Maksājumu kavējumu novēršana komercdarījumos (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Weiler kundzes ziņojums Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija) - C7-0044/2009 -.
Barbara Weiler
Priekšsēdētājas kundze, Padomes pašreizējā priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vispirms es vēlos pateikties Juridiskās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ēnu referentu komandai, saviem kolēģiem un ikvienam, kas palīdzēja sasniegt šo lielisko rezultātu. Ja Komisija nebūtu konstruktīvi un godīgi sadarbojusies ar Beļģijas prezidentūru, mēs noteikti nebūtu to sasnieguši.
Jūs jau varat iedomāties, ka, būdama referente, esmu ļoti apmierināta ar šo sasniegumu, pirmkārt, tāpēc, ka mēs esam būtiski uzlabojuši iepriekšējo direktīvu, un, otrkārt, tāpēc, ka ieviesām jaunus veidus, kā mudināt īstenot labāku maksājumu praksi. Mēs esam sasnieguši šo mērķi. Es vēlētos teikt, ka ir izveidots jauns ceļš MVU, mazo un vidējo uzņēmumu, likviditātes uzlabošanai un ieguldījumu nodrošināšanai jaunos produktos, jaunās darba vietās un jaunos procesos.
Kāpēc šī direktīva bija jāuzlabo? 2000. gada tiesību akti nebija saistoši un īpaši efektīvi. Pēdējo gadu laikā maksājumu prakse gandrīz visās dalībvalstīs ir pasliktinājusies, un tas notika jau pirms finanšu un ekonomikas krīzes. Šo reformu pieprasīja arī mazie uzņēmumi, kas pauda savas vēlmes saistībā ar Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu. Tie vēlējās krietni efektīvāku maksājumu prakses organizēšanu Eiropā.
Attiecībā uz rezultātiem es varu teikt, ka, pirmkārt, mēs esam ieminuši jaunu ceļu. Mums ir stingras normas. Principā - ar dažiem izņēmumiem, kuriem jābūt pamatotiem, - rēķini jāapmaksā 30 dienu laikā. Mēs esam ieviesuši augstāku kavējuma procentu likmi 8 % apmērā. Mēs esam noteikuši, ka piedziņas izmaksas bez liekas birokrātijas būs nemainīga summa EUR 40,00 un mēs esam panākuši, ka mazajiem uzņēmumiem būs vieglāk nekā iepriekš aizstāvēt savas tiesības.
Tomēr otrs jaunā ceļa aspekts ir pozitīvie stimuli un jaunie instrumenti, piemēram, "labo” maksātāju publiskošana, vairāk informācijas mazajiem uzņēmumiem par to tiesībām, maksāšana pa daļām un alternatīvi strīdu izšķiršanas mehānismi.
Turklāt šis tiesību akts atbilst "labāka regulējuma” pieejai un attieksies arī uz ES iestādēm. Es esmu pārliecināta, ka jūs varat iedomāties, ka mēs ar to īpaši lepojamies, jo ne visi to uztvēra ar entuziasmu.
Protams, bija dažas domstarpības, un dažas no tām es vēlos pieminēt. Pirmkārt, noteikti lielas domstarpības un dažādi viedokļi bija Parlamentā. To, ka mums vispirms bija jāizcīna cīņa Parlamentā, pierāda arī veiktie 100 grozījumi. Komisija noteikti vienmēr nebija apmierināta, redzot mūsu centienus, tostarp attiecībā uz uzņēmējiem, bet es uzskatu, ka kopumā mēs esam panākuši labu rezultātu.
Problēmas radīja Padome. Ir nožēlojami, ka Padome ne vienmēr ir pildījusi savu uzdevumu palīdzēt mazajiem uzņēmumiem. Es uzskatu, ka tas ir īpaši nožēlojami tādās bagātās un labi strukturētās valstīs kā Vācijā un Austrijā.
Attiecībā uz profesionālajām organizācijām es varu tikai teikt, ka tās darbojās konstruktīvi, lai gan mēs, protams, ne vienmēr piekritām to viedoklim un nevarējām to pieņemt.
Kopumā pēc rītdienas balsojuma mēs gaidām, ka Padome veiks pozitīvu galīgo balsojumu, un pēc tam dalībvalstis varēs īstenot šo tiesību aktu. Mēs ceram, ka tā īstenošanai nevajadzēs divus gadus. Tā vietā mēs ceram, ka dalībvalstis sāks to transponēt savos tiesību aktos jau nākamā gada janvārī.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, ar šīm debatēm noslēdzas svarīgs darba posms. Komisija, Parlaments un Padome ir nolēmuši sniegt kopīgu atbildi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), īstenojot Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu. Es ceru, ka direktīvu rīt pieņems un ļoti daudzi MVU Eiropas Savienībā varēs atviegloti uzelpot.
Pārāk ilgu laiku ir palielinājies nenomaksāto rēķinu skaits: pagājušajā gadā pieaugums bija 8 %, bet pašlaik nenomaksāto parādu apjoms ir EUR 300 miljardi . Šī problēma MVU rada milzīgas grūtības. Bieži vien tiem draud slēgšana, jo tie nespēj izdzīvot tāpēc, ka lielie uzņēmumi un it īpaši valsts iestādes nepilda savas saistības. Es uzskatu, ka Savienības iestādes ir gatavas sniegt ES ekonomikai pozitīvu atbildi. Kad būs pilnībā stājies spēkā tiesību akts, ko mēs gatavojamies pieņemt, apritē tiks atgriezti aptuveni EUR 180 miljardi , kas nozīmē izaugsmes un MVU izdevīgu inovācijas iniciatīvu stimulēšanu.
Jūs jau zināt, ka kredītu pieejamība ir galvenais faktors mūsu uzņēmumu attīstības un konkurētspējas veicināšanā. Tāpēc es uzskatu, ka lēmums atbalstīt šo Komisijas ierosināto direktīvu ir ļoti svarīgs mūsu ekonomikai, jo tā beidzot sniegs atbildi miljoniem Eiropas uzņēmumu un dos cerību miljoniem darba ņēmēju, kuriem šie uzņēmumi, kas ir mūsu ekonomikas mugurkauls, nodrošina darba vietas.
Es vēlos pateikties Beļģijas prezidentūrai par tās svarīgo starpnieka lomu un arī visiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kas šajā posmā smagi strādāja - gan Weiler kundzei, gan Baldassarre kungam, gan De Angelis kungam, kā arī visiem ēnu referentiem, kuru darbs deva iespēju rast pozitīvu risinājumu.
Nosakot saskaņotus maksājumu periodus valsts iestādēm, kurām savi rēķini būs jāapmaksā 30 dienu laikā, manuprāt, mēs uzņēmumu budžetos iepludināsim būtisku papildu naudas summu. Turklāt šīs normas būs spēcīgs pamudinājums mūsdienīgot savas pārvaldības metodes tām valsts iestādēm, kuras kavē maksājumus. Faktiski, kad valsts iestāde iegādājas preces vai pakalpojumus, tā jau ir iekļāvusi budžetā līdzekļus šo izdevumu segšanai. Tāpēc nevajadzētu būt grūti punktuāli veikt maksājumus saviem kreditoriem. Būtu jāuzsver arī, ka īsāku maksājumu laiku noteikšana galu galā palīdzēs valsts iestādēm ietaupīt.
Vēl viens svarīgs šīs vienošanās aspekts ir tas, ka arī pašiem uzņēmumiem savi rēķini būs jāapmaksā 60 dienu laikā, ja vien puses nebūs vienojušās par citiem nosacījumiem, kas nebūs netaisnīgi attiecībā pret kreditoru.
Nobeigumā jānorāda, ka dalībvalstis varēs brīvi saglabāt vai pieņemt tādas normas, kas kreditoram ir labvēlīgākas nekā šīs direktīvas normas. Tātad šis tiesību akts neliedz dalībvalstīm noteikt īsākus maksājumu termiņus vai bargākas sankcijas.
Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti! Šī jaunā direktīva pierāda Savienības apņēmību sniegt Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, izšķirošu atbalstu, lai palīdzētu tiem pārvarēt ekonomikas krīzi, kuru Komisija ir nodomājusi novērst, veicot vairākus pasākumus. Mēs esam tieši iesnieguši apspriešanai paziņojumu par inovāciju, un nākamnedēļ mēs iesniegsim arī paziņojumu par jauno rūpniecības politiku, bet inovāciju un rūpniecības politiku nav iespējams praktiski īstenot, ja nav pieejami kredīti.
Rīt Parlaments, vienojoties ar Padomes prezidentūru un Eiropas Komisiju, sniegs konkrētu atbildi uz šīm cerībām.
Francesco De Angelis
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinuma sagatavotājs. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties Weiler kundzei par lielisko darbu, ko viņa ir paveikusi. Pieņemot šos noteikumus, Eiropa pieliek punktu procedūrai, kas ļoti daudzus mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) ir nospiedusi uz ceļiem. Parlaments rīkojas, lai pasargātu MVU - pašus neaizsargātākos uzņēmumus, kurus krīze skārusi vissmagāk, - no problēmām saistībā ar likviditāti un kredītu pieejamību. Pašreizējā maksājumu kavēšanas prakse ļoti daudzus mazos uzņēmumus noved pie bankrota, kas negatīvi iespaido nodarbinātību.
Tieši tāpēc šie noteikumi ir svarīgi: saskaņā ar tiem maksimālais termiņš ir 60 dienas, kavējuma procentu likmes ir paaugstinātas līdz 8 %, un ir aizliegti tādi līgumu nosacījumi, kas ir netaisnīgi attiecībā pret kreditoru. Citiem vārdiem sakot, tajos ir noteikti konkrēti periodi, stimuli un - vissvarīgākais - nav izņēmumu. Šo pasākumu nolūks ir aizsargāt MVU, stimulēt mūsu ekonomikas un ražošanas modeli un stimulēt nodarbinātību.
Tagad ir kārta dalībvalstīm ātri un efektīvi rīkoties, lai īstenotu šo direktīvu, kas apstiprina, ka Eiropa pastāv, ir lietderīga un ir jūtama.
Raffaele Baldassarre
Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, Weiler kundze, dāmas un kungi! Es esmu ļoti apmierināts un lepns, ka Juridiskās komitejas vārdā esmu piedalījies šīs direktīvas izstrādē. Tas ir ļoti svarīgs līdzeklis cikliskuma novēršanai, kas nodrošina īstu atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), nosakot galīgus maksājumu termiņus un atbilstošas sankcijas, lai gan valsts iestādes, gan privātos uzņēmumus Eiropas Savienībā mudinātu punktuāli veikt maksājumus. Ja ikviens laicīgi nomaksātu savus parādus, Eiropas ekonomikā tiktu iepludināti EUR 300 miljardi .
Mūsu tirgus nebūs kopīgs un mūsu konkurence nebūs godīga, kamēr nebūs pieņemti vienādi noteikumi, kas attieksies uz visiem. Šāda motivācija ir pamatā jaunajai direktīvai par kavētu maksājumu apkarošanu: direktīva piespiež valsts iestādes rīkoties efektīvāk un godīgāk un palīdz vienādi attīstīties gan iekšējam tirgum, gan brīvajai konkurencei, kas būs labvēlīgi MVU.
Parlamentam, izturot dažādus spiedienus un pārvarot nevienprātību, ir izdevies veikt izšķirošu ieguldījumu šā veiksmīgā rezultāta sasniegšanā iedzīvotāju un Eiropas ražošanas sistēmas labā.
Małgorzata Handzlik
Komisāra kungs, kolēģi! Es esmu apmierināta, ka šodien mēs varam pabeigt šo savu pēdējo mēnešu diskusiju. Ikviens, kas piedalījās direktīvas izstrādē, zina, ka vienoties nebija viegli, lai gan visas puses zināja, cik svarīga ir šī problēma.
Es domāju, ka pasākumi, par ko mēs balsosim rīt, nesīs labas ziņas uzņēmumiem un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuru rēķini tagad tiks apmaksāti drīzāk. Kavēto maksājumu problēmas apmērs nav vienāds visās dalībvalstīs. Tomēr mums nevajadzētu aizmirst, ka uzņēmumi darbojas kopējā Eiropas tirgū un bieži vien dažādās dalībvalstīs. Uzņēmējiem jābūt garantijām, ka to rēķinus apmaksās laicīgi, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums atrodas Polijā, Spānijā, Francijā vai Maltā.
Dāmas un kungi! Kāds žurnālists man šodien jautāja, vai šai direktīvai ir zobi, un kādi ir tās galvenie instrumenti, kas mainīs praksi tirgū. Manuprāt, tās zobi ir maksimālais un nepagarināmais 60 dienu termiņš, kas valsts iestādēm noteikts maksājumu veikšanai. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai informācija par direktīvas galvenajiem instrumentiem sasniegtu uzņēmējus. Viņiem ir jāzina, ka viņiem ir tiesības uz nesaņemto summu atgūšanas izmaksu kompensāciju, ka maksājumu termiņi ir saīsināti un ka līgumu nosacījumi, kas neparedz kavējuma procentus vai kompensāciju vai kas nosaka nepamatoti ilgus maksājumu veikšanas termiņus, ir vienkārši negodīgi. Tikai tad uzņēmumi varēs izmantot direktīvas noteikumus un pieprasīt maksājumu termiņu un citu tiem pienākošos tiesību ievērošanu. Nokavētiem maksājumiem jābūt izņēmumam, nevis normai. Manuprāt, šī direktīva ir spēcīgs signāls no Eiropas iestādēm, ka ir tieši tā, kā tam jābūt. Es vēlos pateikties ikvienam par sadarbību un uzmanību.
Bernadette Vergnaud
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Vispirms es vēlos paust atzinību mūsu referentei Weiler kundzei par viņas darbu un ievērojamo kompromisu, kas panākts sarunās ar Padomi, jo Komisijas sākotnējam priekšlikumam bija daži būtiski trūkumi.
Es vēlos vēlreiz norādīt četrus svarīgos sasniegumus, kas panākti saistībā ar šo direktīvu.
Pirmkārt, es esmu ļoti apmierināta, ka ir garantēta vienlīdzīga attieksme pret valsts un privāto sektoru. Komisija vēlējās valsts sektoram noteikt bargākas sankcijas, lai gan tas strādā vispārējās interesēs. Šāda vēlme ignorēja dalībvalstu valsts sektora kontu reālo stāvokli un tās realizācija varētu valsts uzņēmumiem radīt neizdevīgus konkurences apstākļus.
Vēl viens progresīvs instruments ir maksājumu laika pagarināšana no 30 dienām līdz 60 dienām valsts veselības aprūpes iestādēm, kurām ir vajadzīgi ilgāki maksāšanas termiņi sarežģīto budžeta procedūru dēļ, par kurām šīs iestādes nav vainojamas.
Joprojām runājot par maksājumu termiņiem, ir svarīgi aizliegt uzņēmumu līgumos iekļaut netaisnus nosacījumus, kas iespaido kreditorus, kā bieži vien notiek, ja līgumu slēdz kāda liela uzņēmumu grupa un mazais vai vidējais uzņēmums.
Visbeidzot, vēlos teikt - galvenokārt attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem maksājumi tiek kavēti, - ka 8 % likmes ieviešana kavējuma gadījumā un parāda iekasēšanas izmaksu kompensācija varētu mudināt šos uzņēmumus pieprasīt atlīdzināt radītos zaudējumus. Līdz šim tie atteicās to darīt, jo baidījās kaut ko apdraudēt.
Tāpēc es priecājos, ka mēs varēsim balsot par šo direktīvas projektu, kurš, es ceru, būs īsts progress, kas vairos Eiropas uzņēmumu dzīvotspēju un finansiālo labklājību, progress, kas ir vajadzīgs, lai iekšējais tirgus būtu ne tikai veiksmīgāks, bet arī taisnīgāks.
Jürgen Creutzmann
Priekšsēdētājas kundze, komisār A. Tajani, dāmas un kungi! Rīt Eiropas Parlaments pieņems direktīvu par maksājumu kavējumu novēršanu, kas būs vēsturiska. Šī ir pirmā direktīva, ko diezgan vienkārši var izskaidrot trīs teikumos: pirmkārt, valsts iestādēm turpmāk maksājums parasti būs jāveic 30 dienu laikā, ja nebūs saskaņoti īsāki maksājumu termiņi un ja nepastāvēs īpaši apstākļi, kuru dēļ būs jānosaka maksājuma termiņš, kas nepārsniegs 60 dienas. Otrkārt, vienojoties par maksājumu termiņiem, uzņēmumi līgumos varēs pēc izvēles noteikt līdz 60 dienu ilgu maksājumu termiņu, bet vairs nav atļauti termiņi, kas pārsniedz 60 dienas, ja vien par to skaidri nevienojas un tas nopietni neapdraud kreditoru. Treškārt, ja iepriekšminētie maksājumu termiņi ir pārsniegti, bez iepriekšēja brīdinājuma var pieprasīt segt piedziņas izmaksas vismaz EUR 40,00 apmērā un kavējuma procentus - vismaz 8 %, kam pieskaita Eiropas Centrālās bankas noteikto bāzes likmi.
Šī direktīva ļoti palīdzēs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Eiropā uzlabot savu likviditāti, un tiem nevajadzēs ņemt tik daudz kredītu bankās. Tirgū ietekmīgāki uzņēmumi vairs nevarēs uzspiest mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ilgākus maksājumu termiņus, un tas ir labi. Turklāt atsevišķas dalībvalstis varēs saglabāt īsākus maksājumu termiņus līdz šim pierastā veidā.: mēs pieņemam, ka tos patiešām saglabās, jo nevaram iedomāties, kā Maksājumu kavējumu direktīva varētu pasliktināt maksājumu prakses dalībvalstīs.
Uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Eiropā, zina, ka turpmāk to prasījumus apmierinās ne vēlāk kā 60 dienu laikā. Šis ir milzīgs solis uz priekšu un arī milzīgs solis ceļā uz Eiropas iekšējā tirgus izveides pabeigšanu. Mēs varam būt ļoti apmierināti ar šā tiesību akta pieņemšanu. Tas palīdzēs gan mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, gan Eiropas iekšējam tirgum.
Malcolm Harbour
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, savas politiskās grupas vārdā un arī savā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas priekšsēdētāja statusā es vēlos īpaši pateikties Weiler kundzei, kā arī saviem kolēģiem komitejā, kuri šodien ir šeit, par lielisku grupas darbu. Es ar to domāju arī sadarbību ar Padomi un Komisiju.
Pašlaik daudz runā par gudru regulējumu, bet es uzskatu, ka tieši šis ir klasisks gudra regulējuma piemērs. Iesākumā tas novērš pašu cēloni šai problēmai, ar kuru daudzi mazie uzņēmumi saskaras ekonomikā, kurā tiem pašlaik ir ļoti sarežģīta situācija. Mums ir jāuzstāj, lai dalībvalstis šo priekšlikumu īsteno, cik drīz vien iespējams.
Otrkārt, Komisija pareizi izanalizēja iepriekšējās direktīvas problēmas un stiprās puses, un es vēlos šeit atzīmēt, ka šī bija pirmā direktīva, kurā pilnībā ir īstenota komitejas koordinatoru piekrišana lūgt Komisiju attiecībā uz ikvienu priekšlikumu iesniegt pilnu ietekmes novērtējumu. Mums bija ļoti vispusīgs ietekmes novērtējums, kurā bija izskaidrotas norādītās jomas, kas bija jāmaina.
Tagad noteikti svarīgākais ir neatlaidīgā prasība arī valsts iestādēm izpildīt privātajam sektoram noteiktās prasības, lai tās nevarētu ļaunprātīgi izmantot savu statusu attiecībā pret mazajiem piegādātājiem. Šis ir būtisks sasniegums, un es īpaši vēlos pateikties Beļģijas prezidentūrai - es redzu, ka tā šovakar šeit ir pārstāvēta - par to, ka tā nepadevās dažu dalībvalstu spiedienam piešķirt atbrīvojumu no šīs 60 dienu normas.
Mēs teicām Beļģijas prezidentūrai, ka šai direktīvai nav nekādas jēgas, ja šo atbrīvojumu piešķir. Tai nav nekādas nozīmes, ja to nepiemēro valsts iestādēm.
Manuprāt, šis ir labs gudra regulējuma piemērs, bet nobeigumā atļaujiet man minēt divus novērojumus. Pirmkārt, mums jāpanāk, lai šo direktīvu pienācīgi un konsekventi īsteno visās dalībvalstīs, un, otrkārt, tai jāizmaina kultūra, nosakot, ka turpmāk vienkārši vairs nebūs pieļaujams, ka lielie klienti izmantos mazos uzņēmumus, kavējot maksājumu veikšanu tiem. Es uzskatu, ka tieši to šī direktīva panāks.
Oreste Rossi
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Vispirms man jāpasakās Tajani kungam par viņa paziņojumu, kuru es pilnībā atbalstu.
Pārāk bieži tieši valsts iestādes kavē maksājumus, un to dēļ bieži vien bankrotē citādā ziņā dzīvotspējīgi uzņēmumi, tādējādi valsts iestādes nopietni kaitē mūsu uzņēmumu konkurētspējai. Tas var radīt briesmīgu ķēdes reakciju, izraisot smagas sociālās sekas, kas galu galā dažreiz var atspoguļoties arī uz pašu valsts iestādi, kas ir izraisījusi šo zaudējumu virkni, jo paaugstinās cenas, izmaksas un tātad arī izdevumi.
Ņemot to visu vērā, diez vai ir pārsteidzoši tas, ka likvīdo aktīvu trūkuma dēļ bankrotē mazie uzņēmumi, jo īpaši tādas ekonomikas krīzes un lejupslīdes laikā, kādu mēs pieredzam pašlaik. Tāpēc tika nolemts noteikt bargas sankcijas šādu maksājumu kavējumu gadījumā. Pieņemtajā ziņojumā noteiktie jaunie parametri ietver līgumslēgšanas brīvības saglabāšanu darījumos starp privātajiem uzņēmumiem, bet nosaka laika ierobežojumus (30 + 30 dienas), nosaka, ka valsts iestādēm jāapmaksā privāto uzņēmumu rēķini 30 dienu laikā, un ievieš jaunu normu attiecībā uz tām lielajām korporācijām, piemēram, pasta pakalpojumu, enerģētikas un transporta sektoros, kuras konkurē ar privātajiem uzņēmumiem, un, pat ja šīs korporācijas saņem valsts finansējumu, tās ir pielīdzināmas privātajiem uzņēmumiem, un tāpēc tām jāievēro privātā tirgus noteikumi.
Komisāra kungs un mani kolēģi jau norādīja, ka tagad dalībvalstīm šie noteikumi ir jāīsteno, cik drīz vien iespējams, lai vairotu to uzņēmumu dzīvotspēju, kuri joprojām atrodas grūtībās.
Csanád Szegedi
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Paturot prātā parādu ķēdes, kas iespaido arī Ungārijas ekonomiku un kavē tās attīstību, mums noteikti jāpriecājas par šo regulējumu, kas atvieglos stingrākas maksājumu disciplīnas ieviešanu un finanšu procesu paredzamību, tādā veidā palīdzot uzlabot finanšu iestāžu situāciju. No vienas puses, apspriešanai iesniegtie grozījumi paskaidro sākotnējo priekšlikumu, kas ir uzlabojums, bet, no otras puses, pretēji sākotnējiem mērķiem tie mazina sākotnējā priekšlikumā paredzēto instrumentu stingrību, jo īpaši attiecībā uz iestādēm. Atkāpšanās no 30 dienu termiņa valsts iestāžu gadījumā ir īpaši nepieļaujama. Mums jāpiemēro pamata regulējums, lai šis termiņš būtu iespējams. Sankciju ziņā pret uzņēmumiem un iestādēm jāattiecas vienādi. Galvenais mērķis ir ekonomikas atlabšana un drīza maksājumu veikšana, lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu stabilitāti. Priekšlikumā nav iekļauti noteikumi šīs stabilitātes uzlabošanai.
Ļaunprātīgi izmantojot savu lielo tirgus daļu un dominējošo stāvokli, lielie starptautiskie uzņēmumi uzspiež saviem partneriem dalībvalstīs līgumus, kuros noteiktais maksājumu termiņš ir 90 vai 120 dienas un ir paredzētas konceptuālas sankcijas šo termiņu neievērošanas gadījumā. Tomēr neaizsargātais piegādātājs neuzdrīkstas piemērot šīs sankcijas, pat ja tas skaidri noteikts likumā, baidoties zaudēt pasūtījumus. Lai to novērstu, mums katrā gadījumā vajadzētu normatīvus aktus, kuros būtu noteiktas obligātas sankcijas par nokavētiem maksājumiem un pat paredzēti naudas sodi kreditoram, ja tas nepiemēro šīs sankcijas. Liels paldies jums par uzmanību!
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Protams, Eiropas Parlamentā ir ierasts runas sākumā pateikties saviem kolēģiem, bet šīs direktīvas gadījumā, manuprāt, ir pat atbilstīgi sākt runu, paužot pateicību. Pirmkārt, es vēlos pateikties komisāram A. Tajani, kurš šeit reti praktizētā un neticami atklātā veidā Komisijas darbā ņēma vērā Parlamenta prasības un pamatotās bažas. Tas patiešām bija ļoti pozitīvs, jauns pavērsiens Padomes, Komisijas un Parlamenta sadarbībā. Šajā ziņā es varu tikai atkārtot to, kas jau tika teikts: šis ir gudrs regulējums, un mums vajadzētu vairāk šādu regulējumu.
Tomēr es uzskatu, ka arī mēs Eiropas Parlamentā varētu palīdzēt nodrošināt, lai šī direktīva galu galā nonāk Padomē šādā redakcijā, ko daudzi mani kolēģi jau ir raksturojuši kā konstruktīvu. Juridiskās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas sadarbībā mēs ievērojām kopīgu starpkomiteju stratēģiju. Mēs cieši sadarbojāmies, tostarp starp grupām, un man jāteic: kā Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) pārstāvis es vēlos ne tikai pateikties Weiler kundzei, bet arī paust viņai cieņu par to, ka - lai gan sākumā viņa bija izstrādājusi savādāku saturu - savā Parlamenta referentes statusā viņa beigās ļoti skaidrā un neapšaubāmā veidā atspoguļoja balsojuma rezultātus, Komitejas vairākuma viedokli. Ja viņai tas nebūtu izdevies, šis veiksmīgais iznākums nebūtu bijis iespējams, neraugoties uz ēnu referentu paveikto svarīgo darbu.
Visbeidzot es vēlos minēt vienu lietu. Ir viena joma, ko mēs līdz šim esam pieminējuši tikai ļoti vispārīgi, un tie ir EUR 40,00 - nemainīga summa, ko turpmāk būs iespējams pieprasīt maksājuma kavējuma gadījumā. Es uzskatu, ka tad, kad šis pasākums būs līdzeklis dalībvalstīs, kad patērētāji par to uzzinās, mums būs daudzreiz jāmēģina to izskaidrot, jo normālas preču piegādes gadījumā EUR 40,00 faktiski ir labs veids, kā nepieļaut maksājumu kavēšanu, ko mēs gribam novērst Eiropā. Es uzskatu, ka Komisijai un dalībvalstīm tomēr būs jāizmanto sava ietekme uz sabiedrības viedokli, lai patērētāji saprastu, kāpēc tas ir vajadzīgs mazo un vidējo uzņēmumu interesēs Eiropā.
Alan Kelly
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties komisāra kungam par viņa lieliskajām piezīmēm, ko viņš izteica pirms kāda laika. Šis ir lielisks tiesību akts, un es vēlos paust atzinību savai kolēģei B. Weiler par to, kādā veidā viņa to panāca. Tas ir absolūti fantastisks darbs un piemērs labam tiesību aktam, kura pieņemšanu mēs varam panākt. Tas nodrošinās labāku naudas plūsmu mūsu ekonomikā un tāpēc ir labvēlīgs gan uzņēmumiem, gan mazajiem uzņēmumiem, gan sabiedrībai kopumā. Vēl svarīgāk, ka tas mums palīdzēs atrisināt lielo problēmu, ar ko mēs pašlaik saskaramies, proti, nodrošināt darba vietas.
Šajā direktīvā būs noteikti skaidri un stingri principi, ko var paziņot tirgos un dalībvalstīs, lai panāktu maksājumu kavēšanas nepieļaušanu. Tam būtu jāpalielina likviditāte. Uzņēmumiem, kuriem samaksā drīz, pastāv lielākas iespējas izmantot kredītus, paplašināt uzņēmējdarbību un radīt darba vietas. Turklāt no nesenajām maksātnespējas tiesu prāvām savā valstī, Īrijā, un jo īpaši būvniecības sektorā, es zinu, ka daudzi nokavētie maksājumi kļūst par sliktajiem parādiem un nospiež uzņēmumus uz ceļiem. Tā notika ar kādu man ļoti tuvu uzņēmumu, un tas radīja masveida darba vietu skaita samazināšanu.
Es priecājos arī par normu, kas paredz "labo” maksātāju publiskošanu. Manuprāt, tā ir laba doma. Tas ir apbalvojums par labu praksi un rada stimulu.
Neaizmirsīsim par lauksaimniekiem. Lauksaimnieki regulāri laikus nesaņem maksājumus no pārstrādātājiem un lielveikaliem. Tīkli uzvar. Cerams, ka šie tiesību akti nodrošinās lauksaimniekiem stabilāku sarunu pozīciju, lai arī šī neaizsargātā grupa pārtikas apgādes ķēdē būtu labāk aizsargāta.
Edvard Kožušník
(CS) Manuprāt, man vispirms ir jāpateicas referentei B. Weiler par labo darbu, ko tā ir paveikusi, jo sākumā tas nepavisam nebija viegls. Tomēr es uzskatu, ka mēs varam būt apmierināti ar galīgo variantu.
Pretēji sākotnējam Komisijas priekšlikumam, kas man šķita praksei neatbilstošs, šie jaunie grozījumi ir izdevušies tuvāki reālajai situācijai, kāda pastāv komercattiecībās un līgumiskajās attiecībās. Šajā priekšlikumā izdevās arī iekļaut vienkāršāku un skaidrāku formulējumu, ko es uzskatu par būtisku, lai prasības būtu saprotamākas. Manuprāt, ir vērts īpaši uzsvērt faktu, ka pretēji sākotnējam Komisijas priekšlikumam mums izdevās saglabāt līgumu slēgšanas brīvību komercattiecībās un līgumiskajās attiecībās. Tajā pašā laikā ļoti laba ziņa ir tā, ka mums izdevās panākt normu, kas nosaka, ka Eiropas Savienības iestādēm ir tāds pat statuss kā valsts iestādēm dalībvalstīs. Tātad turpmāk šīm iestādēm būs jāmaksā laikus, ko īpaši novērtēs Eiropas finansējuma saņēmēji. Es ļoti priecājos, ka mums izdevās svītrot ļoti smieklīgo normu, saskaņā ar kuru valsts iestādēm, kas veiktu maksājumu ar vienas dienas nokavēšanos, papildus standarta kavējuma procentu likmei būtu jāmaksā nemainīgi 5 % no parāda summas. Man nav jāuzsver, kā šī norma iespaidotu jau tā saspringtos valstu budžetus.
Es vēlreiz vēlos pateikties referentei un saviem kolēģiem par to darbu, ko viņi ieguldīja, lai rastu kopīgu kompromisu attiecībā uz šā ziņojuma veidu. Manuprāt, šī enerģija ir lietderīgi iztērēta.
Anna Maria Corazza Bildt
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pievienoties pateicības paudēju un apsveicēju pulkam, kas šovakar ir vairāk nekā tikai formalitāte. Es vēlos pateikties komisāram A. Tajani par viņa apņēmību, Padomei par tās elastīgumu un, protams, saviem kolēģiem par šā kompromisa panākšanu pirmajā lasījumā, kas ir tik svarīgi tiem no mums, kas nodarbojas ar uzņēmējdarbību. Es īpaši vēlos pateikties savai draudzenei Małgorzata Handzlik no EPP.
Tā kā pirms kļūšanas par šā Parlamenta deputāti es pati biju uzņēmēja, es pilnībā saprotu, ka maksājumu kavēšana ir nopietna problēma mazajiem uzņēmumiem. Dažreiz tas var novest pie bankrota vai arī - labākajā gadījumā - var radīt nenoteiktību un kaitēt uzņēmumam.
Maksājumu perioda ierobežošana līdz 60 dienām valsts administrācijas iestādēm, protams, ir liels sasniegums, jo, kā jau minēja komisārs A. Tajani , valsts iestādēm ir vienkārši jāapstrādā maksājumi, tātad runa ir par birokrātijas samazināšanu.
Es arī priecājos, ka mēs esam ieviesuši BtoB (Business To Business), jo mazajiem uzņēmumiem tagad ir skaidrāks tiesiskais regulējums, lai tie varētu iesniegt prasījumus attiecībā uz lielo uzņēmumu kavētiem maksājumiem, ko tie dažkārt neuzdrošinājās darīt.
Es uzskatu, ka mums ir izdevies pienācīgi līdzsvarot starp līgumu slēgšanas brīvību, kas ir ļoti svarīga, un vajadzīgo instrumentu nodrošināšanu mazajiem uzņēmumiem, lai tie vairs nekļūtu par lielo uzņēmumu vai valsts iestāžu ķīlniekiem. Tagad tiem vairs nevajadzēs tērēt savu laiku, dzenoties pakaļ parādniekiem, un tie varēs veltīt savus resursus, lai efektīvi īstenotu savas tiesības saņemt maksājumu, procentus un kompensāciju.
Es uzskatu, ka šim nolīgumam jābūt līdzeklim maksājumu kavēšanas nepieļaušanai, nevis kavēto maksājumu iekasēšanai, un es piekrītu Malcolm Harbour, ka tam ir jārada savlaicīgas maksāšanas kultūra, kas veicinās iekšējā tirgus darbību un, protams, būs labvēlīga visām ieinteresētajām pusēm.
Mēs esam pierādījuši, ka Parlaments var veikt konkrētus pasākumus, kas patiešām var radīt atšķirību, radīt vairāk darba vietas un palīdzēt MVU. Tagad galvenais ir Padomei un dalībvalstīm uzņemties atbildību par to, lai nodrošinātu šo noteikumu pienācīgu piemērošanu.
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētājas kundze, vēlos pateikties Weiler kundzei, kura, manuprāt, ir pasniegusi palīdzīgu roku mazajiem un vidējiem uzņēmumiem visā Eiropā un tātad arī pašai Eiropai. Šajā Savienības ekonomikai kritiskajā laikā tiek veikts ļoti nopietns un pamatots pasākums, lai stiprinātu mazos un vidējos uzņēmumus. Mēs visi zinām, ka kavēti maksājumi bieži vien ir uzņēmumu bankrota un darba vietu zaudēšanas iemesls. Mums ar lielām grūtībām, bet vēl lielāku vēlmi panākt kompromisu, lai saglabātu darba vietas, ir izdevies vienoties par diezgan bargu, bet noteikti vajadzīgu un taisnīgu nolīgumu.
Es esmu pārliecināta - jūs saprotat, ka, būdama grieķiete, esmu īpaši ieinteresēta un īpaši noraizējusies par šo jautājumu. Fakts, ka Grieķija ir piekritusi maksājumu laikiem, ko varētu dēvēt par "ļoti ierobežotiem”, parāda, ka mēs savā valstī patiešām esam apņēmušies mainīt situāciju. Vispārējā norma, kas nosaka, ka maksājums jāveic 30 dienu laikā, ļoti vienkārši sakot, nozīmē, ka ir jāmaina mūsu iekšējās pārvaldes audita procedūras maksājumu apstiprināšanai. 60 dienu izņēmums, jo īpaši tādos sektoros kā veselības aprūpe, dod mums laika rezervi ķēdes maksājumu apstrādes procedūrām, kuras ne vienmēr ir viegli auditēt.
Es vēlos, lai mums veiktos - un es ticu, ka tā būs -, jo mēs to esam parādā gan darba ņēmējiem un uzņēmējiem Grieķijā, gan darba ņēmējiem un uzņēmējiem visā Eiropā. Radot vairāk stimulu, mums jānodrošina mazajiem un vidējiem uzņēmumiem iespēja strādāt un veselīgi izaugt.
Janusz Wojciechowski
(PL) Punktuālas maksāšanas problēma komercdarījumos iespaido arī lauksaimniekus un lauksaimniecības ražojumu piegādātājus. Ļoti bieži maksājumu veikšanas laiks ir ļoti ilgs, un tas ir iemesls, kāpēc pasliktinās daudzu saimniecību ekonomiskā situācija. Lauksaimnieki bieži vien laikus nesaņem samaksu par saviem ražojumiem.
Nesen Bové kunga ziņojumā Eiropas Parlaments pauda savu atbalstu lauksaimniekiem un norādīja, ka maksimālajam maksājumu veikšanas termiņam šāda veida darījumos nevajadzētu pārsniegt 30 dienas. Mums jācenšas šo termiņu efektīvi ieviest praksē visās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Lauksaimnieki ir jāaizsargā pret komercuzņēmumu un jo īpaši milzīgo mazumtirdzniecības ķēžu negodīgajām praksēm.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, Weiler kundze! Direktīva par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos ir iedarbīgs un svarīgs tiesību akts, ko izstrādājis šis Parlaments, kas pauda Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pamatotās prasības, jo šie uzņēmumi gadiem ilgi ir pacietuši, ka to rēķinus apmaksā ar kavēšanos. Šī ir ļoti nopietna problēma, kas kavējusi uzņēmumu attīstību un kuras dēļ dažos gadījumos ir bankrotējuši dzīvotspējīgi uzņēmumi, uz kuriem spiedienu radīja augstās banku procentu likmes.
Saskaņā ar vienošanos, ko 13. septembrī noslēdza Parlaments un Padome, uzņēmumi tagad var paļauties uz galīgajiem termiņiem un gaidīt, ka līdz to beigām rēķini tiks apmaksāti; un šie termiņi būs jāievēro gan valsts iestādēm, gan privātajam sektoram. Ierosinātā direktīva noteikti uzlabos naudas plūsmu Eiropas uzņēmumos, kuru rīcībā tādējādi būs svarīgs juridiskais instruments, ar kura palīdzību tie varēs pilnībā un efektīvi īstenot savas tiesības. Es nevēlētos, lai šī MVU priekšrocība iespaido iepirkuma cenas.
Es ceru, ka dalībvalstis zinās, kā reaģēt uz šo spēcīgo vēstījumu, ko šajā ekonomikas lejupslīdes laikā nosūta Eiropas Savienība, un paātrinās šīs Eiropas direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos.
Oldřich Vlasák
(CS) Šis ļoti svarīgais priekšlikums kavēto maksājumu direktīvas pārskatīšanai, ko mēs šodien apspriežam, ir noteikti labāks nekā sākotnējais priekšlikums. Tomēr man žēl, ka galīgajā kompromisā mums neizdevās nodrošināt vienlīdzīgu statusu visām pusēm un saglabāt vienādus nosacījumus gan valsts iestādēm, gan privātajiem uzņēmumiem. Lai gan uzņēmumu starpā slēgtu līgumu gadījumā maksājumu veikšanas laiks principā jāierobežo līdz 60 kalendārajām dienām - un šo laiku var pagarināt tikai izņēmuma gadījumos -, tomēr gadījumos, ja līgums slēgts ar valsts iestādi, tostarp ar novadu vai pilsētu administratīvajām iestādēm, šim laikam nevajadzētu pārsniegt 30 kalendārās dienas. Man tas šķiet nepareizi, jo visiem tirgus dalībniekiem jānodrošina vienādi nosacījumi.
Pamatojums, ka valsts iestādes atrodas izdevīgākā situācijā, jo tās var iegūt finansējumu ar izdevīgākiem nosacījumiem nekā uzņēmumi, un tām nav tik svarīgi veidot stabilas attiecības, varētu attiekties uz valsts iestādēm vai Eiropas iestādēm, bet noteikti neattiecas uz lielāko daļu mazo pilsētu un lauku teritoriju administratīvajām iestādēm ne tikai Čehijā, bet visā Eiropā. Tāpēc sagatavotais priekšlikums lielākoties ir diskriminējošs attiecībā pret šādām mazajām pilsētām.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Personīgi es piekrītu, ka ir jāpastiprina Direktīva 2000/35/EK un jāidentificē instrumenti, kas vajadzīgi, lai izbeigtu vai vismaz būtiski samazinātu maksājumu kavēšanu komercdarījumos.
Maksājumu kavēšanas ekonomiskais un politiskais iespaids uz valstu tirgiem un jo īpaši uz Eiropas tirgu, ir acīmredzams ikvienam. Šo situāciju vēl vairāk ir pasliktinājusi pašreizējā ekonomikas lejupslīde, kas kaitē konkurētspējai un rentabilitātei un nopietni apdraud izdzīvošanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas veido būtisku daļu no Eiropas tirgus un rada labklājību, un kam ir izšķirošā loma darba vietu nodrošināšanā.
Šī Eiropas Komisijas politiskā izvēle ir solis pareizajā virzienā, ko savā ziņojumā minēja Monti kungs, runājot par vajadzību iejaukties, lai uzņēmējdarbības klimatu padarītu labvēlīgāku MVU. Attiecībā uz to, vai valsts iestādes maksājumus veiks laikus un vai 8 % likme kalpos kā atturošs līdzeklis, es nevaru nenorādīt, ka nedaudz šaubos par iznākumu dažos manas valsts un citu dalībvalstu reģionos, kam būs patiešām jācīnās, lai izpildītu jaunos noteikumus.
Es ceru, ka šī jaunā pieeja patiešām būs iespēja izdarīt izmaiņas. Tagad ir svarīgi uzraudzīt direktīvas transponēšanu dažādu valstu tiesību sistēmās, iesaistot reģionālās un vietējās iestādes, lai nodrošinātu, ka tas visur tiek darīts vienādi.
Regina Bastos
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Iesākumā es vēlos izteikt atzinību savai kolēģei referentei par viņas darbu, kā arī pateikties visiem, kas kopā ar viņu strādāja pie šā ziņojuma, par kuru bija iespējams vienoties jau pirmajā lasījumā.
Ikviens šeit atzīst, ka mērķis šai direktīvai, kas ir pārstrādāta iepriekšējā direktīva, kuru pieņēma vairāk nekā pirms 10 gadiem, ir novērst plaši izplatītu problēmu: maksājumu kavēšanu Eiropas Savienībā. Šādi kavējumi dažās dalībvalstīs valsts pārvaldes iestāžu gadījumā ir nepamatoti ilgi. Šai praksei ir būtiska negatīva ietekme uz ekonomiku - gan uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, gan uz iekšējo tirgu, un to vairs ilgāk nedrīkst paciest, jo īpaši tādas ekonomikas un finanšu krīzes laikā, kādu mēs piedzīvojam pašlaik.
Šie tiesību akta grozījumi ievieš saskaņotību un jēgu Eiropas ekonomikas atdzīvināšanas un "Mazās uzņēmējdarbības akta” īstenošanas plānā. Šī direktīva noteikti uzlabos uzņēmumu likviditāti. Kreditoriem būs efektīvs līdzeklis savu tiesību īstenošanai, lai nepieļautu "aplamu maksājumu praksi”. Kad šī direktīva būs ieviesta, slikta valsts iestāžu prakse būs izņēmums. Valsts administrācijas iestādēm ir jārāda labs paraugs un jāapmaksā savi rēķini par precēm un pakalpojumiem mēneša laikā. Tagad attiecīgo iestāžu, Padomes un dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai šīs direktīvas transponēšana notiktu, cik drīz vien iespējams.
Sari Essayah
(FI) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, kavētu maksājumu dēļ mazie uzņēmumi bieži vien nonāk finansiālās grūtībās, un pašreizējā ekonomikas situācijā sliktās likviditātes dēļ kavētie maksājumi preču un pakalpojumu piegādātājiem var nozīmēt pat bankrotu.
Tagad ar Padomi ir panākta vienošanās atjaunināt Maksājumu kavējumu direktīvu, nosakot vispārēju 30 dienu termiņu maksājumu veikšanai starp uzņēmumiem un valsts iestādēm. Tomēr, manuprāt, ir svarīgi atzīt vispārēju līgumu slēgšanas brīvību darījumos starp uzņēmumiem, un tāpēc es domāju, ka ir laba doma pagarināt maksājumu termiņus līdz 60 dienām, ja tam piekrīt abas puses.
Iespējas pagarināt maksājumu termiņu valsts iestādēm nav tik lielas, un maksājumu kavēšana valsts pārvaldē dažās ES valstīs ir kļuvusi par milzīgu problēmu. Piemēram, Grieķijā vidējais maksājumu termiņš ir bijis pagarināts pat līdz 165 dienām (lai gan mūsu grieķu kolēģi norādīja, ka situācija uzlabojas). Spānijā termiņš ir 138 dienas, bet Itālijā - 128 dienas.
Maksājumu kavēšana nozīmēja, ka izdevīgākā situācijā nonāca finanšu uzņēmumi, jo uzņēmumi bija spiesti pārdot savus debitoru parādus, lai paātrinātu savu ieņēmumu ciklu. Šie finanšu pakalpojumi maksā naudu, un mums jānorāda, ka uzņēmumu pamattiesības ir saņemt tiem pienākošos naudu, nemaksājot starpniekiem, un bez papildu izmaksām.
Saskaņotā kavējumu procentu likme, bāzes likme 8 %, ir pieņemama, bet EUR 40,00 lielo minimālo piedziņas maksājumu varētu uzskatīt par pārmērīgu attiecībā uz mazām un, piemēram, atkārtotām piegādēm. Mums jāatceras, ka kavējuma maksājumiem jābūt samērīgiem, proti, saistītiem ar pamatotām izmaksām, kas ir radušās patiesībā. Neraugoties uz šīm kritiskajām piezīmēm, Kavēto maksājumu direktīva noteikti būs ļoti labvēlīga, galvenokārt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Elena Băsescu
(RO) Nestabilā ekonomikā kavētie maksājumi negatīvi iespaido MVU. Sistēmas uzlabošana šajā ziņā ir ambiciozs mērķis, bet tas ir vajadzīgs arī, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji un piegādātāji samaksu saņem laikus. Jaunajiem noteikumiem par kavētajiem maksājumiem komercdarījumos jāatvieglo un jāpaātrina uzņēmumiem pienākošās naudas piedziņas process. Es uzskatu, ka abām iesaistītajām pusēm jānodrošina vienādi nosacījumi un noteikumi jāpiemēro visiem.
Pēdējo trīs gadu laikā darbību ir pārtraukuši vairāk nekā 30 000 MVU, jo bija nonākuši finansiālā strupceļā. Viens no iemesliem bija tas, ka valsts kavēja maksājumus par produktiem un pakalpojumiem.
Nobeigumā es vēlos paust savu atbalstu šim direktīvas priekšlikumam, kas mudina labāk uzraudzīt un izvērtēt komercdarījumu sistēmu.
Zuzana Roithová
(CS) Es nešaubos, ka rīt mēs pieņemsim pārskatīto direktīvu un tādā veidā atvērsim ceļu uz jaunu uzņēmējdarbības kultūru, kurā pierasta prakse būs drīza maksājumu veikšana un maksājumu kavēšana radīs bargas sankcijas. Mazie uzņēmēji atzinīgi novērtēs faktu, ka valsts iestādes, kam finansējums paredzēts valsts budžetā, vairs nebūs daudzus mēnešus parādā naudu par precēm un pakalpojumiem un, iespējams, samaksās 30 dienu laikā.
Es priecājos, ka Komisija ir piekritusi jaunajam maksājumam EUR 40 apmērā parādu piedziņas izmaksu kompensācijai, kā arī atbalsta paaugstināto kavējumu procentu likmi salīdzinājumā ar pašlaik spēkā esošo 1 % likmi. Es tikai domāju, ka tā nav iespējama, atgūstot mazas summas, kas nav samaksātas kļūdu dēļ un kas redzami neiespaido uzņēmumu maksātspēju. Par laimi, tas neattiecas uz patērētāju kavētajiem maksājumiem.
Es esmu apmierināta, ka mana komiteja un Padome piekrīt, ka nav iespējams ieviest Komisijas ierosināto atšķirīgo sankciju sistēmu privātajam un valsts sektoram. Es ievēroju paradoksu, ka, piemēram, slimnīcām saviem privātajiem kreditoriem būtu jāmaksā augstākas sankcijas, nekā tās pieprasītu saviem debitoriem. Šīs izmaiņas rada ļoti kvalitatīvu instrumentu, un es par to apsveicu Weiler kundzi.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dāmas un kungi! Es priecājos par Weiler kundzes ziņojumu, kura mērķis ir novērst tiesību aktu "caurumus” un radīt taisnīgu komercdarījumu morāli Eiropas Savienībā, bet nelolosim ilūzijas. Šis ir vajadzīgs, tomēr nepietiekams līdzeklis, jo mēs visi zinām, kādos veidos dominējošie uzņēmumi var izdarīt spiedienu. Šis ir ļoti svarīgs un vajadzīgs līdzeklis, tomēr tas nav pietiekams. Ir svarīgi, lai būtu turpmāka kontrole, jo ir labi zināms, ka mazie uzņēmumi, tostarp lauksaimniecības sektorā, atrodas īpaši neizdevīgā situācijā pārtikas apgādes ķēdē, kas minēts arī Bové kunga ziņojumā. Pār tiem dominē uzpircēji un lielās veikalu ķēdes. Weiler kundzes ziņojums ir svarīgs ieguldījums šīs problēmas risināšanā, bet ir vajadzīga turpmāka efektīva uzraudzība un kontrole. Paldies par uzmanību!
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētājas kundze, daudzās dalībvalstīs pašlaik plaši izplatīta prakse ir atšķirīgi maksājumu termiņi uzņēmumiem (jo īpaši valsts uzņēmumiem), mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un lielajiem uzņēmumiem. Tie no mums, kas ir nodarbojušies ar uzņēmējdarbību, zina, ka pašreizējās ekonomikas krīzes laikā, kad kļūst grūtāk saņemt finansējumu, uzņēmumiem rodas aizvien lielākas likviditātes problēmas un ka daudzās dalībvalstīs uzņēmumiem pastāv lielāki bankrota draudi.
Šķiet skaidrs, ka pašreizējai direktīvai, ar kuru tiek mēģināts regulēt šo jautājumu, ir ierobežota ietekme, un priekšlikums, kuru mēs tagad analizējam, ir svarīgs līdzeklis, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību maksājumu termiņiem ne tikai attiecībās starp uzņēmumiem un valsts iestādēm, bet arī - un tas ir būtiski - uzņēmumu savstarpējās attiecībās. Tagad mums ir tiesību akti, kas mums nodrošina lielāku pievienoto vērtību un skaidru kavēto maksājumu sankciju sistēmu un turklāt ir efektīvs uzlabojums, lai nepieļautu, ka valsts un lielie uzņēmumi izmanto savu dominējošo stāvokli.
Jaroslav Paška
(SK) Tiesiskā vide parādu piedziņas jomā dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga. Tāpēc dalībvalstīs atšķiras arī piegādāto preču un sniegto pakalpojumu apmaksas punktualitāte.
Tomēr viena lieta mums ir kopīga - kavēti maksājumi rada milzīgas problēmas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Manā valstī ir divas ieguldītāju grupas, kas diezgan bieži neievēro rēķinu apmaksas termiņus. Pirmā grupa ir valsts iestādes dažādos līmeņos, sākot no vietējām iestādēm, pašvaldības iestādēm un reģionālajām iestādēm, līdz pat augstākajām valsts iestādēm. Otra grupa ir lielie ārvalstu līgumuzņēmēji, kuru dēļ mazie apakšuzņēmēji bieži vien nonāk bezizejas situācijās, jo īpaši būvniecības un lauksaimniecības sektoros. Parasti mazajiem uzņēmumiem nav tādu finanšu rezervju, lai tie varētu maksāt saviem darba ņēmējiem, nesaņemot maksu par padarīto darbu. Tāpēc cerēsim, ka ar jauno direktīvu tiks ieviesti gaidītie uzlabojumi un ka tīša līdzekļu aizturēšana Eiropas Savienībā aizies pagātnē.
Giovanni Collino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, dāmas un kungi! Krīze ir smagi skārusi mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) gan Itālijā, gan visā Eiropā. Šie uzņēmumi visvairāk cīnās katrreiz, kad tiem nākas saskarties ar lielu parādu, jo tiem ir grūtāk pieprasīt garantijas. Šiem uzņēmumiem visvairāk ir vajadzīgi likvīdi līdzekļi, jo tiem ir mazāks kapitāls, ko tie var palielināt. Tieši šos uzņēmumus vienmēr pirmos satriec grūtības tirgū, jo tie nevar ieguldīt tik daudz aizņemto līdzekļu, lai palielinātu peļņu. Galvenokārt tieši šie uzņēmumi ir ieinteresēti, lai mēs rīt nobalsojam par priekšlikumu direktīvai par maksājumu kavējumu novēršanu.
Valsts iestāžu uzdevums ir kalpot pilsoņiem un aizstāvēt to intereses, kas šajā gadījumā ir ekonomiskās intereses. Tieši saskaņā ar šīm interesēm ir jāizstrādā, jānosaka un jāīsteno administratīvās procedūras, lai cienītu un novērtētu to uzņēmumu centienus, kuri ir atbildīgi par daudzu ģimeņu nākotni, jo uzņēmums nodarbina darba ņēmējus.
Pateicoties Eiropas Parlamentam, no rītdienas MVU būs labāk aizsargāti pret tiem daudzajiem uzņēmumiem gan valsts, gan privātajā sektorā, kuri līdz šim pārāk izmantoja savas iespējas atlikt rēķinu apmaksu. Noslēgumā, priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties referentei un komisāram A. Tajani par viņu apņēmību!
Monika Flašíková Beňová
(SK) Ikviens, kurš ir nodarbojies ar uzņēmējdarbību vai bijis iesaistīts komercdarbībā, zinās, kādus sarežģījumus var radīt tik triviāla lieta kā kavēti maksājumi.
Es atzinīgi vērtēju referentes pieeju un piekrītu gan viņas novērtējumam attiecībā uz Komisijas priekšlikumu, gan viņas uzskatiem par grozījumiem un papildinājumiem. No otras puses, varētu būt lietderīgi izstrādāt vairāk pasākumu, kas būtu pozitīvs stimuls komercattiecībās iesaistītajām pusēm un mudinātu tās nekavēt maksājumus. Piemēram, varētu atbalstīt kārtīgu maksājumu kodeksa izmantošanu Eiropas Savienības dalībvalstīs vai "labo” maksātāju saraksta publicēšanu. Vienkārši ir ne tikai jāapsver sankcijas kavētu maksājumu gadījumā, bet, lai tos novērstu, jāmēģina arī izveidot neformālu agras maksāšanas kultūru.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, pieņemot jauno kavēto maksājumu novēršanas regulējumu komercdarījumos, mēs patiešām varam uzlabot visu uzņēmumu situāciju Eiropas Savienībā. Īpaši jau mazo uzņēmumu gadījumā ir nepieļaujami, ka tiem jāgaida vairāki mēneši, kamēr apmaksā to izrakstītos rēķinus. Tāpēc es esmu ļoti apmierināts, ka šodien mēs gatavojamies noteikt nemainīgus maksājumu termiņus un pārējos maksājumus gan privātajiem uzņēmumiem, gan valsts iestādēm, kas slēdz līgumus. Veicot šādu Eiropas mēroga saskaņošanu, mēs patiešām palīdzēsim uzlabot komercdarījumus visā Eiropā, kas būs īpaši labvēlīgi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Tagad mums jācīnās ar nozares "melnajām avīm”. Melnās avis ir tie uzņēmumi un iestādes, kas pasūtījuma izdarīšanas brīdī jau ļoti labi zina, ka par to nemaksās.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, man šķiet, ka šīs debates ir parādījušas Parlamenta vēlmi - lai arī ar dažādām niansēm - atbalstīt šo jauno direktīvu, kas sniegs konkrētas atbildes mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un miljoniem eiropiešu, kuri gaida, ka Savienības iestādes tiem palīdzēs saglabāt darba vietas.
Tā kā es daudzus gadus biju Eiropas Parlamenta deputāts, man jāteic, ka es priecājos par visu deputātu un jo īpaši referentu milzīgajiem pūliņiem pieņemt tik svarīgu tiesību aktu. Es vēlos pateikties prezidentūrai un visiem, kas sadarbojās: Komisijas darbiniekiem, mana biroja darbiniekiem, Beļģijas prezidentūras darbiniekiem un parlamentārajiem asistentiem.
Tomēr, kā jau te kāds no jums minēja, mēs nevaram nodoties bezdarbībai, mums ir jāpārliecinās, ka šīs normas drīz pieņem dalībvalstīs, kurām tas jāizdara maksimums 24 mēnešu laikā, lai gan es ceru, ka dažām dalībvalstīm tam vajadzēs mazāk laika. Es jums arī apgalvoju, ka Komisija turpinās rūpīgi uzraudzīt to, kādā veidā šo direktīvu transponēs un īstenos, un saskaņā ar noteikto grafiku iesniegs Parlamentam ziņojumus.
Es vēlreiz pateicos jums par sadarbību ar Komisiju un par izcilo rezultātu, ko mēs esam panākuši tik īsā laikā.
Barbara Weiler
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Manuprāt, diskutējot par šo jautājumu mājās, savos vēlēšanu apgabalos, mēs visi saņemsim lielu atbalstu - kas Eiropas lietās nav iepriekšpieņemts secinājums -, jo šis kavēto maksājumu jautājums kopumā mājās netiek tikai kritizēts; ikviens uzskata par neapšaubāmu, ka maksājumi ir jāveic laikus. Tas nav atkarīgs no tā, pie kuras puses persona pieder un kurā rūpniecības nozarē strādā. Tad nu mums ir vispārējs nolīgums. Es vēlos pateikties saviem kolēģiem, kas šovakar pauda atbalstu šim iznākumam.
Es vēlos pieminēt vēl trīs aspektus. Debašu sākumā es jau minēju, ka rīt mēs iedarbināsim šo "mašīnu”. Tomēr mums būs ļoti uzmanīgi jāvēro, vai atvieglojumi, kurus mēs esam ieviesuši mikrouzņēmumiem, piemēram, lauksaimniecības uzņēmumiem un amatniecības uzņēmumiem, patiešām būs pietiekami, lai šie uzņēmumi varētu saņemt tiem pienākošos naudu. Mums būs ļoti rūpīgi jāpārbauda, kā darbosies ierobežotā līgumu slēgšanas brīvība. Tas, ko mēs gatavojamies izmēģināt un ko mēs visi vairāk vai mazāk atbalstām, Eiropas iekšējā tirgū ir kas jauns. Mums būs jāpārbauda, vai 8 % kavējuma likme ir atbilstoša, - Parlaments būtu gribējis, lai tā būtu 9 %. Mēs redzēsim, kā tā darbojas, un es vēlos lūgt Komisiju pievērst tam lielu uzmanību, lai nodrošinātu, ka īstenošanas procesa laikā dalībvalstis nemazina direktīvas efektivitāti.
Es arī skaidri redzu pie horizonta veiksmi. Es dzirdēju, ka Spānija jau ir izstrādājusi jaunus tiesību aktus saskaņā ar mūsu metodēm, un es zinu, ka tas pats ir noticis citās dalībvalstīs. Jebkurā gadījumā Komiteja uzraudzīs situāciju vai veiks ietekmes novērtējumu saskaņā ar direktīvu, lai dalībvalstis arī zinātu, ka tad, kad tuvosies Parlamenta sasaukuma termiņa beigas, mēs zināsim, kura dalībvalsts ir īstenojusi uzlabotās maksājumu prakses, kā mēs bijām paredzējuši, un kura nē. Es vēlos pateikties visiem, kas palīdzēja sasniegt šo rezultātu, tostarp Beļģijas prezidentūrai, kas, iespējams, nav saņēmusi pietiekamu atzinību par savu ieguldījumu. Mēs zinām, cik efektīvi un konstruktīvi jūs vadījāt sarunas - maza valsts, bet, es teiktu, valsts ar ļoti gudrām un efektīvām metodēm rezultātu sasniegšanai Eiropā.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 20. oktobrī plkst. 12.30.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Cristian Silviu Buşoi
Direktīva par maksājumu kavējumu novēršanu ir būtisks instruments pareizu un taisnīgu attiecību izveidošanai starp valsts iestādēm un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Kad šī direktīva būs stājusies spēkā, tā paredzēs sodu tām iestādēm, kas ir slikti maksātāji, un uzņēmējiem būs svarīgs līdzeklis parādu atgūšanai.
Šāds tiesību akts bija nepieciešams, lai līdzsvarotu tirgu un sniegtu garantiju privātajam sektoram, ka valsts iestādes ir spēlētāji ar vienlīdzīgām tiesībām, kuriem var likt atbildēt, ja tie pārkāpj spēles noteikumus. Direktīvā ir noteikts pieņemams termiņš maksājumu veikšanai - 30 dienas, kuras var pagarināt līdz 60 dienām īpašos gadījumos, piemēram, ja maksātājs ir slimnīcā, un turklāt ir paredzēta arī kompensācija un kavējuma procenti.
Lai gan direktīvas formulējums, par ko mēs balsojām, ir saudzīgāks attiecībā pret iestādēm, kas ir sliktie maksātāji, nekā Eiropas Komisijas sākotnējais priekšlikums, tas sniedz pietiekamu atbalstu gan mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, gan lielajiem uzņēmumiem, kam daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir grūti piedzīt naudu par saviem sniegtajiem pakalpojumiem.
Mani apbēdina tas, ka ir svītrota soda nauda 5 % apmērā. Tomēr es uzskatu, ka šis solis atpakaļ ir stratēģisks līdzeklis, ar kura palīdzību Padomes debatēs iegūt tik daudzu ES valstu atbalstu, cik tas iespējams.
Robert Dušek
Ziņojuma par maksājumu kavējumu novēršanu mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, uzlabot maksājumu ētiku un uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu maksātspēju. Pašreiz pastāv tendence apmaksāt rēķinu vai nu īsi pirms rēķina apmaksas termiņa beigām, vai pēc tam. Iesniegtajā priekšlikumā ietvertie pasākumi varētu radīt jaunu uzņēmējdarbības kultūru, kurā savlaicīgi maksājumi būtu norma un maksājumu kavējumus uzskatītu par nepieļaujamu ļaunprātīgu attieksmi pret klientu un līguma pārkāpumu. Varētu ieviest jaunu procentu likmi - 1 % - saistībā ar kavēto maksājumu piedziņas izmaksu atlīdzināšanu - indivīdiem, uzņēmumiem un valsts iestādēm, turpretī gadījumā, ja nokavēta tiek tikai kāda maksājuma daļa, procentus un soda naudu aprēķinātu tikai par nokavētajiem maksājumiem. Ierosinātais maksājumu termiņš ir 30 dienas. Izņēmumi ir pieļaujami tikai īpašos gadījumos. Šajā ziņā ir skaidri jādefinē, kas uzskatāms par īpašiem gadījumiem. Referente ierosina noteikt, ka maksimālais maksājumu termiņš valsts iestādēm ir 60 dienas, ko es pilnībā atbalstu. Kavējuma procenti jāaprēķina progresīvā veidā, lai motivētu parādnieku apmaksāt pienākošos summu, cik drīz vien iespējams. Manuprāt, juridiskā pieeja, tostarp sankcijas, dalībvalstīm jāpapildina ar tā sauktajiem "mērenajiem” pasākumiem, piemēram, elektronisko rēķinu popularizēšanu, maksāšanas režīmu pielāgošanu lielam darba vai pakalpojumu apjomam vai labo maksātāju publiskošanu.
Diogo Feio
Ilgtspējīgas attīstības komiteja (IAK) jau ilgi cīnās, lai valsts, pildot savus pienākumus, rīkotos kā apzinīgs pilsonis. Šā gada februārī Parlaments apstiprināja IAK izstrādātu tiesību akta projektu, kurā ir noteikts, ka valstij ir jāsāk maksāt standarta procentu likme, ja maksājums ir veikts pēc likumā vai līgumā noteiktā termiņa (30 vai 60 dienām). Turklāt IAK jau vairākus gadus atbalsta iespēju kompensēt uzņēmumiem valsts parādu piedziņu un sociālās drošības un nodokļu iestādēm uzņēmumu parādu piedziņu, cenšoties atvieglot dzīvi uzņēmumiem, kuriem valsts nav samaksājusi, bet kuriem tomēr ir jāpilda pienākums veikt sociālās drošības iemaksas un nodokļu maksājumus. Tam pilnībā atbilst teksts, ko mēs tagad esam apstiprinājuši un kurā noteikts, ka maksimālais termiņš, kurā valstij jānomaksā savi parādi piegādātājiem, ir 30 dienas. Īpašos gadījumos šo termiņu var pagarināt līdz 60 dienām. Tajā būs noteikts arī pienākums maksāt standarta kavējuma procentus. Šo normu pamatā ir taisnīgums, un tās var atvieglot daudzu uzņēmumu situāciju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) situāciju.
Liem Hoang Ngoc
Es vēlos pateikties Weiler kundzei par šo ļoti kvalitatīvo ziņojumu un rezultātu sarunām ar Padomi, jo pirmajā lasījumā panāktajā nolīgumā ir ietverti visi galvenie elementi, ko izvirzīja Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa un kas ir apstiprināti Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas balsojumā.
Es īpaši priecājos, ka privātajiem uzņēmumiem un valsts iestādēm tagad ir vienādi nosacījumi. Komisijas sākotnējā priekšlikumā valsts iestādēm bija paredzēti bargāki sodi, bet mūsu grupa uzskatīja, ka šāda nostāja nav pieņemama, jo pretēji privātajiem uzņēmumiem valsts iestādes galveno uzmanību nekoncentrē uz peļņas gūšanu, bet gan strādā vispārējās interesēs.
Īsts progress ir arī tas, ka aizdevējs ir tiesīgs saņemt parāda piedziņas izmaksu kompensāciju, jo līdz šim daudzi uzņēmumi, jo īpaši MVU, ir izvēlējušies nepiedzīt no aizņēmējiem procentus par nokavētiem maksājumiem tikai tāpēc, ka attiecīgo procedūru izmaksas pārsniedza finansiālo ieguvumu.
Visbeidzot, tekstā noteiktais maksimālais maksājumu termiņš - 30 dienas - šķiet pieņemams, ņemot vērā, ka pastāv neliels elastīgums, proti, valsts veselības aprūpes iestāžu gadījumā, un mūsu grupa šo aspektu uzskatīja par ļoti svarīgu.
Sandra Kalniete
Ekonomiskās krīzes laikā mums ir nepieciešams veikt reformas uzņēmējdarbības vides uzlabošanai, jo tā ir vislabākā iespēja vistiešākajā veidā stimulēt ekonomiku, tādējādi radot jaunas darba vietas. Direktīva par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos ir viens no pozitīvākajiem šāda veida piemēriem. Dalībvalstīs ir vērojama prakse, kad par saņemtajiem pakalpojumiem vai precēm tiek maksāts ar novēlošanos. Turklāt vairākos gadījumos tā rīkojas valsts iestādes, kuram teorētiski nevajadzētu būt problēmām ar rēķinu apmaksu. Tas ievērojami kavē uzņēmumu darbu un neļauj tiem attīstīties. Šādai praksei ir jādara gals. No šīs direktīvas lielākie ieguvēji būs ne tikai uzņēmumi, kuri darbojas kādas vienas dalībvalsts robežās, bet jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, kuri varēs eksportēt preces un pakalpojumus uz citām dalībvalstīm, nebaidoties, ka samaksa par to būs jāgaida vairākus mēnešus. Visi Eiropas patērētāji, savukārt, būs ieguvēji no lielākas konkurences un piedāvājuma, kuru nodrošinās jaunie noteikumi. Direktīva ir ievērojams solis pretī maksājumu kultūras uzlabošanai Eiropā. Ar šādiem lēmumiem mēs veidojam Eiropu kā pievilcīgu vietu investoriem un saviem uzņēmumiem. Arī nākotnē mums ir nepieciešams pieņemt drosmīgus lēmumus, lai veicinātu attīstību.
Pavel Poc
Daudzās ES dalībvalstīs valsts sektors un lielie uzņēmumi parasti rēķinu apmaksai pieprasa 90 dienas vai ilgāku laiku. Tāpēc mazie un vidējie uzņēmumi veic banku funkcijas lielajām korporācijām vai lielajiem uzņēmumiem. Mazo un vidējo uzņēmumu iekšējie parādi pieaug, ko izraisa ekonomikas inde - grūti piedzenamie parādi ar ilgiem maksājumu termiņiem. Tas pastiprina ekonomisko nevienlīdzību un turklāt būtiski samazina konkurenci. Mazie un vidējie uzņēmumi ir spiesti ilgos maksājumu termiņus kompensēt, ņemot kredītus, kurus bankas tiem vienmēr piešķir ar sliktākiem nosacījumiem nekā lielajiem uzņēmumiem vai valsts sektoram. Jaunie nosacījumi un normas, kas saistoši visām pusēm, būtiski palīdz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem aizstāvēt sevi pret šo slēpto kreditēšanu. Ierosinātā nemainīgā kavējumu procentu likme - 8 % - arī lielajiem uzņēmumiem ir pietiekami atturošs līdzeklis; 30 dienu maksājumu termiņš ir pieņemams gan piegādātājam, gan pircējam, un 30 dienu piegādes pārbaudes laiks novērš ļaunprātīgu pārbaudes procedūras izmantošanu nolūkā pagarināt maksājumu termiņu. Turklāt šie Eiropas noteikumi novērš iespējamību, ka valsts sektors un lielie uzņēmumi varētu izkropļot dalībvalstu līmenī pieņemtos tiesību aktus. Es no sirds pateicos referentei par šo ārkārtīgi vērtīgo ziņojumu un lielisko rezultātu.
Debora Serracchiani
Es atzinīgi vērtēju šo priekšlikumu direktīvai, kas ir izšķirošs solis uz priekšu salīdzinājumā ar pašlaik spēkā esošo direktīvu. Kad tā būs transponēta valsts, reģionālajā un vietējā mērogā, tā ievērojami uzlabos maksāšanu, jo īpaši valsts iestādēm, uzņēmumiem, sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas varēs paļauties uz drošāku naudas plūsmu.
Daudzās Eiropas valstīs, kad valsts iestādes nonāk grūtā situācijā, tās parasti maksā ar novēlošanos, un tādēļ ļoti bieži bankrotē citi uzņēmumi. Spilgts piemērs ir Itālija, kur 2009. gada beigās valsts iestāžu parāds uzņēmumiem bija aptuveni EUR 60 miljardi un vidējais maksājumu termiņš - 186 dienas, bet galējos gadījumos - pat 800 dienas. Atliek tikai iedomāties par viesnīcām, kuras uzņēma izdzīvojušos pēc stiprās zemestrīces, kas 2009. gada aprīlī notika Abruzzo reģionā.
