Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: SE/Volvo - AT/Steiermark - NL/Heijmans (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva Reimera Bögeho jménem Rozpočtového výboru o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: SE/Volvo - AT/Steiermark - NL/Heijmans (KOM(2009) 602 - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Pane předsedající, dámy a pánové, dnes tedy znovu vedeme rozpravu o návrhu na uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Období mezi těmito zprávami se stále více zkracují. Tentokrát se týká žádostí Švédska a Rakouska v souvislosti s propouštěním v automobilovém odvětví a Nizozemska v souvislosti s propouštěním v odvětví stavebnictví.
Chtěl bych vám znovu připomenout, že účelem tohoto fondu s ročním stropem 500 milionů EUR je výhradně poskytovat pomoc pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a podpořit je výlučně prostřednictvím dalšího vzdělávání a školení a možnosti znovu získat odpovídající zaměstnání.
V této souvislosti je důležité, abychom v obecné rovině znovu zdůraznili, že do budoucna by měly být předkládány jen samostatné návrhy nebo samostatné zprávy, a nikoli hromadné žádosti o uvolnění prostředků z Fondu pro přizpůsobení se globalizaci jako v tomto případě, což se, doufejme, stalo dnes naposled.
Chtěli bychom znovu poukázat na to, že pomoc poskytovaná z Fondu pro přizpůsobení se globalizaci by neměla nahrazovat opatření, jež jsou podle vnitrostátního práva nebo podle kolektivních dohod povinny přijmout společnosti, nebo opatření k restrukturalizaci společností či odvětví. Z našeho hlediska stále ještě existuje jeden moment, který zasluhuje kritiku - a Výbor pro zaměstnanost a sociální věci v ní zajisté nepoleví -, totiž že výplaty se jasně systematicky provádějí z Evropského sociálního fondu, ale Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci je skutečně samostatným a zvláštním nástrojem s vlastními cíli a lhůtami.
Celková částka, o kterou se jedná v případě těchto tří žádostí, o nichž dnes hovoříme a o nichž musíme tento týden rozhodnout, je 15,9 milionu EUR. Švédská a holandská žádost se v této souvislosti opírají o čl. 2 písm. a) právního základu, tj. nejméně 500 propuštěných během 4 měsíců v jednom podniku a v jednom členském státu. Rakouská žádost vychází z čl. 2 písm. b), tj. nejméně 500 propuštěných během 9 měsíců, zejména v malých a středních podnicích. Jak jsem uvedl, švédská žádost se týká celkem 4 687 propuštěných u společnosti Volvo, výrobce automobilů, a jejích 23 dodavatelů a následných výrobců. Švédsko na to požádalo uvolnit z fondu 9,8 milionu EUR.
Rakouská žádost se týká 744 propuštěných v devíti podnicích, z nichž 400 je navrženo na podporu z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci Za tímto účelem Rakousko požádalo o 5,7 milionu EUR. Současná holandská žádost se týká 570 propuštěných z jednoho podniku, Heijmans N.V., z nichž 435 se navrhuje poskytnout podporu v celkové výši přibližně 386 000 EUR.
Podle hodnocení Komise, které po důkladném prověření také můžeme podpořit, splňují tyto žádosti stanovená kritéria způsobilosti. Aniž bych chtěl předjímat stanovisko svých kolegů ve Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, chtěl bych poukázat na to, že tento výbor podle zde dohodnutého postupu vydá stanovisko ještě před rozhodnutím Rozpočtového výboru a také velmi pečlivě posoudí podrobnosti. Poukázal například na to, že ve švédském případě bylo navrženo na podporu jen 1 500 ze zmíněných 4 687 propuštěných.
U společnosti Heijmans například lze zjistit, že bylo propuštěno dalších 400 lidí, a postiženi byli hlavně pracovníci se smlouvou na dobu určitou, kteří v této žádosti nejsou uvedeni. V této souvislosti vždy existují některé otázky, které zde zcela oprávněně musí být položeny, což by ale nemělo bránit tomu, abychom obecně dali souhlas k uvolnění prostředků, o něž bylo požádáno.
Vladimír Špidla
člen Komise. Vážený pane předsedo, vážené poslankyně a vážení poslanci Evropského parlamentu, rád bych poděkoval panu zpravodaji za jeho podporu vyjádřenou návrhu Komise, jehož cílem je uvolnit prostředky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci z důvodu propouštění v automobilovém odvětví ve Švédsku, v Rakousku a v odvětví stavebnictví v Nizozemsku.
Vážený pane zpravodaji, Vaše podpora je doplněná několika připomínkami, zejména dvěma body rozpočtové povahy, o kterých jsem měl již příležitost promluvit při předešlé debatě a ke kterým bych se chtěl dnes vrátit.
První rozpočtový bod, který vyzdvihujete, se týká zdrojů financování. Připomínáte nám, že Evropský sociální fond nemá být jediným zdrojem financování. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci je z rozpočtového hlediska specifickým nástrojem, který nemá k dispozici vlastní zdroje. K jeho uvolnění je potřeba převést prostředky, což za prvé znamená, že se musí určit rozpočtové položky, které nabízejí vhodné možnosti, a za druhé navrhnout rozpočtovému orgánu uvolnění takto určených částek prostřednictvím opravného rozpočtu. Jedná se činnost, která se provádí podle potřeby případ od případu.
Je pravdou, že Evropský sociální fond byl až dosud hlavním zdrojem financování. Nedá se to vysvětlit pouze podobnou povahou tohoto fondu. Velmi k tomu přispívá skutečnost, že fond má k dispozici významné množství prostředků. V roce 2009 má Evropský sociální fond k dispozici téměř 11 miliard eur v prostředcích na platby. Z této celkové částky bylo koncem listopadu využito 6 miliard. Celková částka plateb ve prospěch Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci představuje 53 milionů eur v roce 2009, tj. 0,5 % přidělených rozpočtových prostředků Evropského sociálního fondu. Až do tohoto okamžiku metoda, kterou jsme zvolili a která byla z jistého hlediska logická a snazší než jiné, nezabrzdila a neohrozila plnění cílů, které má Evropský sociální fond. Nicméně souhlasím však s tím, že je nutné diverzifikovat zdroje plateb, a mohu vám potvrdit, že Komise se tomuto tématu věnuje. Doufám tudíž, že vám příště budeme moci představit několik možných scénářů.
Druhý bod, o němž se zmiňujete, není pouze rozpočtové povahy, je spíše povahy rozhodovací, jelikož Komisi žádáte, aby příště předkládala své návrhy na uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci v samostatných dokumentech. Komise si je vědoma výhod tohoto přístupu případ od případu, který by např. úplně odstranil riziko tajných dohod či rukojmí. Je pravda, že původní metoda, která byla použita, byla celkem přirozeným postupem, který do jisté míry usnadňoval administrativní vyřizování problémů, ale myslím si, že věcná a politická podstata hovoří velmi silně ve prospěch postupu případ od případu a Komise bude tímto způsobem napříště postupovat.
Lambert van Nistelrooij
Pane předsedající, neobyčejné časy vyžadují neobyčejná opatření. Se svým Fondem pro přizpůsobení se globalizaci, velice speciálním nástrojem šitým na míru, Evropa převádí svá slova v činy. Masové propouštění více než 700 řádných pracovníků holandské stavební společnosti Heijmans N.V. - nemluvě o počtech propuštěných v zahraničí, například v Belgii a ve Spojeném království - vyžaduje cílené opatření. Odvětví stavebnictví zaujímá důležité místo v brabantském regionu, který je také mým domovským regionem, a důsledky takového masového propouštění jsou pociťovány daleko za hranicemi samotného regionu.
Evropský postup se oprávněně zaměřuje na zachování odborné způsobilosti a dovedností. Krize znamená, že lidé nyní ztrácejí zaměstnání, i když ze zkušenosti víme, že existuje velký nedostatek kvalifikovaných pracovníků, zejména ve stavebniství. Středisko pro mobilitu a zachování odborné způsobilosti a dovedností a podle možnosti i pracovních míst je proto pro Heijmans dobrou volbou. Holandští ministři i regionální orgány, například v provincii Severní Brabantsko, se nyní snaží urychlit vysoce cílené investice do projektů, infrastruktury a do stavebnictví. Snažíme se tak ukázat lidem, kteří přicházejí o práci, že aktivně přispíváme, a to i z finančního hlediska.
Znovu bych poukázal - zejména v tomto týdnu, na pozadí Kodaně - že velmi naléhavě potřebujeme dodávky energie a energetická opatření v oblasti stavebnictví a také v oblasti dopravy. Změnili jsme pravidla v Parlamentu v jiných oblastech - v souvislosti s tím bych obrátil vaši pozornost na zrychlené čerpání a zálohové čerpání z regionálních fondů - a aktivní přispívání Parlamentu proto musí být podpořeno. Společnost jako Heijmans, která se vždy zaměřuje na kontinuitu a kvalitu, by na tom také vydělala. V tomto duchu vyslovujeme těmto třem návrhům, zejména tomu, který se týká společnosti Heijmans, svou upřímnou podporu.
Frédéric Daerden
Pane předsedající, dámy a pánové, žádosti o využití tohoto fondu jsou stále častější. Hlavní příčinou je hospodářská krize, která postihuje náš kontinent.
Krize zasahuje hlavní odvětví evropského průmyslu, jak ukazují tyto tři žádosti v automobilové a stavební oblasti, kterým se dostalo pozitivní odpovědi.
Chtěl bych vám při této příležitosti připomenout, že bez poslední revize předpisu, kterým se tento fond řídí, kdy hospodářská krize byla přidána ke kritériím způsobilosti, by mnohým ze žádostí, které nám nyní přicházejí, nemohlo být z právního hlediska vyhověno.
To ukazuje, že v podmínkách krize v této instituci Evropského parlamentu, existuje-li politická vůle, jsou našim spoluobčanům k dispozici velmi kvalitní politické nástroje. Politické dobré vůle je zapotřebí, neboť při čtení zprávy pana Bögeho jsem zjistil, že existují důležité momenty, jak fungování fondu dále zlepšovat: urychlit vyřizování žádostí, abychom byli s ohledem na krizi operativní, nepředkládat žádosti hromadně a využívat i jiné finanční zdroje, než je Evropský sociální fond.
K posledně zmíněnému bodu, nejlepším řešením by bylo přidělit tomuto fondu vlastní prostředky, jako je tomu v případě jiných fondů, ale známe postoj Rady k této otázce a plně chápu to, co řekl komisař.
S potěšením konstatuji konvergenci dobré vůle. V souvislosti s tím nepochybuji, že nepopiratelná užitečnost tohoto fondu ve spojení s vůlí Parlamentu bude znamenat, že našich cílů, posílení tohoto fondu, bude dosaženo.
Marian Harkin
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci je hmatatelným výrazem solidarity s pracovníky, kteří ztratili práci v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu.
Jako poslancům tohoto Parlamentu nám může poskytnout určité uspokojení, že můžeme přispět ke zmírnění některého z bezprostředních důsledků propouštění pro tyto pracovníky a samozřejmě dát jim určitou naději do budoucna.
Naším úkolem by však nemělo být pouze schvalovat využití tohoto fondu. Jsme povinni udělat vše, abychom především zajistili, že budou splněna všechna kritéria, ale abychom také udělali vše, co je v naší moci, a zajistili, že Fond pro přizpůsobení se globalizaci přinese přidanou hodnotu.
Jednou z relevantních otázek, jež vznesl Výbor pro zaměstnanost, je to, že opatření navržená členskými státy vhodně doplňují jiná opatření spolufinancovaná ze strukturálních fondů, a skutečně potřebujeme víc než jen prosté konstatování, že je tomu tak. Je třeba ukázat, že tomu tak je proto, že to pomůže zajistit přidanou hodnotu, o které jsem hovořil.
Přidaná hodnota vyplyne i z toho, že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci nebude nahrazovat opatření, která jsou firmy povinny přijmout, ale je cenným doplňkem opatření přijatých na vnitrostátní úrovni.
Zatímco přidanou hodnotu fondu hodnotíme v rámci probíhajícího přezkumu víceletého rámcového rozpočtu na období 2007-2013, mohl by to podle mého názoru být plynulý proces, a musíme být v této oblasti bdělí.
Jinou problematikou, která mne poněkud znepokojuje, je naplňování rovnosti mezi ženami a muži a nediskriminace při využití fondu.
Zběžně jsem si prošla strukturu těchto tří programů, zaměřených na podporu, podle pohlaví, a z 91 %, 72 % a 79 % se jedná o muže. Dívala jsem se na některé jiné programy, které jsme financovali dříve, a zdá se, že existují náznaky toho, že mnohem větší část financování je směrována pracovníkům mužského pohlaví, kteří byli propuštěni. Možná je to statistická chyba, nebo možná je to situace, kdy z jakéhokoli důvodu se větší počet žádostí týká mužských pracovníků.
A konečně, musíme všechny žádosti pečlivě posuzovat, protože je důležité, aby byla podpora k dispozici co nejrychleji a co nejefektivněji.
Marije Cornelissen
Pane předsedající, chtěla bych, aby bylo od začátku jasno, že využití Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) pro tyto tři žádosti můžeme podpořit. Žádosti splňují kritéria, a propuštění pracovníci mají proto nárok na podporu z tohoto fondu.
Chtěla bych však využít této příležitosti a obrátit pozornost na jeden velký nedostatek EFG. V současné době formujeme společnou vizi budoucnosti hospodářství a trhu práce v Evropě. Různá politická seskupení v této sněmovně se možná plně neshodují ohledně toho, jak to přesně udělat nebo jak daleko v tomto ohledu jít, ale v základních rysech existuje rozumná shoda. Je zapotřebí více udržitelnosti a větší komplexnost. Chceme-li těchto cílů dosáhnout, musíme využít příležitostí nyní. Právě teď, kdy se potýkáme s krizí, musíme přijmout opatření, jež nás více přiblíží tomuto udržitelnému hospodářství.
Podle mého názoru nevyužíváme při současném uvolňování prostředků z EFG všech možností. Je velkou ostudou, že tento fond, jeden z našich nástrojů pro boj proti krizi, neukazuje směr dalšího postupu. Musíme najít odvahu a volit reálná východiska. Pokud zajistíme, aby lidé, kteří nyní ztrácejí svá pracovní místa ve znečišťujících odvětvích, jako je automobilové odvětví, po přeškolení mohli pracovat v udržitelných odvětvích s perspektivou do budoucna, než aby dál vězeli v minulosti, dáme tím jasně najevo, kterým směrem chceme jít, a o něco víc to přiblíží inovativní, komplexní a udržitelné hospodářství.
Hynek Fajmon
jménem skupiny ECR. Vážený pane předsedo, dámy a pánové, dnes vedeme diskuzi o dalších případech uvolňování peněz Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Jde o to, zda se mají peníze, o které požádaly vlády Švédska, Rakouska a Nizozemska v souvislosti s propouštěním ve firmách, které podnikají v automobilovém průmyslu a ve stavebnictví, do těchto států poslat. V minulosti jsme již několik podobných příspěvků schvalovali. Podle mého názoru se však jedná o opatření, které je chybné, a Evropská unie by v něm neměla pokračovat. Rád bych k tomuto postoji uvedl dva argumenty.
Zaprvé jedná se o opatření nespravedlivé. Globalizace nebo spíše konkurenční tlak se týká téměř všech zaměstnanců a také zaměstnavatelů, drobných živnostníků v Evropské unii. Každý den v důsledku toho v Evropě zanikají nebo naopak také vznikají mnohá pracovní místa. Podpora při ztrátě pracovních míst je ale v Evropské unii poskytována z evropské úrovně pouze u velkých podniků, kde je ztráta pracovních míst dostatečně velká. Lidé propouštění z malých firem se k takové formě podpory nemohou dostat, a proto se jedná o opatření selektivní a v konečném důsledku nespravedlivé.
Zadruhé se jedná o problematiku, která se dle mého přesvědčení má řešit na národní úrovni, protože tam jsou dostatečné zdroje a také informace a politiky.
Miguel Portas
Pane předsedající, budeme hlasovat pro podporu určenou pracovníkům propuštěným ve Švédsku, v Rakousku a Nizozemsku. Každý požadavek na uvolnění prostředků z tohoto fondu však ve mně vyvolává rozpaky ohledně jeho spravedlnosti a účelnosti.
Zaprvé pokud jde o účelnost, z tohoto fondu bylo v roce 2009 podpořeno 16 000 pracovníků, což je jen kapka v moři propouštění, a bylo vynaloženo 53 mil. EUR z možných 500 milionů. Zadruhé, pokud jde o spravedlnost, proč pracovník švédské automobilky dostane podporu maximálně 6 500 EUR, a pracovník rakouské automobilky dostane 14 300 EUR?
Jak to mám vysvětlit pracovníkovi portugalské textilky, jehož podpora byla jen 524 EUR, když jeho katalánský kolega může dostat 2 000 EUR? A co je ještě horší, proč pracovníci v holandské žádosti se smlouvou na dobu určitou byli z podpory zcela vyloučeni, když jsou postiženi nejvíce? Tento fond už nesmí být dál používán k prohlubování rozdílů v nezaměstnanosti nebo k prohlubování nerovností mezi bohatými zeměmi a okrajovými zeměmi.
Marta Andreasen
jménem skupiny EFD. - Pane předsedající, Evropská unie vytvořila rozpočtový nástroj k podpoře pracovníků, kteří jsou propouštěni v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu, přičemž mnohé z nich byly Evropskou unií přímo či nepřímo ovlivněny.
To je však rozmělňování problému. Subvencovat školení těch, kdo v určitých průmyslových odvětvích přišli o práci, situaci v těchto odvětvích nevyřeší a nepomůže ani vytvořit alternativní odvětví, jež bude tyto pracovníky absorbovat. Je to jen plýtvání penězi daňových poplatníků. Chce-li Evropská unie skutečně pomoci Evropě ven z krize, měla by zkoumat a řešit příčiny krize, ale místo toho se snaží vypadat jako charita, která přijde zachránit chudé.
Tento postup samozřejmě zpočátku vrátí Evropské unii podporu takto postižených. Ze zprávy a z návrhu usnesení, které se předkládá k hlasování, navíc není patrné, jaký bude rozsah této subvence - tj. kolika odvětví a kolika firem v určitém odvětví se bude týkat. Je nanejvýš znepokojivé, že zpráva zdůrazňuje nutnost urychlit výplatu subvencí, aniž by byla alespoň zmíněna nutnost doložit, že peníze se dostanou ke správným lidem a za správným účelem. A co je ještě horší, zpráva nepožaduje pravidelné sledování výsledků subvence, ponechává toto hodnocení v rámci celkového hodnocení programů víceletého finančního rámce na období 2007-2013.
Kolegové, hovoříme o penězích daňových poplatníků, z nichž mnozí také přišli o zaměstnání a nedostávají žádné subvence, a mnozí z nich trpí těžkými finančními problémy. Jak můžeme s takovým despektem utrácet jejich peníze? Toto usnesení odmítnu a vyzývám vás, abyste učinili totéž.
Angelika Werthmann
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, ve Fondu pro přizpůsobení se globalizaci má Evropská unie rozpočtový nástroj, který poskytuje finanční podporu pracovníkům postiženým velkými změnami ve struktuře světového obchodu. Nyní je z Fondu pro přizpůsobení se globalizaci poskytována také přímá podpora lidem postiženým v mé vlastní zemi. Mnohokrát jsem poukazovala na to, že na tento fond nesmí být chybně pohlíženo jako na řešení zpětné podpory pro mnohonárodní společnosti, ale že peníze musí jít přímo na pomoc postiženým občanům. Z tohoto důvodu jsem pro kontrolní mechanismy a chtěla bych vidět pravidelné zprávy o pokroku ze Štýrska. Tohoto fondu se využívá právě tam, kde to společnost nejvíc potřebuje, totiž na pomoc samotným postiženým lidem. Je to něco pozitivního, co Evropská unie dělá pro své občany.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, jsem rád, že dnes vedeme diskusi o tom, jak řešit globální krizi a zejména nezaměstnanost. Postihuje samozřejmě mnoho nevinných podniků, které zcela jednoduše dostávají příliš málo objednávek a nemají tedy žádný obrat. Proto také trpí nedostatkem likvidity a tím ztrácejí svou důvěryhodnost.
Jsem povděčen, že je důraz kladen zejména na malé a střední podniky. Jsem toho názoru, že přechodná pomoc je zvlášť důležitá, neboť jim umožní pokračovat v práci a využít všech nových příhodných příležitostí na trzích. Měli bychom jistě analyzovat výsledky tohoto financování, abychom zjistili, kde jsme použili nejlepší postupy a kde jsme skutečně dokázali přispět k vytvoření pracovního místa a především, kde se nám podařilo znovu, co nejrychleji a co nejúčinněji integrovat propuštěné pracovníky na trhu práce.
Nyní jde o to, poskytnout pomoc rychle, a proto také podporuji co nejrychlejší uvolnění prostředků, zejména v rakouském Štýrsku, kde je postižen celý region zapojený do výroby automobilů a kde je zapojeno mnoho dodavatelů, kteří samozřejmě jsou zvlášť důležití pro infrastrukturu. Myslím si, že je dobré, že se těchto 5,7 milionu EUR dává k dispozici. V souvislosti s tím bych však chtěl požádat, aby ve všech případech, o kterých zde dnes rozhodneme kladně, byla provedena analýza a aby peníze prostě neodtékaly pryč, ale aby bylo také doloženo, že to vede k obnově nebo že jsou zakládány nové podniky a že aktivní hospodářská činnost v budoucnu umožní tomuto regionu získat zpět vitalitu, která byla pro něj až dosud příznačná. Děkuji vám, pane komisaři.
Evelyn Regner
(DE) Pane předsedající, žádost Rakouska o pomoc z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) se týká bývalých zaměstnanců celkem devíti automobilových dodavatelů ve Štýrsku. Podíváme-li se na tento případ blíže, hned uvidíme, že jde o případ pro EFG typický, a sice o poskytnutí pomoci s nápravou. Právě to může EFG poskytnout a to je také důvod, proč byl zřízen, jinými slovy, aby byla poskytnuta pomoc těm, kdo byli přímo postiženi negativními dopady globalizace a kdo v důsledku náhlé ztráty zaměstnání musí snášet důsledky nezodpovědnosti spekulantů na finančních trzích.
Štýrsko je bohužel velmi závislé na poptávce v automobilovém odvětví. Znamená to, že celý region byl těžce postižen současným poklesem na trhu a zejména poklesem poptávky po automobilech. Prodeje automobilů klesly o 59,4 %. V této souvislosti částka 5,7 milionu EUR představuje skvělou investici do opětovné integrace propuštěných pracovníků na trhu práce. Jinými slovy, tato investice umožní pracovníkům zůstat u základny místní zaměstnanosti, zejména v automobilovém odvětví a usnadní provedení opatření zaměřených na přípravu a kvalifikaci pracovníků.
Milan Cabrnoch
(CS) Vážené kolegyně, vážení kolegové, v tomto týdnu se máme vyjádřit k návrhu Evropské komise uvolnit finanční prostředky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci ve třech případech: Švédsko, Nizozemsko a Rakousko. Opět bohužel musíme rozhodovat o třech nesouvisejících a velice různých případech.
Připomínám, že Evropský parlament již jednou žádal Komisi, aby jednotlivé případy žádostí o uvolnění prostředků byly předkládány a projednávány samostatně. Žádosti opět provází celá řada nejasností, v případě švédské žádosti např. není jasné, jak velký objem prostředků bude použit, a v případě rakouské žádosti je zarážející objem požadovaných prostředků ve vztahu na jednu osobu, která ztratila zaměstnání. Zatímco v minulých projektech byly požadovány částky několika set eur na osobu, Rakousko žádá o prostředky ve výši 14 300 eur na jednoho nezaměstnaného. Nejsme přesvědčeni o tom, že návrhy odpovídají záměru, se kterým byl globalizační fond vytvořen, a uvolnění prostředků nepodpoříme.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, chtěl bych využít modré karty jen k jedné opravě. Podpora v Rakousku není poskytována jen jedné osobě.
Franz Obermayr
(DE) Paní předsedající, jak můžete vidět, toto je zjevně rakouské téma a Štýrsko, jedna z našich silně postižených spolkových zemí, s jeho nadprůměrně vysokým podílem obyvatelstva v automobilovém odvětví na jedné straně a ovšem, s nadprůměrně vysokým podílem těchto výrobků na vývozu na straně druhé nám leží velmi na srdci. Celosvětový pokles poptávky, jak již bylo řečeno, vedl celkově k 744 propuštěním, a velmi nás těší, že 400 postižených obdrží podporu z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. To je třeba velmi uvítat.
V daném případě - a to v souvislosti s výrokem předřečníka je třeba vysvětlit - se nejedná o subvence na prostou restrukturalizaci, jedná se také o podporu jednotlivých pracovníků formou příspěvku na životní náklady a na opatření dalšího školení. V této souvislosti souhlasím s paní Cornelissenovou, která řekla, že tato další příprava musí být zvláště směrována do budoucnosti. Do budoucna potřebujeme lépe vyškolené pracovníky, a rekvalifikace v oblasti technologií a obnovitelné energie je jistě cenná. Štýrsku to určitě prospěje.
Gunnar Hökmark
(SV) Paní předsedající, v rozpravě jako je tato stojí za to si připomenout, že právě globalizace umožnila Evropě zbohatnout, vytvořila pracovní místa a přinesla investice. Vývoz vytvořil prostor pro vznik nových podniků a velkých podniků. Dovoz umožnil občanům dobrý život s levnými výrobky a službami, což společně vzato vyústilo v obnovu.
Rozsáhlé změny jsou na denním pořádku, umožňují vznik nových podniků, nových pracovních míst a nových příležitostí. Tyto dalekosáhlé změny se přímo odrážejí na stavu celé společnosti a neměli bychom jim v žádném případě bránit. Musíme však zajistit, aby byl tento přechod pro všechny, kdo jsou tím postiženi, snadnější. Mělo by být povinností každého členského státu zajistit, aby přechod probíhal bezpečně a takovým způsobem, který bude poskytovat množství příležitostí.
Evropská unie nemůže poskytovat takové příležitosti z jediného fondu. Změny jsou příliš velké a příliš závažné. Pokud si myslíme, že to lze vyřešit s pomocí globalizačního fondu, nepředkládáme odpovídající obraz skutečného stavu. Byli jsme proti zřízení takového fondu. Když však dojde na automobilové odvětví, uvědomujeme si, že Evropa je momentálně ve zvláštní situaci, s množstvím podpor různého druhu na evropské a vnitrostátní úrovni, a hrozí nám nejen disproporce vyplývající z poskytování veřejných subvencí jednotlivým subjektům, ale i to, že tato disproporce se ještě zvýší, nezískají-li podniky a průmysl v různých regionech odpovídající podporu. Vzhledem k tomu budeme hlasovat pro tento návrh, protože jsme již zašli v procesu subvencí tak daleko, že případné neposkytnutí podpory by deformovalo hospodářskou soutěž. Chtěli bychom však zdůraznit, že v budoucnu už takto postupovat nemůžeme.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Paní předsedající, chtěla bych zdůraznit, že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, který jsme zřídili, je určen pro pracovníky, ke zlepšení jejich schopnosti najít zaměstnání. A právě na tomto základě skutečně musíme přijmout zásadní opatření. To je přístup, který uplatňujeme ve skupině při zkoumání těchto případů týkajících se fondu pro přizpůsobení se globalizaci, abychom zajistili, že pracovníci mohou být začleněni do světa práce a zůstat v zaměstnání, protože bez profesní integrace neexistuje integrace sociální.
Druhým bodem, který bych chtěla zdůraznit, je to, že automobilové odvětví bylo velice vážně postiženo, a vyzývám výrobce aut, které těžce zasahuje krize, aby přizpůsobily své výrobky novým kritériím v oblasti životního prostředí a novým potřebám spotřebitelů. V sázce je budoucnost tohoto odvětví.
A konečně vyzývám všechny, aby podpořili Rozpočtový výbor s jeho návrhem - a děkuji také panu Bögemu za jeho návrh - a stejně jako pan Rübig žádám, aby byly sledovány výsledky našich politik.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) V minulém roce jsme schválili několik podobných přídělů financí z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, abychom poskytli doplňkovou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu. Na světový obchod těžce dolehla hospodářská krize.
Mohu říci, že v regionu, odkud pocházím, došlo za poslední rok přibližně k 2 500 propuštěním v odvětví žekeza a oceli, přibližně 700 v odvětví loďařství a bylo oznámeno, že má následovat přibližně 6 000 propuštění v odvětví železniční dopravy. Proto jsem toho názoru, že je důležité, abychom byli v roce 2010 připraveni na mnoho podobných žádostí, jež budou přicházet v důsledku hodpodářské krize. Stávající postup musí být jednoduchý, aby státy a adresáti pomoci k nim mohli snadno získat přístup. Švédsko podalo žádost v červnu, Rakousko v červenci a Nizozemsko v srpnu, což ukazuje, že od jejich žádostí uplynulo několik měsíců. Proto se domnívám, že postup musí být jednoduchý.
Seán Kelly
Paní předsedající, byl jsem zde před několika týdny, kdy Parlament odhlasoval využití globalizačního fondu pro mé vlastní voliče v Limericku, kteří byli propuštěni v souvislosti s přesunem společnosti Dell do Polska - a na jaře budou čekat na podobnou pomoc i pracovníci společnosti Waterford Crystal - a očividně podporuji to, co zde bylo dnes večer navrženo pro Švédsko, Rakousko a Nizozemsko.
Bylo zmíněny některé odchylky a chci je velice stručně zopakovat. Zaprvé si myslím, že je nutné se podívat na výchozí datum. Zadruhé časové rozpětí musí odpovídat délce kurzu, a ne přesně dva roky, jak je tomu nyní. Zatřetí k otázce administrativy, je velmi důležité, aby peníze nebyly cestou spolknuty, zejména vládními agenturami. Začtvrté - což je ještě důležitější - co nejvíce pomoci by mělo být poskytnuto podnikatelům. Třicet pět procent začínajících firem v Evropské unii rozjíždějí lidé, kteří byli nezaměstnaní. Bude-li jim pomoženo, budou mít výsledky. Nutnost je matkou invence, a myslím si, že je velmi důležité, abychom jim poskytli co největší pomoc.
Andreas Mölzer
(DE) Paní předsedající, vyjdeme-li z toho, že dopady globalizace je ohrožena většina pracovních míst po celé Evropě - nejen v mé zemi, v Rakousku - , musíme vzít v úvahu, že v důsledku toho jsou ohroženi zejména mladší pracovníci - z nichž někteří nebyli zaregistrováni jako nezaměstnaní, protože právě ukončili školicí kurz nebo školu. Musíme - a to se týká především Rakouska - věnovat zvláštní pozornost tomu, abychom zajistili, že opatření tohoto typu budeme využívat na podporu těch pracovníků, které je třeba integrovat na trhu práce poprvé, a dát jim příležitost, včetně pomoci od Evropské unie, aby se zapojili na evropský trh práce.
Vladimír Špidla
Dámy a pánové, myslím si, že i z debaty jasně vyplynulo, že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci funguje, a můžeme konstatovat, že už máme za sebou několik desítek jeho užití a vždy to bylo se značným prospěchem pro lidi, kteří tohoto fondu využili. Jakožto komisař jsem se vždy snažil seznamovat se s výsledky na místě, pochopitelně to není žádná studie, pouze přímá zkušenost, a byl jsem velmi potěšen, jak kladně byl fond hodnocen v těch oblastech, ve kterých působil.
V debatě se objevila celá řada otázek, které jsou vážné a na které je třeba odpovědět, na které je třeba mít jasný a realistický názor. V prvé řadě se objevila myšlenka, že fond je užitečný pouze pro velké podniky. Praxe naštěstí ukazuje, že náš původní záměr, aby byl fond užitečný pro kohokoliv bez ohledu na to, zda se jedná o velké nebo malé země, o velké nebo malé podniky, funguje. Nově upravená pravidla jasně poskytují možnost využít tohoto fondu i v případě zaměstnanců malých a středních podniků, které jsou v regionech nebo v oborech postižených krizí. Čili fond působí bez jakékoliv diskriminace, nikoho nezvýhodňuje.
Chtěl bych také zdůraznit základní charakteristiku tohoto fondu: pomáhá lidem, nepomáhá podnikům, čili z tohoto hlediska ho nemůžeme vykládat jako nástroj, který udržuje při životě podniky, které nemají z ekonomického hlediska realistickou naději na fungování, nýbrž naopak. Fond pomáhá lidem, kteří ztratili práci, aby ji rychleji našli v těch oblastech, kde práce existuje. Je to tedy fond, který v principu působí a usnadňuje restrukturalizaci.
V jednom vystoupení byla zmíněna jistá obava z genderové nerovnosti, myslím, že to bylo ve vystoupení paní poslankyně Harkin. Tato nerovnost, která skutečně v úrovni výkazů existuje, je pouze dokladem toho, že tato krize, zejména ve své první fázi, výrazně zasáhla muži dominované obory. I dnes se zabýváme oborem automobilovým a oborem stavebnictví, tedy dvěma muži dominovanými obory. V celkovém souhrnu jsou to proto muži, kterým fond více pomohl. Tato krize zvláštním způsobem mění strukturu na trhu práce a já jsem zaznamenal výrok prezidenta Obamy, který konstatoval, že na konci tohoto roku budou většinu pracovních sil aktivně působících na trhu práce ve Spojených státech představovat ženy. Takže i ve Spojených státech se projevil velmi výraznější krizový důsledek v oborech dominovaných muži. Tolik k této otázce, genderová nerovnováha není v konceptu a ve struktuře fondu nijak přítomna.
Samozřejmě v debatě se objevila řada úvah o tom, jakým způsobem by bylo možné fond změnit a zlepšit. Musím konstatovat, že Komise samozřejmě nepovažuje fond za něco, co vystoupilo jako Pallas Athéna z Diovy hlavy a je nezměnitelné. Je to lidská instituce, která může být na základě zkušeností a debaty vždy zlepšena. Čili tady, myslím si, žádné zásadní překážky nejsou.
Další otázka, která byla položena, je otázka jistého způsobu financování, tzn. začlenění fondu do rozpočtu jako samostatné rozpočtové položky. Je to jistě otázka, o které se bude na politické úrovni diskutovat, ale v rozsahu této finanční perspektivy nebylo možné dosáhnout touto cestou výsledku, a myslím si, že to, že jsme mobilizovali prostředky jiným, ale účinným způsobem, má svou hodnotu.
Dámy a pánové, chtěl bych konstatovat, že je nepochybně pravdou, že změněná pravidla a tlak krize povedou k tomu, že bude více jednotlivých případů, ale jak už jsem řekl, Komise akceptuje váhu argumentů, které jsou na straně používání postupu případ od případu, a proto takovýmto způsobem budeme postupovat.
Na závěr bych chtěl poděkovat poslancům Rozpočtového výboru a všem poslancům, kteří se tímto problémem zabývali, protože z debaty jasně vyplynulo, že byly zvažovány všechny sporné věci, které jsou v každém takovémto komplexním rozhodování přítomny. A myslím si, že z debaty jasně vyplynulo to, co bylo i v návrhu Komise, totiž že všechny tyto případy jsou případy, které spadají do rámce fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Jsem tedy velmi rád, že vaše debata tento názor Komise potvrdila, a předpokládám, že i hlasování půjde tímto směrem, alespoň tak doufám.
Reimer Böge
Paní předsedající, k tomu, co uvedl komisař, nemám co dodat. To, co řekl, podporuji, zejména jeho závěrečné poznámky o otázce budoucího vývoje fondu pro přizpůsobení se globalizaci v souvislosti s jinými programy - zejména s Evropským sociálním fondem -, o kterém samozřejmě povedeme další intenzivní společnou debatu.
Je naproto jasné, že tento fond pro přizpůsobení se globalizaci nemůže neutralizovat důsledky strukturální změny, nemůže ani akceptovat a překonat výzvy globalizace, a to samozřejmě ani není jeho zamýšleným účelem. Může však jistě pomoci postiženým jednotlivcům, kteří se ocitli v obtížné situaci v otázce zaměstnání poté, co byli propuštěni, a může jim umožnit, aby díky získání kvalifikace získali nové vyhlídky a nalezli práci. To je něco, co bychom bez ohledu na diskusi o otázce subsidiarity, která má ovšem v tomto kontextu také své místo, měli podpořit a uvítat jako doplňkový fond ke všem těm opatřením, které máme i v rámci Evropského sociálního fondu.
Na tomto místě bych také chtěl říci ještě něco, a sice to, že ve vnitrostátních rozpočtech, stejně jako v evropském rozpočtu jistě existují programy, kde je více důvodů pro zpochybnění smysluplnosti výdajů než ve fondu, který poskytuje pomoc přímo lidem, kteří jsou v obtížné výchozí situaci.
Předsedající
Rozprava skončila.
Hlasování se uskuteční ve středu.
