Sotsiaalpoliitika välismõõde, töö- ja sotsiaalsete normide edendamine ning Euroopa ettevõtete sotsiaalne vastutus (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Richard Falbri tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel esitatud raport sotsiaalpoliitika välismõõte, töö- ja sotsiaalsete normide edendamise ning Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta.
Richard Falbr
Austatud juhataja! Nagu ma mõnda aega tagasi oma sõnavõtus ütlesin, hõlmab sotsiaalpoliitika väline mõõde ELi meetmeid ja algatusi, mille eesmärk on edendada kolmandates riikides tööhõive- ja sotsiaalstandardeid. Kuigi Lissaboni strateegia ja Euroopa 2020. aasta algatus rõhutavad sotsiaalpoliitika tähtsust tunduvalt rohkem kui kunagi varem, on endiselt tähelepanu keskmes konkurentsivõime ja majanduslikud tegurid. Seetõttu võtsin selle raporti koostamisel väga kriitilise lähenemisviisi. Kui soovime, et kolmandad riigid, kellega lepinguid läbi räägime, peaksid lugu Euroopa sotsiaalmudeli põhimõtetest ja alusest, peame seda mudelit Euroopa Liidu sees ka ise austama. Kui soovime, et riigid, kellega rahvusvahelisi lepinguid läbi räägime, peaksid lugu meie Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aluskonventsioonidest, peame nendest esmalt ise kinni pidama. Siiski on ilmselge, et mõnes liikmesriigis rikutakse RTO konventsioone.
Ettevõtete sotsiaalne vastutus oli kahtlemata hea mõte ning seda on arutatud 1970ndate algusest peale. Probleem seisneb aga selles, et seda ei ole võimalik rakendada. Kui arutasime selle raporti kommentaare ja muudatusi, oli üks avaldatud seisukohtadest, et ette tuleks valmistada direktiiv, kuna mõned ettevõtted lihtsalt ei käitu sotsiaalselt vastutustundlikul viisil. Raporti kohta esitati üle 150 muudatusettepaneku, kuid arvan, et see vajab sellest hoolimata siiski veel kriitilist lähenemisviisi. Euroopa Liit peab tegema Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni toetamiseks rohkem, kuna on absurdne, et kuigi kuulutame toetust, ratifitseerivad ja järgivad neid konventsioone üha vähemad riigid. Eelmise parlamendi ametiajal esitas komisjon isegi ettepanekud, näiteks tööaja direktiivi kohta, mis oli täielikus vastuolus RTO 1. konventsiooniga töötundide kohta, mis võeti vastu 1919. aastal ja milles kehtestatud töönädal oli 48 tunni pikkune. Mul on väga hea meel, et parlament selle direktiivi tagasi lükkas.
Sellega lõpetan oma selgitava sõnavõtu. Mul ei ole vajadust midagi enamat öelda, kuna tegemist on teemaga, mida mõistavad kõik. Kõige enam soovin sotsiaalsete õiguste austamist ning austust millegi vastu, mida peame Euroopa Liidu üheks oluliseks saavutuseks.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Austatud juhataja! Euroopa statistika kohaselt puudub tunduvalt rohkem kui pooltel Euroopa Liidu töölistest, eriti immigrantidel, sotsiaalkaitse. Seetõttu arvan, et kui asi puudutab Euroopa Liidu tööliste sotsiaalkaitset, tuleb edendada peamisi ühiseid standardeid ning hirmutavaid karistusi kehtivatest seadustest üleastumise eest. Ülevaadatud Euroopa sotsiaalharta ratifitseerimine õhutab ELi liikmesriigi tasandil sisemisi sotsiaalseid reforme, lihtsustades samas riigisisese õiguse ELi õigusnormidega ühtlustamise menetlust. See on sama oluline kui poliitiline kohustus sotsiaalseid standardeid edendada ja tagada ning kohandada õiguslikud ja institutsionaalsed mehhanismid Euroopa demokraatiate konkreetsete standardite ning väärtustega. Selles lepingus sätestatud sotsiaalsed õigused vastavad ühenduse sotsiaalõigusele ja Euroopa Liidu liikmesriikide asjakohastele standarditele.
Tatjana Ždanoka
Austatud juhataja! Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni variraportöörina soovin, et meie seisukoht selle raporti kohta oleks täiesti selge. Esiteks, kuigi me hindame seda, et lõppteksti on võimalik homsel hääletusel parandada, on see piisavalt tugev. Rõhutaksime vaid, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rolli tuleks tugevdada. Selles nõustume raportööriga.
Ettevõtete vabatahtlik sotsiaalne vastutus on hea asi, kuid inimõiguste edendamise ja kaitse põhiroll lasub riikidel ning rahvusvahelistel organisatsioonidel. Me ei leia, et ettevõtete vastutuse valdkonnas tuleks vältida õiguslikult siduvaid standardeid:
peamiste õiguste ja põhimõtete rikkumist tööl ei tohi kasutada legitiimse suhtelise eelisseisundina ning peame nii kahepoolsetes kui ka mitmepoolsetes suhtes partneritega rõhutama, et inimväärsetest tööstandarditest tuleb nõuetekohaselt kinni pidada.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja! Pidades meeles, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (RTO) 2010. aasta maailma sotsiaalse olukorra raportis väidetakse, et üle 50%-l kõikidest töölistest puudub sotsiaalne kaitse, ei ole raske järeldada, et enamikul juhtudest puudub ettevõtete tõeline sotsiaalne vastutus.
Sellegipoolest jätkab komisjon vabakaubanduslepingute läbirääkimisi, mis teenivad üldjuhul vaid suurte ettevõtete ja finantsinstitutsioonide huve, ei pööra piisavat tähelepanu tööõigustele ega edenda ühinemisvabadust ega kollektiivlepingute õigusi. Nendes ei võeta vajalikke meetmeid, mida on tarvis diskrimineerimise tõhusaks lõpetamiseks töökohal või ametis või sunnitöö või ebakindla või viletsalt tasustatud töö, kaasa arvatud lapstööjõud, kasutamise peatamiseks.
Seetõttu peaks see raport kõik need probleemid hukka mõistma, kuid ei suuda oma ülesannet täita, ning me loodame, et komisjon läheb homme kaugemale oma sellekohase lähenemisviisi tugevdamisel...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! On tõsi, et tööliste sotsiaalne kaitse on sageli palju nõrgem kui olema peaks, seda isegi Euroopa Liidus.
Eriti kehtib see sisserändajate rühmade puhul, kes rändavad välismaale, et töötada kohtades, kus nad ei ole sageli tuttavad keele ega kohalike määrustega ning on seetõttu loomulikult võimetud tööalaselt kohalike töötajatega sammu pidama.
Hoolimata sellest arvan tõesti, et Euroopa Liidu jaoks on oluline püüelda kolmandate riikidega sõlmitavates rahvusvahelistes lepingutes Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni reeglite ja kokkulepete poole, kuna mulle näib Aasia, Aafrika ning muude maailmanurkade tööturust ja töötingimustest üha enam teada saades, et peame püüdlema selle poole, et ka nendes piirkondades ja aladel parandataks tööliste olukorda märkimisväärselt.
Seetõttu toetan isiklikult Richard Falbrit ja tema raportit. Ma olen kindel, et see viib nende reeglite parandamiseni ka Euroopas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Ka mina soovin kiita raportööri, kutsudes samal ajal Euroopa Komisjoni üles vajalikke meetmeid vastu võtma, et Euroopa ettevõtted peaksid kinni Euroopa põhimõtetest ja väärtustest ka siis, kui tegutsevad teistes riikides.
Euroopa Liit peab Euroopa sotsiaalset mudelit edendama. Seetõttu on väga oluline järgida Euroopa Liidu põhimõtteid ja väärtusi. Meil on kahju, et Euroopa Liidul puudub ühtlane valem sotsiaalse klausli lisamiseks kõikidesse kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse. Soovin rõhutada, volinik, et hiljuti oli hääletusel horisontaalne tsiviillennunduse leping Euroopa Liidu ja Kanada vahel. See on kõige põhjalikum sedasorti leping, mille Euroopa Liit on allkirjastanud, kuigi see ei sisalda ühtegi sotsiaalset klauslit. Mõlemad pooled on pühendunud tööle ja asjade arendamisele selles valdkonnas. Kahjuks pean siiski rõhutama, et meil on kahju, et Euroopa Liidul puudub ühtlane valem sotsiaalse klausli lisamiseks kõikidesse kahepoolsetesse lepingutesse.
Richard Howitt
Austatud juhataja! Kiidan Richard Falbrit raporti laiahaardelise lähenemisviisi eest rahvusvahelistele tööstandarditele. Mul oli hea meel sellele tööle ettevõtete sotsiaalse vastutuse vallas kaasa aidata.
Praegu annab see meile võimaluse enne ettevõtete sotsiaalse vastutuse teatist komisjoni mõjutada, paludes kõigepealt säilitada ettevõtete sotsiaalse vastutuse avatud definitsioon, mille see on viimasel ajal mitme osalisega kohtumisel kasutanud; naasta era- ja vabatahtlike sotsiaalse vastutuse algatuste puhul lähenemisviisi põhimõtte juurde, mis oli selle varasem poliitika; teha konkreetseid ettepanekuid globaalsete sotsiaalse vastutuse standardite rakendamise kohta, eriti mis puudutab OECD uuendatud suuniseid rahvusvaheliste ettevõtete kohta ning uut Ruggie raamistikku ettevõtluse ja inimõiguste kohta; pühenduda ettevõtete integreeritud finants-, keskkonna-, sotsiaal- ja inimõiguste aruandlusele, sillutades teed võimaliku tulevase õigusakti poole selles valdkonnas; ning edendada Euroopa ettevõtete kohustust globaalses tarneahelas, vastates nõnda juhtimislünkadele, mis leiti komisjoni enda hiljutise Edinburghi uuringu käigus.
Viviane Reding, parlamendile meeldib alati komisjoni aidata. Loodan, et nendest soovitustest on täna abi.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Sooviksin oma kolleegi László Andori nimel tervitada tõsiasja, et tänasel resolutsiooni ettepaneku arutamisel käsitleti sedavõrd paljusid üliolulisi sotsiaalpoliitika välispoliitilise mõõtega seotud aspekte.
Komisjon toetab kindlalt globaalset tihedamat koostööd, kus tööhõive ja sotsiaalsed eesmärgid on käsikäes majanduslike eesmärkidega. Eriti toetame arutelude jätkamist ja jõupingutuste koordineerimist G20s. Sellega seoses on G20 töö- ja tööhõiveministrite kohtumise ettevalmistus hea näide maailma tasandil tekkinud paremast sidususest.
Komisjon toetab ka tihedat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega ja nende omavahelist koostööd, mis OECD ja Rahvusvahelist tööorganisatsiooni tsiteerides on äärmiselt oluline rahvusvahelise ühtlase mängumaa saavutamiseks ja ennekõike rahvusvaheliste tööstandardite loomiseks.
Eelmisel nädalal algas RTO 100. istung: seal keskendutakse uuele RTO konventsioonile kohalike töötajate kohta - teema, mida see täiskogu hiljuti arutas. Sotsiaalkaitse, kaasa arvatud sotsiaalkaitse algatuse väljatöötamine, on teine RTO selle aasta konverentsi põhiteema. Jälgime tähelepanelikult arutelusid RTO konventsioonis sätestatud tööstandardite rakendamise kohta ning rõhutaksin, et komisjon toetab tänase resolutsiooni ettepaneku rõhuasetust ELi vajadusele edendada RTO peamisi tööstandardeid ja inimväärse töö kava kõikjal maailmas, kaasates läbiva teemana ka soolise võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastase poliitika.
Komisjon jätkab säästva arengu, inimväärse töö, tööstandardite ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemadega ka teistes poliitikavaldkondades, nagu kaubandus ja arengupoliitika. 2011. aastal kavatseb komisjon esitada teatise ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta, milles toob välja edasised rahvusvahelise tegevuse ettepanekud, kaasa arvatud ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamine suhetes partnerriikidega.
Meie arvates on ka ettevõtete kaasamine oluline, et tegeleda niisuguste probleemidega nagu noorte tööhõive, väljaõpe, tööjõuoskused, tervis ja mitmekesisus, vastutustundlik restruktureerimine ja kohalik areng, eriti arvestades Euroopat muserdavaid majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 7. juunil kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Siiri Oviir
kirjalikult. - (ET) Pean oluliseks Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika välismõõtmega seotud tegevust ja algatusi, mille eesmärk on sotsiaalsete normide edendamine kolmandates riikides, et takistada nn tänapäeva orjapidamist, kus inimest peetakse pelgalt "tootmismasinaks”, mitte täisväärtuslikuks indiviidiks.
Arvestades maailmas valitsevat ning suurenevat majanduslikku konkurentsi, halvenevad töötajate tingimused veelgi, kuna kasumi saamise eesmärgil kärbitakse ennekõike töötajate palku ning pikendatakse tööaega. Selleks et olemasolevat tendentsi muuta, tuleb liikuda enam sõnadelt tegudele ning rakendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö tegevuskava ja vastavaid konventsioone ning vajadusel kasutada ka äärmuslikumaid meetmeid (erinevad majanduslikud sanktsioonid ja piirangud) riikide ja ettevõtete vastu, kes neid järjekindlalt eiravad. Mõistagi ei tohiks vastavaid sanktsioone rakendada kergekäeliselt ega lähtuda hoopis soovist likvideerida majanduslik konkurent.
Töönormide rikkumist kolmandate riikide poolt soodustavad ka arenenud riikide ning Euroopa Liidu ühisturu liiga kõrged tollimaksud, mistõttu ei suudetagi järgida ILO tingimusi, kui soovitakse olla konkurentsis. Euroopa Liit ei tohiks olla siinkohal kõigest näpuga näitaja, vaid peaks pakkuma omapoolseid lahendusi ja kompromisse olukorra parandamiseks.
Tervitan ettevõtete sotsiaalse vastutuse suurenemist ja oma töötajatesse lugupidamisega suhtumist. Samas pole olukord normaalne, kui riigi ja kohalike omavalitsuste kohustused lükatakse ettevõtete õlule. Selline poliitika oli pigem omane kunagisele Nõukogude Liidule ja praegustele SRÜ riikidele, kus võimuesindajad suunavad sisuliselt ise ettevõtja raha.
Sirpa Pietikäinen
kirjalikult. - (FI) Sooviksin kiita Richard Falbri suurepärase töö eest sotsiaalpoliitika välismõõte raporti kohta, mis edendab tööhõive- ja sotsiaalstandardeid ning Euroopa ettevõtete korporatiivset sotsiaalset vastutust. Poliitiliselt ja majanduslikult integreeritud EL vajab sotsiaalset mõõdet rohkem kui kunagi varem. On oluline tagada põhiteenuste, peamise turvalisuse ja inimväärsete töötingimuste olemasolu ELi kodanikele - seda eriti praegu, majanduskriisi ajal. Nagu raportöör ütles, tuleks Euroopa valitavat sotsiaalpoliitilist lähenemisviisi rakendada ka meie suhetes kolmandate riikidega - liit peab jõulisemalt nõudma, et tulevaste kaubandus- ja investeerimislepingute tingimuseks oleks rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimine, rakendamine ja järelevalve. Ka Euroopa ettevõtted peaksid olema enda arvepidamiste ja alltöövõtukettide puhul avatumad, et Euroopa Liidu tugevad sotsiaalpoliitilised väärtused ei jääks pelgaks illusiooniks.
