Jautājumu laiks (Komisija) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B6-0009/2009), kas šoreiz izņēmuma kārtā ilgs līdz 20.00.
Sākšu ar informāciju, ka Kovács kungs sēdē nepiedalīsies, tādēļ uz jautājumu laika pirmās daļas 1. un 3. jautājumu, kas uzdots komisāram, atbildēs Reding kundze.
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.
Pirmā daļa
Temats: Pasākumi to produktu un pakalpojumu attīstībai, kas palīdz palielināt energoefektivitāti un veicina atjaunīgās enerģijas avotus
Pavasara Eiropadomē 2008. gadā valstu un valdību vadītāji vienojās par turpmāku Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskatīšanu, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas īpatsvara pieaugumu kopējā izmantotās enerģijas apjomā.
Energoefektivitātes palielināšana ir viens no ātrākajiem, drošākajiem un lētākajiem veidiem, kā samazināt ES atkarību no trešo valstu energoresursiem, pazemināt enerģijas patēriņu un samazināt CO2 emisijas, kā arī Eiropas valstu izdevumus par enerģiju.
Ņemot vērā nepieciešamību palielināt energoefektivitāti, vai Komisija varētu norādīt, kādi pasākumi un kādi finanšu un fiskālie instrumenti tai ir padomā, lai attīstītu tos produktus un pakalpojumus, kas palīdz palielināt energoefektivitāti un veicināt atjaunīgās enerģijas avotus?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānā, kuru, starp citu, ir apstiprinājis Parlaments un Padome, ir ietverts tas, ka Komisija atbalsta zaļo produktu straujas ieviešanas veicināšanu. Cita starpā Komisija ir ierosinājusi samazinātu PVN likmi zaļajiem produktiem un pakalpojumiem, lai jo īpaši uzlabotu ēku energoefektivitāti. Turklāt Komisija mudina dalībvalstis nodrošināt papildu stimulus patērētājiem, lai veicinātu pieprasījumu pēc videi nekaitīgiem produktiem.
Pašlaik Komisija pārskata esošos Kopienas tiesību aktus nodokļu jomā. Pārskatīšanas mērķis ir pēc iespējas vairāk likvidēt tos esošos stimulus, kas ir pretrunā ar energoefektivitātes un oglekļa emisiju samazināšanas mērķiem, kā arī vajadzības gadījumā radīt stimulus, kuri kalpotu šiem mērķiem.
Papildus iepriekš minētajiem fiskālajiem stimuliem Komisija cenšas paplašināt citu finanšu instrumentu izmantošanu, lai veicinātu energoefektivitāti, jo īpaši ēkās. Komisija un Eiropas Investīciju banka kopīgi ir izstrādājušas ilgtspējīgu enerģētikas finansēšanas iniciatīvu. Šīs iniciatīvas mērķis ir mobilizēt kapitāla tirgu finansējumu, ko paredzēts izmantot ar pilsētas mēru pakta palīdzību. Var gaidīt, ka 2009. gadā būs pieejams budžets 15 miljonu eiro apjomā.
Komisija ir arī ierosinājusi grozījumus Regulai (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, kas ļautu visām dalībvalstīm izmantot šo fondu, lai palielinātu izdevumus uzlabojumiem energoefektivitātes jomā, kā arī izmantot atjaunīgo enerģiju esošajos mājokļos.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vispirms es vēlos pateikt, ka pašreizējā direktīva tika īstenota slikti vai neatbilstīgi, tādēļ es vēlos pajautāt Komisijai, vai tā apsver PVN samazināšanu produktiem arī nākotnē. Turklāt es domāju, ka būtu svarīgi palielināt Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļu piešķiršanu ēku un sociālo mājokļu energoefektivitātes atbalstam no 3 % līdz 15 %.
Tāpat es domāju, ka svarīgs būtu energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas fonds.
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Mēs zinām, ka ir ļoti svarīgi, lai būtu pasākumi, kas palīdzētu pilsoņiem un valdībām pievērsties energoefektivitātei. Tagad mums ir daži pētījumi par potenciālu, kāds ir nodokļu stimuliem enerģētikas un ar vidi saistītos nolūkos, un Komisija pašlaik izstrādā priekšlikumu, lai grozītu direktīvu par PVN, kas ļautu noteiktām videi nekaitīgām precēm un pakalpojumiem piemērot samazinātu PVN likmi.
Kā noteikts Ekonomikas atveseļošanas plānā, Komisija var ierosināt samazinātu PVN likmi tiem zaļajiem produktiem un pakalpojumiem, kas paredzēti jo īpaši ēku energoefektivitātes uzlabošanai. Tomēr būtu jānorāda, ka Komisijas 2008. gada priekšlikumā jau ir nodrošināta iespēja dalībvalstīm piemērot šo samazināto PVN likmi tiem pakalpojumiem, kas ietver mājokļu, lūgšanu un kultūras mantojuma vietu, un vēstures pieminekļu atjaunošanu, remontu, pārveidošanu un uzturēšanu. Tas attiecas uz darbu, kura mērķis ir palielināt attiecīgo ēku enerģijas ietaupījumus un energoefektivitāti.
Šodien Ekonomikas un finanšu padome (Ecofin) panāca kompromisu. Pagaidām vēl ir par agru, lai precīzi pateiktu, ko tieši mēs darīsim ar Ecofin priekšlikumiem, taču Komisija gatavojas izpētīt tos priekšlikumus, kas šodien tika izvirzīti.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos oficiāli izteikt pateicību komisāres kundzei un Komisijai jo īpaši par to, ka viņi nodrošinājuši, lai šeit tiktu apspriests ēku siltumizolācijas jautājums. Tas ir viens no visefektīvākajiem enerģijas taupīšanas veidiem un, raugoties no šāda viedokļa, man tas šķiet svarīgs un pareizs virziens, kurā iet. Šajā kontekstā man ir jautājums: vai Komisija redz iespēju, kā atbilstošos PVN samazinājumus piemērot zema enerģijas patēriņa ēkām un enerģijas neitrālām ēkām saliekamo būvkonstrukciju ražošanas nozarē? Vai to ir iespējams apsvērt, un kurp mēs virzāmies?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, tā ideja, ko Rack kungs tikko ierosināja, ir interesanta. Protams, viņa ideju Komisija analizēs kopā ar pārējām idejām, kas iesniegtas saistībā ar energoefektivitāti ēku celtniecībā vai mājokļu atjaunošanā. Es varu arī pateikt, ka Komisija gatavojas pārstrukturēt struktūrfondus, lai būtu iespējams ieguldīt arī šādās energoefektīvās ēkās, izmantojot struktūrfondus.
Temats: Stabilitātes un izaugsmes pakta elastīgāka interpretācija
Vai Komisija pateiks, vai šajā ļoti lielās ekonomiskās krīzes periodā tā uzstāj uz savu viedokli, ka visām valstīm, kurām ir budžeta deficīts, tas ir jāsamazina drīzāk divos nevis trīs gados, lai gan trīs gadi saskaņā ar pieejamajiem datiem būtu pamatotāks periods? Ja tā, tad kādēļ? Kā šī uzstāšana atbilst Eirogrupas priekšsēdētāja uzskatiem attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta elastīgāku interpretāciju (skatīt aģentūras Europe 2009. gada 21. janvāra paziņojumus)?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Stabilitātes un izaugsmes paktā ir paredzēts, ka normālos apstākļos pārmērīgs budžeta deficīts tiek ātri koriģēts, un šī koriģēšana būtu jāveic gadu pēc tam, kad šāds pārmērīgs budžeta deficīts ir konstatēts. Tomēr grozītajā Stabilitātes un izaugsmes paktā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 34. pantu īpašos apstākļos ir pieļaujami garāki termiņi.
Šajā paktā nav sniegta precīza šo īpašo apstākļu definīcija. Taču, Komisijai gatavojot ziņojumu atbilstoši EK līguma 143. pantam, pamatojoties uz esošu vai plānotu pārmērīgu budžeta deficītu, saskaņā ar līgumu tai ir jāņem vērā tas, kas tiek atzīts par "būtiskiem faktoriem”. Šajā ziņojumā Komisija atspoguļos tendences vidēja termiņa ekonomiskajā situācijā, jo īpaši potenciālo izaugsmi, valdošos cikliskos nosacījumus, politikas īstenošanu saistībā ar Lisabonas darba kārtību un politikas jomas pētniecības un attīstības, un jauninājumu veicināšanai. Tāpat tā atspoguļos tendences vidēja termiņa budžeta situācijā, jo īpaši fiskālās konsolidācijas centienus labos laikos, valsts parādu līmeni un ilgtspējas jautājumus, ārēja finansējuma vajadzības, valsts ieguldījumus un valsts finanšu vispārējo kvalitāti. Tā arī ņems vērā visus citus faktorus, kuri pēc attiecīgās dalībvalsts domām ir būtiski, lai visaptveroši atbilstīgi kvalitatīviem aspektiem novērtētu pārsniegumu attiecībā pret atsauces vērtību, un kurus, protams, šī dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai un Padomei.
Nosacījumi, lai būtiskie faktori tiktu ņemti vērā, norāda, ka īpašu apstākļu izplatības noteikšanas pamatā ir jābūt šādu faktoru vispārējam novērtējumam. 18. februārī Komisija pieņēma ieteikumus Padomes atzinumiem par stabilitātes un konverģences programmu 17 dalībvalstīm pēdējiem jauninājumiem. Vienlaikus un, ņemot vērā savu šo programmu novērtējumu, Komisija pieņēma ziņojumus Īrijai, Grieķijai, Spānijai, Francijai, Latvijai un Maltai. Šorīt savu atzinumu par šiem ziņojumiem pieņēma Ecofin. Komisija ierosinās ieteikumus Padomei, lai izbeigtu situācijas, kurās pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Šajos ieteikumos būs ietverti termiņi, kas noteikti saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, t.i., vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašu apstākļu pastāvēšanu.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties komisāres kundzei par ļoti detalizēto atbildi, lai gan man jāsaka, es jutos mazliet pārsteigts, ka, neraugoties uz visām svarīgajām lietām, ko jūs pateicāt, jūs nepieminējāt grafiku koncepciju, citiem vārdiem, vai Komisija ieteiks konkrētu grafiku katrā gadījumā un, otrkārt, vai savos ieteikumos Komisija konkrētā grafika posmus sasaistīs ar pārsnieguma virs 3 % samazināšanu.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, man ir divi īsi jautājumi. Mans pirmais jautājums ir šāds: kas notiek attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās ir patiešām provocējoši zema uzņēmējdarbības nodokļa likme vai tādas vispār nav? Vai ir godīgi nepievērst uzmanību paktā noteiktajiem atvieglojumiem, ko izmanto šīs valstis, kad tās nonāk grūtībās zemo nodokļu ieņēmumu dēļ, ko izraisa to īstenotā politika?
Mans otrais jautājums ir šāds. Vai šis jautājums nebūtu jāsaista ar noteiktu sasniegumu līmeni? Citiem vārdiem, ja dalībvalstij ir lielāks budžeta deficīts tādēļ, lai cīnītos pret bezdarbu, un tad šis bezdarbs ievērojami samazinās, vai nebūtu vērts veicināt šādu pieeju?
Avril Doyle
Vai ir mainīts Reglaments? Man liekas, ka jautājuma iesniedzējs uzdeva papildu jautājumu, tāpat divi citi deputāti.
Otrkārt, tā kā mēs vēlu sākām, līdz cikiem šovakar ilgs jautājumu laiks?
Priekšsēdētājs
Doyle kundze, mēs patiešām beigsim 20.00, kā paredzēts. Mēs vēlu sākām un mēs vēlu beigsim. Vai cienījamai deputātei nav papildu jautājuma?
Vai jūs vēlaties uzdot savu papildu jautājumu, Doyle kundze?
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos. Es atvainojos. Es sapratu, ka jūs to ļāvāt tikai jautājuma iesniedzējam un vēl vienam deputātam. Es pārpratu jūsu teikto.
Es vēlos turpināt, lūdzot, lai komisāres kundze nosauc kādu dalībvalsti, kurai, kā izskatās pašlaik, nebūs pārmērīga budžeta deficīta.
Otrkārt, vai viņa varētu precizēt, ko Komisija gatavojas ierosināt Padomei, kā šorīt tika nolemts attiecībā uz Īriju?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Atbilde uz Dimitrakopoulos kunga jautājumu: ierosinot termiņu dalībvalstij, lai tā atgrieztos valsts finanšu ilgtspējīgā stāvoklī, Komisija ņems vērā tās manevrēšanas iespējas, kas pieejamas attiecīgajai dalībvalstij. Prasību pēc ātras fiskālas konsolidācijas var gaidīt tikai tajos gadījumos, kad, ņemot vērā visas ekonomikas finansēšanas vajadzības, pastāv valsts finanšu krīzes draudi.
Attiecībā uz otro jautājumu, kas bija divkāršs jautājums, uz pirmo daļu atbilde ir "nē”. Atbilde uz jautājuma otro daļu - par valstīm ar zemu uzņēmuma peļņas nodokli - Stabilitātes un izaugsmes pakts novērtē dalībvalsts kopējo fiskālo situāciju, nevis katras dalībvalsts konkrēto nodokļu struktūru.
Atbildot uz trešo jautājumu, vai ir kāda dalībvalsts bez pārmērīga budžeta deficīta, protams, ka ir dažas dalībvalstis bez pārmērīga budžeta deficīta, kā to var redzēt Komisijas regulāri publicētajās diagrammās.
Temats: Nodokļu paradīzes atcelšana
Vai Komisija ir ierosinājusi, vai tā plāno ierosināt nodokļu paradīzes atcelšanu, jo īpaši ES teritorijā?
Vai ES ir pieņēmusi kādu lēmumu, kurā ierosināts, lai dalībvalstis atceļ to nodokļu paradīzi, kas pastāv tās teritorijā?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai izbeigtu nodokļu paradīzi, apkarotu finanšu spekulāciju un ierobežotu brīvo kapitāla apriti, jo īpaši Eiropas Savienībā?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, kopš 1990. gadu beigām Komisija ir īstenojusi apņēmīgu politiku pret krāpšanu, nodokļu apiešanu un kaitējošu konkurenci nodokļu jomā.
Šīs politikas galvenais virziens ir veicināt pārredzamību nodokļu sistēmās, kā arī informācijas apmaiņu starp nodokļu administrācijām. Visbeidzot, šī politika ir apstiprināta skaidrās G20 deklarācijās, asi vēršoties pret nepārredzamu praksi noteiktās jurisdikcijās, kas bieži minētas kā nodokļu paradīze.
2008. gada beigās Komisija pastiprināja savu politiku šajā jomā, nākot klajā ar diviem priekšlikumiem.
Pirmā priekšlikuma mērķis ir pastiprināt informācijas apmaiņu, kā noteikts direktīvā par ietaupījumu aplikšanu ar nodokļiem. Otrajā priekšlikumā ir efektīvi ierosināts, ka visām dalībvalstīm savi informācijas apmaiņas standarti būtu jāpielīdzina visatvērtākajam līmenim, jo īpaši nodrošinot, ka dalībvalstis nevar izmantot finansiālu konfidencialitāti kā aizbildinājumu, lai atteiktos sniegt informāciju, kas citām dalībvalstīm vajadzīga savu iedzīvotāju nodokļu aprēķināšanai.
2008. gada maijā Padome nolēma veicināt šo labas fiskālās pārvaldības politikas, tai skaitā pārredzamības, informācijas apmaiņas un godīgas fiskālās konkurences principu ieviešanu trešajās valstīs, un tā lūdza, lai Komisija nolīgumos ar trešām valstīm apspriež attiecīgus nosacījumus.
Komisija plāno drīzumā iesniegt politisku iniciatīvu, lai uzsvērtu šīs politikas saskaņotību un galvenos faktorus, kas nosaka tās veiksmīgu īstenošanu. Komisija jo īpaši uzskata, ka Eiropas līmenī saskaņotu pasākumu īstenošana būtu atbilde uz tām bažām, ko paudis Guerreiro kungs.
Pedro Guerreiro
(PT) Attiecībā uz teiktā spēku šķiet, ka vārdu ir vairāk nekā darbību. Citiem vārdiem, nodokļu paradīze un tās atcelšana nav darba kārtībā, bet es vēlos uzdot šādu jautājumu: kā Komisija gatavojas atturēt bankas no darbošanās, izmantojot ārzonu centrus, ņemot vērā, ka Komisija ir paziņojusi par šādu nodomu? Un kādus reālus pasākumus tā plāno ierosināt, lai apkarotu finanšu spekulāciju, kas ir galvenais pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes cēlonis?
Robert Evans
Komisāres kundzei ir nedaudz jāzina par nodokļu paradīzi, jo Luksemburga ietilpst šajā kategorijā. Vai komisāres kundze neuzskata, ka smago mašīnu novirzīšanās no maršruta, lai iegādātos lēto degvielu, apdraud visu kopējā tirgus principu?
Un tad vēl ir Džersija, Gēmsija, Menas sala - kas atrodas AK, bet ārpus ES - Lihtenšteina, Monako, Sanmarino, utt. Tās visas ir mazas nodokļu paradīzes ar ārzonu bankām, par kurām mēs esam tikai dzirdējuši un kuras kalpo bagātnieku interesēm. Tās pastāv tikai tādēļ, ka ES atļauj tām pastāvēt.
Tie ir komisāres kundzes vārdi: "apņēmīgu politiku pret nodokļu apiešanu”. Ja tā būtu taisnība, vai Komisija neiekļautu dažus ierosinājumus, lai atceltu šīs nodokļu paradīzes?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Atbildot uz pirmo jautājumu, Komisija ir ierosinājusi divas jaunas direktīvas, lai atrisinātu šīs problēmas, jo finanšu krīze ir izgaismojusi šīs problēmas skaidrāk kā jebkad iepriekš.
Mēs sagatavojām vienu priekšlikumu 2008. gada beigās un otru 2009. gada sākumā. Pirmajā priekšlikumā bija pastiprināta informācijas apmaiņa, bet otrajā noteiktas dalībvalsts tiesības iegūt informāciju, otrai dalībvalstij neaizbildinoties ar bankas noslēpumu.
Attiecībā uz otro jautājumu es tikai gribu uzsvērt, ka kravas automašīnām nav nekāda sakara ar nodokļu paradīzi.

Temats: Internets un noziegumi uz naida pamata
Rasu naida kurināšana ir noziegums visās ES dalībvalstīs. Tomēr saskaņā ar 2008. gada Noziegumu uz naida pamata pārskatu, ko publicējusi NVO Human Rights First, uz naida pamata izdarīto noziegumu skaits Eiropā palielinās, un ir svarīgi saskatīt, ka galvenā loma tajā ir internetam.
Vai atbilstīgi savam mērķim apkarot kibernoziegumus un radīt drošāku internetu visiem Komisija veic kādu konkrētu darbību, lai palīdzētu apkarot tās tīmekļa vietnes, kurās tiek kurināts rasu naids un aicināts uz vardarbību?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Uzdotais jautājums ir ļoti svarīgs, un es gribētu uzsvērt, ka Komisija stingri noraida rasismu, ksenofobiju un jebkādu citu naida veidu, ko minējis godātais deputāts. Komisija piekrīt jautājumā izteiktajām bažām un apzinās, ka zināmai informācijai, kas pieejama internetā, var būt ļoti negatīva ietekme.
Saskaņā ar līgumu piešķirtajām pilnvarām Komisija, cik vien iespējams, cīnās pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu visās informācijas nesēju platformās, ne tikai internetā. Uz šāda pamata Komisija ir veikusi virkni iniciatīvu - gan leģislatīvu, gan neleģislatīvu, kuru mērķis ir nepieļaut diskrimināciju, kā arī runas ar rasisku, ksenofobisku un antisemītisku saturu. Pirmkārt, pastāv Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu direktīva, kurā ir paplašināti obligātie standarti attiecībā uz visu audiovizuālo un informācijas nesēju pakalpojumu saturu, un tas ietver piedāvājumu pēc pieprasījuma internetā. Tas ietver: "jebkādas kūdīšanas uz naidu rases, dzimuma, reliģijas vai tautības dēļ aizliegumu”. Turklāt Komisija ir pieņēmusi politikas virzienus, lai samazinātu rasiska satura informāciju tiešsaistē. Es šeit gribētu tikai uzsvērt ieteikumu par nepilngadīgo un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām atbildēt, kurā tiek mudināta darbība pret diskrimināciju visos informācijas nesējos.
Kopēja ES pieeja rasismam un ksenofobijai ir izklāstīta nesen pieņemtajā Padomes pamatlēmumā par rasisma un ksenofobijas noteiktu veidu un izpausmju apkarošanu ar krimināltiesiskiem līdzekļiem. Pamatlēmuma mērķis ir panākt, ka tāda starptautiska uzvedība kā kurināšana uz vardarbību vai naidu pret cilvēku grupu vai personu, kas pieder noteiktai grupai, rases, krāsas, izcelsmes, reliģiskās piederības, ticības, valsts vai etniskās izcelsmes dēļ tiek atzīta par krimināli sodāmu rīcību.
Musināšana uz vardarbību un naida kurināšana būs sodāma arī tad, ja to veiks, publiski izdalot un izplatot rakstus, attēlus un citus materiālus. Dalībvalstu pienākums ir līdz 2010. gada 28. novembrim nodrošināt šo noteikumu ievērošanu.
Papildus šai juridiskajai pieejai Komisija veicina pasākumu kopumu drošākai interneta lietošanai. Es domāju, ka Parlaments labi zina programmu "Drošāks internets plus”, kuras budžets 2009.-2013. gadam ir 55 miljoni eiro un no kuras tiek līdzfinansēti projekti ar šādiem mērķiem: lielāka sabiedrības izpratne, kontaktpunktu tīkla nodrošināšana ziņošanai par nelikumīgu un kaitīgu saturu un uzvedību, jo īpaši par bērnu seksuālas izmantošanas materiāliem, par bērnu pievilināšanu un kibervajāšanu, pašregulējošu iniciatīvu stiprināšana šajā jomā un bērnu iesaistīšana drošākas tiešsaistes vides radīšanā, izveidojot zināšanu bāzi par jaunajām tendencēm tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanā un šo tehnoloģiju ietekmi uz bērnu dzīvi.
Turklāt Komisija cenšas veicināt informācijas nesēju un interneta atbildīgu izmantošanu. Savā 2007. gada decembra paziņojumā par informācijas nesēju izmantošanas prasmēm Komisija aicina dalībvalstis efektīvāk veicināt informācijas nesēju izmantošanas prasmes un pētniecību šajā jomā. Šogad Komisija iesniegs ieteikumu par informācijas nesēju izmantošanas prasmēm.
Ir vērts atzīmēt arī to, ka mūsu kaimiņiene, Eiropadome, ir izstrādājusi virkni starptautisku juridiski saistošu un nesaistošu instrumentu par šiem jautājumiem, kuri visi parāda, ka kibertelpa nav vieta, kur nepastāv likumi, un ka dalībvalstu pienākums ir aizsargāt personu tiesības un brīvības, piemērojot savus valsts tiesību aktus, cita starpā, Konvenciju par kibernoziegumiem un tās 3. papildu protokolu.
Claude Moraes
Komisāres kundze, es ne minūti neapšaubu jūsu ieguldījumu šajā jomā. Es zinu, ka jūs esat ļoti rūpīgi tajā iedziļinājusies. Tomēr attiecībā uz šo jautājumu, ko jūs pieminējāt kā kibernozieguma "vietu, kur nepastāv likumi”, vai jūs esat pārliecināta, jo īpaši saistībā ar naida kurināšanu, kas ir kriminālpārkāpums visās dalībvalstīs, es domāju - vai pamatlēmuma, Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu direktīvas un daudzu pārējo instrumentu, ko jūs esat minējusi, ieviešana reāli apturēs šo tīmekļa vietņu izplatīšanos? Pierādījumi līdz šim liecina, ka, mums šeit runājot, to skaits pieaug ar katru minūti. Kā jūs domājat, vai mums būtu jāveic papildu darbības?
Jim Allister
Komisāres kundze, nav lielāka nozieguma uz naida pamata kā slepkavība, un šonedēļ manā Ziemeļīrijas vēlēšanu apgabalā Īrijas republikāņu armijas teroristi uz naida pamata nogalināja trīs drošības spēku locekļus.
Un tomēr dažu stundu laikā internetā, daudzās tīmekļa vietnēs, parādījās šo riebīgo slepkavību slavinājumi un pateicības tiem, kuri tos izdarījuši. Līdz ar to, vai Komisija ir koncentrējusies uz to, kā tā risina interneta ļaunprātīgās izmantošanas jautājumu, ko praktizē teroristu parazīti, tāpat, kā tā raugās uz rasismu un ksenofobiju?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Noziegumam nav attaisnojuma, lai kur arī šis noziegums būtu noticis - reālajā pasaulē vai digitālajā pasaulē - bet, neapšaubāmi, daudz vieglāk ir cīnīties pret noziedzību reālajā pasaulē, jo tajā ir instrumenti, kas ļauj iejaukties tieši. Pasaules mēroga tīmekļa vietnē tas ir daudz sarežģītāk, un tādēļ mēs esam izstrādājuši veselu virkni instrumentu, lai apkarotu šādus noziegumus.
No diskusijām ar savu kolēģi Jacques Barrot kungu es zinu, ka policija veido analīžu tīklu, lai apkarotu noziegumus tiešsaistē, un ka policijai ir aizvien lielāki panākumi noziedznieku notveršanā. Tomēr arī izveidoto tīmekļa vietņu skaits ir aizvien lielāks. Es pati ar programmu "Drošāks internets” esmu centusies darīt vēl kaut ko šajā saistībā. Šis vēl kaut kas ir to cilvēku - un, pats galvenais, jauniešu - kuri izmanto internetu, informēšana par to, ko darīt, sastopoties ar negatīvu saturu. Piemēram, par to, ka ir īpaša ziņojuma poga, lai viņi varētu lūgt palīdzību, un tas nebūt neattiecas tikai uz noziegumu, bet arī uz kibervajāšanu, kas jauniešiem var kļūt šausmīga.
Tādējādi mēs dažādiem līdzekļiem cenšamies cīnīties pret noziedzniekiem ar policijas palīdzību, informējot pedagogus, vecākus un bērnus, lai viņi paši var pieņemt lēmumu par ziņošanu, un, protams, arī ar informācijas nesēju izmantošanas prasmes programmām, kuru skaitu dalībvalstīs es personīgi vēlētos redzēt lielāku. Ir jādod instrumenti nākamajai paaudzei, lai atrastu risinājumu un cīnītos, jo pretējā gadījumā mums var rasties problēmas ar internetu un to, ka vecāki, piemēram, neatļaus saviem bērniem lietot internetu, bet tas nebūtu pareizais virziens. Mēs gribam, lai interneta pozitīvās tīmekļa vietnes uzplauktu, bet negatīvās tiktu nobloķētas.
Tagad par slepkavību jautājumu, ko uzsvēra godātais deputāts. Šausmīgi, ka tā notiek, un es uzskatu, ka šādu lietu apturēšana ir policijas un drošības spēku darbības jomā. Protams, šos instrumentus nevajadzētu uzskatīt par kaut ko tādu, ko var izmantot, lai atrisinātu visas sabiedrības problēmas, taču attiecībā uz noziedzību nevar būt nekādu diskusiju. Noziedzība ir jāapkaro un tā ir jāapkaro ļoti stingri.
Temats: Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un informācijas sabiedrība
Komisija savu programmu pašā centrā ir izvirzījusi IKT un informācijas sabiedrības attīstību, kam ir milzīgi potenciāli ieguvumi attiecībā uz Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Taču ko Komisija dara, lai nodrošinātu, ka daži Eiropas sabiedrības sektori, tādi kā gados vecāki cilvēki un cilvēki ar zemiem ienākumiem šajā procesā netiek atstāti novārtā vai aizmirsti?
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām ir milzīgs potenciāls, lai palīdzētu gados vecākiem cilvēkiem. Taču to ir viegli pateikt un ne tik viegli izdarīt, jo šajā jomā pastāv reālas digitālas atšķirības. Tieši tie cilvēki, kam ļoti nepieciešami IKT instrumenti, nav pieraduši pielietot šos instrumentus, jo nekad iepriekš savā dzīvē nav tos lietojuši. Piemēram, tikai 15 % gados vecāku cilvēku lieto internetu. Tādēļ mums ir jāizstrādā vesela politika šo ierobežojumu samazināšanai, jo mums vajadzēs IKT, lai dotu iespēju vecākiem cilvēkiem ilgāk palikt aktīviem un produktīviem, turpināt iesaistīsies sabiedrībā ar vieglāk pieejamu tiešsaistes pakalpojumu palīdzību un ilgāk baudīt veselīgāku un augstāku dzīves kvalitāti.
Tieši tādēļ Komisija 2007. gadā sagatavoja rīcības plānu ar ļoti konkrētiem pasākumiem par pilnvērtīgām vecumdienām informācijas sabiedrībā.
Pirmais pasākums ietver pētniecību un jauninājumus, lai izstrādātu un pārbaudītu sociālās aprūpes un patstāvīgas dzīvošanas tehnoloģijas vecākiem cilvēkiem. Man jāizsaka pateicība mūsu ražotājiem, jo ar šo pētniecības programmu palīdzību ražotāji ir izstrādājuši veselu virkni mehānismu, pakalpojumu un produktu, kas palīdz vecākiem cilvēkiem ilgāk dzīvot pašiem savās mājās.
Otrs pasākums ir izpratnes par ieguvumiem palielināšana lietotāju un valsts iestāžu vidū, izveidojot labākās prakses interneta portālu un Eiropas apbalvošanas sistēmu viedām mājām, piemēram, patstāvīgas dzīvošanas pielietojumiem.
Trešais pasākums paredz pieeju sadrumstalotības samazināšanu, izmantojot šīs tehnoloģijas Eiropā.
2008. gadā Komisija pieņēma divas citas iniciatīvas.
Pirmā bija jauna kopīga programma, lai atbalstītu ar dalībvalstīm kopīgu pētniecību interaktīvas automatizētas dzīves vides jomā: tās ir tehnoloģijas, ko izmanto mājās un pārvietojoties, kas palīdz vecākiem lietotājiem ikdienas dzīvē un kas nodrošina sociālās aprūpes pielietojumus.
Otra bija jaunais paziņojums par e-piekļuvi, veicinot to, ka IKT preces un pakalpojumus lieto vecāki cilvēki un cilvēki ar invaliditāti, un aicinot dalībvalstis veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu sabiedrisko tīmekļa vietņu pieejamību.
Saskaņā ar šīm iniciatīvām no šī brīža līdz 2013. gadam ES kopā ar dalībvalstīm un privāto sektoru ieguldīs vairāk nekā 1 miljardu eiro pētniecībā un jauninājumos novecojošai sabiedrībai.
Tādējādi jūs redzat, ka mēs patiešām to uztveram ļoti nopietni, un mēs uzskatām, ka mums šeit ir iespējas uzlabot dzīvot novecojošā sabiedrībā.
Runājot par lietotāju ar zemiem ienākumiem problēmu, es vispirms vēlos atsaukties uz regulas par viesabonēšanu otro pasākumu kopumu, ko Parlaments vakar vakarā pieņēma ITRE komitejā. Šis pasākumu kopums ietver mobilo tālruņu, fiksēto līniju, interneta u.c. izmantošanas maksu samazināšanu.
Komisija ir arī izveidojusi patērētāju tirgus progresa ziņojumu, kas ļauj uzraudzīt tirgus rezultātus attiecībā uz patērētājiem. Šī progresa ziņojuma rādītāji ļauj mums labāk ievērot patērētāju intereses.
Arī tie jaunie priekšlikumi, kas iesniegti Parlamentam telekomunikāciju tirgus pārskatīšanai, ir paredzēti patērētāju un lietotāju tiesību stiprināšanai, lai uzlabotu pieejamību un veicinātu integrētu sabiedrību.
Piemēram, ir ierosināti grozījumi dažiem nosacījumiem, lai vairāk ņemtu vērā gados vecu cilvēku un cilvēku ar invaliditāti vajadzības, un šiem ir jābūt vispārējiem mērķiem, kas nosaka valsts pārvaldes iestāžu darbību.
Eoin Ryan
Es vēlos pateikties komisāres kundzei. Es ne mirkli nešaubos par to, ka Komisija dara ārkārtīgi daudz saistībā ar IT informāciju. Šodien var redzēt ļoti daudz no tā, ko viņi dara. Es esmu nesens tīmekļa vietnes "Twitter” dalībnieks, un man jāsaka, ka mani vairāk nekā pārsteidza un iespaidoja tas, cik daudz šajā tīmekļa vietnē ir Eiropas Savienības informācijas. Komisija sniedz milzīgumu informācijas daudzumu, un es vēlos viņus par to apsveikt.
Tomēr joprojām pastāv problēma saistībā ar cilvēkiem no nelabvēlīgiem sabiedrības slāņiem un vecākiem cilvēkiem, kas izmanto piekļuvi internetam un jaunām tehnoloģijām. Tā visu laiku ir problēma, bet mums ir iespēja vai izaicinājums no šī brīža līdz jūnija vēlēšanām, un es tikai gribētu pajautāt, vai jums ir kādi plāni, kā mēģināt panākt lielāka cilvēku skaita piekļuvi internetam, lai veicinātu jūnija vēlēšanas Eiropas Savienībā.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es gribētu jūs apsveikt par to, ko jūs darāt bērnu un piekļuves internetam labā, kā arī par lēmumu līdz 2010. gadam nodrošināt 100 % platjoslas pārklājumu.
Es gribu pateikt, ka Rumānijā gados veci cilvēki un bērnu vecāki lēti un efektīvi sazinās ar bērniem, kas devušies uz ārvalstīm, izmantojot internetu; viņi var tos redzēt un dzirdēt. Tomēr es gribu jums pajautāt, ko jūs darāt, lai attīstītu tiešsaistes pakalpojumus. Šajā gadījumā ar to es domāju Publiskās atslēgas infrastruktūru.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, rūpniecība patiešām ražo ierīces, kas ir ļoti piemērotas informācijas sabiedrības dažādajiem mērķiem, arī gados veciem lietotājiem un lietotājiem ar invaliditāti. Tanī pat laikā gandrīz visi mobilie tālruņi, neatliekamās palīdzības pogas un tamlīdzīgas ierīces tiek piedāvātas par būtībā ļoti augstām cenām.
Vai Komisija var kaut ko darīt šajā saistībā? Redzat, īpaši vienkāršu tehnoloģiju pārdošana par īpaši augstām cenām nav lietotājam ļoti draudzīga pieeja.
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Pirmkārt, internets un vēlēšanas. Šis ir jautājums, ko vajadzētu ņemt vērā tiem, kuri kandidē vēlēšanās, EP deputātiem un deputātu kandidātiem, un attiecībā uz ko viņi varētu izveidot labāku saziņu ar saviem pilsoņiem. Pēdējos gados ar Eiropas Parlamenta palīdzību ir veiktas tik daudzas pozitīvas darbības, ka nebūtu pārāk grūti iepazīstināt pilsoņus ar visām šīm pozitīvajām darbībām.
Paraugoties tikai, piemēram, uz e-integrācijas piemēriem Īrijā, es varu iesniegt to ideju sarakstu, kuras kopīgi ar Īrijas uzņēmumiem, pētniecības centriem un NVO ir praktiski īstenotas Īrijas teritorijā. Būs ļoti interesanti, pat EP deputātiem pašiem sev, izskaidrot, kas, izmantojot Eiropas budžeta līdzekļus, tiek darīts, lai uzlabotu pilsoņu dzīvi.
Otrs jautājums bija par jaunajiem un vecajiem, un to, kā viņi var labāk sazināties. Es varu jums pastāstīt, ka mana māte, kura nekad nebija lietojusi mobilo tālruni, nopirka mobilo tālruni, lai sazinātos ar saviem mazbērniem, jo viņa saprata, ka šis ir vienīgais veids, kā mazbērni var viņai piezvanīt. Tagad viņa jūtas ļoti apbēdināta, ja mazbērni viņai nezvana pietiekami bieži. Taču es esmu sastapusi arī daudz gados vecu personu, kuras sākušas izmantot internetu programmas Skype dēļ, jo viņu bērni vai mazbērni atrodas ārzemēs un viņi vēlas ar tiem runāt.
Tādēļ mēs cenšamies izstrādāt pasākumus reāla iekšējā saziņas tirgus Eiropā izveidei tā, lai šī saziņa būtu ātra un ne pārāk dārga.
Līdz ar to es esmu nonākusi pie trešā jautājuma: kā ir ar sakaru cenu? Darbojas daudz tādu pakalpojumu, kas samazina sakaru cenu. Šobrīd ir tā, ka tie pakalpojumi un tie izstrādājumi, kas ir īpaši pielāgoti vecākajai paaudzei, tiek turēti vietējā tirgū, jo tirgus vēl nav pietiekami spēcīgi attīstījies, un šie pakalpojumi un izstrādājumi joprojām ir pārāk dārgi.
Tam ir tikai viens risinājums, proti, attīstīt tirgu, jo tad, ja tūkstoši un tūkstoši gados vecu cilvēku sāks lietot šos pakalpojumus, sāks lietot šos instrumentus, to cena kļūs pieejama. Tādējādi mēs esam palielinājuši izpratni, lai veicinātu šo IKT preču un pakalpojumu izmantošanas sākšanu, kas, es uzskatu, būs viens no risinājumiem novecojošas sabiedrības problēmām.
Temats: Interneta uzraudzība
Manu uzmanību ir pievēris tas, ka internets ir kļuvis par drošu paradīzi rasistiem un citiem fanātiķiem, lai izklāstītu savus uzskatus.
Vai Komisija ir to pamanījusi un, ja ir, kādu darbību tā veic?
Uz 37. un 40. jautājumu tika saņemta rakstiska atbilde.
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Jautājums, ko godātais deputāts ir uzdevis, nav jauns, kas parāda to, ka tas ir kaut kas tāds, kas EP deputātiem ir ļoti tuvs.
Es atgādinātu atbildes, ko es sniedzu uz Moraes kunga jautājumu par internetu un noziegumiem uz naida pamata, Luca Romagnoli kunga jautājumu par saturu un tīmekļa žurnāliem un Robert Kilroy-Silk kunga jautājumu par rasismu un vardarbību sociālās tīmekļa vietnēs. Es varu jums pateikt ne tikai to, ka šie jautājumi ir tikuši uzdoti, bet arī to, ka Komisija ir veikusi darbības šajā jomā.
Runājot tikai par sociālajām tīmekļa vietnēm, pirms dažām nedēļām visi sociālā tīkla tīmekļa vietņu nodrošinātāji apsēdās pie galda un parakstīja rīcības kodeksu, lai palīdzētu bērniem un pusaudžiem cīnīties pret negatīvu saturu šajās tīmekļa vietnēs.
Kā jūs zināt, Komisija stingri noraida visus tos rasistiskos un ksenofobiskos viedokļus, kas pausti internetā, kā arī tās runas uz naida pamata, ko godātais deputāts bija citējis savā jautājumā. Kā tas bieži notiek saistībā ar tīmekli, aina ir absolūti pretrunīga. Tīmeklī vislabākais mijas ar vissliktāko: no vienas puses, ir milzīgas iespējas meklēt un saņemt vērtīgu, mērķtiecīgi vērstu informāciju labākai sociālajai kohēzijai; no otras puses, tas ir ideāls forums stereotipiem, aizspriedumiem, pazemojošiem viedokļiem un pat bīstamam saturam, kā tika minēts jautājumā.
Tas ietver draudus: vai valstij vajadzētu bloķēt piekļuvi tīmekļa vietnēm vai arī filtrēt meklētājprogrammas rezultātus? Autoritāras valstis to jau dara. Demokrātiskās valstīs, tādās kā ES dalībvalstis, vārda brīvības ierobežojumiem ir izņēmuma raksturs, un tos regulē tiesiskums.
Ir vērts atzīmēt, ka Eiropadome ir izstrādājusi virkni starptautisku, juridiski saistošu instrumentu, kas tieši un netieši attiecas uz internetu. Ar šiem instrumentiem tiek atbalstīts uzskats, ka kibertelpa ir nevis vieta, kurā nepastāv likumi, bet gan vieta, kas pakļauta tiesiskumam. Es vēlos atgādināt Konvenciju par kibernoziegumiem un tās papildu protokolu.
Arī Komisija ir pieņēmusi politikas, lai samazinātu rasistu saturu tiešsaistē, īpaši jāuzsver ieteikums par nepilngadīgo un cilvēka cieņas aizsardzību un tiesībām atbildēt, kurā ietverts aicinājums uz rīcību pret diskrimināciju visos plašsaziņas līdzekļos.
Es gribētu vērst uzmanību arī uz pamatlēmumu par rasisma un ksenofobijas noteiktu veidu un izpausmju apkarošanu, kura mērķis ir panākt, ka tāda starptautiska uzvedība kā kurināšana uz vardarbību vai naidu pret cilvēku grupu vai personu, kas pieder noteiktai grupai, tiek atzīta par krimināli sodāmu rīcību. Šī darbība ir kriminālpārkāpums, ja to veic, publiski izdalot un izplatot rakstus, attēlus un citus materiālus, un tādējādi dalībvalstīm ir pienākums līdz 2010. gada 28. novembrim nodrošināt šajā pamatlēmumā ietverto nosacījumu ievērošanu.
Es varētu uzsvērt arī to, ka Eiropas tiesību akti jau aizliedz naida kurināšanu dzimuma, rases, reliģijas vai tautības dēļ televīzijas raidījumos un televīzijas tiešraidēs.
Līdz ar mums jau ir pilns mehānismu kopums, pilns tiesību aktu kopums un pilns pasākumus kopums, lai īstenotu šos tiesību aktus. Bet ar negatīvu saturu ir kā vienmēr - neatkarīgi no tā, vai tas ir tradicionālajos plašsaziņas līdzekļos, vai internetā - tas parādās ātrāk, nekā to iespējams apkarot.
Gay Mitchell
Es vēlos pateikties komisāres kundzei par atbildi. Kā jau minēja kāds deputāts, nesen mēs pieredzējām, ka Ziemeļīrijā cilvēki, kas slepenībā piesavinājušies tiesības darīt šādas lietas, kuru pamatā ir fanātisms un ļaunums - jā - rasisms un ksenofobija, nogalina divus karavīrus un policistu. Viņi un viņiem līdzīgie izmanto tādus līdzekļus kā internets, lai piesaistītu un izplatītu savus ļaunos vārdus un darbus.
Man šķiet ļoti skaidrs, ka, piemēram, ja tiktu piemēroti stingrāki noteikumi attiecībā uz piekļuvi tērzētavām, neļaujot izmantot, piemēram, Hotmail - atzīstos, ka es ne pārāk daudz par to zinu, bet to ir ļoti viegli lietot - un to vietā tiktu pieprasīts savā veidā izsekojams e-pasts, tad vieglāk varētu fiksēt tos cilvēkus, kas dara šādas lietas, kuras viņi nevarētu darīt atklāti. Es lūdzu komisāres kundzi izmantot visas savas pilnvaras, lai turpinātu strādāt ar šo jautājumu, jo ir nepieņemami, ka internetu izmanto rasisma un ksenofobijas nolūkos.
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Noziegums ir noziegums, lai kur tas notiktu, un tādēļ mums ir arī instrumenti, lai izmeklētu noziegumu, kad tas ir izdarīts internetā. Kopā ar manu kolēģi Jacques Barrot kungu mēs attīstīsim šos instrumentus tā, lai tie kļūtu stingrāki un lai tos izmantotu efektīvāk. Interneta problēma, protams, ir tas, ka tas sniedzas pāri valsts teritorijai, tādēļ ir jāpastiprina sadarbība starp policiju un tiem spēkiem, kas apkaro terorismu un starptautisko noziedzību. Pēdējos gados mēs esam pieredzējuši, ka šie spēki strādā kopīgi ar ļoti labiem rezultātiem. Es ceru un es domāju, ka šie centieni turpināsies.
Temats: Serbijas kandidātvalsts statuss
Turpinās debates par ES kandidātvalsts statusa piešķiršanu Serbijai. Vai nav riskanti piešķirt Serbijai kandidātvalsts statusu vai pat ļaut tai pievienoties ES ātrāk nekā Kosovas Republikai, ņemot vērā to, ka Belgrada varētu izmantot šo priekšrocību, lai bloķētu turpmākās pievienošanās sarunas vai, faktiski, jebkādu attiecību izveidi starp Kosovas Republiku un ES?
Leonard Orban
Serbijas izredzes pievienoties Eiropas Savienībai ir atkarīgas no šīs valsts atbilstības Kopenhāgenas pievienošanās kritērijiem, kā arī tiem nosacījumiem, kas izvirzīti kā daļa no Stabilizācijas un asociācijas procesa, tai skaitā nosacījumam pilnībā sadarboties ar Bijušās Dienvidslāvijas Starptautisko krimināltribunālu.
Taču Serbija nav kandidātvalsts un līdz šim nav izteikusi lūgumu pievienoties Eiropas Savienībai. Tā rezultātā es nevaru izteikt viedokli par to, kas varētu notikt nākotnē, un par darbībām, ko Serbija varētu vai nevarētu veikt saistībā ar Kosovu.
Ja Serbija būtu izteikusi lūgumu pievienoties, tad Eiropas Komisija, ievērojot Padomes prasību, sagatavotu atzinuma projektu, pamatojoties uz tiem kopīgajiem objektīvajiem kritērijiem, ko piemēro visām valstīm, kuras izsaka lūgumu pievienoties ES. Tādējādi jautājumu par kandidātvalsts statusa piešķiršanu vai nepiešķiršanu izlems Eiropadome.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, man ir liela personīga cieņa pret jums, un tādēļ man žēl, ka šeit nav komisāra Rehn kunga, jo mani ne tuvu neapmierina šī atbilde. Es pats būtu varējis to izdrukāt no interneta.
Es pateikšu skaidri, ko es gribēju noskaidrot ar savu jautājumu. Ar Serbiju notiek sarunas par stabilizācijas nolīgumu, kas pašlaik tiek izstrādāts. Es gribu pievērst Komisijas uzmanību draudiem, ka Serbija varētu bloķēt Kosovu šajā jautājumā, kā tas notika ANO un Eiropadomē. Mans jautājums bija šāds: ko mēs darām, lai novērstu kaut ko tādu, kā pašreizējā Horvātijas bloķēšana, ko veic Slovēnija.
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - (RO) Kā es teicu savā atbildē, mēs nekādā veidā nevēlamies apsteigt iespējamos notikumus nākotnē. Šobrīd Serbija vēl nav iesniegusi pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai. Skatīsimies, kas notiks nākotnē.
Tādēļ, kā es sacīju, neizteiksim minējumus par hipotētiskām situācijām nākotnē.
Temats: Serbijas pievienošanās
Vai komisija skaidri un stingri ieteiks, lai netiktu veiktas nekādas turpmākas darbības saistībā ar Serbijas pievienošanos ES, ja Ratko Mladić un Goran Hadžić, abi atlikušie no ICTY bēguļojošie serbi netiks nogādāti Hāgā?
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - (RO) Serbijas pievienošanās Eiropas Savienībai ir atkarīga no tā, kā Serbija izpildīs politisko nosacījumu pilnībā sadarboties ar Bijušās Dienvidslāvijas Starptautisko krimināltribunālu, kā arī no visu pārējo to pienākumu izpildes, kuri ir priekšnoteikums, lai integrētos ES.
Šajā saistībā Komisija piekrīt Padomes 2008. gada secinājumiem, ka pilnīga sadarbība ar Bijušās Dienvidslāvijas Starptautisko krimināltribunālu, tai skaitā visu iespējamo pūļu pielikšana, lai arestētu un izdotu tās personas, kuras ir apsūdzētas, ir būtiska Stabilizācijas un asociācijas procesa sastāvdaļa.
Šajā saistībā jo īpaši svarīgs ir novērtējums, ko veicis ICTY galvenais prokurors Serge Brammertz kungs. Mēs ar viņu esam izveidojuši pastāvīgu, ciešu kontaktu. Turklāt komisārs Rehn kungs ir izmantojis visas iespējas, lai aicinātu Serbijas iestādes pilnībā īstenot tos galvenā prokurora ieteikumus, kas doti viņa ziņojumā, kurš publicēts 2008. gada decembrī un nosūtīts ANO Drošības Padomei.
Šis ir drošākais veids, kā ļaut Serbijai pilnībā sadarboties ar Starptautisko krimināltribunālu un panākt progresu attiecībā uz tās nodomu kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti izpildi.
Sarah Ludford
Kā Eiropas Parlamenta atbilstīgās delegācijas bijusī locekle es ļoti atbalstu to, lai Serbija, tāpat kā visi Rietumbalkāni, panāktu progresu attiecībā uz pievienošanos ES.
Problēma ir šāda: kad mēs sakām, ka Serbijas pievienošanās būs atkarīga no pilnīgas sadarbības ar ICTY, rodas jautājums - kad tieši mēs piemērosim šo kritēriju.
Es patiešām gribu pamēģināt un saņemt komisāra kunga apstiprinājumu, ka tagad, dažās nākamajās nedēļās, netiks veiktas nekādas turpmākas darbības, ja šie bēgļi netiks izdoti.
Vai komisāra kungs var man pateikt arī to, ka nekāds turpmākais progress nav iespējams attiecībā uz Horvātijas pievienošanos, ja ICTY nebūs apmierināts ar pilnīgu sadarbību pierādījumu un liecinieku jomā saistībā uz Horvātijas viesiem?
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos atbalstīt Ludford kundzes jautājumu. Komisāra kungs pareizi pateica, ka šis ir Serbijai izvirzīts kritērijs. Tas, ko viņš nepateica, ir - vai Serbija atbilst šim kritērijam vai neatbilst. Es būtu ieinteresēts dzirdēt atbildi. Vai Serbija atbilst pilnas sadarbības kritērijam? Mēs zinām, ka Horvātija atbilst.
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - Jūs saprotat, ka Padomē pastāv atšķirīgi viedokļi šajā jautājumā, un jūs zināt, ka nav vienprātības attiecībā uz Padomes nostāju šajā jautājumā. Tādēļ, kā es sacīju savā atbildē, mēs, Komisijas locekļi, pilnīgi piekrītam Padomes atzinumiem, t.i., Padomes 2008. gada aprīļa secinājumiem, ka pilnīga sadarbība ar krimināltribunālu ir būtiska, lai turpinātu pievienošanās procesu.
Priekšsēdētājs
Uz 43. un 44. jautājumu tiks saņemta rakstiska atbilde.
Temats: Turcijas finansētā Kipras grieķu īpašumu piesavināšanās okupētajā Kipras teritorijā
Saskaņā ar bijušā Kipras ārlietu ministra Erato Markoulli kunga publiski izteiktām aizdomām, ar Turcijas finansējumu notiek Kipras grieķu īpašumu, kas atrodas Karpas pussalā okupētajā Kipras teritorijā, plaša mēroga piesavināšanās.
Šo lietu skaidri pamanīja Markoulli kundze sarunu gaitā, lai atrisinātu Kipras jautājumu, kurā viņa ir iesaistīta, kā arī, pamatojoties uz citu informāciju. Turcija, kura ir ES kandidātvalsts, vienlaikus okupējot teritoriju Kipras Republikā, ES dalībvalstī, organizē Eiropas pilsoņiem piederošu īpašumu piesavināšanos, tādējādi pārkāpjot starptautiskos tiesību aktus un cilvēktiesības, kā arī ES principus un vērtības.
Kāds ir Komisijas viedoklis par šo Turcijas īstenoto politiku? Vai tā ir pieņemama no tādas valsts puses, kura vēlas kļūt par ES dalībvalsti? Vai Komisija plāno veikt pasākumus pret Turciju, reaģējot uz Kipras grieķu īpašumu piesavināšanos okupētajā Kipras teritorijā, un, ja gatavojas, tad kādus pasākumus?
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - (RO) Komisija ir pamanījusi Kipras grieķiem piederošo īpašumu izmantošanu Kipras ziemeļu daļā. Komisija apzinās šo problēmu, kura saasinājās, kad Kipra 2004. gada 1. maijā pievienojās Eiropas Savienībai, un piekrīt Eiropas Parlamenta godātā deputāta bažām.
Attiecībā uz tiem konkrētajiem gadījumiem, kurus min Parlamenta godātais deputāts, Komisijai par tiem nav nekādas informācijas, tādēļ Komisija nevar tos komentēt.
Eiropas Komisija atkārtoti apstiprina savu pilnīgo apņemšanos atbalstīt Kipras grieķu un Kipras turku kopienu vadītāju pūles ANO uzraudzībā atrast visaptverošu risinājumus šai Kipras problēmai. Šāds izlīgums palīdzētu atrisināt tās ar īpašumiem saistītās problēmas salā, uz kurām norāda Eiropas Parlamenta godātais deputāts.
Yiannakis Matsis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es esmu Kipras parlamenta deputāts, es esmu atbalstījis Turcijas integrāciju Eiropā kopš prezidenta Ozal kunga laikiem un es to joprojām atbalstu.
Ceturtajā starpvalstu iesniegumā Cilvēktiesību tiesa noteica, ka Turcija ir atbildīga par Kipras grieķu īpašumu piesavināšanos. Kas beidzot ir jādara? Kā mums būtu jāizbeidz šī situācija, kas ilgst gadiem? Vai pastāv pirmās un otrās šķiras cilvēktiesības jeb iesniegums ir atkarīgs no valsts lieluma?
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - Komisija vienmēr ir mudinājusi Turciju īstenot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumus. Rīt plenārsēdē notiks debates, un tiks apspriests arī šis jautājums.
Temats: Sadaļas "Enerģētika” atvēršana pievienošanās sarunās ar Turciju
Nesenā gāzes krīze starp Krieviju un Ukrainu vēlreiz parādīja, cik svarīga ir ES enerģijas avotu un enerģijas piegādes maršrutu dažādošana. Turcija ir stratēģiska tranzītvalsts un arī šajā saistībā tā ir ļoti svarīga ES enerģētikas drošībai. Tādēļ ir jo būtiskāk, lai ES sarunas ar Turciju par sadaļu "Enerģētika” turpinātos bez sarežģījumiem, un lai dažas dalībvalstis politisku iemeslu dēļ tās nebloķētu.
Vai Komisija veiks pasākumus, lai nodrošinātu, ka šī sarunu sadaļa tiek atvērta? Vai Komisija var norādīt grafiku? Kāds ir visnopietnākais šķērslis sarunu sadaļas "Enerģētika” atvēršanai?
Uz 47. un 48. jautājumu tika saņemta rakstiska atbilde.
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - (RO) Eiropas Komisija uzskata, ka Turcija ir pietiekami sagatavojusies, lai uzsāktu sarunas par sadaļu "Enerģētika”, un tādēļ ierosināja, lai šī sadaļa tiktu atvērta 2007. gada aprīlī. Mūsu viedoklis šajā jautājumā nav mainījies.
Taču, lai atvērtu sadaļu, ir vajadzīga visa dalībvalstu vienprātīga piekrišana, kas līdz šim vēl nav noticis. Nesenās enerģētikas krīzes kontekstā mēs jums pilnīgi piekrītam, ka gan ES, gan Turcijas interesēs būtu ciešāka sadarbība un Turcijas tiesību aktu saskaņošana ar Kopienas tiesību aktiem enerģētikas nozarē.
Sarunu uzsākšana enerģētikas nozarē dotu izšķirošu ieguldījumu, lai īstenotu šo mērķi.
Vural Öger
(DE) Tātad, vai Komisija veiks pasākumus, lai nodrošinātu, ka šī sadaļa tiek atvērta, vai arī mums vienkārši jāgaida, kamēr visas dalībvalstis piekritīs? Vai Komisija neietekmē dalībvalstis?
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - Tādi ir noteikumi. Komisija izteica priekšlikumu, un tagad Padomes ziņā ir pieņemt vienbalsīgu lēmumu par to, vai atvērt sadaļu vai ne.
Tādējādi tas ir procedūras jautājums. Mums ir jāievēro procedūras.
Temats: Tirgus atbalstīšana
Janvāra sākumā Komisija aicināja ieviest jaunus pasākumus, lai atbalstītu piena nozari un ražotāju ienākumus Eiropā centienos apkarot dažas nelabvēlīgās ietekmes, ko pašreizējā ekonomiskā krīze rada piena nozarē. Vai Komisijai ir kādi plāni izteikt līdzīgus aicinājumus, lai atbalstītu citas lauksaimniecības nozares un ražotājus, kurus arī pašreizējā ekonomiskā krīze ir nelabvēlīgi ietekmējusi?
Temats: Piena nozare ES
Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai palīdzētu piena nozarei. Komisija no jauna ieviesīs eksporta kompensācijas sviestam, vājpiena pulverim (SMP), pilnpiena pulverim un sieram. Turklāt Komisija iepirks vairāk nekā fiksēto sviesta un SMP daudzumu, ja tirgus situācija to garantēs. Vai Komisija domā, ka šie pasākumi būs pietiekami, lai izbeigtu cenu lejupslīdi ES un jo īpaši Īrijas piena nozarē?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Harkin kundzes jautājums un Ó Neachtain kunga jautājums pamatā attiecas uz vienu un to pašu tematu. Paldies, ka jūs devāt man iespēju atbildēt uz tiem kopā.
Es priecājos pateikt, ka Komisija nesen ir veikusi virkni pasākumu piena nozarē, mēģinot izbeigt cenu lejupslīdi.
Mēs jau esam ieviesuši privātu uzglabāšanu agrāk nekā mēs parasti darām. Tāpat mēs esam sākuši lietot intervences sistēmu, tādējādi mēs ceram, ka spēsim stabilizēt sviesta un vājpiena pulvera cenas, jo šī intervences sistēma noteikti izņems lielus daudzumus no tirgus.
Sākotnēji mēs ievadījām 30 000 t sviesta un 109 000 t pulvera līmeni, bet nesen es norādīju, ka mēs varēsim vai gribēsim pārsniegt šos rādītājus, izsludinot konkursu.
Nesen tika atvieglotas eksporta kompensācijas piena nozarei. Mēs varam redzēt, ka piedzīvojam ievērojamu kritumu pasaules tirgus cenās, lai gan Eiropas nav palielinājusi ražošanas apjomu, neraugoties uz piena kvotu palielināšanu par 2 %, par ko notika vienošanās pagājušā gada aprīlī.
Manuprāt, es varu pateikt tiem cilvēkiem, kuri apgalvo, ka cenu kritumu ir izraisījusi kvotu palielināšana, ka tas tā nav, jo mēs varam redzēt, ka, neraugoties uz kvotu palielināšanu par 2 %, ražošanas līmenis ir zemāks, nekā mēs iepriekš esam pieraduši redzēt.
Tomēr, ieviešot eksporta kompensācijas, mums vajadzētu pieredzēt situāciju, kurā mēs mēs varam palielināt Eiropas piena ražotāju iespējas pasaules tirgū. Vienlaikus tas var arī mazināt nelīdzsvarotību piena tirgū.
Atbildot uz konkrēto jautājumu, ko uzdeva Neachtain kungs, Īrijas piena nozare, kurā salīdzinoši liela daļa piena tiek pārstrādāta sviestā un vājpiena pulverī un salīdzinoši liela daļa tiek eksportēta ārpus Eiropas Savienības jo īpaši gūs labumu no Komisijas veiktajiem pasākumiem.
Es varu jums apgalvot, ka mēs rūpīgi sekojam situācijai piena tirgū. To liecina fakts, ka pirms divām nedēļām mēs reāli palielinājām eksporta kompensācijas piena nozarē, un mēs būsim gatavi spert visus vajadzīgos soļus.
Protams, arī pati nozare ir atbildīga par ražošanas pielāgošanu pieprasījumam, lai censtos atjaunot rentabilitāti, un Harkin kundze grib zināt, vai Komisijai ir līdzīgi plāni citām nozarēm.
Es domāju, ka šis jautājums varētu būt uzdots attiecībā uz kompensācijām cūkgaļas nozarē. Bet man jāsaka, ka pašlaik es neredzu nekādu pamatojumu, lai ieviestu eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarē, jo mēs redzam, ka grūsnu sivēnmāšu skaits un sivēnu skaits samazinās. Līdz ar to cūkgaļas daudzums Eiropas tirgū samazināsies, un tādēļ mēs ceram, ka cūkgaļas cenas palielināsies.
Mums jāņem vērā arī tas, ka cūkgaļas ražošanai ir pilnīgi atšķirīga situācija no tās, kas bija 2007. gada beigās, jo šodien dzīvnieku barības cenas, kā arī enerģijas cenas ir ievērojami zemākas nekā tad, kad mēs ieviesām eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarei.
Tādēļ lūdzu ticiet man, ka mēs turpināsim sekot šai situācijai. Es nenovērtēju par zemu grūtības piena nozarē. Es domāju, ka desmitiem gadu mēs neesam pieredzējuši situāciju, kura būtu līdzīgai tai, ko mēs redzam šodien.
Marian Harkin
Paldies par ļoti detalizēto atbildi, komisāres kundze. Jūs runājāt par pasākumiem, ko Komisija ir pieņēmusi, lai apturētu cenu lejupslīdi. Kā jūs labi zināt, pašlaik piena cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām. Daudzi piena lauksaimnieki ir par mata tiesu no bankrota.
Es ļoti priecājos dzirdēt, ka jūs esat apliecinājuši vēlmi spert visus vajadzīgos soļus. Vai tas nozīmē, ka jūs esat gatavi vairāk izmantot tos piena nozares pārvaldības instrumentus, kuri ir jūsu rīcībā, tādus kā eksporta kompensācijas, atbalsts privātai uzglabāšanai un intervence?
Es gribētu lūgt, lai jūs to precizējat.
Seán Ó Neachtain
(GA) Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlos pateikties komisāres kundzei par izsmeļošo atbildi. Tomēr, kā viņa saprot, piena produktu ražotājiem ir nopietnas problēmas. Piena pašizmaksa ir lielāka par pārdošanas cenu.
Es pieņemu jūsu viedokli par Īriju, bet, vai nav iespējams piemērot kādu papildu politiku - intervences politiku - lai paaugstinātu piena cenu šobrīd? Lauksaimnieki nevar turpināt ražot pienu šādos apstākļos.
Jim Allister
Komisāres kundze, cik lielu steidzamību un apņēmību Komisija piešķir tam, lai nodrošinātu piena nozares atdzīvināšanu? Vai nepastāv draudi, ka, piemērojot pakāpeniskus vietējus pasākumus, būs vajadzīgs vēl ilgāks laiks, lai panāktu pārmaiņas tirgū? Taču mums nav laika. Vai nav pienācis laiks drosmīgi rīkoties ar eksporta kompensācijām? Jo mūsu nozare pārstāj funkcionēt, komisāres kundze.
Jim Higgins
Es vēlos jums pateikties, komisāres kundze, un es jo īpaši atzinīgi vērtēju jūsu lēmumu saistībā ar intervences kā īstermiņa risinājuma atkalieviešanu tikai tādēļ, ka mums ir krīzes stāvoklis.
Vai komisāres kundze nepiekrīt, ka mums ir četras problēmas: pirmkārt, valūtas maiņas kurss starp eiro un mārciņu; otrkārt, ražošanas samazināšana melamīna skandāla Āzijā un Ķīnā rezultātā; treškārt, ražošanas pieaugums par 3 % ASV un beidzot, kas nav mazāk svarīgi, mūsu vecais ienaidnieks - Brazīlija? Vai mums nav nepieciešams pastāvīgi uzraudzīt pasaules tendences, lai spētu reaģēt uz šāda veida situācijām?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Pirmkārt, es esmu skaidri norādījusi, ka esmu gatava izmantot tos pārvaldības instrumentus, kas mums ir pieejami. Tomēr mums ir noteikti ierobežojumi, un ir ļoti svarīgi, lai beigās neizrādītos, ka, pieņemot lēmumus, esam paši nodarījuši sev kaitējumu. Mums ir jāņem vērā, ka intervence ir smalks - man bija prieks to dzirdēt - īstermiņa pasākums. Iemesls ir tāds, ka mums vajag, es neteiktu atbrīvoties no tā, taču šis pasākums tirgum ir jāpiemēro vēlāk, kas drīzāk paildzina sāpes, bet mēs nevaram vienkārši realizēt dempingu.
Kā es iepriekš sacīju, mēs parādījām savu apņēmību, pirms desmit dienām palielinot eksporta kompensācijas gan sviestam, gan piena pulverim, un mēs uzraugām tirgu.
Attiecībā uz kompensācijām šķiet, diezgan daudzi piena lauksaimnieki ir aizmirsuši, ka saskaņā ar 2003. gada reformu viņiem faktiski izmaksāja kompensāciju tiešā maksājuma veidā, un tādēļ tagad tiešajā maksājumā iekļautais piena daudzums nav saistīts ar piena govi per se, bet gan aprēķināts, pamatojoties uz vēsturiskajiem ražošanas apjomiem no 2000. līdz 2002. gadam.
Arī man dažreiz dažiem lauksaimniekiem ir jāatgādina, ka šī kompensācija jau ir veikta. Es zinu, ka šajā sarežģītajā situācijā šī nav apmierinoša atbilde, bet tas ir jāņem vērā.
Es raidīju ļoti skaidru signālu pasākuma "Zaļā nedēļa” Berlīnē laikā janvāra sākumā, sakot, ka es esmu gatava izlietot daļu no tās naudas, kas nav izmantota saskaņā ar 2009. gada budžetu, un ka Komisija ir izteikusi priekšlikumu 2009. gadā izlietot 1,5 miljardus eiro, lai likvidētu plaisu, ko radīja "veselības pārbaužu” ieviešanas atlikšana līdz 2010. gada 1. janvārim, kad spēkā stāsies pasākumu kopums, lai censtos izpildīt jaunos uzdevumus.
Jautājums par to, vai dalībvalstis grib izlietot 1,5 miljardus eiro, nav atkarīgs no manis, bet gan no dalībvalstu valsts vadītājiem un finanšu ministriem, un es ceru, ka risinājumu arī būs iespējams panākt, Eiropas Parlamenta deputātiem veicot sava veida lobēšanu savas valsts valdībā.
Es pilnīgi piekrītu par šīs situācijas trim iemesliem. Īrijai, konkrēti, Īrijas lauksaimniekiem eksportēšana uz AK ar tādu valūtas maiņas kursu, kas visu vēl vairāk sarežģī, protams, ir ārkārtīgi neizdevīga. Es nenovērtēju par zemu sekas, ko radīja skandāls Ķīnā, t.i., to, ka daļa cilvēku varētu daudz uzmanīgāk izturēties pret piena produktiem, ko viņi lieto uzturā.
Produkcijas pieaugumu pasaules tirgū rada ne tikai Amerikas Savienotās Valstis. Mēs esam pieredzējuši ievērojamu ražošanas pieaugumu Jaunzēlandē, un šī produkcija ir laista pasaules tirgū, radot sekas, ko mēs minējām. Es ceru, ka kopumā pasaules tirgū produkcijas apjoms samazināsies, jo šī ir kopēja problēma un tā ietekmē ne tikai Eiropas piena produktu ražotājus. Šobrīd piena nozarē nopelnīt naudu ir ļoti grūti. Tādēļ mēs nevilcināsimies atbilstīgi un līdzsvaroti izmantot pieejamos instrumentus.
Temats: Aitas gaļas produktu marķēšana
Pašlaik nav īpašu ES tiesību aktu attiecībā uz aitas gaļas nozari Tā rezultātā aitas gaļas produktiem ES darbojas dažādas marķēšanas metodes.
Vai Komisija apsver ES regulas ieviešanu aitas gaļas produktiem, kas ļautu patērētājiem atšķirt ES produktus no trešo valstu produktiem?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Es noteikti uzskatu, ka Eiropas lauksaimnieki var lepoties ar saviem standartiem, un Komisija atbalsta ikvienu iniciatīvu, kas palīdz lauksaimniekiem ne tikai mājlopu audzēšanas nozarē sazināties ar patērētājiem par produktu izcelsmi.
Kā apgalvo godātais deputāts, pašlaik nav īpašu ES tiesību aktu attiecībā uz aitas gaļas nozari.
Bez šaubām, vispārējie iekšējā tirgus noteikumi par pārtikas produktu marķēšanu un reklamēšanu attiecas arī uz aitas gaļu. Saskaņā ar šiem noteikumiem tiek prasīta obligāta marķēšana tajos gadījumos, kad patērētāji var tikt maldināti attiecībā uz pārtikas produktu patieso izcelsmi.
Komisija neuzskata, kas pastāvētu vispārēja problēma saistībā ar patērētāju maldināšanu par aitas gaļas izcelsmi. Tādēļ nesenajā Komisijas priekšlikumā regulai par patērētājiem sniedzamo informāciju attiecībā uz pārtikas produktiem nav paplašināts to produktu saraksts, kam piemēro obligāto izcelsmes marķēšanu.
Es vēlos uzsvērt, ka izcelsmes marķēšana liellopu gaļai un liellopu gaļas produktiem ir īpašs gadījums, un es domāju, ka mēs visi atceramies, kas to izraisīja, jo tie bija BSE krīzes blakusrezultāti. Tādēļ, lai atjaunotu patērētāju uzticību liellopu gaļai, bija nepieciešams nodrošināt plašāku patērētājiem pieejamo informāciju, skaidri marķējot produktu, tai skaitā norādot tā izcelsmi.
Tāpat ir svarīgi atgādināt, ka jau pastāvošie tiesību akti ļauj brīvprātīgi marķēt aitas gaļu. Ja visa piegādes ķēde varētu vienoties par šādu marķēšanas sistēmu, papildu informācijas sniegšana patērētājiem pievienotu vērtību šiem produktiem.
Lai nodrošinātu netraucētu iekšējā tirgus darbību, Komisijas priekšlikumā regulai par patērētājiem sniedzamo informāciju attiecībā uz pārtikas produktiem ir ieviesta sistēma brīvprātīgai izcelsmes norādīšanai.
Jo īpaši attiecībā uz aitas gaļu, minot izcelsmi, ir jāsniedz informācija par dzīvnieku vecumu, audzēšanu un kaušanu. Ja šīs ražošanas darbības ir veiktas dažādās dalībvalstīs, tad ir jānorāda visas izcelsmes vietas.
Lūkojoties vēl tālāk uz priekšu, Komisija apsver, vai būtu jāmarķē visi dažādie lauksaimniecības produkti, lai norādītu audzēšanas vietu un jo īpaši to, vai ir ievēroti ES lauksaimniecības standarti.
Es zinu, ka sabiedriskajās konsultācijās par Zaļo grāmatu par lauksaimniecības produktu kvalitāti ieinteresētās puses aitas gaļas nozarē ir aizstāvējušas obligāto marķēšanu, norādot izcelsmi. 2009. gada maijā Komisija sniegs paziņojumu, kurā mēs centīsimies panākt pareizo līdzsvaru starp vienkāršošanu, pārredzamību un produktu specifikāciju. Šonedēļ ceturtdien un piektdien notiks Čehijas prezidentūras organizētā konference par šo jautājumu, un es esmu pārliecināta, ka tajā būs dzīvas un interesantas debates par marķēšanu. Tas ir svarīgi. Tas ne vienmēr ir viegli, jo veikalā neviens uz pārtikas produkta negrib lasīt romānu, tādēļ es domāju, ka mums ir jācenšas atrast līdzsvaru un pareizo risinājumu. Es priecājos par visiem komentāriem, ko mēs jau esam saņēmuši par Zaļo grāmatu.
Liam Aylward
Paldies, komisāres kundze. Es jo īpaši atzinīgi vērtēju konferenci, kas notiks šonedēļ, un mēs patiešām Eiropā varam lepoties ar savu produktu standartu - es jums noteikti piekrītu šajā jautājumā.
Tomēr es gribu atsaukties uz ierosināto aitu obligāto elektronisko identifikāciju, kas stājas spēkā 2010. gada janvārī, un ko Komisija ir apņēmusies ieviest, neraugoties uz Lauksaimniecības komitejas un lauksaimniecības organizāciju pretestību. Mēs kā deputāti esam pārbaudījuši obligātās elektroniskās identifikācijas sistēmas darbības un finansiālās izmaksas, kā arī sekas, ko tās izraisīs nozarei, kas jau piedzīvo nopietnu panīkumu. Vai Komisija apsvērs šī priekšlikuma ieviešanas termiņa pagarināšanu vai tā obligātās izpildes atcelšanu? Ja ne, vai Komisija apsver to papildu izmaksu segšanu, ko radīs obligāta elektroniska identifikācija?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Pirmkārt, man jāsaka, ka, ja jūs gribat padziļinātu diskusiju par aitu elektronisko identifikāciju, tad, kā jūs, iespējams, zināt, jums jāaicina cits komisārs - komisārs, kurš ir atbildīgs par patērētāju aizsardzību, - bet es priecāšos izteikt savas piezīmes par šo jautājumu.
Šķiet, ka tagad Padomē pastāv vienprātība šajā jautājumā. Man ir iespēja diezgan daudz ceļot, un es satieku daudz cilvēku, kas uzskata, ka savu izmaksu dēļ elektroniskā identifikācijas sistēma iznīcinās daudzus mazākus ražotājus. Es domāju, ka jums ir jāizpēta iespēja izmantot Eiropas Lauksaimniecības fondu reģionālajai attīstībai, lai samazinātu elektroniskās identifikācijas izmaksas. Pastāv budžeta pozīcija "standartu tuvināšana”, ko var izmantot, lai prasītu reģionālās attīstības finansējumu šīm papildu izmaksām, ko noteikti izjutīs daudzi mazākie aitu audzētāji.
Priekšsēdētājs
Tie jautājumi, kuri laika trūkuma dēļ netika atbildēti, saņems rakstisku atbildi (sk. pielikumu).
Jautājumu laiks ir slēgts.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.05 un atsāka plkst. 21.00.)
