Rozpočet na rok 2010- oddíl III Komise: "Rozpočtové pokyny na rok 2010" - Rozpočtové pokyny na rok 2010 - oddíly I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem programu je společná rozprava o následujících zprávách:
o rozpočtových pokynech na rok 2010 - oddíl III Komise, kterou předkládá pan Surján jménem Rozpočtového výboru;
o rozpočtových pokynech na rok 2010 - oddíly I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX, kterou předkládá pan Maňka jménem Rozpočtového výboru.
László Surján
Evropský parlament očekává, že návrh rozpočtu na rok 2010 napomůže členským státům a občanům překonat současnou krizi. Ta je teď naší největší obavou. Jinými slovy rozpočet by měl zmírňovat obavy evropských občanů a obnovit jejich důvěru v to, že budou mít práci a budou schopni si vydělat na živobytí a že budou moci žít v míru a bezpečí. Hovoříme o těch občanech, jejichž peníze jsou vydávány a jimž jsme odpovědní.
Z důvodu finanční krize si Evropané nejsou jisti, zda jsou jejich peníze bezpečné v bance, a chtějí vědět, zda budou mít nazítří ještě práci. Mají však i jiné obavy a problémy: jak dlouho budou schopni vytápět své domovy nebo zda existují nějaké škodlivé chemikálie nebo činidla v potravinách, které konzumují, a tento výčet by mohl pokračovat. Proto bychom chtěli takový rozpočet, který obnovuje nejen důvěru občanů ve finanční instituce, ale i vzájemnou důvěru, a rovněž důvěru v solidaritu na evropské úrovni. Víme, že všechny problémy se nevyřeší 1 % hrubého domácího důchodu, ale záleží na tom, zda se dostane povzbuzení a podpory malým a středním podnikům. Rozvíjí se harmonizovaná společná energetická politika? Děláme vše, co je v našich silách, abychom bojovali proti změně klimatu a povzbudili využívání obnovitelných energetických zdrojů? Bude účinnější ochrana našich společných hranic? Bude plodnější politika soudržnosti, rychlejší proces dohánění a budou bezpečnější naše potraviny?
Parlament ví, že je rozpočet malý na tyto cíle, je si však také vědom toho, že členské státy v praxi plně nevyužívají všechny prostředky, a to ani za stávajícícho rozpočtového rámce. Proto očekáváme, že Evropská komise přijme rozhodnou akci, aby byly odstraněny byrokratické překážky, soustředěny výdaje v oblastech, kde bylo využívání účinné, a stažena podpora z oblastí, kde dochází pravidelně k přebytku. Parlament je připraven spolupracovat ve sledování toho, zda jsou existující programy skutečně využívané a zda naplňují cíle, pro které byly vytvořeny. Nemůžeme se se spokojit s konstatováním, že výdaje jsou zákonné. Požadujeme záruky, že tyto výdaje naplní svůj účel. Požadujeme hodnotu, výsledky výměnou za příspěvky evropských občanů, a očekáváme, že členské státy budou realizovat programy rychle a účinně. Vyzýváme Evropskou komisi, aby měla naše požadavky na paměti. Evropský parlament je jediným orgánem EU, kde mohou občané uplatňovat přímý vliv. Jsme jim co možná nejblíže a názory, které jsou obsažené v předložené zprávě, jsou shrnutím jejich názorů. Zbývá ještě více než měsíc do předložení předběžného rozpočtu. Je proto čas, aby Komise posoudila stanovisko Parlamentu a zahrnula je do návrhů.
Byl bych rovněž velmi rád, kdyby Rada a Parlament, navzdory běžné praxi, neměnily návrh Komise v případě, že je jejich názor odlišný, ale kdyby tyto tři orgány mohly spolupracovat, aby nalezly společné řešení krize.
Dámy a pánové, skončím poděkováním všem, kteří přispěli k této zprávě, za práci, kterou odvedli, zejména sekretariátu Rozpočtového výboru, členům Komise, odborníkům mé politické skupiny a těm, kdo předložili pozměňovací návrhy. Žádám vás, abyste projednali návrhy a poté je podpořili svým hlasováním. Pojďme nabídnout naději a bezpečnost občanům Evropy!
Vladimír Maňka
zpravodaj. - (SK) Děkuji vám, paní předsedající. Vážená paní komisařko, dámy a pánové, při tvorbě rozpočtu Evropského parlamentu se musíme soustředit na naše hlavní poslání a co nejlépe využívat zdroje na zlepšení legislativní práce Parlamentu. Věci, které s naším posláním nesouvisí, musíme z rozpočtu v maximální míře vyloučit.
Jestliže chceme, aby poslanci pracovali efektivně, musí mít možnost vykonávat své povinnosti v jejich vlastním jazyce, pokud se tak rozhodnou. V mnohých případech můžeme zabránit problémům a plýtvání finančních prostředků, jestliže bude možné v krátkém čase změnit jazyky podle skutečné, a nikoli plánované přítomnosti na jednáních.
Určitě mnozí víte, že v některých výborech jste neměli v době schvalování k dispozici dokumenty ani v základních jazycích. Pokud kvůli tomu dojde k mimořádným zasedáním výboru nebo k dalším zbytečným zdržením, ztrácíme čas a finanční zdroje.
Stejně jako při překladech i při tlumočnických službách potřebujeme zvýšit pružnost. Při svých rozhovorech s představiteli jednotlivých generálních ředitelství Evropského parlamentu jsem získal řadu užitečných podnětů a informací. Některé rezervy navrhují odstranit samotní zástupci ředitelství. V některých případech budou však potřebovat naši pomoc.
Existují četné příklady. Určitě nikdo z vás, vážené dámy a pánové, nebude považovat za snížení bezpečnosti Parlamentu, jestliže nebudou otevřené oba vchody do Evropského parlamentu ve Štrasburku v období mimo plenární zasedání. Ani na některých místech, obzvláště ve Štrasburku a v Lucemburku, nemusí být osobně přítomní strážníci.
Na druhé straně současný systém ochrany má vady. Sami jsme to viděli při nedávné razii v pobočce ING Bank v prostorech Evropského parlamentu v Bruselu, ale i při ohrožení života dvou poslanců EP v Bombaji.
Věřím, že návrhy, které připravuje samotné ředitelství, přinesou zlepšení, ale rovněž lepší využití zdrojů a zajímavé finanční úspory. Dalších milionových úspor můžeme dosáhnout, jestliže zlepšíme spolupráci mezi orgány. Volné kapacity každého orgánu musí být k dispozici ostatním orgánům.
Nedostatek plánování, nedostatečná nebo žádná komunikace o dostupných překladatelských kapacitách brání v jejich účinném využívání. Instituce, která má zabezpečit překlad, často automaticky dává objednávku externím překladatelům a ani nezjišťuje, zda nejsou k dispozici vnitřní kapacity. Jen v oblasti překladů v rámci orgánů můžeme uspořit více než 10 milionů EUR ročně. I proto, dámy a pánové, věřím, že podpoříte návrh, abychom v maximální míře využívali nezávislé analýzy využívání zdrojů a organizace práce.
Poslanci potřebují mít komplexní informace, jaké zdroje a materiály jsou pro ně k dispozici, aby mohli zodpovědně a efektivně vykonávat svoji práci. I proto jsme žádali administrativu, aby vytvořila systém řízení vědomostí, se kterým budeme moci efektivně pracovat se všemi dokumenty. V průběhu několika týdnů budeme mít v této oblasti první konkrétní návrhy.
Další prioritou je lépe informovat občany o práci jejich zástupců v Evropském parlamentu a o přínosech práce Parlamentu pro obyvatele Evropské unie. Tady potřebujeme dokončit, konsolidovat a efektivně využívat europarlamentní televizi, návštěvnické centrum a nové audiovizuální centrum.
Jednou z hlavních složek administrativních výdajů orgánů Evropské unie jsou výdaje na nákup a pronájem budov. V minulosti v různých případech orgány nakoupily nebo si pronajaly majetek v cenách vyšších, než byla tržní cena. Podle zjištění Účetního dvora dokonce instituce ani nehodnotily svou politiku v oblasti budov, společně ani jednotlivě. Proto potřebujeme vytvořit společnou politiku v oblasti budov pro lepší spolupráci v této oblasti. Očekávame co nejdříve střednědobý až dlouhodobý strategický dokument o politice v oblasti budov, abychom mohli přijmout příslušné rozhodnutí už v prvním čtení. Děkuji vám.
Dalia Grybauskaitė
členka Komise. - Paní předsedající, velice vám děkuji za to, že mám možnost vyměnit si názory s Parlamentem neobvykle již tak brzy na počátku roku. Jsem velmi vděčná za iniciativu Rozpočtového výboru, jejímž výsledkem je tato diskuse. Komise již velmi důkladně posoudila rozpočtové pokyny Parlamentu na rok 2010 a s většinou bodů souhlasí. Komise dále vítá přezkoumání Parlamentu k roční politické strategii na rok 2010 - jak se již promítlo do vašeho usnesení - a sdílí s Parlamentem řadu stanovených politických priorit.
Budou muset být vyřešeny neočekávané nové úkoly, jako je například finanční, hospodářská a sociální obnova. Stejně nezbytná jsou však i dlouhodobá řešení dalších otázek, jako je změna klimatu a dosažení udržitelné Evropy. Na tomto základě Komise přijme dne 29. dubna svůj předběžný návrh rozpočtu na rok 2010.
Komise již uvedla, že v roce 2010 bude třeba prokázat finanční úsilí spojené zejména s plánem hospodářské obnovy. Komise dále zaznamenala důraz, jaký Parlament přikládá efektivitě administrativních výdajů, a nadále se jím bude řídit. Pokud se jedná o pilotní projekty a přípravné akce, jsem si jista, že budeme moci stavět na vynikající spolupráci, která byla mezi orgány v uplynulém roce.
Předběžný návrh rozpočtu bude vycházet z rozumného odhadu potřeb pro dosažení našich sdílených priorit a k řešení nových úkolů, které jsou před námi. Jsem přesvědčena, že úspěšná dohoda o rozpočtu na rok 2010 bude opět dosažena spoluprací všech orgánů, zejména s Parlamentem.
Margaritis Schinas
jménem skupiny PPE-DE - (EL) Paní předsedající, rozpočet Evropského parlamentu na příští rok bude mít tři nové prvky. Bude to rok, v němž tato sněmovna bude mít nového tajemníka, rok, kdy začne pravděpodobně pracovat podle Lisabonské smlouvy, a bude to rok, kdy vstoupí v platnost dva nové statuty - statut poslanců Evropského parlamentu a statut parlamentních asistentů.
V Maňkově zprávě se moje politická skupina pokusila reagovat na tento nový vývoj předložením četných návrhů a jsme velmi potěšeni, že se Komisi podařilo tyto nové dynamické změny promítnout do čtyř hlavních priorit.
Těmito čtyřmi hlavními prioritami mojí skupiny jsou:
zaprvé důraz na zákonodárství. Parlament je zejména účinný ve chvíli, kdy vykonává zákonodárnou činnost, a administrativa se musí ukázat jako schopná směrovat parlamentní zdroje tam, kde to může přinést pozitivní výsledky.
Druhou prioritou - a zde se shodujeme se skupinou sociálních demokratů v Evropském parlamentu - je zajištění plné mnohojazyčnosti a dostupnost překladatelských a tlumočnických služeb poslancům v jejich mateřském jazyce.
Třetí prioritou je, že musíme být schopni vyhodnotit dosažený pokrok v plnění nejvýznamnějších již schválených plánů, jako je například europarlamentní televize nebo návštěvnické centrum - jejichž dokončení by se nám líbilo před evropskými volbami, ale to se bohužel nestalo - a Dům evropské historie. Chtěli bychom, aby tyto víceleté plány hladce fungovaly a byly řádně vyhodnocované.
Závěrem se domnívám, že bychom zde v Evropském parlamentu měli posilovat každou snahu, která v době krize ukazuje evropským daňovým poplatníkům, že tato sněmovna má takové výdaje, které racionálně potřebuje k tomu, aby mohla lépe plnit úkoly.
Costas Botopoulos
jménem skupiny PSE. - (EL) Paní předsedající, paní komisařko, rozprava o Surjánově zprávě, jejímž mám tu čest být stínovým zpravodajem, je politickou rozpravou s celou řadou klíčových bodů, zvlášť v tomto roce. Její důležitost vyplývá v prvé řadě ze skutečnosti, že to bude jediná jasná politická diskuse o politických prioritách, protože, jak víme, ve volebním roce již další příležitost k takové diskusi mít nebudeme; potom již vstoupíme do další fáze daného postupu, kritických technických diferenciací a diskusí.
Je to však také rozprava v roce, ve kterém - jak již někdo řekl a jak všichni víme jako politici a jako občané - byla Evropa zasažena velmi závažnou krizí, a bohužel všechno nasvědčuje tomu, že rok 2010, k němuž se vztahuje naše zpráva i tato naše rozprava, bude rovněž rokem krize.
Moje první připomínka se proto týká toho, že v současnosti by tato zpráva, o které diskutujeme a budeme o ní hlasovat, mohla stačit k tomu, aby byla přijata prostou většinou, je však třeba, aby to byla zpráva, která reprezentuje celý Evropský parlament, a nikoli jen jednu politickou frakci. Bude to muset být zpráva vyjadřující obavy občanů a politiků, ale - a zde existuje politická neshoda mezi námi a zpravodajem a jeho frakcí - nikoli zpráva zaměřená jen na řešení strachu a obav, ale zpráva s vyhlídkami do budoucna.
Musíme rozpočet používat tak, aby jej občané chápali jako politický nástroj, pomocí něhož nejen reagujeme na obavy, ale rovněž nabízíme politické vyhlídky do budoucna. To je myslím mimořádně důležité a úsilí naší skupiny ve fázi diskuse ve výboru i během této fáze rozpravy v plénu se zaměřuje na dosažení rovnováhy mezi zněním zprávy a touto novou politickou hnací silou, abychom nevytvořili obraz konce světa - jen strach a obavy - ale otevřeli pro Evropskou unii novou perspektivu.
Řeknu to ještě jednou: dnes může stačit prostá většina a mohou to být hlasy jediné frakce, které nastolí danou linii, je však mimořádně důležité, aby, pokud jde o tuto rozpravu, která vyústí v posílenou většinu, bylo vyslyšeno stanovisko Parlamentu, a v konečném výsledku, jinak řečeno, stanovisko občanů.
My socialisté jsme přesvědčeni, že v době krize by Evropa měla prostřednictvím svého rozpočtu reagovat velmi specificky. Odpověď, kterou dá náš rozpočet a politická Evropa, musí být v prvé řadě koordinovaná: nesmí vzniknout dojem, že ponecháváme samostatné řešení této obtížné situace na jednotlivých členských státech. Zadruhé musí být upřednostněna sociální ochrana občanů; tento sociální ukazatel, který je vlastní Evropské unii, musí být naplňován, ať se stane cokoli. To je důvod, proč se pokoušíme vyjádřit některé věci v této zprávě jinak. A konečně musí být tato odpověď na krizi taková, aby jí občané rozuměli, aby z ní byly zjevné priority životního prostředí a energetiky a aby tato zpráva byla jednoznačně pro energetickou nezávislost Evropské unie, ale přístupná novým cestám, nejrůznějším možnostem, které nám umožní dosáhnout toho, čeho si přejeme.
Existuje mnoho bodů, na kterých se s hlavním vyzněním této zprávy shodneme, především s pocitem naléhavosti, s pocitem politické nutnosti. Chtěli bychom však zdůraznit, že odpověď, kterou chceme dát prostřednictvím rozpočtu, musí mít tyto specifické rysy.
Takže nashledanou v září, s nadějí, že Komise vezme důkladně v úvahu názory Parlamentu.
Anne E. Jensen
jménem skupiny ALDE. - (DA) Paní předsedající, pan Surján zvolil "bezpečnost" jako hlavní téma pro rozpočet na rok 2010, kde je toto slovo vykládáno ve svém nejširším smyslu: zmírnění finanční a hospodářské krize, její dopady na pracovní místa a hospodářskou bezpečnost, zabezpečení energetických dodávek, bezpečná doprava, bezpečnost a zabezpečení cizinců v souvislosti s problémy způsobenými přistěhovalectvím a problémy vznikající v důsledku demografických změn a stále rostoucího počtu starších osob, o něž bude muset přezvít péči stále menší počet mladých lidí, nutnost lepší ochrany životního prostředí, potřeba boje proti terorismu a potřeba podporovat bezpečnost a zabezpečení prostřednictvím úlohy EU ve světě. Hlavní téma "bezpečnost" vymezuje řadu oblastí, kde je rozpočet EU důležitý, a také to, jak je zásadní, aby rozpočet odrážel naše potřeby.
Z mnoha důvodů bude rok 2010 pro rozpočet EU mimořádnou výzvou. Pokud jde o strukturální fondy, je rok 2010 prvním rokem, kdy přijde řada na pravidlo n+3. Naplánované prostředky, které nebyly vyčerpány za poslední tři roky, nebudou již brány v potaz. Nyní tedy uvidíme, zda členské státy byly schopny využít rozpočtové prostředky včas. Samozřejmě doufám, že ustanovení o skončení platnosti, pravidlo n+3, na řadu nepřijde, ale pokud přesto, je to samozřejmě důvod k tomu, abychom znovu přezkoumali, zda jsou pravidla pro strukturální fondy dostatečně pružná a nebyrokratická.
Složitou otázkou, stejně jako v předchozích letech, bude v roce 2010 zahraniční politika. Chtěla bych naléhavě požádat Komisi, aby nalezla nezbytné prostředky, i přesto, že strop pro tuto kategorii výdajů je velmi nízký. V Rozpočtovém výboru jsme vedli množství diskusí o našem postoji, pokud jde o podporu plynovodu Nabucco z rozpočtu EU. Ráda bych zdůraznila, že je to bod, kterému přikládáme ve skupině Aliance liberálů a demokratů pro Evropu mimořádně velkou důležitost. Energetickou bezpečnost je třeba zajistit prostřednictvím řady různých iniciativ, ale my bychom rádi podpořili právě Nabucco, projekt, který nakonec povede k nezávislosti na Gazpromu.
Rozpočtový proces bude v tomto roce poněkud složitý. Je to totiž volební rok. Zprávy pany Maňky a pan Surjána jsou jediná příležitost, kdy se Parlament může dostat k tomu, aby vyjádřil názor na tento rozpočet. Aktuální jednání v souvislosti s rozpočtem bude muset vést nově zvolený Parlament. Není snadné zachovat postup, který jsme zavedli s paní Haugovou jako zpravodajkou v loňském roce a jenž významnou měrou zapojuje výbory odborníků. Musíme ovšem vykonat vše, co je v našich silách, abychom zajistili, že bude tento postup co možná nejotevřenější a nejstrukturovanější, a s potěšením se dozvídám, paní komisařko, že o to také usilujete. Myslím si, že zprávy pan Surjána a pana Maňky jsou k tomu dobrým návrhem.
Wiesław Stefan Kuc
jménem skupiny UEN. - (PL) Paní předsedající, příprava rozpočtu na rok 2010 vyžaduje hodně odvahy. Dosud neznáme celý rozsah hospodářské krize, která propukla v minulém roce. Přes nesporné úsilí jednotlivých zemí o kontrolu nad ní bohužel tato krize pokračuje - dochází k rušení pracovních míst, roste nezaměstnanost a celé rodiny i vrstvy společnosti, města a vesnice chudnou.
Plnění úkolů, které jsme přijali ve víceletém finančním rámci na léta 2007 až 2013, se setkává se stále většími obtížemi. Odhadovaného finančního příspěvku bylo v minulém roce, při navrhování rozpočtu na rok 2009, dosaženo jen s obrovskými obtížemi. Bude možné jej udržet v roce 2010? Doufám, že ano. To bude náš největší úkol pro příští rok.
Neměli bychom zapomínat na to, že v těžkých dobách je nejdůležitější solidarita. Nesmíme se vzdávat vznešených cílů přijatých v Lisabonské strategii. Měli bychom mít na paměti hospodářskou rozmanitost členských států EU - ne všehcny tyto státy budou schopny překonat krizi, ale společná akce může znamenat značnou pomoc. Stále máme možnost změnit naše politiky při přezkumu v polovině období, abychom se zaměřili na boj proti negativním dopadům krize a učinili z tohoto boje naši hlavní prioritu.
Závěrem bych chtěl upřímně poděkovat kolegům poslancům v Rozpočtovém výboru László Surjánovi a Vladimíru Maňkovi za jejich příspěvky v této složité době.
Pedro Guerreiro
Tváří v tvář zhoršující se krizi v Evropské unii a nedostatečným objektivním a účinným opatřením na úrovni Společenství, jimiž by bylo možné s krizí bojovat, chce nyní Evropský parlament, který loni v prosinci odsouhlasil rozpočet na rok 2009 ve výši přibližně o 8 miliard EUR nižší, než jak byl stanoven ve víceletém finančním rámci na léta 2007 až 2013, takový konečný rozpočet na rok 2010, který by se přibližoval těmto horním mezím. Domníváme se však, že i to, co by Evropský parlament mohl přinejmenším požadovat, je ve skutečnosti příliš málo.
Rozpočtové meze, které byly stanoveny ve stávajícím víceletém finančním rámci ve výši 1 % hrubého národního důchodu EU, jednoznačně neodpovídají vyhlášené politice hospodářské a sociální soudržnosti. A co víc, tyto neadekvátní meze nejsou k daným cílům řádně využívány, či se jim dokonce ani nepřibližují, a rozhodně tyto prostředky nejsou plně čerpány. Trvale nevyužitý rozpočet a nedostatečné čerpání strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, kde existuje dvouleté zpoždění v čerpání, vyžadují přijetí řady opatření, jimž se zajistí, aby byly tyto fondy čerpány, zejména když jsou Evropská unie a její neoliberální politiky jednou ze základních příčin současné hospodářské krize.
Tváří v tvář rostoucí nezaměstnanosti, sociálním nerovnostem a chudobě bychom měli kromě jiných opatření potvrdit naléhavou potřebu posílení finančních zdrojů ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti a urychlit a zajistit jejich úplné čerpání, zvýšit míru spolufinancování Společenství a zrušit u těchto fondů použití pravidla n+2 i n+3. Tyto fondy musí být rovněž využívány k tomu, aby byla chráněna zaměstnanost, s příslušnými právy, a zvýšena kupní síla pracovníků, účinně podpořeny malé a rodinné zemědělské podniky a podniky v odvětví rybolovu, s cílem chránit a rozvíjet výrobní odvětví v jednotlivých členských státech, zejména v zemích regionu soudržnosti, a účinně podporovat mikropodniky a malé a střední podniky i družstevní sektor.
Nils Lundgren
jménem skupiny IND/DEM. - (SV) Paní předsedající, EU čelí globální finanční krizi pomocí rozpočtu, který byl zformulován před půl stoletím. Podle zpravodaje by EU měla čelit modernímu globalizovanému světu prostřednictvím rozpočtu, ve kterém jsou téměř všechny peníze vyplýtvány na nesmyslnou zemědělskou a neefektivní regionální politiku. Je to jako kdybychom chtěli kalvárií čelit útoku moderní mechanizované armády s naváděnými střelami.
Rozdíl co se týče účinku je nepředstavitelný. Náklady na řešení finanční krize je v současnosti nemožné odhadnout, ale podle jednoho z výpočtů, který byl předložen, dosahuje v regionu výše těchto nákladů 50 000 milliard USD. Celkový rozpočet EU je pouze zlomkem této částky a je již vyplýtván na zemědělskou a na regionální politiku. EU vyzvala členské státy, aby zavedly stimulační balíčky odpovídající něco málo přes 1 % HDP daného státu. To už je více než celý rozpočet EU, který jak víme je tvořen přibližně pouze jedním procentem.
Je rovněž žalostné číst znění těchto dvou zpráv, pokud jde o financování klimatické a energetické politiky. I v těchto oblastech je rozpočet EU veskrze zanedbatelný. Úkolem EU je spolupráce a závazky, a náklady na to musí nést členské státy poté, co je ukotvily v rámci demokratického procesu.
Totéž platí pro energetickou politiku. Plynovod je levnější postavit na zemi než na mořském dně. Nyní, kdy Rusko a Německo přesto budují plynovod na mořském dně přímo mezi těmito zeměmi, dělají to proto, aby ostatní země izolovaly. Jedná se o nové Rapallo, a EU na to mlčí. "Má slova odlétají, myšlenky zůstávají dál" říká král v Hamletovi.
Sergej Kozlík
- (SK) Základní logika tvorby rozpočtu Evropského parlamentu, jak ji navrhuje zpravodaj Rozpočtového výboru Vladimír Maňka, je správná. Zahrnuje pokrytí těch míst, které se ukázaly jako slabší a ne plně vyvážené nebo jako ne v dostatečné míře čerpané v předchozích letech.
Jedná se především o dořešení překladatelských a tlumočnických kapacit využívaných v Evropském parlamentu. Tady se navzdory očekáváním zdaleka nepodařilo zabezpečit plné fungování jednoho ze základních axiomů Evropské unie, kterým je rovný přístup a nediskriminace z důvodu jazykové příslušnosti.
Přitom nemám na mysli jen rovný přístup a nediskriminaci ve vztahu k činnosti poslanců Evropského parlamentu, ale zejména možnost přístupu občanů Evropské unie, bez ohledu na mateřský jazyk, k informacím o činnosti a výstupech jednání orgánu, jehož zástupce si občané vybírají v přímých volbách.
V odstupu pěti let, navzdory masivnějšímu rozšíření Evropské unie, se tato situace jeví skutečně jako absurdní hra o čas. Snižuje to důvěru v instituce Evropské unie, zejména v menších zemích, a vytváří se tím předpolí pro nacionalistické politické skupiny.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Paní předsedající, paní komisařko, jedná se o poslední rozpočet v tomto volebním období a s trochou štěstí to bude také poslední rozpočet před zavedením Lisabonské smlouvy, která přinese nová ustanovení týkající se rozpočtu.
Dnes je dotčená rozprava rozpravou o rozpočtových pokynech, neboť o to tady jde, a je zcela jasné, že zde musíme schválit tyto rozpočtové pokyny dostatečně včas na to, abychom měli vliv na navrhování předběžného návrhu rozpočtu, který zpracovává, jak jsme již slyšeli, paní komisařka. Jsou to pokyny, ve kterých jsou obsaženy politické priority Parlamentu, na které tento rozpočet a přidělované prostředky musí být poskytnuty.
Rozpočet Evropské unie je bitvou o omezené zdroje, zejména dnes v době finanční a hospodářské krize. Rozhodnutí, které tu činíme a které se týká toho, jaké budou politické priority Evropského parlamentu, je proto nanejvýš důležité, zejména s ohledem na to, že tento rozpočet bude tvořit přechod mezi dvěma volebními obdobími Evropského parlamentu a rovněž mezi dvěma mandáty Evropské komise.
Ti, kteří v současnosti zahajují tento proces, nejsou těmi, kteří jej budou v prosinci dokončovat, a budeme mít možná do té doby až tři různé komisaře odpovědné za rozpočtové záležitosti - a rád bych využil této příležitosti, abych poblahopřál paní komisařce k jejímu jmenování. Dosáhnout konsenzu o našich prioritách v této sněmovně je mimořádně důležité.
Je zjevné, že obdobně jako v loňském roce směřujeme k rozpočtu, který bude v co největší míře zohledňovat bezpečnost pro naše občany. Tato bezpečnost zahrnuje řadu odlišných témat, jako například sociální soudržnost, hledání pracovního místa a soudržnost a - jak bylo zmíněno na počátku tohoto zasedání - je také bohužel nezbytné zlepšit bezpečnost a boj proti terorismu. Nesmíme zapomínat na to, že boj proti terorismu je stále bohužel pro Evropskou unii prioritou.
Další naší prioritou bude samozřejmě bojovat proti hospodářské krizi. Plán hospodářské obnovy poukázal na omezení a na nedostatky v ročním rozpočtu, víceletém finančním rámci, a dokonce v interinstitucionální spolupráci. Chybí nám skutečný dialog, abychom například posoudili úlohu Evropské investiční banky a používání přebytků v kategoriích výdajů k financování plánů Evropské komise. Chybí konsenzus a také dialog.
Tyto pokyny budou obsahovat politická rozhodnutí, jež se odrazí v červencovém dohodovacím řízení a poté budou součástí prvního čtení.
Byl bych rád, kdyby se zpravodajovi Surjánovi dostalo dostatečné podpory, která mu umožní tyto pokyny úspěšně dokončit, neboť je schopen to udělat, a doufám, že budeme mít do prosince velmi dobrý výsledek.
Ralf Walter
(DE) Mnohokrát děkuji paní předsedající a paní komisařce. Jak uvedl pan Surján, je rozpočet, který máme k dispozici, napjatý - 1 % hrubého národního produktu. Proto musíme být všichni opatrnější ve vydávání finančních prostředků, zejména s ohledem na to, jak krize doléhá na myšlení lidí. Měli bychom se rovněž pokusit rozhodovat společně.
V této zprávě existuje jedna část, kde nejsou žádná společná rozhodnutí možná. Týká se to dodávek energie a zabezpečení těchto dodávek. Kladu si otázku, zda v době, kdy musíme zvažovat i ty nejmenší výdaje, bychom měli skutečně investovat peníze v oblastech, kde působí tržní aktéři, kteří dosahují miliardových zisků. Je navržena podpora plynovodu, jako je například projekt South Stream italské skupiny Eni, která dosahuje zisku 10 miliard EUR. Nord Stream je projekt německé skupiny E.ON, která dosahuje zisku 5 miliard EUR, a projekt Nabucco spojuje dohromady německou, australskou a tureckou společnost s celkovými zisky přesahujícími 6 miliard EUR. Máme skutečně vkládat peníze daňových poplatníků do oblastí, kde jsou dosahovány zisky? Mají konglomeráty samy činit příslušné investice a měli bychom se snad angažovat pouze v těch oblastech, kde je podpora od daňových poplatníků skutečně žádoucí? Neměli bychom vyhazovat další peníze na ty, kdo i tak vydělávají dost. Proto se ptám: je to skutečně to, co chceme?
Moje druhá otázka zní: Jestliže nepodporujeme společnosti, proč Nabucco? Proč chceme vytvářet v tomto ohledu nerovnováhu? Proč chceme zvýhodňovat například maďarskou společnost před italskou? Jaké pro to máte zdůvodnění? Neutrálnost z hlediska hospodářské soutěže je nutností, ale ta je právě narušována tím, v co doufáte, že bude přijato.
Moje třetí připomínka se týká toho, že finanční prostředky je třeba využít v Evropě. Proč máme investovat v Ázerbájdžánu? Tváří v tvář krizi po nás naši evropští občané chtějí, abychom zajistili mechanismy, které povedou k jejímu řešení. Očekávají od nás, že jim poskytneme pomoc.
Surjánovu zprávu v současném znění nemůžeme podpořit, neboť by to znamenalo podporu opatření, jimiž je narušována hospodářska soutěž, a vydávání peněžních prostředků tam, kde jednotlivé subjekty i celá odvětví dosahují vysokých zisků. Evropská unie se svými nedostatečnými zdroji si to v žádném případě nemůže dovolit.
Kyösti Virrankoski
(FI) Paní předsedající, navrhnout rozpočet na příští rok bude náročným úkolem. V důsledku voleb do Evropského parlamentu na jaře letošního roku dojde ke dlouhé přestávce v procesu přípravy návrhů a případný vstup Lisabonské smlouvy v platnost znamená, že by rozpočet byl navrhován podle odlišných pravidel, než podle kterých bude plněn. Přeji proto panu Surjánovi a panu Maňkovi jako hlavním zpravodajům pro rozpočet mnoho úspěchů v jejich mimořádně náročném úkolu.
Strukturální politika EU se ocitla v pasti, kterou představuje byrokracie. Příčinou je její nesmyslný složitý systém administrace a monitorování, který je připraven pohltit 20 % finančních prostředků z programů Evropského sociálního fondu a naštěstí jen 7 % z programů Evropského fondu pro regionální rozvoj. Financování zde je jen pro 2 % nejvýznamnějších projektů. Krom toho mám za sebou již více než dva roky nového programového období. V minulém roce bylo například více než 2,8 miliardy EUR staženo nebo odloženo se závazkem a více než 4 miliardy EUR v položkách plateb vyčerpány.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Paní předsedající, každoročně přijímané rozpočty jsou celkově výrazně nižší než částky ve víceletých finančních rámcích. A co víc, rozpočty jsou plněny ve stále nižší míře, což vede k významné částce nenaplněných rozpočtových závazků. Tento jev má příčiny zejména v systému složitých pravidel a požadavků předepsaných Evropskou komisí a dále v příliš podrobných předpisech, k nimž zavazují příjemce členské státy.
Aby se zlepšilo plnění rozpočtu, je nezbytné, aby Komise i jednotlivé členské státy byrokratickou zátěž významně snížily. Zadruhé je s ohledem na prohlubující se hospodářskou krizi v EU zapotřebí ještě více rozšířit využívání rozpočtových zdrojů EU i financování evropskými orgány formou půjček a úvěrů v zájmu podpory rozvoje v členských státech, a zejména sektoru malých a středních podniků. Zatřetí a závěrem je rovněž důležité zajistit, aby byly ještě více využívány rozpočtové zdroje EU a financování poskytované bankami k zajištění skutečné rozmanitosti ve smyslu našich dodávek energie, a zejména ve prospěch projektu Nabucco. Nebudeme-li diverzifikovat naše dodávky surovin pro výrobu energie, obzvláště zemního plynu, krize jaké jsme byli svědkem v lednu, se budou opakovat.
Hans-Peter Martin
(DE) Paní předsedající, je správné, že hovoříme o finanční krizi, ale není správné tvrdit, že Evropská unie nemá ve svém rozpočtu dost finančních prostředků na to, aby financovala příslušná opatření na boj proti této krizi.
Máme v našem ročním rozpočtu 144 miliard EUR, z nichž bylo pro tento účel nějakým způsobem získáno 5 miliard EUR. Já mám následující návrh: změňme těchto 5 miliard na 50 miliard EUR, aniž bychom přitom zvýšili rozpočet. Jak? Vezměme část věnovanou na administrativu; jestliže zahrneme administrativní výdaje ukryté v operačních programech, dává to celkem 15 miliard EUR.
Tvrdím, že bychom se tu mohli obejít s 5 miliardami EUR a zbytek ve výši 10 miliard EUR využít na boj proti finanční krizi. Potom udělejme to samé, co vždy požadujeme od kohokoli jiného, tedy předložme naše programy a činnosti k nezávislému posouzení. Jsem přesvědčen, že kdyby dnes byly specifické politiky Evropské unie konečně přezkoumány, mohli bychom na možných úsporách snadno dosáhnout dalších 30 miliard EUR ročně, aniž bychom přitom ztratili ze zřetele naše cíle.
Existují také určité drobnější záležitosti zde v této sněmovně. Máme rozpočet ve výši 1,5 miliard EUR. Zahájení zasedání včas by zvýšilo účinnost naší práce - což by mělo hodnotu 700 miliard EUR - a zbývajících 30 milionů by mohlo být získáno z Rady, která plýtvá svými zdroji přinejmenším stejně jako tento Parlament.
Reimer Böge
(DE) Paní předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, Parlament bude zde v plénu v těchto pokynech pro rozpočet na rok 2010 nejen stanovovat zásady pro rozpočtovou politiku, ale vzhledem k tomu, že neexistuje v dané věci návrh usnesení, který by předložily politické skupiny, rovněž reagovat na roční politickou strategii Komise.
Důvodem, proč je tento rozpočet tak složitý, je ovšem především to, že se skládá ze dvou fází. Tato sněmovna a její Rozpočtový výbor ponese odpovědnost ještě i za červencové dohodovací řízení a my dnes nemůžeme předvídat, jak se v něm projeví nové úkoly a doplňková opatření, například na základě případného přijetí Lisabonské smlouvy nebo nových požadavků vyplývajících ze světových a evropských konjunkturálních vlivů. Zároveň bude rozpočet na rok 2010 následně tvořit přechod k přezkumu rozpočtu a přezkumu víceletých programů v polovině období, které se oba uskuteční v roce 2010. S potěšením sleduji, že zpravodaj Surján v diskusi o aspektech evropské rozpočtové politiky zdůrazňuje, že Evropa je příkladem poskytování možností a ochrany; což současně se zaručením vnitřní a vnější bezpečnosti znamená zajištění ochrany evropským občanům a pomoc při řešení současných problémů tím, že bude dán nový impuls růstu, inovacím a pracovním místům. Nehovoříme zde jen o nových finančních prostředcích, hovoříme zde také zejména o zjednodušení a urychlení stávajících opatření, abychom nemuseli soustavně vracet schválené platby do našich programů týkajících se solidarity, které již tvoří část rozpočtu, každoročními doplňkovými rozpočty.
Vítám rovněž priority, které pan Maňka předložil Parlamentu ve své zprávě. Hovoříme-li o zlepšení vnitřních struktur Parlamentu, je kromě zlepšení pravidel pro používání jazyků nezbytné nadále pokračovat v analýze využívání zdrojů a organizace práce, s níž jsme již započali, spíše než pokaždé požadovat vytvoření nového pracovního místa. Jestliže hodláme přijímat více právních předpisů, potřebujeme se lépe soustředit jinde; nemůžeme požadovat nová pracovní místa a pozice, jakmile se nám zachce. Máme v tomto ohledu před sebou ještě velký kus práce.
István Szent-Iványi
(HU) Paní předsedající, paní komisařko, vítám skutečnost, že tato zpráva zaujímá jednoznačný postoj, pokud jde podporu Společenství projektu Nabucco. Rusko-ukrajinská plynová krize zdůraznila, jake Evropa je závislá na dodávkách zemního plynu. Projekt Nabucco je jediným realistickým proveditelným plánem, který je schopný zmírnit jednostrannou závislost Evropy na ruských dodávkách plynu. Jste možná už unaveni tím, že mne zde každý rok v rozpravě o rozpočtu slyšíte upozorňovat na nepřiměřené financování kapitoly pro zahraniční věci. Evropská unie může reagovat včas na nové úkoly, pouze pokud její rozpočet dovoluje skutečnou pružnost a přerozdělení v rámci kapitol i mezi kapitolami navzájem; jinak můžeme i nadále podporovat naše nejdůležitější cíle pomocí rozpočtových triků a neprůhledných manipulací s rozpočtem. Vyzývám Komisi, aby nabídla způsob, jak řešit v souvislosti s opravdovým přezkumem v polovině období závažné problémy týkající se financování kapitoly pro zahraniční věci a aby zajistila větší rozpočtovou pružnost.
James Elles
Paní předsedající, protože jsme dospěli do první fáze rozpočtu na rok 2010, rád bych poblahopřál oběma zpravodajům. Je jasné - a ostatní řečníci to již zmínili - že na podzim povedeme odlišný typ rozpravy, neboť se v současnosti pohybujeme v období evropských voleb konaných době, kdy panují nejhorší hospodářské podmínky za posledních šedesát let.
Mám proto podezření, pane Surjáne, že při přezkumu rozpočtu na podzim - a vy jste v tomto dokumentu nastínili tradiční výzvy - se nové výzvy v mnohém změní v návaznosti na diskuse, které budeme mít, a budou se soustředit na to, kam budeme směřovat, a představovat spíše vytváření nových pracovních míst pro budoucnost než kroky zpět. Důraz bude kladen na takové věci ve vašem dokumentu, jako jsou zelené technologie, technologie s nulovými emisemi uhlíku, a v prvé řadě na hledání postupů, jak mohou informační a komunikační technologie posílit inovace a být schopné přispět k novému růstu, který evropské hospodářství bude potřebovat.
Pane Maňko, když přemýšlíme o procesu analýzy využívání zdrojů a organizace práce, který zde byl před okamžikem zmíněn, nezapomeňte prosím v tomto rozpočtu pro Evropský parlament na úlohu technologií a na to, jak je cokoli možné udělat co možná nejjednodušeji. Nepotřebujeme dělat věci tradičně. Musíme přemýšlet o nových způsobech, jak komunikovat s našimi občany. Mám podezření, že nejpozději s příštím Parlamentem bude mít každý parlamentní bufet také blog. V současnosti existuje v globálním systému více než 100 milionů blogů; na počátku tohoto parlamentního období v roce 2004 nebyly žádné blogy. Svou mysl musíme mít v tolika ohledech naladěnou do budoucnosti, a nikoli šlapat běžnou cestou, na kterou jsme zvyklí.
A nakonec důrazně podporuji návrh pana Surjána, neboť v obou rozpočtech vyzdvihuje to, čemu já říkám hodnota za vložené prostředky a co ostatní nazývají kvalitativním zlepšením vydávání finančních prostředků. Hospodářská recese na nás dolehne velice tíživě a budeme muset být schopní odůvodnit prostředky, které vydáváme. Rád bych poděkoval paní komisařce za všechno, co vykonala během svého funkčního období co se týče možnosti sledovat, jak jsou prostředky vydávány. Kdyby v souvislosti s novým Parlamentem mohla být provedena analýza toho, které rozpočtové linie jsou silnější a které slabší, bylo by to velmi vítáno.
Maria Petre
(RO) Především bych chtěla poděkovat kolegovi poslanci Surjánovi za jeho úsilí. Protože vedeme rozpravu o rozpočtových pokynech na rok 2010, což je prakticky politická rozprava, ráda bych zdůraznila několik věcí.
Podle mého názoru a názoru Rumunska existuje jeden mimořádně důležitý prvek potřebný k tomu, aby bylo zajištěno účinné fungování Evropské unie, a tento prvek je třeba jednoznačně zahrnout do rozpočtových linií na rok 2010: projekt Nabucco. Všichni víme, že má Evropská unie za sebou dosti nepříjemnou zkušenost letošní zimy, kdy se z velké části ocitla zcela bez dodávek zemního plynu. Navíc se tato záležitost nedotýká pouze zemního plynu, ale veškerých energetických zdrojů, které Evropská unie využívá.
EU je závislá na svých dodavatelích nejen ve smyslu ceny, ale také ve smyslu dodávek. Proto je zcela zásadní, abychom diverzifikovali naše energetické dodávky a energetické zdroje i způsoby přepravy těchto zdrojů s cílem zaručit našim občanům stálé dodávky a chránit je před přerušením dodávek, obzvláště během chladného zimního období.
Na druhé straně mám pocit, že potřebujeme investovat do výzkumu a vývoje nových technologií, které umožní, aby průmyslová odvětví používala co možná nejméně energie, a rovněž povzbudit tento výzkum a vývoj. Musíme spolu s evropskými občany zlepšit kampaně zaměřené na úsporu energií. Diverzifikace zdrojů a energetické úspory jsou řešeními, která mají předjímat energetické krize ohrožující Evropskou unii a na tyto krize reagovat.
Ville Itälä
. - (FI) Pane předsedající, je před námi náročný rok: budou v něm volby a ke všemu v něm panuje hospodářská krize. Znamená to, že máme značnou odpovědnost, ale naštěstí se na to pan Surján a pan Maňka zaměřili. Vím, že oba berou svou odpovědnost vážně a vykonávají dobře svou funkci. To ovšem znamená, že budeme muset posoudit zejména vlastní projekty Parlamentu a také bychom měli jít příkladem veřejnosti a získat nakonec její důvěru. Skutečně budeme potřebovat, abychom dostali zvětšovací sklo a velmi důkladně posoudili, jaké projekty můžeme v tomto období realizovat. Nemělo by to být nic, co bude hodně velké.
Chci se zaměřit ve svém vystoupení na jednu skutečnost. Totiž že letošní rozpočet obsahoval novou položku Strategie pro Baltské moře a doufejme, že v tomto roce Komise spolu s Parlamentem vystihnou ty správné projekty a naleznou správné prostředky na správný druh opatření. Lidé, kteří žijí v regionu Baltského moře, očekávají, že budou mít užitek z této strategie pro Baltské moře, a jestliže věci důkladně promyslíme, mohli bychom v tom být úspěšní.
László Surján
zpravodaj. - (HU) Vítám připomínky a mám pocit, že většina kritiky a rovněž převažující část předložených pozměňovacích návrhů má jediný společný základ. Tento základ má podle mého názoru spíše terminologickou povahu a nejedná se tu o skutečně opačný názor. Jedním z hlavních témat této diskuse je podpora projektu Nabucco. Chtěl bych, abychom si rozuměli v tom, že nechceme podpořit společnosti a že neexistují otazníky, co se týká projektů za miliardy eur; očekáváme však, že Evropská komise přijme opatření na podporu energetické nezávislosti Evropy, a jedním ze symbolů tohoto úsilí je - mimo jiné - projekt Nabucco.
Pane předsedající, dovolte mi zdůraznit ještě jednu myšlenku. Tento rozpočet má širší dopad. V současnosti již evropští občané nemají takový pocit znamenitosti Evropské unie, jak tomu bylo u jejích zakladatelů, totiž že přispěje k míru a již nikdy nebude možné vyvolat válku. Dnes je v sázce něco jiného. Nemusíme se obávat války, leč přesto čelíme útokům, jakými je například tato krize. Pokud můžeme tento problém řešit a jestliže budeme moci prokázat sami sobě a evropským občanům, že Evropská unie může čelit těmto obavám společně, dohromady, pak EU dá jasně najevo svým občanům, že stojí za to přinášet oběti, stojí za to spolupracovat. Unii potřebujeme. Očekávám, že klesne euroskepticismus, jestliže přijmeme úspěšný rozpočet na rok 2010, a žádám o podporu nyní i potom na podzim. Děkuji za pozornost.
Vladimír Maňka
Chci poděkovat za podnětnou rozpravu všem diskutujícím, a dále za konstruktivní spolupráci se stínovým zpravodajem. I díky jejich pozměňovacím návrhům je celý návrh kvalitnější.
Chci také poděkovat generálnímu tajemníkovi panu Rømerovi za spolupráci a těším se už teď na spolupráci s novým budoucím generálním tajemníkem.
Děkuji všem představitelům generálních ředitelství Evropského parlamentu, s nimiž jsem se setkal a vedl diskuse. Představitelům ostatních generálních ředitelství bych chtěl říci, že mám zájem se i s nimi setkat a společně hledat účinná řešení, abychom lépe využívali finanční prostředky evropských občanů.
Rozpočtový výbor konstruktivně spolupracoval s ostatními institucemi i v minulosti a také během předchozího rozpočtového procesu. Věřím, že rozpočtové požadavky, které v těchto dnech předkládají tyto instituce, jsou realistické.
Chci ocenit způsob tvorby rozpočtu u těch institucí, které svůj rozpočet tvoří nejen podle koeficientu inflace, automaticky, ale na základě skutečných potřeb, a to je v této době skutečně velmi důležité. V nejbližších dnech se setkám se zástupci institucí, abych si vyslechl jejich názory dříve, než budeme o těchto odhadech jednat v Rozpočtovém výboru. Ještě jednou děkuji všem kolegům a teším se na další spolupráci. Těším se na další pokračování naší spolupráce.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý 10. března 2009.
Písemná prohlášení (článek 142)
Šarūnas Birutis  
písemně. - (LT) V době finanční a hospodářské krize se setkávají malé a střední podniky se stále většími obtížemi, neboť se snaží získat financování pro vědecký výzkum, technologický rozvoj a inovace; podle programu pro konkurenceschopnost a inovaci by bylo možné poskytnout účinnou podporu pro inovace související s činnostmi malých a středních podniků, a proto zdůrazňuje význam přidělování dostatečných fondů pro financování rámcového programu pro podporu konkurenceschopnosti a inovací.
Informační a komunikační technologie poskytují k povzbuzení růstu a inovací, a tím k naplnění cílů Lisabonské strategie a překonání současné hospodářské krize, obrovské možnosti; více než kdykoli dříve je evropský výzkumný prostor základnou evropské informační společnosti a je nezbytný k tomu, aby byly odstraněny nedůslednosti ve vědeckovýzkumných činnostech, programech a politikách v Evropě; adekvátní financování je třeba k tomu, aby byl zajištěn tok kvalifikovaných výzkumných pracovníků, kteří budou mít možnost volně se pohybovat v rámci Evropy, a na podporu globálních vědeckovýzkumných infrastruktur, k nimž budou mít přístup výzkumné týmy z celé Evropy.
Zabezpečení dodávek energie v Evropské unii a rovněž zásada energetické solidarity jsou nejdůležitějšími současnými prioritami EU, a tato skutečnost by měla být v rozpočtu EU příslušně zohledněna.
Marusya Ivanova Lyubcheva  
Odpovědnost Evropského parlamentu při přípravě rozpočtu na rok 2010 je oproti předchozím rozpočtům větší. Důvodem je finanční a hospodářská krize spolu s nestabilní energetickou situací, která postihla členské státy EU. Rozpočtový proces by měl být co nejpřesnější a současně je nezbytné umožnit flexibilní úpravy, neboť dynamika krize vyžaduje, aby byl rozpočet řízen také dynamicky.
Musíme být úspěšňější v realizaci regionální a sociální politiky soudržnosti na celém území EU. To se musí odrážet ve všech prioritách, což je dokonce ještě větší úkol v kontextu hospodářské krize, abychom nedopustili rozdělování členských států a napomohli se zvládnutím situace novým členským státům.
Jsem přesvědčen, že s použitím rozpočtových nástrojů budeme v roce 2010 odpovědnější, pokud jde o energetické a dopravní sítě, a že vnitřní energetické sítě EU budou dobře plánovány tak, aby zaručovaly alternativní řešení zemím, které jsou nejvíce postižené nedostatkem energie. Dalšími zvlášť důležitými otázkami jsou pružnost a účinnost ve smyslu financování dopravních koridorů s cílem usnadnit dopravu a rozšířit komunikační vazby mezi zeměmi. Zvláštní pozornost musí být věnována sítím mezi Severem a Jihem.
V rozmachu výzkumných a vývojových projektů ze zapotřebí daleko více intenzity. Inovační politika musí být u daných zemí zacílená na odpovídající odvětví pro tyto země, aby se dosáhlo maximální účinnosti plynoucí z využití fondů.
Péter Olajos  
písemně. (HU) Jako navrhovatel stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin k rozpočtu EU na rok 2010 bych chtěl vyjádřit svou spokojenost s materiálem, který máme před sebou.
Zejména vítám záměr Komise přispět k hospodářské a sociální obnově, posílit energetickou účinnost a bojovat proti změně klimatu.
Plně souhlasím s tím, že Evropská unie musí přijmout více zásadních finančních a rozpočtových rozhodnutí, která Evropské unii umožní hrát její úlohu především v oblastech hospodářského růstu a tvorby pracovních míst. Ochrana životního prostředí - tedy zelený Nový úděl - může v podobě hledání řešení současné hospodářské krize nabídnout skvělou příležitost k zavedení infrastruktury spojené se zelenými technologiemi.
Problémy s dodávkami zemního plynu na počátku tohoto roku poukázaly opět na nedostatečné alternativní energetické zdroje., alternativní trasy dodávek energie, kapacity pro skladování energetických zdrojů a propojení pro přesuny energie mezi členskými státy. To je důvod, proč je důležité, aby rozpočet EU plně odrážel potřebu posílit zabezpečení dodávek a dopravy energie, a my abychom investovali významné částky do těchto oblastí.
Jak se naznačuje ve zprávě, změna klimatu a ochrana životního prostředí a rovněž otázka zabezpečení dodávek energie spolu navzájem úzce souvisí. Zároveň je nešťastné, že dosud stále nejsou v rozpočtu EU uspokojivě zahrnuta opatření na zmírnění změny klimatu. Proto vidím zásadní úkol pro Parlament v tom, aby vyvinul tlak na Komisi s cílem zajistit, aby byly plánované zdroje navýšeny.
