Stunda priekšsēdētāja jautājumiem Komisijai
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājumu stunda Komisijas priekšsēdētājam.
Brīvi jautājumi
Joseph Daul
PPE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, vai Eiropai šoziem ir paredzama jauna gāzes krīze? Atcerēsimies konfliktu starp Krieviju un Ukrainu, kura dēļ cieta miljoniem eiropiešu. Es atzinīgi vērtēju vienošanos, kas panākta Jaltā 19. novembrī. Tomēr mēs zinām, ka pagājušajā mēnesī Ukrainai bija lielas grūtības apmaksāt rēķinu par Krievijas gāzi. Mēs zinām arī to, ka janvārī politiskā situācija būs īpaši smaga saistībā ar prezidenta vēlēšanām.
Kādus preventīvus pasākumus Komisija var ierosināt un īstenot Eiropas līmenī, lai aizsargātu mūsu pilsoņus no iespējamas jaunas krīzes ietekmes, un kāda mācība ir gūta 2009. gada ziemas notikumos?
Vai pietiks ar 16. novembrī panākto nolīgumu starp ES un Krieviju par agrīnās brīdināšanas sistēmu un regulas projektu par gāzes piegādes drošību, kuru es atzinīgi vērtēju?
José Manuel Barroso
Priekšsēdētāja kungs, Daul kungs! Pateicos par jūsu jautājumu. Arī es tāpat kā jūs vēlos novērst iepriekšējā gada krīzes atkārtošanos.
Es esmu veicis lielu darbu, un mēs esam cieši sadarbojušies ar prezidentu Yuschenko, premjerministri Timoshenko un Krievijas varas iestādēm, kā arī starptautiskajām finanšu iestādēm, lai atbalstītu Ukrainu.
Ko vēl var izdarīt?
Agrīnās brīdināšanas sistēma, par kuru mēs pagājušajā nedēļā vienojāmies ar Krieviju, drīzumā palīdzēs mums laikus konstatēt problēmas. Es faktiski varu jums teikt, ka šajā visaugstākā līmeņa sanāksmē ar Krieviju, kurā piedalījās prezidents Medvedev, gaisotne bija teicama, tā bija ievērojami labāka nekā citos gadījumos.
Mēs strādājam arī ar gāzes koordinācijas grupu - grupu, kurā iekļautas dalībvalstis un nozare, - par gāzes uzglabāšanu. Mēs turpinām darbu ar starptautiskajām finanšu iestādēm par reformu gāzes nozarē un tās modernizāciju Ukrainā. Tomēr, kā jūs teicāt, stāvoklis Ukrainā nav viegls. Taču es nākamnedēļ būšu Kijevā kopā ar Padomes priekšsēdētāju Reinfeldt kungu, lai vēlreiz parādītu, cik lielu nozīmi mēs piešķiram šīs nozares reformai Ukrainā.
Martin Schulz
Es vēlos jums jautāt, vai jums ir iepriekš bijušas grūtības ar Bulgārijas Sergei Stanishev valdību vai Ivaylo Kalfin kā šīs valsts ārlietu ministru? Vai jums ir bijis iemesls apšaubīt Stanishev kunga vai Kalfin kunga demokrātisko leģitimitāti vai viņu lojalitāti Eiropas Savienības iestādēm?
Ja tāda nav bijis, kā jūs vērtējat pašreizējā Bulgārijas premjerministra Borisov kunga paziņojumus, kuros viņš ir teicis, ka Bulgārijas Sociālistiskā partija ir jāaizliedz. Borisov kungs ir teicis, ka viņi - ar to domājot Bulgārijas Sociālistiskās partijas kongresa delegātus - ir bars nekaunīgu bandītu.
Treškārt, šonedēļ Borisov kunga paziņo, ka "katram, kas nīst sociālistus Bulgārijā, ir jābūt kopā ar mums”. Kā jūs vērtējat šo nostāju, ko paudis Eiropadomes loceklis?
José Manuel Barroso
Pateicos jums par jūsu jautājumu, Schulz kungs. Tomēr, lūdzu, ņemiet vērā, ka man ir jāizrāda savaldība, izsakoties par dažādu valsts vai valdības vadītāju izteikumiem par savas valsts iekšpolitiku. Nav mans uzdevums šeit un tagad iesaistīties šajā vietējā strīdā.
Konkrēti atbildot uz jūsu jautājumu, es varu teikt, ka tad, kad Sergei Stanishev bija premjerministrs, man ar Bulgārijas valdību vienmēr bija ārkārtīgi lojālas sadarbības attiecības. Es varu arī šeit teikt, kā to esmu viņam teicis personiski, ka Stanishev kungs vienmēr ir bijis ārkārtīgi lojāls Komisijas un visu iestāžu partneris attiecībā uz Eiropas projekta veicināšanu. Es neaizmirsīšu viņa lojālo sadarbību un uzticību Eiropai tikai tādēļ, ka viņš ir zaudējis varu.
Martin Schulz
(DE) Es saprotu, ka jūs negribat iejaukties Bulgārijas iekšpolitikā. Man ir pieņemama šāda nostāja. Vai var skaidrot, ka jūsu atbilde nozīmē to, ka, jūsuprāt, nav jāaizliedz Stanishev kunga - Bulgārijas Sociālistiskās partijas priekšsēdētāja - partija, kuras veikto darbu jūs personīgi esat augsti novērtējis?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (FR) Schulz kungs, mans uzskats ir tāds, ka visām demokrātiskām partijām ir vieta demokrātiskās valstīs. Tā kā Bulgārija, kā mēs visi zinām, ir demokrātiska valsts, tās visām demokrātiskajām partijām ir sava vieta demokrātiskajā sistēmā.
Tas attiecas uz visām Bulgārijas partijām, kuras, protams, ievēro mūsu Kopienas noteikumus.
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētāja kungs, es gatavojos uzdot jautājumu par Komisijas struktūru, kas ir dabiski, ņemot vērā, ka ļoti drīz mums būs jauna Komisija.
Pirmkārt, man ir aizdomas, ka vides portfeli sadalīs trīs jomās: klimata pārmaiņas, enerģētika un vide. Man ir aizdomas, un tieši to es vēlos uzsvērt.
Tomēr vissvarīgākais jautājums, kuru es gribu jums uzdot, attiecas uz pamattiesībām un cīņu pret diskrimināciju. Man šķiet, ka mēs vienojāmies, ka būs komisārs, kas būs atbildīgs par šo tematu. Tagad ir svarīgi pārliecināties, ka mums nav "iekšlietu” portfeļa, kurā ietilpst patvēruma un imigrācijas lietas, jo "patvērums un imigrācija” šajā gadījumā būs drošības jautājums, nevis iekšlietu jautājums.
Barrot kungs ir ierosinājis izveidot trīs komisāru amatus: pamattiesību, iekšlietu un drošības komisāru, nošķirot patvērumu un imigrāciju. Mans jautājums ir vienkāršs: kāds ir jūsu viedoklis šajā jautājumā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (FR) Pirmkārt, attiecībā uz jautājumu par klimata pārmaiņām jeb, pareizāk sakot, portfeli "darbībai klimata pārmaiņu jomā” mans viedoklis ir tāds, ka tas ir ļoti svarīgs. Tā ir horizontāla atbildība, dimensija, kas ir jāintegrē visos Savienības politikas veidos. Klimata pārmaiņu politikas komisārs noteikti būs atbildīgs par Kopenhāgenā veiktā darba turpināšanu, tostarp visu ar to saistīto iekšējo un ārējo darbību.
Attiecībā uz tieslietu un iekšlietu portfeli - jā, esmu nolēmis arī to sadalīt divos. Viens portfelis tiks veltīts tieslietām un pamattiesībām, un otrs portfelis - iekšlietām. Turklāt šāds dalījums ir parasta parādība daudzās mūsu dalībvalstīs, kurās ir tieslietu ministrs un iekšlietu ministrs.
Es, protams, vēlos apspriesties ar attiecīgajiem komisāriem par precīzu definīciju, bet varu jau tagad teikt, ka gribu, lai par tieslietām un pamattiesībām atbildīgais komisārs īpaši pievērstos uzdevumam novērst šķēršļus, ar kuriem sastopas Eiropas pilsoņi, īstenojot savas tiesības.
Daniel Cohn-Bendit
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos turpināt to pašu virzienu, ko sāka Verhofstadt kungs, jo Komisija pašlaik tiek veidota.
Mēs lasām un dzirdam diezgan bīstamas baumas. Vai jūs uzskatāt, ka tieši jūs, Komisijas priekšsēdētājs, - jo jūs tikāt ievēlēts un apstiprināts kā priekšsēdētājs - esat tas, kurš veido Komisiju, kurš organizē Komisiju un kurš nosaka komisāru kompetenci, vai arī Savienības valstis un lielās valstis ir tās, kas ar spiedienu vai kā citādi uzspiež jums noteiktu nostāju?
Manuprāt, ir nepieņemami - bet varbūt es kļūdos - lasīt laikrakstos, ka Francija grib šo, Apvienotā Karaliste grib to, bet Merkel kundze grib vēl kaut ko citu. Sarkozy kungs un Merkel kundze jūs iecēla, viņiem vairs nekas nav sakāms, jums ir jārada jūsu Komisija!
Vai tāds ir jūsu skatījums uz Komisijas priekšsēdētāja uzdevumiem vai arī tas ir citāds, līdzīgāks tam, kā to redz Merkel kundze un Sarkozy kungs?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (FR) Veids, kā es redzu lietas, ir ļoti vienkāršs: tā ir Lisabonas līguma ievērošana un attiecīgi pašreizējā līguma ievērošana. No 1. decembra Lisabonas līgums, konkrēti 17. pants, nosaka ļoti skaidri - man šeit ir tā izdevums angļu valodā -, ka Komisijas priekšsēdētājs lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, un tieši to es, protams, gatavojos darīt, tostarp arī attiecībā uz portfeļu piešķiršanu.
Atzīsim skaidri, ka spiediens ir vienmēr, kā jūs to zināt. Mums visiem tiek izvirzītas prasības. Tomēr es esmu tas, kurš galu galā uzņemas pilnu atbildību par Komisijas sastāvu, un es domāju, ka šai Komisijai būs arī pienācīgi spēcīgs atbalsts Eiropas Parlamentā.
Es esmu smagi strādājis, lai panāktu samērā spēcīgu vienprātību. Turklāt man ir arī dažas labas ziņas, kā arī daži pateicības vārdi, ko šodien jums pateikt: nākamajā Komisijā būs iekļautas deviņas sievietes, tātad par vienu vairāk nekā pašlaik. Pirms nedēļas bija tikai trīs sievietes kā iespējamas kandidātes. Daudzi no jums man ir palīdzējuši pārliecināt dalībvalstis par to, cik svarīgs ir lūgums izvirzīt vairāk sieviešu. Šis ir praktisks piemērs, kas rāda manu stingro apņēmību izveidot kolektīvu, kas var gūt jūsu Parlamenta atbalstu.
Daniel Cohn-Bendit
(FR) Barroso kungs, tā kā jūs runājat par Komisiju un par sievietēm, vai jūs nedomājat, ka ilgtermiņā Komisijas priekšsēdētājam būtu vieglāk, ja katra valsts piedāvātu viņam divus komisārus, izvirzītu divus kandidātus: vīrieti un sievieti?
Tādējādi jūs varētu izveidot līdzsvarotu Komisiju, nevis ar deviņām sievietēm, bet Komisiju, kurā ir puse sieviešu, puse vīriešu.
José Manuel Barroso
Jums ir pilnīga taisnība. Es ļoti vēlētos to sasniegt. To diemžēl neparedz līgums.
Es piekrītu jūsu kolēģim, deputātam Verhofstadt kungam.
Problēma ir nopietna: šis pienākums nav paredzēts līgumā. Kā jums zināms, esmu pat rakstījis atklātu vēstuli, kurā aicināju dalībvalstis palīdzēt man saistībā ar šo dzimumu līdzsvara problēmu. Būtu ideāli, ja mums būtu vēl līdzsvarotāka Komisija.
Tomēr es priecājos par stāvokli, ko esam beigu beigās sasnieguši, un es vēlos pateikties ikvienam Parlamentā, kas man ir palīdzējis veikt šo pienākumu.
Michał Tomasz Kamiński
ECR grupas vārdā. - (PL) Barroso kungs, es vēlos izteikt jums lielu pateicību par to, ka šodien esat kopā ar mums, un es vēlos sākt ar to, ka, šķiet, mums būtu jāmudina mūsu kolēģi deputāti piedalīties šajās debatēs ar jums, jo dažiem deputātiem ir lielāka interese par citām Strasbūras ievērības cienīgām vietām nekā par iespēju tikties ar jums.
Mans jautājums attiecas uz Lisabonas stratēģijas mērķiem, kas Eiropas Konservatīvo un reformistu grupai vienmēr ir bijuši ļoti svarīgi. Jo īpaši tas attiecas uz to, ko jūs ne tik sen teicāt, kad jūs to izvirzījāt kā savas stratēģijas daļu: jaunu sākumu kopējam tirgum. Mēs patiešām domājam, ka Eiropai ir vajadzīgs kopējs tirgus. Nesen pieņemtais Lisabonas līgums piešķir Eiropas iestādēm lielāku kompetenci politiskā izpratnē, un man šķiet, ka paveras īpaša veida atšķirība starp politisko integrāciju, kas palielinās, un ekonomisko integrāciju. Barroso kungs, es ļoti vēlos, lai jūs pievērstu uzmanību jautājumam par jaunā tirgus sākumu jau līdz ar jūsu jaunā pilnvaru laika sākšanos.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Man Kamiński kungam ir labi jaunumi: šodien šeit, Komisijas sanāksmē Strasbūrā, mēs pieņēmām Komisijas darba dokumentu par apspriežu sākšanu attiecībā uz to, ko es saucu par "Eiropas 2020. gadu”, Lisabonas stratēģijas turpinājumu, kas, protams, ir domāts Parlamenta, Eiropas valdību un plašas sabiedrības apspriešanai.
Darba dokumentā ir īpaši uzsvērta vajadzība padziļināt iekšējo tirgu, un es pat esmu lūdzis Mario Monti, Eiropā labi pazīstamu personu, sniegt man ziņojumu par veidiem, kā mēs varam pievērsties iekšējā tirgus trūkstošajiem ķēdes locekļiem. Es ceru, ka šis ziņojums pirmajā redakcijā būs gatavs pirms Eiropadomes sanāksmes martā, kurā, jāpiebilst, arī Padomes Spānijas prezidentūra grib dot savu ieguldījumu un pasteidzināt šo notikumu attīstību.
Iekšējā tirgus attīstība ir viens no veidiem, kā mēs varam atklāt jaunus izaugsmes avotus, reaģējot uz konkurētspējas izaicinājumiem no citām pasaules daļām.
Lothar Bisky
To, ka īpašajā augstākā līmeņa sanāksmē tika runāts par dzimumu līdzsvaru, es uzskatu par atzīstamu lietu. Mēs vēlētos izrādīt cieņu šādam sasniegumam. Es vēlos arī piebilst, ka mēs joprojām jūs atbalstīsim, ja jūs turpmāk saglabāsiet šo dzimumu līdzsvaru.
Mums tagad ir divas jaunas vadošas personas Eiropas Savienībā, ar kurām jārēķinās, kurām, kā ir teikušas visas puses, būs jāiedzīvojas savos jaunajos pienākumos. Tas, protams, vienmēr tā būs. Runā arī par vieglajiem svariem un smagsvariem. Es to redzu šādi: šodienas vieglā svara pārstāvji ir rītdienas smagsvari un otrādi. Daudzi, kas ir smagie svari vienu dienu, nokļūst vieglā svara kategorijā nākamajā dienā.
Turklāt mums ir jāpārvar arī smaga ekonomiskā krīze. Īpaši sociālās sekas rada mums daudz risināmu problēmu. Bezdarbs, nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā iespaido desmitiem miljonu cilvēku. Krīzes upuru skaits jau sniedzas pāri visām robežām. Jaunattīstības pasaulē sekas ir vēl ļaunākas.
Vai jūs, Barroso kungs, esat gatavs kopā ar jauno Komisiju mācīties no kļūdām, kas tika pieļautas, īstenojot radikālu brīvā tirgus politiku? Vai esat sagatavojies veikt neatliekami vajadzīgu politikas maiņu, lai pirmajā vietā liktu cilvēkus, nevis peļņu un sociālās intereses, nevis konkurences intereses?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Jaunajā Eiropas Savienības stratēģijā 2020. gadam, kuru es tikko kā izziņoju, spēcīgs uzsvars ir likts uz sociālajiem jautājumiem, ko jūs, Bisky kungs, nupat pieminējāt. Manuprāt, mums pašlaik ir neatliekama situācija sociālajos jautājumos, jo īpaši augošā bezdarba dēļ. Pastāv risks, ka zema izaugsme un augsts bezdarbs var ilgt desmit gadus, un tas radītu nopietnu spriedzi mūsu sociālajos modeļos un dzīves standartos. Tāpēc, manuprāt, ir svarīgi risināt jautājumus, kas saistīti ar sociālo iekļaušanu.
Mums ir jābūt arī pārliecībai, ka mūsu cilvēki ir apguvuši īstās prasmes, lai gūtu panākumus šajā jaunajā ekonomikas modelī. Viena no prioritārajām jomām Eiropas Savienības stratēģijā 2020. gadam tādējādi būs cilvēku potenciāla palielināšana. Uzsvars ir jāliek uz izglītību un prasmēm, mūžizglītību, darbinieku mobilitāti, uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības atbalstīšanu, kā arī cīņu pret atstumtību un nabadzību. Es domāju, ka mums kā Eiropas Savienībai ir pienākums padarīt cīņu pret atstumtību un nabadzību par vienu no mūsu prioritātēm.
Rolandas Paksas
Priekšsēdētāja kungs, vēl septembrī es vērsos pie jums par Ignalinas atomelektrostacijas darbības turpināšanu. Jūsu atbilde radīja man iespaidu, ka Komisijai nav zināms patiesais stāvoklis, ka tā nav informēta vai arī mēģina izvairīties no EP deputātiem.
Tāpēc, priekšsēdētāja kungs, es domāju, jūs zināt, ka nav uzcelta neviena kodoldegvielas glabātava un izlietotie kodolstieņi tiks turēti reaktorā, pazeminot reģionā kodoldrošību. Tā ir pirmā lieta. Otrkārt, es domāju, jūs zināt, ka ģeneratoru aizvietotāji tiks uzcelti tikai pēc trim gadiem no šodienas un ka Lietuvai trūks elektroenerģijas. Tā ir otrā lieta. Treškārt, es uzskatu, ka jūs apzināties, ka manis pieminētie apstākļi ļauj turpināt atomelektrostacijas darbību un ka tā nav gatava darbības slēgšanai.
Mans jautājums, priekšsēdētāja kungs, ir šāds: kas uzņemsies atbildību par pazemināto kodoldrošību šajā reģionā un par paaugstināto risku Eiropas Savienības pilsoņiem?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Jautājums par Ignalinu, kā jums zināms, ir jautājums par Lietuvas Pievienošanās līgumu. Mums ir jāievēro šis Pievienošanās līgums, ko parakstīja visas dalībvalstis, tostarp arī Lietuva.
Tagad mēs ņemam vērā ne tikai ekonomiskos, bet arī drošības aspektus. Es uzskatu, ka tas viss tiek ņemts vērā mūsu lēmumā un mēs varam strādāt kopā ar Lietuvas iestādēm, lai nodrošinātu kodoldrošības situāciju.
Turklāt manas nesenās tikšanās laikā ar prezidentu Medvedev es vēlreiz akcentēju jautājumu par energopiegādi Lietuvai no Krievijas. Es viņam jautāju, kāpēc viņi nevar būt vairāk orientēti uz sadarbību jautājumā par Druzhba cauruļvadu. Tā mēs aktīvi strādājam ar saviem Lietuvas draugiem, kā arī ar citiem partneriem, kas ir svarīgi Lietuvas energoapgādes drošībai.
Hans-Peter Martin
(DE) Komisijas priekšsēdētāj, jautājums par Opel rūpnīcu turpmāko pastāvēšanu nodarbina Eiropas sabiedrību, un tas bija galvenais jautājums arī Vācijas federālo vēlēšanu kampaņā. Ilgi pirms vēlēšanām jau bija skaidrs, ka tiek plānota izpārdošana Magna vadītajam konsorcijam, tomēr tikai 16. oktobrī Komisija netieši norādīja, ka tai ir radušās šaubas.
Kāpēc jūs gaidījāt, kamēr beigsies vēlēšanas Vācijā? Tam lēmumam bija patiešām svarīga ietekme uz vēlēšanu iznākumu Vācijā. Kā jūs varat kliedēt aizdomas, ka tam pamatā bija politiski apsvērumi, jo īpaši tāpēc, ka jūsu ciešās attiecības ar kancleri Merkel ir labi zināmas? Vai esat gatavs nodot sabiedrības rūpīgai pārbaudei jūsu rakstisko un mutisko dialogu par Opel jautājumu, kas notika pirms Vācijas federālajām vēlēšanām 27. septembrī?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Atbildot vispirms uz jūsu pēdējo jautājumu, man ir prieks nodot jums visiem manu saraksti ar kancleri Merkel. Tur nav nekādu problēmu.
Turklāt jāpiebilst, ka pirms vēlēšanām Vācijā mēs organizējām divas sanāksmes ar visām valstīm, kas ir saistītas ar General Motors/Opel, un vakar mēs organizējām trešo sanāksmi. Tā bija trešā Komisijas organizētā ministru sanāksme saistībā ar Opel un pirmā, kopš General Motors nolēma nepārdot Opel.
Būdama ne tikai koordinatore, kas galvenokārt nodrošina visām ieinteresētajām pusēm vienādu informāciju, Komisija arī turpmāk gādās, lai iekšējais tirgus un valsts atbalsta noteikumi tiktu ievēroti. Tas ir ļoti svarīgi, lai izvairītos no postošas sacensības par subsīdijām dalībvalstu starpā, kura galu galā labumu nenesīs nevienam.
Bet tagad notikumi nepārprotami risinās GM laukuma pusē. Patiešām, vienīgi pēc tam, kad GM uzņēmējdarbības plāns būs zināms un mūsu dalībvalstīm varētu rasties vēlēšanās sniegt valsts atbalstu, Komisija varēs izvērtēt, vai tiek ievēroti konkurences noteikumi. Mēs nevaram rīkoties, pamatojoties uz pieņēmumiem. Vienīgi pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānu, mēs varam pateikt, vai tie ir vai nav atbilstīgi mūsu Kopienas noteikumiem.
Hans-Peter Martin
(DE) Esmu ļoti pateicīgs par jūsu piedāvājumu, Barroso kungs, un ar prieku turēšu jūs pie vārda. Lai gan, protams, arī jūsu mutiskais dialogs tiek apstrīdēts. Esmu pārliecināts, ka attiecībā uz to mēs varam atrast risinājumu. Savas atbildes otrajā daļā jūs pieminējāt absolūti būtisku jautājumu, proti, ka notiek sacensība ne tikai par atalgojuma dempinga īstenošanu, bet arī par subsīdijām. Augstākā līmeņa sanāksmes sasaukšana vakar bija ļoti gudrs gājiens. Kādus secinājumus jūs esat izdarījis tās rezultātā? Kā lai mēs turpmāk cīnāmies pret briesmām, ko rada šī sacensība par subsīdijām, kuru esam izjutuši daudzkārt dažādu ES dalībvalstu starpā uz Eiropas nodokļu maksātāju rēķina, vienlaikus, protams, arī iejaucoties šo darbību ekonomiskajos procesos?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Tieši ar valsts atbalsta noteikumu stingru īstenošanu, un šis gadījums patiešām ir ļoti interesants mums visiem - ne tikai iesaistītajām pusēm -, jo, kā jūsu jautājums netieši norāda, ja katrai dalībvalstij būtu jāsāk konkurēt ar pārējām, lai redzētu, kura var piešķirt vairāk naudas uzņēmumam, tas būtu kaut kas tāds, kas nenāktu par labu dalībvalstīm, kas nenāktu par labu patērētājiem un nenāktu par labu nodokļu maksātāju naudai.
Es varu jums garantēt, ka Komisija stingri uzraudzīs valsts atbalsta noteikumu īstenošanu nevis tādēļ, ka mēs būtu fundamentālisti attiecībā uz tirgus vai konkurences noteikumiem, bet tādēļ, ka uzskatām, ka ir svarīgi panākt stingru Kopienas pieeju un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem uzņēmumiem un visām dalībvalstīm - lielajām un mazajām, bagātajām un ne tik bagātajām. Tas ir vislabākais veids, kā nodrošināt, ka mēs joprojām esam taisnīgi savā Savienībā.
Kinga Gál
Barroso kungs, es ļoti atzinīgi vērtēju jūsu tikko sniegto paziņojumu par to, ka esat iecerējis Komisijā portfeli pamattiesību risināšanai.
Es tam pievienotu vēl vienu jautājumu. Tā kā jums ir ļoti labi zināms, ka būtisks skaits autohtonu mazākumtautību un lingvistisku minoritāšu pamatiedzīvotāju dzīvo ES - 15 miljoni cilvēku, 10 % iedzīvotāju -, vai jums ir nodoms iekļaut jautājumu par šīm kopienām, šīm mazākumtautību un lingvistiskajām minoritātēm jaunā komisāra portfelī, kurš nodarbosies ar pamattiesībām?
Manuprāt, īpaši pēc Lisabonas līguma un Pamattiesību hartas stāšanās spēkā ES būtu tālāk jāpilnveido tās pieeja attiecībā uz šīm kopienām.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Atbilde ir vienkārša: jā. Mans nodoms ir tieši nodot nediskriminācijas jautājumus - tostarp, protams, minoritāšu jautājumus - pamattiesību komisāra atbildībā.
Glenis Willmott
Arī es gribēju uzdot jautājumu par dzimumu līdzsvaru Komisijā, tāpēc es vēlos izmantot šo iespēju, lai apsveiktu Cathy Ashton sakarā ar viņas iecelšanu amatā. Esmu pārliecināta, ka jūs man piekritīsiet, ka viņa ir īsts talants. Priecājos, ka pirmais augstā pārstāvja pienākums ir uzdots Lielbritānijas pārstāvim, un es īpaši priecājos, ka tas ir uzdots britu sievietei. Tas ir kaut kas tāds, ko mēs, sievietes no Sociālistu grupas, esam aicinājušas darīt jau pietiekami sen.
Cathy Ashton bija augšpalātas vadītāja Apvienotajā Karalistē, kad Lisabonas līgums tika virzīts - un tas nebija nekāds maznozīmīgs pasākums. Viņai ir lielas politiskās prasmes, un viņa ir daudz paveikusi, būdama komisāre. Viņas klusā diplomātija, nevis egocentriska izrādīšanās ir nodrošinājusi nolīgumus, kur citi cietuši neveiksmes un kur pagātnē ir bijis grūti gūt panākumus. Es teiktu Cathy Ashton, ka viņa šeit atrodas, lai nevis apstādinātu satiksmi, bet lai faktiski radītu satiksmes sistēmu. Es zinu, ka viņai būs fantastiski panākumi.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es ārkārtīgi lepojos un priecājos, ka Catherine Ashton tika izraudzīta par Komisijas priekšsēdētāja pirmo vietnieci un Augsto pārstāvi. Šo kandidatūru es ļoti atbalstīju un apstiprināju Eiropadomē. Protams, mēs visi labi pazīstam viņu kā cilvēku, kam ir gan politiska prasme, gan virziena izjūta, lai uzņemtos sarežģīto Augstā pārstāvja un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka pienākumu.
Mēs visi zinām, ka tas ir jauninājums. Mums visiem būs vajadzīgs laiks, lai iemācītos izmantot jauno kārtību, lai gūtu vislabākos rezultātus attiecībā uz Eiropas Savienības pieaugošo nozīmi pasaulē. Ir skaidrs, ka mēs to sasniegsim, vienīgi veidojot īstu partnerību iestāžu starpā. Tieši tas ir jānodrošina divkāršajai vadībai, un Komisija, esmu drošs, piedāvās panākt vislabāko ietekmi pasaulē, kāda vien iespējama.
Protams, es esmu ļoti laimīgs, ka viņa ir no Lielbritānijas - manuprāt, ir svarīgi, ka Lielbritānija paliek Eiropas Savienības centrā, - un ka viņa ir arī sieviete, jo, kā jūs zināt, man ir bijusi liela apņēmība attiecībā uz dzimumu līdzsvaru. Tāpēc visu šo iemeslu dēļ, kā arī tāpēc, ka viņa ir mana kolēģe Komisijā, es biju - kā varat iztēloties - ārkārtīgi laimīgs par šo lēmumu.
Andrey Kovatchev
(BG) Vispirms es gribu kaut ko paskaidrot Schulz kungam. Bulgārijas premjerministrs nekad nav aicinājis aizliegt Bulgārijas Sociālistisko partiju. Tagad kārta manam jautājumam Barroso kungam. Vai pēc 19. novembra ir skaidrs, kuras ārpolitikas jomas paliks Komisijas kompetencē un kuras tiks pārnestas uz Ārējās darbības dienestu, piemēram, paplašināšanās, tirdzniecība vai palīdzība jaunattīstības valstīm?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Jā, Augstais pārstāvis vienlaikus būs Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, tāpēc ir liela iespēja apvienot KĀDP kompetences - kas ir Augstā pārstāvja joma - ar tradicionālajām Kopienas kompetencēm ārējās attiecībās. Vienkārši sakot, mums viena un tā pati persona izpilda Javier Solana un Benita Ferrero Waldner pienākumu. Šī persona to darīs kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece, bet arī kā Ārlietu padomes priekšsēdētāja. Es domāju, ka ideja par šādu līmeni ir ārkārtīgi svarīga.
Kopumā, kā to skaidri nosaka Lisabonas līgums, valsts vai valdības vadītāju līmenī Padomes priekšsēdētājam ir jāpārstāv Eiropas Savienība KĀDP jautājumos šādā līmenī un šādā amatā, savukārt, kā to nosaka Lisabonas līguma 17. pants, Komisijai ir jāpārstāv Eiropas Savienība visos pārējos ārlietu jautājumos.
Derek Vaughan
Barroso kungs, jūs varat gribēt vai negribēt komentēt nesen atklātībā nonākušo budžeta pārskata dokumentu, bet jūs, bez šaubām, zināsit, ka tas ir izsaucis lielas bažas daudzos Eiropas reģionos. Velsas premjerministrs Rodri Morgan nesen jums pat ir rakstījis, paužot savas bažas.
Ņemot to vērā, vai varu jums jautāt, vai jūs sniegsiet jaunus priekšlikumus, apliecinot reģioniem visā Eiropā, ka tiem būs pieejami struktūrfondi pēc 2013. gada? Un, ja jūs patiešām gatavojaties ierosināt šādus priekšlikumus, vai tas notiks pašreizējās Komisijas vai jaunās Komisijas laikā, kad to iecels?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es jums varu pateikt, ka esmu lasījis Velsas premjerministra vēstuli, bet nekad neesmu lasījis jūsu pieminēto dokumentu.
Komisijā ir daži darba dokumenti, ko izstrādājuši visi tās dienesti, bet tie neatspoguļo Komisijas uzskatus. Vienīgi Komisāru kolēģija pieņem nostājas, kas ir saistošas Komisijai. Mēs atrodamies sagatavošanas darba stadijā. Es varu jums teikt, ka personīgi es, kā jūs zināt, ārkārtīgi iestājos par sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un ka reģionālā politika joprojām būs viena no galvenajām nākamās Komisijas prioritātēm.
Attiecībā uz budžeta pārskatu esmu nolēmis, vienojoties ar Parlamentu - proti, Budžeta komitejas priekšsēdētāju -, budžeta pārskatu sniegt vēlāk. Būtu derīgi vispirms vienoties par Eiropas Savienības stratēģiju 2020. gadam vispārējās līnijās, pēc tam jaunajai Komisijai sniegt budžeta pārskatu, tādējādi jaunā kolēģija būtu pilnīga priekšlikuma autore un varētu cieši kopā ar jums izstrādāt nākamos finanšu plānus.
Sarah Ludford
Chris Patten teica, ka bīstamību Balkānos rada tas, ka viņi izliekas, ka veic reformu, un ES izliekas, ka tic viņiem.
Šķiet, ka tas notiek Bosnijā, kas satraucoši virzās pretī darbības spēju zudumam vai pat sabrukumam. Bosnijā uzskata, ka starptautiskā sabiedrība un ES neveiksmīgi ir mēģinājusi iestāties par reformām un atbalstīt Serbijas Republikas vadītāju Milorad Dodik. Augstā pārstāvja birojs, lai gan vēl darbojas, ir vājināts, un starptautiskās sabiedrības autoritāte ir vājināta.
Kā jūs atbildētu uz pārmetumiem, ka ES darba kārtība Rietumbalkānos ir tāda, kas nes labumu serbiem Belgradā un Bagna Luca, bosniešiem kļūstot par zaudētājiem.
Vai jūs mudināsiet jauno Augsto pārstāvi un - kad viņa tiks apstiprināta - Komisijas priekšsēdētāja vietnieci Cathy Ashton uzskatīt Bosniju par absolūti galveno prioritāti? Kā jūs nodrošināsiet, lai ES īpašā pārstāvja rīcībā būtu reāla svira, skaidrs mandāts un vienots ES atbalsts viņam vai viņai?
Priekšsēdētājs
Es vēlos teikt kaut ko ļoti nopietnu. Mēs runājam par beidzamās, 2009. gada 19. novembra, Padomes sanāksmes iznākumu. Es zinu, ka Padomes sanāksmes laikā gandrīz viss būtu varējis tikt pateikts vai noticis, bet šis jautājums varbūt nebija pēdējās Padomes sanāksmes jautājums, tāpēc, lūdzu, ievērosim tematu, jo tas ir nepieciešami.
Sarah Ludford
Es jautāju par Augsto pārstāvi Cathy Ashton, kura tika iecelta pagājušajā nedēļā. Tas ļoti lielā mērā "izriet no Eiropadomes”.
Priekšsēdētājs
Labi, lai tā būtu, ja priekšsēdētājs Barroso vēlēsies uz to atbildēt, bet es gribu lūgt jūs, kolēģi, ievērot mūsu tematu, kas ir ļoti skaidri definēts.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Vispirms ļaujiet man pateikt, ka es pilnīgi pievienojos bažām, kas tiek paustas attiecībā uz situāciju Bosnijā. Faktiski šis jautājums kļūst ārkārtīgi smags. Mēs diskutējam par to ar Bosnijas varas iestādēm un ar attiecīgajiem dalībniekiem Eiropā un ārpus tās.
Protams, mana atbilde jums ir šāda: jā, es ceru, ka Cathy Ashton veltīs tam lielu uzmanību kopā ar paplašināšanas komisāru, jo Bosnija, kā jūs zināt, atrodas Eiropas Savienības iespējamās paplašināšanās zonā. Mums katrā ziņā ir jādara viss, lai būtu droši, ka šī valsts nostājas pati uz savām kājām un ka tā spēj nostiprināties kā pilntiesīga valsts, demokrātiska valsts, kura cenšas reiz pievienoties mūsu Savienībai.
Elisabeth Schroedter
(DE) Jūs tikko kā runājāt par to, ka jūs tagad esat sācis konsultācijas par procesu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Tātad par procesu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā jaunā Komisija uzņemsies kolektīvas rūpes.
Valda diezgan liels aizkaitinājums par to, ka uz apspriešanās procesa sākšanu ir bijis jāgaida tik ilgi. Tāpat ir arī nopietnas bažas, ka tā ir tikai formalitāte un ka apspriešanās rezultātiem nebūs nekādas nopietnas ietekmes uz procesu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā.
Kāds ir jūsu priekšlikums par to, kā šajā procesā un Komisijas dokumentos var integrēt visas ieinteresētās puses un pamatīgu apspriešanās procesa analīzi? Kuriem komisāriem jūs uzdosiet nodrošināt, lai tas notiktu, un kāda ir jūsu paša atbildība attiecībā uz šo?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es esmu atbildīgs par Komisijas un stratēģijas vispārējo koordināciju, bet es strādāšu ar vairākiem komisāriem, jo, kā jūs zināt, Eiropas Savienības stratēģija 2020. gadam pēc būtības ir visaptveroša stratēģija, kurā aptvertas ļoti svarīgas nozares, sākot no ekonomiskas konkurētspējas, līdz ilgtspējai - t. i., videi -, kā arī sociālās iekļaušanas aspektiem. Tāpēc tas ir ļoti plašs kompetences lauks.
Attiecībā uz kavēšanos jums ir taisnība: ir kavēšanās. Diemžēl tas noticis tādēļ, ka Eiropadome nepieņēma lēmumu ātrāk, tāpēc mums nav iespējams izveidot Komisiju.
Tāpēc mēs šodien izdodam darba dokumentu, lai viss varētu būt sagatavots pavasara Eiropadomei martā, jo mums tagad jau būtu bijis jābūt jaunai Komisijai, taču mums tādas vēl nav. Es ceru, ka līdz janvāra beigām mēs to izveidosim.
Es tikai šodien - un tas ir vēl viens jaunums, ko vēlos jums paziņot, - uzzināju vārdu beidzamajam no izvirzītajiem 27 komisāriem. Tikai šodien. Tāpēc mēs mazliet atpaliekam, bet tomēr es domāju, ka mums ir vislabākajā veidā jāizmanto apspriešanās posms, lai nopietni tiktu apspriesta nākamā Eiropas Savienības stratēģija 2020. gadam.
Isabelle Durant
(FR) Barroso kungs, es vēlētos atgriezties pie jautājuma, ko mana kolēģe tikko kā uzdeva. Grafiks, kuru jūs mums sniedzat, ir ārkārtīgi saspringts. Kā mēs trijos mēnešos varam noteikt stratēģiju no šodienas līdz 2020. gadam? Mums ir jāizveido stratēģija visai Eiropas Savienībai sociālos, ekonomiskos un vides jautājumos, un mums tiek doti trīs mēneši un apspriešanās posms, kas sākas šodien.
Es tāpēc vēlētos pievērst jūsu uzmanību, Barroso kungs, tam, ka es domāju, ka mums ir jāpagaida, kamēr tiek izveidota pati Komisija, lai tad mēs varētu uzdot tai savus jautājumus, bet vispirms mums ir vajadzīgs laiks īsta projekta radīšanai. Mēs nevaram noteikt Eiropas Savienībai projektu trijos mēnešos.
José Manuel Barroso
Es esmu vienisprātis ar jums jūsu bažās par šo jautājumu. Turklāt tieši tāpēc mēs esam nolēmuši darīt to tagad un neatlikt uz vēlāku laiku. Tāpēc jums būs vairāk laika. Ja mēs gribam, lai jaunā Komisija sāk pienākumu izpildi, jums, iespējams, būs jāgaida līdz janvāra beigām, tāpēc mēs to jau darām. Sīkāks skaidrojums tiks publicēts tīmeklī šodien, ja vien tas jau tur nav ievietots. Es ceru arī uz jūsu apņēmību šajā jautājumā. Es pats esmu gatavs uzņemties saistības.
Katrā gadījumā pavasara Eiropadome iezīmē procesa sākumu, nevis tā beigas. Tomēr Padomes rotējošā prezidentūra - ko Lisabonas līgums saglabā, kā jūs zināt, - Spānijas prezidentūra, ir skubinājusi mūs izstrādāt dokumenta sākotnējo versiju, kas būs pamats diskusijai. Tāpēc es tik ļoti vēlos to iesniegt tagad. Es darīšu visu, kas manos spēkos, lai visi, kurus šis jautājums skar, varētu piedalīties un dot savu ieguldījumu šā dokumenta pārskatīšanā, kas, kā jūs pati uzsvērāt, ir ārkārtīgi svarīga stratēģija.
Ryszard Czarnecki
(PL) Barroso kungs, ja mēs skatāmies uz galvenajiem izpildamatiem Eiropas Savienības vadībā, sacensībā starp jauno ES un veco ES rezultāts ir 3:0 par labu vecajai ES. No 2012. gada 1. janvāra, kad būs jauns Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, Eiropas Savienības vadībā nebūs neviena, kas pārstāvētu 12 jaunās dalībvalstis. Kā jūs pamatotu šo lēmumu?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Pirmkārt, Padomes priekšsēdētājs un Augstais pārstāvis nepārstāv daļu Eiropas: viņi pārstāv visu Eiropu.
Ļaujiet man apliecināt, ka es esmu ļoti priecīgs arī par Herman Van Rompuy izvirzīšanu. Kad premjerministrs Reinfeldt nosauca viņa vārdu, bija skaidrs, ka šis bija vārds, kas varētu nodrošināt visu klātesošo vienprātīgu atbalstu. Un tas, ka viņš ir no Beļģijas, kura instinktīvi atbalsta Kopienas metodi un instinktīvi iestājas par Eiropu - tā ir ļoti laba atzinība arī Beļģijai.
Turklāt attiecībā uz jauno dalībvalstu nozīmi, es uzskatu, ka jūs jau esat skaidri parādījuši šo nozīmi, ievēlot Buzek kungu par Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju: cilvēku, kas ir no jaunas dalībvalsts, cilvēku, kas ir tik daudz devis Eiropas atkalapvienošanai.
Tāpēc, kad mēs ieņemam šos amatus, mēs nepārstāvam vienu valsti vai vienu reģionu - mēs pārstāvam visu Eiropu.
Miguel Portas
(PT) Priekšsēdētāja kungs, pagājušajā nedēļā Padome atzina iestāžu vienošanos par 2010. gada budžetu. Kopenhāgenā pieņemto lēmumu rezultātiem nevajadzētu veidot daļu no šīs vienošanās vai saistībām. Drīzāk tiem būtu jākļūst par budžeta grozījumu tematiem.
Jautājums, ko es gribētu jums uzdot, ir ļoti vienkāršs: atceroties grūtības, ko piedzīvojām, finansējot ekonomiskās atlabšanas plāna otro daļu tieši šim budžetam, kur Komisija cer atrast līdzekļus, lai finansētu klimata pārmaiņu apkarošanas pirmo gadu, kas prasīs vismaz EUR 2 miljardus? Turklāt, tā kā šī summa palielināsies gadu no gada, tad no kurienes, pēc priekšsēdētāja domām, šī nauda nāks?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (PT) Portas kungs, paldies jums par jautājumu. Ir taisnība, ka bija ārkārtīgi grūti panākt, lai Parlaments piekristu apstiprināt īpašu budžetu dažām darbībām saistībā ar energoefektivitāti, energoapgādes drošību un cīņu pret klimata pārmaiņām, un esmu ļoti laimīgs, ka tas ir panākts. Es vēlētos pateikties visiem, kuru dēļ šā budžeta apstiprināšana kļuva iespējama.
Ja mēs Kopenhāgenā panāksim vienošanos, kā es ceru, tad mums būs jāstrādā, lai budžetā atrastu šīs vienošanās īstenošanai nepieciešamos līdzekļus.
Mēs vēl neesam tikuši tik tālu, bet esmu pilnīgi pārliecināts, ka tad, ja dalībvalstis vienosies par turpmāko finansējumu ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas nepieciešami jaunattīstības valstīm, tām ir jāvienojas arī par finanšu līdzekļiem, kam jābūt pieejamiem, lai īstenotu šo mērķi.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Barroso kungs, Ashton kundzes un Van Rompuy kunga iecelšana, kā arī pats Lisabonas līgums radīs pārmaiņas Komisijas darbībā. Dažas pārmaiņas ir noteiktas Lisabonas līgumā, bet citas pārmaiņas ir nenoteiktas un neskaidras, un tās noteiktu formu iegūs konkrētas prakses un lēmumu rezultātā. Es gribētu jautāt, kādas pārmaiņas jūs paredzat Eiropas Komisijas darbā un funkcijās tuvākajā nākotnē un dažos nākamajos gados? Tagad ir labs laiks šādu pārmaiņu ieviešanai, un, kā teicu, pašlaik ir iespējas, kas nav līdz galam konkretizētas Lisabonas līgumā. Jūs runājāt par noteiktu komisāru iecelšanu. Es runāju par politiku un darbībām, kas neaprobežojas tikai ar jaunu komisāru iecelšanu un funkciju sadali.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es piekrītu jūsu vispārinājumam, ka iestādes ir tādas, kādas mēs veidojam praktiskā darbībā. Tāpēc es biju tik laimīgs par Cathy Ashton un Herman Van Rompuy iecelšanu, jo zinu, ka viņi abi ir uzticīgi īstas Eiropas garam un Kopienas jautājumiem.
Attiecībā uz konkrētiem jautājumiem Cathy Ashton 1. decembrī ar Eiropadomes lēmumu kļūs par Augsto pārstāvi un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci. Tajā pašā dienā viņa kļūs atbildīga par ārējo attiecību portfeli kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece. Kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece viņa ir atbildīga Parlamentam, un Parlaments zina, cik stipri Cathy Ashton ir saistīta ar parlamentāro demokrātiju. Es zinu, ka viņa nepacietīgi grib tikties ar Ārlietu komiteju tik ātri, cik vien iespējams, lai varētu sākt pildīt savus jaunos pienākumus, pamatojoties uz pareizām nostādnēm.
Nākamajā kolēģijā notiks Catherine Ashton noklausīšanās kopā ar pārējiem izvirzītajiem komisāriem, un viņa tiks izvirzīta jūsu kolektīvajam balsojumam nākamajā kolēģijā.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Atsaucoties uz pagājušās nedēļas sanāksmi, es vēlos jautāt, vai jūs pats esat apmierināts ar atlases procesu, kurā tika aizpildīti divi svarīgi augsti amati, vai arī jūs piekrītat, ka dažām Savienības lēmumu pieņemšanas procedūrām varētu noderēt pamatīga papildu pārredzamības un demokrātijas deva?
Es vēlētos jums jautāt, vai tādas atlases metodes izmantošana, kurā kandidāti radās "kā no zila gaisa”, bija veids, kā apliecināt ES kompetenci, un vai tā palielināja uzticību ES lēmumu pieņemšanai? Vai lielajām politiskajām grupām vajadzētu nopietni domāt par to, kādus kandidātus turpmāk izvirzīt augstiem amatiem, vai atlases procesu kaut kādā veidā var pārskatīt un uzlabot un kam tas būtu jādara? Visticamāk tas būs Eiropas Parlamenta un tā deputātu pienākums. Šoreiz Somijai bija augsti kvalificēti kandidāti, un mums par to būtu jāpriecājas.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Vispirms, kā jūs zināt, Lisabonas līguma nosacījumi tika pilnīgi ievēroti, un es, protams, atbalstu līgumu īstenošanu. Mums ir jāievēro tiesiskums Eiropas Savienībā.
Attiecībā uz personām, kuras tika izraudzītas, manuprāt, mums viņas patiešām ir jārespektē, jo ministrs van Rompuy ir Beļģijas premjerministrs un lēdija Ashton ir Komisijas locekle. Tāpēc es domāju, ka viņi atbilst prasībām atbildīgo pienākumu veikšanai.
Attiecībā uz iestādēm ir svarīgi norādīt, ka Padomes priekšsēdētājs ir jāizvēlas valstu vai valdību vadītājiem. Tās nav tādas vēlēšanas, kādas notiek, izvēloties Francijas prezidentu vai Portugāles prezidentu. Šis ir Eiropadomes priekšsēdētājs, un šo priekšsēdētāju izvēlas valstu vai valdību vadītāji. Tas atšķiras no Komisijas priekšsēdētāja, ko izvēlējās valstu vai valdību vadītāji un ievēlēja šis Parlaments. Tādēļ mums jāievēro dažādo iestāžu dažādā loģika.
Jens Rohde
(DA) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Šajā jautājumā ir daudz diskutēts par Komisijas sastāvu un portfeļiem, kas tiks piešķirti komisāriem. Mēs Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupā esam ļoti nobažījušies par to, kāds portfelis tiks piešķirts jaunajam klimata komisāram, jo tas būs izšķirošs, lemjot, vai būs tikai gaisa karsēšana, vai arī mums būs komisārs, kas var reāli ienest pārmaiņas attiecībā uz klimata pārmaiņām - vienlaikus aizsargājot Eiropas konkurētspēju.
Tāpēc es vēlos jautāt, ko Komisijas priekšsēdētājs dara un darīs, lai nodrošinātu, ka klimata komisāra amatam būtu tāda nozīme, kādai būtu jābūt saskaņā ar Komisijas priekšsēdētāja norādījumu. Saistībā ar šo man ir divi īpaši jautājumi: vai klimata komisārs būs atbildīgs par enerģētikas jomu un vai klimata komisāram būs pašam vai pašai savs direktorāts?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Pirmkārt, es domāju, ir atzinīgi jānovērtē tas, ka mums būs komisārs par klimata pārmaiņām. Līdz šim šāda posteņa nav bijis. Tieši tāpēc, ka ir daudz darāmā un ka es vēlos piešķirt nozīmīgumu, lietojot jūsu formulējumu, šai funkcijai, es nolēmu un esmu paziņojis Parlamentam par klimata pārmaiņu komisāra posteņa izveidošanu. Šis komisārs būs atbildīgs par daudz ko. Viņam vai viņai būs jāvirza vienotā gultnē ar klimata pārmaiņām saistītās darbības, jo klimata pārmaiņām ir saistība ar enerģētiku, bet arī ar vidi, pētniecību, lauksaimniecību un rūpniecību. Tāpēc šis ir ļoti svarīgs ar klimatu saistītu iekšēju un ārēju darbību koordinēšanas pienākums.
Ir pilnīgi skaidrs, ka Kopenhāgena nebūs procesa beigu punkts. Es ceru, ka mēs panāksim darbības nolīgumu Kopenhāgenā, bet būs arī daudz jāpaveic pēc Kopenhāgenas, tostarp darbs ar mūsu galvenajiem partneriem.
Klimata pārmaiņu komisāram tāpēc būs ļoti svarīga iekšēja un ārēja nozīme, lai izpildītu visas mūsu cerības par stingru klimata politiku Eiropas Savienībā.
John Bufton
Barroso kungs, pēc jaunā priekšsēdētāja Herman van Rompuy iecelšanas ir bijuši daudzi minējumi par to, vai tiks ieviesti tieši ES nodokļi. Vai jūs, lūdzu, varat man pateikt atklāti, vai tā ir un kā jūs gatavojaties ieviest šādus nodokļus?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Pirmkārt, es nesaprotu, kāds sakars nodokļiem ir ar Herman Van Rompuy, jo Padomei nav jāsniedz ierosinājumi par nodokļiem. Tā ir Komisijas kompetence.
Mana atbilde ir šāda: pirmkārt, es vienmēr atbildu godīgi, jums nav jālūdz, lai es atbildu godīgi. Otrkārt, man ir nodoms apskatīt visus nodokļu jautājumus Eiropas Savienībā. Mums tie ir jāskata. Mums jāskata Eiropas Savienības pašu resursi. Mēs to esam solījuši Parlamentam. Programma, ar kuru es tiku ievēlēts, paredzēja pievērsties iespējamiem pašu resursiem, un tas ir paredzēts programmā, ko pieņēma šis Eiropas Parlaments.
Franz Obermayr
(DE) Komisija ārkārtīgi nekritiskā veidā virza uz priekšu sarunas ar Turciju par pievienošanos. Šādi rīkojoties, tā velta niecīgu uzmanību dalībvalstu un to iedzīvotāju noskaņojumam. Van Rompuy kunga iecelšana par Eiropadomes priekšsēdētāju ir nepārprotama Turcijas pievienošanās oponenta iecelšana, un es tagad viņu citēšu: "Turcija nav Eiropa un nekad nebūs Eiropa.” Universālās vērtības, kas valda Eiropā un kas ir arī kristietības pamatvērtības, zaudētu spēku līdz ar lielas islāma valsts, piemēram, Turcijas pievienošanos.
Tāpēc es jautāju, kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz šo nepārprotamo paziņojumu? Turklāt, ja sabiedrības bažas attiecībā uz to nav jāuztver nopietni, kā ir ar Eiropadomes priekšsēdētāja bažām?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Komisija ņem vērā dalībvalstu nostāju, un dalībvalstis ir vienprātīgi nolēmušas sākt sarunas ar Turciju. Mēs pildām mandātu, ko saņēmām sarunu veikšanai dalībvalstu vārdā ar Turciju un citām kandidātvalstīm.
Ir svarīgi zināt, ka šis bija dalībvalstu vienprātīgs lēmums. Tas nebija Komisijas izgudrojums. Bija dalībvalstu vienprātīgs lēmums par sarunām ar Turciju un citām valstīm par pievienošanās iespēju.
Ir pilnīgi skaidrs, ka Turcija nav gatava, lai pievienotos, - un mums nav tā jāuzņem -, bet mums ir godprātīgi jāturpina sarunas ar visām kandidātvalstīm.
Attiecībā uz Van Rompuy izteiktajām piezīmēm es parasti nekomentēju piezīmes. Kā Padomes priekšsēdētājs viņš izteicās ļoti skaidri, ka ievēros arī mandātu, ko saņem no dalībvalstīm.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es runāšu par diviem jēdzieniem, proti, koordināciju un elastīgumu.
Visos jautājumos, kas tika apspriesti Padomē, ir atklājusies kāda problēma. Iepriekšējos gados Komisijā ir ārkārtīgi pietrūkusi koordinācija dažādo ģenerāldirektorātu starpā. Klimata pārmaiņu politika bieži ir tikusi skatīta neatkarīgi no Pētniecības ģenerāldirektorāta zinātniskās kompetences. To ir izskatījuši atrauti, piemēram, arī no zemes izmantošanas, kas ir saistīta ar klimata pārmaiņām.
Mans pirmais jautājums ir šāds. Vai jūs esat gatavs organizēt un stiprināt iekšējo koordināciju tādā veidā, lai tad, kad mēs ieceļam savus komisārus, mēs varētu būt droši par to, ka tiks garantēta iekšēja koordinācija?
Mans otrais jautājums ir saistīts ar mūsu runām par konkurētspēju, par ekonomisku krīzi. Vai Komisija arī ir gatava būt elastīgāka dažos jautājumos, piemēram, REACH un tās īstenošanā, kas ārkārtīgi iedragās mūsu pašu konkurētspēju? Vai tā ir gatava kļūt elastīgāka?
Visbeidzot - mana izpratne par šo vienotības politiku ir tāda, ka mēs nevaram runāt par ekonomiku un atveseļošanos, nepieminot energoresursu tirgu atvēršanu. Ir valstis, kurām nav enerģētikas tirgus, piemēram, Spānijai attiecībā uz gāzi. Tas nozīmē, ka cenas aug un attīstība kļūst neiespējama.
José Manuel Barroso
Es darīšu visu, kas ir manos spēkos, lai uzlabotu iekšējo koordināciju Komisijas iekšienē, bet man jāsaka, ka, manuprāt, koordinācija ir bijusi laba. Pierādījums tam ir fakts, ka Komisijas lēmumi vienmēr ir tikuši pieņemti vienbalsīgi.
Ir pilnīgi dabiski, ka tad, ja skatāmies uz dažādiem komisāriem, mēs redzam, ka katrs cenšas padarīt par prioritāru tieši to jautājumu, kas rada viņam vislielākās raizes. Nav brīnums, ka vides komisārs izrāda lielāku interesi par vides jautājumiem nekā rūpniecības komisārs, kas savukārt izrādīs lielāku interesi par rūpniecības attīstības jautājumiem. Izšķirīga nozīme tomēr ir kolēģijas lēmumam, un tur koordinācija ir bijusi efektīva.
Turklāt mēs gribam izstrādāt augsti attīstītu vides politiku, vienlaikus garantējot mūsu uzņēmumiem konkurētspēju. Es uzskatu, ka Komisijas iesniegtie priekšlikumi nodrošina mums atbilstošus risinājumus gadījumā, ja citas valstis nepievienotos mūsu vērienīgajai iecerei vides aizsardzības jautājumos. Mēs nevēlamies Eiropas darbu veikšanā izmantot ārpakalpojumus tādās valstīs, kurās vides prasību līmenis nav tāds pats kā mums.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Es vēlos, lai jūs skaidri paustu savu viedokli par diviem jautājumiem saistībā ar nākamās Komisijas sastāvu.
Pirmkārt, es dzirdēju, kā jūs Parlamentā teicāt, ka jūs plānojāt sadalīt tieslietu un iekšlietu portfeli divos atsevišķos portfeļos: vienu par pamattiesībām un tieslietām un otru par drošību un imigrāciju. Taču šajā pēcpusdienā es dzirdēju jūs runājam par pamattiesību un tieslietu portfeli un iekšlietu portfeli, kas, manuprāt, ir daudz labāka kombinācija, jo tas nozīmē, ka imigrācija vairs netiks uztverta kā drauds drošībai vai kā drošībai pakārtots jautājums. Manuprāt, pievēršanās imigrācijai tādā veidā ir ne tikai nepareiza, bet arī bīstama.
Es vēlos zināt, vai šī pieeja tiks pieņemta un vai tā ietekmēs ģenerāldirektorāta - pašreizējā Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorāta - struktūras. Es vēlos arī dzirdēt no jums apņēmību saistībā ar likumdošanas programmu, kuru Stokholmas programma īstenos tiesiskuma, drošības un brīvības jomā. Lisabonas līgumam stājoties spēkā, Parlaments gatavojas izlēmīgai rīcībai jau sākumā, un es gribu no jums dzirdēt skaidru apņemšanos iesaistīt Parlamentu likumdošanas programmas izstrādē, kura izriet no Stokholmas programmas.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (PT) López Aguilar kungs, atbildot uz jūsu otro jautājumu, jā, mēs patiešām vēlamies cieši iesaistīt Parlamentu, tieši tāpēc tā būs viena no nākamās Komisijas prioritātēm, un tas jau ir noteikts konstitūcijā arī tādēļ, ka Parlamentam būs lielākas lēmējtiesības šajā jautājumā.
Jautājumā par portfeli es vēlos teikt šādi: būs tieslietu un pamattiesību komisārs un iekšlietu komisārs.
Ar imigrāciju saistītiem jautājumiem ir drošības aspekts. Piemēram, aģentūra Frontex paliks iekšlietu komisāra pakļautībā. Nav jēgas nodot to kādam citam komisāram. Tomēr, pievēršoties iekļaušanas un integrācijas jautājumiem, esmu iecerējis tos nodot sociālo lietu komisāra pakļautībā.
Galu galā es tāpat kā López Aguilar kungs domāju, ka mums nav jāskatās uz imigrāciju vienīgi caur drošības prizmu. Cita lieta ir cīņa pret nelegālu imigrāciju un cilvēku tirdzniecības tīkliem. Par to rūpējas Frontex. Tai jābūt tā komisāra pakļautībā, kurš nodarbojas ar šiem jautājumiem. Tomēr es iekļaušu visus imigrācijas jautājumus, kas saistās ar integrāciju un iekļaušanu, sociālo lietu komisāra pakļautībā, jo tie ir jautājumi par sociālo iekļaušanu.
Reimer Böge
(DE) Eiropadome ir paudusi cerības, ka vienošanos par Eiropas Ārējās darbības dienesta struktūru varētu būt iespējams panākt līdz aprīļa beigām. Komisijai ir jāapstiprina šie priekšlikumi, un es vēlos jautāt jums, Barroso kungs, vai Komisija pirms šādu priekšlikumu apstiprināšanas izstrādās atbilstīgus priekšlikumus un iekļaus tos sarunās, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu finanšu plānu pielāgošanu, nolīguma par iestāžu budžetu pielāgošanu un - gadījumos, kad tiek mainīta atbildība par ārlietu politikas programmām - šo programmu pielāgošanu un sarunu atjaunošanu par programmām, uz kurām, protams, jau attiecas koplēmums. Tas ir nepieciešams, jo gadījumā, ja minētie jautājumi netiek atrisināti, Ārējās darbības dienests būs tikai forma bez vajadzīgā budžeta nodrošinājuma un bez vajadzīgajām spējām noteikt saturu. Kā Komisija ar Parlamentu paveiks šos uzdevumus nākamajos mēnešos?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Paldies jums, Böge kungs, par jautājumu. Es zinu, cik stingri jūs ievērojat budžeta noteikumus un Parlamenta kompetenci.
Mana atbilde jums ir - jā, protams, noteiktajā laikā mēs vērsīsimies pie Parlamenta ar priekšlikumiem pieņemt nepieciešamos pielāgojumus, lai šai jaunajai vienībai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, būtu līdzekļi, budžeta līdzekļi visas savas darbības īstenošanai.
Kā es teicu iepriekš, mēs gribam, lai šis būtu viens no Lisabonas līguma lielajiem panākumiem. Manuprāt, tas ir ļoti svarīgs jauninājums un, protams, pamatojoties uz priekšlikumu, kuru izstrādās priekšsēdētāja vietniece, Augstā pārstāve Ashton, mēs šo jautājumu risināsim kopā ar Parlamentu.
Malika Benarab-Attou
(FR) Barroso kungs, es vēlos informēt jūs, ka pēc dažām dienām mēs atzīmēsim Starptautisko solidaritātes dienu ar Palestīnas tautu.
Satriekto, kolonizēto, ievainoto un nogalināto Palestīnas iedzīvotāju smagais stāvoklis nedrīkst turpināties.
Mēs, eiropieši, ar savām solidaritātes un brālības vērtībām esam atbildīgi par ātra risinājuma atrašanu šai situācijai, pirms tā pārvēršas par asinspirti.
Izraēlas valdība ar pastiprinātu spiedienu turpina kolonizēšanu, un tas notiek pēc pastrādātajiem kara noziegumiem šā gada sākumā. Ar simboliem un asarām vairs nepietiek. Šodien vienīgais risinājums, kā pārtraukt šo Izraēlas valdības iznīcinošo politiku, ir Palestīnas valsts atzīšana un galvenais - tās pastāvēšana.
Palestīnas tautai tāpat kā citām tautām ir tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi, kas īsteno viņu ieceres.
Vai jūs kā Komisijas priekšsēdētājs kopā ar Ashton kundzi sāksiet darbību šādā virzienā un, ja "jā”, tad kā?
José Manuel Barroso
Pirmkārt, es vēlos atkārtot jūsu teikto par solidaritātes apliecināšanu Palestīnas tautai, kas faktiski cieš tāpēc, ka netiek ievērotas viņu tiesības uz pašnoteikšanos.
Attiecībā uz jūsu uzdoto īpašo jautājumu jāsaka, ka dalībvalstis ir atbildīgas par lēmumu atzīt vai neatzīt citu valsti.
Mūsu nostāja, kuru Komisija vienmēr ir uzsvērusi, nozīmē atbalstu divu valstu līdzāspastāvēšanai: Izraēlas valsts tiesības uz brīvu pastāvēšanu un neapdraudētu drošību un līdzās tai Palestīnas tautas tiesības celt pašai savu valsti.
Mēs gribam, lai šo divu valstu līdzāspastāvēšana varētu radīt jaunu situāciju ne tikai Izraēlas tautai un Palestīnas tautai, bet arī visam reģionam, jo situācija tur patiešām ir ļoti nopietna. Tā pakļauj riskam ne tikai Palestīnas tautas cerību, bet arī mieru reģionā un mieru pasaulē.
Priekšsēdētājs
Paldies, Komisijas priekšsēdētāja kungs! Mēs panācām daudz vairāk nekā iepriekšējā reizē pirms mēneša. Liels paldies jums arī par precīzi ievēroto laiku. Mēs saprotam, ka ne vienmēr ir viegli atbildēt uz dažkārt sarežģītiem jautājumiem vienā minūtē.
Man šķiet, tas ļoti palīdz mums visiem saprasties abās iestādēs. Tā ir ļoti liela atbildība un dod ļoti svarīgu signālu mūsu pilsoņiem par to, ka abas iestādes spēj savā starpā apspriesties un sazināties.
Mēs ar jums tiksimies atkal stundā jautājumiem nākamajā mēnesī.
(Aplausi)
