Problēmas jaunattīstības valstīs saistībā ar ierobežotu piekļuvi dažām vakcīnām (debates) 
Priekšsēdētājs
Pirmais punkts ir jautājums, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai uzdevis Goerens kungs Eiropas Demokrātu un liberāļu apvienības grupas vārdā, par problēmu jaunattīstības valstīs saistībā ar ierobežotu piekļuvi dažām vakcīnām - B7-0214/2009)
Charles Goerens
autors. - (FR) Priekšsēdētāja kungs saistībā ar šo jautājumu Komisijai es vēlētos palīdzēt izpētīt iespējamos virzienus, kā izbeigt netaisnību, ka 80 % pasaules iedzīvotāju ir liegta piekļuve A (H1N1) gripas vakcīnai un vakcīnām vispār.
Problēma nav jauna. Šis jautājums faktiski tiek uzdots katru gadu saistībā ar gripas sezonu. Vispārīgi runājot, jauni sezonālās gripas vīrusi vispirms parādās jaunattīstības valstīs. Pēc tam industriālo valstu laboratorijās sāk ražot jaunu vakcīnu. Tās var sākt ražošanu tikai tad, ja iepriekš ir saņēmušas vīrusa celmus no valsts - parasti tā ir jaunattīstības valsts -, kurā jaunais gripas tips pirmo reizi ir parādījies. Tiklīdz vakcīna ir izstrādāta, tās pietiek vienīgi industriālo valstu iedzīvotāju aizsargāšanai. Rezultātā dienvidu iedzīvotāji ir neaizsargāti pret pandēmijām.
Es vēršos pie Komisijas, lai jautātu, ko tā domā darīt, lai izbeigtu šo netaisnību. Vai ir morāli attaisnojami, ka iedzīvotājiem pieejamais veselības aizsardzības līmenis ir atkarīgs no tā, cik lieli ir valsts finanšu resursi? Tāpēc es vēlētos zināt, vai Komisija var mums pateikt, kādus resursus tā spēj mobilizēt, lai aizpildītu šo plaisu. Kāda būs Komisijas stratēģija vajadzības gadījumā un kādas partnerattiecības tā nodibinās ar attiecīgajām valstīm un institūcijām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā vai ar privāto sektoru, cenšoties radīt jaunattīstības valstu pilsoņiem iespēju piekļūt vakcīnai?
Vai PVO intelektuālā īpašuma aizsardzības sistēma, ko es nepieminēju savā rakstiskajā versijā, ir šķērslis vakcīnu ražošanai jaunattīstības valstīs? Ja tas tā ir, vai Eiropas Savienība būs gatava sākt debates Pasaules Veselības organizācijā, lai novērstu šo šķērsli?
Es vēlētos uzdot vēl beidzamo jautājumu. Vai Komisija var kopumā raksturot pasākumus, kas jāveic, lai jaunattīstības valstīs uzlabotu veselības infrastruktūras standartus, kas ir būtisks priekšnoteikums taisnīgākai piekļuvei vakcīnām?
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - (RO) Es vēlos pateikties godājamam EP deputātam Charles Goerens par viņa jautājumu, kas dod mums iespēju pievērsties gan aspektiem, kuri ir tieši saistīti ar A (H1N1) gripas pandēmiju, gan plašākiem aspektiem attiecībā uz Eiropas Komisijas devumu veselības infrastruktūras uzlabošanā jaunattīstības valstīs.
Kopiena ir veikusi iekšējus un ārējus pasākumus, kas vērsti pret A (H1N1) pandēmiju. Faktiski mēs saskaramies ar krīzi, kas prasa globālu pieeju gan tāpēc, lai varētu efektīvi aizsargāt mūsu pilsoņus, gan tādu apsvērumu dēļ, kas attiecas uz solidaritāti ar mazāk attīstītām valstīm.
Mēs runājam par efektivitāti attiecībā uz ātrās reaģēšanas sistēmām, pandēmijas un paša vīrusa attīstības stingru pārraudzību, kā arī par veikto profilakses un ārstniecības pasākumu efektivitātes vērtējumu valstīs, kurās pandēmija izcēlās vispirms, un tie visi ir būtiski elementi, gatavojot un pielāgojot mūsu pašu reaģēšanas pasākumus. Tomēr mēs runājam arī par solidaritāti, jo Eiropas Savienībai kā galvenajai valsts attīstības atbalsta finansētājai un svarīgai daudzu jaunattīstības valstu partnerei ir jāatbalsta šīs valstis, tām sastopoties ar jaunajiem draudiem.
Reaģējot uz šiem draudiem, Komisija un Eiropas Savienība kopumā nesāk savu darbību tukšā vietā. Pamatojoties uz pieredzi saistībā ar putnu gripu, ko izraisīja H5N1 vīruss, ES kopā ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Pasaules Veselības organizāciju, Pasaules Banku un citām, ir spējusi ieviest efektīvas procedūras informācijas apmaiņai un tehniskās palīdzības koordinēšanai, kā arī finanšu instrumentus, piemēram, ieguldījumu fondu Pasaules Bankā. Kā saka Pasaules Veselības organizācijas ģenerāldirektore Chan kundze, pasaule nekad nav bijusi tik labi sagatavota pandēmijai. Komisijai jau ir bijusi un joprojām ir īpaši svarīga nozīme šajās sistēmās, kuru komponenti tagad ir paplašināti, lai tiktu nosegti ikviena veida gripas draudi.
Attiecībā uz jaunattīstības valstu vispārējo piekļuvi vakcīnām jaunā gripas pandēmija ir likusi atsākt debates, kas ir risinājušās jau vairāk nekā divus gadus PVO sistēmā un darba grupā, kura veic sagatavošanās darbus gripas pandēmijai un kuru izveidoja pēc Pasaules Veselības asamblejas pieprasījuma, pamatojoties uz Indonēzijas pieņemto lēmumu, ko pieminēja Goerens kungs.
Šonedēļ Ženēvā PVO iepazīstina ar pirmajiem šīs grupas ieteikumiem, kuru izstrādē Kopiena ir aktīvi iesaistījusies. Saskaņā ar Pasaules asamblejas rezolūciju galīgie ieteikumi ir iesniedzami PVO Izpildpadomē, kuras sanāksme būs janvāra beigās. Tajā ir jāpanāk vislabākais iespējamais līdzsvars starp - no vienas puses - pētniecības izvēršanu un jaunu medicīnas produktu izstrādi, kurus lielā mērā nodrošina pētījumi privātajā sektorā, kam intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir galvenais stimuls mūsdienās, un - no otras puses - taisnīgumu attiecībā uz piekļuves nodrošināšanu izstrādājumiem, kas attīstīti šajos pētījumos.
Eiropas Kopienai ir iebildumi pret jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz apmaiņu ar bioloģisku materiālu, kas nepieciešams attiecīgu pētniecisku darbību veikšanai. Aktīva starptautiska sadarbība, kas ir pārskatāma un ko koordinē tādas tiesiskas institūcijas kā PVO un tās tīkls, ir izšķirīga reaģēšanas risinājumu ātrai izstrādei un izplatīšanai pandēmijas apstākļos.
Šajā īpašajā gadījumā saistībā ar A (H1N1) gripu, pret kuru nebija nekādu pieejamu vakcīnas krājumu, ir izraisījies arī jautājums par ražošanas jaudu un to, kuram pirmajam ir tiesības saņemt saražoto, kad valstis, kurām ir nepieciešamie resursi, veic milzīgus pasūtījumus. Dažu vakcīnas ražotāju un nesen arī dažu valstu izteiktā apņemšanās ziedot vai pārdot par pazeminātu cenu jaunattīstības valstīm 10 % no saražotajām vakcīnām vai pasūtījumiem ir uzmundrinošs apliecinājums globālai solidaritātei.
Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, palīdzības sniegšana trešām valstīm pandēmijas problēmu risināšanā ir svarīga un tā nedrīkst aprobežoties tikai ar piekļuvi vakcīnām, kad tās ir pieejamas. Būtiski svarīgi ir turpināt Komisijas un dalībvalstu sniegto dažāda veida atbalstu, kura mērķis ir konsolidēt veselības infrastruktūras, līdztekus palīdzot projektiem, nodrošinot nozaru vai kopējo budžetu atbalstu partnervalstīm un pat atbalstu starptautiskām organizācijām.
Būs vajadzīgas garantijas, ka tiks ievērots princips ļaut valstīm uzņemties atbildību par savu attīstību un saistībām sniegt efektīvu palīdzību, jo īpaši nodrošinot, lai uzmanība joprojām tiktu pievērsta prioritārām slimībām un intervencei. Saistībā ar pandēmiju pirmais un galvenais pamatnosacījums faktiski ir nodrošināt tādas veselības infrastruktūras, kas ir labāk aprīkotas un var veikt agrīnu ārstēšanu, lai būtu taisnīgi pieejami profilaktiski resursi, kad tādi ir pieejami.
Nopietnas krīzes gadījumā Eiropas Komisija spēs mobilizēt savus humanitārās un neatliekamās palīdzības intervences resursus un spēs arī pierādīt elastību to resursu izmantošanā, kas jau piešķirti partnervalstīm, kuras lūgušas palīdzību. Šādu smagu krīžu laikā nevalstiskām organizācijām un arī galvenajiem iestāžu tīkliem būs jāuzņemas svarīga atbildība. Tāpēc Komisija zina, ka tā var rēķināties arī ar šo iestāžu efektīvu iesaistīšanos darbībā.
Gay Mitchell
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, gripas pandēmijas nenovēršamā parādīšanās un atkārtošanās ir izvirzījusi vakcinācijas jautājumu jaunāko ziņu priekšplānā. Tomēr tā ir bijusi ilgstoša un pastāvīga problēma jaunattīstības pasaulei. Šā rīta jautājumā, uz kuru jāatbild mutiski, ir ierosināts lielisks temats par Rietumu pasaules liekulību un netaisnīgumu, kad tā pieprasa jaunattīstības valstīm materiālus vakcīnām, lai aizsargātu savus bagātos pilsoņus, un tad bezkaunīgi pārdod šīs pašas vakcīnas atpakaļ nabadzīgajiem.
Papildus un piedevām tam, ka jaunattīstības pasaulei ir jābūt tādai pašai piekļuvei gripas vakcīnām, mums ir jāizveido sistēma, kā nodrošināt, lai vistrūcīgākajiem cilvēkiem pasaulē, kas gandrīz nemainīgi tiek vairāk pakļauti saslimšanai, būtu iespēja aizsargāt sevi pret novēršamām slimībām - iespēja, kuru mēs Rietumos uzskatām par pašsaprotamu. Saslimstība ar tuberkulozi ir labs piemērs, lai salīdzinātu mūs un mūsu kaimiņus jaunattīstības pasaulē. Eiropā bērni parasti saņem BCG vakcīnu, kuras efektivitāte pārsniedz 80 %. Tas Eiropā ir izveidojis situāciju, ka tuberkuloze vairs nav pastāvīgs drauds, kāds tā reiz bija.
Pretstatiet to jaunattīstības pasaulei, kurā 26 % no novēršamiem nāves gadījumiem izraisa tuberkuloze. TB ietekmi šajās valstīs pastiprina tas, ka tā ir ļoti lipīga slimība, kas izplatās pa gaisu un ar ko viegli inficēties noslēgtās telpās, kādas pārsvarā ir nožēlojamās būdu pilsētās daudzās jaunattīstības valstīs. Padomājiet arī par to, ka pusei AIDS pacientu Subsahāras Āfrikā, kur plosās HIV/AIDS, attīstīsies TB, un jūs sapratīsiet, cik esam laimīgi, atrodoties relatīvi kontrolētā, imunizētā joslā, apgādāti ar tādām programmām mūsu rīcībā.
Ja gribat dzirdēt stāstu par imunizācijas spēka žilbinošajiem panākumiem un attīstības palīdzības nepieciešamību kopumā, iepazīstieties kaut vai ar piemēru par saslimšanu ar masalām Āfrikā, kur laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam, lielā mērā pateicoties vakcinācijas programmām, nāves gadījumu skaits no šīs slimības samazinājās par 90 %.
Priekšsēdētāja kungs, ir skaidrs, ka vakcinācija iedarbojas, un ir skaidrs, ka mēs esam atbildīgi par cilvēkiem, kas cieš vakcīnu trūkuma dēļ. Es mudinu Parlamentu turpināt izdarīt spiedienu, lai nodrošinātu, ka šis līdzeklis ir pieejams visnabadzīgākajiem no nabadzīgajiem.
Ļaujiet man izteikt priekšlikumu, pirms apsēžos: lūdzu, dariet kaut ko ar šā Parlamenta liftiem. Es braucu augšup un lejup liftā, kad durvis iesprūda, un es tik tikko paspēju ierasties šeit laikus uz debatēm. Visi par šo liftu žēlojas. Kaut kas ir jādara.
Priekšsēdētājs
(ES) Mitchell kungs, attiecībā uz jūsu uzdoto jautājumu par liftiem, es gribētu atklāt kaut ko, kas varētu būt biroja debašu slepenā daļa. Pašā pēdējā biroja sanāksmē es kritizēju situāciju, ko jūs nupat aprakstījāt un kas diemžēl rada problēmas ne tikai Strasbūrā. Arī Briselē nedēļām ilgi ir bijis neiespējami pārvietoties Parlamenta dažādajos ēku labirintos, jo lifti bija bojāti.
Birojs nodos šo lietu attiecīgajiem dienestiem, lai kaut kādā veidā varētu uzlabot lifta darbību.
Michael Cashman
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos vērst Parlamenta uzmanību no liftiem atpakaļ pie vakcīnām, kas novērš nāves gadījumus. Manuprāt, mums būtu jākoncentrējas tieši uz to. Es, protams, atbalstu aicinājumu, ko dzirdējām attiecībā uz A (H1N1) vīrusu, bet es vēlos apspriest daudz plašāku tematu: faktiski, komisār, ir sistēmas, kas iedarbojas, un vakcīnas patiešām iedarbojas. Piemēram, pneimokoku infekcija. Tā ir bakteriāla infekcija, kas izraisa pneimoniju, meningītu un asins saindēšanos un ir diezgan maz izpētīta, lai gan ir viena no galvenajām nāvējošām un ar vakcīnu novēršamām slimībām, kas nogalina bērnus līdz 5 gadu vecumam.
Pneimokoku baktērija ir galvenais pneimonijas cēlonis, kas atņem dzīvību diviem miljoniem bērnu ik gadu. Šī ir globāla veselības problēma ar risinājumiem. Jums var būt interesanti zināt, ka Komisija un daudzas dalībvalstis jau ir devušas solījumu atbalstīt imunizāciju pasaules nabadzīgākajās valstīs, atbalstot GAVI, Starptautisko finanšu instrumentu imunizācijai un tirgus virzības garantijas (AMC) pneimokoka apkarošanai, ko jūs nepieminējāt.
Bet mēs varam darīt vairāk, un mums tas ir jādara, lai padarītu pneimokoku infekciju par pašreizējo veselības un attīstības veicināšanas pasākumu prioritāti un panāktu, lai jaunattīstības valstis darītu tāpat. Pneimokoka AMC piedāvā valstīm nebijušu iespēju aizsargāt savus bērnus pret šo apkarojamo slepkavu. Taču skumji, ka no 71 valsts, kam ir tiesības pieprasīt finansējumu AMC vajadzībām daudzu dzīvību glābšanai, to ir izdarījušas mazāk nekā 20 valstis.
Es atgādinātu Parlamentam, ka paplašināta piekļuve būtiskām vakcīnām ir viena no galvenajām svirām Tūkstošgades 4. attīstības mērķa sasniegšanai: par divām trešdaļām samazināt bērnu mirstību līdz 2015. gadam. Mums jāpārliecinās, ka nododam šīs vakcīnas to valstu rīcībā, kurām tās visvairāk ir vajadzīgas. Tas ir vienkāršs pasākums, kas gluži vienkārši izglābs miljoniem bērnu dzīvību. Šā Parlamenta izskatīšanā ir rakstiska deklarācija par šo jautājumu, tostarp par patentu apvienošanu. Es mudinu deputātus to parakstīt un darīt kaut ko nozīmīgu.
Frédérique Ries
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, kā mums zināms, šī ir nedēļa, kad lielākajā daļā mūsu dalībvalstu sākas pirmais A gripas vakcinācijas vilnis, bet vienlaikus mēs esam spiesti atzīt, ka progress šajā jomā ir niecīgs attiecībā uz jaunattīstības valstu piekļuvi vakcīnai.
Nupat tika pateikts, ka miljoniem cilvēku, galvenokārt bērni, šajās valstīs mirst katru gadu no dažādām infekcijas slimībām, kā to iepriekš īpaši pieminēja mans kolēģis, deputāts Mitchell kungs.
Es nesaku, ka risinājums ir vienkāršs, jo īpaši - ne tikai, bet jo īpaši - tāpēc, ka jautājums par piekļuvi vakcīnai nav nekādā veidā salīdzināms ar jautājumu par piekļuvi zālēm vismaz divu īpašu iemeslu dēļ: ir ļoti maz ražotāju, un saldēšanas ķēdes kontrole vēl arvien rada grūtības. Tomēr ir arī pozitīvi elementi: tas, ka pagaidām vīrusam nav mutāciju un ka ir paziņots par trim miljardiem devu, kas ir pieejamas katru gadu. Tie ir acīmredzami fakti, un tie prasa, tie mudina īstenot šo stratēģiju visas pasaules mērogā.
Man dotā ierobežotā laika noslēgumā, priekšsēdētāja kungs, es teikšu, ka, manuprāt, tāpēc Eiropas Savienībai ir visādā veidā aktīvi jāatbalsta PVO aicinājums par taisnīgu vakcīnu sadali, pirmkārt un galvenokārt, augstas mirstības apgabalos un ka mums ir arī jārada priekšnosacījumi un jārosina privāto un valsts partnerību attīstība, lai efektīvi cīnītos pret vakcīnu nepietiekamību pasaulē.
Marisa Matias
GUE/NGL grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, es vispirms vēlētos uzsvērt, cik svarīgs ir jautājums, ko uzdeva Goerens kungs un kas pamatā ir jautājums par taisnīgumu. Mēs visi pilnīgi noteikti apzināmies, ka A gripas pandēmijas gadījumā dienvidu valstis, nevis ziemeļu valstis, būtu tās, kuras vissmagāk skartu šīs problēmas un vīrusa izplatīšanās sekas. Katru gadu mēs bezdarbībā sēžam, noraugoties, kā tūkstošiem pilsoņu mirst pandēmijās, kas jau ir izskaustas vai ārstējamas ziemeļu valstīs, un to saraksts ir ļoti garš: malārija, tropu drudzis, dzeltenais drudzis, tuberkuloze. Saraksts ir nebeidzams, tomēr mēs vērojam un neko problēmas labā nedarām.
Faktiski mēs izmantojam dienvidu valstis kā jaunu vīrusu celmu paraugu piegādātājas par brīvu, lai mēs varētu uzlabot ārstēšanu ziemeļu valstīs, bet nenodrošinām efektīvu risinājumu šīm problēmām. Tāpēc es vēlētos uzdotajiem jautājumiem pievienot vēl dažus citus.
Vai mēs gribam risināt šo problēmu kā sabiedrības veselības problēmu vai kā biznesa darījumu? Ja mēs gribam risināt to kā sabiedrības veselības problēmu, tad mums ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve ārstēšanai visos pasaules reģionos un tāpēc mūsu centieniem ir jābūt iedarbīgākiem. Turklāt es vēlētos jautāt, cerot, ka atbilde ir negatīva, vai mēs gaidām uz to, ka galu galā Eiropā būs vakcīnu krājumu pārpalikums, vai uz to, ka blaknes izrādīsies pārāk kaitīgas, un tad mēs izrādīsim savu devīgumu un pēkšņi sāksim sūtīt vajadzīgās vakcīnas dienvidu valstīm?
Visbeidzot es vēlētos jautāt, vai Eiropas Savienība, vai mēs, eiropieši, un vai Komisija jūtas ērti, izmantojot tādu sistēmu jeb modeli, kurā ziemeļu valstis pandēmijas novēršanai lieto preventīvus pasākumus, bet dienvidu valstis saņem sāpes remdinošus līdzekļus vai pārpalikumus?
Priekšsēdētājs
Tagad ir kārta uzstāties Guerrero Salom kungam, un es vēlos teikt, ka esmu ļoti priecīgs un pat aizkustināts par to, ka pirmo reizi varu dot vārdu cilvēkam, kas daudzus gadus ir bijis labs draugs un kolēģis.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Pateicos par labajiem vārdiem, priekšsēdētāja kungs. Ir gods strādāt iestādē, kurā jūs pašlaik esat priekšsēdētāja vietnieks.
Es uzstājos, lai atbalstītu šajā jautājumā skarto tematu, proti, atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, lai novērstu un apkarotu H1N1 gripas pandēmiju.
Tomēr es gribētu runāt ne tikai par pandēmijas jautājumu, bet arī norādīt, ka pašlaik infekciju slimības vairāk ietekmē jaunattīstības valstis nekā attīstītās valstis. Daudzas slimības, kas ir tikušas izskaustas jaunattīstības valstīs, tomēr prasa desmitiem miljonu cilvēku dzīvību jaunattīstības pasaulē.
Šīm valstīm ir jāaizsargā savu iedzīvotāju, savu pilsoņu veselība, bet tām trūkst līdzekļu, lai to darītu. Lai cīnītos pret AIDS, tuberkulozi, malāriju un citām infekcijas slimībām, šīm valstīm ir vajadzīgas vakcīnas, kurām tās pašlaik nevar piekļūt un kuras tās nespēj nopirkt.
Komisārs jau šīs lietas norādīja, un es arī gribu rosināt Komisiju censties veidot apvienības, veicināt programmas, motivēt atbalsta sniedzējas valstis un darboties tā, lai panāktu, ka jaunattīstības valstīm tiek dota piekļuve nepatentētām zālēm par cenām, kādas viņu pilsoņi var atļauties.
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - (RO) Papildus tam, ko es teicu savas runas sākumā, vēlos arī uzsvērt šādus jautājumus. Eiropas Komisija daudzām jaunattīstības valstīm pastāvīgi sniedz finansiālu palīdzību jomās, kas saistītas ar veselību, kā daļu no projektiem, programmām un palīdzības budžetam.
Lai ievērotu valstu prioritātes, Komisija kopā ar saviem partneriem pārbaudīs, kā var izmantot šos resursus, lai pastiprinātu metodes, ko izmanto pandēmijas apkarošanai. Es jau to netieši norādīju, bet tagad atkārtošu skaidri: Eiropas Komisijai nav tehnisku un finanšu instrumentu, lai tā pati veiktu vakcīnu iepirkumu.
Tomēr, cieši sadarbojoties ar Pasaules Veselības organizāciju un veidojot apvienības un parakstot nolīgumus ar dažādām ieinteresētajām pusēm, mēs strādāsim kopā, gatavojot atbildes uz prasībām, kas izteiktas par šo tematu.
Priekšsēdētājs
Ar to mēs noslēdzam šo darba kārtības punktu.
