A 2011-es költségvetés prioritásai - III. szakasz - Bizottság - Költségvetési iránymutatások: 2011 - egyéb szakaszok (vita) 
Elnök
- A következő napirendi pont a következők együttes tárgyalása:
jelentés a 2011-es költségvetésre vonatkozó prioritásokról, III. szakasz - Bizottság, amelynek előadója a Költségvetési Bizottság részéről Jędrzejewska asszony, valamint
jelentés a 2011-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz - Európai Parlament, II. szakasz - Tanács, IV. szakasz - Bíróság, V. szakasz - Számvevőszék, VI. szakasz - Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz - Régiók Bizottsága, VIII. szakasz - európai ombudsman, IX. szakasz - európai adatvédelmi biztos, amelynek előadója a Költségvetési Bizottság részéről Trüpel asszony
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
előadó. - (PL) Elnök asszony, a 2011. évi költségvetési eljárás rendkívül speciális és kivételes, mivel ez az első költségvetési év, amely a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseivel összhangban kezdődik el és kerül jóváhagyásra. Mondhatjuk, hogy úttörők vagyunk e költségvetési évben, és emiatt természetesen különösen nagy felelősség hárul ránk. A Lisszaboni Szerződés további hatáskörökkel ruházza fel a Parlamentet a költségvetés területén. Rajtunk áll, hogy hogyan használjuk ki ezeket a hatásköröket, és építő jellegű párbeszédre számítunk mind az Európai Bizottsággal, mind a Tanáccsal, hogy a Lisszaboni Szerződés által nyújtott új lehetőségekkel a legjobb és leghatékonyabb módon lehessen élni.
A Lisszaboni Szerződés által bevezetett nagyon jelentős újítás, hogy most nem két olvasatban fogjuk tárgyalni a költségvetést. Ez azt jelenti, hogy a Parlament és a Tanács egyaránt csak egyetlen olvasatot fog lebonyolítani. Ez nyilvánvalóan egy különleges kihívást támaszt - a fegyelemről van szó. Parlamentként fegyelmet kell tanúsítanunk, mivel egyszerűen szólva csak egy esélyünk van. Nem lesz ismétlés, vagyis második esély. Az egyeztető ülésen nagyon sok mindent rögzítenünk kell. Ahhoz, hogy az új költségvetési eljárás ősszel eredményesen folytatódhasson, fegyelmezetten együtt kell dolgoznunk.
Ez az év azért is kivételes, mert tekintettel az Európai Bizottság megválasztásának elhúzódására, a Bizottságnak nem volt lehetősége arra, hogy előterjessze éves politikai stratégiáját. Ezért egyszerre kivételes és érdekes, hogy az Európai Parlament juttatja kifejezésre elsőként gondolatait, és hogy a 2011. évi költségvetésre vonatkozó első vélemények - e jelentés formájában - az Európai Parlamenttől származnak, nem pedig az Európai Bizottságtól, mint ahogyan minden "rendes” évben történt.
Milyen egyéb okból annyira különleges 2011? A 2011. évi költségvetés a többéves pénzügyi keret ötödik költségvetése. Mint tudják, a többéves pénzügyi keret a 2007-2013-as éveket öleli fel. A négy korábbi költségvetési eljárás során már nagyon sokat tanultunk. Lengyelül azt mondjuk, elértük a falat. Angolul ezt úgy mondják, hogy elérték a plafont. Bárhogyan is mondjuk, a helyzet az, hogy a többéves pénzügyi keret kimerülőben van. Valóban közel kerültünk a falhoz, ahhoz a pillanathoz, amikor a mozgásterek nagyon szűkek, és a Parlament mindenfajta manőverezési lehetősége rendkívül beszűkült. A mozgásterek nagyon szűkek. Különösen aggasztóak az 1b. alfejezet mozgásterei - ezek mintegy 1 millió eurót tesznek ki, valamint a 3b. alfejezet mozgásterei - ezek összege körülbelül 9 millió euró. Ezen okok miatt választási lehetőségeink persze korlátozottak, és a Költségvetési Bizottság általam készített jelentése ezért követeli, várja el és kéri olyan nyomatékosan a többéves pénzügyi keret nagyra törő felülvizsgálatát és átdolgozását, nemcsak azért, mert a szóban forgó mozgásterek elfogynak, hanem azért is, mert a felülvizsgálat elvégzésekor figyelembe kell venni a Lisszaboni Szerződés jelentős költségvetési következményeit.
A Lisszaboni Szerződés új hatáskörökkel ruházza fel az Európai Uniót olyan területeken, mint például az űrpolitika. Ami jelentős, hogy létrehozza az Európai Külügyi Szolgálatot is. Elengedhetetlen a költségvetés és annak átgondolása is, hogy hogyan kívánjuk megvalósítani az EU 2020 stratégiát. A többéves pénzügyi keretben e vállalások közül semelyik nem szerepelt. Most kell elkezdenünk a vitát arról, hogy hogyan finanszírozzuk ezeket az új terveket és törekvéseket.
Nagyon szeretném, ha a 2011. évi költségvetés vezérelve az ifjúság lenne - és a Költségvetési Bizottság jelentése is ezt az üzenetet hordozza. Máris a fiatalok adják Európa hajtóerejét és jövőjét. Az oktatás és az ifjúságba való befektetés egyben Európa, a társadalom és a gazdaság jelenébe és jövőjébe való befektetés is. Szeretném hangsúlyozni, hogy milyen fontos pillanat mindenkinek az életében, amikor az iskolai környezetből, a felsőoktatásból átlépve az első munkahelyre kerül. Ez egy nagyon nehéz pillanat, különösen válság idején. Szeretnék megemlíteni néhány statisztikát: a 15 és 24 év közöttiek 21%-a munkanélküli. Nagyon fontos, hogy az Európai Unió ne legyen közömbös e nehéz szemponttal szemben sem, és hogy közösen dolgozzunk annak érdekében, hogy megkönnyítsük a fiatalok számára az oktatásból a munkaerőpiacra való átlépés nehéz pillanatát.
Szeretném hangsúlyozni, hogy a gyorsan előrehaladó technológiai változás és egyúttal a demográfiai változás korában meg kell teremtenünk a tudáson alapuló társadalmat, olyan polgárokkal, akik életük és szakmai pályájuk során képesek változtatni képesítéseiken, akik lehetőséget kapnak arra, hogy elvégezzék ezt a változtatást, és akik az Európai Uniótól is támogatásban részesülnek e folyamat során. Az Európai Unió támogatásának nemzetközi csereprogramokat kell magában foglalnia a felsőoktatás szintjén, valamint gyakorlati tapasztalatok szerzését és képzést, szakmai szinten is. Ez egyidejűleg növelni fogja a társadalmi integráció és a tudás áramlásának szintjét, és lehetővé fogja tenni az Európai Unió polgárai számára, hogy valóban mobilak legyenek. A mobilitás, mint tudják, nagyon helyesen egyike a Szerződések által szavatolt alapvető szabadságoknak, és a hatékony belső piac egyik alapköve.
előadó. - Most átváltok angolra, mert mostantól Helga Trüpel asszonyt helyettesítem. Így most egy másik szerepkört töltök be, amely nemcsak az Európai Bizottság költségvetését, hanem a többi intézmény és a Parlament költségvetését is érinti. Úgy készültem, hogy angol nyelven fogok felszólalni; ez az oka a nyelvváltásnak.
Az eljárás e szakaszában az állásfoglalás célja egy általános kép alkotása - különösen költségvetési összefüggésben - és néhány iránymutatás kiadása különböző intézmények, köztük az Európai Parlament igazgatási költségvetése tekintetében, a Bizottság kivételével, amelyről korábban beszéltem.
Az általános hátteret az jellemzi, hogy nagy kihívást jelentenek azok a körülmények, amelyek között el fogjuk fogadni a 2011. évi költségvetést, mert az 5. fejezet mozgástere nagyon korlátozott, és mert a Lisszaboni Szerződés sikeres végrehajtása valamennyi európai intézmény prioritása. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése megváltoztatja a költségvetés elfogadására vonatkozó eljárást, és így még szorosabb együttműködést és párbeszédet tesz szükségessé az intézmények között. Az intézményközi együttműködés több szempontot ölel fel - mint például a fordítási kapacitásokat és a munkaerő-felvételt - és a legjobb gyakorlatok cseréje és a hatékonyság javítása elérhető lenne olyan területek vonatkozásában, amelyeket ebben az összefüggésben eddig nem mérlegeltek, mint például az EMAS, a megkülönböztetés elleni politikák és a távmunka.
A közép- és hosszú távú ingatlanstratégia kialakítása már régóta foglalkoztatja a Költségvetési Bizottságot, nemcsak a Parlament, hanem a többi intézmény vonatkozásában is. A Külügyi Szolgálat méretével és formájával kapcsolatos bizonytalanságok és a fizetések kiigazítására vonatkozó bírósági határozat még kiszámíthatatlanabbá teszik az 5. fejezet pénzügyi helyzetét.
Kifejezetten az Európai Parlament költségvetésére áttérve az Elnökség iránymutató dokumentuma a következő célkitűzéseket tartalmazta a Parlament költségvetése tekintetében: szakértelem kialakítása a képviselők számára a kutatási kapacitásokat és a könyvtári tájékoztatókat illetően, valamint a Lisszaboni Szerződésből eredő intézményi szempontok kiigazítása. A bizottság ezért hangsúlyozza a jogalkotás kiválóságát, ami első rendű prioritás.
Janusz Lewandowski
a Bizottság tagja. - Elnök úr, ma este mások meghallgatására vagyok hangolódva. Meghallgatom a Parlament 2011-es prioritásait, ahogyan meghallgattam a Tanács március 16-án elfogadott iránymutatásait is. Egyetértek a főbb pontokkal, és egyetértek azzal, hogy a Parlament előadója által említett két okból nem a rutinszerű éves eljárásról van szó.
Az első az, hogy most igazodunk hozzá a Lisszaboni Szerződés utáni környezethez. Már részben megtörtént az igazodás, de bizonyos munka még hátravan. A Parlament egyetlen olvasata miatt az intézmények közötti jó együttműködésre minden eddiginél nagyobb szükség van.
Amiről már megállapodás született, az néhány átmeneti időszakra vonatkozó szabály, amelyben a novemberi egyeztetésen állapodtunk meg. A költségvetés kiszámíthatóságát lehetővé tevő pragmatikus menetrend 1975 óta életben van, és ezt meg is erősítették. Ami hátra van, azok az egyeztető bizottsági módozatok. Ez most alapvető, minthogy az éves költségvetés megvitatása egyetlen olvasatban történik. Ezért holnap, a háromoldalú egyeztetés során a Bizottság vitára elő fogja terjeszteni a módozatokat, és azt, hogy hogyan állapodhatunk meg az egyeztetés technikai vonatkozásaiban, a 2011-re vonatkozó tényleges eljárás megkezdése előtt.
A második oka annak, hogy az éves eljárás nem rutinszerű, az, hogy egy válság utáni Európában vagyunk, ahol sok tagállam küzd költségvetési hiánnyal és eladósodottsággal, sok pedig még ennél is nagyobb kihívást jelentő problémákkal. Ezért minden eddiginél nagyobb jelentőséget kell tulajdonítanunk a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak, a pontos előrejelzésnek és a költségvetés racionális végrehajtásának.
Az alulfinanszírozottnak tűnő költségvetési fejezetek könnyen felfedezhetők. Itt az 1a. alfejezetre és a 4. fejezetre utalok. Ennek az együttműködő szellemnek köszönhető, hogy a pénzügyi tervet négyszer tudjuk eljárás - vagyis a négy éves eljárás - keretében módosítani.
Következtetéseinket az intézményközi megállapodás működéséről szóló jelentésben kell ismertetnünk, amelyet a költségvetés-tervezettel azonos napon, április 27-én adunk ki, és küldünk el a Parlamentnek.
Előadónk, ezúttal nem saját előadóm, hanem a parlamenti előadó, Sidonia Jędrzejewska, (szolgálataim most kapnak képzést az előadó nevének helyes kiejtését illetően) helyesen helyezi jelentésének középpontjába az ifjúságot és a fiataloknak szóló lehetőségeket. Más szavakkal a prioritásokról szóló jelentés egyértelműen javítja a 3. fejezetet. Ez az oktatást és az ifjúság munkaerő-piaci helyét érinti, és indokolt e tekintetben, látva a munkanélküliek számadatait.
De egyformán fontos, hogy teljesíteni tudjuk a gazdaságélénkítési terv ígéreteit. Ez szintén fontos Európa polgárai számára.
Ami fontos, az a végrehajtás. Ennek 2011-re el kell érnie az utazósebességet. Fontos az igazgatás hatékonysága is, és e tekintetben hangsúlyoznom kell, hogy a Bizottság, a Lisszaboni Szerződéshez való igazodás ellenére, nem fog idén új álláshelyeket kérni.
Április 27-én kell a kollégiumban elfogadnunk a költségvetés-tervezetet, és ahogyan szokásos, azt még aznap, azonnal a Parlament Költségvetési Bizottsága tagjai elé kell terjesztenünk.
Ezért örömmel várom, hogy elkezdjük a 2011-re vonatkozó eljárást. Ígérem, hogy az együttműködés jó szellemben fog zajlani, amire ezúttal valóban szükség lesz, mivel idén kell kipróbálnunk az eljárások prototípusait.
Thijs Berman
a Fejlesztési Bizottság véleményének előadója. - (NL) Elnök úr, Lewandowski úr, a gazdasági válság alatt az EU költségvetése is elkerülhetetlenül nyomás alá kerül; ez teljesen természetes. Brüsszelnek is oda kell figyelnie minden közpénzt képező euró elköltésére. Mindazonáltal - és itt most a Fejlesztési Bizottság nevében beszélek - továbbra is prioritásként kell kezelni a fejlődő országokba történő befektetést. A fenntartható növekedés a szegény országokban olyan lehetőségeket fog adni az embereknek, amelyekkel jelenleg nem rendelkeznek. Nem csak erről van szó: fejlődésük részét képezi saját válságunk megoldásának. A fejlődő országok egy piacot alkotnak, ráadásul gyorsan növekvő piacot. Európának egyszerűen okosabban kell elköltenie forrásait, például a mikrofinanszírozási támogatás esetében a támogatások és kölcsönök kombinációját alkalmazva. A pénzügyi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés a szegény országokban lehetővé fogja tenni az ezekben az országokban élő emberek számára is, hogy megvalósítsák törekvéseiket. Védenünk kell a fejlesztési együttműködési költségvetést, akármilyen nehéz is legyen ez. Továbbra is a fejlesztésért felelős európai biztosnak, Andris Piebalgsnak kell viselnie a felelősséget saját költségvetéséért, nem pedig Ashton főképviselőnek, mint ami láthatóan a jelenlegi szándék. Végül is a szegénység enyhítéséhez kapcsolódó döntéseknek soha nem szabad diplomáciai érdekeinktől függeniük.
José Manuel Fernandes
a PPE képviselőcsoport nevében. - (PT) Üdvözlöm, hogy a 2011. évi költségvetést az ifjúsági költségvetésnek minősíthetjük. Ekként hozzájárul a fiatalok segítése érdekében általunk benyújtott javaslatok elfogadásához, például a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén, és ez a helyzet az úgynevezett Erasmus First Job kezdeményezéssel is. A vállalkozó szellem előmozdítása a fiatalok körében, az ösztönzők biztosítása és az innováció erősítése és a digitális napirend olyan további javaslatok, amelyek hozzá fognak járulni Európában a fenntartható gazdasági fejlődéshez, és új munkahelyek teremtését fogják eredményezni.
A Parlament költségvetését illetően érdemes megjegyezni, hogy az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport egy olyan költségvetést támogat, amely egyszerre fenntartható és szigorú, és amelyben minden kiadási tétel indokolt. Úgy véljük, és azt ajánljuk, hogy a Parlament hagyjon fel a tisztán növekményi alapú költségvetési modellel. Ehelyett a zéróbázisú költségvetés felé kellene elmozdulnia, amely hatékonyságot és így megtakarításokat tesz lehetővé. Sürgősséggel hosszú távú ingatlanpolitikát kell meghatározni annak érdekében, hogy valóra váltsák ezt a fenntarthatóságon, szigoron és hatékonyságon alapuló koncepciót.
Még mindig egyre alaposabban kell tájékozódnunk arról, hogy melyek állandó kiadásaink. Ezt továbbra is a különféle végrehajtott politikák költség-haszon elemzésének kell követnie. Ismét hangsúlyoznánk, hogy a jogalkotás kiválóságának a Parlament fő prioritását kell képeznie, és hogy intézményünk rendelkezésére kell állnia minden ennek eléréséhez szükséges erőforrásnak. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése, amely a költségvetés egyetlen olvasatát írja elő, fokozott együttműködést és több párbeszédet fog megkövetelni. Részünkről ennek a párbeszédnek őszintének kell lennie. Elkötelezettek vagyunk annak biztosítása mellett, hogy ez valóban így legyen.
Francesca Balzani
az S&D képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a 2011-es költségvetési iránymutatások képezik az első - nagyon határozott - lépést a következő európai költségvetés felé.
A Költségvetési Bizottságban nagy erőfeszítést tettünk a fő azonosítható prioritások megállapítása érdekében, amelyek felhívják a figyelmet az európai fellépésre. Az első prioritás az ifjúság, nemcsak azért, mert ez az az erőforrás, amelyre összpontosítani kell az innováció, a kutatás és fejlesztés érdekében, hanem azért is, mert az ifjúság az előretekintő szociálpolitikák alapvető kiindulópontja.
Fő prioritás azonban a 2020 stratégia is: a munkanélküliséggel, az éghajlatváltozással való megbirkózás és mindenekelőtt ezen új stratégia jövő számára történő tényleges és gyakorlati megvalósításának szükségessége, elégséges forrásokat rendelve hozzá, kompromisszumok és megszorítások nélkül.
Ez az iránymutatás emellett nagyon realisztikus első lépés is. Sokkal kisebb a mozgástér a pénzügyi tervben, ami azt jelenti, hogy elégtelen forrás áll rendelkezésre a legfontosabb intézkedések - az új fellépések - végrehajtására. Ez különösen érzékeny kérdés az első fejezet, a versenyképességről, növekedésről és foglalkoztatásról szóló fejezet vonatkozásában.
Van azonban még egy fontos kérdés: a költségvetésnek messzemenően rugalmasnak is kell lennie, és képesnek kell lennie arra, hogy gyorsan reagáljon a polgárok szükségleteire, az emberek szükségleteire és a változó szükségletekre. Így léteznek prioritások, de léteznek alapvető feltételek is annak érdekében, hogy a költségvetés valóban hasznos eszköz lehessen, és segítse Európa növekedését.
Ide tartoznak az elégséges források, a jövőbeni stratégiák, elsősorban a 2020 stratégia egyértelmű végrehajtása, és végül egy rugalmas eszközre adott egyértelmű megoldás, amely - egyedül - képessé tehet bennünket a jövőbeni kihívásokkal való szembenézésre.
Ivars Godmanis
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, három pontot szeretnék hangsúlyozni.
Először is, ami a strukturális alapokat illeti - ez a költségvetés hozzávetőlegesen 35%-a. Csak fele olyan jól teljesítünk, mint 2000-2006-ban. A jelenlegi abszorpciós arány valamennyi alapnál 14% - ez korábban 25% volt. Így a kérdés az, hogy hogyan vegyük figyelembe, hogyan valósítsuk meg, hogyan teljesítsük a költségvetés e részét. Máskülönben az lesz a helyzet, hogy nem kerül sor a pénz felhasználására. Másrészről ez lehet tartalék.
Másodszor, meg kell térítenünk néhány korábbi időszakból származó követelést, és a Bizottság ötmilliárdot tervezett be ennek biztosítására. Néhány országban azonban, amelyek egyelőre nem kértek többet hat havi térítésnél, nem hiszem, hogy a teljes összeget le fogják hívni. Felmerül az a kérdés is, hogy ezt a pénzt fel fogják-e használni vagy sem.
Mondanom kell valamit két komoly kérdésről is a gördülő költségvetéseket illetően, amelyek évről évre továbbgördülnek. A 2009-es mezőgazdasági költségvetésben a vidékfejlesztési kifizetések 2 milliárd euróval kevesebbet tettek ki, mint 2008-ban. Most sokkal több pénz kifizetése esedékes, de az a kérdés, hogy minden projektet teljesíteni fognak-e 2010-ben vagy sem.
Végül a hetedik keretprogramról. Ha a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramra vonatkozó 1a. alfejezetet tekintjük, 2009-ben a kifizetések jelentősen kisebbek voltak, mint 2008-ban. Ezért kérdéses, hogy a teljesítés kielégítő lesz-e. Akkor a helyzetnek megfelelően tervezhetjük a költségvetést. Annyi igény van más területeken is. Tehát ezek tartalékok vagy sem?
Zbigniew Ziobro
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, a 2011-es költségvetésre vonatkozó prioritásokról szóló európai parlamenti állásfoglalásra irányuló indítvány tartalmaz egy bekezdést, amely arra emlékeztet bennünket, hogy a prioritások finanszírozása nem járhat káros hatással az Európai Unió alapvető politikáira, úgymint a kohéziós és a strukturális politikákra vagy a közös agrárpolitikára. Ez a bekezdés normatív jellegű, ami szükségesnek is tűnik, tekintettel az előzőleg meghatározott költségvetési prioritásokra. Valóban, ezek a prioritások sok kívánnivalót hagynak maguk után.
Az Európát emésztő válságra gyógyírt jelentő általános szert elsősorban az innovációban vélik megtalálni. Az indítvány azonban figyelmen kívül hagyja, hogy az Unió legszegényebb régióiban gyakran nem állnak rendelkezésre az innováció fejlesztésének feltételei. Vannak olyan országok, amelyekben a modern gazdaság alapjai, ami azt illeti, csak megjelenőben vannak. Ha azt akarjuk, hogy Európa az egyenlő esélyek kontinense legyen, erre a helyzetre a válasz főként a kohéziós politika és a strukturális politika. Különösen válság idején emlékeznünk kell az uniós politika e vonatkozására, különösen a szolidaritási szempontra, hogy ne állandósítsuk a kontinens szegény és gazdag részekre való kettéosztottságát.
Miguel Portas
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Ma elkezdjük a vitát a 2011. évi költségvetés átfogó iránymutatásairól, és a javasolt prioritás az ifjúság. Ez a prioritási sorrend különösen fontos abban a pillanatban vagy életszakaszban, amely a tanulmányok és a munkaerőpiac közötti átállást jelzi. Önmagában a prioritás e megválasztása üdvözlendő elképzelés.
Az egyik javaslat például az Erasmus First Job program létrehozása. A probléma az, hogy a politikában az ördög a részletekben rejlik. Miről is beszélünk, amikor az "Erasmus First Job” programról beszélünk? Hogyan fogjuk végrehajtani? Az Erasmus forrásainak a diákok felé való átirányításával, vagy egy friss pénzzel ellátott új program létrehozásával? Ez nem puszta részlet, és az sem, hogy az Erasmus bizonytalan munkahelyekre irányul-e, vagy inkább tisztességes munkahelyekre, amelyek valódi jövőt jelenthetnek a fiatalok számára. Valóban olyan programról van szó végső soron, amely le fogja küzdeni a fiatalok munkanélküliségét, a szándéknak megfelelően? Vagy végül olyan programként fogja végezni, amely egyszerűen a munkanélküliség elfedését célozza? Úgy gondolom, hogy ezek a kérdések a vita központi kérdései. 2011-ben a leglényegbevágóbb kérdés továbbra is az EU-ban uralkodó munkanélküliség lesz. A mi felelősségünk, hogy megbirkózzunk a munkanélküliséggel.
Ez minden bizonnyal kihívást jelent majd az európai költségvetés számára, de a 2011. évi költségvetés egy olyan pénzügyi keret rabja, amelyről hét éve állapodtak meg, és amelyet nem alakítottak át a válság ellenére sem. E pénzügyi keret alapos és szigorú felülvizsgálata nélkül a költségvetés, amelyet az év végén kell jóváhagynunk, stagnálásra és középszerűségre lesz ítélve, még akkor is, ha a világ legjobb prioritásait fogadjuk el. Ezek nem fognak túllépni a puszta szándékon, és csak csekély hatással lesznek a költségvetés felépítésére.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, a Parlament 2011. évi költségvetésének javasolt 6,5%-os emelése egy újabb jele annak, hogy ez a Parlament mennyire eltávolodott a való világtól és szavazóinak érdekeitől.
Hogyan tudjuk megmagyarázni választóinknak normális időkben, nem beszélve a válság időszakáról, hogy a teljes költség, amelyet utánunk egyenként kifizetnek, meghaladja az évi 2 millió font sterlinget? Hogyan mondhatjuk nekik, hogy ha magas szintű parlamentet akarnak - amire egyesek büszkék -, ezt a számlát kell megfizetniük? Hogyan tudjuk megmagyarázni mindazoknak, akik éppen elvesztik az állásukat, hogy nekünk, az európai parlamenti képviselőknek több munkatársra van szükségünk a Lisszaboni Szerződés miatt? Vagy, hogy e Parlament tisztviselői juttatásaik emelését igénylik, mert keményebben dolgoznak?
A fiatalok 15%-a, akik az Egyesült Királyságban munkanélküliek, vagy ami még rosszabb, a fiatalok 45%-a, akik Spanyolországban munkanélküliek, nem fogja tudni megérteni, hogy ez az emelés hogyan segíti majd abban, hogy munkahelyet találjon. Sokan közülük meglehetősen jó végzettséggel rendelkeznek. Csak az álláslehetőségek hiányoznak. Őszintén megmondom, nem tudnék válaszolni, ha nekem szegeznék ezeket a kérdéseket.
Valaki meg tudja magyarázni a szavazóimnak, hogy az, hogy ez a Parlament két székhellyel rendelkezik, eggyel Brüsszelben, eggyel pedig Strasbourgban, hogyan segít nekik a jelzáloghitel visszafizetésében, a gyermekeik táplálásában és iskoláztatásában - mert ez teszi ki a 2 millió font sterling költség egy jelentős részét, amelyről az előbb beszéltem.
Ami a Bizottságot illeti, nagyon szép nemes célokról beszélni, mint például az ifjúságba és az oktatásba való befektetésről, a nyelvtanulás támogatásáról és az innováció elősegítéséről az európai gazdasági fejlődés és munkahelyteremtés érdekében, de a Számvevőszék jelentése nem nyugtat meg azzal kapcsolatban, ahogyan az Európai Unió forrásait kiadják, és a fennálló kötelezettségvállalások sem azt mutatják, hogy az EU nagyon jó lenne tervezésből.
Semmilyen, a költségvetés emelésére irányuló javaslatot nem szabad eltűrni...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Angelika Werthmann
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az Európai Unió 2011. évi költségvetésének prioritásai a gazdasági és pénzügyi válság körül forognak. Ehhez kapcsolódnak a közös pozitív erőfeszítések egy olyan exitstratégia végrehajtására, amely a lehető leginkább átfogó és igazságos társadalmi szempontból.
Két szempontra szeretnék koncentrálni. Először is a 2011. évi költségvetés központi eleme a fiatalok középpontba helyezése, akik természetesen kulcsszerepet fognak játszani Európa jövőjében. Az ifjúságba való befektetés azt jelenti, hogy ma gondolunk a holnap Európájára.
Másodszor pedig a jelenlegi helyzet nagyon világosan bizonyítja, hogy milyen gyorsan meg lehet semmisíteni a munkahelyeket, még egy erős gazdasági térségben is. A 2020 stratégia szintén az innovációra összpontosít. Az ehhez jogosan társított remények munkahelyeket fognak teremteni, és enyhíteni fogják a társadalmi nehézségeket.
László Surján
(HU) Kedves Kollégák! Mindannyian tudjuk, hogy az Európai Unió költségvetése jelentős reformokra szorul. Azt is tudjuk viszont, hogy egy éves költségvetés keretei között ezeket a reformokat nem lehet meglépni. Mik a bajaink? Nagyon nagy bajunk az, hogy ez rendkívül rugalmatlan költségvetés. Nem tudunk jól reagálni a napi kihívásokra, de még az éves kihívásokra is nehezen. És persze kevés a mozgástér, szűkösek a lehetőségek. A jelentéstevő kiegyensúlyozott javaslattal állt elő. Tekintetbe vette a realitásokat és jó célokat fogalmazott meg. Én remélem, hogy a Parlament követni fogja és támogatni fogja az előttünk lévő szöveget és javaslatot.
Különösen jó dolog, hogy forduljunk az ifjúság felé, különben az ifjúság elfordul tőlünk, és elfordul az európai eszmétől. E néhány pillanatban még szeretnék a kohéziós politikáról szólni. Ez a kohéziós politika nem jótékonykodás. Igaz, hatalmas távolságok vannak a fejlett és a fejletlen régiók között. Ezt a különbséget el akarjuk tüntetni, legalábbis kisebbíteni akarjuk. De amikor fölemelünk egy régiót, akkor Európa egészének a versenyképessége növekszik, s a világméretű versenyben erősebbek és jobbak leszünk. Föltéve persze, hogy a tagállamok élnek a lehetőségekkel, nem maradnak bent a pénzek és ráadásul az elköltött pénzeknek eredménye is lesz. Ellenkező esetben nincs nagyobb pazarlás. A két székhelynél is nagyobb pazarlás, ha olyan programok zajlanak, amelyek nem hozzák a megfelelő eredményeket. Én remélem, hogy itt lesz előbbre lépés. A Költségvetési Bizottság nagyon érdekelt abban, hogy értéket kapjunk a pénzünkért. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Derek Vaughan
Elnök úr, üdvözlöm ezt a Parlament költségvetési iránymutatásairól szóló jelentést, és üdvözlöm az arról folytatott vitát, hogy mik a prioritásaink, biztosítva, hogy a Parlament el tudja látni feladatát.
Az eredeti jelentés talán érthető módon homályos és általános volt. A bizottsági szakaszban javasolt módosítások azonban biztosították, hogy világosan fogalmazzunk azzal kapcsolatban, hogy mi a fontos. A Költségvetési Bizottság megpróbálta egyensúlyba hozni annak szükségességét, hogy vállalni tudjuk a Lisszabon utáni felelősségeinket azzal az igénnyel, hogy a lehető legalacsonyabban tartsuk a megemelt kiadásokat, és ez különösen fontos, minthogy a mozgásterek és az államháztartások annyira szűkösek. Biztos vagyok abban, hogy valamennyi képviselő elfogadja ezt a pontot.
Ezért kritikus jelentőségű prioritásaink eldöntése ezekben az iránymutatásokban, és természetesen nem csak a pénz elköltéséről van szó. Arról is szó van, hogy megtakarításokat keresünk, és a pénz legjobb módon történő elköltéséről is.
Ezért örülök, hogy széles körben elfogadott például az integrált tudásmenedzsment rendszer szükségessége, amely egybegyűjtené a különböző információforrásokat a képviselők és a polgárok számára.
Örvendetes az Europarl TV elemzése annak eldöntése érdekében, hogy hatékony-e vagy sem. Véleményem szerint szintén létfontosságú a titkársági juttatások és a több személyzet alkalmazásával járó globális költségek értékelése, beleértve a szállást, akárcsak a Parlament és a többi intézmény közép- és hosszú távú ingatlanstratégiája, amellyel talán sokkal részletesebben kellene foglalkoznunk, mint ahogyan most tesszük.
És természetesen mindig itt van a 20%-os küszöb nehéz kérdése, amelyről oly sok évvel ezelőtt született megállapodás. A Költségvetési Bizottság és jómagam úgy gondoljuk, hogy a szóban forgó 20% minden változtatásának a Költségvetési Bizottság és az Elnökség, illetve esetleg valamennyi különböző intézmény közötti vita tárgyát kell képeznie. Ez nem lehet egyoldalú döntés.
Az S&D képviselőcsoport néhány további módosítást is előterjesztett, amelyekről holnap kell szavazni, és amelyek véleményünk szerint tovább fogják javítani az iránymutatásokat. Az egyik módosítás annak nehézségére mutat rá, hogy valamennyi igazgatási kiadás az 5. fejezetbe kerül; egy másik módosítás az iránymutatások és a költségvetési javaslatok időben történő közzétételét szorgalmazza annak biztosítása érdekében, hogy megfelelően és kellő időben meg tudjuk hozni döntéseinket. Remélem, hogy képviselőtársaim holnap támogatni fogják ezeket és a többi módosítást, amelyek célja az iránymutatások javítása.
Azt is remélem, hogy a képviselőtársak felismerik, hogy ezen iránymutatások elfogadását követően nehéz vitákat kell majd folytatnunk a főtitkár által nemrégiben közzétett költségvetési javaslatról. Csak akkor kezdünk majd prioritásainkról beszélni, és csak akkor fogjuk ténylegesen megvitatni, hogy hozható egyensúlyba a Parlament működése és kiadásaink lehető legalacsonyabb szinten tartása.
Carl Haglund
(SV) Elnök úr, a mostanihoz hasonló nehéz gazdasági időszakokban a költségvetés nehéz és érzékeny kérdés. A 2011. évi költségvetés iránymutatásai magukban foglalják az Európai Parlament saját költségvetését is. Az 5. fejezetben szereplő kiadást hagyományosan úgy osztották el, hogy a Parlamentre 20%-nál kisebb rész jusson.
A Lisszaboni Szerződés következtében most azt halljuk, hogy a Parlamentnek a pénz nagyobb hányadát kellene elnyelnie. A Parlament új hatáskörei miatt esetleg jelentkező emelt forrásszükséglet felülvizsgálata természetesen indokolt, és már 2010-re is több pénzt kaptunk, pontosan a Lisszaboni Szerződés eredményeképpen.
A Lisszaboni Szerződés ugyanakkor nem használható valamilyenfajta új pénzkiadó automataként a Parlament számára. Képesnek kell lennünk arra is, hogy hatékonyabbá tegyük saját szervezetünket, és hogy ahol lehetséges, megpróbáljunk megtakarítani annak érdekében, hogy ezáltal képesek legyünk a további szükségletek finanszírozására is.
Most egyesek emelt kiutalásokat szorgalmaznak az Európai Parlament képviselőinek munkáját támogató személyzet számára is. A szándék minden bizonnyal jó, de érdekes, hogy az európai parlamenti képviselők képviselőcsoportomban többé-kevésbé egyhangúlag úgy érzik, hogy erre nincs sürgető igény, és ez e gazdaságilag sanyarú időkben nem szükséges.
Az iránymutatások, amelyeket holnap kívánunk elfogadni, jók, és úgy gondolom, hogy ezeket kihívásnak kell tekintenünk, hogy saját kiadásainkat kritikus szemmel megvizsgáljuk.
Peter van Dalen
(NL) Elnök úr, pénzügyi és gazdasági szempontból nehéz időket élünk. Mindenütt meghúzzák a nadrágszíjat, és a hatóságoknak is ellenőrzés alatt kell tartaniuk kiadásaikat és takarékoskodniuk kell. Ezen túlmenően a polgároknak kevés a bizalma az európai politika iránt, és ez nagyon aggaszt. Két javaslatot kívánok ezért előterjeszteni a következő költségvetés vizsgálatával kapcsolatban. Először is nekünk, európai parlamenti képviselőknek éppúgy elszámoltathatónak kell lennünk havi 4200 euró összegű általános költségtérítésünk tekintetében, mint minden egyéb juttatásunk esetében. Jelenleg nem ez a helyzet, amit nem neveznék átláthatónak. Továbbá előterjesztek egy módosítást e tekintetben, amikor áprilisi ülésünk alatt megvitatjuk Staes úr jelentését.
Elnök úr, második észrevételem az Európai Parlament nemzeti tájékoztató irodáinak költségvetésével kapcsolatos. Ezeket különösen nagyvonalúnak tartom, és az a véleményem, hogy ezeket egy hároméves időszak során harmadával csökkenteni kell. Felhívom képviselőtársaimat, hogy támogassák ezeket a javaslatokat. Ez bizonyítaná, hogy átláthatóságot kívánunk, és nem kívánjuk különleges bánásmódban részesíteni saját magunkat.
Bastiaan Belder
(NL) Elnök úr, a 2011. évi költségvetés szembesít bennünket az Európai Unió prioritásaival. E nehéz gazdasági időszakban az Uniónak először fel kell ismernie, hogy pénzügyi forrásai a tagállamokból származnak, amelyek drasztikus megszorítások előtt állnak. Így nemcsak a tagállamoknak kell megszorításokat alkalmazniuk; az EU-nak is karcsúsítania kell közforrásait, és ezeket célzottabban kell elköltenie.
Egy lényegi kérdésem van a prioritással kapcsolatban, amelyet az előadó az ifjúság számára biztosít. A szociális és ifjúsági ügyek rendszerint nagyon jól kezelhetők a tagállamok szintjén. Mégis szeretném felhívni a figyelmet egy kérdésre, ahol az uniós támogatás valóban nélkülözhetetlen. A jelentés a fiatalok oktatásból a munkaerőpiacra való átlépését említi. Szeretném megkérdezni az előadót, hogy a rászoruló fiatalok sajátos szükségleteinek is figyelmet kíván-e szentelni. Itt olyan fiatalokra gondolok, akik gyermekotthonokban nőttek fel, és akik a szakmai útmutatás súlyos hiánya miatt szenvednek. A múlt hónapban egy Bulgáriában tett látogatás alkalmával egy valóban inspiráló példát láttam erre. Teljes szívemből üdvözlöm az ilyen tagállami kezdeményezések európai támogatását, például a strukturális alapok keretében. Számítok önre.
Nick Griffin
Elnök úr, bármilyen költségvetés legfontosabb prioritásának annak kell lennie, hogy csak a saját pénzt költse el. Más pénzének az elköltése annak engedélye nélkül nem költségvetés-készítés, hanem lopás.
A brit adófizetőket 6,4 milliárd font sterling nagyságrendű, EU-nak történő éves közvetlen kifizetéssel vágják meg, és mégis megtagadják tőlünk a népszavazást. Ennek a pénznek az elvétele demokratikus mandátum nélkül olyan bűncselekmény, amely nem marad áldozatok nélkül. Ezen a télen ötvenezer nyugdíjasunk halt meg a hidegben, mert nem tudta kifizetni otthonának fűtését. Katonáinkat tálib bombák öldöklik, mert nem engedhetjük meg magunknak a robbanásbiztos járműveket. A rákbetegek ezrei nem jutnak hozzá a drága életmentő gyógyszerekhez. 6,4 milliárd font sterling mindezeket a bajokat orvosolhatná, és még mindig maradna némi aprópénz nyolc kórház és 50 iskola megépítésére.
Csak egyetlen költségvetési prioritásnak kellene lennie - meg kell kurtítani a kiadásokat és le kell állítani Nagy-Britannia kirablását. Nyugdíjasainknak, katonáinknak és rákbetegeinknek nagyobb szükségük van a pénzre, mint az EU-nak. Önöknek ez csak egy költségvetés. Nekik viszont élet-halál kérdése.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Elnök úr, üdvözlöm Lewandowski urat, e Ház régi barátját, aki most nem a képviselői padban ül.
Szeretném üdvözölni a költségvetési iránymutatások hagyományos rendszeréhez való visszatérést is. Úgy gondolom, hogy ez jó dolog, mert ilyen módon a biztos a költségvetés-tervezet elkészítése előtt meghallgathatja a Parlament költségvetési prioritásait.
A biztos által a mai napon eddig és a későbbiekben hallottak nagyon eltérnek attól, amit kétségtelenül naponta hall a különféle általános felek részéről, amelyek nyomást gyakorolnak rá, hogy számukra nagyobb költségvetést biztosítson.
Mi itt a Parlamentben egyelőre nem fogunk rá nyomást gyakorolni. Mint tudja, ezt szeptembertől kezdődően fogjuk tenni. Egyelőre csak azt akarjuk, hogy Lewandowski úr nagyon világosan lássa, hogy a Parlament költségvetési prioritásai mit képviselnek. Ezek javaslatainkat képviselik.
Minden nap felmerülnek új kihívások a 2011. évi költségvetéssel kapcsolatban. Máris új sürgető elemekkel nézünk szembe a negyedik kategóriában, ahol nagyon szűk a mozgástér, amely még szűkebb lesz a balti-tengeri stratégia bevonásának szükségessége miatt.
Sürgető elemekkel szembesülünk a mezőgazdaság terén, nemcsak azért, mert első alkalommal alkalmazzuk az együttdöntést, hanem elsősorban azért, mert ezt a Parlamenten keresztül kívánjuk felhasználni, és nem fogunk beleegyezni a mezőgazdasági költségvetés további csökkentésébe más területek finanszírozása érdekében. Természetesen meg kell majd oldanunk az ötödik kategória - az igazgatási költségek és a nagyobb átláthatóság - állandóan problémás kérdését is.
Még egy utolsó megjegyzés: ez a Ház nagyon nyitott arra, hogy mind az EU költségvetéséből, mind a Parlament költségvetéséből pénzt takarítson meg. Amire mi, a képviselőcsoportok nem vagyunk nyitottak, véleményem szerint, az az, hogy elfogadjuk egyesek demagógiáját, akik ezt teszik politikájuk alapjává.
Göran Färm
(SV) Hölgyeim és uraim, és különösen korábbi képviselőtársunk, Janusz Lewandowski, akit szeretnék újra körünkben üdvözölni! Szeretnék röviden észrevételeket tenni mindkét jelentéssel kapcsolatban.
Először is szeretnék köszönetet mondani Jędrzejewska asszonynak, aki kitűnő jelentést készített. Mi azonban az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoportban több bekezdéshez módosítást terjesztettünk elő, amelyek szerintünk fontosak.
Először is világossá kell tennünk, hogy az éghajlatváltozás továbbra is fő prioritás. Nem enyhíthetjük a nyomást ezzel a kérdéssel kapcsolatban a koppenhágai sikertelenség miatt, hanem keményen kell dolgoznunk saját feladatunk végrehajtásán, és ez az, hogy megoldásokat találjunk a finanszírozás problémájára.
Másodszor pedig az Európa 2020 stratégia kapcsán: stratégiánk szükségessé teszi, hogy az Unió a stratégia végrehajtásába is befektessen és javítsa azt. Proaktívan küzdenünk kell a gazdaság fejlesztéséért és a nagyra törő szociális napirendért, és ezek olyan politikai területek, amelyekhez egész egyszerűen több anyagra van szükség.
Egyebek mellett világos üzenetet kell küldenünk a tagállamoknak és a Tanácsnak, miszerint szükséges lesz a következő három évre a költségvetési plafonok felülvizsgálatára, különösen a költségvetés 1. fejezetében, amely a növekedéssel és foglalkoztatással foglalkozó fejezet.
Ami a Parlament saját költségvetését illeti, még ha jelentős szükségleteink is vannak, figyelembe kell vennünk a gazdasági helyzetet, és jelentősen korlátoznunk kell magunkat. Erősítenünk kell a Parlamentet, és különösen a képviselőcsoportoknak azt a képességét, hogy teljesíteni tudják a Lisszaboni Szerződés követelményeit. Minden más tekintetben azonban módot kell keresnünk arra, hogy takarékoskodjunk és növeljük a hatékonyságot. Ez különösen lényeges, minthogy a költségvetés 5., igazgatást tartalmazó fejezete rendkívül feszes. Nemrégiben vitattuk meg például az új Külügyi Szolgálatot, amely nyilvánvalóan többletforrásokat fog igényelni.
A Parlament alapvető feladatára kell összpontosítanunk, másutt pedig jelentős megszorítást kell alkalmaznunk.
Geoffrey Van Orden
Elnök úr, a gazdasági megszorítottság időszakában, amikor az összes európai országban a közkiadások csökkentésével szembesülünk, az összes uniós intézménynek is azt kellene megvizsgálnia, hogyan foghatja vissza a költségeket és a pazarlást.
A Parlamentnek élen kellene járnia. Ehelyett önmagával szemben elnézően, gátlástalanul folytatja költségeinek és személyzeti létszámának állandó növelését. Minden más szervezetnél úgy felelnének meg az új prioritásoknak, hogy ezeket másutt csökkentésekkel kompenzálnák, de úgy tűnik, ebben a Házban nem így tesznek. Az európai parlamenti képviselők tartják a hátukat a nyilvánosság vádjaival szemben, de a túlduzzadt bürokrácia, a szükségtelen túlzások és a felesleges épületek csak viszik el a pénzt.
Hogyan tudják megindokolni a Parlament 94 millió font sterling összegű éves, önmaga népszerűsítésére szolgáló költségvetését, amelyből nyolcmillió megy el a felesleges Europarl TV-re, 2 millió font sterling pedig az Európai Történelem Háza elnevezésű bizarr tervre? Nevetséges, hogy minden tagállamban úgynevezett tájékoztatási irodákat tartunk fenn, 40 milliós éves költséggel, amikor a 736 európai parlamenti képviselő feladata, hogy válaszoljon választóinak esetleges kérdéseire.
Állandó botrány, hogy ez a Parlament még nem követelte, hogy a tagállami kormányok egyszer és mindenkorra állítsák le a strasbourgi cirkuszt. Világos üzenetet kell küldenünk kormányainknak erre vonatkozóan, és meg kell takarítanunk évi 200 milliót.
Ingeborg Gräßle
(DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, szeretnék elsőként a Bizottság költségvetéséről beszélni. Az Európai Külügyi Szolgálat különösen fontos számomra. Ez azonban még nem szerepel abban a költségvetésben, amelyet a biztos úr hamarosan előterjeszt. Az a kérdés azonban, hogy mennyibe fog kerülni, kulcsfontosságú számunkra. Amellett vagyok, hogy ezt a szolgálatot a Bizottságon belül szerepeltessük, minthogy oda tartozik. Egy valami világos: ami e szolgálatnál történik, annak jelentős következményei lesznek a költségvetésre nézve, többek között a többéves programokkal kapcsolatban is. A többéves programok igazgatását nem szerepeltethetjük a Bizottságon kívül. Ezt semmilyen körülmények között nem engedhetjük meg.
Az e szolgálat jogi felépítésére vonatkozó döntésünk nagyon fontos lesz, mert a költségvetési következmények közvetlenül ettől fognak függeni. Emiatt e költségvetéssel kapcsolatban az a legérdekesebb, hogy mi nem szerepel benne. Nagyon reméljük, hogy a biztos úr hamarosan képes lesz számokkal szolgálni, amelyekből kiderül, hogy az egész várhatóan mennyibe fog kerülni. 2011-ben - ennyi már világos - azokon a területeken jelentkeznek majd a legnagyobb kiadások, különösen az igazgatási sorokon, ideértve ezt a szolgálatot is, amelyeken a legkisebb összegű mozgástérrel rendelkezünk. Minden el lett számolva, az utolsó fillérig. Ezért amellett vagyok, hogy azonnal vizsgáljuk meg a személyzeti szabályzatot, hogy módot találjuk megtakarításra. Van egy javaslatom is a tagállamokban dolgozó tisztviselők és asszisztensek különleges szabadságával kapcsolatban, amelynek esetében a különleges szabadság céljából, saját országukba történő hazautazás a vasúti közlekedésen alapul. Ezt a vasúti utazásból való kiindulást törölni kellene, és inkább a repülőjegyeket és a repülési időt kellene középpontba helyezni.
Most áttérek a Parlament költségvetésére. Mindenkinek, aki ebben a Parlamentben dolgozik - és ez sajnos nem mondható el minden képviselőről - személyzetre van szüksége. Ezért szeretném külön kérni, hogy lássuk el magunkat megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy képesek legyünk dolgozni. Nem hiszem azonban, hogy az ingatlanokkal való kapcsolat létrehozása helyénvaló, mert vannak választókörzeteink is, és szolgáltatási szerződést tudunk kötni. Az Elnökség legyen szíves, ne terhelje ezzel a képviselőket.
Egy további kérésem van. Az Európai Tanács elnökével a költségvetés még nem számol. Jó lenne, ha a létezését a költségvetésben is el tudnánk ismerni.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök úr, egy másik EU-ra van szükségünk, és egy másik uniós költségvetésre is szükségünk van. Azt gondolom, hogy bátorságra van szükségünk, hogy nagy döntéseket hozzunk. Természetesen nem szabadna aprólékos technikai részleteknél leragadnunk.
Három dolgot szeretnék elmondani az EU költségvetéséről. Először is az EU költségvetését illetően átláthatóságra van szükségünk. Milyen magasak például az igazgatási kiadások? Az EU jelenlegi költségvetése erről nem nyújt valós tájékoztatást.
Másodszor a megtakarításokról: Nagyon könnyen milliárdokat lehet megtakarítani az EU költségvetésében, az uniós intézmények által nyújtott szolgáltatások minőségének csökkentése nélkül. Bezárhatnánk például nagyszámú uniós ügynökséget. Aztán itt van a második székhely Strasbourgban. Meg kellene talán vitatnunk azoknak a szerveknek a hasznosságát, amelyek nem rendelkeznek hatáskörrel, mint amilyen például a Régiók Bizottsága vagy a Gazdasági és Szociális Bizottság.
Harmadszor, hogy használják fel a pénzt? A pénzt oda kell eljuttatni vagy visszajuttatni, ahonnan származik, vagyis az adófizetőkhöz. Természetesen értelmes projektek támogatására is fel kell használnunk - gondolok itt például egy ipari tanulóknak szóló valódi Erasmus programra. Úgy gondolom, hogy bátraknak kell lennünk. Jó lenne, ha ezt mindannyian az agyunkba vésnénk.
Czesław Adam Siekierski
(PL) A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Parlament jelentős további hatásköröket kapott. Elérkezett annak az ideje, hogy közösen hozzuk meg az uniós kincstárból származó pénz elköltésére vonatkozó döntéseket. Időre van azonban szükség ahhoz is, hogy ez a mechanizmus működésbe lépjen. Biztos, hogy ez az év és a következő néhány év kritikus jelentőségű lesz az új költségvetési eljárás végleges formájának létrehozása szempontjából. Csak akkor lehet olyan eljárást kialakítani, amely a legnagyobb fokon megfelel az új Szerződés rendelkezéseinek, ha a Parlament, a Tanács és a Bizottság partnerként együttműködnek.
Támogatásomnak szeretnék hangot adni a közösségi költségvetés emelésére irányuló indítvány mellett, tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a Parlament előtt álló új feladatokra. Kétségtelen, hogy ahhoz, hogy a Parlament eredményesen el tudja látni feladatait, megfelelő eszközökre van szüksége. A Parlament felelőssége nő, ezért nekünk, képviselőknek több tanácsra, szakértői véleményre és számos szakember támogatására van szükségünk, és ezt valakinek ki kell fizetnie.
Egy másik prioritás, amelyet a jelentés ismertet, és amely teljes támogatást érdemel, az ifjúságba, azaz az oktatásba való nagyobb befektetés szükségessége, amely a modern és innovatív társadalom alapja. Európa még mindig le van maradva az USA-val, Japánnal és más új világhatalmakkal folytatott technológiai versenyben. Ezen azonban természetesen lehet változtatni, de ehhez jelentős ráfordítás szükséges.
A szegénység elleni küzdelem részeként finanszíroznunk kell olyan programokat, mint az ingyenes élelmiszerosztás a legszegényebbek számára. Olyan programokat kell kidolgoznunk, mint amelyek keretében például tejet és gyümölcsöt tesznek hozzáférhetővé az iskolákban. Nem tűrhetjük az alultápláltságot a gyermekek és a fiatalok körében, amikor olyan sokat beszélünk az oktatásról és a tudás alapú társadalomról.
Jelenleg folyik a munka az Unió következő 10 évi gazdasági növekedésének stratégiáján (Európa 2020). Ezzel kapcsolatban figyelembe kell venni a stratégia következtében felmerülő költségeket, és ezt most kell megtennünk, abban a szakaszban, amikor a költségvetésen dolgozunk. Ahhoz, hogy a stratégia sikeres lehessen, nagyobb ráfordítás szükséges a regionális és európai szintű kohézió, a foglalkoztatás előmozdítása és a válság hatásainak leküzdése terén.
Végül szeretném megköszönni képviselőtársamnak, Jędrzejewska asszonynak a 2012. évi költségvetés prioritásainak nagyon tartalmas és innovatív előkészítését.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) A fiatalok, a tudomány és az innováció állnak a következő európai uniós költségvetés prioritásainak középpontjában. A fiatalokba való befektetés egyet jelent a jövőbe való befektetéssel. E költségvetés központi szempontjai az oktatás, a szakképzés és az oktatási rendszerből a munkaerőpiacra való átlépés.
A felsőfokú végzettséggel rendelkező fiatalokat egyre inkább sújtja a munkanélküliség. Ezért tartom az Erasmus First Job mobilitási programot a jövő iránti stratégiai elkötelezettségnek, mivel világos összeköttetést teremt az oktatási rendszer és a munkaerőpiac között. Az Erasmus First Job program létrehozására irányuló javaslat, amelyet Fernandes úrral közösen terjesztettem elő, a következő elveken alapul: először is további finanszírozás az oktatás, a tudomány, a képzés és az innováció területének meglévő programjai számára; másodszor pedig minden esethez tartozni fog egy képzési komponens és egy olyan komponens, amelyben a gyakornok szerződést fog kötni egy innovatív európai vállalattal, és ennek az európai költségvetés lesz a társfinanszírozója.
E költségvetés többi prioritásai közül a tudományos kutatás, az innováció és a digitális menetrend területét emelném ki. Ez a költségvetés a zöld és innovatív technológiák fejlesztésének támogatására is koncentrálja az erőfeszítéseket, és ezzel jelentősen hozzájárul a gazdasági fellendüléshez, és lendületbe hozza a kis- és középvállalkozásokat. A fiatalok, az innováció és a tudomány iránti elkötelezettség kulcsfontosságú ahhoz, hogy Európát újra világvezetővé tegyük.
Piotr Borys
(PL) Elnök úr, Lewandowski úr, Jędrzejewska asszony, először is szeretnék gratulálni az előadónak a ragyogó jelentéshez. A gazdasági helyzet az Európai Unióban természetesen még mindig nem kielégítő, de a jelentés nagyrészt megmondja nekünk, hogyan teremthető európai hozzáadott érték.
Úgy gondolom, hogy az, hogy az ifjúság különleges figyelmet kap a közép- és hosszú távú prioritásokban, kitűnő elképzelés, amely segíthet problémáink megoldásában. Az innovációval összefüggő trendek fenntartása és a digitális technológia hangsúlyozása szerintem jó példái az Európai Unió gyors fejlődésének. A kis- és középvállalkozások támogatása, főként a leggyengébb régiókban, szintén érdekes.
Érdemes azonban azt is hangsúlyozni, hogy a mobilitás kérdését illetően fel fog merülni a transzeurópai közlekedési hálózatba való befektetés politikája, és így közlekedési kérdések is. Úgy gondolom, hogy az ifjúságba való befektetés kritikus jelentőségű, és ezért szeretnék köszönetet mondani a Kulturális és Oktatási Bizottság nevében is minden olyan erőfeszítésért, amelynek célja a fiatalokba való befektetéssel kapcsolatos intézkedések támogatása.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) A 2011. évi költségvetésnek figyelembe kell vennie az Európai Unió új hatásköreit, valamint a gazdasági és pénzügyi válság következményeit. A meglévő munkahelyek megőrzését és új munkahelyek teremtését kell prioritásnak tekintenünk.
Úgy vélem, hogy az Európai Uniónak intelligens és nagyra törő iparpolitikába kell befektetnie. Nem elfogadható, hogy 2010-ben, kiemelkedő tagállamokban az ipar mindössze a GDP 14%-át adja.
A 2011. évi költségvetésnek ezért mérlegelnie kell a költségvetési prioritások újradefiniálását - ezt a feladatot a tagállamok csak 2010-ben, a 2007-2013-as pénzügyi terv félidős értékelése során végezhetik el.
Ezeknek a prioritásoknak a közlekedési infrastruktúrára, az energiahatékonyságra, az iparpolitikára és a kutatásra, a mezőgazdaságra, az oktatásra és az egészségügyre kell összpontosulniuk. Elvárjuk a Bizottságtól, hogy idén határozott javaslatot terjesszen elő egy európai alap létrehozására, amely kifejezetten a közlekedési infrastruktúra fejlesztésére szolgál, és az EU ehhez való hozzájárulása is szerepelni fog a 2011. évi költségvetésben.
João Ferreira
(PT) Az EU-ban fennálló gazdasági és társadalmi helyzet 2011-ben lényeges változtatást követel meg a prioritásokban, amelyek a korábbi költségvetések, köztük a jelenlegi 2010. évi költségvetés vezérelvei voltak. A költségvetésnek olyan politikák szolgálatában kell állnia, amelyek különböznek azoktól a politikáktól, amelyek 23 millió ember munkanélkülivé válásához vezettek, és 85 millió embert kitettek a szegénység kockázatának.
A többéves pénzügyi keret céljait, amelyek a strukturális alapokat az EU bruttó nemzeti jövedelmének 0,37%-ára csökkentették, felül kell vizsgálni, mivel ezek a szociális és környezetvédelmi programok, valamint a kutatás, az oktatás és a kultúra területén megszorításokat jelentettek.
A jövőbeni költségvetéseknek olyan eszközöknek kell lenniük, amelyek a gazdasági és társadalmi kohéziót szolgálják, nem pedig a szerződések üres szólamait. A jogokat is biztosító, teljes körű foglalkoztatást, a közszolgáltatásokba való befektetést, a környezetvédelmet, az együttműködést és a békét kell szolgálniuk. Nem lehetnek olyan eszközök, amelyek a társadalmi élet egyre több szempontjának üzleti alapokra való helyezését, a liberalizációt, a munkahelyek biztonságának hiányát, a strukturális munkanélküliséget, a külső intervencionizmust és a háborút szolgálják. A jelentéshez általunk előterjesztett módosítások lényege annak megmutatása, hogy létezik alternatíva, mégpedig olyan alternatíva, amely nemcsak hogy lehetséges, de szükséges is.
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr, szeretnék utalni az 5. fejezetre, és különösen az ingatlanstratégiára. Fontos a közép- és hosszú távú, sikeres ingatlanstratégia. Ennek környezetbarátnak, energiahatékonynak és különösen költséghatékonynak kell lennie. Nyílt vitát kell folytatnunk emellett arról, hogy mennyire van értelme annak, hogy az Európai Parlament három helyszínen végzi munkáját. A különböző helyszínek horribilis kiadásait aligha lehet megmagyarázni az uniós polgároknak és adófizetőknek, különösen a gazdasági válság idején. Ideje, hogy részletes és alapos költségelemzést végeztessünk, és azt valamennyi uniós polgár számára elérhetővé tegyük.
Az Európai Parlamentnek ezért egy székhelyre kell koncentrálódnia, és én személy szerint Strasbourg mellett vagyok, történelmi és társadalmi-kulturális hídfunkciója és különösen amiatt, hogy Brüsszelben egyre inkább eluralkodik a bűnözés, egyes városrészek anarchiába merülnek, a rendőrség pedig feladta a reményt. Ezt még olyan önkormányzati politikusok is elismerik, mint Freddy Thielemans polgármester.
Elena Băsescu
(RO) Szorgalmazom, hogy az Európai Unió 2011. évi költségvetése jobban tükrözze az ifjúságpolitikát, és nagyobb támogatást nyújtson számára. A fiatalokat uniós és nemzeti szinten egyaránt támogatni kell.
E tekintetben az egyik projekt, amelyet a román kormány a fiatalok támogatására használ fel, 100 000 otthon megépítése számukra a következő három évben.
Ugyanakkor üdvözlöm az Európai Bizottságnak azt a célját, hogy 2012-ig 3 millió Erasmus támogatást kíván odaítélni diákoknak. Létfontosságú azonban az Erasmus Mundus támogatások finanszírozásának emelése is. Ez még több harmadik országbeli diák és kutató számára lehetővé fogja tenni, hogy az Európai Unióban tanuljon - és itt konkrétan a Moldovai Köztársaságra gondolok.
Fiatal európai parlamenti képviselőként támogatom az Erasmus kezdeményezést, amely az első munkahelyről szól, és ez biztosítja a fiatalok számára a munkaerőpiachoz való hozzáférést.
Végezetül szeretném megköszönni az Európai Bizottság gyorsaságát a négy energiaprojekt finanszírozásának jóváhagyása során, amelyben Románia is részt vesz.
Zigmantas Balčytis
(LT) Figyelembe véve a tagállamok nehéz gazdasági helyzetét, a következő év költségvetését nagyon alaposan meg kell tervezni. A legtöbb figyelmet a munkahelyek megőrzésének és teremtésének kell kapnia. Itt hasznos lenne a kis- és középvállalkozások támogatása és segítése, mivel ezek a vállalatok nagy arányban foglalkoztatják az Európai Unió polgárait. A pénzügyi támogató intézkedéseket rugalmasabb módon kell biztosítani, és ezeknek hozzáférhetőbbnek kell lenniük annak érdekében, hogy az újonnan alapított vállalkozások vagy a pénzügyi nehézségeket tapasztaló vállalkozások fennmaradhassanak. Nem szabad megfeledkeznünk azokról a területekről sem, amelyek hozzáadott értéket nyújtanak, nemcsak az egyes tagállamok, hanem a Közösség egésze számára. E területek között megemlíthetjük a közlekedést, amelynek prioritását egy fenntartható és biztonságos közlekedési rendszer megteremtésének és a transzeurópai hálózatok fejlesztésének kell képeznie. Az energiafüggetlenséget szavatoló energia-összekapcsolási projektek megfelelő finanszírozásának is a 2011. évi költségvetés egyik prioritásának kell maradnia.
Janusz Lewandowski
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szeretném megköszönni a képviselőknek észrevételeiket, amelyek mélyítették és gazdagították a Parlament 2011. évi prioritásaira vonatkozó ismereteimet. Ami világos volt számomra hallgatás közben - és ma este a hallgatásra vagyok ráhangolódva -, az az, hogy sok felszólaló hangsúlyozta, hogy a válság utáni Európa rendkívüli környezetében alakítjuk ki a 2011. évi költségvetést, amelyben sok ország tényleges költségvetési kihívásokkal küzd. Ez valódi nyomást gyakorol a költségvetés számaira, és nyomást gyakorol a hatékony és eredményes gazdálkodásra, a költségvetés átláthatóságára is - ez világos volt Van Orden úr, Berman úr, Fernandes úr, Haglund úr felszólalásából - de ha szűkösek a források, akkor van csak igazán szükség a prioritások megfelelő meghatározására.
A vita után az az érzésem, hogy az ifjúság, azaz a 3b. alfejezet - amelyet az előadó továbbfejlesztett - élvezi az ülésterem fiatalabb és idősebb képviselőinek a támogatását, így úgy tűnik, ezt a 2011-es prioritást helyesen határozták meg a Parlament többsége szerint. Amire szintén szükség van, az a minőség és a helyes végrehajtás, és azonnal a kohézióra gondolunk - például Godmanis úr és Surján úr. Igen, ennek a szintje 2009-2010-ben alacsony volt. 2011-re el kell érnie az utazósebességet, akárcsak a válságellenes intézkedéseknek. De a kutatásokra is keveset költünk, és ez sokkal felhasználóbarátabb pénzügyi szabályozást érdemel meg. Ezt idén május végén vagy júniusban kell közzétennünk.
Az is világos volt számomra vitájukat hallgatva, hogy a Parlament tisztában van azzal, hogy a költségvetésben rendkívül szűk a manőverezési lehetőség. Salvador Garriga Polledo úr, Färm úr és mások hangsúlyozták a nagyon szűk manőverezési lehetőséget, de a következtetés lehet a költségvetés kialakításának és végrehajtásának nagyobb rugalmassága. Ebben a következtetésben csak osztozni tudok.
Szokás szerint Ingeborg Grässle helyesen mondja, hogy a Külügyi Szolgálat tekintetében még nem szerepeltettek költségvetést, de ahhoz, hogy költségvetést lehessen készíteni, önöknek számokra van szükségük. Még nem állnak rendelkezésünkre a számok, és számok nélkül nagyon nehéz meghatározni a költségvetést. De ennek természetesen idén el kell jönnie ahhoz, hogy a Külügyi Szolgálat működőképessé váljon.
Tényleg nagyon várom a holnapi vitát a nem hivatalos háromoldalú egyeztetés során, majd a tényleges vita elindítását. Reménykedjünk a 2011-es számok gyümölcsöző egyeztetésében is.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
előadó. - (PL) Elnök asszony, Lewandowski úr, hölgyeim és uraim, nagy érdeklődéssel hallgattam felszólalásaikat, és leginkább azt szeretném elmondani, hogy nagyon örülök annak, hogy a 2010. évi költségvetéshez képest mutatkozó fő változással kapcsolatos prioritás, az ifjúsággal összefüggő prioritás, amelyet javasoltam, és amelyet a Költségvetési Bizottság elfogadott, az önök támogatását és érdeklődését is elnyerte. Ez nagy örömet és motivációt jelent számomra.
Szeretném természetesen ismét hangsúlyozni, amit önök is nagyon helyesen észrevételeztek a vita során, hogy kevés a manőverezési lehetőségünk. Ez azt jelenti, hogy még inkább indokolt az Európai Bizottsághoz intézett felhívás, hogy tegyen tanúbizonyságot ambícióról, képzelőerőről és bátorságról, és indítsa el a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát és esetleges átdolgozását. Mint önök is tudják, 2011 a többéves pénzügyi keret ötödik éve. Minden bizonnyal ideje, hogy tanuljunk valamit ebből a négy évből. Az ötödiknek határozottan jobbnak kell lennie.
Természetesen világos, hogy egy pénzügyi és gazdasági válság ellen küzdünk, amely - és ez is nyilvánvaló - a különböző országokban más és más. Egyes országokban a válságból való kilábalás jelei mutatkoznak, de ez nem változtat azon, hogy nagyra törőnek kell lennünk, különösen mivel ha ránézünk az Európai Közösség költségvetésére, az innovációra, kutatásra, ifjúságra, a közös piac megvalósítására és a közös piac szabadságainak megvalósítására szánt források valójában az Európai Közösség költségvetésének kis részét adják. Ezért véleményem szerint az esetleges megtakarításoknak nem lenne szabad az Európai Unió költségvetésének e részét érinteniük.
Önök közül sokan mondtak valamit, amivel egyetértek - azt, hogy a fiatalok jelentik az Európai Unió jövőjét. Szeretném azonban hozzátenni, hogy a fiatalok nemcsak a jövőt jelentik, hiszen a fiatalok már most, ma itt élnek. Ma vesznek részt az oktatásban, és ma keresnek munkát. A fiatalok nemcsak a jövőnket jelentik, hanem a jelenünket is. A fiatalokba való befektetés nemcsak a távoli jövőbe való befektetés, hanem arról szól, hogy mi történik itt és most. Erre folyamatosan emlékeztetnünk kell magunkat.
Szeretnék még néhány szót szólni az Európai Unió költségvetéséről folytatott kibővített gondolkodásról is. Ez nemcsak a fiatalokról szól, hanem tágabb értelemben magában foglalja a fiatalokkal kapcsolatos kérdéseket is, valamint szélesebb perspektívában az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó kérdéseket is. Úgy gondolom, hogy itt nagyon világos az európai dimenzió, a hozzáadott értéket képviselő európai dimenzió. Nem szabad megfeledkeznünk azonban arról, hogy egy egyesült Európában működünk, ahol a gondolat mobilitása és az emberek mobilitása tulajdonképpen egyike fontosabb értékeinknek, és ezzel folyamatosan törődnünk kell.
Szeretném néhány szóban összefoglalni az Európai Parlament költségvetéséről folytatott vitát is. Igaz, hogy ma az előadót helyettesítem, de hadd engedjem meg magamnak, hogy mondjak néhány szót, és kiemeljek valamit, ami már szerepel a Költségvetési Bizottság jelentésében. Ez természetesen az, hogy fontos mindig a megtakarításokra gondolni, és mindig átgondolni, hogy a ténylegesen megvalósuló kiadások indokoltak-e, és hogy a lehető legjobbak-e. Ez az átgondolás folyamatos, és ezzel mindannyiunknak foglalkoznia kell. Ennek az átgondolásnak természetesen látszódnia kell az Európai Parlament jelentésében is.
Nagyon remélem, hogy ez a vita, amelyre ilyen késői időpontban került sor, semelyikünk számára nem volt felesleges időtöltés. Nagyon remélem, hogy Lewandowski úr mindent figyelembe fog venni, ami elhangzott, és hogy nem felejtette el, hogy nemrég még ő is képviselő volt ebben az ülésteremben, és nagyon remélem, hogy ez a vita tükröződni fog a költségvetés-tervezetben, amelynek előterjesztését az Európai Bizottság április 27-re ígérte. Természetesen örömmel el fogom mindezt újra és újra elismételni a tavasz folyamán, majd őszig, de mégis nagyon boldog lennék, ha az itt már felvetett javaslatok egy részét már most belefoglalnák az Európai Bizottság tervezetébe, hogy végül ne legyen szükség annyi ismétlésre. Még egyszer szeretném megköszönni figyelmüket.
Elnök
A közös vitát lezárom.
A szavazásra holnap kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Edit Herczog
írásban. - Mindenekelőtt szeretnék emlékeztetni arra, hogy noha az EU képes volt közösen reagálni a pénzügyi és gazdasági válságra az európai gazdaságélénkítési terv elfogadásával, továbbra sem kielégítő az EU általános gazdasági helyzete. Elkerülhetetlen, hogy a 2011. évi költségvetési iránymutatásokban figyelembe vegyék a következő prioritásokat: az FP7 végrehajtását, amely 2011-ben érik be, szorosan figyelemmel kell kísérni; az újonnan létrehozott európai űrpolitika fejlesztése és a tudományos és műszaki haladás előmozdítása, az innovatív technológiák és a fenntartható fejlődés támogatása; a fenntartható energiával összefüggő kihívásoknak és az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek tükröződnie kell az EU költségvetési prioritásaiban; ezek a prioritások további költségvetési forrásokat fognak igényelni, különösen az ITER és az európai stratégiai energiatechnológiai terv finanszírozásához és az energiahatékonyság előmozdításához; a Galileo projekt, a GMES program és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontossága; a folyamatban lévő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések megfelelő végrehajtásának és értékelésének elsőbbséget kell élveznie.
Bízom abban, hogy ezeket a fő kérdéseket megfelelő módon figyelembe fogják venni a soron következő 2011-es költségvetési eljárás során.
Cătălin Sorin Ivan
írásban. - (RO) A költségvetési eljárás idén esik át a legnagyobb reformon a többéves pénzügyi keretek 1988-as bevezetése óta. Miközben folyik a költségvetési eljárás reformja, az igazat megvallva a teljes költségvetési keretet hozzá kell igazítani a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új intézményi realitásokhoz, elsősorban az Európai Külügyi Szolgálathoz. Úgy vélem azonban, hogy a leendő költségvetés fő célja az új Európa 2020 menetrend politikáinak támogatása lesz. Ennek a projektnek csak akkor van esélye a sikerre, ha biztosítjuk hozzá a megfelelő finanszírozást. Máskülönben ez a menetrend is úgy végzi, mint korábbi társa, a lisszaboni stratégia, amely a kitűzött célok elérését illetően melléfogásnak bizonyult. E tekintetben szeretnék osztozni az előadó érzéseiben, és szeretném hangsúlyozni, hogy mennyire fontosak a fiatalokra, az oktatásra, a kutatásra és az innovációra vonatkozó politikák. Nézetem szerint ezek biztosítják azokat a sarokköveket, amelyekre mind a 2011. évi költségvetést, mind pedig jövőképünket építenünk kell majd.
Jarosław Kalinowski
írásban. - (PL) Az Európai Unió 2011. évi költségvetésének egyértelmű támogatást kell nyújtania a következő évtizedre szóló közösségi stratégia fő trendjei számára. Ide tartozik a technológiai innováció, a fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a biológiai sokféleség gondozása.
Erőteljesen indokolt az oktatási rendszerek fejlesztésének támogatása is interdiszciplináris befektetés segítségével. A pénzt olyan vállalkozásokba kell befektetni, amelyek garantálják, hogy a végzős diákok munkahelyet találjanak. Ha ma nem nyújtunk támogatást az ifjúságnak, a gazdasági növekedés lassulásának sivár kilátásával és talán egy újabb válsággal fogunk szembesülni.
Nem szükséges, hogy emlékeztessenek bennünket az információs technológiai ágazat intenzív fejlesztésének szükségességére és arra, hogy gondoskodnunk kell polgáraink digitális technológiához való hozzáféréséről. Ez meg fogja könnyíteni az oktatást az információs technológia területén, és egyszerűbbé fogja tenni a tájékozódást is, különösen a vidéki területeken élők számára.
Petru Constantin Luhan
írásban. - (RO) Szeretném az előadó és képviselőtársaim által a 2011. évi költségvetés prioritásairól folytatott viták során tett észrevételeket sajátjaimmal kiegészíteni. Mint ahogyan az Európai Bizottság januárban ki is hirdette, nagyra törő tervek vannak készülőben a Galileo projekt tekintetében. Az e rendszer által kínált első szolgáltatásokat 2014 elején fogják elindítani: ezek a nyílt szolgáltatás, a szabályozott közszolgáltatás és a keresési és mentési szolgáltatások. 2014-ben megkezdődik az életbiztonsági szolgáltatás és a kereskedelmi szolgáltatás kipróbálása is. Hadd emlékeztessem önöket arra, hogy a Galileo kritikus jelentőségű az európai csúcstechnológiai ipar jövője szempontjából. Új piacokat fog teremteni, és lehetővé fogja tenni Európa számára, hogy globális versenytárssá váljon a technológia területén. E jelentős európai projekt előkészítését eddig a TEN-T politika támogatta, és miután működésbe lép, sokkal hatékonyabban lehet majd használni a közlekedési infrastruktúrát. Összességében úgy gondolom, hogy a Galileónak elegendő forrást kell kapnia a jövőben az Európai Unió költségvetéséből, hogy ez a nagyra törő projekt valósággá válhasson.
Marian-Jean Marinescu
írásban. - (RO) A 2010. és a 2011. évi költségvetés elfogadása kivételes körülmények között fog végbemenni, és külön kihívást fog jelenteni. Emiatt meg kell találni az ideális megoldást a Lisszaboni Szerződés sikeres végrehajtására, amely önmaga is jelentős pénzügyi kihívás. A pénzügyi válság sok tagállamban máig érződő hatásainak enyhítését célzó megoldásokat is meg kell találni. A Parlamentnek nyílt vitát kell folytatnia az 5. fejezet kiadásainak 2011-es felső határáról. Egyensúlyt kell találnunk valamennyi igény finanszírozásának biztosítása, illetve a költségvetési fegyelem fenntartása között, még ha ez a kiadások leszorítását is jelenti, hogy megfeleljünk a többéves pénzügyi keretnek. Először is, szabványosítanunk kell az igazgatási kiadásokat oly módon, hogy azokat teljes egészében e fejezetben szerepeltetjük, és el kell végeznünk a kiadási plafon alkalmas, realisztikus felülvizsgálatát. Létfontosságú mindenekelőtt, hogy intézményközi együttműködés jöjjön létre a helyes gyakorlatok cseréjének előmozdítása és az ezek hatékonyságának fokozására szolgáló lehetőségek további kutatása érdekében. Ezen túlmenően külön jelentőséget kell tulajdonítani a közvetlen költségvetési kihatással rendelkező területcsoportok ellenőrzésének és elemzésének, és a források elosztásának és megtakarításának minden módját azonosítani kell.
Bogusław Sonik
írásban. - (PL) Folyik a munka a 2011. évi költségvetésen. A vita egyik témája az, hogy a Parlament módosíthatná a 2007-2013-as pénzügyi tervet az olyan területeken, mint például a "versenyképesség és kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért”. Ezen túlmenően folyamatban van az Európa 2020 stratégiára irányuló munka, amelynek az innováció előmozdítására, a vállalkozás támogatására és a tudományba, az új technológiákba és a regionális fejlesztésbe való befektetésre kell koncentrálnia. Szeretném külön felhívni a figyelmet a gazdasági, társadalmi és területi kohézió kérdésére, mivel az alapvető a tartós gazdasági növekedésnek és a tagállamok teljes körű integrációjának a biztosításához az EU-ban. A Lisszaboni Szerződés 174. cikke a hegyvidéki régiókra vonatkozó politikát a regionális politika egyik konkrét típusaként említi, a szigeti régiók és a határon átnyúló régiók mellett. Harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Uniónak gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának erősítését eredményező intézkedéseket kell folytatnia. Hangsúlyt kell helyezni különösen a sajátos természeti és földrajzi feltételekkel jellemzett régiók fejlettségi szintjei közötti eltérések csökkentésére. A hegyvidéki és szubmontán területek teszik ki az EU területének csaknem 40%-át, és ezeken él az EU polgárainak közel 20%-a. A hegyvidéki régiók sajátos gazdasági és területi problémái a tagállami egyedi hegyvidéki politikák folytatásának célkitűzéseit és elveit szabályozó, nemzetek feletti jogszabályok életbe léptetését igénylik, és ami még fontosabb, megkövetelik, hogy megfelelő szintű finanszírozást biztosítsanak a külön e régióknak szóló projektekhez és programokhoz. Úgy gondolom, hogy a hegyvidéki régiók pénzügyi támogatásának szerepelnie kell az új pénzügyi tervben és az Európa 2020 stratégiában.
Iuliu Winkler
írásban. - (HU) A jövő év az Európa 2020 stratégia alkalmazásának első esztendője lesz, amely új szakaszt jelenthet az Európai Unió fejlődésében. Következésképpen a 2011-es költségvetési év rendkívül fontos lesz a következő évek pénzügyi tervezése szempontjából. A költségvetési prioritásoknak tartalmazniuk kell az Európai Unió válaszlépéseit a globális válság kihívásaival szemben. Az Európa 2020-as stratégia ebből a szempontból kiemelten fontos összetevő. A 2011-es költségvetési tervezetbe foglalt prioritások azonban nem eredményezhetik az EU alappolitikáinak módosulását. A kohéziós és strukturális politikák, valamint a mezőgazdasági politika a jövőben is teljes odafigyelést igényel, hasonlóképpen a kkv-knek nyújtott támogatás. Utóbbitól függ ugyanis az EU fenntartható és versenyképes gazdasággá válása. Egy pillanatra sem szabad szem elől tévesztenünk, hogy az említett politikák képezik az európai építkezés alapvető értékét jelentő szolidaritás kifejeződését.
