ELi ja Jaapani kaubandussuhted (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu komisjonile esitatud suuliselt vastatava küsimuse üle ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta, mille esitasid Daniel Caspary ja Jarosław Leszek Wałęsa fraktsiooni PPE nimel, Syed Kamall, Robert Sturdy ja Jan Zahradil fraktsiooni ECR nimel, Niccolò Rinaldi, Metin Kazak ja Marielle De Sarnez fraktsiooni ALDE nimel ning Emilio Menéndez del Valle, David Martin ja Vital Moreira fraktsiooni S&D nimel (O-000088/2011/rév.1 - B7-0220/2011).
Jarosław Leszek Wałęsa
Austatud juhataja! Viimastel kuudel on suurenenud Jaapani huvi alustada Euroopa Liiduga võimalikke läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle. Euroopa Parlamendi seisukohast peaks kõige tähtsam olema mittetariifsete kaubandustõkete küsimus, mida on kaubanduspoliitika komisjoni koosolekutel sageli rõhutatud. Probleem ei seisne mitte tariifides, vaid arvukates piiravates eeskirjades ja takistustes, millega ELi ettevõtjad Jaapani turule pääseda proovides silmitsi seisavad. Pooldan Euroopa Liidu ja Jaapani suuremat koostööd, kuid usun, et esikohale tuleks seada ELi kaupade Jaapani turule pääsu piiravate mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamine.
Seepärast nõustuti märtsis Euroopa Ülemkogu järeldustes punktiga 30 ja see osutab kursile, mis tuleks võtta ning mille Euroopa Liit peaks esitama ELi ja Jaapani tippkohtumisel vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste avamisel. On õige seada Jaapanile läbirääkimiste avamise eeltingimuseks see, et ta näitaks üles head tahet ning vaataks muu hulgas läbi mittetariifsete tõketele ja riigihangetele kehtivate piirangute küsimuse. Seda maksab meeles pidada, seda enam, et Jaapan teeb praegu kuluaarides kihutustööd peagi jõustuva ELi ja Korea vahelise vabakaubanduslepingu tõttu ELi turul konkurentsivõime kaotamise vastu.
Syed Kamall
autor. - Austatud juhataja! Ma arvan - ma loodan -, et enamik meist siin täiskogul nõustuvad, et eelistaksime mitmepoolseid läbirääkimisi ja Doha arenguvooru edukat tulemust WTOs. Teades aga probleeme, mis meil sellega seoses on olnud, siis usun, et komisjon väärib toetust kahepoolsete lepingute üle läbirääkimisi pidades.
Arvan, et seetõttu peaksime ELi ja Jaapani vahelise vabakaubanduslepinguga tegelikult kiiresti edasi minema. Möönan, et Jaapanile osakssaanud looduskatastroofid tekitavad muret, kuid ma olen vestelnud oma paljude Jaapani kolleegide, sõprade ja teistega, kes usuvad, et tundlikult toimides saadaks ELi ja Jaapani vaheline leping sõnumi, et Jaapan on jälle tagasi ja toibumas.
Kui heita pilk numbritele, siis 2009. aastal oli Jaapani ja ELi osakaal globaalsest SKPst kokku üle 25% ning üle 20% maailma kaubandusest ning kombineeritud välismaiste otseinvesteeringute maht oli umbes 200 miljardit eurot. Pidades silmas, et ELi riigid ja Jaapan seisavad silmitsi sarnaste katsumustega, siis arvan, et on tähtis, et me neid küsimusi kaubanduslepingute kaudu käsitleksime.
Arvan, et madalatele tariifidele vaatamata on üsna selge, et ELi ja Jaapani vaheline kahepoolne kaubandusmaht jääb alla enamikule ELi kaubanduspartnerlustele teiste peamiste kaubanduspartneritega. Arvan, et selle põhjuseks on peamiselt mittetariifsed tõkked. Hinnangute kohaselt on mõnede tõkete kulu tegelikult kõrgem kui kehtiv tariifimäär ja kindlaks on tehtud, et kõige tulusam oleks tõkked kõrvaldada. ELi riikides asuvatele ettevõtjatele oleks kasulik, kui suudaksime eemaldada riigihangetele, meditsiiniseadmete turule - kus rahvusvahelisi standardeid ei tunnustata piisavalt -, teenustele (sh finantsteenused ja postiteenused) ja VKEde juurdepääsule kehtivad tõkked. Jaapanlaste jaoks oleks kasulik võita autonduse ja IKT sektorites. Kuid ärgem unustagem, et Jaapani IKT toodetelt tõkete kõrvaldamisest või vähendamisest tõuseks tulu ka ELile.
Arvan, et üldiselt tunnevad mõlemad pooled, et ELi ja Jaapani vahelisest vabakaubanduslepingust võidaksid mõlemad.
Metin Kazak
autor. - Austatud juhataja! Ma kaasallkirjastasin algatuse esitada suuliselt vastatav küsimus ja resolutsioon enne 20ndat Jaapani-ELi tippkohtumist, sest ma usun, et Euroopa Parlament, kellel palutakse anda nõusolek potentsiaalsele vabakaubanduslepingule Jaapaniga, peaks saama oma sõna öelda võimalikult varases etapis.
Arvan, et parlament peaks seda võimalust kasutama, et toetada jõuliselt vabakaubanduslepingut Jaapaniga järgmistel põhjustel.
Euroopa Liit ja Jaapan on ühiste demokraatlike väärtustega tööstusgigandid, mis koos esindavad 38,5% maailma sisemajanduse koguproduktist. Meil on ühised probleemid: Hiina esiletõus, üleilmne finantskriis, rahvastiku vähenemine, juurdepääsuvajadus toorainetele ja energiaallikatele ning hinnastabiilsuse saavutamine.
Ma näen niisiis suurt potentsiaali Jaapaniga, meie suuruselt kuuenda kaubanduspartneriga, kaubandussuhete edasiarendamises. Majanduslik kasu on ilmne. Kopenhaageni majandusaruandes järeldati, et kahepoolsest tariifide kõrvaldamisest ja mittetariifsete tõkete vähendamisest tõuseks tulu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele ning ELi majanduslik heaolu suureneks 33 miljardit eurot ja Jaapani oma 18 miljardit eurot.
Nõukogu toetas vabakaubanduslepingu üle võimalike läbirääkimiste käivitamist tingimusel, et Jaapan on valmis püüdma leida lahenduse mittetariifsetele tõketele turulepääsule ja riigihangetes osalemisele. Tahaksin korrata, et mittetariifsed tõkked ja riigihanked on Euroopa ettevõtjate jaoks need otsustava tähtsusega valdkonnad, kus Jaapan peab tegema olulisi järeleandmisi.
Euroopa Parlament nõuab iseenesestmõistetavalt, et komisjon oleks kõigis läbirääkimistes täiesti läbipaistev ja et meile esitataks õigel ajal valdkondadevahelised mõjuhinnangud. Lisaks toetame kahepoolseid kaitseabinõusid, nagu me tegime ka Lõuna-Korea vabakaubanduslepingu puhul, et vältida suurt kahju sellistele tundlikele sektoritele nagu autondus, elektroonika, lennundus ja masinaehitus.
Kokkuvõttes olen täiesti veendunud, et parlamendil on viimane aeg näidata oma toetust tulevasele ELi ja Jaapani vahelisele vabakaubanduslepingule, kasutades ära kõrgetasemelise töörühma loomist - ja seda eriti just nüüd, pärast 2011. aasta märtsi katastroofi.
David Martin
autor. - Austatud juhataja! ELi ja Jaapani vahelisel vabakaubanduslepingul on ilmselgelt potentsiaali luua Euroopas märkimisväärsel arvul töökohti ja tuua kasu Euroopa ettevõtjatele ning selle põhjus on see, et siiani on EL suutnud Jaapani turgu hõlvata väga tagasihoidlikus ulatuses, kui võrrelda ELi eksporti mujale.
Tegelikult on OECD andmetel Jaapani turu hõlvamise määr üks väiksemaid ja mu kolleegid ütlesid, miks see nii on. Probleem ei ole kõrgetes tariifsetes tõketes - tariifsed tõkked on suhteliselt madalad -, vaid pigem mittetariifsetes tõketes, sealhulgas regulatiivsed probleemid, vastastikkuse tunnustamise küsimused, halb juurdepääs riigihankelepingutele jne.
Nii komisjoni kui ka parlamendi jaoks on miljoni-dollari-küsimuseks, kas nõuda Jaapanilt, et ta jätkaks mittetariifsete tõkete küsimuse lahendamist enne, kui läbirääkimised avame, või avada läbirääkimised lootuses, et nõnda innustame Jaapanit mittetariifseid tõkkeid vähendama. Sellele küsimusele ei ole lihtsat vastust.
Arvan siiski, et on olemas head ended, et Jaapan tahab mittetariifsete tõkete küsimuse lahendada. Jaapani peaminister on kutsunud üles nn avatud Jaapani poliitikale ja seda osalt selle pärast, et ta tunnistab, et praeguses keskkonnas muutub Jaapani tööstus mõttetuks. Osaliselt loomulikult ka Lõuna-Korea vabakaubanduslepingu eeldatava mõju tõttu Jaapani ekspordile, kuid ma arvan, et selles üleskutses kajastub ka Jaapani piiratud kogemuse tunnistamine avatuks muutumisel.
Euroopa ettevõtjatel on olnud parem juurdepääs Jaapani telekommunikatsioonide, autotööstus-, jaemüügi- ja kindlustussektoritele ning see ei ole mõjutanud Jaapani majandust uuendusi ja arengut. Nii et ma arvan, et on häid endeid.
Tasakaalu mõttes leiab minu fraktsioon, et me tahame, et Jaapan näitaks üles pisut rohkem valmidust, enne kui me vabakaubandusläbirääkimised välja kuulutame. Me ei ole vabakaubanduslepingu vastu, kuid arvame, et Jaapan peaks natuke rohkem pingutama, et näidata, et peaminister oma lubaduse täidab.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Märtsis Jaapanit tabanud tsunami ja maavärin olid kokku suur tragöödia. Jaapani rahva sitkus kinnitab meile, et Jaapan suudab tragöödiast välja tulla ja seda tugevamana kui enne. Taastumiseks on oluline ka ELi pakutud abi ja väljendatud solidaarsus.
Tragöödia juhtus vaid mõni kuu enne väga tähtsat tippkohtumist ELi ja Jaapani vahel, mis toimub kavakohaselt 28. mail 2011 ja kus määratletakse meie suhted saabuvateks aastateks.
Nagu teate, loodi eelmisel ELi-Jaapani tippkohtumisel eelmise aasta aprillis ühine kõrgematest ametnikest koosnev kõrgetasemeline töörühm, et teha kindlaks, missugused on võimalused igakülgselt tugevdada ELi-Jaapani suhete kõiki tahke poliitilises, majandus- ja sektoritevahelises koostöös. Kaubanduse külje pealt otsis kõrgetasemeline töörühm võimalusi tugevdada ja integreerida majandussuhteid, käsitledes kõiki mõlemale poolele huvi pakkuvaid küsimusi. Nende seas on tariifid, mittetariifsed meetmed, investeeringud ja hanked.
Jaapani pool on selgelt väljendanud, et eelistab alustada läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle, mis sisaldab soodustariife. Ent ELi poolele ei piisa ilmselgelt lepingust, milles keskendutakse üksnes tariifidele. Probleem Jaapaniga ei ole tõepoolest mitte niivõrd tariifides kui asjaolus, et ELi eksportijate ja investorite ees seisavad ikka veel igasugused mittetariifsed tõkked. Tüüpilised näited oleksid meditsiiniseadmete ja teatavate toiduainete keeruline heakskiitmisprotsess ning erinevus rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest autoosade puhul.
Nendes valdkondades on tõkked Jaapani turul kehtinud aastakümneid. Oleme viimastel aastatel küsimuse tõstatanud eri kahepoolsetel ELi ja Jaapani vahelistel dialoogidel, kuid siiani ei ole erilisi tulemusi saavutatud.
Seda arvestades vajame lepingut, milles käsitletakse ka mittetariifseid tõkkeid, suurendatakse investeeringute turulepääsu ja avatakse Jaapani riigihangete turg.
Kõrgetasemeline töörühm on kaubandusaruteludes keskendunud sellele, et uurida, kuidas nende küsimustega edu saavutada. Mingi edasiminek on toimunud piiratud arvu mittetariifsete meetmetega ELi koostatud nimekirjast, nimelt kolme meetme puhul 27st, kuid leiame, et nimekirja enamiku mittetariifsete meetmete kohta ei ole Jaapan esitanud usaldusväärset edenemiskava, milles oleks näidatud probleemi lahendamise viisid. Komisjoni seisukohast ei ole praeguses etapis kõrgetasemeline töörühm saavutanud enamat kui hea aluse edasisteks läbirääkimisteks.
Euroopa Ülemkogu kordas 25. märtsil 2011 taas ELi ja Jaapani suhete strateegilist tähtsust, kinnitades et: "Eelseisvat tippkohtumist tuleb kasutada nende suhete tugevdamiseks ja meie ühiste eesmärkide edendamiseks”. Sel puhul tuleb uurida eduka vabakaubanduslepingu sõlmimiseks vajalikke tingimusi, lähtudes sellest, et Jaapan on valmis käsitlema muu hulgas mittetariifsete kaubandustõkete ja riigihangete piirangute küsimusi
Arutelud Jaapaniga jätkuvad. Eelmisel nädalal kohtusin välisminister Matsumotoga just selle asja arutamiseks. Minu arvates ei ole praegu veel selge, kui kaugele on meil võimalik jõuda nõukogu tingimuse täitmisega, arvestades ELi-Jaapani tippkohtumiseni jäävat piiratud aega. Eelkõige on vaja teha rohkem tööd, et jõuda ühisele arusaamale sellest, kui kaugeleulatuv peaks läbirääkimiste sisu olema ja kui kaugeleulatuv, kuid samal ajal realistlik peaks olema tulemus.
Seda on võimalik saavutada nn ulatuse määramisega, mille võib teostada pärast tippkohtumist. See tehtud, analüüsime tulemusi ja otsustame, kas käivitada läbirääkimised või mitte.
Kaubanduse ja majanduse puhul peaks ühine arusaam kaugeleulatuvusest hõlmama vähemalt järgmist: kõik kaubad 100% tolli- ja kvoodivabalt; tugev ja usaldusväärne edenemiskava mittetariifsete meetmete kriitilise massi likvideerimiseks; avatud investeeringute režiim eesmärgiga saavutada välismaiste otseinvesteeringute tase Jaapanisse, mis oleks võrreldav teiste OECD riikidega; ning riigihangete turg, mis oma avatuselt vastaks ELi riikide omale kõigil valitsustasanditel.
Peaksin mainima ka seda, et kui tippkohtumise juhid otsustavad edasi minna tervikliku kahepoolse õigusraamistikuga, siis peaks see hõlmama nii kaubandus- kui ka investeerimissuhteid ning poliitilisi suhteid ja koostööd.
Terviklik lähenemisviis, mis tasakaalustatud moel hõlmab kõiki kahepoolseid, poliitilisi ja majandussuhteid, on vajalik meie eesmärkide täitmiseks ning ka meie soovi jaoks saavutada sügavam strateegiline partnerlus.
Oleme oma majandussuhetes Jaapaniga tõepoolest jõudnud otsustavasse etappi ja mõned küsimused vajavad ikka veel täpsustamist. Tunnen seega arutelu üle heameelt ja ootan huviga teie vaateid selle kohta, kuidas peaksime neid suhteid lähiaastatel kujundama.
Daniel Caspary
Austatud juhataja! Head kolleegid! Tahaksin väljendada oma siirast tänu volinikule, kes andis meile ülevaate Euroopa Liidu ja Jaapani kaubandussuhete hetkeolukorrast.
Kahjuks jääb mulje, et kaubandussuhete olukord ei ole viimasel kahel aastal peaaegu üldse paranenud. Te mainisite 2009. aasta tippkohtumist ja kõrgetasemelist dialoogi ning mulle jäi mulje, et senini ei ole me kõnelustega suutnud saavutada Euroopa ettevõtjatele Jaapani turul mingit silmaganähtavalt suuremat juurdepääsu.
Nüüd kui esimene algatus, nimelt kõrgetasemeline dialoog, ebaõnnestus, kardan ma väga, et meie põhiküsimus ei ole see, kuidas saavutada mingit käegakatsutavat edu kõrgetasemelises dialoogis, vaid selle asemel juba kaalume, kas üldse vabakaubanduslepingu üle läbirääkimisi pidada.
Ma kujutan ette, et vabakaubanduslepingul Jaapaniga oleks jumet, kuid enne läbirääkimiste alustamist pole palju paluda, et ootaksime kõigepealt ära olemasoleva vahendi, nimelt kõrgetasemelise dialoogi tulemused. Tahan olla täiesti avameelne ja ma ei ütle seda mitte selleks, et Jaapanilt mingeid tingimisvõimalusi ära võtta, vaid seetõttu, et tahaksin siiralt teada, kas Jaapan kavatseb tegelikult ka meiega kaubandussuhteid elavdada ja oma turud avada ning kuidas ta suhtub meie toodetesse.
Mind väga huvitab - kahjuks te ei maininud seda äsja üldse, volinik -, kuidas kavatsete kaasata Euroopa Parlamendi läbirääkimisvolituste andmisse. Mul on mulje, et meil on Jaapani teemal väga palju öelda. Mis puutub läbirääkimistesse India, Kanada ja ka Koreaga, siis oleme parlamendina korduvalt kritiseerinud seda, et meie arvates seati läbirääkimistes mõneti valed prioriteedid, mistõttu oleks väga abiks, kui kaasaksite parlamendi väga tihedalt kohe volituste väljaandmise hetkest.
Gianluca Susta
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Euroopa Ülemkogu taotlust algatada Jaapaniga läbirääkimised vabakaubanduslepingu sõlmimiseks tuleb väga hoolikalt hinnata. Pooldame seega voliniku ettevaatlikku käsitusviisi ja kutsume parlamenti tervikuna seda järgima, mis oli meie fraktsiooni resolutsiooni inspiratsiooniks.
Jaapani uus valitsus on näidanud üles - vähemalt sõnades - valmisolekut avada oma turg, mis on üks kõige suletumaid turgusid arenenud maailmas. Selline positiivne suhtumine peab praktikas kinnitust leidma, eelkõige arvestades Euroopa Liidu tuvastatud 27 mittetariifset tõket, mida on vaja vähendada, et saaksime alustada Jaapaniga läbirääkimisi ja seada need üheks meie kaubanduspoliitika prioriteediks. Usume, et suhete parandamine võib aidata muuta Euroopat konkurentsivõimelisemaks, kuna Jaapani SKP on 9% maailma SKPst või üle 35%, kui see lisada meie SKP-le.
Me ei saa täna siiski võtta vastu otsuseid, kui nendes ei seata vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamisele teatud konkreetsed siduvad ja kontrollitavad eeltingimused; nimelt tõeline vastastikkus ja nõuetekohane mõjuhinnang.
Esiteks teeb meile muret Jaapani protektsionistlik poliitika autosektoris, sest eksport ja import ei ole tasakaalus. Teiseks tahame tõstatada mittetariifsete tõkete küsimuse. Räägin väga erinevatest standarditest alates tervishoiu- ja taimetervise meetmetest kuni tehniliste standarditeni - eriti põllumajanduses ja autonduses -, ekspordi toetamise eeskirjadest, tollikontrollidest ja võltsimist võimaldavatest teguritest ning ka kolmepoolsest kaubandusest Hiina ja Koreaga.
Lõpetuseks, head kolleegid, palume, et enne kui Euroopa teatab soovist alustada läbirääkimisi vabakaubanduslepingu sõlmimiseks, määratleks ta kindlalt ühenduse huvid, mida ta kaitsta kavatseb, ning täpsustaks valdkonnad, milles ta Jaapanilt vastastikkust nõuab. Loodame, et komisjon arvestab meie märkusi.
Kristiina Ojuland
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Möödunud aasta detsembris külastasin Jaapanit ja üks küsimus, mida Jaapani ametiisikud korduvalt esitasid, oli Euroopa Liidu ja Jaapani kaubandussuhete aeglase arenemise kohta. Me kõik teame, et erinevalt ELi partneritest Kaug-Idas, on meil Jaapaniga ühised demokraatlikud, inimõiguste ja liberaalse turumajandusega seotud väärtused, mis teeb Jaapanist Euroopa Liidu jaoks märksa loomulikuma partneri.
Eelmise aasta aprillis toimunud 19. ELi-Jaapani tippkohtumisel lepiti kokku kõrgetasemelise koostöörühma loomises, et analüüsida senitehtud edusamme ELi ja Jaapani suhetes ning koostada soovitused meie praeguse tegevuse täiustamiseks. Ühisest kõrgetasemelisest koostöörühmast rääkides rõhutati ka mittetariifsete tõkete küsimusega töö jätkumise tähtsust ja ma loodan, et need kokkulepped viiakse võimalikult ruttu ellu.
Tahaksin rääkida õigeaegsete ja konkreetsete sammude poolt mittetariifsete tõkete leevendamiseks, et liberaliseerida ELi ja Jaapani kaubandussuhted. Mõlemad turud saaksid ELi ja Jaapani kaubandussuhete ajakohastamisest suurt kasu, eriti uuendusi ja tehnoloogiat silmas pidades. Pooldan ka koostöö jätkumist küberturvalisuse küsimustes.
Loodan, et suudame kaubandussuhteid Jaapaniga parandada ja ootan neis suhetes edusamme.
Keith Taylor
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Oleks päris hea vaadata läbi meie kaubandussuhted teiste riikidega ning on üsna loomulik, et seoses hiljutise Korea vabakaubanduslepinguga tundub Jaapanile vabakaubandusleping eriti ihaldusväärne.
Me toetame fraktsioonide EPP, ALDE ja ECR resolutsioonis paljutki, kuid ma arvan, et nad teavad vea, kui toetavad vabakaubanduslepingut n-ö tugevalt. See on võetud punktist 2. Arvan, et on ennatlik toetada, kui meil ei ole veel mõjuhinnanguid vabakaubanduslepingu keskkondlike ja sotsiaalsete mõjude kohta. Nad ennustavad vastust enne lahenduse elluviimise mõjude kindlakstegemist. Paljud on kommenteerinud mittetariifseid tõkkeid ja tööd, mida kõrgetasemeline töörühm veel tegema peaks. Arvan, et on vaja positiivset edasiminekut.
Pidades silmas Jaapani kui kaubanduspartneri tähtsust - kahepoolne kaubandus ELiga ulatub 120 miljardi euroni aastas ja EL on Jaapani jaoks suuruselt kolmas kaubanduspartner ning suuruselt teine investor -, siis arvan, et me saame aru, et mis tahes kahepoolne leping tekitab ohu, et õõnestatakse mitmepoolseid lepinguid ülejäänud maailmas ja eelkõige arenguriikides. Leian niisiis, et tugev tingimusteta toetus vabakaubanduslepingule tuleb läbi vaadata.
Tahaksin lõpetuseks öelda, et kuigi me tunneme Jaapanile kaasa, siis tulevane kaubanduspoliitika lihtsalt ei saa lähtuda sellest, kus toimus kõige viimane looduskatastroof.
Helmut Scholz
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Euroopa Liidu ja Jaapani kuu lõpus toimuval tippkohtumisel tuleb keskenduda vaid ühele teemale: maavärinate, tsunami ja jätkuva radioaktiivse saastuse tulemusel Jaapani rahvast laastanud katastroof ning konkreetne roll, mida EL, selle liikmesriigid ja kodanikud saavad mängida, et aidata hakkama saada tekkinud probleemidega lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis. Seepärast tahan veel kord väljendada oma sügavaimat kaasaelamist Jaapani rahvale.
Peame pakkuma kohe partnerlust ja aitama katastroofiga toime tulla - eriti arvestades arutelu, mida just pidasime Pakistani üle. Tippkohtumisel tuleb saavutada konkreetsed otsused, eelkõige saastatud alade puhastamise kohta ning ühise teadus- ja arendustegevuse kohta taastuvate energiaallikate arendamise valdkonnas.
Meie kaubandussuhete ja majanduskoostöö võimalik arendamine vastava lepingu kaudu lihtsalt ei tohi olla vastus tuumakatastroofile. Seetõttu ei tohi läbirääkimisi alustada liigselt kiirustades, vaid tuleb teha hoolikaid analüüse, pöörates erilist tähelepanu eri traditsioonidele ja elustiilile.
Arvestades kahe majandusriigi suurust ja tugevust peab ulatuslikus kahepoolses kaubanduslepingus kokku leppimisel olema eriti hoolikas. Tõstatatud on palju küsimusi, sealhulgas intellektuaalomandi õigused ja riigihanked, ning investeerimiskapital on vähendanud poliitiliste meetmete ulatust mõlemal poolel. Seepärast on vaja pikaajalisi mõjuhinnanguid tulevikus 27 ELi liikmesriigi ja Jaapani vahel kokku lepitava majandusliku ning kaubanduspoliitilise koostöö vastavate peatükkide ja tahkude kohta. Sellel põhjusel tuleb konsulteerida Euroopa Parlamendi kui kaasotsustaja ja ka üldsusega.
William  Dartmouth
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Enamik inimesi teab - kuid paljud mitte -, et kui riigist saab ELi liige, siis hakkavad kõikide selle kaubanduslepingute üle läbirääkimisi pidama komisjon ja konkreetselt ELi kaubandusvolinik. Sellise korralduse puhul peavad kõigi 27 liikmesriigi huvid olema rahuldatud, mis praktikas tähendab muidugi seda, et seda ei juhtu.
Järelikult on ELi läbiräägitud kaubandusleping tõenäoliselt üksikule liikmesriigile - ja ma pean ütlema, et eriti Ühendkuningriigile - vähem kasulik võrreldes sellega, kui liikmesriik oleks saanud ise läbirääkimisi pidada.
Põhjenduseks tuuakse, et EL on suur kaubandusplokk ja tänu oma mõjuvõimsusele suudab EL välja rääkida sellise kaubanduslepingu, mida liikmesriik ise ei oleks suutnud teha. Mis seis meil siin on? Läbirääkimised ELi kaubanduslepingu üle Jaapaniga ei ole veel korralikult alanud, nagu ütles volinik. Samal ajal on suhteliselt väikese, kuid dünaamilise majandusega Šveitsil Jaapaniga kaubanduslepingu juba olemas - ja seda 2009. aastast.
Siin on taas kord tõestus sellest, et Ühendkuningriik ja teised toetavad liikmesriigid saaksid palju paremini hakkama väljaspool seda bürokraatlikku moodustist, mis on Euroopa Liit.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! 2009. aastal tootsid EL ja Jaapan kokku üle veerandi maailma majandustoodangust ning nende osakaal maailma kaubanduses oli üle 20%, mistõttu hästi läbimõeldud vabakaubandusleping Jaapaniga on ELi jaoks keskse tähtsusega. On olemas sünergiad, mida saab kasutada, samuti on ühised probleemid, näiteks Hiinaga konkureerimine ja kindel juurdepääs toorainetele.
Selle lepingu puhul on siiski olulised ka kahepoolsed kaitseabinõud. Pean silmas selliseid tundlikke majandussektoreid nagu autondus, elektroonika, lennundus ja masinaehitus. Ma olen kindel, et Jaapan võib olla ning on aus ja usaldusväärne partner.
Põhiline on siiski, et olgu Jaapan kaubanduspartnerina kui tahes tähtis, siis Euroopa kodanikke tuleb kaitsta igasuguse radioaktiivselt saastatud toodete ohu eest.
Jörg Leichtfried
(DE) Austatud juhataja! Volinik De Gucht! Head kolleegid! Võib-olla on see ebatavaline niimoodi Euroopa Parlamendis sõnavõttu alustada, kuid pean tunnistama, et ma ei ole kindel, et praegu on õige aeg sõlmida kaubandusleping Jaapaniga - või kas selline leping üldse soovitatav oleks.
Minu ebakindlusel on kolm põhjust. Esimene küsimus on see, kas me tegelikult mitte ei kahjusta oma püüdlusi sõlmida mitmepoolne leping, nõustudes paljude väliskaubanduslepingutega väga oluliste kaubanduspartneritega. Kas ei ole mitte oht, et keskendume liigselt individuaalsete lepingute sõlmimisele, mis võib takistada meil kohaselt ja piisavalt jõuliselt töötada mitmepoolse süsteemi nimel?
Teiseks ei ole mul siiani tekkinud tunnet, et Jaapan tuleb meile poolel teel vastu, kui asi puudutab turuprotektsionismi ja mittetariifseid kaubandustõkkeid. Rattad peaksid juba olema käima lükatud, vastasel juhul on oht, et terve leping on liiga ühepoolne.
Minu kolmas küsimus on: mis on tagajärjed? Ma ei taha otsustada, kas see on meile rahaliselt hea või halb. Kuid ma tahan eelnevalt teada, kuidas hinnatakse sotsiaaltagajärgi ja kuidas paistavad asjad keskkonna või tööturu seisukohast. Neid küsimusi ei ole minu meelest piisavalt täpsustatud. Kindlasti oleks tulnud neid küsimusi eelnevalt paremini hinnata ja analüüsida.
Nagu mõned kaasparlamendiliikmed välja tõid: kui neid punkte tahetakse täpsustada, siis oleks komisjonist tark läbirääkimisvolituste väljaandmisel Euroopa Parlamendiga konsulteerida. Sellega välditaks paljusid probleeme, mis tekkisid teiste kaubanduslepingutega, kuna meiega ei konsulteeritud. Pooldan sellist menetlust kõigi tulevaste kaubanduslepingute tarbeks.
Reinhard Bütikofer
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Tundub et mõned fraktsioonid on väga kindlad, et praegu on meil õige soovida väga kaugeleulatuvat vabakaubanduslepingut Jaapaniga. Nagu kuulsite, ei ole minu fraktsioon nii kindel. Tunnen selle seisukoha vastu väga suurt poolehoidu, sest usun, et pärast Jaapanile osakslangenud katastroofi saame kaubanduskoostöö tugevdamisega luua uue majandusliku dünaamika Jaapaniga.
Mõned otsustava tähtsusega küsimused on siiski vältimatud. Ma ei hakka kordama seda, mida on räägitud vajadusest näha ette, millised on tagajärjed kahepoolses valdkonnas, ega tõsiasjast, et peaksime vältima seda viga, et kõigepealt määratleme vabakaubanduse prioriteedid ja siis kohandame Euroopa tööstuspoliitika neile prioriteetidele otsekui sõltuva muutuja, ega sellest, et arvestada tuleb jätkusuutlikkusse panustamise küsimusega.
Tahaksin rõhutada midagi muud: usun, et rohkem kui siiani tuleb arutada, mis on rahvusvahelise kaubanduse kahe gigandi vahelise vabakaubanduslepingu tagajärjed kogu globaalse kaubanduse ülesehitusele. Kui kaks kaubandussektori titaani hakkavad pidama läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle, siis ei ole see lihtsalt nende kahe vaheline asi. Siiani ei ole kahe majanduse superjõu vahel vabakaubanduslepinguid sõlmitud, nii et see oleks esimene. Kuid mida see tähendab? Milline on strateegiline perspektiiv? Mis tagajärjed sellel on?
Ei piisa sellest, et lihtsalt öelda, et me tahame mitmepoolset kaubandust ja kui me seda ei saa, siis jääme vabakaubanduse kahepoolse mõõtme juurde ja vaatame, mis juhtub. Me vastutame ka selle eest, et selgitada Euroopa avalikkusele tagajärgi, ja seepärast peab volituste väljaandmisel olema kesksel kohal parlamendi kaasamine, millele kutsusid üles mitu kaasparlamendiliiget.
George Sabin Cutaş
(RO) Austatud juhataja! Euroopa Liidu ja Jaapani osakaal globaalsest SKTst on 35%. Usun, et nende kahe majandusjõu vaheline vabakaubandusleping on kasulik mõlemale poolele. Esmalt peame aga lahendama probleemid, mis on aluseks ja mis praktikas seisavad mõlemale poolele tõeliselt tulusa lepingu koostamise teel.
Hetkel kehtivad Jaapani turul tõkked, mittetariifsed tõkked, mida ka mu kaasparlamendiliikmed on maininud ja mis piiravad impordi turulepääsu, mis omakorda avaldab tervikuna mõju kaubandustegevusele ja investeeringutele. Euroopa Komisjon peab peetavatel läbirääkimistel püüdlema läbipaistvama reguleeriva poliitika edendamise poole, mis aitaks Euroopa ettevõtjatel täiel määral aru saada Jaapani partneritega äri tegemise reeglitest ja ühtlasi kõrvaldada seadusandlikud takistused riigihangetele juurdepääsule. Lõpuks arvan ka, et on vaja mõju-uuringut, milles analüüsitakse mis tahes lepingu tagajärgi, eelkõige selliste haavatavate Euroopa majandusharude nagu autotööstus, elektroonika ja aeronautika kohta.
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Jaapan jagab Euroopa Liiduga mitut ühist huvi, mis ei piirdu üksnes poliitikaga, vaid laienevad ka majandus- ja kaubanduskoostööle.
Kuigi nii Jaapanil kui ka Euroopa Liidul on küps majandus, ei ole koostöös suudetud ära kasutada nende majandusliku mõjuvõimu pakutavaid võimalusi. Lisaks tollidele raskendavad tõhusamat kaubanduskoostööd eri takistused, mida Jaapan on seadnud standardimise ning riigihangetele ja valitsuslepingutele juurdepääsu teele. Ehkki ma usun, et meie huvides on kaubanduskoostööd Jaapaniga parandada, peame püüdlema selles suunas, et meie koostöö oleks korrektne, avatud, tasakaalus ja mõlemale poolele kasulik. Tahaksin seetõttu väljendada oma toetust Euroopa Komisjonile selle eesmärgi poole püüdlemisel.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tahaksin rääkida vaid kahest küsimusest. Esiteks - seos kahepoolsete ja mitmepoolsete lepingute vahel. Mõned parlamendiliikmed on käinud välja idee, et peaksime keskenduma mitmepoolsetele lepingutele, mitte niivõrd kahepoolsetele. Me teemegi seda! Nagu teate, on Doha vooru läbirääkimised suures kitsikuses, ja meie oleme ainus suur kaubandusplokk, kes on viimasel ajal teinud ettepanekuid erimeelsuste ületamiseks arenenud riikide ja tärkava turumajandusega riikide vahel tööstussektorite osas. Keskendudes aga kaubanduse mitmepoolsetele tahkudele, ei tohi me teisest küljest unarusse jätta meie kahepoolseid suhteid oluliste kaubanduspartneritega.
Teiseks, mis puutub Jaapanisse, siis tõepoolest, nagu paljud teist on öelnud, tegemist on n-ö küsimusega, kumb oli enne, kas muna või kana? Kas alustada läbirääkimisi ja loota, et läbirääkimiste käigus leitakse lahendus aastaid kehtinud mittetariifsete tõkete küsimusele, või püüda kõrvaldada enamik mittetariifsetest tõketest eeltingimusena vabakaubanduslepingu läbirääkimistele? Arvan, et teatud määral on meil seda eeltingimust vaja, sest tegelik probleem Jaapaniga ei ole seotud mitte niivõrd tariifidega. Loomulikult on idee selles, et kõrvaldada 100% tariifidest, mida meil tavaliselt arenguriigi või tärkava turumajandusega riigi puhul ei ole. Tegelik probleem on seotud mittetariifsete tõketega. Oleme esitanud nimekirja 27 mittetariifsest tõkkest, mis meie arvates on meie kaubandussuhete jaoks kriitilise tähtsusega, kuid vaid kolmel juhul 27st on esitatud lahendus, mis tundub olevat vastuvõetav.
Jaapanlased väidavad, et neil on olemas lahendus ka ülejäänute kohta, kuid me ei näe lahendust ettepanekutes, mida nad meile esitanud on.
Niisiis usume, et meil on vaja määrata ulatus, et teaksime, millest me räägime. Loodan, et ulatuse määramisega kõrvaldame mitu mittetariifset tõket ja et see loob meie jaoks õige kliima, mis lubaks meil tegelikult hakata Jaapaniga vabakaubanduslepingu üle läbirääkimisi pidama. See on meie nägemus. Vähemalt osaliselt on see eeltingimus, millest me ei tohiks taganeda.
Juhataja
Olen saanud neli resolutsiooni ettepanekut, mis esitati kodukorra artikli 115 lõike 5 kohaselt.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 11. mail 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Artur Zasada
Usun, et vastastikune lähenemine aeronautika valdkonnas oleks Euroopa ja Jaapani majanduse jaoks väga suur võimalus. Euroopa lennundustööstus on kaua aega olnud peamine tsiviil- ja militaartehnoloogia tarnija rahvusvahelisel turul. Ka Jaapan teeb teadusuuringuid keerukamate lahenduste leidmiseks üldlennunduse, kuid ka reisijate- ja kaubaveo jaoks. Arvatakse, et reisijate- ja kaubavedu õhu kaudu on saabuvatel aastakümnetel üks kiiremini kasvavatest majandusharudest. On tõsi, et meil on juba olemas näited koostööst Euroopa Liidu ja Jaapani partnerite vahel, sealhulgas helikopter EC 145, mille projekteerisid ühiselt Eurocopter ja Kawasaki, kuid minu arvates on koostööpotentsiaal märksa suurem. Kutsun üles võtma meetmeid kiireks Euroopa ja Jaapani koostööks aeronautikavaldkonnas nii ettevõtluse kui ka teadus- ja arendustegevuse tasandil.
