Linnaliikluse tegevuskava (arutelu)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on härra Costa poolt transpordi- ja turismikomisjoni nimel ning härra Galeote poolt regionaalarengukomisjoni nimel komisjonile esitatud suuline küsimus linnaliikluse tegevuskava kohta - B6-0002/2009).
Paolo Costa
Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, komisjon, kuhu ka teie proua Vassiliou kuulute, on mitmel korral oma linnaliikluse tegevuskava avaldamisest teada andnud. Kava esitamine nõukogule ja Euroopa Parlamendile oli planeeritud eelmisesse sügisesse. Komisjon võttis selle kohustuse eelmise aasta märtsis, mil jõudis lõpule 2007. aastal alustatud konsultatsioon linnaliiklust käsitleva rohelise raamatu kohta, ja seejärel 2007. aasta teatises "Kaubaveologistika tegevuskava” ja oma 2008. aasta teatises väliskulude sisestamise strateegia ja transpordi kohta.
Sellest on aega mööda läinud, kuid see tegevuskava pole veel ilmavalgust näinud. Parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõpu lähenedes on transpordi- ja turismikomisjon, mida ma esindan, mures selle pärast, et nurjuda võib valdav osa tööst, mis me viimasel paaril aastal teinud oleme. Lugupeetud volinik, kas saate mulle kinnitada, et tegevuskava on valmis? Kas te saate mulle öelda, et see avaldatakse järgmise paari nädala jooksul, et parlament saaks oma soovitused lõplikult vormistada nii nagu need on ära toodud Racki resolutsioonis "Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel”, mis Euroopa Parlamendis 2008. aasta juulis vastu võeti?
Proua Vassiliou, linnaliiklus on kahtlemata kohalikku tasandit mõjutav teema, milles kohalik pädevus on alati tähtsam kui riiklik või ühenduse pädevus - see ei tähenda aga seda, et selle teemaga tuleks tegeleda ilma igasuguse riikliku või ühenduse tasandi sekkumiseta. Kes, kui mitte Euroopa Liit, saaks määratleda ja peakski määratlema ühenduse rolli selles küsimuses? Kes saaks tõlgendada ja peakski tõlgendama piiranguid, mis on selles valdkonnas subsidiaarsuse põhimõttega kehtestatud?
Selle teema vältimine komisjoni ja seega Euroopa Liidu poolt ei aita kuidagi lahendada linnatranspordi ja kodanike liikuvuse probleemi ega ka linnade õhusaaste probleemi - me teame, et 40 % atmosfääri paisatavast CO2 kogusest toodab linnaliiklus ja 70 % muudest transpordi saasteallikatest on linnaliiklusega seotud. Samuti ei ole sellest abi liiklusohutuse probleemi seisukohast - me teame, et 50 % surmaga lõppevatest õnnetustest toimuvad linnades - ega ka tarbijate kujundamise probleemi puhul, kuna tarbijateks on kodanikud, kelle võimalused on piiratud ja kelle liikuvus sõltub ühistranspordist.
Kas me saame aktsepteerida seda, et liikmesriikide vahel peaksid olema erinevused? Ja linnade vahel, linnakeskkonna kaitsmise normide osas? Ja teeohutusnormide osas linnades? Ja kodanike ligipääsu osas liikuvusele? Või kas pole nende puhul tegemist põhiõigustega, mida Euroopa Liit peaks aitama tagada kõikidele eurooplastele? Niisiis, meil on vaja kehtestada normid ja ühtsed miinimumeesmärgid, kuid samuti parimad tavad ja finantsstiimulid. Me vajame koordineerimist ja uuenduslikke projekte, samuti peame koostama ja jagama usaldusväärset ja võrreldavat statistikat.
Kui Euroopa Liit seda teeb, siis kas ei aita see siis mitte viia ellu neid toetavaid lahendusi, mida liikmesriigid ja kohalikud kogukonnad täie õigusega kaitsevad? Proua Vassiliou, võib ju olla, et te esitate meile loetelu headest põhjendustest viivitusele ja võib-olla isegi sellele, et linnaliikluse tegevuskava pole siiani suudetud esitada. Kui te tahate püüda õigustada suutmatust seda kohustust mitte täita, siis küsige enne põhjenduste esitamist endalt, kas need on tõelised põhjused ja mitte lihtlabased ettekäänded? Ärge süvendage viimasel ajal populaarseks saanud arvamust, et komisjon on hakanud nii väga kartma liikmesriikide tegevusse sekkumist, et on loobunud eurooplaste probleemide lahendamisest. See oleks ennasthävitav samm sellisele institutsioonile nagu komisjon, mida ei ole Prantsusmaa eduka eesistujariigiks olemise ajal tugevdatud.
Tulemus, tulemus ja veel kord tulemus - just seda soovivad Euroopa kodanikud ja just sel põhjusel on nad minu arvates valmis või võiksid valmis olla vaatama meie institutsioonide poole sõbralikumal pilgul. Linnaliikluse tegevuskava võiks olla väike eeskuju, millest võiks olla tõeliselt abi selle palju laiema probleemiga tegelemisel.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Proua juhataja, esiteks sooviksin avaldada asepresident Tajani nimel kahetsust selle üle, et ta ei saa siin meiega olla. Ta on väga olulisel visiidil Jaapanis.
Lubage mul kohe asja juurde asuda. Komisjon on jätkuvalt täielikult pühendunud Euroopa Liidu poliitika kujundamisele linnaliikluse valdkonnas, kuna on veendunud, et kuigi vastutus linnaliikluse eest lasub peamiselt kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel asutustel, pakuvad Euroopa tasandi meetmed teatud konkreetsetes valdkondades lisaväärtust.
On tõsi, et kuigi linnad on erinevad, seisavad nad silmitsi ühiste raskustega. Linnaliikluse probleemid on märkimisväärsed ja järjest süvenevad ning mõjutavad paljusid kodanikke ja ettevõtteid, kes puutuvad kokku liiklusohutuse probleemidega, piiratud ligipääsuga ühistranspordile, liiklusummikute ja saastest tulenevate terviseprobleemidega. Linnaliikluse olulisuse näitlikustamiseks lubage mul esitada mõned andmed: 60 % elanikkonnast elab linnades ja 85 % Euroopa Liidu sisemajanduse koguproduktist (SKP) pärineb sealt. Linnades toodetakse aga ka 40 % atmosfääri paisatavast CO2 kogusest ja kaks kolmandikku liiklusõnnetustest leiab aset linnades. Lõpetuseks - liiklusummikud, mis on üheks peamiseks probleemiks, millega kodanikud iga päev peavad kokku puutuma, vähendab igal aastal Euroopa Liidu SKP-d umbes 1 % võrra.
Säästev linnaliiklus mängib seetõttu olulist osa kliimamuutuste, majanduskasvu ja liiklusohutusega seotud eesmärkide saavutamisel. Seetõttu on komisjon selles valdkonnas alates 1995. aastast käivitanud algatusi, et soodustada parimate tavade vahetust. Sellise tegevuse kõrghetkeks oli erakordselt edukas CIVITASe programm, mis käivitati 2000. aastal.
2007. aasta rohelises raamatus "Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” määratleti seega ühenduse tasandi võimalike täiendavate meetmete laiad valdkonnad eesmärgiga edendada keskkonnahoidlikumaid ja ohutumaid linnu ning arukamat ja ligipääsetavamat linnatransporti.
Kuid mida on võimalik teha konkreetselt Euroopa Liidu tasandil? Me saame aidata kohalikel asutustel ellu viia asjassepuutuvaid Euroopa Liidu poliitikaid ja kasutada võimalikult hästi ära Euroopa Liidu rahastamist. Uuenduslike lähenemisviiside tutvustamine ja rakendamine kogu Euroopa Liidus võib anda nendele asutustele võimaluse saavutada väiksemate kuludega rohkem ja paremaid tulemusi.
Me saame aidata turgutada uute tehnoloogiate, näiteks keskkonnahoidlike ja energiatõhusate sõidukite, turgusid ja hõlbustada ühtlustatud normide kehtestamist uute tehnoloogiate laialdaseks turuletoomiseks. Lõpetuseks - Euroopa Liit saab suunata kohalikke asutusi lahenduste poole, mis on koostalitusvõimelised ja hõlbustavad ühtse turu ladusamat toimimist.
Komisjon jätkab seega oma tegevust, kuna arvame sarnaselt valdavale enamusele sidusrühmadest, et Euroopa Liidu tasandil tegutsemisest on palju kasu kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi algatuste toetamisel.
Lubage mul nüüd vastata teie küsimusele, miks on linnaliiklust käsitleva tegevuskava vastuvõtmine viibinud. Kahjuks ei olnud tingimused sobivad selleks, et komisjon oleks saanud vastu võtta põhjaliku tegevuskava enne 2008. aasta lõppu.
Mu kolleeg, asepresident Tajani sooviks aga teile kinnitada, et ta on jätkuvalt pühendunud selle tegevuskava vastuvõtmisele ja sellele, et töötada välja Euroopa Liidu poliitika linnatranspordi valdkonnas, mis oleks samas täielikult kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Seetõttu ei kavatse komisjon välja pakkuda ühte ja kõigile sobivat lahendust; vastupidi - me sooviksime töötada välja meetmete paketi, mis sisaldab lühikese ja keskmise tähtajaga praktilisi meetmeid, et pakkuda linnadele välja vahendid, mille abil terviklikult tegeleda linnaliiklusega seotud küsimustega. Seejärel saavad kohalikud asutused ise otsustada, milline vahend on nende eesmärke ja vajadusi silmas pidades sobivam.
Selleks, et kustutada kahtlusi, mida võib veel esineda seoses Euroopa Liidu strateegilise rolliga linnaliikluse valdkonnas, kavatseb asepresident Tajani näidata konkreetsete meetmete abil seda, kuidas Euroopa Liit saab anda linnaliiklusele Euroopas lisaväärtuse ja tõsta selle kvaliteeti. Rohelisele raamatule antud vastukajade ja sidusrühmadega läbi viidud mitmete arutelude põhjal on määratletud mitmed meetmed, mis selle aasta jooksul tarvitusele võetakse.
Uuenduslike lahenduste ja uute tehnoloogiate edendamiseks oleme juba avanud pakkumiskutse, mille tähtaeg on märtsi lõpus ja mille raames rahastatakse välja valitud projekte kuni 50 % ulatuses. Pärast keskkonnasäästlike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamist käsitleva direktiivi jõustumist, mis toimub millalgi märtsi paiku, algatame veebilehe loomise selleks, et soodustada keskkonnasäästlike sõidukite ühishankeid.
Teabe ja lähenemisviiside vastastikuse tutvustamise osas kavatseme aprilli paiku sisse seada veebilehe, kus pakutakse teavet linnaliiklust puudutavate õigusaktide ja selle rahastamise kohta Euroopas, samuti heade tavade kohta. Samuti mõtleme koos sidusrühmadega CIVITASe programmi tuleviku üle ja selle üle, kuidas tugineda CIVITASe rahastatud meetmete raames saadud laialdastele teadmistele ja kogemustele.
Lõpetuseks - selleks, et suurendada teadmisi säästvat liikumiskeskkonda hõlmavast poliitikast, käivitame uuringu roheliste tsoonide eri aspektide kohta ja uuringu, mis käsitleb ühistranspordisüsteemide koostalitusvõime suurendamise võimalusi. Samuti kavatseme luua asjatundjatest koosneva võrgustiku selleks, et käsitleda linnateede hinnakujundust ja väliskulude arvesse võtmist.
Ma olen veendunud, et see meetmete pakett, mis peagi Euroopa tasandil käiku lastakse, on oluliseks aluseks sellele, et linnaliikluse valdkonnas edasi liikuda.
Reinhard Rack
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, täie austusega komisjoni ja teie vastu isiklikult, ei ole te tegelikult vastanud transpordi- ja turismikomisjoni esimehe Paolo Costa küsimusele. Te andsite meile juba selgelt mõista - ja see kajastus ka rohelises raamatus linnaliikluse kohta -, et vajame tervet Euroopat hõlmavaid ühtseid lahendusi probleemile, millega peaaegu kõik Euroopa linnad ühel või teisel kujul, mõned üsna erinevas ja mõned üsna sarnases vormis kokku puutuvad. Me tundsime selle üle toona, paar kuud tagasi, heameelt ja oleme innukalt oodanud komisjonipoolseid ettepanekuid, mida meile lubati. See plaan ei ole aga realiseerunud ning kui teie avalduses oligi mingi teadaanne, siis olen selle nüüd järgmiselt üles märkinud: mingit terviklikku tegevuskava ei saa olema. Miks mitte?
Kui me usume seda, mida kuuleme - ja siin Euroopa Parlamendis ja Euroopa Liidu institutsioonides kuuleme paljutki -, siis tähendab see seda, et üks või ehk ka mitu liikmesriiki on põhjustanud subsidiaarsuspõhimõtte puutumatuse ettekäändel ärevust, ja kahjuks seda ka komisjoni siseselt. Euroopa Parlament on selgesõnaliselt oma ettepanekutes öelnud, et ei soovi subsidiaarsuspõhimõtet rikkuda. Te olete taas kord rõhutanud, et ei soovi esitada ühtset kava, mis sobiks kõigile, kuid plaani esitamata jätmine ei ole lahendus. Astume selle sammu ning peame oma lubadust! Komisjoni tagasivalimist ei taga mitte millegi tegemine ega püüded ühe või mitme liikmesriigi pahameelt leevendada, vaid selle tagab see, kui esitatakse ja tutvustatakse midagi positiivset.
Gilles Savary
fraktsiooni PSE nimel. - (FR) Proua juhataja, volinik, te toetasite meid just seoses selle algatusega, mille meie - Euroopa Parlament - plaanime selles valdkonnas teha. Ütlesite meile just, et ilmselgetel põhjustel, s.t linnatranspordi olulisuse tõttu transpordi valdkonnas ja Euroopa kliimamuutuste kava eesmärkide tõttu, ei saa Euroopa Liit jätta linnatranspordi valdkonns huvi üles näitamast. Härra Barrault', te olete varasemalt teinud esimesed sammud selleks, et võtta vastu roheline raamat, lubades samas esitada ka tegevuskava. Täna ei saa te meile seda tegevuskava keelata ja selgitada, et viite seda ellu salaja, ilma et selle üle Euroopa Parlamendis arutletaks, ilma et parlament seda kontrolliks, ilma et see oleks mingilgi moel nähtav.
Just sel põhjusel õnnestus mul saada kolleegidest parlamendisaadikud - ja siinkohal peangi neid tänama, nende hulgas aga eelkõige härra Racki, kes tegi ära tohutu ettevalmistava töö - nõusse sellega, et Euroopa Parlament teeb midagi täiesti ebaharilikku ja koostab ise tegevuskava, mida te ei taha esitada, ja teeb seda enne valimisi omaalgatusliku raporti vormis. See täiesti ebatavaline algatus omab märkimisväärset poliitilist kaalu, kuna see hõlmab küsimusi, mis on esitatud Euroopa transpordivolinikule, kes kuulatakse ära transpordi- ja turismikomisjonis, ning kuna sellel on seetõttu ka suur tähtsus volinikule Euroopa Parlamendi poolse heakskiidu andmisel. Minu arvates on kahetsusväärne, et Euroopa Komisjon annab tänasel päeval järele mingitele kulunud vastuväidetele ükskõik millise staažika liikmesriigi poolt.
Ja just see, et me oleme mures tendentsi pärast, mis kujutab endast institutsioonilist nihet ja seisneb selles, et Euroopa Komisjon on otsustanud mitte enam panustada nn ühenduse kaardile, vaid rangelt valitsustevahelisele kaardile, kinnitab meie soovi pidada omakeskis läbirääkimisi tegevuskava üle, esitada see teile ja tagada, et järgmine transpordivolinik võtaks endale selgesõnaliselt kohustuse selle tegevuskava osas võetavate järelmeetmete osas.
Jean Marie Beaupuy
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Proua juhataja, volinik, täie austusega teie positsiooni ja teie vastu isiklikult, proua volinik, sooviksin, kui tohin, öelda teie avalduse vastukajana kahte asja. Te olete püüdnud teemast kõvale hoida ja olete sooritanud osava tasakaalutriki.
Te juhtisite meie tähelepanu sellele, millised erinevad peatükid selles tegevuskavas sisalduma pidid, ja saan koos kolleegidega tunda vaid heameelt selle üle, et valdav osa meie ettepanekutest on selles loetelus esindatud. Seega olete esitanud meile tõendid selle kohta, et komisjonil on olemas kõik vajalikud komponendid selle tegevuskava terviklikuks avaldamiseks.
Mina omalt poolt usun, et teie sõnavõtu teise osa esimesele lõigule, milles on - kui ma tõlkest olen õigesti aru saanud - ära märgitud ebasoodsad tingimused, on neli võimalikku selgitust.
Esimene võimalus: kas energeetika ja transpordi peadirektoraadil puudub piisav tehniline teave? Härra Barrot' poolt rohelise raamatu raames esitatud andmed näivad viitavat vastupidisele - sellele, et komisjon on tehnilise teabega hästi varustatud.
Teine võimalus: te väidate, et tingimused ei ole soodsad. Kas mõned liikmesriigid on tegevuskava vastu? Minu teada, proua volinik, on komisjon liikmesriikidest sõltumatu. Ma ei usu sekundikski, et te oleksite teatud liikmesriikide survele järele andnud.
Kolmas võimalus: kas komisjonis endas valitseb arvamuste lahknevus, mis takistab teil meile tegevuskava esitamast? Taevas hoidku, loodan et mitte!
Viimane võimalus - kas keeldute praeguse Euroopa Parlamendi koosseisuga arutelu pidamast selleks, et see arutelu järgmise aastani edasi lükata? Arvestades neid suurepäraseid raporteid, mis meie suhteid asepresident Barrot'ga rohelise raamatu koostamise ajal toetasid, ei söanda ma seda usutavaks pidada.
Proua volinik, valimisteni on paar nädalat. Minu meelest on see tegevuskava suurepärane näide, mille abil tõendada meie kaaskodanikele, et austades subsidiaarsuse põhimõtet, on Euroopa samas väga hästi kursis nende tervishoiuprobleemidega ja ka muude probleemidega, mis te olete loetelus ära toonud.
Ma tunnen selle viivituse pärast sügavat kahetsust ja, nagu ka mu kolleegid parlamendisaadikud, loodan, et teil on võimalik see viga võimalikult ruttu ära parandada.
Michael Cramer
Proua juhataja, daamid ja härrad, see pidev viivitamine ja teie vastus, proua volinik, ei ole vastuvõetavad. Aeg on otsa saamas.
Linnaliiklus mängib kliimamuutuse kontekstis väga olulist rolli. Just sellest on tingitud umbes 70 % kõikidest kasvuhoonegaaside heitkogustest linnades. Euroopa Liit suudab oma kliimakaitse-eesmärgid saavutada üksnes siis, kui muudab oma transpordipoliitikat. Kõige suurem potentsiaal peitub linnades, kuna 90 % linnades tehtavatest autosõitudest on alla kuue kilomeetri pikkused - tegemist on vahemaadega, mida oleks hõlpsasti võimalik läbida rongi või bussiga, jalgrattaga või jalgsi.
Ma loodan, et komisjon on kõnealust viivitust kasutanud selleks, et kaaluda seda, kuidas Euroopa Liit saaks liikmesriikide valitsusi ja linnu tõhusalt aidata. Kui raport on nii ebamäärane ja mittesiduv kui roheline raamat või Racki raport, siis puudub sellel Euroopa jaoks igasugune lisaväärtus.
Roheliste fraktsioon taotleb esmalt Euroopa Liidu kaasfinantseerimise ümberkujundamist selliselt, et see oleks keskkonnahoidlik. Tänini on 60 % Euroopa Liidu rahalistest vahenditest läinud teedeehitus projektidesse, samas kui ainult 20 % läheb ühistransporti ja raudteedesse. Me tahame, et vähemalt 40 % eraldatavatest vahenditest suunataks raudteedele, nii nagu Euroopa Parlament otsustas minu raportis esimese raudteepaketi kohta.
Teiseks - me tahame, et Euroopa Liidu rahalisi vahendeid eraldataks üksnes siis, kui linnad suudavad esitada jätkusuutliku liikluse kava. Kolmandaks - tahame üldise 30 km/h kiirusepiirangu kehtestamisega suurendada liiklusohutust, andes linnadele võimaluse kehtestada iseseisvalt kõrgemad kiiruspiirangud konkreetsetele teedele.
See ei ole hea mitte üksnes kliima seisukohast, vaid see vähendab ka õnnetuste arvu, kuna Euroopa teedel sureb igal aasal 40 000 inimest.
Oldřich Vlasák
- (CS) Proua juhataja, daamid ja härrad, on ilmselgelt väga kahetsusväärne, et kõnealuse dokumendi ja tegevuskava avaldamises on toimunud viivitus. Ärgem unustagem, et 70 % Euroopa inimestest elab praegu linnades ja meie eesmärgiks peab olema tagada võimalikult kiiresti paremini ligipääsetav, ohutum ja eelkõige usaldusväärsem linnatransport, mille puhul on palju rohkem arvesse võetud ka keskkonda. Seetõttu loodan, et avaldatav dokument ei hõlma mitte üksnes uusi suundumusi, vaid hindab ka uusi lähenemisviise ja meetmeid, nagu näiteks keskkonnahoidlike transpordiliikide, näiteks jalgrattasõidu ja kõndimise, toetamist. Iga kogukond saaks seega sellest loetelust välja valida enda jaoks paremini saavutatavad ja sobivamad valikuvõimalused. Minu arvates on just see põhiliseks lähenemisviisiks. Me peaksime seda lähenemisviisi toetama ning see toetus peab loomulikult tulema struktuurifondidest selliselt, et need rahalised vahendid teenivad soovitud eesmärki.
Monica Giuntini
(IT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, olen eelkõnelejatega väga nõus: praegusel ajal mängib linnakeskkond olulist rolli meie kõigi elus ja mitte üksnes nende elus, kes elavad suurlinnades või suurtes linnades.
Komisjoni poolt rohelises raamatus "Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” esitatud andmed näitavad selgelt, et 60 % eurooplastest elavad linnakeskkonnas ja et linnad panustavad suure protsendimäära Euroopa SKP-sse. Nendele andmetele viitas ka proua Vassiliou.
Need andmed ei ole viimastel kuudel muutunud ning me peaksime tegelikult võtma arvesse järjest kasvavat liiklusummikute probleemi suurlinnades, aga ka keskkonnakriise, mis on jätkuvalt pakiliseks ja aktuaalseks teemaks; niisamuti ei saa me eirata Euroopa Parlamendi hiljutisi jõupingutusi seoses kliimamuutuste paketiga.
Euroopa Liidu regionaalpoliitika raames on astutud linnaliiklust puudutavaid samme ning kasutusel on mitmed Euroopa Liidu poolse rahastamise võimalused: Euroopa Parlamendi viimase koosseisu ametiajal kulutati Regionaalarengu Fondile 2 miljardit eurot ning ligikaudu 8 miljardit eurot on eraldatud ajavahemikuks 2007-2013. Selles valdkonnas tehtavat tööd võib toetada ka Ühtekuuluvusfond.
Seetõttu usun, et on väga oluline, et Euroopa Liit võtaks vastu ühtse poliitika ja üldise tegevuskava ning austaks samas loomulikult subsidiaarsuse põhimõtet ning liikmesriikide ja kohalike asutuste volitusi. Sellest tulenev kasu oleks ilmselge - tõepoolest on raske mõista, miks ei ole sellise ulatusega kava senini avaldatud.
Selline seisukoht kajastub transpordi- ja turismikomisjoni esimehe suulises küsimuses ning seda on toetanud regionaalarengu komisjon. Arvestades seda, et käesoleva Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaeg on peagi lõppemas, loodan, et antud küsimust kaalutakse uuesti ja et komisjon avaldab tõepoolest linnaliikluse tegevuskava, millel saab selline positiivne mõju olema.
Jan Olbrycht
- (PL) Proua juhataja, volinik, on ilmselge, et linnatranspordiga seotud küsimused on nii majanduse arengu kui ka keskkonnakaitse seisukohast väga olulised. Selles ei ole mingit kahtlust ja selle üle on vaevalt vaja arutleda.
Kui Euroopa Parlament rohelise raamatu teksti kallal töötas, kerkisid siiski esile teistsugust laadi probleemid. Need probleemid on juba äramärkimist leidnud ning need on peamiselt seotud vastutuse jagamisega kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste ja Euroopa tasandi asutuste vahel. Kahtlused on esile kerkinud selles osas, kas Euroopa Liitu tuleks kaasata kohalikesse küsimustesse või tuleks need küsimused jätta riiklike või kohalike asutuste pädevusse.
Seoses sellega sooviksin samuti juhtida Euroopa Parlamendi tähelepanu tõsiasjale, et käesoleva arutelu käigus kerkis esile ka küsimus sellest, kas kõnealune roheline raamat toob kaasa meetmed, mis on mingil määral abiks linnadele, või toob see kaasa meetmed, mis sunnivad linnu teatud meetmeid võtma. Me leppisime kokku, et need meetmed peaksid olema toetavad, teisisõnu - need peaksid hõlmama abistamist. Küsimus, mis nüüd viivitust silmas pidades tõusetub, on järgmine: milline oli Euroopa Komisjoni eesmärk selle rohelise raamatu esitamisel? Milline oli komisjoni pikaajaline eesmärk? Milline oli komisjoni plaan pikas perspektiivis? Kas komisjon tõepoolest soovis võtta dünaamilisi meetmeid või oli ta pelgalt huvitatud selles küsimuses arvamuse teadasaamisest?
Neid sündmusi silmas pidades näib mulle, et komisjoni esialgsele väga skeptilisele reaktsioonile järgnes edasise tegevuse märkimisväärne aeglustamine ning komisjon kaalutleb ikka veel selle üle, kuidas alustatuga edasi minna. On viimane aeg, et tehtaks selgeid otsuseid.
Saïd El Khadraoui
(NL) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma sooviksin avaldada toetust sellele, mida mu kolleegidest parlamendisaadikud on juba öelnud. Teie vastus valmistab mulle suurt pettumust. Te märkisite, et komisjon tuleb kindlasti välja erinevate linnaliiklust puudutavate ettepanekutega. Kuigi see on minu arvates endastmõistetav, ei ole see vastavuses sellega, mida me oleme palunud. Me tahame sidusat tulevikukujutlust; tegevuskava, mis sisaldaks üksikasjalikke meetmeid ja ettepanekuid, mida komisjon järgmise paari aasta jooksul ellu viib - ja seda selleks, et saaksime nende üle arutleda, mitte üksnes omakeskis, vaid ka koos avalikkusega ning kõigi sidusrühmade ja mõjutatud pooltega.
Sellest tulenevalt sooviksin paluda, et te siiski annaksite oma kolleegidele ülevaate, nõuaksite pärast käesolevat arutelu lõppemist mõne küsimuse uuesti kaalumist ja esitaksite väga ruttu ettepaneku - seda enne valimisi ja igatahes enne seda, kui käesolev koosseis suveks tegevuse katkestab.
Nagu meie kolleegidest parlamendisaadikud on korduvalt juba öelnud, mõjutab linnaliiklus Euroopas kõiki inimesi. Liikuvuse probleemidega puutume kokku kõikides linnades. Euroopa tasandil saab Euroopa Liit selle küsimuse ja sellega seotud probleemide lahendamisel mängida väga positiivset rolli - uutesse tehnoloogiatesse investeerijana, asutusena, kes kehtestab uued tehnoloogilised standardid ja tutvustab neid, asutusena, kellel on tõepoolest parim võimalus uusi ideid ja häid tavasid levitada, ja asutusena, kes saab edendada liikuvust käsitlevate kavade konkreetsemaks muutmist ning käivitada uued rahastamismehhanismid jne.
Seda silmas pidades nõuaksin komisjonilt vägagi tungivalt, et ta oma vastuse uuesti läbi vaataks ja kiiresti tegevuskava esitaks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Linnaliikluse tegevuskava on Euroopa Liidu linnakogukondade jaoks ilmtingimata vajalik. 67 % Euroopa kodanikest ootab, et selles valdkonnas töötataks välja Euroopa tasandi poliitika.
Millise vastuse saame anda Euroopa kodanikele?
Linnade liiklusummikutest tulenevad kulud on saavutamas umbes ühe protsendi taseme Euroopa SKP-st. Selleks, et vähendada linnakeskkondade saastetaset ja liiklusummikuid, peame investeerima ühistransporti ja arukatesse transpordisüsteemidesse.
Eelmisel aastal kiitsime heaks raporti ühistranspordis keskkonnahoidlike sõidukite kasutamise edendamise kohta.
Praha on see pealinn, kes on andnud eeskuju sellega, et ostis linnatranspordisüsteemi jaoks riiklikku toetust kasutades keskkonnasäästlikud bussid.
Ma kutsun komisjoni üles asjakohaselt kaaluma linnaliikluse küsimust struktuurifondide kasutamise raamistiku vahekokkuvõtte koostamise käigus.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Proua juhataja, ma tõesti hindan teie panust. Ma teen teie mureküsimused kindlasti teatavaks asepresident Tajanile, kes mulle teadaolevalt on endiselt sellele teemale pühendunud.
Tegevuskava on tegelikult lisatud komisjoni 2009. aasta tööprogrammi ja ma tean, et asepresident Tajani on isiklikult pühendunud tegevuskavaga edasi minemisele. Seetõttu ma ei kahtle selles, et ta võtab kõike teie poolt öeldut tõsiselt arvesse. Mulle teadaolevalt on mõjuhinnang koostatud ja, nagu ma ütlesin, on tegevuskava lisatud õigusloomekavasse ja loodetavasti minnakse sellega käesoleval aastal edasi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Krzysztof Hołowczyc  
2007. aasta rohelises raamatus osutab komisjon sellele, et arutelu vajaduse üle kaasata komisjon Euroopa Liidu linnades liikuvuse suurendamise küsimuse käsitelusse, on subsidiaarsuse põhimõtte alusel legitiimne. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tegutseb Euroopa Liit oma pädevuste raames üksnes siis, kui liidu tegevus on hädavajalik ja annab liikmesriikide meetmetele lisaväärtuse. Subsidiaarsuse põhimõtte eesmärk on tagada, et otsused võetakse vastu kodanikule võimalikult lähedal. Seda aitab saavutada see, kui pidevalt kontrollitakse seda, et ühenduse tasandil võetavad meetmed on riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil olemasolevate võimaluste suhtes põhjendatud. Mis puutub kohalikul tasandil ka Euroopa Liidu institutsioonide kaasamise legitiimsusesse, siis kinnitab liikmesriikide rolli täiendavalt ka Lissaboni leping, mis on praegu ratifitseerimisetapis.
Arutlusel olevas paketis, mis käsitleb võimalikke meetmeid liikuvuse taseme parandamiseks linnastutes, käsitletakse uuenduslike tehnoloogiate teemat tavaliselt arukatest transpordisüsteemidest eraldi. Nende kahe valdkonna sünergiat tuleks kasutada ära selleks, et neid liiklusvoo parandamiseks ja reisimise mugavuse tõstmiseks ühendada. Teisteks kasuteguriteks oleksid paremad reisimistingimused, lühemad sõiduajad, energiasäästlikkus, väiksemad heitekogused, väiksemad kulutused sõidukipargi haldamisele ning teepinna hooldamisele ja uuendamisele. Parandada tuleks ka liiklusohutust.
Ülaltoodut silmas pidades on komisjoni linnaliiklust käsitleva tegevuskava vundamendiks Lissaboni lepingu ratifitseerimise lõpuleviimine ja eesistujariigi Tšehhi programmi täitmine. Viimatinimetatu hõlmab prioriteetse valdkonnana Euroopa Liidu transpordi siseturu toimimise tõhustamist.
