- 2050 m.: ateitis prasideda šiandien - rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - K. Florenzo pranešimas Laikinojo klimato kaitos komiteto vardu "2050 m.: ateitis prasideda šiandien - rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos".
Karl-Heinz Florenz
pranešėjas. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, šį rytą ypač norėčiau pasisveikinti su kolegomis Parlamento nariais, kurie mėnesius rengši pranešimą dėl klimato. Labai jums dėkoju už sąžiningą bendradarbiavimą rengiant šį pranešimą.
Ši procedūra horizontaliajame komitete buvo nauja. Frakcijoje diskutavome ne su ekspertais, bet su transporto sektoriaus atstovais, visiškai pagrįstai - su ekonomikos sektoriaus atstovais, ir, aišku, su energetikos sektoriaus atstovais. Šis procesas aiškiai parodė, kad pirmosios diskusijų valandos ir dienos šiek tiek sunkesnės, nes šis klausimas naujas. Dar kartą norėčiau padėkoti mūsų pirmininkui ir geram mano draugui G. Sacconi, kuris visada pirmininkaudavo puikiai ir sąžiningai.
Pažymime, kad iki šios dienos pasiekėme, kad horizontalus bendradarbiavimas taptų didelgalimybė; kita Parlamento sudėtis turėtų užtikrinti, kad žmonės daugiau diskutuotų, ir kad jie nebūtų vien viena kitai prieštaraujančios atskiros grupės.
Tai - didžiausias šio komiteto pasiekimas. Mes pakvietėme aukšto lygio ekspertus, pvz., Nobelio taikos premijos laureatą Rajendrą Pachauri, taip pat mokslo, tyrimų ir. žinoma, politikos ekspertus. Galiausiai, pasiekti rezultatai rodo, kad pranešimas padarlabai teigiamą poveikį.
Labai gerai žinome, kad draudimais, sankcijomis ir ribotomis priemonėmis pasieksime labai mažai. Vietoj to privalome skatinti supratimo pokyčius, taip pat naujoves ir motyvaciją. Privalome siekti, kad Europos inžinieriai kiekvieną rytą, jausdami pasitenkinimą bandytų kurtų efektyvesnes mašinas, kurios geriau ir daug efektyviau panaudotų mūsų vaikų žaliavas.
Pranešimas tai pat yra sąžiningas. Pabrėžėme, kad neturime jokių ypatingų ginklų. Nėra jokio jungiklio, kurį galime spustelėti - nei Briuselyje, nei Balyje, nei gruodžio mėn. Lenkijoje; tačiau yra daugybpriemonių. Tai ir yra mūsų galimybė: galimybžmonėms paaiškinti, kad jie patys atsakingi už trečdalį šios klimato kaitos, pvz., dėl to, kad jie šildo savo namus. Tačiau kaip piliečiai, esame atsakingi už trečdalį, įskaitant judumo poveikį ir visą kitą su juo susijusį poveikį; už trečdalį atsakinga ir pramonė. Todėl pranešimas skirtas mums visiems. Tai labai gerai. Mums nereikia ieškoti piktadarių; mes visi esame raginami dalyvauti naujoviškose diskusijose. Ypač tuo džiaugiuosi.
Taip pat aišku, kad šis pranešimas gerai suderintas, ir aš norėčiau tai dar kartą pabrėžti, nes jis nėra partijos programa. Jame taip pat nesumenkinama jokia sritis. Pažymime, kad tam tikrose srityse yra daugiau galimybių, kitose - mažiau. Dėl to pranešime nurodoma, kokiu keliu eiti, ypač Europai, nes Europa turi daugybę aplinkos apsaugos technologijų, kurių gamybos apimtis prilygsta Europos automobilių pramonės gamybos apimčiai. Jų kiekis padidės, o mes privalome siekti, kad tai atneštų naujovių.
Ką tik sakiau, kad privalome įtraukti piliečius, kad jie ką nors padarytų savo namuose. Šiuo požiūriu vietos politikai, prekybos rūmai ir pramonės ir prekybos asociacijos gali daug pasiekti motyvuodami ir teikdami informaciją.
Norėčiau baigti teiginiu, kad dauguma šiame pranešime aprašytų naudingų aspektų turėtų mus paskatinti suprasti, kad galimybių teikia naujovės, o ne apribojimai. Jei tai suprantame, tada šį darbą dirbti buvo verta.
Pirmininkas
K. Florenzai, labai dėkoju jums už jūsų darbą ir pranešimą.
Martin Bursík
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, džiaugiuosi galėdamas čia būti ir pasidalyti mintimis apie svarbius ateinančius metus. Pirmiausia leiskite pasveikinti Laikinąjį klimato kaitos komitetą už visą jo padarytą darbą nuo jo įkūrimo 2007 m. balandžio mėn.: svarstymus, konferencijas, pranešimus, rezoliucijas, keitimąsi nuomonėmis su trečiosiomis šalimis. Jis savo nenuilstamomis pastangomis labai prisidėjo prie ES pozicijos dėl klimato kaito formavimo.
Naujausia rezoliucija "2050 m.: ateitis prasideda šiandien - rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos", kurią 2008 m. gruodžio 2 d. patvirtino Laikinasis klimato kaitos komitetas, ir kurią jūs tvirtinsite šioje sesijoje, bus labai naudingas pagrindas diskutuojant dėl susitarimo dėl klimato po 2012 m. ir tolesnio ES klimato politikos gilinimo.
Kaip žinote, per šią pirmininkavimo Tarybai kadenciją daugiausiai dėmesio bus skiriama tarptautiniam derybų procesui. Tarp kitko, šiandien išvykstu iš Strasbūro ir skrendu į Delį, kur vyks diskusijos su Indijos vyriausybe ir atstovais. Po dviejų savaičių Nairobyje, Kenijoje dalyvausime ES ir Afrikos šalių susitikime; mes jau susisiekėme su JAV administracija - apie tai kalbėsiu vėliau.
ES, 2008 m. pabaigoje priėmusi klimato ir aplinkos teisės aktų paketą, siunčia labai stiprų politinį signalą visiems mūsų partneriams pasaulyje. Per kelis kitus mėnesius patvirtindama šį paketą ES parodys, kad jos įsipareigojimai, taip pat lyderystpasaulinėje kovoje su klimato kaita yra stiprūs kaip visada. Iš tikrųjų ES bus pirmasis pasaulyje regionas, vienašališkai įsipareigojantis iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc.
Kaip žinote, energetikos pakete numatyta, kad 2013 m. pradedama ES išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemos (ITLPS) reforma, nustatomi apribojimai išmetamiesiems teršalams, kuriems netaikoma ITLPS, skatinamos CO2 dujų surinkimo ir saugojimo technologijos ir padidinamas atsinaujinančiųjų energijos šaltinių naudojimas.
Kalbant apie ITLPS, ES mastu bus nustatyta bendra viršutinriba su linijine žemėjančia trajektorija, leidimų paskirstymo metodu laipsniškai taps aukcionai, bus sustiprintas stebėjimo pranešimų teikimas ir tikrinimas. Tačiau, žinoma, ES daug kartų sakė, kad ji neapsiribos 20 proc. tikslu - mes norime nustatyti 30 proc. tikslą - todėl tikimės, kad Kopenhagoje bus pasiektas ambicingas, visuotinis ir išsamus susitarimas.
Iki Kopenhagos konferencijos liko tik 10 mėnesių. 2008 m. gruodžio mėn. Poznanėje vykusioje klimato konferencijoje buvo susitarta dėl 2009 m. darbo programos, kurioje aiškiai nustatyti veiksmai iki Kopenhagos konferencijos. Poznanėje priimtas sprendimas dėl Prisitaikymo fondo panaudojimo - svarbus žingsnis į priekį derybose dėl finansavimo aspekto, kuris yra vienas svarbiausių bet kokio plataus visuotinio susitarimo elementų.
Per Poznanėje vykusį ministrų apskritojo stalo susitikimą patvirtinta, kad ir išsivysčiusios, ir besivystančios šalys siekia pasaulio mastu veiksmingai ir suderintai reaguoti į pavojingą klimato kaitą po 2012 m. Šios priemonės bus tolesnis poveikio mažinimas, prisitaikymo veiksmai, taip pat finansavimo ir technologinės priemonės - kad reagavimo veiksmus būtų galima įgyvendinti.
Poznanėje taip pat buvo pasiųsta žinia, kad dabartinfinansų kriznėra kliūtis tolesniems veiksmams dėl klimato kaitos; priešingai - tai dar viena galimybišmintingai pakeisti mūsų ekonomikos sistemą ir tvirtai kurti mažai anglies junginių išskiriančių technologijų ekonomiką.
Čekija per savo pirmininkavimą Tarybai sieks šių svarbių tikslų, taip pat veiks tarptautiniu lygmeniu, kad 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje būtų sėkmingai susitarta.
2009 m. kovo 2 d. Aplinkos tarybos, vėliau - ECOFIN tarybos ir pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimai bus pirmosios galimybės toliau plėtoti ES poziciją šiuo klausimu, remiantis Komisijos komunikatu "Rengiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje", kurį gavome prieš savaitę, taip pat remiantis jūsų įnašu.
Svarbiausi klausimai būsimose ES diskusijoje yra bendra ilgalaikių veiksmų poveikio mažinimo technologijų ir prisitaikymo srityse vizija ir tinkamų veiksmingos ir ilgalaikės klimato politikos finansavimo priemonių nustatymas. Atsižvelgdamas į tai, galiu tik pakartoti Laikinojo klimato kaitos komiteto raginimą Komisijai ir valstybėms narėms "dvišaliu lygmeniu prisiimti derybų procese dėl susitarimo po 2012 m. tarpininko vaidmenį tarp išsivysčiusių šalių, kad suderinus interesus būtų užtikrintos sėkmingos derybos dėl kovos su klimato kaita, įtraukiant į jas visus didžiausius teršėjus, išmetančius šiltnamio efektą sukeliančias dujas".
ES, bendradarbiaudama su pagrindinėmis derybų partnerėmis ir sparčiausiai besivystančiomis ekonomikomis, taip pat su naująja JAV administracija, toliau aktyviai sieks geresnių rezultatų. Telefonu kalbėjau su JAV prezidento padėjėja energetikos ir klimato kaitos klausimais Carol Browner. Jai pateikiau preliminarų pasiūlymą, kuris bus svarstomas kovo mėn pradžioje, tikriausiai 2-ą ar 6-ą dieną vyksiančiame aukšto lygio susitikime su JAV atstovais, kuriame dalyvaus ES Komisija - Komisijos narys S. Dimas, Tarybai pirmininkaujanti Čekija ir Tarybai pirmininkausianti Švedija (t. y. trejetas).
Pasakiau, kad ES norėtų kuo glaudžiau bendradarbiauti su JAV dėl anglies junginių rinkų plėtros ir sujungimo. Sužinojome, kad kongreso narys H. Waxman nurodė, kad jis sieks, kad jo komiteto parengta viršutinės ribos ir prekybos sistema gegužės mėn. pabaigoje būtų įgyvendinta. Ši JAV reakcija į Europos Sąjungos veiksmus teikia vilčių.
Taip pat tikimės, kad Europos Parlamentas užtikrins, kad ES balsas būtų girdimas plačiau; taip pat labai vertiname ankstesnes dideles jūsų pastangas. Galiu tik padrąsinti jus toliau eiti šiuo keliu ir linkiu jums didžiausios sėkmės šiais metais.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, gerbiami Europos Parlamento nariai, galutinio Laikinojo klimato kaitos komiteto pranešimo dėl klimato kaitos, kurio pranešėjas K. Florenz, tikslai yra ambicingi, jame aptariama daug įvairių klausimų; tai patvirtina, kad Europos Parlamentas klimato kaitos klausimui teikia didelę reikšmę. Norėčiau pasveikinti Laikinąjį klimato kaitos komitetą, ypač pranešėją K. Florenzą, su išskirtiniu darbu.
Praėjusiais metais mūsų prioritetas buvo klimato kaitos ir energetikos priemonių paketas. Mūsų pastangos davrezultatą, ir dabar galime didžiuotis šiuo labai svarbiu teisės aktų paketu. Šiais metai ypač daug dėmesio skirsime Europos Sąjungai, siekdami parengti šio paketo įgyvendinimo priemones. Tarptautiniu lygmeniu mūsų prioritetas bus derybos dėl klimato kaitos, kurios rengiantis Jungtinių Tautų konferencijai Kopenhagoje taps intensyvesnės; kaip ką tik girdėjote, Tarybai pirmininkaujanti Čekija šioms deryboms teikia labai didelę reikšmę ir planuoja surengti nemažai dvišalių ir daugiašalių susitikimų ir derybų. Todėl jūsų pranešimas pateiktas laiku. Rengdamiesi Kopenhagos konferencijai privalome susivienyti ir dirbti kartu, kad, atsižvelgiant į ypatingą Europos vaidmenį, pasiektume geriausią įmanomą rezultatą.
Džiaugiuosi, kad jūsų pranešime, atsižvelgiant į Komisijos analizę, pabrėžiama, kad ekonomikos ir finansų kriznegali būti priežastis atidėti veiksmus, kuriais sprendžiamos klimato kaitos problemos. Taip pritariame teiginiui, kad kovos su klimato kaita veiksmais iš dalies sprendžiamos dabartinės ekonomikos krizės problemos.
Patvirtinusi klimato kaitos ir energetikos priemonių paketą, Europa pradeda kurti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomiką. Tuo pat metu šis paketas padės mažinti Europos priklausomybę nuo importuojamos energijos; tai taip pat labai svarbus privalumas, kaip parodneseniai vykusi gamtinių dujų krizė. Jei įgyvendinsime tikslą sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc. arba 30 proc. ir jei kitos išsivysčiusios šalys pritars šiam sumažinimui tarptautiniame susitarime, mūsų pozicija bus neabejotinai ambicingesnė, nei bet kurios kitos šalies ar šalių grupės. Mes visam pasauliui pateikiame pavyzdį, kuris tarptautinėms deryboms suteiks teigiamos dinamikos.
Prieš pradedant diskusijas dėl tarptautinių derybų, norėčiau trumpai pakomentuoti klausimą, apie kurį pranešime buvo kalbėta labai teisingai. Pranešime pateikta vertingų pasiūlymų, ką reikia padaryti, kad gamtos ištekliai būtų kuo efektyviau ir veiksmingiau naudojami, siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir sutaupyti energijos.
Praėjusiais metais Komisija padarpirmąjį žingsnį šia kryptimi, patvirtindama veiksmų planą dėl tvarios gamybos ir vartojimo. Visai neseniai, pateikdama priemones, papildančias klimato kaitos ir energetikos priemonių paketą, Komisija sustiprino energijos taupymo veiksmus ir efektyvesnį vartojimą. Kad ir kaip būtų, tvaraus gamtos išteklių naudojimo srityje dar daug ką reikia padaryti; be to, dar daug ką galima padaryti efektyvaus energijos vartojimo srityje. Vienas geras pavyzdys - neseniai Komisijos pateiktas pasiūlymas dėl pastatų energijos naudojimo efektyvumo. Šiam sektoriui reikia nustatyti daug tikslų, nes jis teikia daug naudos energijos taupymo ir klimato apsaugos požiūriu, taip pat skatina užimtumą ir prisideda prie naujovių plėtros technologijų srityje.
Šiandien, labiau ne bet kada, turime sustiprinti savo ekonomikas priemones, skirtas pagreitinti švariųjų technologijų pritaikymą ir naudojimą; tai turėtų padėti kurti švariąsias darbo vietas. Taip pat atsiras svarbios galimybės mūsų užsienio prekybai, nes sparčiai plėsis švariųjų technologijų rinkos. Atsižvelgdama į tai, praėjusį gruodžio mėn. Komisija pasiūlė, be kitų dalykų, konkrečius veiksmus, kurie turėtų būti įtraukti į Europos ekonomikos gaivinimo planą.
Kalbant apie tarptautines derybas dėl klimato kaitos, klimato kaitos ir energetikos priemonių paketas neabejotinai sustiprino mūsų argumentus ir pastangas įtikinti tarptautinius partnerius, kad veiksmingos priemonės ne tik būtinos, bet ir įgyvendinamos. Žinoma, neabejotina, kad tarptautinės derybos bus labai sunkios, iš dalies dėl to, kad jos labai sudėtingos. Nepaisant to, manau, kad Kopenhagoje susitarimas bus pasiektas. Mes galime ir privalome pasiekti susitarimą. Negalime švaistyti laiko. Tai - politinės valios klausimas, ir aš manau, kad ši valia yra.
Intensyvėjant Tarptautinėms deryboms, praėjusią savaitę Komisija patvirtino komunikatą, kuriame pateiksavo pozicijas svarbiausiais derybų klausimais. Pirmiausia - išsivysčiusios šalys raginamos toliau būti lyderėmis. Teigiamos žinios ateina iš JAV - kaip anksčiau minėjo Čekijos ministras, prezidentas B. Obama pažadėjo, kad tarptautinėse derybose JAV dalyvaus aktyviai. Jis taip pat paskelbė, kad JAV bus įgyvendinta šiltnamio efektą sukeliančių dujų prekybos sistema, ir kad iki 2050 m. išmetamas teršalų kiekis bus sumažintas 80 proc., palyginti su 1990 m.
Visa tai teigiama, bet mes norime, kad tai būtų įgyvendinta greitai, tiesa sakant, šiais metais, nes mes privalome šių metų pabaigoje Kopenhagoje pasiekti susitarimą, JAV yra kai ko nepadariusi, ir remiantis prezidento B. Obamos žodžiais, jie turės, kartu su Europos Sąjunga, įnešti svarbiausią įnašą, kad Kopenhagoje visi galėtume susitarti. Žinoma, mes teigiamai vertiname šiuo metu JAV vykstančias diskusijas, kurių rezultatas bus įvairios kitos ryžtingos kovos su klimato kaita priemonės. Geras pavyzdys - neseniai paskelbtos su automobiliais susijusios priemonės.
Europos Komisijos komunikate patvirtinamas tikslas išsivysčiusioms šalims kartu sumažinti išmetamą teršalų kiekį 30 proc. ir apibrėžiama veiksmų palyginamumo sąvoka. Palyginamumas yra labai reikšmingas ir siekiant aplinkos apsaugos tikslų, ir užtikrinant teisingas konkurencijos sąlygas. Komisija pasiūlnemažai palyginamumo apibrėžties kriterijų.
Kalbant apie besivystančias šalis - nors nereikalaujama, kad jų veiksmai būtų tokio paties pobūdžio ar masto, kaip išsivysčiusių šalių, svarbu užtikrinti, kad jos nenustotų vykdyti veiksmų, kad vykstant joms būtinai ekonomikos plėtrai būtų išmetama kuo mažiau anglies dioksido. Siekdamos tikslo, kad 2050 m. klimatas nepakistų daugiau, nei 2 C, besivystančios šalys turės apriboti savo išmetamo teršalų kiekio didėjimą nuo 15 iki 30 proc. mažiau to kiekio, kurį jos būtų išmetę, jei iki 2020 m. nesiimtų jokių išmetamo teršalų kiekio mažinimo veiksmų. Žinoma, veiksmai, kuriuos kiekviena besivystanti šalis vykdys atskirai, priklausys nuo jų ekonomikos išsivystymo ir turimų išteklių. Tai reiškia, kad mes tikimės daugiau iš sparčiai besivystančių šalių, nei iš kitų.
Visi žinome, kad Kopenhagoje norimų rezultatų nepasieksime, jei nesugebėsime padidinti investicijų ir užtikrinti didesnio išmetamo teršalų kiekio sumažinimo ir prisitaikymo finansavimo. Žinoma, dalį reikalingų investicijų, net ir besivystančiose šalyse, skirs įvairių šalių privatusis sektorius, o pagal Komisijos skaičiavimus maždaug vieną trečiąją investicijų skirs anglies dioksido rinka. Be to, viena dalis finansavimo turi būti viešasis finansavimas, ir mes privalome ieškoti būdų, kaip užtikrinti šį viešąjį finansavimą. Dabar, esant recesijai, šios diskusijos nebus lengvos. Nepaisydami to, šioms diskusijoms privalome būti pasirengę ir privalome pateikti argumentus - atsižvelgdami į tai, kad nieko nedarymas kainuos daug daugiau, nei bet kokios priemonės.
Galiausiai, Komisijos komunikate pabrėžiama pasaulio anglies dioksido rinkos ir suderinamų EBPO šalių prekybos sistemų sukūrimo iki 2015 m. svarba; labiau pažengusioms besivystančioms šalims siūloma tai įgyvendinti iki 2020 m.
Tokie pagrindiniai Komisijos komunikato teiginiai; man bus labai įdomu išgirsti jūsų nuomonę apie juos. Tarptautinės derybos vyks netrukus, ir šiais metais mes turėsime dirbti intensyvų diplomatinį darbą. Teigiamai vertinu jūsų įnašą į šiuos veiksmus.
Romana Jordan Cizelj
PPE-DE frakcijos vardu. - (SL) Klimato kaita - labai didelsritis, ir aš sutinku su pranešėjo teiginiu, kad mes, Laikinojo klimato kaitos komiteto nariai, turėjome rasti naujoviškų priemonių, kaip visiškai aprėpti šios srities mastą ir turinį. Tačiau dabar, kai mūsų darbas padarytas, patvirtinu, kad mes iš tikrųjų turėjome galėjome sužinoti daug įvairių požiūrių ir nuomonių ir pateikti įvairius pasiūlymus dėl būsimų veiksmų. Mūsų diskusijos kartais būdavo gana dinamiškos, ypač dėl nuomonių įvairovės. Dėl to pranešime atspindėta daug nuomonių ir pateikta daug gerų pasiūlymų, jame taip pat sukurtos sąlygas koordinuoti mūsų tęstinį darbą nuolatiniuose komitetuose rengiant įvairią sektorių politiką. Aš pats manau, kad būtų visai tinkama šią konkrečią metodologiją taikyti toliau.
Tapo aišku, kad daugiausiai galima nuveikti mūsų anksčiau minėtose srityse, pvz., energetikos, transporto ir pramonės srityse; taip pat paaiškėjo, kad svarbios ir kitos sritys - žemės ūkis, galvijininkystė, informacijos ir ryšių technologijos ir ES plėtros politika, susijusi su trečiosiomis šalimis.
Pereiti prie mažai anglies junginių išskiriančių technologijų visuomenės galime tada, jei toliau investuosime į mokslinius tyrimus ir spartinsime plėtrą ir naujovių kūrimą, taip pat jei sieksime kitų Lisabonos strategijoje nustatytų tikslų. Tačiau vien to neužteks. Taip pat privalome pakeisti savo gyvenimo būdą, tačiau tai galėsime padaryti tik tada, kai aplinkos apsauga žmonėms taps tikra vertybė. Šiuo požiūriu turime pasiekti daug daugiau informuodami ir ugdydami sąmoningumą.
Taip pat pritariu pastaboms dėl finansų krizės ir klimato kaitos tarpusavio ryšio. Tačiau net tai mums yra galimybir baimės, kad klimato kaita gali tapti mažiau svarbi, nei finansų krizė, yra nepagrįstos, nes mūsų ekonomikos gaivinimo priemonės turi būti tokios, kad skatintų ne tik vartotojų išlaidavimą, bet ir tvarų vystymąsi.
Kadangi mūsų tikslas - apriboti visuotinį atšilimą, turime dirbti ir tarptautiniu lygmeniu. Šiuo požiūriu Europa turi nustatyti ir stiprinti dialogą su besivystančiomis šalimis, nes mes privalome kartu sumažinti ir panaikinti mūsų istoriškai susiklosčiusią taršą; taip pat privalome išklausyti besivystančių tautų ir neturtingiausių šalių ir sudaryti joms sąlygas tvariai vystytis, net jei tam reikėtų daug lėšų.
Baigdama norėčiau pasveikinti pranešėją K. Florenzą už atvirumą.
Dorette Corbey
Pirmiausia norėčiau nuoširdžiai padėkoti K. Florenzui už atsidavimą ir ryžtą rengiant šį pranešimą. Mano požiūriu, šis pranešimas tapo visa apimančiu pranešimu; jame pateikta apie 200 iš tikrųjų vertingų rekomendacijų. Jame pateiktos pagrįstos rekomendacijos gali būti įkvėpimo šaltinos kitam Parlamentui, valstybių narių parlamentams ir vietos valdžios institucijoms.
Norėčiau paminėti penkis mūsų frakcijai iš tikrųjų svarbiausius klausimus. Pirmiausia - šiame pranešime pripažįstama, kad klimato kaita yra platus reiškinys, neigiamai veikiantis visas sritis - ne tik pramonę, transportą ir energetiką, kurioms taisykles jau nustatėme, bet ir žemės ūkį, sveikatą, mokslą ir technologijas, IRT, švietimą, dirvą, vandenį ir žemės naudojimą. Visoms šioms sritims privalome skirti visą mūsų dėmesį ir priimti veiksmingus sprendimus.
Antra - klimato politikos sudėtinės dalys turėtų būti ir socialinis aspektas ir solidarumas. Privalome spręsti nedarbo, pajamų ir su energijos trūkumu susijusio skurdo problemas. Privalome žinoti, kaip bus mokama už naujas technologijas ir kas mokės šią kainą. Norime žinoti, kiek darbų bus sukurta ir ar bus prarasta kiek nors darbų. Norime, kad būtų sukurtos perkvalifikavimo programos, skirtos ugdyti naujus žaliojo sektoriaus darbuotojus. Jei nebus didžiausio galimo dėmesio socialiniams reikalams, bus ypač sunku išlaikyti politinę paramą klimato politikai.
Trečias mums svarbus klausimas susijęs su ekonomikos krize, kuriai išspręsti taip pat reikia visapusiško sprendimo. "Naujasis žaliasis susitarimas" jau tapo koncepcija; šiai koncepcijai nuoširdžiai pritariame. Reikia didelių investicijų. Vienas pagalbos bankams ir įmonėms elementas turėtų būti tvarumas. Daugiau dėmesio reikėtų skirti investicijoms į namus ir daugiabučius namus Rytų Europoje, nes tai bus naudinga užimtumo, energijos tiekimo saugumo ir klimato požiūriu.
Ketvirtas mums svarbus klausimas - žemės ūkis. Kalbėdami apie klimatą, apie žemės ūkį paprastai nešnekame. Šiandien mes parodome, kad tai iš tikrųjų būtina; šis klausimas - prieštaringas. Ilgai svarstėme, ar žemės ūkiui reikia nustatyti privalomus tikslus; sutarėme, kad šį klausimą turime rimtai išnagrinėti. Taip pat aišku, kad žemės ūkis nėra tik problema; jis susijęs ir su problemų sprendimais. Protinga žemės ūkio veikla, veiksmingas žemės ir tinkamas biomasės naudojimas gali padėti sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
Penktas mums svarbus klausimas susijęs su žmonių įtraukimu. Tam reikia informavimo ir skaidrumo. Jei norime pakeisti vartotojų elgesį, turime tiksliai žinoti, dėl kurių produktų išmetama daug šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ir atitinkamai pritaikyti savo vartojimo įpročius. Tai, žinoma, nėra lengva, tačiau, kaip neseniai pabrėžK. Florenz, keliais techniniais triukais klimato kaitos problemos išspręsti neįmanoma. Kad ir kaip būtų, privalome daryti viską, kad į mums kylančių problemų sprendimą įtrauktume kuo daugiau žmonių. Šiuo požiūriu labai vertingos vietos iniciatyvos. Energijos taupymo galimybių namuose įvertinimas, geresnis viešasis transportas ir maisto gamyba vietovėse ir regionuose. Kartu galime pasiekti daug.
Jei bus naudojamas šis priemonių rinkinys, galima tikėtis teigiamų rezultatų. Išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis gali būti sumažintas; taip būtų prisidėta prie naujovių kūrimo, ekonomikos plėtros, geresnio energijos tiekimo, geresnės maisto gamybos, geresnio užimtumo ir stabilesnio klimato. Jaučiuosi skolinga visiems prie to prisidėjusiems kolegoms Parlamento nariams.
Chris Davies
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, diskutuodami nepastebime labai svarbaus dalyko. Iš esmės apie tai šiame pranešime neužsimenama, o Komisijos išsamioje strategijoje "Rengiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje" apie kalbama prabėgomis. Tai, kad gyventojų skaičius pasaulyje didėja nematytais ir netvariais mastais, yra faktas. Per daugelio čia esančių gyvenimus gyventojų šioje planetoje patrigubėjo. Kiekvieną dieną jų padaugėja 200 000. Per metus - 80 mln.
Kodėl Kinijai kiekvieną savaitę reikia naujos anglimi kūrenamos jėgainės? Todėl, kad per 50 metų gyventojų skaičius Kinijoje padidėjo daugiau nei du kartus ir didėja toliau, taip pat didėja ir energijos paklausa, o Kinijos žmonės nori turėti tai, kad turime Vakaruose, ir jie turi teisę tai turėti. Šiandien ministras skrenda į Indiją. Gyventojų skaičius ten didėja dar greičiau, todėl energijai gaminti jie taip pat siekia naudoti anglį.
Tačiau šios planetos ištekliai baigtiniai. Privalome sulėtinti gyventojų skaičiaus didėjimą, ir padaryti, kad jis mažėtų. Tai daryti privalome tik neprievartinėmis priemonėmis, ir niekada neturime arogantiškai pamiršti, kad išsivysčiusių šalių gyventojai prie klimato kaitos prisideda daug labiau, nei besivystančių šalių gyventojai.
JT gyventojų fondas teigia, kad pasaulyje kiekvieną minutę 380 moterų tampa nėščios, ir kad pusjų to neplanavo. Kontraceptinės priemonės turi būti prieinamos visiems. Moterys privalo turėti galimybę kontroliuoti savo reprodukcinį gyvenimą. Tai geriau, nei nesaugus abortas.
Būtina pagerinti medicinos išteklius - kad moterys galėtų saugiau atidėti gimdymą iki vyresnio amžiaus, tačiau pirmiausia šis klausimas turi patekti į politinę darbotvarkę. Mūsų atsisakymas tai padaryti - didžiausia kvailystė. Šeimos visame pasaulyje turėtų apie tai kalbėti. Vyriausybės turėtų nustatyti gyventojų skaičiaus stabilizavimo ar sumažinimo užduotis. Siekiant spręsti gyventojų skaičiaus didėjimo problemą, būtina pripažinti, kad ji pati svarbiausia; jei to nepadarysime, mums nepavyks išspręsti klimato kaitos problemos ar pasiekti tvaraus vystymosi.
Liam Aylward
UEN frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, taip pat norėčiau pagirti K. Florenzą už jo pastangas ir atsidavimą rengiant šį pranešimą ir, žinomą, už jo sugebėjimą išklausyti daug įvairių ir skirtingų nuomonių ir jas suprasti.
Labai svarbu, kad per šį didelį ekonomikos nuosmukį mes, teisėkūros institucija, siektume rezultatų žaliosios energetikos technologijų srityje. Mes galime tapti įvairių atsinaujinančios energijos sričių lydere pasaulyje; dėl to turime sukurti griežtą, veiksmingą ir koordinuojamą strategiją ir į ją įtraukti vyriausybes, NVO, aukštąsias mokyklas, verslą, prognozes teikiančius ekspertus ir siekti ne kalbėtis, bet spręsti. Privalome sumažinti biurokratinę naštą ir remti MVĮ ir technologijų plėtotojus.
Rinka veikia. Reguliavimo sistema aiški. Nustatėme su atsinaujinančia energija susijusius tikslus. Nors finansavimas menkas, jis labai svarbus technologijų plėtrai ir kompetencijos išlaikymui. Bankai ir finansavimo institucijos turės rizikuoti dėl pradedančių veiklą žaliosios technologijos įmonių. Jei priartėsime prie šių tikslų, turėsime ilgalaikės naudos. Atsiras darbo vietos ir gerovė. Kita vertus, jei švaistysime šį brangų laiką, patirsime nesėkmę, ir šią spragą galės užpildyti tik kitos šalys.
Pvz., Airija vandenyno bangų technologijų srityje galėtų tapti tuo, kuo Suomija yra mobiliųjų telefonų technologijų srityje. Dėl oro sąlygų ir vietos Atlanto vandenyne turime neginčijamas galimybes. Turime patentuotas technologijas. Airijoje turime pakankamai kompetencijos ir teisinę uždavinių įgyvendinimo sistemą. Rinka aiški, taigi tai puiki galimybkurti darbo vietas, sumažinti elektros kainą, padidinti energijos tiekimo saugumą ir sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, nekalbant apie pajamas iš patento.
Dabar privalome paremti savo įmones, kurios dirbo apie dešimtmetį, kad pasiektų to, ką pasiekšiandien. Jos rizikavo, ir mes privalome jas paremti skirdami daugiau lėšų. Šiuo metu atidėliojimas atneštų žalos. Žaliosios technologijos - mūsų ateitis. Turime galimybę, todėl ja pasinaudokime.
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, taip pat norėčiau padėkoti K. Florenzui, ypač už kantrybę per derybas. Pranešimo dydis rodo, kad reikėjo nagrinėti labai daug klausimų.
Tačiau taip pat norėčiau paklausti, koks susitarimo, apie kurį kalbama šių metų pradžios pranešime, tvarumas? Labai gerai prisimenu tarptautinę konferenciją klimato klausimais Poznanėje ir labai menką europiečių vaidmenį joje; taip atsitiko, nes jie buvo užsiėmę per tarptautinių derybų ratą Balyje pateiktų ambicingų pažadų ir pareiškimų švelninimu, taip pat dėl to, kad dėl didėjančios finansų ir ekonomikos krizės jie neteikklimato politikai tiek daug reikšmės.
Manau, kad kitais metais paaiškės, ar iš tikrųjų esame pasirengę įgyvendinti pažadą pagal mūsų žinias apie klimato kaitą pakoreguoti mums, pramoninėms šalims įprastą ekonomiką. Manau, kad sprendimas, ar sieksime tvarumo, dar nepriimtas.
Poznanėje Ban Ki-Moon ir Achim Steiner griežtai patarvalstybių narių ekonomikos skatinimo planų ir bankų gelbėjimo priemones derinti su kovos su skurdu ir baisiais klimato kaitos padariniais besivystančiose šalyse programomis, taip pat su iš tikrųjų ambicingomis klimato apsaugos priemonėmis ir naująja energetikos politika.
Pastebiu, kad visi su šiuo klausimu susiję Europos lygmens teisės aktai sukuria naujus pagrindus Visiškai aišku, kad Europa ras savo kelią į modernią, efektyviai energiją ir atsinaujinančius energijos šaltinius vartojančią visuomenę. Dabar, kaip ir anksčiau, viskas priklauso nuo sprendimo. Ar toliau naudojame senąjį anglies ir branduolinės energijos mišinį, ar einame nauju ambicingu keliu? Tikiuosi, kad šį klausimą spręsime taip pat konstruktyviai, kaip mes tai darėme Laikinajame klimato kaitos komitete, nors nesu tikras, ar taip bus.
Jens Holm
GUE/NGL frakcijos vardu. - (SV) Galiausiai, po aštuoniolikos mėnesių darbo, rengiamės priimti sprendimą dėl šios klimato rezoliucijos. Ypač norėčiau paminėti tris aspektus.
Ilgalaikiai sumažinimo tikslai. 3 dalyje reikalaujame, kad iki 2020 m. išmetamas teršalų kiekis ES būtų sumažinta nuo 25 iki 40 proc., o iki 2050 m. - 80 proc. Tai teigiamas aspektas ir tai reiškia, kad nustatome aukštesnius reikalavimus, nei nustatyti praėjusių metų ES klimato pakete.
Taip pat reikalaujame imtis priemonių dėl mėsos pramonės. Remiantis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) pranešimu "Didelis galvijų šešėlis", mėsos pramonatsakinga už 18 proc. taršos pasaulyje. Šiame pranešime į tai atkreipiame dėmesį ir reikalaujame sumažinti mėsos vartojimą. Tai drąsus ir iš dalies istorinis šio Parlamento, paprastai linkusiam pritarti šios pramonės subsidijoms, sprendimas; apmaudu, kad Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija norėjo šiuos reikalavimus išbraukti. Taip pat, kaip privalome mažiau važinėti automobiliais, bei drįsti pasakyti, kad esamas labai didelis mėsos vartojimas yra netvarus.
Taip pat leiskite jums priminti, kad mėsos pramoniš tikrųjų yra pagrindinAmazonės atogrąžų miškų nykimo kaltinink- dėl to, kad plečiamos ganyklų žemės ir pašariniams augalams auginti skirtos žemės. Didžioji dalis šių pašarų - sojos, eksportuojama į Europa. Tai nėra tvari veikla.
Vis daugiau problemų kelia ir automobilių pramonė. Nuo 1995 iki 2005 m. Europos transporto pramonės tarša padidėjo 32 proc. Būtinos labai didelės investicijos į viešąjį transportą ir kitas ekologiško transporto rūšis. Iškastinius degalus naudojantys automobiliai turi būti pakeisti elektriniais automobiliais, o ateityje, galbūt - vandeniliu varomais automobiliais. Privalome savęs paklausti, ar padėtis visose šiose transporto srityse tvari. Ar neturėtume skatinti vietos gamybos ir vartojimo?
Galiausiai norėčiau įspėti dėl 12 ir 28 pakeitimų, kuriais reikalaujame plėtoti branduolinę energetiką. Jei jie bus patvirtinti, mūsų frakcija rezoliucijai pritarti negalės. Todėl, prašau balsuoti prieš 12 ir 28 pakeitimus. Labai jums dėkoju.
Johannes Blokland
IND/DEM frakcijos vardu. - (NL) Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu didžiojoje Vakarų Europos dalyje labai šalta, diskusijos dėl visuotinio atšilimo vyksta šiek tiek ne laiku. Tačiau iš pranešimo pavadinimo galima spręsti, kad šiose diskusijose kalbame apie ilgą laiką. Todėl neturėtume per daug įklimpti į kalbas apie trumpalaikius procesus. K. Florenzo galutinis pranešimas yra gerai apgalvotas ir pagrįstas, juo siunčiamas stiprus pranešimas.
Siekiant sumažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ar jo išvengti, reikia ryžtingų veiksmų daugelyje sričių. Reikia ambicingų tikslų laikotarpiui nuo 2020 iki 2050 m. Privalo stengtis visi visuomenės sluoksniai. Rengdamiesi klimato konferencijai Kopenhagoje, privalome išlaikyti savo ambicijas ir jas paremti įvairiomis priemonėmis. Šiuo požiūriu šis pranešimas - ypač vertingas įnašas.
Roger Helmer
Gerb. pirmininke, prieš 500 metų mokyti žmonės sutarė, kad pasaulis plokščias. Jie klydo. Aštuntajame dešimtmetyje, praėjus trim dešimtmečiams po visuotinio atšalimo, mokslininkai sutarė, kad artėja naujas ledynmetis. Jie klydo. 1999 m. visi manė, kad dėl "tūkstantmečio klaidos" įvyks pasaulinkatastrofa - išsijungs viso pasaulio kompiuterių sistemos. Neveiks ginklų sistemos, sustos prekyba, iš dangaus kris orlaiviai. Jie klydo. Visai nieko neatsitiko.
Šiandien mums sakoma, kad sutariama dėl katastrofiško žmogaus sukelto visuotinio atšilimo. Tai taip pat netiesa. Nėra ir sutarimo. Mitas apie sutarimą - panikos kėlėjų propagandos laimėjimas; pakartotiniai mokslinės literatūros ir klimato mokslininkų tyrimai parodė, kad abiejose pusėse yra daug įvairių nuomonių, ir daugelis mano, kad nieko tikslaus dar negalima pasakyti.
Tiesa - pasaulis per paskutinius 150 metų šiek tiek atšilo - nors lėtai ir su pertrūkiais; tačiau tai visiškai atitinka visuotinai pripažintus ilgalaikius gamtinės kilmės klimato ciklus, dėl kurių įvyko šiltasis Romos civilizacijos laikotarpis, šiltasis viduramžių laikotarpis ir mažasis ledynmetis. Yra aiškių įrodymų, kad pasauliui šiek tiek atšilus, atšilo ir kiti Saulės sistemos kūnai. Marse ant viršukalnių sumažėjo sniego, tačiau niekas nemano, kad dėl to kalta pramonės tarša ar automobiliai su keturiais varomaisiais ratais.
Planuojame išleisti neįsivaizduojamas pinigų sumas švelninimo priemonėms, kurios paprasčiausiai neveiks, kurios pakenks mūsų ekonomikoms ir dėl kurių neturėsime lėšų tikroms aplinkos problemoms spręsti. Britų žurnalistas Christopher Booker pastebėjo, kad panika dėl visuotinio atšilimo - didžiausias kolektyvinis bėgimas nuo realybės žmonijos istorijoje.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti K. Florenzui už jo darbą ir, žinoma, komiteto pirmininkui ir visiems koordinatoriams ir komiteto nariams.
Šis pranešimas - nuolatinio Europos Sąjungos rūpesčio dėl klimato kaitos ir jos padarinių tolesnišraiška.
Naujausias priemonių rinkinys - neseniai patvirtintas energetikos paketas. Pranešime, dėl kurio šiandien diskutuojame, atsispindi tas pats kovos su klimato kaita principas ir tas pats Europos Sąjungos rūpestis.
Mums pateiktas pranešimas, yra, kaip sakyta, rekomendacijų rinkinys. Tai išsamus įvairių priemonių ir rekomendacijų rinkinys; šios priemonės ir rekomendacijos skirtingiems sektoriams, įskaitant žuvininkystės, žemės ūkio, vandens, miškininkystės ir kt. sektorius, yra skirtingos. Visos šios gairės veda ta pačia kryptimi, tačiau kiekvienam sektoriui turės būti rengiamos atskiros priemonės.
Tačiau apsiribosiu pagrindiniu principu, būtinu, kad rezultatas būtų pasiektas. Iškilus klimato kaitos problemai, turime pagerinti efektyvumą; mano požiūriu, šis principas - svarbiausias visas vykdomas priemones pagrindžiantis principas.
Pagerinti efektyvumą reiškia teikti pirmenybę technologijų naujovėms; tai reiškia pabrėžti efektyvumo uždavinius teikiant pagalbą ir subsidijas; tai reiškia pabrėžti efektyvumo uždavinius teikiant tam tikras mokesčių nuolaidas ir t. t. Vienintelis būdas veikti veiksmingai - pagerinti efektyvumą.
Guido Sacconi
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, prieš mane kalbėję nariai - pavyzdys, kad mums pavyko suderinti labai skirtingas nuomones, sujungtos į bendrą projektą.
K. Florenz pranešimas, kurį reikėtų pagirti dėl bendro pritarimo, pasiekto išklausius visas nuomones, iš esmės yra apie energijos gamybos būdo pakeitimą ir visuotinį gamybos sistemų, gyvenimo būdo ir vartojimo įpročių pakeitimą. Tai daugiau, nei filosofinis teiginys, ir mes žinome, kad tai pasiekti nebus lengva; pereinant į kitus etapus reikės atnaujinti procesą. Pvz., kitam Parlamentui paliekame nurodymus, ką manome esant veiksmų prioritetais per kitą Parlamento kadenciją, iki Kopenhagos konferencijos ir po jos.
Tačiau daugiausiai dėmesio norėčiau skirti turiniui. Manau, kad pirmiausia privalau padėkoti svarbiausiam šio darbo dalyviui - sekretoriatui. Su savimi turiu šiek tiek statistikos apie mūsų darbą. Kad geriau įsivaizduotumėte, koks svarbus buvo jų darbas, pasakysiu tik tai, kad sekretoriatas organizavo aštuonias temines sesijas, kuriose dalyvavo šešiasdešimt žymiausių pasaulio ekspertų.
Dabar norėčiau perskaityti kreipimąsi, tai yra pasakyti, ko tikiuosi iš naujojo Parlamento. Pirmininke H. Potteringai, jūs pats demonstravote, kad tikite, kad rizikingas sumanymas įkurti šį komitetą pasiteisins, nors, tiesą sakant, ne visi Parlamento nariai prieš 18 mėn., kai komitetas buvo įkurtas, tam pritarė. Jūs kreipėtės į Rūmus dviem skirtingais atvejais, parodydamas savo asmeninę paramą šiam reikalui ir mūsų užduočiai, taigi, jei leisite, kreipsiuosi į jus tiesiogiai. Būtų labai apmaudu, jei kitos kadencijos Parlamentas nesukurtų panašios priemonės - to reikia iš dalies ir dėl to, kad daug valstybių narių parlamentų ir vyriausybių restruktūrizavo savo darbą ir išskyratskirą klimato kaitos sritį. Todėl tikiuosi, kad kitos kadencijos Parlamentas negrįš prie griežto funkcijų padalijimo, kai tarpusavyje susijusios sritys yra priskiriamos skirtingiems komitetams, tačiau pasirengs ilgam keliui link mažai anglies junginių išskiriančių technologijų ekonomikos.
Vittorio Prodi
- (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti K. Florenzui už jo darbą.
Galiausiai balsuosime dėl šio pranešimo, kuris Laikinajame klimato kaitos komitete buvo rengiamas 18 mėn. Aš pats sakyčiau, kad, šis pranešimas sėkmingas, bet kuklus. Sėkmingas, nes Parlamentas pasirodesąs viena atsakingiausių institucijų, kuri sukūrsau ad hoc priemonę - laikinąjį komitetą, kurios paskirtis - rinkti duomenis ir idėjas apie reiškinį, kuris veikia mus visus ir kurio poveikio problemą turime spręsti kartu, ir dabar, ir ateityje. Kuklus, nes, nepaisant visų mūsų pastangų ir dalyvavimo kokybės, galutiniam rezultatui trūksta dalies, kurią rezoliucija šia tema turėtų turėti.
Kaip daug kartų sakiau, klimato kaita - neatidėliotinas ir rimtas klausimas ir kad jam spręsti reikia tikslinių ir veiksmingų priemonių. Pagrindinšio komiteto sukūrimo priežastis buvo susieti politikos sritis, kurios visada buvo tvarkomos per daug atskirai. Tikiuosi, kad kitos kadencijos Parlamentas tęs šį susiejimą, ir toliau dalyvaus Kopenhagos derybose.
Labiausiai reikia sutarimo pasaulio lygmeniu, ir siekdami jo privalome ką nors pasiūlyti, pirmiausia - besivystančioms šalims. Šiuo metu vis dar nėra vienodų sąlygų, kurios įtikintų besivystančių šalių žmones paremti šią politiką. Ji taip pat vis dar per daug eurocentriška ir šiek tiek per daug suskirstyta į sudedamąsias dalis. Mes siekiame pakeisti gyvenimo būdą. Politine prasme pirmiausia privalome teikti pasiūlymus dėl šios politikos, o tik tada - dėl laipsniško materializmo mūsų gyvenime sumažinimo, kitaip rezultatas bus netvarus.
Alessandro Foglietta
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, perduodu sveikinimus pirmininkui K. Florenzui. Vadinu jį pirmininku, nes jį gerbiu ir vertinu dėl atsidavimo mūsų Parlamentui.
Patvirtindama klimato ir energetikos paketą, Europos Sąjunga sukūrsau teisinius pagrindus, kurie sudaro sąlygas tapti lydere. Neseniai naujosios JAV administracijos parodytas platus požiūris leidžia tikėtis, kad ateityje įsipareigojimus sustabdyti klimato kaitos padarinius dalysimės su JAV.
Tačiau visišką šios iniciatyvos sėkmę lems visų besivystančių šalių, pvz., Kinijos ir Indijos, ekonomikų įtraukimas. Kinijos aplinkos ministras susitikime su Laikinojo klimato kaitos komiteto delegacija aiškiai pabrėžė, kad tai bus įmanoma tik tada, jei turtingesnės šalys skirs pagalbą - tinkamus finansinius išteklius, skirtus skatinti tvarų vystymąsi.
Šioje srityje per Poznanėje vykusią konferenciją padaryta pažanga - buvo priimtas sprendimas pradėti naudoti prisitaikymo fondą, iš moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirtų lėšų žaliųjų technologijų plėtrai besivystančiose šalyse skirta 50 mln. EUR.
Privalome užtikrinti, kad Kopenhagos konferencija būtų lūžis stipresnėms ekonomikoms prisiimant bendrą praktinį įsipareigojimą sukurti fondą, kuris užtikrintų nuolatinį tvaraus vystymosi besivystančiose šalyse finansavimą. Tik įsipareigojimai, dėl kurių susitarta tarptautiniu lygmeniu, dalyvaujant besivystančioms šalims, gali padėti apsaugoti aplinką nuo negrįžtamo poveikio, taip pat apginti Europos įmonių konkurencingumą nuo dempingo pasaulio rinkoje aplinkos apsaugos srityje poveikio ir su juo susijusių socialinių ir ekonominių išlaidų.
Caroline Lucas
Gerb. pirmininke, prisidedu prie padėkų K. Florenzui už jo pranešimą, tačiau manau, kad, kartu su sveikinimais pranešėjui ir komitetui už jų darbą turime blaiviai įvertinti kai kuriuos faktus. ES vis dar daro per mažai ir per vėlai.
Nesitikiu būti populiari taip sakydama, bet ES pažangą privalome vertinti ne pagal kitų šalių veiksmus, bet pagal tai, ką reikia padaryti. Pagal šį kriterijų mums vis dar nesiseka.
Mums nepavyksta į šias diskusijas įnešti daugiau ambicijų. Pagal naujausius mokslinius duomenis, turime mažinti taršą maždaug 9 proc. per metus. Šiame pranešime ir ES klimato pakete nustatyti uždaviniai paprasčiausiai yra nepakankamai ambicingi.
Šiose diskusijose nepakankamai dėmesio skiriama tam, kad būtina veikti neatidėliojant. Jei per kitus 8-10 m. nepasieksime tinkamos pažangos kurdami visai anglies dioksido neišskiriančių technologijų ekonomiką, prarasime galimybę sustabdyti blogiausią klimato kaitos poveikį.
Patiriame nesėkmes dėl to, kad esame nenuoseklūs. Šiandien kalbame apie atsinaujinančius energijos šaltinius ir energijos tiekimo efektyvumą. Vakar dauguma šių Rūmų narių patvirtino A. Laperrouze pranešimą, kuriame išdidžiai remiamas anglies vaidmuo Europoje.
Diskusijose apie klimato kaitą mums nepavyksta kalbėti apie tam tikrų dalykų atsisakymą, apie galėjimą apsieiti be jų Privalome daug geriau veikti siekdami tikros politinės lyderystės, ir parodyti, kad dėl veiksmų klimato kaitos srityje pagerės gyvenimo kokybė. Dėl jų nereikės oloje drebėti prie žvakės. Dėl jų ateitis bus geresnir patrauklesnnei dabartis.
Taigi aš siūlau jums sumanymą priimti naują Europos žaliąjį susitarimą; tai būdas spręsti ir ekonomikos, ir klimato krizės problemas, investuojant į energijos tiekimo efektyvumą ir atsinaujinančius energijos šaltinius, siekiant Europoje sukurti milijonus žaliųjų darbo vietų.
Tačiau šis ekonomikos augimo skatinimas nėra pagrįstas principu "įprastas verslas". Tai - skubiai reikalingas perėjimas, bet ne prie ne Europoje esančių gamtos išteklių didesnio vartojimo, bet prie stabilios ekonomikos Europai; reikia siekti ne bendro kiekybinio augimo, bet tikro kokybinio vystymosi. Šias diskusijas būtina nedelsiant pradėti, ir ES yra gerai tam pasirengusi.
Roberto Musacchio
- (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau pasveikinti K. Florenzą už gerai atliktą darbą; šis pranešimas - duokljo nuolatiniam dalyvavimui, dėmesiui ir įnašui.
Jame atsispindi jo įnašas į komiteto, kuriam kvalifikuotai pirmininkavo G. Sacconi, darbą; jis išsamiai nagrinėjo klausimus, diskutavo ir labiausiai prisidėjo prie Parlamento įtakos patvirtinant šį klimato paketą. Pirmininke H. Pötteringai, taip pat raginu jus apsvarstyti, kaip mūsų darbas gali ir turėtų būti tęsiamas rengiantis Kopenhagos konferencijai.
Kalbant apie K. Florenzo pranešimą - manau, kad būtų klaidinga jį išderinti pakeitimais dėl branduolinės energetikos, kurie šiuo metu yra ideologiniai. Jie yra nepagrįsti, netinkami visais atvejais, nebent jų siūlytojų protuose, jie pakeičia mūsų bendrąją poziciją. Tačiau raginu kolegas Parlamento narius apsvarstyti galimybę įtraukti mano pateiktą argumentą dėl klimato kaitos ir vandens tarpusavio ryšio. Manau, kad šis sritis yra reikšminga, atsižvelgiant į tai, kad tarptautinės organizacijos, pvz., Tarptautinklimato kaitos komisija ir Jungtinių Tautų aplinkos programa, jai skiria vis daugiau dėmesio - jos pabrėžė, kad ši sritis yra labai svarbi ateičiai, taip pat atsižvelgiant į artėjantį Pasaulio vandens forumą, kuris vyks Stambule.
Jim Allister
Gerb. pirmininke, šiose beprotiškose diskusijose dėl klimato kaitos noriu pareikšti susirūpinimą ir atsargumą, ypač dėl to, kaip tai gali paveikti maisto gamybą. Mums sakoma, kad 2050 m. pasaulyje gyventojų skaičius laipsniškai išaugs iki 9 mlrd.; atitinkamai turi išaugti ir maisto gamybos mastai. Tačiau, jei būtų įgyvendinti šiame pasiūlytame klimato kaitos pakete pateikti reikalavimai dėl taršos mažinimo, tai sumažintų maisto gamybą tuo metu, kai jos labiausiai reikia.
Kalbu apie su metanu ir azoto oksidu susijusius tikslus, ir ketinimus mažinti mėsos ir pieno produktų vartojimą. Šių sumažinimo tikslų negalima pasiekti smarkiai nesumažinus maisto gamybos. Kai reikia rinktis pasaulio maitinimą ar klimato kaitos koregavimo reikalavimų įgyvendinimą, renkuosi sveiką protą ir būtinybę.
John Bowis
Gerb. pirmininke, mes rengiamės Kopenhagos konferencijai, ir mano gerbiamo draugo puikus pranešimas - tinkamos šio pasirengimo gairės.
20 proc. iki 2020 m. yra pradžia - tik pradžia. Klimato priemonių paketas, kuris, galbūt, galėjo būti geresnis - tačiau tai tik pradžia - yra žingsnis į priekį. Dabar, pasikeitus JAV administracijai, mes negalime toliau slėptis už JAV atsisakymo bendradarbiauti. Prezidentu tapus B. Obamai mes turime galimybę nustoti keistis žodžiais ir pradėti keistis mintimis. Sužinojome, kad susitikimas vyks 2009 m. kovo 6 d. Kitą savaitę vėl čia grįšime ir, tikiuosi, Taryba bus pateikusi pranešimą dėl susitikimų Vašingtone rezultatų. Kartu su JAV galime pereiti prie 30 proc. tikslo ir toliau.
Šiuo metu žengiame ekologinio projektavimo link; su juo susijusios didelės galimybės kuriant naujoves ir darbo vietas. Turime spręsti laivų ir žemės ūkio daromos taršos problemas. Komisijos narys kalbėjo apie didelę būtinybę kalbėtis su mažai pajamų gaunančiomis besivystančiomis šalimis. Jos bus suniokotos, tačiau šią problemą sukėlne jos. Salas užlies bangos; jau plinta maliarija, kvėpavimo takų ligos, odos vėžys ir regėjimo problemos. Bus suniokotas žemės ūkis. Jie privalo veikti, tačiau jiems reikia mūsų pagalbos.
Mokslininkai, žinoma, gali klysti, taip pat gali klysti ir politikai; tai parodo T. Mbeki ir AIDS atvejis. Aš galiu klysti dėl galimos gripo pandemijos. Aš galiu klysti dėl galimo visuotinio atšilimo poveikio. Tačiau dauguma mokslininkų ir politikų gali būti teisūs. Aš ir mes abiem atvejais būsime kaltintini, jei nesugebėsime imtis veiksmų, kad tai neįvyktų.
Riitta Myller
(FI) Gerb. pirmininke, socialdemokratų 2007 m. pavasario iniciatyva įkurti Laikinąjį klimato kaitos komitetą dabar duoda rezultatų. Frakcijų derybų ir diskusijų rezultatas - nauja, ambicinga, ilgalaikklimato kaitos ribojimo darbotvarkė. Už tai nuoširdžiai norėčiau padėkoti pranešėjui K. Florenzui ir jo šešėliniams pranešėjams iš visų frakcijų, kurie puikiai bendradarbiavo šiame darbe.
Dauguma abejoja, ar Laikinasis klimato kaitos komitetas suteiks Parlamento darbui pridėtinės vertės. Šiandien matome, kad yra naudinga, kad skirtingai klausimus vertinantys Parlamento nariai dirba kartu ir klausosi žymiausių pasaulio ekspertų. Kaip matome, tai duoda patikimų rezultatų.
Taip pat esu įsitikinusi, kad šis komitetas jau savo buvimu ir atskiru darbu prisidėjo prie to, kad praėjusį gruodžio mėn. klimato paketas buvo patvirtintas taip sklandžiai ir greitai. Taip pat labai pritariu komiteto pirmininko Guido Sacconi raginimui, kad kitos kadencijos Parlamentas spręstų šį klausimą ir užtikrintų, kad jame su klimato kaita susiję klausimai būtų sprendžiamo kuo energingiau.
Europos Sąjungoje jau seniai manoma, kad reikia klimato kaitos prevencijos veiksmų. Tačiau trūko finansinių priemonių. Pasiūlymas įsteigti klimato fondą, kuriam pinigai bus renkami iš išmetamųjų teršalų leidimų aukcionų, yra svarbi iniciatyva, ir aš linkiu, kad ateityje ji būtų sėkminga. Mums jo reikia, kad būtų pakeista mūsų pramonės struktūra, ir kad šis naujasis žaliasis susitarimas mus iš tikrųjų kur nors nuvestų.
Lena Ek
(SV) Šiame pranešime daug žadama. Jame aptariami beveik visi klausimai, kurie per paskutinius dvejus metus ar anksčiau buvo paminėti diskusijose dėl klimato kaitos. Nepaisydama to, manau, kad šiame darbe trūksta įtaigumo, veržlumo ir jėgos, kurių iš tikrųjų reikia siekiant vykdyti mūsų Europoje inicijuotą klimato politiką.
Nepasiūlytos jokios žemės ir dirvožemio apsaugos priemonės. Kalbant apie vandens išteklius - Pasaulio vandens forume pateiktas visas paketas pasiūlymų, kuriuos buvo galima įtraukti. Kalbant apie energijos vartojimo efektyvumą - yra priemonių, kurios nebuvo įtrauktas į sritis, kuriose Parlamentas turi sprendimų priėmimo teisę. Alternatyvios kuro rūšys taip pat vertinamos per daug ribotai. Kalbant apie labai svarbią sveikatos sritį - pranešime daugiausiai dėmesio skiriama faktų rinkimui ir uodų įkandimų kontrolei; Europai reikia esminių strateginių sprendimų dėl to, kaip kovoti su klimato kaitos poveikiu žmonių sveikatai.
Šioje srityje taip pat yra galimybių. Šiuo požiūriu reikėjo daugiau dėmesio skirti augimui ir darbo vietų kūrimui. Europoje, be abejo, galima sukurti darbo vietų. Jų reikia.
Privalome susieti priemones su ekonomikos politika. Po kelių savaičių Ministrų Taryba susitiks ir svarstys sprendimų, kuriuos ketinama priimti Kopenhagoje, finansavimo klausimą; tai ypač svarbūs sprendimai, kuriuos mes, Parlamento nariai, galėjome labai paveikti. Nesant šio susiejimo su ekonomikos ir darbo ir užimtumo politika, atsiranda pavojus, kad šis pranešimas taps "žvake vėjyje", gražiu dokumentu, kuriam trūksta veržlumo ir ryžtingumo, kurių reikia sprendžiant šias problemas.
Bogdan Pęk
(PL) Gerb. pirmininke, jaučiuosi lyg įžanginėje naujos religijos konferencijoje; ši religija netikra, joje knibždėte knibžda netikrų pranašų ir idėjų.
Už šią krizę atsakingos tos pačios politinės jėgos, kurios bando drastiškai sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį; šie veiksmai nepagrįsti jokiais moksliniais duomenimis, jų kaina - apribota žmogaus raida. Dėl šios padėties kalttenka tiems, kurie visuomenės kelyje į pažangą siekia sukurti pasaulinę vyriausybę, kurią sudarys tos pačios institucijos, kurios gauna didžiulį pelną iš anglies junginių leidimų prekybos ir tuo pat metu plauna paprastų žmonių smegenis gąsdinimais klimato kaita.
Privalome sukurti pagrindą plėtrai energetikos srityje. Norint, kad žmonija išliktų ir vystytųsi, jai reikia naujų, galingų energijos šaltinių; Europai energijos tiekimo požiūriu reikia pusiausvyros ir nepriklausomumo. Argi to nesuprantate? Jei įgyvendinsite tai, ką šiandien patvirtinote, sumažinsite Europos galimybes konkuruoti su likusiu pasauliu.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gerb. pirmininke, K. Florenzo pranešime patvirtinami mokslininkų vertinimai ir didele dalimi išreiškiami piliečių nuogąstavimai. Palyginti su gruodžio mėn. Tarybos patvirtintu energijos paketu, tai - žingsnis į priekį, tačiau mes turime padaryti daugiau, nei rengti konkrečių priemonių vertinimus, taisykles ir tvarkaraščius, nes klimato kaita ir jos padariniais jau realios, ir nėra laiko toliau atidėlioti.
Privalome būti atidūs ir neleisti apgaulingais pakeitimais, kurių siekia kai kurios vyriausybės, į šį pranešimą nesąžiningu būdu įtraukti branduolinės energetikos klausimo, kuris su šiuo pranešimu nėra susijęs. Privalome užtikrinti, kad šis pranešimas be pakeitimų, kurie pakeistų jo balansą, įtikintų Tarybą ir Komisiją žengti dar vieną žingsnį ir nenaudoti ekonominės krizės, kaip pasiteisinimo kenkti tam, kas padaryta. Ekonomikos krizir aplinkos politika gali būti suderintos, siekiant teigiamų rezultatų ir aplinkos, ir darbo vietų kūrimo srityse.
Urszula Krupa
(PL) Gerb. pirmininke, pagrindinis aplinkos apsaugos politikos tikslas, kaip ir energetikos ir klimato politikos paketų, kuriais siekiama labai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, yra kontroliuoti valstybių narių ekonomikas ir jas paversti mums iš praeities žinoma centralizuota planine ekonomika. Abstrakti žmogaus įtakos klimatui koncepcija nustatyta tam, kad būtų apribota plėtra, įskaitant iškastinio kuro naudojimą, ir būtų įdiegtos pavojingos anglies junginių surinkimo ir saugojimo (angl. CCS) technologijos, kurios, Lenkijos atveju, apsunkins gamtos išteklių, įskaitant didelius geoterminės energijos šaltinius, naudojimą.
Šiuo metu, kai Lenkijos pramonė, siekdama vykdyti Europos Sąjungos reikalavimus, stabdo savo veiklą, bandoma ne tik priversti lenkus emigruoti, bet ir užtikrinti, kad likusieji taptų skurdžiais - nustatant didžiausias iš visų valstybių narių energijos kainas. Retorinis klausimas: ar Europos Sąjungos politikos tikslas - sužlugdyti mano tėvynainius ir ištrinti Lenkiją iš Europos žemėlapio?
Irena Belohorská
- (SK) Ponios ir ponai, norėčiau pradėti padėka pranešėjui K. Florenzui už puikų ir platų pranešimą. Jis apima visas svarbiausias socialinio gyvenimo sritis, susijusias su smarkiu klimato kaitos pokyčiu. Dabar pats laikas mums parengti būtinas ES priemones.
Būdama gydytoja, ypač domiuosi su sveikata susijusiais pokyčiais, pvz., ligų, paprastai siejamų su atogrąžų regionais, plitimu. Turėtume į tai atsižvelgti - teikdami pagalbą farmacijos pramonei, planuodami ligoninių ir stacionarios gydymo infrastruktūros statybą, mokydami sveikatos specialistus ir, svarbiausia, sistemingai ugdydami visuomenės sąmoningumą. Kadangi šios ligos mūsų pasaulio dalyje pasitaiko retai, galime daryti prielaidą, kad jų plitimas bus daug labiau dramatiškas.
Padėtis žemės ūkyje ir užtikrinant pakankamai maisto žmonėms taip pat taps labai rimta. Tvirtai tikiu, kad šis pranešimas yra daug svarbesnis, nei kiti pranešimai savo iniciatyva, ir kad tai - geras pagrindas būsimiems Parlamentams, kurie turės spręsti tikras klimato kaitos poveikio problemas.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, kalboms skirtas laikas baigėsi, ir mes žinome, ką reikia daryti - bent jau tie iš mūsų kurie priima įvairių mokslininkų patvirtinamą mokslinę informaciją apie neregėtą visuotinio atšilimo greitį ir jo pavojingą poveikį visiems biologinės įvairovėms aspektams, ypač neturtingiausiems ir labiausiai apgyvendintiems regionams. Savo draugams klimato skeptikams galiu pasakyti, kad reikėtų apgalvoti apie prevencijos principą. Patariu jiems tai padaryti.
Norėčiau padėkoti K. Florenzui už jo pranešimą. Juo papildomos visos mūsų žinios, jame horizontaliai atsispindi šių Rūmų komitetų požiūriai, išskyrus vieno - Žuvininkystės komiteto, nepaisant to, kad jūrų ir vandenynų rūgštėjimas, vykstantis dėl į atmosferą išmetamų CO2 dujų, yra labai svarbi problema.
Turiu vieną klausimą Komisijos nariui S. Dimui. Įvykus mano pranešimo dėl persvarstytos ES išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemos pirmajam svarstymui, ar Komisijos narys galėti šiandien tiksliai paskelbti, pagal kokią darbo programą rengiami komitologijos sprendimai - kada dalyvaus Parlamentas ir suinteresuotieji subjektai?
Mūsų tikslas turi būti išmetamo CO2 dujų kiekio sumažinimas 30 proc. iki 2020 m., kuris turėtų būti nustatytas visuotiniu susitarimu po 2012 m., o iki 2050 m. šis kiekis turi būti sumažintas 80 proc.; pastarasis tikslas yra svarbesnis. Kitų aštuonių mėnesių klimato kaitos diplomatijos rezultatai ilgai bus aprašomi mūsų istorijos knygose ir, būdami savo bendruomenių politiniai lyderiai ir kolektyviai, negalime išsižadėti savo atsakomybės.
Komisijos nary, kartu su klimato ir energetikos paketu turi būti nustatytas realistinis finansavimas. Laukiame po šešių savaičių, kovo mėn. vyksiančio aukščiausio lygio susitikimo ir tikimės, kad mūsų 27 valstybių ir vyriausybių vadovai vadovausis visuotinai pripažintomis nuostatomis ir nenuvils mūsų, ES piliečių, taip pat neturtingiausių ir klimato požiūriu labiausiai pažeidžiamų pasaulio bendruomenių.
Linda McAvan
Gerb. pirmininke, nes baigiasi Laikinojo klimato kaitos komiteto darbas, noriu padėkoti, pirmiausia - K. Florenzui už jo darbą, taip pat - mūsų, Socialistų frakcijos vardu - Riitai Myller, Dorette Corbey ir mūsų pirmininkui Guido Sacconi. Jie visi padarpuikų darbą ir padėjo gerą pagrindą būsimo Parlamento darbui.
Mums pateiktas pranešimas yra ilgas, jame aptariama daug aspektų. Norėčiau aptarti vieną aspektą, apie kurį keli žmonės jau kalbėjo - tai svarbus darbo vietų kūrimo ir klimato kaitos problemų sprendimo ryšys, taip pat ekonominės krizės įveikimo ir klimato kaitos problemų sprendimo ryšys. Jei šių aspektų nesusiesime ir tinkamai nepataisysime ekonomikos gaivinimo programų, žmonės pradės kalbėti - jie tai jau kalba - kad šis klimato kaitos reikalas buvo tinkamas, kai ekonomika augo, tačiau negalime sau leisti investuoti dabar.
Turime labai atkakliai teigti - žmonės tai čia jau dar- kad negalime sau leisti neinvestuoti. Manau, kad tie, kurie kalbėjo apie jų šalių bankrotą, labai klydo tai darydami. Jų šalys bankrutuos, jei neinvestuosime į atsinaujinančius energijos šaltinius, ir jei nesumažinsime savo energetinės priklausomybės nuo nesaugių iškastinio kuro šaltinių. Taigi privalome atitinkamai pakoreguoti šį priemonių paketą.
Prezidentas B. Obama savo kalboje apie JAV ekonomikos gaivinimo programą šiuos aspektus jau susiejo, ir mes privalome tai padaryti. Dorette Corbey kalbėjo apie tai, kas gali būti padaryta vykdant energijos vartojimo efektyvumo priemones. Pastebiu, kad mano rinkimų apygardoje, Jorkšyre, įvairiose įmonėse jau vykdomos didelės investicijos į atsinaujinančios energijos technologijas, į energijos efektyvumo priemones. Dabar turime planų vystyti anglies junginių surinkimą ir saugojimą daugelyje mūsų jėgainių ir svarbiausiose pramonės šakose. Dėl to atsiras darbo vietų ir padės sumažinti taršą, kuri, žinoma, yra viso mūsų darbo objektas.
Johannes Lebech
(DA) Gerb. pirmininke, pranešime numatyta, kad klimato kaitos prevencija turi persmelkti visą mūsų mąstymą apie atitinkamas teisėkūros sritis, pvz., žemės ūkį, žuvininkystę, statybą, plėtrą ir užsienio politiką. Klimato politika negali būti vykdoma viena, ją būtina įtraukti į visus mūsų teisės aktus.
ES valstybių ir vyriausybių vadovai beveik prieš dvejus metus nusprendkad ES turėtų imtis iniciatyvos, kad užtikrintų, kad Kopenhagoje būtų sudarytas visuotinis klimato susitarimas. Laiko liko nedaug. Čia, Parlamente, patvirtinome ES klimato paketą. Jis galėjo būti ambicingesnis, tačiau jis yra vietoje, ir mes privalome remti Europos derybininkus, kad jie galėtų siekti ambicingo tikslo Kopenhagoje. Pakete planuojami veiksmai iki 2020 m., tačiau šiame pranešime pabrėžiame, kad būtina dabar planuoti, kas bus daroma po 2020 m. ES vyriausybės turėtų atkreipti į tai dėmesį. Privalome galvoti, kas bus po ilgo laiko. Finansų kriznepalengvina padėties, bet mes privalome vertinti šią krizę kaip dinamišką iššūkį. Pasinaudokime krize kaip galimybe pradėti labai reikalingą atsinaujinančios energijos ir energijos taupymo technologijų plėtrą. Kurkime naujas darbo vietas žaliosiose ateities pramonės šakose, o ne saugokime darbo vietas senosiose praeities pramonės šakose.
Galiausiai esu patenkintas, matydamas, kad pabrėžiamas poreikis ratifikuoti Lisabonos sutartį, nes pagal Lisabonos sutartį ES privalo padaryti, kad kova su klimato kaita būtų ypatingas tikslas tarptautiniu lygmeniu.
Inese Vaidere
(LV) Ponios ir ponai, klimato politikos kūrimas yra labai svarbus ir aplinkos, ir poreikio atnaujinti energetikos sektorių požiūriu. Turėtume teigiamai įvertinti tai, kaip atsižvelgta į tų šalių pažangą įgyvendinant Kioto reikalavimus, kurios nuo 1990 m. sumažino taršą daugiau, nei 20 proc., taip pat į Ignalinos atominės jėgainės uždarymo poveikį energijos tiekimui į Lietuvą ir Latviją - numatyta kompensavimo galimybė, tačiau kiekviena valstybnarprivalo parengti aiškią energijos vartojimo efektyvumo strategiją. Nepaisant to, papildomos kvotos pramonei, nors ir skatinant jos konkurencingumą, apsunkina galimybę gauti lėšų. Teigiamai vertinu planą supaprastinti Europos Sąjungos lėšų gavimo procedūras ir Europos investicijų banko vykdomo skolinimo ribų padidinimą, ypač kalbant apie mažąsias ir vidutines įmones. Siekdami 2020 m. tikslų, privalome sukurti visoje ES veikiančią paskatų sistemą, remiančią įmones ir asmenis, naudojančius ar pradedančius naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius. Tai galėtų būti padaryta centralizuotai padengiant dalį su pakeitimais susijusių išlaidų. Komisija privalo aktyviai dirbti, kad užtikrintų, kad likęs pasaulis sektų mūsų pavyzdžiu, ir kad padarytų mūsų technologijas prieinamas besivystančioms šalims. Dėkoju jums.
Bairbre de Brún
- (GA) Gerb. pirmininke, teigiamai vertinu galutinį ir išsamų K. Florenzo ir Laikinojo klimato kaitos komiteto pranešimą.
Klimato kaita verčia peržiūrėti savo požiūrį į transportą, žemės naudojimą, atliekų tvarkymą, statybą ir energijos naudojimą. Besivystantis pasaulis nesukūrsąlygų, dėl kurių gali būti padaryta neatitaisoma žala, tačiau jis daugiausiai kenčia. Europa turi būti pionierir prisiimti atsakomybę už realistines ir būtinas priemones, vykdomas tarptautiniu lygmeniu.
Ne tokios pažangios jėgos bandpasinaudoti ekonomikos nuosmukiu, kaip pretekstu nevykdyti būtinų įsipareigojimų klimato srityje. Tai visiškai trumparegiška.
Mano paties rinkimų apygardoje vienas tokių trumparegių politikų, nesuprantantis mokslinės ir praktinės klimato kaitos realybės, yra aplinkos ministras Sammy Willson. Tikiuosi, kad ministras sugrįš į protą ir spręs šiuos klausimus, kurie likusiai Europos daliai tapo patys svarbiausi.
Kathy Sinnott
Gerb. pirmininke, mums pateiktas ambicingas planas. Planuojama nei daugiau, nei mažiau - išgelbėti pasaulį. Tai didelis darbas tinkamiausiu metu. Kai K. Florenz pirmą kartą pristatpranešimo projektą, pirmasis raginimas veikti buvo raginimas neužmiršti, kad mes, žmonės, esame kūrinijos saugotojai. Šis paprastas teiginys buvo užsipultas pirmiausia ir išbrauktas. Kas komitetui buvo taip nepriimtina? Žodis "kūrinija". Kodėl? Todėl, kad kūrinija turi kūrėją.
Man nesvarbu, kaip buvo sukurta visata, ar kokiu metu. Man svarbu tai, kad yra Dievas, ir kad mes esame prižiūrėtojai, kurie, kaip sakoma 22 pakeitime, privalo apsaugoti kūriniją. Taigi, kaip sakiau, šiandien sau nustatome užduotį išgelbėti pasaulį, nustatome veiksmų kryptį, kuria norint eiti reikės visų bendradarbiavimo ir pasiaukojimo; kad ši užduotis būtų sėkmingai įgyvendinta, mums taip pat reikės vėjų, vandens ir saulės bendradarbiavimo. Tačiau, net tai žinodami, tuo pat metu aiškiai sakome, kaip tai darėme anksčiau, spręsdami kitas dideles problemas, kad manome, kad galime susitvarkyti su šiais ypač dideliais ir neatidėliotinai spręstinais iššūkiais žmonijai be pagalbos iš aukščiau. Ką gi, galiu pasakyti tik tiek: sėkmės, ir tegul Dievas mūsų pasigaili.
Jerzy Buzek
(PL) Gerb. pirmininke, taip pat noriu pasveikinti K. Florenzą su puikiu pranešimu ir jam padėkoti. Išsamiai kalbėti apie šį pranešimą nenoriu. Mano nuomone, reikia paprasčiausiai jį patvirtinti.
Tik norėčiau grįžti prie gruodžio mėn. patvirtinto klimato kaitos paketo ir pabrėžti, kad Europos Sąjunga iš tikrųjų turi labai gerai suderintą paketą, kuris nekelia jokio pavojaus ekonomikai. Per daugelį mėnesių vykusias diskusijas šiuo klausimu buvo padaryti didžiuliai šio paketo pakeitimai. Tai - didelis mūsų pasiekimas. Dabar norėčiau pasakyti, kokie, mano nuomone, yra didžiausi iššūkiai Europos Sąjungai. Pirma mūsų užduotis - užtikrinti tinkamą patvirtinto paketo finansavimą, taip pat K. Florenzo pranešime minėtą finansavimą.
Praėjusiais metais buvau pranešimo dėl strateginių energetikos technologijų plano (SET plano) pranešėjas, ir mes tiesiogiai diskutavome apie tai, kad naujosios technologijos, kurios Europos ekonomikai gali suteikti naujoviškumo ir naujų paskatų, pirmiausia turi būti finansuojamos Europos Sąjungos lygmeniu. Todėl Komisijos vardu norėjau nuoširdžiai padėkoti Komisijos nariui S. Dimui dėl sprendimo iš nenaudojamų fondų skirti 3,5 mlrd. EUR investicijoms į mokslinius tyrimus energetikos technologijų, kurios turėtų taip pat padėti apsaugoti aplinką, srityje. Komisijos nary, tai - puikus sprendimas. Dabar privalome skubiai jį įvertinti Parlamente. Dabar norėčiau kreiptis į ministrą M. Bursiką. Taryba taip pat turėtų skubiai įvertinti šį pirminį Europos Komisijos sprendimą.
Kitas labai svarbus klausimas yra tai, kad turime grįsti savo darbą visuotiniu susitarimu. Tokia K. Florenzo pranešimo prielaida. Dvišalių dviejų šalių - Lenkijos ir Danijos, COP 14 ir COP 15 konferencijų šeimininkių, derybų nepakanka. Visi privalome prisidėti, ir tai taikytina Europos diplomatams ir Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai. Mūsų diplomatai turėtų dalyvauti derybose visame pasaulyje, nes be visuotinio susitarimo mūsų paketas ir K. Florenzo pranešimas bus mažai reikšmingi. Tai šiandien mums svarbiausia.
Catherine Guy-Quint
- (FR) Gerb. pirmininke, gerb. einantis Tarybos Pirmininko pareigas, ponios ir ponai, kolegos K. Florenz pranešimas puikiai apibendrina mūsų ilgų šios svarbios visuotinio atšilimo problemos svarstymo rezultatus.
Visi žinome, kad ketinama įgyvendinti didelius planus, ir kad pirmiausia privalome sukurti sau priemones, kuriomis galėtume pakeisti nežabotos plėtros kultūrą - skatindami ekonomikos pokyčius.
Dabar sunkiausia - rasti būdų, kaip įgyvendinti visas pranešime pateiktas rekomendacijas. Privalome nedelsdami rasti kovos su visuotiniu atšilimu priemones. Norint pasiekti atitinkamus tikslus, dabartinio Europos Sąjungos biudžeto lėšų nepakanka; taip pat nesugebėsime išspręsti labai svarbios finansavimo problemos ragindami skirti lėšų iš valstybių narių biudžetų ir privačių fondų.
Europos Komisijos vertinimais, kovai su klimato kaita kasmet reikia 175 mlrd. EUR investicijų. Turėdami 76 mlrd. EUR biudžetą esame toli nuo šio tikslo. Todėl Komisija parengs visų esamų priemonių sąrašą, tačiau pasiūlymų dėl būsimos finansinės programos pateikimas bus didelis darbas.
Siekiant optimizuoti visus mūsų veiksmus dėl klimato krizės, reikia naujų išteklių Europos klimato kaitos fondo sukūrimui; jis gali būti finansuojamas iš keitimosi išmetamųjų teršalų leidimų prekybos kvotomis sistemos, jo paskirtis bus - pagalba prisitaikymui, poveikio mažinimui, tvariam vartojimui ir energijos vartojimo efektyvumui, todėl daugiausiai lėšų bus skiriama neturtingiausioms šalims.
Tam reikia Tarybos, Komisijos ir šio Parlamento narių politinės drąsos; apskritai, tai - būtina sąlyga, jei planeta rengiasi kovoti su šia problema.
Mūsų civilizacija neturės ateities, jei mes, europiečiai, nesiimsime save disciplinuojančių klimato apsaugos priemonių. Tai labai svarbus politinis veiksmas, būtinas, kad mūsų žemynas ir kiti turėtų stabilią ateitį.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Holger Krahmer
(DE) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti K. Florenzui už jo pranešimą, kuris, deja, nėra labai vykęs, galbūt iš dalies dėl to, kad diskusijose jį labai užgožklimato kaitos teisės aktų paketas.
Privalome pasirengti klimato kaitos padariniams, tai nediskutuotina. Tačiau negaliu visiškai pritarti pranešime pasiūlytoms priemonėms, kaip tai padaryti. Pirma - teisinga, kad ES turėtų žengti pirmuosius žingsnius klimato apsaugos srityje, tačiau nėra naudinga skubėti vieniems, nedalyvaujant partneriams. Europos lyderystės nepakanka, kad būtų įtikinta likusi pasaulio dalis. Perspektyviau įtraukti pramonines šalis ir bent Kiniją, Indiją ir Braziliją, kitaip Europos ekonomikai teks nepagrįstai didelnašta, o išmatuoti poveikio išmetamam CO2 dujų kiekiui nebus galima. Antra - dabartinis mokslo lygis neleidžia iškastinių energijos šaltinių visiškai pakeisti atsinaujinančiais energijos šaltiniais. Politiniu lygmeniu toks reikalavimas gali būti paskata, tačiau jis nerealus. Kad ir kokia didelbūtų politinvalia, ji negali paneigti jokių fizikos dėsnių. Trečia - skelbiama, kad biokuras yra ekologiška alternatyva. Jo neigiamo šalutinio poveikio maisto kainoms, kurios dėl biokuro auga, ir atogrąžų miškams, kurie nyksta, kontroliuoti vis dar nepavyksta. Ketvirta - judumo priemonės, padedančios išsaugoti išteklius per ilgą laiką, yra pagrįstas tikslas. Paskatų suteikimas gali padėti pasiekti šį tikslą. Tačiau mes turėtume įvertinti, kokio masto galėtų būti valstybės kišimasis, ir kada galėsime pasakyti, kad turime žinių, kurių neturime šiandien.
Šiuo metu niekas nežino, kokios technologijos geriausiai atitiks asmenų judumo poreikius po 50 metų, ir politikai tikrai neturi geresnių minčių apie, tai, nei inžinieriai.
Nors pranešimas pradėtas rengti su gerais ketinimais, jame daug raštu pateiktų svajonių, moralinio apeliavimo ir rodymo pirštais. Deja, Vokietijos liberalai tam pritarti negali.
Bogusław Rogalski
(PL) Gerb. pirmininke, praeis daug laiko, kol politikai supras, kad klimato kaitą sukelia ne anglies kūrenimas, bet Saulės aktyvumas. Dar daugiau laiko praeis, kol tuo patikės visuomenės, kurioms agresyvi aplinkosaugos propaganda išplovsmegenis.
Atsižvelgdami į tai, kad žemės klimatui daro įtaką kosmose vykstantys procesai, turime pripažinti, kad žmonių bandymai paveikti klimatą pasmerkti nesėkmei. Žemėje daug kartų vyko visuotinis atšilimas ir ore didėjo anglies dioksido koncentracija. Tačiau visuotinis atšilimas visada prasidėdavo tuziną ar daugiau šimtmečių prieš bet kokį anglies dioksido kiekio padidėjimą. Kalbant apie laikotarpį, kai temperatūra labai krito - klimato atšalimo niekada nepaveiktai, kad tuo metu ore buvo maždaug 10 proc. ar daugiau anglies dioksido, nei dabar.
Jei tai pripažintume, žmonija sutaupytų milijardus dolerių, skiriamų beprasmiams veiksmams. Sutaupytus pinigus būtų galima išleisti kovai prieš skurdą ir naujoms technologijoms. Jei neaišku dėl ko visa tai daroma - visa tai daroma dėl pinigų ir siekiant sukurti išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemą. Puiku. Koks meistriškas ėjimas naudojantis klimato klausimu.
Derek Roland Clark
Gerb. pirmininke, idėjos apie tariamą visuotinį atšilimą tapo mistiškai panašios į religinius įsitikinimus. Aplinkos mokslininkams tai buvo puikios dienos, tačiau gamta paklūsta fizikos ir chemijos, kurias aš dėsčiau 39 metus, dėsniams.
Visuotinio atšilimo teorija CO2 dujas, natūralų atmosferos elementą, paskelbvelnio dujomis. Jos turi poveikį - nedidelį; jos sulaiko karštį aplink pasaulį. Tačiau kaip? Reikėtų nubraižyti kreivę, parodančią kaip CO2 dujos galbūt sukelia atšilimą.
Privalau kalbėti techniniais terminais. Ar tai aritmetinkreiv- kai toks pats CO2 dujų padidėjimas sukelia tokį patį atšilimo padidėjimą? Ar tai eksponentin- greitai auganti - kreivė, kai didesnis CO2 dujų kiekis sukelia vis didesnį visuotinį atšilimą? Ar tai logaritminkreivė, kai didesnis CO2 dujų kiekis sukelia vis mažesnį atšilimą, ir kreivtampa tiesia linija?
Man atrodė, kad teisinga kreivyra paskutinė, ir pagrindinuž šį klausimą atsakinga JK institucija, Hedlėjaus centras, tai patvirtino. Mes artėjame, jei jau nepriartėjome, prie tiesios linijos. Didesnis CO2 dujų kiekis jau neturi poveikio. Problemos nėra.
Anders Wijkman
Gerb. pirmininke norėčiau padėkoti K. Florenzui. Tai - išsamus pranešimas, kuriame pateikta daug konkrečių pasiūlymų. Raginama visame pasaulyje nustatyti teisės aktus, skatinančius švariosios energijos ir žaliųjų technologijų naudojimą, pabrėžiant, kad finansų krizės ir klimato krizės šaknys tos pačios - netvarus išteklių naudojimas.
Nors pritariu pranešimui, kaip ir Caroline Lucas, norėjau, kad daugiau dėmesio būtų skiriama naujausiems duomenims, teigiantiems, kad klimato kaita yra ir spartesnė, ir rimtesnė, nei manėme prieš kelerius metus - priešingai, nei sakkai kurie kolegos, ypač R. Helmer. Tarp kitko, neseniai vykęs daugiau nei 900 mokslo žurnaluose paskelbtų straipsnių apie klimatą tyrimas - kolegų vertinimas - parodė, kad nei viename jų nebuvo abejota TKKK esme.
Man ypač didelį nerimą kelia ne patys išmetamieji CO2 dujų teršalai, bet planetos sistemos grįžtamieji mechanizmai, pvz., vandenynų rūgštėjimas, sumažėjęs albedas ir galimas metano nutekėjimas iš tirpstančios tundros. Visi šie veiksniai greitina atšilimą. Galime kontroliuoti išmetamus teršalus, tačiau šių veiksnių kontroliuoti negalime.
Tai pagrindinpriežastis, kodėl, mano nuomone, artimiausioje ateityje išmetamo teršalų kiekio mažinimas turi būti didesnis, nei dabar svarstoma ES ir JT.
Tai reiškia, kad reikia iš naujo persvarstyti 2°C tikslą, ir sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijas, ir jų toliau nedidinti. Todėl kai kurie mūsų labai pritaria 350 ppm tikslui. Apie šį problemos aspektą pranešime užsimenama, tačiau tik prabėgomis. Norėčiau, kad jis būtų vienas svarbiausių šio pranešimo aspektų. Spėju, kad tik po dvejų metų mano minėti grįžtamieji reiškiniai bus svarbiausios diskusijų temos.
Galiausia leiskite pritarti Guido Sacconi žodžiams. Nepaisant trūkumų, laikinasis komitetas sugebėjo sėkmingai išnagrinėti šį horizontalųjį klausimą. Tikiuosi, kad kitas Parlamentas pasirems mūsų patirtimi, ir klimato kaitos ir tvarumo klausimus spręs panašiai.
Katerina Batzeli
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, visi sutinkame, kad Kopenhagos konferencija privalo būti sėkminga, nes ant kortos pastatytas ir politinio pasaulio patikimumas, ir ateities kartų išlikimas. Mūsų pasiūlymais turi būti siekiama plėtros, užimtumo ir solidarumo. Šie trys slaptažodžiai ženklins būsimų kartų ateitį. Ko šiandien reikia iš mūsų? Siekiant užtikrinti tinkamą šio labai svarbaus klimato kaitos plėtros plano finansavimą ir naujus dinamiškus plėtros susitarimus, sudaromus atskirai nuo ribojančių prekybos susitarimų, reikia atsakomybės ir ryžto.
Tačiau turiu vieną pastaba dėl mūsų taktikos; pirmiausia turime įtikinti didžiąją dalį visuomenės ir tik tada tam tikriems gamybos sektoriams nustatyti tokius didelius reikalavimus, kaip žemės ūkio sektoriui. Todėl turime prisiminti, kad žemės ūkio sektorius jau įtrauktas į valstybių narių įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti išmetamą teršalų kiekį 10 proc., kad jau pateikti svarbūs BŽŪP pasiūlymai dėl ekologiško žemės ūkio ir kad tarptautiniai susitarimai dėl žemės ūkio turi būti proporcingai įpareigojantys visus tarptautinius partnerius.
Komisijos nary, maisto modelis tiesiogiai susijęs su klimato modeliu, ir viskas, ką turime padaryti, yra stropiai įtikinti pačią visuomenę. Klimato kaita skatina platesnį visuomenės, kurios kultūros vertybės skirtingos, demokratinį dalyvavimą.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Man buvo labai malonu dirbti su K. Florenzu ir kitais laikinojo komiteto nariais. Mes padėjome labai reikalingą pagrindą politikai, kuri ateityje bus labiau integruota ir ambicinga ir gali tikėtis plačios paramos - net čia, Parlamente, nustatant tikslą "20-20-20".
Sprendimas - žalioji ekonomika ir tvarios įmonės, namų ūkiai ir vyriausybės. Verslininkai, ieškantys paramos šiam principui - tvarių iniciatyvų siekiant sukurti šias žaliąsias technologijas plėtrai - vis dar susiduria su gausiomis kliūtimis. Jei jie nori gerinti darbuotojų kvalifikaciją, susiduria su labai suskaidyta politika. Šiame pranešime raginama siekti integruotos politikos, kuri susijusi ir su teritorine integracija. Jei to nepadarysite, galiausiai pralaimėsite.
Laimei, mano pakeitimas dėl regionų ir miestų įtraukimo buvo patvirtintas. Kitą savaite Parlamento pastate 150 miestų atstovai pasirašys Merų susitarimą su Komisija. Jie vertins šio pranešimo išvadas, svarbias piliečiams ir įmonėms. Mano nuomone, tai - teisingas požiūris. Tokiam požiūriui galiu pritarti. Tačiau nesutinku su per daug supaprastintu požiūriu į žemės ūkį, pateiktu 189 sektoriuje. Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija nėra nusiteikusi prieš mėsos vartojimą, ir pagrįstai. Mes prieštarausime šiai daliai.
Galiausiai norėčiau paprašyti Komisijos ateityje nustatyti labiau integruotą koncepciją ir kuo labiau sumažinti suskaidymą. Derindami teisės aktus, skatinimo politiką ir decentralizuotų veiksmų aktyvinimą, Parlamentas ir Komisija galėtų įgyvendinti svarbius uždavinius. Šioje srityje būtų galima daug padaryti.
Inés Ayala Sender
(ES) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti K. Florenzui už kilnumą ir atvirumą, taip pat visoms frakcijoms, kurios dalyvavo šiuose politiniuose veiksmuose ir diskusijose dėl svarbiausių klausimų ir ateities. Jis mums buvo naudingas, nes mums buvo pateikta informacija ir išaiškinimai, jis suteikmums drąsos ir apdairumo sprendžiant kitus, lygiagrečius teisėkūros klausimus, kurie taip pat labai rizikingi - klimato kaitos paketą, transporto priemonių politiką, Lisabonos strategiją, kitas energetikos, transporto, pramonės ir turizmo problemas.
Manau, kad šie veiksmai buvo sėkmingi; dar svarbiau tai, kad tai buvo geras būdas negrįžtamai įžengti į 21-ąjį amžių ir, kaip sakKomisijos narys, parodyti pavyzdį ateičiai.
Šie veiksmai buvo palyginimo ir kilnumo pavyzdys, pateiktas pačiu laiku, esant krizei, dideliems socialiniams pavojams ir protekcionizmo ir regreso galimybei. Taip pat vyrauja didelis netikrumas; tai reiškia, kad labai svarbus saugumas. Tačiau taip pat privalome žvelgti į ateitį.
Kaip buvo pasakyta, atėjo naujas JAV laikotarpis, ir mes tikimės, kad Europos Sąjungai jis taip pat ateis - kai bus ratifikuota Lisabonos sutartis; tikimės, kad tai įvyks greitai.
Svarbu tai, kad šis laikotarpis susijęs ne tik su pavojais, tačiau ir su didelėmis galimybėmis plačiose naujose srityse ir politikoje. Tai pasakytina apie sparčiai besivystančias valstybes Braziliją, Kiniją ir Rusiją, didelius regionus, pvz., Lotynų Ameriką ir besivystančias šalis, ypač Afrikos šalis.
Manau, kad šis žingsnis - lemiamas žingsnis naujo plėtros, ekonomikos ir socialinio augimo modelio link, tačiau taip pat reikia tvarumo ir poveikio mažinimo. Tačiau, Komisijos nary, gerb. pirmininke, mes vis dar turime tai išaiškinti mūsų piliečiams.
Norėčiau baigti pabrėždamas pažangą, padarytą nustatant prisitaikymo priemones, susijusias su vandens tiekimu ir sausromis, taip su tvariu judumu, kurį manau, mes turime.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Markus Pieper
(DE) Gerb. pirmininke, K. Florenzo pranešime iš tikrųjų yra daug gerų pasiūlymų. Vienas geras diskusijų dėl klimato aspektas yra tai, kad jos skatina perėjimą į atsinaujinančių energijos šaltinių amžių. Pranešime tai labai aiškiai parodoma - taip pat ir daugelis naujųjų technologijų ir ekonomikos plėtros galimybių.
Tačiau, mano nuomone, apmaudu, kad išbraukėme dideles mokslo sritis. Tyrimai ir mokslininkai, kurie klimato kaitą vertina ne taip niūriai ar, galbūt, net teigiamai, paprasčiausiai buvo ignoruojami. Atitinkamus pareiškimus dauguma išbraukė, ir viskas. Mokslas - tiktai tai, kad atitinka politinę koncepciją. Tai nesuveiks, nes mokslas nesileis manipuliuojamas. Taigi, gaila, bet pranešimas galiausiai patirs nesėkmę.
Visi, kurie šiuo pagrindu reikalauja sumažinti išmetamą CO2 dujų kiekį 80 proc. ar daugiau, kelia pavojų ekonomikai ir socialiniams pasiekimams. Visi, kurie tuo pat metu reikalauja atsisakyti branduolinės energijos, sąmoningai ignoruoja tikrovę. Visi, reikalaujantys visose žmogaus gyvenimo srityse nustatyti atskaitomybės standartus, prieštarauja pagrindinei laisvės idėjai. Visi, reikalaujantys naujų įstatymų dirvožemio ir žemės ūkio srityse, naudojasi diskusijomis dėl klimato siekdami įgyvendinti sankcijas, kurias norėtų įgyvendinti bet kuriuo atveju; tačiau jos su klimato kaita visai nesusijusios. Galiausiai visi, reikalaujantys drabužių, apsaugančių nuo klimato kaitos poveikio, sąmoningai kursto nerimą.
Manau, kad šios radikalios ir ne ta kryptimi nukreiptos ideologijos į šį pranešimą neturėtų būti įtrauktos. Tada galėsiu paremti pranešimą, nes aplinkos apsauga man labai svarbi, ypač kai ji suderinama su socialiniais pasiekimais ir ekonomikos konkurencingumu.
Matthias Groote
(DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Laikinasis klimato kaitos komitetas padarlabai gerą darbą. Šiandien mums pateiktas galutinis variantas, dėl kurio balsuosime. Jame parodoma, kaip mes, Europos Parlamentas, įsivaizduojame ateities klimato politiką, ir pateikiamos prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės.
Tikiuosi, kad, kai vyks kitas teisėkūros procesas, Parlamentas taip pat pasieks tokį platų sutarimą, kad šiame pranešime pateikti pasiūlymai bus įgyvendinti. Dėl komiteto darbo metodų į šį pranešimą pavyko įtraukti horizontalius požiūrius. Turiu pasakyti, kad mes galėtume išlaikyti šio komiteto darbo metodą ir per kitą Parlamento kadenciją, kaip siūlG. Sacconi.
Europa negali viena kovoti su klimato kaita. Privalome įtraukti ir kitus žemynus ir šalis. Šiuo požiūriu komitetas taip pat padargerą darbą, nes mes, Parlamentas, pirmą kartą tapome matomi klimato diplomatijos reikaluose, ir šiuose Rūmuose norėčiau tai dar kartą pabrėžti.
Kai kalbame apie prisitaikymo priemones, kalbame apie finansavimą. Šiuo požiūriu norėčiau dar kartą paraginti kitas dvi institucijas, Komisiją ir Tarybą, per kitą finansinę perspektyvą šiam klausimui teikti pirmenybę.
Galime priimti nuostabius pranešimus, tačiau jei priemonėms nebus skirta pinigų, pranešimas bus bevertis. Turėtume dar kartą įvertinti šiuo metu vykdomų finansinių priemonių poveikį ir tai apibendrinti auditu.
Zita Pleštinská
- (SK) Ponios ir ponai, kadangi Europos Sąjunga siekia tapti tarptautinės kovos su klimato kaita lyderė, ji privalo ne tik nustatyti klimato apsaugos tikslus, bet ir juos įgyvendinti vykdydama politines priemones. Daug sričių apimančiame K. Florenzo pranešime patvirtinama, kad kova su klimato kaita turi būti pagrįsta horizontaliuoju principu ir visuose teisės aktuose į tai turi būti atsižvelgta.
Svarbiausias klimato kaitos aspektas - vanduo. Privalome suprasti, kad klimato kaitos padariniai vandens sistemai gali sukelti domino efektą ir paveikti daug ekonomikos sektorių. Siekiant spręsti vis didesnes su vandeniu susijusias problemas visame pasaulyje, valstybės narės privalo vykdyti koordinuotą vandens valdymo politiką ir į integruotą vandens išteklių valdymą įdiegti aplinkos apsaugos principus.
Privalome inicijuoti programas, pagal kurias miškų, žemės ūkio ir miestų teritorijose būtų sukurtos lietaus vandens paviršinės saugyklos; jas reikėtų sukurti nustatant teisės aktus, taip pat su investavimu susijusiomis ir nesusijusiomis priemonėmis, kurios būtų svarbiausias įnašas į lietaus vandens saugojimą kaimo vietovėse. Iki šiol lietaus vanduo buvo laikomas nuotekomis, kurios turėtų būti kuo greičiau pašalintos. Naujas požiūris į vandenį pagrįstas principu, kad lietaus vanduo labai svarbus gyvybei. Džiaugiuosi, kad jį pristatys Čekijos ir Slovakijos ekspertų grupė. Ministre M. Bursikai, tai - įdomus požiūris. Tikiuosi, kad jam pritarsite.
Tvarus gyvenimo būdas neįmanomas, jei nėra ekonomikos, mokslo, žiniasklaidos, savanoriškos veiklos sektoriaus ir piliečių įnašo. Svarbu nepasiduoti sprendžiant šią sudėtingą problemą. Mes susidūrėme su problema, ir privalome veikti dabar, nes mūsų veiksmai šiandien lems mūsų ateitį. Mūsų pagrindinis tikslas turi būti užtikrinti ateities kartoms gyvybės pagrindus, kuriuos gavome iš Dievo.
Pasaulinėje konkurencijoje laimėsime tik tada, jei sugebėsime skaidriai, be biurokratinių kliūčių į rinką pateikti efektyvias, naujoviškas ir pažangias technologijas. Laimėsime tik tada, jei visiems pažangiems sprendimams bus uždegta žalia šviesa.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Sveikinu pranešėją ir visus bendraminčius, metusius iššūkį klimato kaitos grėsmei. Lietuvos ir kitų Baltijos šalių gyventojai tiesiog ištroškę europinio elektros energijos tinklo. Nesukūrus jo per keletą metų, kalbos apie energetinį saugumą taip ir liks kalbomis. Labai svarbus raginimas padidinti struktūrinių fondų lėšas, naudojamas daugiabučių gyvenamųjų namų apšiltinimui. Stebuklai pasitaiko retai. Tačiau Ignalinos AE darbo pratęsimo stebuklas, kurio vis dar tikimasi Lietuvoje, mažintų taršą ir leistų išsaugoti kasmetinius 4-5 procentus BVP, taip reikalingus ekonominės krizės ypač paliestai ir pažeistai valstybei. Krizės akivaizdoje vis daugiau ES piliečių galvoja apie išgyvenimą, o ne apie klimato kaitos stabdymą, tačiau jeigu sugebėsime atsisakyti švaistūniško gyvenimo būdo, pereiti prie taupymo, ne tik išsaugosime aplinką ir neperkaitusią planetą, bet ir papildysime savo kišenes. Griežtai taupant buityje, naudojamus išteklius, atsisakant trumpų kelionių automobiliu, galima sutaupyti ir 1 000 EUR per metus.
Françoise Grossetête
- (FR) Gerb. pirmininke, kas nors galėtų pasakyti, kad šis pranešimas nereikalingas, parengtas po praėjusį gruodžio mėn. vykusio balsavimo dėl energetikos ir klimato kaitos paketo. Tačiau šis pranešimas naudingas tuo, kad jis yra labai gera kovos su klimato kaita priemonių santrauka. Naudodamasis šia galimybe noriu pasveikinti pranešėją K. Florenzą, parengusį tokį pranešimą.
Pakalbėkime plačiau. Užtikrinkime, kad valstybės narės prisiimtų didelius įsipareigojimus. Pritariu kolegoms Parlamento nariams, kurie pabrėžė, kad būtinas mūsų ambicijas atitinkantis biudžetas. Po sėkmingo energetikos ir klimato kaitos paketo patvirtinimo per Prancūzijos pirmininkavimą Tarybai, privalome daryti viską, kad Kopenhagoje pasiektume patenkinamą tarptautinį susitarimą.
Tačiau vis dar yra dėl ko nerimauti. 2009 m. - Europos rinkimų metai, kai keisis Europos Komisijos sudėtis. Labiausiai nerimaujame dėl Čekijos prezidento pareiškimų, kuris teigia, kad visuotinio atšilimo nėra.
Net jei jis teisus, visas mūsų kovos su klimato kaita planas - atsakymas į didelę ekonomikos krizę, kurią šiuo metu patiriame. Energijos išteklių sumažėjimas, energijos tiekimo saugumo poreikis, miškų nykimas, mūsų didžiųjų miestų, kuriuose gyvena didžioji gyventojų dalis, problemos, dėl to kylanti būtinybnaudoti tvarų transportą, nesibaigiantis badas visame pasaulyje ir poreikis išmaitinti planetą - visa tai pagrindžia pasiūlytus kovos su klimato kaita sprendimus.
Žengiame į tvarios plėtros erą; tai trečioji pramonės revoliucija, suteikianti dideles galimybes moksliniams tyrimams, naujovėms, užimtumui ir mūsų įmonių konkurencingumui. Kalbant apie energijos vartojimo efektyvumą, jis jau turėtų būti įtrauktas į mūsų ekonomikos gaivinimo planus, nes jis pagrįstas naujoviškomis technologijomis. Tai - būdas sumažinti mokesčius už energiją; vartotojai tai įvertins teigiamai. Mažindama iškastinių energijos šaltinių vartojimą, Europos Sąjunga tampa labiau nepriklausoma ir išmeta mažiau anglies junginių; taip pat kalbama apie tūkstančius naujų darbo vietų.
Taip, kova su klimato kaita - vienas iš ekonomikos krizės problemų sprendimo būdų. Jis bus įgyvendintas plėtojant mažai anglies junginių išskiriančių technologijų ekonomiką, remiant vietos bendruomenėms, verslui, mokslininkams ir visiems piliečiams.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pranešime pateikiami ir moksliniai duomenys ir rekomendacijos, kaip kovoti su klimato kaita; rekomenduojamos ir prisitaikymo, ir šios problemos priežasčių mažinimo priemonės. Kova su klimato kaita - ne tik įsipareigojimas užtikrinti būsimų kartų ateitį, bet ir galimybatgaivinti pasaulio ekonomiką.
Raginu, kad energijos vartojimo efektyvumo svarba atsispindėtų ir Bendrijos biudžete, ir esamose finansinėse priemonėse. Priemonės, padėsiančios sumažinti transporto sektoriaus išmetamų teršalų kiekį yra: efektyvesnis transportas - naudojant pažangiąsias transporto sistemas, geležinkelio ir laivų transporto skatinimas; įvairių rūšių transporto plėtra ir investavimas į ekologiškesnius automobilius.
Aš patariau plėtoti ekologiškesnes turizmo formas, pvz., sporto turizmą ar kultūros turizmą. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad patraukliausios turizmo vietovės turėtų būti tos, kurios atsižvelgia į aplinką ir saugo ją. Manau, kad privalome apsvarstyti galimybę sukurti tarptautinį fondą, skirtą medžiui sodinimui nenaudojamuose sausumos masyvuose remti.
Norėčiau baigti teiginiu, kad privalome vykdyti mokslinius tyrimus medicinos mokslo ir farmacijos srityse, kuriais būtų siekiama sukurti vaistus ir vakcinas, kurias už prieinamą kainą galėtų įsigyti visi gyventojai, paveikti tam tikrų ligų.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Gerb. pirmininke, šiandien klimato kaita ir transportas neatskiriami; mūsų sunkiai sukurtas ir rūpestingai saugojamas judumas, laisvas žmonių, prekių ir kapitalo judėjimas ateityje gali vykti tik tada, jei darysime pakeitimus ir tvirtai ryšimės šioje srityje imtis veiksmų. Laikinajame klimato kaitos komitete būdamas penktosios pagrindinės temos, transporto temos, vadovas, skatinu patvirtinti ir vienu metu įgyvendinti platų paketą.
Ko reikia? Pirmiausia - ekonomikos aplinka turi būti pakeista dviem tikslais: pirma - mokesčių ir viešųjų pirkimų priemonėmis remti ekologiškas naujoves; antra - iš tikrųjų taikyti principą "moka teršėjas". Ekologiškų naujovių reikia motorinių transporto priemonių technologijose, siekiant šiam sektoriui sukurti alternatyvius degalus, logistikos valdymo sistemas ir priimti pažangius transporto sprendimus. Principas "moka teršėjas" turi būti taikomas visoms transporto priemonėms, taip pat išmetamųjų teršalų leidimų prekyboje ir prisiimant išorės išlaidas.
Visos mūsų pradėtos iniciatyvos turi būti įgyvendinamos greičiau. Nepakanka apie šias iniciatyvas kalbėti. Privalome jas įgyvendinti. Kokios tai iniciatyvos? Bendra Europos oro erdvė, bendras Europos dangus ir mūsų valdymo sistemos. Jos turi būti veiksmingai įgyvendintos, nes galėsime sėkmingai reguliuoti pramonę ir vartojimą tik tada, kai įvykdysime savo užduotis.
Pirmiausia turime spręsti problemas mūsų miestuose ir kitose sudėtingose srityse. Tikriausiai tai pati sudėtingiausia užduotis. Privalome propaguoti naują transporto kultūrą ir siekti veiksmingesnio turimų priemonių naudojimo. Norėtume padėkoti K. Florenzui, nes šis pranešimas - patikimos daugiasluoksnės gairės, pagrindas, kuriuo remdamiesi galime pradėti įgyvendinti savo tikslus, drąsiai sėdėti prie derybų stalo Kopenhagoje ir kviesti visus prie mūsų prisijungti.
Adam Gierek
(PL) Gerb. pirmininke, K. Florenzo pranešimo, apie kurį šiandien diskutuojame, įžanginėje dalyje pateikiama nuoroda į ankstesniame jo pranešime pateiktus mokslinius faktus apie klimato kaitą. Deja, tame pranešime neradau jokių faktų, tik tikėjimą TKKK ataskaitų neklaidingumu. Taigi nei ši, nei 2008 m. gegužės mėn. rezoliucija negali padaryti teisėtais Europos Komisijos politinių sprendimų, nes jose nesilaikoma objektyvumo ir moksliškumo principų. Šiuos sprendimus galėtų pagrįsti tik darnus klimato kaitos modelis, kuriame atsižvelgiama į visus kintamuosius, pvz., šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį, suspenduotas daleles, ir, svarbiausia - į Saulės aktyvumą.
Pranešime, kuriame pateikta šališka informacija apie galimus visuotinio atšilimo mechanizmus, pvz., išmetamas CO2 dujas, ignoruojamas tarptautinės kovos su tikruoju klimato kaito poveikiu poreikis. Laikinasis klimato kaitos komitetas tendencingai sutelkdėmesį į išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų problemą, ir tik prabėgomis užsiminapie kovą su tikruoju klimato kaitos poveikiu.
Agnes Schierhuber
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, pirmiausia, aš taip pat norėčiau padėkoti pranešėjui, kuris už mus visus iš tikrųjų stengėsi pasiekti kuo daugiau.
Klimato kaita ypač neigiamai veikia žemės ūkį, nes jo produktai auga atvirame ore. Kalbame apie sausras ir dykumėjimą, kuris vyksta, pvz., pietų Italijoje, ar kitus ypatingus atmosferos reiškinius, pvz., netikėtą lietų, krušą ar potvynius, kurie dažnai neigiamai paveikia mūsų ūkininkų pragyvenimą.
Dažnai teigiama, kad žemės ūkis yra svarbi klimato kaitos problema. Apie 10 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų pasaulyje išmeta žemės ūkis, tačiau šio kiekio didžioji dalis yra gamtinės kilmės dujos, pvz., metanas.
Mano nuomone, priešingai - žemės ūkis pirmauja kovoje su klimato kaita. Norėčiau pagrįsti šį teiginį 2008 m. Austrijoje vykdyto tyrimo duomenimis. Augalai - žolė, kukurūzai ir javai, taip pat dirvožemis, žemės ūkio ir miškininkystės sektoriai suvartoja ir sulaiko daug daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, nei išmeta. Remiantis 2008 m. tyrimu, žemės ūkio ir miškininkystės sektoriai per metus išmeta maždaug 8 mln. tonų CO2 dujų ekvivalento, tačiau sulaiko 58 mln. tonų CO2 dujų ar CO2 dujų ekvivalento. Tai rodo, kad žemės ūkio sektorius neturėtų būti vaizduojamas kaip kenkiantis aplinkai. Visiškai atvirkščiai. Pateiksiu kelis skaičius. Nuo 1990 m. Austrijoje žemės ūkio sektorius sumažino savo išmetamą CO2 dujų kiekį 1,3 mln. tonų.
Kita svarbi sritis, kur žemės ūkis prisideda prie kovos su klimato kaita, yra energetika. Pvz., žemės ūkio sektorius Austrijoje suvartoja maždaug 2,2 proc. pagaminamos energijos. Atsinaujinančios energijos dalis - 23 proc.; dideldalis šio dydžio taip pat tenka žemės ūkiui.
Galiausiai, norėčiau pasakyti štai ką. Labai svarbu...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Satu Hassi
(FI) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau nuoširdžiai padėkoti K. Florenzui už puikų pranešėjo darbą. Dabar didžiausias iššūkis mums - sudaryti kitą tarptautinę klimato sutartį. Du sunkiausi su sutartimi susiję klausimai yra išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslai įvairiose šalyse ir tai, kaip pramoninės šalys prisidės prie investicijų į klimato kaitos poveikio mažinimą besivystančiose šalyse finansavimo. Abiem šiais klausimais ES privalo kelti sau didesnius reikalavimus, nors teoriškai galime didžiuotis, kad visada buvome kovos su klimato kaita lyderiai pasaulyje.
Naujausi tyrimai rodo, kad tikslas iki 2020 m. sumažinti išmetamą teršalų kiekį (30 proc. yra nepakankamas) tikslai turi didesni. Kalbant apie klimato priemonių finansavimą besivystančiose šalyse - apgailestauju, kad Komisija savo naujajame komunikate pateikbendro pobūdžio pastabas ir nepasiūlpakankamai konkrečių modelių.
Įvairiais atvejais, įskaitant diskusijas dėl klimato paketo, mes, Parlamentas, parodėme, kad esame pasirengę labai prisidėti prie pastangų sumažinti išmetamą teršalų kiekį besivystančiose šalyse. Tai viena sričių, kurių atžvilgiu ES turėtų skatinti naująjį JAV prezidentą vykdyti naują politiką. Iki šiol JAV nieko nekalbėjo apie tai, ar jos pasirengusios pritarti išmetamo teršalų kiekio mažinimo besivystančiose šalyse tikslams. Klimato apsauga gali būti įgyvendinta, tačiau priemonės turi būti skubios ir nuoseklios.
Mairead McGuinness
Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjui. Kalbėsiu apie žemės ūkį ir dvi pranešimo dalis, kurios, manau, yra nereikalingos. Pranešimas be jų tikriausiai būtų geresnis. Juose labai konkrečiai pasisakoma dėl mėsos vartojimo; nemanau, kad šios dalys turėtų būti šiame pranešime.
Kitoje dalyje dėl pašarų raciono ignoruojama moksliniais tyrimais patvirtinta tikrovė; ilgus metus valstybės narės siekdaryti būtent tai, apie ką šioje dalyje kalbama, todėl tai nesuderinama su tikrove.
Viena sričių, kuriose, mano nuomone, reikėtų padaryti daugiau, yra teiginiai apie tai, kaip ūkininkai ir žemės naudotojai gali ūkininkauti mažiau kenkdami klimatui. Manau, šiuo atveju mokslininkai nesugebėjo bendradarbiauti su ūkininkais, ir konsultavimo tarnybos turėtų labiau pasistengti, kad būtų perduota tinkama žinia, kuri padrąsintų, o ne darytų spaudimą.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Ponios ir ponai, akivaizdu, kad klimato kaita - vienas svarbiausių Europos ir kitų šalių politikos klausimų.
Nei viena šalis ar sąjunga negali atskirai ir nepriklausomai išspręsti klimato kaitos problemų. Todėl turime horizontaliai ir vertikaliai integruoti politiką. Politika, teisės aktai ir finansai turi būti suderinti. Pranešime šiam tikslui pasiekti padėtas puikus pagrindas.
Norėčiau atkreipti dėmesį į du aspektus, be kurių negalėsime kovoti su klimato kaita. Mokslas. Pranešime ypatingas dėmesys skiriamas naujosioms technologijoms, tačiau turėtume daugiau kalbėti apie mokslą ir tikslines investicijas į mokslą, kuris padeda ieškoti sprendimų. Be to, mūsų sprendimai bus smulkmeniški ir neišradingi.
Mūsų pagrindas - naujosios technologijos. Naujosios technologijos, kurias kartu plėtoja verslo ir mokslo sektoriai, yra mūsų ateitis. Raginu investuoti į mokslą ir padaryti klimato kaitą svarbiu visų ES mokslo programų aspektu.
DanutBudreikait
- (LT) Didelę svarbą kovoje su klimato kaita turime skirti transporto sektoriui, kuris šiuo metu išmeta beveik trečdalį visų ES išmetamų CO2 išlakų. Transporto sektorius iki 2020 m. turi sumažinti CO2 išlakas 20 proc. Siekiant šių tikslų būtina įgyvendinti tvaraus transporto politikos priemonių paketą, kuris apimtų ekologiškas naujoves, CO2 išlakų apmokestinimą, važiavimo ir automobilių naudojimo įpročių pokyčius bei kitas priemones. Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse dėl finansinės krizės ir ekonomikos nuosmukio didinant PVM šiuo metu yra susiklosčiusi tokia situacija, kad dėl aukštų viešojo transporto kainų žmonėms yra pigiau keliauti automobiliu. Tad norėčiau paraginti valstybes taikyti mokesčių lengvatas ir skatinti žmones naudotis viešuoju transportu. Taip pat svarbu skatinti naudojimąsi traukiniais, skiriant investicijų traukinių infrastruktūros plėtrai. Priminsiu, kad traukinys viename kilometre išmeta vidutiniškai 3 kartus mažiau CO2 nei automobilis ir net 8 kartus mažiau nei lėktuvas.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, galime save pasveikinti dėl plataus sutarimo šioje vietoje, tačiau, nepaisant to, esame vieniši. Už aplinką atsakingas Komisijos nary, aplinkos ministrai, kiek Komisijai, taryboms ir vyriausybėms svarbi aplinka? Žinome, kiek svarbi.
Aš pati ne visai pritariau šio komiteto įkūrimui, nes galvoju, kad niekas geriau neizoliuoja, nei naujas komitetas. Prancūzijoje tai vadiname Théodule komitetu (nieko neveikiančiu komitetu).
Svarstau, kokia bus šio pranešimo ateitis kalbant apie jo įtraukimą į Europos politiką. Tik norėčiau priminti tiems Parlamento nariams, kurie čia buvo 1992 m,, kad tada buvo pateiktas puikus pranešimas dėl tvarios plėtros. Tik jį patvirtinus - vienbalsiai - jis buvo visiškai užmirštas. Galbūt, jei būtume jį įtraukę į Europos politiką, nebūtume atsidūrę tokioje padėtyje, kokioje esame.
Norėčiau kreiptis į pranešėją, kuris neigia, kad pristato politinį projektą. K. Florenzai, jūs pristatote politinį projektą, nes tai - visiškas Europos žemės ūkio, žuvininkystės ir transporto politikos krypties pakeitimas. Taigi privalome būti ambicingesni ir palaukti rezultatų.
Herbert Reul
(DE) Gerb. pirmininke, rimtai vertinti klimato kaitos padarinius reiškia klausytis visų diskutuojančių šalių, taip pat ir visų diskutuojančių šalių mokslo sektoriuje. Komitete lankėsi daug ekspertų, tai tiesa. Deja, jie atstovavo tik vieną požiūrį. Mums nebuvo suteikta galimybišklausyti visų diskutuojančių šalių. Manau, tai buvo klaida.
Pradinis K. Florenzo pranešimo projektas buvo daug geresnis, nei dabar pateiktas projektas, kurį turime įvertinti ir dėl kurio turime apsispręsti. Daug dabar įtrauktų pasiūlymų yra geri, tačiau, mano, nuomone, nemažai jų yra klaidingi. Nėra prasmės nuolat griebtis naujų taisyklių ir naujų priemonių. Vienintelis sprendimas - naujovės ir moksliniams tyrimams pasakyti "taip". Sprendimas - asmeninės atsakomybės prisiėmimas, o ne nuolatinis valstybės reguliavimo didinimas. Yra daugybbeprasmių taisyklių, pvz., įpareigojimas atsiskaityti, mėsos vartojimo prevencija ir su juo susijusios sankcijos, žemės ūkio šmeižimas ir daugelis kitų. Mano nuomone, tai netinkamas kelias, todėl manau, kad šis pranešimas, toks, koks jis yra dabar, yra problemiškas.
Martin Bursík
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, aš supratau, kad garbingi Parlamento nariai kalba savo gimtosiomis kalbomis. Visiškai neabejoju, kad vertėjai angliškai kalba tūkstančiu procentų geriau nei aš, taigi, jei leisite, kalbėsiu čekiškai ir bandysiu reaguoti į šias Europos Parlamento diskusijas.
einantis Tarybos Pirmininko pareigas.(CS) Norėčiau teigiamai įvertinti Europos Parlamento diskusijų gylį, jų dalykiškumą, taip pat atsakingą Europos Parlamento narių požiūrį. Norėčiau kalbėti apie septynis diskusijose minėtus aspektus. Pirma - norėčiau pabrėžti Tarptautinės klimato kaitos komisijos vaidmenį, nes keliose kalbose buvo abejojama TKKK išvadomis. Mano nuomone, šiek tiek negerai, kad ketvirtinių TKKK ataskaitų apie svarbius su klimato kaita susijusius faktus, prisitaikymą ir poveikio mažinimą puslapių skaičius yra 1200-1400 psl.; tai yra išsamus mokslinis darbas, kuriame daug nuorodų į atitinkamą mokslinę literatūrą. Tačiau vėliau sudaromos šių ataskaitų "santraukos politikos formuotojams", kuriose nuorodos jau nepateikiamos. Mano nuomone, daug nesusipratimų kyla dėl to, kad mes, politikos formuotojai, neturime laiko - atleiskite, jei tai jums netaikytina - skaityti tų 1200 ar 1500 psl. Svarbu pabrėžti, kad TKKK ne tik suteikta Nobelio premija - Balio klimato konferencijoje 192 dalyvaujančios šalus nutarė, kad tai išsamiausias ir kokybiškiausias mokslinis šaltinis, teikiantis nuosekliausią informaciją, pagal kurią turime nuspręsti, ar ir kaip reaguoti į klimato kaitą. Tai buvo 192 valstybių atstovų požiūris, ir tai atsakymas į kai kuriuos panikos ženklus; šį argumentą naudoju savo šalyje.
Mano nuomone, 2009 m. turime labai gerai pagrindą pradėti veikti. Viena vertus, mes vėl kalbame vienu balsu, kaip Europos Sąjunga. Ypač didelę kalbėjimo vienu balsu vertę supratau Balyje. Mums pavyko pasiekti didelės pažangos derybose su G77 šalimis partnerėmis ir kitomis ekonomikomis, nors iš tikrųjų mes buvo vieninteldidelpasaulio ekonomika, kuri siekė, kad iki 2020 m. išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų sumažintas 30 proc. Antra viltis, atsiradusi šių metų pradžioje, kaip daugelis jūsų minėjo, yra pokyčiai JAV. Problemą įsivaizduoju taip: kažkur Kopenhagoje yra kambarys su 200 spynų. Jei mums pavyks atrakinti visas tas spynas, sudarysime naują visuotinį susitarimą dėl klimato apsaugos, kuris įsigalios nuo 2013 m. Mano nuomone, dabar atrakinome pirmąją spyną - Europos Sąjungos spyną. Kita spyna - JAV, todėl taip pabrėžiame, kad būtina kuo greičiau užmegzti ryšius su naująja JAV administracija, todėl, kartu su vėliau Tarybai pirmininkausiančia Švedija ir už aplinką atsakingu Komisijos nariu S. Dimu planuojame bendrą trejeto vizitą. Toks mano atsakymas į Jerzio Buzeko pastabą; kitais žodžiais, mes tikrai neketiname vieni vadovauti tarptautinėmis deryboms. Visiškai ne. Ketiname koordinuoti derybas. Danija akivaizdžiai ypač suinteresuota Kopenhagos konferencijos sėkme. Uždaruose ministrų posėdžiuose, vykusiuose per neoficialų pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimą, ketinome pranešti apie pažangą dvišalėse derybose dėl tarptautinio klimato kaitos susitarimo. Taip pat bandome kartu nustatyti strategiją ateičiai, kaip koordinuoti, aišku, dalyvaujant diplomatams, tarptautines derybas. Be to, derėsimės dėl prisitaikymo priemonių, kurios bus pagrindinneoficialaus Europos Vadovų Tarybos susitikimo Prahoje tema.
Kitas mano atsakymo punktas susijęs su faktu, kad esame įdomioje padėtyje - ES pastangos vykdyti ambicingą ir aktyvią klimato kaitos politiką staiga susidūrsu finansų ir ekonomikos krizės poveikiu. Šiuo požiūriu labai teigiama tai, kad balsų, raginančių atidėti mūsų ilgalaikius su klimato kaita susijusius tikslus, yra nedaug. Priešingai, didžioji dauguma balsų, taip pat ir Europos Parlamente - už tai esu labai dėkingas - ragina pasinaudoti šiuo sutapimu ir vertinti jį kaip galimybę, leidžiančią vykdyti šešiais aspektais naudingą strategiją; jei atskiros ekonomikos yra pasirengusios reaguoti į finansų ir ekonomikos krizę investuodamos ir patys konservatyviausi ekonomistai pasirengę leisti išimtis, tada tai - galimybpakeisti dabartinę mūsų ekonomiką į mažai anglies junginių išskiriančių technologijų ekonomiką ir remti modernias aplinkos apsaugos technologijas. Kodėl naudinga šešiais aspektais? Todėl, kad naudodami energijos taupymo priemones sutaupysime energijai išleidžiamų pinigų. Todėl, kad sumažinsime savo priklausomybę nuo importuojamos energijos, todėl, kad sumažinsime neatsinaujinančių gamtos išteklių vartojimą, todėl, kad kursime naujas darbo vietas - nepamirškime, kad įvairūs Europos kovos su finansų ir ekonomikos krize planai sukurs naujas galimybes įsidarbinti būtent "žaliųjų darbų" sektoriuje, taip pat naujųjų aplinkos apsaugos technologijų, susijusių su atsinaujinančiais energijos šaltiniais ir energijos taupymu, sektoriuje - ir tuo pat metu sumažinsime išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
Todėl Tarybai pirmininkaujanti Čekija mano, kad ši situacija - išskirtingalimybpakeisti elgesio pavyzdžius ir nukreipti mūsų ekonomiką didesnio tvarumo link. Didžiausią galimybę pakeisti ekonomiką suteikia pasaulio anglies junginių rinka. Palyginti su aštuntojo dešimtmečio aplinkos apsaugos politika, kai rėmėmės vien draudimais ir dažniausiai taikėme vadinamąją "vamzdžio pabaigos" politiką, 2009 m. siekdami padėti aplinkai, daug geriau naudojamės finansinėmis priemonėmis. Mano nuomone, tai, kad į klimato ir energetikos paketą įtraukta nauja aukcionais pagrįsta išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistema, yra puikus pagrindas sukurti pasaulio anglies junginių rinką. Pakalbėkime apie šį siekį. 2013 m. laipsniškai pradės vykti elektros energijos aukcionai, o iki 2015 m. pasaulio anglies junginių rinka turėtų būti EBPO dydžio. Todėl labai atidžiai stebime pokyčius ES ir tai, kaip vyks "viršutinės ribos ir prekybos sistemos" priėmimas Kongrese.
Kitas klausimas, apie kurį norėčiau kalbėti, yra atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas ir energijos taupymas. Derybose su besivystančiomis šalimis privalome ką nors pasiūlyti, privalome pasiūlyti šioms šalims ekonomikos plėtrą, tačiau ši plėtra turėtų leisti įgyvendinti TKKK nustatytus ir politikų patvirtintus tikslus. Šiuo požiūriu pats svarbiausias aspektas - atsinaujinantys energijos šaltiniai, nes iš esmės turime dvi galimybes. Yra milijardai žmonių, kurie negali naudotis elektra, tačiau labai nori tai daryti - paprasčiausiai dėl to, kad tai labai patraukli galimybvartotojams; už šį norą nieko negalima kaltinti. Tiesa ta, kad šie žmonės turės apsigyventi miestuose, kad turėtų elektrą, kuri skirstoma įprastiniu būdu - dideli centralizuoti šaltiniai, paskirstymo tinklai, našta aplinkai - arba elektra bus atvesta pas juos, į vietas, kuriose jie gyvena nuo seno ir kuriose jie gali toliau gyventi tradicinį gyvenimo būdą, darniai su gamta. Kita galimyb- decentralizuoto tiekimo elektros energija, gaminama iš atsinaujinančių šaltinių. Kitais žodžiais, Europoje plėtodami atsinaujinančių energijos šaltinių technologijas tai darome net tik dėl besivystančių šalių, bet ir dėl to, kad visame pasaulyje padaugėtų elektros instaliacijų, kad būtų sumažintos investicijos ir veiklos sąnaudos ir kad šiomis technologijomis galėtų naudotis žmonės besivystančiose šalyse. Tai ypač didelis mūsų politinis uždavinys besivystančių šalių atžvilgiu.
Norėčiau baigti užtikrindamas jus, kad Tarybai pirmininkaujanti Čekija turi iš tikrųjų didelių ambicijų pasiekti pažangos derybose dėl klimato kaitos. Tarptautinėse derybose mes labai stipriai imsimės iniciatyvos. Taip pat norėčiau užtikrinti jus dėl Tarybai pirmininkaujančios Čekijos nuoseklumo, ir nors Europos Parlamento diskusijose Čekijos ministras pirmininkas gynČekijos prezidentą V. Klausą, klimato kaitos ir klimato kaitos politikos klausimais privalau atsiriboti nuo Čekijos prezidento pareiškimų ir pozicijos. Noriu užtikrinti, kad Tarybai pirmininkaujančios Čekijos poziciją nustato Čekijos vyriausybė. Prašau jūsų įsidėmėti, kad, nepaisant to, kokius pareiškimus išgirsite per Čekijos pirmininkavimą Tarybai - mūsų prezidentas taip pat rengiasi vizitui į JAV - klimato politiką formuoja Čekijos vyriausybė, ir mūsų požiūris vienodas, ir mes dirbame kartu su Komisija ir trejete su vėliau Tarybai pirmininkausiančia Švedija. Baigiu savo pareiškimą. Norėčiau dar kartą padėkoti jums už labai produktyvią, dalykišką ir, svarbiausia, atsakingą diskusiją šiame garbingame susirinkime.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, mes taip pat tikimės tolesnio glaudaus bendradarbiavimo su Tarybai pirmininkaujančia Čekija, Čekijos vyriausybe ir ypač ministru M. Bursiku. Esu tikras, kad per pirmąjį 2009 m. semestrą derybose pasieksime didelės pažangos.
Norėčiau padėkoti visiems kalbėjusiems šios dienos diskusijoje už jų teigiamą įnašą.
Kaip nurodyta jūsų pranešimo pavadinime, tai, kas bus su pasaulio klimatu 2015 m. ir vėliau, priklauso nuo šiuo metu tarptautinės bendruomenės veiksmų. Svarbiausi reikalavimai - rėmimasis patikimais moksliniais patarimais ir reikalavimas, kad derybose būtų vadovaujamasi mokslu. Privalome pranešti mokslininkų išvadas visai plačiajai visuomenei, ir pagerinti vartotojų žinias apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį gyvenimo būdui ir vartojimo įpročiams.
Tačiau šalia didesnio sąmoningumo ugdymo, turėtų būti taikomos ir didelės ekonominės paskatos įmonėms, kad jos mažintų dėl jų gaminamų prekių ir teikiamų paslaugų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Reikia visuotinio perėjimo prie mažai anglies junginių išskiriančių technologijų ekonomikos; tai galima pasiekti tik vykdydami plačius ir integruotus veiksmus, kuriais siekiama spręsti išmetamųjų teršalų problemas visuose sektoriuose.
Tik jei būsime ambicingi dabar, turėsime galimybę išlaikyti mažesnes šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijas - jei TKKK nurodys, kad tai būtina. Komisija ir aš esame įsitikinę, kad jūs taip pat esate svarbūs skelbiant šiuo svarbius pranešimus.
2009 m. bus svarbiausi metai pasaulio lygmens derybose dėl klimato kaitos. Komisijai 2009 m. bus įgyvendinimo metai. Rengiame įgyvendinimo gaires. Yra 15 priemonių, kurias turime vykdyti naudodamiesi komitologijos procedūra, yra persvarstytos išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemos galutinių terminų sąrašas, kurio ketiname laikytis. Pvz., sektorių, susijusių su anglies junginių sklaida, sąrašas bus parengtas iki 2009 m. gruodžio mėn. Didžioji dalis darbo bus padaryta vasarą, ir iki 2009 m. pabaigos jau būsime šį sąrašą išnagrinėję.
Suderintos aukcionų taisyklės bus parengtos iki 2010 m. birželio. Vasario mėn. vyks didelis suinteresuotųjų subjektų susitikimas; informacija apie visus šiuos galutinius terminus ir darbo programas jums pateikta. Tačiau, kaip sakiau, 2009 m. bus svarbiausi metai pasaulio lygmens derybose dėl klimato kaitos.
Tikimasi, kad gruodžio mėn. Kopenhagoje pasaulis susitars dėl tolesnių tarptautinių kovos su klimato kaita veiksmų. Tačiau negalima manyti, kad susitarimas Kopenhagoje tikrai bus pasiektas. Dar daug ką reikia padaryti.
Klimato kaitos ir energetikos paketas šiuo pereinamuoju laikotarpiu suteikmums pranašumą ir puikią galimybįrodyti, kad ambicinga klimato politika yra ne tik įmanoma, bet ir labai naudinga mūsų ekonomikoms ir visuomenei. Kopenhagos komunikatas - pagrindas toliau nustatant Europos Sąjungos pozicijas dėl svarbiausių aspektų, kuris leidžia mums būti lyderiais ir padeda siekti sėkmės Kopenhagoje.
Aišku, kad klimato kaitos problemos negalima išspręsti gerokai nepadidinus švariųjų technologijų finansavimo ir investicijų į jas, taip pat be prisitaikymo prie neišvengiamo klimato kaitos poveikio priemonių. Prognozuojama, kad 2020 m. besivystančioms šalims reikės 120-150 EUR per metus.
Iki 2020 m. didžiąją dalį šių lėšų gali skirti besivystančių šalių namų ūkiai. Pvz., didžioji dalis energijos sektoriaus išmetamų teršalų bus sumažinta įgyvendinus vartojimo efektyvumo patobulinimus, kurie atsipirks. Jie iš dalies gali būti finansuojami sudarius tarptautinius susitarimus dėl paskolų, siekiant mobilizuoti tarptautinį privatųjį finansų sektorių.
Kita svarbi papildomo finansavimo ir investicijų dalis bus gauta iš anglies junginių rinkos - ir iš būsimų anglies junginių leidimų aukcionų pajamų, ir iš anglies junginių kreditų pagal švarios plėtros mechanizmą (angl. CDM). Europos Sąjunga savo klimato ir energetikos paketu sukūrdidelę CDM kreditų paklausą. Besivystančiose šalyse tai turėtų paskatinti švariųjų technologijų diegimą.
Tačiau, kuo neturtingesnės besivystančios šalys, tuo didesnės išsivysčiusių šalių pagalbos joms reikia. Jei ši pagalba nebus suteikta, joms nepavyks pakankamai sumažinti jose išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Jei ši pagalba nebus suteikta, neturtingiausieji ir labiausiai pažeidžiami kentės nuo klimato kaitos padarinių. Jei ši pagalba nebus suteikta, Kopenhagoje nebus jokio susitarimo.
Klausimas toks: kaip galime užtikrinti, kad šios papildomos viešojo finansavimo lėšos bus prognozuojamos, bus leidžiamos skaidriai ir veiksmingai ir kad finansavimo naštą tarptautinbendruomenpasidalys.
Šalia mūsų įnašo į derybas su JAV matome, kad po to, kai Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistema pasirodesanti sėkminga, anglies junginių rinkos buvo įkurtos daugelyje pasaulio dalių. Australija paskelbpagrindinius savo sistemos elementus. 2008 m. rudenį, netrukus po išrinkimo, JAV prezidentas B. Obama dar kartą patvirtino jo tikslą sukurti JAV anglies junginių rinką.
Kartu šios prekybos sistemos galėtų sudaryti besivystančios ateities pasaulio anglies rinkos branduolį. Kaip pabrėžiau, Europos Sąjungos uždavinys - skatinti tokių susietų anglies junginių rinkų plėtojimą, ypač EBPO šalyse iki 2015 m.
Kopenhagos komunikate Komisija siekspręsti šiuos klausimus pateikdama konkrečius pasiūlymus, kurie yra ne tik ambicingi, bet ir realistiški, ir kurie labai prisidės prie sėkmės Kopenhagoje, kurios mūsų planetai taip reikia.
Baigdamas noriu pasinaudoti proga, ir padėkoti Laikinajam klimato kaitos komitetui, K. Florenzui ir Parlamentui už didelę paramą mūsų pasiūlymams ir už rimtumą ir greitį svarstant šį paketą.
(Plojimai)
Karl-Heinz Florenz
pranešėjas. - (DE) Gerb. pirmininke, einantis Tarybos pirmininko pareigas, labai džiaugiuosi, kad baigiantis šio laikinojo komiteto darbui šiam klausimui buvo skirta labai daug dėmesio; už tai nuoširdžiai dėkoju. Taip pat norėčiau padėkoti visiems, prisidėjusiems prie šių diskusijų ir su mumis dirbusiems. Mes parengėme kelio į Kopenhagą gaires, kuriose, aišku yra ir kelrodžių, ir ženklų, liepiančių sustoti, ir ženklų, leidžiančių laisvai važiuoti, ir ženklų kurie rodo, kad priekyje sudėtingi keliai. Apie tai šiandien diskutavome.
Džiaugiuosi, kad buvo kritiškų pastabų; į kai kurias jų galime atsižvelgti. J. Holmo pasiūlymas Europos piliečiams nustoti valgyti mėsą, atleiskite, yra gana absurdiškas, tačiau visi turime savo nuomones. Galiausiai rezultatas bus sėkmingas, ir visi bus prie to prisidėję. Dar kartą nuoširdžiai jums dėkoju.
Pirmininkas
- Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks šiandien.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Constantin Dumitriu  
Ponios ir ponai, per kelis paskutinius mėnesius supratome, ką reiškia kreditų trūkumas, kai pasaulio ekonomikai daro poveikį neturinti precedento krizė. Tačiau klimatas, maistas, ir socialinės krizės taip pat daro tokį patį poveikį.
Pastaraisiais metais Rumunijoje susiduriame su gamybos nuosmukiu dėl išorinių priežasčių, pvz., potvynių, sausros ir paukščių gripo, o pastaruosius kelis mėnesius dar ir su ekonomikos prigimtimi. Per finansų krizę mums darosi vis sunkiau padengti dėl potvynių ir sausros patirtus nuostolius iš valstybės biudžeto. Visą savo buvimo Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete laiką palaikiau mintį sukurti savarankiškus įsikišimo mechanizmus Bendrijos lygiu, nepriklausančius nuo valstybių narių viršutinių ribų dydžio.
Taip pat manau, kad susidūrus su tokio dydžio iššūkiu mums reikia teikti pirmenybę investicijoms į švarias technologijas ir atsinaujinančią energetiką. Jomis sprendžiama klimato krizės problema, taip pat pagyvinama ekonomika kuriant naujas darbo vietas. Vienas iš mūsų Europos įgaliojimų - mūsų pareiga įtikinti savo vyriausybes, kad jos turi daugiau investuoti į naujoves ir naujas su aplinka susijusias technologijas.
Gábor Harangozó  
raštu. - Klimato kaitos problemų sprendimas gilios finansų krizės ir sumažėjusio pasitikėjimo ekonomikos sistemomis metu daugeliui gali atrodyti klaidingas žingsnis prioritetų požiūriu. Tapti ekologiškiems brangu ir reikia milžiniškų pastangų iš esmės restruktūrizuojant daugelį sektorių, kad būtų pasiekti ambicingi tikslai.
Nepaisant to, yra daug galimybių pasinaudoti "žaliosiomis" investicijomis ir politikos sritimis, kaip ekonomikos pagyvėjimą ir stabilumą skatinančiais elementais. Mažo taršos lygio ekonomika - tikras iššūkis, su kuriuo mes negalime nepajėgti susidoroti. Mums reikia ambicingų, bet vis dėlto įvykdomų tikslų, ir nereikia bijoti eiti neišvengiamos pramoninės revoliucijos keliu. Siekiant užtikrinti ekonomikos atsigavimą ir geresnes mūsų piliečių gyvenimo sąlygas, reikia kompleksinio ir ambicingo požiūrio, kaip skatinti naujoves ir kurti naujas darbo vietas ir įmones ekologiškų technologijų pagrindu.
Galiausiai pakankamų finansinių priemonių žinoma reikia, kad būtų tiek, kiek reikia investuota į ekologiškas naujoves; aišku, kad šios išlaidos negali būti daromos tiesiog kitų nepaprastai svarbių Bendrijos politikos sričių, kurioms tenka kaitos našta negaunant papildomų finansinių išteklių, sąskaita.
Gyula Hegyi  
Vienas iš rimčiausių ilgalaikių klimato kaitos padarinių - gėlo vandens šaltinių sumažėjimas ir švaraus geriamojo vandens nepritekliaus didėjimas. Neperdedama sakant, kad vanduo bus svarbiausias 21-ojo šimtmečio strateginis turtas. Todėl, norint apsaugoti vandeningąjį horizontą, užkirsti kelią vandens ir dirvos taršai ir palaikyti tinkamai tvarkyti natūralias ir dirbtines vandens buveines, turi būti daug greičiau taikoma aplinkos apsaugos politika.
Dėl pakaitinių potvynio ir sausros laikotarpių, taip pat kraštutinių oro sąlygų, būtina geriau tvarkyti lietaus vandenį. Nėra tokio dalyko kaip atliekamas vanduo - yra tik prastai tvarkomas vanduo. Per kitą Parlamento kadenciją naujame biudžete Europos Sąjunga turi užtikrinti, kad nemažai lėšų būtų skirta potvynių prevencijai, vandeningųjų horizontų apsaugai, miestų gėlo vandens telkinių nuotekų valymo programų skaičiaus didinimui. Vengrijos vandens ištekliai labai geri - Vengrijos hidraulikos inžinieriai jau beveik 200 metų puikiai dirba. Todėl esu tikras, kad mūsų šalis aktyviai ir konstruktyviai padės rengti vieningą Europos vandens politiką.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
raštu. - (PL) Pasisakydamas šioje diskusijoje dėl klimato apsaugos politikos iki 2050 m. norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į šiuos punktus.
Pirma, jeigu Jungtinės Valstijos ir Pietryčių Azijos šalys neprisijungs prie programos, kuria siekiama sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, ir neparodys tokio pat atsidavimo jai kaip Europos Sąjunga, tam naudojami didžiuliai finansiniai ištekliai ir neišvengiamas lėtesnio ekonomikos augimo Europos Sąjungoje rezultatas bus labai didelkaina, kurią reikės sumokėti už nepakankamą išmetamo anglies dioksido kiekio sumažinimą. Europos Sąjunga atsakinga vos už 14 proc. pasaulio išmetamų teršalų, o JAV ir Pietryčių Azijos šalys išmeta beveik 80 proc. teršalų.
Antra, dėl atskirų šalių įsipareigojimų sumažinti išmetamą anglies dioksidą 20 proc. iki 2020 m., taip pat dėl reikalavimo pirkti taršos leidimus, žymiai padidės elektros ir šildymo kainos asmenims ir netgi pramoninio sektoriaus išlaidos, ypač naujosiose valstybėse narėse, pvz., Lenkijoje, kurioje energetikos sektorius priklauso nuo anglies. Dėl to šiose šalyse gali užsidaryti daug pramonės sektorių, kurios energijos sunaudojimo lygis yra aukštas, ir tai sukels daug neigiamų socialinių padarinių.
Taip pat reikėtų atsižvelgti į naujųjų valstybių narių ir visų pirma Lenkijos pasiektą išmetamo anglies dioksido kiekio sumažėjimą. Lenkijoje dėl radikalaus ekonomikos restruktūrizavimo 1990-2005 m. išmetamo anglies dioksido kiekis sumažėjo apytiksliai 30 proc. Tai vyko sumokant didelę socialinę kainą - šiuo laikotarpiu daug metų nedarbas išliko virš 20 proc.
Adrian Manole  
Manau, kad Karlo-Heinzo Florenzo pranešimas "2050 m.: ateitis prasideda šiandien - rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos" buvo laiku ir reikalingas, žinant jau pastebimus padarinius ir tuos, kurių laukiama dėl klimato kaitos.
Rumunija buvo viena iš pirmųjų Europos šalių, pasirašiusių Kioto protokolą, o tai reiškė, kad ji prisiėmįsipareigojimą remti kovą su klimato kaita iki 2012 m. 8 proc. sumažindama šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją.
Esu įsitikinęs, kad mums reikia šių priemonių, nors, lyginant su kitomis Europos šalimis, Rumunijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos lygis yra žemas. Žemės ūkis ir Rumunijos miškininkystgali suvaidinti svarbų vaidmenį kovojant su klimato kaita, kurios poveikis stipriai jaučiamas pastaraisiais metais, ypač kaip potvyniai, aukštos temperatūros ir užsitęsusios sausros. Šie gamtiniai reiškiniai daro poveikį ne tik žemės ūkio ir miškų produktyvumui, bet ir didelės vertės buveinėms ir ekosistemoms.
Tikimasi, kad žemės ūkis ir miškininkysttoliau reikšmingai prisidės prie kovos su klimato kaitos sukeltais padariniais sodindama miškus, kad būtų sugeriamos ir sulaikomos šiltnamio dujos, o biomasnaudojama kaip atsinaujinantis energijos šaltinis.
Marian-Jean Marinescu  
Europos Sąjungą ėmėsi svarbaus vaidmens bandant rasti kompromisą dėl visuotinio susitarimo laikotarpiui po Kioto priėmimo. Gali būti, kad bendradarbiavimas su naująja JAV administracija suteiks jai galimybę pasiūlyti konkretų šio susitarimo įgyvendinimo būdą.
Be to, konkrečios kovos su klimato kaitos poveikiu priemonės suteikia galimybes tvariai socialinei ir ekonominei plėtrai ir naujų darbo vietų kūrimui. Visų pirma jos nukreiptos į naujus dinamiškus ir didelį augimo potencialią turinčius sektorius, kuriuose iki šiol panaudotų investicijų lygis nepakankamas. Be palankaus poveikio kovai su klimato kaita šios priemonės turės pozityvų poveikį ekonominei ir finansinei krizei, sumažins jos padarinius ir perspektyvoje gali padėti sumažinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo energijos importo.
Šiuo atveju mes kalbame apie naujas didžiules investicijas į transporto infrastruktūras, atsinaujinančius energijos šaltinius, biotechnologijas, atliekų surinkimą ir perdirbimą, branduolinę energiją ir gyvenamųjų namų šildymo sistemų atnaujinimą.
Miškų atsodinimas ir dykumėjimo prevencijos priemonės vidutinės trukmės laikotarpiu taip pat gali duoti įspūdingus rezultatus.
David Martin  
raštu. - Aš pritariu Karlo-Heinzo Florenzo pranešimui dėl klimato kaitos, kuriame siekiama suformuluoti politiką, pagal kurią visuotinis atšilimas būtų išlaikomas lygyje, kuris būtų aukštesnis ne daugiau nei 2°C nei ikipramoniniu laikotarpiu. Aš ypač pritariu raginimui 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir nustatyti privalomus tikslus žemės ūkiui ir reikalavimui sukurti Europos klimato fondą.
Dėl šių pasiūlymų ir ES jau įgyvendintų priemonių mes turime tvirtą poziciją pasisakant už globalius veiksmus klimato kaitos atžvilgiu Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikime.
Péter Olajos  
Aš noriu pasveikinti Karlą-Heinzą Florenzą su juo pranešimu, kuris yra puiki medžiaga rengiantis Kopenhagos konferencijai, kuri bus surengta metų pabaigoje.
Aš laikau labai svarbiu pastebėjimą, kad ekonominir finansinkrizir klimato kaitos krizturi tą patį pagrindą. Todėl kelias iš šių krizių taip pat tas pats. Norint sušvelninti šių krizių padarinius ir užkirsti kelią jiems, visose gyvenimo srityse reikalingos visapusiškos naujovės ir pavyzdinės permainos.
Aš sutinku su Komisijos nariu Stavrosu Dimu, kad išlaidas visų pirma turi padengti prekyba anglies dioksido taršos leidimais, antra - privačių įmonių investicijos ir trečia - valstybės skatinamosios priemonės.
Visi ieško persilaužimo užimtumo skatinimo, pasaulio ekonomikos variklio kuo greitesnio paleidimo ir klimato kaitos sustabdymo būdų srityje. JT Generalinis sekretorius Ban Ki-moonas aiškiai suformulavo koncepciją, žinomą kaip Naująjį ekologinį planą (angl. Green New Deal). Iš esmės pagal ją norima, kad pasaulio ekonomikos skatinamosios priemonės taptų investicijų į aplinkai tinkamas technologijas dalimi. Naujovėmis aplinkosaugos srityje pagrįsta nauja ekonomikos organizavimo logika, kurią remia tarptautinės kapitalo rinkos, taip pat yra svarbiausia JAV prezidento Baracko Obamos programos savybė.
Naujovės ekologiškų ir ateities pramoninių technologijų srityje padidintų valstybės ir ekonomikos efektyvumą, ūkio subjektų susidomėjimą ir vartotojų jautrumą kainai ir išlaidoms siūlomų produktų ir paslaugų atžvilgiu.
Rovana Plumb  
Pranešime išdėstytuose 12 punktų numatomas aiškus veiksmų planas ateičiai. Tačiau, kad jį galėtume įgyvendinti vietos, šalies, regiono ir pasaulio lygiu, mums reikia gerai informuotų gyventojų paramos.
Pagal 2008 m. pavasarį pravestą specialią Eurobarometro apklausą dėl klimato kaitos apytikriai 41 proc. europiečių tvirtino, kad jie blogai informuojami apie klimato kaitos priežastis ir padarinius ir kovos su ja būdus. Rumunijoje daugiau nei 65 proc. piliečių pasakneturį informacijos apie tai.
Šios problemos žinomumo didinimas per švietimą ir informavimo kampanijas, įgyvendinamas kasdienio gyvenimo srityse, yra nepaprastai svarbus žingsnis šia linkme. Komisija ir valstybės narės turi finansuoti visuomenės informavimo kampanijas ir sudaryti sąlygas mokyti žmones naujų profesijų, pritaikytų konkretiems darbo rinkos iššūkiams, kuriuos lemia struktūriniai ekonomikos pokyčiai, kuriuos paspartina klimato kaita ir jos poveikis.
Dabartinės ekonominės krizės sąlygomis ES turi įsipareigoti politiškai ir finansiškai pagrindinėse ekologiškų technologijų palaikymo ir vystymo srityse, kad būtų galima kovoti su kaita, remti tarptautines prisitaikymo priemones, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir remiantis ES solidarumo principu teikti pagalbą nelaimių atvejais. Viso to rezultatas - ekologiškų darbo vietų sukūrimas naujose konkurencingose įmonėse.
Flaviu Călin Rus  
Ponios ir ponai, bet kokios diskusijos apie klimatą, ekosistemas ir energetiką yra nepaprastai reikšmingos, nes bet koks didesnis jų pokytis gali turėti įtakos šios planetos gyvavimui. Nepaisant įvairių priežasčių arba mokslinių argumentų, kuriuos pateikia įvairios mokslininkų grupės, vienas dalykas nekelia abejonių - mes susiduriame su visuotiniu atšilimu. Šis išsamus puikiai parašytas pranešimas be visos naudingos ir vertingos mums suteikiamos informacijos taip pat skatina mus užduoti šį klausimą: ką mes ketiname padaryti dėl savęs ir dėl ateities kartų?
Šiomis klimato kaitos aplinkybėmis manau, kad esama trijų rūšių projektų, kuriais turėtų užsiimti ES valstybės narės ir kuriuos turėtų remti pirmiausia:
1. Projektai, susiję su tipine politika, kuria siekiama kuo veiksmingiau valdyti energijos išteklius ir rasti sprendimus, kuriais būtų siekiama mažinti taršą, ypač pramonės srityse ir verslo parkuose.
2. Projektai, susiję su nukreiptų į švarių technologijų vystymą mokslinių tyrimų finansavimu.
3. Projektai, kuriais palaikomi skubūs konkretūs veiksmai, kuriais siekiama sukurti ekosistemas tiek Europos lygiu, tiek bet kokiame kitame pasaulio regione.
Daciana Octavia Sârbu  
Europos Sąjunga ėmėsi lyderės vaidmens kovoje su klimato kaita. Ilgalaikės pasaulio gamtinių išteklių veiksmingo valdymo strategijos sukūrimas padės pasiekti visuotinę ekonomiką, kurioje bus mažiau išmetama anglies dioksido.
Ši strategija turi būti pagrįsta solidarumo principu, kurio remiantis ketinama pasiekti turtingų ir besivystančių šalių, kurioms reikia pagalbos mažinant jų pažeidžiamumą klimato kaitos žalingo poveikio atžvilgiu, pusiausvyrą. Visuotinio atšilimo požymiai matyti iš skurdo, maisto produktų trūkumo ir ribotų energijos išteklių. Gerai žinoma tai, kad nafta nebėra pakankamai veiksmingas energijos šaltinis, galintis patenkinti paklausos lygį, kuris pagal paskaičiavimus iki 2030 m. turėtų išaugti ne mažiau kaip 60 proc. Alternatyvių šaltinių paieška ir protingas esamų išteklių naudojimas - tai iššūkiai, laukiantys ES ateityje. Žemės ūkis - viena iš labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų sričių dėl savo priklausomybės nuo meteorologinių sąlygų.
Žinant, kad šis sektorius aprūpina maisto ištekliais pasaulio gyventojus, tvarus dirvos ir vandens išteklių tvarkymas, derinamas su miškų ir biologinės įvairovės apsauga turės užimti svarbią vietą ilgalaikės visuotinio atšilimo poveikio problemos sprendimo strategijos darbotvarkėje.
Richard Seeber  
raštu. - (DE) Europa ir pasaulis šiuo metu susiduria su didelėmis problemomis. Kapitalo rinkos kriznėra vienintelopi problema. Be to, mes turime inicijuoti tvarią programą, kuria būtų siekiama kuo skubiau įveikti klimato kaitą. Tokia didelekonominir politinasociacija kaip Europos Sąjunga gali imtis svarbiausios partnerės vaidmens kovoje su klimato kaita.
Šia prasme jau žengtas pirmasis žingsnis - Europos Sąjunga susitardėl privalomų klimato tikslų ir, 2008 m. gruodžio mėn. priėmus klimato kaitos dokumentų paketą, ji gavo daug tinkamų priemonių apsaugai nuo vykstančios klimato kaitos. Dabar svarbiausias prioritetas - tarptautinio susitarimo sudarymas Kopenhagoje, nors ir vengiant deindustrializacijos ir bereikalingos naštos Europos ekonomikai. Vietoj to turėtume didinti investicijas į ekologiškas technologijas ir mokslinius tyrimus jų srityje. Taip Europa gali žengti pirmyn ne tik aplinkos apsaugos, bet ir ekonomikos srityje.
Theodor Dumitru Stolojan  
Europos Sąjunga tampa pagrindine veikėja, kuri imasi konkrečių priemonių priimdama politiką, kuria tiesiogiai sprendžiamos klimato kaitos keliamos visuotinės problemos.
Europos politika šioje srityje gali tapti daug veiksmingesne pasaulio lygiu ir ES, jeigu: a) Europos pastangos bus remiamos ES nepriklausančių kitų galingų pramoninių šalių pastangomis; b) branduolinenergetika bus skatinama, o ne varžoma bent jau artimiausius 30-40 metų, kol bus sukurta technologija, gebanti naudoti atsinaujinančius išteklius, kuri dėl savo kainos taps prieinama rinkai neteikiant dotacijų; c) Europos Komisija teiks didesnę paramą projektams, kuriais bus siekiama taupyti energiją ir išgauti ją iš biomasės, įskaitant technologijos perkėlimą į mažiau išsivysčiusias ES valstybes nares, turinčias dideles žemės ūkio galimybes.
Rumunija toliau vystys savo elektros gamybos branduolinę programą. Taip pat ji modernizuos savo anglimi kūrenamas elektrines ir padidins savo pastangas siekiant gaminti energiją iš biomasės. Atsižvelgiant į tai mums reikia partnerysčių su valstybėmis narėmis; todėl raginame Europos Komisiją paspartinti Europos lėšų skyrimo procedūrų supaprastinimo procesą.
Csaba Sándor Tabajdi  
raštu. - (HU) Aplinkosaugos investicijos turi vaidinti pagrindinį vaidmenį valstybės ekonominių paskatų paketuose, kurie numatomi neigiamų tarptautinės ekonominės krizės padarinių neutralizavimui. Šios investicijos, kurios bus naudojamos atsinaujinantiems energijos šaltiniams naudoti, energijos vartojimui apriboti ir išmetama, anglies ir kitų išmetamųjų šiltnamio sukeliančių dujų kiekiui mažinti, teikia ne tik ekonominę, bet ir didelę socialinę naudą. Vengrija suinteresuota, kad šiuo klausimu ES valstybės narės koordinuotų ir kartu didintų savo pastangas. Nustatant aplinkos apsaugos tikslus mums taip pat reikia būti dėmesingiems ES valstybių narių ekonominiam ir socialiniam pajėgumui. Mes turime nustatinėti tik pasiekiamus tikslus, atsižvelgdami į jų poveikį ekonominei krizei. Šiuos tikslus galima pasiekti tik su sąlyga, kad visuomenbus solidari. Kad tai įvyktų, vyriausybės veiklos nepakanka; reikia, kad palaipsniui pasikeistų visuomenės požiūris. Visos konkrečios rekomendacijos Karlo-Heinzo Florenzo pranešime nurodytiems veiksmams, pvz., remti nulinės energijos "pasyvių namų" statybą, sukurti Europos mokslinių tyrimų atsinaujinančių energijos šaltinių srityje rėmimo fondą, sujungti energetinius tinklus Europos lygiu ir informuoti ES piliečius ir ypač vaikus, padeda pakeisti socialinį požiūrį.
Be to, mums reikia siekti užtikrinti, kad mes išsaugotume Europos technologinį pranašumą vystydami aplinkos apsaugą 21-ajame šimtmetyje ir kad paverstume jį ekonominiu ir socialiniu pranašumu. Žinant didžiulį Vengrijos žemės ūkio turtą, gali atsiverti puikios galimybės gaminti energiją iš biomasės arba pakartotinai panaudoti gamyklų ir gyvūnų šalutinius produktus ir kitoms komercinėms reikmėms netinkamus atliekų produktus biodujų forma.
