Koostöö kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Nadja Hirschi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel esitatud raport koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist.
Nadja Hirsch
raportöör. - (DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Homme hääletame kutsehariduse ja -koolituse rolli üle Euroopa 2020. aasta strateegias. Siinkohal tasub heita kiire pilk olukorrale, milles me alustame. Hetkel on noorte töötuse määr 21%, teisisõnu peaaegu kaks korda kõrgem kui tavakeskmine. Üleeuroopaline enneaegselt koolist lahkujate määr on üle 14%. Naiste osalus tulusates ametites on endiselt väga madal. Paljud puuetega inimesed ja sisserännanud on endiselt töötud.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on just nimelt seda tööliste potentsiaali ära kasutada ja nad tööle tuua, et ka EL suudaks üleilmastumisega toime tulla. Seega on ka meie ülesanne tagada eriti just kutsealushariduse kõrge kvaliteet. Arutelu algas Kopenhaageni protsessiga, millele järgnes Brugge'i kommünikee, ning nüüd on meie ülesanne välja selgitada, mil määral on seda valdkonda võimalik kaasata ka Euroopa 2020. aasta strateegiasse.
Absoluutne põhikomponent on tõsiasi, et noortel peab olema võimalus saada osa oma väljaõppest mõnes muus ELi liikmesriigis, seda mitte ainult ülikooliõpingutes, vaid ka kutseõppes. See on põhitähtsusega, kuna juba mõnes teises liikmesriigis töötanud inimene kasutab ka hiljem võimalust võtta Euroopa tööturgu kui enda tööturgu koos kõikide selle pakutavate võimalustega. Seetõttu on see kõige olulisem tegur, mille poole peame püüdlema.
Teine oluline valdkond on loomulikult täiendõpe. Demograafiliste muutuste tõttu peavad inimesed üha kauem töötama - või saavad kauem töötada, kuid igaüks peab selle otsuse ise vastu võtma. Inimesed elavad tunduvalt kõrgema eani ja teevad ka tööd tunduvalt kauem ning selleks, et nad suudaksid oma tööd oskuslikult teha kõrge eani, peavad nad osalema ka täiendkoolitustel.
Hetkel osaletakse täiendkoolitustel väga vähe. Ka siin tuleb tagada, et olemas oleks nii tööandjate kui ka -võtjate valmisolek, mis suureneks, kui asi puudutab täiendõppevõimaluste kasutamist ja jätkuvat hariduse omandamist elukestva õppe kaudu. Selle tagamiseks peavad loomulikult ka pakutavad võimalused olema paindlikud. Peame arvesse võtma kõiki. Täiendkoolitus peab sobituma inimeste elu teiste osadega ning seda peab olema võimalik läbida töö- ja pereelu kõrvalt. Sel põhjusel peame kindlasti tulevikus looma paindlikud võimalused.
Ülikoolid on saanud palju tähelepanu - näiteks tänu Bologna protsessile - ning samasugune olukord valitseb ka kutsehariduses, sealhulgas liikuvusega seoses. Võib peaaegu öelda, et keegi ei ole seda märganud. Sellest hoolimata on ülikoolide kõrval eriti oluline kutsehariduse ja -koolituse valdkond ning seetõttu ei tohi me seda eirata. Sel põhjusel soovin veel kord tänada teistest fraktsioonidest pärit kaasparlamendiliikmeid äärmiselt pühendunud koostöö eest.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Austatud juhtaja! Variraportöörina toetan Hirschi raportit, kuna selles rõhutatakse, kui oluline on tänapäeva nõudlikus rahvusvahelises töökeskkonnas, et inimene suudaks alati õppida ja töötada ning oleks mobiilne ja paindlik. Majanduskriis on tõepoolest toonud töötust ja ebakindlust kõikidele, eriti noortele, naistele ja puuetega inimestele.
ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks vajame pidevat nõuetekohast kutseharidust ja -koolitusi nii Euroopa Liidus kui ka liikmesriikides. Vajame suunatud poliitikat ja strateegiaid, et vähendada varakult koolist lahkujate osakaalu, inimeste koolitusvajaduse korralikku kavandamist ning tihedamat seost pakutava hariduse ja tööturu vajaduste vahel.
Olen kindel, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse akadeemiliste struktuuriüksuste süsteem, läbipaistvus ja koostöö ning eri haridussüsteemide võrreldavus toetab...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Haridusse investeerimine on eurooplaste parema tuleviku tagamiseks eluliselt oluline. Hetkel on ELi noorte töötuse määr jõudnud 20%ni, samal ajal kui ELi keskmine koolist väljalangemise määr on 16% ning mõnes riigis, näiteks Portugalis, on see jõudnud 40%ni.
Elukestev õpe on ülioluline töötuse ennetamisel. Peame eri karjäärivõimalustele vääriliselt tähelepanu pöörama. Töötajaid tuleb paremini teavitada edasise väljaõppe vajadusest.
Oleme seisukohal, et kutseharidus ja -koolitus peaksid olema kättesaadavad, võimalikud ja taskukohased kõikides eluetappides sõltumata inimeste positsioonist tööturul või nende sissetulekust. Kutseharidus ja -koolitus peaksid looma tingimused, mis soodustavad tööjõu liikumist nii esialgsete õpingute ajal kui ka osana elukestva õppe protsessist.
Kutsume liikmesriike üles lihtsustama kvalifikatsioonide tunnustamise protsesse!
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Austatud juhataja! Üks suurimaid probleeme, millega Euroopa silmitsi seisab, on noorte töötuse kõrge määr. Euroopa tasemel keskendutakse enneaegse koolist lahkumise määra vähendamisele alla 10% ning aktsioonidele nagu "New skills for new jobs” (ee "Uute töökohtade jaoks uued oskused”), mille eesmärk on tuua haridus- ja koolitusmaailma tööturule lähemale. Kui välja jätta nende kontekst töökohal, muutub erisus hariduse ja koolituse vahel tulevikus veelgi udusemaks. Parema integreerituse saavutamiseks on hädavajalik muuta viisi, kuidas hariduse ja koolituse pakkumist kujutatakse, ning seda mitte ainult üksikisiku vaatenurgast, vaid ka institutsioonilisel tasandil ja kõikidel haldustasanditel.
Seetõttu arvan, et süsteemiga seotud takistused, nagu ka need, mis on seotud integratsiooni ennetava suhtumisega, tuleb kaotada, kui eurooplased soovivad õppida ning teha oma oskus- ja väärtusvaldkonnas edusamme ning aidata tõhusalt kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele.
Emilie Turunen
(DA) Austatud juhataja! Esmalt tahaksin avaldada siirast tänu raportöörile, kes on esitanud väga hea raporti! Nagu kõik teisedki, usun ma, et peaksime meeles pidama konteksti, milles see raport on loodud, ning selleks kontekstiks on loomulikult Euroopa noortekriis. Oleme üldise kriisi puhul ühel nõul - hüppeliselt kasvava noorte töötuse tase ja noored, kes kolivad töö leidmise nimel Euroopast ära, ning sellest saab minu arvates lähiaastatel väga suur oht meie majandusele ja Euroopa ühtekuuluvusele.
Selle raporti teine kontekst on ühised 2020. aasta eesmärgid, mille oleme seadnud koolitusele, tööhõivele ja enneaegse koolist lahkumise määra langetamisele. Sellest sõltub Euroopa konkurentsivõime. Sellest sõltub väljaõpetatud tööjõu olemasolu, mida me kõigile teadaolevalt vajame. Samuti on oluline tagada, et järgmisel põlvkonnal oleksid töö- ja koolitusvõimalused. See on ülioluline! Võib olla tõsi, et ELil ei ole selles valdkonnas kuigi palju pädevust, kuid sellegipoolest on võimalik midagi ette võtta. Igal juhul on tegemist ühise murega ning peame tagama kvaliteetse väljaõppe ja nõustamise kättesaadavuse. Peame vähendama enneaegselt koolist lahkujate arvu ja tagama tugeva seose olemasolu koolituse ning töö vahel, näiteks vahetussüsteemide kaudu, nagu on kasutusel Saksamaal ja Taanis. Samuti peame tagama, et kõikidel noortel oleks õigus koolitusi läbida.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Soovin tänada raportööri Nadja Hirschi väga asjaliku raporti eest! Kuulasin teda suure huviga, kuna see oli 12 aastat tagasi minu toimik. Hakkasin koolitustesse lisama mobiilsust, mis ei olnud tollel hetkel päevakavas, ning mul on väga hea meel kuulda, kui tungivalt on parlament selle olulise teguri arendamise poolt Euroopa 2020. aasta strateegia raames. Samuti sooviksin öelda, kui hea meelega toetame raportit, mis tugevdab ja täiendab komisjoni 2010. aasta juuni teatist.
See teatis aitas kaasa uusima Kopenhaageni protsessi ülevaatamisele ning Brugge'i kommünikee on nüüdseks loomulikult saanud par excellence Euroopa kutsehariduse tegevuskavaks aastatel 2011-2020. Paljud parlamendi soovitused vastavad Brugge'i kommünikees soovitatud tegevustele. Komisjon jagab parlamendi seisukohta, kuna peame Euroopa kutseharidust ja -koolitust ajakohastama, et seda atraktiivsemaks muuta, et tagada kvalifitseeritud õpetajate ja koolitajate olemasolu, uuenduslikud õpimeetodid ning kvaliteetne infrastruktuur ja vahendid, ning loomulikult peab olema tagatud liikuvus. Peame andma noortele - ja vähem noortele inimestele - tahte minna oma liikmesriigist välja, et omandada kogemusi, mis on olulised, kui soovime tõelist Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonda.
Komisjon püüab ka saavutada sugudevahelist tasakaalu ning aidata ebasoodsamates olukorras olevatel rühmadel läbida elukestva õppe programmi, nimelt selle alla kuuluvat Leonardo da Vinci programmi. Seega on igasugune abi, mida komisjon parlamendilt saada võib, väga teretulnud.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 7. juunil 2011 kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ioan Enciu
Praeguses majandus- ja finantskriisis, kus töötuse määr, eriti noorte inimeste seas, on ELi tasandil ületanud 20% tähise ning mõnes liikmesriigis isegi 30% piiri, peab kutsehariduse ja -koolituse parandamine saama Euroopa Liidu prioriteediks. Selles kontekstis on noorte ELi-sisene liikuvus koos suurema paindlikkusega tööturul ning pakutavas hariduses ja koolitustes, põhitegurid, mida tuleks ELi ja riikide tasandil arendada.
Pidev hästistruktureeritud dialoog ülikoolide, teaduskeskuste ja ettevõtete vahel võib muuta võimalikuks tõelise seose loomise tööandjate nõudmiste ja oskuste vahel, mis omandatakse hariduse ja koolituse käigus. Peale selle võib liikuvuse suurendamine Euroopa Liidu tasemel Erasmuse, Leonardo da Vinci programmide või algatuse "Noorte liikuvus” laiendamise teel aidata parandada ka ELi suutlikkust vastata paremini Euroopa tööturu nõudmistele ja omandada selles valdkonnas suurem arengupotentsiaal. Erilist tähelepanu tuleb pöörata ka sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele, kellel peab olema õiglane pääs kutsehariduse ja -koolituse omandamise juurde.
Alajos Mészáros
kirjalikult. - (HU) Üleminek hariduselt tööle on töötajatele kõikjal Euroopa Liidus strukturaalne probleem. Kahjuks on varasel tööhõivel pikaajalised negatiivsed mõjud. Seetõttu peaksid liikmesriigid tagama, et kutseharidus ja -koolitus kohanduks paremini tööturu vajadustega ning kutseharidus annaks töötajatele oskused, mis on vajalikud uutel jätkusuutlikel töökohtadel tööle asumiseks, mis luuakse tulevase jätkusuutliku majanduse tingimustes. Pean kohalike omavalitsuste, äripartnerlussuhete ja haridusasutuste rolli tööturu nõudmiste välja töötamisel kutseharidusele ja -koolitusele oluliseks.
Võimalus olla liikuv on oluline osa kutseharidusest ja -koolitusest, kuid koostöö edendamise ja liikuvuse toetamise nimel tuleks rohkem rõhutada liikmesriikide erinevate haridussüsteemide paremat ühtlustamist - kaasa arvatud sertifikaatide ja diplomite vastastikust tunnustamist.
Kvaliteetne kutseharidus ja -koolitus toetavad põhimõtteliselt ka säästvat arengut. Koolitajatele tuleb luua paremad koolitustingimused, seda eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tagada kutseharidus- ja koolitussüsteemide tõhusus ning mõjus ja edukas teadmiste edasiandmine. Võimalus rahvusvahelises keskkonnas õppida on eduka tööelu eeldus ning edendab võõrkeelte omandamist ja suurenenud konkurentsivõimet.
Olga Sehnalová
kirjalikult. - (CS) Üleeuroopaline koostöö kutsehariduse nimel on ka äärmiselt oluline ühtse Euroopa siseturu toimimise seisukohalt. Kvaliteetne kutseharidus ja -koolitus peab vastama nii tööturu nõuetele kui ka looma tingimused tööjõu liikuvuseks. Kvalifitseeritud ja haritud inimesed on ELi konkurentsieelis ning kutsehariduse toetamisel tuleks seda arvesse võtta. Peame keskenduma tihedate sidemete loomisele töömaailmaga ning Euroopa liikuvusprogrammide raames aitama kaasa kvaliteetse töökogemuse omandamisele kutsekoolituse osana nii kodumaal kui ka väljaspool. Vajame Euroopa tasandil suuremat koordineeritust üksikute liikmesriikide haridussüsteemide vahel ning selle alusel koostööd kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise nimel. Raport käsitleb kõiki neid teemasid ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni variraportöörina olen selle lõpliku vormiga rahul.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Toetan raportit Euroopa koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas. Selles viidatakse väga olulisele probleemile, mida ei ole siiani kuigi sageli arutatud, nimelt vajadusele, et riiklikud võimud tegutseksid koostöös Euroopa Komisjoniga töötuse ennetamise nimel, muutes kutsehariduse vastavaks kohaliku tööturu vajadustele. Kahjuks on kutseharidus viimastel aastatel hooletusse jäetud ja selle tähtsust kahandatud. Just seetõttu on nõnda oluline seda edendada kui tõhusat tööriista töötusevastases võitluses Euroopa Liidu noorte elanike seas, kelle töötuse määr on jõudnud 21%ni. Praktikad, nõustamisteenuste loomine, mis muudaks töötajatel lihtsamaks oma väljaõpet vastavalt tööturu vajadustele kavandada, ning elukestva kutseõppe edendamine peaksid olema põhiprioriteedid. Seetõttu kutsun komisjoni üles pidevalt jälgima võimalike muudatuste väljavaadet ELi tööturul, et liikmesriigid saaksid oma kutsekoolitusprogramme pidevalt turu vajadustega kohandada.
Jutta Steinruck
kirjalikult. - (DE) Toetan raportit Euroopa koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ning sooviksin rõhutada, kui oluline on algatuste ja üleeuroopaliste programmide kaudu edendada elukestvat õpet, et töötajad saaksid parema tuleviku. Tänapäeval on töötajad riskantsete ja sagedaste tööhõivemuutuste meelevallas. Neid üleminekuid on paljusid tüüpe: koolituselt, pärast koondamist, praktikalt või ebakindlast töösuhtest täisajaga tööle. Raportis on mõned olulised punktid, muu hulgas töötavate naiste määrosa tõstmine, informaalse õppe tunnustamine ja keeleõppe propageerimine eesmärgiga pakkuda liikuvusprogramme. Eriti hea meel on mul selle üle, et põhitähelepanu on suunatud noorte inimeste haridusele ja koolitusele, mida kavatsen järgnevates juhtalgatustes aktiivselt toetada.
Üleminek haridusasutusest tööellu peab olema võimalikult sujuv ja eelkõige kohandatud isiku konkreetsete vajadustega, kuna ka ebapiisava koolitusega noortel peab olema võimalik omandada vajalikud oskused, et töötada kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel ja teenida head elatist. Sotsiaalne taust ei tohi määrata inimese haridusvõimalusi. Noortele tuleb anda abi ja toetust, et tagada nende sisenemine töömaailma. Ent tänapäevase tööturupoliitika hinda ei tohi maksta meie töötajad.
Jarosław Leszek Wałęsa
Eri haridusasutuste lõpetanute omandatud uued oskused ja pädevused on majanduskasvu jaoks strateegilise tähtsusega ning avavad inimestele uued võimalused, pannes aluse säästvale arengule. Seetõttu ei saa me alahinnata töötuse probleemi, eriti noorte seas. Nemad on see osa tööturust, kes kõige sagedamini püsivat töökohta ei leia ning on sunnitud leppima ajutise tööga, mis pakub väiksemat sotsiaalkindlustust ja on arenguväljavaadeteta. Üks Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke on vähendada enneaegsete koolist lahkujate määra maksimaalselt 10%ni ning võimaldada 40% noortest eurooplastest lõpetada kõrgkool. Õigusloome protsessis tuleks keskenduda kutsepraktika kasutamise soodustamisele ja noorte töötajate töökogemusele, eriti mikro- ja väikeettevõtetes, millel on raske sedasorti algatust rahastada. Tugevalt tuleks rõhutada ka meeste ja naiste palga erinevuse kaotamist 2020. aastaks, kuna praegu on vahe umbes 18%. Usun, et kaks kõige olulisemat algatust riigiülesel tööturul on Kopenhaageni protsessi kontekstis koostatud kvalifikatsiooniraamistik ning ühtne Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide ülekandmise süsteem. Samuti tasub mainida informaalset väljaõpet, mis kujutab endast alahinnatud täiendavat oskuste allikat ning kujundab isiku iseloomu ja vastutustunnet, mistõttu peaks EL seda rahastama. Nende paljude oluliste eesmärkide saavutamiseks on ülitähtis liikmesriikide koostöö ning kõikide üksuste kaasamine, seda ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
