessi ja demokraatlike põhimõtete austamist selles riigis. See on eriti oluline võttes arvesse Armeenias pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist alanud muutusi.
Valitsused püüavad tihti massiteabevahendeid mõjutada, kuid kui nad otsustavad kasutada vägivalda ja jõudu, tuleb sellele erakordse otsustavusega vastu astuda. Ning kui on surmajuhtumeid, on olukord erakordselt tõsine. Nõuame kategooriliselt, et taastatakse vabadus, teiste vaadete austamine ning demokraatia ja kodanikuõigused. Mõistame hukka jõu kasutamise ja demokraatlike kogunemiste, protestide ja demonstratsioonide vägivaldse laialiajamise.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Hr juhataja, daamid ja härrad, komisjon jälgib Armeenia demokraatia ja inimõiguste olukorda eriti tähelepanelikult. Nagu teate, on Armeenia üks meie Euroopa naabruspoliitika partnereid.
Jälgime sealseid arenguid tähelepanelikult oma Jerevani delegatsiooni ja liikmesriikide kaudu ning tihedas koostöös Euroopa Liidu eriesindaja Peter Semnebyga. Protsessi käigus oleme pidevas kontaktis kohalike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega, kes töötavad demokraatia ja inimõiguste valdkonnas.
Mis puutub traagilistesse sündmustesse Jerevanis 1. märtsil pärast valimisi, siis jagab komisjon üldist muret vägivaldsete kokkupõrgete üle politsei ja opositsiooni demonstrantide vahel, mis lõppesid mitme inimese surmaga. Seepärast on komisjon nõudnud viivitamatut põhjalikku uurimist ja seaduserikkujate karistamist. Samuti kutsusime Armeenia valitsust üles viivitamata eriolukord lõpetama. Komisjon usub, et on oluline, et kõik osapooled hoiduksid jõu kasutamisest. Eeldame, et kõik osapooled Armeenias panustavad oma erinevuste ületamisel poliitilisele dialoogile.
Samal ajal taunib komisjon varju, mida hiljutised sündmused heitsid Armeenia järjest parematele edusammudele Euroopa naabruspoliitika tegevuskava elluviimise suunas, eriti inimõiguste ja demokraatia valdkondades. Üleskutse poliitiliste reformide läbiviimiseks ja inimõiguste austamiseks on lahutamatu osa Euroopa Liidu ja Armeenia vahelises partnerluses ning seepärast kasutab komisjon kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et julgustada Armeenia ametivõime nendes valdkondades edasi pürgima.
Ühise ELi-Armeenia Euroopa naabruspoliitika tegevuskava vastuvõtmisega 2006. aastal saime poliitilise tööriista, et edendada oma jagatud väärtustel põhinevate põhimõtete järgimist. Oleme kindlalt veendunud, et pidev dialoog Armeeniaga vastavalt partnerlus- ja koostöölepingule ja Euroopa naabruspoliitika tegevuskavale on tõepoolest kõige tõhusam moodus, kuidas edastada Euroopa Liidu inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamise sõnumit. Koostöökomitee ja koostöönõukogu ja parlamendi koostöökomitee aastakoosolekud on seega eriti olulised.
Samuti jätkab komisjon panustamist reformiprotsessi, osutades Armeeniale rahalist ja tehnilist abi. Riiklikus sihtprogrammis aastateks 2007-2010 jääb prioriteediks poliitilise reformi toetamine inimõiguste ja demokraatia valdkonnas. Ligikaudu kolmandik meie kahepoolsest abist - sellel ajavahemikul kogusummas kuni 98,4 miljonit eurot - läheb selleteemaliste projektide toetamiseks. Täpsemalt on 2007. aasta Armeenia kahepoolse abi programmi prioriteediks kohtusüsteemi reform 18 miljoni euroga. Olen kindel, et Euroopa Parlament toetab meid selles jõupingutuses ja on tõepoolest meie ustavaim liitlane.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub arutelu lõpus.
