Handelsforbindelserne mellem EU og Japan (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandlingen om den mundtlige forespørgsel til Kommissionen om handelsforbindelserne mellem EU og Japan fra Daniel Caspary og Jarosław Leszek Wałęsa for PPE-Gruppen, Syed Kamall, Robert Sturdy og Jan Zahradil for ECR-Gruppen, Niccolò Rinaldi, Metin Kazak og Marielle De Sarnez for ALDE-Gruppen og Emilio Menéndez del Valle, David Martin og Vital Moreira for S&D-Gruppen (O-000088/2011/rev.1 - B7-0220/2011).
Jarosław Leszek Wałęsa
Fru formand! I de seneste måneder har Japan vist øget interesse i at indlede mulige forhandlinger om en frihandelsaftale med EU. Fra Europa-Parlamentets synspunkt bør det vigtigste punkt være de ikketoldmæssige handelshindringer, hvilket mange gange er blevet understreget på møder i Handelspolitikudvalget. Problemet er ikke told, men de adskillige restriktive regler og hindringer, som EU's virksomheder møder, når de forsøger at få adgang til det japanske marked. Jeg går ind for et øget samarbejde mellem EU og Japan, men jeg mener, at afskaffelse af disse ikketoldmæssige handelshindringer, som begrænser adgangen for EU-varer til det japanske marked, bør prioriteres.
Det er derfor, at punkt 30 blev accepteret i Det Europæiske Råds konklusioner i marts. Det fastlægger den linje, EU skal indtage og præsentere på topmødet mellem EU og Japan, når forhandlingerne om en frihandelsaftale indledes. Det er rigtigt, at indledning af disse forhandlinger sker på betingelse af, at Japan udviser velvilje med hensyn til bl.a. spørgsmålet om ikketoldmæssige handelshindringer og restriktioner på offentlige indkøb. Det er vigtigt at huske dette, og især fordi Japan lobbyer mod tab af konkurrenceevne på EU-markedet som resultat af frihandelsaftalen mellem EU og Korea, som snart træder i kraft.
Syed Kamall
forslagsstiller. - (EN) Fru formand! Jeg tror, og jeg håber, at de fleste af os her i Parlamentet kan blive enige om, at vi foretrækker multilaterale forhandlinger og et vellykket resultat af Dohaudviklingsrunden i WTO. Men i lyset af de vanskeligheder, der, som vi alle ved, har været dér, synes jeg, at Kommissionen fortjener støtte i forhandlingerne om nogle af disse bilaterale aftaler.
Derfor mener jeg, at vi faktisk bør gå videre med en frihandelsaftale mellem EU og Japan. Jeg anerkender, at der er betænkeligheder med hensyn til de naturkatastrofer, der har ramt Japan, men jeg har talt med mange japanske kolleger, venner og andre, som mener, at hvis vi går forsigtigt frem, vil en aftale mellem EU og Japan sende et signal om, at Japan er tilbage på sporet og på vej mod genopretning.
Hvis man ser på tallene, repræsenterede Japan og EU i 2009 tilsammen mere end en kvart af det globale BNP og mere end 20 % af verdenshandelen og havde samlede direkte udenlandske investeringer på EUR 200 mia. I lyset af, at EU-landene og Japan står over for de samme udfordringer, mener jeg, at det er vigtigt, at vi ser på nogle af disse spørgsmål og løser dem ved hjælp af handelsaftaler.
På trods af lav moms mener jeg, at det er ret tydeligt, at den bilaterale handel mellem EU og Japan har et mindre omfang end EU's handel med andre vigtige handelspartnere. Jeg tror, at dette først og fremmest skyldes de ikketoldmæssige handelshindringer. Det er blevet anslået, at de omkostninger, der er forbundet med ikketoldmæssige handelshindringer, faktisk er højere end de eksisterende toldniveauer, og at størstedelen af gevinsterne kan opnås ved at fjerne disse handelshindringer. For virksomheder i EU-landene ville der være en gevinst, hvis vi kunne overvinde hindringerne for offentlige indkøb, for markedet for medicinsk udstyr, hvor der ikke er tilstrækkelig anerkendelse af internationale standarder, for tjenesteydelser - herunder finansielle tjenesteydelser, og adgang for SMV'er. For japanerne ville der være gevinster at hente i bil- og ikt-sektorerne. Men vi må ikke glemme, at det at fjerne eller reducere hindringerne for ikt-produkter fra Japan også ville komme EU til gode.
Jeg mener, at der alt i alt på begge sider er en følelse af, at en FTA mellem EU og Japan potentielt kan være til fordel for begge parter.
Metin Kazak
forslagsstiller. - Fru formand! Jeg var medunderskriver af dette initiativ om fremsættelse af en mundtlig forespørgsel og en beslutning før det 20. topmøde mellem Japan og EU, fordi jeg mener, at Europa-Parlamentet, som skal give sit samtykke til en potentiel frihandelsaftale med Japan, skal have lejlighed til at udtale sig så tidligt som muligt.
Jeg mener, at Parlamentet skal udnytte denne lejlighed til at støtte en FTA med Japan af følgende grunde.
EU og Japan er industrigiganter, der deler demokratiske værdier og sammen repræsenterer 38,5 % af verdens bruttonationalprodukt. Vi har de samme udfordringer: Kinas fremgang, den globale finanskrise, demografisk tilbagegang og behovet for at få adgang til råstoffer og energikilder og samtidig sikre stabile priser.
Derfor ser jeg et stort potentiale i at videreudvikle handelsforbindelserne med Japan, som er vores sjettestørste handelspartner. De økonomiske fordele er klare. Rapporten fra Copenhagen Economics konkluderede, at bilateral fjernelse af told og reduktion af ikketoldmæssige handelshindringer vil komme både virksomheder og forbrugere til gode og øge den økonomiske velfærd med 33 mia. EUR i EU og 18 mia. EUR i Japan.
Den potentielle iværksættelse af forhandlinger om en FTA fik støtte i Rådet, så længe Japan var villig til at tackle ikketoldmæssige handelshindringer vedrørende markedsadgang og restriktioner på offentlige indkøb. Jeg vil gerne gentage, at ikketoldmæssige handelshindringer og offentlige indkøb er vigtige områder for europæiske virksomheder, der kræver store indrømmelser fra Japans side.
Naturligvis kræver Europa-Parlamentet, at Kommissionen er helt åben i alle forhandlinger, og at vi modtager de relevante sektorkonsekvensanalyser. Desuden vil vi støtte bilaterale sikkerhedsforanstaltninger, som det var tilfældet med FTA'en med Sydkorea, for at undgå alvorlig skade på følsomme sektorer som bil-, elektronik-, fly- og maskinindustrien.
Endelig er jeg overbevist om, at det er på tide, at Parlamentet støtter en fremtidig FTA mellem EU og Japan på grundlag af nedsættelsen af gruppe på højt plan, navnlig efter katastrofen i marts 2011.
David Martin
forslagsstiller. - (EN) Fru formand! En frihandelsaftale mellem EU og Japan har helt klart potentiale til at skabe et betydeligt antal europæiske arbejdspladser og til at komme de europæiske virksomheder til gode, fordi EU's tilstedeværelse på det japanske marked i øjeblikket er meget beskeden i forhold til EU's eksport til andre lande.
Faktisk er vores markedspenetration i Japan ifølge OECD blandt de laveste, og årsagen til dette er allerede blevet nævnt af mine kolleger. Problemet er ikke store toldmæssige handelshindringer - de er relativt små, men snarere de ikketoldmæssige handelshindringer, herunder lovgivningsmæssige komplikationer, problemer vedrørende gensidig anerkendelse, begrænset adgang til offentlige kontrakter osv.
Det store spørgsmål for både Kommissionen og dette Parlament er, hvorvidt vi skal insistere på, at Japan fortsat gør fremskridt med hensyn til at håndtere disse ikketoldmæssige handelshindringer, før vi indleder forhandlinger, eller indlede forhandling i håb om, at vi på den måde vil tilskynde Japan til at reducere de ikketoldmæssige handelshindringer. Der er ikke noget nemt svar på det spørgsmål.
Jeg synes imidlertid, at der er gode tegn på, at Japan faktisk ønsker at fjerne de ikketoldmæssige handelshindringer. Den japanske premierminister har anmodet om en "åben Japan"politik, og det er til dels fordi, at han anerkender, at den japanske industri hæmmes i sit nuværende miljø. Det er naturligvis også til dels på grund af den forventede virkning af den sydkoreanske frihandelsaftale på den japanske eksport, men jeg tror, at det også afspejler en anerkendelse af Japans begrænsede erfaringer med åbning.
Europæiske virksomheder har haft bedre adgang til telekommunikations-, bil-, detail- og forsikringssektoren i Japan, og det har ikke skadet den japanske økonomi, men har faktisk fremmet innovationen og udviklingen i Japan. Så jeg tror, at der er gode tegn.
Alt i alt mener min gruppe, at Japan stadig skal udvise lidt mere vilje, før vi bekendtgør åbningen af frihandelsforhandlinger. Vi er ikke imod en FTA, men vi mener, at Japan skal gøre lidt mere for at bevise, at den japanske premierminister kan levere resultater.
Karel De Gucht
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Tsunamien og jordskælvet, der ramte Japan i marts, var en stor tragedie. Den japanske befolknings ukuelighed forsikrer os om, at Japan vil kunne overvinde den tragedie og komme stærkere ud på den anden side. Den hjælp og solidaritet, der kommer fra EU, vil også være vigtig for genoprettelsen af landet.
Tragedien kom blot få måneder før et meget vigtigt topmøde mellem EU og Japan, som er planlagt til den 28. maj 2011, og som skal udstikke retningen for vores forhold i de kommende år.
Som de ved, blev der på det seneste topmøde mellem EU og Japan i april sidste år nedsat en gruppe på højt plan bestående af højtstående tjenestemænd, som skulle identificere muligheder for at styrke alle aspekter af forholdet mellem EU og Japan med hensyn til det politiske, økonomiske og sektorrelaterede samarbejde. På handelssiden undersøgte gruppen måder at styrke og integrere det økonomiske forhold på, hvor de kiggede på alle spørgsmål af interesse for begge parter. Disse omfatter told, ikketoldmæssige foranstaltninger, investeringer og indkøb.
Japan udtrykte klart, at de foretrak at indlede forhandlinger om en frihandelsaftale, som omfatter præferencetold. Men for EU ville en aftale, som fokuserer på told, helt klart ikke være nok. Problemet med Japan er faktisk ikke så meget told, men at EU's eksportører og investorer stadig møder alle mulige slags ikketoldmæssige handelshindringer. Typiske eksempler herpå er byrdefulde godkendelsesprocesser for medicinsk udstyr og visse fødevareprodukter samt manglende konvergens med internationalt anerkendte standarder for bildele og -komponenter.
Der har været handelshindringer på dette område på det japanske marked i årtier. Vi har rejst disse spørgsmål i de forskellige bilaterale dialoger mellem Japan og EU i de senere år, men der er endnu ikke sket de store fremskridt.
I lyset af dette skal vi bruge en aftale, som også tager hånd om de ikketoldmæssige handelshindringer, forbedrer markedsadgangen for investeringer og åbner det japanske marked for offentlige indkøb.
Gruppen på højt plan har i sine handelsdrøftelser fokuseret på at undersøge, hvordan der kan skabes fremskridt på disse områder. Der er derfor gjort fremskridt med hensyn til et begrænset antal af de ikketoldmæssige foranstaltninger, EU havde identificeret og opført på en liste, nemlig tre ud af 27, men for de fleste ikketoldmæssige foranstaltninger på listen mener vi ikke, at Japan har fremlagt en troværdig køreplan for, hvordan disse problemer skal løses. Så efter Kommissionens mening har denne gruppe på højt plan ikke opnået meget andet end et godt grundlag for fremtidige drøftelser.
Den 25. marts 2011 gentog Det Europæiske Råd den strategiske betydning af forholdet mellem EU og Japan og bekræftede, at det kommende topmøde skal bruges til at styrke dette forhold og fremlægge vores fælles dagsorden. I den henseende bør betingelserne for en vellykket FTA undersøges, under forudsætning af at Japan kan påvise, at det er villigt til at tackle bl.a. de ikketoldmæssige handelshindringer og restriktionerne på offentlige indkøb.
Der pågår stadig drøftelser med Japan. Sidste uge mødtes jeg med udenrigsminister Matsumoto for netop at drøfte dette spørgsmål. Efter min mening er det endnu ikke klart, hvor langt vi kan nå i den korte tid før topmødet mellem EU og Japan med hensyn til at opfylde Rådets betingelser. Der er især behov for en større indsats for at nå til et fælles ambitionsniveau med hensyn til forhandlingernes indhold samt et ambitiøst, men realistisk resultat.
Dette kunne ske ved en afgrænsningsøvelse, som kunne gennemføres efter topmødet. Når det er sket, vil vi undersøge resultaterne og beslutte, hvorvidt vi skal indlede forhandlinger.
Med hensyn til handel og økonomi bør ambitionsniveauet mindst omfatte følgende mål: 100 % afgifts- og kvotefri behandling af alle varer, en robust og troværdig køreplan for fjernelse af den kritiske masse af ikketoldmæssige foranstaltninger, et åbent investeringsregime for at skaffe direkte udenlandske investeringer i Japan på samme niveau som i andre OECD-lande og et marked for offentlige indkøb med en åbenhed, der svarer til EU-landene på alle forvaltningsplaner.
Jeg bør også nævne, at hvis lederne på topmødet beslutter at gå videre med den omfattende bilaterale retlige ramme, bør denne omfatte både handels- og investeringsrelationer samt politiske relationer og samarbejde.
Denne omfattende strategi, som omfatter alle bilaterale, politiske og økonomiske forbindelser på en afbalanceret måde, er nødvendig for at opfylde vores mål og vores ambitioner for et dybere strategisk partnerskab.
Vi er faktisk i en afgørende fase med hensyn til vores økonomiske forbindelser med Japan, og der er stadig spørgsmål, der skal afklares. Jeg glæder mig derfor over denne forhandling og ser frem til at høre Deres synspunkter om, hvilken form dette forhold skal tage i de kommende år.
Daniel Caspary
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke kommissæren for at give os et overblik over situationen vedrørende handelsforbindelserne mellem EU og Japan.
Desværre får jeg indtrykket af, at situationen med hensyn til disse handelsforbindelser nærmest ikke er blevet forbedret i de seneste to år. De nævnte topmødet i 2009 og dialogen på højt plan, og jeg får et indtryk af, at vi endnu ikke i disse drøftelser har opnået nogen yderligere markedsadgang for europæiske virksomheder i Japan.
Nu, hvor det første initiativ, nemlig denne dialog på højt plan, ikke har båret frugt, er jeg meget bekymret for, at vores største problem ikke er spørgsmålet om, hvordan vi måske kan skabe håndgribelige resultater med denne dialog på højt plan, men at vi i stedet allerede overvejer, om vi skal lade være med at forhandle om en frihandelsaftale.
Jeg kan sagtens forestille mig, at en frihandelsaftale med Japan ville give mening, men før vi indleder sådanne forhandlinger, er det ikke for meget at bede om, at vi venter på resultaterne af det eksisterende instrument, nemlig denne dialog på højt plan. Jeg ønsker at være meget åben omkring dette, og jeg siger det ikke for at stille Japan ringere i forhandlingerne, for jeg ønsker faktisk at se, om Japan virkelig ønsker at intensivere handelsforbindelserne med os og åbne sine markeder og dermed også sin holdning til vores produkter.
Jeg er meget interesseret i, og det nævnte De desværre overhovedet ikke før, hr. kommissær, hvordan De agter at inddrage Europa-Parlamentet i udstedelsen af mandatet. Jeg har indtrykket af, at vi ville have meget at skulle have sagt om Japan. Med hensyn til forhandlingerne med Indien, Canada og Korea har vi i Parlamentet gentagne gange indtaget en kritisk holdning i forhold til, at der efter vores mening til en vis grad blev prioriteret forkert i forhandlingerne, og derfor ville det være meget nyttigt, hvis De ville samarbejde tæt med Parlamentet i denne sag lige fra udstedelsen af mandatet.
Gianluca Susta
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Rådets anmodning om indledning af forhandlinger med Japan om indgåelse af en frihandelsaftale skal overvejes meget nøje. Vi glæder os derfor over Kommissionens forsigtige tilgang til dette spørgsmål og opfordrer Parlamentet generelt til også at anvende denne tilgang, hvilket dannede grundlag for vores gruppes forslag til beslutning.
Den nye japanske regering har - i det mindste mundtligt - udvist vilje til at åbne sit marked, som er et af de mest lukkede markeder i den udviklede verden. Denne positive holdning skal leves ud i praksis, navnlig med hensyn til de 27 ikketoldmæssige handelshindringer, som EU har identificeret, og som skal fjernes, så vi kan indlede forhandlinger med Japan og prioritere dem i vores handelspolitik. Vi mener, at en styrkelse af disse forbindelser kan bidrage til at gøre Europa mere konkurrencedygtigt, eftersom Japan står for 9 % af verdens BNP eller over 35 %, hvis vi lægger det sammen med vores eget.
I dag kan vi imidlertid ikke vedtage beslutninger, medmindre de gør forhandlingerne om en frihandelsaftale betinget af specifikke, bindende og verificerbare betingelser, nemlig at der vil være ægte gensidighed og en rigtig konsekvensanalyse.
For det første bekymrer Japans protektionistiske politik i bilsektoren os, fordi der er en ubalance mellem eksport og import. For det andet ønsker vi at rejse spørgsmålet om ikketoldmæssige handelshindringer. Jeg taler her om en hel række standarder, fra sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger til tekniske standarder - navnlig i landbrugs- og bilsektoren - eksportstøtteregler, toldkontrol og faktorer, der giver mulighed for forfalskning samt trekantshandel med Kina og Korea.
Til sidst, mine damer og herrer, før Europa indvilliger i at indlede forhandlinger om en frihandelsaftale, beder vi om, at det fastlægges, hvilke fællesskabsinteresser vi ønsker at beskytte, og hvilke områder vi vil kræve gensidighed fra Japan på. Vi håber, at Kommissionen vil tage disse kommentarer i betragtning.
Kristiina Ojuland
Fru formand! I december sidste år besøgte jeg Japan, og en af de bekymringer, der blev rejst gentagne gange af de japanske embedsmænd var den langsomme udvikling i handelsforbindelserne mellem EU og Japan. Vi ved alle, at vi i modsætning til andre EU-partnere i Fjernøsten deler de samme værdier om demokrati, menneskerettigheder og den liberale markedsøkonomi med Japan, hvilket gør landet til en mere naturlig partner for EU.
På det 19. topmøde mellem EU og Japan sidste år blev det aftalt at nedsætte en fælles gruppe højt plan, som skulle analysere fremskridtet i forbindelserne mellem EU og Japan indtil videre og udarbejde forslag til strømlining af vores aktuelle aktiviteter. Vigtigheden af at fortsætte arbejdet med de ikketoldmæssige spørgsmål blev også fremhævet i forbindelse med gruppen på højt plan, og jeg håber, at disse aftaler kan blive ført ud i praksis så snart som muligt.
Jeg støtter, at der bliver truffet hurtige og konkrete skridt til at fjerne de ikketoldmæssige handelshindringer for at liberalisere handelsforbindelserne mellem EU og Japan. Begge markeder ville drage store fordele af en opgradering af handelsforbindelserne mellem EU og Japan, navnlig med hensyn til innovation og teknologier. Jeg ville også glæde mig over yderligere samarbejde om spørgsmål vedrørende cybersikkerhed.
Jeg håber, at vi kan styrke handelsforbindelserne med Japan, og ser frem til, at disse forbindelser udvikles yderligere.
Keith Taylor
for Verts/ALE-Gruppen. - (EN) Fru formand! Det vil være ønskeligt, at de handelsforbindelser, vi har med andre lande, bliver revideret, og det er helt forståeligt, at Japan opfatter en FTA som særligt attraktiv i lyset af den nyligt indgåede FTA med Korea.
Der er meget i PPE-ALDE-ECR-beslutningen, som vi kan støtte, men jeg mener, at de gør fejl i "at gå ind for" en FTA. Dette er et direkte citat fra punkt 2. Jeg tror, at det er for tidligt at give sin støtte, når vi ikke har analyser af de miljømæssige og sociale virkninger af en FTA. De forudsiger svaret, før de har identificeret virkningerne af at gennemføre løsningen. Mange mennesker har haft kommentarer til de ikketoldmæssige handelshindringer og det arbejde, der skal udføres i gruppen på højt plan. Jeg tror, at dette har brug for et positivt skridt i den rigtige retning.
Når vi tager højde for, hvor vigtig Japan er som handelspartner - med en bilateral handel med EU på 120 mia. EUR om året, og EU som Japans tredjestørste handelspartner og den andenstørste investor i Japan, mener jeg, at vi anerkender, at enhver bilateral aftale har risiko for at underminere multilaterale aftaler med resten af verden og især med udviklingslandene. Derfor mener jeg, at den kraftige betingelsesløse støtte til en FTA skal revurderes.
Endelig vil jeg gerne sige, at selv om vi sympatiserer med Japan, kan fremtidige handelspolitikker ikke blot tage udgangspunkt i, hvem der senest har oplevet en naturkatastrofe.
Helmut Scholz
Fru formand, hr. kommissær! Topmødet mellem EU og Japan i slutningen af denne måned bør kun fokusere på én ting: Den katastrofe, der har ramt Japans befolkning som følge af jordskælvene, tsunamien og den vedvarende radioaktive forurening, samt den konkrete rolle, som EU, medlemsstaterne og de enkelte borgere kan spille med hensyn til at hjælpe med at løse de resulterende problemer på kort, mellemlang og lang sigt. Det er derfor, jeg igen ønsker at udtrykke min dybeste sympati over for det japanske folk.
Vi skal straks tilbyde dem vores partnerskab og hjælp til at håndtere denne katastrofe - navnlig i lyset af den forhandling, vi lige har afholdt om Pakistan. Topmødet skal munde ud i konkrete beslutninger, navnlig med hensyn til samarbejde om oprensning af forurenede områder og fælles forskning og udvikling inden for vedvarende energi.
Den mulige udvikling af vores handelsforbindelser og økonomiske samarbejde gennem en tilsvarende aftale bør ikke blot være en reaktion på atomulykken. Derfor bør forhandlingerne ikke starte for tidligt, men bør undersøges nøje, hvor der især tages højde for de forskellige traditioner og den anderledes levestil.
På grund af de to økonomiers størrelse og styrke er det nødvendigt at være særlig forsigtig i forbindelse med indgåelsen af en omfattende, bilateral handelsaftale. Der er blevet rejst mange spørgsmål, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder og offentlige indkøb, og investeringskapitalen har reduceret mulighederne for politiske tiltag på begge sider. Det er derfor, at det er nødvendigt med langsigtede konsekvensanalyser i relation til de relevante kapitler og aspekter af ethvert økonomisk og handelspolitisk samarbejde, som i fremtiden aftales mellem de 27 EU-medlemsstater og Japan. Af denne grund skal Europa-Parlamentet som medbeslutningstager samt offentligheden generelt også høres.
William  Dartmouth
Fru formand! De fleste mennesker ved - men mange gør ikke, at lige efter at et land er blevet medlem af EU, forhandles alle dets handelsaftaler af Kommissionen og nærmere bestemt af EU's handelskommissær. Ved denne ordning skal alle 27 medlemsstaters interesser imødekommes, hvilket naturligvis i praksis betyder, at de ikke bliver det.
Derfor er det sandsynligt, at en EU-forhandlet handelsaftale vil være mindre gunstig for den enkelte medlemsstat - og her må jeg sige, især for Det Forenede Kongerige, end hvis medlemsstaten havde kunnet forhandle den selv.
Begrundelsen for alt dette er, at EU er en stor handelsblok, og at den på grund af denne store slagkraft kan forhandle sig frem til en handelstraktat, som en medlemsstat alene ikke ville være i stand til at opnå. Men hvad sker der her? Forhandlingerne om EU-handelstraktaten med Japan er dårligt nok kommet i gang, som kommissæren sagde. I mellemtiden har den forholdsvist lille, men dynamiske økonomi Schweiz allerede en handelstraktat med Japan og har haft det siden 2009.
Det er endnu et bevis på, at Det Forenede Kongerige og de andre bidragende medlemsstater ville kunne klare sig bedre uden for den bureaukratiske indretning, som EU er.
Franz Obermayr
(DE) Fru formand! I 2009 producerede EU og Japan tilsammen mere end en kvart af verdens økonomiske output og stod for over 20 % af verdenshandelen, hvorfor en gennemarbejdet frihandelsaftale med Japan er af særdeles stor betydning for EU. Der er synergivirkninger, der kan udnyttes, samt fælles udfordringer, som f.eks. konkurrencen med Kina og sikker adgang til råmaterialer.
Bilaterale beskyttelsesklausuler er imidlertid også vigtige i denne aftale. Jeg tænker på følsomme økonomiske sektorer såsom bil-, elektronik-, fly- og maskinindustrien. Jeg er sikker på, at Japan kan og vil være en retfærdig og pålidelig partner.
Konklusionen er, at uanset hvor vigtig Japan er som handelspartner, skal de europæiske borgere beskyttes mod enhver risiko fra produkter forurenet med radioaktivitet.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand, hr. De Gucht, mine damer og herrer! Dette virker måske som en usædvanlig måde at indlede en tale i Europa-Parlamentet på, men jeg må indrømme, at jeg ikke er sikker på, at dette er det rigtige tidspunkt at indgå en aftale med Japan på - eller om det overhovedet er tilrådeligt at indgå en sådan aftale.
Der er tre grunde til, at jeg er usikker. Det første spørgsmål er, hvorvidt vi faktisk underminerer vores forsøg på at indgå en multilateral aftale ved at aftale en lang række udenrigshandelsaftaler med meget vigtige handelspartnere. Er der ikke fare for, at vi koncentrerer os for meget om at indgå individuelle aftaler, som kan forhindre, at vi kan benytte os af et multilateralt system, som har den relevante og fornødne kraft?
For det andet har jeg endnu ikke følt, at Japan møder os på halvvejen med hensyn til markedsprotektionisme og ikketoldmæssige handelshindringer. Der burde allerede være blevet sat gang i tingene, ellers er der fare for, at hele aftalen bliver for ensidet.
Mit tredje spørgsmål er: Hvad er konsekvenserne? Jeg har ikke til hensigt at vurdere, om dette er godt eller dårligt for os i sidste ende. Jeg vil imidlertid gerne vide på forhånd, hvordan de sociale konsekvenser vil blive vurderet, og hvordan tingene ser ud med hensyn til miljø eller arbejdsmarked. Disse spørgsmål mener jeg ikke er blevet helt afklaret. De burde helt sikkert være blevet vurderet og undersøgt nærmere på forhånd.
Som nogle af mine kolleger har påpeget, bør Kommissionen, hvis disse spørgsmål skal afklares, rådføre sig med Europa-Parlamentet, når den skal udstede mandatet. Dette ville forhindre mange af de vanskeligheder, vi har mødt i forbindelse med andre handelsaftaler, fordi vi ikke blev hørt. Jeg ville glæde mig over en sådan procedure i forbindelse med alle fremtidige handelsaftaler.
Reinhard Bütikofer
(DE) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det virker som om, at nogle grupper er meget sikre på, at det er rigtigt for os at søge at indgå en meget ambitiøs frihandelsaftale med Japan. Som De har hørt, er min gruppe ikke så sikker. Jeg har personligt stor sympati med denne holdning, fordi jeg mener, at vi ved at styrke handelssamarbejdet kan bidrage til at skabe en ny økonomisk dynamik i Japan efter den katastrofe, der har ramt landet.
Der er imidlertid nogle grundlæggende spørgsmål, vi ikke kan komme udenom. Jeg har ikke i sinde at gentage, hvad der er blevet sagt om behovet for at forudsige konsekvenserne på det bilaterale område, eller at vi bør undgå at lave den fejl først at opstille frihandelsprioriteter og derefter forme den europæiske industripolitik efter disse som en afhængig variabel, eller at spørgsmålet om at yde et bidrag til bæredygtighed skal inddrages.
Jeg vil gerne fremhæve noget andet: Jeg mener, at den virkning, en sådan frihandelsaftale mellem to af hovedaktørerne i den internationale handel, ville få på hele strukturen i den globale handel, skal drøftes nærmere, end det hidtil har været tilfældet. Når to sådanne giganter i den kommercielle handelssektor indleder forhandlinger om en frihandelsaftale, er det ikke blot et bilateralt anliggende. Der har hidtil ikke været nogen frihandelsaftale mellem de to økonomiske supermagter, så dette ville være første gang. Men hvad betyder det? Hvad er det strategiske perspektiv? Hvilken virkning vil den have?
Det er ikke nok blot at sige, at vi ønsker multilateral handel og, hvis vi ikke får det, vil vi holde os til den bilaterale dimension af den frie handel og vente og se, hvad der sker. Det er også vores ansvar at informere den europæiske befolkning om konsekvenserne, hvorfor Parlamentets deltagelse i udstedelsen af mandatet, som flere af mine kolleger har anmodet om, skal være et afgørende punkt.
George Sabin Cutaş
(RO) Fru formand! EU's og Japans økonomier står for 35 % af det globale BNP. Jeg mener, at en frihandelsaftale mellem disse to økonomiske stormagter kunne give begge parter fordele. Det første, der skal gøres, er imidlertid at fjerne de vanskeligheder, der danner grundlag for og i praksis står i vejen for udarbejdelsen af en reel rentabel aftale for begge sider.
Det japanske marked har imidlertid hindringer, ikketoldmæssige handelshindringer, som mine kolleger også har nævnt, som begrænser adgangen for import, hvilket påvirker handelsaktiviteterne og investeringerne generelt. Som led i sine forhandlinger skal Kommissionen forsøge både at fremme en mere gennemsigtig politik, som vil hjælpe de europæiske virksomheder til at forstå reglerne for samhandel med japanske partnere, samt at deregulere adgangen til offentlige indkøb. Endelig mener jeg også, at der skal udføres en konsekvensanalyse, hvor virkningerne af en aftale skal undersøges, navnlig med hensyn til sårbare europæiske industrier, såsom bil-, elektronik- og flyindustrien.
Jaroslav Paška
(SK) Fru formand, hr. kommissær! Japan har mange fælles interesser med EU, som ikke er begrænset til politiske anliggender, men som også omhandler økonomisk og handelsmæssigt samarbejde.
Selv om både Japan og EU er modne økonomier, har deres handelssamarbejde ikke kunnet udnytte de muligheder, som deres økonomiske styrke giver dem. Ud over afgifter kan der ikke skabes et mere effektivt handelssamarbejde, fordi Japan har lagt adskillige hindringer i vejen for standardisering og adgang til offentlige indkøb og kontrakter. Selv om jeg mener, at det er i vores interesse at styrke handelssamarbejdet med Japan, skal vi søge at gøre vores samarbejde korrekt, åbent, afbalanceret og gunstigt for begge parter. Jeg vil derfor gerne udtrykke min støtte til Europa-Kommissionen i dens arbejde med at opfylde dette mål.
Karel De Gucht
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg har blot to spørgsmål, jeg gerne vil kommentere på. For det første er der forholdet mellem bilaterale og multilaterale aftaler. Nogle medlemmer har nævnt idéen om, at vi bør koncentrere os om de multilaterale aftaler i stedet for de bilaterale. Det gør vi også! Som De ved, er de multilaterale forhandlinger i Doharunden i store vanskeligheder, og er vi er den eneste store handelsblok, som på det seneste er kommet med forslag for at forsøge at bygge bro over forskellene mellem de udviklede økonomier og vækstøkonomierne med hensyn til industrisektorer. Men når vi rigtigt koncentrerer os om de multilaterale aspekter af handelen, bør vi på den anden side ikke forsømme alle vores bilaterale forbindelser med vigtige handelspartnere.
For det andet er det med hensyn til Japan, som mange også har sagt, lidt af en "hønen og ægget"situation. Starter man på forhandlingerne og håber, at man i løbet af dem kan løse de ikketoldmæssige handelshindringer, som har eksisteret i mange år, eller forsøger man at afskaffe mange af de ikketoldmæssige handelshindringer som betingelse for forhandlingerne om frihandelsaftalen? Jeg tror, at vi til en vis grad har brug for denne konditionalitet, fordi det egentlige problem med Japan ikke handler så meget om told. Naturligvis ville idéen være at fjerne 100 % af momsen, som man normalt ikke ville have med en udviklingsøkonomi eller vækstøkonomi. Den egentlige problem er de ikketoldmæssige handelshindringer. Vi har foreslået en liste med 27 ikketoldmæssige handelshindringer, som vi mener er afgørende for vores handelsforbindelser, men det er kun i tre ud af de 27 tilfælde, hvor der nu er en løsning på bordet, som synes at være acceptabel.
Japanerne hævder, at de har løsninger på resten også, men vi kan ikke få øje på en løsning i de forslag, de har stillet.
Så vi mener, at vi har brug for en afgrænsning for at finde ud af, hvad vi taler om. Jeg håber, at vi i den forbindelse kan få fjernet en række af de ikketoldmæssige handelshindringer, og at dette vil skabe det rigtige klima for, at vi kan komme i gang med nogle rigtige frihandelsforhandlinger med Japan. Det er sådan, vi opfatter det. Vi opfatter det, i hvert fald delvist, som en forudsætning, vi bør fastholde.
Formanden
Jeg har modtaget fire forslag til beslutning, jf. forretningsordenens artikel 115, stk. 5.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 11. maj 2011.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Artur Zasada
Jeg mener, at en tilnærmelse på flyområdet vil skabe store muligheder for de europæiske og japanske økonomier. Den europæiske luftfartsindustri har i lang tid været den største leverandør af civil og militær teknologi på det internationale marked. Japan udfører også forskning i avancerede løsninger til almen flyvning samt til passagerbefordring og luftfragt. Det anslås, at lufttransport af passagerer og varer vil blive en af de hurtigst voksende brancher i de kommende årtier. Det er sandt, at vi allerede har eksempler på samarbejde mellem partnere fra EU og Japan, herunder EC 145-helikopteren, som er designet af Eurocopter og Kawasaki i fællesskab, men samarbejdspotentialet kunne efter min mening være meget større. Jeg opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til at sikre et hurtigt samarbejde mellem Europa og Japan på flyområdet, på virksomhedsplan samt inden for forskning og udvikling.
