Istuntokauden uudelleenavaaminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin 2. toukokuuta 1998 keskeytetyn istuntokauden uudelleen avatuksi.

Puhemies
Arvoisat parlamentin jäsenet, te kaikki tiedätte, että Italia elää tällä hetkellä surun ja kärsimyksen päiviä, jotka johtuvat muta- ja vesivyörystä, jonka alle jäi monta Campanian alueella sijaitsevaa paikkakuntaa, pääasiassa Sarno, Bracigliano, Quindici ja Siano. Tunnistettujen uhrien lukumäärä on nousut jo 135: een ja kadonneiden määrä voi olla jopa suurempi. Loukkaantuneita on 95 ja yli tuhat ihmistä on menettänyt kotinsa ja omaisuutensa.
Tällaisena hetkenä koko Euroopan unionin on osoitettava solidaarisuuttaan uhreja ja heidän perheitään kohtaan. Jos teille sopii, välitän toimielimemme surunvalittelut ja solidaarisuuden osoitukset Italian viranomaisille.

Monti
Arvoisa puhemies, komissio yhtyy siihen, mitä sanoitte tästä vakavasta, valtavasta murhenäytelmästä. Komissio pohtii myös parhaillaan keinoja liittää tähän myötätuntoon jonkinlaisia konkreettisia toimia.

Ahern
Arvoisa puhemies, haluaisin tuoda parlamentin tietoon, että Intia teki tänään klo 13.00 Greenwichin aikaa maanalaisen lämpöydinkokeen, joka oli samanlainen kuin se, jonka maa teki vuonna 1974. Haluaisin pyytää parlamenttia tuomitsemaan välittömästi nämä ydinkokeet ja tuomitsemaan Intian sen vuoksi, ettei se ole osallistunut ydinsulkusopimukseen. Haluaisin myös pyytää parlamenttia kritisoimaan viittä tunnettua ydinvoimavaltiota huonon esimerkin antamisesta ja erityisesti Mururoassa jokin aika sitten tehdyn ydinkokeen vuoksi. Olemme Euroopan unionissa antaneet Intialle huonon esimerkin ja haluaisin myös, että parlamentti tuomitsisi siviiliydinvoimateknologian siirtämisen kolmansiin maihin.

Ripa di Meana
Arvoisa puhemies, käytän pikaisen työjärjestyspuheenvuoron ilmaistakseni toiveeni siitä, että komissio vapauttaisi nopeasti määrärahoja, jotka olisivat suhteessa Campaniaa ja Sarnon laaksoa kohdanneen luonnonmullistuksen vakavuuteen.

Bianco
Arvoisa puhemies, olin pyytänyt jo aiemmin puheenvuoroa, mutta olittekin niin huomaavainen, että avasitte tämän istunnon muistamalla ensimmäiseksi Sarnon laakson uhreja. Haluan kiittää teitä ja professori Montia tästä myötätunnosta. Parlamentin on painostettava Eurooppa-neuvostoa ja komissiota tehokkaisiin avustustoimiin, jotta nämä paljon kärsineet asukkaat - joiden luona olen käynyt ja todennut omin silmin heidän olosuhteensa - voisivat tuntea, ettei Eurooppa ole kaukana.

Marinucci
Arvoisa puhemies, haluan kiittää teitä siitä huomaavaisuudesta, jota osoititte omistamalla tämän istunnon avauksen Campanian kohtaamalle tragedialle. Toivon kovasti, että myös kollegoidemme sydämellisyys ja huomaavaisuus, joita he ilmaisivat kannattamalla aloitettanne, sekä komissaari Montin osoittama huomaavaisuus - hänhän toisti puheensa ja antoi joitakin lupauksia - saavat Italian tuntemaan Euroopan läheisyyden tällä murheellisella hetkellä.

Díez de Rivera Icaza
Arvoisa puhemies, haluaisin tietää, voisitteko te tutkia miksi Air France on keskeyttänyt reitti- ja tilauslentonsa Strasbourgiin.
Minun piti eilen matkustaa eilen 14 tuntia. Kun saavuin viimein Strasbourgiin, tämän parlamentin toimipaikkaan, ihastuttavaan kaupunkiin, tuntui kuin olisin saapunut Intiaan, niin väsynyt olin, emmekä me tietysti haluaisi myöskään tehdä tyhmyyksiä. Sen vuoksi, arvoisa puhemies, olisin todella kiitollinen, jos tekisitte jotain selvittääksenne syyt Air Francen lentojen keskeyttämiseen.
Toiseksi, koska olette ollut asianmukaisen huomaavainen aloittaessanne tämän täysistunnon puhumalla Italiassa tapahtuneesta katastrofista, olisin hyvin kiitollinen myös siitä, jos ottaisitte huomioon toisenkin valtavan suuren katastrofin, joka ei ole sellainen menetettyjen ihmishenkien vuoksi, vaan näiden ihmisten elinkeinon sekä Coto de Doñanan ainutlaatuisen eurooppalaisen ympäristön kannalta. Sen vuoksi olisin kiitollinen, jos kääntyisitte viranomaisten puoleen ja osoittaisitte heille solidaarisuutenne. Paljon kiitoksia.

Puhemies
Paljon kiitoksia, rouva Díez de Rivera. Selvä on.

Christodoulou
Arvoisa puhemies, täysistunnossa 29. huhtikuuta Euroopan parlamentti kunnioitti suuren kreikkalaisen ja eurooppalaisen muistoa. Konstantinos Karamanlis oli suuresti arvostettu kansallinen johtaja, joka nousi puoluerajojen yläpuolelle ja ehti vielä eläessään saada tunnustusta työlleen poliittisilta ystäviltään ja vastustajiltaan. Hänen politiikkansa oli aina johdonmukaista, maltillista ja näkemyksellistä. Hän teki kansallisista unelmista totta, hän hahmotti johdonmukaisesti ja vastuuntuntoisesti aina hyödyllisimmän kansallisen politiikan ja laski perustan maan hyvinvoinnin kehittämiselle. Konstantinos Karamanlis oli myös suuri eurooppalainen, ei vain siksi, että hän oli ainutlaatuinen ilmiö johtajana ja liitti lähestulkoon yksin maansa Euroopan yhteisöihin, vaan myös siksi, koska hänellä oli aina konkreettinen ja selkeä käsitys eurooppalaisesta ihanteesta. Hän uskoi, että vain yhdistynyt Eurooppa pystyisi suuriin tekoihin ja takaamaan kansoille demokratian, hyvinvoinnin ja rauhan.
Arvoisa puhemies, huomenaamuna klo 8.30 kreikkalaiset europarlamentaarikot pitävät muistotilaisuuden Konstantinos Karamanlisille Palais'n ensimmäisessä kerroksessa, ja kaikki kollegat, jotka haluavat osallistua, ovat tervetulleita.

Pomés Ruiz
Arvoisa puhemies, tämä parlamentti, joka on niin monta kertaa osoittanut haluavansa puolustaa ihmisoikeuksia, ei saisi sivuuttaa sitä, että viime viikolla rikollisjärjestö ETA hyökkäsi jälleen Espanjassa vapautta puolustavaa poliitikkoa, Tomás Caballeroa vastaan, joka oli poliittisen puolueen Navarran kansanliiton (Unión del Pueblo Navarro) jäsen ja sen äänenkannattaja Pamplonan kaupunginhallituksessa. Lisäksi ETA on surmannut kansalliskaartin vänrikin Alfonso Paradan.
Arvoisa puhemies, rikollisjärjestö ETA merkitsee edelleenkin räikeintä ihmisoikeuksien loukkaamista unionin alueella.
Tämä parlamentti ei voi sivuuttaa näitä rikoksia, ja sen on tuomittava nämä attentaatit. Arvoisa puhemies, pyydän teitä kertomaan Espanjan viranomaisille ja uhreille, että tuomitsemme nämä teot.
(Suosionosoituksia )

Medina Ortega
Arvoisa puhemies, Espanjan sosialistien puolesta haluan esittää surunvalitteluni herra Pomésille hänen puoluetoverinsa murhan johdosta ja tuomita osaltani tämän alhaisen attentaatin sekä kansalliskaartin vänrikin, herra Paradan murhan.

Gutiérrez Díaz
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, kun kerromme murheellisina kahdesta uudesta Euroopan kansalaiseen kohdistuneesta murhasta, emme suorita rituaalia, vaan vahvistamme jälleen kerran tämän murhaamisen fasistisen järjettömyyden edessä niitä periaatteita, joihin Euroopan rakentaminen perustuu: demokraattista yhteiseloa, vähemmistöjen kunnioittamista ja enemmistön tahdon hyväksymistä.
Kun sanomme "ei" yrityksille käyttää väkivaltaa aatettaan julistavien tahdon läpi viemiseksi, lujitamme päätöstämme puolustaa demokratiaa demokraattisin keinoin ja menetelmin, mutta ilman, että tämä pitäisi tulkita heikkoudeksi, vaan vahvaksi vakaumukseksemme siitä, että jos on totta, että demokraatteja voidaan murhata väkivallan fasistisella järjettömyydellä, totta on yhtä lailla se, ettei demokratiaa voida koskaan murhata.
Uhrien vuoksi tuntema tuskamme ja myötätuntomme heidän läheisiään kohtaan panee meidät sitoutumaan yhtenäisesti siihen, mitä he puolustivat ja minkä vuoksi heidät murhattiin. Sen vuoksi, kun sanomme "ei" kaikille fasismin muodoille - vaikka se naamioituisikin kansallismielisyydeksi - on paikallaan muistuttaa niiden kannattajia siitä, että vaikka he voivat pelkurimaisuuttaan murhata eurooppalaisia demokraatteja, he eivät voi heikentää vakaumustamme eivätkä repiä aukkoja solidaarisuuteemme.

Morris
Arvoisa puhemies, vaikka kannatankin sitä, mitä kollegani rouva Ahern on sanonut Intian ydinkokeista, haluan kiinnittää parlamentin huomion siihen, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tällä viikolla kristillinen yhteisvastuuviikko ( "Christian aid week" ). Toivoisin, että voisimme lähettää parlamentista hyvin selvän viestin Birminghamin G8-ryhmän kokoukselle, että kannatamme kaikki sitä, että he käsittelisivät kiireellisesti maailman velkaongelmaa. Se tappaa monia miljoonia ihmisiä, erityisesti pieniä lapsia, enkä usko, että haluamme laiminlyödä hyvin selvän viestin lähettämistä, että heidän on nyt viimeinkin ratkaistava maailman velkaongelma ja sen vaikutukset pieniin lapsiin erityisesti kolmannessa maailmassa.

Schifone
Arvoisa puhemies, olen ensi kertaa läsnä Euroopan parlamentissa ja olen myös Campanian maakuntaedustaja. En voi siis olla korostamatta sitä huomaavaisuutta, jota parlamentti on osoittanut muistamalla maakuntamme asukkaita, joita on viime päivinä kohdannut mutavyöry; tragedia, jonka vuoksi kokonaisia kyliä on tuhoutunut, ihmisiä kuollut ja monet ovat yhä hautautuneina mutaliejuun.
Haluaisin myös korostaa, että maakuntamme maksaa nyt viimeisten vuosikymmenien mielipuolisesta politiikasta ja että avustussuunnitelma, jota maakunta parhaillaan valmistelee luonnonmullistusten valvonta-, tunnistus- ja ehkäisysuunnitelman avulla, on siksi välttämätön.
Tämä kaikki vaatii kuitenkin ponnisteluita ja solidaarisuutta myös Euroopan unionilta, ja siksi kiitänkin sitä sekä myös kaikkia puheenvuoron käyttäneitä kollegoita, jotka ovat kiirehtineet komissiota puuttumaan asiaan pikaisesti antaakseen selvän merkin eurooppalaisten solidaarisuudesta maakuntaamme kohtaan.

Vallvé
Arvoisa puhemies, jatkaen siitä, mitä kollegani Pomés, Medina ja Gutiérrez ovat sanoneet, haluan myös tuomita nämä Baskimaassa ja Navarrassa viime viikolla tapahtuneet attentaatit ja ilmaista surunvalittelumme uhreille ja heidän perheilleen.

Puhemies
Paljon kiitoksia, herra Vallvé.

Pyyntö Camposin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Palacio Vallelersundin laatima työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0155/98) António Carlos Ribeiro Camposin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä.

Palacio Vallelersundi
Arvoisa puhemies, minulla on kunnia esitellä tämä työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan mietintö, joka koskee Portugalin viranomaisten pyyntöä tässä parlamentissa työskentelevän kollegamme, herra Ribeiro Camposin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi.
Työjärjestystä käsittelevä valiokunta tuli äänin seitsemän puolesta ja kaksi vastaan siihen tulokseen, että parlamentti EI tee päätöstä Portugalin viranomaisten esittämästä parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä, koska toimitetut asiakirjat eivät sisällä riittävästi todisteita. Palaan tähän asiaan tuonnempana.
Vastaavasti - ja toisena kohtana - työjärjestystä käsittelevä valiokunta teki puoltavan päätöksen siitä, että parlamentti tekisi mietinnössään selväksi sen, että se EI aseta minkäänlaista estettä herra Ribeiro Camposin kuulemiselle - mutta hänen pitäisi astua oikeuden eteen todistajan ominaisuudessa ja ilman, että hänen oikeuksiaan rajoitetaan millään lailla, varsinkaan niitä oikeuksia, joita hän nauttii tämän parlamentin jäsenenä, ja tietenkin ilman minkäänlaisia pakkotoimia.
Tämän vuoksi työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan hyväksymä toimi koostuu kahdesta osasta: parlamentti EI tee päätöstä ja parlamentti EI estä herra Ribeiro Camposin kuulemista todistajana tässä menettelyssä.
Arvoisa puhemies, todellisuudessa olemme taas vanhan ongelman äärellä, jota parlamentti on käsitellyt jo ainakin vuodesta 1976 lähtien, siitä lähtien, kun Euroopan parlamentin edustajien valitseminen yleisillä välittömillä vaaleilla on herättänyt tunteen jäsenten yhtenäisen aseman tarpeesta. Kyseessä on erittäin selvä esimerkki niistä ongelmista, joihin jäsenten yhtenäisen aseman puuttuminen johtaa. Tutkiaksemme tätä asiaa meidän on nimittäin viitattava erioikeuksista ja vapauksista vuonna 1965 tehdyn pöytäkirjan 10 artiklaan ja vuonna 1976 annettuun säädökseen edustajien valitsemisesta parlamenttiin, sekä jokaisen jäsenvaltion perustuslakiin tai oikeusjärjestelmään, joissa vallitsee hyvin suuria eroavaisuuksia siten, että esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa parlamentaarista koskemattomuutta ei ole, ja muissa jäsenvaltioissa parlamentaarisen koskemattomuuden luonne on täysin erilainen. Tämä synnyttää tarpeettomia eroja. Parlamentti edustaa yhä enemmän Euroopan kansalaisia. Sen vuoksi sen jäsenillä on oltava suojamekanismeja, sillä parlamentaarinen koskemattomuus tarkoittaa vain heidän tämän parlamentin sisällä tekemänsä työn suojelemista. Tämä suojelu on toteutettava parlamentin jäsenten välisen tasa-arvon periaatetta kunnioittaen.
Näin ollen, arvoisa puhemies, haluaisin puhua laajemmin työjärjestystä käsittelevän valiokunnan selkeällä enemmistöllä hyväksymän päätöksen toisesta osasta. Huolimatta eroista, jotka johtuvat asiaa koskevan toimivallan palauttamisesta eri jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin, mihin yhteisön säädökset velvoittavat meitä, työjärjestystä käsittelevä valiokunta on jo ammoisista ajoista alkaen yrittänyt luoda eräänlaista oikeuskäytäntöä, menettelysuuntaviivoja, joista muodostuisi yhteinen käytäntö. Näiden menettelysuuntaviivojen on perustuttava pohjimmiltaan siihen, ettei Euroopan parlamentin jäsenen ja tavallisen kansalaisen välille luoda keinotekoisia eroja. Euroopan parlamentin jäsen on oikeuden edessä tavallinen kansalainen, mutta hän edustaa myös kansaa ja sellaisena häntä täytyy suojella sellaisissa oikeudellisissa tilanteissa, jotka eivät vahingoita ainoastaan häntä, vaan sitä, mitä hän edustaa. Todellisuudessa siis tilanteissa, jotka vahingoittavat Euroopan kansalaisuutta.
Tämän vuoksi, arvoisa puhemies, tarkensin tätä työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan hyväksymän päätöksen toista osaa. Se viesti, jonka työjärjestystä käsittelevä valiokunta haluaa välittää Portugalin viranomaisille on, että se ei aseta minkäänlaisia esteitä, mutta pitää vahvoina ne takeet, jotka kuka tahansa tämän parlamentin jäsenistä ansaitsee vain sen takia, että hän on parlamentin jäsen. Sen vuoksi valiokunta tekee selväksi, että se ei tee päätöstä koskemattomuuden pidättämisestä heti, vaan se pyytää, että sille toimitetaan enemmän tietoa sitten kun asian käsittely on edennyt pitemmälle, ja sillä välin se ei näissä oloissa vastusta herra Ribeiro Camposin kuulemista.

Wibe
Arvoisa puhemies, sallikaa minun aloittaa kiittämällä herra Palacio Vallelersundia aivan erinomaisesta mietinnöstä, jonka johtopäätöksistä olen täysin samaa mieltä. Sallikaa minun myös sanoa, että periaatekysymys, josta me työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevässä valiokunnassa keskustelimme, koskee sitä, missä oikeusprosessin vaiheessa parlamentin koskemattomuuden pitää astua voimaan. Kyseessä on siis oikeusprosessi, jonka voidaan sanoa ulottuvan kuulustelusta esitutkinnan kautta aina syytteeseen, tuomioon ja rangaistukseen asti. Kysymys on siis siitä, missä vaiheessa tätä prosessia parlamentaarisen koskemattomuuden voidaan katsoa alkavan.
Onhan olemassa esimerkkejä parlamentaarisesta koskemattomuudesta, joka käsittää ainoastaan itse rangaistuksen; voidaan siis syyttää ja tuomita, mutta ei rangaista. Tällainen koskemattomuus ei kuitenkaan koske Euroopan parlamentin jäseniä. Meillä koskemattomuus astuu voimaan ennen syytteen nostamista. Tärkein kysymys kuuluukin, pitäisikö esitutkinnan, josta tässä asiassa on kysymys, kuulua koskemattomuuden piiriin vai ei. Olemme päättäneet, etteä koskemattomuutemme ei kata sitä. Portugalin viranomaiset voivat siis tässä tapauksessa käynnistää esitutkinnan, mutta mikäli asia menee syytteeseen asti, tässä tapauksessa Camposin syytteeseen, heidän on tehtävä pyyntö koskemattomuuden pidättämisestä.
On olemassa kaksi syytä, joiden takia esitutkinta ei mielestämme saa kuulua koskemattomuuden piiriin: ensiksikin voidaan sanoa, että esitutkintaa tarvitaan, jotta voidaan selvittää henkilön mahdollisesti tekemä rikos; esitutkinnan avulla voidaan täten selventää tapausta meille täällä parlamentissa.
Toinen syy on, aivan kuten Palacio Vallelersundi mainitsi, että haluamme vähentää tämän oikeuden koskemattomuuteen niin vähäiseksi kuin mahdollista ja varmistua siitä, ettei koskemattomuudella anneta minkäänlaista etuoikeutta parlamentin jäsenille. Koskemattomuuden pitää sen sijaan olla juuri sitä, miksi se on tarkoitettukin, nimittäin sananvapautemme suoja. Tämän perusteella kannatan mietinnön hyväksymistä.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.

Pyyntö Rosado Fernandesin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Wijsenbeekin laatima työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0154/98) pyynnöstä Raúl Miguel Rosado Fernandesin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä.

Wijsenbeek
Arvoisa puhemies, tässä pyynnössä, jonka asiatiedot itse asiassa eroavat rouva Palacion herra Camposia koskevan mietinnön asiatiedoista, on kysymys oikeastaan samasta asiasta.
Portugalin tasavallan virallinen syyttäjä haluaa aloittaa tutkimukset molempien parlamentin jäsenten osuudesta, kun on kysymys syytteistä, jotka eivät kuulu tänne, mutta molemmissa tapauksissa on kuitenkin kysymys syytöksistä EU: n maatalousrahastojen väärinkäytöstä. Olemme täällä parlamentissa kehittäneet asteittain tiettyä oikeuskäytäntöä, ja tässä tapauksessa tai jopa molemmissa tapauksissa voisimme sanoa, että tässä on kyseessä fumus persecutonis -oletus. Emme kuitenkaan halua tehdä niin, koska olemme viime vuosina pitäneet lähtökohtana sitä, että emme anna lehdistölle ja suurelle yleisölle mitään syytä ajatella, että haluaisimme suojella parlamenttimme jäseniä ja että voimme tehdä tai väittää lähes mitä tahansa käyttäen hyväksi parlamentaarista koskemattomuutta ja joutumatta sanktioiden kohteeksi.
Parlamentaarisen koskemattomuuden tarkoitus on, ja sellaisena sitä täytyy käsitellä ja sellaiseksi sen täytyy jäädä, että toimielin voi suojautua jarrutuspolitiikalta, joka kohdistuu lainsäädäntötehtäväämme. Tämä tarkoittaa sitä, että parlamentin jäsenet eivät voi yksilöinä vaatia suojelua rikosoikeudellista tutkintaa vastaan. Tulemme tässä juuri sen ongelman ytimeen, jota käsitellään tänään rouva Palacion ja minun mietinnöissäni.
Pöytäkirjan 10 artiklassa sanotaan, että parlamentin jäsenet "nauttivat oman valtionsa alueella sellaista koskemattomuutta, joka on taattu heidän omien valtioidensa parlamentin jäsenille" . Portugalissa parlamentin jäseniä ei voida kutsua kuultaviksi, ei edes todistajina - arvoisa puhemies, minun täytyy selittää tätä asiaa - ilman että koskemattomuus pidätetään sitä varten muodollisesti. Me taas lähdemme siitä, että jäsentemme koskemattomuutta ei tarvitse pidättää kuulemista varten.
Tässä on jälleen ongelmana se, että meillä ei ole omia yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden perusteella kaikki parlamentin jäsenet nauttisivat samanlaista koskemattomuutta kansallisuudestaan riippumatta. Puhemiehistön on korkea aika tehdä asiasta tarvittavat ehdotukset, joita meidän on annettu odottaa tähän saakka, sillä muuten seuraavallakaan vaalikaudella asiassa ei saada mitään aikaan.
Valiokuntani on yrittänyt epävirallisesti jo monta kertaa päästä sovintoon Portugalin viranomaisten kanssa, koska tämä ei tosiaankaan ole ensimmäinen kerta, kun Portugali pyytää meiltä parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä. Herra Camposin tapauksessa olemme toistuvasti vastanneet, että viranomaiset voivat aloittaa kuulemisensa ja tutkimuksensa, kunhan parlamentti toimielimenä ja sen asianomaiset jäsenet voivat jatkaa toimintaansa vapaasti ja häiriöittä. Emme voi hyväksyä koskemattomuuden pidättämistä, koska kyseistä henkilöä ei ole asetettu varsinaisesti syytteeseen rikoksesta.
Valiokunnastamme koottu valtuuskunta tekee pian työmatkan Portugaliin esittääkseen jälleen tämän asian suoraan eikä vain käymällä kirjeenvaihtoa Portugalin parlamentin ja oikeusministeriön viranomaisten kanssa.
Samalla pidämme kiinni ehdotuksestamme, että pyyntöön ei vastata myönteisesti eikä kielteisesti. Pyydämme, että virallinen syyttäjä suorittaa haluamansa tutkimuksen parlamentin jäsenten kuulemisineen ja tiedottaa meille asian etenemisestä. Pyydämme myös, että virallinen syyttäjä ei ryhdy mihinkään sellaisiin toimiin, jotka tekisivät asianomaisten parlamentin jäsenten toiminnan toimielimissämme mahdottomaksi, ennen kuin meille on annettu mahdollisuus ilmaista mielipiteemme.
Pyydän rouva Palacion kanssa täysistuntoa kannattamaan suosituksia.

Wibe
Arvoisa puhemies, haluan jälleen sanoa, ettei minulla ole mitään huomautettavaa herra Wijsenbeekin laatimasta mietinnöstä. Kuten hän itse sanoo, tärkein kysymys on itse asiassa sama kuin edellisessä asiassa, nimittäin se, onko syyttäjällä oikeus aloittaa esitutkinta tai vaatiiko se jäsenten koskemattomuuden pidättämistä. Tässä tapauksessa pätee sama päätös kuin Camposin tapauksessa.
Näiden kahden tapauksen välillä on kuitenkin tietty ero, johon on ehkä syytä kiinnittää huomiota. Uskon, että olemme työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevässä valiokunnassa lähes liikuttavan yksimielisiä siitä, että parlamentaarisen koskemattomuuden pitää kattaa parlamentaarikkojen sananvapaus; sitä ei toisin sanoen saa rajoittaa millään tavalla. Tämä tarkoittaa periaatteessa sitä, ettei meitä saa asettaa syytteeseen mistään, mitä tämän parlamentin puhujakorokkeella sanomme.
Yhtä liikuttavan yksimielisiä olemme siitä, että mitä "tavallisiin" rikoksiin tulee, toisin sanoen rikolliseen toimintaan, meidät parlamentaarikot on ilman muuta voitava asettaa syytteeseen ja koskemattomuutemme on voitava pidättää.
Haluan kuitenkin huomauttaa, että näiden kahden ääripään väliin jää niin sanottu harmaa vyöhyke. Voidaan siis ajatella, että parlamentin jäsen pitää parlamentissa puheen, josta häntä vastaan ei voida nostaa syytettä. Jos parlamentin jäsen sen jälkeen matkustaa kotimaahansa ja pitää aivan saman puheen, jolla on poliittinen sisältö, voidaanko hänet silloin asettaa siitä syytteeseen? Pitäisikö meidän siis siinä tapauksessa pidättää hänen koskemattomuutensa? Camposin tapauksessa tilanne on suunnilleen tällainen, mutta niin ei ole tässä toisessa tapauksessa, jossa on kyse mahdollisesta rikoksesta, joka ei missään tapauksessa kuulu Euroopan parlamentin jäsenen toimenkuvaan.
Näiden yksittäisten huomautusten myötä haluan vielä kerran onnitella esittelijää aivan erinomaisesta mietinnöstä.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.

Bioteknologian keksintöjen oikeudellinen suoja
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn (A4-0170/98) neuvoston yhteisestä kannasta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta (C4-0132/98-95/0350(COD)) (Esittelijä: Rothley).

Rothley
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, suosittelen sitä, että Euroopan parlamentti ei tee muutoksia yhteiseen kantaan. Olen ollut esittelijänä kymmenen vuotta. Kun tämä direktiivi hyväksytään, en tule kaipaamaan mitään. Aika on nyt kypsä päätöksentekoon. Tarvitsemme selviä sääntöjä: mikä bioteknologian alalla on suojaamisen arvoista ja mikä ei?
Neuvoston yhteisessä kannassa säilytetään pääasiassa ehdotukset, jotka parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä suurella äänten enemmistöllä. Tarvitsemme Euroopan lainsäätäjän päätöstä. Tätä alaa ei ole säännöstelty kansallisissa patenttilaeissa eikä myöskään Euroopan patenttiyleissopimuksessa. Tästä syystä tehtävänämme on suojata oikeusturvaa Euroopan unionissa, ja velvollisuutemme on myöskin välttää oikeudellista hajaannusta.
Keskustelussa olivat tärkeitä seuraavat kohdat: biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, niin kutsuttu Rion yleissopimus. Yleissopimuksessa muuten tunnustetaan nimenomaisesti patentit ja muut henkisen omaisuuden suojan muodot. Kannatan sitä, että Rion yleissopimus otetaan tarkoin huomioon Euroopan unionissa ja myös Euroopan parlamentissa ja että teemme kaikkemme, jotta siitä, mihin tällä yleissopimuksella pyrittiin, tulee todellakin totta.
Ensi vuonna tarkistamme TRIPS-sopimuksen. Jos käy ilmi, että TRIPS-sopimuksen tarkistaminen on välttämätöntä, silloin kuulun niihin, jotka taistelevat tarkistamisen ja sen puolesta, että myös direktiiviä muutetaan. Mutta sitä emme vielä tiedä.
Sanoin jo, että myös siitä säädetään, mikä ei ole suojaamisen arvoista. Vuosia kestänyt keskustelu ihmisen ruumiista on löytänyt lopullisen muotonsa sanamuodoissa, jotka neuvosto hyväksyi sanasta sanaan.
Mitä kloonaamiseen tulee, neuvosto hyväksyi ankaramman sanamuodon kuin Euroopan parlamentti. Sukusolujen osalta, joka oli hyvin kiistelty kohta ensimmäisessä käsittelyssä, meillä on nyt selvät säännökset. Eläinten osalta neuvosto poisti kolme sanaa, nimittäin "eläinten kärsimykset" sekä "fyysiset vammat" . Huomautan, että myös eläinkokeita koskevassa direktiivissä puhutaan ainoastaan "kärsimyksistä" . En voi kuvitella, että ryhdymme todellakin vakavissamme sovitteluun näiden kolmen sanan vuoksi, joilla ei ole sinänsä merkitystä.
Alkioiden käytön osalta neuvosto teki rajoituksia: ei teolliseen tai kaupalliseen käyttöön. Älkää kuitenkaan unohtako, että se tapahtui Yhdistynyttä kuningaskuntaa ajatellen. Eurooppalaisina lainsäätäjinä emme voi pitää sitä, mikä ei riko kaikkien jäsenvaltioiden kantavia oikeusperiaatteita rikkomuksena yleistä järjestystä vastaan, emmekä voi leimata sitä, mitä ei pidetä yhteisesti vastenmielisenä rikkomuksena moraalia vastaan. Se ei käy! Muuten tämä oli vain esimerkki, mikä tarkoittaa sitä, että myös muita sikiöiden käyttömuotoja voidaan tutkia sillä oikeudella, että ne rikkovat muista syistä yleistä järjestystä ja moraalia.
Mistä on kyse? Meidän on oltava kypsiä kohtaamaan 2000-luvun haasteet. Olemme Euroopan unionissa jääneet kilpailussa jälkeen tietotekniikassa, viihde-elektroniikassa, lasertekniikassa, aurinkotekniikassa, tietotekniikoissa jne. Miten sitten voitamme tulevaisuuden? Miten luomme työpaikkoja? Sitenkö, että leikkaamme toistemme hiuksia, ei varmaankaan! Direktiivi ei koske ainoastaan Euroopan teollisuutta. Ei, se koskee myös tutkimuslaitoksia, valtiollisia, yliopistollisia ja yksityisiä, jotka rahoittavat toimintansa patentoitujen tutkimustulostensa lisenssimaksuilla. Haluammeko viedä tältä tutkimukselta jalat alta? Haluammeko todella viedä tältä tutkimukselta taloudellisen pohjan?
(Välihuomautuksia) Tutkimus tarkoittaa investointia. Investointi tarkoittaa työpaikkoja. Ja jos hylkäätte direktiivin - hyvä kollega Graefe zu Baringdorf - olkaa hyvä älkääkä sitten enää kirjoittako työttömyyden vastaisia esityksiä. Tällä direktiivillä Euroopan parlamentti voi juurruttaa asemansa Euroopan unionin lainsäätämisen osallisena. Aika on kypsä päätöksenteolle. Nämä päätökset teemme huomenna.

Barzanti
Arvoisa puhemies, Euroopassa tarvitaan direktiiviä, jolla yhdenmukaistettaisiin bioteknologiakeksintöjen patentoimismenettelyt. Kysymys on odottanut vastausta jo yli kymmenen vuotta. Lopultakin siihen voidaan vastata ja voimme hyväksyä neuvoston yhteisen kannanoton tasapainoisen ja tehokkaan tekstin ilman lisätarkistuksia. Olen samaa mieltä kuin herra Rothley mietinnössään.
On kiireellinen tarve saada asiaan järjestystä ja selkeyttä tässä tosiaankin kaoottisessa ja hämmentävässä tilanteessa, jossa pitäisi välttää tulkintaerimielisyyksiä ja vanhoja kiistoja, jotka edelleenkin jäytävät Eurooppaa ja tasoittavat tietä amerikkalaisten tai japanilaisten monikansallisille suuryrityksille. Tämä direktiivi syntyy todellakin pikaisesta tarpeesta määritellä eurooppalaiset säännöt, tietoisina sääntelykehyksestä, jota on tarkennettu ja selvennetty kansainvälisellä tasolla: Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia ja biolääketiedettä koskeva yleissopimus, Rion yleissopimus biologisesta monimuotoisuudesta, joka juuri näinä päivä on tarkistettavana Bratislavassa.
Se, joka on jo aiemmin hyväksynyt keskusteltavana olevan direktiivin täytäntöönpanon, on sitä mieltä, että maailmanlaajuisessa taloudessa, joka ei sallii marginaalisia ja epätavallisia ratkaisuja, patentointi on välttämätöntä tutkimuksen turvaamiseksi, sen valvonnan mahdollistamiseksi, tulosten levittämiseksi ja siitä johtuvan taloudellisen kehityksen leviämisen suosimiseksi.
Bioteknologian suhteen ideologinen ja ennakkoluuloinen "ei" on mielestäni taantumista, vaikka kunnioitankin tätä näkemystä. Mielestäni bioteknologiaa on ohjattava ja suunnattava puuttumalla sen patentoinnin erityispiirteisiin niin, että määritellään tarkat ja ehdottomat eettiset rajat. Tämä on eurooppalainen erityispiirre, joka on seurausta ehdotuksista, jotka parlamentti on antanut eteenpäin ensimmäisessä käsittelyssään.
En muista niitä tekstin piirteitä, jotka on täällä otettu esille. Aikaansaatua sopimusta kohtaan on esitetty paljon epätäsmällistä arvostelua. Onkin muistettava, ettei pidä paikkaansa, että suvunjatkamiseen liittyvää geeniteknologiaa voitaisiin patentoida. Ei ole totta, että voitaisiin luoda estäviä patentteja, koska patentti suojaa oikeuden sellaiseen lääkeaineeseen johtavaan prosessiin, jonka käyttö on nimenomaisesti kuvattu siinä. En toki aliarvioi mahdollista epätasapainoa, joka vahingoittaisi maataloutta ja suosisi teollisuutta, sekä sitä mahdollisuutta, että kehitysmaita käytetään aggressiivisesti hyväksi. Euroopan on oltava eturintamassa taistelussa tehokkaan yhteistyön ja yhtenäisten valintojen puolesta huolehtimalla biologisesta monimuotoisuudesta, kunnioittamalla luontoa ja kansojen oikeuksia, mutta sen on taisteltava rohkean politiikan avulla: patentoinnilla ja tällä direktiivillä siihen ei päästä.
Tästä direktiivistä on sen sijaan ajateltava myönteisesti hetkellä, jolloin tarkastellaan bioteknologian tulevaisuutta. Niitä, jotka tuovat esille vaikuttavia ja pelottavia mielikuvia sikaihmisistä tai uusista Frankensteineista, kuten myös rakas ystäväni Dario Fo teki jokin aika sitten, muistuttaisin muista hirviöistä, jotka ovat aivan todellisia eivätkä lainkaan kuvitteellisia: vielä voittamattomista vakavista sairauksista, syövän ja AIDSin kaltaisista vitsauksista. Tämä direktiivi voi auttaa voittamaan ne antamalla sääntelyn tuomaa varmuutta tutkimukselle ja teollisuudelle.

Mosiek-Urbahn
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät naiset ja herrat, ensiksi haluaisin kiittää esittelijää hänen kärsivällisyydestään, tarmostaan ja uskomattomasta kestävyydestään tämän kymmenen vuotta kestäneen lainsäädäntömenettelyn aikana. Tuen täysin hänen suositustaan olla muuttamatta yhteistä kantaa.
Minäkin tunnustan nimenomaisesti, että nyt saamamme yhteinen kanta on parempi kuin ensimmäinen teksti. Se on monin osin tekstin kannalta selvempi ja helpommin ymmärrettävissä. Silti en voi olla huomauttamatta, että toisessa luonnoksessa, joka on nyt yhteisen kannan muodossa, ei ole kyse sen tuloksen perusteellisesta muutoksesta, jonka saimme aikaan sovittelukomiteassa. Oma puolueryhmäni hyväksyi suurella äänten enemmistöllä sovittelukomiteassa saavutetun kompromissin ja seisoo täysin sen takana. Haluaisin huomauttaa tästä häivyttääkseni sen vaikutelman, että meillä on vasta nyt toisen lainsäädäntömenettelyn perustalta todella vastuunalainen teksti.
Silti nykyinen teksti on, kuten jo sanottu, selvempi, mikä on myönteistä. Tämän direktiivin hyväksymisen kannalta ongelmana on perustava väärinkäsitys. Niinpä oletetaan, että patenttidirektiivin yhteydessä täytyisi säätää myös kaikista etiikkaan kuuluvista näkökannoista. Siinä jää moni näkökohta huomaamatta.
Ensinnäkään jonkin keksinnön patentointi ei suinkaan tarkoita sitä, että patentin haltija voisi myös hyödyntää sitä tai käyttää sitä teollisiin tarkoituksiin. Siitä määrätään yksinomaan kansallisessa lainsäädännössä. Bioteknologian alalla nämä ovat Saksassa ennen kaikkea geeniteknologiaa koskeva laki, laki sikiöiden suojelusta ja lääkeaineita koskeva laki. Jos tällä alalla halutaan pyrkiä yhtenäisyyteen, silloin tarvitaan juuri eurooppalainen geeniteknologiaa koskeva laki, eurooppalainen laki alkioiden suojelusta, mutta siihen ei voida ryhtyä biopatenttidirektiivin puitteissa.
Tämän lisäksi patenttihakemuksen hylkääminen eli patenttisuojan epääminen ei myöskään tarkoita vastavetona ensimmäiseen näkökohtaan sitä, että koko keksintöä ei saa hyödyntää. Se tarkoittaa vain, että jokaisella on oikeus käyttää sitä vapaasti, edellyttäen, että se on yleisissä kansallisissa laeissa ylipäätään sallittua.
Tästä huomauttaminen on tärkeää, jotta direktiiviä pystyttäisiin ymmärtämään riippumatta siitä, onko kyse ensimmäisestä vai toisesta luonnoksesta, jotta se voitaisiin sijoittaa lakiteknisesti oikein paikoilleen. Ainoastaan ottamalla huomioon nämä seikat voimme ottaa asiallisen kannan tämän lainsäädäntömenettelyn puitteissa. Patenttioikeus ei ole väline, joka on edellytyksenä Euroopan oikeus- ja tapajärjestyksen muotoutumiselle. Siinä määrin yhdyn varauksetta esittelijän sisällölliseen esitykseen. Tarvitsemme tätä direktiiviä ja kun hyväksymme sen toivottavasti huomenna kannattamalla yhteistä kantaa, vahvistamme Eurooppaa bioteknologian alan alueena ja voimme siten pitää kilpailuoikeudellisesti huomattavasti paremmin asemamme.

Pompidou
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, yhteinen kanta, jota tänään käsittelemme, on selkeämpi ja oikeudellisesti täsmällisempi kuin alkuperäinen esitys puhumattakaan siitä, että se on eettisesti hyväksyttävämpi, mikä johtuu esittelijän tekemästä huomattavasta ja itsepintaisesta työstä. Tässä yhteisessä kannassa tehdään selkeä ero perintöainesta kuljettavan eli elämää jatkavan geenin, ja sellaisen geenin välillä, joka on pelkkä solukon osa, bioteknologian keksintöjen väline ja toivon tuoja.
Yhteisessä kannassa väistetään kaikenlaiset eläviin ihmisiin ja ihmisruumiiseen ja sen kudoksiin niiden luonnollisessa tilassa liittyvät omistusoikeudet tekemällä selkeä ero löydön ja keksinnön välillä ja nojautumalla 3 ja 4 artiklaan. Johdanto-osan 28 kappaleen ansiosta geeni, joka patentoidaan innovaatiomenetelmän puitteissa, jää vapaaksi tutkimusta ja kaikenlaista myöhempää soveltamista varten siinä määrin kuin soveltaminen ei sisälly alkuperäiseen patenttiin. Kysymyksessä on näin ollen direktiivi, jolla pyritään suojelemaan keksijän henkistä omaisuutta kolmen yleisen patentin edellytyksen - uutuuden, keksinnöllisyyden, teollisen hyödynnettävyyden - perusteella, mutta sitä valvotaan tarkkojen eettisten sääntöjen nojalla.
Näin ollen ihmisruumis kaikissa kehitysvaiheissaan, sukusoluja käyttävät menetelmät ja ihmisen jalostukseen tarkoitetut alkiot ja kloonauksen tuotteet eivät ole patentoitavissa. Eettiset takuut antaa riippumaton eurooppalainen biotekniikan etiikkaa käsittelevä komitea, jonka toimintaa puheenjohtaja Santer päätti jatkaa ja joka tekee tästä lähtien tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin, erityisesti sen parlamentaarisen arviointitoimisto STOAn, kanssa. Biologisen monimuotoisuuden ylläpitäminen, välttämätön eläinten kärsimysten huomioonottaminen, yleiseen järjestykseen ja hyviin tapoihin vetoaminen taataan. Lopuksi on vielä kaksi poikkeusta, joiden tarkoituksena on taata maanviljelijän yksinoikeus hyödyntää omaan käyttöönsä niin satonsa kuin omalla tilallaan kasvattamansa karjankin tuotteita.
Kaiken kaikkiaan yhteisessä kannassa otetaan huomioon kaksi tärkeää huolenaihetta: toisaalta eettisten sääntöjen noudattaminen niiden perusperiaatteiden mukaisesti, jotka koskevat elämän ja ihmiseen liittyvien oikeuksien kunnioittamista, ja toisaalta henkisen omaisuuden suojelu niin, ettei tätä suojelua missään vaiheessa sekoiteta myöhempään toimiluvan saamiseen.
Tässä yhteydessä yhteinen kanta vastaa kahta tärkeää tavoitetta. Se vastaa ensinnäkin taloudellista tavoitetta, jonka turvin on mahdollista kehittää bioteknologian keksintöjen sisämarkkinoita ja saada sen seurauksena takaisin Euroopan unioniin ne sijoitukset, jotka se on menettänyt ja joista sillä on nykyään kova pula Yhdysvaltojen, Japanin ja pian Kiinan aiheuttamassa kilpailutilanteessa. Paluu sellaiseen talouden dynamiikkaan mahdollistaa sen, että innovatiiviset yritykset voivat luoda uusia työpaikkoja nopeasti.
Toinen tavoite liittyy humanitaarisuuteen ja kansanterveyteen: tarkoituksena on osallistua maailman nälänhädän torjumiseen kehittämällä tuholaisia tai kuivuutta sietäviä kasveja, tehdä vakavien paikallistautien torjunta mahdolliseksi kehittämällä uusia rokotuksia - niin on jo tehty hepatiitin osalta ja pian myös mahdollisesti AIDSin ja joidenkin loistautien osalta, jotka ovat todellisia vitsauksia ihmiskunnalle. Tarkoituksena on taata geneettisten tautien, erityisesti harvinaisten, niin sanottujen "vähälle huomiolle jäävien" tautien diagnosointi ja hoito, eli vastata niiden miljoonien sairaiden ja heidän perheidensä odotuksiin, joiden luottamus perustuu perinnöllisyystieteessä saavutettavaan edistykseen ja bioteknologian keksintöihin.
Näissä oloissa kannatan vastedes direktiivin hyväksymistä ja katson, että se on hyväksyttävä erittäin pian nykyisessä muodossaan, jotta saadaan takaisin ne pääomat, jotka ovat välttämättömiä sellaisten maatalouselintarvikkeiden kehittämisen ja tuotannon kannalta, jotka valmistetaan tuotteiden turvallisuuden ja kuluttajien oikean tiedottamisen takaavassa ympäristössä, mutta tarvitaan myös diagnoosiin liittyviä testejä, rokotuksia ja lääkkeitä, jotka ovat uusien, geneettisten tautien tai tartuntatautien, näiden ihmiskunnan vitsausten, torjunnan kannalta välttämättömiä.

Monfils
Arvoisa puhemies, vuosien jälkeen päätetään vihdoinkin säännöistä, joissa määritellään eläviä ihmisiä koskevien tutkimusten edellytykset ja rajat. Se on loistavaa, ja kiitos herra Rothleylle, joka on johtanut keskusteluja erittäin hyvin. Parlamentti muutti huomattavasti direktiiviehdotusta, ja ministerineuvosto noudatti sen tahtoa tässä asiassa, mistä olen iloinen. Meillä on vastedes käsissämme tasapainoinen teksti, josta käy ilmi sekä halu mahdollistaa tieteellinen edistyminen elävää ihmistä koskevan tutkimuksen alalla että tarve suojella ihmisarvoa ja ihmisen koskemattomuutta. Tästä lähtien mikä tahansa biologiseen aineeseen tai tuottamismenetelmään kohdistuva toiminta voidaan patentoida. Näin ollen geenin osasekvenssi voidaan patentoida siinä tapauksessa, että teollinen hyödynnettävyys liittyy keksintöön konkreettisesti.
Kuten herra Pompidou totesi, direktiivissä kuitenkin määrätään myös tutkimusten ja patenttien rajat. 6 artiklassa todetaan, etteivät ihmisten kloonausmenetelmät, menetelmät, joilla muutetaan ihmisen sukusolujen geneettistä identiteettiä, ja alkioiden hyväksikäyttö teollisiin tai kaupallisiin tarkoituksiin ole patentoitavissa ja ettei ihmisruumista voi tietenkään patentoida.
Näin ollen on selvää, etteivät geenimanipulaation vaaroihin liittyvät huomautukset ole perusteltuja varsinkin, kun direktiivissä määrätään - kuten herra Pompidou myös totesi - eettisiä asioita käsittelevän työryhmän perustamisesta Euroopan tasolla tietenkin niin, ettei se vaikuta joka maassa toimivan eettisiä asioita käsittelevän komitean toimintaan. Tämä vastaa niihin valheellisiin kampanjoihin, joita joissakin maissa on käyty, esimerkiksi kotimaassani Belgiassa, jossa ihmisille uskotellaan, että kloonaus, sukusoluihin kohdistuva manipulaatio tai muunlainen manipulaatio sallitaan, mikä ei pidä paikkaansa. Kun luetaan direktiivi läpi, huomataan, että kaikki se on täysin väärää tietoa.
Hyvät naiset ja herrat, hyvät kollegat, siirryn käsittelemään yksinomaan terveysalaa ja sanoisin, että tämän direktiivin ansiosta on mahdollista jatkaa hyvissä oloissa tutkimuksia geneettisten tautien poistamiseksi. Ehdotan, että ne, jotka haluaisivat pysäyttää tutkimukset puhtaasti ideologisista syistä, menevät tapaamaan geneettisiä tauteja, esimerkiksi Huntingtonin tautia, sairastavia potilaita ja kertovat heille suoraan, ettei heitä voida parantaa, koska parlamentin jäsenet ovat niin päättäneet.
Lisäksi uusien lääkkeiden löytämiseksi on sijoitettu valtavia summia rahaa. Patentit ovat yksi keino kattaa kulut, eikä Euroopan teollisuus voi missään tapauksessa jäädä näiden biologisten tuotteiden markkinoiden ulkopuolelle, sillä muuten joudumme vuonna 2000 hoitamaan ihmisiä Yhdysvalloista ja Japanista peräisin olevilla lääkkeillä. Olisi käsittämätöntä, hyvät kollegat, jos Eurooppa jättäisi kansalaistensa terveyden tulevaisuuden muiden käsiin.
Haluaisin lopuksi sanoa niille, jotka muistavat ajan viisikymmentä vuotta sitten, että historia on osoittanut sen, etteivät lääkkeet tai erehtyneet tiedemiehet ole luoneet totalitaristisia järjestelmiä vaan että on tapahtunut juuri päinvastoin. Jokaisen demokraattisen valtion on kehitettävä kiellettävien välineiden sijaan pikemminkin tieteellisen toiminnan valvomiseen tarkoitettuja välineitä, jotta kaikenlainen hallitsematon toiminta voitaisiin välttää. Juuri tämä on mahdollista direktiivin nojalla, jonka teksti on täysin tasapainoinen ja joka saa tietenkin kaiken tukemme.

Ephremidis
Arvoisa puhemies, äänestämme sekä yhteistä kantaa että Rothleyn mietintöä vastaan, koska se lähestyy tätä ihmiskunnan nykyisyyden ja tulevaisuuden kannalta valtavan tärkeää kysymystä teknokraattisesta ja ekonomistisesta näkökulmasta, koska siinä ei edellytetä eikä määritellä ankaria, ennaltaehkäiseviä, painostavia, jatkuvia ja tehokkaita valvontasääntöjä, jotta ei tapahtuisi mitään, mikä edes lähentelisi hyökkäystä ihmistä ja luontoa vastaan tai käännöstä yhteiskunnallisessa elämässä ja ihmisen kehityksessä. Päinvastoin, arvioimme, että riippumatta siitä, halutaanko tätä tai ei mietinnössä ja yhteisessä kannassa, nämä järjestelyt tekevät oligopoleille/monopoleille helpoksi työntää näppinsä bioteknologisiin löytöihin/keksintöihin, soveltaa niitä - aina - hallitsemattoman ja epäinhimillisen voitontavoittelun nimissä. Tästä syystä sanoin, että äänestämme vastaan ja pysymme vaatimuksessamme, että mietintöä ja yhteistä kantaa on muutettava radikaalisti siihen suuntaan, että niiden sisällöt vastaavat tieteen todellista tehtävää, ihmiskunnan palvelemista, että loppujen lopuksi tiede ja keksinnöt parantaisivat ja suojaisivat ihmisten elämää eivätkä huonontaisi sitä ja loisi joukkotuhon vaaraa.

Tamino
Arvoisa puhemies, vihreiden vastustus tätä direktiiviä kohtaan on selvä, ja sen syyt ovat yhtä ilmeiset ja selvät.
Direktiivissä ehdotetaan elävien organismien - myös ihmisen - sekä niiden geenien ja osien patentointia. Kenen tahansa mielestä tämä on ilmeisen järjetöntä: elävä organismi ei ole asia, objekti, keksinnön hedelmä, vaikka sen joitakin geenejä muutettaisiinkin hyödyntäen jollakin tavalla luonnon biologisia järjestelmiä. Nämä geenit on korkeintaan löydetty, mutta löydökset eivät ole patentoitavia.
Vastustamme ennakolta sellaisten tekniikoiden patentoimista, joiden avulla voidaan muunnella organismeja tai eristää ja monistaa geenejä. Se ei kuitenkaan mahdollista organismien ja geenien patentoimista.
Geenit ovat tietoa, molekyylikirjoituksella kirjoitettua tietoa, ja tällainen tieto on sen omistajan omaisuutta. Sen voidaan korkeintaan vahvistaa olevan ihmiskunnan yhteistä omaisuutta, mutta se ei voi kuulua millekään teollisuudelle, joka muuttaisi sen kauppatavaraksi. Tällaisen tiedon määrittely patentoitavaksi - esimerkiksi ihmisgeenin, kun se on eristetty ja monistettu ihmiskehon ulkopuolella - on kuin sen vahvistamista, että esimerkiksi Homeroksen, Danten tai Shakespearen kirjalliset teokset, jotka ovat nykyään ihmiskunnan kulttuuriperintöä, olisivat patentoitavissa jossakin ihmisen luoman teknologian muussa muodossa, esimerkiksi CD-levyllä. Uskon kaikkien olevan yksimielisiä siitä, että CD-levy voidaan patentoida, ei Danten tai Shakespearen teos. Ja niinpä teknologiat ovat patentoitavissa, eivät geenit ja organismit. Tällä logiikalla on erittäin vaarallisia seurauksia: se kyseenalaistaa esim. biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, ja sen ainoa päämäärä on teollisuuden saama hyöty.
Juuri tästä syystä emme usko, että on mahdollista hyväksyä elävien organismien patentointia. Patentoinnin hyväksyminen muodostaisi sitä paitsi vaarallisen esteen tieteelliselle tutkimukselle. Tätä mieltä on myös Yhdysvaltain National Institute of Health (kansallinen terveysjärjestö), joka nykyään kieltää geenien patentoinnin.
Lisäksi geenikäsittelyjä käytettäisiin vain laajalle levinneisiin tauteihin, koska teollisuudella ei olisi kiinnostusta kehittää niitä harvinaisimpiin tauteihin vähäisen voiton vuoksi.
Euroopan parlamentti on jo muuttanut tätä direktiiviä, mutta neuvosto on torjunut kaikki ehdottamamme tarkistukset, varsinkin tarkistukset 'biorosvouksesta', maanviljelijöiden etuoikeutetusta asemasta ja eläinten huonosta kohtelusta.
Näistä syistä me vihreät vakuutamme, että tämä direktiivi kannattaa hylätä tai sitä kannattaa ainakin muotoilla parlamentin hyväksymillä tarkistuksilla.

Ewing
Arvoisa puhemies, ryhmäni äänestää tätä direktiiviä vastaan. Haluaisin täydestä sydämestäni kannattaa sitä, mitä kaksi viimeistä puhujaa - herra Ephremidis ja vihreiden edustaja - sanoivat ja toistaa kaikki heidän näkökohtansa ihmisarvon alenemisesta.
Minusta näyttää siltä, että meitä pyydetään antamaan avoin valtakirja monikansallisten yhtiöiden eduntavoittelulle farmasian alalla. En ole sitä mieltä, että ala tarvitsee myötätuntoamme. Meitä pyydetään todellakin toimimaan patenttilain palvelijoina. Jotkut esitetyistä väitteistä ovat olleet aivan vääriä. Meille kerrottiin, että yhteisessä lausunnossa otetaan huomioon 66 tärkeää parlamentin hyväksymää tarkistusta, mutta asiaa tarkasteltaessa huomataan, että niin ei ole. Kuitenkin tällainen huhu on laskettu liikkeelle, mikä on saanut tätä vastustavat ihmiset vaikuttamaan arvostelukyvyttömiltä. Itse asiassa joitakin on kuitenkin muutettu, joitakin on poistettu. Mainitsen tästä esimerkkinä tarkistuksen 13, josta on poistettu sana "oikeudet" ja vain sana "velvollisuudet" on jäljellä. Olen tästä eri mieltä.
Tapa, jolla tämän direktiivin kannattajat ovat perustelleet asiaansa, on myös ristiriitainen. He voivat sanoa vastustavansa ihmisruumiin patentoimista, mutta sitten he laillistavat yksittäisen geenin patentoimisen geenisekvenssissä. Suurta osaa tätä julkisuutta leimaa tietynlainen harhaanjohtavuus. Väitteen mukaan tarvitaan lainsäädäntöä estämään kansallisten lakien sekamelska henkisen omaisuuden oikeuksien alalla. Tämä on esteenä yhtenäismarkkinoille. Mutta eettiset pohdinnat ovat varmastikin paljon tätä tärkeämpiä. Emme voi unohtaa inhimillisyyttämme vain puhuaksemme patenttilaista.
Minulla on kirje herra De Clercqiltä, joka on puheenjohtajana oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevässä valiokunnassa, jonka jäsen olen; herra De Clercq väittää, että nykyinen suojelun puute aiheuttaa tutkijoiden siirtymistä, niin sanottua aivovientiä Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Tämä on mielestäni aivan toinen kysymys. Monia epätosia väitteitä on esitetty siitä, että monikansalliset yhtiöt eivät edistä näitä kilpailevia lääkemarkkinoita kuin jos ne pääsevät tähän erityiseen suojeluun. Vaikka suhtaudunkin potilaiden eturyhmiin myötämielisesti, monista niistä on luokseni tullut ihmisiä kertomaan, että heidän asiansa oli esitetty väärässä valossa.
Pidän tätä todella tärkeänä asiana parlamentille! Vetoan yleiseen inhimillisyyteenne, jotta käsittelisitte asiaa soveliaalla tavalla.

Sandbæk
Arvoisa puhemies, ellei tarkistusehdotuksia hyväksytä, äänestän myös tätä direktiiviä vastaan. Siihen on useita eri syitä, eikä minulla ole aikaa käsitellä niistä kovinkaan monia täällä, mutta erityisesti kaksi asiaa ovat olleet minulle tärkeitä. Osaksi olen sitä mieltä, että neuvoston yhteinen kanta ei varmista harvinaisten sairauksien tutkimusta ja osaksi yhteinen kanta vaikeuttaa huomattavasti työtämme pitää kiinni velvollisuuksistamme maailman köyhintä osaa kohtaan.
Geenien patentoimiseen liittyy mielestäni edelleen suuria ongelmia. Geenihän sisältää tietoa eikä ole todellakaan järkevää sanoa, että geenijäljennöksen voi patentoida, siis että voidaan patentoida geneettinen tieto, koska tiedolla ja sen kopiolla ei laajalti ottaen tai ylipäänsä ole mitään eroa. Suostun siihen, että geenin aivan konkreettista käyttöä koskeva tieto voidaan patentoida, mutta siinäkin tapauksessa vain kyseistä käyttöä koskeva tieto. Tällä varmistetaan teollisuuden ansaitsemismahdollisuudet riittävissä määrin ja se kannustaa samalla lisäämään harvinaisten sairauksien tutkimista.
Toinen huolenaiheeni on, että heikennämme neuvoston yhteisen kannan myötä kehitysmaiden mahdollisuuksia suojata niiden rikasta luontoa ja etenkin niiden mahdollisuuksia ansaita sillä rahaa. Euroopan biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa säädetään, että valtiot määräävät itse geneettisen materiaalin omistusoikeudesta. Tämän periaatteen noudattaminen on erittäin helppo varmistaa. Riittää, että kyseessä olevan maan lakia noudatetaan tai että keksinnön tehneeltä henkilöltä saadaan vapaaehtoinen suostumus. Tämä on tehokas keino varmistaa kehitysmaiden edut.
En aivan yksinkertaisesti voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan vaatimus on ristiriidassa TRIPS-sopimuksen kanssa. EU: n on tätä sopimusta koskevissa tulevissa neuvotteluissa työskenneltävä kehitysmaiden etujen turvaamisen puolesta, ja meidän on parlamenttina huolehdittava siitä, että komissiolla on näissä neuvotteluissa selkeä kanta, joka kannattaa biologista monimuotoisuutta koskevaa yleissopimusta ja kehitysmaiden omasta luonnosta saatujen tulojen oikeudenmukaista jakoa.
Lopuksi haluan vain kehottaa kaikkia tukemaan näitä tärkeitä tarkistusehdotuksia, jotka varmistavat, että teemme velvollisuutemme niin sairaita ihmisiä kuin kehitysmaita kohtaan.

Gebhardt
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, jotkut haluaisivat saada bioteknologian keksintöjen patenttisuojaa koskevan direktiivin valmiiksi pikavauhtia. Se ei ole Euroopan parlamentin tehtävä. Meidän tehtävämme on, että emme anna neuvoston ottaa toisessa käsittelyssä meiltä pois sitä, mistä olemme päättäneet ensimmäisessä käsittelyssä. Muuten luomme vaarallisen ennakkotapauksen, joka kaivaa maata parlamentin oikeuksien alta. Sen vuoksi yhteiseen kantaan on esitetty muutamia tarkistuksia, jotka meidän on ehdottomasti hyväksyttävä. Pidättäydyn kahdessa esimerkissä.
Ensiksi: kun olemme jo päättäneet, että ihmiselämän osia ja koko kasvi- ja eläinkunnan osia voidaan patentoida keksintöinä, meidän ei pitäisi avata ovia vielä bioteknologian laittomalle kopioinnille.
Tästä syystä vaadimme ensimmäisessä käsittelyssä edes todistusta biologisen materiaalin alkuperästä, mikä estää väärinkäytön ja mistä voidaan mahdollisesti johtaa korvausvaatimuksia. Neuvosto poisti tämän. Meidän on saatava alkuperätodistus takaisin direktiiviin.
Toiseksi: meidän on myös pelastettava biotekniikan etiikkaa käsittelevä komitea päättämässämme muodossa. Komission perustama uusi biotekniikan etiikkaa käsittelevä neuvonantajaryhmä, jonka tehtäväalue ulottuu viestintätekniikasta bio- ja geeniteknologiaan, ei riitä.
Miten oikeastaan 12 korkea-arvoista tiedemiestä voi vakavasti hoitaa varsinaisen toimensa rinnalla vielä koko uusien teknologioiden alueen? Kansalaiset eivät odota tällä pelkojen ja toiveiden kattamalla alalla ilman todellista tehtävää vailla olevaa tointa, vaan todellista suojaa. Siksi Euroopan parlamentin on vaadittava patenttidirektiivin osalta omaa biotekniikan etiikkaa käsittelevä komiteaa.

Casini C.
Arvoisa puhemies, kun tässä salissa äänestettiin ensimmäistä kertaa neuvoston laatimasta yhteisestä kannasta, tuin sitä voimakkaasti. Tein sen syystä, joka minusta tuntui eettiseltä: hieman yksinkertaistaen sanoin itselleni, että ihmiselämän arvo on jokaisen lakisäädöksen perusta, ja sen on oltava myös jokaisen poliittisen ohjelman perusta. Näin ollen edistämällä tutkimusta, erityisesti lääketieteellistä ja -opillista tutkimusta ihmistä koettelevien kauheiden sairauksien voittamiseksi, voidaan varjella ja jopa edistää eettisiä periaatteita.
Mutta parlamentin mielestä muita eettisiä vaatimuksia ei ollut otettu riittävän hyvin huomioon ja neuvoston ensimmäinen yhteinen kanta hylättiin. Työ on alkanut uudelleen ja tällä kertaa parlamentti, neuvosto ja komissio ovat painottaneet erityisesti eettisiä vaatimuksia. Ensimmäisessä käsittelyssä parlamentti äänesti useista tarkistuksista, jotka selvensivät direktiiviä ja joissa otettiin huomioon eettiset vaatimukset myös uusilla mahdollisilla sovellusalueilla.
Komissio ilmoitti hyväksyvänsä kaikki nämä parlamentin äänestämät tarkistukset. Neuvosto on sen sijaan lisännyt joitain muutoksia. Mielestäni avainkohta - josta kaikki ilmaisevat henkilökohtaisen mielipiteensä - ja tämä onkin henkilökohtainen mielipiteeni, jota monet kollegat varmasti kannattavat - ja paras koe neuvoston esittämien tarkistusten avoimuuden toteamiseksi on kysymys ihmisalkioista. Juuri tähän neuvosto on tehnyt muutoksia, jotka tekevät moniselitteiseksi tekstin, joka jo kerran oli selkeä. Jotta ne saataisiin kaikille helppotajuisiksi asiassa, joka on myös juridisesti melko vaikea, sanon, että parlamentti oli ilmaissut asian näin: "Ihmisalkio ei ole koskaan patentoitavissa, ei menetelmän tuotteena eikä menetelmän välineenä."
Neuvosto on käyttänyt kieltä, joka tulkittaessa ja siirrettäessä EU-direktiiviä kansalliseen lainsäädäntöön mahdollistaa myös sellaisten menetelmien patentoinnin, joissa käytetään alkioita, sekä itse alkioiden patentoinnin. Tämä on minun arvioni juristina. Ainakin monitulkintaisuutta on lisätty. Minusta parlamentin velvollisuus on poistaa tällainen monitulkintaisuus. Äänestän siksi tarkistusten 1, 14, 19 ja 24 puolesta, joilla pyritään mielestäni poistamaan tällainen monitulkintaisuus.
Tiedän hyvin, ettei keskustelu ole perimmiltään juridinen eikä eettinen, vaan käytännöllinen. Tämä direktiivi on ollut parlamentin käsittelyssä jo liian monta vuotta, vaikka se on hyvä direktiivi, joka on hyväksyttävä tuhlaamatta enää yhtään aikaa.
Minäkin olen sitä mieltä, että direktiivi on kokonaisuudessaan hyvä, mutta haluaisin korjata tämän yhden kohdan. Miksi neuvosto on tehnyt siihen sellaisia muutoksia, jotka tekevät selvän kielen epäselväksi? Vai onko niin, kuten asia on ilmaistu oikeusasioita käsittelevässä valiokunnassa ja kuten ehkä toistetaan vielä tässä istuntosalissa, että nämä muutokset koskevat vain sanamuotoa, mutta eivät muuta itse sisältöä? En voi siis kuvitella, miten tarkistus, joka selventää sitä, mikä mielestäni on epäselvää, voisi hidastaa asiaa ja estää neuvostoa hyväksymästä tätä parlamentin tarkistusta. Jos tästä kohdasta tulee uusi taistelu, toteamme - italialaista ilmaisua käyttäen - että näissä monitulkintaisissa ilmaisuissa on koira haudattuna, eli ne jättävät vapaat kädet asiassa, jossa parlamentti ei halua näin tehtävän.
Näistä syistä sanon edelleenkin hyväksyväni perustavan valinnan tukea tutkimustyötä, joka koskee ihmiselämää vakavasti uhkaavia sairauksia, ja toivon, että tarkistukset 1, 14, 19 ja 24 hyväksytään. Niillä kaikilla on periaatteessa sama tavoite. Uskon, ettei tämä hidasta direktiivin lopullista hyväksymistä.

Hyland
Arvoisa puhemies, ottaessani aiemmin osaa keskusteluun myönsin huolellisesti hallitun geenitutkimuksen tärkeyden ja sen tehtävän maailman ruoan tuotannon haasteeseen vastaamisessa ja perheviljelmien taloudellisen kannattavuuden ylläpitämisessä. Olen kuitenkin hyvin pettynyt siitä, että aikaisemmat tarkistukset 95, 76 ja 78, joista keskusteltiin ja jotka parlamentti hyväksyi, on jälleen otettu esille parlamentille annetun ehdotuksen yhteydessä. En pidä tätä kovin demokraattisena järjestelmänä, eikä tämä varmastikaan ole järjestelmä, joka heijastaisi täysin täällä puhuneiden parlamentin jäsenien kantoja.
Kun Euroopan parlamentti äänesti tästä alkuperäisestä direktiivistä, siihen sisällytettiin erityinen lauseke, joka tunnetaan tarkistuksena 95 ja jossa tunnustettiin pienviljelijöiden oikeus käyttää vapaasti uudelleen kaikkia patentoituja siemeniä ja kehittää edelleen omia siemeniään. Maanviljelijöiden tavalle pyrkiä jatkuvaan uudistamiseen on perustavaa siementen ja geneettisen aineksen vapaa saatavuus ja vaihto. Jos Eurooppa aikoo suojella satojen monimuotoisuutta tulevaisuudessa, sen on varmistettava, että maanviljelijöille taataan tällainen vapaa saatavuus ja käyttö. Maanviljelijöiden etuoikeutta on suojeltava tältä osin niin, että suojellaan perheviljelmien muodostamia sosiaalisia ja taloudellisia yksiköitä kautta Euroopan. Muuten voimme yhtä hyvin luovuttaa ruoan tuotannon yksinoikeuden suurille monikansallisille yhtiöille, mikä olisi todella hyvin yhteiskunnanvastaista kehitystä.
Viimeinen huomioni on, etten kannata - ja olen esittänyt tämän jo aikaisemmin - geenitekniikkaa jos sitä sovelletaan ihmisiin. Elämä ei ole kauppatavara, jota voisi ostaa ja myydä. Suhtaudun myönteisesti siihen, että tarkistetulla direktiivillä seuraavia asioita ei voitaisi patentoida: ihmisen kloonausmenetelmiä, ihmisen geneettisen identiteetin solun perimän linjan muuttamismenetelmiä ja ihmisalkioiden käyttöä teollisiin ja kaupallisiin tarkoituksiin.

De Clercq
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan puheenjohtajana haluan sanoa, että nykyinen bioteknologiaa koskeva direktiiviluonnos on kouluesimerkki eurooppalaisesta lainsäädännöstä. Euroopan parlamentti ei ole koskaan aikaisemmin vaikuttanut näin paljon eurooppalaiseen lainsäädäntöön kuin tässä asiassa. Komissio ja sen jälkeen neuvosto ovat hyväksyneet lähes kaikki tarkistukset, joita oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevä valiokunta, sen esittelijä ja lopuksi parlamentti ovat esittäneet. Oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevä valiokunta pitää tätä hyväksymistä erittäin suuressa arvossa ja kannattaa ministerineuvoston yhteistä kantaa.
Toivon myös, että tilanne täysistunnon äänestyksessä olisi sellainen, että 10 vuotta kestäneen keskustelun jälkeen tie olisi Euroopan tasolla lopultakin avoin bioteknologisten keksintöjen oikeudelliselle suojalle. Asiaa koskevaa eurooppalainen lainsäädäntö on saatava aikaan. Bioteknologisten keksintöjen suojan puuttuminen aiheuttaa aivovuotoa Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Meitä uhkaa se, että menetämme kokonaan tärkeät markkinat, jotka ovat kehittymässä erittäin nopeasti. Asia on merkittävä myös työllisyyden kannalta.
Lisäksi teollisissa sovellutuksissa jäädään jälkeen. Tämä pätee varmasti lääketeollisuuteen, joka soveltaa käyttöön 96 % bioteknologisen kehitystyön tuloksista. On todella alentavaa antaa eläinten kärsiä turhaan. Yhteinen kanta tarjoaa vastauksen asiaan. On myös yhtä alentavaa antaa lasten ja parantumattomasti sairaiden kärsiä, kun ratkaisu olisi ulottuvilla.
Olen myös sitä mieltä, että direktiiviluonnoksessa on löydetty oikea tasapaino teknisten ja eettisten ulottuvuuksien välille. Euroopan parlamenttina emme saa pelätä bioteknologiaa. Päinvastoin meidän täytyy osoittaa, että vastaamme bioteknologian haasteeseen ja uskallamme ottaa käyttöön siihen soveltuvan lainsäädännön.

Sjöstedt
Arvoisa puhemies, niin Euroopan unioni kuin sen jäsenvaltiotkin ovat allekirjoittaneet YK: n biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen. Mitä olemme siis sitoutuneet kunnioittamaan?
Jo yleissopimuksen johdannossa määritellään, että jokaisella valtiolla on oikeus omiin biologisiin luonnonvaroihinsa, geneettiset resurssit mukaan lukien. 3 ja 15 artiklassa asiaa viedään vielä pitemmälle. Myös 15 artiklan 5 kohdassa tehdään täysin selväksi, että geneettisten resurssien käyttö edellyttää, että valtiolta, josta ne ovat lähtöisin, on saatu käytölle suostumus. Tämä ei ole sopusoinnussa käsiteltävänä olevan yhteisen kannan kanssa. Se on aivan selvää eikä sitä voida hyväksyä.
Nykyään suurin osa geneettisistä resursseista on kehitysmaissa, toisin sanoen maailman köyhässä osassa. Patenttijärjestelmästä, jossa biologista monimuotoisuutta koskevaa yleissopimusta ei oteta huomioon, on vaarassa kehittyä järjestelmä, jossa suuret monikansalliset yritykset voivat ottaa haltuunsa köyhien maiden geneettiset rikkaudet, jotka näiden on sitten ostettava takaisin eri muodoissa. Mielestäni tätä ei todellakaan voida hyväksyä.
Tätä tekstiä voidaan parantaa hyväksymällä tarkistusehdotukset 25 ja 5, mutta se ei kuitenkaan riitä. Tarkoitan sitä, että tämä ehdotus pitää hylätä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen kunnioittamisen perusteella ja muista eettisistä syistä.

Ahern
Arvoisa puhemies, toivon, että esittelijän väite, että yhteisessä kannassa otetaan parlamentin mielipide huomioon, ei johda jäseniä harhaan. Yhteisessä kannassa on 68 muutosta parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymään tekstiin. Tämän pitäisi osoittaa, että tämä asiakirja ei heijasta tarkasti parlamentin toiveita. Emme ole vieläkään ratkaisseet asiaa kymmenen vuoden ja yhden aikaisemman hylkäämisen jälkeen.
En aio toistaa kaikkia vihreiden esittämiä vastaväitteitä - olette kuulleet ne aikaisemminkin. Aion tuoda esiin joidenkin sellaisten kansalaisyhteiskunnan ryhmien kannat, joiden ääniä ei ole kuultu direktiiviä valmisteltaessa.
Olen pannut kiertämään edustajien joukkoon luettelon niistä potilaiden järjestöistä, jotka vastustavat ihmisten geenisekvenssien patentoimista. Tässä Yhdistyneen kuningaskunnan virallisen geneettisen eturyhmän kanta: "Jos patentti annetaan tuotteelle tai hoidolle tai lääketuotteelle, johon sisältyy tietoa geenisekvenssistä tai joka on tiedosta riippuvainen, patentin suojelualan ei pitäisi kattaa itse sekvenssiä. Täysin erillinen patentti kattaa eri tuotteen tai hoidon, johon sisältyy tieto samasta geenisekvenssistä tai joka käyttää tätä tietoa, eikä sivupatentteja pitäisi olla."
Irlannin perinnöllisten sairauksien järjestö (Irish Inherited Disorders Organization) on valittanut, että sitä on johdettu harhaan ja että sille on annettu väärää tietoa ja että sen kantaa on vääristelty. Se ei kannata ihmisen geenisekvenssien patentoimista.
Saksan perinnöllisyystieteen yhdistys (German Society of Human Genetics) julistaa puheenjohtajansa suulla: "Vastustamme ihmisen solun perimän ja sen sisältämien DNA-sekvenssien patentoimista. Kannatamme Maailman lääkäriliiton ja Euroopan lääkäriliiton kantaa, jossa vastustetaan poikkeuksetta ihmisgeenien patentoimista."
Britannian perinnöllisyystieteen yhdistys (British Society for Human Genetics) sanoo: "5 artikla vaikuttaa sekä sallivan että sulkevan pois ihmisen geenisekvenssien patentoimisen."
Sekaannusta on, koska parlamentti hyväksyi heinäkuussa ensimmäisessä käsittelyssä ristiriitaisen ehdotuksen, joka sekä salli että kielsi ihmisen solun perimän patentoimisen. Smith-Kline-Beecham-yhtiön rahoittama jatkuva lobbauskampanja vääristeli tosiasioita ja antoi parlamentin jäsenille väärää tietoa potilaiden järjestöistä.
Tarkistuksemme 22 pyrkii oikaisemaan tätä direktiiviehdotusta. Euroopan ekumeeninen kirkko ja yhteiskunta -komissio (European Ecumenical Commission for Church and Society) sanoo: "Olemme edelleen hyvin tyytymättömiä tähän direktiiviin. Vaadimme lujasti parlamenttia asettamaan jälleen erillisen eettisen komitean, joka voisi tarkastella patenttien soveltamista ja tarkistusta 76, joka koskee vierasta ja inhimillistä alkuperää olevaa ainesta."
Tarkistuksissamme 4, 11 ja 12 ilmaistaan uudelleen eettinen tarkistus täydellisenä. Komission oma bioteknologian eettisiä kysymyksiä käsittelevän asiantuntijaryhmän lausunto nro 8, 2 kohta: "Keksintö, joka perustuu inhimillistä alkuperää olevien ainesosien käyttöön, jotka on otettu noudattamatta suostumusperiaatetta, ei täytä eettisiä vaatimuksia. Tätä ei taata yhteisessä kannassa."
Haluan sanoa kollegoilleni alkioiden käytöstä: olkaamme selkeitä, emme voi kaupallistaa alkioiden käyttöä.

Barthet-Mayer
Arvoisa puhemies, ryhmäni on huolissaan eettisistä arvoista, minkä vuoksi se vastusti kaikenlaista ihmiseen tai sen biomolekyylikomponentteihin kohdistuvaa patentoimista.
Euroopan radikaaliallianssin ryhmä on ilmoittanut, ettei se ollut samaa mieltä esittelijän kanssa, joka ei kiinnittänyt tähän näkökohtaan tarpeeksi huomiota. Neuvoston uudessa yhteisessä kannassa, jonka oikeusasioita käsittelevä valiokunta esittää uudelleen, on kuitenkin muutettu huomattavasti sitä tekstiä, jonka me olimme jo hyväksyneet, ja sen eettiset perusteet ovat heikommat, koska siinä laajennetaan edelleen patenttien soveltamisalaa.
Emme voi hyväksyä sitä. Vaikka asetetaankin vastakkain toisaalta paineet, painostusryhmät ja rahalliset panokset ja toisaalta Yhdysvaltojen etumatka tällä alalla, biologinen rosvous on vastoin humanistista filosofiaa, jota - toivon niin - monet tämän parlamentin jäsenistä kannattavat.
Neuvosto poisti myös toisella tasolla ikivanhan käytännön, nimittäin maanviljelijän etuoikeutta koskevan kohdan, jonka mukaan hän saa käyttää uudelleen maatalouskäyttöön siemenet, jotka hän tuottaa ja jälleenmyy. Ryhmämme kannattaa erityisesti tarkistusta 28, jonka tarkoituksena on ottaa tämä käytäntö uudelleen käyttöön.
Lisäksi käsiteltävänämme olevan ehdotuksen mukaan vanhat lajikkeet voitaisiin patentoida. Se johdattaa meidät hyvin pitkälle. Aion kertoa teille aivan yksinkertaisesti esimerkin, joka koskee basmatiriisin intialaista lajiketta, jonka osalta amerikkalainen yhtiö jätti patenttihakemuksen ja esti näin tämän riisin perinteisen viennin Yhdysvaltoihin. Meidän tarkoituksemme ei ole herättää tällä asialla Amerikan vastaista ajattelua vaan hoitaa poliittiset tehtävämme ja vastustaa yhteisten arvojemme perusteella pelkkään voittoon perustuvaa kylmää ajattelumallia, johon Yhdysvallat näyttää valitettavasti turvautuvan hieman liian helposti.

Blokland
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti on tarttunut jälleen neuvoston yhteiseen kantaan bioteknologisten keksintöjen patentointia koskevasta direktiivistä.
Emme voineet kannattaa Rothleyn mietintöä edes ensimmäisessä käsittelyssä. Siihen oli eettinen syy. Olemme vakuuttuneita siitä, että ihmiset, eläimet ja kasvit ovat ainutkertaisia Jumalan luomuksia, joten niitä ei saa viljeltyinä ja synteettisinä osina kutsua ihmisen keksimiksi. Haluan sanoa tämän erillään keskustelusta siitä, millä tavalla genetiikan tietoja käytetään. Direktiivin myötä perinnöllisestä materiaalista tulee vain keino pyrkiä taloudelliseen voittoon. Lisäksi tässä on kysymys siitä, onko patentointi hyödyllistä potilaiden kannalta, sillä patentteja haetaan kaupallisiin tarkoituksiin eikä hyväntekeväisyyteen.
Nyt on laadittu toinen yhteinen kanta, ja parlamentti näyttää olevan väsynyt taistelemaan. Teollisuuden taloudelliset edut näyttävät voittaneen täysin eettiset reunahuomautukset jopa siinä määrin, että oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevä valiokunta ei ole esittänyt uudelleen joitakin tärkeitä parlamentin esittämiä tarkistuksia, joita neuvosto ei hyväksynyt. Esittelijä pyytää hyväksymään kannan sellaisenaan. Olemmeko kannattaneet näitä tarkistuksia turhaan? Olemme, kuten jotkut muutkin, esittäneet uudelleen tärkeimpiä tarkistuksia. Eihän tilanne voi olla sellainen, että direktiivin nopea käyttöönotto on tärkeämpää kuin sisällöllisesti tasapainoinen direktiivi?
Lopuksi haluan huomauttaa, että minua huolestuttaa se, kuinka selvästi taloudellinen hyöty on tärkeintä tässä direktiivissä ja kuinka eettisiä vastalauseita on pidetty naiiveina. Geenien patentointi ei ole mikään itsestäänselvyys. Synteettisiä geenejä voi pitää keksintönä vain todella hyvällä tahdolla. Ihmisarvo sekä eläinten ja kasvien kunnioittaminen Jumalan luomistyön tuloksina jäävät tärkeiksi keskustelun aiheiksi. On aivan liian helppoa pitää tätä puhtaasti teknistä direktiiviä erossa moraalisista ja eettisistä pohdinnoista. Jos joku ajattelee, että hyväksymällä yhteinen kanta voidaan välttää eettisiä ongelmia tulevaisuudessa, hän on väärässä. Keskustelu on kuitenkin vasta alkamassa, eikä siitä tule varmasti helpompaa hyväksymällä nykyinen kanta.

Raschhofer
Arvoisa puhemies, aikoja sitten 1, 2 miljoonaa maanmiestäni vastusti eräässä kansanäänestyksessä bioteknologian keksintöjen patentoimista. Tätä poliittisesti polttavaa taustaa vasten luin mietinnön kaksin verroin tarkkaavaisemmin. Toteamus, että parlamentin tarkistukset olisi säilytetty komissiossa ja neuvoston yhteisessä kannassa, ei tarkemmin katsottuna pidä paikkaansa. Olennaisissa kohdissa käytetään takaporttia tarkistusten heikentämiseksi.
Neuvoston yhteisessä kannassa säädetään 5 artiklan 2 kohdassa, että ihmisen ruumiista eristetyt osat voivat olla patentoitavia keksintöjä. Tällä säännöksellä ihmisten kloonaamiskielto kumotaan käytännössä. Lisäksi säädetään, että ihmisalkioiden käyttöä ei voida patentoida teollisia tai kaupallisia tarkoituksia varten. Patentoitavuuden ulkopuolelle ei siis jää alkioiden käyttö hoidollisia ja diagnostisia tarkoituksia varten. Mielestäni kuitenkin kaikenlainen ihmisalkioiden käyttö olisi suljettava patentoitavuuden ulkopuolelle!
Parlamentin alkuperäistä kantaa niin kutsutun maanviljelijän etuoikeuden osalta heikennettiin myös. Suunnitellut poikkeukset ovat arvottomia, sillä maanviljelijä saa tosin käyttää sadosta saamaansa tuotetta uudelleen viljelyyn ja monistukseen, mutta viisaasti kylläkin poikkeussäännöissä ei käsitellä tuotesovelluspatenttien taloudellista hyödyntämistä. Siten maanviljelijöiden ei ole mahdollista vaihtaa keskenään siemeniä maksamatta lisenssimaksuja. Pienet siemenyhdistykset eivät voi taloudellisesti enää toimia. Seurauksena on markkinoiden puhdistus. Sama koskee myös eläinten jatkojalostusta. Näistä syistä hylkäämme esityksen.

Oddy
Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää puheenjohtajaa kaikesta hänen tekemästään kovasta työstä. Olen seurannut tätä ehdotusta kiinnostuneena ja olin mukana alkuperäisessä sovittelussa, joka epäonnistui.
Direktiivi edustaa haurasta tasapainoa patentin myöntämisen ja eläinten hyvinvoinnin ja ihmisarvon välillä.
Olisi otettava huomioon, että farmasian ala on Euroopan unionissa maailmanlaajuisessa johtoasemassa ja edustaa huomattavaa määrää hyvinvointia tässä unionissa. Minulla on kirjeitä Yhdistyneen kuningaskunnan ammattiyhdistyksiltä, jotka kannattavat tätä direktiiviä ja jotka pelkäävät työpaikkojen menetystä, jollei meillä ole jonkinlaista direktiiviä. Mutta älkää olko naiiveja - tämän direktiivin hylkäämisellä ei estetä bioteknologisia kokeita. Tämän alueen tutkimus ja työpaikat vain siirtyisivät muualle maailmaan ja Euroopan unioni häviäisi siinä.
Kannatan laajalti yhteistä kantaa, vaikka olenkin kollegoideni tavoin huolestunut eläinten hyvinvoinnista ja eettisestä valvonnasta. Jotkut parlamentin kollegani eivät kuitenkaan ole aivan rehellisiä väittäessään vastustavansa direktiiviä ehdotuksen joidenkin eettisten rajoitusten sanamuodon vuoksi. Todellisuudessa he eivät olisi koskaan valmiita hyväksymään ehdotusta, oli sanamuoto mikä tahansa. Heidän pitäisi mielestäni kertoa totuus asiasta.
Mitä tulee väitteisiin siitä, edustaako todistamamme lobbaus potilaita - uskon, että tämä on hedelmätön väittely. Oletteko koskaan kohdanneet järjestöä, jonka jäsenet eivät olisi ajatelleet eri lailla? Tärkeää on, että jäsenistön kannat ovat yleensä ottaen tasapainossa.
Lopuksi, kannatan laajalti yhteistä kantaa, vaikka olenkin hieman huolestunut eettisistä näkökohdista.

Liese
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, esillä oleva yhteinen kanta, josta äänestämme huomenna, on mainettaan parempi. En näe mitään syytä euforiaan ja olen myös toisin kuin herra Rothley sitä mieltä, että yhtä jos toistakin kohtaa voisi muotoilla vielä paremmaksi, mutta teksti, josta äänestämme huomenna, on parempi kuin se teksti, jonka parlamentti hylkäsi äänten enemmistöllä helmikuussa 1995. Hyvin moniin parannuksiin on päästy, ja uskon, että parlamentilla oli silloin hyvät syyt äänestää sitä vastaan, mutta nyt meillä on ihan yhtä hyvät syyt hylätä yhteisen kannan hylkäämistä koskevat ehdotukset.
Silloin puuttui sukusoluihin kohdistuvan manipulaation yksiselitteinen sulkeminen patentoitavuuden ulkopuolelle. Yhteinen kanta sisältää tämän ihmisten sukusolujen käsittelyllä tapahtuvan ihmisten jalostuksen yksiselitteisen sulkemisen patentoitavuuden ulkopuolelle. Silloin meillä oli hyvin hatara muotoilu maanviljelijän etuoikeuksista. Nyt meillä on selvempi muotoilu. Mitä potilaisiin tulee, haluaisin todellakin varoittaa siitä, että heitä ei käytettäisi hyväksi minkään kannan puolesta. On olemassa potilasyhdistyksiä, jotka kannattavat direktiiviä, ja on olemassa potilasyhdistyksiä, jotka ovat sitä vastaan. Molemmilla on hyvät syynsä. Parlamentissa ei kukaan voi väittää puhtaalla omallatunnolla, että se vaikuttaa sen ja sen lääkkeen tutkimiseen niin ja niin. Tietyt vakavat tiedemiehet edustavat yhtä kantaa, toiset yhtä vakavat tiedemiehet toista kantaa, emmekä saa antautua väittelyyn, kuten joillekin kollegoille on käynyt.
Meidän pitäisi nähdä tämä direktiivi sellaisena kuin se on, sisämarkkinadirektiivinä ja direktiivinä, jossa on kyse taloudellisista tekijöistä ja työttömyydestä. Meidän pitäisi kuitenkin huomauttaa hyvin ponnekkaasti eettisesti motivoiduista rajapyykeistä, joille parlamentti on aina pannut arvoa. Sillä päinvastoin kuin mitä vihreät väittävät, ei pidä paikkaansa, että haluamme luoda työpaikkoja kloonaamisen avulla, vaan haluamme luoda niitä geeniteknologian alan käyttömahdollisuuksien avulla, jotka ovat tämän parlamentin enemmistön ja uskoakseni myös Euroopan kansalaisten enemmistön mielestä eettisesti kiistattomia.
Meidän on kuitenkin muotoiltava nämä eettisesti motivoidut rajoitteet hyvin selkeästi. Siksi olen iloinen, että neuvosto on löytänyt yhteiseen kantaan hyvin pitkälle menevän muotoilun kloonaamisesta. Dolly-lampaalla tehty kloonauskoe ja tämän kokeen julkaiseminen sai monet säikähtämään Euroopassa ja sen ulkopuolella. Ihmisten kloonaaminen ei ole hölynpölyä. Jos emme pidä varaamme, kloonattuja ihmisiä tulee olemaan, nopeammin kuin uskommekaan.
Tästä syystä on hyvä, että parlamenttina - ja nyt myös neuvosto - haluamme vetää asiassa selvät rajat. Se mitä Euroopan komission biotekniikan etiikkaa käsittelevä neuvonantajaryhmä on ehdottanut, ei nimittäin ollut yksiselitteistä. Siellä oltiin sitä mieltä, että ainoastaan ihmisten tuottamiseksi käytettävä kloonaus olisi kiellettävä, ja se olisi tarkoittanut, että alkioilla tehtävät kloonauskokeet olisi hyväksyttävä ja että ainoastaan kloonattujen vauvojen tuottaminen olisi tuomittava. Tämä on kuitenkin hyvin epäjohdonmukainen kanta, sillä ensiksi oikeus elämään ja ihmisarvo ovat voimassa alusta alkaen, ja toiseksi kloonatun alkion tuottaminen on ratkaiseva tekninen askel kloonatun vauvan tuottamiseen.
Tästä syystä on hyvä, että meillä on muotoilu, jonka mukaan kloonaaminen määritellään menetelmiksi, joilla tuotetaan ihmisiä, joilla on samat geneettiset tiedot kuin toisilla ihmisillä. Sen myötä olemme vahvemmilla kuin Euroopan neuvoston ihmiskloonauksen kieltävä sopimus, sillä tässä on myös käsite "ihminen" määriteltynä toimielinten välisessä asiakirjassa. Poliittinen ryhmäni tulee vastustamaan nyt ja tulevaisuudessa kaikkia yrityksiä heikentää tätä kloonauskieltoa.

Eisma
Koska aikaa on vain minuutti, puhun nopeasti. Olemme myös sitä mieltä, että ensimmäisen käsittelyn jälkeen paranneltu teksti on askel eteenpäin. Se ei ole kuitenkaan tarpeeksi. Mielestäni on olemassa riittäviä syitä sovitella joitakin kohtia neuvoston kanssa. Yksi tällainen kohta on eettinen komitea. Olemme kuulleet jokin aika sitten puheenjohtaja Santerin tulkinnan tästä komiteasta, enkä ymmärrä vieläkään, miksi Euroopan komissio haluaa liittää tehtäviin tietotekniikan. Komission olisi syytä selittää kunnolla, miksi se ei voi hyväksyä esitettyä tarkistusta 11 ja miksi se pitää omaa tekstiään, siis omaa tulkintaansa, nyt niin paljon parempana kuin Euroopan parlamentin tekstiä.
Lopuksi, arvoisa puhemies, haluan puhua eläinten hyvinvoinnista. Me - ja liberaaliryhmämme lisäksi myös David Martin ja 29 muuta - olemme esittäneet tarkistusta siitä, että myös eläinten kohdalla tehtäisiin poikkeus, jos niille aiheutuu ruumiillisia vammoja. Esittelijä Rothley voi nyt sanoa, että kysymys on vain parista sanasta, mutta ne ovat tärkeitä eläinten hyvinvoinnille. Siksi toivonkin, että parlamentti hyväksyy tämän tarkistuksen huomenna.

Querbes
Arvoisa puhemies, on kiistämätöntä, että bioteknologia voi edistää ihmiskunnan edistymistä elintarvikkeiden, ympäristön ja terveyden aloilla sekä työpaikkoja ja toimintoja luovan kestävän kehityksen alalla.
Eurooppa ei saa jäädä jälkeen tällä alalla. Mutta lääketutkimuksen alalla vain 15 % patenteista on eurooppalaisia verrattuna amerikkalaisiin patentteihin, joiden osuus on 65 %.
Bioteknologian keksintöjä koskevan direktiivin pitäisi auttaa Eurooppaa kuromaan umpeen tämä jälkeenjääneisyys, muttei kuitenkaan millä hinnalla tahansa. Bioteknologiaan liittyy uusia ongelmia, joiden ratkaiseminen edellyttää avoimuutta, demokratiaa ja eettisiä arvoja. Ryhmämme katsoi, että vuoden 1995 sovittelun perusteella laaditussa mietinnössä uhrataan nämä näkökohdat talouden ja voiton alttarille, minkä vuoksi ryhmä äänesti sitä vastaan ja vaikutti omalta osaltaan sen epäonnistumiseen.
Komission uudessa ehdotuksessa on otettu jonkin verran oppia tästä epäonnistumisesta, muttei kuitenkaan tarpeeksi. Parlamentti hyväksyi näin ollen 66 tarkistusta, jotka sisällytettiin suurin piirtein neuvoston yhteiseen kantaan, jotta patentoitavuuden edellytykset ja poikkeukset voitaisiin täsmentää paremmin.
Kuten muut kollegat ovat jo täsmentäneet, ihmisruumiin patentointi on kielletty, samoin kuin kasvilajikkeiden ja eläinrotujen patentointi. Maanviljelijän etuoikeus on vahvistettu, ja sen mukaan maanviljelijä voi itse hyödyntää satonsa tuotteita omalla tilallaan jalostukseen tai monistukseen. Olen kuitenkin pahoillani siitä, ettei neuvosto hyväksynyt Euroopan parlamentin tarkistusta, jonka tarkoituksena on suojella kehitysmaiden geeniperintöön liittyviä oikeuksia.
Tästä edistyksestä huolimatta käsiteltävänämme oleva teksti herättää oikeutettuja pelkoja, sillä vaaratekijät ovat todellisia. Näitä vaaratekijöitä on vähennetty vuodesta 1995 lähtien suojelemalla ihmisen arvokkuutta ja ihmisarvoa ja asettamalla esteitä. Lisäksi yhteisessä kannassa täsmennetään, ettei patenttioikeus korvaa eikä peruuta niitä lainsäädäntöjä, joiden nojalla rajoitetaan, kielletään tai valvotaan eettisistä syistä sen tulosten tutkimista ja käyttöä. Tärkeä kysymys on kuitenkin edelleen se, joka liittyy kansojen ja niiden edustajien valvontakeinoihin bioteknologian kehittymisessä. Ihmiskunta hyötyy bioteknologiasta vain siinä tapauksessa, että se puuttuu sen kehittymisen sisältöön eivätkä monikansalliset yritykset, jotka näkevät asiassa ainoastaan uuden hyötymiskeinon.

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, esittelijä ja myös kaikki neuvoston yhteisen kannan hyväksymisen kannattajatkin ovat tunnustaneet, että nykyisessä yhteisessä kannassa on parannuksia ensimmäisen käsittelyn esittelyyn nähden.
Herra esittelijä, se on arvostelijoita varten tarkoitettu huomautus, sillä tehän halusitte silloin hyväksyä tämän yhteisen kannan. Jos olisimme noudattaneet ohjettanne, meillä ei olisi nyt näitä parannuksia, ja tämä mietintö olisi sidottu teidän nimeenne ja se olisi huonompi kuin toinen mietintö. Jotta en tulisi ymmärretyksi väärin: kannatan yhteistä kantaa, mutta kannatan sen laadullisesti järkevää loppuunviemistä. Olen maatalousvaliokunnan esittelijä, ja niin kutsuttua maanviljelijän etuoikeutta on parannettu nykyisessä yhteisessä kannassa ensimmäisen käsittelyn esitykseen verrattuna. Sitä ei kuitenkaan ole hyväksytty, mitä maatalousvaliokunta halusi ja minkä puolesta parlamentti äänesti täällä.
Herra esittelijä, asioita ei lopeteta vähän ennen tavoitteen saavuttamista. Jos teiltä loppuu voimat, minulla on vielä voimia jäljellä! Mehän olemme työskennelleet yhdessä tämän asian eteen kymmenen vuotta, ja siksi olen sitä mieltä, että aloitamme neuvoston kanssa käytävän kiistan vuoksi sovittelumenettelyn tästä tarkistuksesta, jonka olemme vielä kerran jättäneet. Olen melko varma, että neuvosto ei aloita sovittelumenettelyä lainkaan ja hyväksyy tarkistukset heti tai sitten saamme tahtomme läpi sovittelumenettelyssä. Miksi luopuisimme parannusmahdollisuudesta, kun kerran vielä olemme samaa mieltä tästä asiasta, koska neuvoston esitys ei, kuten sanottua, ole napakka ja looginen. Siis herra Rothley, kuunnelkaa toki vielä kerran arvostelijoita ja osoittakaa vielä hieman kärsivällisyyttä, niin saamme parannetun esityksen, jolloin parlamentti on kiistassa hyvässä asemassa neuvostoon nähden.

Berger
Arvoisa puhemies, monet edelliset puhujat ovat ilmaisseet, ettei tällä parlamentilla ole muuta kuin hyväksyä yhteinen kanta sellaisenaan. Sanotaan, että neuvosto on joka tapauksessa säilyttänyt useita parlamentin tarkistuksia ja että direktiivi on nyt paljon parempi kuin aikaisemmat luonnokset, erityisesti myös huomattavasti parempi kuin komission direktiiviehdotus.
Haluaisin nimenomaisesti yhtyä tähän tulokseen, mutta en päätelmään, joka siitä tehdään. Saamme varmasti kiittää esittelijäämme direktiivin huomattavasti parannetusta oikeudellisesta laadusta ja järjestelmällisyydestä. Tosiasia on kuitenkin myös, että toisin kuin mielellään väitetään, neuvosto ei ole säilyttänyt joitakin tarkistuksia, jotka tämä parlamentti hyväksyi suurella kannatuksella. Jos vielä kaikilta tahoilta myönnetään, että direktiivistä on tullut Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen paljon parempi, voi siitä myös päätellä, että direktiivistä voi tulla toisessa käsittelyssä vielä parempi...
jos kaikki tarkistukset, joita neuvosto ei ole säilyttänyt tähän mennessä, esitetään vielä kerran ja hyväksytään. Aika ja määräajat eivät myöskään puhu tarkistuksien uutta hyväksymistä vastaan. Neuvostossakin nykyinen yhteinen kanta hyväksyttiin nopeasti, eikä esillä olevissa tarkistuksissa haluta muuttaa mitään sellaisia kohtia, jotka olisivat olennaisia neuvoston kompromissin kannalta.
Tästä syystä voimme lähteä siitä, että direktiivin pikainen voimaanastuminen taataan myös silloin, kun hyväksymme tarkistukset vielä kerran ja sovimme niistä neuvoston kanssa pikaisessa sovittelussa tai jo ennen sitä.
Yhden kysymyksen kohdalla en kuitenkaan voi lainkaan ymmärtää, miksi neuvosto ei ole säilyttänyt parlamentin muotoilua, nimittäin maanviljelijöitä koskevia poikkeuksia. Kuten monet täällä tietävät, meillä Itävallassa suuri enemmistö vastustaa geenitekniikkaa erityisesti myös maataloudessa. Vasta nyt maanviljelijämme ovat alkaneet hieman avautua asialle ja he näkevät, että geeniteknisesti muutetuista siemenistä ja uudelleen tuotetusta aineistosta voi olla hyötyä myös heille.
Jos heidän täytyy nyt taas huomata, että tämä direktiivi saattaa heidät jälleen uuteen taloudelliseen riippuvuuteen, koska maanviljelijöitä koskevia poikkeuksia on liian vähän, se ei silloin edistä bioteknologian hyväksyntää maatalouden alalla.

Palacio Vallelersundi
Arvoisa puhemies, PPE-ryhmän viimeisenä puhujana minusta tuntuu, että haluan ensinnäkin esittää onnitteluni. Luulen, että yhteinen kanta vahvistetaan huomenna direktiiviksi, ja se tapahtuu sekä parlamentin että komission kannalta sopivaan aikaan. Mielestäni sanatarkkaan istuntoselostukseen täytyy jäädä maininta herra Vandergheistin, jonka näen istuvan täällä, loistavasta työstä.
Haluan kuitenkin ennen kaikkea tuoda esille ihailuni ja kunnioitukseni näiden vuosien mittaan kovettunutta esittelijää kohtaan. En ole seurannut tämän direktiivin käsittelyä kymmentä vuotta, herra Rothley, mutta siitä lähtien, kun tulin tähän parlamenttiin, tämä direktiivi on ollut pöydällä ja se on aiheuttanut hankaluuksia. Minun on sanottava, että tämän direktiivin kautta minulla on ollut tilaisuus tutustua mahtavaan juristiin ja mahtavaan parlamentin jäseneen. Tämä on hyvin itsekästä, mutta minulle siitä on ollut hyötyä.
Arvoisa puhemies, tämä direktiivi ei ole yhtään hassumpi. Ei. Tämä on hyvä teksti. Se ei ehkä vastaa oppineen tekemää tekstiä, ja epäilemättä siinä on puutteita, mutta se on hyvä teksti. Näin ollen, joitakin esitettyjä väitteitä on vastustettava, kuten sitä, että herra Rothley halusi hyväksyä tekstin ensimmäisen käsittelyn jälkeen. Se ei ole totta. Herra Rothley on taistellut ja hän on taistellut kovasti nykyisen version aikaansaamiseksi. Kompromissikin on parempi kuin se teksti, joka syntyi tämän parlamentin ehdottamien tarkistusten pohjalta. Nämä tarkistukset kuvastivat eri ryhmien välistä yhteisymmärrystä: mutta korostan sitä, että teknisessä mielessä tämä teksti on parempi.
Saanen esittää muutamia esimerkkejä: maanviljelijän etuoikeus. No niin, tarkistuksessa 28 yritetään muuttaa asetusta 2100/94. Tämä on patenttidirektiivi. Se on mainittu moneen otteeseen enkä voi muuta kuin yhtyä siihen, mitä herra Barzanti, rouva Mosiek-Urbahn, herra Pompidou tai rouva Oddy ovat sanoneet. Tämä direktiivi on patenttidirektiivi. Jos joku haluaa muuttaa asetusta 2100/94, muuttakoon sitä, mutta sitä ei voida muuttaa oikoteitse, tämän direktiivin avulla.
Sama koskee mainittua rosvousta. Muiden kansainvälisten asiakirjojen ohella TRIPS -sopimus, joka sitoo kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita, sisältää kolme patentoitavuusperustetta: uutuus, keksinnöllisyys ja teollinen hyödynnettävyys. Herra Pompidou muistutti siitä. Emme voi lisätä neljättä. Se olisi mitätön. Tietenkin, jos joku saa petoksen kautta haltuunsa jonkun osan ja patentoi sen, leikkiin tulevat mukaan jäsenvaltion asian edellyttämät lait; se olisi tapauksesta riippuen joko siviilioikeuden tai rikosoikeuden vastainen teko ja koko oikeudellista säännöstöä ja oikeudenmukaisuutta käytettäisiin tarvittaessa jopa patentin mitätöimiseksi. Mutta emme voi lisätä patentoitavuutta koskeviin määräyksiin uusia perusteita, joita ei ole kansainvälisissä sopimuksissa, samoin kuin emme voi muuttaa oleellisia lakeja oikoteitse.
Arvoisa puhemies, kuten herra Barzanti ja rouva Mosiek-Urbahn sanoivat, on todellakin vielä paljon tehtävää. Todellakin, mutta ei patenttilaissa. Patenttilaissa meidän on pysyttävä lain tavoitteessa.
Minun tehtävä vielä viimeinen huomio, joka koskee sitä, mitä suuresti ihailemani kollega Casini sanoi. Ei pidä paikkaansa, että 6 artikla olisi yhteisön oikeuden vastainen. Ensimmäistä kertaa kansainvälisessä tekstissä säädetään 6 artiklassa alkion suojelusta, joka noudattaa Oviedon bioetiikkaa koskevaa sopimusta, joka astuu odotetusti voimaan myöhemmin. Tämä lause, joka todellakin on välttämätön, ei ole suurensuuri este, sillä kyse on siitä, että kaikkea yleisen moraalin tai järjestyksen vastaista patentoitavuutta ehkäisevää artiklaa voidaan soveltaa monessa tapauksessa.
Yhteenvetona, arvoisa puhemies, pyhä Augustinus sanoo, että on oltava viisas tietääkseen, mitä pitää muuttaa, vielä viisaampi tietääkseen mitä täytyy säilyttää, ja että itse asiassa todellinen viisaus on sitä, että tietää, milloin on saatu aikaan hyväksyttävissä oleva teksti. Luulen, että nyt se hetki on tullut ja toivon, että se vahvistetaan sellaisena huomenna.

Plooij-van Gorsel
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, direktiivi, josta tänään keskustelemme, johtaa bioteknologian keksintöjen patentointia koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseen Euroopan unionissa. Se on oleellista Euroopan bioteknologiasektorin kilpailukyvyn takaamiseksi. Juuri tämä sektori luo tulevina vuosina työllisyyttä, ja Eurooppa voi saavuttaa Yhdysvaltojen ja Japanin ottaman etumatkan ainoastaan hyvän lainsäädännön avulla. Se on Euroopalle parempaa terapiaa kuin työllisyyttä koskeva teksti perustamissopimuksessa.
On huomiota herättävää, että Alankomaat saattaa itsensä Euroopassa eristäytyneeseen asemaan äänestämällä ainoana jäsenvaltiona ministerineuvostossa tätä direktiiviä vastaan. Alankomaissa on juuri saatu valmiiksi kansallinen laki, joka kieltää kasvien ja eläinten patentoinnin. Sen myötä Alankomaiden bioteknologiasektori joutuu kansainvälisesti eristyksiin ja on tuomittu vähitellen katoamaan.
Arvoisat kollegat, liberaaliryhmän esittämä tarkistus 9, joka koskee 26 artiklaa, ei uhkaa jo hankitun geneettisen materiaalin tieteellistä tutkimista nyt eikä myöskään tulevaisuudessa. Direktiivi ei astu voimaan taannehtivasti. Tarkistus takaa oikean tiedon saamisen geneettisen materiaalin luovuttajilta sekä heidän vapaaehtoisuutensa riippumatta kansallisista määräyksistä.
Lopuksi, arvoisa puhemies, pyydän kollegoitani käyttämään lainsäädäntövaltuuksiaan, jotta voitaisiin huolehtia siitä, että Euroopassa saadaan aikaan hyvä, avoin ja eettisesti vastuullinen lainsäädäntö. Lisäksi toivon, että kollegani eivät säikähdä neuvoston uhkailuja siitä, että neuvosto hylkää direktiivin, jos parlamentti esittää siihen tarkistuksia.

Seppänen
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti ottaa nyt kantaa koko ihmiskunnan etiikkaan - mikä on elämän näkökulmasta oikeaa ja sopivaa ja mikä ei ole. Tässä esityksessä on kyseessä luonnossa esiintyvän elämän patentoiminen Euroopan suuryhtiöiden lukuun, jotta ne saisivat samat epäeettiset oikeudet, jotka USA: n suuryrityksillä jo on.
Parlamentin on nyt arvioitava, kuinka hyvin viime kesänä hyväksymämme tarkistukset on otettu huomioon uudessa direktiiviluonnoksessa. Erityisen ristiriitainen asia on parlamentin hyväksymä, mutta neuvoston torpedoima vanha tarkistus 76. Siihen liittyy ongelman koko kirjo: geneettisen materiaalin patentoitavuus yleensä, lääketeollisuuden ja kehitysmaiden suhteet sekä itse perusasia: voiko luonnossa valmiina olevan materiaalin varastaa monopolikäyttöön patentoimalla sen salaa patentoinnin kohteelta. On välttämätöntä, että parlamentti uudistaa tämän tarkistuksensa. Jos niin ei tapahdu, tätä patentointia voidaan verrata biologiseen kullankaivuuseen, joka tapahtuu muualla kuin teollistuneissa maissa. Kehitysmaissahan on neljä viidesosaa maapallon geneettisestä monimuotoisuudesta.
Olen vakuuttunut, että tämä keskustelu on osoittanut varsinkin herroille Rothley, Pompidou ja Monfils, että tähänkin aiheeseen liittyy monia sellaisia ongelmia, joita he omissa puheenvuoroissaan eivät ottaneet huomioon.

Ullmann
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, valitettavasti en voi noudattaa esittelijän kehotusta hyväksyä yhteinen kanta, ja tämä siitä syystä, että tietyt vähimmäisvaatimukset, jotka ovat hyvinkin tärkeitä asian kannalta, eivät täyty. Ensimmäinen vähimmäisvaatimus on, että nykyinen sanamuoto jäsenvaltioiden vapaudesta toteuttaa oikeuksiaan kansainvälisten sopimusten pohjalta rajoitetaan koskemaan sopimuksissa sidottuja velvollisuuksia.
Toiseksi, oikeutetusti suunnitellulla eettisellä komitealla ei ole tarvittavaa erityistä ja kattavaa pätevyyttä eikä myöskään tarvittavaa riippumattomuutta. Kolmanneksi, ei ole otettu huomioon kirkkojen peräänkuuluttamaa elävän ja elottoman olion täsmennystä 3, 4, 5 ja 9 artiklassa. Esitän kysymyksen niille, jotka kuuluvat siihen enemmistöön, joka haluaa hyväksyä yhteisen kannan: uskotteko todella, että teette tällä bioteknologialle hyvän palveluksen? Voitte lopettaa täällä keskustelun äänestyksellä, mutta yhteiskunnassa keskustelu, poliittis-moraalinen kiistely tästä aiheesta tulee jatkumaan sitäkin kiivaampana.

White
Arvoisa puhemies, en usko hetkeäkään, että olemme puhuneet tästä kymmenen vuotta. Tiukasti määriteltynä, viime kerralla kun tämä tuli parlamentin käsittelyyn, hylkäsimme sen kolmannessa käsittelyssä epätyydyttävän sovittelun jälkeen. Väitän yksinkertaisesti, että hylkäsimme edellisen ehdotuksen, koska siihen ei sisältynyt eettistä ulottuvuutta. Siitä syystä tarkistuksessani 78 uuteen ehdotukseen vaaditaan eettistä ulottuvuutta ja erityisemmin varsinaisen eettisen komitean perustamista.
Saanen muistuttaa parlamenttia, että pyysin komitean perustamista arvioimaan kaikkia bioteknologiaan ja sen käyttöön liittyviä näkökohtia erityisesti patenttien osalta. Komission pitäisi tehdä ehdotuksia tällaisen komitean kokoonpanosta ja toimialasta ennen kuin tämä direktiivi tulee voimaan. Sitä ei ole tehty. Mielestäni, ja puhun sosialistiryhmän tarkistuksen laatijana, yhteinen kanta, josta meitä on pyydetty tänään keskustelemaan, ei heijastele tätä. Niinpä en hyväksy sitä, että ehdotus eettisestä komiteasta on tyydyttävä ja tältä osin odottaisin komission antavan meille vastauksia. He eivät tehneet sitä, kun keskustelimme asiasta hiljattain Brysselissä.
Olen jo pyytänyt uudelta eettiseltä komitealta lausuntoa ennenaikaisesti kuolevista viljelykasveista (terminator crops) . En ole saanut tunnustusta olemassa olevan komitean puheenjohtajalta enkä kiitosta pyynnöstäni Euroopan komission puheenjohtajalta. Syy on aivan yksinkertainen. Parlamentin jäsenet eivät tällä hetkellä pääse tuohon komiteaan. Tämä asia meidän pitäisi korjata.
Kuinka saavutamme sukupuolten tasa-arvon? Miksi tuossa komiteassa on niin monta miestä ja miksi he harjoittavat lähes poikkeuksetta ammattimaista etiikkaa? Mitä tapahtuu, kun bioteknologian erityinen kehityssuunta edellyttää eettistä pohdiskelua? Tuleeko ehkä olemaan mahdollista pyytää lykkäystä tietystä kehityssuunnasta? Kaikkiin näihin kysymyksiin on vastattava. Yhtäkään ei ole vielä käsitelty kunnolla parlamentissa. Sanon tämän noille lehterillä keltaisissa T-paidoissaan istuville bioteknologeille: kannatan bioteknologiaa, mutta uskon, että asiallisesti muodostetun eettisen komitean on valvottava sitä tiukasti ja asianmukaisesti.

Kirsten Jensen
Arvoisa puhemies, ehdotuksen hylkääminen vuonna 1995 kannatti. Meillä on tänään esillä ehdotus, jossa otetaan hyvin huomioon eläinten suojeluun liittyvät, humanistiset ja eettiset kysymykset. Meidän on edistettävä geneettisiä sairauksia sairastavien ihmisten hoitomuotojen tutkimusta ja kehitystä. Monet ihmiset elävät kemikaalien varassa koko elämänsä, ilman että onnistutaan löytämään todellista ratkaisua heidän kärsimyksiinsä. Meidän on kunnioitettava velvollisuuksiamme alkuperäisväestöjä kohtaan. Vaikka se asia löytyykin jo tekstistä, tuen tarkistusehdotuksia, jotka selittävät annetun suostumuksen erittäin selkeästi. Tuemme maanviljelijän etuoikeutta, jonka mukaan maanviljelijöiden oikeutta muun muassa kylvää oma satonsa ilman lisenssimaksua ei rajoiteta.
Olen sitä mieltä, että herra Santerin etiikkaa käsittelevä työryhmä vaikuttaa hieman epäilyttävältä. Jos se on sallittu, miksi säännönmukaista eettistä neuvoa ei ole taattu perustamissopimuksessa? Kiitämme luonnollisesti avoimuuden lupauksesta, mutta haluan mieluummin oikeuden avoimuuteen kuin lupauksen siitä palveluksena komission puheenjohtajalta.

Malone
Arvoisa puhemies, kuten voitte kuulla, meillä on täällä jyrkkä ristiriita monien uskontojen ja kulttuurien eettisten ja moraalisten kantojen sekä lääketeollisuuden sellaisten tavoitteiden välillä, joilla se haluaa turvata asemansa maailmanlaajuisilla markkinoilla. Olen edelleen sitä mieltä, että direktiiviehdotus ei anna maanviljelijöille asianmukaista suojaa sen enempää täällä Euroopassa kuin kehitysmaissakaan.
Kuten tiedämme, monet uudet bioteknologiayhtiöiden patentoimat kasvilajit perustuvat perinteiseen, sukupolvien toisilleen välittämään viisauteen, ja nyt maanviljelijöitä pyydetään maksamaan näistä patenteista. Olemme täällä parlamentissa jo käyttäneet tiettyä valtaa tällä lainsäädännön alalla, ja olisi sääli, jos emme edelleenkin käyttäisi tätä valtaa viisaasti. Äänestämällä tarkistuksien puolesta ja menemällä sitten sovitteluun sellaisista kysymyksistä kuin ihmisalkioiden patentoimisesta ja asianmukaisen eettisen komitean perustamisesta, kuten herra White juuri huomautti, näkisimme toivomamme edistyksen lääketieteen ja maanviljelyn alalla, mutta siten, että eri suojatoimet sisältyisivät siihen.

Van Putten
Arvoisa puhemies, arvostan suuresti esittelijää, hänkin tietää sen, ja tekstiä on paranneltu, mutta ei kuitenkaan riittävästi, mitä mieltä monet muutkin ovat. Oma maani, Alankomaat, on vastustanut periaatteessa loppuun saakka ihmisten oikeutta patentoida kasveja ja eläimiä, vaikka samalla Alankomaissa on tehty paljon tärkeää lääketieteellistä tutkimusta ja vaikka bioteknologia on itse asiassa tärkeä ala. Poliittinen ryhmäni on esittänyt tarkistusta 76, ja olin silloin itse alun perin esittelijänä. Myös uudesta tekstistä puuttuu tarkistus, jonka mukaan erityisesti kolmannen maailman maat ja yleisesti muutkin maat saisivat oikeuden suojella luontonsa biologista moninaisuutta. Minun täytyy sanoa teille, arvoisa puhemies, että olin järkyttynyt kuullessani, kun eräs oikeusasioita käsittelevän valiokunnan jäsen ilmoitti, että Euroopan komission ei tarvitse noudattaa biologista moninaisuutta koskevaa yleissopimusta, jonka kaikki 15 EU: n jäsenvaltiota ovat allekirjoittaneet, koska se ei ole juridisesti sitova. Meillä on biologista moninaisuutta koskevassa Wienin yleissopimuksessa mukana olevien ja tällä hetkellä Bratislavassa kokoontuvien 34 maan julkilausuma, jossa vastustetaan tarkistuksen 76 puuttumista. Kysymys on siis 34 maasta, enkä aio lukea teille luetteloa niistä, mutta huolehdimme siitä, että myös komissaari ja esittelijä saavat tämän tekstin.

Cot
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, nykyinen teksti, josta keskustelemme, on uusi teksti, se on parannettu teksti; kaikki ovat sanoneet niin, jopa siinä määrin, että olen hieman hämmästynyt niistä johtopäätöksistä, joita jotkut siitä tekevät.
Itse asiassa on kysymys siitä, että lähdetään liikkeelle komission uudesta ehdotuksesta, jota parlamentti muutti perinpohjaisesti ensimmäisessä käsittelyssään erityisesti patentoitavan aineksen määrittelyn osalta, jossa otimme käyttöön biotekniikan etiikkaa käsittelevän neuvonantajaryhmän sanamuodon ja patentoitavuuden yleistä etua koskevien poikkeusten osalta, ja johon olemme sisällyttäneet erityisesti herra Liesen ehdotukset. Komissio ja neuvosto ovat yhtä poikkeusta lukuun ottamatta ottaneet yhteisessä kannassa huomioon kaikki tarkistuksemme muuttamatta merkittävästi niiden sanamuotoa, ja aion palata asiaan hetken kuluttua. Lopputulos on, että teksti, josta tänään keskustelemme, on meidän tekstimme. Tämä teksti on Euroopan parlamentin teksti.
Onko sitä siis vieläkin parannettava, niin kuin jotkut kollegoistamme ehdottavat? Sosialistiryhmä sekä oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevä valiokunta ovat joka tapauksessa sitä mieltä, että teksti pitäisi hyväksyä sellaisenaan ja ilman tarkistuksia kahdesta pääasiallisesta syystä. Ensinnäkin sen vuoksi, että tekstin yhdenmukaisuus säilyisi, että vältettäisiin epäselvyydet ja ne yksipuoliset lausumat, jotka pilasivat ensimmäisen sovittelun. Muistutamme, että parlamentti oli aivan perustellusti hylännyt tämän ensimmäisen sovittelun tuloksen. Nyt tämä teksti, joka meidän on tarkoitus hyväksyä, on selkeä, se on asianmukainen, se on yhdenmukainen - nämä yksipuoliset lausumat, jotka voisivat vääristää tai vaikeuttaa sen ymmärtämistä, eivät ole pilanneet sitä. Tämä yhdenmukaisuus on säilytettävä.
Toiseksi, ja tämä on toinen syy, olemme sitä mieltä, että on vältettävä asian uusi viivästyminen, joka seuraisi siinä tapauksessa, että mielestämme tarpeeton sovittelu aloitetaan, sillä tämä teksti on ollut keskeneräinen jo kymmenen vuotta. Sovittelussa on se vaara, että saatamme avata Pandoran lippaan eli itse neuvoston sisällä käytävät keskustelut, ja siinä tapauksessa, että neuvostossa ja keskusteluissa on hankaluuksia, saattaa käydä niin, ettemme saa ratkaisua aikaan tämän parlamentin työskentelykaudella, joka loppuu pian, mikä lykkäisi asian käsittelyä katastrofaalisella tavalla ja pysähdyttäisi sillä välin taloudelliset investoinnit ja ennen kaikkea tieteellisen ja lääketieteellisen tutkimuksen.
Sallikaa minun, arvoisa puhemies, sanoa tässä muutama sana potilaista. Rouva Ewing totesi, että heidät oli esitetty väärässä valossa (misrepresented) . Potilasyhdistysten tätä asiaa koskevat näkökannat eroavat epäilemättä toisistaan, mikä on täysin kunnioitettavaa. Totean, että suuret ranskalaiset yhdistykset toivovat joka tapauksessa, että tämä direktiivi hyväksytään. Haluan ennen kaikkea kuitenkin esittää täällä vastalauseen sille, että näitä yhdistyksiä loukataan syyttämällä niitä siitä, että ne ovat lääketeollisuuden käskyläisiä, minkä syytöksen rouva Ahern on täällä esittänyt. Tällainen hyökkäys ei ansaitse niin merkittävää keskustelua varsinkaan, kun totean muilta osin, että komissio ja neuvosto ovat ottaneet suurelta osin huomioon nykyisten tarkistusten laatijoiden ilmaisemat huolenaiheet.
Ympäristövaliokunta esitti uudelleen patentoitavan aineksen alkuperää koskevan tarkistuksensa. Tämä tarkistus, ja rouva van Putten tietää sen kyllä, aiheuttaa kansalliselle tuomarille esitettävien todisteiden kannalta hankalia ongelmia. Totean vielä lisäksi, ja komissaari Monti varmasti vahvistaa sen meille, että biologista monimuotoisuutta koskevan Rion yleissopimuksen noudattamisen lisäksi komissio on sitoutunut antamaan tehtäväksemme yhteenvedon tekemisen tästä kysymyksestä sen kertomuksen perusteella, jonka komissio alkaa vuosittain laatia.
Herra Whiten bioteknologian etiikkaa koskeva tarkistus otettiin erilaisena mukaan, mutta ennen kaikkea olemme saaneet puheenjohtaja Santerilta virallisen ilmoituksen, joka antaa siitä jonkinlaiset takeet ja joka takaa erityisesti sen, että parlamentti voisi kääntyä suoraan uuden bioteknologian eettisiä kysymyksiä käsittelevän neuvonantajaryhmän puoleen sellaisena kuin se on perustettu.
Eläinten kärsimyksiä koskevan tarkistuksen osalta haluaisin myös tässä yhteydessä kysyä herra Montilta, voiko hän taata meille sen, että kaksi muotoilua on, todellisuudessa ja konkreettisesti, vaikutuksiltaan täysin samanlaisia ja ettei kolmen kuukauden poistaminen vaikuta tältä osin millään tavalla patentoitavuuden soveltamiseen käytännössä.
Lopuksi haluaisin sanoa herra Graefe zu Baringdorfille, että hän ilmaisi epäilemättä maatalouteen liittyvien ongelmien osalta henkilökohtaisen kantansa, mutta ettei maatalousvaliokunta noudattanut hänen kantaansa eikä esittänyt hänen tarkistuksiaan uudelleen. Hän ei näin ollen tällä hetkellä edusta valiokuntaa, joka ei halunnut olla hänen kanssaan samaa mieltä.
Kaikista näistä syistä toivon, arvoisa puhemies, että tämä teksti hyväksytään ilman tarkistuksia. Se on ryhmäni kanta.

Monti
 Arvoisa puhemies, arvoisat edustajat, haluan ilmaista omastani ja komission puolesta syvän kiitollisuuteni ja ihailuni Euroopan parlamentin erittäin tärkeästä työstä tämän direktiivin lainsäädäntömenettelyn aikana.
Komissio on vakuuttunut siitä, että teksti, josta teiltä on nyt pyydetty lausuntoa, on hyvä, selvä ja korkeatasoinen ja että siinä käsitellään patentointioikeuden erityispiirteitä ja oikeutettuja, etiikkaan liittyviä huolenaiheita luotettavasti ja tasapainoisesti. Tämä teksti on tulosta tiiviistä yhteistyöstä, jonka aikana kaikkia - toimielinten omia ja ulkopuolisia - mielipiteitä on pohdittu ja punnittu avoimesti, jotta lopullinen tulos edustaisi - siitä olen vakuuttunut - jotakin yhteisölle tärkeää.
Ensimmäisessä käsittelyssä 16. heinäkuuta 1997 Euroopan parlamentti hyväksyi 66 tarkistusta. Komissio hyväksyi ne kaikki lukuun ottamatta yhtä, joka oli voimassaolevan kansainvälisen lainsäädännön vastainen. Ja kuitenkin kun yhteistä kantaa oltiin hyväksymässä, neuvosto ja komissio tekivät vielä viimeisen yrityksen ottaakseen mukaan tuon viimeisenkin hylätyn tarkistuksen sisältämät vaatimukset - pyrkien varmasti avoimuuteen ja kompromissiin - ja päättivät yhdessä ottaa uudestaan esille tarkistuksen 76 keskeiset kohdat. Olen nyt sitä mieltä, että niiden muuttaminen siinä mielessä, kuin jotkut ovat esittäneet, ei olisi hyödyllistä eikä viisasta. Se ei olisi hyödyllistä, koska se aiheuttaisi törmäyksen neuvoston kanssa, joka vaalii voimassa olevaa kansainvälistä lainsäädäntöä ja nykyisen oikeusjärjestelmän selkeyttä, jota esitetyt tarkistukset saattaisivat huonontaa. Se ei olisi viisastakaan, koska yhteisönulottuvuuden ja kansallisen ulottuvuuden välinen suhde, joka on perustuu myös toissijaisuusperiaatteen järkevään soveltamiseen, muuttuisi yhteisön suuntaan ilman, että yhteisö voisi mitenkään tehokkaasti säätää pitäviä määräyksiä ja tuottaa pienintäkään lisäarvoa.
Viime huhtikuun 27. päivänä puhuessani oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevässä valiokunnassa halusin joillakin selvennyksillä tarkentaa, miksi neuvoston yhteinen kanta voitaisiin hyväksyä sellaisenaan mietinnön esittelijän Rothleyn kannan mukaisesti. Äänestyksessä 28. huhtikuuta oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevä valiokunta vahvisti sitten, että neuvoston yhteinen kanta voidaan hyväksyä, koska siinä otetaan riittävän hyvin huomioon Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymät tarkistukset. En voi olla kuin iloinen tästä oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan päätöksestä. Nyt on parlamentin vuoro ilmaista mielipiteensä täysistunnossa. On siis teidän vuoronne hyväksyä teksti äänestämällä sen puolesta ja raivata näin tietä sen lopulliselle hyväksynnälle.
Minusta ei ole tarpeellista tuoda taas esille tässä salissa, tällä hetkellä, yksityiskohtaisesti niitä syitä, jotka - komission mielestä - tukevat yhteisen kannan tekstin hyväksymistä. Kuunneltuani hyvin tarkasti tätä keskustelua minusta tuntuu kuitenkin siltä, että on vielä neljä kohtaa, joiden osalta minun voisi olla hyödyllistä, arvoisa puhemies, kerrata lyhyesti komission kanta, jotta voisitte tehdä päätöksenne kaikki tosiasiat tietäen.
Ensinnäkin, viittaan vielä tieteen ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevään eurooppalaiseen ryhmään, ja muistutan siitä, mitä puheenjohtaja Santer jo vahvisti parlamentille puheessaan 29. huhtikuuta: tämä ryhmä pysyy riippumattomana ja varmistaa työnsä täydellisen avoimuuden. Euroopan parlamentti voi halutessaan kuulustella sitä asiassa sen menettelyn pohjalta, joka parlamentin itsensä on lopuksi määriteltävä. Olen aina voimakkaasti ja asiasta vakuuttuneena korostanut keskeistä tehtävää, jota komitealta yhä enemmän vaaditaan tässä arkaluonteisessa asiassa. Olen hyvin vakuuttunut siitä, että parlamentti voi antaa suuren panoksensa asiaan, ja minun tehtäväni on korostaa tätä tänään.
Toiseksi ihmisalkiosta. Voin tässä vakuuttaa, että komission mielestä parlamentin ilmaiseman kannan keskeinen sisältö on otettu huomioon yhteisessä kannassa, koska siinä kielletään selkeästi alkion kaikenlainen käsittely ja koska siinä annetaan selvät puitteet alkiota suojeleville ja varjeleville menetelmille, eikä parlamentti varmaankaan ole koskaan halunnut jättää huomiotta tätä viimeksi mainittua näkökohtaa.
Kolmanneksi biologisen monimuotoisuuden suojelusta. Yhteisö on sitoutunut voimakkaasti sekä kansainvälisellä että unionin tasolla - vuosikertomus on yksi välineemme - puolustamaan biologista monimuotoisuutta, eikä sillä ole aikomustakaan vetäytyä kannastaan. Tämän vuoksi amerikkalainen patentointitapaus, joka koski basmati-riisiä, on hyvä esimerkki komission johdonmukaisuudesta. Tuollaista patenttia ei Euroopassa voisi myöntää yksinkertaisesti siksi, että direktiivi kieltää sen: kyseessä ei ole keksintö, vaan kasvilaji, joka on varta vasten eristetty.
Neljäs ja viimeinen kohta: eläinten kärsimykset. Päämäärä eli sen estäminen, että patenttioikeuden perusteella eläimiä voidaan kohdella turhan julmasti ja käyttää niitä hyväksi, sekä oikeuden noudattamisen valvomisessa tarvittava juridinen väline esitellään hyvin tekstissä, koska olemme kaikki yksimielisiä tästä kohdasta. Sillä, että fyysiseen pahoinpitelyyn ei ole viitattu, ei ole mitään erityistä merkitystä: mielestämme se yksinkertaisesti sisältyy kärsimyksen käsitteeseen. On vaikeaa kuvitella pahoinpitelyä, joka ei aiheuttaisi kärsimyksiä. Vain tästä syystä komissio ei pidä tarpeellisena mainita tätä seikkaa.
Arvoisa puhemies, arvoisa mietinnön esittelijä, hyvät parlamentin jäsenet, direktiiviehdotukseen liittyvä keskustelu Euroopan parlamentissa - en sano tätä vain kohteliaisuudesta - on ollut ehdottoman perusteellinen ja yhteisen kannan teksti heijastaa sitä täydellisesti. Meille kaikille vuoden 1995 kokemus oli vakava ja tärkeä, ja uskonkin voivani sanoa, että olemme kaikki pyrkineet pohtimaan sitä voidaksemme jatkaa työtämme sitkeästi, nöyrästi ja tyynesti. Luotan siihen, että aiemmat erimielisyydet on jo ohitettu, koska olemme keskustelleet asiasta pitkään ja teksti on nyt paljon selvempi. Kaikille kelvannee ihmisestä lähtöisin olevien osien patentoitavuutta koskeva osa, jossa neuvoston yhteinen kanta vastaa täysin kirjaimellisesti Euroopan parlamentin tekstiä. Komissio on vakuuttunut siitä, että vahvistaessaan neuvoston kannan Euroopan parlamentti korjaa vain oman tärkeän työnsä hedelmiä.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, päätän puheeni kiittäen teitä tästä merkittävästä työstä ja kohteliaasta huomiostanne.

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, haluaisin tuoda lausunnollani esiin mielipiteeni siitä, että herra Cot saa kaipaamaan arvokasta seurustelua kollegojen kanssa. Ensiksikin esittämällä oletuksen, että me emme kykene lukemaan tekstiä, koska se on muka identtinen parlamentin esittämien tarkistusten kanssa. On eri asia, sanotaanko, että se on olennaisilta osiltaan sama - sen voi vielä kiistää - vai väitetäänkö, että teksti on sama. En muuten sano myöskään, että geeniteknologian teollisuus olisi ostanut teidät. En aloittanut sellaisella viittauksella! Se on ensimmäinen asia.
Toinen asia: maataloutta sekä maaseudun kehittämistä käsittelevä valiokunta ei voi esittää tässä menetelmässä yhtäkään tarkistusta. Se ei voi myöskään esittää niitä oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevässä valiokunnassa, vaan sen voivat tehdä ainoastaan yksittäiset edustajat tietyllä tarvittavalla allekirjoitusmäärällä, nimittäin 29 allekirjoituksella. Maataloutta sekä maaseudun kehittämistä käsittelevä valiokunta kirjoitti oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevälle valiokunnalle kirjeen, joka ei ole menettelyn kohteena, tuodakseen kuitenkin ilmi, että maanviljelijän etuoikeuksissa parlamentin kantaa ei säilytetty.
Esittelijänä keräsin nämä 29 allekirjoitusta maataloutta sekä maaseudun kehittämistä käsittelevässä valiokunnassa keskustellessani kollegoideni kanssa ja esitin ne, koska menettelyssä nyt toimitaan niin. Sitä, että maataloutta sekä maaseudun kehittämistä käsittelevässä valiokunnassa oli sosialistisia edustajia, jotka allekirjoittivat nimensä hieman epäröiden, ei voi tulkita siten, että se kaikki ei olisi maataloutta sekä maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan kanta, herra Cot. Puolustaudun sitä vastaan, että synnytätte täällä parlamentissa sen vaikutelman, että sekoittaisin henkilökohtaiset edut maataloutta sekä maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan etujen kanssa! Sitä minä en suvaitse, tietäkää se! Jos haluatte tappelun, saatte sen, muuten olkaa hyvä ja pysykää vakavamielisenä ja ottakaa huomioon muiden kollegojen arvo!

Van Putten
Arvoisa puhemies, jäin kaipaamaan herra Montin vastausta hänen reaktiostaan, kun on kysymys komission näkemyksestä siitä, miten Euroopan ja myös Euroopan unionin pitäisi suhtautua Yhdistyneiden kansakuntien biologista moninaisuutta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanoon. Kerroin puheenvuorossani, mitä asiasta on sanottu oikeusasioita käsittelevässä valiokunnassa. Eikö ole hieman kummallista, että Euroopan komissio lähettää lentokoneen täydeltä virkamiehiä Rio de Janeiroon ja sen jälkeen toteaa, että sen ei tarvitse ottaa biologista moninaisuutta koskevaa yleissopimusta riittävällä tavalla huomioon lainsäädännössä?

Monti
Arvoisa jäsen, viittaan erityisesti direktiivin 1 artiklan 2 kohtaan, jossa sanotaan: " Tämä direktiivi ei rajoita jäsenvaltioiden kansainvälisistä sopimuksista, erityisesti TRIPS-sopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta aiheutuvia velvollisuuksia." Uskon, että tämä on, omista mielipiteistäni riippumatta, ratkaiseva tekstiviittaus.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.

Toinen pankkidirektiivi
Puhemies
Esityslistalla on Wijsenbeekin oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan mietintö (A40152/98) komission tulkitsevasta tiedonannosta palvelujen tarjoamisen vapaudesta ja yleisestä edusta toisessa pankkidirektiivissä (SEC(97)1193 - C4-0465/97).

Wijsenbeek
Arvoisa puhemies, meidän täytyy olla komissiolle kiitollisia siitä, että se on ymmärtänyt, kuinka vähän toisen pankkidirektiivin, joka koskee rajat ylittävien pankkipalvelujen parantamista, alkuperäisistä tavoitteista on toteutunut. Meidän täytyy samalla olla komissiolle kiitollisia siitä, että se on halunnut käydä neuvotteluja tästä asiasta parlamentin kanssa, vaikka sen ei olisi ollut pakko tehdä niin. Minulla on vielä kuitenkin jotain huomautettavaa tiedonannon muodosta. Tätä te luultavasti odotittekin minulta, koska seuraan komission tekemisiä ja tekemättä jättämisiä positiivisista lähtökohdista käsin mutta haukansilmin.
Vaikka tarkempi määrittely onkin toivottavaa, jätetään vielä liian paljon itse asiassa avoimeksi, koska tiedonannon lopussa todetaan, että tiedonantoa, joka on laadittu yhteisöjen tuomioistuimen päätöksen vuoksi, voi tulkita lopullisesti ja vakuuttavasti vain itse tuomioistuin. Vaikka parlamentti on viimeinen toimielin, joka haluaa vastustaa lainsäädännön laatimisen antamista tuomarien arvioitavaksi, epävarmaan tilanteeseen jätetään lain käyttäjät eli jäsenvaltioiden pankit, jotka haluavat toimia muissa jäsenvaltioissa ja jotka haluavat ja voivat tehdä yhteismarkkinoista ja kilpailusta uskottavat.
Arvostaisin tämän vuoksi sitä, että komissaari vielä selvittäisi meille, miksi on käytetty tiedonantoa eikä uutta muutettua direktiiviä, jolla on lain voima ja joka ei aiheuta enää epäilyksiä ja epävarmuutta.
Eniten epävarmuutta on kahdella taholla. Miten määritellään selkeästi sellainen yleinen etu, jonka perusteella jäsenvaltiot voivat estää muiden jäsenvaltioiden pankkien toiminnan alueellaan? Missä saa palvelunsa sellainen asiakas, joka ei asu pankin alkuperäisessä sijaintimaassa, mutta joka käyttää pääkonttorin palveluja mahdollisesti sähköisten viestintävälineiden kautta? Jälkimmäinen kysymys on tärkeä, koska se voi vaikuttaa huomattavasti oikeusjuttujen käynnistämiseen.
Mahdollinen oikeudenkäynti omassa maassa on asiakkaan kannalta luonnollisesti paras ja edullisin vaihtoehto. Toisaalta pankkien etujen kannalta on tärkeää, että ne eivät joudu epäsuotuisaan tilanteeseen ja että ne voivat toimia muodollisesti samassa maassa, jossa niiden asiakkaat asuvat.
Ensimmäistä kysymystä ei pitäisi mielestäni esittää lainkaan. Miksi on oikeastaan välttämätöntä, että pankkien pitäisi käydä läpi ilmoitusmenettely, jos ne laajentavat toimintaansa toiseen jäsenvaltioon? Miksi pankkien tapauksessa ei voitaisi käyttää lähtökohtana Cassis de Dijon -periaatetta? Kun pankki on kotimaassaan keskuspankin tarkassa valvonnassa ja kun se haluaa laajentaa toimintaansa muualle unionin alueelle, voivat toisen jäsenvaltion viranomaiset luottaa siihen, että kaikki on hoidettu huolellisesti ja että myös asiakkaat toisessa jäsenvaltiossa on suojattu vakavaraisuudessa, maksuvalmiudessa ja muissa vaatimuksissa ilmeneviä ongelmia vastaan. Vai onko niin, että komissiolla on syytä olettaa, että pankit käyttävät ulkomaisia toimipisteitään väärin välttääkseen oman maansa keskuspankin vaatimuksia? Euron tulemisen myötä voidaan olettaa, että pankkien into laajentaa toimintaansa koko unionin alueelle lisääntyy, ja eikö tällöin luottolaitosten ja niiden valvojien eli keskuspankkien valvonta ole samalla keskitettyä?
Voitte huomata, että vaikka tiedonannon tarkoitus oli vastata kysymyksiin, voidaan sanoa, että se aiheuttaa lisää kysymyksiä. Toivon, että komissio haluaa käsitellä näitä kysymyksiä, ja haluan kiittää kaikkia kollegoitani, jotka ovat työskennelleet tämän mietinnön parissa, joka mielestäni lähentää entisestään vapaita sisämarkkinoita.

Peijs
Arvoisa puhemies, haluaisin muistuttaa esittelijää Crédit Lyonnais -pankista, joka käytti Alankomaiden toimipistettään sellaiseen toimintaan, josta pääkonttorin oli parempi olla tietämättä mitään.
Tässä mietinnössä käsitellään sääntöjä, jotka koskevat Euroopan unionissa aktiivisesti toimivia luottolaitoksia. Vuodelta 1989 peräisin olevan toisen pankkidirektiivin pitäisi huolehtia siitä, että eri jäsenmaissa voimassa olevat säännöt olisivat yhdenmukaisia, jotta sivutoimipisteiden perustaminen olisi mahdollista ja rahoituspalveluiden tarjoamisen vapaus olisi taattu. Tämä on tärkeä asia. Rahoituspalveluiden sisämarkkinat vain kasvavat euron käyttöönoton ja tieto- ja viestintätekniikan leviämisen myötä.
Komission tiedonannossa puututaan toisen pankkidirektiivin kahteen osaan: ilmoitusmenettelyyn ja sijoittautumisoikeuteen. Pankkien täytyy ilmoittaa rajat ylittävästä toiminnastaan niiden jäsenvaltioiden valvontaviranomaisille, joiden alueella ne aloittavat toimintansa. Ei ole aina ollut selvää, milloin näin täytyy tehdä. Tiedonanto selkeyttää tilannetta joiltakin osin. Mielestäni mietinnössä sanotaan liian mutkattomasti, että SLIM-hanke tekee tämän tiedonannon tarpeettomaksi. Kaikki jäsenvaltiot eivät ole olleet edustettuina pankkijärjestelmän SLIM-hankkeessa, minkä vuoksi kaikki jäsenvaltiot eivät halua automaattisesti poistaa ilmoitusmenettelyä. Mielestäni se liittyy tähän asiaan. Tiedonanto on tosiaan tarpeellinen, niin kauan kuin ilmoitusmenettelyä ei ole vielä poistettu.
Tiedonannon toisessa osassa selvennetään yleiseen etuun liittyviä ehtoja, joihin jäsenvaltio voi vedota rajoittaakseen pankkien toimintaa. Olen esittelijän kanssa samaa mieltä hänen toteamuksestaan, että tiedonannosta voi olla hyötyä, jos asianosaisten välillä syntyy kiistoja. Yleiseen etuun vetoamisen ehdot on nimittäin esitetty johdonmukaisessa muodossa.
Haluaisin tehdä muutaman reunahuomautuksen Wijsenbeekin mietinnön 8 kohdasta. Siinä sanotaan, että yhteisön luottolaitokset saattavat ilmoitusmenettelyn vuoksi joutua epäsuotuisaan asemaan suhteessa kolmansien maiden luottolaitoksiin. Minusta se ei pidä paikkaansa. Kolmansien maiden pankkien täytyy anoa lupa toimiakseen unionin alueella, ja niitä koskevat näin ollen aivan samat säännöt kuin yhteisön luottolaitoksia. WTO: ssa on sovittu pankkien kansallisesta kohtelusta. Kahden eri osapuolen kohtelussa ei ole siis eroa. Tämä oli vain talousasioita käsittelevän valiokunnan jäsenen pieni huomautus juristille.
Haluaisin pyytää arvoisalta puhemieheltä, arvoisalta komissaarilta ja esittelijältä anteeksi sitä, että olin talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikka käsittelevän valiokunnan kokouksessa, jossa käsiteltiin Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten kuulemista. Suokaa anteeksi, että en voinut olla koko aikaa läsnä mietinnön käsittelyn aikana.

Rothley
Arvoisa puhemies, puolueryhmäni hyväksyy Wijsenbeekin mietinnön asian. Haluaisin ottaa kantaa tämän ongelman institutionaaliseen näkökulmaan. Mielestäni komissiolla ei ole pätevyyttä antaa julkisesti tiedonantoja säädöksien soveltamisesta.
Euroopan parlamentti ja neuvosto - siis molemmat Euroopan yhteisöjen lainsäätäjät - eivät kumpikaan kommentoi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle sellaisten säädöksien soveltamista, jotka ne ovat hyväksyneet. Sitä vähemmän komissiolla on toimivaltaa kommentoida Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymien säädösten soveltamista. Se ei kuulu komission toimialaan. Tästä syystä sellaiset tiedonannot ovat lainvastaisia, sikäli kuin niillä halutaan saada aikaan oikeusvaikutuksia, mikä on myös tarkoitus.
Mielestäni tämä on hyvin pitkälti poliittinen ongelma.
Euroopan unioni kärsii siitä, että se antaa julkisuudelle hajanaisen kuvan. Ei tiedetä, kuka vastaa tarkalleen mistäkin. Kenellä on toimivalta? Sen vuoksi meidän pitäisi myös uskoakseni kiinnittää huomiota tällaisiin asioihin, meidän on kiinnitettävä huomiota toimivaltuuksiin. Tämänhän muuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuinkin vahvisti viime vuonna, kun se - se oli luultavasti helmikuussa - julisti sellaisen komission tiedonannon lainvastaiseksi. Siitä syystä, arvoisa komissaari: jotta takaamme tämän selvän vastuullisuuden, jotta varustamme tämän Euroopan unionin ulospäin selvällä toimenkuvalla, olisi avuksi, jos komissio luopuisi vastedes tällaisista tiedonannoista.
Joko on olemassa tarve muuttaa direktiiviä, jolloin komissio voi tehdä uuden ehdotuksen, tai sitten tätä tarvetta ei ole, jolloin se voi antaa asian olla!

Mosiek-Urbahn
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, jotta oikeus palvelujen tarjoamisen vapauteen toteutuisi kaikille niille, jotka haluavat käyttää tätä oikeutta, on tarpeellista löytää selvät, havainnolliset ja luotettavat yhteisön määräykset. Tähän on pyritty toisen pankkidirektiivin avulla, mutta tätä tavoitetta ei ole, kuten käytäntö on osoittanut, kuitenkaan vielä saavutettu. Siinä määrin on hyvinkin tunnustettava, että komissio on pyrkinyt ratkomaan tämän tiedonannon avulla joitakin epäselvyyksiä erilaisten määritelmien tulkitsemisessa.
Tosin - ja tässä yhdyn edellisiin puhujiin, herra Rothleyhin ja herra Wijsenbeekiin - valitun tiedonannon tie voidaan käsittää käyttökelpoiseksi välineeksi ainoastaan kahden ehdon täyttyessä. Tiedonanto ei voi eikä saa heikentää tai kiertää demokraattista lainsäädäntömenettelyä - tässä yksiselitteisesti yhteispäätösmenettelyä - jossa neuvosto ja parlamentti ovat tasaarvoisia lainsäätäjiä, ja sitä paitsi sen täytyy olla ehdottomasti alistettuna Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännölle.
Näillä edellytyksillä pidän tosin komission tiedonantoa käytäntöön suuntautuvana toimena, josta voi hyvinkin olla apua. Kaikkien asiantuntijoiden arvioiden mukaan kohta käynnistyvän talous- ja rahaunionin myötä pankkisektorilla on arvioitavissa selvä rajat ylittävien palvelujen kasvu, joten tarvitsemme selvyyttä pian.
Mielestäni mietinnön pääasiallinen ansio on, että se esittää järjestelmällisesti tähän asti kootun Euroopan yhteisön tuomioistuimen laajan oikeuskäytännön palvelujen tarjoamisen vapaudesta ja yleisen edun määräyksestä toisessa pankkidirektiivissä. Siten se palvelee ennen kaikkea parempaa avoimuutta, parempaa tiedonsaantia. Haluaisin syventyä yhteen selvään kohtaan, sähköisiin palvelupisteisiin. Mielestäni tässä on odotettava kehitystä hyvin tarkoin, ja ennenaikainen sitoutuminen sijoittautumisoikeuteen tai palvelujen tarjoamisen oikeuteen on varattava teknologiselle jatkokehitykselle.
Yhteenvetona haluaisin ilmoittaa teille, että puolueryhmäni hyväksyy täysin esittelijän mietinnön. Kaiken kaikkiaan tiedonannosta on apua rahalaitoksille ja myös kuluttajille.

Monti
Arvoisa puhemies, hyvät edustajat, haluaisin ennen kaikkea kertoa, kuinka paljon arvostan oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan mietintöä, ja haluaisin erityisesti kiittää herra mietinnön esittelijää, Wijsenbeekiä. Olemme tyytyväisiä varsinkin siihen, että oikeusasioita käsittelevä valiokunta kannattaa rajat ylittävän rahoituspalvelun tarjoamista koskevan ilmoitusmenettelyn poistamista. Kuten tiedetään, 20 artiklan poistaminen toisesta pankkidirektiivistä on pankkikysymyksiä käsittelevän SLIM-työryhmän suositus, ja komissio tuki suositusta neuvostolle antamassaan kertomuksessa.
Ilmoitusmenettelyn poistaminen rajat ylittävän palvelun yhteydessä merkitsee sen tunnustamista, ettei enää ole välttämätöntä määritellä tarkasti, missä jäsenvaltiossa rahoituspalvelua tarjotaan. Se tekee tarpeettomaksi yksilöinnin, joka on joka tapauksessa yhä vaikeampi tehdä ottaen huomioon, että rahoituspalveluita tarjotaan yhä useammin sähköisesti, esimerkiksi Internetin välityksellä.
Ei olisi kuitenkaan oikein väittää, että 20 artiklan poistaminen ja siitä johtuva palvelun tarjontapaikan merkityksen poistuminen merkitsisivät kuluttajalle suurempaa valinnanvapautta sen paikan suhteen, jossa hän voi vedota tuomioistuimeen. Juridiset vetoomuskeinot ja tuomioistuinten toimivalta ovat oma ongelmansa, jota varten on erityiset säännökset.
Haluaisin lisäksi muistuttaa mieliin joitain rahoituspalveluiden yhteismarkkinoiden periaatteita, jotka olisi pitänyt ottaa huomioon tarkasteltaessa mietinnön kohtia 4 ja 8. Isäntäjäsenvaltion valvontaviranomaisia ei koskaan pyydetä käsittelemään ulkomaisen luottolaitoksen toimilupaa, ja tähän on sekä yleiseen etuun liittyviä että muita syitä. Pankkipalveluiden yhteismarkkinoiden konkreettisiin tuloksiin kuuluu juuri se, että ainoastaan alkuperäjäsenvaltion valvontaviranomaisilla on tähän pätevyys. Toisessa pankkidirektiivissä otetaankin huomioon periaate, että luottolaitoksen on pyydettävä toimilupaa alkuperäjäsenvaltion valvontaviranomaisilta. Tällainen luottolaitos voi siis tarjota missä tahansa muussa jäsenvaltiossa niitä rahoituspalveluita, joihin se on saanut toimiluvan alkuperäjäsenvaltiossa.
Haluaisin kiinnittää huomiota siihen, että komission tiedonanto antaa kokonaiskuvan yhteisön tuomioistuimen oikeudenkäytöstä ja selkeyttää komission kantaa näihin kysymyksiin, siksi se ei ole mitenkään sitova asiakirja. Se on siis komission pyrkimys yksiselitteiseen tulkintaan - komission, joka on perustamissopimusten valvoja. Toisaalta kysyn toistamiseen, mihin tämä tiedonanto perustuu? Se perustuu tuomioistuimen tältä alalta kokoamaan oikeuskäytäntöön. Voisi sanoa, että tämä on komission tuoma lisäarvo: asian sääntely tuomioistuimen oikeudenkäytön pohjalta eikä uusia säädöksiä luomalla. Tämä aloite on mielestämme hyödyllinen ja välttämätön pankkitoiminnan avoimuuden lisäämiseksi, koska emme suoraan sanoen voi odottaa, että Euroopan kansalainen olisi - tai että kaikki Euroopan kansalaiset, jos haluamme olla optimisteja - olisivat perillä tuomioistuimen tapausoikeuden viimeaikaisesta kehityksestä.
Tästä syystä komissio ei ole noudattanut lainsäädäntömenettelyä. Jos komissio päättää hyväksyä ehdotuksen 20 artiklan poistamisesta, Euroopan parlamenttia pyydetään varmastikin osallistumaan päätökseen täysipainoisesti yhteispäätösmenettelyn mukaisesti.
Lopuksi, arvoisa puhemies, kaksi kohtaa. Toista pankkidirektiiviä ja Cassis de Dijon -periaatetta koskeva kysymys on mielenkiintoinen. Toinen pankkidirektiivi onkin itse asiassa esimerkki Cassis de Dijon -periaatteen oikeaoppisesta noudattamisesta, sillä siinä sovelletaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, mutta tarkoituksena ilmoitusmenettelyssä palveluiden vapaan tarjonnan yhteydessä oli taata asianomaisten jäsenvaltioiden välinen vastavuoroinen tiedonvaihto.
Kuitenkin uuden teknologian, kuten juuri Internetin, kehityksen valossa tämä ilmoituksen antamisvaatimus antaa ilmoitus, mikäli rahoituspalveluita tarjotaan toisessa jäsenvaltiossa, vaikuttaa jossain määrin vanhentuneelta. Tästä syystä komissio ehdottaakin tällaisen ilmoitusvaatimuksen poistamista.
Lopuksi, viimeinen kohta - viittaan mietinnön esittelijän, herra Wijsenbeekin, selkeään kysymykseen: " Mutta miksi? Eikö olisi ollut loogisempaa muuttaa toista pankkidirektiiviä kuin julkistaa tulkitseva tiedonanto?" " Yleisen edun" kaltaiset käsitteet ovat vasta kehittymässä: jäsenmaiden tulkinnat voivat poiketa kovastikin toisistaan, kun kyseessä on yleisen edun periaatteen erityispiirteet. Vain juridisella seurantajärjestelmällä voidaan taata, että tätä periaatetta sovelletaan riittävän joustavasti.
Jos tämä käsite yritettäisiin määritellä direktiivissä, siihen tehtäisiin paljon muutoksia. Toisaalta lainsäädäntöprosessi on sellainen - kukaan ei tiedä sitä teitä paremmin - että direktiivien muutoksiin vaaditaan pitkä aika. Vaikka komissio olisikin ilmoittanut poistavansa toisen pankkidirektiivin 20 artiklan, lainsäädäntömenettelyn käynnistämisen jälkeen olisi kestänyt vielä monta vuotta, ennen kuin juridinen epäselvyys olisi saatu poistettua.
Tämän vuoksi oli mielestämme tärkeää selvittää tilanne heti, ja tässä yhteydessä voin myös ilmoittaa, että pankkiasioita käsittelevä neuvoa-antava komitea tutkii toisen pankkidirektiivin 20 artiklan poistamiseen liittyvän ehdotuksen lähiaikoina.

Puhemies
Paljon kiitoksia, arvoisa komissaari Monti!
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
(Istunto päättyi klo 19.45.)

