Spørgetid til formanden for Kommissionen
Formanden
Næste punkt er spørgetid til formanden for Kommissionen.
Åbne spørgsmål
Corien Wortmann-Kool
Hr. formand! Forventningerne til EU 2020 er høje, ikke kun i vores gruppe, men også hos Europas borgere. De forventer fremgang, arbejdspladser og en bæredygtig, innovativ social markedsøkonomi inden 2020 foruden specifikke forslag til stærke små og mellemstore virksomheder og et åbent europæisk indre marked, også inden for kapital og videnudvikling. De forventer en 2020-strategi med en solid, gennemsigtig europæisk ledelsesstruktur, hvor der ikke er frit slag for medlemsstaterne.
Parlamentet ønsker ikke kun at blive informeret efterfølgende om Kommissionens og Rådets forslag, det ønsker rent faktisk at deltage i udviklingen og gennemførelsen af 2020-strategien. Hvordan vil De sikre det, og hvilken tidsplan arbejder De efter? Formanden for Rådet har bekendtgjort, at hensigten er at blive færdig så tidligt som til marts. Vil De tage initiativet? Kan vi forvente en konkret ramme i den nærmeste fremtid med udgangspunkter og mål som grundlag for Parlamentets deltagelse i denne drøftelse? Kan De fortælle os, hvilken tidsplan De arbejder efter, og hvem der er ansvarlig? Er De hr. 2020?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Som formand for Kommissionen vil jeg i samråd med mine kolleger i Kommissionen have ansvaret, for det vil være den centrale opgave for den næste Kommission som beskrevet i mine politiske retningslinjer. Hvad angår timingen, håber vi at have den formelle meddelelse klar til forårsmødet i Rådet, men jeg føler, det ville være bedre kun at have de formelle konklusioner på rådsmødet i juni. Det vil være mit forslag til Rådet, så Parlamentet kan opnå - og det er mit store ønske - fuld deltagelse i og ejerskab af strategien.
På rådsplan har der også været en meget interessant forhåndsdrøftelse af økonomien, og jeg har faktisk opfordret Rådet til på sin side at tage fuldt ejerskab og at forstærke styringsmekanismerne. Som De ved, var der modstand fra nogle medlemsstater mod at følge visse anbefalinger fra Kok-betænkningen for fem år siden, da vi lancerede Lissabonstrategien igen. Denne gang er forudsætningerne opfyldt for at få et forstærket ledelsessystem i denne strategi.
Hannes Swoboda
Hr. formand, hr. Barroso! 2009 synger på sidste vers i en vanskelig situation med betydelig arbejdsløshed og store økonomiske og budgetmæssige problemer. Samtidig er Barroso-Kommissionens femårige embedsperiode ved at være forbi. Hvilke konklusioner vil De drage om den anden femårsperiode ud fra de første fem år, forudsat at den siddende Kommission bliver godkendt, især i forhold til disse økonomiske og sociale spørgsmål? Hvad vil De sige til vores borgere og til Deres kommissærer om de ting, der skulle blive anderledes i denne nye periode?
Vi bør samarbejde om at definere nye prioriteter i forhold til vores økonomiske og sociopolitiske mål og om at undgå at genskabe den situation, vi befinder os i i øjeblikket. Derfor vil jeg gerne spørge Dem igen, hvilke konklusioner De drager ud fra de første fem år, og hvad De ønsker at gøre anderledes, bedre og tydeligere i de næste fem år for at opfylde Europas borgeres ønsker.
José Manuel Barroso
Hr. formand! For det første tror jeg, at det, at Parlamentet igen stemte for at give mig mandat, viser, at der er støtte til de ting, vi har gjort. Når det er sagt, er der ting, vi er nødt til at ændre og forbedre.
Situationen er anderledes i dag. Der er en meget større fornemmelse af påtrængende sociale problemer end tidligere. Som jeg har sagt ganske tit, er det vigtigste problem, vi står over for i Europa i dag - og som vi sandsynligvis fortsat vil stå over for et stykke tid endnu - arbejdsløshed. Vi er nødt til at finde ikke kun nye kilder til vækst, men også se på, hvad der var galt med den tidligere vækstmodel.
Det var tydeligt, at den tidligere vækstmodel var forsømt. Selv om den skabte nogle kunstige bobler - ikke kun i finanssektoren, men også i andre sektorer - var den ikke bæredygtig, heller ikke fra en energi- og klimamæssig synsvinkel. Det er kernen i min strategi - den strategi, jeg har fremlagt for Parlamentet, og som jeg håber at udvikle med den næste Kommission, naturligvis i meget tæt samarbejde med Parlamentet.
Hannes Swoboda
Hr. formand! Jeg vil gerne stille hr. Barroso et kort tillægsspørgsmål. Hvis vi under høringerne i Parlamentet er af den holdning, at fordelingen af porteføljerne ikke helt lever op til disse mål, og vi kommer med forslag til at ændre porteføljerne, er De da principielt indstillet på at tage vores indvendinger til følge og foretage ændringer? Ville De i princippet afvise eventuelle indvendinger, eller er De indstillet på at acceptere dem?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det fremgår tydeligt af Lissabontraktaten, at den interne organisation af kollegiet og Kommissionens tjenestegrene er Kommissionens ansvar.
Jeg er altid åben over for at lytte til Deres forslag og kommentarer. Faktisk er nogle af nyskabelserne resultatet af drøftelser med Deres gruppe og andre grupper. Jeg regner med Deres støtte i form af fuld respekt for Kommissionens kompetencer, ligesom jeg altid vil respektere Parlamentets kompetencer.
Jeg er altid åben over for at lytte til Deres forslag, men jeg synes, vi skal koncentrere os mere om politiske spørgsmål, om indholdet. Hvad angår Kommissionens organisation, mener jeg, at jeg efter fem år med dagligt arbejde i Kommissionen er ret godt informeret om, hvordan man bedst fordeler ressourcerne i Kommissionen.
Guy Verhofstadt
Hr. formand! Mit spørgsmål drejer sig om situationen i Grækenland. Situationen er naturligvis meget foruroligende med et underskud på statsbudgettet på 12,7 % og en offentlig gæld, der nærmer sig 130 %. Det er præcis den situation, der mødte mig i Belgien, da jeg som ung blev budgetminister i 1985. Tallene var præcis de samme - jeg vil aldrig glemme dem - et underskud på statsbudgettet på 12,7 %. Så der er ingen tvivl om, at Grækenland vil skulle arbejde hårdt og gennemføre reformer, som landet ikke har gennemført endnu. Men vi kan også gøre noget. Vi kan gøre det muligt at nedbringe omkostningerne i forbindelse med medlemsstaternes offentlige gæld ved langt om længe at indføre et europæisk obligationsmarked, der ville dække en stor del af denne offentlige gæld. I øjeblikket betaler vi flere hundrede mia. euro for meget i renter på vores offentlige gæld, fordi der ikke findes et europæisk obligationsmarked, og alle obligationsmarkederne er stadig segmenterede med enorm mangel på likviditet. Mit spørgsmål er, om De vil tage initiativ på området og langt om længe iværksætte et sådant europæisk obligationsmarked. Det ville ikke eliminere Grækenlands behov for selv at gøre noget, men det ville hjælpe.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Premierminister Papandreous tilsagn i går om at nedbringe de offentlige underskud og reducere den offentlige gæld ved hjælp af permanente nedskæringer i forbruget og provenuforhøjelser beroligede mig meget. Vi mener, at det aktuelle budget for 2010, der nu er til forhandling i det græske parlament, og premierminister Papandreous udtalelser er skridt i den rigtige retning. Jeg har fulgt situationen omkring de offentlige finanser meget tæt med denne og den foregående regering.
Vi var også meget imponerede over den græske premierministers åbenhjertige fremlæggelse på det sidste møde i Rådet. Han er helt klar over problemet, og han har vist os sin beslutsomhed i forhold til at gøre noget ved det. Grækenland vil i løbet af januar fremlægge et opdateret stabilitetsprogram for Kommissionen som foreskrevet i Stabilitets- og Vækstpagten. Jeg regner med, at dette program vil indeholde konkrete foranstaltninger til at styrke de finanspolitiske reguleringer i 2010 og til at sikre en varig konsolidering af de offentlige finanser. Kommissionen vil naturligvis fortsat holde meget nøje øje med den makroøkonomiske og finansielle situation og med gennemførelsen af foranstaltningerne i Grækenland.
Når det er sagt, anser jeg det ikke for passende at udtale mig nærmere om mulige scenarier på dette stadium. Vi mener, at Grækenland nu er ved at iværksætte passende foranstaltninger, og at vi bør hjælpe Grækenland med at underbygge disse foranstaltninger.
Guy Verhofstadt
Hr. formand! For at vende tilbage til det, jeg talte om, så kunne et europæisk obligationsmarked hjælpe Grækenland. Det ville på ingen måde fjerne behovet for, at landet selv gennemfører reformer, men det ville også hjælpe alle de andre medlemsstater, fordi det ville medføre, at der skulle betales en meget lavere rente på gælden. Lad os sammenligne de renter, der skal betales i Tyskland og i USA. Amerikanerne betaler 0,4 % mindre i rente på deres statsobligationer end tyskerne, selv om Tysklands offentlige finanser har det langt bedre. Det viser, at det i høj grad er nødvendigt at gå den vej. Det forventer jeg, at Kommissionen gør.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Vi overvejer ikke på nuværende tidspunkt den form for tiltag, De foreslår. Personligt mener jeg ikke, at det er særlig passende at knytte denne form for forslag til den aktuelle situation i Grækenland. Faktisk kunne det sende det forkerte signal.
Lad os være ærlige. Grækenland og landene i euroområdet har en særlig forpligtelse i forhold til at gennemføre betingelserne i Stabilitets- og Vækstpagten. Det er meget vigtigt for dem og frem for alt for deres egen økonomi, men det er også vigtigt for andre. Jeg tror ikke, at vi bedst hjælper vores græske venner med beslutsomt at gennemføre de foranstaltninger, som premierminister Papandreou har offentliggjort, ved at tage emnet op nu og antyde, at der findes en løsning, som ikke involverer, at Grækenland selv yder en indsats.
Rebecca Harms
Hr. formand! Jeg vil gerne spørge Dem om den næste Kommissions struktur. De porteføljer og ansvarsområder, som De har fremlagt, synes for os at have meget præsidentielle overtoner. Efter vores mening tilrettelægger De strukturen med henblik på at give Dem personligt som kommissionsformand en hel del magt. Vi er overraskede over, at De vil afskaffe Kommissionens medlemmers arbejdsgrupper. Efter vores mening har disse grupper leveret gode resultater i sidste valgperiode. Det overrasker os også, at visse ansvarsområder er blevet opdelt på en måde, der virker uforståelig på os. Det er os en gåde, hvordan De vil håndtere opdelingen af ansvarsområder mellem fru Reding og fru Malmström. For os at se vil fru Malmström skulle oprette en form for embede for indre sikkerhed. Jeg har absolut intet imod at udskille klimaet som et separat ansvarsområde. Men hvis De udnævner en klimakommissær, må De også vise, at hun har reel magt og vil have adgang til områder som energi, industri, transport, miljøet og landbruget. Det mener vi ikke, er tilfældet.
José Manuel Barroso
Hr. formand! To forskellige spørgsmål, det ene om porteføljerne for det retlige område og sikkerhed, det andet om klima. Hvad angår det retlige område og sikkerhed, har jeg videresendt det forslag, mange af Dem her i Parlamentet har fremlagt, om at oprette en særlig portefølje, der koncentrerer sig mere om grundlæggende rettigheder. Så hvis kommissær Reding bliver godkendt af Dem, skal hun være kommissær for det retlige område, grundlæggende rettigheder og statsborgerskab.
Der skal også være en kommissær for indre anliggender, hvilket dybest set er sådan, det foregår i de fleste, om ikke alle Europas medlemsstater - der er en indenrigsminister og en justitsminister. Det mener jeg, er meget mere effektivt, for så kan de samarbejde med deres kolleger i de respektive Råd. Det vil også være meget bedre i forhold til arbejdsbyrden, for som De ved, har vi netop vedtaget Stockholmprogrammet. Det er et meget ambitiøst program, hvor Parlamentet har mange vigtige kompetencer, så det er fuldt ud berettiget at have to forskellige kommissærer. Det har ikke noget med formandens rolle at gøre. Det har ikke noget at gøre med kommissionsformandens rolle. Det har at gøre med behovet for at have en eller anden form for arbejdsdeling på et så vigtigt område. Jeg vil gerne have, at kommissæren for grundlæggende rettigheder tager sig af sikkerhedsmæssige problemer, og jeg vil gerne have, at kommissæren for sikkerhed gør sit arbejde samtidig med, at han eller hun respekterer grundlæggende rettigheder og EU's frihedsånd.
Rebecca Harms
Hr. formand! Jeg vil gerne gentage mit tidligere spørgsmål. Hvordan kan klimakommissæren få den nødvendige magt, og hvordan kan hun gøre sig gældende, hvis dette baseret på 2. mulighed ikke afspejles i strukturerne? For det andet er der en anden detalje, der virker fuldstændig fornuftsstridig for os, og det er, at grøn genteknik, som hr. Barroso går ind for, nu indgår i sundhedsporteføljen og ikke længere hører under miljø- eller landbrugsporteføljen. Det må vi bede Dem forklare.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det glæder mig, at De er tilfreds med indførelsen af en kommissær for klimaforandringer. Hun vil faktisk få meget at se til, for som vi kan se, slutter det ikke med København. Der bliver meget at gøre efter København.
Hendes primære opgaver bliver at integrere klimaforandringer i alle Kommissionens områder - ikke kun dem, De har nævnt, men mange andre. Der er næsten ingen politik i EU, der ikke har en eller anden indvirkning på klimaet, fra landbrug til forskning, fra virksomheder og industri til maritime anliggender. Det er opgaven.
Hun vil have et dedikeret generaldirektorat for klimaforandringer. Jeg ønsker, at kommissæren for klimaforandringer skal have nogle instrumenter til rådighed til at føre politik med, men hun skal naturligvis gøre det i samarbejde med andre kommissærer, nemlig miljøkommissæren, energikommissæren og andre, for det er så vigtigt et politikområde, at det også har en meget vigtig ekstern dimension.
Michał Tomasz Kamiński
Hr. formand! Jeg vil gerne høre Deres vurdering af topmødet mellem EU og Ukraine, der fandt sted for næsten to uger siden. Samtidig vil jeg gerne bringe to emner på bane. Da jeg var i Kiev, fandt jeg ud af, at den europæiske side nægtede at acceptere en henvisning til Ukraines europæiske identitet i sluterklæringen. Jeg skal ikke lægge skjul på, at det overraskede mig enormt, for jeg synes ikke, at spørgsmålet om Ukraines europæiske identitet burde være et stridsspørgsmål. For det andet fandt jeg i Kiev ud af, at vores europæiske delegation nægtede at lægge kranse ved monumentet for ofrene for hungersnøden i Ukraine, hvilket er kutyme for alle diplomater, der besøger Ukraine, og jeg må sige, at disse to ting overraskede mig enormt.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg synes, vores møde med Ukraine var vellykket. For at være ærlig, må vores ukrainske venner gøre mere, hvis de ønsker, at vi skal hjælpe dem mere.
Jeg har brugt mere tid på at arbejde på spørgsmål vedrørende Ukraine end på de fleste af EU's medlemsstater, og det viser, hvor stor opmærksomhed vi giver Ukraine. Det er et land, der er meget tæt på os, og et land, vi ønsker at komme tættere på. Derfor har vi tilbudt dem en omfattende og nyskabende associeringsaftale mellem EU og Ukraine. Det er den mest avancerede status, vi kan give et land, bortset fra tiltrædelse, hvilket ikke er muligt i den nuværende situation.
Der var nogle drøftelser, men hvis De ser på de endelige konklusioner, bliver det tydeligt bekræftet, at Ukraine er et europæisk land, Ukraine er bundet af de samme europæiske værdier, og vi ønsker at komme tættere på Ukraine. Vi ønsker at hjælpe dem med at komme tættere på os. Jeg mener, at det var et produktivt møde, men man kan helt ærligt ikke forvente, at vi skal oprette en ny status for Ukraine, hver gang der er topmøde.
Det foregående topmøde var i Paris. Vi gav Ukraine denne mulighed for associering, men vi kan ikke gå videre til ny status, hver gang der er topmøde, og det havde vi en meget ærlig, åben og venlig drøftelse omkring med præsident Jusjtjenko og de andre samtalepartnere.
Lothar Bisky
Hr. formand! Jeg har et spørgsmål om Tobinskatten. Denne skat er et godt forslag, men endnu har ingen indført den. Alle siger, at den aldrig bliver indført, medmindre alle medlemsstaterne gør det samtidig. Nu efter beslutningen på det europæiske topmøde, som jeg hilser velkommen, er jeg bange for, at det endnu en gang bliver udsat, fordi vi ikke alle starter samtidig.
Jeg vil gerne vide, hvad Deres holdning til spørgsmålet er, og hvilken chance De mener, der er for at Tobinskatten bliver indført.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Hvis der findes en overordnet, global skat på finansielle transaktioner, bør vi støtte den. Faktisk har jeg personligt støttet den under drøftelser i Det Europæiske Råd. Rådet har bedt Kommissionen om at fremlægge nogle idéer på området, og det arbejder vi på.
Også i forbindelse med spørgsmålet om innovativ finansiering mener jeg personligt, at hvis vi ønsker at opfylde vores forpligtelser i forhold til kampen mod klimaforandringer, kan det ikke kun ske med penge fra vores budgetter. Det er tydeligt, at vores budgetter er under så hårdt pres, at vores nationale budgetter ikke alene kan finansiere bekæmpelsen af klimaforandringer de næste par år. Vi er nødt til at finde på nye måder at finansiere det på. En global skat på finansielle transaktioner virker på mig som en vældig god idé, og vi arbejder på området for at kunne fremlægge forslag på et passende tidspunkt. Jeg håber, den nye Kommission vil fremlægge nogle forslag på dette område.
Paul Nuttall
Hr. formand, hr. Barroso! Vi hørte for nylig, at stålværket Corus i Teesside i Nordengland skal lukkes. Det skyldes EU's reduktionsmål på 20 % for CO2-udledninger. På grund af CO2-kvoterne har Corus ikke længere råd til at beskæftige over 5 000 stålarbejdere og underleverandører. Læg dertil det triste syn af den britiske regering, der indrømmer, at den intet kan gøre i sagen på grund af EU's strenge konkurrencelovgivning.
Den virkelige gevinst for Corus, når de stopper produktionen i Teesside, er den besparelse, de vil opnå på deres CO2-kvoter, som EU har udstedt i henhold til sin emissionshandelsordning, og som vil have en værdi på op til 600 mio. GBP over de næste tre år. Men kan De gætte, hvad den store overraskelse er? Lederen af IPCC, Rajendra Pachauri, er også chef for Tata Foundation, så man spørger sig selv, hvem der får noget ud af det? For Tata ejer Corus.
(Protest)
Det, jeg gerne vil spørge om, er, om det nu er officiel EU-politik at tilbyde selskaber incitamenter for at lukke fabrikker som Teesside, så de kan outsource deres forretninger til lande som Indien, eller er der mere personlige interesser på spil her?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg kan virkelig ikke kommentere på Deres insinuation. Hvis jeg var den pågældende person, ville jeg gå til domstolene.
Hvad angår den sag, De nævner, så sagde De, at den britiske regering har sagt, at dette var EU's holdning. Jeg kender ikke noget til den udtalelse, men lad mig sige Dem, at hvis der er én regering, der har presset EU for ambitiøse mål i kampen mod klimaforandringer, er det netop regeringen i Deres land, hvad enten De bryder Dem om det eller ej.
Faktisk er den fælles dagsorden i EU i dag at reducere de globale udledninger af drivhusgasser. Det har nogle konsekvenser i forhold til tilpasningen af industrien. Vi ønsker at bevare industrien i Europa, men vi ønsker en anden form for industri, der bruger mindre energi og er mere miljøvenlig.
Paul Nuttall
- (EN) Hr. formand! De besvarede ikke mit spørgsmål, for spørgsmålet var, om det er EU's officielle politik at tilbyde selskaber incitamenter til at lukke fabrikker som Teesside og outsource forretningerne til lande som Indien? De svarede ikke på spørgsmålet. Vil De være venlig at besvare det?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg vil svare ved at sige nej.
Formanden
Mine damer og herrer, blå kort-proceduren kan ikke bruges nu, fordi der er tale om en diskussion mellem to personer. Det er meget vanskeligt at bruge det blå kort til ekstra spørgsmål nu, for jeg ved ikke, hvilken af de to personer, spørgsmålet ville være henvendt til. Jeg beklager. Det vil naturligvis kunne bruges under andre debatter.
Marine Le Pen
- (FR) Hr. formand! Som reaktion på folkeafstemningen om minareter i Schweiz er Kommissionen gået så langt som at komme med en udtalelse, der mildest talt er foruroligende og tvetydig. Af hensyn til de medlemsstater, der kunne være fristet til at træffe lignende beslutninger, følte den det nødvendigt at gentage behovet for at "respektere grundlæggende rettigheder såsom religionsfrihed." Denne slet skjulte trussel kræver en god forklaring fra Deres side, når opinionsundersøgelser viser, at langt størstedelen af europæerne ville have stemt i en sådan folkeafstemning, hvis det havde været muligt i deres respektive lande.
Så jeg vil spørge hr. Barroso, om EU's medlemsstater har eller ikke har ret til at afholde en folkeafstemning for deres befolkning, der på enhver måde er identisk med den, der blev afholdt den 29. november i Schweiz? Ville Kommissionen modsætte sig disse befolkningers suveræne beslutning eller ej, hvis de valgte at stemme, som det schweiziske folk gjorde? Hvis EU, som vi mener, i dag er mere totalitært end demokratisk, er det på høje tid, at det blev erkendt.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det er medlemsstaternes suveræne ret i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige regler at beslutte, hvordan de ønsker at rådføre sig direkte med deres befolkninger. Jeg har ikke tænkt mig at komme med hypotetiske udtalelser om hypotetiske folkeafstemninger. Det, jeg kan sige, er, at medlemsstaterne træffer deres egne beslutninger på dette område. Derfor vil jeg ikke på forhånd dømme en folkeafstemning i et land eller reaktionen på en folkeafstemning arrangeret af Kommissionen.
Kommissionen har beføjelser til at efterprøve medlemsstaternes foranstaltninger og beslutninger i forhold til europæisk lovgivning. I dette tilfælde har Kommissionen ikke kun ret, men også pligt til at give udtryk for sin holdning.
Marine Le Pen
- (FR) Hr. formand! Spørgsmålet var ikke desto mindre klart, hr. Barroso. Jeg spurgte ikke om en hypotetisk folkeafstemning, men om en folkeafstemning, der på enhver måde er identisk til den, der blev afholdt for befolkningen i Schweiz.
Hvordan ville Kommissionen reagere, hvis en af EU's medlemsstater i en folkeafstemning, der er fuldstændig mage til, stillede det spørgsmål, der blev stillet til det schweiziske folk? Har de ret til at gøre det? Og ville Kommissionen modsætte sig det suveræne folks beslutning, hvis det besluttede at stemme på samme måde som schweizerne? Det er et klart og tydeligt spørgsmål:
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det er et hypotetisk spørgsmål, fru Le Pen. Jeg taler ikke lige så godt fransk som Dem, men når de siger "hvis", er det et hypotetisk spørgsmål. "Hvis der blev afholdt en folkeafstemning" - det er et hypotetisk spørgsmål.
(Bifald)
Jeg har ikke for vane at besvare hypotetiske spørgsmål. Virkeligheden er rigelig indviklet. Det, jeg kan sige, er derfor, at Kommissionen er imod enhver form for diskrimination, herunder alle former for religiøs diskrimination. Det er vores holdning, og den er klar. Det er ikke kun Kommissionens holdning, det er holdningen i alle EU's demokratiske medlemsstater.
Når det er sagt, har jeg ikke tænkt mig at udtrykke en holdning til en hypotetisk folkeafstemning.
David Casa
- (MT) Hr. formand! Jeg havde tænkt mig at stille formanden for Kommissionen et spørgsmål om Kommissionen. Men Socialdemokraterne greb i dag ind i den høring, vi har med kommissærerne. Jeg håber ikke, at Socialdemokraterne vil begynde at pille ved de porteføljer, der er tildelt de nominerede kommissærer. Vi har ikke kompetence til at ændre kommissærernes porteføljer, eftersom det hører under kommissionsformandens eksklusive kompetence. De valgte personer fra vores parti, De Liberale og Socialdemokraterne er alle meget velbegrundede, og vi bør ikke have kompetence til at begynde at debattere fra nu af, inden høringerne, om vi kan ændre kommissærernes porteføljer. Jeg er klar over, at det ikke var emnet, men efter Socialdemokraternes indblanding følte jeg, at jeg var nødt til at blande mig.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det var ikke et spørgsmål, så jeg behøver ikke svare, men eftersom jeg har muligheden, vil jeg blot sige dette:
Princippet med loyalitet mellem institutionerne er meget vigtigt. Og nu, hvor vi har en ny traktat, er vi nødt til at respektere hver enkelt institutions kompetencer. Jeg har fortalt Dem, hvor vigtigt det er at have et særligt forhold mellem Kommissionen og Parlamentet, og det vil jeg arbejde for. Det indebærer naturligvis respekt for hver institutions kompetencer på sit individuelle område i henhold til traktaterne.
Liisa Jaakonsaari
- (FI) Hr. formand! I starten af sit indlæg henviste kommissionsformanden til de fejl, der var i tidligere modeller. Fejlen er helt klart, at Kommissionen har haft nogle gode programmer, men at medlemsstaterne bare gør, hvad de vil. Med andre ord er pisk og gulerod ikke nok til at styre medlemsstaterne.
Jeg bemærkede også, at 2020-dokumentet ikke indeholdt nogen innovative idéer om, hvordan man kan styre medlemsstaterne. Jeg vil gerne spørge, om Kommissionen har til hensigt at benytte advarslerne i artikel 121 i Lissabontraktaten, hvis en medlemsstat ikke overholder eller ønsker at overholde med principperne i 2020-strategien?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Tak for spørgsmålet og for hensigten med det.
Jeg har til hensigt at foreslå over for medlemsstaterne, at vi styrker den økonomiske styring i Europa. Jeg tror, at der er lejlighed til at gøre det nu. Det er ærlig talt blevet afvist flere gange tidligere. De har formentlig læst et interview med en af mine forgængere, hr. Delors, som sagde, at hans forslag om styrket koordinering på det sociale område slog fejl i 1993. Det blev afvist af medlemsstaterne.
Det var interessant, og jeg undersøgte, hvad jeg sagde dengang som udenrigsminister for mit land. Jeg var en af dem, der støttede et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne på det område. Det var desværre ikke muligt.
Da Lissabonstrategien blev revideret, fremlagde vi et forslag baseret på Wim Kok-betænkningen, og det blev afvist af medlemsstaterne. Efter denne krise tror jeg, at der nu er langt større opmærksomhed på behovet for egentlig koordinering som reaktion på krisen. Det vil jeg kæmpe for, men vi har naturligvis brug for medlemsstaternes støtte. Vi har brug for dem, for nogle af politikkerne skal indføres på nationalt plan og nogle på fællesskabsplan.
Den første udveksling af synspunkter med Rådet er opmuntrende. Faktisk har den nye formand for Rådet, hr. Van Rompuy, allerede udtalt, at han ønsker en uformel udveksling af synspunkter i begyndelsen af februar. Jeg håber, der på den måde kan skabes større engagement i Rådet i forhold til en styrket styringsmekanisme i EU's 2020-strategi.
Frédérique Ries
- (FR) Hr. formand, hr. Barroso! Lissabonstrategiens tid er ovre. Derfor vil EU ikke være den mest konkurrencedygtige økonomi fra den 1. januar. Jeg beklager de hårde ord, men man kan næsten tale om et blændværk. Det, vi er nødt til at gøre nu, er at sikre, at EU i de kommende år, i 2010, i højere grad er et fristed for EU's iværksættere og borgere.
I den forbindelse læste jeg i den meddelelse, De har forelagt os, at De taler om at internationalisere små og mellemstore virksomheder, EU's store jobskabere. Mener De ikke, at det, der haster nu, er at stabilisere situationen og berolige folk? Og kan De garantere, at Kommissionen vil modsætte sig ethvert optræk til lovgivningsmæssigt hysteri og dagligt og i forhold til alle sine politikker gøre brug af princippet, strategien "tænk småt først"?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Lad mig takke fru Ries. Det var en af prioriteterne for min Kommission, men det er også en prioritet for den nuværende Kommission, og det vil bestemt også være en prioritet for den næste Kommission. Det er små og mellemstore virksomheder, der skaber arbejdspladser. Vi skabte Small Business Act på grundlag af netop det princip - "tænk småt først" - som De taler om, og vi er ved at iværksætte et program, der skal reducere den administrative byrde, især for små og mellemstore virksomheder. Derfor har vi gjort fuldførelsen af det indre marked til en central prioritet, fordi der er potentiale og en international dimension at udnytte, for sandheden er, at vores små og mellemstore virksomheder stadig støder på en række hindringer, når de forsøger at arbejde med andre markeder. Derfor mener jeg, at det er et af de vigtigste områder i den nye strategi, i 2020-strategien. Det er netop en strategi, der er tættere knyttet til den internationale dimension, for i dag kan vi mærke følgerne af globaliseringen, og kun ved at indtage en aggressiv, proaktiv holdning kan vi vinde denne kamp om konkurrencedygtighed.
Formanden
Mine damer og herrer! Jeg vil gerne komme med en forklaring som svar på et meget vigtigt spørgsmål fra fru Ries. Vi begyndte at udarbejde listen over talere kl. 15.00, hvor vi startede på dette punkt. Der står omkring 30 personer på listen i den rækkefølge, De viste Deres blå kort. Vi kan naturligvis tilføje flere talere til listen, men det vil være umuligt for dem at nå at tale under dette punkt.
Hvis De ønsker, kan De beholde Deres kort indtil videre, og fru Durant bliver den næste med et minuts taletid. Vi kan forsøge at tilføje de øvrige medlemmer, der ønsker ordet, til listen, men jeg kan roligt sige, at det er umuligt at have så mange talere. Jeg har omkring 30.
Vi begyndte på listen kl. 15.00. Hvis andre medlemmer ønsker at få tilføjet deres navne, så vær venlige at begrænse Dem til et minut.
Isabelle Durant
- (FR) Hr. formand, hr. formand for Kommissionen! I forbindelse med denne 2020-strategi og især systemet med forbedret styring vil jeg gerne spørge Dem, hvordan De vil håndtere spørgsmålet om lobbyer. De og jeg ved begge, at hvis der udarbejdes en 2020-strategi, vil der uvægerligt komme til at foregå lobbyvirksomhed over hele linjen. Der finder lobbyvirksomhed sted næsten alle vegne, over for Kommissionen, Parlamentet og Rådet.
Som De også er klar over, finder der en interinstitutionel drøftelse om lobbyer sted i dag. Hr. Kallas havde ansvaret for dette emne i den foregående Kommission. Jeg vil gerne bede Dem fortælle mig, hvem i Kommissionen der vil have ansvaret for spørgsmålet om lobbyer, og hvad hans eller hendes mandat vil være. Ønsker De at opnå fremskridt i retning af et obligatorisk registreringssystem for lobbyer, som jeg og andre medlemmer af denne interinstitutionelle gruppe håber?
Det er forudsætningen for gennemsigtighed, og det er efter min mening også forudsætningen for borgernes støtte. De må kunne forstå, hvordan der træffes beslutninger på europæisk plan af Kommissionen, Rådet og Parlamentet.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Her er tale om et velkendt problem, et meget vigtigt problem, og jeg er faktisk stolt af, at vi har opnået fremskridt i denne Kommissions embedsperiode. Som De nævnte, har kommissær og næstformand Kallas lagt en masse arbejde i dette område, og vi har gjort fremskridt i forhold til systemet med registrering af lobbyer.
Men efter min mening bør man indse, at den bedste måde at håndtere problemet på er ved hjælp af gennemsigtighed, ikke ved at skjule oplysninger. Det er kun naturligt! Det er kun naturligt i et åbent samfund og i en åben økonomi, at forskellige, nogle gange modstridende, interesser kommer til udtryk.
Det er i den ånd, Kommissionen vil udføre sit arbejde. Dens forhold til repræsentanter for de forskellige interesser - erhvervslivets, fagforeningers, nogle gange særlige sagers interesser - vil blive mere gennemsigtige.
Den person, der får ansvaret for dette område i Kommissionen, hvis De vil tilbyde ham Deres støtte, bliver kommissær og næstformand Maroš Šefčovič. Det er ham, som administrationen vil udpege til at udføre denne opgave i den nye Kommission.
Vicky Ford
- (EN) Hr. formand! Jeg hilser kommissionsformand Barrosos vision for 2020 velkommen. De viser, at selv under recessionens mørke skyer kan man drømme om det utopiske samfund. Jeg hilser Deres bemærkninger om de europæiske forskningsområder velkommen. Jeg repræsenterer Cambridge, som er hjemsted for en gruppe af førende forskningsinstitutioner, der allerede har opnået stor succes inden for højteknologi, grøn teknologi og bioteknologi. Hvis vi skal kunne forvandle Deres drøm til noget, der minder om virkelighed, ville det være en god idé at lytte til og tage ved lære af Cambridge. Forskning kræver finansiering, innovative virksomheder kræver finansiering, innovation i verdensklasse kræver finansiering i verdensklasse.
Sidste uge mødtes jeg med repræsentanter for Wellcome Trust, som er Det Forenede Kongeriges største velgørende organisation, der sidste år gav 750 mio. EUR til medicinsk forskning. De kom til Bruxelles for at fortælle Parlamentet, at hvis vi vedtager lovgivningen om alternative investeringer i den form, lovforslaget har, ville vi reducere organisationens finansiering med to tredjedele. Lad nu være med at sige én ting og gøre noget andet.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Tillykke til Cambridge. Jeg synes, Cambridge er et af de mest storslåede universiteter i Europa og verden. Det er netop, fordi vi ikke har så mange universiteter i Cambridges klasse i Europa, at vi har arbejdet på at få et rigtigt europæisk forskningsområde, for Cambridge og andre meget vigtige universiteter i Europa er meget internationale. De kan tiltrække meget vigtig finansiering, men i andre lande, især små lande og nogle af de fattigste lande, har de ikke den slags ressourcer. Derfor har vi ikke kun brug for private midler som dem, De nævnte, og jeg glæder mig bestemt over alt det arbejde, der udføres af organisationer som dem, De nævnte, men vi har også brug for offentlige midler fra staternes og fra EU's budget. Det vil være en af de ting, jeg har tænkt mig at tage med i EU's næste budget.
Hvad angår forvaltere af alternative investeringer, så kan jeg virkelig ikke se forbindelsen. Jeg synes ikke, vi skal bruge enten det ene eller det andet. Vi mener, det er vigtigt at have fornuftige bestemmelser for produkter på de finansielle markeder i betragtning af, hvad der skete, også i Deres land. Det var i Deres land, at vi så det største eksempel på statsstøtte nogensinde i EU's historie, netop på grund af problemerne på finansmarkederne.
Nikolaos Chountis
- (EL) Hr. formand, hr. Barroso! Tillad mig at sige, at mens de ambitiøse mål for 2020-strategien bliver drøftet, er der visse lande, f.eks. Grækenland, der vil komme med i strategien på ugunstige betingelser, med enorme økonomiske problemer og høj arbejdsløshed.
I går offentliggjorde premierministeren foranstaltninger, som han håber, vil reducere underskuddet. Athen venter med tilbageholdt åndedræt på markedets reaktioner og forskellige firmaers evaluering. Jeg lyttede til Deres svar på et tidligere spørgsmål, og jeg har læst dagens udtalelser fra hr. Almunia, og jeg vil gerne spørge hr. Barroso, hvordan Kommissionen kan hjælpe med at tage hånd om dette problem ud over at føre tilsyn med Grækenlands offentlige gæld?
Og for det andet, hvad gøres der ved sådanne nationale ejendommeligheder inden for rammerne af 2020-strategien for at undgå, at disse problemer opstår?
José Manuel Barroso
Hr. formand! For det første er vores idé med 2020-strategien netop at have nationale programmer, men også horisontale programmer for hele Fællesskabet.
Vi vil bede alle medlemsstaterne om at fremlægge specifikke, forenklede mål for hvert land, der tager deres forskellige omstændigheder i betragtning. Som De nævnte, befinder Grækenland sig i en særlig situation i dag, og det er vi meget opmærksomme på. Grækenland vil naturligvis fortsat drage fordel af samhørighedsfondene, eftersom det er et af de lande, der nyder godt af disse samhørighedsfonde, og det er noget andet end EU's 2020-strategi.
Men det er vigtigt at forstå, hvorfor lande som Grækenland er nødt til at gøre noget ved deres underskud og deres for store gæld. Den rente, landene betaler for deres gæld, er penge, de ikke kan bruge på hospitaler eller skoler i fremtiden. Det er ikke, fordi vi ikke kan løsrive os fra tanken om ubøjelig makroøkonomisk disciplin, at vi anbefaler medlemsstaterne ikke at opretholde meget store gældsposter og underskud, men fordi vi tænker på sociale udgifter og på at tage hånd om folks bekymringer.
Ivo Belet
- (NL) Hr. formand! Jeg vil gerne stille kommissionsformand Barroso et spørgsmål om fremtiden for bilbranchen, som også efter 2020 vil være en af de vigtigste industrielle sektorer. Nogle af vores kronjuveler er ved at blive solgt til Kina, og det er ikke nogen god udvikling. Efter min mening er det på ingen måde for sent at undgå, men så må kommissionsformanden og den nye Kommission meget hurtigt få sat mere fart på. Vi må mobilisere flere ressourcer til forskning og udvikling med større fokus på bilbranchen, og vi må naturligvis også mobilisere flere finansielle ressourcer fra Den Europæiske Investeringsbank. Som jeg ser det, er det den eneste måde, vi kan sikre, at vores nuværende afhængighed af olie ikke erstattes med en fremtidig afhængighed af f.eks. kinesiske elektriske batterier. Derfor mit spørgsmål: Er De og Kommissionen indstillet på at påtage dem en koordinerende rolle på kort sigt, herunder i forhold til Opel, så vi kan stå beslutsomt sammen og fokusere på de nye miljøvenlige teknologier i bilbranchen?
José Manuel Barroso
Hr. formand! I Opels tilfælde har Kommissionen, som De ved, indtaget en vigtig rolle og arbejdet for de nødvendige møder mellem de forskellige involverede lande og selskaber.
Hvad angår spørgsmålet om bilbranchen, er der et problem med overkapacitet i Europa og verden. Så fremtiden handler, som Deres spørgsmål netop antyder, om at finde nye veje og nye teknologier, nemlig udviklingen af grønnere biler. Den idé har vi støttet, ikke kun hvad idéer angår, men også hvad finansiering angår.
Faktisk har Den Europæiske Investeringsbank med vores fulde støtte, som De ved, oprettet en særlig facilitet til dette formål. Et af prioritetsområderne for vores næste embedsperiode er at udvikle en grønnere og teknologisk mere avanceret bilindustri i Europa. Det er sådan, vi kan bevare en førerrolle i den globale bilbranche.
Stephen Hughes
- (EN) Hr. formand, hr. Barroso! Det Europæiske Netværk mod Fattigdom har beskrevet Deres høringsdokument om 2020-strategien som et tilbageskridt i forhold til de tilsagn, som flere forskellige Europæiske Råd har givet om at styrke den sociale dimension.
Deres dokument omtaler kun flexicurity og uddannelse. De skal vide, at vi i denne side af Parlamentet ikke kan acceptere en strategi blottet for socialt indhold. 2010 er det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Burde De ikke gøre kampen mod fattigdommens og udstødelsens svøbe til kernen i 2020-strategien?
Sluttelig, i betragtning af at en tredjedel af alle arbejdspladser, der er blevet skabt i EU siden 2000, er inden for sundhedspleje, det sociale område og arbejdsformidling og dermed bidrager dobbelt ved at reducere fattigdom, yde en service og skabe beskæftigelse, bør 2020-strategien da ikke sætte mål for at levere sociale tjenesteydelser af høj kvalitet?
Formanden
Tak skal De have, men stil venligst ikke to spørgsmål under Deres ene minuts taletid, for det er meget svært for kommissionsformand Barroso at besvare to spørgsmål på et minut.
Hvilket spørgsmål foretrækker De, det første eller det andet?
Mine damer og herrer, det er meget vigtigt.
Stephen Hughes
- (EN) Hr. formand! Faktisk spurgte jeg om tre ting, og tre gange "ja" ville være svar nok!
(Latter)
José Manuel Barroso
Hr. formand! Tak for Deres forståelse. Jeg skal forsøge at vælge det bedste spørgsmål!
Det ærlige svar er, at der er tale om et høringsdokument. Det er endnu ikke en strategi, og jeg hilser Deres bidrag velkommen.
Lad mig fortælle, hvad jeg personligt synes. Ja, vi skal gøre mere for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, men til det formål har vi brug for medlemsstaternes støtte. Jeg kan fortælle, at jeg har foreslået konkrete foranstaltninger flere gange, og svaret har været et meget tydeligt nej hver gang med det argument, at nogle medlemsstaters ser det sociale område som hørende under dem, ikke under EU.
Det er en interessant diskussion. Lad os se, om vi er enige. Jeg forventer i høj grad Deres støtte her, for som De ved, for at bekæmpe social udstødelse og fattigdom har vi også brug for nogle instrumenter på europæisk plan, der supplerer instrumenterne på nationalt plan. Det er den holdning, jeg vil kæmpe for. Jeg håber, at alle medlemsstaterne vil være indstillet på at støtte den holdning.
Danuta Jazłowiecka
- (PL) Hr. formand, hr. kommissær! Gennemførelsen af Lissabonstrategien går ikke særlig godt. Hvordan har De tænkt Dem at ændre dokumentet om Europa 2020-strategien for at få opfyldt dets mål? Forestiller De Dem at udarbejde noget i retning af et gennemførelsesprogram for strategien, et separat dokument for Kommissionens femårige embedsperiode, der ville beskrive de ting, der skal gennemføres? Det synes jeg, ville være en god idé. Vi kunne holde øje med gennemførelsen af strategien og samtidig rose Kommissionen for det, der er blevet gennemført.
Sluttelig vil jeg tillade mig at komme med en kommentar. Jeg synes, at den tid, der er afsat til den sociale dialog, og her mener jeg den fastsatte deadline den 15. januar, er for kort. Vi bør behandle arbejdsmarkedets parter lidt mere seriøst. Det er dem, der skal gennemføre strategien i praksis, og de bør gives bedre tid til at deltage i samrådene.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Den nævnte deadline for samrådene baseret på dette dokument står fast, men der bliver også andre lejligheder til at konsultere parterne. Faktisk har der været samråd om fremtiden for Lissabonstrategien i hvert fald siden 2008. Regionsudvalget har udarbejdet en meget interessant betænkning, og det samme har Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at hvis Parlamentet ønsker det, er jeg indstillet på at afholde en forhandling om emnet - ikke kun denne spørgetid med et minut til at svare, men en særlig forhandling kun om dette emne - når som helst, De ønsker det, for jeg mener virkelig, at det er yderst vigtigt.
(Bifald)
Det er yderst vigtigt, at Parlamentet tager ejerskab, og at de nationale parlamenter inddrages i processen, for det skal være kernen i strategien for fremtiden. Det vil jeg gerne understrege.
Hvad angår spørgsmålet om styringsmekanismerne, så er det præcis, hvad vi er ved at forberede. Der er flere idéer. En aktuel idé er netop at have måder at måle fremskridt på og at følge fremskridtet på bestemte områder ud fra indikatorer. Det er, hvad vi er ved at forberede, og til dette formål har vi brug for Parlamentets støtte, forhåbentlig i enighed med medlemsstaterne.
Werner Langen
- (DE) Hr. formand! Som opfølgning på det spørgsmål, der allerede er stillet, vil jeg gerne vende tilbage til klimastrategien for 2020. Er det rigtigt, at den foreløbige emissionshandelsordning giver det største stålværk i Europa 90 mio. t CO2 på trods af, at det havde 68 mio. sidste år og vil have 43 mio. i år? Kan det være rigtigt, at det største stålværk i Europa vil have tjent 1 mia. GBP inden 2012 på emissioner, fordi det har fået tildelt for mange kvoter som følge af dets lobbyvirksomhed over for bl.a. Kommissionen?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg ved ikke præcis, hvad hr. Langen taler om, men hvis De taler om emissioner i Europa, så lad os være ærlige. Vores emissioner udgør omkring 14 % af de globale udledninger, og de har en nedadgående tendens, for store økonomier er på vej frem i forhold til udledninger.
Men set som udledning pr. indbygger ligger vi stadig langt over de økonomier, og lad os være ærlige og sige, at vi også har et historisk ansvar. Amerikanerne udleder langt flere drivhusgasser pr. indbygger, end vi gør, men vi udleder langt mere end f.eks. Kina og Indien, hvis De taler om sagen vedrørende Indien. Det er virkelig et problem, som vi er nødt til at gøre noget ved i den globale retfærdigheds ånd. Hvis vi ønsker at løse problemet, og hvis vi mener, at vores planet er truet - af klimaforandringerne - er der brug for samarbejde fra alle sider. Så ja, vi har strengere vilkår end i andre dele af verden, men vi ser det også som en lejlighed til at udvikle nye teknologier, så vi kan opfylde vores mål uden at udsætte vores virksomheder for fare, for vi ønsker ikke at eksportere vores virksomheder og vores arbejdspladser.
Formanden
Jeg vil bede mine kolleger om ikke at stille ekstra spørgsmål under spørgetiden med kommissionsformand Barroso, da mange mennesker venter på svar på deres første spørgsmål. Jeg beklager meget, men jeg vil foretrække at gå videre med et nyt spørgsmål.
Stavros Lambrinidis
(EN) Hr. formand! Som kommissionsformand Barroso nævnte, påvirkes renterne bestemt af økonomiens tilstand. De afspejler tilliden til en bestemt økonomi, og det internationale økonomiske samfund påvirkes bestemt af dem. Renterne påvirkes af samfundets tillid til en særlig økonomi, og denne tillid påvirkes til gengæld mange gange af erklæringer om Kommissionens tillid til medlemsstaternes foranstaltninger. I den forstand forsøger spekulanter også at spekulere i en dårlig økonomisk situation, hvilket nogle gange forværrer den.
Hr. kommissionsformand Barroso! Er De parat til her i mødesalen at støtte de foranstaltninger, som den græske regering offentliggjorde i går med henblik på at ændre den økonomiske situation i Grækenland? Tror Kommissionen, at disse foranstaltninger går i den rigtige retning, og at de kan ændre den finansielle situation, som De tidligere har beskrevet som værende problematisk?
José Manuel Barroso
Jeg har allerede udtrykt min tilfredshed med den græske premierminister Papandreous indsats for at reducere det offentlige underskud gennem permanente udgiftsnedskæringer og indtægtsstigninger. Jeg tilføjede tilmed, at det 2010-budget, der i øjeblikket er til forhandling i det græske parlament, sammen med premierministerens erklæring er skridt i den rigtige retning. Kommissionen vil selvfølgelig fortsat nøje overvåge den makroøkonomiske og skattemæssige indsats samt gennemførelsen af foranstaltningerne i Grækenland. Det fremgår meget tydeligt af min støtteerklæring til de annoncerede foranstaltninger. Efter min mening er det den bedste måde at hjælpe Grækenland på i landets meget vanskelige budget- og gældsmæssige situation. Jeg tror på, at disse foranstaltninger giver betydningsfulde resultater.
Malcolm Harbour
(EN) Hr. formand! Jeg er meget glad for muligheden for at stille kommissionsformanden et spørgsmål, da Udvalgsformandskonferencen for første gang er rykket en time tilbage, så vi udvalgsformænd for første gang har mulighed for at være til stede her i mødesalen.
Jeg vil gerne spørge hr. Barroso om en politik til fremme af rammevilkårene for forskning og innovation - der til min store skuffelse ikke kom med i det første udkast til 2020, men som forhåbentlig vil være der fremover - for at udnytte det enorme potentiale i offentlige indkøb i hele EU og for at stimulere innovative produkter og tjenesteydelser. Jeg vil spørge ham, om han vil følge de henstillinger, der blev næsten enstemmigt vedtaget af Parlamentet i min betænkning i november måned, og som viser en mulig løsning. Blot for at give ham og kollegerne et eksempel kan jeg sige, at hvis 1 % af EU's offentlige indkøb blev afsat til innovative produkter og tjenesteydelser, ville det hæve EU's investeringer i innovation med ikke mindre end 15 mia. EUR.
José Manuel Barroso
Mange tak for alle kommentarerne. Først vil jeg sige, at der ikke findes noget første udkast af den nye strategi. Kommissionen har udarbejdet et arbejdsdokument, der skal i høring, men vi er endnu ikke klar til at præsentere et udkast. Derfor er alle kommentarer meget velkomne.
De skal ikke forvente, at jeg på ét minut kan give et skråsikkert svar på så vigtigt et spørgsmål som det, De har stillet. Jeg er bekendt med Deres betænkning og nogle af Deres interessante forslag vedrørende offentlige indkøb, som jeg kan tilslutte mig, og som findes i de overordnede retningslinjer. Det præsenterede jeg som bekendt for Parlamentet i en henvisning til behovet for at uddybe disse forpligtelser i form af mere markedsvenlige og innovative regler for offentlige indkøb i Europa. Det bliver bestemt en del af vores fremtidige strategi, men på nuværende tidspunkt kan jeg ikke præcis sige, hvordan det bliver inkorporeret.
Carl Haglund
(SV) Hr. formand! En af de største svagheder ved Lissabonstrategien, der på andre områder er et godt dokument, er det faktum, at det i et vist omfang ikke lykkedes os at få medlemsstaterne til at nå de mål, der er opstillet i strategien.
Min kollega fra Finland spurgte tidligere hr. Barroso, hvordan han mener at kunne få medlemsstaterne til bedre at følge strategien. Et af de medtagne mål vedrørte medlemsstaternes investeringer i forskning og udvikling udtrykt som en procentdel af BNP. Jeg vil gerne vide, om Kommissionen agter at opstille lignende mål for medlemsstaterne - med andre ord, hvor stor en andel af bruttonationalproduktet de enkelte medlemsstater skal investere i forskning og udvikling.
José Manuel Barroso
Vi vurderer nu årsagerne til, at ikke alle målene blev nået. Med det nye forslag vil vi foretage en efter mit skøn meget ærlig og objektiv vurdering af, hvad der gik godt og skidt med Lissabonstrategien.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt forpligte mig til nogen forslag. Netop nu tænker vi på vejen fremad. Når jeg taler om de drøftelser, jeg gerne vil have med Dem, tænker jeg således på virkelige drøftelser, fordi Deres input er meget vigtige.
Personligt finder jeg det ikke særlig realistisk med et overordnet mål for alle medlemsstater. Efter min mening skal næste fase af EU 2020-strategien være mere raffineret og sofistikeret med specifikke mål - naturligvis efter aftale med medlemsstaterne - men for forskellige situationer.
Det er min personlige mening. Vi er endnu ikke nået så vidt, at vi kan præsentere Dem for et forslag. Jeg vil også gerne have den nye Kommission til at have fuldt ejerskab over forslaget, og vi fremlægger en opgørelse over den seneste Lissabonstrategi.
William
(EN) Hr. formand! Næste år vil Storbritanniens nettobidrag være fordoblet i forhold til 2008. I 2020 vil der være mindst 4-7 nye medlemsstater. På baggrund af deres aktuelle økonomiske præstationer vil alle de nye medlemsstater modtage midler fra Samhørighedsfonden - det vil med andre ord sige støtte - fra den dag, de bliver medlemmer, og hele vejen frem til 2020.
Kan den britiske skatteborger derfor forvente endnu en fordobling i Storbritanniens nettobidrag til EU inden 2020, og hvis ikke, hvorfor ikke?
José Manuel Barroso
Jeg er endnu ikke nået frem til at diskutere de finansielle overslag, og jeg kan ikke forudse, hvor stort Storbritanniens bidrag bliver. Jeg forstår Deres bekymring, for i øjeblikket yder de britiske skatteborgere de største bidrag på grund af det, der skete i den finansielle sektor i Storbritannien. Der har aldrig tidligere været ydet så stor statsstøtte som det, vi har set i Deres land.
I dag er vi nået frem til følgende punkt. Vi finder det vigtigt at opstille prioriteter for fremtiden og at vurdere vores udgifter hertil på nationalt plan og på EU-plan for derefter at drøfte en rimelig fordeling af denne investering. Vi mener imidlertid, at det i nogle tilfælde er mere fornuftigt at bruge en euro på EU-plan end på nationalt plan på grund af de mulige fordele ved at udforske den europæiske dimension og det europæiske indre marked. Vi kommer til at drøfte dette, og forhåbentlig når vi i sidste ende frem til en aftale.
Formanden
(EN) Dette var vores tredje spørgetid med formanden for Kommissionen. Jeg vil takke kollegerne mange gange for at have stillet spørgsmål til drøftelse.
Med hensyn til tilstedeværelse var der lidt flere medlemmer i mødesalen ved spørgetidens afslutning end ved starten kl. 15.00. Det er jeg meget ked af. Vi havde gerne set mange flere deltagere.
Jeg vil gerne endnu en gang takke Kommissionens formand.
John Bufton
(EN) Hr. formand! Mange af de tilstedeværende havde ikke mulighed for at stille spørgsmål til hr. Barroso. I betragtning af hr. Barrosos meget store løn vil jeg spørge, om han regelmæssigt kan tilbringe yderligere 30 minutter hos os - dvs. halvanden time i alt?
De første 30 minutter var sammen med de øvrige gruppeledere. Der er 750 medlemmer af Europa-Parlamentet. Jeg finder det latterligt med 30 minutter. Kan vi ikke få halvanden time. Hr. Barroso! De får en god løn. Bliv her i 90 minutter i stedet for 60.
Formanden
Hr. kommissionsformand Barroso smiler meget høfligt, men vi får se. Det må vi finde ud af. Mange tak for Deres forslag.
