Guantánamo kinnipeetavate ümberasustamisel ja Guantánamo vangla sulgemisel tehtud edusammud (arutelu)
Juhataja
Päevakorra järgmine punkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Guantánamo kinnipeetavate ümberasustamisel ja Guantánamo vangla sulgemisel tehtud edusammude kohta.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja! Nagu teate, tervitas Euroopa Liit president Obama lubadust Guantánamo vangla sulgeda. Ta andis lubaduse oma ametisseastumise kõnes ja seda kinnitas hiljem Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide ühisdeklaratsioon eelmise aasta 15. juunil.
Oleme selle poolt, et seadust kohaldataks ja inimõigusi austataks alati, ning selles deklaratsioonis muidugi Ameerika Ühendriigid nõustusid. Seetõttu näis see ühildamatu Guantánamo vangla säilitamisega, millest oli saanud samuti üks kõige sagedamini al-Qaeda propagandaks kasutatavatest ettekäänetest.
On tõsi, et ajagraafik, mis tehti selle sulgemiseks - ühe aasta jooksul -, on nüüd möödunud. On aga tõsi, et on raskusi, ja võime tuua näiteid, nagu endised vangid Jeemenis, kes kohe sinna naasta ei saanud. Samuti leiame, et teema on Ameerika Ühendriikides väga vastuoluline, ehkki tervitame, et president Obama püsib oma kavatsuse juures Guantánamo sulgeda hoolimata tugevast vastuseisust, millega ta kongressis silmitsi on, mitte ainult vabariiklaste, vaid ka demokraatide seas.
Ent igatahes on mõned vangid nüüd Guantánamost lahkunud ning nende üle mõistetakse kohut tavalistes USA kohtutes, näiteks Khalid Sheikh Mohammed, 11. septembri rünnakute väidetav aju, hoolimata murest, mida see Ameerika Ühendriikides tekitas
Seetõttu oleme alati selgelt väljendanud oma seisukohta suhetes Ameerika Ühendriikidega ning lisaks ka hiljuti Daniel Friedi, selle küsimuse Ameerika Ühendriikide eriesindaja, külaskäigul Brüsselisse, kes varem vastutas Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu suhete eest ning nüüd vastutab Guantánamo sulgemise juhtimise eest. Oma külaskäigul Brüsselisse ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide regulaarse inimõiguste dialoogi kontekstis väljendas Euroopa Liit muret niinimetatud sõjaliste komisjonide kasutamise ning kohtuprotsessita pikaajalise kinnipidamise suhtes ning loomulikult väljendasime vastuseisu surmanuhtlusele. Tegemist on väga selgete kindlate seisukohtadega, mida Euroopa Liit on võtnud, võtab praegu ja ka jätkuvalt oma suhetes Ameerika Ühendriikidega.
Kujutan ette, et parlamendiliikmete suhetes, seadusandjate transatlantilises dialoogis on teil samuti olnud võimalusi samade põhimõtete eest seista.
Minu arvates on Euroopa Liit täitnud oma kokkuleppe Ameerika Ühendriikidega, mida väljendati enne mainitud ühisdeklaratsioonis. On liikmesriike, kes on juba nõustunud Guantánamos vangis olnud või olevaid inimesi vastu võtma, ning arv, millega meil hetkel on tegemist Euroopa riikide seas, mis vangide arvu kindlaks määranud on - koos Šveitsiga, mis on Euroopa Liidu partner Schengeni ruumis- on ligikaudu 16.
Igatahes olete samuti teadlikud, et otsus selles suhtes, kas Guantánamo vangi vastu võtta või mitte, on loomulikult liikmesriikide teha. Euroopa Liidu siseministrite kokkulepitud mehhanismis teostus soov Ameerika Ühendriike aidata. Oleme alati öelnud, et tahame, et Guantánamo vangla suletaks, kuna see on selgesti vastu kõige fundamentaalsematele inimõigustele. Euroopa Liidul on seetõttu vaja aidata see võimalikuks teha, niivõrd kui saame, ning lähtuvalt otsustest, mida - kordan - iga liikmesriik on vangide vastuvõtmise võimaluse kohta individuaalselt ja suveräänselt teinud. Võime öelda, et vanglas oli 242 vangi, kui president Obama võimule tuli, ning et 44 neist on vanglast lahkunud.
Vangla olemasolu on transatlantiliste suhete jaoks muidugi tõsine probleem. Vangla sulgemist käsitlev ühisdeklaratsioon tehti mõistmisega, et midagi sarnast tulevikus ei juhtu. Selline on muidugi Ameerika Ühendriikide valitsuse kavatsus ja Euroopa Liidu seisukoht on kahtlemata aidanud kaasa Ameerika Ühendriikide seisukoha ja vanglapoliitika muutumisele Guantánamo suhtes.
Nagu öelnud oleme, tahame - ning see kuulub samuti Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide ühisdeklaratsiooni - uurida võimalust selgitada välja ja leppida Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel kokku hulk põhimõtteid, mis võiksid olla viitekohaks meie terrorismiga võitlemise jõupingutuste kontekstis, mis samuti kuulub ühisdeklaratsiooni.
Euroopa Liidus on meil tugev soov Guantánamo lahe vangla alaliseks sulgemiseks ning me tervitame asjaolu, et president Obama püsib võetud eesmärgi juures seda teha.
Paweł Samecki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Euroopa Liit, sealhulgas Euroopa Komisjon, on järjekindlalt nõudnud Guantánamo lahe vangla sulgemist. Nagu minister juba mainis, asutas Euroopa Liit Guantánamo sulgemiseks kahejärgulise raamistiku, esiteks justiits- ja siseküsimuste nõukogu järelduse 4. juunist 2009 ja lisatud teabevahetusmehhanismi kaudu ning teiseks Euroopa Liidu ja liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide ühisavalduse kaudu Guantánamo lahe vangla sulgemise ja edaspidise terrorismivastase võitluse koostöö kohta 15. juunist 2009.
Nõukogu järeldused ja ühisavaldus teatavad selgesti, et endiste kinnipeetavate vastuvõttu ja nende õigusliku staatuse määramist puudutavad otsused on ainuüksi vastuvõtva ELi liikmesriigi või Schengeniga ühinenud riigi vastutus- ja pädevusalas. Süsteemi alusel vastuvõetavad endised kinnipeetavad võivad pääseda ligi rehabiliteerimismeetmetele ELi liikmesriikides liikmesriikide kehtivatest seadustest lähtuvalt.
Eelmainitud Guantánamo sulgemist käsitleva avalduse kontekstis kirjutas nõukogu eesistuja 16. juunil 2009 USA kinnipidamispoliitika rakkerühma kaasesimehele. Kirjas esitas Euroopa Liit terrorismiga võitlemist puudutava rahvusvahelise õiguse põhimõtetega mitteametliku dokumendi. See sisaldab ühemõttelisi avaldusi nõuetekohase menetluse tagatiste kohta, nagu juurdepääs kohtutele vahistamise, kinnipidamise ja üleviimise vaidlustamiseks, ning lisaks ka piinamise keelu kohta. Neid on arutatud üksikasjalikult terrorismivastast võitlust ja rahvusvahelist õigust puudutavas dialoogis.
Komisjon peab neid tagatisi dialoogi jaoks oluliseks, kuna need aitavad paremini mõista, kuidas terrorismivastane võitlus peaks austama õigusriiki ja rahvusvahelist õigust, sealhulgas rahvusvahelist inimõiguste õigust, rahvusvaheliste põgenike õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust. Nagu juba mainitud, on Euroopa Liit surmanuhtluse vastu ja on sekkunud konkreetsetel juhtudel kolmandate riikide, sealhulgas Ameerika Ühendriikide puhul takistamaks selle täideviimist. Komisjon kaalub kohaseid meetmeid juhuks, kui surmanuhtlus mõistetakse endisele Guantánamo kinnipeetavale, kelle üle peetakse kohut USA kohtus või sõjalises komisjonis. Euroopa Komisjon hindab seni president Obama rakendatud meetmeid Guantánamo sulgemiseks ja loodab tulevikus sellega seoses täiendavaid edusamme näha.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
fraktsiooni PPE nimel. - (ES) Austatud juhataja, Diego López Garrido, Volinik! Esiteks sooviksin juhtida tähelepanu, et Euroopa Parlament on väljendanud oma seisukohta Guantánamo vangide olukorra suhtes eri puhkudel eri resolutsioonide kaudu.
Oma ametisseastumise kõnes ütles president Obama, et võtab eesmärgiks sulgeda Guantánamo vangla aasta jooksul. See tähtpäev möödus 22. jaanuaril ja asjaolu, et seda suletud pole, on tõestus, et poliitikas on tihti kergem lubadusi anda kui pidada.
Samuti, nagu nõukogu eesistuja ütles, on president Obama isiklik esindaja Euroopa Liitu külastanud, kohtunud meie presidendi ja mitme liikmesriigiga ning palunud meie koopereerumist, mida tuleb pakkuda voliniku mainitud mitmetest eeldustest lähtuvalt. Üks neist on, et tegemist on Ameerika Ühendriikide eelmise valitsuse tekitatud probleemiga ning et Euroopa Liidul tuleb koopereeruda, kuid lähtuvalt teatud nõudmistest, iseäranis liikmesriikide julgeolekust.
Selles suhtes sooviksin meenutada mõnede liikmesriikide otsust, sealhulgas praeguse nõukogu eesistujariigi, minu riigi otsust. Sooviksin küsida eesistujariigi Hispaania esindajalt, kas ta kaalub täiendavate meetmete rakendamist üritamaks ühtlustada liikmesriikide reageeringut iseäranis Jeemenis tekkinud probleemidele või kas ta kavatseb jätta otsuse iga liikmesriigi individuaalsele ja suveräänsele kontekstile, nagu otsustasid justiits- ja siseasjade ministrid.
Üks viimane küsimus, austatud juhataja: on tõesti tõsi, et jäänud ligikaudu 190 vangist 100 on saadetud päritoluriikidesse või kolmandatesse riikidesse ning et 40 allutatakse Ameerika Ühendriikide kohtute jurisdiktsioonile. On aga veel 50, keda ei vabastata, sest ei ole piisavalt tõendeid nende vahistamiseks, kuid oht, mida nad tegelikult kujutavad, on sundinud Ameerika Ühendriikide valitsust otsustama, et neid ei peaks vabastatama. Sooviksin küsida komisjonilt ja nõukogult, mida nad arvavad nende 50 inimese olukorrast, kes allutatakse Ameerika Ühendriikide kohtute jurisdiktsioonile.
Ana Gomes
fraktsiooni S&D nimel. - (PT) Guantánamo on Bushi administratsiooni sünnitis, kuid see ei oleks olnud võimalik Euroopa liitlaste abita ning Euroopa Liidu vaikimiseta. Seega tuleb liidul tegutseda oma väärtustele ja huvidele vastavalt, tehes kõik võimalik meie ajaloo räpase peatüki sulgemiseks.
ELi kuvand maailmas, transatlantiline suhe, terrorismivastane võitlus ja liikumisvabadus Schengeni ruumis tähendavad kõik, et palve vastu võtta Guantánamo vange väärib kollektiivset ja kooskõlas Euroopa vastust. Ent antud vastus on hilinenud ning seda on piiratud Ameerika Ühendriikide ja mõnede liikmesriikide kahepoolsete arusaamadega.
On šokeeriv, et suured riigid, kes olid Bushi kaasosalised erakorralistes üleviimistes, salavanglates ja Guantánamos, nagu Saksamaa, Ühendkuningriik, Itaalia, Poola ja Rumeenia, peaksid hiilima kõrvale oma kohustustest, eirates Obama administratsiooni palveid. Tegemist on ühise välis- ja julgeolekupoliitika teemaga, millega peaks tegelema Euroopa Liidu välisministrid Lissaboni lepingu artikli 24 kohaselt ja mis peab rajanema liikmesriikide vastastikusel poliitilisel solidaarsusel.
Kõrgel esindajal, kes on nüüd lepingu artikli 30 alusel varustatud algatusvolitusega, tuleb pakkuda välja tõeline Euroopa strateegia ja seda juhtida aitamaks sulgeda Guantánamo võimalikult kiiresti, tagades vajalik toetus vabastatud isikute individuaalseks taastumiseks ja sotsiaalseks reintegratsiooniks, sealhulgas nende õigusele perega taasühineda.
Pean tervitama oma riigi, Portugali, panust, mis pakkus esimesena Obama administratsioonile abi, selle eest, et soovitas tungivalt teistel Euroopa partneritel sama teha, ning juba isikute vastuvõtmise eest, kes Guantánamos ebaõiglaselt aastaid vangistust kannatasid.
Sarah Ludford
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Mõned Euroopa valitsused osalesid aktiivselt ebaseaduslikus üleviimises, piinamises ja ebaseaduslikus kinnipidamises. Teised pakkusid taustatuge. Kolmandad teesklesid, et ei näe. Seega ei olnud tegemist millegagi, mis lihtsalt n-ö kuskil seal eemal juhtus. See on üks põhjustest, miks oma jätkuvad huvid säilitanud oleme.
Muidugi, Euroopa Parlamendi liikmed kulutasid aastaid Guantánamo sulgemist nõudes, mistõttu tervitame soojalt president Obama teadaannet ning mõistame raskusi George Bushist jäänud segadiku lahtiharutamisel. Ent on äärmiselt frustreeriv, et seal on endiselt 200 meest. Samuti tervitame täielikult föderaalseid kohtuprotsesse inimestele, nagu Khalid Sheikh Mohammed, ent miks ei toimunud see kaheksa aastat tagasi? Parim vastus terroristidele on süüdimõistvad kohtuotsused.
Jätkame nõudmisi ELi valitsustele võtta ümberasumiseks vastu rohkem kinnipeetavaid nii transatlantilisest solidaarsusest kui ka süüst oma osavõttu pärast, ning seisame vastu Hiina ähvardustele uiguuride suhtes. Asjaolu, et Ameerika Ühendriigid ei saa ühtegi uiguuri 17-st USA territooriumile ümber asustada, ei aita sellele kaasa.
Minu valija Shaker Aamer, seaduslik Ühendkuningriigi elanik, kelle britlastest naise ja nelja lapsega pere elab Londonis Battersea's, on ikka veel, kaheksa aastat hiljem, Guantánamos õigusvaakumis lõksus. Ta näib olevat edasiveeretamise ohver, mille kaudu USA ja Ühendkuningriigi valitsused võib-olla kokku mängivad, et teda koduriiki Saudi Araabiasse tagasi saata. Ta on vahetu tunnistaja sellele, kuidas USA ja Ühendkuningriigi salaagendid nii teda kui ka teisi piinanud on. See oleks väga mugav takistamaks tema tunnistust Ühendkuningriigi kohtutes.
Nagu ütlen, tervitame jõupingutusi Guantánamo sulgemiseks, kuid oleme vastu sõjalistele komisjonidele ja muudele jätkuvatele kuritarvitamistele. Samuri peab ka Euroopa rohkem tegema.
Heidi Hautala
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FI) Austatud juhataja, Diego López Garrido! USA kõrged esindajad, keda mainisite, kohtusid ka meiega Euroopa Parlamendis, kui hiljuti Brüsselit külastasid.
Parlamendil võib muidugi olla võtmepositsioon ergutamaks liikmesriike üritama kehtestada Guantánamo sulgemise suhtes ühist poliitikat. On väga ilmne, et Guantánamo on ikka veel kriiskav ebaõigluse sümbol ning et selle sulgemine on Euroopa Liidu huvides.
Väljendasime seisukohta, mille Euroopa Parlament tegi teatavaks samuti oma läinud aasta veebruari resolutsioonis. Ütlesime neile ka, et me ei taha lihtsalt rääkida, kuhu Guantánamo kinnipeetavaid paigutada, vaid tahame samal ajal arutada Ameerika Ühendriikidega arvamust, et nende poliitika vangide hoole ja karistusseadustiku osas vajas kõikehõlmavat reformimist, et see vastaks õigusriigi põhimõtetele.
Diego López Garrido, volinik! Loodan, et võtate seda tõsiselt ja arutate antud asju USA esindajatega mainitud dialoogides.
Lõpuks tahan öelda, kui oluline on, et Euroopa Liit annaks aru oma kaasatusest salavahistamistesse ja kinnipidamiskeskustesse. Sooviksin viidata oma kolleegi Carlos Coelho meile eelmise parlamendi koosseisu ametiajal tehtud olulisele tööle. Peame seda tööd jätkama, sest tänini ei ole Euroopa Liit ikka veel kuidagi seletanud oma liikmesriikide rolli antud salavahistamistes ja kinnipidamiskeskustes ELi territooriumil.
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Mis puutub enne mind sõna võtnud austatud kaasparlamendiliikme avaldust, sooviksin rõhutada, et tegelikult ei ole kindlaid tõendeid ega konkreetseid fakte Luure Keskagentuuri kinnipidamiskeskuste kohta mõnedes Euroopa riikides, vähemalt mitte Poolas. Jällegi, viimase paari aasta jooksul räägime Euroopa Parlamendis Guantánamost. Sooviksin juhtida tähelepanu, et oleme sellest rääkinud ka Barack Obama ametiajal, ja näib, et probleemi ei saa ainuüksi noorema George Bushi kohutavale ja kurjale administratsioonile omistada. Näib, et tegemist on millegi keerukamaga. Ütlen seda, sest nõukogu esindaja ja eesistujariik Hispaania ütlesid, et tegelikult ei ole ameeriklased ikka veel kõike lubatut teinud.
Sooviksin lõpuks lisada, et on väga hea, et Euroopa Liit kodanike vabadusi puudutavates asjades sõna võtab. Ent ärgem unustagem ohvreid - neid, kes on terroristide ohvrid!
Juhataja
Ryszard Czarnecki, kas olete nõus vastama Heidi Hautala küsimusele?
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! Viitasin enne mind sõna võtnud Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni austatud kaasparlamendiliikmele.
Heidi Hautala
(FI) Austatud juhataja! Ryszard Czarnecki ei tea ehk, et 22. detsembril 2009 tunnistas üks Euroopa valitsus esimest korda, et taoline salajane kinnipidamiskeskus oli olnud tema territooriumil. Leedu parlamendi komisjon teatas, et seda liiki Luure Keskagentuuri vangla tegutses Leedus terrorismivastases sõjas.
Mul on hea meel märkida, et Leedu valitsus on vastusena antud ilmsikstulekule jõuliselt tegutsenud.
Ryszard Czarnecki
Austatud juhataja! Tänan austatud parlamendiliiget märkuse eest, kuid sooviksin teda teavitada, et olen Poola, mitte Leedu esindaja.
Helmut Scholz
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Tervitan just nimelt asjaolu, et Euroopa Parlament uuesti Guantánamo lahe piinamisvangla viivitamatut sulgemist arutab ning toetan kõikide oma kaasparlamendiliikmete sõnu ja seisukohti, kes on nõudnud Euroopa Liidu ja liikmesriikide otsustavat tegutsemist.
Tegelikult on tegemist transatlantilise koostöö probleemiga. Genfi konventsiooni vastaselt on seal peetud kinni peaaegu 800 inimest üle neljakümnest riigist - süüdistuseta, advokaadita ja kohtuprotsessita. On arvukaid teateid kinnipeetavate mõrvast ja kõige jubedamast väärkohtlemisest ja alandamisest. Asjaolu, et enamik Euroopa Liidu liikmesriike on seni hoidunud kuulutamast oma valmidust kolmandate riikidena Guantánamo lahe kinnipeetavaid vastu võtta, on minu arvates häbiväärne ja täiesti kahetsusväärne, ning kutsun komisjoni üles seda küsimust viivitamatult uuesti nõukogu ette tooma, sealhulgas avastust Euroopa riikide etendatud osast seal vangide ebaseaduslikus kinnipidamises.
Lõpetan ehk ühe viimase mõttega: Guantánamo lahe kasutamine piinamisvanglana kujutab endast selget algupärase rendilepingu rikkumist ning Catherine Ashton ja teised välispoliitika eest vastutavad komisjoni liikmed peaksid ehk liituma minu üleskutsega USA valitsusele tõmmata sellele häbiväärsele peatükile sümboolne joon alla ning anda Guantánamo tagasi Kuubale.
Mike Nattrass
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Olen pärit West Midlandsist, niinimetatud Tipton Talibani kodust, keda Guantánamos kinni peeti. Euroopa Parlamendi Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei liikmena pean nõustuma, et inimeste vahistamine ja deporteerimine ühest riigist kohtuprotsessi pidamiseks teise, ilma kohtuliku järelvalveta, ja välismaal vangistamiseks, on võõras menetlus. Tegemist on solvanguga vabadusele, demokraatiale, aruandekohustusele ja loomulikele inimõigustele.
Võin teile anda nimekirja Briti kodanikest, keda on niiviisi vangistusse sunnitud, räpastesse ja sobimatutesse vanglastesse, mitte Luure Keskagentuuri ja selle üleviimisprogrammi, vaid ELi liikmesriikide antud Euroopa vahistamismääruste alusel, mille see täiskogu lõi. See loodi ELis. Seega, enne kui mõistate hukka USA, vaadake peeglisse ja nähke omaenda silmakirjalikkust!
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Guantánamo sulgemine on kindlasti märk, et USA peab möönma, et on rikkunud inimõigus, sealhulgas terrorismivastase võitluse otstarvet, ning soovib sellele lõpu teha. Seetõttu tervitan seda sammu. Slovakkia, Itaalia ja teised liikmesriigid on kulutanud oma valmidust kinnipeetavaid vastu võtta. Minu arvates on seda tarvis Euroopa tasandil arutada, kuna endised vangid võivad sattuda Shengeni lepingu tulemusena mis tahes liikmesriiki. Sisuliselt aga on meil esmalt tarvis kolme punkti täpsustada.
Esiteks - ja see pole ei häbiväärne ega kahetsusväärne, Helmut Scholz -, on tarvis täpsustada julgeolekuriski vastuvõtva riigi seisukohast. Samuti peab uurima kinnipeetava konkreetset suhet kõnealuse liikmesriigiga. Lõpuks ja fundamentaalselt peaks esiteks täpsustama lõplikult, miks neid vange ka Ameerika Ühendriikidesse majutada ei saa.
Carlos Coelho
(PT) Diego López Garrido, Volinik! Guantánamo oli Bushi administratsiooni üks suuremaid vigu. See rikkus rahvusvahelisi konventsioone, nagu piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon ning sunniviisilise kadumise vastane konventsioon, ning lubas lugupidamatust inimõiguste vastu, süütute inimeste vangistamist ja piinamist.
President Obamal oli täiesti õigus, kui kuulutas, et Guantánamo on oluline sulgeda selleks, et anda Ameerika Ühendriikidele tagasi moraalne autoriteet, mille see kaotas kohtuväliste vahendite kasutamise tõttu terrorismivastasel võitlusel. President Obama tegi esimesel päeval Valges Majas otsuse peatada protsessid tribunalides ning kuulutada välja Guantánamo baasi sulgemine. Tema ülesanne ei ole olnud kerge, eriti arvestades USA kongressi koopereerumise puudulikkust.
Siin Euroopa Parlamendis oleme alati olnud lõhenenud transatlantilise strateegia suhtes, kuid saavutasime häbiväärse vangla vastase laia konsensuse. Iraagi sõja küsimusest lõhenenud nõukogus oli kõigil välisministritel võimalus ühehäälselt nõuda Guantánamo sulgemist. Nagu José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra on juba öelnud, on nõustunud mitu liikmesriiki endisi vange oma territooriumidel vastu võtma: Prantsusmaa, Portugal, Iirimaa, Belgia, Ühendkuningriik, Itaalia ja Ungari. Otsus, kas Guantánamo vastu võtta või ei, on ainuüksi iga liikmesriigi otsustada, kuid see tuleks teha Euroopa koordineerimisest lähtuvalt. Piirideta ja liikumisvabadusega Euroopas on vaja teavet liikmesriikide vahel jagada.
Diego López Garrido, volinik! Väljendades oma muret olukorra viibimise üle Ameerikas, sooviksin küsida: mida Euroopa Liit võiks veel aitamiseks teha? Mis see on, mida me ei tee, ent võiks veel teha? Ja, mis hetkel teie arvates takistab Euroopa Liidul abi osutada, või mis selle raskemaks muudab?
María Muñiz De Urquiza
(ES) Austatud juhataja! Guantánamo oli õiguslik ja humanitaarhälve, arvatavasti nähtavaim näide Bushi administratsiooni rahvusvahelise ühiskonna ja rahvusvaheliste suhete ühepoolsest kontseptsioonist, sealhulgas täielikust lugupidamatusest rahvusvahelise õiguse vastu. Pärast Bushi katastroofi oli palju parandada, ning president Obama tegeleb sellega.
Ta alustas õigesti aasta tagasi, kui kuulutas välja Guantánamo sulgemise ühe oma esimese otsusena, vapra otsusena, millega ennistada Ameerika Ühendriikide õigusjärgsus maailmas ning samuti žestina moslemi kogukonna poole. Ent isekehtestatud tähtpäev, 22. jaanuar, Guantánamo sulgemiseks on möödas ja ikka veel on seal 192 vangi.
Kui Euroopa Liidu valitsused tegelikult tõelist strateegilist suhet rajada tahavad, peavad nad president Obama otsust toetama. Selleks parim viis on võtta vastu Guantánamo vange või kinnipeetavaid. Hispaania ja teised Euroopa Liidu riigid teevad seda lähtuvalt 15. juuni ühisdeklaratsioonist, mida on mainitud ja mis kehtestas ühise raamistiku kinnipeetavate vastuvõtuks.
Ent, ehkki need on tehniliselt iga liikmesriigi tehtud ühepoolsed suveräänsed otsused, peaks olema just Euroopa Liidu ühine tegutsemine ühise Euroopa Liidu otsuse toetamise näitamiseks see, mida parlament on mitmel puhul nõudnud, eriti Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis.
See puudutab 50 vangi - neid, kes on vabastamiseks sobivaks kuulutatud. Tegemist on numbriga, mis peaks olema 27-le jõukohane. Lisaks olemasolevatele teabevahetuse mehhanismidele vangide vastuvõtmises osalevate liikmesriikide ja Schengeni ruumi liikmesriikide vahel, on meil tarvis endiste kinnipeetavate sotsiaalse integratsiooni jaoks sobivaid tavasid puudutava teabe ja kogemuste vahetust.
Ivo Vajgl
(SL) Esiteks sooviksin tänada nii nõukogu kui ka komisjoni esindajaid ennetava hoiaku eest Guantánamo osas. Guantánamo on olnud anomaalia vangla avamise päevast saadik. Selle avamine on võib-olla mõistetavam 11. septembri šokeerivate rünnakute kiiluvees, kuid sellest on möödunud aastaid. Ent Guantánamo häbistus jätkub ning tegelikult kõik, kes meie seast usuvad Lääne tsivilisatsiooni väärtustesse, nagu lugupidamine inimõiguste ja õigusriigi vastu, tunnevad selle pärast jätkuvalt häbi.
Täna juhtusin Guantánamo ühendatud rakkerühma nimelise valitsusorganisatsiooni veebisaidile. Naeraksite, kui nende kirjeldus olukorrast Guantánamos nii kurb ei oleks: seda kirjeldatakse viie tärni hotelli ja kõikide vajalike mugavustega kohana. On viimane aeg, et nõuaksime Barack Obamalt häbistuse kinnipanemist ja meie päästmist taolise silmakirjalikkuse süüst.
Hélène Flautre
(FR) Austatud juhataja! Loodan samuti, et Euroopa tasandil tehakse kõik ergutamaks liikmesriike võtma vastutust ja majutama Guantánamo kinnipeetavaid, kelle süütust on tõendatud. Nad on ohvrid ning neid peab Euroopa pinnal ohutult majutama.
Kõik aga teavad, et Guantánamo sulgemine ei takista küsimuste esitamist inimõiguste ja terrorismivastase võitluse kohta, ei Ameerika Ühendriikides ega Euroopas. Ameerika Ühendriikides, nagu ütlesite, lubab terrorismivastase võitluse seadus ikka veel kohtueelset piiramata kinnipidamist ning kohtuprotsesse tribunalides. Euroopas aga ei sadanud Guantánamo vangid lihtsalt taevast alla. Arvan tõesti, et see teema on jäetud valgustamata.
Heidi Hautala kõneles õigusega 22. detsembril Leedus lõpuleviidud parlamentaarsest juurdlusest. Seda tuleks taevani kiita! See on eeskujulik. See peab olema eeskujuks. Sellest ebaseaduslikust tegevusest Euroopa pinnal järeldusi ei tehtud ja minu arvates on see Euroopa Komisjoni töö; nõukogu töö.
Peame tegema kõik võimalikud järeldused aset leidnud ja Guantánamo avamiseni viinud ebaseaduslikest tavadest, otsusest, milles liikmesriigid täielikult kaasosalised olid.
Rachida Dati
(FR) Austatud juhataja! Esiteks saime hiljuti teada, et Guantánamo vanglat ei suleta 2010. aastal, nagu kavandatud, vaid 2013. aastal - teisisõnu, president Obama ametiaja lõpus. Ehkki see sulgemine võtab kavandatust kauem aega, võime siiski rõõmustada, et see on tulekul, sest seda oleks võidud peatada. Tegemist on vastusega Euroopa väljendatud soovile. Tõepoolest ei saa me ühest küljest Ameerika Ühendriike aastaid Guantánamo keskuse pärast kritiseerida ja teisest küljest jätta ilmutamata meie erilist tahet või ambitsiooni, et aidata seda probleem lahendada.
Natuke aega tagasi kohtusin Ameerika Ühendriikide kohtuministri Eric Holderiga, kes selgitas mulle ülesande mastaape, kuid samuti teavitas mind Ameerika Ühendriikide soovist ja tahtest Euroopa Liikmesriikide toetusest kasu saada. Toetus tähendaks abi neile selle kinnipidamiskeskuse sulgemisel, mõnede kinnipeetavate majutamise kaudu Euroopasse. Peame seetõttu aitama Ameerika Ühendriike koordineeritud jõupingutuse raames, et teha lõpparve institutsiooniga, mille vastu meie, eurooplased, aastaid oleme olnud.
Katarína Neveďalová
(SK) Miks peaks Euroopa Liit leppima Ameerika poliitika tagajärgedega? Lihtsam oleks nõuda Ameerikalt ja riigi presidendilt, kes on täitmas oma valimiseelset lubadust - milles teda muide paljud juhtivad poliitikud avalikult toetavad -, suure ja soovimatu probleemi kordategemist. Ent Euroopa Liidul on sellega palju ühist. Terroristid on samuti ähvardanud ja rünnanud ELi ja ähvardavad jätkuvalt tervet maailma, mille lahutamatu osa EL on. Kas oleme juba unustanud Londoni metroo, Saksamaa, Hollandi, Hispaania ja tosinad nurjunud terrorismikatsed? Seetõttu puudutab see nii meid kui ka Ameerikat. See puudutab meid kõiki.
Hetkel peaks meie tähelepanu olema pigem eriti keskendatud inimestele avalduvate negatiivsete tagajärgede ennetamisele ja elimineerimisele, rakendades kõiki võimalikke jõupingutusi inimeste abistamiseks sotsiaalsel reintegratsioonil, nii et nad saaksid naasta tavaellu ja elada oma peredega korralikku tsiviilelu.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Austatud juhataja! Sooviksin rõhutada Hélène Flautre tõstatatud teemat. On väga oluline, et aitaksime president Obamal Guantánamot sulgeda. Oleme seda ammu nõudnud ning oluline on, et Euroopa Liidus on meil samuti vajalik toetus kõikide inimeste vastuvõtuks, keda Obama administratsioon meil hetkel vastu võtta palub.
See ei peaks aga kujutama põhjust unustamiseks, et vangla eksisteeris suurelt jaolt ka Euroopa ergutuste tõttu. Meil on seega ajalooline vastutus, mida me mingil juhul varjata ei saa. Meil on tarvis aidata Guantánamo sulgeda, sest on samuti oluline, et kannaksime oma vastutust eurooplastena, kuna tegemist on Euroopa vastutusega.
Pikka aega on Euroopa kõrvale vaadanud, näiteks lennukite puhul. Kui ta Portugali peaminister oli, volitas ja lubas praegune Euroopa Komisjoni president lendudel teel Guantánamosse Portugali territooriumi ületada. Kallid nõukogu ja komisjoni kolleegid, antud ajaloolist vastutust ei või mingil juhul lubada.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja! Nõustume kõik täiesti õigesti pakkuma toetust Ameerika Ühendriikide otsusele Guantánamo vangla sulgeda ja muidugi soovitame liidu liikmesriikidel tungivalt kinnipeetavaid vastu võtta.
Üldlevinud on mööndus, et Guantánamo oli Ameerika Ühendriikide tehtud viga püüdel terrorismiga võidelda. Ent peame tagama, et sarnaseid vigu tulevikus ei korratakse, eriti mitte Euroopas. Kahjuks aga äratab pea, 2010. märtsis, ÜRO inimõiguste nõukogule esitatav raport tõsiseid küsimusi kahtlusaluste salajase kinnipidamise tava osas sellistes Euroopa Liidu liikmesriikides nagu Suurbritannia, Rumeenia ja Poola.
Me ei saa ühes küljest taolist käitumist hukka mõista ja öelda, et nad teevad Guantánamot sulgedes õigesti, ja taolist käitumist tolereerida, mis teisest küljest meie arvates taolist tõsist probleemi ei kujuta. Meil kõigil on tarvis oma vastutust tunnistada.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Austatud juhataja! Sooviksin alustada sellest, mida eelnev sõnavõtja siin ütles. Sest ütlesite väga kategooriliselt, Georgios Papanikolaou, et ebaseaduslikud vanglad eksisteerivad Euroopas, sealhulgas Poolas ja Rumeenias. Rääkides poolakana, tahan selgelt teatavaks teha, et puuduvad kindlaid tõendid, et taolised vanglad Poolas eksisteerisid. See on minu esimene märkus. Nüüd mu teine märkus: minu arvates ei ole meie seas siin istungisaalis vaidlust selle üle, kas Guantánamo peaks lakkama eksisteerimast. Ent on väga kerge näha, et Guantánamo sulgemisest tuleb väga keerukas protsess ja et mitte keegi sellega aidata ei taha. Peame küsima, mida selles osas teha saab. Aga sooviksin esitada järgmise küsimuse: kas on tehtud muutusi vangide majutamiseks ja ülekuulamiseks kasutatavate tehnikate osas? Sest seal on kasutatud palju meetodeid - vangide peade uputamisest vette kuni nende ööde kaupa uneta jätmiseni. Kas oleme kindlad, et antud ebainimlikke tehnikaid seal enam ei kasutata?
Krisztina Morvai
(HU) Mul on hea meel, et kaasparlamendiliikmed on niivõrd nördinud terrorismiga võitlemise nimel Guantánamos toimuvate karmikäeliste inimõiguste rikkumiste tõttu. Saan aga nördimust tõsiselt võtta ainult siis, kui võtate lõpuks eesmärgiks, vastusena mu vastavatele arvukatele avaldustele, uurida lähemalt Guantánamo küsimust, mis eksisteerib siinsamas ELis, Ungaris. Kordan juba mustmiljon korda öeldut - et Ungaris on kaksteist poliitilisse opositsiooni kuuluvat isikut, kes on olnud peaaegu aasta aega kohtueelses kinnipidamises terrorismis süüdistatuna ning keda peetakse samades tingimustes ja kelle kriminaalmenetlusõigusi rikutakse sama palju kui Guantánamo vangide omi. Sooviksin paluda kaasparlamendiliikmed näiteks käsi tõstes märku anda, kes teie seast on nõus juhtumit tõsiselt võtma ja üksikasjalikus juurdluses osalema. Ootan austatud juhataja ja kaasparlamendiliikmete ülestõstetud käsi.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja! Sooviksin arutada kaht väga konkreetset asja, mida mainitud on: üht mainis José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra ja teist Helmut Scholz.
Esimene asi on Jeemen. Jeemeni suhtes ei ole mul tõendeid, et on tehtud või tuleb tegemisele konkreetne otsus, mis seoks Jeemeni sealt tulnud ja Guantánamos viibivate vangidega. Olukord Jeemenis oli liidu ajaloo esimese välisasjade nõukogu kohtumise järelduste teema. On olnud ainult üks välisasjade nõukogu korraline kohtumine, 25. jaanuaril, ja järeldus oli kutsuda Jeemeni teostama suuremate poliitiliste reformide kava, kuid Guantánamo küsimusele ei viidatud. Toetame muidugi järeldusi ja lisaks ka Londonis 27. jaanuaril peetud nõupidamist.
Vihje osas, mida Helmut Scholzi Guantánamo lahe olukorra ja selle territoriaalse staatuse muutmise osas tegi, on tegemist küsimusega, mis tuleneb Ameerika Ühendriikide ja Kuuba 1903. aasta rahvusvahelisest lepingust. Seetõttu on tegemist tervenisti Kuuba ja Ameerika Ühendriikide kahepoolse küsimusega.
Minu arvates on üldine üksmeel, et Guantánamo vangla kujutab paljusid tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja õigushälbeid, mida ei ole võimalik tolereerida, mille kordumist me ei taha ja mida Euroopa Liit on karmilt kritiseerinud. Just sel põhjusel tahamegi teha koostööd Ameerika Ühendriikide presidendiga, kes otsustas teha Guantánamole lõpu ja vangla sulgeda. See ei olnud kõik - ta otsustas ka, et Ameerika Ühendriikide vanglapoliitika vaadatakse läbi.
See on tugev alus nii Ivo Vajgli sõnavõtule sisemise vajaduse kohta vangla massiivsete inimõiguste rikkumiste tõttu sulgeda kui ka teistele tehtud sõnavõttudele. Lisaks arvan igal juhul, et asjaolu, et maailma teistes riikides või Euroopas inimõiguste rikkumised toimuvad, ei tähenda, et olukorda ei peaks kritiseerima või et me ei peaks töötama tagamaks, et seda uuesti ei juhtuks. Ütlen seda Mike Nattrasse sõnavõtu suhtes, sest olen mõistagi kindel, et ta nõustub, et Euroopas midagi Guantánamo vanglale sarnast ei ole.
Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid on selle küsimusega väga põhjalikku tööd teinud. Olen maininud läinud aasta 15. juunil tehtud deklaratsiooni, kus Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit võtsid eesmärgiks töötada inimõiguste tugevdamise ja terrorismivastase võitluse heaks. See puudutab Guantánamo vanglas rikutud inimõigusi, aga ka vajadust, et terrorismivastast võitlust peetaks täieliku lugupidamisega vabaduste, põhiõiguste ja seaduslikkuse vastu. Oluline on, et oleksime sellega kooskõlas. Seetõttu nõustun täielikult sellega, mida Carlos Coelho ütles selle kohta, kui tähtis on, et Euroopa Liit sellesse panustaks.
Ent me ei räägi ainult Ameerika Ühendriikide otsustest Guantánamo sulgeda, kõikide sellest tulenevate probleemidega, mida arutasin oma esimeses sõnavõtus. Tuleb ka tunnistada, et president Obama tõesti minevikust irdub. See tähendab uue lehekülje pööramist, mitte ainult Guantánamo puhul, vaid kõikide seda ümbritsenud tavade puhul. Minu arvates on see väga selge, kui vaatame president Obama meetmete ettepanekuid.
Ta on teinud lõpu Luure Keskagentuuri salajastele kinnipidamistele ning on nõudnud, et nüüdsest peale registreeritaks kõik Ameerika Ühendriikide vangid Rahvusvahelise Punase Risti Komitees. Ta on teinud lõpu ka Luure Keskagentuuri n-ö tõhustatud ülekuulamistehnikatele. See tähendab, et USA uurijad ei saa enam kasutada õigustusena pärast 11. septembrist tekkinud juriidilisi seisukohti piinamise ja ülekuulamistehnika osas, mis muidugi tähendab uue lehe pööramist. Samuti on vaadatud uuesti läbi üleviimispoliitika tagamaks, et see on kooskõlas rahvusvahelise õigusega.
Tegemist on millegagi, mida tervitame, ja me ütlesime seda ühisdeklaratsioonis. Tervitame asjaolu, et Ameerika Ühendriikide poliitika kinnipidamise, üleviimise, kohtuprotsessi, ülekuulamise ja terrorismivastase võitluse osas on põhjalikult läbi vaadatud. Seetõttu ütlesime deklaratsioonis sõnaselgelt, et märgime Ameerika Ühendriikide väidet, et kõik julgeolekut puudutavad küsimused vaadatakse uuesti läbi ja rakendatud poliitikad vaadatakse põhjalikult läbi tänu 22. jaanuaril 2009 allkirjastatud president Obama korraldusele.
Minu arvates on tegemist millegagi, millele on vaja tähelepanu juhtida. Selle saavutamiseks on meil muidugi vaja teha koostööd ning María Muñiz de Urquiza viitas sellele väga selgesõnaliselt - koostööle Ameerika Ühendriikidega. Euroopa on vanglat paljudel puhkudel kritiseerinud ja Euroopal on tarvis võimalikult ulatuslikult koostööd teha, ehkki on kaht liiki kitsendusi. On üks, mis puudutab Ameerika Ühendriike, mis on, et kohaldatakse just Ameerika Ühendriikide õigusakte ja Ameerika Ühendriikide suveräänsust. Teine on, et ka Euroopa Liidu liikmesriigid otsustavad suveräänselt, kas Guantánamo vange vastu võtta.
Mõistagi on nõukogu eesistuja selgelt koostöö ja koostöö ergutamise poolt, austades samas iga riigi ja iga kodaniku julgeolekuõigust, mis on seepärast veel üks põhimõte, mida arvestama peab. Selle tõttu, nagu ütles Ana Gomes, on meil tarvis edendada Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu koostööd, aga ka liidu liikmesriikide koostööd.
Meil on vaja selles osas omavahel koostööd teha, meil on tarvis omavahelist dialoogi ning osa antud dialoogist peab ulatuma kaugemalegi kui konkreetne Guantánamo teema. Seda on mainitud mõnedes sõnavõttudes, näiteks Heidi Hautala ja Ryszard Czarnecki nimetatud ohvrite teema. Minu arvates on tegemist ühe dialoogivaldkonnaga, mida peaksime oma suhetes Ameerika Ühendriikidega rakendama. Minu arvates on dialoog eri terrorismikuritegude ohvrite osas asi, millega on tarvis edaspidi tegelda, kuid igal juhul käib Ameerika Ühendriikidega antud küsimuses süvitsi dialoog.
Lõpetuseks sooviksin öelda, et Euroopa Liidul on Guantánamo küsimuse osas väga selge seisukoht vangla sulgemise poolt. Euroopa Liidul on väga selge seisukoht, et inimõigusi ja põhivabadusi ei tohiks mitte mingil põhjusel rikkuda, ning samuti pooldab liit terrorismivastast võitlust ja koostööd Ameerika Ühendriikidega. Tegemist on tõsiseltvõetava seisukohaga, arvestades, et on olnud radikaalne muutus, minevikuga võrreldes ilmselge muutus Ameerika Ühendriikide terrorismivastase võitluse poliitika ja president Obama ning mitmete kinnipidamise, üleviimise ning ülekuulamisega seonduvate poliitikate osas. Tegemist on positsiooniga, mida meil on tarvis tugevdada ja tugevdada aidata. Nõukogu seisukohaks on seetõttu selge koostöö Ameerika Ühendriikidega saavutamaks kõike, mida soovime - Guantánamo vangla alalist sulgemist.
Paweł Samecki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Esiteks tahan korrata, et meie arvates on meie kõigi huvides Euroopa Liidus sulgeda Guantánamo vangla ning, nagu varem teatanud olen, ootab komisjon Guantánamo sulgemise osas, et Ameerika administratsioon lähitulevikus täiendavaid edusamme teeb.
Kommentaarina Helmut Scholzi sekkumisele sooviksin rõhutada uuesti, et meie arvates on esmane vastutus Guantánamo eest Ameerika Ühendriikidel. Ent komisjon on seisukohal, et meie Euroopa Liiduna peaksime olema võimalikult abivalmid küsimuse lahendamises ning Obama administratsioon on olulisi samme juba astunud. Neid mainis minister.
Vastusena Janusz Władysław Zemke küsimusele, peaksime tõesti mainima, et Obama lõpetas tõhustatud ülekuulamismeetmete ja -tehnikate kasutasime ning me tervitame antud sammu.
Vastusena José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra küsimusele 50 kinnipeetava kohta, kelle saatus on alles otsustamata, arvame, et USA administratsioon läheb selle 50 juhtumiga edasi ja saavutab oleku või lahenduse, mis on sarnane eelmistes saavutatule.
Komisjonile ei ole rakkerühma raport veel laekunud, seega ei saa me konkreetselt täpsustada, kuid üldiselt arvame, et soovime kõikidele nõuetekohast menetlust.
Lõpuks arvame, et peaksime jätkuvalt toetama koordineeritud ELi lähenemist olukorrale, ning hindame selles suhtes parlamendi sisendit ja jõupingutusi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
