SDO Konvencijas papildināšana ar ieteikumu par mājkalpotājiem (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā iesniedza Pervenche Berès par SDO Konvencijas papildināšanu ar ieteikumu par mājkalpotājiem - B7-0305/2011).
Pervenche Berès
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, es esmu iepriecināta, ka pirms Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) Ģenerālās asamblejas mums ir iespēja debatēt par šo SDO veidoto un atzinīgi vērtējamo iniciatīvu, kas šīs organizācijas dalībvalstīm piedāvā konvenciju, kuru papildina ieteikums par mājkalpotājiem.
Komisāra kungs, visa Parlamenta vārdā es vēlos jums pateikt paldies par piekrišanu rīkot šīs debates konferences sagatavošanas laikā. Mēs uzskatām, ka tas ir vispiemērotākais laiks.
Mums ir zināms, ka saskaņā ar oficiālajiem datiem mājkalpotāju darbs Eiropas Savienībā veido no 5 % līdz 9 % no kopējās nodarbinātības. Mūsu kopīgi apstiprinātajā stratēģijā "Eiropa 2020” ir skaidras norādes uz to, ka vietējā nodarbinātība, respektīvi, nodarbinātība, kas ļauj parūpēties par mūsu vecāka gadagājuma iedzīvotājiem un ļauj sievietēm ar maziem bērniem atgriezties darba tirgū, nodrošina tādu situāciju rašanos, kuras veicina šādu mājsaimniecības darbu attīstību.
Manuprāt, mums Eiropas Savienībā ir jāatbalsta šī SDO veidotā un atzinīgi vērtējamā iniciatīva, jo mūsu sabiedrības attīstībā ir novērojamas ļoti dažādas tendences, par kurām mēs esam labi informēti. Globālais pieprasījums pēc mājsaimniecības pakalpojumiem pieaugs, tomēr mēs nevaram, no vienas puses, atzinīgi vērtēt centienus ieviest noteikumus par pienācīgiem darba apstākļiem, kurus pieņēmusi SDO, vienlaikus, no otras puses, atstājot veselu darba tirgus daļu bez pienācīga normatīvā regulējuma un aizsardzības.
Eiropas Savienībai ir jārāda piemērs. Es zinu, ka reizēm mēs mēdzam uzskatīt, ka SDO konvencijas, iespējams, nav domātas mums. Nē! Mums ir jārāda piemērs arī šajā jomā. Manuprāt, attiecībā uz mājsaimniecības darbiem SDO mums piedāvā lielisku iespēju parādīt, kā darbojas daļa mūsu darba tirgus, jo mājsaimniecības darbi pārāk bieži ir nedroši darbi, kuri nav pietiekami novērtēti un netiek reģistrēti. Es centīšos to paskaidrot vienkāršiem vārdiem. Es saprotu, ka daži no jums ir izteikuši satraukumu par nelegālo imigrantu atzīšanu un sistematizēšanu, tomēr mani satrauc arī katrā dalībvalstī notiekošā cīņa ar nereģistrēto nodarbinātību. Diemžēl mums visiem ir zināms, kādā veidā šāda prakse ir izveidojusies mājsaimniecības darbu jomā.
Mēs ceram, ka nākamā gada jūnijā, pamatojoties uz trīspusēju vienošanos, Starptautiskās darba konferences 100. sesijas laikā tiks uzsākts darbs pie šīs konvencijas un ieteikuma ieviešanas. Mēs uzskatām, ka šie pasākumi ir absolūti nepieciešami, lai pārveidotu attiecības, kas pārāk bieži mēdz būt izmantojoša rakstura, par tiesiskām attiecībām. Mēs ceram, ka mājsaimniecības darbus ir iespējams tiesiski atzīt. Personām, kuras strādā ar mūsu vecāka gadagājuma iedzīvotājiem un bērniem, ir jāgarantē tiesības apvienoties biedrībās un tiesības uz atpūtu, kā arī tās nedrīkst pakļaut mocīšanai un patvaļai.
Mums ir arī jānodrošina, ka šis instruments, kuru mēs piedāvājam SDO, ļauj mums šajā jomā sniegt savu izpratni par pienācīgiem darba apstākļiem gan attiecībā uz darba laiku, gan uz apmaksātu atvaļinājumu, gan arī uz izmitināšanas noteikumiem.
Es vēlos uzzināt, kā Eiropas Komisija plāno rīkoties šajās pārrunās un attiecībā uz šo konvencijas projektu un kāds ir tai piešķirtais mandāts, uz kura pamata tā plāno rīkoties mūsu vārdā, lai rīt Eiropas Savienība varētu rādīt piemēru mājsaimniecības darbu jomā un lai arī mēs varam parādīt savas Eiropas Savienības vērtības.
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, es atzinīgi vērtēju šodienas diskusiju par jaunu SDO instrumentu, kas attiecas uz mājkalpotājiem.
Tas ir būtisks ieguldījums otrajai pārrunu kārtai par jaunajiem starptautiskajiem standartiem, kuri, iespējams, tiks pieņemti dažu nedēļu laikā, Starptautiskās darba konferences 100. sesijas laikā.
Kā jau jums zināms, Eiropas Komisija stingri atbalsta SDO centienus ieviest noteikumus par pienācīgiem darba apstākļiem. Komisija cieši uzrauga un veicina koordināciju starp dalībvalstīm, un ir centusies panākt, lai tās ratificē vairākus svarīgus instrumentus, kas tika pieņemti pēdējās desmitgades laikā.
Pastāv vairāki iemesli jaunu standartu izveides nepieciešamībai mājsaimniecības darbu jomā. Piemēram, viens no tiem ir lielais mājkalpotāju skaits visā pasaulē, no kuriem liela daļa ietilpst neaizsargātajās grupās. Ļoti svarīgas problēmas ir arī to nedrošais statuss un fakts, ka tie bieži papildina nereģistrēto nodarbinātību.
Paredzams, ka nodarbinātība šajā nozarē Eiropas Savienībā paplašināsies, jo to nosaka izmaiņas iedzīvotāju sastāvā un augstāka sieviešu iesaiste darba tirgū. Tāpēc ir īpaši svarīgi palielināt mājkalpotāju profesionālo atpazīstamību un uzlabot viņu tēlu.
Ļaujiet man pievērsties šī jautājuma praktiskajiem aspektiem un vispirms paskaidrot Komisijas lomu SDO pārrunās par jaunu konvenciju un ieteikumiem par pienācīgiem darba apstākļiem.
Ir jāņem vērā šī jautājuma institucionālais konteksts. Jaunais instruments būs starptautisks nolīgums. Tāpēc Komisija tajā ieņems pozīciju, kura tai ir piešķirta Līguma ietvaros, ņemot vērā SDO īpatnības, jo Eiropas Savienībai tajā ir piešķirts tikai novērotāja statuss, atšķirībā no dalībvalstīm, kuras ir organizācijas biedri. Tāpēc Savienība nevar ratificēt SDO konvencijas.
SDO diskusiju pirmās kārtas laikā 2010.gadā Komisija gan aktīvi sekoja līdzi diskusijām, gan arī veicināja koordināciju starp dalībvalstu ekspertiem. Tā analizēja pārrunu laikā izveidotos instrumentus, vērtējot tos no ES normatīvo regulējumu aspekta. Komisija īpašu uzmanību pievērsa visām konvencijas projekta sadaļām, kuras varētu ietekmēt darbaspēka pārvietošanās brīvību.
Ņemot vērā faktu, ka jaunā SDO Konvencija ietvers arī ES kompetencē ietilpstošas jomas, dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstība ES acquis.
Nākamajā un pēdējā pārrunu kārtā, kas notiks jūnijā, Komisija turpinās nodrošināt aktīvu koordinējošo un veicinošo darbu, strādājot ar dalībvalstu ekspertiem. Mani departamenti ir uzturējuši kontaktus ar sociālajiem partneriem un daudzām NVO, kas ir uzrunājušas Komisiju, kā arī nodrošinājuši informācijas apmaiņu ar referentu, kurš atbild par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par profesionālu darbvietu izveidi mājsaimniecības pakalpojumu jomā.
Otrkārt, aktuāls ir jautājums par stratēģijas "Eiropa 2020” nozīmi nedrošo mājsaimniecības darbu pārveidošanā par pienācīgām un ilgtspējīgām darbvietām. Mums ir jāapzinās nozares potenciāls attiecībā uz spēju radīt darbvietas un nodrošināt darba un ģimenes pienākumu saskaņošanu un tātad arī tās nozīme nodarbinātības stratēģijas mērķu sasniegšanā. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst par vajadzību nodrošināt pienācīgus apstākļus mājsaimniecības darbiem, no kuriem ne visi var tikt uzskatīti par nedrošiem, nepietiekami novērtētiem vai nepietiekami atalgotiem.
Turklāt cīņa ar nereģistrēto nodarbinātību, kura ir plaši izplatīta mājsaimniecības darbu nozarē, veido neatņemamu daļu stratēģijā "Eiropa 2020”, kā uz to jau norāda pirmais gada izaugsmes pētījums. Pāreja no neformālās vai nereģistrētās nodarbinātības uz pastāvīgu nodarbinātību tiks apskatīta pamatprincipos par darbvietu radīšanu, kurus Komisija minēja paziņojumā par stratēģijas "Eiropa 2020” pamatiniciatīvu "Jaunu prasmju un darbvietu programma”. Mēs šos pamatprincipus sagatavosim nākamā gada laikā. Vairākas dalībvalstis ir guvušas noderīgu pieredzi, samazinot neformālo daļu un nedrošo nodarbinātību, piemēram, ieviešot pakalpojumu talonu sistēmas.
Treškārt, aktuāls ir jautājums par grozījumiem spēkā esošajos pamata tiesību aktos attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā (Direktīva 89/391/EEK) un attiecībā uz diskriminācijas apkarošanu (Direktīva 2000/78/EK).
Ir jāpiemin arī fakts, ka mājkalpotāju definīcija SDO Konvencijas projektā ir ļoti plaša. Tā aptver ne tikai personas, kuras strādā privātajās mājsaimniecībās, bet arī to labā, kā arī personas, kuras nodarbina nodarbinātības aģentūras.
Pamatdirektīvā par drošību un veselības aizsardzību darbā sniegtajā darbinieku definīcijā nav ietverti mājkalpotāji. Tomēr ES likumdevējs, šķiet, ir paredzējis, ka mājkalpotāju jēdziens tiek tulkots šaurā nozīmē, tāpēc ne visi konvencijā minētie mājkalpotāji ir izslēgti no ES acquis attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā.
Visbeidzot, ES tiesību akti darba, drošības un veselības aizsardzības jomā nosaka minimālās prasības un tādā veidā neliedz nevienai dalībvalstij noteikt stingrākas prasības valsts līmenī. Tāpēc dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem iekļaut mājkalpotājus valsts tiesību aktos.
Pagaidām Komisijas plānos neietilpst grozījumu ieviešana pamatdirektīvā par drošību un veselības aizsardzību darbā. Tomēr Komisija uzskata, ka šī SDO iniciatīva sniedz lielisku iespēju pārdomām par situāciju, kādā atrodas mājkalpotāji Eiropā.
Es vēlos piebilst, ka Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, nav izslēdzoša attiecībā uz mājkalpotājiem, tāpēc nav vajadzīgi tās grozījumi, lai varētu ratificēt SDO Konvenciju. Komisija ir sagatavojusi ziņojumu par direktīvas piemērošanu 2008. gadā un arī turpmāk plāno cieši uzraudzīt tās ieviešanu dalībvalstīs.
Ceturtais aspekts attiecas uz mājkalpotāju informēšanu par viņu tiesībām un šo tiesību nostiprināšanu. Kaut arī ne visi mājkalpotāji ir zemas kvalifikācijas darbaspēks un ne visi ir spiesti strādāt nedrošos apstākļos, tie ietilpst neaizsargāto darbinieku kategorijā, un Komisija aicina dalībvalstis nodrošināt viņiem atbilstošu aizsardzību, nosakot un ieviešot viņu darba tiesības.
Komisija sagaida, ka to iedzīvotāju, kuri nav ES valstspiederīgie, nereģistrētās nodarbinātības problēmu daļēji atrisinās tā saucamā darba devēju sankciju direktīva 2009/52/EK, kuru dalībvalstīm ir jātransponē valsts tiesību aktos līdz šā gada 20. jūlijam. Šī direktīva palīdzēs pārtraukt trešo valstu piederīgo, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli, ļaunprātīgu izmantošanu no dažu darba devēju puses, kuri viņiem maksā neadekvātas algas un uzspiež neapmierinošus darba apstākļus.
Solis uz priekšu būtu vienošanās par direktīvas priekšlikumu par vienotu atļauju, kas nosaka tiesību kopumu trešo valstu pilsoņiem, kuri dalībvalstīs uzturas legāli.
Visbeidzot, es vēlos pievērsties piektajam un pēdējam aspektam, kas saistīts ar Komisijas lomu, veicinot apmaiņu ar labākās prakses piemēriem mājkalpotāju politikas jomā. Saistībā ar šo aspektu es vēlos pieminēt privātu projektu, kuru pēc Parlamenta pieprasījuma pašlaik ievieš Komisija un kura mērķis ir veicināt nedrošas nodarbinātības pārveidi par nodarbinātību ar tiesībām.
Pamatojoties uz 2010. gada pilotprojektā izteikto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija līdzfinansē projektu, kura izpētes objekts ir ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz nedrošos darbos nodarbinātiem mājkalpotājiem, migrantiem un gados jauniem cilvēkiem, kā arī dalībvalstu pasākumiem šo personu tiesību paplašināšanai. Projekts veicina labākās prakses piemēru apmaiņu, it īpaši attiecībā uz nedrošos darbos nodarbināto personu kolektīvo pārstāvniecību. Šogad ir paredzēts izteikt otru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kurš būs īpaši mērķēts uz rīcībām, kas paplašinātu tiesības nabadzīgākajiem darbiniekiem, tostarp mājkalpotājiem.
Pilotprojekta ietvaros tiks veikts arī pētījums, kas ļaus labāk izprast mājkalpotāju nedrošo darbu 12 dalībvalstīs un palīdzēs pārveidot to par darba attiecībām ar plašākām sociālajām tiesībām, izvērtējot dalībvalstīs praktiski ieviešamos pasākumus, kas veicinātu šo pārveidi, un nosakot pamata sociālās tiesības. Saistībā ar Komisijas līdzfinansētu projektu par pienācīgu darbu un nozares attiecībām nesen tika veikta piemēru analīze par migrantu-mājkalpotāju situāciju Itālijā.
Visbeidzot, Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra un Vecāko darba inspektoru komiteja ir aicinājusi izveidot visu nozari aptverošas sabiedrības informēšanas un izglītošanas kampaņas par darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību.
Csaba Őry
Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Tautas partijas grupa ir apmierināta ar šodienas debatēm. Es uzskatu, ka mums ir jāsaka paldies Berès kundzei par šīs diskusijas uzsākšanu, ļaujot mums, no vienas puses, pievienoties SDO iniciatīvai un, no otras puses, liekot mums aizdomāties par veicamajiem pasākumiem attiecībā uz darba ņēmējiem, par kuru darba apstākļiem mums bieži nav informācijas vai arī tā ir nomācoša, kad mums tomēr kaut kas ir zināms.
Mēs arī uzskatām, ka ir jāatbalsta publicētais lēmuma projekts un ka īpaši labi ir elementi, kuros ir izcelts mūsu mērķis nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un reglamentētu nodarbinātību jomās, kurās galvenokārt ir iesaistīti migranti-darba ņēmēji, it īpaši konkrētās valstīs, turklāt pilnībā nereglamentētā un nekontrolētā veidā, bieži radot iespaidu par mūsdienīgu verdzības paveidu.
Mēs jau esam pieminējuši, ka darba tiesību jomā ir novērojamas nepilnības. Tas tika apspriests saistībā ar netipiskiem līgumiem. Acīmredzot tas var būt nākamais solis pretim iespējai garantēt minimālos darba apstākļus un citas ar nodarbinātību saistītas tiesības, un es piekrītu komisāra kungam, ka mums vispirms ir jāsakārto pašiem sava saimniecība. Atbalstot SDO iniciatīvu, mēs paši varam aicināt Eiropas Savienības dalībvalstis veikt visus iespējamos pasākumus darba tiesību jomā, lai atklātu šīs nepilnības un ieviestu atbilstošu regulējumu.
Alejandro Cercas
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, pirmkārt, es vēlos pateikt, ka visi sociālistu grupas deputāti piekrīt Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājas Pervenche Berès teiktajam, un mums ir patiess prieks par komisāra kunga šeit ieņemto pozīciju attiecībā uz šo Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) iniciatīvu.
Sociālistu grupas deputāti atzinīgi vērtē milzīgo darbu, ko jau kopš paša sākuma ir ieguldījusi SDO. Mēs uzskatām, ka tā ir sniegusi nenovērtējamu ieguldījumu gan cilvēces, gan Eiropas vēsturē. Šī jaunā iniciatīva par mājkalpotājiem neapšaubāmi ir ļoti svarīga, jo ir ļoti daudz cilvēku, kuri veic šos darbus, un turklāt tā būtiski ietekmē sievietes un imigrantus.
Mēs, sociālistu grupas deputāti, ļoti pozitīvi vērtētu iespēju nodot šo konvencijas projektu un ieteikumu balsošanai jau nākamās, jūnija tikšanās laikā, turklāt pozitīvi tiktu vērtēta arī Parlamenta, Komisijas un Padomes aktīva - ne tikai pasīva, bet arī aktīva - iesaiste, ļaujot parādīt, ka Eiropa pilda solīto un tās teiktajam seko rīcība.
Ja mēs to paveiktu, mēs palīdzētu paplašināt pienācīga darba programmu. Mēs palīdzētu pasaulei un daudziem cilvēkiem, bet galvenokārt mēs palīdzētu paši sev rīkoties pienācīgi un izrādīt cieņu viens otram gan kā iestāde, gan kā eiropieši; turklāt mēs ļautu mūsu kontinentam saglabāt savu sociālo modeli, kas būtu neiespējami, ja mēs būtu kā izolēta aizsardzības un tiesību sala pasaulē, kura ir neaizsargāta un ciešanu pilna.
Komisāra kungs, varbūt ir pienācis laiks Komisijai, Padomei un mums visiem padomāt arī par Eiropu, jo šeit nav atrisinātas visas problēmas. Eiropā pastāv līguma formas, kas rada lielu nedrošību mājsaimniecības darbos nodarbinātajiem imigrantiem un sievietēm, turklāt tajos ir daudzas nepilnības.
Es būtu priecīgs, ja šo debašu un pārdomu laikā mēs apzinātos, ka pastāv konkrētas nepilnības, kuras ir jānovērš ne tikai ES līmenī, bet arī daudzās dalībvalstīs. Mēs saskaramies ar problēmām attiecībā uz šo darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību. Daudzās valstīs pastāv problēmas attiecībā uz tiesiskām formām, saskaņā ar kurām šī nodarbinātība attīstās. Turklāt mums ir nopietnas problēmas cīņā pret imigrantu, no kuriem daudzi tiek nodarbināti Eiropas iedzīvotāju ģimenēs, ļaunprātīgu izmantošanu un diskrimināciju.
Mēs šobrīd strādājam pie daudzām iniciatīvām. Komisāra kungs, ir pienācis laiks paplašināt mūsu ētiskās apņemšanās un palīdzēt gan SDO, gan arī pašiem sev, kā arī veikt pasākumus, kas ir nepieciešami cilvēces nākotnei.
Marian Harkin
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, šīs diskusijas rīkošana ir ļoti svarīga, ņemot vērā plānus pieņemt SDO Konvenciju par mājkalpotājiem. Es uzskatu, ka šim Parlamentam vajadzētu atzinīgi novērtēt SDO par lieliski paveikto darbu.
Mājsaimniecības darbi, piemēram, ģimenes aprūpe, tiek veikti tikai ģimenes mājās. Protams, ES tas tradicionāli ir bijis sieviešu darbs, kaut arī šī situācija mainās. Lielāka iespējamība tikt nodarbinātiem mājsaimniecības darbos ir arī migrantiem un cilvēkiem no sabiedrībām ar marginālākām iezīmēm. Mājsaimniecības darbu vērtība netiek iekļauta mūsu IKP aprēķinos, un tas ir viens no daudzajiem iemesliem, kāpēc mājsaimniecības darbs bieži ir neredzams un pilnīgi noteikti nav pietiekami novērtēts. Šāda situācija mājkalpotājus neapšaubāmi nostāda nedrošā situācijā, un viņiem bieži vien ir jāpaļaujas uz darba devēju labvēlību. Tas ir absolūti nepieņemami! Kā jau mēs norādām rezolūcijā, šādā situācijā mājkalpotāji ir vairāk pakļauti diskriminācijai, turklāt vairāku veidu diskriminācijai.
Šī SDO Konvencija ir svarīga ar to, ka tā juridiski atzīst mājsaimniecības darbus kā nodarbinātības veidu. Līdz ar to mājkalpotājiem tiks sniegtas lielākas iespējas izmantot savas tiesības. Manuprāt, īpaši svarīgi ir nodrošināt mājkalpotāju tiesības uz pamata darba standartiem. Tajos, protams, ietilpst arī pieeja sociālai drošībai, veselības aizsardzībai un drošības garantijām, aizsardzībai maternitātes gadījumos, kā arī noteikumi par darba un atpūtas laiku.
Tā kā mājsaimniecības darbi galvenokārt notiek ģimenes mājās, tie var būt saistīti ar privātuma aspektiem. Mums ir jārod inovatīvs un realizējams risinājums, kā mājkalpotājiem nodrošināt drošību un veselības aizsardzību, vienlaikus nodrošinot vispārēju viņu tiesību ievērošanu. Viens no risinājumiem varētu būt tipveida līgumu izmantošana. Piemēram, Ženēvas kantonā ir ieviests tipveida līgums, kuru automātiski noslēdz visi darba devēji un darbinieki - tajā ir atrunāti, cita starpā, tādi jautājumi kā minimālā alga, ģimenes pabalsti un brīvdienas. Manuprāt, tamlīdzīgi līgumi ir arī Beļģijā. Tie nodrošina mājkalpotājiem lielāku drošību, vienkāršo attiecības ar darba devējiem, kā arī novērš neskaidrības un pārpratumus.
Es vēlos piebilst, ka esmu priecīga par atbalstu Zaļo grupas piedāvātajiem grozījumiem, kuros tie norāda uz vajadzību iekļaut au pair un nereģistrēto nodarbinātību, vienlaikus piedāvājot praktiskus ieteikumus, kas lautu mums būt aktīviem, nodrošinot mājkalpotājiem pieeju atvērtam darba tirgum.
Visbeidzot, es vēlos atbalstīt rezolūcijas autori Berès kundzi attiecībā uz viņas teikto, ka Eiropas Savienībai ir jāieņem vadošā loma mājkalpotāju apstākļu uzlabošanas jomā. Komisāra kungs, mani ieinteresēja jūsu teiktais par drošību un veselības aizsardzību darbā, un, kaut arī jūs neparedzat direktīvas paplašināšanu, manuprāt, jūsu izteikumi pieļauj noteiktu elastīgumu attiecībā uz iespēju nodrošināt labākus drošības un veselības aizsardzības nosacījumus mājkalpotājiem.
Jean Lambert
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlos apsveikt Berès kundzi, ka viņa uzņēmās iniciatīvu par šo jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, un par rezolūciju. Es vēlos arī pateikt paldies komisāra kungam par atbildi. Šādi gadījumi, kad mēs no komisāriem saņemam ļoti konkrētu atbildi uz jautājumiem, uz kuriem jāatbild mutiski, ir ļoti reti.
Mana grupa ļoti atzinīgi vērtē SDO Konvencijas projektu un ieteikumu par mājkalpotājiem. Mums ir zināms, ka vismaz 20 dalībvalstis jau ir iesniegušas komentārus par šo projektu un ir aktīvi iesaistījušās. Mēs ceram uz drīzu ratifikāciju šajās dalībvalstīs, kā arī interesantiem ieviešanas aspektiem.
Cilvēki bieži piesauc to, ka šī darba ņēmēju grupa ir īpaši neaizsargāta. Šis darbs ļoti bieži tiek paveikts aiz slēgtām durvīm, un tas nav publiski redzams. Darba ņēmēji bieži ir izolēti, un šajā situācijā tiem bieži ir problemātiska piekļuve arodbiedrībām. Pieņemot darbā uz vietas dzīvojošu darbinieku, bieži tiek uzskatīts, ka viņam var piezvanīt jebkurā diennakts laikā. Mums Parlamentā ir zināms, ka uz vietas dzīvojoši darbinieki ir ļoti pretrunīga problēma, kuru mēs nevēlamies īpaši atbalstīt.
Kā jau tika minēts, mājsaimniecības darbs bieži netiek pienācīgi novērtēts vai arī tiek uzskatīts par tradicionālu sieviešu darbu, kuru var darīt jebkura persona, tomēr mēs esam norādījuši, ka liela daļa no šī darba prasa īpašas prasmes. Tajā bieži var ietilpst kopšana un aprūpe, kā arī dažādi bērnu attīstības aspekti. Mājkalpotāji bieži bauda īpašu uzticību. Kaut arī daudzi darba devēji to novērtē, ir pārāk daudz arī tādu, kuri to nenovērtē. Piemēram, Apvienotajā Karalistē nesen bija gadījums, kad personai tika piespriests reāls cietumsods apsūdzībā par cilvēku tirdzniecību ar mērķi izmantot mājsaimniecības darbos. Kāda jauna sieviete zaudēja četrus savas dzīves gadus sava darba devēja dēļ, kuram tika piespriests deviņu mēnešu cietumsods. Tāpēc mums ir jānosaka, kādā veidā tiks atklāta šāda veida cilvēku tirdzniecība.
Īpaši neaizsargātas ir migrantes-darba ņēmējas. Mums ir zināmi gadījumi, kad darba ņēmējas ierodas valstī kopā ar diplomātiem un viņām tiek atņemtas pases; šādā situācijā nonākušām personām praktiski ir liegta brīvība, un tām nav pieejama nedz palīdzība, nedz informācija par viņu tiesībām.
Es vēlos izcelt vēl vienu problēmu attiecībā uz piedāvātās konvencijas 17. pantu, kurā ir atrunāta aģentūru nozīme. Manuprāt, mums šo aspektu vajadzētu apskatīt Eiropas līmenī, jo arvien biežāk tas tiek uzskatīts par vājo posmu daudzās problēmās, ar kurām mēs saskaramies.
Thomas Händel
Priekšsēdētājas kundze, Andor kungs, dāmas un kungi! No jūsu teiktā, Andor kungs, es saprotu, ka Eiropas Komisija acīmredzami ir pamanījusi šo jautājumu. Es arī secinu, ka tas tiek apskatīts pārāk atturīgi.
Kā jau Őry kungs iepriekš šajā diskusijā uzsvēra, nav tā, ka mums nebūtu pietiekami daudz informācijas par mājkalpotāju darbu Eiropā. Gluži otrādi, mums ir tik daudz informācijas, ka mēs apzināmies steidzamo vajadzību pēc regulējuma. No 5 % līdz 9 % visu darba ņēmēju ir nodarbināti privātajās mājsaimniecībās. Tā ir vissliktāk atalgotā darba ņēmēju grupa Eiropā, kuriem ir vismazāk tiesību un kurā ir vislielākais nelegālās nodarbinātības īpatsvars. Šajā jomā ir vajadzīga tūlītēja rīcība, tostarp no Eiropas Komisijas puses. Brīva darbaspēka kustība neuzlabos šī brīža situāciju. Tāpēc atzinīgi vērtējama un atbalstāma ir iniciatīva par Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) Konvenciju.
Es vēlos izteikties par četriem aspektiem. Pirmkārt, SDO Konvencijā izmantotās definīcijas ir nepilnīgas. Ja mājkalpotājiem nav iespēju strādāt neregulāri vai veikt aroddarbības šajā jomā, spēkā esošos tiesību aktus var apiet. Otrkārt, šajā jomā steidzami ir jāievieš obligāta prasība pēc darba līgumiem. Treškārt, mums ir vajadzīgi ne tikai saprātīgi un vispārēji saistoši noteikumi par minimālo algu, bet arī vienādas darba tiesības. Ceturtkārt, šiem darba ņēmējiem ir jāsaņem likumā noteiktās sociālās apdrošināšanas garantijas, īpaši ņemot vērā to, ka šajā nozarē tiek maksāta minimālā alga.
Es esmu iepriecināts, ka Berès kundze savā ziņojumā aicina kampaņveidīgi ieviest standartus attiecībā uz darba apstākļiem. Tas ir apsveicami. Mums ir jānodrošina, ka nākotnē sabiedrība uzskata par nepieņemamu darbu, kurā netiek maksāts pat iztikas minimums.
Jaroslav Paška
Priekšsēdētājas kundze, saskaņā ar Starptautiskās Darba Organizācijas ziņojumu mājsaimniecības darbi veido aptuveni 5 % no kopējā darbvietu skaita. Tas ir neredzamas nodarbinātības paveids, kurā darbs netiek veikts rūpnīcās, veikalos vai birojos, bet privātpersonu mājās. No šiem darba ņēmējiem 90 % ir sievietes, kuras netiek nodarbinātas kolektīvā, bet gan vienatnē, mājās. Viņu darba mērķis nav radīt pievienoto vērtību, bet gan nodrošināt aprūpes pakalpojumus vai veikt darbus, kurus sievietes tradicionāli veic savās mājās, nesaņemot par to atlīdzību.
Tāpēc šis darbs netiek novērtēts finansiāli un darba likuma izpratnē bieži netiek uzskatīts par normālu nodarbinātību, līdz ar to darba ņēmēji tiek pakļauti neatļautai un netaisnīgai attieksmei. Šie darbi bieži netiek reģistrēti, un darba ņēmēji no lauku reģioniem vai no ārzemēm, kā arī ar zemu kvalifikāciju nav informēti par savām tiesībām, attiecīgi kļūstot par neaizsargātām personām. Nereģistrētā nodarbinātība darba ņēmējiem nenodrošina sociālo aizsardzību, savukārt sabiedrībai tiek liegtas sociālās apdrošināšanas iemaksas. Ja mēs nevēlamies, lai mājsaimniecības darbi arī turpmāk būtu nereģistrēti, mums ir jāpārveido šie darbi par atbilstošu profesiju un jāatmet ierastie stereotipi, kas mums bieži liek uztvert šo darbu par nevērtīgu.
Tāpēc mums šis darbs ir jāpārveido profesijā. Lai to panāktu, mums ir jāievieš jauni pasākumi atsevišķu dalībvalstu nodarbinātības sistēmās, tostarp tādi īpaši noteikumi nodokļu, sociālās apdrošināšanas un darba un pilsoņu tiesību jomās, kuros tiek ņemts vērā šī darba īpašais raksturs. Šī brīža tendence piedāvāt un darīt nereģistrētus mājsaimniecības darbus galvenokārt ir motivēta ar finanšu apsvērumiem, jo abām pusēm ir izdevīgāka nereģistrēta, nevis reģistrēta nodarbinātība, kura papildus nodokļiem un atvilkumiem apgrūtina abas puses ar dažādām birokrātiskām prasībām.
Tāpēc dalībvalstu veikto pasākumu mērķis būtu mainīt vai pat novērst nereģistrētas nodarbinātības priekšrocības, ļaujot mājsaimniecības darbiem kļūt par īpašu cienījamas nodarbinātības veidu.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos pateikt paldies Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājai Berès kundzei par iespēju debatēt Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) konferences sagatavošanas laikā, kā arī komisāram Andor kungam par to, ka viņš piekrita noorganizēt šīs debates starp Parlamentu un Komisiju.
Vispirms es vēlos izcelt sākotnējo aspektu. Daudzi ir izteikušies par mums zināmo vai faktiski mums nezināmo mājsaimniecības darbu vidi. Ar nelielu vilcināšanos sakot, ka mājkalpotāji veido no 5 % līdz 9 % no kopējā darba ņēmēju skaita, mēs principā pasakām, ka neko nezinām par mājsaimniecības darbu vidi. Šī attiecība ir 1:2. Tāpēc es aicinu mūsu noteikumos iekļaut iespējas Eiropas līmenī iegūt plašāku izpratni par mājsaimniecības darbu vidi, ļaujot mums sniegt labākas garantijas.
Kā otru svarīgu aspektu es vēlētos izcelt faktu, ka, neskatoties uz stratēģijas "Eiropa 2020” izveidi un apziņu, ka 2020. gada Eiropā zemas kvalifikācijas darbi būs īpaši apdraudēti, mums ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu pilnīgu specializāciju pārveidi šajā mājsaimniecības darbu vidē.
Lambert kundze tikko norādīja, ka daudziem mājsaimniecības darbiem ir vajadzīgas īpašas prasmes, un mums ir jāidentificē šādi darbi un tie jāveicina, attīstot tiem vajadzīgās prasmes.
Trešais aspekts ir fakts, ka Eiropa nevar tikt pamatota uz cilvēktiesību un sociālo tiesību vērtībām un veidot atbilstošos ES acquis, vienlaikus neattīstot darba algas, darba laika un veselības aizsardzības sistēmu, kā arī neizzinot mājsaimniecības darbu vajadzības un nesniedzot mājkalpotājiem noteiktas garantijas. Es vēlos izteikt brīdinājumu, ka šiem pasākumiem nevajadzētu novest pie nelegāli nodarbinātu darba ņēmēju integrācijas. Mums ir jābūt informētiem par iespējām pasargāt mūsu aizstāvētās vērtības no ļaunprātīgas izmantošanas.
Edite Estrela
(PT) Priekšsēdētājas kundze, es pilnībā piekrītu tam, ko pirms manis teica mani kolēģi no Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas. Es vēlos apsveikt Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāju Berès kundzi par šo iniciatīvu, kura mums sniedz iespēju debatēt par ļoti svarīgu tēmu. Es vēlos pateikt paldies arī komisāra kungam par iesaisti un par parādīto iejūtību.
Mājsaimniecības darbi ir ekonomiski un sociāli svarīgi, tomēr tie ir arī slikti apmaksāti rutīnas darbi, kurus sabiedrība pietiekami nenovērtē. Kā jau tika minēts, mājsaimniecības darbus galvenokārt veic sievietes, kuras ir pakļautas visdažādākajai diskriminācijai. Par diskriminācijas tēmu runājot, es vēlos pieminēt, ka savā ziņojumā par grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīvu es atbalstu direktīvas attiecināšanu uz mājkalpotājiem.
Šobrīd uz mājkalpotājiem neattiecas nedz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīva, nedz arī kāds cits Eiropas normatīvais regulējums, kas garantētu grūtniecības un dzemdību aizsardzību, nedz pat pamatdirektīva par drošību un veselības aizsardzību darbā. Tā ir nepieņemama diskriminācija, kas ir jānovērš.
Tāpēc šī Starptautiskās Darba Organizācijas Konvencija ir atzinīgi vērtējama un atbalstāma, un tā nodrošina cieņpilnus mājsaimniecības darbus un sniedz šīm sievietēm tādas pašas tiesības kā pārējām sievietēm.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētājas kundze, dalībvalstis ir veikušas vairākus pētījumus, kuri parāda, ka mājkalpotāji saskaras ar dažādām problēmām, tostarp zemām algām, diskrimināciju, lielu darba slodzi, nepienācīgu uzvedību no darba devēju puses un pat seksuālu uzmākšanos. Šīs problēmas pastiprina fakts, ka viņi netiek uzskatīti par darba ņēmējiem un tāpēc viņus neaizsargā starptautiskās konvencijas vai ES judikatūra. Tāpēc steidzami ir jānomaina termins "mājkalpotājs” uz "mājsaimniecības darbinieks”, turklāt steidzami ir jānosaka regulējums arī jautājumā par darba līgumiem un darba nosacījumiem.
SDO Konvencijas par mājkalpotājiem apstiprināšana būtu pirmais solis pastāvošo nepilnību novēršanā, nodrošinot mājkalpotāju tiesības attiecībā uz nodarbinātību, algas pielikumiem, darba devēju kritēriju pieņemšanu, vai pat nosakot, ka mājsaimniecības darbiniekam nav obligāti jāuzturas darba devēja mājās. Šī pasākuma ietvaros Eiropas Savienībai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāmeklē iespējas grozīt spēkā esošo normatīvo regulējumu, iekļaujot tajā mājsaimniecības darbiniekus un īpaši veicinot sadarbību starp dalībvalstīm un labākās prakses piemēru apmaiņu.
Thomas Mann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Andor kungs, dāmas un kungi! Vācijā darba aizsardzības likumi netiek attiecināti uz mājkalpotājiem. Uz viņiem netiek attiecināta arī Eiropas pamatdirektīva. Tam iemesls ir aizliegums valstij uzraudzīt tiesību aktu ievērošanu privātās dzīvesvietās. Līdzīgi ierobežojumi pastāv arī citās dalībvalstīs. Kopumā ir 15 dalībvalstis, kurās darba aizsardzības likumi netiek attiecināti uz mājkalpotājiem.
Tomēr šiem darba ņēmējiem ir vajadzīga īpaša aizsardzība. Tāpēc es atbalstu Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) Konvencijas pieņemšanu, tomēr, manuprāt, nebūtu prātīgi lielu daļu konvencijas iekļaut arī ES tiesību aktos. Tas liegtu valstu parlamentiem pieņemt neatkarīgus lēmumus par atsevišķu SDO konvenciju ratifikāciju. Vienlaikus es vēlos pateikt paldies SDO darba grupām par lieliski paveikto darbu.
Joprojām pastāv dažas problēmas, piemēram, attiecībā uz definīcijām. 1. pantā būtu jāiekļauj ne tikai mājsaimniecības darbi, bet arī mājsaimniecības pakalpojumi. Problēmas ir arī pantā par atpūtas laiku. Katram darbiniekam vajadzētu nodrošināt vienu atpūtas dienu nedēļā, tomēr tai nav jābūt attiecīgajā nedēļā. Dalībvalstīm ir pašām jāvienojas par laika posmu, jo ir vajadzīgs zināms elastīgums.
Man nav izprotams arī aizliegums izmantot natūrmaksu attiecībā uz darba aprīkojumu, piemēram, formas tērpiem, darbarīkiem un aizsarglīdzekļiem. Es pieļauju, ka ir domāts aizliegums atvilkt to izmaksas no algas. Respektīvi, mums ir vajadzīgs aizliegums natūrmaksas atvilkumiem no algas.
Atrisinot šīs pretrunas, manuprāt, mums būtu jāparaksta SDO Konvencija par mājkalpotājiem. Berès kundze, liels paldies jums par šo iniciatīvu, un paldies visiem pārējiem, kuri izteica savu vēlmi censties panākt progresu to personu vārdā, kurām, kā mums visiem zināms, ir vajadzīga aizsardzība.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze, es atzinīgi vērtēju iniciatīvu papildināt Starptautiskās Darba Organizācijas Konvenciju ar ieteikumu par mājkalpotājiem. Es vēlos pieminēt, ka viņi veido 9 % no kopējā darbaspēka, tomēr nesaņem līdzvērtīgas sociālās garantijas. Šo aktivitāšu nereģistrēšana nodara kaitējumu gan darba ņēmējiem, gan valstij, kura nevar par viņiem iekasēt nodokļus. Manuprāt, šī darba ņēmēju kategorija ir īpaši neaizsargāta pret ļaunprātīgu izmantošanu no darba devēju puses. Daudzos gadījumos mājkalpotāji ir imigranti bez dokumentiem, kas liedz viņiem sazināties ar varas iestādēm gadījumos, kad viņi tiek ekspluatēti. Es aicinu Komisiju pēc iespējas ātrāk pieņemt pasākumu kopumu, kas paredzēts viņu aizsardzībai un informēšanai. Ir vajadzīga cieša sadarbība starp valsts iestādēm un Eiropas iestādēm, lai varētu panākt darba apstākļu uzlabošanu šai darba ņēmēju kategorijai.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, novecojošajai sabiedrības daļai ir vajadzīgi mājas aprūpes pakalpojumi. Ekonomikas krīzes ietekmē bezdarba līmenis ir pieaudzis līdz aptuveni 10 %, savukārt gados jauno cilvēku bezdarba līmenis ir pieaudzis pat līdz 20 %. Daudzās dalībvalstīs ekonomikas atveseļošanas programmas paredz veselības budžeta samazinājumu, kas noved pie daudzu darbinieku atlaišanas šajā nozarē.
Mājas aprūpes vai uzkopšanas pakalpojumu nereģistrēšana liedz šiem darba ņēmējiem pienācīgu dzīves līmeni un iespēju saņemt pienācīgu pensiju. Tā kā šajā nozarē nodarbinātie galvenokārt ir sievietes, kuras ir atbildīgas par savu ģimeni, audzinot bērnus un pieskatot gados vecākus radiniekus, es vēlos jautāt komisāra kungam, vai ES līmenī un katras dalībvalsts līmenī ir pieejami statistiskie dati par mājkalpotājiem. Es vēlos arī jautāt, kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai nodrošinātu ne tikai vajadzīgo elastīgumu, bet arī šo darba ņēmēju tiesību ievērošanu.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētājas kundze, es par ļoti svarīgām uzskatu gan šīs debates, gan arī mūsu Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājas iniciatīvu par vajadzību atzīt mājkalpotāju nozīmi, ņemot vērā, ka vairums no viņiem ir sievietes, kuras nodrošina palīdzību mājsaimniecības, uzkopšanas un ēdināšanas darbos un kuras bieži kļūst par nopietnas izmantošanas un diskriminācijas upuriem, it īpaši gadījumos, kad viņas turklāt ir arī imigrantes. Tāpēc šīs problēmas atrisinājums ir īpaši vajadzīgs.
Es arī uzskatu, ka jaunā Starptautiskās Darba Organizācijas Konvencija un ieteikums varētu sniegt īpašu palīdzību, un tāpēc tā iespēju robežās ir jāpieņem Starptautiskās darba konferences 100. sesijas laikā. Protams, ļoti svarīga ir Komisijas un arī jūsu, komisāra kungs, iesaiste dalībvalstu rosināšanā pievērst lielāku uzmanību konvencijas saturam. Vienlaikus es aicinu jūs veltīt visu uzmanību Savienības tiesību aktiem, gan paredzot garantijas attiecībā uz darbu, algu, grūtniecību un dzemdībām, kā arī slimībām, gan arī nodrošinot mājkalpotājiem - sievietēm un vīriešiem - tiesības uz sociālo drošību.
Elisabeth Schroedter
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos vēlreiz atsaukties uz Andor kunga runu. Viņš ļoti piesardzīgi jautāja, vai Eiropas Komisijai ir piešķirtas tiesības un atbildība par šo jautājumu. Es uzskatu, ka tai ir īpaša atbildība attiecībā uz pārvietošanās brīvību.
Es uzreiz iedomājos par uz laiku norīkotiem darba ņēmējiem. Par vienu piemēru var kalpot Berlīne, kurā arodbiedrības izveidoja konsultāciju centru uz laiku norīkotiem darba ņēmējiem. Lielākā darba ņēmēju grupa, kura sazinājās ar šo centru ne tikai no Berlīnes, bet arī no visas Vācijas, bija medmāsas, kuras tiek nodarbinātas kā mājkalpotājas, turklāt bieži tām ir jāstrādā drausmīgos un ļoti nedrošos apstākļos. Šis ir viens no veidiem, kā apiet prasības par minimālajiem darba drošības standartiem. Dažām personām pat ir viltots pašnodarbinātā statuss. Tāpēc mēs esam iesnieguši šo grozījumu. Vairums šo personu ir darba ņēmēji no citām ES dalībvalstīm un no trešām valstīm. Tas norāda uz to, ka Komisijai ir jārīkojas un jāievieš minimālie standarti šajā jomā.
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, šī diskusija parāda SDO vadošo lomu darba tirgū. Es uzskatu, ka mums ir jāturpina ciešā sadarbība ar SDO, jo tās darbs šajā jomā un, protams, arī citās jomās ir lielā mērā piemērojams arī Eiropas kontekstā.
Tomēr diskusija parādīja, ka daudzas mūsu apskatītās nodarbinātības un sociālās politikas attiecas arī uz mājkalpotājiem, kaut gan viņi tiek uzskatīti par atsevišķu grupu.
Prasmju attīstība, drošība un veselības aizsardzība, pienācīgs atalgojums un sociālā drošība, līgumisko attiecību attīstība - es, protams, varētu turpināt šo uzskaitījumu - ir aspekti, kuri ir jāaptver mājsaimniecības darbu kontekstā, un šajā jomā Eiropas Savienībai patiesi vajadzētu ieņemt vadošo lomu pasaulē.
Mums ir vajadzīga cieša sadarbība ar dalībvalstīm, jo iespējas rīkoties bieži paveras dalībvalstu līmenī, turklāt mums ir jāturpina arī apmaiņa ar labākās prakses piemēriem šajā jomā.
Kā jau es minēju savā ievadrunā, mēs pašlaik pēc Parlamenta pieprasījuma ieviešam pilotprojektu, kura mērķis ir pārveidot nedrošos darbus par pienācīgu nodarbinātību; pašlaik jau ir izsludināti divi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Otrais, šogad izsludinātais uzaicinājums, ir īpašs aicinājums stiprināt trūcīgāko darba ņēmēju tiesības, un tā ietvaros tiks veikts arī pētījums, kas ļaus labāk izprast šo nedrošo darbu parādību.
Attiecībā uz jautājumu par normatīvo regulējumu drošības un veselības aizsardzības jomā un tā ietekmi uz mājkalpotājiem Komisija pašlaik neplāno paplašināt drošības un veselības aizsardzības direktīvu, tomēr šī mums ir iespēja apsvērt jaunus noteikumus attiecībā uz mājkalpotājiem kā atsevišķu grupu. Svarīgi būtu atzīmēt, ka dalībvalstis, protams, var ieviest striktākus noteikumus valsts līmenī. Tās, piemēram, valsts tiesību aktos var paredzēt regulējumu attiecībā uz mājkalpotājiem, kā arī noteikt augstākas prasības par minimālajām.
Priekšsēdētāja
Debašu noslēgumā es esmu saņēmusi vienu rezolūcijas priekšlikumu.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien, 12. maijā, plkst. 12.00.
