Euroopan tavaraliikenteen logistiikka kestävän liikkuvuuden avaintekijänä (keskustelu) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana Inés Ayala Senderin laatima liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietintö Euroopan tavaraliikenteen logistiikasta kestävän liikkuvuuden avaintekijänä.
Inés Ayala Sender  
esittelijä. - (ES) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänä iltapäivänä EU:n kasvun, kilpailun ja työllisyyden kannalta keskeisestä alasta, nimittäin logistiikasta.
Logistiikka on keskeisen tärkeää kansalaistemme päivittäisen elämän laadulle, vaikka he eivät sitä riittävän selvästi ymmärräkään. Tällä hankkeella yritetään muun muassa lisätä tämän aiheen näkyvyyttä kansalaisten keskuudessa.
Tämän alan osuus on Euroopan unionin BKT:sta noin 13 prosenttia, ja se on taloudellisesti erittäin merkittävä, sillä sen osuus EU:n lopputuotteiden kustannuksista on yhteensä noin 10-15 prosenttia. Joillakin aloilla, kuten niin tärkeässä autoteollisuudessa, sen osuus on jopa sosiaalikustannuksia suurempi.
Se on myös ala, joka on tähän mennessä näyttänyt olevan ainoastaan teollisuuden ja markkinoiden asiana; sen menestyminen ja kasvupotentiaali on näyttänyt olevan kiistämätön, ja näin on oltava myös jatkossa. Olemme kuitenkin uskollisia vakaalle käsityksellemme siitä, että parhaat markkinat ovat säänneltyjä markkinoita, jotka helpottavat ja edistävät myönteisiä valmiuksia ja estävät lisäksi potentiaaliset riskit ennen kuin niistä muodostuu esteitä välttämättömälle kasvulle, luovuudelle ja kansalaistemme kehitykselle. Sen vuoksi olemme iloisia komission päätöksestä alkaa tarkastella tätä alaa sen kannalta, miten Euroopan unioni voi osaltaan lisätä mahdollisuuksia ja vähentää ilmeisiä riskejä, koska EU:n kuljetusala on ennusteiden mukaan kasvussa. Tällä hetkellä puhutaan noin 50 prosentin kasvusta vuosina 2000-2020. Näin ollen alalla pystytään hyödyntämään ja lisäämään siinä avautuvia mahdollisuuksia tilanteessa, joka meidän käsityksemme mukaan voidaan määritellä viiden keskeisen painopisteen mukaisesti.
Ensimmäinen painopiste on hiljattain tapahtunut itälaajentuminen, joka kasvattaa etäisyyksiä ja luo syrjäalueita; se luo samalla kuitenkin uusia mahdollisuuksia niin markkinoille kuin kaupalle kansalaistemme erilaisissa kulttuureissa.
Toinen painopiste on globalisaatio, joka nopeuttaa kauppaa, laajentaa tarpeita ja määrittelee uudelleen alueiden ja kansojen maantieteellisen sijainnin. Ajattelen nyt kotimaatani Espanjaa, joka näyttää olevan laajentumisen kannalta syrjässä mutta jonka globalisaatio on asettanut kaupan kannalta risteysasemaan niinkin tärkeiden alueiden kuin Latinalaisen Amerikan, Afrikan tai Aasian osalta.
Toinen logistiikkakysymyksen ratkaisun kannalta tärkeä painopiste on ilmastonmuutos ja nykyinen energiantarve. Meidän on tehostettava infrastruktuurin käyttöä, parannettava liikenteen ohjausta ja vähennettävä lastittomia matkoja; nykyinen logistiikka pystyy vaikuttamaan tähän suuresti.
Neljäs painopiste ovat mahdollisuudet parantaa tiedonvaihtoa, johon pyrimme EU:ssa seitsemännen puiteohjelman yhteydessä, sekä koko osaamistalouden tulevaisuus. Logistiikkaan ruumiillistuu koko älykäs liikenne - liikenne, jonka peruskäsitteeseen kuuluu suunnittelu ja joka perustuu yhä enemmän älykkäisiin liikennejärjestelmiin. SESAR, SafeSeaNet ja Track and Trade ovat kaikki keinoja ja uusia teknologioita, joita alalla on käytetty menestyksekkäästi.
Väestörakenteen muutokset ja nuorten työllisyysodotukset ovat myös osa-alueita, joihin logistiikalla voi olla ratkaisevan tärkeää vaikutusta. Niitä varten mietintöehdotuksessa yritetään erityisesti tukea komissiota sen yrittäessä tunnistaa pullonkauloja ja laatia uusia ehdotuksia.
Meidän on estettävä hallinnollisen taakan paisuminen käyttämällä juuri näitä älykkäitä järjestelmiä vähentääksemme ja rajoittaaksemme muodollisuuksia, jotka ovat yhä moninaisia erityisesti tullin ja kauppamerenkulun alalla. Uskon kuitenkin, että tätä koskevat ehdotukset, joita komissiossa parhaillaan laaditaan toimintasuunnitelman yhteydessä, saattavat olla erittäin myönteisiä.
Toinen pullonkaula, jonka osalta ehdotamme myös useita ratkaisuja, on infrastruktuurin puute ja siihen liittyvä liian vähäinen rahoitus. Toistammekin tarpeen lopettaa rajatylittävien verkostojen järjestelmä avaamalla Pyreneillä tai Alpeilla käyttämättömiä historiallisia solia, joiden käytöstä olisi mielestämme apua, ja vähentämällä eräiden maanteiden ruuhkia avaamalla rautatietunneleita.
Kannatan erityisesti ehdotusta, joka koskee tavarakuljetuksiin tarkoitettua rautatietä. Kehotamme komissiota toimittamaan meille asiasta ehdotuksen.
Rahoitustarpeen osalta haluaisimme keskustelua riittävän kunnianhimoisen eurooppalaisen liikennepolitiikan tulevaisuuden rahoituksesta niin, että logistiikka olisi siinä mukana ensisijaisena aiheena.
Työvoiman puutetta koskevassa kysymyksessä kannatamme komission ehdotusta tehdä ammatista houkuttelevampi, mutta haluaisimme kiinnittää koulutuksen ohella huomiota sosiaalisten olojen ja työolojen parantamiseen.
Haluamme lopuksi myös tukea ja kannustaa komissiolle huomauttamalla, että kaupunkiliikenteen tulevaan tarkasteluun on sisällytettävä kaupunkilogistiikkaa koskeva luku. Uskomme, että kansalaisemme kärsivät ruuhkista päivittäin juuri siksi, että logistiikka, jota sen moitteettomasti toimiessa ei edes huomata, on osoittautunut epäonnistuneeksi. Olemmekin sitä mieltä, että logistiikan on jo aika saada ansaitsemansa asema eurooppalaisessa keskustelussa.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan esittää erityiset kiitokset Inés Ayala Senderille hänen tavaraliikenteen logistiikkaa koskevasta mietinnöstään. Todettakoon Inés Ayala Senderille, että muistan vierailumme Zaragozaan, jossa meillä oli tilaisuus tutustua niihin hyötyihin, joita EU:ssa parhaillaan tehtävä logistiikan kehittämistyö on saanut aikaan.
Mietintö herättää meissä suuria toiveita niiden toimintatapojen onnistumisesta, jotka komissio otti käyttöön logistiikasta vuonna 2006 antamassaan tiedonannossa. Tämä päätöslauselma on tärkeä askel parlamentin ja komission yhteisissä toimissa EU:n tavaraliikenteen toimivuuden parantamiseksi.
Pidän sitä erittäin kannustavana senkin vuoksi, että esittelen muutaman viikon kuluttua logistiikkaa koskevan toimintasuunnitelman.
Inés Ayala Sender on esittänyt vaikuttavalla tavalla ne asiat, joista tässä on kyse: taloudellinen ulottuvuus ja logistiikan tehokkuus, jotka ovat talouksiemme kilpailukyvyn kannalta keskeisiä elementtejä. Logistiikka helpottaa tavaran kulkua ja auttaa tekemään tuotteistamme kilpailukykyisiä tarjoamalla niille pääsyn kaukaisemmille markkinoille. Logistiikasta on näin ollen tullut tärkeä ja dynaaminen toimiala, jolle syntyy uusia työpaikkoja, ja EU:lla on tällä alalla menestyneimmät logistiikkayritykset. Logistiikka parantaa lisäksi ympäristötehokkuutta. Kuten Inés Ayala Sender totesi, se auttaa myös vähentämään liikenneruuhkia. Tavaraliikenteen ja logistiikan haasteina ovat myös liikenneonnettomuuksien, saasteiden ja melupäästöjen vähentäminen.
Logistiikan osalta tehtävässä työssä ei ole kyse tämän nopeasti kasvavan alan sääntelystä vaan logistiikan kestävän tulevaisuuden varmistamisesta auttamalla ottamaan käyttöön liikennealalla yhä esiintyvää tehokkuuspotentiaalia. Juuri sen vuoksi olemmekin kehittäneet ajatuksen komodaalisuudesta, eri liikennemuotojen tehokkaasta yhteistoiminnasta. Logistiikkaa voidaan käyttää siinä hyväksi sovitettaessa yhteen taloudellisia ja ympäristönsuojeluun liittyviä tavoitteita.
Logistiikan kehittämisen tiellä on kuitenkin esteitä. Uusien ratkaisujen tiellä on ensinnäkin yhdenmukaisuuden ja yhteisten sääntöjen puute ja etenkin puutteellinen tieto- ja viestintätekniikan kehitys. Voisimme tehdä tavaraliikenteestä suunnitelmallisempaa, voisimme parantaa liikennejärjestelmien toimivuutta ja turvallisuutta, meidän pitäisi parantaa tavaroiden seurantaa ja varmistaa, että asiakkailla on riittävästi tietoa. Logistiikkaketjun on toimittava yhtenäisenä kokonaisuutena, vaikka siihen osallistuisi useita eri kumppaneita ja liikennemuotoja.
Toiseksi meidän on annettava enemmän painoa tavaraliikenteen laadukkuudelle käyttämällä palvelun laatuindikaattoreita ja vaihtamalla tietoa hyvistä toimintatavoista. Meidän on siis parannettava ammatinharjoittajien koulutusta ja tunnustettava heidän ammattitaitonsa.
Kolmanneksi meidän on ratkaistava tavaraliikenteen esteenä olevien pullonkaulojen ongelma. Olemme kysyneet kaikkien logistiikka-alalla työskentelevien mielipidettä ja saaneet satoja vastauksia, jotka auttavat meitä valmistelemaan logistiikkaa koskevaa toimintasuunnitelmaa.
Inés Ayala Senderin mietinnössä korostetaan myös aivan syystä hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista, infrastruktuuri-investointien tarvetta sekä logistiikan aiheuttamia ongelmia kaupunkialueilla. Tarvitsemme konkreettisia vastauksia kaikkiin noihin kysymyksiin.
Olen tyytyväinen siihen, että liikenne- ja matkailuvaliokunta on antanut todellista merkitystä logistiikkaa koskevalle toimintasuunnitelmalle, jonka esittelen lokakuussa. Suunnitelmassa on esitettävä konkreettisia toimenpiteitä, joilla on selkeät tavoitteet ja tarkoin määrätty aikataulu. Siihen sisältyy useita aloitteita, jotka koskevat muun muassa ensisijaisesti tavaraliikennettä varten rakennettavaa rautatieverkostoa, satamapolitiikkaa sekä esteetöntä merialuetta ja merten moottoriteitä koskevaa kahta komission asiakirjaa. Noiden toimenpiteiden käyttöönotto on tärkeä viesti ja tarjoaa meille keinon määritellä vaihtoehtoisia liikennemuotoja, jotka ovat tehokkaita, yhdennettyjä ja ympäristöystävällisiä ja vastaavat tietenkin käyttäjien tarpeita. Toimintasuunnitelmaan kytketään toimenpiteitä, joilla lisätään rautatie-, meri-, ja sisävesiliikenteen vetovoimaa.
Komissio ei väitä voivansa ratkaista EU:n tavaraliikenteen ongelmia omin voimin, mutta myös sen osalta Inés Ayala Senderin mietintö on jäsenvaltioille viesti, joka kannustaa niitä kehittämään omia logistiikkaa koskevia aloitteita erityisesti investoimalla infrastruktuureihin läheisessä yhteistyössä Euroopan unionin kanssa. Onnistumme vain, jos jäsenvaltiot ja Euroopan unioni toimivat yhdessä.
Logistiikka on huomattavan suuri ongelma. Etsimällä siihen ratkaisua saamme aikaan sen liikennemuotosiirtymän, jonka haluamme toteuttaa torjuttaessa maapallon lämpenemistä. Juuri hyvän logistiikan ja hyvän liikenneinfrastruktuurin avulla voimme mielestäni saada liikkuvuuden EU:ssa kestävälle pohjalle eli vastaamaan ympäristövaatimuksiamme talouden ja EU:n kansalaisten hyväksi.
Saanen kiittää Inés Ayala Senderiä vilpittömästi hänen panoksestaan logistiikan edistämisessä. Logistiikka on kestävän kehityksen mukaisen liikenteen kehittämisen kannalta avainasemassa.
Satu Hassi  
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, lämmin kiitos esittelijä Ayala Senderille hyvin ansiokkaasta mietinnöstä.
Olen kuitenkin pahoillani, että liikennevaliokunta jätti mietinnöstä pois eräitä keskeisiä teollisuusvaliokunnan esittämiä asioita. Niistä tärkein on liikenteen ulkoisten kustannusten, kuten ympäristökustannusten, sisäistäminen. Todellisia kustannuksia, mukaan lukien ympäristö- ja sosiaaliset kustannukset, vastaava hinnoitteluhan on keskeinen keino kehittää liikennejärjestelmästä älykäs, tehokas ja rationaali. Sveitsissä rekkaliikenteen tietulli on tehokkaasti siirtänyt kuljetuksia rautateille ja vähentänyt tyhjinä kulkevien rekkojen määrää. Tämä on hyvä esimerkki meille kaikille.
On oivallettava, että tehokas ja rationaali liikenne on eri asia kuin maantieliikenteen jatkuva paisuminen. Liikenteen hiilidioksidipäästöt eivät voi jatkaa nykyistä kasvuaan, muuten se tekee tyhjäksi muilla sektoreilla, kuten teollisuudessa, saavutetut päästövähennykset.
Mathieu Grosch
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, haluan aluksi kiittää komissiota ja esittelijää heidän työstään. Tavaraliikenteen logistiikka on niin laaja aihe, että siinä ei ole aina helppoa rajoittua vain pääkohtiin. Ranskaksi todetaankin osuvasti: ”qui trop embrasse mal étrein”. Olkaamme siis hyvillämme siitä, että olemme tänään onnistuneet tuomaan avainkohdat esiin!
Meidän on astuttava uudelle maaperälle, sillä tämä ei ole helppo ala. Se on ala, jossa talous ja kasvu ovat ristiriidassa ympäristön ja turvallisuuden kanssa. Yksinkertaistaen voidaankin todeta, että kaikki haluavat tavaroita, mutta kukaan ei halua liikennettä. Tällä sektorilla ei siis ole kovinkaan hyvä julkisuuskuva, vaikka se todellakin tarjoaa erittäin hyviä työllisyysnäkymiä. Meidän on tehtävä oma osamme muistuttaaksemme ihmisiä ensinnäkin siitä, että se on tärkeä taloussektori, ja toiseksi, että voimme astua uudelle maaperälle, ja kolmanneksi, että sektorilla on nykyään yhä työllisyyspotentiaalia.
Pidän silti hyvin tärkeänä mainintaa koulutuksesta, ja tähän asiaan olisi tartuttava eri maissa. Näihin osa-alueisiin erikoistuminen voi johtaa uusiin ja kiinnostaviin työpaikkoihin. Tutkimuksella voidaan myös tehostaa tavaraliikennettä ja tehdä siitä ympäristöystävällisempää ja turvallisempaa. Maiden välinen yhteistyö on edelleen keskeisessä asemassa. Ajatellaanpa vain Euroopan laajuisia verkkoja. Kaikki ajattelevat maailmanlaajuisesti, kukaan ei halua toimia paikallisesti. Yksinkertaistaen voidaankin todeta, että haluamme näitä verkostoja kaikkialle, mutta meillä ei ole resursseja riippumatta siitä, neuvottelemmeko neuvoston kanssa saadaksemme lisää varoja tai maiden itsensä kanssa.
Mitä liikennemuotoihin tulee, en usko, että kukaan vastustaa tavaroiden siirtämistä rautateille ja sisävesireiteille, mutta oleellisinta on tehokkuus. Tehokkuus ei ole ainoastaan hintakysymys. Jos rautatiekuljetuksista tulee halvempia olematta sen tehokkaampia, emme saa aikaan liikennemuotosiirtymää. Tehokkuus on siis yhdistettävä hintaan, jos haluamme löytää asiaan riittävän ratkaisun.
Saanen lopuksi käsitellä megarekkojen ja standardisoimisen kysymystä. Me emme voi asettaa kieltoja tai antaa lupia kaikelle yksin EU:n tasolla. Meidän on tehtävä oikeanlaista yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja löydettävä esimerkiksi turvallisuutta ja infrastruktuuria koskevia direktiivejä, joissa on määriteltävä, ovatko tällaiset megarekat hyväksyttäviä.
Gilles Savary
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää Inés Ayala Senderiä hänen aloitteestaan.
Arvoisa komission jäsen, luulenpa, ettemme ole vielä tottuneet puhumaan logistiikasta sen enempää EU:n tasolla kuin jäsenvaltioissakaan. Meillä on usein maantiepolitiikkaa, rautatiepolitiikkaa, ilmailupolitiikkaa, meripolitiikkaa, ja joissain maissa näiden koordinointi on erittäin vaikeaa. Logistiikassa on yksinkertaisesti kyse siitä, että vältetään liian monet siirrot eri liikennemuotojen välillä ja varmistetaan, että niitä käytetään optimaalisesti silloin kun se on tehokkainta ja kannattavinta. Pidän Inés Ayala Senderin aloittamaa työtä tuolta osin erittäin lupaavana, ja odotamme tietenkin kovasti komission tiedonantoa.
Haluan myös toistaa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan esittämän huomautuksen. Asiaan liittyvistä ympäristönäkökohdista raportointi ei ole mielestäni saanut riittävästi painotusta. Meidän on tietenkin kehitettävä logistiikkaa EU:ssa, ja liikennepolitiikka on apuväline sisämarkkinoilla ja niiden kehittämisessä, mutta emme yhtäältä voi asettaa kunnianhimoisia suunnitelmia kasvihuonekaasujen vähentämisestä ja toisaalta olla liian vaatimattomia.
Olenkin tuolta osin huolissani siitä, että 60 tonnin rekkojen on annettu livahtaa kaikkiin mietintöihin. Eräässä aiemmassa mietinnössä mainittiin vaatimattomasti eurooppalaisen modulaarisuuden käsite; toisissa mietinnöissä puhutaan mega- ja ylipitkistä raskaista ajoneuvoista (”gigaliners”), jolloin maantieliikenteen lobbareiden teoriana on, että mitä suurempi rekka, sitä vähemmän se kuluttaa ja sitä suuremmat ovat säästöt. Se ei ole totta. Mitä suurempi rekka, sitä kilpailukykyisempi se on rautatie- ja vesiliikenteeseen verrattuna ja sitä enemmän komission rautatie- ja vesiliikennepolitiikka ja merten moottoriteitä koskeva politiikka heikentyy. Siitä ei edes enää kannata puhua. Rekkoja tulee olemaan aina, mutta varmaa on, että tavaroiden määrä maanteillä lisääntyy reilusti, ja silloin me olemme epäonnistuneet.
Jeanine Hennis-Plasschaert
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, komissio totesi tiedonannossaan syystäkin eikä edes ensimmäistä kertaa, että logistiikka on tärkeä keino vastata kaikenlaisiin uusiin haasteisiin, kuten esimerkiksi ympäristöhaasteisiin. Aivan yhtä tärkeä tehtävä logistiikalla on tietenkin unionin kilpailukyvyn kannalta. Tässä on asetettava etusijalle eurooppalaisen liikennejärjestelmän optimointi, nykyisistä pullonkauloista aiheutuvan ongelman ratkaiseminen ja edistyneen logistiikan käyttö. Tarvitaan tekoja. Miten voimme tehostaa yksittäisiä liikennemuotoja ja niiden yhdistelmiä? Se onkin miljoonan dollarin kysymys. Haluan korostaa tässä sitä, että tavaraliikenteen ennakoituun kasvuun on vastattava mahdollisimman pragmaattisesti. Jos haluamme löytää ratkaisun noinkin suureen kasvuun, meidän on hyödynnettävä mahdollisimman hyvin kaikkia liikennemuotoja: ei kerta kaikkiaan vain yhtä tai toista vaan kaikkia niitä.
On vahinko, että - kuten Gilles Savary äsken totesi - parlamentin vastaus tiedonantoon uhkasi jumiutua poliittiseen keskusteluun siitä, pitäisikö nämä pitemmät raskaan liikenteen ajoneuvot - ekokombit tai ylipitkät raskaat ajoneuvot - hyväksyä. Pitkien puheiden jälkeen meillä on nyt sopimus kompromissista, joka on mahdollisimman tasapuolinen. Koska kuulun niihin, jotka kannattavat näitä suuria ja pitempiä raskaan liikenteen ajoneuvoja, haluan lisätä yhden asian: se, että vaaditaan innovatiivisia ideoita, jotka sitten tyrmätään perättömin perusteluin, ei johda meitä mihinkään. Perustakaa päätöksenne asianmukaiseen tutkimukseen, sanon minä. Maanteiden tavaraliikenteen ennakoitu kasvu on meille jälleen kerran äärimmäinen testi. Lähitulevaisuuden tulokset riippuvat siitä, millaiseen tärkeysjärjestykseen asetamme nykyiset esteet. Pyhiä asioita on uhrattava, ja niihin kuuluu myös pitempiin raskaan liikenteen ajoneuvoihin liittyviä asioita, kuten esimerkiksi ajokieltojen leviäminen Euroopan unionissa. Pyhiä asioita ovat myös kabotaasi ja niin edelleen ja niin edespäin. Toivon vilpittömästi, että nämä painopisteet saavat piakkoin selkeämmän muodon Euroopan komission toimintasuunnitelmassa.
Jäljellä ovat enää kiitokset esittelijälle hänen tekemästään kovasta työstä. Lähden saman tien pois, mutta en epäkohteliaisuuttani vaan siksi, että minulla on tärkeä kokous toisaalla.
Liam Aylward
UEN-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen tämänpäiväisen mietinnön sisältöön, joka tukee Euroopan laajuisten maantieverkkojen laajempaa kehittämistyötä Euroopassa.
Irlannin tämän hetken toiseksi laajin maanteiden kehittämishanke on M3:ksi kutsutun 112 kilometrin pituisen tien rakentaminen. Tie kulkee Dunshaughlinin, Navanin ja Kellsin kaupunkien ohi Meathin kreivikunnassa.
Irlannin lehdistössä on kirjoitettu viime aikoina runsaasti komission roolista M3-hankkeen yhteydessä. Eräät kehittämishanketta vastustavat ihmiset ovat esittäneet tässä asiassa komission roolin täysin väärässä valossa. Haluan korjata väärinkäsityksen komission tarkasta roolista M3-hankkeessa. Komissio lähetti 29. kesäkuuta 2007 Irlannin hallitukselle perustellun lausunnon muodossa kirjeen pyytäen selvitystä siihen, miksi Irlannin hallitus ei ollut laatinut toista vaikutustenarviointia, kun Lismullenissa tehtiin arkeologinen löytö viime maaliskuussa. Irlannin hallitus puolustaa kantaansa, koska se ryhtyi toimiin vasta saatuaan kansallismuseon johtajalta riippumattomia selvityksiä asiasta. Selvityksessä suositeltiin, että löydön osalta tehdään Lismullenissa kaivauksia ja että se suojellaan historiankirjoitusta varten. Tämä ehdotettu toimintasuunnitelma sai kannatusta Irlannin valtion pääarkeologilta. Vaikka komissio lähetti Irlannin hallitukselle perustellun lausunnon muodossa kirjeen, se ei kuitenkaan tarkoita, kuten on kerrottu, että Euroopan unioni määräisi Irlannille satojen tuhansien miljoonien eurojen sakot tai että tien rakentaminen, joka on jo päässyt vauhtiin, olisi lopetettava, tai että Irlantia vastaan nostettaisiin kanne. Tiedän, että tämä on tunnekysymys, mutta Euroopan unionin rooli tässä asiassa on asetettava oikeisiin mittasuhteisiin.
Eva Lichtenberger
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, koska olen vihreä, kannatan tietenkin kaikkia logistiikkaan tehtäviä parannuksia, sillä ne auttavat vähentämään ympäristötuhoja. Jo heti aluksi on kuitenkin todettava, että on olemassa vain muutama osa-alue, jolla Euroopan unionilla on todellista valtaa tehdä jotain. Logistisia puutteita esiintyy aina osa-alueilla, joilla eri liikennemuotojen välinen yhteys ei toimi; tämä on erityisen haitallista silloin, kun rautateitä ei voida käyttää monimutkaisten, byrokraattisten, puuttuvien tai heikosti kehittyneiden logististen yhteyksien vuoksi.
Jopa silloin, kun monet liikennemuodot jäävät käyttämättä, on mielestämme kuitenkin kyse selkeästi logistiikan puutteesta tai siitä, että kuljetuskalustoa ei kannata käyttää tehokkaalla ja kohdennetulla tavalla. Nuo ovat ratkaisevan tärkeitä asioita, joihin mietinnössä todellakin tartutaan. Toisaalta myös monet lobbarit ovat hyödyntäneet niitä. Infrastruktuurin parantaminen ei mielestäni ole vielä mitään logistiikkaa; kuormavaunuja kulkee jopa erittäin hyvillä maanteillä tai rautateillä yhä tyhjillään, ja siitä ei ole meille mitään apua. Vastustan etenkin sitä, että tätä mietintöä on käytetty väärin propagandan välikappaleena niin kutsuttujen ylipitkien raskaiden ajoneuvojen hyväksi.
Kuljetuskaluston heikosta käytöstä aiheutuu meille jo tällä hetkellä haittaa. Siitä huolimatta teiden kunnossapitoa haittaavien, erittäin suurten raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen käyttöönoton tarkoituksena on - varsinkin puutavarateollisuudessa ja ainakin aiemmin - taloudellinen oman edun tavoittelu. Meidän on kuitenkin ymmärrettävä, että teitä täytyy korjata paljon useammin, jos akselien päälle asetetaan vieläkin enemmän painoa, jos asfaltin pintaan kohdistuu vieläkin suurempi rasitus. Siksi emme voi puhua täällä ympäristö- tai talouspoliittisesta parannuksesta, koska tämä vääristää lopulta suunnattomasti kilpailua rautateiden kanssa.
Erik Meijer
Arvoisa puhemies, maanteillä kuljetetaan nykyisin aivan liian paljon tavaraa kuin mikä on hyväksi ilmanlaadullemme, suojautumisellemme liialliselta melulta, turvallisuudellemme ja tarvitsemallemme tilalle. Tällaiset kuljetusoperaatiot lisääntyvät jatkuvasti varsinkin siksi, että niistä on vuosien mittaan tullut suhteellisen halpoja. Yritykset järjestävät yhä enemmän siirtoja, jotka eivät ole tarpeellisia. Tähän on kaksi syytä: raaka-aineiden hankinta, niiden jalostukseen sisältyvät erilaiset vaiheet ja lopputuotteiden myynti tapahtuvat kaikki hyvin erilaisissa paikoissa, mikä aiheuttaa paljon tarpeettomia kuljetusoperaatioita noiden paikkojen välillä. Tavarat matkustavat edelleen kauemmas kuin mikä olisi tarpeen, vaikka pääsatamia ja muita laajoja jakelukeskuksia onkin perustettu.
Lähinnä Amerikassa ja Australiassa mutta muissakin harvaan asutuissa maissa, joissa ei ole rautateitä lainkaan tai vain muutama rautatielinja, on kehitetty suunnattoman suuria maanteiden tavarankuljetusajoneuvoja, niin kutsuttuja perävaunuyhdistelmiä tai puoliperävaunuja. Ne pitävät maantieliikenteen kustannukset alhaisina, mutta niistä aiheutuu kaikille muille aivan liian paljon ongelmia, jotka ovat kuitenkin ehkäistävissä. Emme saa antaa tällaisten raskaiden ajoneuvojen tulla Eurooppaan. Tavaraliikennettä on vähennettävä, ja kaikki todella välttämätön liikenne on siirrettävä mahdollisimman usein rautateille tai vesireiteille.
Johannes Blokland
Arvoisa puhemies, logistiikan merkitys yhteiskunnallemme on kaikkien tiedossa. Kaikkien osapuolten velvollisuutena on varmistaa, että logistiset operaatiot etenevät joustavasti. Julkiset viranomaiset tekevät toimintapuitteista mahdollisimman suotuisat, ja yritykset ja teollisuuslaitokset suunnittelevat konsepteja, joilla markkinoiden kysyntään voidaan vastata parhaalla mahdollisella tavalla. Olen ilahtunut siitä, että esittelijä mainitsee tämän ja korostaa niitä eri osa-alueita, jotka vaativat tarkastelua.
Paljon keskustelua mietinnön käsittelyn yhteydessä herätti kysymys pitemmistä ja raskaammista tavarankuljetusajoneuvoista eli ”ekokombeista”. Vaikka kansallisella tasolla tehdyt käytännön kokeet ovat antaneet melko myönteisiä tuloksia, tällaiset ajoneuvot herättävät hyvinkin erilaisia mielipiteitä. Kompromissi on mielestäni hyvä lähtökohta lisäkeskusteluille. Odotan kovasti näkeväni, mitä Euroopan komissio tuo tähän keskusteluun niin tavaraliikenteen logistiikkaa koskevalla toimintasuunnitelmallaan kuin ajoneuvojen painoa ja mittasuhteita koskevalla tutkimuksellaan. Tutkimus tilataan piakkoin, ja sen tulokset julkistetaan ensi kesänä.
Lopuksi haluan esittää lyhyesti kiitokseni Inés Ayala Senderille hänen mietinnöstään, ja toivon, että tämä kehitys, joka on nyt lähtenyt käyntiin, saa jatkoa myöhemmin tänä vuonna.
Andreas Mölzer
ITS-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, globalisaatio on jo vuosien ajan nostattanut tavaraliikenteemme kustannuksia, minkä lisäksi olemme laajentuneet itään - ja harjoittaneet vääränsuuntaista EU:n tukipolitiikkaa. Tämän tuloksena tavaroita kuljetetaan päivittäin miljoonilla ajoneuvoilla, niin yksityisautoilla kuin raskailla tavarankuljetusajoneuvoilla, ja ruuhkat, melu, ympäristön saastuminen, lentopöly ja muut haittavaikutukset lisääntyvät huikeaa vauhtia. Maantieliikenteeseen keskittyminen pahentaa epäilemättä olemassa olevia ongelmia tiheään asutuilla alueilla ja tärkeimmillä liikennereiteillä.
Raskaat tavarankuljetusajoneuvot ovat paljon useammin osallisina onnettomuuksissa kuin muut kuljetusmuodot, eikä lepoaikaa koskevilla EU:n laajuisilla tiukilla säännöillä ole juurikaan vaikutusta. Myöskään Bryssel ei ota kansanterveyden suojelua todella vakavasti, sillä muuten ei voida selittää sitä, että Alppien suojelua koskevaa yleissopimusta ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Itse asiassa noita asioita käsiteltiin EU:ssa jo vuosia sitten, ja laadittiin toimintasuunnitelmia ja kehotettiin siirtämään liikenne maanteiltä rautateille. Silti taaskaan ei onnistuttu saamaan aikaan todellisia tuloksia.
Euroopan laajuisten verkkojen osalta mainittakoon, että emme voi jatkuvasti sulkea silmiämme todellisuudelta, ja kumpuilevista maaseututeistämme on lopultakin tultava taloudellisesti houkuttelevia.
Georg Jarzembowski
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission varapuheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, saanen huomauttaa, että komissio on itse todennut logistiikan olevan teollisuuden oma asia. Se on mielestäni oikea lähestymistapa. Toivonkin, että kun komissio esittelee toimintasuunnitelmansa, se jakaa sen toimenpiteisiin, joita voimme toteuttaa yhteisönä, toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa, ja toimenpiteisiin, joita teollisuuden on itse toteutettava.
Meidän on tietenkin vähennettävä byrokratiaa, joka haittaa edelleenkin rannikkolaivaliikennettä. Siinä on täytettävä erilaisia lomakkeita, kun taas raskaat tavarankuljetusajoneuvot voivat ajaa yksinkertaisesti mihin tahansa Euroopan unionissa. Meidän on todellakin vähennettävä valtion byrokratiaa ja edistettävä nykyaikaisia liikenneinfrastruktuureja ja -järjestelmiä. Älkäämme kuitenkaan tehkö virhettä: logistiikka on teollisuuden oma asia eikä meidän pidä ottaa itsellemme taakkaa, johon meillä ei yksinkertaisesti ole varaa.
Toteaisin ylipitkistä raskaista ajoneuvoista - joita olisi ehkä paremminkin kutsuttava joko 60 tonnin rekoiksi tai 25 metriä pitkiksi raskaiksi tavarankuljetusajoneuvoiksi, koska niitä on erityyppisiä - että oma ryhmäni vastustaa tällä hetkellä ehdottomasti niiden käytön yleistymistä liikenteessä. Sillat, risteykset, liikenneympyrät ja muu infrastruktuuri ei useimmissa osissa Euroopan unionia loppujen lopuksi sovellu lainkaan tällaisille pitkille tai raskaille tavarankuljetusajoneuvoille. Valtionkonttorit eivät jaa rahaa siltojen vahvistamiseen tai liikenneympyröiden muutostöihin. Tämän liikennetilanteen vuoksi ylipitkät raskaat ajoneuvot aiheuttavat huomattavia liikenneturvallisuusongelmia. Ajatellaanpa vain, että yksi tuollaisista 25 tonnin rekoista tulee pienessä kylässä vastaan mutkan takaa, arvioi väärin mutkan jyrkkyyden ja yrittää sitten lähteä peruuttamaan!
Meidän onkin mielestäni jatkettava toimiamme aiempaan tapaan. Meidän on hyväksyttävä tällaiset ajoneuvot Suomessa ja Ruotsissa, joissa on suunnattomia avoimia tieosuuksia puutavaran kuljetusta varten. Liikenne- ja matkailuvaliokunta on tehnyt tästä järkevän ehdotuksen. Sen mukaan meidän on hyväksyttävä tällaiset ylipitkät raskaat ajoneuvot jäsenvaltioissa mutta vain tiukin ehdoin, jos voimme osoittaa komissiolle, että liikenneturvallisuus on riittävä ja liikenneinfrastruktuuri on riittävä. Sen vuoksi meidän on tarkastettava nuo edellytykset yksittäistapauksissa ja yksittäisten maiden osalta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tavaraliikenteen logistiikka voi kehittyä suotuisissa oloissa, ja poistettava niihin liittyvät esteet. Sekä kuljetusliikkeiden että asiakkaiden kannalta on äärettömän tärkeää, että tavarat saapuvat ajoissa ja sovittujen ehtojen mukaisesti.
Tavaraliikenteen odotetaan lisääntyvän 50 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Tavaraliikenteen logistiikan osuus on 13 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta ja liikennelogistiikan kustannusten osuus 10-15 prosenttia tuotteiden loppukustannuksista. Jäsenvaltioiden onkin helpotettava tavaraliikennettä, ja sääntöjen ja tarkastusten on perustuttava yhteisiin normeihin asettamatta kuitenkaan esteitä tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. Tällaiset normit on saatettava tiedoksi ennen kaikkea kaikille asianomaisille kuljetusliikkeille, jotta ne voivat noudattaa säännöksiä ja täyttää sopimusvelvoitteensa...
(Puhemies keskeyttää puhujan.)
Euroopan unionissa on käytettävä ympäristöystävällisempiä kuljetusvälineitä. Ei ole sattumaa, että 70 prosenttia Euroopan liikenneverkon kehittämiseksi toteutettavista ensisijaisista hankkeista koskee rautateitä ja vesiliikennettä. Jäsenvaltiot ovat valitettavasti hyödyntäneet vain vähän Marco Polo -ohjelmaa suurempien tavaramäärien siirtämiseksi maanteiltä merikuljetusjärjestelmään.
Reinillä, Mainin kanavalla ja Tonavalla kulkeva purjehduskelpoinen vesireitti lyhentää Luoteis- ja Kaakkois-Euroopan välimatkaa 4000 kilometrillä. Lisäksi Euroopan unionilla on vuodesta 2007 lähtien ollut pääsy Mustamerelle. Älykkäät liikennejärjestelmät ja teknologian käyttö ovat tulleet välttämättömiksi tavaraliikenteen logistiikassa. Tavaraliikenteessä tarvitaan kuitenkin hyvää liikenneinfrastruktuuria,, ja juuri siksi toivomme, että EY:n ja jäsenvaltioiden liikennehankkeiden rahoitus asetetaan keskeiseen asemaan tulevaisuudessa.
Tämä mietintö on mielestäni ensiarvoisen tärkeä Euroopan unionin talouskehitykselle. Jäsenvaltioiden on tehtävä enemmän tavaraliikenteen logistiikan eteen. Onnittelut esittelijälle.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen yksi niistä, joiden mielestä edistystä ja hyvinvointia ei voida saavuttaa ilman kunnianhimoisia tavoitteita, mutta olen myös sitä mieltä, että me Euroopan yhteisössä ja Euroopan unionissa olemme aivan liian usein asettaneet itsellemme mahtipontisia ja epärealistisia sopimuksia ja tavoitteita. Näin tapahtui mielestäni vuonna 2000 Lissabonin strategiassa, jonka oli määrä tehdä meistä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talous vuoteen 2010 mennessä, tai vuonna 1994 Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa Essenin sopimuksissa, joista useimmat ovat vielä täyttämättä. Tämän vuoden maaliskuussa Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteekseen vähentää kasvihuonekaasuja ja energiankulutusta 20 prosentilla, vaikka meille on osoittautunut mahdottomaksi saavuttaa edes niitä paljon vaatimattomampia tavoitteita, joihin Kiotossa sitouduimme.
Keskustelemme parhaillaan Euroopan tavaraliikenteen logistiikasta kestävän liikkuvuuden avaintekijänä, kasvumme ja kehityksemme kannalta ratkaisevan tärkeänä elementtinä. Koska tavaraliikenteen ennustetaan lisääntyvän merkittävästi vuoteen 2020 mennessä, emme voi jättää huomiotta logistiikkaa, sillä se on välttämätön keino lisätä tavaraliikenteen käytettävyyttä, tehokkuutta ja turvallisuutta sekä sen kestävyyttä.
Toisaalta on kuitenkin korjattava sitkeitä epäkohtia, kuten pullonkaula Euroopan laajuisessa maantieverkossa Biriatun solassa Baskimaassa, tai muita näkökohtia, joiden osalta esiintyy puutteita, kuten rautateiden tavarakuljetukseen nykyisin tarkoitettujen rautatiekäytävien puute (käytävien ei tarvitse olla suurnopeuksisia ollakseen kilpailukykyisiä) tai rautateiden heikko yhteentoimivuus tai tehokkaan jälleenlastauksen puute.
Meidän on tehtävä älykkäät liikennejärjestelmät mahdollisiksi, käytettävä Internetin tarjoamia mahdollisuuksia tavaraliikenteen hallinnassa standardoimalla tavaraliikenteen painoja, mittasuhteita ja sääntöjä, vähentämällä byrokratiaa ja luomalla yhden luukun palvelupisteitä.
Meidän on edistettävä usean eri liikennemuodon käyttöä unohtamatta merten moottoriteitä ja sisävesireittejä; meidän on ennen kaikkea sisällytettävä käytön hintaan todelliset kustannukset ja myös ympäristökustannukset. Kaikkea tätä ei saada aikaan vähentämällä valtioiden osuuksia yhteisön talousarviossa.
Margrete Auken
(DA) Arvoisa puhemies, EU:n liikennepolitiikka on väärällä raiteella. Yleisesti ottaen mitään ei tehdä keskeisille ongelmille: ilmastonmuutokselle, ruuhkille ja onnettomuuksille. Aivan kuin olisimme tottuneet ruuhkiin ja onnettomuuksiin - mutta emme voi totuttautua ilmastonmuutokseen nyt, kun se on alkanut. Meidän on toimittava nyt. Perinteiset ajatusmallit ovat kuitenkin aina vallalla, jopa tässä muuten niin mainiossa mietinnössä - joka sisältää järjettömän ehdotuksen sallia ylipitkien raskaiden ajoneuvojen käyttö.
Mitä tapahtuisi, jos sallisimme tällaisten jopa 60 tonnia painavien täysperävaunurekkojen käytön? Vähenisikö rekkojen määrä? Ei tietenkään. Kuljetustonnien lisäys söisi rekkojen koon suurenemisesta saatavan hyödyn. Se on luonnon laki; näin tapahtuu, kun liikenne halpenee. Maantiemme täyttyisivät näistä pyörillä kulkevista varastoista, eikä ”älykkäästä” liikenteen ohjauksesta saatikka mistään muusta silmänkääntötempusta olisi mitään apua. Se olisi aivan sama kuin laittaisimme pieniä laastareita ammottavaan haavaan, joka vain suurenee ja suurenee nykyisen liikennepolitiikan myötä.
Hyvät kollegat, kehotan teitä äänestämään 21 kohdassa tarkoitettuja ylipitkiä raskaita ajoneuvoja vastaan. Emme voi sallia tällaisia raskaita ajoneuvoja Eurooppaan. Me emme voi tehdä tavaroiden maantiekuljetuksista halvempaa. Kuten aiemmin mainittiin, se heikentäisi meri- ja rautatieliikenteen kilpailukykyä, ja ne ovat juuri ne liikennemuodot, joiden käyttöä on lisättävä, jos haluamme koskaan saada Eurooppaan kestävän tavaraliikenteen.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arvoisa puhemies, tämä mietintö on tervetullut, koska logistiikka on avain talouskasvuun, ja liikenne ja liikkuvuus ovat kestävän kehityksen vetureita, ja niiden on vastattava nykyisiin ratkaisevan tärkeisiin haasteisiin, joita ovat tarve vähentää liikenneruuhkia ja taistella ilmastonmuutosta vastaan.
Kun vastassa on tarve saada aikaan kestävää talouskehitystä ja vähentää saastumista, ainoat toteuttamiskelpoiset ratkaisut ovat logistiikka, suunnittelu, parhaiden toimintatapojen vaihto sekä kaikkien osapuolten - viranomaisten, tuottajien, kuljetusliikkeiden ja asiakkaiden - tehokas yhteistyö. Tällä hetkellä sekä kuljetusliikkeet että asiakkaat asettavat etusijalle maanteiden ja lentoreittien nopeuden. Kuluneen kesän äärimmäiset helteet johtivat valitettavasti siihen, että tietyillä alueilla, kuten Romaniassa, otettiin käyttöön raskaita ajoneuvoja koskevia liikennerajoituksia, joten tavaraliikenne joutui vaikeuksiin, ja saatiin ilmoituksia taloudellisista tappioista.
Tässä tilanteessa rautatieliikenteellä ja ennen kaikkea purjehduskelpoisilla sisävesireiteillä ja lyhyillä merireiteillä sekä komodaalisuudella on kiistämättömiä etuja liikenneinfrastruktuurien paineiden keventämisessä. Keskustelu Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhteisrahoituksesta on pakko herättää henkiin, koska vaikka kansalliset rahoitustoimenpiteet saattavatkin olla merkittäviä ja niillä tarkoitetaan hyvää, ne eivät varsinkaan uusien jäsenvaltioiden tapauksessa ole riittäviä.
Komission on pidettävä tämä mielessä ja kohdennettava tähän enemmän varoja vuodesta 2008 alkaen. Keskitän huomioni siihen tärkeään seikkaan, että esittelijä neuvoo jäsenvaltioita laatimaan tavaraliikenteen logistiikasta yleiseurooppalaisen toimintasuunnitelman lisäksi kansallisia toimintasuunnitelmia. Näissä kansallisissa suunnitelmissa tärkeimmälle sijalle olisi nostettava rajatylittävä liikenne EU:sta kolmansiin maihin ja takaisin sekä rahtitavaran turvallisuus. Näillä suunnitelmilla voidaan parantaa painopistealojen hallintaa sekä niiden rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä, joiden tarkoituksena on parantaa ja laajentaa liikenneinfrastruktuuria. Suunnitelmilla voidaan myös parantaa Euroopan laajuisten verkkojen ja Marco Polo -hankkeiden välistä yhteistyötä rajat ylittävällä tasolla.
Bogusław Liberadzki
(PL) Arvoisa puhemies, haluan onnitella Inés Ayala Senderiä hänen suurenmoisesta mietinnöstään.
Haluan tuoda esiin erityisesti kaksi asiaa: ensinnäkin myös minä olen tyytyväinen siihen, että mietinnössä pidetään tärkeänä Euroopan komission aikomusta tarkastella mahdollisuutta laatia yhtenäinen liikenneasiakirja kaikkia liikennemuotoja varten. Se on hyvin mielenkiintoinen ilmoitus, joka saattaa tukea yhteentoimivuutta ja edistää multimodaalikuljetuksia edellyttämättä investointimenoja. Se saattaa myös auttaa meitä yhdentymään laajemmin.
Toinen asia, joka on myös mielestäni erityisen tärkeä, on liikenne- ja logistiikka-alan perus- ja jatkokoulutusjärjestelmän luominen, jotta voitaisiin luoda järjestelmä ammattitaitojen ja kykyjen vastavuoroista tunnustamista varten; viittaan tässä 17 kohtaan. Haluan ehdottomasti tukea tätä ajatusta edellä mainitsemistani syistä.
Kolmantena asiana haluan mainita Schengenin ja erityisesti sen, miten uusien jäsenvaltioiden on määrä toteuttaa sen periaatteet käytännössä.
Nathalie Griesbeck
(FR) Arvoisa puhemies, myös minä haluan kiittää Inés Ayala Senderiä siitä suurenmoisesta työstä, joka on johtanut tähän valiokunta-aloitteiseen mietintöön Euroopan tavaraliikenteen logistiikasta hetkellä, jolloin parlamentissa juuri keskustellaan tämäntyyppisestä työstä. Kuten usein on todettu, se on hyvin tärkeä aihe kansalaisillemme.
Koska minun on oltava nopea, mainitsen vain kaksi tärkeintä seikkaa. Ensimmäinen on se, että nyt on olennaisempaa kuin koskaan ottaa logistiikka huomioon tavaraliikenteen kokonaisstrategiassamme, ja erityistä huomiota on kiinnitettävä kaupunkilogistiikkaan ja kaupunkien logistisiin ongelmiin.
Toinen seikka, jonka tuon esiin budjettivaliokunnan jäsenenä, on, että Euroopan unionin investointeihin on sisällytettävä logististen infrastruktuurien rahoitus. Me tiedämme, miten pettyneitä olimme niiden varojen määrään, joita kohdennettiin Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin. Uskonkin komission jäsenen tukevan toimia, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot ovat mukana suuremmin panoksin rahoitusnäkymiä koskevissa uusissa neuvotteluissa - tai ainakin onnistuu vakuuttamaan ne tästä.
Lopuksi haluan kiinnittää huomiota EU:n maanteillä kulkevien yli 60 tonnia painavien rekkojen (gigaliners) osalta esitettyihin näkemyksiin. Kuten lukuisat kollegani ovat tänä iltana huomauttaneet, ne eivät ole EU:n turvallisuus- tai ympäristönsuojelutavoitteiden tai kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, logistiset prosessit ovat pääasiassa teollisuuden ja liikennesektorin asia, ja minun mielestäni näin pitää olla myös jatkossa. Ne ovat näkökohtia, joilla on merkittävä asema eurooppalaisella ja jopa maailmanlaajuisella asialistalla, ja siitä syystä olemme tyytyväisiä komission ehdotukseen. Toimet on kuitenkin keskitettävä liikenteen toimintapuitteiden turvaamiseen ja esteiden vähentämiseen eikä taas uusiin EU:n sääntöihin tai kieltoihin. Sääntöjä on tietenkin parannettava. Olenkin tyytyväinen, että olemme tältä osin järkeistäneet esittelijän mietintöluonnosta.
Saanen puhua hieman lisää logistiikan esteistä. Keskustelimme viime vuonna parlamentissa Naiades-mietinnöstä. Tuemme tässä täysimääräisesti komissiota, koska sisävesiliikenteessä esiintyy myös paljon esteitä, ja toivon, että komissio esittää mahdollisimman pian ensimmäiset ehdotuksensa parlamentille. Toinen logistiikan esteistä ovat näitä 60 tonnin ajoneuvoja koskevat rajoitukset. Kannatan kompromissia eli sitä, että jäsenvaltioiden on saatava päättää niiden soveltamisesta, mutta tiedän myös, että tämän asian tiimoilta esiintyy hirveän paljon harhaluuloja, jopa megaluokan harhaluuloja. Arvoisa komission jäsen, teetätte asiasta parhaillaan tutkimusta. Kehotan teitä keskittymään tutkimuksessa tosiseikkoihin, ja kehotan teitä myös tutkimaan kansainvälisiä reittejä. Yhdyn kollegani Georg Jarzembowskin näkemykseen siitä, että meidän ei pidä päästää tällaisia rekkoja kaupunkeihimme ja kyliimme. Mutta ne ovat hyviä kaukoreiteillä, kun muita vaihtoehtoja ei ole. Tutkitteko siis tosiseikat? Odotan kiinnostuneena johtopäätöksiänne.
Zita Gurmai
(HU) Haluan kiittää kollegaani Inés Ayala Senderiä suurenmoisesta mietinnöstä. Hän on valmistellut tyhjentävää materiaalia, joka kattaa kaikki osa-alueet ja auttaa komissiota toimintasuunnitelman laadinnassa.
Oikea-aikaisen ja tehokkaan tavaraliikenteen logistiikan kehittäminen koko EU:hun on investointi Euroopan talouden tulevaisuuteen. Sen olemassaolo vie osaltaan eteenpäin kestävää talouskehitystä, parantaa kilpailukykyä ja aluekehitystä. Tämän päämäärän saavuttamiseksi tarvitsemme kuitenkin yhä parempaa laatua, täsmällisempää, tehokkaampaa ja turvallisempaa logistiikkaa ja ennen kaikkea liikennemenetelmien yhdenmukaistamista, jotta yksittäisten menetelmien tehokkuutta ja etuja voidaan hyödyntää täysimääräisesti. Tämä edellyttää oikeanlaisten teknisten ja taloudellisten olosuhteiden sekä käytännön olosuhteiden luomista.
Tarvitaan logistiikan yhtenäiseen kehittämisstrategiaan tukeutuvia vaikutustenarviointeja. Valtion ja yksityisen sektorin roolit on erotettava toisistaan. Tehokas logistiikka on kestävän liikkuvuuden avaintekijä. Huolellisesti harkitut logistiset ratkaisut auttavat optimoimaan tavaraliikenteen, joten on hyvä miettiä myös mahdollisuuksia myöntää tutkimus- ja kehittämistukea logistiikan kehittämiseen.
Luís Queiró
(PT) Toivomme, että tästä ensimmäisestä mietinnöstä, josta esittelijä ansaitsee kiitokset, on apua Euroopan unionin tavaraliikenteen logistiikan strategisten puitteiden määrittelyssä. Logistiikka on mielestämme keskeisen tärkeä väline eri kuljetusmuotojen tasapuolisen ja kestävän kehityksen mukaisen käytön tehokkaassa suunnittelussa ja toteutuksessa.
Logistiikka on näin ollen huomattavan tärkeää rationaalistamisprosessissa, jonka tarkoituksena on päästä kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen osalta parhaimmalle tasolle tulevaisuudessa. Vaikka nykyaikaisesta logistiikkajärjestelmästä on etua talouden tehokkuuden ja kilpailukyvyn, luonnonvarojen järkevän käytön, uusien työllistymismahdollisuuksien, ympäristönsuojelun sekä turvallisuuden parantamisen osa-alueilla, myönnämme, että vielä on ongelmia, jotka vaativat ratkaisua ja joista yksi ilmeisimpiä on Euroopan laajuisiin verkkoihin ja myös tavaraliikenteen logistiikan kehittämiseen osoitettavan rahoituksen krooninen puute. Onkin välttämätöntä tutkia vaihtoehtoisia rahoituslähteitä muun muassa yksityisen ja julkisen sektorin yhteisten aloitteiden, EIP:n ja rakennerahastojen välityksellä.
Mietinnössä esiin tuotu toinen ajankohtainen näkökohta on jo aiemmin mainittu komission toimintasuunnitelman tarve. On voitava tarjota toimenpiteitä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi kansainvälisessä tavarankuljetuksessa ja varmistettava tavaraliikenteen lastien turvallisuus varkauksien, ryöstöjen ja kaappausten estämiseksi. Julkisten viranomaisten tehtävänä on säännellä näitä ja muita asioita ja helpottaa multimodaalista tavaraliikennettä, joka on ennen kaikkea liiketoimintaa. Keskitetyllä hallinnolla, byrokratian karsimisella ja muilla toimenpiteillä supistetaan kustannuksia ja avataan tietä terveemmälle ja kilpailukykyisemmälle elinkeinotoiminnalle tällä sektorilla.
Koska tavaraliikenteeseen odotetaan huimaa kasvua, logistiikalla on vastaisuudessa ensiarvoisen tärkeä rooli tehokkaan, kestävän, helppokäyttöisen ja turvallisen liikennejärjestelmän aikaansaamisessa. Tässä mielessä olemme varmoja siitä, että logistiikalla on koko ajan tärkeämpi osuus Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tehokas tavaraliikenteen logistiikka on ensiarvoisen tärkeä alueelliselle koheesiolle. Näin toteaa Inés Ayala Sender, jota haluan kiittää hänen järkevästä ja perusteellisesta mietinnöstään. Haluaisinkin tästä syystä pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota tyypillisiin ongelmiin saarialueilla, joilla meriliikenne on poikkeuksellisen tärkeää.
Menettelyjen yksinkertaistaminen, markkinarajoitusten aiheuttamien kohtuuttomien kustannusten ja muiden saarisatamien ongelmien ratkaiseminen tai uusien infrastruktuurien edistäminen Euroopan laajuisten verkkojen ja rakenne- ja koheesiorahastojen välityksellä ovat toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa saarten talouskehitystä ja kilpailukykyä.
Haluan lopuksi pyytää komissiota harkitsemaan erityisen tarkkaan saarialueiden tarpeita liikenteen logistiikkaa koskevassa tulevassa toimintasuunnitelmassaan.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa puhemies, nykyisessä liikennepoliittisessa tilanteessa Euroopan tavoitteena on ottaa käyttöön enemmän liikenteen ohjelmistoja eli älykkäämpiä ratkaisuja tehokkuuden lisäämiseksi mutta myös ympäristön ja terveyden suojelun näkökohtien palvelemiseksi. Emme ryhdy sen yksityiskohtaisemmin selvittämään syitä tähän muutokseen, vaikka se johtuu varmastikin siitä, että meillä ei ole rahaa uusiin laajoihin infrastruktuurihankkeisiin - ajatellaanpa vain esimerkiksi Euroopan laajuisten verkkojen ja muiden samankaltaisten hankkeiden saamaa jokseenkin vähäistä rahoitusta.
Tässä tilanteessa on tärkeintä varmistaa, että uusia laitteistoja ei päästetä takaoven kautta sisään Itävallan ja EU:n kuljetusreiteille. Viittaan tässä monien muiden tavoin 60 tonnin rekkoihin eli gigalinereihin tai miksi niitä nyt kutsutaankaan. Niille ei joka tapauksessa voida todellakaan antaa lupaa käyttää infrastruktuuria, joka ei ole niille tarkoitettu. Ne saattavat olla hyvä ratkaisu tasaisella maalla, jolla liikenne on vähäistä, mutta ne eivät missään nimessä sovellu vuoristoisille ja tiheään rakennetuille alueille. Varsinkaan Itävalta ei ole lainkaan varustautunut huippupainavia rekkoja varten. Viime kuukausina olemme toistuvasti havainneet, mitä ne merkitsevät sillanrakennuksen ja siltojen kantavuuden kannalta. Meillä ei ole mitään kiinnostusta joutua uusiin ongelmiin tällä saralla. Se ei ole myöskään liikennepolitiikan etujen mukaista eikä etenkään terveys- ja ympäristöpolitiikan etujen mukaista.
Jos me emme pysty saamaan aikaan EU:n lisärahoitusta nykyisen infrastruktuurin ulkoisia kustannuksia varten, meidän pitää jättää asiat silleen tai, tässä konkreettisessa tapauksessa, jättää gigalinerit Pohjois-Suomeen.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kiitokset siitä, että halusitte esittelijänne tavoin korostaa logistiikan merkitystä - ei ainoastaan taloudelliselta kannalta vaan myös ympäristö- ja sosiaalipoliittiselta kannalta. Olemme mielestäni yksimielisiä siitä, että logistiikkaa on kehitettävä ja tehostettava, ja siitä on tehtävä ympäristöystävällisempää. Tämä asia tuodaan hyvin selkeästi esiin Inés Ayala Senderin mietinnössä, ja olen siihen tyytyväinen.
Eräät tänään esittämistänne toivomuksista, joita olen kuunnellut tänä iltapäivänä hyvin tarkkaan, otetaan mukaan logistiikkaa koskevaan toimintasuunnitelmaan, joka ilmestyy lokakuun loppuun mennessä. Koska minulla ei todellakaan ole riittävästi aikaa yksityiskohtaiseen vastaukseen, mainitsen ainoastaan kuorma-autojen kokoa koskevat säännöt. Ne ovat varmastikin yksi kiistanalaisimmista aiheista, emmekä pysty keskustelemaan niistä kattavasti tänään. Esitän vain muutaman kommentin.
Totuus on se, että vaikka haluaisimme tulevaisuudessa siirtyä yhä enemmän ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin, tällä hetkellä suurin osa tavaroista kuljetetaan maanteillä. Meidän on arvioitava toimenpiteitä, joilla kyseistä kuljetusmuotoa voitaisiin tehostaa ja vähentää sen ympäristövaikutusta.
Arvioinnin olisi katettava myös kuorma-autojen kokoa koskevat säännöt, jotka pohjautuvat direktiiviin 96/53/EY. Kaikkia tarkistuksia on mielestäni harkittava erittäin tarkkaan, koska niistä voi olla monitahoisia seurauksia. Meidän on mietittävä, millaisia vaikutuksia leveämmillä tai raskaammilla kuorma-autoilla saattaa olla infrastruktuuriin, turvallisuuteen, ympäristöön, rahtaus- ja kuljetusjärjestelmiin ja eri kuljetusmuotojen väliseen kilpailuun.
Kuten jo totesinkin, meidän on mielestäni suhtauduttava näihin kysymyksiin erittäin vakavasti. Yksiköissäni aloitetaankin tutkimus kokemusten arvioimiseksi. Sen tulosten perusteella pystymme keskustelemaan tämän erittäin tärkeän aiheen eri vivahteista, eikä niihin saa suhtautua kevyesti.
Se on ensimmäinen näkökohtani, ja lopetan puheenvuoroni hyvin pian, mielestäni liiankin pian, mutta ymmärrän, että parlamentilla on aikataulu.
Toinen tärkeä logistiikkaa koskeva seikka ovat infrastruktuurit. Täällä on jo mainittu infrastruktuurien rahoitus. Haluan kiinnittää huomiota uuteen Marco Polo II -ohjelmaan, jonka ansiosta voimme rahoittaa liikennemuotosiirtymää tai liikenteen vähentämistä suosivia logistisia ratkaisuja.
Viimeisenä on koulutus. Edellinen puhuja, Reinhard Rack, totesi, että on kehitettävä uudenlainen kulttuuri. Se on todellakin tarpeellista, ja palaamme aina liikenteen alalla työskenteleviin miehiin ja naisiin, joiden on hallittava koko joukko uusia taitoja, jos liikenteestä aiotaan todellakin tehdä tehokkaampaa ja liikkuvuudesta kestävän kehityksen periaatteiden mukaisempaa eli ympäristöystävällisempää.
Paljon kiitoksia parlamentille. Otan tämän mietinnön ja sen synnyttämän keskustelun täysimääräisesti huomioon.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
