Tootmine ja tööhõive erinevate ELi liikmesriikide tekstiili- ja rõivatööstussektoris (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu komisjonile esitatud suulise küsimuse üle, mis käsitleb tootmist ja tööhõivet erinevate ELi liikmesriikide tekstiili- ja rõivatööstussektoris.
Corien Wortmann-Kool
autori asendaja. - Proua juhataja, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel tahaksin selgitada, mis praegu kaalul on.
Kaalul on tootmine ja tööhõive erinevate ELi liikmesriikide tekstiili- ja rõivatööstussektoris. Euroopa Liit ja Hiina on leppinud kokku ühise järelevalvesüsteemi osas seoses teatavate tekstiili- ja rõivatoodete kategooriate ekspordiga Hiinast ELi liikmesriikidesse, kuid see süsteem kaotas kehtivuse 31. detsembril 2008.
Viimase kahe aasta jooksul on kadunud 350 000 töökohta ning äriühingute arv on sama ajavahemiku jooksul vähenenud 5%. Võttes arvesse järjest suuremat arvu ettevõtteid, mis lõpetavad tegevuse või ümber paigutavad, mis toob kaasa tööpuuduse suurenemise mitmetes piirkondades, tahaksin esitada rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel järgmised küsimused:
Kas komisjon või mõni liikmesriik on pannud ette või nõudnud, et topeltjärelevalve mehhanismi pikendataks ka pärast 31. detsembrit 2008, või mis tahes muid sellealaseid meetmeid?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon vastu võtta, et kaitsta tootmist ja tööhõivet tekstiili- ja rõivatööstussektoris?
Kas komisjon jätkab turusuundumuste, impordistatistika ja tolliseire reaalajas jälgimist ning hoiab sektorit kursis viimaste arengutega?
Milline on hetkeolukord seoses kavandatava määrusega "made in” -etikettide kohta?
Milliseid meetmeid on komisjon võtnud Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2007. aasta resolutsioonis vastu võetud ettepanekutega tegelemiseks?
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Proua juhataja, praeguses õhkkonnas on mõistetav, et muretsetakse tootmise edukuse pärast konkurentsitingimustes, ning loomulikult on tekstiilitooted väga olulised. Tööhõive on jätkuvalt vähenenud ning tootmine on taas kord langenud - ja seda pärast paari suhteliselt stabiilset aastat. Otse loomulikult on see sektor üleilmastumises esirinnas. Selles mängivad tohutut rolli väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
Pärast vastastikuse mõistmise memorandumi aegumist 2005. aastal oli meil kokkulepe ühise järelevalvesüsteemi osas - sellele juhtis meie tähelepanu proua Wortmann-Kool - ning see on andnud meile varajast teavet kaubavoogude kohta. Me suudame seega paremini reageerida juhul, kui meie tööstust tabab ootamatu majandustõus. See on samuti veel üks samm üleminekuprotsessis avatud turgudele, mis on - olen kindel, et parlamendiliikmed on sellest teadlikud - kavandatud ja välja töötatud koos asjaomaste majandusosalistega ning läbi arutatud liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga. Edendades järkjärgulise muutumise protsessi, oleme aidanud sellel sektoril kohaneda. Seda protsessi on toetanud sotsiaalpartnerid. Nad ei ole palunud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel määratud vabatahtliku kasvumäära kohaldamise pikendamist, kui nimetatud memorandum 2008. aastal aegus, samuti ei ole nad palunud järelevalvesüsteemi jätkuvat kohaldamist 2009. aastani - olgugi, et mul on heameel, et mõned liikmesriigid oleksid selle pikendamist meie poolt eelistanud. Import Hiinast on üleüldiselt, kuid siiski mõistlikkuse piirides kasvanud. Märgatavat kasvu mõningates kategooriates - näiteks kleidid, püksid ja pulloverid - on tasakaalustanud tekstiilitoodete impordi langus teiste riikide tarnijate puhul. Seega võis 2008. aastal tervikuna täheldada väikest üldist kasvu ning turud tulid sellega suhteliselt hästi toime.
Õige poliitiline reaktsioon ei ole turgude sulgemine ega impordiseire. Me peame tagama, et kõik ettevõtted saaksid praeguses olukorras muutuda, kohaneda, kaubelda ja olla innovaatilised. Just niisuguste ettevõtete jaoks majanduse taastamise kava heaks kiidetigi. See kujutab endast loomulikult jõulist tõuget, mille mahuks on 1,5% ELi SKPst ja mis peaks aitama tekstiili- ja rõivatööstussektorit. Selle sektori ees seisvad probleemid olid olemas juba enne praegust aeglustumist. Viieteistkümnest taotlusest Globaliseerumisega Kohanemise Fondile on kaheksa esitatud tekstiilitöötajate toetuseks.
Komisjon on valmis toetama algatusi, mille eesmärk on luua partnerlussuhteid tekstiili- ja rõivatööstussektoris selleks, et aimata ette ümberstruktureerimist ja kaitsta tööhõivet, ning üldkokkuvõttes võidab sektor sellest, et olemas on pikaajaline sotsiaaldialoogi raamistik. Me tunnustame Euroopa Parlamendi resolutsiooni tekstiilisektori tuleviku kohta. Me läheme edasi selliste teemadega nagu turu juurdepääs, juhtivate turgude algatuse raames eraldatavad rahalised vahendid ja kõik vaba kaubanduse kokkulepped, kuna need on huviküsimused, millega pühendatakse keskkonnanormatiividele ja sotsiaalsetele standarditele. Loomulikult jääb meie päevakorda vääringu devalveerimine.
Georgios Papastamkos
Proua juhtaja, tekstiili- ja rõivatööstussektor on iseäranis üleilmastunud majandussektor - tegemist on sektoriga, mida iseloomustab pidev muutumine nii tootmise koha, pidevate ümberkorralduste kui ka uute olukordadega, nagu näiteks rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimine, kohanemise suhtes. Paljude Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks, sealhulgas Kreeka jaoks, on see sektor oluline ekspordi ja tööhõive allikas. Tootmisüksuste märkimisväärne ümberpaigutamine ja tööhõive pidev vähenemine on aga võtnud muretsemapanevad mõõtmed. Lisaks struktuurilistele probleemidele mängib negatiivset rolli terav erinevus ühelt poolt Euroopa Liidu imporditariifide ja teiselt poolt ELi surimate konkurentide imporditariifide vahel. Proua volinik, me räägime sektorist, mille toodang võtab Euroopa Liidu piiridel konfiskeeritavate piraattoodete üldmahust enda alla erakordselt suure protsendi - protsendi, mis pidevalt kasvab. Kõnealusel juhul pean heaks mõtteks ettepanekut luua Euroopa piraattoodete seirekeskus, et me saaksime saavutada parema koostöö pädevate asutuste, liikmesriikide ja komisjoni talituste vahel ning samuti tõhusa koostöö erasektoriga. Ma arvan, et peame vastu võtma eeskirjad "made in” etikettide kohta, mille abil on võimalik tagada õiglast konkurentsi ja tarbijate kaitset. Tõhusamate päritolureeglite kehtestamine on oluline tariifikvootide kohaldamise seisukohast üldiste tariifsete soodustuste ja piirkondlike kokkulepete raamistikus. Meil palutakse kujundada tööstus- ja regionaalpoliitikat ning sellealaseid kohustusi elluviivate asutuste vaheline uus koostööraamistik ning toetada tõhusalt Euroopa ettevõtteid, eriti väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, et nad suudaksid säilitada ja veelgi täiustada oma konkurentsivõimelist spetsialiseerumist. Ma viitan kvaliteedi ja disaini, uuenduslikkuse ja uute tehnoloogiate kasutamise seisukohast kõrge lisaväärtusega toodete tootmisele.
Rovana Plumb
Me sooviksime teid tänada vastuste eest meie suulistele küsimustele. Ma sooviksin rõhutada, et nagu kõik hästi teavad, annab tekstiilisektor eriti olulise panuse kõikide liikmesriikide, sealhulgas Rumeenia, SKPsse. Me teame väga hästi, et see sektor loob uusi töökohti, eriti naistööjõule. Ma nõustun teie poolt välja pakutud meetmetega ja toetan neid, kuna olles teadlikud sellest, kui oluline on kaubandus praeguses majanduskriisis, peame mõistma seda, kui tähtsad on need meetmed, mida me töökohtade kaitsmiseks võtma peame.
Pidades silmas, et Hiinast imporditavate tekstiilitoodete ühist järelevalvesüsteemi eelmise aasta lõpust enam ei kohaldata - saan aru, et tegemist oli olulise turuseire teostamise vahendiga -, sooviksin teha komisjonile ettepaneku, et komisjon pööraks suuremat tähtsust mitte üksnes tekstiilisektorile, vaid ka teistele haavatavatele tööstussektoritele, nagu näiteks terase-, kemikaali- ja masinatööstus. Samuti tahaksin välja pakkuda, et Euroopa Komisjon tutvustaks regulaarselt neid sektoreid käsitlevaid mõjuhinnanguid, statistilisi andmeid või muid aspekte ja asjakohaseid instrumente. Ma sooviksin teid taas kord tunnustada meetmete eest, mis te juurdepääsu, vabakaubanduse, rahaliste vahendite ja keskkonna jaoks välja pakkusite.
Gianluca Susta
Proua juhataja, daamid ja härrad, ei ole mingit kahlust, et seisame silmitsi äärmiselt tõsise tööstuskriisiga ning Euroopa tekstiilitööstusel ei ole võimalik seda samuti finantskriisi tagajärjel tekkinud kriisi vältida.
On selge, et tarbijate otsus kulutuste tegemine edasi lükata mõjutab turu ülemisse ossa kuuluvaid Euroopa tooteid, sealhulgas neid, mis on pärit minu kodumaalt Itaaliast, sektoris, kus on, nagu rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees osutas, kadunud 350 000 töökohta ja 5% ettevõtetest.
Praegu usun siiski, et see sektor, nagu kõik teised tööstussektorid, vajab rohkem kui finantsilist toetust eeskirju ning, nagu juba osutatud, vastastikkuse põhimõtte tõelist kohaldamist. Kuigi võime ju mõista, et tärkava turumajandusega riikide puhul kaldutakse turu tõelise avamise poole eesmärgiga edendada nende riikide arengut ja seega ka uusi turge, on palju vähem võimalik mõista vastastikkuse põhimõtte puudumist õiguslike ja tariifsete tõkete näol kõige arenenumate riikide - Ameerika Ühendriikide, Kanada, Austraalia ja Jaapani - puhul.
Sel põhjusel peavad teatavad põhiküsimused, mille puhul on minu arvates lubadused rohkem eksisteerinud paberil kui tegelikkuses - näiteks päritolu märkimise küsimus -, saama taas kord komisjonis ja nõukogus meie tähelepanu keskpunktiks. Euroopa vajab uusi eeskirju, kuid samuti ka vastastikkust ning suuremaid jõupingutusi, et võidelda võltsimise ja piraatluse vastu, astuda tõelisi samme dumpinguvastaste meetmete suhtes, ja eelkõige, et kiita heaks määrus päritolu märgistamise kohta.
Vaadake, proua volinik, kui me osaleme poksimatšil üks käsi selja taha seotud, ei saa me matši võita. Samuti sooviksin korrata üle, et see probleem puudutab lisaks meile ka Ameerika Ühendriike, mitte üksnes Hiinat või Indiat. Nendel riikidel on jälgitavust käsitlevad eeskirjad, mida nad ka meie toodete puhul kohaldavad - meil selliseid eeskirju ei ole. See on seega see põhiküsimus, mille puhul leian, et komisjoni algatust on vaja varasemast palju jõulisemaks muuta - sest et me oleme näinud, et tahtmise korral suudab komisjon veenda isegi neid, kes vastu vaidlevad, nagu siis, kui teemaks oli keskkond.
Lõpetuseks - ma usun, et on rohkem ja vähem kulukaid meetmeid, kuid esimesed on osa kriisi lahendamise paketist, mis peagi kasutusele võetakse. Nende hulka kuuluvad Globaliseerumisega Kohanemise Fond, suurem krediidimaht, mis tehakse kättesaadavaks investeeringute edendamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kapitaliseerimise tugevdamiseks, rohkem rahalisi vahendeid tekstiilitehnoloogia programmile ning rohkem toetust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eksporditegevuse toetamiseks. Vähemkulukad meetmed on eelkõige määrus päritolu märgistamise kohta, intellektuaalomandi kaitsmine, dumpinguvastased abinõud ja võitlus võltsimise vastu. Ma usun, et kui me tõstame päevakorda kõik need kulukad ja vähemkulukad meetmed, aitame Euroopa majandust ilma, et muudaksime konkurentsieeskirju, ja ilma, et langeksime protektsionismi uude lainesse.
Pedro Guerreiro
Teiste algatuste kiiluvees pakkusime Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjonile välja, et tootmist ja tööhõivet erinevate ELi liikmesriikide tekstiili- ja rõivatööstussektoris käsitleval arutelul tuleks tõstatada arutlemiseks suuline küsimus, kuna leidsime, et see on hädavajalik ja asendamatu.
Samuti pakkusime välja, et see arutelu peaks toimuma nõukogu osalusel ja selle lõpus tuleks koostada Euroopa Parlamendi resolutsioon; need ettepanekud ei saanud aga teiste parlamendifraktsioonide toetust.
12. detsembril 2007 siin Euroopa Parlamendis toimunud arutelust on möödunud enam kui aasta. Toona helistasime häirekella, öeldes, et kui tekstiili- ja rõivatööstussektoris ei võeta tootmise ja tööhõive kaitsmiseks meetmeid, seisame jätkuvalt silmitsi aeglase agooniaga ja suure osa hävimisega sellest strateegiliselt olulisest sektorist. Pärast seda ja ka enne seda on kaotatud tuhandeid töökohti ja kinni pandud loendamatul arvul äriühinguid ning ainuüksi kahe viimase aastaga on kadunud 350 000 töökohta ja 5% äriühingutest.
Küsiksime, kas selle vastu Euroopa Komisjon ümberstruktureerimise kaudu väidetavalt võitlebki? Sellest ajast peale ja ka varem on töötajad pidevalt seisnud silmitsi tööpuudusega - liigagi sageli ilma, et neil oleks õigust hüvitise maksmisele või et neile makstaks saamatajäänud tasu - samuti suurema ekspluateerimise ja ebakindluse, palgamaksmise hilinemise ja tööaja ümberkorraldamisega.
Selle olukorra on tinginud teatud põhjused ja teatud isikud, nagu näiteks need, kes propageerivad maksimaalse kasu teenimise eesmärgil tekstiili- ja rõivatööstuse liberaliseerimist ja tootmise ümberpaigutamist, vastandades seega suure osa sellest sektorist konkurentsile, mis on algusest peale üles ehitatud topeltstandarditele.
Selle olukorraga silmitsi seistes on Euroopa Liit seda olukorda kas eiranud või võtnud liiga leebed meetmed, mis on kaugel probleemide lahendamisest ja sektori vajaduste rahuldamisest. Kuigi Euroopa Komisjon seda väidab, ei pea ta tekstiili- ja rõivatööstust erinevalt teistest sektoritest eriliseks. Lisaks kiiretele meetmetele, mida iga liikmesriik peab rakendama, on Euroopa Liidul ka kohustus leida vastus tõsistele probleemidele, millega see sektor võitleb.
Lugupeetud volinik, millal hakatakse kohaldama siduvaid reegleid päritolumärgise lisamise kohta, võttes vastu näiteks "made in” etikette käsitleva määruse? Kas imporditud toodete suhtes hakatakse kohaldama samasuguseid tarbijaohutuse ja -kaitse nõudeid kui Euroopa Liidus valmistatud toodete puhul? Kuidas jätkab Euroopa Liit impordisuundumuste ning tollikontrolli ja muude kontrollimiste tegelikku järelevalvet, varustades sektorit kogu teabega ja võttes vajaduse korral kasutusele kaitseklauslid? Kuidas kasutab komisjon 2007-2013 finantsraamistikku, sealhulgas nn Globaliseerumisega Kohanemise Fondi, et toetada tootmist ja tööhõivet tekstiili- ja rõivatööstussektoris, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mida liberaliseerimine mõjutab? Millal seatakse meil sisse selline raha- ja välisvaluutapoliitika, mis ei seaks ebasoodsasse olukorda eksportimist teatavatest liikmesriikidest? Millal luuakse Euroopa Parlamendi poolt välja pakutud ühenduse programm ja avatakse juurdepääs rahalistele vahenditele, mis on mõeldud selle sektori uuendamiseks ja edendamiseks ning tööstustegevuse mitmekesistamiseks, eelkõige neile rahalistele vahenditele, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele, mis nendest vahenditest sõltuvad?
Tokia Saïfi
- (FR) Proua juhataja, Euroopa tekstiili- ja rõivatööstussektorit on üleilmastumise kahjulikud mõjud viimase paari aasta jooksul valusalt tabanud.
Hoolimata ikka veel valusatest haavadest mitmes Euroopa piirkonnas, on see sektor praeguseks suutnud suunda muuta, eeskätt tänu tehniliste ja uuenduslike tekstiilimaterjalide väljatöötamise kaudu.
Ärgem siiski õõnestagem selle tööstusharu taastumisvõimet oma loiduse ja hooletusega. Euroopa Liit peab tõesti säilitama poliitilise tahte luua oma äriühingute jaoks kooskõlastatud konkurentsiraamistik, olles valvas ja võttes praktilisi ja tõhusaid meetmeid, kui see peaks vajalikuks osutuma.
Selleks, et Euroopa Liit saaks seda teha, peate teie, lugupeetud volinik, jätkuvalt jälgima Hiinast imporditavate toodete tollistatistikat ning peate seda sektorit kõige uuematest muutustest teavitama. Me peame olukorda hoolikalt jälgima ja peame olema reageerimisvõimelised. Euroopa Liidul on selleks vahendid olemas: kaubanduse kaitsevahendid on selliste vahendite ideaalseks näiteks. Seetõttu püüan jätkuvalt selgeks teha, et Euroopa, mis kaitseb, ei ole protektsionistlik Euroopa.
Lugupeetud volinik, minu mure põhineb aga sellel, et enneolematult on kasvanud võltsitud tekstiili- ja nahatoodete konfiskeerimine, selliste toodete konfiskeerimine, mis on immutatud asovärvide või nikliga ja mis seavad järjest rohkem ohtu Euroopa tarbijate ohutuse ja tervise. Nagu võite hästi ette kujutada, on tegemist nähtusega, mis ei kao koos majanduskriisiga, milles me praegu oleme.
Seetõttu palun teil teha koostööd liikmesriikidega, et rakendada võimalikult kiiresti neli aastat kestev võltsimise ja piraatluse vastu võitlemise tegevuskava ning luua Euroopa võltsimisvastase võitluse vaatluskeskus ja tugevdada Euroopa tollisüsteemi.
Kolmandatest riikidest pärit kaupade päritolu märkimise kohustuslikuks muutmine, tollikontrollimenetluste ühtlustamine ja intellektuaalomandi õiguste rikkumise karistamine kohtu alla andmise kaudu - need on need võitlused, mida peame oma ettevõtete, töökohtade ja Euroopa kodanike nimel pidama.
Francisco Assis
(PT) Proua juhataja, volinik, tegemist on väga konkreetse küsimusega, mille puhul kehtib väga hästi eristus, mille me hiljuti, eelmise arutelu käigus kaitsmise ja protektsionismi vahel tegime.
Me peame ütlema "ei” protektsionismile, mis tekitab vaesumist, kuid kaitse eurooplaste põhiõiguste kindlustamiseks on absoluutselt vajalik. Tegemist on mitme Euroopa piirkonna ja riigi jaoks olulise sektoriga, nii ka selle piirkonna jaoks, kust mina pärit olen - Põhja-Portugali jaoks. See sektor on piirkonna majanduse jaoks väga tähtsus. Üleilmastumise protsess on just seda sektorit eriti mõjutanud. Tõsises finantskriisis nagu see, milles praegu oleme, on kõnealuses sektoris täiesti traagilised ajad.
Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid pöörama suuremat tähelepanu tekstiilitööstusele, otsustades kaitse- ja ründemeetmete kasuks. Kaitsemeetmed hõlmavad kõikide meie käsutuses olevate kaubanduse kaitsemehhanismide ja -meetmete kasutamist. Samuti hõlmavad need pideva poliitilise dialoogi pidamist meie peamiste partneritega, et võidelda rahapoliitilise protektsionismi tõeliste ilmingute vastu ja olukordade vastu, mis ohustavad Euroopa tootjate seaduslikke huvisid. Euroopa tootjate, tööandjate ja töötajate kaitsmine on sama, mis kaitsta Euroopa kodanikke ja ka Euroopa tarbijaid. Sellest peaksime lõppude lõpuks aru saama.
Samas peame kasutama neid kaitsemeetmeid kooskõlas põhimõtetega, mis on sama lihtsad kui need, mida on siin juba selgitatud: vastastikkus ja püsiv võitlus ebaõiglase konkurentsi vastu. Me ei palu mingit erikohtlemist Euroopa Liidule ega ka ELi piirkondadele, mis on kõige rohkem mõjutatud. Me nõuame üksnes, et oleksid reeglid ja et need reeglid põhineksid vastastikkuse peamistel põhimõtetel. Kuigi Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad kõhklematult võitlema kaubanduse kaitsevahendite eest, mis on sobivaimad igal ajal rakendamiseks, peame siiski välja töötama ka ründepoliitika ja -meetmed. See on tegelikult juba toimumas sektori ajakohastamise vallas ning ka inimressursside arengu, kutseõppesse investeerimise, tehnoloogia uuendamise ja piirkondade arenemise vallas.
On piirkondi - ühte neist tunnen hästi ja nagu öeldud, on selleks piirkonnaks Põhja-Portugal -, mis seisavad silmitsi tõeliselt traagiliste olukordadega, ning sellistele olukordadele on vaja otsejoones vastu astuda.
DanutBudreikait
(LT) Käesoleval aastal võib Leedu tekstiili- ja rõivatööstussektoris kaduda kuni 50% töökohtadest. Peaaegu 20 000 töötajat võivad jääda ilma tööta. See ei oleks pelgalt majandus- ja finantskriisi tagajärg. Tekstiilitööstus on pidanud taluma ebavõrdseid konkurentsitingimusi ja kohaldama kõrgemaid tootmis- ja tööalaseid, hügieeniga seotud ja ökoloogilisi norme. Tasakaalust väljas oleva vahetuskursi, pankade laenupoliitika, amortisatsioonikulude mahaarvamise võimaluse puudumise ja maksupoliitika tõttu on väga raske Hiina subsideeritud tootmisega võistelda. Pealegi suurendavad Hiina ja teised riigid pidevalt turulepääsu takistusi, mis avaldavad mõju Euroopa Liidu toodetele. Mida arvab komisjon olukorrast, kus Hiinast pärit toote hind on väiksem kui selle toomiseks vajalikul toorainel? Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta selleks, et taastada võrdsed konkurentsitingimused, nn aus konkurents. Lisaks tahaksin paluda konkreetsete faktide esitamist selle kohta, kuidas komisjoni poolt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamiseks loodud intellektuaalomandi õiguste konsultatsioonipunkt aitab tekstiilitööstusel algatada uurimisi seoses turukaitsemeetmete kohaldamisega ilmselgete ebaõiglase konkurentsi juhtumite korral? Teile teadmiseks - linatekstiili tootjad on nüüd püüdnud juba kaks aastat algatada dumpinguvastase võitluse kohtuasja Hiina päritolu linaste kangaste vastu, kuid ei ole seni saanud seda teha, kuna komisjon ei anna selleks mingit abi. Mida peaksid tekstiilitootjad komisjoni arvates tegema?
Ivo Belet
(NL) Lugupeetud volinik, ütlesite hetk tagasi, et 2008. aastal oli Hiina tekstiilitoodete impordi olukord üldjoontes oodatust parem. Ma tunnen endal kohustust jõuliselt teie sõnadele vastu vaielda, kuna arvud räägivad täiesti teistsugust keelt.
Tegelikkuses tõusis tekstiiliimport Hiinast eelmisel aastal lakke. Pole mingit kahtlust, et kui vaatame T-särke, pükse, kleite ja pullovere, teisisõnu tundlikke tootekategooriaid, on import vaid ühe aastaga peaaegu kahekordistunud ning see annab ilmselgelt põhjust muretsemiseks. See tähendab seda, et järelevalvesüsteem, mis meil kogu aeg kasutuses on olnud, ei toimi. Nagu me kõike teame, ei ole topeltkontrollisüsteem enam kasutuses. See on võimatu olukord, proua Ashton, kuna meil ei ole mingeid reaalseid sanktsioone, mida saaksime kohaldada; meil pole mingit mõjujõudu.
Nagu eelkõneleja ütles, näitavad arvud ka seda, et Hiinast massiliselt imporditavate tekstiilide hinnaga on midagi väga valesti. Hinnad on langenud peaaegu kolmandiku võrra ja seda langust ei saa üksnes vahetuskursi erinevuste arvele kirjutada. Pealegi, proua volinik, on tootmiskulud Hiinas viimase aasta jooksul järsult tõusnud ning see viitab sellele, et nende hindade puhul on tegemist dumpinguhindadega. Me loodame teile, et te ei lase sellel vastuväideteta sündida. Nagu proua Wortmann-Kool varem märkis, on viimase kahe aasta jooksul kadunud 350 000 töökohta. See on suuresti tingitud ebaõiglasest konkurentsist ja me peame sellele olukorrale reageerima.
See ei ole ainuke mureküsimus, proua volinik. Nagu teate, on praeguses majanduskliimas palju raskem saada krediidikindlustust ja sellel on otsene hukatuslik mõju ekspordile. Prantsusmaa valitsus on juba töötanud välja täiendava krediidikindlustuse süsteemi rõiva- ja tekstiilisektori jaoks. Tasuks kaaluda, kas peaksime seda süsteemi Euroopa tasandil soovitama ja tõhustama. Ma ei paku välja ühtlustamist, vaid et me püüaksime Euroopa tasandil sisse seada algatused eesmärgiga Prantsuse süsteemi mõnevõrra edendada. Kas te saate meile lubada, et te viite teile antud volituste raames sellesisulisi algatusi ellu? Need algatused ei pea midagi maksma minema. Asi on lihtsalt poliitilises tahtes ja koordineerimises.
Martí Grau i Segú
(ES) Proua juhataja, volinik, nagu hiljuti tunnistasime, kannatab tekstiilisektor praegu suure kriisi käes, sellega on kaasnenud mitme äriühingu sulgemine, nende tegevuse ümberpaigutamine ja koondamised, eriti piirkondades, mis on sellele sektorile spetsialiseerunud.
Praegust majanduskriisi silmas pidades peaks Euroopa Komisjon võimalikult kiiresti koos liikmesriikidega reageerima, et leevendada sellise ümberstruktureerimise sotsiaal-majanduslikke mõjusid. Need muutused on olnud eriti dramaatilised kriisist mõjutatud piirkondade ja perekondade jaoks.
Ma arvan, et tekstiili- ja rõivatööstussektori töötajatele tuleks anda abi ning koostada tuleks sotsiaalmeetmete kavad, et toetada ettevõtteid, mis on läbi tegemas ümberkorraldusi ja on praegu väga raskes olukorras. Oleks väga soovitav suunata märkimisväärne osa Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist tekstiilisektori ümberstruktureerimisele ja ümberõppele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, mis moodustavad valdava osa sellest sektorist Euroopa Liidus. VKEd on turu liberaliseerimise mõjude tagajärjel oluliselt kannatanud.
Lisaks sellele tuleks taastada impordikontrollisüsteemid, eelkõige Hiinast imporditavate toodete puhul nende mahu tõttu. Kõnealusel juhul ei ole tegemist kaubandustõkete propageerimisega. Pigem on tegemist selle olulise muutuse negatiivsete mõjude kompenseerimisega. Me ei tohiks unustada, et Euroopa Liit on maailmas suuruselt teine tekstiili- ja rõivatoodete eksportija ja seetõttu on vaja tagada optimaalne juurdepääs kolmandate riikide turgudele. See on oluline tekstiili- ja rõivatööstuse tuleviku jaoks Euroopa Liidus ja eelkõige VKEde jaoks.
Kõik see peab loomulikult toimuma selliselt, et samas oleks nendes riikides sotsiaalsete standardite ja keskkonnanormatiivide edendamisele tuginedes tagatud õiglane konkurents. Selles suhtes oleks väga kasulik anda tarbijatele täpset teavet, näiteks määruse kohta, millega kehtestatakse "made in” etikettidega märgistamine ja mis nagu teada, ei ole veel ellu rakendatud, arvestades, et see tähendaks seda, et imporditud toodete puhul kehtiksid samasugused tarbijaohutuse ja -kaitse nõuded nagu need, mis kehtivad Euroopa Liidus valmistatud toodete puhul.
Elisa Ferreira
(PT) Proua juhataja, volinik, ma kavatsen esitada oma küsimused väga lühidalt. Minu esimene küsimus puudutab Euroopa Liidu spetsiaalset tekstiilitoodete järelevalvemehhanismi, mis aegus - nagu mainitud - 31. detsembril 2008. Proua volinik, meil ei avaldata üksikasjalikku ja korrapärast statistilist teavet impordi, ekspordi ja hindade kohta, nii nagu seda tehakse Ameerika Ühendriikides. Ilma nende andmeteta ei ole Euroopa Liidul võimalik reageerida ebaausate võtete kasutamisele ja komisjonil endal ei ole võimalik oma strateegiat määratleda. Sarnaselt teistele parlamendiliikmetele paluksin teil sellele küsimusele tähelepanu pöörata.
Teiseks, Euroopa Liidus kaasneb tootmisega järjest mahukam ohutuseeskirjade, sotsiaalvaldkonna õigusaktide ja keskkonnanormatiivide järgimine. REACH näiteks on üks hiljutisi algatusi, millega luuakse meie jaoks veelgi rohkem nõudeid.
On oluline, et komisjonil oleks selge strateegia, mida oleks näha ja mille abil saaks kontrollida seda, kas imporditud toodete puhul kohaldatakse samu nõudeid. Millisel moel on praegustes vabakaubanduslepingutes need aspektid nagu kord ja kohus tagatud? Mis puutub "made in” etikettidesse, siis kas see tõesti võiks aidata seda probleemi lahendada?
Kolmandaks, Euroopa Liit on praeguse kriisi vastu võitlemiseks käivitanud majanduse taastamise kava. Millist rolli mängib selles kontekstis kaubanduspoliitika? Mida kavatseb komisjon teha ajal, mil mitmed teised riigid, nagu näiteks Hiina, alustavad järjest rohkemate mittetariifsete tõkete kohaldamist, et meie Euroopa import ei saaks pääseda Hiina turule? Milliseid ettepanekuid on komisjonil Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ajakohastamise või kohandamise suhtes, samuti struktuurifondide raames antava abi suhtes, et parandada Euroopa tekstiilitööstuse praegust olukorda?
Ja viimasena - kas võib olla, et kriis, milles praegu oleme, sunnib lõpuks ometi komisjoni märkama, milline laastav mõju on ülehinnatud eurol Euroopa majandusele? Kuidas saab volinik suurendada - ma olen just lõpetamas - teadlikkust tasakaalu taastamise suhtes oma kaasvolinike ja nende üksuste seas, mis tegelevad Euroopa rahapoliitikaga ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad - mida teie, lugupeetud volinik, teeksite Hiina ja India turgude avanemise kiirendamiseks? Peamine on loomulikult see, et meil peaks olema võimalik oma tooteid nendesse riikidesse eksportida. Väga paljud Euroopa äriühingud on Hiinasse investeerinud, sinna tehaseid ehitanud või neid seal omandanud. Just seetõttu on avatum turg meie jaoks tõesti esmatähtis. Milline on teie tegevusvabadus - vajaduse korral koostöös volinik Kovácsiga - näha tekstiilitööstusele nende krediidivõime soodustamise eesmärgil ette maksusoodustused, näiteks lühem amortisatsiooniaeg? See aitaks loomulikult kaitsta ka töökohti. Siis kui Baseli II kokkulepet tulevikus rakendama hakatakse, on järelikult vaja ka struktuure, mis aitavad ettevõtete krediidivõimet suurendada.
Zbigniew Zaleski
(PL) Lugupeetud volinik, ma soovin loomulikult väljendada tugevat toetust meie kolleegidest parlamendiliikmete nendele seisukohtadele, mille kohaselt tuleks meie väikeettevõtteid kaitsta madalakvaliteediliste kaupade ning võlts- ja piraatkaupade eest. Ma mäletan, et Toscana tootjate ühenduse esindaja palus meilt oma külaskäigu ajal, et me tunnistaksime seda, et nad ei vaja kaitset, vaid selget kinnitust, et "Made in Italy” etikett oleks nähtav üksnes nende Itaalia toodetel.
Nüüd aga sooviksin midagi lisada ja teavitada komisjoni sellest, et komisjoni ees seisab seoses ühe teatud dilemma lahendamisega keeruline ülesanne. Ühelt poolt tahavad tarbijad loomulikult osta odavamaid tooteid, teisisõnu madalama hinnaga tooteid, olenemata sellest, kas need tooted on pärit Hiinast või mõnest teisest riigist; teiselt poolt aga peavad tarbijad teadma, et selle hinnaks võib olla see, et nende kaaskodanikud kaotavad oma töökohad. Võib-olla aitaks teid kui inimest, kes toetab sellele dilemmale lahenduse leidmist, siinkohal inimeste teavitamise kampaania, mille käigus saaks esitada küsimusi ja teha ettepanekuid, mida ühiskond saaks omalt poolt toetada. Seda seetõttu, et see puudutab tarbijat, mitte üksnes komisjoni.
Miloslav Ransdorf
(CS) Aitäh, proua juhataja, mul on vaid üks lühike märkus terve selle kompleksse teema kohta, mis puudutab tekstiilitööstust ja üleilmastumise mõju sellele. Ma usun, et üksnes kaitsemeetmete kohaldamine on tõenäoliselt vale. Kõige olulisem on tõsta Euroopas tehnoloogia ja tootmiskvaliteedi taset ja viia Euroopa tekstiilitööstust edasi sellega, et orienteerida see ümber eritoodetele ja sellisele kvaliteedile, mida Aasia konkurendid ei suuda saavutada. See on täiesti teostatav ja mõningad Euroopa äriühingud on seda teed juba läinud ja loonud uusi turusegmente, milles nad tunnevad end üldiselt hästi. Ma usun, et sellised jõupingutused peaksid olema oma olemuselt üleeuroopalised ja need nõuavad hästi läbimõeldud kontseptsiooni.
Juhataja
- Lugupeetud volinik, kas ma tohin kõigepealt öelda, et mul on hea meel teid siin istungisaalis taas näha.
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Proua juhataja, lubage mul vastata mõnele esitatud küsimusele. Mitu auväärt parlamendiliiget - Georgios Papastamkos, Gianluca Susta, Elisa Ferreira, Martí Grau i Segú ja Zbgniew Zaleski - rääkisid "made in” ettepanekust. Ma leian, et komisjoni esitatud ettepanek on mõistlik, see tuleks vastu võtta ja see on äritegevuse huvides. Nagu aga auväärt parlamendiliikmed teavad, ei ole mul veel nõukogu enamuse toetust ja igasugune toetus, mida parlamendiliikmed mulle selle enamuse toetuse saamiseks anda saavad, on väga teretulnud.
Mitu parlamendiliiget - eelkõige Gianluca Susta, Tokia Saïfi, Francisco Assis ja DanutBudreikait- rääkisid kaubanduse kaitsemeetmetest ja sellest, kui oluline on hoolitseda selle eest, et me kasutame enda käsutuses olevaid meetmeid tõhusalt. Ärakuulamisel andsin lubaduse, et ma teen seda, ja olen jätkuvalt seda meelt.
Mis puutub intellektuaalomandisse, siis on oluline, et meil oleks tegevuskava, ning ma kavatsen sellega tegeleda. Samuti sooviksin eraldi käsitleda konsultatsioonipunkti ja väikeettevõtete teemat. Kõnealune konsultatsioonipunkt on loodud selleks, et aidata väikeettevõtetel lahendada enda kaitsmisega seotud probleeme. Ma olen selle konsultatsioonipunkti üle väga tänulik. Kui parlamendiliikmed sooviksid saada teavet või on selle teema pärast mures, on nad teretulnud minuga ühendust võtma.
Kaitsmine ja mitteprotektsionism on aruteludes väga oluline teema. Sooviksin vaid öelda - võib-olla eelkõige Rovana Plumbile ja Miloslav Ransdorfile -, et neil kahel on oluline erinevus. On väga tähtis protektsionismi vastu võidelda; samas on oluline hoolitseda selle eest, et me toetame oma tööstusi, et need oleksid suutelised tulevikus konkureerima ja kauplema.
Parlamendiliikmed esitasid mitu huvitavat mõtet, näiteks mõjuhinnangud tööstuse jaoks, ning ma räägin neist oma kolleegile Günter Verheugenile. Ta mõistab, kui oluline on andmeid ja statistikat koguda, kuid ma hoolitsen ka selle eest, et ta kuuleks teie tõstatatud mureküsimustest. Nagu öeldud, peame vaatama kõiki laual olevaid algatusi ja vaatama, kuidas tegeleme turgudele juurdepääsu küsimusega. Ütleksin härra Guerreirole, et olen täielikult sama meelt tekstiili- ja rõivatööstuse strateegilise olulisuse suhtes ja selle tähtsuse suhtes arutelu jaoks, mida oleme pidanud turule juurdepääsu kiirendamiseks.
Minu viimane märkus on adresseeritud Paul Rübigile: Ma ei oska teile paugupealt öelda, kuidas me peame turgude avanemist Indias ja Hiinas kiirendama, kuid arutlen selle küsimuse üle rohkem kui heameelega teile sobival ajal.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Czesław Adam Siekierski  
Odava tekstiili import Hiinast Euroopasse on probleem, mis on viimasel ajal maailma kaubanduse järkjärgulise liberaliseerimise tõttu süvenenud. Hiina tekstiilitööstusel, mille käsutuses on miljonitest inimestest koosnev odav tööjõud, on ilmselge eelis Euroopa tootjate ees, kes on peamiselt spetsialiseerunud margitoodetele. Mis puutub omamaise tootmise järkjärgulisse kõrvaletõrjumisse Hiinast pärit konkureerivama hinnaga importtoodete poolt, siis võime siin näha negatiivseid sotsiaalseid mõjusid, mis puudutavad eeskätt neid piirkondi, mis on sajandite vältel riiete tootmisele spetsialiseerunud. Kuna me võitleme praegu ajaloo ühe tõsiseima majanduskriisiga, on suurte ühenduse alade vaesumise oht isegi suurem.
Odavate riiete kontrollimatu sissevool Aasiast tähendab aga ka salakaubitsetud margitoodete probleemi, mis nõrgendab Euroopa tootjate positsiooni veelgi ning seab tarbijad tõsisesse ohtu seoses imporditud toodete madala kvaliteediga.
Ei ole mingit kahtlust, et kahepoolse kontrolli kokkuleppe aegumise tõttu 2008. aasta lõpus on vaja võtta kohesed meetmed selle süsteemi pikendamiseks. Samuti on soovitav luua Euroopa Liidus kõrgetasemeline rühm, kelle ülesandeks oleks teostada järelevalvet Hiina tekstiili sissevoolu üle ja kontrollida tekstiilitoodete kvaliteeti. Pidades silmas, et majanduslanguse ajal peaksid liikmesriikide valitsused ja komisjon pöörama erilist tähelepanu töökohtade kaitsmisele, palun anda Euroopa tekstiilituru kaitsmisele eelisstaatus.
