Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen - Flytning af virksomheder i EU og betydningen af EU's finansielle instrumenter (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om følgende betænkninger:
betænkning af Böge for Budgetudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning
mundtlig forespørgsel af Berès for Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, til Kommissionen om flytning af virksomheder i EU og betydningen af EU's finansielle instrumenter - B7-0226/2009)
Reimer Böge
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Som ordfører for Budgetudvalget forelægger jeg i dag min betænkning om forslag til afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i forbindelse med to konkrete sager, den ene baseret på ansøgninger fra Belgien og den anden på ansøgninger fra Irland. Jeg vil imidlertid gerne indledningsvis endnu engang påpege, at det er Budgetudvalgets opgave at undersøge, om betingelserne for anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er blevet opfyldt, og jeg vil i denne forbindelse gerne understrege, at Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har haft et fremragende samarbejde gennem de seneste måneder, herunder i tilsvarende sager. Vi har også bestræbt os på at tage behørigt hensyn til bemærkninger og vigtige forslag fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, og på denne baggrund er det også relevant at behandle den mundtlige forespørgsel fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, da forespørgsler om dette emne er presserende.
Som bekendt er loftet for finansiering under Globaliseringsfonden 500 mio. EUR pr. år, og formålet er udelukkende at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er berørt af globaliseringen, og som har mistet deres arbejde som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre. Vi har på ny gjort det klart i beslutningen, at vi fortsat er imod den gentagne anvendelse af midler fra Den Europæiske Socialfond til finansiering af Globaliseringsfonden, og jeg insisterer på, at kommissæren på ny bekræfter, at dette ikke i sidste ende vil ske gennem overførsel af bevillinger fra Den Europæiske Socialfond.
Jeg vil meget gerne på ny opfordre Kommissionen til her i dag at bekræfte det løfte, der blev afgivet over for Budgetudvalget - nemlig at undlade at indgive forslag til afgørelse om anvendelse af Globaliseringsfonden for flere ansøgninger samtidig, men i stedet indgive forslag for hver enkelt ansøgning særskilt, idet de enkelte sager er lidt forskellige, og risikoen for, at en kompliceret ansøgning forsinker godkendelsen af en anden ansøgning, bør undgås. Jeg håber, at De kan bekræfte det i dag.
Med hensyn til de to konkrete sager er der, selv på grundlag af de ændrede regler - idet disse to ansøgninger blev fremsendt efter den 1. maj 2009 - tale om anvendelse af omkring 24 mio. EUR i alt. Formålet er at yde en vis bistand til arbejdstagere, der er blevet afskediget i tekstilindustrien i Belgien og i computerfremstillingsindustrien i Irland. I Belgien har der været 2 199 afskedigelser fordelt på 46 virksomheder inden for tekstilindustrien, som alle er beliggende i de to sammenhængende NUTS II-regioner, nemlig Øst- og Vestflandern, og i NUTS-II-regionen Limburg. De belgiske myndigheder har i denne forbindelse ansøgt om 9,2 mio. EUR fra fonden. I forbindelse med Irlands ansøgning var der sandsynligvis nogle få yderligere opfølgende spørgsmål fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, som drøftes i øjeblikket, eller som er blevet delvis afklaret efter fremsendelse af yderligere oplysninger. Ansøgningen vedrører 2 840 afskedigelser hos virksomheden Dell i de irske counties Limerick, Clare og North Tipperary samt i byen Limerick, hvoraf der ansøges om støtte til 2 400. Der er i denne forbindelse blevet ansøgt om i alt 14,8 mio. EUR. Efter en intensiv debat i Budgetudvalget gav vi grønt lys for anvendelsen af fonden i begge tilfælde. Jeg vil imidlertid gerne minde Dem om min indledende bemærkning, hvor jeg opfordrede Kommissionen til på ny at indtage en klar holdning til dette spørgsmål, og jeg glæder mig meget over, at Budgetudvalget har sat de meget grundlæggende spørgsmål om anvendelsen af de finansielle instrumenter i det europæiske budget på dagsordenen i dag.
Jeg anmoder plenarforsamlingen om at støtte denne betænkning.
Pervenche Berès
Hr. formand, hr. kommissær! Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender ønskede at kombinere et mundtligt spørgsmål om flytning af virksomheder - specielt multinationale selskaber - med undersøgelsen af disse to anmodninger om mobilisering af Globaliseringsfonden, fordi vi i det irske tilfælde så, hvilke problemer og uoverensstemmelser, der kunne opstå i forbindelse med anvendelsen af en sådan fond. Medlemmerne af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har på intet tidspunkt forsøgt at tage de irske arbejdstagere, der i dag befinder sig i en kritisk situation på grund af den industrielle strategi og flytningen af Dell, som gidsler eller true dem med ikke at ville hjælpe dem.
I det aktuelle tilfælde bemærkede vi blot, at skønt hr. kommissionsformand Barroso den 19. september annoncerede tildelingen af en hjælpepakke på 19 mio. EUR - som vi drøfter i aften - til Dell eller snarere til virksomhedens fyrede arbejdstagere for at hjælpe dem med at komme igennem deres kommende omskolingsperiode, købte Dell samme dag i New York Perot Systems, hvilket fik aktiekursen til at stige. Få dage senere - den 23. september - godkendte hr. kommissær Kroes mere end 54 mio. EUR i statsstøtte til opførelsen af en Dell-fabrik i Polen.
Vi har udspurgt både hr. kommissær Špidla og fru kommissær Kroes om sagen. I et langt brev fortæller de os, at de selv regnede med, at Dell skulle have to produktionssteder til at forsyne det europæiske marked. Men da Dell opgav et af disse produktionssteder, ændrede vi, som jeg ser det, intet med hensyn til den overordnede vurdering af virksomhedens strategi.
Hvad kan man konkludere? At Dell ikke respekterer nogen af de europæiske love, vi taler om hver dag vedrørende arbejdstagernes eller fagforeningernes rettigheder. Det er derfor virkelig vanskeligt at være vidne til dette paradoks, hvor EU's budget i sidste ende - i en tid, hvor vi erkender problemerne med budgetproceduren og genopretningsplanens finansiering - er medvirkende til at øge de amerikanske aktionærers forrentning og sætte de irske arbejdstagere i EU i de polske arbejdstageres sted. Det var bestemt ikke den filosofi, vi støttede, da vi støttede implementeringen af Globaliseringsfonden.
Hr. kommissær Špidla er bestemt ikke den eneste skyldige, men efter min mening forpligter denne sag os til at se meget nøje på de forhold, hvorunder Fællesskabets budget mobiliseres til at støtte de store virksomheders strategier. Det gælder i særlig høj grad, fordi en af de centrale beskæftigelsesforanstaltninger annonceret under den genopretningsplan, der blev udarbejdet under den nuværende kommissionsformand hr. Barroso, gik ud på at sikre beskæftigelsen for de arbejdstagere, der var i arbejde.
Eftersom Kommissionen blev informeret om Dells strategi for de to fabrikker, da udsigten til at vælge mellem dem fremkom, burde en mere målrettet strategi fra Kommissionens side efter min mening have ført til en forhandling med Dell om en forandring af den irske fabrik, da virksomhedens strategi gik ud på at ændre en fabrik til fremstilling af stationære computere, som den der fandtes i Irland, til en fabrik til fremstilling af bærbare computere, hvilket i øjeblikket findes i Polen. Hvis Kommissionen hjælper multinationale virksomheder i et sådant scenario, bør vi efter vores mening have en mere konsekvent ret til at tale.
Set under ét burde disse overvejelser have fået den næste Kommission - og i særdeleshed hr. Monti med den mission, han har fået betroet - til at udarbejde mere målrettede forslag om brugen af fællesskabsmidler i en tid, hvor vi skal forholde os til virksomhedsflytninger, der endnu en gang sætter arbejdstagere fra én medlemsstat op mod arbejdstagere fra en anden medlemsstat, hvilket alt sammen er en del af en multinational strategi, der ikke respekterer sociallovgivningens ånd, sådan som vi ønsker den gennemført ud fra tanken om den sociale markedsøkonomi.
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne takke ordføreren for støtten til Kommissionens forslag om at mobilisere Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen som svar på fyringerne i den belgiske tekstilsektor og den irske computerfremstillingssektor. Ordførerens støtte ledsages af en række kommentarer, og her vil jeg koncentrere mig om budgetmæssige spørgsmål, da vi senere får mulighed for at diskutere de øvrige punkter, De nævner i rapporten.
Deres første budgetmæssige spørgsmål vedrører finansieringskilder. De fortæller os, at Den Europæiske Socialfond ikke kan være den eneste finansieringskilde. Ud fra et budgetmæssigt perspektiv er Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen et særligt instrument, da den ikke har egne ressourcer. Den mobiliseres på tværs af regnskabsperioder, skønt den primært omfatter udpegelse af tilgængelige budgetposter og dernæst opgaven med over for budgetmyndigheden at foreslå en mobilisering af pengesummer gennem revisioner af budgettet. Arbejdet udføres efter behov fra sag til sag. Det er sandt, at Den Europæiske Socialfond teknisk set hidtil har været den vigtigste kilde. Her vil jeg gerne kraftigt understrege ordene "teknisk set", da Den Europæiske Socialfond ikke på nogen måde vil blive reduceret ved regnskabsperiodens afslutning. Det er det principielle spørgsmål.
Det andet punkt, De rejser, er ikke udelukkende budgetrelateret, men handler snarere om beslutningstagning, da De beder Kommissionen om at stille forslag til mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i individuelle dokumenter. Kommissionen er udmærket klar over fordelene ved denne individuelle tilgang, der fuldstændig eliminerer risikoen for konflikter eller for, at fonden bruges som kautionist.
Det er imidlertid nødvendigt at tage hensyn til de nye støttekriterier, som vi har diskuteret i år, og som De godkendte. Med disse nye kriterier må man i de kommende måneder forvente en betydelig stigning i antallet af ansøgninger, og det er ikke sikkert, at forhandlingen om de relevante dokumenter går hurtigere, hvis de indsendes individuelt. Kommissionen vil imidlertid under alle omstændigheder mene, at den mest fordelagtige tilgang, der undgår risikoen for visse tekniske komplikationer i arbejdet, er den individuelle tilgang, der giver bedre kvalitet. Kommissionen noterer derfor Deres interesse og indvilliger i at justere sine procedurer i de kommende regnskabsperioder. I begge disse tilfælde har jeg derfor afgivet en klar redegørelse.
Hvad angår det andet spørgsmål, er Kommissionen lykkelig over, at Parlamentet har vedtaget beslutningen om at mobilisere Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen til støtte for arbejdstagere, der er blevet afskediget på grund af overkapacitet i tekstilsektoren i Belgien og computersektoren i Irland. I forbindelse hermed blev der spurgt om en mulig forbindelse mellem virksomhedsflytninger i EU, betydningen af EU's finansielle instrumenter og Kommissionens kontrol med statsstøtte.
Jeg vil først og fremmest sige, at Kommissionen er opmærksom på og fæstner sig ved virksomhedsflytningernes negative konsekvenser for arbejdstagere, familier og regioner. Det er imidlertid ikke Kommissionens opgave at blande sig i virksomhedernes beslutningstagning, hvis ikke de har brudt fællesskabslovgivningen. Kommissionen bemærker også, at den ikke har beføjelser til at forsinke eller lægge hindringer i vejen for de enkelte virksomheders beslutninger, og at virksomhederne ikke har en generel pligt til at informere Kommissionen om legitimiteten af deres beslutninger. I denne forbindelse er Kommissionen også opmærksom på bekymringen for, at den regionale statsstøtte inklusive mulige bidrag fra strukturfondene kan bruges til at lokke kommercielle investeringer bort fra andre regioner.
Kommissionen noterer sig, at målet med fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte bl.a. er at sørge for, at den støtte, der skal påvirke virksomhedernes beslutninger vedrørende placeringen af investeringer, kun skal gives til dårligt stillede regioner, og at en sådan støtte ikke skal være til skade for andre regioner. Dette problem behandles også i forordningen om oprettelse af almindelige bestemmelser for strukturfondene og samhørighedsfonden og i retningslinjerne for regional støtte i perioden 2007-2013, der skal sikre, at disse investeringer bliver et ægte og bæredygtigt bidrag til den regionale udvikling.
Ifølge artikel 57 i de almindelige bestemmelser om strukturfonde skal medlemsstaterne sikre sig, at projekterne bevarer de investeringer, der er givet støtte til, i en periode på fem år efter støttens gennemførelse og i en treårig periode for små og mellemstore virksomheder. Hvis et projekt er forandret som følge af ændringer i ejerskabet af infrastrukturen eller en afslutning af produktionsaktiviteter, og sådanne ændringer påvirker projektets natur eller gennemførelsesvilkår eller giver virksomheden eller det offentlige foretagende en urimelig fordel, skal støtten tilbagebetales. Medlemsstaterne skal hvert år informere Kommissionen om sådanne grundlæggende ændringer i deres rapporter om gennemførelsen af operationelle programmer. Kommissionen skal informere de øvrige medlemsstater.
I programperioden 2007-2013 blev der endvidere indført en særlig bestemmelse, der skal sikre, at der ikke udbetales midler fra fondene til virksomheder, der skal tilbagebetale uretmæssigt udbetalte penge efter en flytning af produktionsaktiviteter i en medlemsstat eller fra én medlemsstat til en anden. Ifølge punkt 40 i retningslinjerne om regional støtte skal støtten ligeledes være betinget af opretholdelsen af en given investering i den relevante region i en periode på mindst fem år fra den pågældende gennemførelsesdato. Hvis støtten beregnes på basis af lønomkostninger, skal jobbene fortsætte i en periode på tre år fra datoen for projektets afslutning. Alle job skabt gennem investeringen skal bevares i den pågældende region i en periode på fem år fra den dato, hvor jobbet først blev oprettet. Medlemsstaterne kan begrænse denne periode til tre år for små og mellemstore virksomheder.
Formålet med denne bestemmelse er at undgå et slagsmål om støtte samt fabrikslukninger udelukkende på baggrund af højere offentlig støtte andre steder, idet der tages hensyn til det faktum, at statsstøtten kun repræsenterer én af de faktorer, der påvirker virksomhedernes beslutninger vedrørende flytninger, og at de øvrige faktorer som f.eks. lønninger, færdigheder, skatter og geografisk placering ofte spiller en mere betydningsfuld rolle.
Efter min mening er det både korrekt og naturligt at diskutere spørgsmål vedrørende brugen af europæiske midler på strategisk niveau. Det kan der ikke herske tvivl om. Afslutningsvis vil jeg pointere, at de midler, der bliver eller vil blive brugt inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, er ment som en støtte til negativt berørte personer eller individuelle arbejdstagere som f.eks. arbejdstagerne i Belgien, Irland eller et andet europæisk land, og bestemt ikke til virksomhederne. Det er midler, der er beregnet til at støtte personer/individer og ikke virksomheder.
Elisabeth Morin-Chartier
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne vende tilbage til de sager, vi skal behandle under Globaliseringsfonden. I denne henseende arbejder vi selvfølgelig i arbejdstagernes interesse for at gøre det lettere for dem at finde et nyt job, når de rammes af arbejdsløshed i deres økonomiske sektor.
Men lad os nu vende tilbage til sagen om Dell, som fru Berès skulle tale om. På fabrikken i Irland fokuseres der på produktion af stationære computere. Da Kommissionen besluttede at støtte den samme virksomheds oprettelse af en polsk fabrik til produktion af bærbare computere, blev det startskuddet til et kollaps for den irske fabrik, fordi markedet fungerer på denne måde, og fordi der er en langt større efterspørgsel efter bærbare computere.
Valget af én af de to fabrikker til produktion var en indikation af de problemer, vi var nødt til at se i øjnene på vegne af de irske arbejdstagere. I vores gennemgang af de enkelte sager har vi i arbejdsgruppen om Globaliseringsfonden opfordret Kommissionen til at holde nøje øje med den støtte, der gives til de enkelte fabrikker - hvad enten der er tale om europæisk eller regional støtte - fordi de europæiske støttepolitikker, som vi udvikler, ikke må anvendes på en ubalanceret måde, der giver bagslag for arbejdstagerne.
Vi ønsker således en større opmærksomhed på disse problemer tidligere i forløbet, så arbejdstagerne ikke skal tumle med dem.
Alan Kelly
Hr. formand! Den 8. januar 2009 oplevede man i det midtvestlige Irland - i særdeleshed i Limerick, Tipperary og North Kerry - et økonomisk chok, som man aldrig tidligere havde set. Meldingen om, at over 2 000 job samt tusindvis af affødte job forlod regionen sammen med Dell, repræsenterede et tab af historiske dimensioner.
Gennem Globaliseringsfonden har EU bevilget midler, der direkte vil hjælpe de økonomisk sårbare i området. Når vi stemmer i morgen, vil de 14,8 mio. EUR repræsentere en håndsrækning til og ikke en afvisning af over 2 400 mennesker for at hjælpe dem med at få en ny start i livet. Det bliver en meget kærkommen hjælp.
Pengene vil blive brugt til omskoling, til opstart af nye virksomheder og til arbejdsformidling, hvilket er helt nødvendigt. Det faktum, at repræsentanter fra Dells samarbejdsudvalg følger vores møde her i aften, viser blot, hvor dybt denne støtte rører de ansatte fra Dell, og hvor meget de glæder sig over den.
Jeg må imidlertid understrege, at vi kun er halvvejs. Nu har vi 18 måneder til at bruge midlerne, og i aften ringer jeg til vores lokale minister i Irland, erhvervsminister Mary Coughlan, for personligt at tage affære og sikre, at der er en plan for at bruge pengene. Der er tale om et engangsbeløb til almindelige arbejdstagere, og de får aldrig denne chance igen. Jeg vil anmode minister Coughlan om at organisere og formidle denne enestående mulighed for det midtvestlige Irland.
Jeg vil gerne takke medlemmerne og specielt mine egne kolleger for deres støtte til Dell-ansøgningen og samtidig anmode dem om også at støtte kommende ansøgninger i lignende sager vedrørende Waterford Crystal og SR Technics.
Marian Harkin
Hr. formand! For det første vil jeg sige, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er et ægte udtryk for solidaritet mellem EU's borgere og stater. For det andet er jeg som irsk medlem af Europa-Parlamentet meget tilfreds med, at de afskedigede arbejdstagere fra Dell nu endelig har en mulighed for at se fremad og lægge planer for fremtiden. Men som Alan Kelly har sagt, er det meget vigtigt, at alle programmer eller uddannelseskurser er skræddersyede efter arbejdstagernes behov, og at formålet med enhver støtte er en mulig tilbagevenden til arbejdsmarkedet eller opstart af selvstændig virksomhed.
Endelig vil jeg gerne anerkende Parlamentets rolle ved godkendelsen af brugen af fonden til Dells arbejdstagere. Trods nogle af de meget alvorlige emner, der har været debatteret her i aften, tog vi ikke arbejdstagerne som gidsler, og vi godkendte ansøgningen om 14,8 mio. EUR. Kommissionen skal imidlertid sørge for, at der er sammenhæng i EU's industripolitik, og at EU's budget ikke bruges til at hæve aktiekurserne i nogle virksomheder på bekostning af EU's arbejdstagere.
Marije Cornelissen
Hr. formand! Irlands ansøgning om EU-midler til dem, der er blevet arbejdsløse efter Dells lukning af fabrikken i Irland, har udløst en række spørgsmål, der kræver svar.
Når en virksomhed som Dell lukker en fabrik i ét land og åbner en i et andet land, er det i princippet et resultat af normale markedskræfter. Forskellige former for statsstøtte ændrer imidlertid ved tingene. Dell etablerede sig i Irland for nogle år siden ved hjælp af statsstøtte. Nu lukker Dell så forretningen der og åbner en fabrik i Polen - endnu en gang ved hjælp af statsstøtte. Men da Dell ikke betaler for en social plan for de afskedigede irske arbejdstagere, må de pågældende arbejdstagere ty til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Efter min mening viser det en alvorlig inkonsekvens i industri- og arbejdsmarkedspolitikken. Når alt kommer til alt, hvor mange job er der så skabt med al den statsstøtte, som Irland, Polen og EU har pumpet ind i Dell?
Spørgsmålet er derfor, hvordan Kommissionen og medlemsstaterne sammen kan sikre sammenhæng i deres politik? Og hvordan kan vi sørge for, at Globaliseringsfonden støtter en virksomheds indsats til fordel for dens arbejdstagere i stedet for i vid udstrækning at udskifte dem?
Ilda Figueiredo
Hr. formand! Vi har altid slået til lyd for, at EU's politik om virksomhedsflytninger skal revideres, og vi har altid ment, at Globaliseringsfonden er en ren lappeløsning for arbejdstagere, der er ofre for de multinationale selskabers strategier eller for manglen på en industripolitik, der satser på produktion og gode job med rettigheder. Vi slår derfor til lyd for nye politikker om social udvikling og fremskridt.
Vi mener imidlertid ikke, at irske arbejdstagere skal rammes dobbelt af det multinationale selskab Dells strategi for profit og social dumping, der førte til lukning i Irland og etablering i Polen med støtte.
Vi støtter derfor denne betænkning.
Vi ønsker imidlertid nogle svar fra Kommissionen om fremtiden. Vi ønsker en grundlæggende ændring i politikker, en effektiv overvågning af støtten til multinationale selskaber, en egentlig industripolitik og solide investeringer i frembringelsen af job med rettigheder.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest takke Kommissionen mange gange for at skaffe denne generøse fond til de afskedigede arbejdstagere fra Dell. Jeg er særlig glad for at byde Gerry og Denis velkommen blandt os her i aften.
EU og i særdeleshed Kommissionen skal have stor tak for at hjælpe arbejdstagerne fra Dell, og jeg vil gerne rose dem, mine tidligere kolleger - hvoraf Marian Harkin og Brian Crowley er til stede i aften - samt min forgænger Colm Burke for at have taget initiativ til denne fond tilbage i maj måned.
Kommissionen foretog to ændringer, der havde meget stor betydning for os, idet den reducerede 50/50-finansieringen fra 35 for den nationale regering og 65 for Kommissionen, samtidig med at den reducerede antallet fra 1 000 til 500, hvilket forhåbentlig vil sikre støtte til de ansatte fra Waterford Crystal og SR Technics til sin tid.
Jeg har to bemærkninger hertil. For det første bør den toårige udvidelse af tidsrummet forlænges til tre år, fordi mange personer vil tage en videregående uddannelse af tre års varighed, og for det andet skal startdatoen ikke være ansøgningsdatoen, men afmeldingsdatoen her i Parlamentet og Rådet.
Når det så er sagt, har jeg kun yderligere to bemærkninger. Folk er meget taknemmelige for det, der er sket. Det har givet håb, hvor der var fortvivlelse. Det har vist solidaritet i stedet for isolation, og denne fond vil finde god anvendelse, og jeg er sikker på, at det meget vel kan være den bedste fond og den bedste finansiering, der nogensinde er kommet fra Kommissionen. Mange tak for det.
Frédéric Daerden
(FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Der har været mange kommentarer, men brugen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen fremkalder to følelser i mig.
For det første er jeg glad for, at den findes. De europæiske arbejdstagere har brug for at vide, at Europa er der for dem i vanskelige tider, som dem, vi oplever i øjeblikket. For det andet er jeg glad for, at Belgien er blevet rost for det gode samarbejde mellem arbejdsmarkedets part i forberedelsen af denne sag.
Desværre har jeg også nogle beklagelser vedrørende Globaliseringsfondens funktion. For det første afspejler dens succes en vanskelig økonomisk situation i Europa med alt for velkendte konsekvenser for samfundet.
For det andet er der rejst tvivl om fondens overensstemmelse med andre støtteinstrumenter som i tilfældet med Dell. I denne henseende støtter jeg fuldt ud de tidligere kommentarer fra min kollega fru Berès.
Hvad angår budgettet, skal betalingsbevillingerne for udbetalingen af støtte fra denne fond overføres fra en anden budgetpost, og så vidt jeg ved, skal den overføres systematisk fra Den Europæiske Socialfond. Skønt det er muligt på grund af betalingstempoet fra strukturfondene, der ikke er så højt som ønskeligt, skal strukturfondene bruges til deres tilsigtede formål.
Afslutningsvis vil jeg opfordre til, at man nøje overvejer finansiering via Globaliseringsfonden, og jeg fornemmer, at Kommissionen giver en indrømmelse til Globaliseringsfonden om hvis ikke at give den et fuldt økonomisk grundlag på linje med de øvrige fonde så i det mindste at sørge for, at den ikke længere finansieres udelukkende på bekostning af de sociale strukturfonde.
Ivo Belet
(NL) Hr. formand! Jeg har en kort kommentar til de strukturelle effekter af fonden. Vi er naturligvis lykkelige over de projekter, der er på bordet i dag, og som venter på godkendelse i morgen. Der er imidlertid plads til forbedring af dem alle, hvilket er baggrunden for min korte kommentar.
Til kommissæren vil jeg sige, at fonden undertiden skyder over målet af den simple grund, at proceduren er for tung. Fonden har trods alt som sit primære mål at yde hurtig bistand til afskedigede arbejdstagere og hjælpe dem med at finde nye job. Det fungerer ikke altid i øjeblikket, da vi ikke formår at handle tilstrækkelig hurtigt, og det er meget ærgerligt - specielt for de ældre arbejdstagere. Omskoling og afhjælpning kræver en hurtig og fast tilgang, hvilket mangler helt i øjeblikket.
Endvidere lider Globaliseringsfonden under manglende fleksibilitet, og hvis man er blevet afskediget og er så uheldig at komme fra en virksomhed, der ikke optræder på listen, vil man ganske enkelt ikke kunne få støtte. Hver dag møder vi lignende historier fra arbejdstagere, der er berørte, men ikke tilskudsberettigede, og da det er så kompliceret, har vi svært ved at forklare dem hvorfor.
Efter min mening skal der hurtigst muligt findes en praktisk løsning, hr. kommissær, og vi er nødt til at finde en langt hurtigere tilgang samt om muligt en opskrift, der vil sætte os i stand til at vedtage en "rammeorienteret" arbejdsform. Efter min mening skal der træffes de fornødne foranstaltninger i de kommende uger og måneder.
Markus Pieper
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Globaliseringsfonden hjælper folk med at forbedre deres uddannelser og kvalifikationer. Det er Europas sociale side, og det er en god side. Kommissionen har imidlertid også undersøgt, hvorvidt de tilskud, som Dell får i Polen, er i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Den har godkendt 54 mio. EUR i polsk statsstøtte til Dell, da denne støtte angiveligt gavner den regionale økonomiske bistand.
Det rejser spørgsmålet om, hvorvidt vi virkelig er nødt til at konkurrere med os selv i Europa med hensyn til offentlige penge. Svaret er "nej"! Vi bør ændre statsstøttereglerne, så der ikke længere udbetales tilskud til virksomhedsflytninger - ej heller mellem medlemsstaterne.
Jeg har et andet spørgsmål direkte til Kommissionen: Omfatter Polens 54 mio. EUR til Dell også penge fra Europas strukturfonde? Og jeg vil gerne spørge kommissæren, hvorfor der ikke er kommet en klar meningstilkendegivelse fra Kommissionen herom? Jeg vil opfordre Kommissionen til at tage sin tilsynspligt under strukturfondsbestemmelserne alvorligt. Der bør ikke udbetales EU-midler til virksomhedsflytninger i EU. De kom med et undvigende svar i dag, hr. kommissær. De skjuler Dem bag den polske regerings rapporter. De har imidlertid ikke undersøgt direkte, om strukturfondsbestemmelserne virkelig er overholdt.
Lad os endelig få skabt gennemsigtighed og offentliggøre ethvert tilskud under strukturfonden, sådan som det sker med landbrugspolitikken. Kun på den måde kan vi få skabt tillid til Europas strukturpolitik.
Csaba Őry
(HU) Hr. formand! Jeg husker udmærket, da vi oprettede denne Globaliseringsfond, og selv dengang var der en del debat om, at det ikke ville være en god idé, hvis støtten fra fonden i stedet for at mildne tabene hjalp de afskedigede arbejdstagere med at blive reintegreret på arbejdsmarkedet, hvilket ville tilskynde virksomhederne til at udnytte flytningsfaciliteten, så fonden dækker de tabende parters omkostninger.
Dell-sagen er symptomatisk herfor, fordi vores erfaring viser, at fonden i stedet for at mildne tab og udvise solidaritet snarere fungerer som et incitament, da Dell både får støtte til afskedigelser og til virksomhedsflytning. Der er derfor ganske enkelt tale om, at der ikke finder en ordentlig koordinering sted mellem de europæiske fonde. Globaliseringsfonden er en del af konkurrencepolitikken og strukturfondene. Der er ingen pointe eller fordel at hente her for ikke at nævne, at det er i strid med fondens formål, hvis vi bruger disse ressourcer på en modstridende måde uden nogen former for koordinering. Jeg vil derfor gøre Kommissionen opmærksom på, at den er nødt til at overveje at bruge EU's offentlige midler på en koordineret måde i sådanne sager for fremover at undgå en sådan forvirring.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand, hr. kommissær! Den økonomiske og finansielle krise har påvirket og vil fortsat påvirke både stål- og skibsbygningsindustrien. Byen Galaţi, som jeg kommer fra, er blevet ramt af tabet af tusindvis af arbejdspladser fra metallurgiindustrien og skibsværfterne.
Brugen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er en kort- og mellemsigtet løsning til støtte af arbejdstagere, der befinder sig i en hård situation efter at have mistet deres job. Jeg vil gerne fremhæve behovet for investeringer i en modernisering af virksomheder fra sværindustrisektoren, så de fremover kan reducere deres forureningsniveau. Det vil gøre det muligt at bevare job og dermed beskytte arbejdstagere på lang sigt.
Brian Crowley
(EN) Hr. formand! Ligesom mine kolleger vil jeg også takke kommissæren og ordføreren for deres arbejdsindsats. Kommissæren vil sikkert huske, at jeg og en af mine tidligere kolleger, Colm Burke, tilbage i januar måned mødtes med ham for at forsøge at kickstarte Globaliseringsfonden for alle arbejdstagerne på Dell.
Efter min mening er det en klar indikation af, hvor meget vi på EU-plan gør for at behandle mennesker først og sørge for at sætte dem i fokus for vores politikker og beskytte deres liv, ligesom vi tilstræber en hurtig indsats fra EU's side, hvis der er problemer.
På det personlige plan vil jeg gerne takke kommissæren for hans aktive engagement ikke blot her i Europa-Parlamentet eller over for mig personligt, men også for at have besøgt arbejdstagerne i Limerick.
Og så vil jeg gerne sige til de kolleger, der indimellem forsøger at vildlede os i andre spørgsmål, at Globaliseringsfonden trods dens mangler er et positivt tiltag fra EU's side, som vi skal fremme, ligesom vi skal hylde det gamle mundheld "Giv en mand en fisk, og han vil blive mæt i aften - lær ham at fiske, og han vil være mæt resten af livet". Det er det, som Globaliseringsfonden sætter os i stand til at gøre.
Elisabeth Schroedter
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne vende tilbage til hr. kommissær Špidlas anden bemærkning. Han sagde, at vi ikke kan påvirke virksomhedernes beslutninger. Det passer ganske enkelt ikke. Selvfølgelig påvirker vi virksomhedernes beslutninger ved at udbetale tilskud, bevilge penge fra strukturfondene og give støtte.
Det er grunden til, at Parlamentet debatterede spørgsmålet om virksomhedsflytninger under forhandlingen om forordningen. Imidlertid gav Parlamentet i sidste ende efter, da Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) desværre også stemte for, hr. Pieper, og fastsatte bare fem år i strukturfondsforordningen, hvilket helt klart er ingenting i forhold til subsidiernes omfang. Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance var den eneste gruppe, der på daværende tidspunkt sagde, at vi har brug for mindst 10 år til den del af forordningen, som kommissæren nævnte, hvilket vedrører tilbagebetaling fra de virksomheder, der flytter. Jeg kan blot sige, at denne sag viser, at Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance havde ret.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Hr. formand! Ved at mobilisere Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen ser EU atter de økonomiske problemer i øjnene i fællesskab. Denne gang handler det om problemer som følge af strukturomlægninger i verdenshandelen. Her såvel som under finanskrisen er det kun en integreret indsats, der effektivt kan bekæmpe globaliseringens følger.
Takket være finansielle midler til folk, der har mistet deres job, har både belgiske tekstilarbejdere og arbejdstagere fra Dells fabrik i Irland fået en øjeblikkelig mulighed for at blive omskolet og finde nye job. Fonden skal også fremme iværksætterkultur og selvstændig virksomhed. Denne hjælp til særlige sektorer i forskellige lande er et passende udtryk for social solidaritet i EU.
Det er et faktum, at Dell, der retfærdiggjorde produktionsflytningen bort fra Irland med behovet for at finde et land med lavere produktionsomkostninger, har fundet et sådant land inden for EU's grænser, da Dell har placeret sin fabrik i byen Łódź i Polen. Der er stor arbejdsløshed i Łódź-området, og Dells fabrik har skabt omkring 2 000 nye arbejdspladser. Denne investering har en mærkbar effekt med hensyn til at forbedre situationen i og omkring Łódź, og den vil øge udviklingstempoet i hele voivodien.
Pervenche Berès
Hr. formand! Jeg vil gerne forsikre min kollega, hr. Crowley, om, at intet medlem af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har sat spørgsmålstegn ved nytten af Globaliseringsfonden. Vi mener blot, at den kan udnyttes bedre.
Jeg vil gerne vende tilbage til kommissærens kommentar om, at man skal undgå "fond-shopping". Det er netop det problem, vi står over for i dag.
Når De forbereder overdragelsen af ansvaret for denne sag, hvad vil De så sige til den næste kommissær med ansvar for Globaliseringsfonden? I tilfældet med Dell ser vi jo tydeligt, at der er fare for en fordrejning af proceduren samt et misbrug af EU-midler og af de tilladelser, der gives inden for rammerne af konkurrencepolitikken.
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! Efter min mening kan diskussionen i princippet adskilles i to parallelle linjer. Ifølge den første fungerer Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, men der er grund til at optimere dens udnyttelse. Tidsspørgsmålet blev nævnt, skønt dette emne efter min mening til en vis grad er overdrevet, fordi medlemsstaterne kan reagere øjeblikkeligt og få udgifterne tilbage. Jeg mener ikke desto mindre, at det skal diskuteres, og at der er behov for at finde en løsning.
Emnet om individuelle budgetposter kom også op. Det er sandt, at det faktisk ikke var muligt, da fonden blev oprettet. Fonden kan ikke desto mindre fungere på denne måde. Efter min mening er det derfor nødvendigt at stille så mange spørgsmål som muligt og forsøge at finde en bedre løsning end hidtil. Intet af dette sætter imidlertid spørgsmålstegn ved det grundlæggende princip om, at fonden i krisetider fungerer og virkelig er til hjælp.
Det andet emne, der er debatteret under forhandlingen, er langt mere kompliceret. Det er spørgsmålet om udflytning, spørgsmålet om potentielt konkurrerende subsidier og en række andre spørgsmål, der vedrører dette, og som er utrolig komplekse. Efter min mening er det korrekt at se på disse spørgsmål og at gøre det ud fra en dybtgående forståelse af fakta, og jeg vil gerne nævne nogle få fakta om Dell-sagen og om nogle af vores tanker om det overordnede problem.
For det første er lønomkostningerne pr. produceret enhed ifølge OECD og i modsætning til, hvad de fleste tror, markant højere i Polen end i Irland. Lønomkostningerne er således ikke lavere, men højere end i Irland. Det er et punkt, som det er værd at bide mærke i, fordi det ikke er en pålidelig metode at drage konklusioner på basis af direkte sammenligninger i komplekse situationer. Jeg vil gerne understrege, at det - hvis vi ønsker at drøfte disse spørgsmål - er nødvendigt at få et betydeligt dybere indblik, for så vidt angår i hvert fald nogle af punkterne.
For det andet er der selve Dell-sagen. Det er sandt, at Dell begyndte sine aktiviteter i Limerick i 1991 eller med andre ord for 18 år siden. Det er også sandt, at der ikke findes beviser for, at de modtog nogen former for EU-midler hertil. Der findes ingen oplysninger herom, skønt jeg ikke kan udelukke muligheden for, at virksomheden modtog støtte fra regionalfondene, da der i 1990 ikke fandtes forpligtelser eller metoder, der giver os mulighed for at få fat i sådanne oplysninger. Det er et faktum, at Dell i 2007 traf beslutningen om at flytte produktionen til Łódź. Det er også et faktum, at statsstøtten til virksomheden kommer fra Polen, hvilket blev indberettet i december 2007. Der er således ikke tale om midler fra de europæiske strukturfonde. I dette tilfælde - og det gælder ikke i alle tilfælde, men kun i sager som denne, der drejer sig om mere end 50 mio. EUR - finder der en meget grundig vurdering sted, hvor der også tages højde for arbejdsmarkedsspørgsmål. Kommissionen konkluderede, at de to operationer, der ligger mange år fra hinanden, ikke er forbundet. Det betyder imidlertid ikke noget, og det sætter ikke spørgsmålstegn ved det faktum, at sager vedrørende brugen af EU-midler skal undergå en dybtgående debat ved flere lejligheder, når der kommer nye oplysninger, og at det utvivlsomt er korrekt at sikre en større grad af kohærens. Efter min mening har Dell-sagen tjent som et godt springbræt, og det er bestemt korrekt at fortsætte denne debat.
Jeg vil gerne takke for denne forhandling og for muligheden for at overveje nogle aspekter vedrørende brugen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Afslutningsvis vil jeg blot sige, at der inden for vores politikkers anvendelsesområde bestemt er en risiko for, at ressourcerne bruges uhensigtsmæssigt eller ikke helt optimalt, og at denne iboende risiko altid vil findes i vores politikker, når de udvikles. Det er derfor op til os at huske på dette og at have modet til at se på nogle gamle principper med friske øjne og ændre disse gamle og måske forældede metoder, hvor vi finder intellektuelle og tekniske løsninger og når til politisk enighed.
Reimer Böge
Hr. formand! Jeg vil gerne gentage, at vi i de seneste måneders samarbejde mellem Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender alle har gjort os umage for hurtigst muligt at få procedurerne på plads på baggrund af en udtalelse fra sidstnævnte udvalg - der tilmed oprettede en særlig arbejdsgruppe til formålet - for hurtigst muligt og efter grundige undersøgelser at stille pengene til rådighed for de berørte arbejdstagere og deres nærmeste familie.
For det andet vil jeg gerne sige, at vi ved gennemgangen af de flerårige finansielle rammer og de nye instrumenter og i forbindelse med budgetreformen og revisionen også skal undersøge funktionen og merværdien af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på samme måde som for alle andre instrumenter og i særdeleshed med hensyn til effekten af forvaltningen og samspillet mellem institutionerne på nationalt plan og på Europæisk plan. Vi skal overveje, hvordan samspillet med Den Europæiske Socialfond (ESF) eventuelt kan forbedres. Vi skal derfor være åbne over for alle mulige diskussioner, der kan føre til en forbedring.
Med hensyn til finansieringskilderne havde kommissæren ud fra en rent teknisk synsvinkel naturligvis helt ret i det, han sagde om betalingsbevillinger fra ESF. I sidste instans vil jeg imidlertid også gerne have det overordnede billede for forpligtelserne og betalingerne under de flerårige finansielle rammer for både strukturfondene og ESF til at være som aftalt i det samlede beløb. Vi må ikke risikere, at penge på grund af mangelfuld gennemførelse, problemer i kontrol- og forvaltningssystemer og sen gennemførelse risikerer at forblive ubrugte, og at vi så hvert år afsætter en skive af dette beløb til sådanne ekstraprogrammer. Det er ikke i ophavsmandens interesse.
For indeværende vil vi tage Deres bemærkninger om statsstøtteregler til os. Vi stillede naturligvis lignende spørgsmål et andet sted i forbindelse med Nokia i Bochum og dens flytning til Rumænien. Til trods herfor må jeg sige, at der i dette tilfælde er behov for at se meget nøje på interaktionen mellem Kommissionen og medlemsstaternes rapporteringspligt. Jeg får nogle gange det indtryk, at ting i disse spørgsmål foregår på samme måde som tilsynet med fiskekvoterne, hvor hver side skubber en smule i retning af modparten, og at systemet i sidste ende ikke er effektivt. I denne henseende vil vi fortsat være oppe på mærkerne, og vi vil nøje følge disse emner i lignende situationer og insistere på, at Kommissionen handler i overensstemmelse med de regler og bestemmelser, vi fastsatte i 2007.
Endelig vil jeg opfordre alle til at stemme for denne mobilisering af Globaliseringsfonden i morgen.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet. Afstemningen finder sted onsdag den 25. november 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Iosif Matula  
Hr. formand! Jeg støtter betænkningen fra min kollega, hr. Böge, da jeg tror, at mange europæiske arbejdstagere, der har mistet deres job, har behov for hjælp fra bl.a. EU-fondene. Der er givet mere end 37 mio. EUR til 10 275 arbejdstagere i 2009, hvilket slet ikke er i nærheden af det øverste loft på 500 mio. EUR, der årligt afsættes til denne europæiske fond. Jeg må understrege, at disse midler er beregnet til afskedigede arbejdstagere og ikke til virksomhederne. EU skal ikke give finansiel støtte til virksomheder, der flytter deres fabrikker og afskediger arbejdstagerne - specielt ikke, hvis virksomheden flytter uden for EU eller samtidig modtager støtte fra en anden medlemsstat.
Det er helt afgørende for os meget nøje at overvåge, hvordan virksomhedsflytningerne foregår. De sociale omkostninger som følge af virksomhedslukninger eller -flytninger må ikke blive læsset over på de europæiske skatteydere. Lad os ikke glemme, at fonden blev oprettet for at yde ekstra støtte til arbejdstagere, der er afskediget som følge af store strukturomlægninger i den globale virksomhedssektor samt efter den 1. maj 2009 også til dem, der er afskediget på grund af den globale finansielle og økonomiske krise. Jeg tror, at adgangen til europæiske fonde også kan være en stor støtte for de nye medlemsstater og hjælpe dem gennem problemer som følge af den økonomiske krise samt med at tilpasse sig det indre markeds konkurrenceprægede struktur.
