Tehokkaammin pimeää työtä vastaan (lyhyt esittely) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Pier Antonio Panzerin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö aiheesta "Tehokkaammin pimeää työtä vastaan".
Pier Antonio Panzeri
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, aion puhua lyhyesti, koska alkaa olla jo myöhä.
Kiitän luonnollisesti valiokuntia, jotka antoivat lausunnon, sekä varjoesittelijöitä, joiden kanssa olen työskennellyt muutamien viime kuukausien ajan. Oli osaltaan varjoesittelijöiden ansiota, että saimme aikaiseksi tekstin, jota suuri enemmistö työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan jäsenistä saattoi tukea.
Olemme osoittaneet, että pimeän työn torjuntaa on pidettävä kaikkien maiden yhteisenä asiana ja että unioni haluaa saavuttaa Lissabonissa tälle taistelulle asetetut tavoitteet.
Tekstiin on hyväksytty joitakin kohtia, joita pidän ratkaisevina niin tärkeässä asiassa kuin mitä laaja-alainen pimeä työ on: sen osuus on jopa 20 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta. Tämä tarkoittaa, että laitonta työtä tehdään laajalti. Tätä ei voida hyväksyä, koska laiton työ vääristää vakavasti yritysten ja alueiden välistä kilpailua sekä heikentää työn ja työntekijöiden turvaa.
Näin ollen on aivan oikein, että kiinnitämme huomiota tähän ongelmaan. On lisättävä tietoisuutta siitä, että jos pimeää työtä ei pyritä vakavasti torjumaan, se johtaa mainittuihin ongelmiin ja heikentää siten merkittävästi eurooppalaisia sosiaaliturvajärjestelmiä jo lähitulevaisuudessa.
Parlamentille esitelty ehdotus perustui näihin huomioihin. Kuten sanoin, mietintö sisältää keskeisiä kohtia, joiden avulla voidaan saada aikaiseksi myönteisiä tuloksia. Se sisältää mielestämme myös hyödyllisiä ehdotuksia, jos komissiokin sitoutuu niihin. Voinen sanoa, että Euroopan parlamentti on hoitanut osuutensa. Muiden toimielinten tehtävänä on nyt hoitaa oma osuutensa, jotta voimme saavuttaa tavoitteemme pimeän työn torjunnassa.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Hyvät kuulijat, ensiksikin haluaisin kiittää esittelijää ja sanoa muutaman sanan mietinnössä esiin tuoduista seikoista. On totta, että pimeästä työstä on tulossa rajatylittävä ilmiö, kuten komissio toteaa työlainsäädännön nykyaikaistamista käsittelevässä vihreässä kirjassa. Siksi asiaan on kiinnitettävä huomiota. Meidän mielestämme asiantuntijaryhmän perustaminen sekä sosiaaliturva-alan elinten, esimerkiksi työsuojeluhallintojen, välisen tietojenvaihtojärjestelmän kehittäminen edistää merkittävästi tavoitetta perustaa "jonkinlainen pysyvä eurooppalainen rakenne rajatylittävälle yhteistyölle", kuten 53 kohdassa ehdotetaan.
Olemme kaikki yhtä mieltä siitä, että pimeään työhön liittyvien ongelmien ratkaiseminen vaatii enemmän ponnisteluja. Olen kuitenkin sitä mieltä, että yleisesti ottaen asianmukaisimpia ja oikeutetuimpia toimia ovat jäsenvaltioissa toteutetut toimet. Tekemiemme tutkimusten perusteella pimeän työn määrä vaihtelee maittain. Näin ollen yhteisön tasolla toteutettavia toimia ei pitäisi nähdä ensisijaisina. Mietinnössä ehdotetaan "sopimusta pimeän työn paljastamisesta". Sen ansiosta olisi mahdollista soveltaa väliaikaisesti löyhempää lainsäädäntöä, mikä edesauttaisi pimeän työn tekemistä lailliseksi. Vaikka ajatus onkin hyvä, olemme sitä mieltä, että jäsenvaltioiden pitäisi toimia yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, koska ne lukevat pimeän työn torjunnan ensisijaisiin tehtäviinsä kaikkialla Euroopassa. Komissio voisi tukea niiden aloitteita Progress-ohjelmasta tai rakennerahastoista rahoitettavien kampanjoiden kautta.
Mitä tulee kehotukseen tehdä ehdotus perheyrityksissä avustavien aviopuolisoiden tai perheenjäsenten asemaa koskevasta kehyksestä, minulla on ilo kertoa, että komissio hyväksyi hiljattain ehdotuksen direktiiviksi naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta. Ehdotus korvaa direktiivin 86/613/ETY, ja sillä taataan perheyrityksissä avustaville aviopuolisoille ja perheenjäsenille sama suoja kuin itsenäisille ammatinharjoittajille.
Progress-ohjelman kautta komissio kehittää myös työkaluja ja menetelmiä, joiden avulla pimeää työtä voidaan arvioida ja valvoa paremmin sekä tunnistaa ja vaihtaa hyviä käytäntöjä EU:n tasolla. Painotamme enemmän hyvien käytäntöjen vaihtoa ja toivomme, että voimme tällä tavalla hankkia tarvittavaa kokemusta ehdottaaksemme mahdollisimman pian pilottihanketta, joka kiinnostaisi mahdollisimman suurta osaa jäsenvaltioista.
En käsittele yksityiskohtaisesti laittoman maahanmuuton ongelmia tai ehdotusta, joka koskee kolmansien maiden kansalaisia laittomasti palkkaaville työnantajille langetettavia rangaistuksia. Ymmärrämme mietinnössä ilmaistun huolen laittomasti työllistettyjen henkilöiden kohtelusta ja urakoitsijoiden vastuusta, ja otamme ne huomioon keskustellessamme asiasta neuvoston kanssa. Komissio on erittäin iloinen siitä, että Euroopan parlamentti tukee pyrkimyksiä päästä eroon siirtymäsäännöksistä, jotka rajoittavat uusien jäsenvaltioiden työntekijöiden liikkuvuutta.
Lopuksi haluaisin sanoa, että tämä äärimmäisen rakentava mietintö antaa komissiolle ja neuvostolle uutta energiaa lisätä pimeän työn vastaisten toimien näkyvyyttä ja nostaa koskevia tavoitteitamme.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Louis Grech  
kirjallinen. - (EN) Pimeässä työssä hyväksikäytetään työntekijöitä, ja se vääristää työmarkkinoita sekä antaa epäoikeudenmukaisen kilpailuedun häikäilemättömille työnantajille. Tämä synnyttää vähäarvoista harmaata taloutta.
Pimeää työtä tehdään esimerkiksi laillisten/laittomien maahanmuuttajien keskuudessa monissa unionin jäsenvaltioissa.
Halvan työvoiman laiton käyttö lisääntyy erittäin nopeasti. Sen odotetaan lisääntyvän edelleen, sillä laittomat maahanmuuttajat tarvitsevat rahaa eivätkä he uskalla ilmiantaa laiminlyöviä työnantajia, koska pelkäävät joutuvansa viranomaisten karkottamaksi maasta. Arvostan sitä, että jotkut jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimenpiteisiin tämän räikeän lain rikkomisen lopettamiseksi, mutta kokonaisuutena toiminta ei ole ollut kovinkaan vaikuttavaa. EU:n ja sen jäsenvaltioiden on yhdenmukaistettava toimiaan ja otettava käyttöön uutta lainsäädäntöä, jotta lakia rikkoville voidaan langettaa tuntuvat rangaistukset.
Laittomien työntekijöiden saatavuus ja pimeän työn kulttuuri, höllä lainsäädäntö, häikäilemättömät työnantajat, rahoitus- ja talouskriisit sekä voittomarginaalien pienentyminen tekevät hyväksikäytöstä hyvin houkuttelevaa.
Ona Juknevičien 
Euroopan unionin (EU) pimeät työmarkkinat ovat edelleen laajat. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus EU:ssa on lisännyt pimeän työn määrää. Tämä aiheuttaa haittaa sekä pimeää työtä tekeville että maiden taloudelle. Pimeä työ haittaa sisämarkkinoiden toimintaa estämällä tehokkaan kilpailun. Työnantajat käyttävät usein hyväksi pimeää työtä tekeviä; heillä ei ole oikeutta sosiaaliturvaan tai terveydenhuoltoon. Tällaiset tapaukset ovat erityisen yleisiä niissä jäsenvaltioissa, jotka soveltavat edelleen siirtymäkauden toimenpiteitä, jotka puolestaan rajoittavat uusien jäsenvaltioiden työntekijöiden liikkuvuutta. Nämä rajoitukset edistävät pimeää työtä, minkä vuoksi niistä pitäisi luopua mahdollisimman nopeasti.
On valitettavaa ja anteeksiantamatonta, että EU pitää voimattomia kansalaisiaan tämän järjettömän politiikan panttivankina. Keskusteluissa liettualaiset siirtotyöläiset valittavat usein työnantajista, jotka käyttävät hyväkseen heidän puutteellista tietoaan paikallisesta lainsäädännöstä ja puutteellista kielitaitoaan ja jättävät palkkoja maksamatta. Minun mielestäni EU:n pitäisi ryhtyä tiukkoihin ja päättäväisiin toimenpiteisiin pimeän työn torjumiseksi. Tällä hetkellä pimeää työvoimaa käyttävien työnantajien vastuu on pieni. He selviävät usein tilanteesta maksamalla mitättömän pienet sakot, mikä ei kannusta heitä luopumaan pimeän työvoiman palkkaamisesta.
Minun mielestäni olisi paljon tehokkaampaa langettaa rangaistuksia, jotka vaikuttavat suoraan työnantajien taloudellisiin etuihin. Tällaisia olisivat muun muassa yrityksen toimiluvan väliaikainen lakkauttaminen tai peruuttaminen, mikä estäisi niitä myös saamasta rahoitusta jäsenvaltioilta tai EU:lta. Tällä voitaisiin vähentää pimeää työtä tai jopa lopettaa se kokonaan.
Katalin Lévai
kirjallinen. - (HU) Vuoden 2007 lopussa tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen mukaan viisi prosenttia (19,7 miljoonaa EU:n 392,9 miljoonasta asukkaasta) Euroopan unionin työkykyisistä kansalaisista myönsi tekevänsä pimeää työtä. Joissakin jäsenvaltioissa pimeän työn osuus oli 20 prosenttia BKT:stä tai jopa yli. Pimeä työ aiheuttaa jatkuvasti kielteisiä talousvaikutuksia unionin työmarkkinoilla. Kyse on noidankehästä, josta niin työntekijän kuin työnantajien on vaikeaa päästä ulos.
Tämä koskettaa eniten maataloutta, rakennusalaa, kodinhoitotyötä sekä hotelli- ja matkailupalveluja, koska epävarmuus ja huonot palkat ovat näillä aloilla tavallisia. Tästä syystä työtä ja työhönottoa koskevia normeja on päivitettävä, eikä harmaan talouden torjuminen voi enää olla vain tyhjä oletusarvo, vaan kaikkien jäsenvaltioiden on tuettava sitä. Ehdotan, että komissio laatii Euroopan unionille strategian harmaan talouden torjumiseksi ja hoitaa leijonanosan työllisyys- ja sosiaaliasioiden valvonnasta. Jäsenvaltioiden on jatkettava vero- ja sosiaaliturva-alan uudistuksia vähentämällä työvoimaan kohdistuvaa liiallista verotaakkaa.
Jotta kotitaloudet voisivat ostaa edullisia palveluja, EU:ssa voitaisiin ottaa käyttöön palvelusetelit. Niiden avulla varmistettaisiin sekä sosiaaliturvamaksujen ja verojen maksaminen. Pimeän työn torjunta edellyttää kuitenkin ehdottomasti sitä, että jäsenvaltiot avaavat työmarkkinansa toistensa työntekijöille, sillä osittaiset rajoitukset näillä aloilla edistävät alueellista epätasa-arvoa ja ovat EU:n periaatteiden ja eurooppalaisen lähestymistavan vastaisia.
Sirpa Pietikäinen  
kirjallinen. - (FI) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin kiittää Pier Antonio Panzeria ansiokkaasta raportista, joka perehtyi pimeän työn tehokkaampaan torjuntaan EU:n alueella.
Raportin mukaan pimeän työn osuus tietyissä jäsenmaissa on jopa 20 prosenttia BKT:stä. Erityisesti näissä maissa, mutta myös kaikissa muissa EU-maissa pimeä työnteko muodostaa ongelman kansantaloudelle, mutta samalla se myös loukkaa työntekijöiden oikeutta inhimilliseen työhön.
EU on sitoutunut "ihmisarvoisen työn" tavoitteiden saavuttamiseen agendallaan, mikä uhkaa jäädä vaille käytännön toteutusta, ellei tehokasta valvontaa ja selkeää sääntöjärjestelmää saada aikaan. Pimeiden siirtotyöläisten huonot työolot ja olemattomat työehdot ovat luoneet Eurooppaan uudenlaisen, sosiaalisen orjuuden muodon.
Pimeän työvoiman kitkemiseksi voidaan käyttää niin keppiä kuin porkkanaakin. Valvontaa tulisi lisätä niin, että mahdollisiin väärinkäytöksiin on mahdollista puuttua nykyistä nopeammin. Ammattiyhdistysliikkeellä on tärkeä rooli työelämän reilujen pelisääntöjen esittäjänä, valvojana ja vahvistajana. Kansallisilla vierasperäisille työntekijöille suunnatuilla tiedotuskampanjoilla voidaan parantaa työntekijöiden tietoisuutta kunkin maan työelämän säännöistä.
Totuus on se, ettei pimeän työvoiman ongelmasta voida päästä eroon pelkällä sääntelyllä. Reilut työelämän pelisäännöt, reilu palkka ja riittävä sosiaaliturva tulee taata jokaisessa EU-maassa, sekä ympäri maailman. Ihmisillä on oltava mahdollisuus kunnolliseen toimeentuloon ja perussosiaaliturvaan huolimatta siitä, missä maassa he asuvat.
Rovana Plumb  
kirjallinen. - (RO) Pimeää työtä esiintyy kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Se on myös unionin talousmarkkinoiden kannalta hälyttävä ilmiö ja vastoin joustoturvan periaatteita.
Pimeän työn torjunta muistuttaa tietyllä tavalla Microsoftin ja hakkereiden välistä kaksintaistelua. Mitä innovatiivisempia ovat keinomme torjua pimeää työtä, sitä tehokkaampia temppuja työnantajat keksivät. Paras esimerkki tästä on "harmaan työn" syntyminen, kun työnantajat solmivat mieluusti työsopimuksen minimipalkalla ja maksavat loppuosan todellisesta palkasta laittomasti.
Romaniassa tämä ilmiö on jatkuvasti levinnyt laajemmalle, ja tällä hetkellä harmaan työn osuus on 20-50 prosenttia kokonaistyöllisyydestä. Hälyttävää on se, että kun alussa tätä menetelmää käyttivät lähinnä pienet yritykset, mukana on nykyään myös tunnettuja toimijoita, jotka kiertävät näin verot ja sosiaaliturvamaksut. Tämä taas johtaa siihen, että työntekijän eläke jää hyvin pieneksi, minkä vuoksi hän joutuu elämään lähellä köyhyysrajaa.
Korostan näitä seikkoja, sillä kuten mietinnössä todetaan, tulevassa pimeää työtä koskevassa strategiassa on huomioitava kunkin jäsenvaltion erityistilanne. Tarvitsemme yhtenäistä eurooppalaista lähestymistapaa sekä valtionvirastojen, työsuojeluhallintojen ja työmarkkinaosapuolten välistä yhteistyötä..
