Eiropas Policijas biroja izveide (EUROPOL) izveide (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir Agustín Díaz de Mera García Consuegra ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (EUROPOL) - C6-0055/2007 -.
Janez Lenarčič
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Vispirms es vēlētos pateikties A. Díaz de Mera García Consuegra par viņa sagatavoto ziņojumu saistībā ar Padomes lēmumu par Eiropas Policijas biroja jeb Eiropola dibināšanu, pamatojoties uz Komisijas iesniegto priekšlikumu.
Patlaban Padome vēl apspriež šī lēmuma projektu, un šajās debatēs prezidentūra atsauksies uz iepriekš minēto Parlamenta deputāta ziņojumu vai ņems to vērā. It īpaši personas datu aizsardzības un demokrātiskās kontroles jomā prezidentūra ņems vērā vai centīsies ņemt vērā referenta izteiktās bažas.
Padomes lēmuma galīgā izveide 2008. gada jūnijā ir viens no mūsu prezidentūras prioritārajiem uzdevumiem. Šis lēmums aizstās Eiropola Konvenciju, un tā primārais mērķis ir uzlabot Eiropola operatīvās un administratīvās funkcijas, tādējādi veicinot tā spēju ātrāk un efektīvāk reaģēt uz jaunajiem pārbaudījumiem.
Ir jāuzsver, ka Vācijas un Portugāles prezidentūras šajā jautājumā jau ir panākušas svarīgu progresu, un, pamatojoties uz to, ir pabeigta pirmās, otrās, trešās, sestās, septītās un devītās iedaļas galīgā izveide. Šajās iedaļās aplūkota dibināšana un uzdevumi, datu apstrādes sistēmas, kopīgās informācijas apstrādes noteikumi, struktūra, konfidencialitātes jautājumi un citi noteikumi.
Tādējādi no šī brīža prezidentūra galveno uzmanību pievērsīs atlikušajām iedaļām, kas nosaka attiecības ar partneriem, drošību un datu drošību, budžeta noteikumus, t.i., uzraudzību un novērtējumu, kā arī pārejas un nobeiguma noteikumus.
Apspriedēs par atlikušajām iedaļām atbilstīgi Padomes pagājušā gada jūnija lēmumiem prezidentūra īpaši apsvērs piemērotākos risinājumus šādiem jautājumiem: pirmkārt, jautājumiem par imunitātes atcelšanu Eiropola ierēdņiem, kas strādā kopējās izmeklēšanas vienībās; otrkārt, rotācijas principam un iespējām tiem, kas nodarbināti Eiropolā un piedalās kopējās izmeklēšanas vienībās, saņemt norādījumus no vienības vadītāja; treškārt, jautājumam par budžeta neitralitāti.
Ekspertu grupas jau ir sākušas apspriedes par minētajiem jautājumiem, un arī Eiropola darba grupa un komiteja turpina apspriedes saskaņā ar 36. pantu. Visu šo apspriežu divi galvenie elementi būs Eiropola operatīvo spēju uzlabošana un budžeta neitralitātes principa izskatīšana.
Prezidentūras mērķis ir panākt vienošanos šajos jautājumos jau 2008. gada pirmajā ceturksnī. Prezidentūra arī rūpīgi sekos notikumu attīstībai saistībā ar īstenošanas plānu. Šis plāns ietver visus galvenos punktus, kas jāatrisina, lai lēmumu par Eiropolu varētu īstenot no 2010. gada 1. janvāra. Sākotnējās debates par visiem šiem īstenošanas pasākumiem plānots sākt šī gada pirmajā pusē.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es pateicos Slovēnijas prezidentūrai, kuras pārstāvis nupat minēja, ka Komisijas 2006. gada decembra priekšlikums, kurā paredzēts ar Padomes lēmumu aizstāt Eiropola Konvenciju, ir viena no tās prioritātēm un ka tā cer nodrošināt politisku vienošanos, cik drīz vien iespējams. Neapšaubāmi, es sniegšu prezidentūrai pilnīgu atbalstu, jo uzskatu, ka tādējādi nepārprotami tiks uzlabota Eiropola operatīvā un administratīvā darbība, un, kā jūnijā norādīja Tieslietu un iekšlietu padomes ministri, spēja darboties efektīvi ir galvenais Eiropola reformas mērķis.
Es no sirds pateicos arī referentam A. Díaz de Mera par viņa kvalitatīvo ziņojumu un vēlētos izcelt kvalitatīvos grozījumu ierosinājumus, kuru pamatā ir viņa priekšlikums, kurā, kā norādīja prezidentūra, pēc Vācijas un Portugāles prezidentūras laikā notikušajām diskusijām tomēr ir veiktas daudzas izmaiņas. Komisija meklēs veidus, kā ņemt vērā šos grozījumus.
Starp šiem grozījumiem Komisija atzīmē A. Díaz de Mera ierosinājumu, ka Parlaments varētu īstenot Eiropola demokrātisko pārbaudi, ja Eiropolu finansētu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Es atbalstu arī ideju par Kopienas finansējumu, kā minēts grozījumā Nr. 6, kas attiecas uz 5. apsvērumu. Es atbalstu arī grozījumā Nr. 5 izteikto prasību pēc Kopienas atbalsta Eiropolam. Kopumā jāsaka, ka par ļoti interesantiem atzīstu iesniegtos grozījumus par datu aizsardzības virsnieka lomu, piemēram, grozījumu Nr. 9, kā arī tos grozījumus, kas attiecas uz datu aizsardzību. To ir daudz, bet es vēlētos īpaši minēt grozījumus Nr. 13, 16, 17, 18, 23, 24 un 25, un esmu vienisprātis par mērķi.
Attiecībā uz Eiropola ierēdņu lomu kopējo izmeklēšanas vienību koordinēšanā man jāatzīmē, ka Padome šo koordinēšanas funkciju neatbalstīja. Tas tika detalizēti apspriests, un saskaņā ar tiesību aktiem, kas patlaban attiecas uz kopējām izmeklēšanas vienībām, iesaistītās dalībvalstis var savstarpēji vienoties par kopējas izmeklēšanas vienības izveidošanu, kā arī precizēt un ierobežot Eiropola ierēdņu funkcijas. Tādējādi šajā jautājumā mums jāturpina diskusijas, lai panāktu labu kompromisu. Līdz ar to šajā stadijā šāda veida nosacījumu iekļaušana priekšlikumā lēmumam par Eiropolu diemžēl nebūtu pietiekama, lai Eiropola ierēdņiem garantētu plašākas izmeklēšanas koordinēšanas funkcijas gan juridiski, gan sistemātiski, - bet es personiski, dāmas un kungi, neapšaubāmi atbalstu šādas funkcijas. Es piekrītu grozījumam Nr. 15, kurā ierosināts izveidot īpašas saiknes starp valstu vienībām un valstu kompetentajām iestādēm.
Šādi bija mani komentāri saistībā ar šo ziņojumu, un es gribētu vēlreiz pateikties referentam. Ceru, ka Parlamenta balsojums varēs notikt šonedēļ, lai mēs visi varētu sniegt Eiropolam lieliskas izredzes tuvākajai nākotnei, kā arī visdrīzākajā laikā piešķirt tam jaunu statusu, kas ļaus tam darboties labāk.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs! Arī es vēlētos pateikties par jūsu vārdiem un par jūsu atbalstu.
Sākumā es gribētu lūgt Padomes apņemšanos, ka lēmumu, par ko mēs šobrīd debatējam, varēs pārskatīt Eiropas Parlamentā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā.
Būdams Parlamenta deputāts, es stingri aizstāvu Parlamenta pilnvaru paplašināšanu, it īpaši to pilnvaru, kuras tuvākajā nākotnē ļautu Parlamentam piedalīties likumdošanas procesā tādos svarīgos jautājumos, kas attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma jomu.
Tomēr es uzskatu, ka Parlamenta darbs nedrīkst būt atkarīgs no gaidāmās Lisabonas Līguma stāšanās spēkā, ne arī tikt apturēts šī apstākļa dēļ. Tādējādi mūsu darbam ir jāturpinās. Mums jāturpina iesāktais process, un tas jāizmanto divējādi - efektīvāk cīnoties pret noziedzību un stingri uzstājot uz Eiropas Parlamenta pilnvarām.
Noziedzība ir dinamiska un nepārtraukti mainās, tādēļ Eiropolam un citiem ES pilsoņu drošības aizsardzības instrumentiem ir ātrāk jāpielāgojas mainīgajiem apstākļiem. Konvencija, kas pieņemta 1995. gada jūlijā, ir novecojusi, tāpēc Eiropola lēmumam līdz ar tā daudzajiem uzlabojumiem nekavējoties jāstājas spēkā, lai ES pilsoņiem nodrošinātu labāku aizsardzību.
Saglabāt protokolu sistēmu Konvencijas grozījumu izdarīšanai ir absolūts anahronisms. Jaunajā priekšlikumā, ko esmu izvirzījis debatēm, ir ieviestas būtiskas izmaiņas. Pirmkārt, ar Padomes lēmuma pieņemšanu, kas paredzēta ES Līguma 34. panta 2. punktā, ierosināts daudz elastīgāks instruments. Otrkārt, priekšlikumā ierosinātas būtiskas, fundamentālas izmaiņas, piemēram, Biroja pārveidošana par Eiropas aģentūru, kas ļautu tās darbiniekiem piešķirt ES ierēdņa statusu un finansēt to no Kopienas budžeta, kas būtu vēlams.
Vēl kāda būtiska pārmaiņa ir Eiropola pilnvaru paplašināšana, ietverot neorganizēto noziedzību. Neatkarīgs datu aizsardzības virsnieks ir vēl viens svarīgs solis uz priekšu uzraudzības un garantiju jomā.
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas paveiktais darbs ir ļāvis sasniegt divus mērķus. Pirmkārt, grozot Padomes priekšlikumu, lai radītu Eiropolam īpašu personas datu aizsardzības mehānismu, un šajā sakarā es vēlētos uzsvērt vajadzību Padomei cik drīz vien iespējams pieņemt ierosināto pamatlēmuma priekšlikumu. Otrkārt, nodrošinot Parlamentam lielāku kontroli pār Eiropola darbību; ar šādu mērķi mēs esam ierosinājuši izveidot ad hoc komiteju, kurā darbotos šī Parlamenta un valstu parlamentu deputāti, iesaistīt Eiropas Parlamentu direktora iecelšanā un atlaišanā, kā arī citus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt jaunās aģentūras un tās darba programmas budžeta kontroli.
Esmu dziļi pārliecināts, ka parlamentārajā komitejā pieņemtie priekšlikumi uzlabo Padomes sākotnējo dokumentu, ar kuru citādi ir ieviests samērā daudz izmaiņu. Tāpēc, Padomes priekšsēdētāja kungs, es lūdzu jūs atbalstīt mūsu ziņojumu.
Nobeigumā es vēlētos sirsnīgi pateikties kolēģiem no visām politiskajām grupām par viņu vērtīgo ieguldījumu un it īpaši vēlētos atzīmēt C. Moraes, A. Alvaro un C. Fava aktīvo dalību sarunās, kā arī K. M. Buitenweg un G. Catania ieguldījumu.
Jutta Haug
Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs, komisār! Budžeta komiteja piekrīt Komisijas priekšlikumam mainīt Eiropola statusu no starpvalstu iestādes uz Kopienas iestādi. Tādējādi, ja Eiropolu drīzumā finansēs tikai no Eiropas budžeta, struktūrām ir jāaizsargā arī Parlamenta budžeta tiesības. Atbildīgā komiteja ir laipni pieņēmusi visus mūsu iesniegtos attiecīgos grozījumus.
Es ceru arī, ka komisāra F. Frattini tikko nolasītais saraksts nav galīgs, jo ievēroju, ka vairāki grozījumi tajā nebija iekļauti.
Tomēr mums visiem tagad ir skaidrs, ka daļu no administratīvajiem izdevumiem atkal finansēs no saimnieciskās darbības līdzekļiem. Tagad mēs aicinām Padomi nekavējoties sēsties pie kopīga sarunu galda un panākt savstarpēju vienošanos par Eiropola finansēšanu, jo viens ir skaidrs - viss, ko mēs rīt nolemsim, stāsies spēkā tikai Padomes pārrunu rezultātā, saskaņā ar 2006. gada maijā pieņemtā Iestāžu nolīguma 47. pantu.
Hubert Pirker
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze un komisāra kungs! Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas vārdā es vēlos paust skaidru atbalstu Padomes izvirzītajam priekšlikumam par Eiropola integrēšanu Eiropas Savienības iestāžu sistēmā dažādu iemeslu dēļ.
Pirmkārt, tāpēc, ka mēs iegūsim jaunu juridisko nodrošinājumu, kas aiztaupīs ilgstošas ratifikācijas procedūras un tādējādi ļaus Eiropolam ātrāk un elastīgāk pielāgoties jaunām situācijām, un, otrkārt, tāpēc, ka tiks pieņemti ne tikai protokoli, bet tiks paplašināta jurisdikcija, iekļaujot sagatavošanās datus un finansiālās apgādes datus; tāpēc, ka tiek palielinātas kārtējā budžeta apropriācijas; tāpēc, ka finansējuma avots ir ES budžets un tādējādi tiek padziļināta Eiropola neatkarība, kā arī Parlamentam tiek nodrošinātas lielākas uzraudzības iespējas un, visbeidzot, tāpēc, ka arī turpmāk tiks nodrošināts ļoti augsts datu aizsardzības līmenis.
Es vēlētos pateikties referentam par viņa iesniegtajiem ļoti reālistiskajiem grozījumiem, it īpaši attiecībā uz jauktās komitejas uzdevumiem, Eiropola darbinieku imunitāti operatīvo pienākumu izpildē, Parlamenta lomu direktora iecelšanā un jo sevišķi saistībā ar datu aizsardzību. Parlamenta vārdā viņš ir paveicis lielisku darbu.
Ja visi šie priekšlikumi tiks pieņemti, Eiropols kļūs efektīvāks, elastīgāks un vieglāk pārvaldāms.
Man nesimpatizē liberāļu priekšlikums visus šos Eiropola stiprināšanas pasākumus, kas paredzēti, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku drošību, atlikt līdz brīdim, kad Līgums būs stājies spēkā. Drošība ir vajadzīga tūlīt, un tas nozīmē, ka Eiropols ir vajadzīgs tūlīt. Darbs mums jāpaveic tagad, un pie šī jautājuma mēs noteikti atgriezīsimies - ja radīsies tāda vajadzība -, pēc tam kad Līgums būs stājies spēkā.
Tāpēc es lūgtu liberāļus pārskatīt savu priekšlikumu un, ja iespējams, atteikties no grozījuma.
Claudio Fava
PSE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Sociāldemokrātu grupa atzinīgi vērtē Eiropola ziņojuma pieņemšanu un priekšlikumu pārveidot Eiropolu par ES aģentūru. Pēc ārkārtīgi ilgas gaidīšanas mums beidzot ir iespēja padarīt Eiropolu par konkrētu un efektīvu instrumentu cīņā pret organizēto noziedzību, tāpat kā daudziem citiem bīstamiem noziegumu veidiem, kas šobrīd vērojami Eiropas līmenī; ar to es domāju, piemēram, Eiropola iespējas nodarboties ar naudas atmazgāšanas jautājumu.
Mūsu grupa vēlējās pastiprināt priekšlikumā minētās uzraudzības pilnvaras, pārveidojot tās par īstu parlamentāro uzraudzību, nevis tikai budžeta uzraudzību, un mēs vēlējāmies pastiprināt personas datu aizsardzības un datu drošības noteikumus, it īpaši tāpēc, ka trešajā pīlārā trūkst laba pamatlēmuma par datu aizsardzību, jo tas joprojām tikai top.
Tomēr mēs nedrīkstam ignorēt A. Díaz de Mera García pieminēto faktu, ka pa šo laiku konteksts ir mainījies; Lisabonas Līguma parakstīšanas rezultātā tuvākajā nākotnē par policijas sadarbību koplēmuma procedūras kārtībā būs jālemj Eiropas Parlamentam, tādējādi uzņemoties pilnu atbildību; par to lems Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, un šī sfēra būs Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā. Tādēļ mēs lūdzam Slovēnijas prezidentūru formāli apņemties iesniegt šīs dokumentācijas pārskatu Eiropas Parlamentā sešu mēnešu laikā no Lisabonas Līguma stāšanās spēkā.
Visbeidzot, Sociāldemokrātu grupa joprojām uzskata, ka tik jutīgā jautājumā kā šis referentam būtu vajadzējis nedaudz ierobežot savu dalību, ņemot vērā notikumus, kuros viņš iesaistījās politiskā darbībā savā valstī. Tomēr mūsu grupa ir izlēmusi ievērot viņa nopelnus šajā lietā, ko mēs uzskatām par stratēģiski svarīgu Eiropas integrācijas procesā.
Alexander Alvaro
ALDE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, priekšsēdētāja vietnieka kungs, ministra kungs! Sākumā es vēlētos pateikties A.°Díaz de Mera García Consuegra par konstruktīvo un izcilo sadarbību. Mūsu kopdarbs, tostarp ar kolēģiem no Sociāldemokrātu grupas Eiropas Parlamentā, bija ļoti labs, par spīti, starp citu, atsevišķam gadījumam, kad sociālisti kritizēja referentu.
Mums nav nekādu bažu par vajadzību paplašināt Eiropolu, kas tika dibināts 1994. gadā kā Eiropas Narkomānijas apkarošanas vienība un ko 1999. gadā, kā zināms, pārveidoja par Eiropolu. Tas ir nepieciešams, lai aizsargātu mūsu iedzīvotājus cīņā pret organizēto noziedzību, kas nepazīst robežu - ne jūras, ne sauszemes, ne gaisa. Tāpat arī Eiropas ierēdņiem jābūt spējīgiem rīkoties un tikt ar to galā. Tomēr vienlīdz skaidri arī jāsaprot, ka policijas darbā ir vairāki pamatnoteikumi.
Eiropola virsnieku imunitātei, ko regulē kodicils, nav pamata. Tas ir jāpasaka. Nav pamata Eiropas policijas virsniekiem, ja viņi darbojas kā Eiropola virsnieki, piešķirt lielākas pilnvaras nekā citiem. Tāpat nav pamata policijas sadarbības jautājumā neīstenot parlamentāro kontroli. Galu galā mēs gribam radīt efektīvu iestādi, kas spētu arī sniegt pārskatu par savām varbūtējām pieļautajām kļūdām, bet nevis "Notingemas šerifu”!
Tas pats attiecas uz Eiropola procesuālo pārbaudi. Nav iedomājams, ka Eiropas policijas iestādes darbība netiktu pakļauta tiesas kontrolei. Tāpēc mēs, liberāļi (mūsu kolēģis H. Pirker to, iespējams, ir pārpratis), esam iesnieguši grozījumu, ar ko paredzēts pieņemt pārskatīšanas klauzulu, kā jau norādīja C. Fava, lai Eiropas Parlaments šo jautājumu varētu skatīt atkārtoti, kad pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā būs pagājuši seši mēneši.
Attiecībā uz pārējo mēs - vismaz Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa - vēlamies dzirdēt arī skaidru Padomes apstiprinājumu, ka šī pārskatīšanas klauzula tiks ņemta vērā un izskatīta sarunās. Strukturālā vairākuma apstākļos mēs nevēlētos izmantot Reglamenta 53. pantu vai 168. pantu, proti, nodošanu atpakaļ komitejai, jo arī mēs uzskatām, ka Eiropols ir vajadzīgs tūlīt un ka tā paplašināšana nav atliekama. Tomēr, ja būsim spiesti, mums tā būs jārīkojas.
Seán Ó Neachtain
Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlētos izteikt atzinību referentam A. Díaz de Mera García Consuegra par viņa ziņojumu. Kā zināms, mēs dzīvojam Savienībā, kuras pilsoņi var brīvi ceļot, tomēr tieslietu un iekšlietu sfēras koordinēšanai ES līmenī ir jāpiešķir daudz svarīgāka nozīme.
Organizētajai noziedzībai ir tendence kļūt arvien starptautiskākai, tāpēc ES pienākums ir nodrošināt Eiropolam iespēju aktīvi darboties, lai apturētu nelikumīgo narkotiku ieplūšanu no valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Eiropolam jācenšas izskaust nelegālo tirdzniecību, ar kuras palīdzību daudzi cilvēki tiek nelikumīgi ievesti ES - visbiežāk pret savu gribu -, lai strādātu, piemēram, seksa industrijā.
Īrijā drīz notiks referendums par Lisabonas Līgumu, un es vēlētos, lai protokolā tiktu atzīmēts, ka mēs arī turpmāk aktīvi piedalīsimies Eiropas tieslietu un iekšlietu procesos, kā esam darījuši līdz šim. Mēs neizmantosim iespēju balsot noraidoši, ja vien neradīsies problēmas saistībā ar valsts tiesisko sistēmu.
Kathalijne Maria Buitenweg
Verts/ALE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos no sirds pateikties referentam A. Díaz de Mera García Consuegra par viņa darbu. Viņš jau bija ieguldījis ļoti vērtīgu darbu, un arī vēlāk viņa attieksme pret deputātu iesniegtajiem grozījumiem bija ļoti konstruktīva. Tāpēc mūsu grupa atbalsta viņa ziņojumu.
Tomēr es vēlētos skaidri paust Padomei, ka atbalsts A. Díaz de Mera García Consuegra ziņojumam nav sinonīms atbalstam Padomes lēmumam, jo starp abiem joprojām ir atšķirības, it īpaši attiecībā uz datu aizsardzību. Ziņojums paredz izslēgt datu bāzu neierobežotu izmantošanu, jo dati ir izmantojami tikai konkrētiem mērķiem, dalībvalstīm jānodrošina to tiesiskā kontrole, un tos apstrādā tikai katrā gadījumā atsevišķi.
Mans jautājums ir šāds: vai Padome vēlētos reaģēt uz šiem grozījumiem? Komisārs F. Frattini tikko sniedza labu piemēru, detalizēti aplūkojot ziņojumu un tādējādi ļaujot mums skaidri noprast Komisijas nostāju. Par to es viņam esmu ļoti pateicīga. Tagad es ceru, ka arī Padomes priekšsēdētājs skaidri paudīs Padomes viedokli par Eiropas Parlamenta papildinājumiem.
Ne visi mūsu grupas locekļi nelokāmi aizstāv ideju par spēcīgiem policijas spēkiem, taču jebkādi uzlabojumi tiesas kontroles un demokrātiskās kontroles jomā var rēķināties ar stingru mūsu atbalstu. Tādēļ mēs atbalstām Eiropola pārveidošanu par aģentūru, vienlaikus pastiprinot budžeta kontroli. Mēs atbalstām arī lielāku tiesas kontroli, tāpēc Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas priekšlikumu es uzskatu par ļoti saprātīgu un to atbalstīšu.
A. Alvaro tikko norādīja - jāteic gan, ka samērā piesardzīgi -, ka pie šī jautājuma mēs varam atgriezties turpmākajos sešos mēnešos. Gandrīz droši varu teikt, ka mēs ne tikai atgriezīsimies pie šī priekšlikuma, bet arī to pārstrādāsim. Mans jautājums Padomei: vai jūs plānojat pieņemt šo priekšlikumu? Ja jā, tad ko tas, jūsuprāt, mainīs attiecībā uz Eiropas Kopienu Tiesas kontroli, tostarp kontroli pār Eiropolu?
Giusto Catania
GUE/NGL grupas vārdā.. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Arī es uzskatu, ka mums ir vajadzīgi starptautiski policijas spēki, kas varētu konkrēti risināt starptautiskās noziedzības problēmas, kuras mūsdienās ir izgājušas ārpus atsevišķu valstu robežām.
Vēl tikai pirms dažām dienām Itālijas parlamenta Mafijas apkarošanas komisija devās uz Vāciju, kur tā atklāja, ka milzīgs daudzums Vācijā ieguldīto finanšu līdzekļu ir iegūts ar tādu mehānismu palīdzību, kam ir tiešs sakars ar Sicīlijas un Kalabrijas noziedzniekiem. Manuprāt, tas simboliski norāda uz reālo vajadzību apkarot noziedzību starptautiskā līmenī, un viens no līdzekļiem tā panākšanai ir Eiropas policijas resursu nostiprināšana.
Es ticu, ka Eiropolam šis darbs ir pa spēkam, tomēr nedaudz šaubos, vai Eiropola pārveidošana par aģentūru šeit nekavējoties kaut ko glābs. Mūsu pienākums ir izvērtēt Eiropola darbību no 1994. gada līdz šodienai, un es uzskatu, ka mums var nākties pārskatīt tā īpašo misiju, jo, manuprāt, tā prioritātēm jābūt darbam ar narkotiku tirdzniecības, naudas atmazgāšanas un starptautiskās mafijas organizācijas jautājumiem.
Manuprāt, joprojām pastāv arī dažas problēmas saistībā ar vajadzību atzīt Parlamenta pilnvaras. Parlamentam ir jābūt uzraudzības pilnvarām - tāpat kā visiem valsts parlamentiem ir pilnvaras uzraudzīt savas valsts policiju -, un es uzskatu, ka Eiropas Parlamentam ir vajadzīgas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz Eiropas aģentūru, kuras galvenais uzdevums ir kontrolēt un apkarot starptautisko noziedzību. Uzskatu arī, ka ir vajadzīga lielāka skaidrība datu aizsardzības jomā.
Mani īpaši bažīgu dara tas, ka priekšlikumam, tādā formā, kādā tas ir pieņemts un nākotnē, visticamāk, tiks pieņemts Padomē, piemīt ievērojami trūkumi, kuru dēļ Eiropas pilsoņu individuālie dati var tikt nopietni apdraudēti.
Roger Knapman
IND/DEM grupas vārdā - Priekšsēdētājas kundze, kā es saprotu, referents ir bijis Spānijas policijas ģenerāldirektors no 2002. līdz 2004. gadam. Es pieņemu, ka tas nozīmē, ka viens no viņa beidzamajiem uzdevumiem pirms aiziešanas no amata bija seku likvidācija tūlīt pēc briesmīgajiem bumbu sprādzieniem Madridē. Tāpēc man ir saprotams tā nopietnība, ar kādu viņš runā par EUROPOL pilnvaru paplašināšanu, lai novērstu jaunus terorisma draudus.
Tomēr nav vajadzības atgādināt viņam, ka arī manai valstij ir bijusi ilga terorisma draudu vēsture un ka tāpat kā viņa valstī tas daudzus gadus pastāvēja kā separātisma draudi, kam pēdējos gados pievienojas jauni islāma terorisma draudi. Ar to es saku, ka mana valsts ir ļoti pateicīga par kaimiņu sniegto palīdzību un sadarbību, kad tā bija nepieciešama, bet, galu galā, valstij jāspēj rīkoties tieši saskaņā ar savām metodēm un procedūrām un pēc pašas iniciatīvas.
Bet tas, ko piedāvā, nav tikai turpmāka EUROPOL ietekme teritorijās, kam jāpaliek dalībvalstu kontrolē. Sliktāk ir tas, ka Komisija grib mainīt EUROPOL tiesisko regulējumu, lai tādējādi nekāda EUROPOL pilnvaru paplašināšana nav jāratificē dalībvalstīm. Referents savu ziņojumu nobeidz ar slēdzienu, ka mums jāpanāk, lai EUROPOL iegūst maksimālu demokrātisku likumību. Un atkal mēs redzam, ka Eiropas Savienībai, kad tā mēģina atņemt dalībvalstīm pilnvaras pat tādos jautājumos kā policijas kontrole, ir ļoti savāds priekšstats par demokrātisku likumību.
Jim Allister
Priekšsēdētājas kundze, lai cik vēlama arī būtu terorisma un organizētās noziedzības apkarošana - un tā patiesi ir vēlama - man ir skaidrs, ka šī EUROPOL lomas paplašināšana un tās tiesiskā pamata un nosaukuma maiņa attiecas uz kaut ko pavisam citu. Te īstenībā ir runa par valstiskuma piešķiršanu ES aparātam.
Ir dabiski un pareizi, ka valstīm ir policijas spēki. Tagad ES taisās iegūt pati sev tiesības uz Eiropas policistiem, ko finansē no ES budžeta un izvēlas ES amatpersonas. Patiesībā faktiski tie būs ES policisti, kas pildīs ES uzdevumus un klejos apkārt pa Eiropu, jaucoties valstu policijas spēku darbā, it īpaši tāpēc, ka viņu kompetence ierosināt un veikt izmeklēšanu ir jāpaplašina tālāk par organizēto noziedzību, ietiecoties arvien jaunās krimināltiesību jomās.
Tad papildus visam tam, kas manā uztverē ir absurds, šiem ES policistiem ir jāpiešķir neaizskaramība pret nacionāliem ierobežojumiem, un viņu darbība nav jāpakļauj tiesas kontrolei. Tas liek man noraidīt šos priekšlikumus. Tie ir tikai jaunākā no ES pārvalstiskuma izpausmēm - viss notiek saskaņā ar Konstitūcijas pamatnostādnēm, un neviena no tām nav saņēmusi Eiropas tautu piekrišanu ES vadītāju konspirācijas dēļ, lai gāztu demokrātiju un atteiktos no referendumiem.
Carlos Coelho
(PT) Priekšsēdētāja vietniek F. Frattini, dāmas un kungi! Eiropas Parlaments 1998. gadā noraidīja visas iniciatīvas, kas tika ierosinātas apspriedēs par jautājumiem, kas saistīti ar Eiropolu. Konsekvences dēļ tā tika darīts visā laika periodā, kamēr Eiropols pastāvēja starpvaldību kontekstā, bez demokrātiskas un tiesiskas kontroles īstenošanas. Šī iniciatīva ir atbildes reakcija uz to, ko mēs nepārtraukti esam prasījuši šajā plenārsēdē ar mērķi pārvērst Eiropolu par ES aģentūru, ko finansētu no Kopienas budžeta, un vēlēdamies pastiprināt mūsu lomu demokrātiskajā kontrolē.
Lai gan šis priekšlikums Padomē ir raisījis dziļas pretrunas, manuprāt, mums nevajadzētu piekrist jautājuma atlikšanai. Eiropas Parlamentam ir pienākums atbalstīt Komisijas iniciatīvu pārveidot Eiropolu par ES aģentūru. Eiropola pašreizējais tiesiskais pamats - starptautiska konvencija - turklāt kavē jebkādu pilnvaru koriģēšanas vai mainīšanas procesu, un kavēšanās ilgst gadiem. Jaunie draudi drošībai, piemēram, terorisms, rada Eiropolam jaunus pārbaudījumus, tādēļ neapšaubāmi ir vajadzīga jauna pieeja.
Tāpēc tik svarīgs ir šis lēmums, kas ne tikai nostādītu Eiropolu vienlīdzīgās pozīcijās ar Eurojust un Eiropas Policijas akadēmiju, bet arī veicinātu tā operatīvo efektivitāti, iekļaujot tā pilnvaru sfērā arī noziegumus, kas nav cieši saistīti ar organizēto noziedzību, un padarot elastīgākus tā mehānismus. Tajā pašā laikā jāgarantē lielāka pārredzamība, kā arī demokrātiskā un tiesiskā kontrole.
Tādējādi es atbalstu A. Díaz de Mera izveidoto lielisko ziņojumu un viņa iesniegtos svarīgos grozījumus, īpaši saistībā ar datu aizsardzību. Es vēlētos paust personīgu solidaritāti un izteikt pateicību A. Díaz de Mera par izcili sagatavoto ziņojumu un par viņa personiskajām īpašībām, ņemot vērā dažu deputātu mēģinājumus negodīgā veidā nopelt viņa darbu, raisot nacionālus strīdus, kuri turklāt ir pilnībā atrisināti Spānijas Augstākajā tiesā.
Marek Aleksander Czarnecki
- (PL) Galvenais uzdevums, kas jārisina Eiropas Policijas birojam, ir darbības un sadarbības efektivitātes uzlabošana dalībvalstu iestāžu starpā attiecībā uz starptautiskās organizētās noziedzības novēršanu un apkarošanu. Aģentūras uzdevums ir dot ieguldījumu tiesiskās kārtības nodrošināšanā Eiropas Savienībā saistībā ar šo noziedzības veidu. Tas kļūst arvien svarīgāk, jo nemitīgi parādās jauni noziedzības veidi, arī terorisma draudi.
Dzīve mūs spiež paplašināt Eiropola pilnvaras un pielāgot tā darbības principus, ieviešot elastīgākus mehānismus. Tomēr līdz ar referenta ierosinātā aģentūras modeļa izveidi steidzami ir jāievieš skaidri Eiropola demokrātiskās uzraudzības un personas datu aizsardzības principi.
Athanasios Pafilis
- (EL) Priekšsēdētājas kundze! Ar šī Eiropas policijas spēku izveidošanas priekšlikuma palīdzību Komisija cenšas pārvērst Eiropolu no organizācijas, kuras pamatā ir starpvalstu nolīgums, par Eiropas Savienības iestādi. Manuprāt, tas rāda, cik tālu sniedzas Eiropola izpildes operācijas un demonstrē Eiropas Savienības izpildes sistēmas un mehānismu vispārējo pastiprināšanu.
Eiropas Savienībā ir divas strauji augošas lietas: uzņēmumu un kapitāla peļņa un agresīvi izpildes mehānismi. Visas savas valstis mēs esam piepildījuši ar policijas spēkiem un izpildes mehānismiem, un tagad tas notiek arī ES līmenī.
Šāda virzība arī paplašina Eiropola darbības jomu un iekļauj tā kompetences sfērā visas sodāmās darbības. Tas iegūst tiesības iejaukties pat pašu dalībvalstu jautājumos saistībā ar nozīmīgiem starptautiskiem pasākumiem, kas var ietekmēt sabiedrisko kārtību, piemēram, starptautiskām demonstrācijām. Līdztekus milzīgajām SIS II un VIS uzraudzības sistēmām utt., arī Eiropola informācijas sistēma tiks izmantota visas Eiropas Savienības darba ņēmēju personas datu uzskaitei, kā arī tādu datu uzskaitei, kas saistīti ar politisku vai sabiedrisku darbību, dalību arodbiedrībās vai personisku pārliecību. Šie dati būs pieejami ne tikai ES dalībvalstu drošības dienestiem un slepenajiem dienestiem, bet arī privātpersonām, piemēram, neatkarīgiem algotiem slepkavām, kas darbojas Irākā.
Apgalvojumi, ka šī Eiropola pārveide nozīmē demokrātijas attīstību, ir melošana pašiem sev vai, labākajā gadījumā, naivums. Kāpēc? Tāpēc, ka nav reālas iespējas kontrolēt nepieejamo Eiropola citadeli vai ierobežot tās izpildu darbības. Turklāt daudzi ir izteikušies par Eiropola policijas virsnieku imunitāti un jebkādas valsts līmeņa kontroles neatbilstību. Šo iemeslu dēļ mēs stingri iebilstam pret šo priekšlikumu.
Nils Lundgren
(SV) Priekšsēdētājas kundze! Mēs esam radījuši vienotu tirgu ar preču, pakalpojumu, kapitāla un personu brīvu pārvietošanos. Gandrīz visi ir piekrituši pievienoties Šengenas līgumam. Visas ES robežkontroles reāli ir atceltas. No liberālā viedokļa tas ir milzīgs panākums. Mums vairs nav jāstāv ierēdņu priekšā ar cepuri rokā, ja vēlamies mācīties, strādāt, ceļot vai ārstēties citā ES valstī.
Tomēr brīvībai ir ēnas puses. Izzūdot robežkontrolei, ārkārtīgi pieauga organizētās noziedzības mērogs. Tas atbrīvoja ceļu narkotiku tirdzniecībai, zagtu preču apmaiņai un nelikumīgiem pārvadājumiem. Dažkārt organizētās noziedzības izplešanos izmanto par pierādījumu ES pastāvēšanas nepieciešamībai. Tas ir nožēlojami. Šo izplešanos veicina pati ES, un tā ir cena, kas mums jāmaksā par brīvības un labklājības pieaugumu. Cik augsta ir šī cena? Lai kompensētu šo parādību, valsts līmenī policijas resursi acīmredzot jāpalielina par 1-2 % no IKP. Šāds valsts resursu palielinājums ir pats svarīgākais un, iespējams, vienīgais veids, kā Eiropā atjaunot godīgumu un kārtību.
Referents vēlas kontroli pār policiju nodot Briseles rokās. Eiropolam būtu jākļūst par ES struktūrvienību, ko finansē no ES budžeta. Viņš pārāk vieglprātīgi izturas pret integritātes un demokrātiskās likumības jautājumiem. Tāpēc mums ir jānoraida šis ziņojums, jākoncentrējas uz dalībvalstu policijas resursu palielināšanu un jāsaglabā Eiropols kā sadarbības struktūrvienība, kuras darbības pamatā ir starpvaldību procedūras.
Fernand Le Rachinel
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Šajā ziņojumā ierosināts ne vairāk un ne mazāk kā piešķirt Eiropas Policijas birojam, Eiropolam, jaunu statusu, mainot tā pašreizējo tiesisko pamatu.
Nolūks ir aizvietot dalībvalstu 1995. gadā noslēgto Eiropola Konvenciju ar Padomes lēmumu, kas paredz aģentūras pārveidošanu no starpvaldību struktūrvienības par Eiropas Savienības aģentūru, ko finansē no Kopienas budžeta un uz ko attiecina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus. Šīs radikālās statusa pārmaiņas pamato ar Eiropola rīcības pilnvaru paplašināšanu, ietverot ne tikai organizēto noziedzību, kā arī ar dalībvalstu nespēju pienācīgi īstenot šos jaunos un ļoti plašos mērķus. Šos mērķus acīmredzami labāk var sasniegt Eiropas Savienības līmenī, kā Padome mums apgalvo.
Taču tas viss ir tikai miglas pūšana acīs. Patiesībā uz mums jau attiecas un tiek piemērotas Lisabonas Līguma prasības, kas nosaka gandrīz visas tieslietu un iekšlietu jomas nodošanu Ministru padomes kvalificētā balsu vairākuma pārziņā. Līdz šim šajā tiesu iestāžu un policijas sadarbības jomā bija vajadzīga vienprātība. Patiesībā mūsu dalībvalstu un Eiropas Savienības vadītāji mums šobrīd cenšas uztiept iestāžu reformas, ar kuru palīdzību tiks radīta vēl pārvalstiskāka un birokrātiskāka sistēma.
Tieši šādas Lisabonas Līgumā paredzētas reformas 2005. gada maija un jūnija referendumos noraidīja francūži un nīderlandieši. Ļaudis ir tikuši krāpti, maldināti un nievāti. Eiropu nevar uzcelt, nerēķinoties ar cilvēkiem un reālo situāciju valstīs, un mūsu proeiropeiskajai politiķu šķirai ir pēdējais laiks to apzināties un beidzot ļaut Eiropai veidoties - no valstu un cilvēku tiesībām līdz identitātei, suverenitātei, brīvībai un drošībai.
Margaritis Schinas
- (EL) Priekšsēdētājas kundze! Būdams Budžeta komitejas loceklis un turklāt Eiropas Parlamenta deputāts no reģiona, kas atrodas pie Eiropas Savienības ārējām robežām, es vēlētos darīt zināmus trīs apsvērumus.
Pirmkārt, Eiropola pārveidošana par Kopienas aģentūru prasa, lai tās darbs sniegtu lielāku atdevi mūsu ieguldītajai naudai. Mēs vēlamies, lai šī Kopienas Eiropola klātbūtne būtu vairāk jūtama tajās vietās, kur tas vajadzīgs - Balkānos, apkarojot organizēto noziedzību -, nevis personāla telpās un birojos.
Otrkārt, darbojoties Kopienas Eiropola sistēmā, dalībvalstu policijas spēkiem ir beidzot jāpārvar savstarpējā neuzticība. Dalībvalstu policijas iestādēm jāmācās sadarboties ārpus valstu robežām un ārpus valstu prioritātēm. To ļaus izdarīt Eiropola pārveidošana par Kopienas aģentūru.
Treškārt un galvenokārt, mēs daudz laika esam veltījuši šī jautājuma institucionālajai dimensijai. Es vēlētos izteikt pilnīgu atbalstu referentam A. Díaz de Mera García Consuegra, kurš ir izvēlējies praktisku un reālistisku risinājumu. Mēs nedrīkstam paralizēt visu procedūru līdz 2009. gadam, gaidot nevainojamu institucionālo risinājumu, un nevaram arī turpināt teoloģiskus strīdus, kad situācija liek steidzami rīkoties. Ir laiks kaut ko darīt, un jādara ir nekavējoties. Tieši šādā kontekstā es arī izsaku pilnīgu atbalstu referenta izstrādātajai pieejai un ceru, ka šīs debates būs pirmais solis, veidojot īstu Eiropas Kopienas policijas dienestu, kas spētu risināt problēmas.
Georgios Georgiou
- (EL) Priekšsēdētājas kundze! Kārtējo reizi mēs esam liecinieki tam, kā attīstās šī lielā policijas struktūrvienība, ko pazīstam kā Eiropolu. Tā tas ir bijis kopš 1992. gada. Šīs iestādes snieguma rādītāji nav bijuši slikti. Man rodas iespaids, ka jaunais veids, kādu mēs gribam tai piešķirt, radīs problēmas, ņemot vērā to, ka britu policija darbosies Parīzē, bet grieķu policija - Berlīnē. Mēs tiksim skaidrībā, kā to nokārtot, taču joprojām pastāv kāda problēma - policijas iestāžu savstarpējā neuzticēšanās.
Es apsveicu A. Díaz de Mera García Consuegra ar ļoti rūpīgo darbu. Ja Eiropola darbībai jāaprobežojas tikai ar terorisma jomu, tad citu noziegumu starpā tam jācenšas atrast īstu terorismu, nevis jāizstrādā mehānisms, kas teroristu medīšanas vietā karājas kā cilpa, žņaudzot Eiropas pilsoņu cilvēktiesības un politiskās tiesības.
Hynek Fajmon
(CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Esmu pārliecināts, ka Eiropola juridiskā stāvokļa mainīšana, ko mēs šobrīd apspriežam, nav solis pareizā virzienā. Eiropols patlaban darbojas labi, un tā statusā nav vajadzīgas nekādas pārmaiņas. Policijas darbs ir dalībvalstu pārziņā, un tātad ir loģiski un pareizi, ka šajā jomā galvenā atbildība ir dalībvalstu valdībām, ko kontrolē dalībvalstu parlamenti. Šāda pieeja jau tiek netieši atzīta pat Šengenas sadarbībā, kurā Čehija pilnībā piedalās kopš pagājušā gada beigām. Tātad ir loģiski, ka policijas sadarbība ES līmenī ir risināma kā starpvaldību jautājums. Tagad Komisija vēlas attiekties no šīs pareizās un loģiskās pieejas un būtībā pārveidot Eiropolu par jaunu aģentūru, kas būtu pakļauta Eiropas Savienības iestādēm. Taču aģentūras formāts Eiropolam nav piemērots un nedos nekādu labumu. Dalībvalstu iekšlietu ministriem būs arvien mazāka kontrole pār Eiropolu, un cīņā pret noziedzību tas nedos priekšrocības. Manuprāt, šeit jāsāk ar Lisabonas Līguma pienācīgu un demokrātisku ratificēšanu, jo Līgums attiecas arī uz Eiropola juridisko pamatu; tikai pēc tam var sākt sarunas par iespējamo šī juridiskā pamata grozīšanu. Šī iemesla dēļ es balsošu pret šo ziņojumu.
Alexander Stubb
Priekšsēdētājas kundze, tikai lai parādītu, ka PPE-DE grupā ir liela dažādība, es pilnīgi nepiekrītu iepriekšējam runātājam un vēlētos sākt ar to, ka apsveicu referentu par izcilu ziņojumu.
Es uzskatu, ka šis ziņojums ir ļoti labs, un es uzskatu, ka tas ir labs trīs iemeslu dēļ. Pirmais iemesls ir, ka tas paplašina EUROPOL pilnvaras. Tas ieved to Kopienas budžetā, tas rada aģentūru, un tas paplašina tā pilnvaras tālāk par organizēto noziedzību. Es uzskatu, ka tas ir ļoti svarīgs solis uz priekšu.
Otrs iemesls, kāpēc, manuprāt, tas ir labs, jo tas prasa lielāku elastību. Nav jābūt Šerlokam Holmsam, lai saprastu, ka šī organizācija nedarbojas, ja tā ir izveidota 1995. gadā un tās konvencija ir grozīta trīsreiz no 2000. līdz 2003. gadam un šīs izmaiņas stājas spēkā tikai 2007. gadā.. Tā nav pietiekami elastīga. Mums ir vajadzīga lielāka elastība, un es uzskatu, ka tieši to ziņojums piedāvā. Nav nekā konservatīvāka šai pasaulē par iekšlietu ministriju vai policijas iestādi, un, manuprāt, to esam pieredzējuši ar EUROPOL.
Trešais punkts ir šāds: es uzskatu, ka šis ir labs ziņojums, jo tajā ir palielināti pārnacionālie un communautaire elementi un samazināti starpvaldību elementi. Tas palielina tiesisku izpēti un demokrātiju, un, ja ir kāda joma, kurā jāstrādā kopā, tad tā ir tieši šī. Jo jums brīvāka ir pārvietosanās, jo vairāk jums Šengenas, jo vairāk jums starptautiskās noziedzības, jo vairāk mums vajadzīga sadarbība Eiropas līmenī, un es uzskatu, ka ziņojums ir solis uz priekšu šajā virzienā.
Javier Moreno Sánchez
(ES) Priekšsēdētājas kundze, neliels precizējums. Kā mūsu, sociālistu, koordinators teica, mēs, sociālisti, joprojām uzskatām, ka referents nav īstā persona, kam sastādīt ziņojumus par tiesu iestāžu un policijas sadarbību.
Tā ir taisnība, kā teica C. Coelho, ka Augstākā tiesa ir pabeigusi lietas izskatīšanu, taču tas ir ētikas un politiskās cieņas jautājums.
Es paskaidrošu; man ir skaidri jānorāda, ka referents atteicās sadarboties ar Spānijas tieslietu sistēmu un par to viņam tika uzlikts sods. Jautājums nebūt nebija triviāls; tas bija tiesas process, kurā iesaistītie teroristi bija apsūdzēti par ļaunprātīgāko uzbrukumu, kāds izdarīts Eiropas Savienībā.
Tāpēc mēs uzskatām, ka konsekvences labad persona nevar atteikties sadarboties ar tieslietu sistēmu Spānijā, bet vēlāk pamācīt Eiropu, kā dalībvalstīm būtu jāsadarbojas policijas un tiesu iestāžu jautājumos.
Geoffrey Van Orden
Priekšsēdētājas kundze, tas, ko esam dzirdējuši šajās debatēs, ir ierastā sadarbības jaukšana ar integrāciju. Es visnotaļ atbalstu tos, kas ir pauduši bažas par ES centieniem paplašināt EUROPOL pilnvaras un kompetenci. Protams, mums vajadzīga laba sadarbība policijas un drošības dienestu starpā. Es, piemēram, domāju, ka mums vienmēr ir bijusi laba sadarbība praktiskajā līmenī, bet to vienmēr var uzlabot. Patiešām, mana pieredze ar EUROPOL - un es, iespējams, esmu viens no nedaudzajiem šī Parlamenta deputātiem, kas ir apmeklējis EUROPOL vairākos gadījumos - liecina, ka tās darbība vairumā gadījumu ir divpusēja, kas neatbilst šim priekšstatam, ka tam ir kāda cita liela loma.
Vajadzība sadarboties ļoti atšķiras no Eiropas Savienības institūciju iesaistīšanās, kas ir tikai daļa no ES politiskās integrācijas plašākās programmas.
Charles Tannock
Priekšsēdētājas kundze, es gribēju pievienot savu balsi savam kolēģim Geoffrey Van Orden, kas bija arī iepriekš mans kolēģis Čehijas Republikās Pilsoniskās demokrātu partijas (ODS) . Es nepiekrītu A. Stubb. Tāpat mani satrauc - un es nedomāju, ka to atbalstīs daudzi no maniem vēlētājiem Apvienotajā Karalistē - doma par EUROPOL pārvēršanu par sava veida topošu pārnacionālu Eiropas Savienības FIB tipa organizāciju.
Es līdzīgi visiem citiem kolēģiem, protams, arī atbalstu starpvaldību sadarbību policijas, izlūkdienestu un drošības jautājumos, it īpaši, kad mēs sastopamies ar augošām problēmām, ko rada starptautiskā organizētā noziedzība, starptautiskais terorisms utt.. EUROPOL jau ir dotas plaša kompetence arī tādās jomās kā cilvēku tirdzniecība, bet mums nav jāpaplašina EUROPOL pilnvaras. Tai jābūt aģentūrai, kurai uzdots darboties kā vārtsargam informācijas apmaiņā, kā arī, veidojot lielāku uzticību valstu policijas spēku un mūsu drošības un izlūkošanas dienestu starpā. Pastāv liela neuzticēšanās dažu dalībvalstu tradicionālo tiesībaizsardzības iestāžu starpā. EUROPOL būtu jādarbojas kā sava veida koordinatoram, un tam nav jāpiešķir īpašas tiesības. Jo īpaši es iebilstu pret jebkuru domu, ka ES policisti varētu ierasties mūsu pašu dalībvalstīs ar aresta pilnvarām.
Alexander Stubb
Priekšsēdētājas kundze, es nevaru pretoties vēlmei atbildēt diviem saviem kolēģiem G. Van Orden un C. Tannock. Mēs nemēģinām šeit radīt sava veida ASV FIB tipa organizāciju, mēs vienkārši mēģinām panākt policijas sadarbību, kas strādā labāk, kas ir efektīvāka, kas ir pārredzamāka, kas ir elastīgāka un kas vienkārši darbojas. Tieši tā mums šodien trūkst, tas ir tas, ko mēs mēģinām darīt.
Es negribu iesaistīties AK iekšējās debatēs un biedēšanā, ka mēs radām kaut kādu FIB ar kaut kādām superpilnvarām Eiropas policijai ienākt jūsu mājā, lai jūs arestētu. Ne to mēs mēģinām darīt. Mēs mēģinām panākt, lai trešais pīlārs - policijas sadarbība - darbojas labāk. Tas ir viss.
Janez Lenarčič
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Atļaujiet izteikt tikai pāris komentāru par šīm ārkārtīgi interesantajām debatēm, kurās man ir tas gods piedalīties.
Mans pirmais komentārs attiecas uz Padomes attieksmi pret komentāriem, kuru ir daudz, - lai gan es šeit vēl nevaru pārstāvēt Padomes viedokli. Kā jau tika teikts ievadā, Padome vēl apspriežas par šo lēmumu un pēc grozījumiem atsāks apspriedes par šo tematu. Tomēr es varu apgalvot, ka prezidentūra centīsies detalizēti un rūpīgi apspriest apstiprināmos grozījumus. Tāpat mēs centīsimies lēmuma tekstā iekļaut iespējami daudzus no tiem. Neko vairāk es nevaru garantēt. Kā zināms, lēmuma apstiprināšanai šobrīd vēl ir vajadzīga visu dalībvalstu vienprātība.
Šajā saistībā man jārunā par pārskatīšanas klauzulu. Arī par to vēl nav Padomes atzinuma, taču es domāju, ka Padomes vārdā varu paust zināmas šaubas par tādu mehānismu iestrādāšanu šādā dokumentā, kuri automātiski tiktu aktivizēti pēc tam kad Lisabonas Līgums būtu stājies spēkā. Lisabonas Līgums vēl nav stājies spēkā. Tā ieviešana ir dalībvalstu parlamentu un, vismaz vienā gadījumā, balsotāju rokās.
Manuprāt, iestrādājot šādu mehānismu šāda veida aktos, mēs neatvieglojam šo aktu pieņemšanu un, vēl svarīgāk, mēs neatvieglosim pašreiz notiekošās ratifikācijas procedūras. Uzskatu arī, ka šis jautājums ir apmierinoši atrisināts Lisabonas Līgumam pievienotajā 50. deklarācijā.
Alexander Alvaro
- (DE) Priekšsēdētājas kundze! Man radās sajūta, ka ministrs to ir pārpratis, tāpēc atļaujiet man ļoti īsi atzīmēt faktu, ka pārskatīšanas klauzula nekādā veidā neapdraud un neiespaido Līguma ratifikāciju, bet gan vienkārši garantē, ka pēc ratifikācijas Parlaments atkārtoti skatīs ziņojumu par Eiropolu. Pēc konsultēšanās ar citiem pastāvīgajiem pārstāvjiem man nešķiet, ka to uzskata par vispārēju draudu.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pateicos jums par visu ieguldīto darbu. Es runāšu ļoti īsi.
Vispirms es vispārināti atbildēšu tiem, kas izteica šaubas par vajadzību stiprināt Eiropolu, tiem, kas runāja par tautas gribu un pilsoņu bažām. Es vēlētos teikt, ka, ja ir kāds temats, par kuru lielākā daļa Eiropas pilsoņu pauž bailes saistībā ar noziedznieku brīvu pārvietošanos un pieprasa lielāku drošību, tad tas ir tieši policijas sadarbības temats. Tas ir temats, par kuru jo vairāk ir runāts, kā atzīmēja A. Stubb, jo vairāk tikusi liberalizēta personu pārvietošanās, jo vairāk vajadzīga saskaņota Eiropas rīcība starptautiskās noziedzības jomā, un tātad Eiropas aģentūras koncepcija noteikti nenozīmē birokrātisku struktūrvienību, bet gan ātru un efektīvu operatīvo līdzekli.
Tieši tādēļ esmu pārliecināts - un ne jau tikai tāpēc, ka pats esmu iesniedzis šo priekšlikumu -, ka šis lēmums jāpieņem steidzīgi, kā vēlas Slovēnijas prezidentūra. Kas attiecas uz grozījumiem, es jau pieminēju A. Alvaro iesniegto grozījumu. Es gribētu jums atgādināt, ka iespēja regulāri pārskatīt pašreizējā "trešā pīlāra” iniciatīvu norisi jau ir paredzēta 50. deklarācijā, kura nupat tika pieminēta. Ko tas nozīmē? Tas nozīmē, ka Komisija, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ja situācija ir atbilstoša, pēc Līguma stāšanās spēkā ierosina pārskatīt instrumentus, kas patlaban attiecas uz trešo pīlāru, lai tos aizstātu ar instrumentiem, kuri ar koplēmuma procedūras palīdzību pilnībā ir Parlamenta pārziņā un uz kuriem attiecas procedūras, ko Parlaments, manuprāt, taisnīgi vēlas panākt. Tādējādi šim nolūkam jau pastāv attiecīgs instruments.
Iespējams, zināmas problēmas man personiski rada tieši šis uzspiestais īsais laika periods, kas paredzēts šim instrumentam, taču man rodas arī jautājums - un šajā ziņā man nav gatava viedokļa -, vai ir vēlams ieplānot pārskatīt tādu instrumentu kā Eiropola lēmums, ja tas vēl nav stājies spēkā. Šo jautājumu es uzdodu tāpēc, ka jūs zināt - ja mēs gatavojamies pieņemt šo lēmumu līdz Slovēnijas prezidentūras beigām, 2008. gada jūnijā, tad tas stātos spēkā 2010. gada janvārī. Vai ir iespējams jau ieplānot apņemšanos pārskatīt instrumentu, ja tā darbība sāksies 2010. gada janvārī?
Ja tas jau darbosies un ja tad radīsies problēmas sakarā ar nepietiekamu demokrātisko uzraudzību, man nekas nebūtu iebilstams pret argumentu, ka tas Eiropas Komisijai būtu lielisks iemesls piemērot 50. deklarāciju un mainīt šo instrumentu no trešā pīlāra jomas uz jauno sistēmu. Ar šo piemēru es cita starpā vēlos teikt, ka Parlamenta demokrātiskā uzraudzība ir vajadzīga un nedrīkst tai nogriezt ceļu, taču iespējams, ka problēmas mums sagādā šīs stingri obligātās pārskatīšanas procedūras veids un laiks.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Priekšsēdētājas kundze, pirms jūs uzņemat laiku, es gribētu jūs lūgt apsvērt šādu lūgumu: lūdzu, dodiet man divas minūtes, kuras man pienākas, lai es ar laipnu atļauju varētu atbildēt visiem maniem kolēģiem, Padomei un Komisijai, bet papildus, priekšsēdētājas kundze, es jūs ļoti lūdzu piešķirt man atsevišķu laiku atbildēm uz ļoti nopietnajiem un nepamatotajiem mājieniem, kas par mani tika izteikti. Vai varu paļauties uz jūsu sapratni, priekšsēdētājas kundze? Liels paldies.
Esmu ļoti pateicīgs gandrīz visiem saviem kolēģiem - un es uzsveru vārdu "gandrīz” - par viņu ieguldījumu, un es to visā pilnībā ņemu vērā. Es vēlētos teikt, ka šeit paustās bažas nav tikai referenta bažas, bet arī Parlamenta bažas. Man bija liels gandarījums dzirdēt gan to, cik labvēlīga ir Padomes nostāja, gan arī priekšsēdētāja vietnieka F. Frattini jēgpilnos kompromisa un arī skaidrojuma vārdus.
Tāpēc es vēlētos pateikties visiem deputātiem - gan tiem, kas mani pagodināja ar atbalstu, gan tiem, kas mani pagodināja ar kritiku. Jums nevajadzētu aizmirst, ka es esmu Parlamenta deputāts jau septiņpadsmit gadu, un divus gadus biju Spānijas Karalistes policijas ģenerāldirektors. Biju. Tāpēc es spēju saskatīt abas monētas puses.
Padomes priekšsēdētāja kungs, es vēlētos vēlreiz uzsvērt problēmas, ar kurām mums jāsaskaras - mēs nevaram apkarot noziedzību paši saviem spēkiem. Noziedzība ir starptautiska. Noziedzībai nav robežu, un mūsu policijas spēkiem, kas darbojas valsts līmenī, Eiropols ir vajadzīgs kā atbalsts un palīgspēks. Nevis instruments, kas iejaucas to darbā vai dublē to, bet gan atbalsts un palīgspēks.
Ļoti svarīgas mums ir garantijas. Ļoti svarīgi mums ir atbalstīt un stiprināt Eiropolu, taču ar trim kritērijiem - uzticamību, kontroli un garantijām. Tas, protams, skaidri atspoguļojas mūsu ziņojumā un citu deputātu ieguldījumā.
Mums ir svarīga pēc iespējas drīzāka datu aizsardzības iekļaušana trešā pīlāra pamatlēmumā. Mums ir ārkārtīgi svarīgi, lai Parlamentam būtu kontrole, un mums ir ļoti svarīgi kopīgiem spēkiem izlēmīgi un enerģiski cīnīties pret organizēto noziedzību.
Tagad, priekšsēdētājas kundze, izteikto mājienu dēļ es vēlētos atbildēt uz otro, daudz nepatīkamāko jautājumu. J. Moreno nerespektē tiesas lēmumus. Spānijas Karalistes Augstākā tiesa un Spānijas Karalistes Augstākās tiesas prokurors attiecībā uz manu lietu teica tieši šādus vārdus. Nezinu, vai tie ir viegli tulkojami, bet vārdi bija tieši šādi: "trūkst jebkādas sodāmas darbības”.
Tomēr dažiem ļaudīm, piemēram, J. Moreno, ir trūcis un arī tagad trūkst intelektuālā un morālā godaprāta, lai atvainotos par to, ka viņi ir izplatījuši ko tādu, ko nevajadzēja izplatīt. Patiesībā J. Moreno rīcība, comme d'habitude, ir Parlamenta piesārņošana ar lietām, kam nav nekāda sakara nedz ar ziņojumu, nedz ar temata būtību.
Viņš izsakās par morāli un necienīgumu. Amorāli un necienīgi ir nerespektēt tiesas lēmumus un vēl turklāt mest tos sejā kolēģim, kam piemīt gan cieņa, gan morāle. Es neteikšu, ka J. Moreno ir necienīgs un amorāls, taču teikšu, ka viņš ir izturējies necienīgi un amorāli.
Viņa attaisnojumam varu teikt, ka tās nav viņa paša idejas - vismaz es tā vēlētos cerēt - un ka viņš ir uzvedies ne gluži kā izsūtāmais zēns, bet gan drīzāk šoreiz viņa rīcībai piemitusi izsūtāmā zēna nekaunība. Kādēļ? Lai nepamatoti diskreditētu un varbūt lai veltīgi pūlētos iegūt dažas rindiņas Spānijas presē.
Priekšsēdētāja
(FR) Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2008. gada 17. janvārī.
