Vabakaubandusleping Pärsia lahe koostöönõukoguga (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt käsitleb Helmuth Markovi poolt rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu vaheliste vabakaubanduslepingute läbirääkimiste viimaste arengute kohta - B6-0020/2008).
Androula Vassiliou
komisjoni liige. - Proua juhataja, mõned inimesed võivad öelda, et vabakaubanduslepingu läbirääkimised Pärsia lahe koostöönõukogu riikidega on kestnud 17 aastat. Tegelikult on selle sisu arutatud alles 2002. aastast. Meie komisjon, aga ka koostöönõukogu liikmesriigid loodavad lõpetada läbirääkimised pigem varem kui hiljem. Teame, et vabakaubandusleping aitab tihendada suhteid meie piirkondade vahel. Vabakaubanduslepingu läbirääkimised viidi 2007. aastal läbi kiirendatud korras ning need kulmineerusid volinik Mandelsoni visiidiga Dohasse 2007. aasta detsembris, mille tulemusel anti läbirääkimistele tugev poliitiline tõuge. Oleme saavutanud märkimisväärset edu kõigis peatükkides ning oleme lepingu sõlmimisele lähemal kui kunagi varem.
Siiski on olemas mõned lahtised küsimused, mis on olulised, et tagada ELile tõeline eelisjuurdepääs Pärsia lahe koostöönõukogu turule ning see, et ei kehtestata diskrimineerivaid tingimusi võrreldes teiste riikidega. Need küsimused on eksporditollimaksud, mõned erandid energiateenuste valdkonnas, iseäranis Araabia Ühendemiraatide poolt, ning lepingu teatavad horisontaalsed sätted, nagu konkurents ja intellektuaalomand. Jaanuari läbirääkimistevoor tühistati. Pärast seda pole Pärsia lahe koostöönõukogu andnud meile mitte mingisugust tagasisidet. Loodame, et saame järgmise vooru pidada mai alguses, samal ajal ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise ühiskomitee koosolekuga, mis toimub 6. mail.
Meie eesmärk on endiselt teha edusamme järgmises voorus ja lõpetada läbirääkimised võimalikult kiiresti, loodetavasti Prantsusmaa eesistumisperioodi esimeste kuude jooksul. Vabakaubanduslepingu eesmärk on luua eelissuhted ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahel kooskõlas WTO põhimõtete ja eeskirjadega. See toob kaasa kogu kaubanduse liberaliseerimise poolte vahel. Samuti on selle eesmärk toetada Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriike nende majanduse mitmekesisemaks muutmisel, julgustades neid läbi viima majandusreforme ja pakkudes võimalust meelitada piirkonda rohkem välisinvesteeringuid lisaks piirkonna sees toimuvate investeeringute sujuvamaks muutmisele.
Vabakaubandusleping hõlmab märkimisväärseid teenuste kaubandust ja investeeringuid käsitlevaid mõlema poole kohustusi ning vastastikust juurdepääsu riigihangete turule ja seda ka energia- ja transpordisektoris. See sisaldab edasipüüdlikke tariifide liberaliseerimise ajakavasid, sealhulgas kemikaalide sektoris. Ja lõpetuseks, leping hõlmab mittetariifseid valdkondi, nagu kaubanduse tehnilised tõkked, sanitaarsed ja fütosanitaarsed standardid või intellektuaalomandi õigused.
Parlament on avaldanud muret, et vabakaubanduslepingus, mille üle käivad läbirääkimised Pärsia lahe koostöönõukoguga, ei ole inimõigusi ega sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid käsitlevaid sätteid. Lubage mul kõigepealt selgitada, et praeguses ELi ja koostöönõukogu vahelises vabakaubanduslepingu eelnõus on mitmesugused kaubandusega mitteseotud sätted nii inimõiguste, rände, terrorismivastase võitluse kui ka massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta. Nende sätete suhtes lepiti koostöönõukoguga kokku mõned aastad tagasi. Siiski ilmnes viimases voorus, et Pärsia lahe koostöönõukogul olid mõned küsimused sõnastuse kohta seoses lepingu oluliste poliitiliste elementide kohaldamisega seonduva peatamisklausliga. Lisaks kõnealustele klauslitele viidatakse lepingu preambulas vajadusele tugevdada koostöönõukogu riikide majandusliku ja sotsiaalse arengu protsessi, kaitstes samal ajal keskkonda. Samuti viitab see asjaolule, et pooled ei soodusta otseseid välisinvesteeringuid, vähendades või lõdvendades siseriiklikke keskkonna- või kvaliteedistandardeid. Samuti on lepingus ette nähtud konsultatsioonid, kui selgub, et tegelikud või esitatud meetmed ei ole vastavuses nimetatud põhimõtetega.
ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelistes läbirääkimistes võeti arvesse 2001.-2004. aastani toimunud säästvuse mõju hindamise tulemusi ja järeldusi. Seda tehti iseäranis sektorite puhul, mida konsultandid pidasid oluliseks majanduse säästva arengu seisukohalt koostöönõukogu riikides, eelkõige teenuste ja mõnes tööstussektoris. Parlamendi taotlusel esitasime me ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste direktiivid ja kõik nende täiendused kooskõlas kokkulepitud korraga ja konfidentsiaalsuse reeglit silmas pidades.
Lubage mul lõpetuseks rõhutada, et Euroopa Parlamenti on teavitatud korrapäraselt vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisust ja et Euroopa Komisjon teavitab parlamenti sellest ka tulevikus.
Tokia Saïfi
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Proua juhataja, vabakaubanduslepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahel on olnud läbirääkimiste teemaks alates 1988. aastast ning näib, et need läbirääkimised lõpetatakse lõpuks üsna pea.
Tervitan hiljuti tehtud edusamme, sest vabakaubandusleping on oluline Euroopa Liidu ja Pärsia lahe riikide vahelise kaubanduse edendamise ja reguleerimise eesmärgil. Sellega peaks algama seega uus, sujuvama koostöö ajastu kahe piirkonna vahel mitmes strateegilises valdkonnas, mis on äärmiselt olulised mõlemale poolele, kelle suhted on seni olnud määratlemata.
Vabakaubandusleping aitab kaotada mittetariifsed tõkked ning kõik riiklikud toetused ja hüvitised, eelkõige juurdepääsu osas toorainele, kooskõlas WTO kehtivate eeskirjadega. Võimalused ja väljakutsed, mille esitasid sõltumatute fondide järjest suurenev osakaal, peaksid olema põhjaliku uurimise, dialoogi ja konstruktiivse koostöö teema Euroopa Parlamendi ja Pärsia lahe riikide vahel.
Eesmärk on siinkohal säilitada keskkond, mis on avatud investeeringutele, muutes aga investeeringud läbipaistvamaks. Nimetatud fondide haldajad peavad seega suutma tagada turule täiendava teabe ressursside päritolu, investeeringute eesmärgi ja strateegia kohta. Euroopa peab aga tagama, et saab ligi meelitada nimetatud fonde, mis aitavad edendada majanduskasvu, innovatsiooni ja luua rohkem töökohti tootliku kapitali tugeva rahvusvahelise konkurentsi taustal.
Vabakaubanduslepingu sõlmimine julgustab Pärsia lahe riike olema vastuvõtlikumad Euroopa partnerite seisukohtade suhtes ning võimaldab seega mitmekesistada ja kiirendada meie kaubandust.
Carlos Carnero González
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Proua juhataja, kõigepealt tänan volinikku selgituste eest ja kinnitan samas, et Euroopa Parlamendi fraktsioon PSE jagab teiega ühist eesmärki: allkirjastada vabakaubandusleping Pärsia lahe koostöönõukoguga.
Peame aga seda tegema võimalikult kiiresti. See on kasulik Euroopale ja ka riikidele, kes moodustavad Pärsia lahe koostöönõukogu. Samuti on tõsi, et nimetatud lepingu läbirääkimiste volitus on üsna vana. See on volitus, mis ei sisalda vajalikke klausleid keskenduda kaasaja võtmeküsimustele, nagu inimõigused, tööhõive ja keskkond.
Seetõttu oli mul hea meel kuulda, kui volinik ütles, et komisjon kavatseb teha kõik endast oleneva, et kaasata nimetatud teemad lepingusse. Teisiti oleks täiesti mõeldamatu, sest me ei räägi üksnes kaubandusest ja majandusest.
Oleme kõik teadlikud, et kõnealused riigid on olulised riigid, millel on planeedi ühed suurimad heaoluallikad ehk naftavarud, mis on kaasaja ühiskonna oluline osa.
Nimetatud riikidel ei ole üksnes naftat. Neil on inimesed - mehed ja naised, kes on sündinud nendes riikides, aga ka teistest riikidest pärit mehed ja naised, kes lähevad sinna tööle, ning ma arvan, et nimetatud riikides ei austata inimõigusi nii nagu peaks, pidades näiteks silmas sõna- ja kogunemisvabadust. Käsitledes naiste võrdõiguslikkust peame me aga häbenema ja avaldama meelepaha, kui loeme näiteks uudistest organisatsiooni Human Rights Watch aruandeid, mille kohaselt peavad naised küsima nendes riikides luba nn hooldajalt, kes võib olla isa, abikaasa või isegi poeg, et töötada, reisida, õppida või isegi tervishoiuteenuseid kasutada. See on täiesti vastuvõetamatu.
Võiksime mõistagi rääkida ka eespool nimetatud sisserändajatest, kes töötavad nendes riikides ja moodustavad suure osa tööjõust. Kas nende õigused on tagatud või mitte? Lisaks sellele, missugune on suurte naftat tootvate riikide, nagu koostöönõukogusse kuuluvad riigid, keskkonnakäsitlus? Kas nad huvituvad kliimamuutustest või toornafta hinnast?
Seda kõike tuleb rääkida sõbralikul viisil, kuid üheselt mõistetavalt. Seetõttu oleme tänulikud, et resolutsioon, mille üle homme hääletame, sisaldab viimaks niisuguseid olulisi lõikeid nagu 17 ja 19, mille kaasesitajad me enda arvates oleme. Need osutavad näiteks inimõigustele kui klauslile, mis peab olema Pärsia lahe koostöönõukoguga allkirjastatava vabakaubanduslepingu lahutamatu osa, või vajadusele, et mõlemad pooled peavad ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid.
Esitasime ka täiendavad muudatusettepanekud, mida, me loodame, fraktsioonid toetavad, toetades samal ajal nimetatud küsimusi. Peaksime aga olema ettevaatlikud, et liitlastele ei saadetaks vale sõnum: inimõigusi tuleb kaitsta, hoolimata sellest, kas küsimuse all on nafta või mitte.
Ramona Nicole Mănescu
fraktsiooni ALDE nimel. - (RO) Arutelu Euroopa Ühenduse ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste kulgemise kohta pälvis minu tähelepanu, sest käisin hiljuti visiidil nimetatud piirkonnas koos Euroopa Parlamendi delegatsiooniga Pärsia lahe riikidega suhtlemiseks.
Parlamentidevahelisel kohtumisel arutleti samuti nimetatud lepingu läbirääkimiste üle.
Pärsia lahe koostöönõukogu esindajad ütlesid, et eurooplased avaldasid neile survet piiramatuks juurdepääsuks paljudele investeerimisvõimalustele, samal ajal kui koostöönõukogu ei ole huvitatud üksnes kapitali saamisest, vaid nad vajavad tehnoloogilist ja juhtimisalast oskusteavet.
Ühest küljest pidid alustatud läbirääkimised lõppema juba 2006. aastal, kuid nagu öeldud, need jätkuvad ning selles on oma osa mõlemal poolel.
Euroopa Liit arvab, et koostöönõukogu liikmete vahel puudub koordineeritus ja riigid ei vii läbi reforme, ning koostöönõukogu riigid kaebavad nende suhtes kehtestatavate nõuete lõppematu nimekirja üle.
Mõningaid kõige olulisemaid teemasid nimetas ka kaubandusvolinik Peter Mandelson, nimelt juurdepääs turule, toodete päritolu tähistamine, riiklikud litsentsid, investeeringute kaitsmise meetmed ja nende tagamise kriteeriumid koostöönõukogus.
Sel põhjusel arvan, et vabakaubanduslepingu sõlmimise järel kohustuvad mõlemad pooled ametlikult tegema majanduskoostööd, mis on mõlemale poolele kasulik - see hõlmab muu hulgas energiakoostöö arendamist, piirkonna majanduslikku ja tehnoloogilist arendamist ning samuti täiendavat mõju keskkonnakaitsele, ühisturu loomisele ja Euroopa investeeringute suurenemisele.
Teisest küljest osutab tundlik arutelu piirkonnas inimõiguste austamise probleemile. Euroopa Liidu roll rahvusvahelises majanduses on oluline, kuid samal ajal on EL ka inimeste põhiõiguste austamise peamine edendaja.
Arutelus piirkonna kõige aktiivsemate valitsusväliste organisatsioonide esindajatega osutati väga selgelt võimalusele, mille annavad vabakaubanduslepingu läbirääkimised, avaldada survet Pärsia lahe riikidele, et nad tagaksid rohkem kodaniku- ja poliitilisi vabadusi nimetatud riikide kodanikele.
Seetõttu tuleb majandusküsimusi arutades pöörata suuremat tähelepanu sisserändajatest töötajate ja naiste õiguste austamist käsitlevatele õigusaktidele.
Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Proua juhataja, meie fraktsioon toetab tugevalt komisjonile esitatud üleskutset anda parlamendile rohkem teavet vabakaubanduslepingu läbirääkimiste kohta ja eelkõige tegelike läbirääkimisvolituste üleandmise ja ajakohastatud säästvuse mõju hindamise kohta.
Samuti toetame seda, et rõhutatakse vajadust vabakaubanduslepingus jõulise peatüki kaasamise järele säästva arengu kohta, pidades silmas Pärsia lahe riikide sotsiaalsete ja keskkonnastandardite halbu näitajaid. Kaubanduse peadirektoraadi soovituses teebki meid murelikuks asjaolu, et selles osutatakse, et kuna vabakaubanduslepingu läbirääkimised algasid palju aega tagasi, kui säästva arengu teema ei olnud nii päevakajaline, on nüüd hilja koormata neid läbirääkimisi uute teemadega, nagu inimõiguste klauslid.
Minu arvates peame ütlema, et see on poliitiliselt vastuvõetamatu, ning loodame, et kaubanduse peadirektoraat peab meeles, et parlament peab andma heakskiidu läbirääkimiste lõpptulemusele.
Lisaks meie murele sotsiaalsete ja keskkonnastandardite pärast kaubanduses Pärsia lahe riikidega, peame endalt ettevaatlikult küsima, missugust kaubandust liberaliseeritakse Pärsia lahe piirkonnaga sõlmitava vabakaubanduslepingu raames. Teame mõistagi, et EL on huvitatud piiramatust juurdepääsust energiaallikatele, soovides kõrvaldada sellega seonduvad mis tahes tõkked, nagu eksporditollimaksud või koguselised piirangud. Teame mõistagi, et EL püüab tõrjuda konkurentsist teised tööstusriigid ja tärkava majandusega riigid, et saada kõige paremad juurdepääsutingimused, et EL näeb energiahindade tõusu ja soovib seega piirkonnale rohkem müüa, et saavutada kaubandusbilanss. Mõistagi ei ole see kooskõlas ELi väljaöeldud eesmärkidega kliimamuutusi käsitleva poliitika kohta.
Kujutlegem aga teistsugust stsenaariumit: EL ei püüa tasakaalustada kaubandust mis tahes liberaliseerimise kaudu, vaid kasutab kaubanduse tasakaalutuse eelist, et edendada arengut ja taastuvenergia kasutamist; et EL ei osale rahvusvahelises võistluses, mille eesmärk on tagada turvaline juurdepääs naftale, vaid taotleks mitmepoolseid lepinguid, tagades kõigile riikidele õiglane osa vähenevatest ülemaailmsetest varadest.
Võrdluseks niisugusele edasipüüdlikule stsenaariumile, mida hea meelega näeksime, on parlamendi nõue kaasata vabakaubanduslepingusse säästvat arengut käsitlev peatükk vähim, mida vajame, otsustamaks, kas parlament saab anda heakskiidu tulevasele lepingule või mitte.
Avril Doyle
Proua juhataja, nõuetekohaselt toimiva vabakaubanduslepingu sõlmimise olulisust ei saa üle hinnata. ELi eksport Pärsia lahe koostöönõukogu riikidesse on alates 1980. aastatest suurenenud. Pärsia lahe koostöönõukogu riigid moodustavad ELi suuruselt kuuenda ekspordituru ning EL on nimetatud riikide kaubanduspartnerite seas esimesel kohal. 2005. aastal moodustas ELi kaupade eksport Pärsia lahe koostöönõukogu riikidesse ligi 50 miljardit eurot ning samal ajal oli ELi import nimetatud riikidest 37 miljardit eurot.
Komisjon loodab, et kaubandusmaht kahekordistub peatselt pärast lepingu allkirjastamist. Lisaks sellele nähakse, minule teadaolevalt, esitatud lepingus esimest korda ette inimõigusi, relvade levitamise tõkestamist ja terrorsimsivastast võitlust käsitlevad klauslid, mis on kindlasti tervitatav.
Kahjuks on kokkuleppele jõudmine viibinud kaua ja kui härra Mandelson külastas 2007. aasta veebruaris kõnealust piirkonda, ütlesite teie, volinik, et ta andis tõuke vabakaubanduslepingu sõlmimiseks, kui ma tsiteerin teid õigesti.
Siiski läks ta minu arusaamise järgi ajalukku, kui nimetas Pärsia lahe äärsete Araabia riikide protektsionismi lepingu sõlmimise viivituse põhjuseks. Kas komisjon on endiselt arvamusel, et põhjus seisneb selles ja kas niisugusel viisil peaks edendama rahvusvaheliste lepingute sõlmimist?
Hoolimata tagasilöökidest kokkuleppe saavutamise osas, on Pärsia lahe koostöönõukogu riigid komisjoniga koostööaltid, ühtlustamaks lennujaamade turvaeeskirju. Kui reisijad ostavad käibemaksuvabasid tooteid ja viivad neid Pärsia lahe riikidest ELi või vastupidi, siis need tooted tuleks konfiskeerida praegu lennujaamades vedelike suhtes kehtestatud piirangute tõttu.
Õnneks on paljud Pärsia lahe riigid saavutanud komisjoniga kokkuleppe ja taotlevad määruses (EÜ) nr 915/2007 ettenähtud turvameetmete tunnustust. Nagu ma aru saan, võimaldab see reisijatel tuua Euroopa Liitu kolmandatest riikidest ostetud käibemaksuvabad kaubad, eeldusel, et asjaomane riik on tunnistatud turvaliseks. Nimetatud tunnustus näitab, et need riigid teevad ELiga tehnilist ja praktilist koostööd ning komisjon peaks kõnealustes valdkondades meetmeid võtma.
Praktilise koostöö näitena võib tuua julgustamise sõlmida mis tahes ulatuslikke vabakaubanduslepinguid, mis võivad jõustuda hiljem. Soovin aga näha, et nimetatud koostöö tegemist ja lepingute sõlmimist kiirendatakse ja laiendatakse.
Vabakaubanduslepingu abil peaks edendama ka teaduslikku koostööd Pärsia lahe riikidega ning toetama selliselt piirkonna säästvat arengut. Praegu on teaduslik koostöö Euroopa ja Pärsia lahe riikide vahel väga väike, ehkki võimalusi oleks palju.
Teadusalane koostöö on iseäranis oluline kliimamuutuste ja energiapoliitika küsimustes. Euroopa Liit impordib praegu 50% oma energiast ja ligikaudu 20% sellest on pärit Pärsia lahe riikidest.
Vabakaubanduslepingut tuleb edendada kliimamuutuste vastase võitluse valdkondades ning seega tervitan komisjoni kavandatud teostatavuse uuringut nimetatud valdkonnas.
David Martin
Proua juhataja, alustan positiivsete aspektidega. Kõigepealt tänan kaubanduse peadirektoraadi peadirektorit härra O'Sullivani, kes vastas kiiresti ja positiivselt meie taotlusele läbirääkimiste volituste kohta. Me saime need kätte umbes nädal aega pärast tema külastust komisjoni ja meie taotluse esitamist.
Samuti tervitan läbirääkimistes saavutatud märkimisväärset edu ja kinnitan, nagu ka eelkõnelejad, et see peaks avama Pärsia lahe riigid ELi kaubandusele ja olema soodne ELi ettevõtlusele.
Samuti olen täiesti nõus, et mis tahes arutlusel olev vabakaubandusleping on samm edasi 1989. aasta koostöölepingust, ja nagu teie, volinik, meile meelde tuletasite ja nagu preili Doyle äsja kordas, tervitan asjaolu, et vabakaubandusleping sisaldab mitmesuguseid kaubandusega mitteseotud klausleid inimõiguste, rände, terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade levitamise tõkestamise teemal.
Samas avaldan kahetsust, et sotsiaalsed, keskkonna- ja tööalased klauslid, mida arutasime Pärsia lahe riikidega lepingu raames, on märkimisväärselt nõrgemad kui need, mida arutatakse tänapäevaste vabakaubanduslepingute raames. Läbirääkimistes näiteks Korea või ASEANi riikidega ei nõustuks me niisuguste standarditega, millega näime olevat valmis nõustuma Pärsia lahe riikidega.
Komisjon juba ütles meile - ja seda võisime ka ette näha -, et põhjus seisneb selles, et läbirääkimised toimuvad vanade volituste alusel, mida ei ole ajakohastatud alates 2001. aastast. Mida ma aga ei ole kelleltki kuulnud, ei valdkonna eest vastutava voliniku, kaubanduspeadirektoraadi ega täna siin oleva voliniku käest, on põhjus, miks toimuvad läbirääkimised ikka veel vanade volituste alusel. Raske on mitte kahtlustada, et põhjus seisneb komisjon kartuses, et tänapäevaseid säästlikkuse, arengu- ja tööalaseid klausleid oleks olnud Pärsia lahe riikidega liiga raske arutada. Miks ei ole sarnaselt eelmisele küsimusele ajakohastatud säästlikkuse mõju hindamist alates 2004. aastast? Soovin kuulda veenvaid vastuseid nimetatud küsimustele.
Olen iseäranis mures - härra Carnero nimetas juba naiste olukorda ning ma jagan tema arvamust -, kuid olen iseäranis mures Pärsia lahe riikides töötavate sisserändajate õiguste pärast. Mõistagi moodustavad need inimesed enamiku tööjõust seal ning ma ei näe vabakaubanduslepingus ühtegi sätet, mis neid kaitseks. Mida võtab komisjon ette, et tagada ILO põhistandardite austamine Pärsia lahe riikides, pidades silmas sisserändajatest töötajaid?
Lõpetuseks, volinik, teie kolleeg proua Ferrero-Waldner kohtus eelmisel nädalal Bahreini Inimõiguste Ühendusega ning tema tähelepanu juhiti mitmesugustele probleemidele seoses inimõiguste ja sisserändajatest töötajatega. Teda tsiteeriti päevalehes Gulf Daily News, kuna ta toetas täielikult inimõiguste klausleid mis tahes vabakaubanduslepingus. Kuidas kavatseb komisjon seda lubadust täide viia?
Kader Arif
(FR) Proua juhataja, nagu öeldud, on Euroopa Liit pidanud Pärsia lahe koostöönõukoguga vabakaubanduslepingu sõlmimise läbirääkimisi peaaegu 20 aastat.
Alates sellest ajast on komisjoni läbirääkimisvolitused jäänud peaaegu samaks ning kindlasti ei ole neid ajakohastatud. Tulemuseks on mõnevõrra üllatuslik olukord, kus liidul ei ole Pärsia lahe riikidega läbirääkimiste aluseks samad kriteeriumid kui teiste kaubanduspartneritega, nagu Korea või ASEANi riigid. Läbirääkimisvolituste raames ei nähta ette mis tahes sotsiaalstandardite sätteid ega edasipüüdlikku, säästvat arengut käsitleva peatüki lisamist tulevikus. Inimõiguste austamise küsimust käsitletakse vaid väga pealiskaudselt. Kuna nimetatud teemad peaksid olema Euroopa Liidu tegevuse prioriteedid, ei peaks neid lisama mitte üksnes tulevastesse vabakaubanduslepingutesse, vaid need peaksid olema seotud ka peatamisklausliga, kui lepingukohustusi ei täideta. ELi kohustus on kindlustada, et kõik läbirääkimiste aluseks olevad lepingud tagavad inimõiguste demokraatlike põhimõtete, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide ja keskkonnastandardite edendamise ning austamise.
Pärsia lahe riikide puhul tuleb juhtida erilist tähelepanu - härra Martin mainis seda äsja - sisserändajatest töötajate elamistingimustele ja õigustele. Piirkonnas on palju selliseid töötajaid, kes aitavad tagada kiiret majanduskasvu, kuid sageli töötavad nad ebainimlikes ja vastuvõetamatutes tingimustes.
Rääkides üldiselt, siis ehkki kaubandust tuleb eelkõige arendada ühtsete kaubandussuhete raames, peavad Euroopa ja liikmesriigid juhtima tähelepanu ka poliitilisele ja sotsiaalsele dialoogile. Seetõttu peame rakendama vabakaubanduslepingu, millel ei ole negatiivset mõju piirkonnas elavatele inimestele, vaid vastupidi, mis tugevdab nende poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi. Seetõttu ongi äärmiselt oluline tagada, et näiteks teenuseid käsitlevate läbirääkimiste raames juhitakse tähelepanu vajadusele kindlustada kõigile kättesaadav, säästlik ja odav ühistransporditeenus, mis vastab kõrgetele kvaliteedinõuetele.
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, me kõik oleme nõus, et äärmiselt oluline on muuta prioriteediks meie suhete edendamine Pärsia lahe riikidega. Euroopal ja nimetatud riikidel on palju ühiseid huve: ühest küljest on Euroopa maailma tugevaim turg ning teisest küljest varustavad Pärsia lahe riigid meid ainulaadsete ressurssidega. Seda silmas pidades on oluline tihendada meie suhteid nimetatud riikidega ülemaailmse konteksti taustal.
WTOs on meil algatus "Kõik peale relvade" ning see peaks olema standard. Peame saavutama mõistliku lahenduse võimalikult kiiresti, sest see on mõlema poole huvides. Peaksime samuti tegema rohkem, et edendada teadusalaste kogemuste, teadmiste ja oskusteabe vahetust, ning püüdma luua tihedamad sidemed hariduse valdkonnas. Ühise energiaharta vastuvõtmine on samuti tähtis.
Androula Vassiliou
komisjoni liige. - Proua juhataja, tänan austatud parlamendiliikmeid tähelepanekute eest ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste kohta. Rõhutan, et komisjon jätkab parlamendi teavitamist läbirääkimiste seisu kohta.
Mulle meeldis iseäranis austatud parlamendiliikmete huvi poliitilise klausli kaasamise kohta arutlusel olevasse lepingusse ja kinnitan teile, et läbirääkimistes käsitletakse tõepoolest kõnealuseid küsimusi. Samuti võin kinnitada asjaolu, et nimetatud küsimust käsitleti volinik Ferrero-Waldneri visiidi ajal Pärsia lahe piirkonda eelmisel nädalal. Tegelikult avaldasid Pärsia lahe riigid kindlat tahet sõlmida vabakaubandusleping ning nad nõustuvad, et paindlikkus on tulevikus kõnealuses küsimuses oluline.
Juhataja
Proua Doyle, kas te soovisite võtta sõna töökorralduslikus küsimuses?
Avril Doyle
Proua juhataja, ma ei tõstata seda teemat praegu, kuid kuna me ei kasutanud viieminutilisi lühikesi sõnavõtte, on teistes aruteludes olnud nii, et isegi kui parlamendiliige on rääkinud, võib küsida kiire küsimuse, mis on äsja tekkinud, niisiis me saaksime kasutada selleks lühikeste sõnavõttude korda või vähemasti veel ühte minutit arutamiseks.
Ma jätan selle seekord sinnapaika, kuid pidasin silmas asjaolu, et täna õhtul on olnud vaid üks lühike sõnavõtt. Mul oleks olnud volinikule täiendav küsimus, kuid ma ei esita seda.
Juhataja
Proua Doyle, te võite küsida, kui soovite. Küsimus seisneb selles, et te ei esitanud selleks taotlust.
Avril Doyle
Proua juhataja, tahtsin tõepoolest juhtida üksnes voliniku tähelepanu asjaolule, et arvestades ettekäänete toomist ja viivitusi, jaanuaris läbirääkimistevooru tühistamist, vähest suhtlemist pärast seda ning aega, kui kaua protsess on kestnud, pidades üks või kaks kohtumist aastas, kas oleme veendunud, et Pärsia lahe koostöönõukogu ikka soovib vabakaubanduslepingut sõlmida?
Te küll vastasite sellele enam-vähem, aga kas nimetatud riigid on üles näidanud tõelist tahet sõlmida vabakaubandusleping ELiga? Kas see ei ole õigustatud küsimus, pidades silmas aega, kui kaua läbirääkimised on kestnud?
Androula Vassiliou
komisjoni liige. - Ütlen lihtsalt, et loodame, et tahe on olemas. Nagu teate, ei toimunud käesoleva aasta jaanuariks kavandatud koosolekut, kuid loodame, et tulevasel koosolekul mais toimuvad sisutihedad läbirääkimised. Lootkem seda.
Juhataja
Olen saanud ühe resolutsiooni ettepaneku kooskõlas kodukorra artikli 108 lõikega 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.00.
Kirjalikud selgitused (kodukorra artikkel 142)
Roberta Alma Anastase  
kirjalikult. - (RO) Euroopa Parlamendi Pärsia lahe riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni liikmena rõhutan, et oluline on sõlmida Euroopa Ühenduse ja Pärsia lahe koostöönõukogu vaheline vabakaubandusleping võimalikult kiiresti. Nimetatud lepingu sõlmimine 2008. aastal looks aluse majandussuhete tihendamiseks kahe piirkonna vahel ja vajaduse tagada, et Euroopa Liidu energiajulgeolek kajastaks kõnealuse teema olulisust ja kiireloomulisust.
Võttes arvesse, et praegune kaubandus keskendub energia valdkonnale, on äärmiselt oluline selgelt suurendada tulevase lepingu ja selle aluste tugevdamise eesmärgil koostööd kõnealuses valdkonnas. See mitmekordistaks ühiste energiavaldkonna projektide arvu ja aitaks neid projekte ellu viia, muu hulgas ka ELi Musta mere piirkonna liikmesriikidega, mis saaksid kasu uuest arengusuunast ja kostöövõimalustest.
Seega on esmatähtis leppida kokku läbirääkimiste lõpetamise üksikasjaliku ajakava suhtes ja määratleda vastastikku kasulikud eesmärgid, mis ei viiks mitte ainult ELi ja Pärsia lahe riikide vaheliste suhete tugevnemiseni, vaid aitaks tagada stabiilsust ja säästvat arengut üldiselt.
