Tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Tanja Fajon for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav - C7-0112/2009 -.
Tanja Fajon
Fru formand, mine damer og herrer, kommissær Barrot og alle, der deltager her i dag! Europa-Parlamentet støtter på det kraftigste ophævelsen af visumordningen for landene på det vestlige Balkan. Det er også den grundtanke, der har været det centrale i udarbejdelsen af betænkningen. Jeg vil gerne give udtryk for min ros, særlig til skyggeordførerne og medlemmerne af Parlamentet, da jeg uden deres støtte ikke ville have været i stand til at nå frem til dette resultat. Jeg vil også gerne takke Rådet og Kommissionen for deres samarbejde, som vil udgøre et solidt grundlag for fremtidigt samarbejde på dette område, især når Lissabontraktaten er blevet ratificeret, da det vil sætte Parlamentet i stand til at vedtage eventuelle nødvendige foranstaltninger via den fælles beslutningsprocedure.
Borgerne på det vestlige Balkan har alt for længe været isoleret som følge af visumordningen. De har færre rettigheder i dag med hensyn til fri rejse, end de havde i det tidligere Jugoslaviens tid. Det, unge mennesker fra landene på det vestlige Balkan i dag ved om Europa eller USA for den sags skyld, er det, de lærer via internettet og fjernsynet. Da jeg kommer fra Slovenien, kan jeg huske, at det rent faktisk var det slovenske formandskab, der indledte processen med liberalisering af visumordningen i begyndelsen af 2008, fem år efter underskrivelsen af Thessalonikidagsordenen, som garanterer et utvetydigt europæisk perspektiv for befolkningen på det vestlige Balkan.
Jeg er glad for at kunne hilse Kommissionens forslag til ophævelse af visumkravet for Makedonien, Serbien og Montenegro velkommen, og jeg er især glad for at hilse Sloveniens initiativ velkommen, som har modtaget stærk støtte fra medlemsstaternes side, og som tillader borgerne fra disse lande at begynde at rejse frit til landene i Schengenområdet fra den 19. december. Den 1. januar 2010 ville have medført logistiske problemer, da jule- og nytårsferieperioden netop er det tidspunkt, hvor mange borgere fra disse lande ønsker at rejse på besøg hos deres slægtninge, som bor i medlemsstaterne.
Ophævelsen af visumkravet vil yde et enormt bidrag til den regionale samarbejdsproces og til overvindelsen af de etniske forskelle og vil også bidrage til at bygge kulturelle, sociale, økonomiske og politiske broer.
Ophævelsen af visumkravet for de tre lande, jeg har nævnt, er et meget positivt skridt i den rigtige retning. Jeg bør dog påpege, at de lande, der ikke indgår i fjernelsen af visumkravet, bør have lov til at tilslutte sig snarest muligt, eller snarere så snart, de er parate til det. Jeg taler naturligvis om Bosnien-Hercegovina og Albanien. Vi kan ikke tillade, at de bliver endnu mere isolerede på et tidspunkt, hvor nabolandene nyder godt af muligheden for ubegrænset indrejse i EU.
De skal naturligvis være parate til ophævelsen af visumkravet, og det er ikke min mening her at antyde, at vi skal slække på vores kriterier. Vi ønsker at sende et klart budskab til borgerne i Bosnien-Hercegovina og Albanien. Vi venter på jer. I skal opfordre jeres regeringer til at opfylde deres del af aftalen. Vi vil til gengæld gøre alt, hvad der står i vores magt, for at sikre, at beslutningstagningen fra EU's side ikke forsinkes. Jeg kan med sikkerhed sige, at denne fremgangsmåde har fået stor støtte fra to udvalg, nemlig Udvalget om Udenrigsanliggender og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, som er mit overordnede udvalg.
Jeg vil også gerne tilføje, at jeg i morgen efter afstemningen vil bede om ordet for at fremsætte en særlig politisk erklæring, en fælles erklæring fra Parlamentet og Rådet, som kraftigt støtter ophævelsen af visumkravet for alle landene på det vestlige Balkan. I denne erklæring, som vi skal stemme separat om i morgen, vil vi både hilse den 19. december velkommen, som den dato, hvor visumkravet vil blive ophævet for Makedonien, Serbien og Montenegro, og opfordre Kommissionen til snarest muligt at udarbejde et forslag om, at visumkravet for Bosnien-Hercegovina og Albanien ophæves, så snart de har opfyldt de relevante kriterier. Vi vil til gengæld behandle dette forslag via en fremskyndet procedure. Jeg ville gerne fastsætte en fast dato for ophævelse af visumkravet for Bosnien-Hercegovina og Albanien, selv om jeg er klar over, hvor krævende procedurerne er. Jeg håber, at sommeren 2010 vil vise sig at være en realistisk dato for ophævelse af visumkravet for disse to lande.
Afslutningsvis bør vi heller ikke glemme Kosovo, hvis vi ikke ønsker, at det skal blive et sort hul på landkortet...
(Formanden afbrød taleren)
Lad mig blot runde af. EU har et politisk ansvar for at afslutte processen med visumliberalisering, og i morgen forventer jeg bred støtte fra Parlamentet hertil.
Anna Maria Corazza Bildt
(EN) Fru formand! Det er beklageligt, at det svenske formandskab ikke kunne være repræsenteret her i aften med en minister, hvilket vi meget gerne havde set.
Jeg forstår, at formandskabet ikke var inviteret og fik oplyst, at der ikke var nogen grund til, at det skulle deltage. Jeg vil gerne minde Parlamentet om, at det svenske formandskab har været drivkraften bag og har støttet processen med visumliberalisering for landene på det vestlige Balkan helt fra starten.
Vi bør - og jeg ved, at min kollega, Tanja Fajon, ordføreren, er enig med mig - have en mulighed for at takke formandskabet, for vi skylder det den fælles erklæring fra Parlamentet og Rådet støttet af Kommissionen, som er enestående i denne institutions historie.
Jeg vil gerne have en forklaring, men måske ikke her og nu, på, hvorfor formandskabet ikke kunne deltage, og jeg vil gerne have ført til protokols, at ministeren ikke kunne være her, fordi der ikke var sendt nogen invitation.
Formanden
Jeg har fået oplyst, at formandskabet var inviteret, men var ude af stand til at være til stede på grund af planlægningsproblemer. Jeg vil dog undersøge spørgsmålet nærmere.
Jacques Barrot
Fru formand! Jeg vil gerne besvare det spørgsmål, som fru Corazza Bildt stillede og sige, at det svenske formandskab ganske rigtigt har været meget aktivt i denne proces, der, som fru Fajon netop har forklaret så godt, sætter os i stand til at tilbyde en række borgere fra de berørte medlemsstater, særlig unge mennesker, muligheden for at etablere tættere forbindelser med Europa, som de nogle gange ikke har noget særlig godt kendskab til.
Det er rigtigt, at dette forslag er et historisk skridt i udviklingen af en politik for europæiske visa til kortvarigt ophold inden for rammerne af vores forbindelser med landene på det vestlige Balkan. Kommissionen glæder sig desuden over både Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af dette lovgivningsforslag. Alle er klar over dets store politiske betydning og over dette spørgsmåls følsomme karakter, der berører alle borgerne i de pågældende lande.
Jeg forstår Parlamentets holdning. Jeg vil gerne i denne forbindelse bekræfte, at Kommissionen går stærkt ind for en nøje overvågning af alle de berørte landes opfyldelse af alle de kriterier, der er opstillet i køreplanen. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien var allerede blevet vurderet positivt. Dialogen med dette land blev derfor afsluttet. I oktober var Serbien og Montenegro værter for missioner ledet af Kommissionen i samarbejde med eksperter fra medlemsstaterne, og disse missioner bekræftede, at alle kriterierne i de respektive køreplaner var opfyldt korrekt.
Vi vil følge den samme metode for Albanien og Bosnien-Hercegovina. Til trods for de meget betydelige fremskridt, der er gjort i de seneste måneder, har Bosnien-Hercegovina og Albanien endnu ikke været i stand til at fuldføre de nødvendige reformer, der kræves i køreplanen for at visumkravet kan ophæves. Som fru Fajon netop sagde, er det dog allerede opmuntrende for dem at høre, at deres naboer allerede har denne mulighed for at blive fritaget fra visumkravet, og jeg kan her fastslå, at jeg personligt vil gøre alt, hvad der står i min magt for at sikre, at Albanien og Bosnien-Hercegovina snarest muligt kan opnå ophævelse af visumkravet, sådan som Parlamentet ønsker.
Jeg opfordrer Parlamentet, som med Lissabontraktatens ikrafttræden vil blive medlovgiver på visumområdet, om at støtte den strukturerede metode med dialog om liberalisering af visumkravene, som er den metode, som Kommissionen har fulgt, fordi en anden metode ville skabe forvirring uden egentlig at ændre visumordningen. Det ville skabe falske håb og ville risikere at sinke de pågældende landes bestræbelser på at gennemføre de reformer, der kræves i køreplanerne.
På nuværende tidspunkt bevarer vi Albanien og Bosnien-Hercegovina i bilag I til forordningen, samtidig med at vi bekræfter EU's ønske om at hjælpe disse to lande til at opfylde kriterierne i deres køreplaner og dermed blive fritaget for visumkravene i henhold til de gældende procedurer.
I denne forbindelse støtter Kommissionen teksten i den fælles politiske erklæring, der bekræfter dette stærke engagement fra EU's side til så hurtigt som muligt at gennemføre anden fase af visumliberaliseringsprocessen for borgerne i Albanien og Bosnien-Hercegovina.
Det var det. Jeg mener, at dette er et meget vigtigt punkt, der viser Balkanlandene, hvor opmærksom Europa er på deres forventninger og ønsker.
Sarah Ludford
Fru formand! Det engagement, der støttes i Fajon-betænkningen og bakkes op med den foreslåede erklæring fra Rådet og Parlamentet, er et langsigtet engagement. Det vil give hele befolkningen på det vestlige Balkan visumfri rejser. Dette er ikke blot et generøst og medmenneskeligt træk. Det er også nøgternt og kløgtigt, da sikkerhed i ordets bredeste forstand vil blive fremmet. Folk, som er frie, og som frit kan rejse, har tendens til at være mere engageret i fredelige løsninger og er mindre udsat for indadvendt nationalisme, der udgør en sikkerhedstrussel.
Hvem bliver ikke berørt af billederne på skærmene uden for denne sal, og alle festligholdelserne i denne uge til markering af 20-års-dagen for Berlinmurens fald? Selv om disse hindringer ikke kan sammenlignes med muren, er de fortsat en hindring for den frie kommunikation og de bredere horisonter, som fremmer forståelse og tolerance. Den vægt, vi lægger på en inklusiv fremgangsmåde, skulle indebære et retfærdigt resultat på 15-års-dagen for Daytonaftalen.
Jeg vil gerne lykønske og takke ordføreren, fru Fajon, for hendes store arbejdsindsats og den måde, hvorpå hun har medtaget alle nuancer i alle de kringlede forhandlinger i de seneste to måneder.
Jeg vil også gerne takke Rådet, særlig det svenske formandskab, for dets arbejde med at hjælpe os til at nå frem til en aftale om erklæringen, der bekræfter det definitive mål om visumliberalisering for alle borgere på det vestlige Balkan snarest muligt - og vi håber, at dette vil være i løbet af 2010, for hvis der ikke er rimelighed i måldatoerne for opnåelse af disse frie rejser, vil det skabe splittelse og instabilitet.
Vi har også i Fajon-betænkningen forpligtet os til at arbejde for en køreplan for visumlettelse og visumliberalisering for Kosovo svarende til køreplanen for de øvrige lande på det vestlige Balkan.
Jeg vil også gerne tilføje håbet om, at regeringen i Det Forenede Kongerige - der ikke indgår i den aktuelle beslutning truffet af Schengenområdet, da det naturligvis ikke er medlem - også inden længe vil følge den samme vej. Jeg føler altid en vis skizofreni, når jeg arbejder med disse spørgsmål om Schengenprojekter, fordi jeg er britisk medlem af Europa-Parlamentet, men det ville naturligvis være en god ting for både EU og for det vestlige Balkan, hvis Det Forenede Kongerige ville følge trop snarest muligt.
Jeg vil gerne slutte med at takke ordføreren, fru Fajon.
Anna Maria Corazza Bildt
Fru formand! PPE-Gruppen går ind for en fremskyndelse af visumliberaliseringen for alle lande på det vestlige Balkan inden juli 2010. Vi glæder os over og støtter forslaget om at indrømme visumliberalisering til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien inden jul i år.
Vi forstår den indtrængende bøn fra befolkningen i Bosnien-Hercegovina og Albanien - en ung generation, der har været lukket inde og ladt uden for og føler sig fanget. Vi siger til dem: "Vi er på jeres side. Vi er parate, når I er parate". Det er beklageligt, at myndighedernes langsomme start i Albanien og Bosnien-Hercegovina har gjort, at de er kommet bagud. Ansvaret for eventuelle forsinkelser ligger hos dem. Vi opfordrer dem på det kraftigste til at leve op til standarderne snarest muligt. Vi ved, at Kommissionen hjælper til i denne proces.
Desværre må jeg også sige, at jeg er ked af, at det krævede tre måneders forhandlinger, før PPE-Gruppen kunne overtale den politiske venstrefløj her i Parlamentet til at arbejde i overensstemmelse med traktaterne. Er det så svært? Endelig må man forstå, at Europa-Parlamentet ikke er hævet over loven.
Med al respekt for mine kolleger, må jeg fordømme en ukonstruktiv holdning. Der findes ingen genveje. Der findes ingen trylleord. Vi er ikke her for at score point. Vi er her for at opnå resultater for borgerne på Balkan. Lad mig gøre det helt klart, at en foreløbig blandet status ikke fremskynder processen og ikke lægger pres på Kommissionen eller Rådet. Den sender helt klart ikke noget stærkt politisk budskab.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at jeg har oplevet belejringen af Sarajevo og bombningen i halvandet år. Til mine venner der vil jeg sige, at jeg er engageret.
(Formanden afbrød taleren)
Claude Moraes
Fru formand! Frem til 2008 og det slovenske formandskab blev der ikke gjort tilstrækkelige fremskridt med det, som kommissæren med rette kaldte et historisk skridt i retning af visumliberalisering for det vestlige Balkan.
Som fru Ludford ganske rigtigt sagde, er der tungtvejende praktiske årsager til, at dette er vigtigt for os, og hvorfor det ikke blot er en reaktiv foranstaltning. Så på vegne af Den Socialdemokratiske Gruppe vil jeg gerne takke ordføreren, fru Fajon, for det omhyggelige og grundige arbejde, hun har udført for at føre EU i retning af det endelige mål, som er ophævelse af visumordningen for alle landene på det vestlige Balkan. Dette er sket i samarbejde med skyggeordførerne og med Kommissionen og Rådet, og det bør roses.
Det står klart, at mange anser visumliberalisering for at have store fordele for begge parter, men vi må også have hele Parlamentet bag os i forbindelse med spørgsmålet om køreplanen, og når det gælder om at sikre, at der gennemføres grundlæggende reformer i alle disse lande for at opnå tillid til den virkelig anstændige visumliberaliseringsordning.
Opgaven for vores ordfører var at skabe et gennembrud i forbindelse med visumliberaliseringen, samtidig med at Parlamentet står bag hende. Hun har gjort dette i form af den erklæring, som hun har forhandlet sig frem til med Rådet. Med erklæringen søges en visumliberalisering for Makedonien, Serbien og Montenegro, en fremskyndelse af liberalisering af ordningen for Albanien og Bosnien-Hercegovina og et fornuftigt kompromis i spørgsmålet om Kosovo.
Af alle disse grunde støtter min gruppe denne betænkning og håber, at den vil opnå bred støtte i Parlamentet.
Ulrike Lunacek
Fru formand! Først vil jeg gerne tilslutte mig den foregående taler og udtrykke min dybfølte tak til begge ordførere, fru Fajon og fru Ludford, og også til skyggeordførerne på vegne af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. Vi har haft held til at fremlægge et forslag, hvori det kræves, at Kommissionen og Rådet fremlægger en generel pakke for alle befolkningerne på hele det vestlige Balkan, så ingen udelades. Jeg håber meget - og jeg taler her til kommissær Barrot - at Kommissionen kan overbevise Rådet om, at målet med visumliberalisering også bør gælde Kosovo, så dialogen nu vil blive indledt, og så visumliberalisering også vil blive opnået for Bosnien-Hercegovina og Albanien senest i midten af næste år. Jeg ville foretrække, at det blev tidligere.
Jeg vil gerne gøre en ting klart. Det er naturligvis et spørgsmål om gennemførelse, men jeg har hørt, at ikke alt er endnu gennemført i Serbien. Jeg vil gerne høre, hvad Kommissionen mener om dette. Det er vigtigt, at alt er gennemført. Jeg vil gerne takke alle, der har været involveret i arbejdet, og jeg håber, at alle befolkningerne ...
(Formanden afbrød taleren)
Doris Pack
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! For 20 år siden opnåede mine landsmænd fra Østtyskland frihed til at rejse. Nogle få år senere bragte Slobodan Miloðeviã vilkårligt friheden til at rejse i fare og fjernede den dern¿st for serbere og for borgere fra alle andre lande i regionen. Hvor ofte har vi ikke her i Parlamentet siden 2000 i erklæringer og offentlige forhandlinger ønsket frihed til at rejse - visumfri rejse - for landene i Sydøsteuropa. Vi ved, at EU ikke kan opnå dette alene, da de nationale regeringer skal være indforståede hermed. Vi må overvinde bekymringerne i vores befolkninger. Kriminelle findes overalt - de har ikke behov for et visum! De krydser grænserne uden et visum. Det er derfor ikke noget, vi bør være bekymrede over.
Det handler om den unge generation, som med hjælp fra visumfri rejser endelig kan rejse, hvorhen den ønsker. Vi glæder os derfor meget over, at borgerne i Makedonien, Montenegro og Serbien nu endelig vil kunne rejse frit igen. Hvor fantastisk! Der er stadig en vis sørgmodighed, fordi Albanien og Bosnien-Hercegovina og Kosovo ikke kan slutte sig til dem, men i december forventer vi, at Kommissionen anerkender de store fremskridt, som Albanien har gjort, og vi forventer at se, at Bosnien-Hercegovina også har gjort visse fremskridt. Desværre findes der politikere i Bosnien-Hercegovina, som er mindre optaget af deres borgeres interesser, da de er sikre i bevidstheden om, at de selv naturligvis nyder godt af visumfrie rejser. Jeg mener derfor, at vi må sikre, at dette bliver en mulighed inden næste sommer. Jeg håber, at hr. Barrot vil hjælpe os hermed. Vi må dog ikke glemme Kosovo. Det må ikke blive den sidste sorte plet på landkortet. Vi har pligt til at hjælpe Kosovo til at leve op til standarderne. De kan ikke gøre det alene. Visumfri rejse er en dybt humanitær handling. Jeg glæder mig over, at vi alle befinder os i en situation, hvor vi kan lade dette ske. Tak for denne mulighed, hr. Barrot.
Kinga Göncz
(HU) Fru formand! Europa og EU startede som et fredsprojekt og er nu inde i den længste fredstidsperiode i historien. Vi er derfor klar over, hvor magtfuldt et instrument integration kan være ud fra dette synspunkt. Nu må vi bruge det til at løse spørgsmålet omkring det vestlige Balkan.
Det vestlige Balkan har for ganske nylig gennemlevet en yderst traumatisk krigsperiode, der forårsagede store lidelser for et stort antal mennesker. Der må gøres fremskridt med den europæiske integrationsproces for at overvinde disse begivenheder. Visumfri rejse er et vigtigt skridt i denne forbindelse. Adskillige mennesker har nævnt den mulighed, det vil give unge for at etablere en direkte kontakt og opnå førstehåndskendskab samt for, at de demokratiske kræfter kan vokse i styrke. Det sender ikke blot et budskab om tillid og visumfrie rejser. Europa kan også drage fordel af, at det vestlige Balkan kommer tættere på EU ud fra et sikkerhedsmæssigt og økonomisk synspunkt. Det er dog vigtigt, at vi ikke skaber splittelser i regionen, men sikrer, at alle lande kan deltage i den visumfrie rejseordning snarest muligt.
Emine Bozkurt
(NL) Fru formand! I morgen vil Europa-Parlamentet stemme om ophævelse af kravet om visum til kortvarige ophold for Balkanlandene. Ikke alle de lande, for hvilke der er udarbejdet en køreplan, er parate til ophævelsen den 1. januar.
Det er meget uheldigt, at Kommissionens forslag i et land, nemlig Bosnien-Hercegovina, tillader forskelsbehandling mellem forskellige dele af befolkningen, nemlig dem, der er i stand til at benytte sig af visumfrie rejser til Europa på et kroatisk eller serbisk pas, og dem - de bosniske muslimer - som ikke har et sådant pas. Dette er en skamfuld skelnen i lyset af landets nyere historie.
Det er op til Europa-Parlamentet at sende et signal til Bosnien-Hercegovina og Albanien i morgen. Kriterier er kriterier, og disse krav skal være opfyldt for, at visumkravet kan ophæves. Lige så snart landene lever op til standarderne, må de dog indrømmes en ophævelse af visumkravet snarest muligt.
Vi har set, at der er gjort meget for at leve op til standarderne, og vi opfordrer Kommissionen til at hjælpe Bosnien-Hercegovina og Albanien til at opfylde alle kravene snarest muligt.
Zoran Thaler
(SL) Fru formand! For borgerne på det vestlige Balkan har ophævelsen af visumkravet for rejser til EU ikke blot en teknisk dimension, det har også en exceptionel politisk ladning og betydning. I dag mindedes vi med rette 20-års-dagen for Berlinmurens fald og den fuldt udviklede socialismes fald her i Parlamentet. I Skopje, Podgorica og Beograd vil man dog denne jul og nytår endelig få lejlighed til at fejre visummurens fald, en mur, som har adskilt dem fra os i EU i de seneste 20 år.
I næsten 20 år har størstedelen af befolkningen i det tidligere Jugoslavien været nægtet mulighed for at rejse frit i Europa, hvilket de tidligere var vant til, da de var borgere i den nu kollapsede socialistiske føderation. Vi begynder at se de grimme konsekvenser af en sådan isolation, som har varet i en hel generation, og det er på høje tid, at vi bringer den til ophør.
Makedonerne, montenegrinerne og serberne bør dog få følgeskab af bosniere, hercegovinere, albanere og kosovarer så tidligt som muligt i 2010. Alene dette vil give nye generationer i disse lande mulighed for endelig at se og opleve verden udenfor, etablere kontakter med andre europæere, bidrage til udviklingen af europæiske værdier hjemme og give deres lande et fuldt medlemskab af vores fælles europæiske historie - af EU.
Som Parlamentets ordfører for Makedonien har jeg modtaget et stort antal telefonopringninger i de senere dage fra borgere i de forskellige Balkanlande. Jeg vil gerne klart og tydeligt forsikre dem om, at deres visumfrie rejser til EU ikke er en erstatning for deres tiltræden af EU. Deres frie rejser til EU er et skridt i retning af fuldt medlemskab af EU.
Kinga Gál
(HU) Fru formand! Jeg vil gerne hilse denne betænkning velkommen og lykønske ordførerne og skyggeordførerne. Jeg vil også gerne sige, at grænsepassage, så vidt jeg kan se på denne 20-års-dag for Berlinmurens fald, bliver en del af den hændelsesrække, der startede for 20 år siden, som en ny mur, der falder.
Det er grunden til, at dette forslag bør hilses velkommen. Vi må dog ikke glemme, at indrømmelse af visumfrie rejser kun til dels er et teknisk spørgsmål, og at det samtidig er et meget klart politisk spørgsmål. Det er grunden til, at det er vigtigt. Jeg støtter også godkendelsen af den fælles erklæring, fordi den er et signal om, at de europæiske institutioner har forstået dette ansvar. Ansvar betyder samtidig handling. For det første betyder det, at de lande, der har været ude af stand til at opfylde betingelserne for visumfrie rejser, handler for at opfylde disse krav snarest muligt, for ikke at nævne handling fra Kommissionens side, uden hvis hjælp denne proces vil trække i langdrag.
Axel Voss
(DE) Fru formand! Jeg mener, at vi er på rette vej med hensyn til Balkanlandene. Vi er kommet tættere på hinanden via visumlempelsen, og det vil bidrage til at skabe stabilitet, selv om det også er et tegn på vores anerkendelse af den indsats, der er gjort. Jeg mener dog også, at det er godt at opretholde en række klare regler, og at kravene i forbindelse med disse også skal overholdes. I denne forbindelse vil jeg navnlig gerne takke fru Corazza Bildt for hendes indsats.
Alt andet ville efter min mening være en rent Bruxellesbaseret beslutning, i hvilken et klart system ville blive opgivet, og der ikke ville blive udvist nogen form for ærlighed over for de berørte befolkninger i Balkanlandene, lige så lidt, som der vises over for vores egne befolkninger. Politiske signaler bør ikke anbringes i en fodnote eller i et bilag til et europæisk direktiv eller en europæisk forordning. De skal formuleres ordentligt.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Fru formand! Jeg er glad for, at borgerne i landene på det vestlige Balkan vil kunne rejse frit omkring i EU. Dette vil fremme kontakter mellem mennesker, øge forretningsmulighederne og skabe betingelser for, at indbyggerne i regionen kan komme til at kende EU bedre.
Vi kan dog ikke tillade, at vores naboer i øst bliver isoleret. Vi kan ikke nægte dem den mulighed, som vi giver andre europæiske lande. Vi må også for dem fastsætte klare kriterier og en handlingsplan for større liberalisering af visumtrafikken. Vi må huske på, at udgifterne til et visum er en stor udgift for indbyggerne i disse lande, og anvendelsen af procedurer er langvarig, hvilket begrænser mulighederne for at udvikle en lang række former for samarbejde.
Vi bør også huske på, at europamesterskaberne i fodbold i 2012 vil blive afholdt i Polen og Ukraine, så muligheden for fri bevægelighed vil være særlig vigtig.
Cristian Dan Preda
(RO) Fru formand! Også jeg ønsker at understrege betydningen af fri bevægelighed som en grundlæggende rettighed, og jeg kan fastslå, at mange borgere i landene på det vestlige Balkan vil nyde godt af denne ret. Jeg hilser naturligvis denne åbenhed velkommen.
Samtidig beklager jeg dog den omstændighed, at denne betænkning ikke i sidste ende indeholder nogen henvisninger overhovedet til et land, der indgår i Det Østlige Partnerskab. Jeg mener, at den skulle nævne Moldova, selv om det kun er symbolsk. Vi taler om Moldova, et land, som har gjort betydelige fremskridt på den politiske front. Jeg mener, at den mest solide mur, vi kender i Europa, er muren ved den østlige grænse, mellem Rumænien og Moldova. Vi må beklage denne omstændighed.
Jacques Barrot
Fru formand! Jeg vil gerne takke alle talerne, som har støttet processen med ophævelse af visumkravene for tre førende Balkanlande. De har alle gjort det klart, at fri bevægelighed naturligvis er meget ønskelig. Som hr. Moraes sagde, er det gavnligt for begge parter - for Europa og for Balkanlandene.
Samtidig med at jeg takker alle talerne, og navnlig ordføreren, fru Fajon, vil jeg gerne sige, at vi, siden en del af beslutningerne stort set var truffet for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien, har ydet løbende bistand til Albanien, som jeg personligt har besøgt, og til Bosnien-Hercegovina, netop for at hjælpe dem til at gøre fremskridt - og vi vil fortsætte hermed.
Jeg mener, at den meget hurtige vedtagelse af denne betænkning er en god indikator for, hvordan vi vil være i stand til gå hurtigt videre til andre lande, navnlig Bosnien-Hercegovina og Albanien, uden dog at glemme Kosovo, naturligvis.
Tanja Fajon
Hr. formand! Jeg vil gerne endnu en gang takke alle dem, der har bidraget, hvilket viser, at EU kraftigt støtter visumliberaliseringen for alle landene på det vestlige Balkan.
Jeg beklager, at den svenske minister ikke var her, for vi har haft et rigtig godt samarbejde. Jeg glæder mig over, at Kommissionen er parat til at gøre alt, hvad der står i dens magt for at fremskynde processen for Bosnien-Hercegovina og Albanien, og jeg håber, at begge lande vil indføre visumfrie ordninger, når de har opfyldt kriterierne - snarest muligt, muligvis til sommer næste år.
Jeg vil gerne sige, at jeg har inddraget alle i dette, og jeg er helt klar over, hvad der er foreskrevet i traktaterne. Men dette er en politisk forsamling, og vi fører alle seriøs politik, så godt vi kan.
Endnu en gang hilser jeg ophævelsen af visumkravene for Makedonien, Serbien og Montenegro den 19. december velkommen, og jeg håber virkelig, at Bosnien-Hercegovina og Albanien kan følge efter snarest muligt. Vi taler om den unge generations skæbne. Det er vores politiske ansvar at fuldføre denne visumliberaliseringsproces, og vi må også finde en løsning for hele befolkningen i Kosovo.
Mange tak for Deres samarbejde.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen kl. 11.00.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Kinga Gál
skriftlig. - (HU) Lad mig begynde med at lykønske ordføreren og skyggeordførerne med, at de er nået frem til et acceptabelt kompromis i dette spørgsmål. Spørgsmålet om visumfrie rejser er kun delvist et teknisk spørgsmål. Det er et meget klart politisk spørgsmål. Visumfrie rejser er baseret på gensidig tillid og gensidige forpligtelser. Derfor støtter jeg også godkendelsen af den fælles erklæring ud over betænkningen, fordi den er et signal om, at de europæiske institutioner har forstået dette ansvar.
Ansvar betyder naturligvis også handling. For det første betyder det, at alle de lande, der ikke har været i stand til at opfylde betingelserne for visumfrie rejser, handler. De må gøre deres yderste, så disse betingelser opfyldes snarest muligt. Det betyder også handling fra Europa-Kommissionens side, uden hvis effektive hjælp denne proces kun ville trække ud, hvilket ikke kan være i vores interesse. Det vedrører også Bosnien-Hercegovina, Albanien og Kosovo.
Som ungarsk medlem af Europa-Parlamentet vil jeg gerne endnu en gang nævne, at der takket være den visumfrie rejsestatus for Serbien etableres en mere direkte forbindelse mellem ungarere, der bor i Vojvodina i Serbien, og hjemlandet for ikke at snakke om forbindelserne med Europa. Borgere på begge sider af disse grænser, som taler det samme sprog og har tætte familiemæssige og kulturelle bånd, vil ikke kunne finde ord til at udtrykke, hvor vigtigt det er, at de bliver i stand til at krydse grænserne uden hindringer eller visa. I dag markerer vi 20-års-dagen for Berlinmurens fald og fjernelsen af pigtråd. Sikring af grænsepassage for landene på det vestlige Balkan bliver en del af den række begivenheder, der startede for 20 år siden, som en ny mur, der kollapser.
