Pranešimas: Milan Zver "Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas" - pranešimas: Mary Honeyball "Ankstyvasis mokymasis" - pranešimas: Marietje Schaake "ES išorės veiksmų kultūriniai aspektai" - pranešimas: Marie-Thérèse Sanchez-Schmid "Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas" - "Sarajevas - 2014 m. Europos kultūros sostinė" (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendra diskusija tokiais klausimais:
M. Zvero pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu "Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas",
M. Honeyball pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl ankstyvojo mokymosi Europos Sąjungoje",
M. Schaake pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų,
M.-T. Sanchez-Schmid pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo, ir
žodinis D. Pack klausimas Komisijai Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl Sarajevo - 2014 m. Europos kultūros sostinės - B7-0215/2011).
Milan Zver
Pone pirmininke, visų pirma norėčiau pasakyti, kad per rytinį posėdį pamatysime tikrą mūsų Kultūros, švietimo ir jaunimo komiteto darbo įrodymą. Esu dokumentų rinkinio, labai svarbaus pranešimo dėl judaus jaunimo, grindžiamo Europos Komisijos komunikatu, pranešėjas. Šiuo momentu norėčiau padėkoti savo kolegoms už tai, kad man suteikgalimybę rengti šį pranešimą, taip pat norėčiau padėkoti Europos Komisijai, kuri taip pat rengšį pranešimą ir kuri į svarbiausius ES dešimties metų plėtros plano prioritetus įtraukproblemas, su kuriomis susiduria jaunimas.
Rengdamas šį pranešimą bendradarbiavau su daugeliu suinteresuotųjų šalių, ypač su jaunimo atstovais tiek iš valstybių narių, tiek iš likusios Europos dalies, pvz., su Europos jaunimo forumu. Surengėme gana daug susitikimų ir konferencijų. Taip pat bendradarbiavau su Regionų komitetu ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, todėl šis pranešimas yra daugelio nuomonių apsikeitimo jį rengiant rezultatas. Taip pat norėčiau paminėti, kad šio pranešimo tvirtinimo metu mano kolegos Parlamento nariai iš kitų frakcijų parodgana konstruktyvią poziciją. Atsižvelgdamas į tai norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams, ypač tiems, kurie atliko gerą darbą, dėl kurio šiandien turime pateiktą tokį pranešimą, koks jis yra dabar.
Norėčiau pabrėžti, kad pagal įvairius tyrimus jaunimas, kuris pasinaudoja galimybe studijuoti arba dirbti užsienyje, geriau mokosi mokykloje, jis sėkmingesnis ir konkurencingesnis ieškant darbo ir, tuo labiau, integracijos į visuomenę požiūriu. Tačiau vieni politikai negali jaunimui garantuoti gerų mokyklų, gero išsilavinimo arba gerų darbų. Vis dėlto ką jau ką, o palankias sąlygas, kurios padėtų jaunimui pasiekti šiuo tikslus, jie gali suteikti. Šios sąlygos greičiausiai yra susijusios su mokyklinio švietimo sistemų modernizavimu. Europa ir ypač valstybės narės sprendžia svarbų uždavinį - per šį dešimtmetį, pvz., pagerinti profesinį švietimą ir mokymą ir padaryti jį patrauklesnį, taip pat pagerinti jo kokybę. Kitame dešimtmetyje Europos ekonomikai labai reikės profesinių kvalifikacijų. Dar 2020 m., mano skaičiavimais, ne mažiau nei 50 proc. visų darbų bus reikalingas toks švietimas ir mokymas. Todėl profesinis švietimas ir mokymas tebėra vienas iš mūsų politikos, taip pat valstybių narių politikos prioritetų.
Tačiau Bolonijos proceso reformos tęsimas yra dar svarbesnis. Europos universitetai turėtų palaikyti dar glaudesnį ryšį su ekonomika ir plačiąja visuomene. Europos universitetai taps konkurencingesni, kai skirs daugiau dėmesio rinkos ir ekonomikos poreikiams ir kai sugebės rasti papildomų finansavimo išteklių. Akivaizdu, kad Europoje turime pernelyg mažą aukštojo mokslo finansavimą. Europos šalys, Europos Sąjungos valstybės narės nepakankamai investuoja į studentus ir tai yra gana didelproblema.
Akivaizdu, kad remdamasi šiuo prioritetu Europos Sąjunga taip pat nustatkitus siektinus tikslus: sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų procentą, dabar jis yra 16 proc., taigi nepagrįstai didelis, todėl mums reikia jį sumažinti iki 10 proc. Panašiai, šį dešimtmetį mums reikia daugiau labai išsilavinusios darbo jėgos, jeigu Europa ketina išsaugoti savo konkurencinį pranašumą prieš kitas pasaulio dalis.
Kadangi mano laikas baigėsi, paprašysiu dviejų minučių vėliau, po diskusijos, kad pateikčiau išsamesnę informaciją.
Mary Honeyball
pranešėja. - Pone pirmininke, iš tiesų esu patenkinta turėdama galimybę pristatyti savo pranešimą dėl ankstyvojo mokymosi Europos Sąjungoje, kuris yra itin svarbus švietimo aspektas, kuriam iki šiol tikrai neskyrėme daug dėmesio.
Ypač norėčiau padėkoti Komisijos narei A. Vassiliou ir jos kabinetui, su kuriuo labai glaudžiai bendradarbiavome šiuo klausimu, ir Tarybai pirmininkaujančiai Vengrijai, kuri ankstyvąjį mokymąsi laikvienu iš savo svarbiausių prioritetų. Ši partnerystbuvo labai rezultatyvi visais aspektais ir padėjo mums atlikti šiame pranešime atspindimą darbą.
Taip pat norėčiau padėkoti visiems šešėliniams pranešėjams iš kitų frakcijų. Kaip savo pranešime sakM. Zver, dirbome itin gerai ir komitete vienbalsiai patvirtinome pranešimą dėl ankstyvojo mokymo, o tai tiesiog rodo, kad šiuo klausimu yra įvairus politinis palaikymas.
Žinome, kodėl iš tiesų taip yra: viena iš pagrindinių priežasčių yra ta, kad ankstyvasis mokymas yra labai svarbus. Ankstyvasis įsikišimas gali nulemti visas vaikų gyvenimo galimybes ne tik tada, kai jie mokosi švietimo sistemoje, bet ir vėliau gyvenime. Buvo atlikti moksliniai tyrimai, iš jų dauguma, bijau, buvo atlikti ne ES, rodo, kad jei vaikams suteikiama parama ir viskas, ko jiems reikia esant jauniems, tai padeda jiems vėlesniame gyvenime: dėl to sumažėja nusikalstamumas, pagerėja sveikata ir sumažėja nedarbas, todėl tai naudinga mums visiems.
Vaikai patys daugeliu atvejų pasieks daugiau mokykloje, jie gaus geresnius pažymius, bus aukštas jų užimtumo lygis ir jie turės geresnį darbą, taip pat bus geresni jų šeimos santykiai - kaip ir jų sveikata. Taigi, dėl to turime daryti viską, nes visa tai naudinga.
ES yra įvairių tipų nuostatų dėl ankstyvojo amžiaus, todėl mano pranešime pasakėme, kad norime į tai atsižvelgti ir tai išlaikyti. Kiekviena valstybnartai daro skirtingai, nes ankstyvojo amžiaus vaikai užaugo savo sistemose. Tai dar labiau sukomplikavo tai, kad amžius, nuo kurio mokiniai pradeda įstatymu nustatytą mokslą, taip pat valstybėse narėse skiriasi. Taigi, ieškojome ne universalaus sprendimo, o nagrinėjome, kaip nustatyti vertybes ir principus bei gaires valstybėms narėms, kad būtų galima sukurti Europos bendrų tikslų ir bendrų vertybių bei bendrų teisių pagrindą.
Taigi, šis pranešimas yra būtent apie tai: jis iš tiesų yra apie pagrindo sukūrimą. Siekdami tai padaryti, žinoma, pradėjome nuo vaiko. Gynėme labai į vaiką orientuotą požiūrį į ankstyvąjį švietimą ir priežiūrą ir didžiausią dėmesį skyrėme svarbiausiems vaiko interesams. Mes pasinaudojome moksliniais tyrimais iš viso pasaulio, o mano pranešime nagrinėjami šie klausimai: bendravimas su tėvais, kuris yra labai svarbus ankstyvajame mažų vaikų amžiuje; personalas ir paslaugų kokybbei reikalingos kvalifikacijos; ankstyvojo amžiaus paslaugų įtraukimas į kitas valstybių narių švietimo sistemas. Taigi, aptarėme pagrindines sritis, kurios yra būtent tos sritys, kurioms ateityje turėtume skirti daugiausia dėmesio.
Darbuotojų kvalifikacija yra itin svarbi, tačiau šioje srityje jiems jos labai trūksta. Atrodytų, kad turėtų būti laikomasi nuomonės, jog vaikus gali prižiūrėti bet kas, tačiau iš tiesų taip nėra. Mums reikia daug galvoti apie kvalifikacijas, kurias būtų galima perkelti ir pripažinti visoje ES. Mums taip pat reikia išsiaiškinti galimybę pasinaudoti ankstyvojo švietimo paslaugomis, kad tie, kuriems jų reikia, galėtų jas gauti.
Baigėsi mano keturios minutės, tačiau noriu pasilikti šiek tiek laiko šios diskusijos pabaigai, todėl tiesiog norėčiau baigti pasakydama, kad šio griežto taupymo metu ir ekonominių sunkumų laikais turime įsitikinti, kad ankstyvasis amžius vis dar yra darbotvarkėje ir kad mes vis dar darome tai, ką reikia daryti šioje svarbioje srityje.
Marietje Schaake
pranešėja. - Pone pirmininke, prieš aptardama keletą šio nuodugnaus pranešimo dėl kultūros vaidmens ES išorės veiksmuose aspektus noriu nuoširdžiai padėkoti savo Kultūros ir švietimo komiteto kolegoms už jų konstruktyvų bendradarbiavimą ir už tai, kad per balsavimą Komisijoje buvo vienbalsiai patvirtintas mūsų darbas. Žinoma, pilietinvisuomenir kitos suinteresuotosios šalys taip pat įnešlabai naudingą įnašą.
Kultūra liberalios demokratijos visuomenėje yra savaime vertinga. Ji praturtina žmonių gyvenimą. ES garsėja kultūrų įvairove, o kartu ir tuo, kad yra vertybių, vienodai taikomų visiems piliečiams, bendrija. Šias Europos vertybes, pvz., pagarbą žmogaus teisėms, demokratijai ir pagrindinėms laisvėms, taip pat išreiškia ir mūsų kultūros produktai. Kultūrintapatybė, vertybės ir ES pozicija pasaulio arenoje - visa yra susiję. Europos interesai yra tenkinami, kai kultūriniai aspektai yra strategiškai pabrėžiami bendradarbiavimu ir partneryste, taip pat įgyvendinant kultūrines programas ir tada, kai kultūriniai aspektai yra neatskiriama ekonomikos, užsienio ir saugumo bei plėtros politikos dalis. Dalijantis literatūros, kino, muzikos ir paveldo vertybėmis atsiveria supratimo durys, tarp žmonių tiesiami tiltai.
Be to, ES turi vertingos patirties, kuria galėtų pasidalyti - kaip išvengti konfliktų ir kurti stabilumą bendrų interesų ir tarpusavio supratimo priemonėmis. Kuriant išorės veiksmų tarnybą svarbu vaidmenį, kurį kultūra atlieka ir turėtų atlikti, įtraukti į ES išorės veiksmus ir optimizuoti. Ji turėtų būti esminsudedamoji dalis, horizontaliai integruota į plačios išorės politikos sritis, sudarančias ES užsienio politiką: ir į prekybos santykių, ir į plėtros bei kaimynystės, ir į vystomojo bendradarbiavimo bei bendrą užsienio ir saugumo politiką.
Kultūra turi ir ekonominę vertę. Europos kultūros pramonprisideda prie Europos verslumo, naujovių ir verslo, dėl ES kultūrų įvairovės Europa tapo patraukliausia pasaulio turistų lankoma vieta. Žinios ir tarptautiniai įgūdžiai yra gyvybiškai svarbūs švietimui ir užimtumui, kaip nurodyta strategijoje "Europa 2020", tačiau kultūrą galima suprasti ir kaip mechanizmą, padedantį skatinti demokratijos plėtrą, žodžio laisvę, integraciją, plėtrą, švietimą, susitaikymą ir daug kitų dalykų.
Dėl labai didelės kultūrinių santykių su trečiosiomis šalimis įvairovės politika yra suskaidyta, ją reikia paversti koordinuotesne ir darnesne ES strategija. Nusprendėme pabrėžti organizacines ir politines sistemas, kurios reikalingos, kad kultūros vaidmuo ES išorės veiksmuose būtų optimaliai koordinuojamas. Tuštumos užpildymas tokiu turiniu neturėtų būti pernelyg daug valdomas ir reglamentuojamas "iš viršaus į apačią".
Europos piliečiams lengviausia gauti naudos, kai pasaulio arenoje ES veikia kaip pasaulinio masto veikėja. Tam reikia, kad lėšos būtų naudojamos veiksmingiau ir kad būtume informuoti apie Europos konkurencinę poziciją ir apie pastangas pritraukti turistus, talentus, menininkus, verslo įmones ir studentus. Turime kalbėti vienu balsu ir žinoti apie, tarkim dviejų, Kinijos ir Jungtinių Valstijų kultūros programų konkurenciją. Tačiau nėra jokio poreikio iš naujo išrasti ratą. ES turi daug valstybių narių ir įvairių kultūros institucijų, pvz., Alliance française ir Britų tarybos geriausios praktikos pavyzdžių.
Kitas aspektas, labai žinomas mūsų XXI amžiuje, yra vis svarbesnis naujųjų technologijų ir kultūros, ir tarptautinių santykių srityse atliekamas vaidmuo. Žmonės vis labiau priklauso nuo interneto dėl galimybės gauti informaciją, tačiau jie save gali laisvai išreikšti tik tada, kai ši informacija ir bendravimas nėra cenzūruojami. Šios technologijos vis labiau palengvina naudojimąsi teise į kultūrinį vystymąsi ir kitomis pagrindinėmis teisėmis. Naujoji žiniasklaida taip pat suteikia galimybę susipažinti su kultūros turiniu, o Europos kultūros gėrybių ir turinio visuotinio suvienijimo galimybėmis reikėtų džiaugtis ir jas puoselėti, pvz., per skaitmeninę biblioteką "Europeana", muziejų interneto svetaines ir festivalius. Svarbu, kad ES rengia interneto laisvės strategiją. Prie kai kurių šio pranešimo rekomendacijų grįšiu paskutinėje savo kalbos dalyje.
Doris Pak
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, sekdama M. Schaake norėčiau pradėti tardama keletą žodžių apie svarbų jos parengtą pranešimą. Negalima pervertinti ES išorės politikos kultūrinio aspekto. Todėl mums reikia - kaip ji jau sak- nuoseklios kultūros vaidmens ES išorės politikoje strategijos.
Kultūros diplomatija svarbų vaidmenį turi atlikti užmezgant sėkmingus santykius su trečiosiomis šalimis, todėl daugelyje šalių yra nacionalinių kultūros institutų tinklas, EUNIC, kuriuo galima pasinaudoti. Yra labai daug žmonių, kurie prisijungprie šio tinklo ir kurie yra pasirengę padėti.
Dabar džiaugiuosi galėdama pereiti prie šiandienos antro klausimo, kuriuo jau kalbėjo M. Zver, būtent judaus jaunimo klausimo, kuris, žinoma, yra pavyzdinstrategijos "Europa 2020" iniciatyva. Ši pavyzdininiciatyva skirta mokymo ir švietimo srities vykdytojams skatinti, kad jie daugiau dėmesio skirtų šioms politikos sritims. Mums reikia kvalifikuotesnių žmonių. Mums reikia žmonių, kurie dėl padidėjusių judumo galimybių iš patirties pažintų Europą. Mums reikia išlaisvinti jaunimo potencialą jam padedant savo sėkmingomis programomis. Visa tai turi turėti didžiulį poveikį žinių visuomenės konkurencingumui.
Kalbant apie mokymąsi visą gyvenimą, mūsų esamomis programomis Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig daugeliui žmonių buvo suteiktos puikios galimybės atrasti Europą jos įvairovėje, įgyti patirties ir pagerinti savo kalbos įgūdžius. Be to, šiomis aplinkybėmis reikėtų nenuvertinti programos "Veiklus jaunimas" ir Europos savanorių tarnybos reikšmės.
Šiandienos diskusijos taip pat turi būti ženklas Komisijai, kad privalome toliau vykdyti šias plačiu mastu palankiai priimtas programas, taip pat toliau numatyti galimybes kitos kartos švietimo ir jaunimo programose ir kad jos turi būti atitinkamai finansuojamos pagal jų svarbą. Kiekvieną šioje srityje išleistą eurą neilgai trukus grąžins visa visuomenė.
Dabar pereisiu prie kito klausimo, būtent Sarajevo. Europos istorijoje ir kultūroje Sarajevui skirta ypatinga vieta. Miestą pavadindami 2014 m. Europos kultūros sostine galėtume parodyti svarbų ženklą daugiataučiam miestui bei Bosnijos ir Hercegovinos valstybei ir taip galėtume priversti šios šalies politikus persvarstyti savo idėjas. Be to, tai yra miestas, kuris priverčia aiškiai suprasti, kaip stipriai nuvylEuropa ir kaip svarbu veikti kartu. Tai būtų simboliškas žingsnis, nes Sarajeve vyko žudynės, kuriuos buvo priežastis 1914 m. pradėti Pirmąjį pasaulinį karą. Tokia yra 2014 m. datos pasirinkimo priežastis - šimtas metų nuo šio istorinio įvykio.
Per Bosnijos karą, nuo 1992 iki 1996 m. Sarajevas patyrilgiausią sostinės apgultį šiuolaikinėje karybos istorijoje. Norėčiau jums priminti vieną dieną Sarajeve, būtent 1992 m. gegužės 28 d. Juodai apsirengęs violončelininkas Vedran Smajovic grojo Tomaso Albinonio "Adagio". Jo scena buvo nuniokotos Sarajevo nacionalinės bibliotekos griuvėsiai; jo auditoriją sudarmažos žmonių, kurie liko nepaisydami miesto apsiausties ir kurie klausėsi jo muzikos, grupelės. 22 dienas jis grojo įvairiose Sarajevo griuvėsių vietose. Tai buvo rekviem žmonėms, nužudytiems tomis tamsiomis dienomis. Buvau sujaudinta ir nepaprastai sužavėta drąsa ir drąsinančiu violončelininko bei jo auditorijos elgesiu. Tai, ką šie žmonės išreišksavo elgesiu susidūrus su siaubu ir netektimis, mane visiems laikams susiejo su Sarajevo miestu.
Šio miesto kultūrinis gyvenimas niekada nesustojo. Žiemos festivalis vyko net ir pačiomis nepalankiausiomis aplinkybėmis. Kiekvienais metais ten vyksta visų tautybių žmonės. Kiekvienais metais čia vyksta žiemos festivalis, vaikų festivalis ir kino filmų festivalis. Įvairių šalių, nuo Korėjos iki Australijos, nuo Bulgarijos iki Švedijos, kino filmų kūrėjai vyksta į Sarajevą; vyksta bendras kino filmų pristatymas. Miestas saugojo ir puoselėjo jam būdingą daugiakultūriškumą - lygiai taip pat kaip politinaplinka vis labiau grūdino etniniuose apkasuose. Jau vien dėl to šis miestas yra vertas galimybės parodyti savo milžinišką daugiakultūrį potencialą.
Sarajevas ketina prašyti suteikti šį vardą pagal leidžiančią nukrypti nuostatą ir jau pradėjo didelius pasiruošimo darbus. Visi puikiai žinome, kad, jei šiandien patvirtinsime savo pasiūlymą, prašysime leisti nukrypti nuo Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo. Tačiau, jeigu šiandien šis Parlamentas parodytų savo paramą Sarajevo kandidatūrai, patikėčiau Tarybos išmintingumu ir įžvalgumu, nes mūsų argumentai iš tiesų yra nepaneigiami. Ypač šiuo metu Bosnijai ir Hercegovinai bei Sarajevo miestui reikalingas ženklas, kad ne viskas prarasta ir kad Europa taip pat remia jų pastangas.
(Plojimai)
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, mūsų šio ryto diskusijoje svarstomas klausimas nėra tik apie ekonominį modelį ar teisines sistemas. Čia kalbame apie kultūrą ir civilizaciją.
Kokią vietą Europa nori skirti kultūrai? Kokios įtakos norime savo darbams ir savo kūrybai? Skaitmeninrevoliucija, susijusi su globalizacija ir augančia prekyba verčia mus persvarstyti savo kultūrinį ir ekonominį modelį. Kokia kryptimi žengiančią norėtume matyti Europą, kai yra internetas ir skaitmeninžiniasklaida? Politika yra numatymo ir pasiruošimo tam, ko norėtume, kad mums nereikėtų taikstytis su tuo, ko nenorime, menas.
Amerikos kino filmų kūrėjas James Cameron savo filmui "Avatar" išleido sumą, lygią 2007-2013 m. Europos Sąjungos "kultūros" programos biudžetui. Ar būsime kultūros produktų, kurie priklauso nebe mums, o tokioms tarptautinėms oligopolijoms kaip "Google", "iTunes", "Amazon" ar "Hollywood", vartotojai neturėdami galimybės apginti savo vertybių?
Šįryt galvojame apie iššūkius, su kuriais XXI amžiaus globalizuotame pasaulyje susiduria kultūra. Europos Komisija, praėjusiais metas paskelbusi savo žaliąją knygą, galiausiai įvertino mūsų kūrybinio ir kultūros sektoriaus potencialą. Europos Sąjunga turi kultūros paveldą ir kultūros vertybes, taip pat itin dinamišką ir aktyvų kino filmų sektorių. Šiais metais Kanų festivalyje MEDIA programa švenčia dvidešimtąsias savo metines ir remia 20 besivaržančių filmų, taip pat festivalius, atlikimo meną ir dideles parodas, kurios vyksta visus metus ir visoje Europoje.
Be to, per pastarąjį dešimtmetį, nepaisant nuosmukio, kūrybos ir kultūros pramonės sektorius nuolat daro pažangą. Skaičiai iškalbingi. 2003 m. šio sektoriaus apyvarta buvo 654 mlrd. EUR. Jis sukūr2,6 proc. Bendrijos BVP ir jam teko 3,1 proc. visų Europos Sąjungos darbo vietų, arba 5,8 mln. žmonių. 2008 m. jo apyvarta jau sudar860 mlrd. EUR ir jam teko 14 mln. darbo vietų ir beveik 7 proc. BVP. Tai sudaro daugiau nei automobilių pramonę ir žemės ūkio pramones kartu sudėjus.
Dėl dvejopo šių sektorių pobūdžio, kuris kartu yra ir ekonominis, ir kultūrinis, jie tampa svarbiomis poveikio priemonėmis siekiant tvaraus, pažangaus ir integracinio Europos ekonomikos augimo - trumpai tariant, strategijos "Europa 2020" tikslais. Jie ne tik ekonominis turtas, bet ir kultūrų įvairovės palaikymo ir praturtinimo priemonė. Jie prisideda prie socialinės sanglaudos, regionų patrauklumo didinimo ir Europos Sąjungos įtakos pasaulio mastu. Laikas Bendrijos lygmeniu duoti impulsą tikram postūmiui, kuriuo būtų išlaisvinamas jų potencialas ir skatinamas jų vystymasis.
Taigi, norėjau išaiškinti daug veiksmų krypčių siekiant paremti šių sektorių augimą. Šios priemonės turi kelis aspektus. Pirma, siekimas, kad švietimas ir mokymas būtų mūsų strategijos pagrindas. Viena vertus, Europa privalo nuo labai jauno amžiaus skatinti kūrybingus talentus, didinti jaunimo informuotumą apie kultūrą ir plėtoti universitetų ir įmonių partnerystę. Kita vertus, ji turėtų suteikti galimybę tiems, kurie dirba kultūros sektoriuje, mokytis naujų technologijų ir verslininkystės, taip pat skatinti keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir perduoti praktinę patirtį. Antra, svarbu, kad autorių teises pritaikytume skaitmeniniam amžiui. Iš tiesų dabartinautorių teisų įsigijimo tvarka yra pernelyg suskaidyta ir pernelyg sudėtinga.
Trečia itin svarbi mūsų strategijos dalis turėtų būti kūrybiškumo apsauga. Intelektinnuosavybyra didelis turtas. Kūrybiškumas, kuriam kenkiama, yra kūrybiškumas, kuriam lemta išnykti. Kūrėjų judumą būtina skatinti. Europos Sąjunga privalo dirbti siekdama įdiegti Europos standartus, kad kūrėjai galėtų naudotis geromis darbo sąlygomis ir socialine apsauga. Ji privalo palengvinti kūrinių įsigijimą, platinimą ir judėjimą, patvirtinti apmokestinimą, pvz., mažesniu PVM, taikomu kultūrinėms prekėms, ir galiausiai padėti finansavimu. Kai reikia finansuoti MVĮ, privatūs investuotojai tai daro nenoriai. Nėra visiškai išnaudojamos viešojo finansavimo, ypač struktūrinių fondų, galimybės. Kūrybiškumas ir kultūra turi būti laikomi esminiais mūsų politikos aspektais, todėl, šiuo aspektu, Europa pati privalo juos skatinti.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Pone pirmininke, žinoma, suprantate, jog užtruksiu kiek ilgiau nei penkias minutes, kad atsakyčiau į klausimus dėl penkių pranešimų.
Norėčiau padėkoti M. Zverui už jo pranešimą dėl judaus jaunimo. Iš tiesų vertiname jo, taip pat jo šešėlinių pranešėjų pastangas nagrinėjant šią labai svarbią temą. Iš pranešimo aišku, kad pagrindinis pranešimo "Judus jaunimas" tikslas - padėti Europos jaunimui įgyti įgūdžių ir patirties, reikalingų norint, kad sektųsi dabartinėje vis labiau tarptautinėje žiniomis pagrįstoje ekonomikoje.
Visų pirma mūsų tikslas - sukurti aplinką, kurioje kiekvienas jaunas žmogus galėtų išnaudoti savo galimybes. Būtent dėl to Komisija ėmėsi veiksmų siekdama paremti valstybes nares, gerinančias švietimo ir mokymo nuo ankstyvosios vaikystės iki aukštojo mokslo kokybę ir tinkamumą. Būtent dėl to nustatėme priemones, kuriomis siekiama dar padidinti esamas jaunimo judumo galimybes ir būtent dėl to mes, mano Komisijos kolega L. Andor ir aš, tiek daug dėmesio skyrėme sąlygų į darbo rinką įsiliejančiam jaunimui gerinimui.
Siekiant šio tikslo, kaip taip aiškiai matyti iš M. Zvero pranešimo, reikalingas ilgalaikis investavimas į švietimą ir mokymą visais lygmenimis, ir, žinoma, savo vaidmenį turi atlikti Europa. Štai kodėl taip atkakliai įrodinėjau, kad laikotarpio po 2013 m. naujos kartos švietimo, mokymo ir jaunimo programoms reikia didesnių išteklių.
Noriu pasinaudoti šia proga ir tiesiogiai atsakyti į du pranešime keliamus klausimus. Pirma, norėčiau jus nuraminti dėl požiūrio į aukštojo mokslo sistemų skaidrumo didinimą. Kaip nurodoma pranešime, mūsų galutinis tikslas yra pagerinti būsimiems studentams ir kitiems teikiamą informaciją įvairiais institucijų veiklos ir veiklos rodiklių aspektais. Norime sukurti priemonę, kuria, į ją įtraukiant daugiau įvairių koeficientų, būtų galima pašalinti esamus universitetų reitingų sistemų trūkumus. Mes neketiname skelbti universitetų reitingų lentelės.
Antra, atsižvelgdama į pranešime išdėstytą raginimą imtis veiksmų siekiant pašalinti kliūtis judumui, norėčiau pabrėžti, kad Tarybos rekomendacija, skirta valstybėms narėms paskatinti daryti būtent tai, artimiausiomis dienomis turi būti patvirtinta Tarybos. Ja bus pažymėtas tolesnis žingsnis siekiant mūsų svajonės - išplėsti judumo galimybes.
Baigdama kalbėti judaus jaunimo klausimu norėčiau dar kartą padėkoti pranešėjui ir gerbiamiesiems Parlamento nariams už jų paramą.
Ankstyvojo mokymosi klausimu norėčiau padėkoti M. Honeyball už jos pranešimą ir už jos pasirinktą konstruktyvų požiūrį į ankstyvojo mokymosi ir priežiūros problemą. Mažų vaikų ugdymas ir priežiūros paslaugos, kurios būtų visuotinai prieinamos, įtraukios ir geros kokybės, visų pirma padėtų suderinti šeiminį gyvenimą ir darbą. Antra, jos būtų mokymosi visą gyvenimą, socialinės integracijos, asmeninio tobulėjimo ir galimybių vėliau gyvenime įsidarbinti pagrindas. Ankstyvas investavimas yra daug veiksmingesnis nei vėlesnis kišimasis.
Todėl Komisija labai vertina Parlamento požiūrį, pagal kurį daugiausia dėmesio skiriama ilgalaikei investavimo į ankstyvąjį ugdymą naudai. Komisija pritaria Parlamento išreikštam požiūriui, kad reikalingas labiau vaikui skirtas požiūris. Be turimų vietų skaičiau klausimo, turime Europos ir nacionaliniu lygmeniu spręsti kokybės klausimą. Pvz., kalbu apie personalo komplektavimą ir personalo kvalifikaciją, priežiūros ir ugdymo integraciją bei aktyvų bendravimą su tėvais, kurie yra pirmieji savo vaikų ugdytojai. Komisija palankiai vertina raginimą atlikti daugiau šios srities Europos mokslinių tyrimų ir veiksmingiau išnaudoti esamas finansines priemones, pvz., struktūrinius fondus ir mokymosi visą gyvenimą programas. Taip pat palankiai vertiname didžiulį dėmesį būtinybei Europos lygmeniu nustatyti gerosios praktikos pavyzdžius ir jais keistis.
Pereidama prie M. Schaake pranešimo dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų, sveikinu M. Schaake, savo iniciatyva parengusią šį puikų dokumentą. Jame teisingai pabrėžiamas kultūros, ne tik kaip žmones sujungiančio tilto, bet ir kaip pagrindinio aspekto propaguojant mūsų vertybes pasaulio mastu, vaidmuo. Kartu jame reikalaujama strategiškesnio požiūrio į ES ir trečiųjų šalių kultūrinį bendradarbiavimą. Šiame pranešime taip pat pateikiami įdomūs pasiūlymai, kaip Europos išorės veiksmų tarnyba galėtų imtis tikrai Europos kultūrinės diplomatijos kūrimo uždavinio.
Šiuo aspektu, ponia M. Schaake, norėčiau paminėti du konkrečius jūsų pranešimo punktus. Pirma, norėčiau pabrėžti jūsų rekomendacijos dėl nuoseklios ir visapusiškos kultūros diplomatijos strategijos ES institucijų lygmeniu aktualumą. Antra, norėčiau paminėti idėją Europos išorės veiksmų tarnybai suteikti tikrą kultūros diplomatijos aspektą. Vienas iš šių pastangų aspektų būtų kultūros atašpaskyrimas didžiausiose pasaulio sostinėse. Sukūrus tokius postus būtų geriau koordinuojama tiek esamų valstybių narių ambasadų kultūros atašė, tiek turinčių atstovybes vietose nacionalinių institutų veikla, visų pirma per Europos Sąjungos nacionalinių kultūros institutų tinklą (EUNIC). Man buvo malonu dalyvauti pastaruoju metu tiek Kinijoje, tiek Brazilijoje vykusiuose EUNIC susitikimuose ir iš dalyvių išgirsti, kad jiems labai reikalingas bendradarbiavimas ir koordinavimas, kad galėtų propaguoti mūsų kultūrą tose šalyse, kuriose tarnauja.
Kalbant apie visame pasaulyje atsirandančius mūsų strateginius partnerius, neseniai matėme, kaip kultūra gali tapti neatskiriama mūsų išorės santykių dalimi. Labiau nei kada nors anksčiau esu įsipareigojusi siekti pažangos šiuo labai svarbiu Europos kultūros darbotvarkės aspektu.
Dabar pereinu prie M.-T. Sanchez-Schmid pranešimo dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo. Norėčiau padėkoti Parlamentui ir ypač M.-T. Sanchez-Schmid už šį labai gerą pranešimą. Man malonu, kad jūsų pranešime ir mūsų analizėje išreikštos nuomonės yra labai panašios. Sutinkame, kad kultūros ir kūrybos sektoriai yra galingas ne tik darbo vietų, ekonomikos augimo ir uždarbio iš eksporto, bet ir socialinės įtraukties bei kultūrų ir kalbų įvairovės, taip pat Europos Sąjungos ir kitų šalių kultūrų dialogo, variklis. Kaip teisingai sakėte pranešime, šie sektoriai turės itin daug prisidėti prie strategijos "Europa 2020", todėl ateinančiais metais ES jiems turi būti skiriamas didesnis dėmesys.
Taip pat pritariame nuomonei, kad jų potencialas nėra visiškai išnaudojamas. Jei norime, kad šie sektoriai atsiskleistų visiškai, turime daryti pažangą įvairiose srityse: įgūdžių pritaikymo ir kompetencijos didinimo, finansavimo galimybių, verslo aplinkos gerinimo, tarpvalstybinės cirkuliacijos ir naujų paskirstymo modelių rėmimo, šių sektorių potencialo didžiausio išnaudojimo regioninei ir vietinei plėtrai, jų šalutinio poveikio inovacijoms rėmimo ir kūrybiškos Europos propagavimo pasaulio mastu. Ši išvada taip pat daroma iš konsultacijų, kurias pradėti paskatino mūsų žalioji knyga, į kurią skubiai reagavo 350 valdžios institucijų, plačioji visuomenė, pilietinės visuomenės institucijos ir įmonės, visoje Europoje veikiančios kultūros srityje.
Džiaugiuosi, kad Europoje ir Europos institucijose mūsų žalioji knyga sukėllabai turiningas diskusijas dėl tinkamos aplinkos sukūrimo siekiant patenkinti konkrečius verslumo ugdymo poreikius, kad būtų galima išnaudoti naujas globalizacijos, skaitmeninimo ir kultūrų įvairovės teikiamas galimybes. Esu tvirtai įsitikinusi, kad mūsų bendros pastangos padės sukurti geresnę aplinką, kurioje šie itin svarbūs sektoriai galės atlikti svarbų vaidmenį svarstant laikotarpio po 2013 m. ES finansavimo mechanizmus ir strategijos "Europa 2020" įgyvendinimą.
Galiausiai man labai malonu matyti Parlamento - ir visų pirma mano geros draugės D. Pack entuziazmą - dėl Europos kultūros sostinių ir Sarajevo suinteresuotumą turėti šį vardą. Žinoma, Komisija pritaria jūsų nuomonei dėl istorinės ir kultūrinės Sarajevo reikšmės. Šis miestas ne tik simbolizuoja kai kuriuos tamsiausius naujausios Europos istorijos epizodus, bet ir perteikia mūsų geresnės ateities viltis. Nepaisant pasikartojančių konfliktų, Sarajevas išsaugojo savo daugiakultūrę dvasią.
Norėčiau keletą žodžių tarti apie Europos kultūros sostines reglamentuojančias taisykles. 2006 m. Parlamentas ir Taryba priėmsprendimą, kuriuo grindžiama ši iniciatyva. Šiuo teisės aktu nustatomos miestų atrankos taisyklės, o jūs geriau nei aš žinote, kad šio pobūdžio sprendimą galima pakeisti tik nauja iniciatyva, jai taikant įprastą teisėkūros procedūrą. Sprendime teigiama, kad ši iniciatyva yra atvira tik 27 Europos Sąjungos valstybėms narėms. Chronologiniame sąraše, kai neatskiriamoje sprendimo dalyje, pagal kiekvienus metus iki 2019 m. nurodytos po dvi valstybes nares, kurioms suteikta teisturėti šį vardą. Du miestai buvo atrinkti 2014 m., taip Taryba ketina patvirtinti du miestus 2015 m.
Šiuo sprendimu nustatoma Europos kultūros sostinės vardo suteikimo procedūra, tačiau taisyklėse Tarybai nepaliekama galimybės nurodyti miestą, kuriam netaikomos šios procedūros. Komisija visiškai ir vienintelatsako už Parlamento ir Tarybos priimtų sprendimų įgyvendinimą. Sprendimo dėl Europos kultūros sostinių išimtimi, taikoma tokiu pat svarbiu klausimu kaip ir jų geografinaprėptis, paprasčiausiai būtų pažeistos taisyklės, kurių mūsų buvo paprašyta laikytis.
Manau, kad būtų ypatingai sunku pagrįsti išimtį taip greitai po to, kai visi sutarėme dėl šios iniciatyvos taisyklių. Dabartinį sprendimą Parlamentas ir Taryba priėmmažiau nei prieš penkerius metus. Tada tikrai buvo proga numatyti ne valstybės narės dalyvavimo atvejį arba numatyti nuostatas dėl išimtinių atvejų. Tačiau tuo metu buvo nuspręsta, kad po 2010 m. ne valstybės narės nebeturėtų dalyvauti.
Žvelgdama į Europos kultūros sostinių ateitį Komisija šiuo metu užsiima šios iniciatyvos laikotarpiui po 2019 m. atnaujinimu. Pradėjome viešąsias konsultacijas ir atliekame dabartinės schemos vertinimą. Tada parengsime pasiūlymą, kurį tikimės patvirtinti 2012 m. pradžioje. Atlikdama parengiamąjį darbą Komisija nagrinėja šalių kandidačių prisijungimo prie iniciatyvos po 2019 m. idėją. Taip pat norėčiau jus informuoti, kad daug trečiųjų šalių miestų jau parodsusidomėjimą.
Leiskite man užbaigti dar kartą pabrėžiant, kaip labai vertinu Sarajevo vietą Europos istorijoje ir jo kultūrinę svarbą. Kol kultūros sostinių veikla negalima, ES gali Sarajevui pasiūlyti kitų tipų paramą 2014 m. ir vėliau per mūsų kultūrinę programą.
William  Dartmouth
Tarptautinės prekybos komiteto nuomonės referentas. - Pone pirmininke, aš atsisakiau savo parengto teksto, nes turiu kai ką pasakyti apie pasiūlymą turėti kultūros atašė. Negalėjau patikėti, kad tai girdėjau: turiu pasakyti, kad šis Komisijos pasiūlymas yra vienas keisčiausių ir absurdiškiausių pasiūlymų, kada nors pateiktų institucijos, pagarsėjusios keistais ir absurdiškais pasiūlymais.
ES kultūros atašpaprasčiausiai reikš daugiau gerai apmokamų darbo vietų privilegijuotiems įnašus mokančių šalių apmokamiems ES valstybės tarnautojams. Taip pat turiu pasakyti, kad visuotinio ekonominio sunkmečio metu Komisijai teikti šį absurdišką ir brangų pasiūlymą dėl nereikalingų kultūros atašyra labai nejautru. Galbūt bent kartą pamiršite savo "paauksintus" atlyginimus ir savo "paauksintas" pensijas ir pagalvosite, kiek iš tikrųjų kainuoja šios iniciatyvos.
Jutta Steinruck
Pone pirmininke, grįžkime prie temos. Kaip Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonės referentė, norėčiau padėkoti visiems, dirbusiems rengiant šį pranešimą. Šiame komitete visos frakcijos siekvieningo tikslo - suteikti švietimo ir mokymosi galimybę visiems Europos jaunuoliams, remti jų įsitraukimą į profesinę veiklą ir nepamiršti nvieno iš jų.
Komitetui nepagrindžiau savo nuomonės apie Komisijos pranešimą, nes jį laikau per daug nekonkretų. Dėl labai konkrečių užduočių man taip pat buvo svarbu būti įtrauktai į šį pranešimą. Kai kuriais atvejais negalėjau paremti šiame pranešime išsakytų pozicijų.
Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomone, vienas svarbus aspektas yra perėjimas iš mokyklos į profesinę veiklą. Tai yra pagrindinsąsaja. Šis perėjimas turi vykti nepraleidžiant laiko laukiant. Taip pat manėme, kad svarbu, jog jaunimo įsitraukimas į savo profesinę veiklą nebūtų susijęs su socialiniu dempingu ir kad jis neturėtų vykti dempingo sąlygomis. Manėme, kad stažuočių vaidmuo buvo svarbus. Jos yra svarbios ir būtinos, tačiau reikia vengti piktnaudžiavimo jomis ir drausti jomis piktnaudžiauti. Norėtume matyti iniciatyvą dėl Europos kvalifikacijų sistemos, kurioje būtų nustatyti būtinieji stažuočių standartai.
Baigsiu Parlamento ir Komisijos prašymu užtikrinti, kad programa "Veiklus jaunimas" nenukentėtų dėl lėšų mažinimo ar net būtų panaikinta teikiant pirmenybę programai "Judus jaunimas". Jaunimo asociacijų veikla yra svarbi socialiniam dalyvavimui ir padeda jaunimui daryti pažangą tiek tikrosios vertės požiūriu, tiek asmeniškai. Tai taip pat didelis privalumas atsižvelgiant į vėlesnę profesinę veiklą.
Karima Delli
Pone pirmininke, visų pirma turiu imtis kultūros ir kūrybos sektorių. Kaip Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonės referentė, noriu pabrėžti svarbų vaidmenį, kurį kultūra ir kūryba atlieka Europos ekonomikoje ir siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų, dėl žinių ir inovacijų visuomenės, taip pat dėl galimų naujų darbo vietų, kurias jos sukuria.
Šiame pranešime ypatingas dėmesys skiriamas sektoriaus darbo sąlygoms, visų pirma nereguliarioms pajamoms ir neužtikrintoms darbo sąlygoms, kuriais reikia nuodugniai apsvarstyti siekiant atsižvelgti į specifinius aspektus, pvz., kovojant su diskriminacija atlyginimų srityje ir siekiant pagerinti dirbamo darbo ir kvalifikacijos lygio atitiktį.
Norime sudaryti geresnes sąlygas jaunimui ir pažeidžiamiausiems asmenims susipažinti su kultūriniu ir kūrybiniu turiniu, taip pat norime skatinti judumą ir propaguoti kultūrų įvairovę bei naudoti ir platinti nemokamą programinę įrangą ir atviruosius standartus.
Galiausiai norime pabrėžti mokymosi visą gyvenimą vaidmenį, atliekamą šiame sparčius pokyčius patiriančiame sektoriuje. Dabar kalbėsiu apie programą "Judus jaunimas". Jauniems europiečiams aplinkybės yra labai nepalankios: ar bando pasinaudoti galimybe įsidarbinti, ar pasinaudoti švietimo, apgyvendinimo ir socialinėmis paslaugomis, jie patiria tai, kas prilygsta sunkiems socialinės iniciacijos ceremonijos išbandymams. Turime atgaivinti jų tikėjimą ateitimi teikdami pritaikytus ir plataus užmojo atsakymus.
Palankiai vertinu tai, kad šiame tekste svarstoma galimybjaunimą įtraukti ne tik daug dėmesio skiriant užimtumui, bet ir švietimui bei mokymui. Šiuo atžvilgiu norėčiau pabrėžti Europos Komisijai pateiktą mano remiamą reikalavimą dėl žaliosios knygos dėl jaunimo dalyvavimo.
Mūsų pranešime taip pat pabrėžiama judumo, kuriuo galėtų pasinaudoti visi, idėja, kuriai aš pritariu. Šiandien judumas iš esmės siejamas su studentais, tačiau jį taip pat reikėtų skatinti dėl visų, jaunų darbuotojų ir jaunų žmonių, kurie dalyvauja profesiniame mokyme. Būtų apgailėtina jaunus europiečius skirstyti į išsilavinusio, daugiakalbio ir pasitikinčio ateitimi elito ir į jaunų žmonių, atsilikusių dėl to, kad jie neturi magistro laipsnio ar dėl to, kad atlieka tik rankų darbą, kategorijas.
Ypač džiaugiuosi tuo, kad šiame tekste paraginome uždrausti su amžiumi siejamą diskriminaciją galimybių naudotis socialinės apsaugos sistema srityje. Prašau to čia ir, žinoma, manau, kad minimalių pajamų sistema yra esminis elementas siekiant užtikrinti jaunimo savarankiškumą.
Mūsų pranešime atkakliai laikomasi pozicijos dėl svarbiausio jaunimo troškimo - būti savarankiškais, ypač turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūra, taip pat turėti padorų būstą už priimtiną kainą. Visi žinome, kad jaunuolis, kuris neturi kito pasirinkimo, tik dirbti ir studijuoti, neišvengiamai artėja prie nesėkmės studijuojant.
Galiausiai džiaugiuosi, jog šiame Parlamente buvo pripažinta, kad gamybinės praktikos nebeturėtų būti darbais, kuriais būtų maskuojamos visateisės darbo vietos. Stažuotės turi vilioti pakankamu atlyginimu ir socialine apsauga.
(Plojimai)
Ivo Belet
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, manau, kad visi žinome, jog Europoje išgyvename tiek ekonominiu, tiek politiniu požiūriu labai neramius laikus. Mūsų solidarumui kyla grėsmė, nes dominuoja nacionalistiniai ir populistiniai judėjimai, kaip ką tik įrodvienas iš mūsų kolegų britų, kuris, be to, yra aukštuomenės atstovas.
Ponios ir ponai, dabartinės tendencijos kelia grėsmę ES ateičiai ir europiečių klestėjimui bei gerovei. Buvome išrinkti tam, kad atsakytume į tai. Ponia Komisijos nare, prireikus šį atsakymą galima gauti ir jis turi būti gautas iš kultūros sektoriaus. Neabejotinai privalome daugiau investuoti į bendros Europos viešosios erdvės sukūrimą. Švietimas, kaip jau buvo pažymėta šioje diskusijoje, galėtų įnešti labai svarbų, jei ne lemiamą, įnašą šiuo tikslu. Tvirtai tikime, kad galime daug geriau išnaudoti, viena vertus, kultūros sektoriaus verslininkų ir, kita vertus, akademinio sektoriaus, tiek aukštojo mokslo - universitetų ir aukštųjų mokyklų - tiek vidurinio mokslo, bendradarbiavimą ir kad jie siūlo daug daugiau galimybių, negu šiuo metu išnaudojame.
Ponia Komisijos nare, jūs ką tik pasakėte pati: tai yra sektorius, turintis didžiulį mūsų ekonomikai ir užimtumui svarbų potencialą, todėl privalome imtis konkrečių skatinančių priemonių, pvz., sumažinti mokesčius interneto projektams, nes dabartinsistema, būtent PVM dydis, neatitinka laikotarpio ir yra visiškai nesąžiningas. Be to, verslininkams, kūrybos sektoriaus mažųjų ir vidutinių įmonių vadovams, reikia geresnių sąlygų pasinaudoti finansavimo galimybėmis, nes šiuo metu turime per mažai praktinės patirties ir per mažai galimybių pasinaudoti bankų finansavimu.
Šiame pranešime šiuo atžvilgiu pateikiami labai konkretūs pasiūlymai, todėl, ponia Komisijos nare, dedame viltį tiek į Komisiją, tiek į nacionalines ir regionines valdžios institucijas, kad jos priims mestą iššūkį ir pradės šiuos pasiūlymus įgyvendinti.
Oldřich Vlasák
Pone pirmininke, kultūros ir kūrybos sektorius yra Europos inovacijų strategijos ir strategijos "Europa 2020" dalis ir yra glaudžiai susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama veiksmingiau išnaudoti paminklus, muziejus ir galerijų kolekcijas arba miesto ir kaimo subjektus, užsiimančius turizmu ir su juo susijusia veikla. Šiuo atžvilgiu istorinio ir kultūrinio turinio skaitmeninimas yra pagrindingalimybė. Skaitmeninimu turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos plačiajai visuomenei susipažinti su medžiaga, kuri yra būtina studijavimui, pažinimui ir mokymuisi bei kultūrinio tapatumo stiprinimui.
Investicijos į šias sritis beveik garantuotai atsipirks ne tik turizmo, kuris tikrai yra svarbi daugelio regioninių ūkių dalis, bet ir užsienio politikos srityje. Apsimoka didinti supratimą apie gilias Europos šalių kultūros tradicijas ir kartu propaguoti atskirus kaimus, miestus, regionus, valstybes nares ir pačią ES pasaulio kontekste.
Todėl nauju programavimo laikotarpiu po 2013 m. turėtume toliau iš Europos struktūrinių fondų finansuoti kultūros projektus, stiprinti vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo porinių projektų programą ir išsaugoti šios srities projektų bendrijos programos "Kultūra" nepriklausomumą.
Cecilia Wikström
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjai M.-T. Sanchez-Schmid už puikų darbą rengiant šį pranešimą. Labai džiaugiuosi ir labai didžiuojuosi, kad Teisės reikalų komitetas pateikmūsų nuomonę, dėl kurios visiškai sutariame, taip pat man kelia pasitenkinimą tai, kad didžioji mūsų nuomonių dalis buvo įtraukta į jūsų pranešimą. Nekantriai laukiame aiškios šio Parlamento paramos.
Išgyvename laikotarpį, kai dėl skaitmeninės technologijos ir interneto kultūros ir kūrybos sektoriui tiek atsiranda didžiulių galimybių, tiek iškyla didžiulių sunkumų. Turime remtis intelektinės nuosavybės gynimo pagrindu ir kartu imtis būtinų veiksmų, kad galėtume išlaisvinti šį šiuolaikinės technologijos srities potencialą ir kūrybiškumą. Europos kultūros specialistai, techniniai novatoriai ir visų pirma Europos piliečiai nusipelno puikiai veikiančios vidaus rinkos, kurioje kūrybinis turinys gali laisvai ir gausiai judėti per mūsų sienas ir kurioje kultūros specialistai yra jaučiasi saugūs žinodami, kad jie gaus atlygį už savo darbą.
Taip pat noriu padėkoti pranešėjams, kad įtraukTeisės reikalų komiteto pateiktą pasiūlymą sudaryti geresnes sąlygas naudotis knygomis akliesiems arba sutrikusio regėjimo asmenims. Tikiuosi, kad taip bus galima dar labiau padėti šiems žmonėms patirti malonumą ir stiprybę, kurią suteikia literatūra. Žodžio laisvturi būti prieinama visiems. Dėkoju.
Pirmininkas
Taigi, baigėme kalbėtojų atitinkamų komitetų vardu eilę, todėl negaliu atsispirti pagundai kai ką pasakyti.
Tokiose kaip šios kalbose, perskaitytose atskirų komitetų vardu, mano manymu, kalbėtojas privalo stengtis atstovauti komitetui, kurio vardu jis arba ji kalba.
Per šią diskusiją buvo sakomos kalbos, kurios būtų visiškai teisėtos, jeigu jose būtų ne tik atspindimi atskirų asmenų požiūriai, bet ir jos visiškai atitiktų tuos požiūrius, kuriuos jie pateikkomiteto vardu, tačiau, esu visiškai tikras, sprendžiant pagal mūsų girdėtus žodžius komitetai nesijautesą atstovaujami.
Manau, kad į šį reikalą reikėtų atsižvelgti bent Palamento biure, nes negalime leisti komitetų, atstovaujančių tokiai daugybei Parlamento narių, vardu sakyti kai kurių dalykų.
(Plojimai)
Marco Scurria
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu padėkoti visiems pranešėjams, šįryt pristačiusiems pranešimus, nes manau, kad šiais pranešimais mums suteikiama galimybpadėti būsimos Europos pagrindus. Šįryt dirbome dėl ateities kartų, nuo vaikų iki jaunuolių, kuriems, pasinaudodami svarbia pavyzdine iniciatyva "Judus jaunimas", privalome padėti žengti į darbo pasaulį. Šįryt svarstėme Europos Sąjungos išplėtimą į Balkanus pasinaudojant kultūra, taip pat plėtojant kultūros ir kūrybos sektorius.
Didžiulės ekonomikos krizės laikotarpiu svarbu pabrėžti, kad vienintelis sektorius, kuris veiknenuostolingai - iš tiesų jo apyvarta didėjo - yra kultūros sektorius. Norėtume, kad kultūra atliktų savo vaidmenį Europos Sąjungos išorės veiksmų srityje, tačiau ne tik, lorde W. Dartmouthai ir pone H. Kuhnai, per gerai apmokamus pareigūnus, bet ir formuodama geresnį taikos, stabilumo ir įvairių kultūrų tarpusavio supratimo užtikrinimo procesą.
Tačiau šiandien taip pat privalome stengtis stiprinti savo kultūros, švietimo ir jaunimo programas. Milijonams europiečių tokios programos kaip Erasmus, "Mokymasis visą gyvenimą", Comenius, Leonardo da Vinci, "Veiklus jaunimas" ir daugelis kitų, yra ne tik etiketės, bet ir Europos Sąjungos egzistavimo simbolis. Daugeliui žmonių jos bus paženklintos Europos dvasia, tai bus pirmasis kartas, kai jie susisieksu kolegomis ir savo amžiaus žmonėmis, o tai jos tikrai padės stiprinti Europos Sąjungą - tuo labiau atsižvelgiant į naujus įsipareigojimus dėl sporto, kuriuos Europos Sąjunga prisiėmpagal Lisabonos sutartį. Mums reikia investuoti į visas šias programas, tačiau visų pirma mums reikia jomis tikėti. Niekas neneigia pieno kvotų, investicijų į pramonę ir aplinkos apsaugos svarbos; tačiau būtent dėl kultūros turėsime galimybę kurti Europą, o tai daryti turėsime ne žodžiais, o programomis ir veiksmais, kurių galime ir norime imtis praktiškai.
Ponia A. Vassiliou, Sarajeve violončele sugroti akordai, apie kuriuos mums pasakojo D. Pack, daugiau derinasi su mūsų Europa, negu su daugybe reglamentų. Štai kaip bus kuriama Europa, todėl kartais bus netgi būtina šiek tiek nuo šių reglamentų nukrypti.
Katarína Neveďalová
Pone pirmininke, esu patenkinta, kad galiausiai Europos Parlamentas skyrvieną visą savo plenarinės sesijos rytą kultūrai ir švietimui. Krizės laikais švietimas yra vienas iš pagrindinių klausimų, todėl neturime pamiršti, kad išsilavinęs jaunimas yra mūsų ateitis.
Palankiai vertinu Komisijos iniciatyvą "Judus jaunimas" ir tai, kad joje nepamirštas jaunimas. Net diržų veržimosi laikotarpiu investavimas į švietimą yra įsisenėjusių ES problemų sprendimas. Norėčiau pasveikinti Europos Parlamento pranešimo "Judus jaunimas" pranešėją M. Zverą. Manau, kad jo pranešimas yra itin geras, ypač dėl to, kad tai yra darbas, kurį atliko visas komitetas, pritariantis bendram tikslui - padėti jaunimui.
Jaunimo judumas ES ir ypač šio judumo palengvinimas yra svarbūs veiklai, susijusiai su Europos tapatybe ir Europos pilietybe. Vis dėlto, kaip visi žinote, labai kritiškai vertinau originalią Komisijos iniciatyvą, todėl norėčiau pabrėžti keletą punktų, kuriuos mums pavyko įtraukti į šį pranešimą.
Tikrai svarbu mums nesiliauti investavus į judumo ir jaunimo programas, pvz., dabartines programas Erasmus ir Leonardo da Vinci bei "Veiklus jaunimas". Tai tikrai yra vienas būdų, kuriuo galime pasiekti tikslus, mūsų nustatytus strategijoje "Europa 2020".
Taip pat manau, kad labai svarbu remti ne tik jaunimui skirtą mokymąsi visą gyvenimą ir veiklą. Neabejotinai norėčiau pabrėžti visų lygias galimybes ne tik lyčių lygybės požiūriu, bet ir neįgalių arba kitaip nuskriaustų žmonių požiūriu. Tikrai svarbu pripažinti neformalų švietimą, kaip kitą labai svarbią įgūdžių gerinimo priemonę, kuria jaunimas galės naudotis būsimame gyvenime.
Valstybių narių dialogas ir regionų dialogas taip pat yra labai svarbus, todėl džiaugiuosi, kad mums pavyko aprėpti gana daug Regionų komiteto ir kitų organizacijų, pvz., Europos jaunimo forumo, pastabų.
Jų yra tiek daug, kad galėčiau toliau kalbėti ne tik dvi, bet ir 10 minučių, tačiau norėčiau užbaigti vienu sakiniu. Taip pat norėčiau pasidžiaugti parama - kaip viena iš pirmųjų autorių - iniciatyvai dėl Sarajevo, nes mums labai svarbu šio regiono žmonėms parodyti, kad Europa yra čia dėl jų.
Hannu Takkula
ALDE frakcijos vardu. - (FI) Pone pirmininke, man malonu, kad šio ryto plenarinis posėdis skirtas kultūros reikalams: labai svarbu apie juos kalbėti ne tik vieną rytą, bet ir daug daugiau. Vis dėlto gerai, kad sprendžiame šias problemas. Sujungti šiuos pranešimus į paketą ir pateikti jų vertinimus yra beveik išbandymas, tačiau galbūt galiu pareikšti savo nuomonę dėl jų.
Kalbant apie M. Zvero iniciatyvą "Judus jaunimas", labai tikėtina, kad tiesa, jog ši judumo programa pasirodesanti sėkmės istorija, o jo pranešime jo dėka daug daugiau įsigilinama į šį klausimą. Manau, kad dėl to ateityje galėtų atsirasti daug sėkmės istorijų, dokumentais patvirtintų Europos istorijoje, taip pat jaunimo klausimu. Svarbu užtikrinti, kad turėtume visos Europos švietimo programas, kuriose galėtų dalyvauti jaunimas, ir kad taip galėtų būti stiprinama kultūrinįvairovė.
Be to, labai svarbu atsižvelgti į tai, ką M. Honeyball sako savo pranešime dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros (AUP). Man labiau patiktų kalbėti apie ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą nei apie ankstyvąjį mokymąsi, nes asmenybės augimo procesas yra svarbus. Žmonėms turi būti leidžiama augti, o ugdymas yra tik viena šio proceso dalis. Užauginti vaikus ir išauklėti jaunuolius taip, kad jie būtų geri žmonės ir darnūs visuomenės nariai, yra didžiulis uždavinys. Akivaizdu, kad šiuo atveju lemiamą vaidmenį atlieka namai, tačiau, kaip taip puikiai parodoma pranešime, taip pat nepaprastai svarbu užtikrinti, kad savo vaidmenį atliktų AUP srities darbuotojai ir kad būtų numatytas tarpininkavimo procesas, kurio šiandien reikia vaikams ir ypač jaunimui.
Dėl M. Schaake pranešimo dėl ES išorės veiksmų manau, kad mums nustatant užsienio politiką reikia geriau suprasti kultūrą. Tai labai svarbu. Yra daug nesėkmingų pavyzdžių, kai dėl kultūrinės aplinkos ir kultūrinio konteksto nepaisymo buvo patirta nesėkmių užsienio politikoje, todėl labai svarbu kultūrą padaryti neatskiriama Europos išorės veiksmų tarnybos veiklos dalimi.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad apie šiandien D. Pack iškeltą Sarajevo iniciatyvą manau, jog visiška tiesa tai, kad prieš penkerius metus buvo priimti sprendimai dėl kultūros sostinių, tačiau, kaip mokslo atveju, paradigma visada turi būti ginčijama iš naujo. Dabar galbūt laikas taip pasielgti, bent iš dalies, šiuo konkrečiu klausimu ir pabandyti rasti sprendimą klausimu, kaip būtų galima padaryti pakeitimą dėl Sarajevo. Manau, kad tai galėtų duoti papildomą naudą Europos kultūros sostinių programai ir visai Europos Sąjungai.
Apibendrinant reikia pasakyti, kad turėtume pamatyti bendresnį kultūros politikos vaizdą ir pabandyti suprasti jos svarbą visai Europos Sąjungai. Vidaus rinka ir užsienio ir saugumo politika neatsilaikys, jeigu nebus tvirto kultūrinio pagrindo. Kultūra yra visko pagrindas, visos Europos Sąjungos ateities pagrindas, todėl svarbu užtikrinti, kad ji būtų pripažinta net tik atsižvelgiant į BVP, bet ir kaip savaiminvertybė, svarbi ir žmonėms, ir visuomenei, o galiausiai ir visai Europos Sąjungai.
Emma McClarkin
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pastaraisiais metais labai padidėjo akademinis ir politinis dėmesys kultūrai ir švietimui, ir atliekant analizę nuolat pabrėžiamos šios sritys, kurios yra neparastai svarbios ne tik skatinant ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą, bet ir siekiant sudaryti geresnes sąlygas jaunimui judėti visoje Europoje. Deja, dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis, kai daugelis valstybių narių imasi griežto taupymo priemonių ir deficitui sumažinti reikalingo biudžeto mažinimo, šios sritys dažnai gali būti apleidžiamos, todėl linkiu, kad taip nebūtų.
Investicijos į švietimą ir kultūrą padeda valstybėms narėms konkuruoti pasaulio mastu, parengti mūsų jaunimą rytojaus iššūkiams ir skatinti kūrybiškumą, inovacijas ir savitarpio supratimą. Tačiau tai yra būtent tos sritys, kuriose gali veikti valstybės narės, o ne visa ES, nes jos žino, kaip geriau spręsti švietimo problemas, su kuriomis jos susiduria. Esu susirūpinusi dėl kelių šįryt mūsų svarstytų pranešimų aspektų, ypač susijusių su kišimusi į valstybių narių subsidiarumą švietimo tikslų ir socialinės politikos srityje. ES pagal kompetenciją negali valstybėms narėms diktuoti švietimo reformų, todėl privalome užtikrinti, kad į tai būtų atsižvelgiama.
Kalbant apie kultūrą, ES gali padėti valstybėms narėms maksimaliai išnaudoti savo politinius prioritetus keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir daugiausia dėmesio skiriant svarbiausioms sritims, pvz., ankstyvajam mokymuisi, mokyklos nebaigusių mokinių skaičiaus mažinimui ir profesinio mokymo skatinimui. Kitas būdas padėti mūsų jaunimui išsaugoti galimybes yra suteikti galimybę darbo rinkose taikyti lankstumą, kad žmonės galėtų mokytis darbe. Tačiau nepagrįstas naujų projektų ir organizacijų kūrimas siekiant sudaryti geresnes sąlygas siekti šių tikslų nepateisinamas atsižvelgiant į padėtį visoje ES, susijusią su biudžetu.
Privalome būti atidūs šiam liūdnam faktui ir pabandyti vykdyti tai, ką galime dėl realaus pasaulio, kuriame gyvename. Vis dėlto esu ta, kuri labai tiki kultūros galia siekiant užtikrinti savitarpio supratimą ir paspartinti inovacijų diegimą ir ekonomikos augimą. Mes Europoje turime kultūros ir kūrybiškumo turtus, kuriuos reikia puoselėti ir plėtoti. Kūrybos sektoriai labai prisideda prie ES ekonomikos ir mūsų kultūrinės patirties. Mums reikia jiems suteikti priemonių, kad galėtų toliau vystytis ir gauti atlygį, kurio jie nusipelno. Nereikia net sakyti, kad kuo daugiau savo jaunimo išmokysime visoje Europoje, tuo šviesesnpradės atrodyti ateitis susiduriant su pasaulio aplinkos iššūkiais.
Oriol Junqueras Vies
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, būdamas pranešimo "Judus jaunimas" pranešėjas ir atsižvelgdamas į įvairius pateiktus pranešimų dėl kultūros ir kūrybos sektorių ir dėl ankstyvojo mokymosi pakeitimus, norėčiau pasidalyti tokiomis mintimis.
Ekonomikos krizypač atšiauri jaunimui. Daugelyje Europos Sąjungos regionų jaunimo nedarbas yra didesnis nei 40 proc. Todėl reikia nuodugniai peržiūrėti politiką, kuria siekiama jaunimą įtraukti į darbinę veiklą, pvz., pranešimą "Judus jaunimas".
Daugiausia dėmesio skirsiu keturiems pagrindiniams - mano nuomone - šio pranešimo aspektams.
Pirma, manau, kad itin svarbu propaguoti judumą. Tai nepaprastai vertingas neformalaus mokymosi būdas, pagal kurį pirmenybteikiama kultūriniams mainams ir jaunimui suteikiamos priemonės, kurių jam reikia siekiant tobulėti pasaulinėje profesinėje aplinkoje.
Antra, - tai glaudžiai susiję su judumu, - itin svarbu, kad jaunimas mokytųsi kitų Europos kalbų dviem tikslais: laisvai bendrauti Europos aplinkoje ir būti visiškai integruotiems bendruomenių, kuriose jie gyvena ir dirba, nariams, arba, kitaip tariant, dėl sanglaudos.
Trečia, norėčiau pabrėžti verslumo skatinimo politikos svarbą. Iš tiesų būtina skatinti universiteto studentams skirtas verslumo programas. Jos apimtų rėmimo forumus, kuriuose galėtų bendrauti finansiniai subjektai ir novatoriškų idėjų turintys studentai.
Galiausiai manau, kad itin svarbu skatinti lygias stojimo į universitetus galimybes, kad neliktų nepanaudota net maža Europos talentų dalelė. Mums reikia, kad jaunimas aktyviai dalyvautų ekonomikoje. Mums reikia, kad jaunimas išnaudotų visą potencialą, nes, jei norėsime išbristi iš krizės, jis taip pat turės atlikti svarbų vaidmenį.
Rui Tavares
Pone pirmininke, turėdamas tik dvi minutes, skirtas pakalbėti apie penkis pranešimus, apsiribosiu dviem pranešimais: M.-T. Sanchez-Schmid pranešimu dėl kūrybos sektorių ir mano kolegės M. Schaake pranešimu dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų. Taip elgiuos dėl to, kad juose abiejuose matome mikroviziją ir makroviziją, ko Europai reikia, kad padedama europiečių talento ir vaizduotės išbristų iš šios krizės.
Kūrybos sektorių atveju manau, kad visiškai aišku, jog Europoje tikriausiai yra didžiausia kūrybos sektorių potencialo koncentracija. Nuo pat pradžių tai galioja mūsų miesto vietovėms, mūsų didiesiems miestams, kurie turi, viena vertus, labai gerą susisiekimą ir, kita vertus, labai garsių ir įvairių kultūros įžymybių ir kartu labai didelę įvairovę.
Kai kurie mūsų miestų makroregionai taip pat turi elementų, kurių reikia kūrybos sektoriams, kad būtų patys tvarūs: t. y. intensyvų kapitalą, talentų ir žinių koncentraciją ir daugybę įvairių jau įsisteigusių įmonių. Tai galime matyti, pvz., regionuose, esančiuose tarp Paryžiaus, Londono ir Antverpeno.
Tačiau tai negalioja visai Europai. Kitaip tariant, kai kuriuose periferiniuose Europos regionuose yra talentų, yra istorija ir yra miestų, kurie galėtų atlikti svarbų vaidmenį atgaivinant Europos ekonomiką, tačiau jie negali pasiekti savo tikslo be pagalbos Europos Sąjungos arba valstybės narės lygmeniu.
Todėl negalime apgaudinėti savęs manydami, kad, kol Europa nesusitvarkys savo ekonomikos, pvz., išleisdama obligacijas, nieko negalima daryti. Mes esame čia, Parlamente, ir turime labai gerų idėjų, tačiau kartu vyriausybės į skutelius drasko eurą ir dėl to ekonomikos atsigavimas tampa neįmanomas.
Dėl išorės veiksmų politikos ir dėl to, kad jau beveik baigėsi mano laikas, norėčiau pasakyti, kad Europos Sąjunga turi unikalią galimybę formuoti visiškai kitokio tipo nei valstybių narių užsienio politiką. Be to, kultūriniu požiūriu tai neturi nieko bendro su galimos europinės tapatybės ir iliuzinės Europos tapatybės kūrimu ir paskesniu jos eksportavimu į užsienį arba pardavimu užsienyje. Tačiau Europa galėtų labai gerai įsitvirtinti siekdama kultūrą išorės veiksmuose naudoti kaip dviejų krypčių kelią, pagal kurį ne tik mokytume, bet ir mokytumėmės ir taip palaikytume rezultatyvų dialogą su kitais dideliais blokais, pvz., MERCOSUR arba Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN).
Taip būtų geriausiai padėti likusiai pasaulio daliai Europos demokratijos pavyzdžiu, tačiau tai taip pat būtų naudinga Europos Sąjungai, nes galėtume mokytis iš kitų.
Giancarlo Scottà
Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau prisidėti pareikšdamas, kad reikia naujo metodologinio požiūrio, ypač paveldo ir kultūros paveldo sektoriuje, kuris būtų susietas su sumaniu naujos technologijos naudojimu. Didžiulio teigiamų poslinkių, kurių galime pasiekti naudodami naujas technologijas ir efektyvumo, ir veiksmingumo požiūriu, potencialo supratimas būtinai siejamas su praeityje naudotų darbo metodų atsisakymu. Naujos technologijos reiškia naujus darbo metodus.
Pats įsitikinau, kad paminklų apsaugos sektoriuje sumaniai naudojant technologiją galima pasiekti gana gerų rezultatų ir planavimo, ir restauravimo darbų srityje. Be to, kaip antrinį produktą, nepatirdami papildomų išlaidų, galime gauti labai tikslias geometrines duomenų bazes, kurias būtų galima naudoti artefaktams stebėti ir valdyti gaivalinių nelaimių atvejais, taip pat produktus, skirtus moksliniam švietimui ir artefaktų reklamavimui pasaulio mastu, siekiant atitikti kultūros supratimo ir kultūrinių mainų kriterijus.
Mano manymu, svarbiausia, kad prisidedame prie veiksmų plano, kuriuo siekiama padėti mums pasiekti naują supratimą apie technologiją, kad dėl Europos būtų galima sukurti naujas ekonomines galimybes. Ypač tikiu būtinybe mokyti naujus žmones ir profesionaliais, jaunais ir labai kvalifikuotais žmonėmis, kurie gali priimti iššūkius, kuriuos kelia nauja pasaulio rinka.
Dimitar Stoyanov
(BG) Pone pirmininke, apsiribosiu tuo, ką turiu pasakyti dėl pranešimo "Judus jaunimas".
Norėčiau pasveikinti pranešėją, nes šiame pranešime pavyko aprėpti beveik visus šio klausimo ir šios Europos politikos aspektus. Tiksliau, kalbėdamas apsiribosiu trimis klausimais.
Pirma, dėl 24 ir 25 pranešimo punktų dėl vaikų likimo mokykloje ir jų pamokų lankomumo didinimo, norėčiau užduoti toliau išdėstytą klausimą. Beje, visai neseniai taip pat pateikiau šį klausimą Komisijai, kad gaučiau raštišką atsakymą. Vis dar laukiu šio atsakymo, tačiau naudojuosi šia galimybe pakalbėti apie šią problemą, kurią kėliau ilgą laiką. Daugelis Rytų Europos šalių nuo paskutinio plėtros etapo susiduria su šia problema: tam tikros mažumų grupės užsiima praktika, kuri beveik tapo tradicija, kai jos nustoja leisti savo vaikus į mokyklą ir kai vaikus vėliau išnaudoja jų tėvai. Kai imamasi priemonių šiam procesui pakeisti, šios priemonės paprastai apibūdinamos kaip diskriminacinės. Todėl ir užduodu šį klausimą: ką mes diskriminuojame? Noriu žinoti, ar tai yra tėvai, kurie išnaudoja savo vaikus, ar vaikai, kurie dėl to netenka bet kokios galimybės integruotis, nes neturi jokio išsilavinimo, nors, kaip žinote, ekonominintegracija pasinaudojant darbine veikla ir ištekliais yra bet kokios kitos integracijos pagrindas.
Dėl pranešimo 27 punkto reikia pasakyti, kad šiame punkte labai tiksliai nurodyta reali problema. Pirmaujančio universiteto dėstytojas neseniai pasidalijo savo nuomone apie tai, kad iš tikrųjų Bulgarijos universitetai nėra informuoti, kad Erasmus programos yra ir dėstytojams. Šioje srityje reikia imtis tolesnių priemonių.
Galiausiai, jaunimo nedarbo, kuris minimas pranešime F ir G raidėmis pažymėtuose punktuose, klausimu reikia pasakyti, šis nedarbas taip pat yra didelproblema. Problema, kurią miniu, yra ta, kad jaunuoliui pateikiant prašymą priimti į darbą jam jau reikia būti stažavusis. Tačiau ką tik baigę mokyklą arba universitetą jie negali būti jau įgiję tokios darbo patirties. Toks reikalavimas yra absurdiškas ir diskriminacinis, todėl jį reikėtų atidžiai išnagrinėti. Tai yra procedūra, taikoma ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose. Šiuo tikslu viena priemonė, kurios būtų galima imtis - visų pirma viešajame sektoriuje nustatyti griežtas taisykles, pagal kurias žmonės, sulaukę pensinio amžiaus, išeitų į pensiją, kad užleistų darbo vietas jaunimui.
Alajos Mészáros
(HU) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, turime padėkoti M.-T. Sanchez-Schmid už pranešimą. ES institucijos nusistatsau tikslą veiksmingiau išnaudoti esamas kultūros ir kūrybos sektoriuose slypinčias galimybes. Tai svarbus uždavinys, nes dėl geresnių sektoriaus sąlygų ES galėtų tapti šios srities pasaulio rinkos lydere.
Kultūra padeda kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, taip pat atlieka savo vaidmenį stiprinant ir saugant bendrą Europos dvasią ir paveldą. Sukurdami sąlygas reikštis kūrybiniam mąstymui ir skatindami kūrybines idėjas, visi galime įgyti intelektinį ir ekonominį pranašumą. Kultūros ir kūrybos sektoriai jau dabar yra svarbūs ekonomikos skatintojai ir veiksniai, net jei sąlygos jiems ne visada yra palankios. Nors neįmanoma suvaržyti kūrybiškumo, galima neigiamai paveikti žmonių norą kurti. Neaiški verslo aplinka ir nepalanki teisinsistema gali slopinti kūrybinę piliečių dvasią. Galime pagrįstai tikėtis, kad Europos strategija padės kūrybinėms grupėms, kurios iki šiol buvo suvaržytos, išreikšti save Europos lygmeniu. Kartu joje gali būti propaguojama tam tikra valstybių narių galimybių pusiausvyra ir taip mums suteikiama galimybpatirti penkis milijonus darbuotojų turinčio sektoriaus dalyvavimą ir darbuotojų skaičiaus didėjimą kiekvienoje valstybėje narėje. Šioje srityje taip pat ketiname svarbų vaidmenį skirti mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Vidurio Europoje turime daug gabių ir norinčių kurti piliečių. Kyla klausimas, ar šiandien jau galime visiems suteikti tinkamus pagrindus. Deja, atsakymas yra "ne", tačiau siekiant pagerinti padėtį buvo suplanuota daugiau tikslinių programų, įskaitant, pvz., Dunojaus strategiją.
Šio ryto diskusijos taip pat susijusios su jaunimu. Ateities kartoms svarbu iš Europos gauti visapusišką paramą kultūrų mokymosi, tolesnio mokymosi ir meninės kūrybos srityse. Privalome rasti sprendimų, kuriais būtų galima Europos Sąjungoje meninę kūrybą padaryti patrauklią ir kartu užtikrinti vienodas sąlygas tarptautinei konkurencijai.
Taigi, itin svarbu, kad rūpintumėmės kultūros ir kūrybos sektoriais, todėl ir privalome kuo greičiau sukurti - atlikėjams, taip pat kūrybingoms asmenybėms - tinkamas sąlygas, kuriomis būtų atsižvelgiama į unikalius judumo, intelektinės nuosavybės ir socialinės apsaugos sričių ypatumus.
Knut Fleckenstein
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, pateikdamas pranešimą dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų, Parlamentas parodo, kad siekia, jog prie šios besivystančios politikos srities prisidėtume ir mes. Tai, kad šiandien čia nematau Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo, tik įrodo, kad šis pranešimas yra labai reikalingas.
Šiame pranešime gana teisingai siūloma, kad ateityje kultūriniai aspektai atliktų svarbesnį vaidmenį išorės politikoje, į kurią jie turėtų būti įtraukiami sistemingiau. Mano frakcijai buvo svarbu formuoti aiškią strategiją, kuria būtų galima efektyviau koordinuoti esamas ES išorės politikos programas su kultūriniais elementais ir taip atsižvelgi į kultūrinę ES įvairovę. D. Pack apie tai kalbėjo ir teigė, kad dabartinės valstybių narių ir viršvalstybinės institucijos, kaip antai Europos Sąjungos nacionalinių kultūros institutų tinklas, turi būti įregistruotos kaip juridinis asmuo ir kad pilietinvisuomenturi būti laikoma Europos išorės kultūros politikos dalimi. Savo šūkį "Susivieniję įvairovėje" ES turėtų skelbti ir už Sąjungos ribų. Norėdami pasiekti šį tikslą taip pat turėtume geriau panaudoti naująją žiniasklaidą kaip bendravimo platformą.
Tai darydami turime užtikrinti, kad menas ir kultūra išorės politikoje netaptų tik priemonėmis tikslui pasiekti. Kultūrinės vertybės apibūdina mūsų Europos bendruomenę. Todėl svarbu ir teisinga, kad vykdant politiką ši kultūrinįvairovir tapatybbūtų skleidžiama ir už Sąjungos ribų. Esu įsitikinęs, kad taip galėtume pasiekti daug daugiau, taip pat ir diskutuodami žmogaus teisių ir demokratijos klausimais, nei daugeliu atvejų buvome pasiekę žvangindami kardais, kartais visiškai nepagrįstai.
Morten Løkkegaard
(DA) Pone pirmininke, ponios ir ponai, įpusėjome kovą, kuri atsispindi ir šiandienos diskusijoje - kovą tarp Europos jėgų, kurios nori susilpninti Europos projektą, ir mūsų, kurie šiuo krizės laikotarpiu, kurį mums tenka išgyventi, norime "pakelti bures" ir iš tikrųjų sustiprinti Europos projektą. Šiandien daug kalbama apie ekonomiką, integraciją ir užsienio politiką ir tai, be abejo, taip pat svarbu. Tačiau neabejoju, jei norime išsaugoti Europos projektą ir ypač jei norime, kad jį remtų europiečiai, kurie šiandien į šį sumanymą žiūri skeptiškai, turime investuoti į kultūrą, turime investuoti į jaunus žmones. Todėl labai džiaugiuosi šiandieninėmis diskusijomis ir penkiais pranešimais, kuriuos šiandien aptarsime.
Buvau pranešimo "Judus jaunimas" šešėlinis pranešėjas ir norėčiau padėkoti mūsų pranešėjui M. Zverui už puikų bendradarbiavimą. Kadangi laikas man neleidžia nuklysti į smulkmenas, sutelksiu dėmesį tik į du aspektus. Pirmasis - jaunimo galimybkeliauti kertant sienas. Manau, kad šiuo krizės laikotarpiu turėtume stengtis ir politiškai, ir finansiškai realiai įgyvendinti ir remti šį jaunų žmonių judėjimą. Todėl, be abejo, esu labai patenkintas, kad vienas iš mūsų šiandien atliekamų darbų yra stiprinti vadinamąją Europos kvalifikacijų struktūrą, kitaip tariant, schemą, kuri leistų jauniems žmonės panaudoti užsienyje įgytą patirtį. Tai maža, bet reikšminga smulkmena, kurią svarbu įgyvendinti, kad jauni žmonės nesusidurtų su problemomis.
Antra, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, ką vadiname judumo rezultatų suvestine, kurioje nurodome kliūtis judumui valstybėse narėse. Tai dar vienas dalykas, kurį labai palaikau - manau, kad tai labai gera mintis. Tai tik du mūsų veiklos pavyzdžiai, įrodantys, kad darome pažangą ir kad sunkumai slypi smulkmenose. Konkrečiai kalbant, turime dirbti, kad padidintume jaunimo galimybes ir taip investuotume į jį. Galiausiai norėčiau padėkoti pranešėjui už bendradarbiavimą ir palinkėti Komisijos nariui sėkmės vykdant, kiek žinau, didžiulę užduotį, t. y. siekiant įtikinti kitus Komisijos kolegijų narius, kokie svarbūs su kultūra ir jaunimu susiję klausimai.
Marek Henryk Migalski
(PL) Pone pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į išorės veiksmų kultūrinį aspektą ir pranešimą, kurį parengir pristatM. Schaake. Norėčiau pasakyti, kad kai kuriais aspektais pranešimas vertas paramos ir sveikinimų. Jo 17 dalyje smerkiami totalitariniai režimai, kurie imasi cenzūros. 50 dalyje prieštaraujama tam, kad kultūros argumentai būtų naudojami žmogaus teisių pažeidimams pateisinti, nes, pvz., bendraujant su Kinija, turime problemų kaip tik dėl tokio tariamos įvairovės išnaudojimo. 39 dalyje skatinamas pilietinės visuomenės dalyvavimas sprendžiant problemas ir pabrėžiama demokratinių laisvių ir pamatinių žmogaus teisių svarba.
Visose šiose srityse pranešimas vertas paramos ir pagyrimo. Be to, atsižvelgiant į tai, kad veikia Kultūros ir švietimo komitetas, galime iš pranešimo išbraukti pasiūlymą skirti specialų ES ambasadorių vien tik kultūros reikalams. Tokie yra teigiami dalykai. Tačiau, deja, yra dalykų, kuriuos pavadinčiau problemiškais, pvz., tai, kad Kultūros ir švietimo komiteto posėdžiuose buvo pakeista nuostata, apibrėžianti, kad reikėtų skirti žmogų, atsakingą tik už kultūros dalykus. Į tai reikėtų atkreipti dėmesį. Antras dalykas - pranešime siūloma rengti papildomus mokymus Išorės veiksmų tarnybos darbuotojams kultūros ir skaitmeninės politikos srityse. Kultūros ir švietimo komitete siekėme to atsisakyti, kad dėl šios nuostatos nepadidėtų išlaidos, deja, įgyvendinti pakeitimų nepavyko. Todėl mano požiūris į šį pranešimą dvilypis.
Malika Benarab-Attou
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, du pranešimai (M. Schaake ir M. Sanchez-Schmid) primena mums, kad kultūra yra ne dekoravimo motyvas, o sudėtingų tarpusavio priklausomybių vaisius, rodantis, kad su kultūra susiję klausimai turėtų būti sprendžiami kompleksiškai ir integruojami į visas Europos politikos sritis: vidaus ir išorės, socialinę ir ekonominę.
Šiuo atžvilgiu raginu jus, Komisijos nary, tęsti savo veiklą šia kryptimi ir pradėti bendradarbiauti su kitais komitetais, su kitomis Europos Komisijos tarnybomis, taip pat su C. Ashton vadovaujama Europos išorės veiksmų tarnyba.
Be to, norėčiau grįžti prie dalyko, kuris šiuose pranešimuose nebuvo išplėtotas ir kuris susijęs su menininkų ir kultūros sektoriaus profesionalų judumu. Iš tiesų ši tema labai svarbi Europos kultūros srities plėtrai. Šiuo atžvilgiu, mano nuomone, svarbūs du aspektai: pirma, aiškios ir suprantamos informacijos apie šiuo metu galiojančius reglamentus ir procedūras sklaida Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse.
Antra, kaip jau buvo minėta anksčiau, reglamentavimo ir administravimo kliūčių, kurios trukdo laisvai judėti Šengeno erdvėje ir kurios egzistuoja kultūros sektoriuje, ypač trečiųjų šalių piliečiams, pašalinimas, pvz., pristatant bendras pagreitintas procedūras Europos Sąjungoje trumpalaikėms ir ilgalaikėms vizoms gauti, taip pat vienkartinę procedūrą darbo leidimams Europos Sąjungoje gauti. Primygtinai raginu Komisiją tęsti savo darbą šiose srityse.
Galiausiai, kultūrinį laisvalaikį daugiausia veikia sustiprėjusi amerikietiška įtaka pasauliui, todėl svarbu priminti Europos Sąjungai ir valstybėms narėms, kad būtina apsirūpinti priemonėmis, kurios leistų ginti ir skatinti Europos ir trečiųjų šalių kultūrų įvairovę. Europa turi persigrupuoti ir nenutraukti kovos pajutusi silpną pasipriešinimą, nes ant kortos šiuo atveju pastatyta pagarba kultūrų įvairovei, kaip dialogo priemonei ir kaip taikos ir stabilumo visame pasaulyje garantui.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Pone pirmininke, norėčiau pasakyti keletą pastabų dėl viso to, apie ką šį rytą diskutuojame.
Deja, švietimui ir kultūrai šiame Parlamente skiriama nepakankamai dėmesio. Tačiau šios sritys svarbios mūsų ateičiai, Europos ateičiai, mūsų jaunimo ateičiai. Jaunimas iki 30 metų sudaro 20 proc. Europos gyventojų, bet jaunimo iki 24 metų nedarbas pasiekbeveik 21 proc., o beveik 15 proc. 18-24 metų jaunimo meta aukštesnįjį ar aukštąjį mokslą nepabaigę antro semestro ir toliau nesimoko arba nepradeda profesinio mokymo. Dar blogiau yra tai, kad 25 proc. jaunesnių nei 15 metų jaunuolių prastai skaito. Šie skaičiai negali būti priimtini, juo labiau, kad nuosmukio laikotarpiu kai kuriose valstybėse narėse jie tik didėja.
Tam tikrais aspektais pateiktas pranešimas "Judus jaunimas" - žingsnis teisinga linkme, nes jame pateiktas ne vienas signalas Komisijai ir valstybėms narėms. Parlamentas dar kartą patvirtina, kad nenori matyti, kaip mūsų jaunimas yra aukojamas ant Europoje įgyvendinamos griežto taupymo politikos altoriaus. Tikėkimės, kad tai neliks tik žodžiai!
Šiame pranešime taip pat esama nerimą keliančių aspektų, ypač kai jame demonstruojamas noras pertvarkyti aukštojo mokslo mokymo programas tik pagal rinkos poreikius, nesivarginant pripažinti, kad aukštasis mokslas atlieka ir bendresnį vaidmenį, nes tiesiog rengia rytojaus piliečius.
Žinome, kad kuo didesnis profesijų, kurioms rengiamas jaunimas, skaičius, tuo lengviau jiems atlaikyti gyvenimo nepastovumą, ypač susijusį su nepastovumu darbe. Greitai turėsime galimybę užsiimti problemomis, susijusiomis su Bolonijos procesu; tokia idėja man atrodo sveikintina. Tenorėčiau pasakyti, kad mūsų vaidmuo yra, švelniai tariant, įsiklausyti į ne vienoje šalyje kylantį susirūpinimą dėl prisidengiant Bolonijos procesu priimtų reformų. Negalime aukoti savo jaunimo; sprendžiant šį klausimą negana žodžių.
Norėčiau pasakyti dar keletą žodžių ir padėkoti M. Honeyball už jos pranešimą ir darbą, mūsų atliktą sprendžiant su vaikų globa susijusias problemas. Visiškai pritariu šio pranešimo gairėms. Deja, M. Sanchez-Schmid pranešimui dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo, priešingai, negaliu pritarti, nes šiomis gairėmis būtų įvestas kultūros vertybių komercinis pagrindas, atsižvelgiant į rinkos jėgas.
Galiausiai norėčiau pareikšti, kad tvirtai pritariu D. Pack dėl to, kad Sarajevas būtų išrinktas Europos kultūros sostine.
Juozas Imbrasas
(LT) Norėjau tarti keletą žodžių dėl iniciatyvos "Judus jaunimas". Šios iniciatyvos tikslas labai gražus, nes per judumą bus siekiama gerinti jaunimo švietimą bei mokymą ir palengvinti jaunimo perėjimą nuo mokslo prie darbo rinkos. Tai šiandien ypač aktualu jauniems žmonėms, kurie yra viena iš skaudžiausiai nuo pasaulinės finansų krizės nukentėjusių socialinių grupių. Jaunimui turi būti padedama įsitraukti į darbo rinką, kad jis galėtų užsitikrinti ateitį, taip pat prisidėti prie ekonomikos augimo ir klestėjimo. Jauniems žmonėms turi būti sudaromos galimybės plėsti kompetenciją, gebėjimus ir žinias, kurias galėtų ateityje panaudoti, kad aktyviai prisidėtų prie mūsų Europos Sąjungos augimo ir tvarios ateities. Manau, kad ne mažiau svarbu užtikrinti, kad gaunamas išsilavinimas atitiktų darbo rinkos poreikius. Taip pat, kad Europos jaunimui ir ateityje nebūtų mažinamos galimybės tobulėti ir prisidėti prie Europos Sąjungos klestėjimo. Yra ir tam tikrų problemų, kurias kelia judumas. Jauni žmonės įgiję išsilavinimą kitoje valstybėje narėje dažniausiai ir lieka joje gyventi bei dirbti. Todėl tokiai šaliai kaip Lietuva, kurios ekonominsituacija nėra lengva, gresia tam tikram laikui prarasti išsilavinusius asmenis, kurie ne tik ekonomine prasme yra šalies augimo pagrindas. Tiesa, tai yra mūsų vidinproblema, kurią mes patys ir spręsime. O apskritai yra labai gerai, kad šiandien bandome spręsti jaunimui aktualią problemą.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, brangūs svečiai iš Tiuringijos, esantys lankytojų galerijoje,
Pone pirmininke, savo kolegai, kuris baiminasi, kad išsilavinę jauni žmonės išsikraustys gyventi į kitą šalį, pasakyčiau, kad civilizacija auga ir formuojasi, kai žmonėms užtikrinama judumo galimybė, ir kad mes neturėtume to bijoti. Taip nutinka bet kur, kur žmonės iš skirtingų šalių susitinka ir apsikeičia įvairiomis patirtimis: to pavyzdžių Europoje labai daug, todėl gerai, kad apie judumą galime pasakyti tiek daug. Šis judėjimas garantuos Europai pastovią gerovę ir nuolatinį klestėjimą.
M. Zvero pranešime atkreipiamas dėmesys į įvairias judumui Europoje trukdančias kliūtis, todėl norėčiau atkreipti dėmesį į kai kurias iš jų. Prisimenant, ką neseniai paminėjo M. Løkkegaard, tikrai nepriimtina, kad studijų, mokymų arba darbo tikslais į užsienį išvykę jauni žmonės patiria sunkumų dėl kraustymosi, pradedant paprasčiausiais dalykais, kaip antai naudojimasis banko paslaugomis ar buto nuoma. Be to, norėdami paskambinti namo ar prisijungti prie interneto ir pasiieškoti paprasčiausios būtinos informacijos, jie užverčiami tarptinklinio ryšio paslaugų mokesčiais. Duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu kainos neapsakomai didelės.
Komisija pasiūlpristatyti judumo rezultatų suvestinę kaip dalį "Judus jaunimas" iniciatyvos. Tai leis sistemingai stebėti valstybių narių pažangą sprendžiant problemas. Suvestinturėtų būti išsami ir paprasta, kad valstybėms narėms ji taptų pagalbine priemone sprendžiant tas problemas. Tai bus naudinga ir jauniems, ir seniems, ir studentams, ir darbuotojams. Raginu Komisiją pateikti išsamų pasiūlymą, kaip galėtų būti naudojamasi šia judumo rezultatų suvestine, ir tikiuosi, kad ji tai padarys kiek galėdama greičiau.
Baigdama noriu pasakyti, kad judumas susijęs su horizontalumo principu, todėl raginu savo kolegas Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitete ir kituose komitetuose neišleisti iš akių judumo aspekto visose jų darbo srityse.
Silvia Costa
(IT) Pone pirmininke, senėjančioje Europoje, kuri iš visų jėgų stengiasi rasti būdų, kaip susidoroti su ateityje galinčiais kilti sunkumais, Europos Sąjunga ir valstybės narės turi perimti Parlamento įtaką ir įrodyti, kad gali būti ryžtingos, investuodamos į ateities kartas, į švietimą ir į kultūrą. Šiais keturiais pranešimais ir pasiūlymu dėl Sarajevo Parlamentas ragina susieti šias problemas su pačia strategijos "Europa 2020" esme.
Pranešime dėl kultūros ir kūrybos sektorių, kuriems šiuo metu tenka beveik 3 proc. Europos bendrojo produkto ir kuriuose dirba 5 mln. žmonių, o jei priskaičiuotume ir pagalbinį sektorių, šis skaičius gali išaugti dar 7 proc., potencialo išlaisvinimo atkreipiamas ypatingas dėmesys į ekonominius privalumus, užimtumą ir inovacijas. Man, kaip Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos šešėlinei pranešėjai šiuo klausimu, malonu matyti, kad pranešėja M. Sanchez-Schmid pritaria mūsų pakeitimams.
Ką mes siūlėme? Pirmiausia tai, kad kultūros turizmas ir mada turėtų būti įtraukti į esamą aštuonių sektorių sąrašą. Taip pat tikimės, kad Komisija - ir esu įsitikinusi, kad A. Vassiliou imsis veiksmų, kad užtikrintų, jog taip įvyktų - kuo greičiau pateiks svarstymui baltąją knygą dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo, kad būtų galima sustiprinti šią tarpsektorinę strategiją Europoje ir valstybėse narėse. Krizės laikotarpiu mažinti kultūros ir švietimo finansavimą - kaip daro mano šalis, remdamasi tuo, kad kultūra nebūtina išgyvenimui - reiškia nesugebėjimą investuoti į ateitį, į pažangų, integracinį augimą; tai reiškia nesugebėjimą suprasti, kad kultūra - gyvybiškai būtinas dalykas.
Pranešime teigiama, kad turi būti oficialiai pripažinti Europos menininkai ir žmonės, kurių profesijos susijusios su kūrybine veikla, ir kad turi būti visiškai pripažįstamos kultūros sektoriuje veikiančios mažosios ir vidutinio dydžio įmonės, kad pradėdami verslą jų vadovai galėtų gauti paskolą ir paramą (tai ypač svarbu jauniems žmonėms iki 35 metų amžiaus). Jame taip pat žadama apsaugoti darbo vietas ir įvesti konkrečių mokymo ir inovacinių finansinių priemonių, turint omenyje, kad kūrybinio sektoriaus kapitalą dažniausiai sudaro nematerialaus pobūdžio vertybės, tačiau jos vis tiek turi lemiamos reikšmės inovacijoms visuose sektoriuose.
Į Europos kultūros sektorių reikia atsižvelgti teisinės sistemos dėl tarptautinės prekybos atveju ir, be abejo, apibrėžiant europinę dimensiją, kultūros diplomatiją, vidaus rinką, kurioje judumas...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Liam Aylward
Pone pirmininke, kad tokios strategijos kaip "Judus jaunimas" būtų efektyvios ir duotų apčiuopiamų rezultatų, reikia didesnio švietimo įstaigų ir verslo bendradarbiavimo. Nors pritariu pranešėjui, kad švietimas turėtų ne tik užtikrinti užimtumą, bet ir skatinti kūrybingumą, reikia imtis veiksmų, kad švietimo ir verslo tikslai ir uždaviniai būtų bendri. Universiteto programos turėtų būti labiau orientuotos į rinkos poreikius. Jauniems žmonėms turi būti suteikiama galimybbe kliūčių įgyti patirties, įgūdžių, žinių, jie turėtų pasiruošti ateities karjerai ir verslui. Ypač svarbu jauniems žmonėms suteikti daugiau profesinio mokymo ir rengimo galimybių, kad jiems būtų lengviau judėti Europos Sąjungoje ir jie turėtų galimybę mokytis užsienyje, įgytų daugiau įgūdžių ir galėtų rinktis iš daugiau darbo pasiūlymų.
Judumo programomis ir patirties, įgytos dirbant ir studijuojant užsienyje, pranašumais privalo galėti pasinaudoti visi jauni žmonės, neatsižvelgiant į tai, kokį mokslą jie pasirinko. "Judus jaunimas" galėtų tapti sėkminga iniciatyva, tačiau ji dar turėtų virsti konkrečiais dalykais, kurie mūsų jaunimui duotų naudos.
Kay Swinburne
Pone pirmininke, per ilgą mano rinkimų apygardos istoriją man pačiai teko derinti valų kalbos sklaidą jaunajai kartai su meniniais ir techniniais gabumais, todėl pavyko sukurti tokias animacines programas kaip Sally Mally, Super Ted ir Sam Tân. Šiandien praeitis vėl atgijo, parengus naujus kūrinius, pvz., Dr Who ir Torchwood, taigi Velsas sparčiai tampa žinomas kaip filmų ir programų kūrybos kultūrinio meistriškumo centras, taip pat kaip naujų kūrybos erdvių, tokių kaip milžinišką pelną nešanti žaidimų pramonė, buveine.
Norint, kad tai tęstųsi, pagrindinis dalykas, kurį turime dabar padaryti - suteikti mūsų kūrybos pramonei tokią paramą, kuri jai leistų toliau augti. Turime daugiau dėmesio skirti administracinių kliūčių, su kuriomis susiduria visi smulkūs verslai, mažinimui ir ieškoti būdų, kaip gauti tikros pridėtinės vertės iš bendrosios rinkos dalijantis intelektinės nuosavybės teisėmis, Europos patentais ir suvokiant tikrąjį skaitmeninės darbotvarkės potencialą, ir, be abejo, panaikinant šiuo metu ES teisės aktuose egzistuojančius nesuderinamumus, pvz., PVM srityje.
ES biudžetas turėtų būti našiai panaudotas siekiant paversti milžinišką mus supančią kūrybinę energiją tikru gerovę kuriančiu verslu, užtikrinant tvarumą, darbo vietas bei klestinčią ir turtingą ateitį mūsų žmonėms Velse ir už jo ribų.
Helga Trüpel
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, iš tiesų šįryt diskutuojame apie kultūros svarbą įvairiose politikos srityse - užsienio politikoje, ekonominėje politikoje, švietimo politikoje ir socialinėje politikoje. Be to, visiems aišku, kad visi gauname iš kultūros naudos, kai į ją žiūrima rimčiau. Demokratijos proveržis arabų šalyse nebūtų įvykęs, jei ne šis kultūra pagrįstas troškimas kalbėti atvirai ir turėti kultūrinę įvairovę, demokratiją ir spaudos laisvę.
Kūrybos pramon- svarbi ekonominės politikos dalis. Mano gimtojoje šalyje, Vokietijoje, kūrybos sektoriuje dirba daugiau žmonių negu automobilių sektoriuje. Į tai mes turėtume atkreipti dėmesį. Tai dar viena svarbi strategijos "Europa 2020" dalis. Pabrėžiu, kad, jei norime paremti kūrybos pramonę, turime padirbėti, ypač skaitmeninės plėtros srityje. Žinome, kad būtent kūrybinio turinio medžiagos kūrėjai formuoja kultūrinio sektoriaus vertybių sistemos pamatą. Viena vertus, todėl mes esame itin suinteresuoti sukurti kultūrinės įvairovės erdvę, remdami kūrybos žmones ir siekdami, kad kūrybinio turinio informacija internete būtų lengvai pasiekiama. Tačiau kartu mes norime, kad menininkams būtų pakankamai atlyginama už jų darbą, nors šiais laikais tai ne visada įmanoma, kai viską galima rasti skaitmeninėje erdvėje. Todėl mes turime iš dalies pakeisti sutarčių teisės aktus, siekiant sustiprinti mūsų menininkų derybinę poziciją. Reikia parengti naujus socialinius modelius, siekiant sąžiningos pusiausvyros tarp lengvos naudotojų prieigos ir tinkamo apmokėjimo tiems, kurie kuria naują turinį.
Noriu pasakyti paskutinį dalyką. Jei 2014 m. Sarajevas taptų Europos kultūros sostine, tai įgytų didelę simbolinę vertę ir taptų didžiule istorine sėkme Europai...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Paul Murphy
Pone pirmininke, pranešime "Judus jaunimas" yra gerų idėjų, pvz., reikalavimas, kad krizneturėtų būti naudojama kaip dingstis siekiant sumažinti švietimo išlaidas. Vis dėlto pranešime pripažįstamas Bolonijos procesas, kuris sustiprino stambiojo verslo viešpatavimą ir prisidėjo prie švietimo sudaiktinimo proceso.
Pranešėjas iškėlmintį, kad universitetai nepakankamai finansuojami, ir todėl paragino juos ieškoti privačių finansavimo šaltinių. Be abejo, sprendžiant nepakankamo finansavimo problemą nereikėtų leisti, kad privatusis sektorius kokiais nors būdais iškreiptų švietimą, taip pat nereikėtų uždėti mokesčių, kurie užkirstų kelią šimtams tūkstančių jaunuolių Europoje, valstybei reikėtų investicijomis suteikti nemokamą gerai finansuojamą mokslą visais lygmenimis. Be to, dėl griežtos taupymo politikos daugelyje šalių jauniems žmonėms beveik neįmanoma rasti padorų darbą įgijus išsilavinimą. Ketvirtis jaunų žmonių Airijoje dabar yra bedarbiai ir kas savaitę emigruoja 1 000 žmonių, taigi daugeliui airių šeimų pati sąvoka "judus jaunimas" turi visiškai kitą reikšmę. Šią nedarbo krizę galima sustabdyti tik tada jei valstybinvestuos didelį kiekį pinigų į naujų gerų darbo vietų kūrimą.
Derek Roland Clark
Pone pirmininke, kai atsakingi žmonės ir vyriausybės skaičiuoja kiekvieną centą, vykdant strategiją "Europa 2020" Komisija siūlo dar daugiau išlaidauti - "Judaus jaunimo" kortelė, Europos įgūdžių pasas, Europos laisvų darbo vietų stebėjimo leidinys - ir visa tai dėl kultūrinės diplomatijos ir tam, kad jaunimas galėtų keliauti, kai jis ir taip keliauja, keliauja aplink pasaulį savo iniciatyva. Kam mums reikia brangių reklamų?
O dėl Europos kultūros sklaidos, mes iš to gausim viską, kas įmanoma, todėl, jei ES ir toliau taip judės kaip pašėlusi, neliks nieko, išskyrus beprasmę mantrą: "susivieniję įvairovėje". Nejaugi nesuprantate, kad Europa - ne viena valstybė, o platus ir didingas audinys iš patrauklių, skirtingų, bet derančių kultūrinių juostų, ir norint jas sujungti reikia, kad jos visos pavirstų pilka, beforme mase, taigi tektų sunaikinti tai, kuo, sakote, žavitės?
Nebrukite per prievartą ES kultūros; leiskite visiems, kurie nori, pažinti italų, vokiečių, prancūzų, olandų, britų ir visas kitas kultūras, ir visi kiti seks jūsų pavyzdžiu.
Marielle Gallo
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, perkėlus kultūrines ir menines vertybes į skaitmeninę erdvę, manau, reikėtų užduoti sau tokį klausimą: ar Europai lemta tapti Jungtinių Valstijų, ar visai greitai ir sparčiai augančios ekonomikos šalių produktų vartotoja, ar ji pagaliau atsibus ir investuos lėšas į savo informacinio, kultūrinio ir ekonominio potencialo gerinimą?
Tvirtai tikiu Europos kultūros turtingumu ir įvairove, bet šiandien, kalbėdama apie konkurencingumą, norėčiau pasmerkti nesąmonę ir absurdą. Nesąmon- tai nemokamos paslaugos, apie kurias kai kurie žmonės svajoja, t. y. apie tai, kad viską bus galima gauti dykai. Jei eisime šiuo keliu, į šį sektorių daugiau nebus investuojama. Kūrėjai ir išradėjai negaus pelnyto atlygio ir jų galiausiai nebeliks. Todėl ekonominiuose modeliuose, susijusiuose su kultūrinio paveldo sklaida internetu ir kuriuos ketiname įgyvendinti, nėra numatyta nemokamų paslaugų.
Absurdas - tai mokestis, kuris taikomas nematerialiam kultūriniam turtui dviem aspektais. Pirma, nelygu šalis, kurioje vykdoma veikla, skiriasi PVM tarifai. Pvz., 1998 m. Amerikos platformoms paskelbtas moratoriumas, kuris sukėljų nepaprastą suklestėjimą. Antra, dėl PVM tarifų skaitmeninės prekės atsidurs nepalankesnėje padėtyje nei fizinės prekės. Manau, kad šias dvi problemas reikia spręsti parengiant teisės aktus.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, aš taip pat džiaugiuosi, kad dabartinės mūsų diskusijos suteikia galimybę padiskutuoti apie keturis pranešimus, už kuriuos turėsime balsuoti pasibaigus šio ryto posėdžiui. Šiuose pranešimuose kalbama apie dalykus, apie kuriuos kalbėti labai svarbu, siekiant išspręsti svarbiausias Europos Sąjungos problemas; tai pranešimai, kuriuose kalbama apie tai, kaip mažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, kovoti su jaunimo nedarbu, ekonomikos krize ir migracijos srautais.
Šiuo atžvilgiu pirmiausia norėčiau pateikti trumpą pastabą dėl ankstyvojo ugdymo. Manau, kaip sakir M. Honeyball, kad tai viena iš problemų, kuriai skiriama nepakankamai dėmesio. Mes žinome ir kasdien atliekama vis naujų tyrimų, kurie tai patvirtina, kad būtent ankstyvoje vaikystėje intensyviausiai formuojasi mūsų pažintiniai ir emociniai gebėjimai. Todėl visuose tyrimuose teigiama, kad investuojant į pirmuosius gyvenimo metus galima sulaukti daug geresnių rezultatų, negu tai darant vėliau. Manau, kad atėjo laikas sutelkti dėmesį ne tik į studijas universitetuose ar profesinį mokymą, kaip darėme iki šiol, bet ir į ankstyvąjį ugdymą.
"Judus jaunimas" - kitas pranešimas, kuris, mano nuomone, labai svarbus ir kurio vienas iš pagrindinių tikslų - mažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių. Manau, kad ši problema labai glaudžiai susijusi su jaunimo nedarbu, taip pat su aukštu nedarbo lygiu Europos Sąjungoje. Turime rasti atsakymus į klausimus dėl šių jaunuolių ateities, nes jie yra Europos Sąjungos ateitis.
Baigdama norėčiau keletą žodžių tarti apie pranešimą dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų ir pabrėžti kultūros svarbą bendradarbiavimo politikoje. Svarbu siekti geresnio tarpusavio supratimo su trečiosiomis šalimis, be to, šiais neramiais laikais su šalimis, esančiomis už mūsų pietinių sienų, nes, manau, šių klausimų sprendimas - labai prasmingas dalykas.
Marietje Schaake
Pone pirmininke, "jei nori surasti pragarą, prašyk menininko parodyti kelią, o jei nerandi menininko, tai žinok, kad jau esi pragare." Manau, kad šiame posakyje, kurio autorius - anonimas iš Sarajevo, taikliai pasakoma apie meno ir kultūros svarbą ne tik atvirai visuomenei, bet ir mūsų ryšiams su visu pasauliu. Bosnija ir Hercegovina, kurios sostinSarajevas, dėl praeities įvykių yra vadinama viena iš juodųjų skylių Europos žemėlapyje. Vis dėlto dabar turime žvelgti į ateitį.
Žmonėms Sarajeve teko patirti labai daug - ypač per šio miesto apgultį - menas, kultūra padėjo šiems žmonėms išgyventi. Kai miestas buvo apšaudomas, orkestras nenutraukrepeticijų, o žiemos festivalis, pilnas meno ir kultūros apraiškų, buvo tęsiamas. Sarajevas nusipelneuropietiško pavasario. Būsimoji karta kenčia dėl praeities žaizdų, todėl mes, kaip europiečiai, turime prisiimti svarbią atsakomybę žvelgdami į ateitį kartu su jais ir įtraukti juos į Europos erdvę.
Visiškai pritariu D. Pack iniciatyvai ir noriu paprašyti Parlamentą ją paremti ir padaryti viską, kas įmanoma, kad Sarajevas būtų įtrauktas į Europos kultūros sostinių sąrašą. Manau, jei visi to norėsime, tai bus įmanoma, nes būtų liūdna, jei mūsų idėjas ir sveiką protą užgožtų biurokratija.
Paweł Robert Kowal
(PL) Pone pirmininke, M. Schaake pranešimo dalys, kuriose ji kalba apie tai, kad reikia padidinti jaunimo iš kaimyninių šalių judumą, yra labai svarbios. Nors, viena vertus, manau, kad pernelyg didelis Europos Sąjungos kišimasis į kultūrinę veiklą valstybėse narėse nėra būtinas. Kita vertus, manau, kad, atsižvelgiant į tai, kas šiandien vyksta Tunise, taip pat į tai, kas prieš du mėnesius vyko Baltarusijoje, svarbu, kad Europos Sąjunga savo mintis apie kultūrą, demokratiją ir teisinę valstybę nukreiptų į jauną kaimyninių šalių elitą ir rastų pinigų jaunimo mainams, bendriems mokymo kursams, kelionėms, universitetų kūrimui ir paramai mokymo programoms. Tokių programų esama valstybėse narėse, pvz., Lenkijos Varšuvos universiteto Rytų Europos studijų centre. Tai turėtų tapti pavyzdžiu, ir džiaugiuosi, kad M. Schaake šiandien mus nukreipia šia linkme. Be to mes negalėtume nieko pasiekti.
Heinz K. Becker
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, svečiai galerijoje, man didelgarbkalbėti čia pirmąjį kartą, nors jau ne kaip jaunuoliui, bet kaip šio Parlamento nariui.
Norėčiau apibūdinti pavyzdinę strategijos "Europa 2020" iniciatyvą "Judus jaunimas", kurioje iškeliamas puikus tikslas - kuo labiau pagerinti jaunimo galimybes patekti į darbo rinką, ir pabrėžti du pagrindinius dalykus. Siekiama atkreipti dėmesį ne tik į ankstyvąjį ugdymą, bet pirmiausia į tai, kad reikia mažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, ir, antra, padidinti abiturientų skaičių. Gana nemaža dalimi dėl krizės sukelto ekonomikos nuosmukio, bet dar didesne dalimi dėl kitose srityse pasitaikančių struktūrinių trūkumų, galima sakyti, beveik visose valstybėse narėse, sąlygos ES valstybėse narėse yra visiškai skirtingos.
Kaip pavyzdį norėčiau paminėti savo gimtąją šalį: Austrijoje mokyklą meta tik 8,7 proc. vaikų, o visos ES vidurkis - maždaug 14 proc. Tikrai vertėtų panagrinėti dvejopą Austrijos profesinio mokymo sistemą, kurią remia socialiniai partneriai. Vokietijai šioje srityje taip pat gerai sekasi. Laikykime tai etalonu. Tačiau Austrija turėtų stengtis pasiekti etaloną kitoje srityje, kai kalbama apie nepakankamą aukštos kvalifikacijos absolventų skaičių šioje šalyje. Kitose valstybėse narėse kvalifikuotų mokslininkų kur kas daugiau ir mes turėtume išnagrinėti jų sistemas. Šiose srityse galėtume vieni iš kitų daug ko pasimokyti.
Nesėkmės aiškiai parodo, kad reikia imtis veiksmų -greitai ir efektyviai turime įveikti prarają tarp mokymo sistemos ir darbo rinkos.
Baigdamas savo kalbą norėčiau nuoširdžiai padėkoti D. Pack ir pritarti jai sakydamas, kad Sarajevo tapimas Europos kultūros sostine - ne išlyga, o būtinybė!
Pirmininkas
Pone H. Bekeri, nenorėjau nutraukti jūsų kalbos, nes žinau, kad tai pirmoji jūsų kalba šiame Parlamente, todėl norėčiau jus pasveikinti. Tikiuosi, kad ateityje pavyks laikytis nustatyto laiko limito, tačiau bet kuriuo atveju linkiu jums didelės sėkmės dirbant kartu su mumis.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Pone pirmininke, Europos Sąjungoje yra šalių, kuriose nedarbo lygis siekia 20 proc., o jaunimo nedarbo lygis - 40 proc. Tokia padėtis susidarne kurioje nors vienoje šalyje, o daugelyje šalių, kuriose vidutinis jaunimo nedarbo lygis yra dvigubai didesnis negu visos šalies vidutinis nedarbo lygis.
Kai kalbame apie Europos integraciją ir šių programų bei projektų ateitį, turime omenyje siekį užtikrinti, kad visi šie jauni žmonės pasijustų europiečiais. Visi šie jauni žmonės įgyvendindami savo ateities planus neturėtų išvykti už Europos Sąjungos ribų. Todėl tvirtai manau, kad, kalbėdami apie "Judaus jaunimo" programą, turėtume daugiau šnekėti apie tai, kaip suteikti jauniems žmonėms daugiau galimybių įsidarbinti, ir apie tai, kokia ateitis šių jaunų žmonių laukia Europos Sąjungoje.
Manau, kad šiuo metu siūlomi šių problemų sprendimo būdai yra nepakankamai geri ir turėtume labiau sutelkti dėmesį į tai, kaip valstybės narės įgyvendina minėtus projektus ir programas. Manau, kad Europos Komisijos vaidmuo yra skatinti daugiau valstybių narių tinkamai įgyvendinti šias programas ir patenkinti jaunimo poreikius.
Ivo Vajgl
(SL) Pone pirmininke, šiandien, kai kultūriniai tautų skirtumai verčia biurokratus uždaryti pasienio postus - ką neseniai padardanai - ir pastatyti aukštas sienas, jie mieliau konfliktus sprendžia griebdamiesi prievartos, o ne bandydami suprasti ir užjausti. Dabar, kai meno laimėjimai tampa vienkartinio naudojimo prekėmis ir didžiąja pelno dalimi, kai kuriamos visagalės pasaulinės monopolijos, kurios diktuoja tendencijas ir vertybes, pranešimas dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų ir apskritai dėl ES kultūrinių aspektų yra ypač laukiamas.
Pranešime kalbama apie tai, kaip mūsų bendras kultūrinis vaizdas ir mažų tautų bei Europos Sąjungos valstybių narių meno laimėjimai, susiejus juos su kitų tautų kultūromis, gali pagerinti mūsų viešųjų diskusijų kokybę ir netgi numesti naštą nuo mūsų diplomatų ir strategų pečių ir padėti jiems įveikti daugybę krizių namuose ir svetur. Nebijant peržengti sienų naujajai žiniasklaidai ir naujosioms technologijoms atsiranda begalgalimybių. Man būtų patikę, jei pranešime būtų bent pora žodžių užsiminta apie knygas, pvz., apie tai, kad knygos neturėtų būti apmokestinamos. Galėtume kalbėti apie kultūros valdymą arba apie galimybę dar kartą apsvarstyti Melinos Mercouri iškeltą mintį dėl Europos kultūros sostinės. Ponios ir ponai, suteikime Sarajevui šansą!
Valdemar Tomaševski
(PL) Pone pirmininke, ankstyvojo ugdymo procesas - viena svarbiausių tėvų ir valstybės pareigų. Šiuo atžvilgiu svarbu ir tinkama, kad rezoliucijoje būtų pabrėžta ankstyvo regioninių ir mažumų kalbų mokymo svarba. Ypač svarbu mokymui vartoti gimtąją kalbą, kaip mokymo priemonę, nes, be abejo, vaikai lengviau žinias įsisavina ta kalba, kuria jie galvoja. Todėl nepriimtina, kad šalies tautinių mažumų mokyklose būtų jau nuo pirmų ar antrų metų mokoma ne gimtąja kalba, ką neseniai nusprendLietuvos Seimas. Daugiau negu septynis šimtmečius Lietuvoje gyvenantys lenkai tokį priverstinį dvikalbį mokymą neabejotinai priima kaip diskriminaciją, su kuria reikėtų kovoti.
Anna Záborská
(FR) Pone pirmininke, apgailestauju dėl pasekmių, kurias jūsų šalis patyrpo žemės drebėjimo.
(SK) Norėčiau padėkoti Mary Honeyball už darbą, atliktą ruošiant pranešimą dėl ikimokyklinio ugdymo Europos Sąjungoje. Skaitant dokumentą galima justi pastangas, kurios buvo įdėtos norint nugalėti ideologines kliūtis ir surasti kompromisą politinėje erdvėje. Tai teisingas ir tinkamas požiūris, nes kalbama apie šeimą ir vaiko gerovę. Vaiko auginimas ir ugdymas - pirmiausia tėvų pareiga. Tai taip pat patvirtina pranešėjos nuorodos į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos ir JT Vaiko teisių konvencijos straipsnius. Tėvų atsakomybminima ir Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje - tėvai turi pirmumo teisę pasirinkti savo vaikų ugdymo būdą.
Taip pat pritariu mintims, kad investicijos į mokslą ir ikimokyklinį ugdymą reiškia investiciją į klestėjimą ateityje. Esama įrodymų, kad vaikams jau ankstyvoje vaikystėje pradeda formuotis atsakomybės, supratimo jausmas ir socialinis elgesys. Pranešime taip pat pabrėžiama, kad rūpinimasis jaunimu yra geriausias būdas ateityje užkirsti kelią paauglių nusikalstamumui. Savo pranešime plačiau aptariu, kaip lyčių lygybės ir tėvų atsakomybės politika gali prisidėti prie kovos su paauglių nusikalstamumu.
Kaip ir pranešėja, prieštarauju idėjai bet kokia kaina dirbtinai didinti moterų skaičių darbo rinkoje. Dauguma moterų mieliau rūpintųsi savo mažais vaikais, nei oficialiai dirbtų. Tačiau jos neturi teisės rinktis, nes visuomennepakankamai vertina arba išvis nevertina moterų darbo namuose ir auginant vaikus. Pranešime nėra pasiūlyta valstybėms finansiškai įvertinti moters darbą auginant ir auklėjant vaikus, bent ne tokiu mastu, kokiu valstybės sumoka ikimokyklinių įstaigų vadovams. Pranešimas - tai žingsnis teisinga linkme ir socialinplėtra, kuri įvyks ateityje, privers mus šiai temai skirti daugiau dėmesio.
Chrysoula Paliadeli
(EL) Pone pirmininke, iniciatyva "Judus jaunimas" siekiama pagerinti jaunų žmonių galimybes keliauti, ypač jų įsidarbinimo tikslu. Tačiau esant ekonomikos krizei, kai keičiasi požiūris į vertybes, jaunimo judumas negali būti siejamas vien tik su įsidarbinimu. Kadangi dėl konservatyvių tendencijų - apie keletą iš jų mums teko girdėti šįryt - kyla grėsmEuropos Sąjungos vienybei, jaunų žmonių judumas gali būti panaudojamas kaip svarbi Europos sanglaudos stiprinimo priemonė. Rinkos poreikiai turėtų būti laikomi antraeilės svarbos.
Vis dėlto universitetai turėtų išlaikyti savo nepriklausomumą ir atvirumą viešajai visuomenei, o jų programos turėtų išlikti orientuotos akademine ir mokslinių tyrimų linkme. Aukštasis mokslas Europos Sąjungoje neturėtų būti ribojamas atkuriant tokius modelius, dėl kurių kilo krizir buvo prarastas pasitikėjimas. Priešingai - jais turėtų būti siekiama sukurti naujus socialinės sanglaudos ir kolektyviškumo standartus, kad pagal juos humanitariniai mokslai ir Europos universitetų klasifikavimo sistema galėtų plėtotis teisinga kryptimi.
Sabine Verheyen
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, svečiai, Europos kultūrinįvairovyra svarbi vertybė, kurią mums reikia išsaugoti ir toliau plėtoti ateityje. Kad tai būtų įmanoma, privalome pasitikti skaitmeninio amžiaus iššūkius, iškilusius ne tik informacijos ir žinių visuomenei, bet visų pirma ir kultūros bei kūrybos sektoriams.
Kultūrinįvairovnėra vien tik idealas, ji kartu yra ir reikšmingas ekonomikos veiksnys. Europos Sąjungoje maždaug 5 mln. žmonių dirba kultūros sektoriuje. Tai sudaro apie 2,5 proc. visų gyventojų. Kultūros sektoriui būdingas augimas, jis vystosi greičiau nei daugelis kitų ūkio sričių. Informacinės ir ryšių technologijos dėl kultūros sektoriaus siūlomo turinio vystosi taip pat sparčiai, kaip ir dėl technologijų kinta bei yra plėtojamas turinio pobūdis ir kokybė. Todėl mums reikalingas pagrindas, kuriuo remiantis kultūros ir kūrybos sektorius galėtų tvariai vystytis iškilus skaitmeninio amžiaus iššūkiams. Mums reikalinga šiuolaikiška, lengvai įgyvendinama ir teisiškai apibrėžta sistema, kurioje visi galėtų vystytis lygiomis sąlygomis.
Kultūros ir kūrybos sektoriai yra Europos vystymosi variklis. Todėl turime skirti jam dėmesį ir švietimo bei mokymo srityje. Turime jaunimui suteikti kultūrinių ir kūrybinių įgūdžių, taip pat ir mokymosi visą gyvenimą srityje. Kita vertus, mums taip pat reikia gerinti kūrybinių darbuotojų verslumo įgūdžius ir suteikti tvirtus naujų technologijų, naudojamų žiniasklaidos srityje, žinių pagrindus.
Turime sukurti sistemą, pagal kurią kultūros sektoriuje dirbantys asmenys galėtų užsitikrinti pragyvenimą. Todėl turime intensyviai dirbti autorių teisių, socialinio draudimo ir intelektinės nuosavybės apsaugos klausimais, taip pat siekti laisvos galimybės gauti informacijos ir turinio, kad būtų užtikrintas kultūros ir kūrybos sektorių vystymasis ateityje skaitmeninio amžiaus aplinkoje ir būtų sudarytos sąlygos išlaikyti Europos kultūrinę įvairovę ir kultūrinį paveldą kaip reikšmingą Europos Sąjungos skiriamąjį bruožą.
Pirmininkas
Ponia S. Verheyen, jums kalbant vertėjai man nurodė, kad nespėja versti jūsų kalbos. Jūsų nepertraukiau, nes man pasirodkeblu tai padaryti, taigi atsiprašau už tai vertėjų. Noriu informuoti narius, kad sistema keičiama: nuo dabar jums kalbant signalinlemputbus įjungiama prieš kiekvieną iš jūsų, o ne prieš pirmininką, kaip būdavo anksčiau. Taigi jūs patys galėsite pastebėti, jei vertėjų grupnespės versti jūsų kalbų.
Barbara Matera
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, "Gyvenimas yra gražus, mano meile. Jums tereikia pažvelgti į pasaulį ir jis jau priklauso jums". Šios pirmosios paprastos poemos eilutės rodo, koks puikus yra gyvenimas, ir primena mums, kad esame atsakingi už pasaulį, kurį kuriame savo vaikams. Pateiktame pranešime M. Honeyball laiku primena apie tai, kad mūsų vaikų ateitis pradedama formuoti nuo pirmųjų jų gyvenimo metų, ir tais metais institucijos turi imtis vadovaujamo vaidmens, kad mūsų vaikai augtų taip, kaip mes norėtume.
Sutinku su visais pranešimo punktais: svarbu, kad valstybės narės ir Europos Sąjunga prisiimtų atsakomybę už priemones, kuriomis remiamas ikimokyklinis ugdymas, tačiau jos turi atlikti vaidmenį, kurio negalima patikėti vien tiktai tėvams arba tiems, kurie dirba švietimo sektoriuje. Kaip visą laiką pabrėždavau per Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto posėdžius, tėvų gyvenimas skurde reiškia vaikų auginimą skurdo sąlygomis. Vaikai turi teisę gauti pagalbą ir paslaugas iš valstybių narių ir Europos Sąjungos. Jeigu norime įveikti skurdą, socialinę atskirtį ir neraštingumą, privalome paremti mūsų vaikus nuo pat pirmųjų jų žingsnių.
Taigi privalome investuoti į vaikų priežiūrą ir švietimą nuo ankstyviausios vaikystės, be to, turime kontroliuoti teikiamas paslaugas ir jų teikėjų profesionalumą. Visiems vaikams, nepaisant jų socialinės kilmės, turi būti prieinamas švietimas; turime užtikrinti šią galimybę taip pat ir prieglobsčio prašantiems asmenims, pabėgėliams ir visiems tiems, kurie yra gavę leidimą, net jei jis tik laikinas, gyventi Europos Sąjungoje.
M. Honeyball pabrėžia mokslinius tyrimus ir keitimąsi geriausia patirtimi, išmintingą struktūrinių fondų ir programų, kaip antai Comenius, panaudojimą, pagaliau tai, kad šalys turi susigrąžinti pagrindinį vaidmenį vaikų švietimo nuo ankstyviausios vaikystės srityje, kad būtų užtikrintas pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo tikslų įgyvendinimas.
Olga Sehnalová
(CS) Pone pirmininke, pranešimu dėl ikimokyklinio ugdymo nėra ir negali būti mėginama nustatyti vienodos tvarkos šiuo tokiu individualiu klausimu. Tačiau laikau jį svarbiu indėliu diskusijose dėl bendrų Europos siekių ir vertybių ikimokyklinio ugdymo srityje. Tyrimas šioje srityje išryškina, koks reikšmingas ikimokyklinės priežiūros vaidmuo sveikam vaikų vystymuisi ir jų būsimai integracijai į visuomenę. Panašu, kad ikimokyklinis ugdymas turi teigiamos įtakos tolesniam vaiko lavinimui, be to, ši investicija į švietimą, plačiausia šio žodžio prasme, ankstyvajame vaiko amžiuje yra efektyvesnnei bet kurios vėlesnės priemonės. Todėl esame suinteresuoti paremti tokio tipo ugdymą, taip pat ir atsižvelgdami, be kita, į strategijos "Europa 2020" tikslą didinti gyventojų, įgijusių aukštos kokybės universitetinį išsilavinimą, skaičių, kartu mažinant žmonių, nebaigusių savo studijų, dalį. Aukštos kokybės ikimokyklinis ugdymas gali mus labai priartinti prie šių tikslų įgyvendinimo, tikriausiai daug labiau, nei norėtume tai pripažinti dabar.
Roberta Angelilli
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau padėkoti M. Honeyball už jos atliktą darbą. Tėvai, o ypač motinos, turi turėti teisę į tai, kad visiems vaikams jų ankstyvoje vaikystėje būtų užtikrinta galimybnaudotis švietimo ir priežiūros sistema; vis dėlto svarbiausia tai yra patiems vaikams, nes tai reiškia jų galimybę įgyti pagrindus tolesniam lavinimuisi, paramą integruojantis į visuomenę ir asmeniniam vystymuisi bei geresnes galimybes rasti darbą, kai jie suaugs.
Apibendrinant - kaip jau minėjo kiti nariai - Komisijos komunikate dėl ES vaiko teisių strategijos teigiama, kad 2009 m. daugiau nei 6 mln. jaunų žmonių paliko mokymosi sistemą turėdami vos žemesnįjį vidurinį išsilavinimą, o 17,4 proc. jų nebesimokjau po pradinės mokyklos. Šie skaičiai kelia nerimą ir verčia susimąstyti, kad mokyklų ir švietimo sistema dažnai yra paliekama be dėmesio ir negauna investicijų, kurios jai yra reikalingos.
Investavimas į lavinimo kokybę nuo pirmųjų gyvenimo metų reiškia ne tik svarbiausią pirminį vaiko pažintinio, emocinio ir fizinio vystymosi pagrindą, bet yra ir prielaida kurti darnią visuomenę, kurioje būtų suteiktos geros galimybės būsimoms kartoms.
Be to, pagerinus vaikų darželių ir ankstyvosios vaikystės laikotarpiui skirtos priežiūros struktūrų kokybę ir padidinus jų skaičių, kaip numatyta Barselonoje susitikusios Europos Vadovų Tarybos tiksluose ir išvadose, dirbantiems tėvams būtų suteiktos galimybės derinti šeiminį gyvenimą su darbu. Deja, statistiniai duomenys kol kas rodo, kad daugelio valstybių narių dar laukia ilgas kelias, kol jos pasieks šiuos tikslus.
Nessa Childers
Pone pirmininke, iniciatyva "Judus jaunimas" apima daug vilčių teikiančių iniciatyvų. Tarp jų yra, visų pirma, planai suteikti geresnes galimybes Europos studentams gauti paskolas, iniciatyva "Europos jaunimo garantijos", kuri užtikrintų, kad per keturis mėnesius po pasitraukimo iš mokyklos jie pradėtų mokymus arba darbą, ir neseniai paskelbtas planas "Jaunimo darbas", skirtas gerinti jaunimo ryšius su verslu.
Vis dėlto jaučiu pareigą įspėti. 2010 m. ES šalys pasiektik vieną iš penkių gairių, kurios buvo nustatytos švietimo srityje, ir tai nėra geras ženklas įgyvendinant strategiją "Europa 2020". Jeigu norime didesnės iniciatyvos "Judus jaunimas" sėkmės, jos įgyvendinimas ir daroma pažanga turi būti atidžiai stebimi vietose, o šio Parlamento nariai turi tai daryti rinkimų apygardose.
Piotr Borys
(PL) Pone pirmininke, šios dienos diskusija yra viena iš svarbiausių ir reikšmingiausių diskusijų Europos Parlamente. Ji susijusi su visu kultūros ir švietimo sektoriumi, taigi su pamatais, ant kurių laikosi mūsų didžiuliai Europos namai. Turime tai prisiminti ir šiai diskusijai skirti didžiulę reikšmę, žinodami, kad ne viskas mums yra duota visiems laikams. Turime žinoti, kad tuo atveju, jei norime, kad šie milžiniški Europos namai būtų tvirti, jie turi stovėti ant tvirtų pamatų, būti atsparūs galimoms ateities krizėms ir galbūt mūsų laukiančioms didelėms permainoms, kurių nebus įmanoma suvaldyti.
Norėčiau už šiuos tikrai puikius pranešimus padėkoti visiems pranešėjams, o ypač M. Zverui ir M. Honeyball, kadangi pirmą kartą kalbant apie švietimą buvo laikomasi visapusiško požiūrio. Norime visiems vaikams suteikti puikias ir plačias galimybes, pradedant nuo ankstyviausio amžiaus ir iki jų mokymosi aukštojoje mokykloje. Jeigu šiandien norime, kad Europos visuomenbūtų judi, o jauni žmonės atviri, jautrūs ir kompetentingi, turėtume atsakingai žiūrėti į visą švietimo sritį. Galų gale, dabartiniai rodikliai yra pavojingai prasti. Trečdalis Europos piliečių neturi jokių profesinių kvalifikacijų.
Kalbant apie kultūrinį aspektą, norėčiau padėkoti Komisijos narei už informaciją, kad Europos išorės veiksmų tarnyba turės ambasadorius ir kultūros atašvisose pasaulio šalyse. Norėčiau padėkoti M. T. Sanchez-Schmid, nes parama kultūrai pirmiausia reiškia paramą su kultūra susijusiam verslui, bet ypač tai reiškia paramą dvasiniam kultūros aspektui. Todėl kultūros projektai turi gauti administracinę paramą ir turi būti sumažinta administracinės sistemos biurokratija, tačiau taip pat reikalinga pagalba gaunant kapitalą, kuris galėtų įplaukti ir iš Europos Sąjungos fondų. Tai mūsų bendras uždavinys, todėl baigdamas norėčiau paprašyti Komisijos narę informuoti apie šią rimtą ir svarbią diskusiją Tarybą, kurios atstovų šiandien čia nėra, kad šiuos svarbius Europai uždavinius būtų galima apsvarstyti Taryboje.
Monika Smolková
(SK) Pone pirmininke, aš, kaip šešėlinRegioninės plėtros komiteto pranešėja dėl pranešimo dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo, manau, kad svarbu, jog kultūros ir kūrybos sektoriai būtų pripažįstami kaip vietos ir regionų plėtros priemonė. Daugybregionų vis dar atsilieka - taip pat ir dėl priežasčių, susijusių su finansų krize - o kultūriniai ir kūrybiniai projektai tikrai padėtų sukurti darbo vietų ir padėtų tiems regionams tapti konkurencingais.
Svarbu, kad valstybės narės, regionai ir vietos valdžios institucijos kiek galima geriau pasinaudotų ES programomis, remiančiomis kultūrą ir kūrybiškumą, sanglaudą, struktūrinę politiką ir kt. Kultūrine ir kūrybine veikla užsiimantiems ūkio subjektams svarbu išaiškinti finansavimo galimybes. Nepakankamas finansavimas yra pagrindindaugelio įmonių augimo kliūtis. Todėl taip pat svarbu, kaip reikalauja pranešėjas, į kultūros ir kūrybos sektorius pritraukti privatų kapitalą bei kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes ir atsižvelgti į mecenatų svarbą. Palaikau pasiūlymą dėl rezoliucijos.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, puiku, kad šį rytą aptariame šį svarbų klausimą; tai rodo, kokį didelį dėmesį skiriame kultūros ir švietimo reikalams.
Kultūra ir švietimas savaime yra didelės vertybės. Jos abi vaidina didžiulį vaidmenį kuriant vieningą Europą ir vystant mūsų ekonomiką ateities labui. Šiandien mūsų aptariamos iniciatyvos palengvintų šį procesą.
"Judus jaunimas" yra nuostabi iniciatyva. Daug kas iš to jau turėjo naudos ir turės ateityje, tačiau vienas dalykas yra itin svarbus - visuotinis profesinių kvalifikacijų ir diplomų pripažinimas visose valstybėse narėse. Tai ne tik palengvintų didesnį judumą, bet ir pakeltų į aukštesnį lygį kiekvienos institucijos standartus.
Taip pat turiu pasakyti - mea culpa - kad vėlai tapau ikimokyklinio ugdymo šalininku. Kaip ir daugelis, maniau, kad tai iš esmės tėra kūdikių priežiūros paslauga, bet dabar žinau, kad tai yra geriausia investicija ir duoda geriausią atpildą už investicijas į bet kurio lygmens švietimą. Iš tikrųjų tai atspindi senoji airių patarl"gera pradžia - pusdarbo", ir tas darbas gali būti padarytas ankstyvojoje vaikystėje.
Taip pat noriau pabrėžti intelektinės nuosavybės teisių (INT) svarbą, ypač aktoriams. Daugelis jų gyvena ties skurdo riba, nors yra verti gauti naudą iš savo talento, ir tai iš tikrųjų galima padaryti apsaugant IPR internete ir už jo ribų.
Man taip pat norisi užsidėti savo sportinę kepuraitę ir pareikšti, kad sportas irgi yra labai svarbi kultūros bei švietimo dalis. Esu kvietęs jus į Europos vietos sporto festivalį. Jeigu mums pavyks tai padaryti, galėsime svariai prisidėti prie sporto kaip kultūros dalies.
Savo kalbą baigiu pastaba apie mano apsilankymą Manheime praeitais metais. Lankiausi muzikos mokykloje, kurioje po vienu stogu vyko gamyba, buvo grojama, mokoma, kuriami instrumentai ir panašiai. Šiuo pavyzdžiu būtų galima pasekti ir kitur.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Pone pirmininke, leiskite man prisijungti prie solidarumo žodžių Lorkos gyventojams iš Ispanijos, kurie patyršią gaivalinę nelaimę. Tai kraštas, kuris ne kartą padėjo kitiems, ir jis sugebės atsidėkoti už Europos Parlamento šiandien rodomą paramą.
Komisijos nare, 1989 m. tuometinis Komisijos pirmininkas Jacques Delors yra pasakęs, kad Europos siela turėtų būti švietimas ir kultūra. Dabar žinome, kad tai yra ne tik siela, bet ir Europos širdis bei raumenys. Nesant lygių galimybių, kurios visiems vaikams ir visiems jauniems europiečiams pagerintų galimybes, nesant socialinės sanglaudos, kurią suteikia švietimas, nesant gebėjimo sėkmingai konkuruoti, kuriam padeda žinių sklaida tarp visų piliečių, Europos Sąjunga bus silpna. Tačiau su visu tuo ir kultūra ES pasaulyje užims deramą vietą.
Emine Bozkurt
Pone pirmininke, 2014 m. sukaks 100 metų nuo princo Franzo Ferdinando nužudymo, dėl kurio kilo Pirmasis pasaulinis karas. Taip pat Europoje 10-ajame dešimtmetyje vyko kruvinasis karas Bosnijoje ir Hercegovinoje. Svarbu pažymėti šiuos tragiškus įvykius, per kuriuos daug žmonių žuvo, patyrkančias, buvo išskirti ir matsiaubą. Bet šiandien dar svarbiau yra šventiškai pažymėti Europos vienybę ir taiką.
Sarajevas - miestas, kuris nepaisant to, kas vyko, išsaugojo savo daugiakultūrę dvasią ir tvirtybę. Siekiant tai pripažinti, tikrai simbolinis žingsnis būtų Sarajevo paskelbimas 2014 m. Europos kultūros sostine, taip patvirtinant Europos kvietimą taikai ir stabilumui. Būtų gaila praleisti tokį istorinį momentą vien todėl, kad būtų vadovaujamasi taisyklėmis. Juk tik tada, kai įvertiname savo praeitį, kai veidu atsisukame į istoriją ir ją pripažįstame, galime atvirai žvelgti į ateitį. Todėl prašau jūsų suteikti Sarajevui šią galimybę.
Kinga Göncz
(HU) Pone pirmininke, Europai senstant gyvybiškai svarbu, kad visi jauni žmonės kuo geriau išnaudotų savo gabumus ir vėliau darbo rinkoje juos lydėtų sėkmė. Tam reikalingas švietimas, kuriuo jau ankstyvoje vaikystėje siekiama išlyginti nevienodas galimybes; toks ugdymas, kai kiekvienam jaunam žmogui, nelygu jo finansinpadėtis, socialinir etninkilmė, negalia ir galbūt kitos sveikatos problemos, skiriamas ypatingas dėmesys suteikiant išsilavinimą, profesinį išsilavinimą ir pranašumų užimtumo srityje.
Strategijos "Europa 2020" tikslas yra padidinti aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičių iki 40 proc. ir sumažinti nebaigusių mokyklos asmenų skaičių iki 10 proc. Siekdamos šio tikslo visos valstybės narės turi siekti žengti šia linkme. Kai kur šiandien stebimos visiškai priešingos tendencijos: žeminama privalomojo švietimo amžiaus riba ir mažinamas valstybės finansuojamų aukštesniojo lavinimo vietų skaičius.
Europos tvarus augimas ir jos inovacinis pajėgumas ateityje gali būti užtikrintas tik tada, kai tam savo turimas pastangas skirs kiekvienas ir kai kiekviena šalis žengs tuo pačiu keliu.
Francisco José Millán Mon
(ES) Pone pirmininke, be jokios abejonės, taip pat noriu prisidėti prie paramos Lorkos gyventojams.
Šiose diskusijose apie švietimą norėčiau dar kartą atkreipti dėmesį į svarbų dalyką: į vidurinio lavinimo mokyklų programas reikia įtraukti specialų dalyką apie Europos Sąjungos istoriją, tikslus ir veikimą.
Pastaruoju metu jau esu kalbėjęs šiuo klausimu plenariniame posėdyje, kai per referendumus nebuvo pritarta Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai. Laimei, praeitų metų rugsėjo mėn. šiame Parlamente patvirtinto M. Løkkegaardo pranešimo dėl žurnalistikos ir naujosios žiniasklaidos 13 dalyje yra pritariama šio dalyko įtraukimui. Aš dėl to esu pateikęs pakeitimo pasiūlymą.
Neseniai Ispanijos Valensijos regiono vyriausybnusprendkitais mokslo metais įtraukti šį dalyką į mokymo programas. Šia iniciatyva turėtų pasekti ir kitos šalys bei regionai. Suprantu, kad Komisijoje tokios iniciatyvos, be abejonės, yra palaikomos ir sveikintinos.
Ponios ir ponai, mes tik vertiname, pripažįstame...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Pone pirmininke, "Judus jaunimas" yra viena iš svarbiausių strategijos "Europa 2020" iniciatyvų. Turime skatinti ekonomikos augimą, paremtą naujomis technologijomis, kurias gali sukurti tik išsilavinę žmonės. Privalome vaikams ir jaunimui teikti tinkamą paramą. Užsienio kalbų mokymas, sportinir kultūrinveikla, savanorių darbas ir jaunimo mainai - tai programos, kurios turi būti prieinamos vaikams ir jauniems žmonėms visuose Europos Sąjungos regionuose.
Turime pagerinti švietimo standartus ir sumažinti skirtumus visais lavinimo lygmenimis - nuo vaikų darželio iki universiteto - kiekviename Europos Sąjungos regione. Profesoriaus Jaceko Kochanowicziaus nuomone, nesugebėjimas bendradarbiauti yra viena didžiausių Lenkijos ir Europos Sąjungos vystymosi problemų - turime šią padėtį pakeisti. Žmogiškojo kapitalo pagrindas - švietimas, o visuomeninis kapitalas kyla iš žmonių tarpusavio pasitikėjimo. Investicijos į švietimo ir kultūros programas ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtojo pranešimą.)
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, pirmiausia turėtume pažvelgti į aplinkybes, kuriomis vyksta ši mūsų diskusija. Turime čia girdimus gražius žodžius apie švietimo ir kultūros svarbą palyginti su realybe. Nenuginčijama realybyra labai sumažintos investicijos į šias sritis ir valstybės nusišalinimas, kuris gresia jos socialiniam vaidmeniui ir didina nelygybę siekiant išsilavinimo, žinių, kultūros. Dėl to auga ir aštrėja socialiniai skirtumai.
Tokiose valstybėse narėse kaip Portugalija realybyra tūkstančiai uždarytų mokyklų, tūkstančiai bedarbių ar darbo su garantijomis neturinčių mokytojų, nuolatinis nepakankamas valstybinės aukštojo mokslo švietimo sistemos finansavimas ir didėjanti kaina už mokymąsi joje. Realybyra tokia, kad kultūrai skiriamas biudžetas yra sumažintas iki vargano lygio.
Todėl neignoruokime šios realybės - investicijos yra skubiai reikalingos, tuo labiau kai vyksta gėdingo ir tamsuoliško Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Europos Centrinio Banko (ECB) ir Europos Komisijos parengto intervencijos plano įgyvendinimas.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pone pirmininke, norėčiau išreikšti užuojautą jūsų tėvynainiams; į Ispaniją žiūrime kaip į draugus ir užjaučiame juos dėl visko, kas ten vyksta. Pranešimas dėl "Judaus jaunimo" yra viena svarbiausių į strategiją "Europa 2020" įtrauktų iniciatyvų, kuria siekiama skatinti ir suteikti didesnes švietimo ir mokymosi galimybes jauniems žmonėms, taip padedant jiems pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką. Švietimas, mokymasis visą gyvenimą, inovacijos ir kultūra iš tikrųjų skatina pažangą. Graikų priežodis sako, kad kapitalą kuria galvos, o ne atvirkščiai, todėl turime pastebėti, išryškinti ir lavinti mūsų jaunimo įgūdžius ir gabumus, ir tai galėsime padaryti, jei užtikrinsime, kad jaunimas galėtų rasti jų kvalifikaciją ir įgūdžius atitinkančius darbus.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, šiuose pranešimuose, geriausiu atveju, yra daugybparadoksų, o blogiausiu - veidmainystės.
Juose pritariamai kalbama apie įvairovę, bet palankiai vertinamas tautų skirtumų panaikinimas. Juose skatinama įvairovvalstybėse narėse apima neseniai atvykusių asmenų kultūrų skatinimą, o tie asmenys yra kas tik nori, bet tik ne europiečiai. Kai gyventojai keičiasi, keičiasi ir jų kultūros. Vietos kultūra bus išstumiama ir prarandama. Pranešimuose kalbama apie saviraiškos laisvę, tačiau įtikinamas yra tik juose išreiškiamas nepakantumas tiems, su kuriais nesutinkama.
Juose norima skatinti tik tas kultūros vertybes, kurios jiems priimtinos, t. y. tas, kurios atitinka vadinamąsias "europines" vertybes. Politikos srityje antradienį balsuojant dėl šio Parlamento nario perdavimo parodomajam teismui Prancūzijoje už manomai įvykdytą nusikaltimą, net nesuteikus jam galimybės gintis pačiam, matėme šio Parlamento požiūrį į saviraiškos laisvę.
Damien Abad
(FR) Pone pirmininke, dabartinjaunimo padėtis Europoje, kaip žinote, kelia didelį nerimą, nes penki milijonai jaunų žmonių neturi darbo.
Šiandien džiaugiuosi Europos Komisijos siekiu suteikti jaunimui demokratiškesnę galimybę susipažinti su kultūra ir mokslu Europoje. Vis dėlto manau, kad turime žengti toliau nei ši programa "Judus jaunimas" ir pirmiausia vengti tokių spąstų, kaip kiekvieno jauno asmens noras studijuoti universitete. Turime tinkamai atsižvelgti į visas jaunimo grupes, įskaitant ir tas, kurios labiausiai nutolusios nuo Europos Sąjungos, ir, be abejo, ypač į mokinius. Turėdamas tai mintyje manau, kad mums reikia skubiai parengti naują tikrą tokioms tikslinėms grupėms skirtą judumo programą, kuri papildytų Leonardo da Vinci programos. Manau, kad Erasmus vardas, Erasmus ženklas turėtų būti naudojamas visose programose, ypač skirtose mokiniams, ir įvairiomis formomis, kad turėtume ambicijų, kurios būtinos norint pasiekti mūsų tikslus.
Antrasis klausimas susijęs su finansavimu. Turime investuoti išteklių, nes, kaip daugelis jūsų čia nurodėte, jaunimas ir švietimas turi būti aukščiausi Europos Sąjungos ateities prioritetai.
Luís Paulo Alves
(PT) Pone pirmininke, turime progą parodyti ypatingą ryžtą jaunimo socialinio judumo atžvilgiu ir prisiimti aiškų įsipareigojimą išugdyti atviros pasaulėžiūros kartą; turinčią įgūdžių kartą, kuri savo pasaulio vizija ir mąstysena gebėtų prisidėti prie savo regionų plėtros ir Europos pažangos. Jeigu visi jauni europiečiai turės mokymosi, stažuotės ar darbo kitoje šalyje patirties, jie ne tik įgis daugiau įgūdžių, taps labiau nepriklausomi ir praplės akiratį, bet kartu gaus didžiulės naudos iš bendravimo su kitais jaunais europiečiais ir keitimosi patirtimi su jais.
Labiau negu bet kada Europai reikalinga europiečių karta, kurie vieni kitus suprastų ir vieni kitais pasitikėtų, pažintų Europą ir ja tikėtų taip, kad būtų toliau įgyvendinamas projektas. Taigi leiskime dalyvauti jame kiekvienam iš tolimiausio vakarinio Europos taško - Faja Grande, Azorų salų. Turime užtikrinti, kad nvienam nebūtų padaryta išimtis tik dėl finansinių priežasčių.
Jaroslav Paška
(SK) Pone pirmininke, pranešime apie ikimokyklinį ugdymą minima ugdomojo darbo su vaikais iš neturtingų šeimų patirtis. Pranešėja kaip didžiausios rizikos grupę įvardija vaikus iš romų šeimų, nes jų galimybės naudotis ikimokyklinio ugdymo paslaugomis yra labai menkos.
Todėl yra labai svarbu, kad šalys narės sukurtų specifines sąlygas naudotis ikimokyklinio ugdymo paslaugomis tiems vaikams, kurių šeimos dėl įvairių priežasčių nesuteikia jiems reikalingos materialinės ir šeiminės paramos, kad jie be didesnių problemų galėtų įsijungti į normalią švietimo sistemą. Toks specialus rūpinimasis didesnės rizikos grupės vaikais turi būti vykdomas ypač subtiliai, kad būtų išvengta tų vaikų ar jų šeimų stigmatizavimo, kuris galėtų padidinti jų atskirties nuo visuomenės riziką.
Todėl turime sistemingai keisti ir gerinti specialius tokiems vaikams skirtus priežiūros mechanizmus, kad kuo daugiau vaikų iš rizikos grupių sėkmingai pavyktų integruoti į mūsų visuomenę.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, pirmieji treji vaiko gyvenimo metai yra lemiami jo smegenų vystymuisi ir kalbos mokymuisi. Be tam tikro lygio kalbos mokėjimo tolesnis mokymasis yra sunkiai įmanomas, nes kalbos spragos vyresniame amžiuje įveikiamos vis sunkiau.
Pranešime pastebima, kad dauguma ES migrantų vaikų yra mokosi neturėdami pakankamų kalbos žinių. Kartu pripažįstama, kad migrantų ir mažumų, tokių kaip romai, šeimos daug mažiau nei kitos šeimos naudojasi siūlomomis ikimokyklinio ugdymo galimybėmis. Negalime leisti, kad mūsų mokyklų lygis vis labiau kristų todėl, kad tiek daug vaikų paprasčiausiai negali suprasti pamokos. Kitaip sakant, kiekvienas į mokyklą patenkantis vaikas - migrantas ar ne - turi mokėti nacionalinę kalbą tokiu lygiu, kad galėtų suprasti vykstantį mokymą.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Pone pirmininke, kurdami Europos ikimokyklinio ugdymo sistemą, grindžiamą mūsų bendrais tikslais ir vertybėmis, žengiame teisinga mūsų švietimo sistemų suderinimo linkme. Pabrėžiama pirmųjų gyvenimo metų svarba tolesniam asmenybės vystymuisi ir ankstyvai vaikystei būdingas vidinis potencialas yra labai svarbūs dalykai įgyvendinant strategiją "Europa 2020". Mano supratimu, tema, apie kurią dabar diskutuojame, labai aktuali dabartinėmis aplinkybėmis. Mano šalyje praeitą mėnesį įsigaliojo naujas įstatymas dėl vaikų iki trejų metų priežiūros formų. Naujuoju įstatymu išplečiamos vaikų priežiūros paslaugų grupės ir numatomos naujos priežiūros formos: vaikų klubai, dienos priežiūra, įstatymo reikalavimus atitinkančios auklės ir darželiai darbovietėse. Šiais pakeitimais tikimasi sukurti palankias sąlygas tinkamam vaikų vystymuisi. Ugdymo galimybių įvairovpadės šiam vystymuisi, jį skatins visose srityse ir kartu padės išnaudoti natūralų vaikų potencialą. Darželių darbovietėse steigimas palengvins tėvų grįžimą į darbo rinką po ilgesnės pertraukos.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Evelyn Regner
Pone pirmininke, kai tik primename iniciatyvą "Judus jaunimas", kalbame apie pinigus, tačiau visų pirma tai kalba apie ateitį. Inovacijos, kūrybiškumas, įsidarbinimo galimybės yra temos, kurios tikrai svarbios mums visiems Europos Sąjungoje. Gerai, kad Komisija skiria didelį dėmesį tam lemtingam momentui, kai patenkama į darbo rinką, ir norėčiau sutelkti dėmesį būtent į šį klausimą. Jauni žmonės šiandien susiduria su liūdna tikrove, blogomis stažuočių darbo sąlygomis, net su išnaudojimu. Ir, be abejo, įžengiant į darbo rinką abejojama - "ar tikrai esu reikalingas?", kai toks didelis nedarbas.
Man būtent dabar ši tema labai aktuali, todėl raginu Komisijos narę toliau žengti teisingu keliu ir taip pat sutelkti dėmesį į ateitį, parengti ką nors panašaus į stažuočių statutą, kuriame būtų nustatytos taisyklės prieš išnaudojimą ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Pone pirmininke, iš pradžių norėčiau pareikšti Komisijos užuojautą Lorkos ir jos apylinkių gyventojams ir su jais solidarizuotis. Vaikystėje man teko patirti labai stiprų žemės drebėjimą mano gimtajame mieste ir žinau, kokia tai siaubinga patirtis.
Kaip Europos gyventojai, negalime būti patenkinti Europos švietimo sistemos padėtimi. Mums negali būti priimtina, kad kas septintas iš mūsų jaunų žmonių meta mokyklą neįgijęs tokių įgūdžių ir kvalifikacijos, kurių reikia tam, kad susirastų darbą ir gyventų visavertį gyvenimą. Nepriimtina man ir tai, kad kas penktas iš mūsų vaikų nemoka gerai skaityti.
Turime tikrai visą dėmesį skirti mūsų švietimo sistemoms. Turime stiprinti jas stiprindami judumo programas, nes judumas suteikia galimybių vaikams, studentams, darbininkams ir savanoriams, kurie įgyja kitokių įgūdžių, kurių jiems negali suteikti formalusis švietimas. Manau, kad mūsų švietimo biudžetų apkarpymas yra labai netoliaregiška politika. Pakartosiu, prašau valstybių narių ir vyriausybių to nedaryti, ypač krizės metu, nes ateityje tai turės labai neigiamų pasekmių. Turime kartu dirbti siekdami užtikrinti, kad būsimoje daugiametėje finansinėje programoje švietimui ir judumui būtų skiriama daugiau lėšų negu dabartinėje, nes mums to reikia, kad išbristumėme iš krizės ir suteiktume vilties mūsų žmonėms.
Vienas iš gerbiamų narių paminėjo subsidiarumo principą. Leiskite jus užtikrinti, kad visa mūsų politika ir visomis rekomendacijomis dėl švietimo ir kultūros visiškai pripažįstamas ir atitinkamas subsidiarumo principas. Mes nediktuojame valstybėms narėms, o tik rekomenduojame. Mes suteikiame joms bendrą platformą bendradarbiauti ir keistis gerąja patirtimi bei mokytis vienoms iš kitų.
Kaip daugelis jūsų minėjo, kultūros ir kūrybos sektoriai yra svarbūs, nes jie skatina vystymąsi ir darbo vietų kūrimą. Tačiau prisiminkime, kad kūryba ir kultūra vertingos pačios savaime. Kūrybiškumas ir kultūra yra vertybės, kurios padėjo Europos Sąjungai sutvirtėti, ir tokią ją turime išlaikyti. Išanalizavę visų suinteresuotųjų šalių indėlį šia tema ir po viešųjų konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ketiname parengti rekomendacijas, kaip turėtumėme stiprinti ir remti kultūros ir kūrybos sektorius, kad jie sukurtų ir pateiktų tokių rezultatų, kokių iš jų tikimės.
Kalbant apie kultūros išorinį aspektą - mūsų išorės santykių kultūrą - manau, kad mums tenka atsakomybimtis šito reikalo. Nepamirškime, kad visi esame pasirašę ir priėmę UNESCO konvenciją dėl kultūrinės įvairovės. Turime bendradarbiauti su visomis šią konvenciją priėmusiomis šalimis, kad ji būtų įgyvendinama. Leiskite pabrėžti, kad tokie kultūriniai mainai su išoriniu pasauliu bus naudingi ne tik jam, bet ir mums, nes praturtinsime savo kultūrą, savo žinias ir savo vertybes pasaulyje.
Pabaigoje pasakysiu, kad atkreipiau dėmesį į stiprią jūsų paramą, kurią išreiškėte dėl Sarajevo paskelbimo 2014 m. Europos kultūros sostine.
Milan Zver
Pone pirmininke, dėkoju jums už tai, kad taip demokratiškai ir didžiadvasiškai vadovavote šiai diskusijai, suteikdamas galimybę dalyvauti joje nemažai mano kolegų narių. Diskusija, svarbiausia, buvo aukštos kokybės ir susitelkį tai, kad norime stiprinti ir tęsti esamas judumo programas, kurios yra mokymasis visą gyvenimą ir "Judus jaunimas" programų dalis. Mūsu žinia valstybėms šalims narėms yra ta, kad jos turėtų skirti daugiau dėmesio ir piniginių investicijų į jaunimo politiką, kuri aprėpia daugelį sektorių. Taip pat norime, kad šios diskusijos duotų tolesnės naudos; norime, kad šalys narės tęstų savo švietimo sistemų ir socialinės politikos, rinkos ir kitokias reformas.
Norėčiau atsakyti į vieną prieštaravimą, kurį išgirdau per diskusijas. Iniciatyvoje "Judus jaunimas" neskiriama itin daug dėmesio rinkos svarbai; tiesą sakant, norėjome išvis išvengti šios temos, tačiau keliose vietose pabrėžėme, kad švietimo sistemos turi būti pritaikytos visuomenės ir ekonomikos poreikiams ir kad šis didelis neatitikimas, ši plati praraja turėtų būti kuo labiau sumažinta - taip, kad jaunimas, patenkantis į darbo rinką, susidurtų su kuo mažiau kliūčių. Įdomu tai, kad būtent tai nurodjaunimo organizacijos rengiant pranešimą.
Baigdamas norėčiau trumpai pažymėti: išnaudokime visą šitą pozityvią energiją, kuri juntama Europos Parlamente, Europos demokratijos šventovėje, taip pat ir Europos Komisijoje, ir padarykime viską, kad šis pranešimas neliktų tik nepanaudotas raštas.
Mary Honeyball
pranešėja. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti kiekvienam už tai, kad šios dienos diskusijai vyko dalykiškai ir konstruktyviai. Didžioji jūsų dauguma, išskyrus vieną ar dvi išimtis, buvote labai palankūs mano pranešimui apie ikimokyklinį ugdymą ir kitiems šiandien aptartiems pranešimams. Manau, tikrai įsidėmėjome ateičiai, kad švietimas yra nepaprastai svarbus. Jis svarbus ne tik vaikams, labai mažiems vaikams, apie kuriuos kalbėjau, ir jauniems žmonėms, apie kuriuos kalbėjo mano kolega, bet ir Europos ateičiai. Todėl labai pritariu Komisijos narės pareiškimui, kad valstybės narės dabar turėtų tęsti investicijas į švietimą ir nesinaudoti dabartinėmis ekonomikos problemomis biudžeto mažinimui pateisinti, nes švietimui skiriamo biudžeto mažinimas būtų pats blogiausias dalykas, kokį tik įmanoma padaryti.
Švietimas skirtas mūsų ateičiai, kad suaugę žmonės turėtų galimybių įsidarbinti, būtų tam pasirengę, sveiki ir nebūtų našta mūsų socialinėms tarnyboms. Mes tai suprantame ir perdavėme šią žinią mūsų valstybėms narėms, kad jos galėtų remdamosi subsidiarumo principu užtikrinti mūsų čia aptartų dalykų praktinį įgyvendinimą.
Marietje Schaake
pranešėja. - Pone pirmininke, grįžtu norėdama pakalbėti apie tam tikrus tolesnius konkrečius žingsnius, susijusius su pranešimu dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų, apie kurį kalbėjome šį rytą. Pradėsiu pacituodama Vengrijos diplomato Jungtinėse Valstijose A. Simonyi posakį, kad "Rokenrolas, kalbant iš kultūros perspektyvos, buvo svarbiausias veiksnys, išlaisvinęs komunistines visuomenes ir jas priartinęs prie pasaulio laisvės". Žvelgdami, pvz., į šių dienų jaunosios kartos sukilimus Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose, pastebime, kad dabar atviras internetas yra tas lemiamas veiksnys, stumiantis laisvojo pasaulio link. Mums reikalinga interneto laisvės strategija, kad būtų lengviau naudotis saviraiškos laisve, spaudos laisve, palengvintas informacijos ir kultūros bei švietimo turinio prieinamumas.
Tai yra prioritetas, bet pranešime pateikta gerokai daugiau konkrečių pasiūlymų, kuriems pagrindai jau yra padėti ir Lisabonos sutartimi, ir ratifikuotomis UNESCO konvencijomis. Dabar juos reikia įgyvendinti praktiškai.
Išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų koordinuoti skirtingų generalinių direktoratų darbą ir įsteigti generalinį direktoratą kultūros ir skaitmeninei diplomatijai. EIVT personalas turėtų būti išmokytas, o kiekvienoje ES atstovybėje turėtų dirbti kultūros atašė. Per Europos Parlamentui atskaitingą tarpinstitucinę darbo grupę turi būti vykdomas koordinavimas, racionalizavimas ir integravimas.
Prašome Komisijos 2011 m. patvirtinti žaliąją knygą, po to parengti komunikatą dėl bendradarbiavimo kultūros srityje vaidmens ES išorės veiksmuose strategijos. Taip pat kviečiame stiprinti pajėgumus pritraukiant nuo vyriausybių nepriklausomą iniciatyvų finansavimą, taip pat norime skatinti ES kultūrinę veiklą kitose pasaulio dalyse per internetą.
Esamos programos, kaip antai Europos kaimynystės politika ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė, turi kultūrinių komponentų, kuriuos reikia koordinuoti ir strategiškai išdėstyti. Taip pat turime išsaugoti ir skatinti kultūrinį paveldą, kaip daroma per "Mėlynojo skydo" programą, ir dalyvauti kultūros politikos dialoguose su trečiosiomis šalimis.
Žmogaus teisės turėtų būti gerbiamos, o kultūriniai argumentai niekada neturi būti naudojami žmogaus teisių pažeidimams pateisinti. Rekomenduočiau kolegoms perskaityti pranešimą. Manau, kad ši diskusija parodo, jog mums ES reikia daugiau diskusijų apie kultūrą.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Pone pirmininke, Komisijos nare, po visų šių kalbų norėčiau padėkoti savo kolegoms nariams, šešėliniam pranešėjui, taip pat pranešėjams iš komitetų, kurie pareišksavo nuomonę, pasiūlman daug idėjų ir padėjo patobulinti tekstą, dėl kurio šiandien balsuosime.
Dabar norėčiau kartu su jumis pažvelgti į kelią, kuris mūsų laukia. Kokių priemonių ketiname imtis po šio pranešimo? Prašome Europos Komisijos remiantis savo žaliąją knyga parengti baltąją knygą, kad būtų atlikta apžvalga, kuri padėtų sukurti naują kultūros ir kūrybos sektoriams skirtą strategiją. Taip pat nekantriai laukiame teisės aktų pasiūlymų dėl kultūrinių prekių apmokestinimo, kolektyvinio valdymo draugijų įstatyminio reguliavimo ir biudžeto asignavimų programoms, susijusioms su kultūra, švietimu ir žiniasklaida.
Turime nukreipti savo tikslus į konkrečias priemones. Kodėl tuoj pat nesumažinus PVM visiems kultūros produktams, neatsižvelgiant į tai, kokiu būdu jie skleidžiami - fizinėmis duomenų laikmenomis ar internetu? Dėl nevienodo apmokestinimo atsiranda iškraipymų, kurie visi be išimties trukdo Europos įmonių konkurencingumui. Amerikiečiai savo mokestiniu moratoriumu šioms paslaugoms jau seniai turi konkurencinį pranašumą. Ar Europa daro ką nors dėl to? Kodėl negalime nustatyti vienos kainos skaitmeninėms knygoms visoje Europoje? Prancūzų politikas Edouard Herriot kadaise yra pasakęs: "Kultūra yra viskas, su kuo mes liekame po to, kai viską jau būname pamiršę." Tačiau kultūra gali būti greitai pamiršta, jei jos nesaugosime, jei jos neišlaikysime, jei ja nesidomėsime.
Tikiuosi, kad Europa suteiks pati sau galimybę skatinti savo kultūrą, kad jos modelis ir paveldas galėtų daryti įtaką, padėdami Europai apginti savo tapatybę ir didinti ekonomikos augimą.
Pirmininkas
Esu gavęs vieną pasiūlymą dėl rezoliucijos pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks šiandien, vidurdienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Elena Oana Antonescu
Europos Sąjungos ateitis priklauso nuo jos jaunimo, nuo jo pajėgumo ir sugebėjimo priimti dabartinį ES projektą ir perkelti jį į naują valstybių narių įtraukimo ir bendradarbiavimo matmenį. Pirmoji sąlyga, užtikrinsianti, kad šiandienos jaunimas taptų rytojaus Europos piliečiais, - jie turi pažinti vieni kitus. Jie turi pažinti kuo daugiau Europos kultūrų laisvai keliaudami po ją ir studijuodami kuo daugiau valstybių narių. Turėdama tai galvoje, manau, kad mokymosi visą gyvenimą programos, pvz., "Erasmus" ar "Leonardo da Vinci", artimiausiais metais iš valdžios institucijų turėtų sulaukti didesnės finansinės paramos. Europai reikia, kad vis daugiau moksleivių ir studentų susipažintų su nauju socialiniu, mokymo ir kultūriniu modeliu. Manau, kad jaunimui skirtos judumo programos sėkmingai pakeis Europos jaunimo požiūrį ir padės jam susikurti bendrą viziją apie tai, koks Europos požiūris srityse nuo švietimo, mokslo ir tyrimų iki kultūros ir bendrų vertybių.
Dominique Baudis
Šiuo pranešimu siunčiama aiški žinia: Europos Sąjunga privalo į savo užsienio politiką įtraukti pastovią ir suderintą kultūrinę strategiją. Ryšiai, siejantys konkrečiai Europą ir pietines Viduržemio jūros valstybes, išgyvena ryškias permainas. Laisvės vėjas pučia virš arabų žemės. Kultūra yra svarbus turtas. Ji prisideda prie gyvenimo ir ilgalaikės demokratijos kūrimo. Kultūriniai ir švietimo mainai skatina organizuotos pilietinės visuomenės iškilimą. Kultūrinis bendradarbiavimas taip pat yra viena iš Europos Sąjungos sėkmės Viduržemio jūros regione priežasčių. Juo tautos skatinamos dalytis ir bendrauti vienos su kitomis, gerbti ir geriau suprasti vienos kitas kiekvieną dieną.
Sergio Berlato
Nuo pat paskutinio praeito amžiaus dešimtmečio Europos Sąjungoje proporcingai augo kultūros ir kūrybos sektoriai (KKS), kalbant apie jų sukurtų darbo vietų skaičių ir įnašą į bendrąjį vidaus produktą. Šių pramonės sektorių pobūdis dvejopas: ekonominiu požiūriu jie padeda kurti darbo vietas ir augimą, o kultūriniu požiūriu lengvina socialinę piliečių integraciją. Komisijos žaliojoje knygoje oficialiai pripažįstama šio ekonomikos sektoriaus ekonominir socialinsvarba. Nors kai kurie mūsų tarptautiniai partneriai jau aktyviai naudojasi KKS ištekliais, Europos Sąjunga vis dar nesukūrkultūrine veikla grindžiamos strategijos. Manau, kad globalizacijos mestais iššūkiais šiems sektoriams siūlomos didelės vystymosi galimybės, kurios turėtų padidinti ekonomikos ir užimtumo augimo potencialą. Konkrečiau kalbant, KKS gebėjimas padidinti socialinę ir teritorinę sanglaudą priklausys nuo strateginių investicijų. Norint keistis patirtimi ir geriausia praktika reikės bendradarbiauti ir su vietos valdžios institucijomis. Taip pat manau, kad stipresnintelektinės nuosavybės teisių apsauga yra esminsąlyga siekiant apsaugoti Europos kultūrų įvairovę.
Vilija Blinkevičiūt
Europos Komisijos komunikatas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros yra sveikintina iniciatyva, kadangi jame nagrinėjamos vaikų ugdymo problemos ir siekiama nustatyti priemones, kaip padėti vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai. Tačiau, mano nuomone, šiame Komisijos dokumente trūksta tyrimų ir duomenų analizės apie vaikų ugdymą, priežiūrą ir jų socialinę apsaugą, atsižvelgiant į visų 27-ių Europos Sąjungos valstybių narių duomenis. Be to, norėčiau atkreipti dėmesį į glaudų ryšį tarp nepalankių socialinių ir ekonominių sąlygų ir galimybių ugdyti bei mokyti vaikus nuo mažens, nes šeimos, turinčios mažai pajamų, turi kur kas mažiau galimybių naudotis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Neretai dėl šių priežasčių dalis jaunuolių vėliau nei mokosi, nei dirba. Suprantu Komisijos pastangas skatinti valstybes nares keistis geros politikos ir praktikos pavyzdžiais, pasitelkiant atviro koordinavimo metodą, tačiau daug naudingiau ir efektyviau būtų parengti ir priimti bendrus kokybės kriterijus. Taip būtų skatinamas duomenų rinkimas ir lyginamoji analizvisose Europos Sąjungos valstybėse narėse, nes duomenų rinkimas yra itin svarbus pažangai stebėti ir pasiekimams matuoti. Norėčiau pažymėti, kad duomenų labiausiai trūksta apie vaikus iš šeimų, turinčių socialinių problemų, apie specialių poreikių ir socialiai remtinus vaikus.
Zuzana Brzobohatá
Šis pranešimas savo iniciatyva skiriamas studentų judumo programų problemai, kylančiai iš strategijos "Europa 2020". Neabejotinai teisinga stiprinti jaunimo konkurencingumą pagal universitetinių studijų sistemą sudarant jiems sąlygas praleisti kitoje valstybėje narėje bent vienus metus. Judumas, sistema, pripažįstanti kreditus ir kitas priemones, pristabdys jaunimo nedarbo augimą, kuris šiuo metu ES siekia vidutiniškai 21 proc., o tai yra nerimą keliantis skaičius. Aš pati labai pritariu Komisijai ir valstybėms narėms pareikštam raginimui dėl paramos savanoriškai veiklai ir dėl į teisės aktus trauktinų priemonių, kurios padėtų bedarbiams savanorišką veiklą suvokti kaip laiką, praleistą dirbant. Tokia priemonypač jaunimui padėtų stiprinti darbo įpročius, didinti konkurencingumą ir motyvaciją ieškant darbo. Mano nuomone, ne mažiau svarbu palaikyti nuolatinį darbo rinkos poreikių ir profesinio ugdymo ryšį, ryšį, kuris šiuo atžvilgiu turi būti labai lankstus, kad ateityje aukštąjį išsilavinimą turintys specialistai gautų geriausias vietas darbo rinkoje ir taip laipsniškai mažintų jaunimo nedarbą.
Ioan Enciu
Norėčiau pabrėžti, kad labai palaikau iniciatyvą "Judus jaunimas", skirtą švietimo sistemoms ir profesiniam mokymui Europoje tobulinti. Manau, kad ši strategija ypač svarbi siekiant formuoti konkrečią politiką, kuria būtų remiamas jaunimo judumas ir sukuriamos pastovesnės aplinkybės pereiti nuo švietimo sistemos prie darbo. Svarbus veiksnys, kurio negalima užmiršti, yra tai, kad jaunimas yra viena iš stipriai pasaulinės ekonomikos krizės paveiktų socialinių grupių. Mūsų pareiga - padėti jaunimui patekti į darbo rinką tiek dėl jų pačių, tiek dėl Europos ekonomikos stiprinimo. Šiandienos jaunimas yra rytojaus lyderiai. Dėl šių priežasčių labai svarbu suteikti jiems galimybę tobulinti savo įgūdžius, gabumus ir žinias dabar, kad artimiausiu metu jie galėtų prisidėti prie Europos Sąjungos augimo ir vystymosi. Privalome padėti pagrindus konkrečiai politikai, kuria būtų remiamas jaunimas, sudaromos jiems palankesnės sąlygos judėti ir suteikiamos didesnės galimybės studijuoti užsienyje. Šio judumo vaidmuo yra ne tik stiprinti ekonomiką, bet ir kartu prisidėti prie kultūrinės sanglaudos kūrimo Europos lygmeniu.
Kinga Gál
Manau, kad mūsų diskusija apie švietimą ir kultūrą labai svarbi, ir norėčiau pridėti dar kai ką, ko iki šiol neaptarėme savo svarstymuose. Tarpusavio supratimas ir pagarba vieni kitiems yra pagrindinės sąlygos siekiant, kad tradicinės nacionalinės bendruomenės, mažumos ir daugumos gyventų kartu darniai ir sėkmingai. Švietimui čia tenka gyvybiškai svarbus vaidmuo. Jei mažumų bendruomenių istorijos ir literatūros būtų mokoma daugumos mokyklose ir jei į mažumų švietimo sistemą būtų įtraukta daugumos kultūra, kartu gyvenančios bendruomenės gyventų darniau. Kalbos mokymui taip pat tenka svarbus vaidmuo siekiant geresnio kultūrų supratimo. Tai galioja ne tik mokantis pasaulio kalbų, bet ir bendraujant greta gyvenančioms daugumai ir mažumoms. Manau, kad ne tik mažumos turėtų mokytis daugumos kalbos, bet ir atvirkščiai. Visi galėtų gyventi geriau rodydami vieni kitiems abipusę pagarbą. Be to, jei daugumos ir mažumos bendruomenės mokėtų vienos kitų kalbas, augdamos jų kartos puoselėtų daug teigiamesnį tarpusavio požiūrį, dėl kurio joms būtų lengviau užmegzti santykius su bendraamžiais, o tai yra šių regionų ateitį lemiantis dalykas. Ir pagaliau, manau, kad labai svarbu paminėti aiškaus kultūrinio paveldo supratimo svarbą, kad kartu gyvenančios bendruomenės pripažintų ir gerbtų vienos kitų kultūrines vertybes. Manau, kad konkreti Komisijos užduotis - kelti visus šiuos klausimus, o Parlamento - stiprinti teorinę ir politinę paramą.
Filiz Hakaeva Hyusmenovа
Jaunimas yra bet kurios visuomenės varomoji jėga ir jos ateitis. Jo švietimas, profesinis mokymas, kvalifikacijos ir integracija į darbo rinką padeda pagrindą siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų, susijusių su pažangiu, tvariu ir integraciniu augimu. Todėl esu įsitikinusi, kad Europa privalo ir toliau investuoti į jaunimo ugdymą, o tokias iniciatyvas, kaip "Erasmus", "Leonardo da Vinci" ir "Judus jaunimas", reikia nuolatos tobulinti ir populiarinti. Siekiant sumažinti nedarbą ir vystyti Europos ekonomiką labai svarbu gerinti švietimo bei mokymo kokybę ir sudaryti sąlygas jaunimui juos gauti. Deja, Europoje vis dar yra tokių regionų ir socialinių grupių, kur galimybės gauti kokybišką išsilavinimą ribotos. Būtina derinti pastangas, kad ši problema būtų išspręsta. Taip pat labai svarbu švietimo ir mokymo programas glaudžiau sieti su verslo poreikiais ir skatinti jaunimo pajėgumą bei kūrybingumą, kad darbo rinkoje jie būtų konkurencingesni. Palaikau pastangas skatinti jaunimo judumą tiek mokantis, tiek siekiant profesinės karjeros. Manau, kad tai svarbi sąlyga norint tobulinti naujus įgūdžius ir savimonę apie savo europietišką identitetą.
Filip Kaczmarek
Kultūrinis ES išorės veiksmų matmuo svarbus ir labai reikalingas. Apskritai visame pasaulyje Europos kultūra laikoma viliojančia ir patrauklia. Sunkiau priimamos europietiškos vertybės. Dirbdamas AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje ne kartą susidūriau su kultūriniais skirtumais ir iš jų kylančiais padariniais.
Kaip europiečiai, mes sistemingai stengiamės aukštinti tas vertybes ir tuos principus, kurie mums svarbiausi ir iš mūsų neatimami. Dėl to gan dažnai liekame nesuprasti savo partnerių. Kai kurie tokiame aukštinime įžvelgia anaiptol ne kultūrinį imperializmą. Būtent dėl to labai sunku įtikinti mūsų partnerius, kad Europos Sąjungos aukštinamos vertybės nėra bandymas primesti mūsų mąstyseną kitiems. Mūsų bandymas skleisti savo idealus, pvz., žmogaus teisių srityje, yra tiesiog moralinbūtinybė. Gerbiame skirtingumą ir įvairovę, bet negalime paminti principų, kuriuos laikome esminiais. Mes priešinsimės diskriminacijai ir nenustosime saugoti žmogaus gyvybės ir žmogaus orumo. Šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga vieninga ir pasižymi visiška atitiktimi.
Ádám Kósa
Norėčiau pasveikinti M. Honeyball atlikus puikų darbą ir atkreipus dėmesį į svarbius klausimus, į kuriuos anksčiau galbūt nebuvo kreipiama pakankamai dėmesio. Vienas svarbiausių - skurdo, nepalankios padėties ir prasto mokyklos darbo ryšio pripažinimas. Norėčiau priminti savo kolegoms nariams, kad čia yra papildomas ryšys: nepalankia padėtimi ypač laikomi tie atvejai, kai vaikas turi negalią, kurios netinkamai informuoti tėvai nei supranta, nei pripažįsta. Daug dėmesio šiai problemai skirsiu savo šiuo metu rengiamame pranešime. M. Honeyball atliktas darbas, ypač įtvirtintas į vaikus orientuotas požiūris, bus puikus atramos taškas ateityje. Pranešimo projekte "atkreipiamas dėmesys į bendrą ikimokyklinio mokymosi svarbą ypač pabrėžiant kalbos mokymąsi, daugiakalbystę ir kalbinę įvairovę"; tai džiaugsmingai ir entuziastingai palaikau. Sutinku, kad ankstyvo vaikų, turinčių negalią, ugdymo skatinimas ir pagalba įgyti atitinkamų kalbos žinių yra pagrindininvesticija į žmogiškuosius išteklius, reiškianti vieną kartą gyvenime pasitaikančią galimybę. Be to, norint ugdyti kurčių vaikų kalbos žinias svarbu, kad pirmiausia jie išmoktų savo gimtąją kalbą (gestų kalbą), kuri vėliau padėtų jiems tapti daugiakalbiams. Tai investicija, padedanti siekti strategijos "Europa 2020" tikslų ir kelti užimtumo lygį, kad pasiektume prieinamesnės, visa apimančios ir tvarios visuomenės modelį.
Paweł Robert Kowal
Parama jaunimo judumui, ypač jaunimo iš Rytų partnerystės ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos, labai svarbi turint omenyje pastaruosius įvykius Baltarusijoje ir Šiaurės Afrikoje. Šiuo metu Egipte ir Tunise prasidedantys demokratinių pokyčių procesai gali sustiprėti dėl ES pastangų ugdyti šių šalių piliečius laikantis demokratinio požiūrio ir gerbiant teisinę valstybę ir žmogaus teises.
Išsilavinę piliečiai yra didžiausi diktatorių ir totalitarinio režimo priešai. Rengiant tokias programas gali būti panaudota ES valstybių narių įgyta patirtis. Pvz., Lenkijoje veikianti Konstantino Kalinausko stipendijos programa, kurią kartu su visomis kitomis įgyvendina Varšuvos universiteto Rytų Europos studijų centras - tarptautinių studijų centras, suteikiantis galimybę studentams iš rytų ir Balkanų valstybių studijuoti Lenkijoje. Europos Sąjunga taip pat turėtų labiau pasistengti įsteigti Rytų partnerystės universitetą pagal Europos ir Viduržemio jūros universiteto Slovėnijoje pavyzdį. ES turėtų remti jaunimo ir talentingų žmonių iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti tam tikras politines strategijas. Geras tokios veiklos pavyzdys yra internetinsvetainEastbook.eu, kurios įkūrėjai tūkstančiams interneto vartotojų per dieną pateikia informacijos apie renginius Rytų partnerystės valstybėse ir apie programos raidą. ES taip pat turėtų teikti paramą valstybių narių jaunimui skatinant jų mokomuosius vizitus į kaimynines valstybes. Tai padeda griauti kultūrinius barjerus. Verta pagyrimo ir "Eurobus" iniciatyva - kasmet valstybių narių jaunimui organizuojama kelionpo Ukrainą.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Praeitų metų birželio mėn. priimtos strategijos "Europa 2020" tikslas - padėti mums išsivaduoti iš ekonomikos krizės ir prisidėti prie tolesnio Europos Sąjungos vystymosi. Tai taip pat reikšmingas žingsnis siekiant palaikyti ir net padidinti jaunimo judumą.
Vienas iš strategijos "Europa 2020" prioritetų yra iniciatyva "Judus jaunimas", kurios tikslas - pagerinti mūsų švietimo sistemų rezultatus ir sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui patekti į darbo rinką. Kaip atskleidžia iniciatyvos pavadinimas, šis tikslas turi būti pasiektas plėtojant jaunimo mainų idėją ir padedant jaunimui įgyti naujų įgūdžių. Statistiniais duomenimis, šiuo metu net 15 proc. jaunimo nebaigia mokyklos ir dėl to įgyja kvalifikacijas, kurios nepatenkina darbo rinkos poreikių. Be to, vos trečdalis žmonių yra baigę aukštąjį mokslą ir ši dalis yra gerokai mažesnnei, pvz., Jungtinėse Valstijose ar Japonijoje. Todėl vienas svarbiausių iššūkių Europos Sąjungai yra būtinybskirti daug dėmesio šioms dviem problemoms ir jas finansuoti. Tačiau padėtis nepagerės, jei ir Komisija, ir valstybės narės nepaisys strategijos "Europa 2020" principų. Jaunimo judumas yra raktas į tolesnį Europos vystymąsi, ir jei mes siekiame pažangiausios pasaulyje ekonomikos statuso, privalome investuoti į žmogiškąjį kapitalą, o ypač į jaunimą.
Ramona Nicole Mănescu
Esant dabartinės ekonomikos krizės sąlygoms Europos Sąjungai reikia naujovėmis ir kūrybingumu grindžiamos pasaulinės strategijos, kuri prisidėtų prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Būtent dėl to reikia remti kultūros ir kūrybos sektorius. Todėl manau, jog šiuo metu turime užtikrinti, kad Europoje būtų didesnis kūrybingų darbų pasiskirstymas ir būtų galima juos nemokamai pasiekti internetu, neužmirštant to, kad menininkai ir jų darbai turi būti saugomi ir už juos turi būti mokamas deramas atlygis. Atsižvelgdami į tai privalome sudaryti teisės aktų sistemą, kuria būtų remiami šie sektoriai ir keliamas vartotojų ir dirbančių skaitmeninėje rinkoje pasitikėjimas, nes šis sektorius gali palengvinti darbo vietų kūrimą kartu pasinaudodamas Europos Sąjungos kultūrine įvairove ir jos naujoviškomis galimybėmis. Be to, manau, kad mums reikia naujų verslo modelių, kuriais palaikytume šiuos pramonės sektorius darydami įtaką bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamai naudai. Manau, kad šis pranešimas - tai pirmasis žingsnis, žengtas šio sektoriaus plėtros link. Tačiau Komisija ir valstybės narės privalo labiau pasistengti ir paversti kultūros ir kūrybos sektorius pagrindiniu Europos ekonomikos sektoriumi.
Iosif Matula
Man labai džiugu, kad mūsų žemynui susidūrus su demografiniais iššūkiais ypač daug dėmesio skiriame jaunimui kaip strategijos "Europa 2020" daliai. Atsižvelgiant į tai, pavyzdine Europos Komisijos iniciatyva "Judus jaunimas" siūlomos konkrečios priemonės, pvz., judumas ir užimtumo galimybės, padėsiančios kelti švietimo ir profesinio mokymo lygį. Be mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo ir diplomuotų specialistų skaičiaus didinimo iki 2020 m., norėčiau pabrėžti kai kuriuos aspektus, kurie galėtų padėti jaunimui. Pirmasis aspektas - lankstesnių švietimo programų, kurios tuo pat metu būtų derinamos su darbu, atradimo svarba. Antrasis aspektas - virtualaus judumo papildant geografinį judumą nauda. Dar vienas aspektas - privačių įmonių siūlomų stipendijų skatinimas. Lygiai taip pat svarbu remti ir privačias jaunimo iniciatyvas, kurios gali paskatinti darbo vietų kūrimą, o kartu ir socialinę integraciją.
Alajos Mészáros
Ekonomikos krizės sukeltas jaunimo nedarbas - didelis iššūkis visai ES, su kuriuo iki šiol nei ES, nei valstybės narės deramai nesusitvarkė. Susiklosčiusi jaunimo nedarbo padėtis priklauso nuo bendros ekonominės politikos, todėl valstybės narės turėtų siekti investicijų ir darbo vietų kūrimo. Deja, griežtos taupymo priemonės, jaučiamos ir Vengrijoje, be visų kitų sričių veikiančios švietimo sistemą, ir išlaidų mažinimas, veikiantis darbo vietų kūrimą, tikrai nepadeda jaunimui, atvirkščiai - jų atribojimas nuo visuomenės ir darbo rinkos gali sukelti ilgalaikę grėsmę ekonomikai. Ekonomikos krizneturėtų būti švietimo išlaidų mažinimo priežastis, nes norint įveikti krizės padarinius reikia, kad jaunimas gautų kuo aukštesnį išsilavinimą. Iniciatyvos "Judus jaunimas" sėkmir veiksmingumas didele dalimi priklauso nuo valstybių narių požiūrio, jų pagrindinės veiklos ir finansinės paramos, teikiamos programų, kurios galėtų prisidėti prie socialinės jaunimo integracijos, įgyvendinimui nacionaliniu lygmeniu. Vietos švietimo institucijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmuo švietimo ir judumo srityse labai svarbus, todėl, manau, svarbu remti mokytojų, jaunimo ir švietimo darbuotojų judumą, nes jie yra tie, kurie gali paskatinti jaunimą. Norint pasiekti šių ES tikslų, taip pat reikia kurti partnerystę su vietos ir regionų valdžios institucijomis.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Pritariu šiam pranešimui, kuriame dar kartą patvirtinami mūsų tikslai dėl Europos jaunimo. Strategijoje "Europa 2020" jaunimo švietimas iškeliamas kaip vienas pagrindinių siekių ir pateikiami tikslai 2020-iesiems: sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių nuo 15 iki 10 proc. ir padidinti aukštąjį išsilavinimą turinčių žmonių skaičių nuo 31 iki 40 proc. Vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį į vieną dalyką: jaunimo judumo kliūtis. Apskaičiuota, kad šiuo metu tik 4 proc. Europos studentų studijuodami gauna "Erasmus" stipendiją. Šis skaičius vis dar per mažas žinant, kad vieni metai užsienyje gali pakelti gyvenimo aprašymo vertę mokymosi, ypač užsienio kalbų, platesnių pažiūrų ir įgytų įgūdžių atžvilgiu. Tokį skaičių galėtų paaiškinti trys problemos: faktas, kad daugelis studentų net nežino apie galimybes studijuoti užsienyje, išlaidos studentui už programoje "Erasmus" praleistus metus ir sudėtingumas pripažįstant pasiektus rezultatus. Europa ir valstybės narės turi įsipareigoti spręsti visas šias problemas, kad programa "Erasmus", vienas didžiausių ES laimėjimų, taptų kiekvieno laimėjimu.
Csaba Sógor
Pagrindinis strategijos "Judus jaunimas" tikslas - skatinti jaunimo judumą ir griauti vis dar pasitaikančias kliūtis. Džiaugiuosi, kad šia strategija ypač pabrėžiamas švietimo ir darbo rinkos poreikių derinimas. Tikriausiai didžiausią susirūpinimą dėl šiandienos aukštąjį išsilavinimą turinčio jaunimo ypač kelia tai, kad baigę studijas jie negali pasinaudoti turimomis žiniomis darbo rinkoje. Tai patvirtina nerimą keliantys jaunimo nedarbo lygį rodantys skaičiai; šio reiškinio padariniai pasireiškia sumažėjusiu noru turėti vaikų ir drastišku šeimos kūrimo atidėliojimu, o šios priežastys stiprina neigiamus demografinius procesus. Aišku, ši problema žinoma tiek Europos Sąjungos, tiek valstybių narių lygmenimis. Tačiau iš pradžių ją spręsti tenka valstybėms narėms, nes tik jos gali pertvarkyti ir reformuoti nacionalines švietimo sistemas ir pritaikyti jas naujoms socialinėms ir ekonominėms sąlygoms. ES užduotis - sukurti problemų sprendimo procesų sistemą ir saugoti valstybes nares, kad nenukryptų nuo pradinio tikslo, kartu skatinant jas įgyvendinti sunkiai per trumpą laiką pasiekiamas, tačiau ilgalaikėje perspektyvoje tikrai naudingas reformas.
Bogusław Sonik
Per ekonomikos krizę kai kurios valstybės narės mažina investicijas į švietimą ir mokymą, džiugu, kad Europos Parlamentas priėmpranešimą dėl iniciatyvos "Judus jaunimas".
Pastaraisiais metais smarkiausiai krizės padarinius pajautjaunimas. ES jaunimo nedarbo lygis viršija 20 proc., t. y. du kartus daugiau nei suaugusiųjų, o kai kuriose valstybėse narėse pasiek40 proc. Sumažintas biudžetas daro tiesioginį poveikį jaunimo perspektyvoms ir vystymosi galimybėms. Jaunimo žinios ir įgūdžiai labai svarbūs siekiant pažangaus ir tvaraus vystymosi. Pavyzdine strategijos "Europa 2020" iniciatyva "Judus jaunimas" turėtų būti siekiama stiprinti aukštojo mokslo patrauklumą Europoje, gerinti švietimo kokybę ir didinti studentų ir darbuotojų judumą. Šia iniciatyva jaunimui sudaromos sąlygos įgyti žinių, įgūdžių ir kompetencijos, kurie labai svarbūs darbe ir gyvenime. Šie prioritetai ir tikslai nebus visiškai įgyvendinti ir pasiekti, jei ES negarantuos ilgalaikės finansinės paramos šios iniciatyvos biudžetui. Todėl labai svarbu, kad šiai programai būtų skiriamos didelės subsidijos, nepamirštant, kaip svarbu ir toliau skatinti ir palaikyti atitinkamą informacijos politiką.
Jutta Steinruck
Šiuo pranešimu buvo atkreiptas dėmesys į profesinę kategoriją, apie kurią pernelyg dažnai pamirštame. Kaip atrodytų Europos kultūra be kūrybingų menininkų? Ekonomiškai plėtodami kūrybos sektorių neturėtume pamiršti tų, kurie dirba šiame sektoriuje. Būdama savo frakcijos šešėlinpranešėja Užimtumo ir socialinių reikalų komitete, manau, kad socialinpadėtis ir sąlygos, kuriomis Europoje gyvena kūrybingi menininkai, yra ypač svarbios. Deja, daugelis iš penkių milijonų žmonių, kurių gyvenimo šaltinis - kūrybos sektorius, gyvena rizikingomis sąlygomis. Neretas turi antrą ir trečią darbą, nes vieno dažnai nepakanka išgyventi. Į darbotvarkę įtraukta problema, susijusi su sveikatos ir pensijų draudimo stoka. Sutartys dažnai būna abejotinos, dėl to daugelis kūrybinių darbuotojų vargu ar gali susiplanuoti daugiau nei porą mėnesių į priekį. Be to, tinkamą socialinę apsaugą su nedarbo, sveikatos ir senatvės draudimu įprastine tvarka turi gauti ir tie, kurie dirba kūrybos sektoriuje. Labai džiaugiuosi, kad pranešėja šiuo atžvilgiu pritarUžimtumo ir socialinių reikalų komiteto požiūriui ir įtraukšią problemą į pranešimą. Dabar atėjo laikas Komisijai ir valstybėms narėms taisyti šiuos socialinius trūkumus ir prižadėti daugumai Europos kūrybingų žmonių, kad kūrybingiems menininkams Europoje nereikės gyventi kaip varguoliams.
Emil Stoyanov
Norėčiau pasveikinti pranešėją su puikiu darbu ir naudingu bendradarbiavimu rengiant šį pranešimą. Noriu dar kartą pabrėžti kūrybos sektoriaus ekonominį ir kultūrinį potencialą bei specifinį jo pobūdį. Šis sektorius yra labai subtilioje padėtyje tarp pagrindinių verslo sričių ir kultūros produktų kūrimo. Džiugu, kad net ir susiklosčius dabartinėms aplinkybėms šis sektorius Europoje yra vienas veikliausių ir pažangiausių. Dar vienas dalykas, kurį reikėtų paminėti - šis sektorius teikia pajėgumo augimui ir aprūpina darbo vietomis beveik 5 mln. ES žmonių. Deja, mano siūlymas Europos Komisijai ir valstybėms narėms svarstyti specialių Europos ir nacionalinių fondų, kuriais būtų suteikta galimybšiam sektoriui pasiskolinti lėšų palankiomis sąlygomis, kūrimo galimybes buvo atmestas Kultūros ir švietimo komitetui menku skirtumu nubalsavus prieš. Nepaisant to, esu tvirtai įsitikinęs, kad artimiausiu metu ši mano idėja bus priimta ir įgyvendinta. Manau, kad tai nepaprastai svarbu kultūros ir kūrybos sektorių paramai ir plėtrai, nes jie nevykdo visiškai komercinės veiklos, todėl jiems reikia finansavimo palankiomis sąlygomis, kurio šiais laikais kitiems sektoriams bankai įprastai negali suteikti.
Rafał Trzaskowski
Europos Parlamente mes kviečiame konkrečiam darbui: Europos Komisija turi pripažinti kūrybos sektorių viena produktyviausių sričių Europos Sąjungos ekonomikoje ir jo plėtrai teikti pirmenybę be jokių išlygų. Siekdami to pirmiausia norime padidinti galimybes finansuoti kūrybos sektorių, kaip pažangų ekonomikos augimo ramstį, iš Europos Sąjungos biudžeto. Nes įmanoma sukurti Europos Sąjungos programų, kuriomis teikiama parama kultūrai, pvz., "Kultūra 2007-2013", sąveiką su jau esančiomis Europos Sąjungos mokslinių tyrimų programomis (pvz., Aštuntoji bendroji programa, kuria remiama ES technologinplėtra) arba išplėsti galimybes naudoti pinigus iš jau esančių fondų (pvz., iš Europos socialinio fondo). Taip pat rekomenduojame remti naujoviškų finansavimo priemonių (banko garantijų rinkimo, grąžintinų užstatų, paskolų) tobulinimą, su kuriomis kūrėjams ar mažųjų ir vidutinių įmonių, priklausančių kūrybos sektoriui, savininkams būtų lengviau įsteigti savo įmones. Žinoma, pinigai - dar ne viskas. Be visų kitų dalykų, siūlome stiprinti kultūros ir kūrybos sektorių ir Europos universitetų bendradarbiavimą, didinti specialistų mokymo kursų jaunimui skaičių ir didinti visų kūrėjų ir su kultūros puoselėjimu susijusių žmonių judumą. Siekdami šio tikslo ketiname kurti daugiakalbę interneto platformą, kurią kūrėjai naudotų keisdamiesi savo patirtimi ir kuri padėtų kurti dar glaudesnį žmonių, kuriems kūrybos sektoriaus plėtra Europoje svarbi, ryšių tinklą.
