Közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövője (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont az Ivo Belet által a Kulturális és Oktatási Bizottság nevében előterjesztett, "A közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövőjéről” című jelentés..
Ivo Belet
Elnök asszony! Jó estét kívánok a biztos asszonynak és önöknek is, hölgyeim és uraim. Az az állásfoglalás, amelyet remélhetőleg csütörtökön elfogadunk majd, véleményem szerint rendkívül fontos jelzést ad, olyat, amely jelzi, hogy ebben a Házban sokan támogatják azt a tipikusan európai médiamodellt, amely teret biztosít egyfelől a kereskedelmi műsorszolgáltatóknak, másfelől a közszolgálati műsorszolgáltatóknak, vagyis a közszolgálati médiatársaságoknak. Ez a modell, elnök asszony, azért tipikusan európai, mert nem - vagy csak szórványosan - találkozunk vele akár az Egyesült Államokban, akár Japánban, Kínáról nem is beszélve. A legtöbb európai uniós tagállamban bebizonyosodott, hogy ez a kettős modell jelenti a legjobb garanciát, legyen szó akár a médiapluralizmus, akár a szerkesztőségi függetlenség, akár a sajtószabadság általános elvének megvalósulásáról. Ugyanakkor az Európai Unióban sajnálatos módon nagy nyomást gyakorolnak erre a modellre. A nyomás különböző helyekről érkezik. Érkezik egyfelől a kiadások nemzeti és regionális illetékes hatóságokat érintő nagymértékű csökkentése formájában, erőteljes ugyanakkor a magántulajdonban lévő médiatársaságok felől a közszolgálati műsorszolgáltatókra nehezedő nyomás is. A magántársaságok szemében ugyanis a közszolgálati műsorszolgáltatók a tisztességtelen verseny megtestesítői, főképp az interneten. Ennek a helyzetnek általánosságban véve az a következménye, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók az Európai Unió számos tagállamában szó szerint küzdenek az életben maradásért. Emiatt megkérdőjeleződik a kettős rendszer által teremtett kényes egyensúly, amelynek működése egyre nehezebbé válik. Minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk annak érdekében, hogy az általunk létrehozott európai médiamodell a mostani zavaros időszakban is érintetlen maradjon, valamint hogy e modellt a jövőre nézve is szilárd alapokkal lássuk el. Számos beavatkozásra van szükség ennek érdekében, ezeket az állásfoglalásban megfogalmaztuk. Mivel nem vagyok biztos abban, hogy ez a fórum tudatában van-e ennek, az első dolog, amire szeretném fölhívni a figyelmet az az, hogy valamikor az Európai Unió összes tagállama formálisan kötelezte magát arra, hogy az Európa Tanács keretében garantálja a sajtó szabadságát. Ez a közszolgálati műsorszolgáltatás esetében világosan körülhatárolt hatáskört és finanszírozást jelent. A hosszú távú finanszírozás fontos tényező. Ideje, hogy itt, az Európai Parlamentben emlékeztessük mind a 27 tagállamot múltbéli kötelezettségvállalásukra, valamint arra, hogy ezt be is kell tartaniuk. A másik dolog, amire föl kívánom hívni a figyelmet, az az, hogy a média pluralizmusa, illetve a sajtószabadság általában demokráciánk elválaszthatatlan részét képezik. Ezért akarjuk bevezetni a médiapluralizmust megfigyelő központot. Ez, tisztelt biztos asszony, egy, a Bizottság kezdeményezésére létrehozott eszköz lenne. Olyan, rendkívül hasznos eszköz ez, amely igazodási pontként szolgál jó néhány tagállamban és számos olyan régióban, ahol fennáll annak a veszélye, hogy a média sokszínűsége és a média pluralizmusa egyaránt nyomás alá kerülnek. Végül, de nem utolsósorban véleményem szerint az összes média számára a legnagyobb kihívást az jelenti, hogy sikerül-e saját online megjelenésüket, vagyis az interneten digitális jelenlétet biztosítani. Aggasztó az az egyre növekvő nyugtalanság - talán még úgy is fogalmazhatunk, hogy ellenséges magatartás - amely a közszolgálati műsorszolgáltatók internettel kapcsolatos kezdeményezéseit veszi körül. A politika - különösen a nemzeti politika - és a média egyes szereplői mintha elfelejtették volna, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók online tevékenységére vonatkozóan tavaly egyértelmű megállapodások születtek, valamint hogy ezek tiszteletben tartása elengedhetetlenül fontos. Ha pedig ezt a gondolatmenetet követjük, elnök asszony, véleményem szerint szükséges olyan modellek kialakítása is, amelyek lehetővé teszik a megfelelő szerepvállalást mind a keresőmotorok, mind pedig az internetszolgáltatók számára. Végezetül pedig véleményem szerint nem tehetjük meg, hogy továbbra is puszta szemlélői legyünk az eseményeknek, ha ugyanis ezt tesszük, egy napon arra ébredünk, hogy a Google, illetve a YouTube és még az Apple is átvették az irányítást a médiapalettán. Ez pedig nyilvánvalóan nagyon nemkívánatos fejlemény lenne.
Miroslav Mikolášik
(SK) Elnök asszony, szükségessé vált, hogy az Európai Unióban lépéseket tegyünk a nézetek sokféleségének és a különböző nézetek közötti egyensúly biztosítása érdekében, amelyhez nagy segítséget nyújt majd a közszolgálati és kereskedelmi média piaci egyensúlya. Ami a kulturális sokszínűség fenntartását, a szabad véleménynyilvánítást és az egészséges versenyt illeti, nem szabad olyan megoldást választani, ahol minden egy kaptafára szabott, ezért azután tiszteletben kell tartanunk az egyes tagállamok azon erőfeszítéseit, amelyek a közszolgálati média nagyobb mértékű részesedését célozzák meg nemzeti szinten.
Véleményem szerint a közeljövőben a nemzeti stratégiák kialakítása és az európai médiapolitika szempontjából egyaránt elsődleges szempontot kell, hogy képezzen a közszolgálati média és a kereskedelmi média közötti kiegyensúlyozott arány megteremtése az interneten. Szükséges továbbá az érdekelt felek kreatív együttműködésre történő ösztönzése egyrészt a médiapiacon elérhető információk minőségének javulása, másrészt az ágazaton belüli innovációk létrehozása érdekében. Befejezésül azt szeretném mondani, hogy a média sokszínűsége és szabadsága a demokrácia egyik sarokköve.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök asszony, én is azt a nézetet képviselem, hogy a kettős médiarendszer is sikeres lehet itt, Európában, és fontos egyrészt, hogy legyenek közszolgálati műsorszolgáltatók, másfelől magántulajdonban lévő csatornák, és hogy ezek a szabad verseny keretei között működjenek egy szabad piacgazdaságban. Sajnos a valós helyzet ettől bizonyos mértékig eltér. A jelek egy, a monopolizálódás irányába mutató erőteljes folyamatra utalnak, különösképpen a magánszektorban. Ennek ellensúlyozása érdekében lépéseket kell tennünk. Ez a folyamat különösen azért veszélyes, mert súlyos gazdasági nehézségek közepette zajlik.
Másfelől vannak olyan közszolgálati műsorszolgáltatók, amelyek képtelennek bizonyulnak közfeladataik ellátására, mivel engedik, hogy részrehajló pártszimpatizánsok és pártkatonák döntsenek az adásba kerülő hírek témáit és tartalmát illetően. Nyilvánvaló, hogy ez megengedhetetlen. Hadd hozzam fel példaként az ORF csatornát Ausztriában: ez a műsorszolgáltató a közszolgálat egyik ágaként működik, de nem a gazdasági hatékonyság tekintetében. A médiában jelenleg nincs liberalizmus és pluralizmus, sem szerkesztőségi szabadság, legalábbis nem annyi, amennyinek lennie kellene. Mit tehet e tekintetben az Európai Unió? Meggyőződésem, hogy egy, korábban az Európai Parlamentnek már bemutatott, a monopóliumokra figyelmeztető jelzőrendszer jó megoldás lenne e probléma megoldásához.
Zuzana Roithová
(CS) Elnök asszony, két további megjegyzésem lenne a vitához. A korábbiakban az audiovizuális szolgáltatások kapcsán elfogadott irányelv javítja a felügyelő testületek közötti együttműködést és magas szintű védelmet nyújt a gyermekek számára nem helyénvaló műsorok és hirdetésekkel szemben. A tagállamok ugyanakkor nem tanúsítanak fegyelmet az irányelv végrehajtása során. Saját országomban például ez az irányelv csak június óta hatályos. Emellett a szerzői jogi jogszabályok vonatkozásában nem megfelelő a harmonizáció. Szükség van egyrészt arra, hogy megkönnyítsük a több szerző által jegyzett audiovizuális művek határokon átnyúló területekre érvényes engedélyeit, másrészt arra, hogy az úgynevezett árva művek esetében hozzáférhetővé tegyük azokat az archívumban lévő audiovizuális alkotásokat, amelyeknek szerzői jogi helyzete bizonytalan. Tudomásomra jutott, hogy a Bizottság jövőre új jogszabályt fog beterjeszteni, de szándékai szerint azt csak a zenei művekre kívánja korlátozni, az audiovizuális alkotások estében nem alkalmazná. Ezért felszólítom a Bizottságot, nyilatkozzon arról, hogy orvosolja-e ezt az alapvető hiányosságot, vagy pedig nekünk, a különböző bizottságokban ülő parlamenti képviselőknek kell-e a korrekciót elvégeznünk. Ezzel a kérdéssel a jelentés 33. pontja foglalkozik.
Jaroslav Paška
(SK) Elnök asszony, azzal szeretném kezdeni, hogy támogatom az előadónak egy, a médiakörnyezetről tartandó európai parlamenti vita lefolytatására irányuló erőfeszítéseit. Szerintem ez igen hasznos téma, különösen a digitalizáció időszakában, egy olyan időszakban, amikor ezen a téren forradalmi változások zajlanak.
A médiakörnyezet az egyes országok esetében határozott különbségeket mutat. Vannak olyan országok, ahol a médiakörnyezetet a kereskedelmi média uralja, és ahol a közszolgálati média lényegében pusztán valamiféle hátteret alkot. Egyes helyeken a kereskedelmi média gyengébb, illetve tagoltabb és szerteágazó, tehát nem nehezedik koncentrált nyomásként a környezetre, illetve nem alkot koncentrált médiakörnyezetet, így a közszolgálati média több információt tud szolgáltatni és nagyobb mértékben képes befolyásolni a közvéleményt.
Mindenesetre látjuk, hogy a politikai testületek gyakran különösen a közszolgálati média tevékenységébe szólnak bele ugyanúgy, ahogy a tulajdonosok beleavatkoznak a kereskedelmi média tevékenységébe, a hozzánk eljutó és a közvéleményt befolyásoló információkat pedig mindez jelentősen befolyásolja.
A média szabadságának, a tényleges, pénztől független szabadság elérésének érdekében - legyen szó akár magán-, akár állami pénzről - szükséges, hogy kiálljunk az újságírók szabadságáért, azért, hogy ne legyenek kitéve semmiféle ellenőrzésnek vagy önellenőrzésnek, amely tulajdonképpen arra kötelezné őket, hogy munkaadóikhoz legyenek lojálisak. Véleményem szerint jelenleg ez a média területén jelentkező legnagyobb probléma, ezen a jövőben változtatnunk kell.
Maria Damanaki
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! A Bizottság üdvözli az Európai Parlament "A közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövője” című jelentését. A jelentés kiegyensúlyozottan megfogalmazott szöveg, mivel támogatja a jelenlegi kettős rendszert, amely az európai közszolgálati műsorszolgáltatók és a kereskedelmi műsorszolgáltatók egyidejű működésén alapul. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv egyik preambulumbekezdésében az áll, hogy ez az egymás mellett élés az európai audiovizuális médiapiac jellegzetessége, a jelentés pedig ezt teljes mértékben elismeri.
A tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló, az uniós szerződésekhez csatolt jegyzőkönyv elismeri a tagállamok azon jogát, amelynek értelmében saját maguk határozzák meg a közszolgálati feladatot és szervezik meg a közszolgálati műsorszolgáltatást és annak finanszírozását, amennyiben az ilyen finanszírozás nem befolyásolja az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket. Ezért tehát egészen addig a tagállamok határozzák meg közszolgálati médiájuk finanszírozási formáját és feltételeit, ameddig az állami támogatásokról szóló uniós szabályokat betartják.
A jelentés fő vonalával egyetértünk, vagyis azzal, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatóknak lehetőséget kell nyújtani arra, hogy a technológiasemlegesség elvével összhangban kihasználják a szolgáltatási platformok digitalizálódása és diverzifikációja nyújtotta lehetőségeket. Ezt a 2009. évi, az állami támogatások szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló felülvizsgált bizottsági közlemény elismeri. Főleg a jelentés két elemével kapcsolatban vannak bizonyos megjegyzéseink.
Először is, az Európa Tanács által megszabott normák ellenőrzésével kapcsolatban a közszolgálati média politikai függetlensége tekintetében nincs uniós hatáskör. Ezenkívül az uniós tagállamok a nem uniós országok beleegyezése nélkül nem adhatnak megbízatást az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetnek. Ezt a Bizottság sem tehette meg.
Másodszor, a jelentés azt sugallja, hogy bizonyos tagállamok nem tettek lépéseket a tekintetben, hogy a műsorszolgáltatás keretein belül európai alkotásokat népszerűsítsenek. Mindezt nem támasztják alá az irányelv rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló legújabb bizottsági jelentés számadatai. E jelentés szerint a műsorszolgáltatók Európa-szerte általában véve jól működnek az európai programok népszerűsítésének tekintetében.
Az innováció területén a közszolgálati műsorszolgáltatóknak kell elöl járniuk úgy, hogy ösztönzik új formátumok és minőség kialakítását mind a program, mind pedig a technológia tekintetében, amennyiben lépést kívánnak tartani a különféle irányzatokkal és kihívásokkal. Úgy tűnik, ezeken a pontokon teljes az egyetértés, várakozással tekintek a Parlamenttel ezekben az ügyekben a Szerződések által biztosított jogi kereteken belül folytatandó együttműködés elé.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2010. november 25-én, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Iosif Matula
Az analógról a digitális televízióra történő átmenet idején, miközben egyre fontosabb szerephez jutnak új médiumok, többek között a 3D-s formátum, számos tényezőt kell számításba vennünk a politikák kialakítása során. Először is úgy gondolom, hasznos, ha lépéseket teszünk a digitális rendszerre való áttérés megkönnyítése érdekében, miközben mérlegeljük annak a lehetőségét, hogy kuponokkal, illetve más módon kompenzáljuk a nagyközönséget. Egy újabb fontos intézkedés lenne, ha továbbképzéseket szerveznének újságíróknak és a közszolgálati műsorszolgáltatók vezetőinek tekintettel arra, hogy ez a terület rendszeresen kap pénzeszközöket a magántulajdonban lévő média irányából. Emellett véleményem szerint a jövőben érdemes fontolóra venni egy európai közszolgálati rádió létrehozásának lehetőségét. Ugyanakkor hiszem, hogy hasznos lenne, ha a tagállamokon belül működő közszolgálati televíziótársaságok európai témájú programokat bocsátanának az Euronews csatornák rendelkezésére. A 3D-s programok eddigi elterjedése mellett az orvosoknak az új technológiának a nézők egészségére gyakorolt hatásával összefüggő figyelmeztetését is figyelembe véve felszólítom az Európai Bizottságot, hogy sürgősen készítsen tanulmányt, amely a jelenlegi műszaki feltételeket figyelembe véve számításba veszi azokat az esetleges kockázatokat, amelyeket a 3D-s televízió jelenthet az európaiak egészségére nézve.
Emil Stoyanov
Először is gratulálni szeretnék Ivo Beletnek ezért a kitűnő jelentésért, amely ezzel a rendkívül fontos témával kapcsolatban készült. Szeretném továbbá megköszönni neki, hogy a jelentés kapcsán felmerült ötleteimet és javaslataimat elfogadta. Hiszem, hogy egy olyan kiegyensúlyozott jelentés készült, amelynek célja, hogy garanciát nyújtson a közszolgálati és a magántulajdonban lévő média közötti tisztességes verseny megteremtését illetően.
Egy régi hagyományt alapul véve a nemzeti költségvetések, vagyis az adófizetők, abból a feltételezésből kiindulva támogatják a közszolgálati televíziók műsorszolgáltatóit, hogy a közszolgálati tv-csatornák pusztán a közérdeket védik, míg a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók a magánérdeket, illetve kereskedelmi érdekeket védik. A gyakorlat ugyanakkor Bulgáriában és egész Európában egyaránt régóta azt mutatja, hogy ez nem egészen így van, akár a közszolgálati, akár a magántulajdonban lévő médiát tekintjük.
A médiaágazatban eltöltött sokéves tapasztalatomat alapul véve javasoltam bizonyos módosításokat a jelentéssel kapcsolatban, amely azonos alapra helyezi a közszolgálati médiát és a magántulajdonban lévő médiát, hogy ezáltal képesek legyenek a nagyközönséget jobb minőségű, fontos információkkal ellátni. Az európai polgároknak joguk van ahhoz, hogy mind az európai, mind a nemzeti ügyekben hozzájussanak a legjobb minőségű információkhoz. Ehhez mind a közszolgálati, mind a magántulajdonban lévő médiának erőfeszítéseket kell tennie, miközben a szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy ezek a szereplők azonos feltételek mellett működjenek. Köszönöm figyelmüket.
