Äänestykset
Howitt
Arvoisa puhemies, ollaksemme johdonmukaisia näistä kohdista juuri äänestetyn tuloksen kanssa aiomme kannattaa sanaa " seurantamekanismi" sekä 13 että 14 kohdassa lyhenteen " EMP" sijasta. Haluaisin tehdä parlamentin tuella suullisen tarkistuksen PPE: n esittämään tarkistukseen 6; hyväksymme sen täysin, kunhan sana " kansainväliselle" poistetaan, mistä on sovittu heidän ryhmänsä kanssa.
24 kohdasta
Howitt
Arvoisa puhemies, haluaisin vastata protestointiin, että en halunnut esittää suullista tarkistusta, mutta olemme päässeet kompromissiratkaisuun, joka tuntuu pitävän ainakin aamun äänestyksen perusteella.
24 kohta on aiheuttanut paljon keskustelua poliittisten ryhmien välillä. Olemme päässeet kompromissiratkaisuun vain tämän kohdan pienestä osasta. Luen ensimmäisen rivin hieman muutetun sanamuodon tarkkaan. Se on hyvin lyhyt. Se kuuluu näin: " Pyytää, että Eurooppa-neuvosto täsmentää vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen soveltamisalan" .

Puhemies
Herra Wolfilla on puheenvuoro suullista tarkistusta vastaan.

Wolf
Arvoisa puhemies, vastustan tätä, koska se muuttaa kohdan merkityksen eikä tätä mielestäni pitäisi tehdä suullisesti.

Puhemies
Herra Wolf, teillä on täysi oikeus sanoa, että vastustatte suullista tarkistusta, mutta jotta tarkistus hylättäisiin, 12 jäsenen pitäisi tukea teitä. Näin ollen jos 12 jäsentä tukee teitä, suullinen tarkistus hylätään; muussa tapauksessa sitä ei hylätä.
Suullinen tarkistus hylättiin, koska yli 12 jäsentä tuki herra Wolfin ehdotusta.
Tarkistuksesta 23
Howitt
Arvoisa puhemies, tässä UPE: n tarkistuksessa on kaksi osaa: ensimmäisessä poistetaan viisi englannin kielen sanaa, ja esittelijänä suosittelen tuon poiston vastustamista. Toinen tarkistus on lisätä myöhemmin sanat " OECD: n kansainvälisiä sijoituksia ja monikansallisia yrityksiä koskevan komitean" . Neuvon parlamenttia äänestämään nimenomaan tuon toisen osan puolesta. En suosittele äänestämään koko ensimmäistä kohtaa vastaan vaan vain noiden viiden sanan poistamista vastaan.

Puhemies
Käsittääkseni viisi mainitsemaanne englannin sanaa vastaavat 11: tä espanjankielisen tekstin sanaa. Joka tapauksessa kyseessä on puhtaasti kielellinen ongelma.
Naurua
Tässä tapauksessa, hyvät jäsenet, me espanjalaiset voitimme 11-5.
Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.

Puhemies
Sallikaa minun onnitella herra Howittia ja kiittää jälleen kerran teitä kaikkia yhteistyöstänne tässä monimutkaisessa äänestyksessä.

Delcroix
 Kuka sen tietää? Köyhyys on sääntö kehitysmaissa. Planeettamme viidentoista rikkaimman henkilön omaisuus on enemmän kuin koko mustan Afrikan bruttokansantuote yhteensä. Kolmansien maiden kehittymättömyys on kuitenkin suuressa vaarassa jatkua loputtomiin, se voi jopa pahentua. Kehitysmaiden talous on riippuvainen pääasiallisesti raaka-aineiden viennistä, ja raaka-aineen hinta pysyttelee vakiona tai laskee jatkuvasti ilman toiveita noususta, sillä korvaavien synteettisten tuotteiden lukumäärä kasvaa koko ajan. Näissä kehitysmaissa on yhä suurempi jälkeenjääneisyys koulutustason ja uusien teknologioiden käyttömahdollisuuksien osalta.
Tämän masentavan näyn edessä suuret monikansalliset yritykset, joista joidenkin talousarvio ylittää esimerkiksi Itävallan tai Tanskan valtion talousarvion, jatkavat fuusioitumistaan. Ne hallitsevat 70 %: a maailmankaupasta. Vastakkaista valtaa edustavat puolueet, ammattiliitot ja riippumattomat tiedotusvälineet ovat entistäkin tehottomampia, minkä vuoksi yleinen mielipide onkin tuonut esiin tunteen niiden voimattomuudesta.
Tällaisen maailmantilan ja talouden keskittymisen edessä jotkut tuntevat houkutusta antaa periksi, kun eivät kykene esittämään realistisia vaihtoehtoja. Maailma pysyy kuitenkin koko ajan liikkeessä, joten pahinta olisi joutua epätoivoon ja jättää leikki sikseen. Ihmiskunta on saavuttanut kehitysvaiheen, jossa sillä on edellytykset - ensimmäistä kertaa historiansa aikana - tyydyttää kaikkien ihmisten mm. ravinnonsaantiin, asumiseen, terveydenhuoltoon ja koulutukseen liittyvät tarpeet. Riittää, kun muutama prosentti koko maailman talousarviosta käytetään näihin tarpeisiin.
Häpeällinen kurjuus ei siis ole mikään väistämättömyys, ja olen iloinen siitä, että se osoitetaan myös joissakin mietinnöissä (kuten Richard Howittin mietinnössä), joissa pyritään säätelemään markkinoiden lakeja. Howittin päätöslauselmaesityksen johdanto-osan ensimmäisessä kappaleessa korostetaan: " Euroopan unioni... ja eurooppalaiset yritykset... voivat olla ratkaisevassa asemassa maailmanlaajuisen kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen yhteydessä" .
Kun muistan opetuksen, jonka meille aiheuttivat eurooppalaiset yrityskomiteat, jotka perustettiin määräämättä minkäänlaisia rangaistuksia sääntöjen noudattamatta jättämisestä, mikä johti siihen, että tietyt monikansalliset yritykset eivät ottaneet näitä komiteoita vakavasti, hyväksyn ne kolme kohtaa, joita tässä yhteydessä on ehdotettu: ensimmäiseksi pitäisi sopia lopullisesti sellaisesta eurooppalaisesta kehyksestä, jolla ohjattaisiin yritysten toimintaa kansainvälisellä tasolla, ja määritellä sellaiset kansainväliset vähimmäisnormit kattavat menettelysäännöt, joilla turvattaisiin ihmisoikeuksien, vähemmistöjen, alkuperäiskansojen ja työolosuhteiden kunnioittaminen, ympäristön kunnioittaminen sekä korruption vastainen taistelu ja niin edelleen. Toinen kohta koskee riippumatonta eurooppalaista seurantafoorumia, jonka tehtävänä on valvoa menettelysääntöjen noudattamista sekä varmistaa, että isäntämaissa aloitetut toimet ovat sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestäviä. Kolmanneksi pitäisi harkita syytteen nostamista sellaisia yrityksiä vastaan, jotka eivät ole noudattaneet sitoumuksiaan.
Tällaisen ehdotuksen tekeminen on mielestäni täysin perusteltua. Lisäksi unionin on ryhdyttävä toimiin menettelysääntöjen kehittämiseksi, ja Kansainvälisessä työjärjestössä (ILO) ja taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) tehtyjen sopimusten avulla on kehitettävä tehokkaita valvontajärjestelmiä, ja sopimusten noudattamatta jättämisestä on rangaistava. Poliitikot ja yleinen mielipide on saatava tämän taistelun puolelle etupäässä kansalaisjärjestöjen tuella.

Deprez
 Euroopan unioni myöntää eniten kehitysapua maailmassa. Eurooppalaiset yritykset tekevät eniten suoria investointeja kehitysmaihin. Kuten esittelijämme toteaa, eurooppalaisten asenne voi osoittautua ratkaisevaksi maailmanlaajuisen kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen yhteydessä.
Olen itse vakuuttunut siitä, että sosiaalipolitiikan on nimensä mukaisesti perustuttava vaurauden kasvattamiseen, sillä vain siten kestävä talouskehitys on mahdollista. Samanaikaisesti olen vakuuttunut siitä, että sosiaaliseen epäoikeudenmukaisuuteen perustuva talouskasvu ei voi jatkua.
Tällaisten näköalojen vallitessa Euroopan parlamentin on menettelysääntöjen edistämiseksi hyväksyttävä ja tuettava vapaaehtoisia aloitteita, joita tehdään kansallisiin viranomaisiin sovellettavien kansainvälisten sääntöjen ja velvollisuuksien täydennykseksi - kunhan kaikki osapuolet osallistuvat yhdessä näiden menettelysääntöjen laatimiseen ja kunhan niiden seuranta ja valvonta suoritetaan tehokkaalla ja riippumattomalla tavalla.
Mallina toimivien, nykyiset kansainväliset vähimmäisnormit kattavien menettelysääntöjen laatiminen ja sellaisen eurooppalaisen seurantafoorumin perustaminen, jonka tarkoituksena on valvoa menettelysääntöjen noudattamista, on kannatettava ajatus, jos seurantafoorumi toimii tiiviissä yhteistyössä kaikkien yhteistyökumppaneiden kanssa ja jos siitä ei kehity myöhemmin välinettä, jota käytetään pitkälle viedyn protektionismin harjoittamiseksi voimakkaasti teollistuvissa maissa ja kehitysmaissa tuotettuja tavaroita ja palveluja vastaan.
Houkuttelevia ovat myös ajatukset siitä, että unionin jäsenvaltioissa, joissa yritysten toimipaikat sijaitsevat, nostettaisiin syyte sellaisia yrityksiä vastaan, jotka ovat vakavalla tavalla rikkoneet sitoumuksiaan voimakkaasti teollistuvissa maissa tai kehitysmaissa, sekä siitä, että laaditaan lainsäädäntö, joka mahdollistaa monikansallisten yritysten haastamisen oikeuteen eurooppalaisessa tuomioistuimessa tällaisen laiminlyönnin perusteella.
Syytteiden nostamista kannattaa harkita tarkoin, sillä jos emme pidä varaamme, myös syytteitä voidaan käyttää vastoin alkuperäistä tarkoitustaan protektionististen päämäärien saavuttamiseen.

Souchet
 Äänestin Howittin mietintöä vastaan. Hänen tavoitteensa ovat kuitenkin erinomaiset, eli määritellä kehitysmaiden kanssa käytävään kauppaan sovellettavat, työntekijöitä koskevat vähimmäisnormit. Valittu menetelmä on kuitenkin epäjohdonmukainen ja vaarallinen, sillä todellisuudessa maailmanlaajuiset kysymykset rajataan eurooppalaiseen yhteyteen.
Menettelysäännöistä on neuvoteltava kansainvälisellä tasolla, jotta päädyttäisiin sellaiseen velvoittavaan järjestelmään, jota sovellettaisiin tasavertaisesti kaikkiin, sekä kolmansien maiden että Euroopan unionin jäsenvaltioiden yrityksiin. Muussa tapauksessa niiden soveltaminen jäisi väistämättä rajalliseksi ja vapaaehtoiseksi. Meidän onkin pidettävä tiukasti huoli toisaalta siitä, että kaikki todella soveltavat etenkin ILO: n nykyisiä kansainvälisiä sääntöjä, sekä toisaalta siitä, että WTO: n sääntöjä kehitetään siten, että niissä otetaan huomioon sosiaalisten oikeuksien, kuten myös ympäristöoikeuksien polkemista koskeva tärkeä kysymys.
Jäsenvaltiot ja komissio ovat tästä suoranaisesti vastuussa. Euroopan parlamentti ei tuo lisäarvoa tästä aiheesta käytävään keskusteluun, pikemminkin päinvastoin, koska se toimii sinisilmäisesti ja saattaa näin aiheuttaa sen, että rangaistukset kääntyvät vain eurooppalaisia yrityksiä vastaan.

Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeudet EU/AKT-kumppanuudessa
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Fernández Martínin laatima kehitys- ja yhteistyövaliokunnan mietintö (A4-0411/98) komission tiedonannosta: " Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja moitteeton julkinen hallinto: Euroopan unionin ja AKT-maiden välisen kumppanuuden haasteet" (KOM(98)0146 - C4-0390/98).
Herra Pomés Ruizilla on puheenvuoro esittelijän sijaisena.

Pomés Ruiz
Arvoisa puhemies, minulla on kunnia esitellä parlamentille Fernando Fernández Martínin laatima erinomainen mietintö, jossa pyritään antamaan uusi sysäys Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren maiden välisille suhteille.
Tämän mietinnön sisältö on varmastikin todellinen poliittinen haaste unionin ja AKT-maiden välisten suhteiden tulevaisuuden kannalta, kuten Euroopan komission tiedonannossa aivan oikein korostetaan parlamentin käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi annetun asiakirjan otsikossa.
Jo neljännessä Lomén yleissopimuksessa oli ollut se uusi piirre, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen sisällytettiin siinä itse sopimuksen runkoon. Vuonna 1995 toteutetun neljännen Lomén yleissopimuksen tarkistuksen tuloksena 5 artiklaan sisällytettiin kansanvallan periaatteiden tunnustaminen ja soveltaminen ja 366 a artiklaan oikeusvaltion lujittaminen ja moitteeton julkinen hallinto, ja 224 artiklassa näitä periaatteita laajennetaan ja syvennetään. Nyt on kyse siitä, että sen sijaan, että keskustelemme teoriassa hyvää tarkoittavista käsitteistä, pyrimme määrittelemään sellaisia konkreettisia toimenpiteitä, jotka helpottavat siirtymistä teoriasta käytäntöön.
Meidän on saatava AKT-ystävämme tiedostamaan, ettei näitä suuntaviivoja pidä missään nimessä käsittää pyrkimykseksi puuttua sellaisiin asioihin, jotka kuuluvat niiden toimivaltaan, niiden vastuualueeseen, niiden päätäntävaltaan. Minun on sanottava, että suurella osalla tässä mietinnössä korostamistamme suuntaviivoista ja toimenpiteistä ei olisi minkäänlaista vaikutusta tai niiden vaikutus olisi olematon, elleivät niitä kannattaisi eri AKT-toimijat ja aivan erityisesti AKT-maiden kansalaisyhteiskunta, joka saa lopulta osakseen näistä toimenpiteistä koituvan hyödyn.
Minun on heti lisättävä, että joidenkin ratkaistavinamme olevien ongelmien osalta, kuten esimerkiksi korruption, unionin on oltava valppaana ja ryhdyttävä esimerkillisiin rangaistustoimiin, kun rikkomuksiin ovat syyllistyneet luonnolliset tai oikeushenkilöt tai eurooppalaiset yritykset. Kuten yksi tämän vuosisadan lopun nerokkaimmista eurooppalaisista ajattelijoista on sanonut, korruptio on syöpä, joka jäytää demokratioita. Korruptio kaikissa ilmenemismuodoissaan johtaa väistämättä sellaiseen talousjärjestelmään, joka suosii välitöntä hyötyä, mielivaltaisuutta ja yksittäisiä etuja ja joka on ristiriidassa kaikenlaisen avoimuuden, tasapuolisuuden ja oikeusvaltion kanssa.
Euroopan parlamentti on herra Martensin ja herra Rocardin mietinnöistä lähtien vaatinut Euroopan unionin ja AKT-maiden suhteisiin uutta poliittista ulottuvuutta, joka perustuu demokraattisten arvojen edistämiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Tältä osin koulutus on keskeinen osa-alue siinä poliittisessa toiminnassa, jonka tarkoituksena on edistää vahvan ja terveen kansalaisyhteiskunnan lujittamista. Tässä toiminnassa on otettava huomioon etenkin naisten erityisasema ja suojeltava lasten oikeuksia, sillä jotkut lapsista ovat ihmisarvoa nöyryyttävän ja loukkaavan orjuuden uudenlaisten muotojen uhreja. Oikeusvaltion ja kansanvallan lujittamiseen on sisällytettävä oikeuslaitoksen, poliisin ja armeijan toimintaedellytysten kehittäminen, totuudenmukaista ja valtiovallasta riippumatonta tietoa tarjoavien tiedotusvälineiden tukeminen, yhteiskunnan lujittaminen yhdistysten sekä työnantaja- ja ammattijärjestöjen avulla.
Olemme tietoisia siitä, että näitä tavoitteita, jotka ovat kunnianhimoisia mutteivät siksi yhtään vähäpätöisempiä tai utopistisia, ei voida saavuttaa ilman vuoropuhelua niin Euroopan unionin ja AKT-maiden välillä kuin AKT-maiden keskuudessakin. Tämän vuoropuhelun pitää olla mahdollisimman laajaa ja tiivistä, ja sen on käsitettävä kaikki asiaan liittyvät aiheet ja osa-alueet. Siihen on lisäksi otettava mukaan paitsi kunkin valtion edustajat myös erityisesti poliittiseen oppositioon kuuluvia henkilöitä ja järjestöjä, lainsäädäntö- ja oikeudenkäyttövallan edustajia sekä kaikki kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen edustajat. Tässä mielessä vaadimme AKT-EU-yhteiskokouksen aseman lujittamista etuoikeutetuksi foorumiksi tämän vuoropuhelun kehittämisessä.

Maij-Weggen
 Arvoisa puhemies, esillä oleva komission tiedonanto " Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja moitteeton julkinen hallinto: Euroopan unionin ja AKT-maiden välisen kumppanuuden haasteet" on hyvä asiakirja. Komission tekemä aloite on hyvä. Ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunta, jonka lausunnon olen saanut esittää kehitys- ja yhteistyövaliokunnalle, on sitä mieltä.
Ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunta on esittänyt kuitenkin joitakin huomautuksia, jotka on sisällytetty myös tarkistuksiin. Kiinnitimme huomiota siihen, että tiedonannossa ei oteta riittävästi huomioon nykyistä, ainutlaatuista EU: n ja AKT-maiden välistä rakennetta, jota voidaan luonnollisesti käyttää EU-AKT-ministerineuvoston sekä AKT-EU-yhteiskokouksen kautta, mikäli halutaan puuttua puolin ja toisin ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja moitteettomaan julkishallintoon liittyviin kysymyksiin. Sen sijaan, että luodaan liikaa uusia rakenteita, mielestämme on parempi käyttää ennen kaikkea olemassa olevia rakenteita mahdollisimman hyvin.
Sitten toinen huomautus. Mikäli tietyssä AKT-maassa loukataan ihmisoikeuksia tai mikäli siellä ei toteuteta moitteetonta julkishallintoa eikä demokratiaa, AKT-EU-yhteiskokouksella on mahdollisuus lähettää valtuuskuntia paikalle, laatia kertomuksia ja keskustella niistä edustajakokouksessa sekä suorittaa toimenpiteitä. Sen sijaan, että laadittaisiin liikaa kertomuksia, mielestämme on parempi käyttää aina ensin edustajakokouksen kautta kulkevaa kanavaa ja vahvistaa sitä. Tällöin vältytään kaksinkertaiselta työltä ja painotetaan poliittista lähestymistapaa hallinnollisen lähestymistavan sijasta. Se on yleensä tehokkaampaa.
Kolmas huomautus. Useimmat AKT-maat ovat allekirjoittaneet erilaisia kansainvälisiä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevia sopimuksia. Se merkitsee sitä, että maat ovat velvollisia raportoimaan säännöllisesti näistä asioista ja arvioimaan kertomuksia parlamenteissaan. Mikäli Euroopan unioni haluaa toimia, olemme sitä mieltä, että sen on otettava huomioon maiden oma vastuu.
Arvoisa puhemies, olemme esittäneet nämä kohdat tarkistuksissa. Fernández Martín on sisällyttänyt ne mietintöönsä. Olemme siis erittäin tyytyväisiä hänen mietintöönsä ja toivomme, että komissio antaa tyydyttävän vastauksen mietinnön ja tarkistustemme osalta.

Virrankoski
Arvoisa puhemies, demokratian ja oikeusvaltion yleisten periaatteiden juurruttaminen kehitysmaihin on meidän aikakautemme suuria haasteita. Aineellinen ja henkinen kehitys on mahdollista vain olosuhteissa, joissa vallitsee yleinen oikeusturva ja tasavertaiset yhteiskunnalliset oikeudet.
Taloudellinen toimeliaisuus vaatii turvakseen selkeän lainsäädännön. Euroopan unionin suurena tehtävänä on edistää demokratisoitumista, ihmisoikeuksien kunnioitusta ja oikeusvaltion periaatteiden omaksumista. Se on edistänyt tätä työtä jo aiemmin ja tekee sitä jatkossakin, myös talousarvioon on varattu tarkoitukseen määrärahoja.
Demokratian juurruttaminen on aloitettava alusta. Poliittisten puolueiden syntymistä ja kehittymistä on edistettävä. Hallinnon avoimuutta, rehellisyyttä ja laillisuutta on tuettava. Kehityksen esteenä ovat usein paikalliset perinteet ja tavat. Korruptio ja sukulaisten suosiminen on varsin yleistä ja, mikä pahinta, laajalti jopa hyväksyttyä ja ymmärrettyä. Näissä olosuhteissa Euroopan unionin varojen käyttö on vaikeaa, koska myös siinä voi helposti ilmetä väärinkäytöksiä. Siksi demokratiaohjelmien toteuttaminen on vaikeaa ja vaatii suurta vastuuntuntoa asianomaisilta viranomaisilta.
Jo viime vuoden talousarviota laatiessaan parlamentti päätti, että demokratian edistämiseen, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja oikeusvaltion kehittämiseen tarkoitettuja varoja ja niiden käyttöä ja seurantaa varten tulisi perustaa oma toimielinten välinen työryhmä, jossa myös Euroopan parlamentilla olisi edustaja. Tämän työryhmän tarkoituksena olisi avustaa näiden ohjelmien toteuttamisessa ja seurannassa. Onkin toivottavaa, että tämä koordinaatiotyö saataisiin pikaisesti alkuun.

Vecchi
Arvoisa puhemies, tahtoisin ennen kaikkea onnitella herra Fernández Martínia hänen tätä mietintöä laatiessaan tekemänsä älykkään ja tasapainoisen työn johdosta ja esitän hänelle parhaat onnentoivotukseni.
Mikä komission tiedonannossa ja tässä käsittelemässämme mietinnössä on keskeistä?
Keskeistä on juuri sen toteaminen, että demokratia, oikeusvaltion puolustaminen, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen, korruption vastainen taistelu ja hyvän hallintotavan harjoittaminen eivät ole ainoastaan yleisesti päteviä periaatteita ja tavoitteita, joita tulee edistää kaikkialla maailmassa, vaan ne ovat myös, ja ennen kaikkea, keskeisiä edellytyksiä sille, että onnistutaan harjoittamaan tervettä ja tasapainoista politiikkaa, joka on todellista kehityspolitiikkaa.
Emme siis tahdo " viedä" omia mallejamme kolmannen maailman kumppaneille, erityisesti AKT-maihin; kyseessä ei ole planeetan kehittyneimmille valtioille tyypillisten periaatteiden ja käytäntöjen opettaminen, vaan halu todeta nykyään jo objektiivisesti todettu seikka, toisin sanoen se, että demokratia ja ihmisoikeudet ovat perusta, jonka varassa moderni yhteiskunta voi kehittyä, eikä suinkaan kehityksen lopputulos.
Tiedämme tietenkin, että demokratian ja kehityksen välillä vallitsee tiivis vuorovaikutus, mutta tätä ei missään tapauksessa voida käyttää alibina epädemokraattisen hallinnon oikeutukselle, keskeisimpien ihmisoikeuksien loukkauksille, eikä sille, että evätään mahdollisuus osallistua päätöksentekoon tai siedetään yleistä korruptiota, tai muille vastaaville toimille.
Viime vuosien aikana meillä on ollut tilaisuus seurata monissa AKT-maissa tapahtunutta vauhdikasta, vaikkakin toisinaan ristiriitaista, kansalaisyhteiskunnan kehitystä, joka vaatii tilaa, takuita, sääntöjä ja vallan uudelleenjakoa ja sitä, että julkinen valta toimii yhteisen edun ja kansalaisten hyvinvoinnin hyväksi.
Tämän johdosta ennennäkemätön demokratisoitumiskehitys on alkanut myös Afrikan mantereella.
Unionin tapa lähestyä asiaa on huomattavasti kehittynyt vuosien mittaan ja 1990-luvun alussa demokratiaan liittyvät seikat asetettiin oikeutetusti koko kehitysyhteistyön keskeisimmäksi tavoitteeksi. Keinot on luonnollisesti järkevää valikoida kahdenlaisista mahdollisista keinoista: ennen kaikkea " negatiivisen syrjinnän" keinot antavat mahdollisuuden käyttää pakotteita niitä valtioita vastaan, jotka syyllistyvät ihmisoikeuksien loukkauksiin, ja mahdollistavat aktiivisen asioihin puuttumisen; näillä keinoilla voidaan siis tehdä tällaiset valtioiden harjoittamat kielteiset toimet niille " kalliiksi" ja " epämukaviksi" . Vaikeuksia kuitenkin aiheuttaa se, että vaikka tällainen suhtautumistapa on usein välttämätön, siihen eivät kaikki tiettyyn maahan suuntautuvan kansainvälisen yhteistyön osapuolet osallistu yksimielisinä, jolloin nämä toimet ovat turhia.
Kuitenkin tällä hetkellä painopistettä ollaan oikeutetusti siirtämässä välttämättömiin " myönteisiin toimiin" , joilla suoran yhteistyön avulla mahdollistetaan sellaisten olosuhteiden luominen, joiden vallitessa Lomén yleissopimuksen 5 artiklassa mainitut toimet voidaan todella toteuttaa.
Koska täysin yhdyn komission kertomukseen ja herra Fernández Martínin mietintöön, en tahdo tässä käsitellä lukuisia ehdotettuja aloitteita. Korostan ainoastaan seikkaa, joka lähes väistämättä on vaarassa tulla laiminlyödyksi. Meidän on siis kysyttävä itseltämme, eivätkö nyt voimassa olevan Lomén yleissopimuksen julkisia sopimuksia, varojen käyttöä ja hallintaa ja kaupan alkuperäsääntöjen noudattamista koskevat normit ja menettelyt joissakin tapauksissa saata olla huonon hallinnon ja jopa korruption mahdollisia kohteita joissakin AKT-maissa.
Selittääkseni ajatukseni paremmin: ongelma on se, että avoimuuden ja yleissopimuksen tarjoamien keinojen tuntemuksen puutteen takia tahoille, jotka kansallisella tasolla hyväksyvät tulot ja menot, keskittyy AKT-maissa suunnattomasti valtaa, mikä varmasti saattaa aiheuttaa huonoon hallintotapaan, korruptioon tai vääristyneeseen varainhoitoon liittyviä ongelmia.
Mielestäni tämä on seikka, jota on käsiteltävä vakavasti nyt, kun tulevan yleissopimuksen säännöistä neuvotellaan.

Corrie
Arvoisa puhemies, haluan aloittaa onnittelemalla esittelijää hänen erinomaisesta mietinnöstään ja siitä, että hän oli tarpeeksi rohkea painottaakseen sellaisia asioita kuin korruptiota ja joissakin valtioissa esiintyvää moniarvoisuuden puutetta. Olemme kaikki tietoisia siitä, että monet kehitysmaat ovat vaikeassa taloudellisessa asemassa, koska korruptio lisää velkaongelmaa.
Surullista kyllä, demokratia - tai sen puute - kulkee usein käsi kädessä korruption kanssa. Saatuaan demokratian avulla lisää valtaa jotkut eivät halua luopua tuosta vallasta. Siitä syystä tarvitsemme hyvää hallintoa sekä demokratiaa voidaksemme taistella korruptiota vastaan. Koko Lomén sopimuksen rakenne perustuu demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja hyvään hallintoon. Haluaisin kertoa herra komissaarille, että kauniit sanat eivät riitä. Me emme voi pakottaa kansoja noudattamaan näitä periaatteita, mutta voimme käyttää kannustimia.
Kaikilla vuoden 2000 jälkeisillä uusilla järjestelyillä on paljon entistä poliittisempi ulottuvuus, ja meidän on vaadittava poliittista moniarvoisuutta avustusohjelmista hyötyvissä maissa. Kansojen on itse kehitettävä sitä. Kuten esittelijämme sanoo, on otettava käyttöön menetelmät, joilla autetaan demokratiaan pyrkiviä AKT-maita. Alueellisen yhteistyön pitäisi olla avuksi tässä asiassa.
Tuen tätä mietintöä täysin, mutta meidän on löydettävä oikea tasapaino. Kasvava määrä hakijavaltioita muuttaa perustuslakejaan siten, että poliittinen moniarvoisuus on mahdotonta ja että oppositiopuolueilla ei ole koskaan mahdollisuutta päästä valtaan. Meidän ei pitäisi suvaita sitä. Minkälaisia kannustimia tarjoamme niille vastuuntuntoisille kansoille, jotka ponnistelevat pystyäkseen noudattamaan sääntöjä, jos muut, demokratian sääntöjä uhmaavat kansat, saavat edelleen tukea?

Fassa
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, myös minä ryhmäni edustajana yhdyn esittelijä Fernández Martínille esitettyihin kiitoksiin, ja minun on sanottava, että hän on työskennellyt epätavallisen nopeasti; tämä on yksi kehitys- ja yhteistyövaliokunnan nopeimmin laadituista mietinnöistä.
Kuva, jonka hän piirtää Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ja Euroopan unionin suhteista on hyvin kiinnostava. Hän tuo hyvin voimakkaasti esiin sen, että pelkästään taloudellisesta lähestymistavasta on edetty ajatukseen sellaisesta yhteistyöstä, jossa keskeisiä piirteitä ovat ihmisoikeuksien ja demokraattisen kehityksen tukeminen sekä Euroopan unionin jäsenvaltioiden kehitysmaille tarjoama apu ei ainoastaan muodollisen vaan myös, ja ennen kaikkea, todellisen ja konkreettisen oikeusvaltion aikaansaamiseksi. Me emme näet voi unohtaa, ettei demokratia toteudu automaattisesti, kunhan nykyaikaisen läntisen valtion säännöt ja periaatteet toteutetaan, eikä pelkän demokratian perustaminen riitä luomaan todellisia kehityksen edellytyksiä.
Tästä syystä Fernández Martín korostaa mietinnössään hyvin älykkäästi paikallisia erityispiirteitä; emme voi ajatella, että yhteiskunnalliset mallimme olisivat yleisiä, ikuisia ja kiistattomia, emmekä voi ajatella, että voimme kritiikittömästi soveltaa niitä valtioissa, joiden historia on äärimmäisen erilainen kuin omamme. Eräs asia kuitenkin on varma: korruption, julkisten varojen väärinkäytön ja huonon hallinnon vastaisen taistelun on oltava voimakasta niin Euroopassa kuin kehitysmaissakin.

Girão Pereira
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan kiittää myös ryhmäni puolesta sekä komission tiedonannosta että kollegamme Fernández Martínin mietinnöstä. Viittaan komission tiedonantoon, koska pidän sitä erittäin hyväksyttävänä. Yleissopimuksen uudistamisneuvottelujen lähestyessä uskon, että on aika selkiyttää Euroopan unionin tulkintaa tuon ihmisoikeuksia, demokratiaa, oikeusvaltiota sekä moitteetonta julkista hallintoa käsittelevän sopimuksen sisällöstä.
Itse komissaari Deus Pinheiro kehotti muutama kuukausi sitten täällä täysistunnossa pohtimaan yhteistyötä Euroopan unionin ja AKT-maiden kanssa, kehitysmaiden kanssa, erityisesti sellaisten, joissa vallitsee väkivaltainen hallinto ja joissa perusoikeuksia ei kunnioiteta, joissa korruptio on osa jokapäiväistä elämää, sekä erityisesti sellaisten maiden kanssa, joissa selkkaukset voivat johtaa siihen, että avustustoimintaan tarkoitetut varat käytetään sotimiseen.
On kuitenkin lohdullista huomata, että viime vuosina monet AKT-maat ovat toteuttaneet toisinaan erittäin vaikeissa sosiaalis-taloudellisissa ja poliittisissa olosuhteissa huomattavia institutionaalisia uudistuksia, joiden rakennepoliittisia tavoitteita ovat olleet sellaiset perusarvot kuten oikeusvaltio, kansalaisten osallistuminen, moitteeton hallinto sekä ihmisoikeuksien suojelu. AKT: n yhteiskokouksiin osallistuneet tahot ovat voineet havaita näiden maiden huolen.
Koska vain demokraattinen valtio voi taata ihmisoikeuksien täydellisen kunnioittamisen toteutumisen, uuden AKT-EU-kumppanuuden keskeisenä sisältönä täytyy olla demokratian periaatteiden edistämiseen perustuva vahva poliittinen ulottuvuus. Toisaalta on ratkaisevaa, että sopimuksessa olisi yksityiskohtaisia ja selkeitä korruption torjumista koskevia määräyksiä ja niin AKT-maihin, jäsenvaltioihin kuin taloudellista toimintaa harjoittaviin tahoihin konkreettisesti sovellettavia sanktioita.
Lopuksi myös me olemme vakuuttuneita siitä, että AKT-EU- yhteiskokous, jossa tehdään rakenneuudistus, on asianmukainen institutionaalinen kehys sekä sopimuksen uusia käsitteitä koskevalle keskustelulle että mainittuihin tavoitteisiin pyrkivän politiikan toteutumiselle.

Telkämper
Arvoisa puhemies, meidänkin ryhmämme antaa tukensa Fernández Martínin mietinnölle. Se on hyvä mietintö. Olemme vuosikausia selvitelleet kehitysmaiden, AKT-maiden demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja moitteetonta julkista hallintoa. Yksi tärkeä osa oli neuvotteluilla, jotka koskivat neljättä Lomén sopimusta, ja käsiteltävänä oleva mietintö on seuraava välitavoite.
Vallanjaon perusjärjestelyjen aikaansaaminen on tärkeää. Siihen monet maat tarvitsevat kuitenkin tukea, jota meidän pitäisi antaa kehitysyhteistyöpolitiikan ja AKT-maiden kanssa tehtävän yhteistyön alalla. Varsin tärkeää on, että itse yhteiskokous on moniarvoinen ja että sen osanottajina on eri puolueiden edustajia eikä välttämättä autoritaaristen hallitusjärjestelmien edustajia. Siihen meidän pitäisi yhdessä kiinnittää huomiota asiaan.
Sama koskee varojen myöntämistä. Lahjonnan torjuminen Euroopan unionissa - joka oli eilisen keskustelun aiheena - liittyy tietysti myös AKT-maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön.
Meidän pitäisi kuitenkin myös nähdä, missä nykyinen kansainvälinen talousjärjestelmä - kuten Fernández Martín sanoo 7 kohdassa - loukkaa ihmisoikeuksia infrastruktuuritoimin, nimittäin velkaantumispolitiikan tai rakenteellisten sopeuttamistoimenpiteiden kautta tai siten, että Euroopan konsernit pakottavat paikallisväestön alistumaan rakenteellisiin sopeuttamistoimenpiteisiin, mikä sitten usein estää oikeusvaltion toimenpiteet ja vallanjaon.

Blokland
Arvoisa puhemies, komission asiakirjassa Euroopan unionin ja AKT-maiden suhteista on erinomainen kuvaus moitteettomasta julkishallinnosta: " Moitteeton julkinen hallinto merkitsee jonkin maan yhteisten asioiden hoitoa avoimesti ja luottamuksellisesti " . Haluaisin korvata sanan " maa" sanoilla " Euroopan unioni" . Silloin tulee selväksi, että meidän ei pidä suhtautua AKT-maihin holhoavasti. Käsitykseni mukaan käytämme termiä poliittinen vuoropuhelu peittämään sen, että haluamme oikeastaan saada AKT-maat noudattamaan läntistä poliittista järjestelmää.
Lomén sopimuksen laihat tulokset, jotka julkaistiin komission vuonna 1997 ilmestyneessä vihreässä kirjassa, saivat aikaan laajan keskustelun siitä, pitäisikö sopimusta jatkaa vai ei. Mikäli vuonna 2000 solmitaan uusi sopimus, sen pitää saada aivan toisenlainen sisältö. Ja näyttää siltä, että olemme nyt löytäneet sen toisen sisällön, nimittäin poliittisen sisällön. Menneisyyden virheistä syytetään pelkästään huonosti toimivaa valtiokoneistoa, korruptiota ja muita käytäntöjä. Taloudellisiin ongelmiin etsitään poliittisia ratkaisuja.
Epäilen vahvasti tämän lähestymistavan onnistumista. En myöskään pidä Euroopan unionia sopivana foorumina tällaisille poliittisille vuoropuheluille. Meidän olisi parempi panostaa siihen, että kehitysmaat voisivat todella ottaa osaa maailmantalouteen, vaikka se sotisikin joskus omia taloudellisia etujamme vastaan.

Lukas
Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella esittelijää hänen hyvästä työstään ja myös omalta osaltani korostaa sitä, miten tärkeää on, että ihmisoikeuksien edistämisestä tulee ensisijainen osa Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Haluan tähdentää, että on torjuttava korruptiota, joka on monissa AKT-maissa kaikkialla esiintyvä paha. En halua väitellä, mutta tahtoisin kuitenkin sanoa, että Euroopan unionille on tärkeää toimia tässä kysymyksessä tienraivaajana ja näyttää hyvää esimerkkiä. Ei pidä sanoa yhtä ja tehdä toista.
Ensiarvoisen tärkeää on kiinnittää AKT-maiden ja EU: n välisessä vuoropuhelussa erityistä huomiota lasten tilanteeseen ja lasten oikeuksien suojeluun. Ainoa tehokas keino parantaa yhteiskunnallisesti tai seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten kohtaloa kestävällä tavalla eräissä noista maista on esittää asiat yksiselitteisen suoraan ja myös asettaa ehtoja kehitysyhteistyöpolitiikan puitteissa. Jos demokratian ja ihmisoikeuksien ulottuvuuden halutaan todella olevan olennainen osa yhteisön ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa, on lasten silloin oltava keskipisteessä. Emme saa hyväksyä lisääntyvää lapsityövoiman käyttöä emmekä lasten laajamittaista seksuaalista hyväksikäyttöä missään kumppanimaassa.
Vaikka ympäristösektorin kehitys ei välttämättä kuljekaan väärään suuntaan omalla kotiovellamme, meidän on sisällytettävä - tärkeät maailmanlaajuiset asiayhteydet huomioon ottaen - myös ympäristöön liittyviä näkökohtia AKT-maiden kanssa ylläpitämiimme suhteisiin.

Habsburg-Lothringen
Arvoisa puhemies, haluaisin tietysti myös yhtyä Fernández Martínille esitettyihin onnitteluihin. Annan suuren arvon tälle mietinnölle ja tietysti myös komission tiedonannolle, koska Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan välisten toistuvien ristiriitojen syynä lienee osaltaan myös se, että meillä on aivan erityisen läheiset taloudelliset suhteet 70 valtioon maailmassa, ja tukea annetaan laajalti molemmin puolin. Luulen, että sen vuoksi on aivan itsestään selvää, että me eurooppalaisina yritämme viedä läpi ja tukea tiettyjä hyviksi havaitsemiamme periaatteita noissa 70 valtiossa, joiden kanssa teemme yhteistyötä, ja että me pidämme kyseistä menettelyä käytännöllisesti katsoen perusedellytyksenä tällä alalla.
Haluaisin kuitenkin esittää hieman kritiikkiä käsiteltävänä olevasta mietinnöstä, mikä on mielestäni erittäin tärkeää. Kritiikki liittyy siihen tosiasiaan, että pidämme - sen jälkeen kun valtioiden oikeudet ja myös valtioiden sisäiset oikeudet ovat vakaalla pohjalla - ihmisoikeuksia tietysti hyvin tärkeinä ja tarkoitamme niillä luonnollisesti yksilöiden oikeuksia. Silloin jää valitettavasti unohduksiin, että on kuitenkin joitakin yhteisöjä, joilla myös on oikeuksia. Tarkoitan ennen kaikkea vähemmistöjä ja eri kansanryhmiä, jotka elävät noissa valtioissa ja joita ei valitettavasti tuoda esiin tässä mietinnössä.
Joudumme vain liian usein kokemaan, että juuri vähemmistöjä kohdellaan tavattoman huonosti noissa valtioissa ja että niille ei kuulu minkäänlaisia oikeuksia. Tarkoitan tässä joitakin Afrikan valtioita, esimerkiksi Suurten järvien aluetta. Jos tarkastellaan, mitä Ruandassa ja Burundissa tapahtuu, uskon, että olisi suunnattoman tärkeää, että me jatkuvasti ihmisoikeuksiin, mutta myös kansanryhmien oikeuksiin, panostavana Euroopan parlamenttina puollamme sitä, että myös näiden ryhmien tietyt oikeudet taataan kansainvälisissä puitteissa päinvastoin kuin tähän mennessä.

Bertens
Arvoisa puhemies, arvostan suuresti unionin ihmisoikeuspolitiikan askelittain tapahtuvaa laajentumista. Jotta ihmisoikeuspolitiikka olisi tehokasta, sen pitää olla yksiselitteistä, avointa, rehellistä ja johdonmukaista. Käsiteltävä mietintö sisältää hyviä ehdotuksia asiasta, mutta myös ehdotuksia, jotka eivät ole niinkään hyviä. Olen osittain niistä samaa mieltä edellisen puhujan, herra Habsburg-Lothringenin kanssa. Komissio ehdottaa tiedonannossaan oikeutetusti AKT-maiden kanssa käytävän vuoropuhelun laajentamista. Tarkoituksenahan on edistää niissä maissa demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Lisäksi siihen tarkoitukseen otetaan oikeutetusti käyttöön yhdistelmä myönteisiä ja kielteisiä välineitä. Niiden välinen tasapaino on mielestäni onnistumisen olennainen edellytys. Esittelijä Fernández Martín muistuttaa siksi oikeutetusti siitä, että parlamenttia on kuultava, mikäli päätetään AKT-yhteistyön lopettamisesta.
Lopuksi, arvoisa puhemies, pyydän komissiota laatimaan vastaavanlaisen tiedonannon demokratian ja ihmisoikeuksien toteuttamisesta muillakin alueilla. Unionin politiikan pitää perustua selviin kriteereihin kaikkialla maailmassa. Te tunnette ne kriteerit, mainitsin ne juuri. Rehellisyys, yksiselitteisyys, avoimuus, johdonmukaisuus ja sen huomioon ottaminen, että kaikki maailman ihmiset eivät ole vielä niin pitkällä kuin me. Vaikka tässä yhteydessä olen täysin samaa mieltä kollegani, ystäväni ja maanmieheni Bloklandin kanssa siitä, että voimme silloin tällöin kitkeä rikkaruohot omasta puutarhastamme.

Cushnahan
Arvoisa puhemies, syyskuussa 1998 aloitettiin neuvottelut EU: n ja AKT-maiden välillä, jotta päästäisiin yhteisymmärrykseen Lomé-sopimuksen seuraajasta. Suhtaudun myönteisesti siihen, että näiden neuvottelujen olennainen perusta on sellaisen poliittisen vuoropuhelun vahvistaminen ja syventäminen, joka on pitkälti puuttunut edellisistä keskusteluista. Yksi poliittisen vuoropuhelun pääaineksista on tämän mietinnön aiheena, nimittäin demokratisoituminen, ihmisoikeuksien turvaaminen ja oikeusvaltion toiminta.
Mietinnössä käsitellään näitä kysymyksiä huolellisesti ja tuen siinä esitettyjä suosituksia ihmisoikeusrintamaa ja korruption vastaista taistelua koskevista tiukemmista ehdoista ja, mikä erityisen tärkeää, siinä esitettyjä suosituksia sanktioiden käytöstä. Tuen tässä mietinnössä luonnosteltua toimintasuunnitelmaa, onnittelen esittelijää ja toivon, että parlamentti hyväksyy mietinnön suurella enemmistöllä.

Oreja
Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet, haluan ensiksi kiittää parlamenttia sen päätöslauselmaesityksestä, joka koskee komission tiedonantoa " Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja moitteeton julkinen hallinto: Euroopan unionin ja AKT-maiden välisen kumppanuuden haasteet" . Haluan myös aivan erityisesti onnitella niin mietinnön laatinutta herra Fernández Martínia kuin hänen puolestaan tänään puheenvuoron pitänyttä herra Pomésia työn laadukkuudesta sekä kiittää osallistumisesta kaikkia niitä, jotka ovat käyttäneet puheenvuoron tässä keskustelussa.
Viime vuosikymmenen aikana ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja demokraattisten periaatteiden sisällyttäminen yleensä Euroopan unionin politiikkaan ja erityisesti sen ulkosuhteisiin on tullut yhä tärkeämmäksi, ja tämän taustalla on pohjimmiltaan varmuus siitä, ettei kestävä inhimillinen kehitys ole mahdollista ilman näitä periaatteita kunnioittavaa institutionaalista ja poliittista ympäristöä.
Itse kunkin maan tehtävänä on kuitenkin päättää siitä poliittisesta ja taloudellisesta mallista, jonka mukaisesti ne rakentavat julkisen elämänsä yleisiä ihmisoikeusperiaatteita sekä niihin liittyviä kansainvälisiä ja alueellisia yleissopimuksia ja oikeusvälineitä kunnioittaen.
Tämä tiedonanto on samansuuntainen kuin komission aiemmat tiedonannot tästä asiasta, erityisesti toukokuussa 1995 annettu tiedonanto demokraattisten periaatteiden sisällyttämisestä yhteisön ja kolmansien maiden välisiin sopimuksiin sekä niiden kunnioittamisesta, marraskuussa 1995 annettu tiedonanto Euroopan unionista ja ihmisoikeuspolitiikan ulkoisista näkökohdista, " Roomasta Maastrichtiin ja siitä eteenpäin" , sekä maaliskuussa 1996 annettu tiedonanto Euroopan unionista ja Afrikan konflikteista, " Rauhan palauttaminen, konfliktien ja muiden ongelmien ehkäiseminen" .
Tiedonanto vastaa kolmea vaatimusta: siinä pyritään selvittämään AKT-kumppaneille, miten Euroopan komissio tulkitsee näitä periaatteita, edesauttamaan keskustelun tehostumista AKT-maissa sekä valmistelemaan ja helpottamaan keskustelua AKT-maiden ja Euroopan unionin tulevista suhteista.
Näistä syistä komissio katsoo, että AKT-maista on tarpeen laatia erityinen tiedonanto, niin että voitaisiin selvittää neljännen muutetun Lomén yleissopimuksen 5 artiklaan sisältyviä käsitteitä, ja on tarpeen laatia sellainen toimintasuunnitelma, että voitaisiin järjestelmällistää AKT-maiden kanssa käytävää vuoropuhelua, lujittaa näissä maissa näistä kysymyksistä käytävää keskustelua sekä korostaa tiettyjä konkreettisia toimia ja ensisijaisia toiminta-aloja.
Periaatteiden ja tavoitteiden osalta komissio on tyytyväinen siihen, että parlamentti on hyväksynyt ne ja että ne vastaavat herra Rocardin ja herra Martensin mietintöjen suuntaviivoja. Komissio toistaa sen periaatteen, että ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja demokraattisten periaatteiden edistäminen on olennainen osa Euroopan unionin kehityspolitiikkaa ja se muodostaa Lomén yleissopimuksen keskeisen osa-alueen, ja komissio yhtyy parlamentin vaatimukseen, jonka mukaan moitteeton julkinen hallinto sisällytettäisiin nimenomaisesti lahjonnan torjumiseen, kuten AKT-maiden ja Euroopan unionin neuvotteluvaltuuksissa todetaan.
Toimintasuunnitelman osalta komissio onnittelee siitä, että parlamentti on yhtä mieltä myönteisestä lähestymistavasta näissä asioissa, että AKT-maita kehotetaan tekemään ehdotuksia ihmisoikeuksien edistämisen arviointiperusteiksi, että kunkin AKT-maan yhteiskunnallinen, taloudellinen, poliittinen ja kulttuurinen erityislaatu tunnustetaan ja että näin voitaisiin määritellä tavoitteet ja ensisijaiset toiminta-alat, etenemisvauhti ja saavutettujen tulosten arviointi.
Haluan lopuksi korostaa, että olemme vakuuttuneita siitä, että vain yhteisön ja AKT-maiden näistä asioista käymän vuoropuhelun kautta voidaan kehittää yhteistyön poliittista ja institutionaalista ulottuvuutta sekä samalla kunnioittaa kyseisten maiden suvereenisuutta ja konkreettisia ominaisuuksia. Tämän vuoksi olemme samaa mieltä niistä päätöslauselman ehdotuksista, jotka koskevat tilaisuutta edistyä näissä asioissa - AKT-EU-yleissopimuksesta neuvoteltaessa - tarvetta määritellä tämän vuoropuhelun toteutustapa ja säännöt ja luoda sille instituution asema seuraavassa AKT-EU-yleissopimuksessa - kuten neuvotteluvaltuuksissa on määritelty - tämän vuoropuhelun kehittämistä ja laajentamista ottamalla siihen mukaan kansalaisyhteiskunnan eri toimijat, halua kehittää tätä vuoropuhelua kansallisista ja alueellisista viiteohjelmista neuvoteltaessa sekä tarvetta hyödyntää ja lujittaa yhteisiä toimielimiä, kuten yhteiskokousta, tämän vuoropuhelun edistämiseksi ja kehittämiseksi.
Mitä tulee toteutettavien konkreettisten toimien ja ensisijaisten toiminta-alojen määrittelyyn, olemme ilman muuta samaa mieltä päätöslauselman ehdotuksista, joissa korostetaan muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, erityisesti lasten, sekä armeijan ja poliisin henkilöstön hyväksi toteutettavien toimien tukemista, kuten viime vuosina on tehtykin rahoittamalla näiden alojen hankkeita luvusta B-7 eli budjettikohdista, joihin demokratiaa koskevat aloitteet sisältyvät.
Sallikaa minun lopuksi yhdessä teidän kanssanne - toistan - herra Fernández Martínin päätöslauselman tavoin antaa tunnustusta useiden AKT-maiden merkittäville ponnisteluille ja saavutuksille viime vuosina niiden vaikeista taloudellisista olosuhteista huolimatta.

Puhemies
Paljon kiitoksia, arvoisa komissaari.
Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme äänestykseen.
Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.

Deprez
 Se, että asetetaan etusijalle Ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja demokraattisten perusperiaatteiden kunnioittaminen eurooppalaisessa kehitysyhteistyöpolitiikassa, ansaitsee jälleen kerran kiitoksen.
Tässä yhteydessä ei voida koskaan korostaa liikaa sitä, että kehitysmaiden ihmisoikeuskysymyksissä toteuttamille ponnisteluille on paitsi annettava tunnustusta, niihin on myös kannustettava ja niitä on tuettava, varsinkin kun nuo ponnistelut on toteutettu sosiaalisesti ja taloudellisesti usein hankalissa olosuhteissa.
Seuraavassa AKT-EU-yleissopimuksessa kehitysmaille ensisijaisia kysymyksiä ovat lisäksi julkisen hallinnon moitteettoman hoidon edistäminen ja korruption vastainen taistelu sekä välineet ja konkreettiset toimenpiteet niiden toteuttamiseksi.
Niin kauan kuin suurin osa jonkin valtion vauraudesta päätyy vain pienen vähemmistön eduksi, sosiaalisesti tasapainoinen talouden kehittämispolitiikka ei nimittäin ole mahdollista.
Lisäksi toinen kestävälle kehitykselle välttämätön edellytys on käsittääkseni se, että uudessa yleissopimuksessa kiinnitetään erityistä huomiota siihen, että yhteistyökumppanimme noudattavat ja toteuttavat ILO: n kansainvälisiä vähimmäisnormeja. Yleissopimuksessa olisi myös kiinnitettävä huomiota työmarkkinaosapuolten aseman vahvistamiseen AKT-maissa sekä pysyvän ja hedelmällisen vuoropuhelun luomiseen niiden välille. Yleisesti ottaen on tärkeää tukea ja lisätä entisestään kansalaisyhteiskunnan roolia kehitys- ja demokratisoitumisohjelmien laatimisessa ja täytäntöönpanossa yhteistyökumppaneidemme keskuudessa.
Johtopäätöksenä sanoisin, että mielestäni olisi syytä vahvistaa edelleen myös naisten ratkaisevaa asemaa kaikissa todellisissa kehityshankkeissa, ja esittelijämme tavoin korostan tarvetta kiinnittää jatkuvasti huomiota siihen, että naisten juridiset ja sosiaaliset oikeudet otettaisiin paremmin huomioon, samoin kuin heidän poliittiseen aktiivisuuteensakin.

Uusiutuvaan energiaan liittyvän teknologian vienti
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Elchleppin laatima taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan mietintö (A4-0477/98) Euroopan unionin uusista mahdollisuuksista viedä uusiutuvan energian hyödyntämiseen tarkoitettua tekniikkaa ja palveluja ulkomaille.
Esittelijällä, herra Elchleppillä, on puheenvuoro.

Elchlepp
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, mietintöni tarkoituksena on toisaalta kiinnittää huomiota niihin uusiin, tavattoman lupaaviin, mutta valitettavasti heikosti hyödynnettyihin vienti- ja yhteistyömahdollisuuksiin, jotka avautuvat Euroopalle uusiutuvan energian alalla kolmansien maiden suuntaan, ja toisaalta tehdä myös konkreettinen toimintaehdotus. On nimittäin onnellinen yhteensattuma, että vientiin ja työmarkkinoihin liittyvät Euroopan tavoitteet ja hinnaltaan edullisiin, olosuhteisiin sopiviin energiahuoltojärjestelmiin liittyvät kolmansien maiden tavoitteet pystytään juuri tällä alueella yhdistämään ihanteellisella tavalla.
Toivottavasti onkin jo yleisesti tiedossa, että uusiutuvaan energiaan liittyvä panos on välttämätön, kun kyse on vastuuntuntoisesta energia- ja ympäristöpolitiikasta, joka tähtää Kiotossa vahvistettujen ilmastonsuojelutavoitteiden saavuttamiseen. Kuitenkin tuulivoima, aurinkoenergia, biomassan hyödyntäminen ja muut vastaavat uusiutuvat energiamuodot ovat, kuten ennusteista käy ilmi, ansainneet jo talouteen ja taloudellisiin ulkosuhteisiin liittyvien näkökohtien perusteella parempaa tukea EU: n teollisuus- ja työllisyyspolitiikassa. Odotan siksi, että tuolle alalle annetaan uutta painoarvoa Saksan puheenjohtajakaudella.
Jo vuoden 1995 energiaa koskeneessa valkoisessa kirjassa annettiin uusiutuvaa energiaa koskeva, myös ulkomaankauppapoliittisiin näkökohtiin liittyvä selkeä lausunto, ja uusiutuvia energialähteitä koskevassa vuoden 1997 valkoisessa kirjassa mainitaan ohjelma, joka tähtää miljoonan rakennuksen varustamiseen aurinkoenergiajärjestelmällä ja joka voisi merkitä laajoja vienninedistämismahdollisuuksia Euroopan teollisuudelle, koska sen on tarkoitus palvella puoliksi kolmansien maiden energiahuoltoa. Kysynkin nyt: missä teot viipyvät? Kysyn komissiolta: missä toteutusehdotukset viipyvät? Kysyn neuvostolta: missä se välttämätön rahoitus viipyy, jonka on pääasiassa tultava jäsenvaltioilta? Edessä on lisäksi kaksi tehtävää: tarvitsemme uusiutuvaa energiaa varten ensinnäkin pitkälle aikavälille suunnitellun eurooppalaisen vienninedistämisstrategian, joka käsittää koko vienninedistämisketjun kaikki alat ja auttaa erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä valtaamaan alaa maailmanmarkkinoilla. Niiltä puuttuu usein ulkomaiden markkinoita koskevaa luotettavaa tietoa, mistä pystyin vielä eilen illalla vakuuttumaan vieraillessani omalla alueellani sijaitsevassa tämän alan yrityksessä, joka vie aurinkoenergialla toimivia venejärjestelmiä kolmansiin maihin. Kuten eräästä lausunnosta käy ilmi, ei yhdessäkään niistä EU: n 17 tukiohjelmasta, jotka voisivat liittyä tähän alaan, tähdätä erityisesti uusiutuvan energian viennin tukemiseen. Monet näistä ohjelmista eivät sovellu pienille ja keskisuurille yrityksille, koska tukea annetaan vain vähintään miljoonan euron suuruiselle suurhankkeille. Markkinoita koskevien tietojen puuttuminen ja liikekumppanien välittämiseen liittyvät ongelmat ovat muita pääasiallisia esteitä, josta olen pystynyt vakuuttumaan.
Jotta asianmukaiset eurooppalaiset ulkomaankauppatoimet voidaan nivoa yhteen ja niitä voidaan huomattavasti vahvistaa, vaadin uusiutuvaan energiaan liittyvän eurooppalaisen vientineuvoston perustamista, tavoitteena auttaa ennen kaikkea pieniä ja keskisuuria yrityksiä neuvottelujen yhteydessä ja helpottaa niiden pääsyä suurille maailmanlaajuisille tulevaisuuden markkinoille. EU: n ja toimialan edustajat voisivat yhdessä osallistua tällaisen vientineuvoston rahoitukseen. Sen pitäisi toimia ensisijaisesti koordinointielimenä, kannustaa perustamaan vientiosuuskuntia, verkottaa nämä kohdemaissa toimivien vahvojen kumppanien kanssa ja tukea markkinointia valmistelevia toimia.
Asia on kiireellinen. Kilpailijamaat, eli Yhdysvallat ja Japani, eivät suinkaan nuku ruususenunta. Yhdysvalloissahan on jo vientineuvosto, US Export Council for Renewable Energies , jolla on toimistoja tulevissa markkinamaissa ja runsaskätinen rahoitus. Koko toimialan merkitys käy ilmi muutamista luvuista, jotka esitän lyhyesti. Uusiutuvan energian koko maailmanmarkkinat arvioidaan vuosien 1990-2010 osalta lähes 1 800 miljardin euron suuruiseksi. Vuosittaisten laiteinvestointien suuruus on arviolta noin 86 miljardia euroa. Aurinkoenergian, joka ei edes ole aloista suurin, markkinat kasvavat jo nyt vuosittain 15 %. Tuulienergian markkinoiden ennustetaan kasvavan teollistuvissa ja kehitysmaissa vuosina 1998-2002 jopa keskimäärin 26 %.
Myös työllisyyspoliittiset mahdollisuudet ovat melkoiset. Komissio itse on arvioinut, että vuoteen 2010 mennessä on mahdollista saada aikaan 500 0-900 000 uutta työpaikkaa, ja alaan liittyvän viennin avulla voitaisiin saada vielä sama määrä lisää uusia työpaikkoja. Mikään muu teollisuuden ala tietoliikennettä lukuun ottamatta ei yllä samoihin työpaikkojen lisääntymistä koskeviin lukuihin kuin esimerkiksi tuulienergia - minkä Tanskan tapaus osoittaa. Ehdotettu vientialoite voi saada tuulta purjeisiin vain silloin, jos me eurooppalaiset itse lopultakin autamme uusiutuvaa energiaa saavuttamaan läpimurron, sillä me voimme valaa luottamusta eurooppalaiseen teknologiaan kumppaniemme keskuudessa kaikkialla maailmassa ennen kaikkea käyttämällä sitä itse ja luomalla vakaat kotimaanmarkkinat, mikä tarkoittaa, että tuemme sitä varsin määrätietoisesti ja huomattavasti aiempaa tehokkaammin.

Myller
Arvoisa puhemies, tämä aihe on erittäin tärkeä ja sitä tulee tarkastella erityisesti siltä kannalta, miten luoda kysyntää uusiutuville energianlähteille. Me elämme markkinataloudessa ja harvoin kehitetään sellaisia kaupallisia sovellutuksia, joille ei ole kysyntää. Me olemme kuitenkin Euroopassa sellaisessa tilanteessa, että meillä on luontaista kysyntää. Meillä on luontaista kysyntää Euroopan unionin jäsenmaissa, mutta vielä enemmän on kysyntää hakijamaissa. Euroopan unionihan tulee laajentumaan, ja niissä maissa, jotka hakevat tällä hetkellä Euroopan unionin jäsenyyttä, on erittäin suuria ongelmia energiasektorilla. Siellä on vanhentuneita tuotantolaitoksia, jotka ovat suuri ympäristöriski ja vanhentuneita ydinlaitoksia, jotka ovat myös turvallisuus- ja terveysriski. Ydinturvallisuustaso on näissä maissa nostettava vastaamaan kansainvälisiä määräyksiä ja huonokuntoiset ydinvoimalat on poistettava käytöstä. Tämähän on sanottu monta kertaa.
Mutta mitä tilalle? Mielestäni tilalle on saatava uusiutuvia energiavaroja ja mahdollisimman korkeaa teknologiaa hyödyntäviä laitoksia. Tämä on myös hakijamaiden etu Euroopan unionin sisämarkkinoilla. Tällä tavalla he voivat tässä hyvinkin vaikeassa tilanteessa saada suoraa kilpailuetua verrattuna nykyisiin Euroopan unionin jäsenmaihin. Tämä merkitsee nykyisille jäsenmaille sitä, että voimme olla tietotaidon viejiä. Mutta itse ongelmat on tietysti ratkaistava jokaisessa maassa itsessään.
Kioton sopimus sinällään velvoittaa meitä löytämään ratkaisuja. Kun esimerkiksi Euroopan unionin kansainväliset rahoituslaitokset tukevat energiaohjelmia hakijamaissa, tulisi kiinnittää erityistä huomiota siihen, että siirrytään parhaaseen mahdolliseen tekniikkaan ja uusiutuviin energialähteisiin. Tällä tavalla vaikutetaan siihen, että kyetään toimimaan ilmastoalan kansainvälisten sopimusten mukaisesti.
Esittelijä nosti työllisyyden erittäin voimakkaasti esille; se on tärkeää paitsi Euroopan unionissa myös hakijamaissa. Jos asiaa ajatellaan hakijamaiden näkökulmasta, niin korostamalla hajautettua tuotantoa ja uusiutuvia energialähteitä voidaan myös vähentää niitä ristiriitoja, joita on ympäristövaatimusten ja työllisyysvaatimusten välillä. Tätä ongelmaa voidaan pienentää, kun energiatuotannolla saadaan lisää työpaikkoja.

Schwaiger
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, Elchleppin mietintö on erittäin konkreettinen ja runsaasti vaatimuksia sisältävä mietintö, jonka ansiosta voimme välittömästi ryhtyä työhön Euroopan yhteisön toimintakentillä ja toteuttaa mietintöä tekojen tasolla.
Uskon - ja herra Elchleppkin on jo sanonut niin - että kyse on kolmansien maiden kannalta ratkaisevasta panoksesta, kun tavoitteena on Kiotossa yhdessä vahvistettujen ympäristöstandardien täyttäminen.
Meille avautuvat kuitenkin suunnattomat mahdollisuudet, jotka liittyvät asioiden eteenpäin viemiseen konkreettisen talousyhteistyön puitteissa ja kehitysyhteistyöhön liittyvien erilaisten toimintasuunnitelmien ja sopimusten muodossa sekä uusien teknologioiden vientiin kumppanuuteen perustuvan yhteistyön puitteissa ja lisäksi myös näiden teknologioiden kehittämiseen yhdessä kehitysmaissa olevien kumppaneidemme kanssa yhteishankkeiden muodossa.
Nämä uudet teknologiat voisivat auttaa ennen kaikkea Afrikan valtioita vähentämään sittenkin varsin kalliiksi tulevaa fossiilisten polttoaineiden kulutusta ja saavuttamaan ennen kaikkea maaseudulla huomattavaa edistystä ei vain sähköön, valaistukseen ja veden lämmitykseen vaan myös pienten ja keskisuurten yritysten ja käsityöläisten tarpeisiin käytettävän energian tuotannossa.
Mietintö on siis kaiken kaikkiaan erinomainen ja toimintahakuinen. Haluaisin lisäksi mainita, että Euroopan unionin pitäisi amerikkalaisten tavoin luoda puitteet edistämistoiminnalle. Emme kuitenkaan kannata sellaisia puitteita, joissa otetaan käyttöön esimerkiksi vientitukia, kuten maatalouden alalla, vaan kannatamme varsin laajan kokonaisuuden kattavia puitteita - mistä myös herra Elchlepp jo osittain puhui.
Edistämistoiminnan puitteisiin kuuluu ensinnäkin tiedottaminen. Tietoa kolmanteen maailmaan liittyvistä toimintamahdollisuuksista on annettava meillä alalla toimiville johtaville pienille ja keskisuurille yrityksille. Kolmansille maille, ennen kaikkea AKT-valtioille pitäisi kuitenkin samalla antaa tietoa näistä mahdollisuuksista ja ennen kaikkea mahdollisuuksista, jotka liittyvät maaseutuun, jolla esimerkiksi osuuskunnat tai tuottajayhteisöt voisivat käyttää näitä melko yksinkertaisia teknologioita.
Mainittuihin puitteisiin kuuluu toiseksi koulutuksen ja ammattikoulutuksen ala, jolla puolestaan perehdytettäisiin uusiin, yrityksillemme mahdollisesti avautuviin markkinoihin. Tältä osin on jo olemassa asianmukaisia määräyksiä ja vieläpä budjettikohtiakin, joiden ansiosta mainitut toimet ovat mahdollisia. Ne ovat tosin jääneet aivan liian vähäpätöisiksi, ja me taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan jäsenet taistelemme joka vuosi siitä, että budjettivaliokunta lopulta ymmärtäisi näiden mahdollisuuksien merkityksen ja toteuttaisi ne vastaavasti keskittämällä niihin muutaman miljoonan lisää. Suuriin budjettikohtiin verrattuna sillä ei olisi suurtakaan merkitystä.
Lopuksi tarvitaan pilottihankkeita, joissa näytetään pienille ja keskisuurille yrityksille, mikä kolmannessa maailmassa, maaseudulla, on mahdollista.
Haluaisin lopuksi sanoa vielä muutaman sanan konkreettisesta toteutuksesta. Puhun nyt AKT-yhteiskokouksen varapuheenjohtajana konkreettisesta toteutuksesta näiden maiden kannalta. Afrikassa on riittämiin aurinkoa. Meidän on hyödynnettävä sitä ja annettava afrikkalaisille ystävillemme mahdollisuus käyttää tätä energiaa oikein.
Toiseksi meidän on myös tehtävä järjestelyjen kannalta tarpeelliset päätökset. Olen iloinen siitä, että Lomén sopimuksen tulevaisuutta koskevan mietinnön esittelijä, PPE-ryhmän puheenjohtaja Wilfried Martens, on vielä paikalla ja kenties kuulee puheenvuoroni. Meillä on ehkä ensinnäkin mahdollisuus sisällyttää energiaa koskeva kappale uuteen sopimukseen ja antaa uusiutuvalle energialle sen jälkeen etusija energiaa koskevassa kappaleessa.
Kolmanneksi meidän on myös annettava Lomén sopimukseen sisältyvälle teknologiselle keskukselle tietoa tästä mietinnöstä ja huomautettava mainitulle keskukselle seuraavassa AKT-maiden kanssa pidettävässä kokouksessa siitä, että tässä yhteydessä avautuu uusia, varsin nopeasti toteutettavissa olevia toimintamahdollisuuksia.
Neljänneksi haluaisin sanoa, että meidän on käytävä tätä keskustelua AKT-yhteiskokouksessa seuraavina kuukausina hyvin voimaperäisesti ja tulos- ja tavoitepainotteisesti.

Ryynänen (ELDR).
Arvoisa puhemies, esittelijä Elchlepp on valmistellut tärkeästä asiasta hyvin mielenkiintoisen ja hyvän mietinnön. Uusiutuvan energian ja sen hyödyntämiseen tarkoitetun tekniikan kehittäminen ja markkinat ovat globaalikysymys, joka vaatii EU: lta voimavaroja. Uusien mahdollisuuksien avulla, kuten tässä mietinnössä tuodaan esille, voidaan osaltaan edesauttaa niin kehitysmaissa, maaseudulla kuin muuallakin hallitsemattoman muuttoliikkeen aiheuttamien ongelmien ratkeamista. Näen yhtenä suurena mahdollisuutena tällaisten alueiden kehittämisstrategioissa uusiutuvien bio-ja puuenergiatekniikoiden kehittämisen ja koko tähän sektoriin liittyvän logistiikkaosaamisen.
Haluaisin myös korostaa meille pohjoismaalaisille tärkeää asiaa, jota ei aina tunneta riittävästi eteläisemmässä Euroopassa; nimittäin meille uusiutuvasta energiasta merkittävin on nimenomaan luonnollisesta metsästä tuleva biomassa: oksat, latvukset ja harvennusmetsien läpimitaltaan pienet puut. Näiden keräämiseen liittyvän osaamisen ja logistiikan viennille voisi olla kysyntää muuallakin maailmassa, erityisesti myös Euroopan unionin kumppanuusmaissa, hakijamaissa. Jo nyt olemme pystyneet kehittämään pienten lämpö- ja sähkövoimaloiden tekniikassa maailman korkeinta osaamista. Sitä on myös hyvin laajamittaisesti otettu käyttöön, sillä uusimpien tilastojen mukaan biopolttoaineet ovat suurin energianlähde Suomessa. Uusiutuvaa energiaa voidaan siis käyttää yhdistettyyn lämmön- ja sähköntuotantoon. Myös Keski-Euroopassa pienillä tulisijoilla ja lämpökattiloilla perinteisten energialähteiden käyttöä voitaisiin vähentää ja korvata se uusiutuvilla energialähteillä. Tätä osaamista tehokkaine lämpökattiloineen on nyt todella olemassa.
Euroopan unionin yhteinen politiikka vaatii tiettyä keskittymistä tärkeimpiin asiakokonaisuuksiin silloin kun meillä on voimavaroja rajoitetusti käytettävissä. Minä haluaisin korostaa tässä yhteydessä yritysten merkitystä uusiutuvan teknologian kehittäjinä ja viejinä. Siksi Euroopan unionin toiminnan on oltava ensisijaisesti yritysten viennin tukemiseen pyrkivää ponnistelua, muun muassa markkinointitukea, samoin kuin investointeja tukevaa toimintaa Euroopan unionin vähemmän kehittyneillä alueilla. Myös kumppanuusmaissa muun muassa Tacis- ja Phare-ohjelmien puitteissa pitäisi olla enemmän yrityslähtöisiä mahdollisuuksia.
Koska tekniikka etsii vielä muotojaan, liian suunnitelmaohjauksen sijaan toiminnan perusajatuksena tulee olla hajautettu eteneminen, jossa kaikkia mahdollisuuksia kannustetaan ja näistä uusiutuvista energiamuodoista luodaan hinnaltaan kilpailukykyisiä verrattuna muihin energialähteisiin. Alkuvaiheessa tarvitaan kuitenkin vielä taloudellisia kannustimia.

Seppänen
Arvoisa puhemies, maailman energiatuotannon ennustetaan kasvavan 1, 6 % vuodessa. Se merkitsee, että vuoteen 2020 mennessä maailman energiantuotanto lisääntyy 50 %. Siitä kehitysmaiden osuus on olennainen ja niiden osuus öljynkäytön lisääntymisestä on ehkä kolme neljäsosaa. Maapallo ei kuitenkaan kestä tällaista energiankäytön demokratisoitumista, jos jatketaan nykymenolla.
Energiankäytön demokratia vaatii meiltä uutta ajattelua ja uutta teknologiaa. Se vaatii, että me teemme tilaa näissä kehittyneissä kapitalistisissa maissa myös muiden maiden energiankäytölle. Markkinamekanismit osaltaan haittaavat demokratian tuloa energiankäyttöön. Perinteisten energiamuotojen hinta on tällä hetkellä liian alhainen uuteen teknologiaan verrattuna ja sen vuoksi täytyy luoda kannustimia uuden teknologian käyttöönottamiseksi.
Meillä on maapallolla yhteiset resurssit ja esittelijä Elchlepp korostaa aivan oikein, että kumppanuus- ja kehitysmaat ovat tärkeässä asemassa energiankäytön tulevaisuuden ja sen teknologisen kehittymisen näkökulmasta. Hyvin tärkeää on myös se, että korostetaan aurinko- ja biomassaenergian merkitystä. Tavoite kaksinkertaistaa uusiutuvien energiavarojen käyttö vuoteen 2010 mennessä ja Kioton sopimus eivät toteudu, jos ei tehdä tilaa uudelle teknologialle energiantuotannossa.

Kreissl-Dörfler
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen hyvin iloinen kollega Elchleppin varsin seikkaperäisestä ja selkeästä mietinnöstä. Olen iloinen siitä, että myös Euroopan parlamenttiin tunkeutuu vähitellen tieto siitä, että uusiutuvilla energialähteillä on tulevaisuudessa varsin huomattava merkitys. Olemme aivan liian kauan laiminlyöneet tätä alaa, panostaneet aivan liian kauan energialähteisiin, jotka tulevat uskomattoman kalliiksi ja joiden jätehuoltoa ei voida järjestää, mistä esimerkkinä mainittakoon ydinvoima. Tässä yhteydessä avautuu myös mahdollisuus panostaa tulevaisuudessa uusiin energialähteisiin yhdessä eteläisten jäsenvaltioiden ja uusien itäisten jäsenvaltioiden kanssa. Erityisen haasteen edessä ollaan Saksan puheenjohtajakaudella, jonka hoitamisesta Joschka Fischer vastaa. Myös rahaa tarvitaan, ja sitä meidän on lohkaistava muilta energiamuodoilta muutosaallon aikaansaamiseksi. Vaikka yhä uusia maaöljyvaroja löydetäänkin, täytyisi tuon aineen rajallisuus olla vähitellen tiedossa. Vastuuntunnosta tulevia sukupolvia kohtaan meidän on näin ollen kuljettava tätä uutta tietä.

Escolá Hernando
Arvoisa puhemies, Euroopalla on tällä hetkellä etumatkaa uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisen tutkimuksessa ja kehittämisessä huolimatta siitä, että tämän alan eurooppalaisen teollisuuden saama tuki on vähäistä verrattuna sen pahimpiin kilpailijoihin: Yhdysvaltoihin ja Japaniin.
Tämän aseman säilyttämiseksi on välttämätöntä, että tuemme eurooppalaisista toimielimistä käsin poliittisesti ja rahallisesti tätä merkittävää teollisuudenalaa, alaa, joka pystyy sovittamaan yhteen työpaikkojen luomisen ja ympäristönsuojelun. Uusiutuvaa energiaa ja alan pk-yrityksiä tukeva todellinen yhteisön politiikka, johon liittyy juuri tällaista energiaa varten tarkoitettujen budjettivarojen ja sen vientiin varattujen määrärahojen lisääminen, edesauttaisi huomattavasti työpaikkojen luomista, Euroopan unionin suurta keskeneräistä haastetta.
On laskettu, että nykyhetkestä vuoteen 2010 asti voitaisiin luoda lähes miljoona välitöntä tai välillistä työpaikkaa, jos uusiutuvan energian osuus energiantuotannosta kaksinkertaistettaisiin. Näin työpaikkojen luominen sovitetaan toisaalta yhteen ympäristönsuojelun kanssa, koska uusiutuvaa energiaa käyttämällä ja sitä edistämällä vältytään käyttämästä fossiilisia polttoaineita, jolloin estetään ilmakehälle haitalliset hiilidioksidi-päästöt. Tämä seikka on erityisen kiinnostava, jos otamme huomioon sen, että vähentämällä näin ympäristön saastumista noudatamme samalla aikanaan Kioton ympäristökonferenssissa tehtyjä sitoumuksia.
Ajatelkaamme toisaalta hetken ajan sitä, että kolmasosa maailman väestöstä elää ilman sähköä, pääosin kolmannen maailman maissa, ja uusiutuvien energialähteiden käyttö olisi nopea ja tehokas keino lievittää tätä ongelmaa ympäristöä vahingoittamatta.
Hyvät jäsenet, tästä syystä suhtaudumme myönteisesti eurooppalaisen uusiutuvan energian vientiä säätelevän neuvoston luomiseen, jotta unionilla olisi sellainen elin, joka koordinoisi todellista eurooppalaista strategiaa koko vientiketjussa ja edesauttaisi tällä tavoin työpaikkojen luomista, ympäristönsuojelua ja kolmannen maailman maiden kehitystä.

Van Dam
Arvoisa puhemies, uusiutuvan energian vienti on kestävän talouden etujen mukaista; onkin olemassa hyvät syyt edistää sitä. Arvostan sitä luovaa tapaa, jolla kollegani Elchlepp on etsinyt mahdollisuuksia sen toteuttamiseen.
Tuon viennin käynnistämisen tiellä on melkoinen määrä esteitä. Esittelijän mukaan uusiutuvan energian vientimahdollisuudet ovat pitkällä aikavälillä hyvät. Tällä hetkellä asiasta on vaikea sanoa mitään. Eurooppalaiset yritykset eivät ole tähän mennessä olleet kovinkaan halukkaita teknologian vientiin.
On kuitenkin välttämätöntä, että uusiutuvan energian osuus lisääntyy voimakkaasti. Eurooppalaisten yritysten on käytettävä etulyöntiasemaansa tällä alueella edistääkseen uusiutuvan energian vientiä. Uusiutuva energia vähentää saastumista ja estää luonnonvarojen ehtymisen. On siis olemassa riittävästi syitä panostaa tämän energiamuodon edistämiseen. Nykyinen, yksipuolinen talousjärjestelmä, jossa fossiilisen energian hinnat ovat liian alhaiset, ei ole suuntautunut tähän.
On siis saatava rahaa tämän viennin käynnistämiseen. Esittelijällä on erilaisia ajatuksia siitä. Hän vaatii aktiivisen eurooppalaisen vientineuvoston perustamista ja varojen myöntämistä sille tätä tuotetta varten. Hän esittää myös uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden yhdentymistä kehityspolitiikassa. Mielestäni tämä kehitysapuvarojen vaihtoehtoinen käyttö on erinomainen ajatus. Haluan kuitenkin huomauttaa tässä yhteydessä, että näiden varojen on mentävä ensisijaisesti kehitysmaiden hyväksi. Se sisältää " debt for solar swaps" -periaatteen toteuttamisen. Näin kehitysmaat saavat velkansa anteeksi, mikäli ne käyttävät kestävää energiaa.

Karamanou
Arvoisa puhemies, vaikka en haluakaan esittää olevani asiantuntija tässä asiassa, haluaisin kuitenkin korostaa joitakin kollegani, herra Elchleppin, mietinnön hyvin myönteisiä puolia, ja liittyä niihin miljooniin ihmisiin, jotka kamppailevat tämän planeettamme tulevaisuuden puolesta, jota uhkaa luonnonvarojen järjettömästä käytöstä ja rikkaiden ja köyhien maiden välisen kuilun syvenemisestä johtuva ympäristön nopea tuhoutuminen.
Kun maailman johtajat ja erityisesti suurin saastuttaja - Yhdysvallat - jonka päästöt ovat 1/4 maailman kokonaispäästöistä, epäröivät ryhtyä välittömiin toimiin, unioni on ainoa toivo ja ainoa mahdollisuus toimia tehokkaasti. Valkoinen kirja yhdessä Euroopan parlamentin kannan kanssa, siten kuin se on muotoiltu tässä mietinnössä, antavat hyvät puitteet kiihdyttää ponnistuksia uuden teknologian kehittämiseksi pääasiassa tukemalla pk-yrityksiä ja välittämällä tätä teknologiaa eteenpäin, jotta valtava energiantarve voitaisiin kattaa uusiutuvilla energialähteillä. On kauhistuttavaa ajatella, että maailmassa on vielä nykyään kaksi miljardia ihmistä ilman sähköä.
Uusiutuva energia on varmasti tärkeä tulevaisuuden markkina-alue, koska sen mahdollisuudet ovat rajattomat verrattuina maankuoren rajallisiin ja alhaisen entropiatason energialähteisiin. Joka tapauksessa Euroopan unionin pitää olla tiiviissä yhteistyössä kehittyvien maiden kanssa uuden kestävien kehitysmuotojen edistämistä koskevan Lomé-sopimuksen puitteissa, sekä - kuten mietinnössä esitetään - tukea kehitysmaiden velkajärjestelyjä sen vastineeksi, että ne kattavat energiatarpeensa uusiutuvilla energialähteillä.
On kerta kaikkiaan ymmärrettävä, että mineraaliset energiavarastot ovat rajalliset, kun taas aurinko- ja tuulienergia takaavat jatkuvan ja rajattoman energiansaannin, ja niiden käyttö ei aiheuta mitään saasteita. Omassa maassani Kreikassa on saatavissa aina runsaasti kumpaakin energialajia.
Maailman vallanpitäjät vakuuttivat meille Buenos Airesissa, että he ryhtyvät ensi vuosisadalla toimenpiteisiin Kioton päätösten täytäntöön panemiseksi. Kuitenkin niinä muutamana kuukautena ennen vuosituhannen loppumista ekosysteemit - jotka eivät tietenkään voi osallistua neuvotteluihin - kokevat lisää vakavia katastrofeja. Tästä syystä unionin pitää ryhtyä välittömiin toimiin ja ottaa uusiutuvien energialähteiden edistäminen osaksi kauppapolitiikkaansa, taloudellisia ulkosuhteitaan sekä laajentumista - kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun turvaamisen sekä myös unionin kilpailukyvyn vahvistamisen ja uusien työpaikkojen luomisen tärkeimpänä välineenä.

Von Habsburg
Arvoisa puhemies, haluaisin ennen kaikkea onnitella herra Elchleppiä. Olen ollut jo 20 vuotta parlamentin jäsen, ja meillä on harvoin ollut yhtä hyviä mietintöjä kuin tämä hänen nyt laatimansa. Paljon kiitoksia siitä.
Suosionosoituksia
Haluaisin kuitenkin hieman laajentaa tätä aihetta, nimittäin alueelle, joka on minulle erityisen läheinen. Uusiutuvalle energialle avautuu valtavat markkinat suoraan kotioveltamme, nimittäin Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Haluaisin esimerkkinä tuoda esille ne maat, joissa käyn usein, eli Unkarin, Kroatian, Tsekin ja Liettuan. Kaikilla näillä alueilla on vielä valtavan paljon tekemistä. Tässä kohden, herra Elchlepp, haluaisin lisätä erinomaiseen mietintöönne yhden asian. Sikäläisillä ihmisillä ei vielä ole riittävästi tietoa uusiutuvasta energiasta. Heille täytyy antaa tietoa, ja hallituksille täytyy antaa tietoa, sillä noissa maissa on eräitä suuria taloudellisia intressiryhmiä, joita ei kiinnosta uusiutuvan energian hyödyntäminen ja jotka siksi tekevät kaiken voitavansa tukahduttaakseen sen. Haluaisin pyytää teitä huolehtimaan siitä, että näille maille, mukaan luettuna niiden hallitukset, jotka nekin tietävät asiasta liian vähän, annetaan tietoa.
Tämä koskee esimerkiksi kahta asiaa. Ei pidä unohtaa, että ympäristöä vahingoitettiin suurimuotoisesti jo Venäjän vallan alla kaikilla näillä alueilla ja että ruskohiilestä aiheutuu näissä maissa nykyään raskas ympäristökuormitus. Ruskohiilen laajamittainen käyttö, jota olen varsinkin nähnyt esimerkiksi Unkarissa Obosarin seudulla, on korvattava sellaisilla energialähteillä, joista ei aiheudu yhtä vakavia ympäristövaurioita. Tämä on tehtävä, joka kuuluu meille, sillä me voimme saada aikaan varsin paljon tässä asiassa. Me voimme ja meidän pitäisi myös antaa hyvin paljon näille maille, sillä niissä voidaan aloittaa tyhjästä ja kulkea hyvään suuntaan.
Suosionosoituksia

Virrankoski (ELDR).
Arvoisa puhemies, herra Elchleppin mietintö on erittäin hyvä, siitä parhaat kiitokset. Uusiutuvista energialähteistä käytetään Suomessa erityisesti puuta sen eri muodoissa ja turvetta, jonka osuus on huomattava. Suolla kasvaa turvemassaa vuodessa suunnilleen saman verran kuin metsässä puumassaa. Puu ja turve sitovat muodostuessaan hiilidioksidia, joten niiden käyttö ei järkytä maapallon hiilidioksiditasapainoa kuten fossiilisten polttoaineiden käyttö. Puumassan ja turpeen korjuu ja valmistus vaativat työtä. Tästä syystä niiden käyttö edistää samalla työllisyyttä. Puun ja turpeen käytön edistäminen on järkevää myös siksi, että energiaa voidaan tuottaa kotitalouksissa varsin yksinkertaisin menetelmin. Sen sijaan massatuotanto edellyttää pitkälle menevää teknologiaa. EU: n piirissä ja myös meidän maassamme uusiutuvien energiamuotojen laajamittainen hyväksikäyttö on maailman huippuluokkaa ja tämä avaa suuria mahdollisuuksia myös viennille.

Telkämper
Arvoisa puhemies, ryhmämme antaa täyden tukensa herra Elchleppin konkreettiselle ja perusteelliselle mietinnölle, joka ei ole tärkeä ainoastaan sen tähden, että uusiutuvalle energialle on tulevaisuudessa luvassa laajat vientimarkkinat ja että on välttämätöntä vähentää monien kehitysmaiden tuontiriippuvuutta tällä alalla.
Myös sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien elämänolojen parantaminen erityisesti kolmannen maailman maissa ja Itä-Euroopassa, fossiilisten resurssien rajallisuus sekä ydinvoiman vaaroista saadut opit tekevät tuki- ja yhteistyötoimenpiteet uusiutuvan energian alalla pakottavan tarpeellisiksi. Siksi pidämme tätä mietintöä tärkeänä perustana. Olemme panneet alulle viisi kolmanteen maailmaan liittyvää budjettikohtaa. Tämä voisi olla lähtökohta, josta voitaisiin jatkaa tämän mietinnön avulla. Kolmannen maailman maissa on edistettävä tuotantokyvyn luomista, esimerkiksi Euroopan kehitysrahastojen kautta. Tärkeitä ovat koulutus ja jatkokoulutus, pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen, miljoonan aurinkoenergiajärjestelmän ohjelma, " debt for solar swaps " , ja myös se, mitä herra von Habsburg sanoi.
Luulen, että Phare-ohjelma tarjoaa oleellisen perustan sille, ettei idässä tueta ydinvoimaloita vaan uusiutuvien energialähteiden alaa. Emme tarvitse Lomén sopimuksen puitteissa ainoastaan energiaa koskevaa kappaletta, vaan tarvitsemme, kuten herra Schwaiger sanoi, myös komission tarmokasta toimintaa välttämättömien toimien yhteydessä. Olen sitä mieltä, että komission on nimitettävä oma osasto edistämään markkinointia ja yhteistyötä täällä meillä, kansalaisjärjestöjen hankkeita kolmannen maailman maissa ja Phare-, Tacis- tai Meda-ohjelmien kautta myös Välimeren alueen tai Itä-Euroopan hankkeita. Koska meillä ei ole budjettivaltaa Euroopan kehitysrahastoissa, hallitusten toimia pidetään tässä asiassa tarpeellisina vielä kerran ja alkusysäyksen täytyy tulla komissiolta. Meidän täytyy käyttää yhteisiä mahdollisuuksiamme yhdessä näiden maiden kanssa ihmisten auttamiseksi ja elämän ja olemassaolon perustan säilyttämiseksi. Muuten emme voi säilyä hengissä, koska meiltä puuttuvat energialähteet.

Oreja
Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet, olen hyvin iloinen siitä, että minulla on tilaisuus puhua parlamentissa tästä niin aiheellisesta mietinnöstä ja vastata päätöslauselmaesitykseen. Näin minulla on mahdollisuus palata ainakin hetkeksi siihen vanhaan tehtävään, joka minulla jo vuosia sitten oli energia-asioista vastaavana komissaarina.
Mietintö ja sen perustelut ovat arvokas panos parhaillaan ajankohtaisiin uusiutuvaa energiaa edistäviin pyrkimyksiin, ja niiden ansiosta tämän energian tarjoamat mahdollisuudet ovat paremmin tiedossa. Mietintöön on niin ikään sisällytetty hyvin selkeästi ja täydellisesti ne mahdolliset eri menettelytavat, joita kannattaa harkita, jotta kunnianhimoiset tavoitteemme voisivat toteutua. Haluaisin sen vuoksi aloittaa puheenvuoroni kiittämällä lämpimästi herra Elchleppiä tästä mietinnöstä.
Marraskuussa 1997 uusiutuvasta energiasta annettuun valkoiseen kirjaan sisältyvä unionin strategia on jo saanut osakseen niin parlamentin kuin neuvostonkin tuen, ja sen ensimmäisenä tavoitteena on uusiutuvan energian käytön laajentaminen unionissa, jotta voitaisiin luoda sisäinen perusta ja kunnon lähtökohta koko maailmaan suuntautuvaa vientiä varten.
Komissio pyrki valkoisen kirjan hyväksymiseen vuoden 1997 lopussa johtaneissa töissä ottamaan huomioon parlamentin panoksen itse valkoista kirjaa ja uusiutuvan energian pääsyä sähkömarkkinoille sekä vuonna 1998 hyväksytyn Altener II -ohjelman piiriin koskevien päätöslauselmien muodossa.
Valkoisessa kirjassa näkyvät jo parlamentin vuonna 1997 ilmaisemat näkemykset sellaisista uusiutuvaan energiaan liittyvistä pääkysymyksistä, jotka ovat tärkeitä tätä alaa koskevan yhteisön politiikan valmistelun kannalta, sekä monenlaiset teollisuuden, asiantuntijoiden, eturyhmien ja yleensä asianosaisten henkilöiden koko unionissa ilmaisemat reaktiot ja pyynnöt. Eräs yhteisten painopisteidemme keskeinen osa-alue on ilman muuta uusiutuvan energian vientimarkkinat.
Tiedotan parlamentille seuraavaksi lyhyesti ensimmäisenä valkoisen kirjan hyväksymisen jälkeisenä vuonna tapahtuneesta edistyksestä.
Ne työt, jotka liittyvät jäsenvaltioiden ja yhteisön uusiutuvaa energiaa koskevien nykyisten ohjelmien ja ponnistelujen välttämättömään ennakkotarkasteluun, on jo melkein saatettu päätökseen. Voin todeta, että komissio on tyytyväinen saavutettuun edistykseen ja niiden kansallisten toimintasuunnitelmien ja ohjelmien moninaisuuteen, jotka koskevat uusiutuvan energian kehittämistä valkoisen kirjan hyväksymisen jälkeen. On selvää, että suuri osa niistä ponnisteluista, joita pyysimme jäsenvaltioita toteuttamaan seuraavan vuosikymmenen aikana, on jo suunniteltu tai ainakin aloitettu.
Paljon on toki vielä tekemättä, eikä itsetyytyväisyyteen ole syytä etenkään, jos otetaan huomioon Kiotossa tehdyt sitoumukset, kuten mietinnössä aivan oikein korostetaan. Olen kuitenkin tyytyväinen siihen, että valtaosa jäsenvaltioista on jo julkistanut sellaisia kansallisia politiikkoja ja suunnitelmia, joiden tavoite ja ulottuvuus ovat yleisesti ottaen verrattavissa niihin yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeviin ehdotuksiin, joiden soveltaminen tulee näin ollen helpottumaan. Energia-asiain neuvostossa marraskuussa 1998 käyty julkinen keskustelu vahvisti tämän arvion, ja komissio laatii mahdollisimman pian yksityiskohtaisen tutkimuksen, joka tulee sittemmin olemaan suunnittelun ja koordinaation lähtökohtana.
Avaintoimintoja on sovellettava unionin sisällä, mutta on selvää, että viennin edistämisestä saadut kokemukset ovat olleet arvokkaita ja kolmansissa maissa tapahtuneen markkinoinnin onnistuminen on lisännyt uusiutuvan energian uskottavuutta. On niin ikään selvää, että kaikki tämä tulee edellyttämään ponnisteluja suunnittelussa ja esittelyssä, ja komissio on täysin samaa mieltä parlamentin esittämästä toiveesta, että teollisuuden ja julkisen sektorin välillä olisi tiivistä yhteistyötä niin unionin tasolla kuin myös yksittäisissä jäsenvaltioissa.
Parlamentin esittämän toiveen mukaisesti uusiutuva energia kuuluu yhä enenevässä määrin Pharen, Tacisin ja Medan kaltaisten eurooppalaisten tukiohjelmien, Euroopan kehitysrahaston ja muiden Lomén sopimuksen välineiden puitteissa edistettäviin toimiin. Sitä tullaan niin ikään tarkastelemaan kaikissa merkittävissä kolmansien maiden, kehitysmaiden ja teollisuusmaiden kanssa solmituissa yhteistyö- ja muissa sopimuksissa. Kumppaneitamme kehotetaan edistämään uusiutuvaa energiaa kunkin maan erityiset painopisteet ja rajoitukset kuitenkin huomioon ottaen.
Kuten päätöslauselmaesityksessä todetaan, uusiutuvaa energiaa koskevaa vientiä ja yhteistyötä edistetään aktiivisesti erityisesti Euroopan unionin energia-alan ohjelmien, kuten esimerkiksi Synergy-ohjelman, samoin kuin tutkimuksen viidennen puiteohjelman tieteellisen ja teknologisen yhteistyön osa-alueiden puitteissa.
Thermie-ohjelman puitteissa on jo toteutettu useita toimia. Tämä ohjelma on ollut voimassa viisi vuotta, ja sinä aikana yhteisö on osallistunut yli 190 eurooppalaisen teollisuuden käynnistämän hankkeen yhteisrahoitukseen yli 20 miljoonalla eurolla Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin osoitettujen määrärahojen ohella. Näihin kuuluu hankkeita, joiden tarkoituksena on ollut löytää Euroopan unionin teknologialle vientimarkkinoita ja arvioida niitä sekä suunnitella ja soveltaa mahdollisimman hyviä strategioita, joilla edistetään teknologian käyttöönottoa näillä markkinoilla. Euroopan unionin uusiutuvaa energiaa vieville yrityksille myönnettävää tukea pidetään edelleen yhtenä painopistealueena, etenkin luottotakuiden ja vakuutusten sekä tarvittavien sopimusjärjestelyjen muodossa annettavaa tukea, samoin kuin tiedonjakelua ja verkostoitumista.
Toinen painopistealue on energiasuunnittelun ja energiavarojen integroidun suunnittelun alalla tehtävä yhteistyö erityisesti voimakkaasti kehittyvien talouksien kanssa niiden energiapoliittisten syiden takia, jotka myös todetaan päätöslauselmassa.
Toinen näkökohta, jota komissio pitää erittäin tärkeänä, on sellaisten innovatiivisten rahoitusvälineiden saatavuus, jotka on erityisesti mukautettu uusiutuvan energian markkinoiden tarpeisiin; yhteistyötä jatketaan sellaisten rahoituslaitosten kanssa kuin Maailmanpankki, Euroopan investointipankki ja Global Environmental Facility -ohjelma. Voisin mainita monia esimerkkejä yhteistyöstä, joka ulottuu nykyisin kauas Euroopan unionin rajojen ulkopuolelle, kuten esimerkiksi maailmanlaajuinen aurinkoenergiaohjelma vuosiksi 1996-2005, jonka tavoitteena on toteuttaa ensisijaisen tärkeitä alueellisia ja kansallisia hankkeita koko maailmassa, erityisesti kehitysmaissa. Tämän osalta haluan muistuttaa, että valkoisessa kirjassa korostettiin tarvetta toteuttaa erityisponnisteluja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden osalta. Toteutetuissa aloitteissa edistettiin aurinkoenergiaa ja vahvistettiin vaihtoehtoisten ja uusiutuvien energialähteiden yleistymistä.
Kumppanuusmaiden osalta painopistealueisiimme kuuluu näiden maiden lainsäädännön lähentäminen kohti uusiutuvaa energiaa koskevaa eurooppalaista lainsäädäntöä ja niiden ottaminen mukaan Altenerin kaltaisten Euroopan unionin ohjelmien piiriin sekä niiden osallistuminen tutkimuksen viidennen puiteohjelman toimiin.
Useat tämänaamuiset puhujat kysyivät, onko Euroopan tasolla perustettu sellaista organisaatiota, jolla olisi vastaavia valtuuksia kuin US Export Council for Renewable Energy -neuvostolla, joka saa liittovaltion varoja. Haluan sanoa teille tältä osin, että komissaari Papoutsis käynnisti jo vuonna 1996 Brysselissä uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistämään pyrkivän eurooppalaisen vientineuvoston useiden komission ja muiden organisaatioiden korkea-arvoisten vastuuhenkilöiden läsnäollessa, ja tuon neuvoston jäseninä on nykyisin viisi uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävää eurooppalaista yhdistystä.
Arvoisa puhemies, sanoisin lopuksi, että olen pyrkinyt selittämään lyhyesti, mitä me parhaillaan teemme ja mitä me pyrimme toteuttamaan parhaillaan käsittelemämme mietinnön ja päätöslauselman sisällön mukaisesti. Euroopan parlamentti on jälleen kerran tehnyt rakentavia aloitteita uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi. Voin vahvistaa teille, että myös Euroopan komissio on sitä mieltä, että uusiutuvien energialähteiden vientimarkkinat on yksi keskeisistä painopistealueista lähitulevaisuudessa.
Haluan päättää puheenvuoroni kiittämällä vielä kerran esittelijää, herra Elchleppiä, ja kaikkia niitä parlamentin jäseniä, jotka ovat osallistuneet tähän keskusteluun.

Puhemies
Paljon kiitoksia, komissaari Oreja!
Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme nyt äänestykseen.
Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.

Deprez
 Uusiutuvaa ja ympäristöä säästävää energiaa käyttävät teknologiat mahdollistavat eittämättä hajautetun ja edullisen energiahuollon. Tällaiset teknologiat merkitsevät kehitysmaille todellista mahdollisuutta, varsinkin kun näiden uusien teknologioiden tehokas hyödyntäminen mahdollistaa energian hinnan alenemisen, ja samaan aikaan väestön käytettävissä olevan energian määrä erityisesti maaseudulla kasvaa.
Saastuttamattomien ja edullisten teknologioiden lisääntyvä käyttö merkitsee mahdollisuutta myös teollisuusmaille, sikäli kuin se merkitsee uusien työpaikkojen tosiasiallista syntymistä korkean lisäarvon toimialoilla sekä pääsyä eteläisen pallonpuoliskon laajoille ja uusille markkinoille.
Sanottakoon ohimennen, että haluan esittelijämme tavoin korostaa sitä, että tällaisten teknologioiden lisääntyvä hyödyntäminen jo pelkästään unionin rajojen sisäpuolella mahdollistaisi ilmansuojelulle asettamiemme tavoitteiden toteutumisen, lisäisi riippumattomuuttamme energian saannista ja vaikuttaisi suotuisasti energiatasapainoomme.
Yleisesti ottaen kannatan meille tehtyä ehdotusta siitä, että perustettaisiin uusiutuvan energian vientiä käsittelevä Eurooppa-neuvosto, jonka tehtävänä olisi muun muassa edistää ja organisoida pienten ja keskisuurten yritysten toimia tuolla alalla.
Olen esittelijämme kanssa samaa mieltä siitä, että eurooppalaista lähestymistapaa on sovellettava poikkitieteellisesti ja että meidän on kansainvälisen yhteistyömme ja tekemiemme kumppanuussopimusten yhteydessä kannustettava neuvottelukumppaneitamme antamaan energia-, ympäristö- ja kehityspolitiikkojen suunnittelussa strateginen etusija uusiutuville energialähteille. Kannustamiseen on syytä sen vuoksi, että kehitysmaiden etujen mukainen kehittyminen mahdollisimman alhaisin kustannuksin on eittämättä sopusoinnussa ulkomarkkinoille hakeutumisemme kanssa.

Lindqvist (ELDR)
 Tämä erinomainen mietintö, jonka puolesta olen äänestänyt ja jossa käsitellään uusiutuvaan energiaan liittyvän teknologian vientiä, olisi uskottavampi, jos EU: n energiapolitiikalla olisi sama suuntaus kotikentällä. Ydinvoimalle myönnettävät tuet on siinä tapauksessa lakkautettava ja ydinvoimasta on luovuttava. Meidän on oltava entistä vähemmän riippuvaisia öljystä ja kaasusta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä on lisättävä.

Talouskriisin vaikutus Euroopan teollisuuteen
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu maailmanlaajuista talouskriisiä ja teollisuutta koskevista suullisista kysymyksistä (B4-1162/98, B4-1163/98, B4-1164/98, B4-0005/99, B4-0008/99 ja B4-0010/99).

Miranda de Lage
Arvoisa puhemies, tämä on erittäin tärkeä ja ajankohtainen keskustelu.
Pohdimme kuukausi sitten sitä, mitkä tulevat olemaan Aasian ja Latinalaisen Amerikan markkinoiden kriisien aiheuttaman taloudellisen epävakauden seuraukset. Meillä ei vielä ole summittaista arviota tämän elokuussa puhjenneen kriisin seurauksista, mutta tällä viikolla on tapahtunut uusi käänne, Brasilian realin devalvointi, joka vetää kenties perässään tai pakottaa devalvoimaan Mercosurin muita valuuttoja.
Vaikka tämä tilanne voi tilapäisesti hyödyttää Brasilian taloutta, se on jo aiheuttanut todella ennätysmäisen pääomapaon. Puolustaudumme tätä uutta kriisiä vastaan uudella valuutallamme - eurolla - jonka Japanin markkinat ottivat todellakin erittäin innostuneesti vastaan.
Emme kuitenkaan tiedä, miten talous reagoi tai miten se kestää keskipitkällä aikavälillä mahdollisesti kärjistyvän kriisin vaikutukset, tuontituotteiden määrän lisääntymisen tai teollisuutemme ja vientituotteidemme vastaiset vilpilliset menettelyt. Tiedämme nimittäin, että vilpilliset menettelyt ja tuontituotteiden määrän lisääntyminen aiheuttavat jo vahinkoa kahdelle erityisen herkälle teollisuudenalalle: teräsalalle ja laivanrakennusalalle.
Nämä kaksi alaa ovat kärsineet tappioita kahden viime vuosikymmenen aikana ja niiden tulot ovat supistuneet tuntuvasti. Supistusten jatkuminen tarkoittaisi, että nämä alat tuhoutuisivat ja muuttuisivat strategisen tärkeistä aloista raunioituviksi teollisuudenaloiksi 40 vuoden sisällä.
Pohdimmekin, mitä työllisyydelle tapahtuu: se on suuri kysymysmerkki. Meidän on oltava huolissamme Etelä-Korean ja Japanin menettelyistä markkinamonopolin saavuttamiseksi, niiden valtiontuista ja lisäksi siitä, että ne menettelevät vilpillisesti ja rikkovat alaa säänteleviä kansainvälisiä sääntöjä.
Jos tämä tilanne säilyy, sillä on vakavat seuraukset OECD: n ja jopa Maailman kauppajärjestön sääntelytehtävälle ja arvovallalle. Esimerkiksi laivanrakennusala ei pysty lisäuhrauksiin. Jos valtiontuet poistetaan, valtaosa telakoista joudutaan sulkemaan ennen vuotta 2000 nykyisten menettelyjen takia - toisin sanoen aasialaistuotteiden polkumyynnin takia - ja kaikki Euroopan kansalaisten rahoilla toteutetut ponnistelut telakoiden nykyaikaistamiseksi ja mukauttamiseksi ovat olleet turhia. Mikäli alkuperämaassa vientitukea saavien terästuotteiden tuonti jatkuu, ihmettelen, voivatko yrityksemme pysyä hengissä tässä kohtuuttomassa haitta-asemassa.
Haluaisin sen vuoksi muistuttaa komissiolle, että laivanrakennusta koskevassa asetusehdotuksessa oli eräs tarkistus, jossa pyydettiin ongelmia selvittävän tutkimuksen laatimista. Voisiko komissio tiedottaa tämän tutkimuksen tuloksista ja sen mukaisista ehdotuksista sekä kertoa mielipiteensä valtiontukien jatkamisesta vuoteen 2000 asti?
Mitä ehdotuksia voisitte antaa teräksen ja teollisuuden osalta asianomaisten alojen tukemiseksi ja missä määräajassa voisitte antaa ehdotuksenne? Mihin kauppapoliittisiin keinoihin voitaisiin ryhtyä lisääntyneiden vilpillisten menettelyjen torjumiseksi?

Kittelmann
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, viime kuukausina laineita nostattaneen talouskriisin vaikutukset tulevat meillä vasta nyt näkyviin. Kaakkois-Aasian kriisillä on, kuten olemme ennustaneetkin, maailmanlaajuiset vaikutukset. Talousjärjestelmän romahtaminen Kaukoidässä on johtanut kysynnän heikentymiseen sikäläisillä markkinoilla. Tämänpäiväinen kysymys voi toimia vain alkuna täällä parlamentissakin käytävälle varsin periaatteelliselle tätä ongelmaa koskevalle keskustelulle. Euroopan taloudella on, mikäli sille aiheutetaan haittaa, oikeus siihen, että siitä pidetään huolta, kun on kyse aiheellisista huolista. Siitä syystä olemme laatineet kysymyksemme.
Euroopan unioni on tähän mennessä suurelta osin torjunut kriisin aiheuttamat kauppaan liittyvät muutokset ja kestänyt myös asiaan liittyvät rasitukset. Mitkään muut markkinat, edes Amerikan markkinat, eivät ole joutuneet suoriutumaan yhtä suuresta tuonnin kasvusta, ilmaistiin se sitten absoluuttisina lukuina tai prosentteina. Euroopan markkinat ovat nyt tulvillaan tavaraa, joka olisi tavallisesti viety Kaukoidän markkinoille. Kaikesta päätellen tämä kehitys ei tule ainoastaan jatkumaan, vaan jopa nopeutumaan. Tiettyjen maiden epärehelliset kaupankäyntiin liittyvät käytännöt pahentavat esimerkiksi Euroopan teräsmarkkinoille aiheutuvia vahinkoja vielä entisestään.
Amerikan terästeollisuuden aikomus ratkaista ongelma laajamittaisin kauppapoliittisin toimien tai suojatoimenpitein muodostaa tässä yhteydessä vakavan uhkan EU-markkinoille. Vetoan komissioon, että se tekisi selväksi, että Yhdysvaltain hallituksen on varauduttava Euroopan unionin jyrkkiin vastatoimenpiteisiin, jos se ei tällaisissa kysymyksissä toimi yhteisvastuullisuuden periaatteen mukaan, vaan turvautuu epärehellisiin toimiin. Jos Euroopan unioni ei nimittäin ota yksiselitteistä ja selvää kantaa, Yhdysvallat yrittävät edelleenkin harjoittaa omaa maailmankauppapolitiikkaansa.
Kun otetaan huomioon se tosiasia, ettei Euroopan teollisuus selvästikään ole syypää Yhdysvaltojen markkinoilla vallitsevaan huolestuttavaan tilanteeseen - onhan Euroopan teollisuus jo pitkään toiminut siellä moitteettomasti - Yhdysvaltoja on korkeimmalla poliittisella tasolla kehotettava huolehtimaan rehellisen kaupankäynnin periaatteiden noudattamisesta. Yhdysvalloilla ja Euroopalla on johtava rooli Maailman kauppajärjestössä. Jos emme käyttäydy esimerkillisesti, aiheutuu kummallekin osapuolelle haittaa.

Ribeiro
Arvoisa puhemies, tässä vuoden ensimmäisessä täysistunnossa 17. syyskuuta ja 3. joulukuuta vuonna 1998 hyväksytyistä maailman talouskriisejä koskevista päätöslauselmista ei ole tullut tarpeettomia tai pelkkiä suullisten kysymysten tai tämänhetkisten päätöslauselmaesitysten toisintoja, koska aihe ei ole menettänyt ajankohtaisuuttaan eikä tilanne myöskään näytä rauhoittuvan.
Mikäli tämä viittaus viimeaikaisiin päätöslauselmiin yhdistetään toiseen, myös joulukuussa tehtyyn epäsymmetrisiä shokkeja käsittelevään päätöslauselmaan, pyrkimys mahdollisuuteen keskustella ja etsiä lääkkeitä epäsymmetristen shokkien aiheuttamien yhteiskunnallisten ja taloudellisten seurausten ehkäisemiseksi Euroopan teollisuuden tämänhetkisessä tilanteessa ja kansainvälisen talouden kehityksessä vahvistuu. Epäsymmetriset shokit ja niiden seuraukset kansallisissa reaalipolitiikoissa olivat merkittävä seikka keskusteltaessa talouskriisistä. Tilanne kehittyy ja muuttuu toisinaan huomattavasti ja merkit ovat huolestuttavia. Vaikka Brasiliaa pidettiin lokakuussa kriisin keskipisteenä ja voimavaroja ja rahoitusvälineitä otettiin käyttöön pelätyn katastrofin välttämiseksi, viime päivien uutiset ovat huolestuttavia.
Juuri siksi allekirjoitimme yhteisen päätöslauselman, vaikka pidämme sitä rahaston vastuullisen käytön, rahoituksen ensisijaisuuden ja reaalitalouden nimellisyyden osalta puutteellisena, ja meistä vaikuttaa siltä, että rauhattomuuden lisääntymiseen sekä asian kiireelliseen käsittelyyn on aihetta.
Tarkistuksessa 2 esitettyjen telakka- ja terästeollisuutta koskevien viittausten liittäminen, mikäli sillä ylipäänsä on merkitystä, oikeuttaisi kuitenkin sen koskemaan myös muita aloja, erityisesti tekstiiliteollisuutta, joka oli mainittu eräässä kohdin päätöslauselmaesityksemme perusteluja ja joka uhrattiin yhteisen päätöslauselman hyväksi. Tämän vuoksi mielestämme on niin, että jos tämä tarkistus hyväksytään, siihen tulisi sisällyttää myös tekstiiliteollisuus.
Olemme keskustelleet talousvaikeuksista, pörssiromahduksista ja Brasilian talouskriiseistä. Nämä suulliset kysymykset ja päätöslauselmaesitykset laadittiin käsittelemiemme aiheiden pohjalta. Ongelman ydin on kuitenkin se, että alkaa olla ilmeistä, että käsittelemme jatkossa yhä enemmän raha-asioita, pörssiä, taloutta sekä piilevää ja räjähdysaltista talouskriisiä - huomatkaa Brasilia - ajalle ja reaalitalouden toiminnalle soveltumattomien rahoitusmekanismien vuoksi.

Hudghton
Arvoisa puhemies, kun viime vuosina on tapahtunut kolme valtavaa talousmullistusta Aasiassa, Venäjällä ja nyt Latinalaisessa Amerikassa, voisimme ehkä ottaa tapahtuneesta opiksemme, ja meidän pitäisi oppia virheistämme.
Aasian kriisin ja tuoreemman Brasilian kriisin kehittymisessä on havaittavissa hämmästyttävää samankaltaisuutta, kun kummassakin tapauksessa tapahtui massiivista antolainausta ylioptimististen kasvu- ja teollistumisarvioiden perusteella. Sijoittajat voivat tietenkin lähteä yhtä nopeasti kuin he saapuivat ja viedä rahansa mukanaan. Kun taloudelta sitten putoaa pohja pois, sillä saattaa olla valtavia epäsuoria seurauksia.
Skotlannissa kärsimme muiden maiden tavoin yhä Aasian kriisin seurauksista, kun luvatut investoinnit eivät toteudu ja korkokannan laskeminen viivästyy ja punnan vahva valuuttakurssi vaikuttaa tuntuvasti elinkeinoaloihimme ja vientiimme. Joskaan Brasilian kriisi ei ehkä ole yhtä vakava, sillä saattaa silti olla jälkiseurauksia.
Euroopan vahvan taloudellisen vakauden pitäisi antaa meille paremmat keinot turvata niiden kansalaistemme hyvinvointi, joita seuraukset suorimmin koskevat.

Oreja
Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet, koska talouskriisin vaikutuksesta unionin teollisuuteen on esitetty useita kysymyksiä, annan yhteisvastauksen, mikäli se sopii teille, ja aloitan kriisin yleisvaikutusta koskevista kysymyksistä, joista siirryn erityisesti teräsalaa koskeviin kysymyksiin.
Maailman taloustilanteen heikkeneminen viime vuonna vaikutti ilman muuta kielteisesti Euroopan unioniin. Hyvä sisäinen tilanne vuonna 1998 kuitenkin suuressa määrin kompensoi kielteistä ulkoista vaikutusta. 15 jäsenvaltion kasvu vuonna 1998 oli 0, 1 % suurempi kuin maaliskuun 1998 kasvuennuste, ja vaikka vuonna 1999 talouskriisi tuleekin aiheuttamaan tappioita Euroopan unionin taloudelle, sen vaikutus jäänee periaatteessa rajalliseksi euron käyttöönoton - rouva Miranda viittasi siihen hetki sitten - ja talouden tervehdyttämiskehityksen ansiosta. Komissio luottaa siihen, että Euroopan unionin talous elpyy vuonna 2000, jolloin kasvun odotetaan olevan 2, 8 %.
Tässä yleisessä tilanteessa jotkin Euroopan unionin teollisuudenalat puolustautuvat tuontituotteiden ankaraa kilpailua vastaan. Kaakkois-Aasiasta ja muualta peräisin oleva tuonti on lisääntynyt, kun taas vientiä on onnistuttu lisäämään kaikilla aloilla Kaakkois-Aasiaan suuntautuvan viennin laskusta huolimatta. Kuluneena vuonna aina vuoden 1998 syyskuuhun asti Euroopan unionin kauppataseen ylijäämä oli teollisuustuotteiden osalta 22 miljardia ecua, toisin sanoen 16 miljardia ecua alempi kuin vastaavana ajanjaksona vuonna 1997. Huomattavat valuuttojen devalvoinnit Kaakkois-Aasiassa ovat vaikuttaneet haitallisesti Euroopan unionin hintojen kilpailukykyyn lyhyellä aikavälillä. Tätä on kuitenkin kompensoinut osittain näiden maiden korkea kansallinen inflaatiotaso. On vaikea ennustaa, mikä tulee olemaan Kaakkois-Aasian kriisin lopullinen vaikutus Euroopan unionin suhteelliseen kilpailuasemaan varsinkin, jos otetaan huomioon se, että valuuttakurssien heilahtelu Kaakkois-Aasian maissa voi heijastua sen kaupankäynnin tuottoon ja kilpailukykyyn, niin että tällä hetkellä on vaikea laatia ennusteita.
Komissio on ilman muuta huolissaan Euroopan teollisuuteen kohdistuvien kilpailupaineiden lisääntymisen vaikutuksista. Näitä voimakkaita paineita tulee luultavasti olemaan vielä vuonna 1999, joskaan ei ehkä niin paljon kuin vuonna 1998. Euroopan unionin kauppataseen pitäisi parantua teollisuustuotteiden osalta vuoteen 1998 verrattuna. Vaikka tietoja ei vielä ole saatavilla koko vuoden 1998 osalta, komissio arvioi, että välitön vaikutus tuon vuoden teollisuuden kokonaistuotannon osalta on vähäinen, mutta se saattaa olla jonkin verran suurempi vuonna 1999. Kun komissio laati syksyn ennusteensa, se totesi, että se odotti työllisyyden lisääntyvän 1, 2 % vuonna 1998, mikä on enemmän kuin keväällä havaittu 0, 8 %: n kasvuvauhti. Kuitenkin bruttokansantuotteen kasvun hidastuminen vuonna 1999 tulee merkitsemään työllisyyden kasvuvauhdin alenemista 0, 9 %: n tasolle tänä vuonna. Työttömyyden odotetaan kuitenkin edelleen vähenevän, ja lukemien odotetaan laskevan vuonna 1994 todetuista 11, 2 %: n huippulukemista 10 %: iin vuonna 1998 ja 9, 5 %: iin vuonna 1999.
Mitä tulee Euroopan unionin teollisuuteen kohdistuvien kilpailupaineiden lisääntymiseen, se ei välttämättä tarkoita sitä, että unionin kauppakumppanit käyttävät vilpillisiä kaupankäynnin käytäntöjä. Komissio on valmis soveltamaan unionin kauppapoliittisia välineitä tarvittavien ehtojen täytyttyä ja asianmukaisten WTO: n sopimusten mukaisesti. Tätä seikkaa korostaakseen komissio on jo viime viikolla pannut vireille kaksi menettelyä Euroopan unionin terästeollisuuden jätettyä kanteet Bulgariasta, Iranista, Jugoslaviasta, Intiasta, Taiwanista ja Etelä-Afrikasta peräisin olevien kuumavalssattujen levyvalmisteiden polkumyyntiä vastaan sekä Intiasta, Taiwanista ja Etelä-Afrikasta peräisin olevien vastaavien tuotteiden vientitukia vastaan. Yksikään polkumyynnin tai vientitukien vastaisissa kanteissa mainituista maista ei kuulu Kaakkois-Aasian maihin, joissa sovelletaan parhaillaan Kansainvälisen valuuttarahaston vakauttamisohjelmia. Komissio ei ole tietoinen muista yhteisöön tuotavia terästuotteita koskevista vilpillisistä kaupankäynnin käytännöistä kuin niistä, joihin se on jo puuttunut.
Vuoden 1998 aikana aina syyskuuhun asti yhteisöön tuotujen valmiiden tai puolivalmiiden terästuotteiden määrä kohosi 18, 5 miljoonaan tonniin, joka oli 6, 6 miljoonaa tonnia enemmän kuin vastaavana ajanjaksona vuonna 1997. Samalla vientituotteiden määrä laski 2, 7 miljoonaa tonnia ja on nyt 18, 3 miljoonaa tonnia. Näin ollen Euroopan unionin kauppataseen alijäämä oli 0, 2 miljoonaa tonnia verrattuna edellisen vuoden 9, 2 miljoonan tonnin ylijäämään. Euroopan unioniin tuotavien terästuotteiden määrän yllättävä lisääntyminen johti hintojen romahdukseen vuoden 1998 jälkipuoliskolla.
Teräksen kysynnän odotetaan vähenevän tehdasteollisuudessa vuoden 1999 alkupuoliskolla mutta lisääntyvän sitten ja yltävän edellisiin vuosiin verrattavissa olevaan kokonaisvuositulokseen. Tuonnin määrän odotetaan vuonna 1999 jatkuvan korkeana.
Komission on vaikea arvioida Kaakkois-Aasian terästeollisuuden osuutta alueen talouden elpymisessä, sillä se vaihtelee maittain. On kuitenkin selvää, että usean alueen maan terästuotteista saama tuotto kasvoi merkittävästi vuonna 1998. Tämä koskee muiden muassa Etelä-Koreaa, Taiwania, Japania, Kiinaa ja Indonesiaa.
Euroopan unionin ja Yhdysvaltain välisessä huippukokouksessa, joka pidettiin Washingtonissa 18. joulukuuta 1998, käytiin keskustelua eri kysymyksistä, muun muassa terästuotteiden tuonnista. Komissio korosti, että markkinat on säilytettävä avoimina ja että on joudutettava niiden kriisistä kärsivien maiden elpymistä, jotka toteuttavat parhaillaan Kansainvälisen valuuttarahaston vakauttamisohjelmia. On välttämätöntä, että kaikki osapuolet menettelevät vastuullisesti ja kansainvälisten sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan turvata kaupan vapautumisen edut ja välttää kauppakiistojen kärjistyminen.
Yhdysvaltain hallinto on puolestaan tietoinen siitä, että kaupan tekniset esteet vaikuttaisivat haitallisesti vakavista talousongelmista kärsiviin maihin, mutta hallintoon kohdistuu myös voimakkaita sisäisiä paineita, jotka vaativat sitä reagoimaan teräksen tuonnin viimeaikaisiin heilahteluihin. On mahdollista, että Yhdysvallat ryhtyy lähikuukausina kauppatoimiin teräksen tuonnin osalta. Komissio seuraa tiiviisti tilanteen kehittymistä varmistaakseen sen, että maa menettelee kansainvälisten kaupan sääntöjen mukaisesti.
Haluan nyt viitata lyhyesti kahteen esitettyyn kysymykseen. Toisen niistä on tarkemmin sanottuna esittänyt rouva Miranda de Lage, ja kysymys koskee Aasian kriisin vaikutusta laivanrakennusalaan.
Kaakkois-Aasian eri valuuttojen devalvoinnin jälkeen erityisesti Etelä-Korea on hyötynyt tämän alan suotuisista myyntioloista. Yhteisön teollisuus onnistui kuitenkin vuonna 1998 säilyttämään hyvän maailmanmarkkina-aseman: se sai 29 % uusista tilauksista Etelä-Korean 22 %: iin verrattuna tammikuusta syyskuuhun 1998. Komissio valvoo sitä, että kriisistä kärsivät maat, kuten olen jo aiemmin sanonut, noudattavat Kansainvälisen valuuttarahaston määrittelemiä ehtoja, tarkemmin sanottuna rakenneuudistuksia koskevia ehtoja teollisuuden ja Etelä-Korean hallituksen välisissä suhteissa.
Lausun vain pari sanaa Brasilian viimeaikaisten tapahtumien vaikutuksesta Euroopan teollisuuteen.
Mielestäni tällä hetkellä on vielä vaikeaa ja hätiköityä laatia asianmukaista ennustetta. Paljon riippuu siitä, miten rahoitusmarkkinat reagoivat Brasilian tapahtumiin. Olemme saaneet tänään - tekin tulette saamaan ne - tuoreet tiedot toteutetuista toimista, Brasilian kongressin hyväksymästä hätätoimenpidepaketista, joka on osa Kansainvälisen valuuttarahaston 42 miljardin dollarin tuen vastineeksi edellyttämää rahoitussopeutusta ja presidentti Fernando Cardoson ajamaa sopeuttamissuunnitelmaa. IMF: n pääjohtaja Michel Camdessus ilmaisi eilen tyytyväisyytensä siihen, että Brasilia on sitoutunut soveltamaan IMF: n kanssa sovittua talousarvion tervehdyttämisohjelmaa, ja Brasilian presidentti on samanaikaisesti pyrkinyt edelleen lisäämään sijoittajien luottamusta.
Voin joka tapauksessa sanoa, että Euroopan unionilla ja Brasilialla on merkittävät kauppayhteydet ja eurooppalaiset yritykset ovat investoineet tuntuvasti Brasilian teollisuuden kehitykseen esimerkiksi autoteollisuuden alalla. Euroopan unioni tuo Brasiliasta suuren määrän raaka-aineita, ja realin devalvointi voi todellakin laskea näiden tuotteiden hintoja, mikä vaikuttaisi myönteisesti Euroopan teollisuuteen. On kuitenkin myös totta, että devalvointi voi lisätä Brasilian vientiteollisuuden kilpailukykyä Euroopan unioniin nähden ja vähentää Euroopan teollisuuden kilpailukykyä sen viedessä tuotteita Brasiliaan.
Lopuksi sanoisin, että nämä olivat joitakin sellaisia huomioita, joita halusin esittää tämänhetkisestä tilanteesta, vaikka tilanne edellyttääkin vielä varovaisuutta, sillä emme tiedä, miten rahoitusmarkkinat tulevat reagoimaan siihen lähipäivien ja - viikkojen kuluessa.

Katiforis
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, yhtenäisvaluutan menestyksekäs käyttöönotto varmaankin antaa Euroopalle oikeuden tuntea suurempaa itseluottamusta, ja tällaisina aikoina kukaan ei halua julistaa pessimismiä.
Lisäksi kuitenkin uskon, että me kaikki tiedämme, että Euroopan taloudellista menestystä ei arvioida niinkään rahatalouden kannalta, vaan talouden todellisen tilan perusteella. Todellisuudessa tilanne ei ole lainkaan rohkaiseva.
Talousongelma numero yksi on työttömyys, jonka hoitamiseksi emme - pahoin pelkään - tee yhtään mitään, ja ennusteistanne huolimatta - se, mitä sanoitte, arvoisa komissaari, oli pelkkiä ennusteita - työttömyys on vakiintunut noin 10, 5 %: iin. Jos työttömyys laskee 0, 5 %, se ei ole mikään iso asia.
Jo aikoja sitten on unohdettu herra Delorsin tässä salissa kautemme alussa lausumat optimistiset sanat 15 miljoonan uuden työpaikan syntymisestä, mikä painaisi työttömyyden 6-7 %: iin. Ennuste Euroopan talouden kasvuvauhdista vuonna 1999 on pudonnut 1, 4 %: iin. Kolmannen maailman pääomamarkkinoiden kriisin, josta on siellä varmastikin tullut reaalitalouden kriisi, seurauksena on syntynyt valtavia uhkia työllisyydelle, ostovoimalle ja omalle viennillemme. On totta, että omalla alueellamme ja Yhdysvalloissa kaikki kasvu tapahtuu palvelualoilla, kun taas teollisuudessa voidaan jo selvästi havaita ylituotantoa. Ei ole outoa, että tällaisessa tilanteessa alkaa kuulua protektionismia kannattavia ääniä. Se, mitä sanoitte terästeollisuudesta, on lähestulkoon tiivistelmä protektionistisesta julistuksesta, ei omanne, vaan se, josta puhutaan yhä enemmän suurissa parlamenteissa, kongressissa ja muissa maailman päätöksentekokeskuksissa. Kyseessä on hyvin vaarallinen kehitys, sillä ei ole mitään vaarallisempaa kuin maailmankaupan rajoitusten henkiin herättäminen, jonka seuraukset tietysti taloudellisesti heikommassa asemassa olevat maksavat.
Arvoisa puhemies, yksinkertaistamatta asioita liikaa, talonpoikaisjärki sanoo, että meidän ei pidä vaikeuttaa enempää ennestään vaikeaa tilannetta tukahduttamalla kysyntää omassa taloudessamme valtiontaloudelle asettamillamme rajoituksilla eli vakautussopimuksen kuuluisalla budjettivajeen 3 %: n rajalla. Ennusteiden mukaan muuten nykyisessä taloudellisessa tilanteessa Saksalla, Italialla ja Ranskalla eli Euroopan suurilla mailla on suuria vaikeuksia pysyä 3 %: ssa vuonna 1999. Pitääkö työttömyyden siis nousta 25 %: iin ennen kuin alamme harkita uudestaan rajoittavaa politiikkaa, jolla kyllä saavutettiin nollainflaatio, mutta joka on johtamassa myös nollatyöllisyyteen?

Herman
Arvoisa komissaari, vastauksenne, jonka annoitte esittämäämme kysymykseen, on melko yleisluonteinen, ja niiden sekä tekemienne huomautusten sisältämä tieto löytyy päivälehtiä lukemalla.
Ensimmäiseksi haluaisin muistuttaa siitä, kuinka harkitsemattomia olemmekaan olleet luopuessamme EHTYn tarjoamista välineistä! Vaadin tuolloin suurempaa varovaisuutta. Olimme tietoisia siitä, että terästeollisuuden kriisit uusiutuisivat suhteellisen säännöllisesti, ja nyt olemmekin erittäin huonosti valmistautuneita kriiseihin.
Kun te sanotte meille komission aikovan varmistaa, ettei Yhdysvallat toimi millään tavoin vastoin kansainvälisiä yleissopimuksia tai WTO: n yhteydessä tehtyjä kansainvälisiä sitoumuksia, olette hieman myöhässä. Kuten herra Katiforis juuri osoitti, Yhdysvallat on jo ryhtynyt joihinkin toimiin, jotka eivät ainakaan ensi silmäyksellä näytä vastaavan WTO: n sitoumuksia kovinkaan hyvin.
Näin ollen komissio vaikuttaa olevan entistäkin neuvottomampi, kun se toteaa, että harkitsevaisuus on tarpeen ja että tilanne on hankala, ja siinä on lähestulkoon kaikki, mihin se kykenee. Meidän olisi voitava osoittaa WTO: lle, että valuuttakurssien muutoksia voidaan jossakin mielessä verrata tulleihin. Onko tullien kantamisella tuontitavaroista ja valuutan devalvoimisella siten, että siitä tulee kilpailukykyinen, jotain eroa? Tässä on jotain luonnotonta, tai sitten on ainakin korostettava enemmän valuuttakurssien vakauttamista ja valittava päättäväisesti Japanin tai joidenkin eurooppalaisten maiden valitsema tie. Meidän on nähdäkseni joko pyrittävä parantamaan valuuttakurssien vakautta tai toimittava siten, että meille jää keinoja puolustaa itseämme kuten muutkin maat tekevät.

Seppänen (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, kolme suurta tulivuorta on jo purkautunut: yksi Aasiassa, yksi Venäjällä ja yksi Latinalaisessa Amerikassa. Seuraava tulivuori antaa jo merkkejä purkautumisestaan. Se on Kiina.
Ongelma on se, että kapitalismi tuottaa pääomamarkkinoiden kautta epävakautta ja epätasapainoa maailmaan. Pääomamarkkinat ovat inflatoituneet. Pääomamarkkinoilla vallitsee tänä päivänä hyperinflaatio. Inflaatiokäsitteellä on väärä sisältö, jos ei oteta huomioon sitä, että pääomamarkkinoilla se merkitsee pääomahyödykkeiden rajatonta arvonnousua. Kansainväliset instituutiot antavat vääriä neuvoja tässä tilanteessa. Ne antavat kaikille maille, jotka ovat kaikki erilaisia, samanlaisia neuvoja ja yleensä niiden neuvot ovat joko deflaatio tai kehittyneissä maissa sosiaaliturvan alasajo. Nämä instituutiot IMF: n johdolla eivät estä metsäpalojen syttymistä, ne yrittävät sytyttää vastavalkeita, mutta se ei riitä. Meidän täytyisi kokonaan estää tulen syttyminen, tässä tapauksessa myös tulivuoren purkaukset.
Tässä tilanteessa vasemmistolla on tilaisuus. Reaalikapitalismi tuottaa meille ongelmia, tehkäämme yhteinen tilannearvio ja toimikaamme sen mukaan. Kolmas tie on ohituskaista. Meidän täytyy nyt löytää yhdessä, vasemmiston ja vihreiden, toinen tie.

Wolf
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, nyt ei ole tarpeen vakuutella toistuvasti, etteivät asiat ole ollenkaan huonosti, kuten aina tehdään lyhyen aikavälin kriisinhallinnan yhteydessä, vaan on pikemminkin kehitettävä strategioita, joiden keskipiste ei saa koostua moraalisista neuvoista, vaan hyvin ymmärretystä omasta edusta. Hallinnasta riistäytyneen deflaatioprosessin konkreettinen uhka lähestyy vääjäämättä. Vakuuttelut siitä, ettei ongelmia ole, kuulostavat entistä enemmän ontolta sanahelinältä. Meidän on tehtävä itsellemme selväksi, ettei maailman rahatalouden arkkitehtuuria voi vakauttaa kestävästi vakauttamatta taloutta maailmanlaajuisesti, mitä taas ei voida tehdä vakauttamatta maailmanlaajuista yhteiskuntaa. Tämä tarkoittaa, ettei kyse olekaan tiivistettynä siitä, miten saamme aikaan toisenlaisen maailmantalous- ja yhteiskuntajärjestelmän, mikä olisikin harhakuvitelma, vaan ajankohtaisia ovat jälleen Keynesin vanhat kysymykset - vaikkakaan eivät hänen vastauksensa.
Miten saamme aikaan toimivan ja lyhyen aikavälin ärsykkeitä ja heilahteluja vastaan vakaan maailmanlaajuisen maksujärjestelmän? Miten saamme aikaan maailmanlaajuisen rahapolitiikan? Miten saamme aikaan kansainvälisen kauppajärjestön, joka pystyy vakauttamaan tavaroiden hinnat? Miten saamme, neljäntenä kohtana, aikaan avustusohjelmia, joilla autetaan kehittyviä maita matalakorkoisin lainoin ja tuin, mihin nykyään on huomautettava, että kun otetaan huomioon globalisaatio, kyse ei enää ole kehittyvistä maista, vaan myös sektoreista, hankkeista ja toimialoista.
Täälläkin keskustellaan nykyään aivan liian ahdasmielisesti polkumyynnin ja tukipalkkioiden vastaisista toimenpiteistä, mikä tarkoittaa, että tietyiltä mailta halutaan todella evätä niiden omat kehitysmahdollisuudet. Onkin kysyttävä toisin, eli: miten se reaalinen kysyntä, jota nykyään ei kateta, voidaan todella saada lunastettavaksi rahassa, esimerkiksi kansainvälisen merenkulun tapauksessa. Kansainvälinen merenkulkulaivastomme on täysin vanhentunut, ympäristölle vahingollinen ja turvallisuudeltaan ala-arvoinen, ja sen uusiminen parantaisi pysyvästi työllisyyttä ja resurssien hyötysuhdetta. Meidän täytyy siis, sen sijasta, että kysymme yhä uudelleen kansainvälisten suhdanteiden veturiin liittyviä vääränlaisia kysymyksiä, kysyä yhteisestä kansainvälisestä investointijunasta, ja siihen me eurooppalaiset voimme panostaa ja siitä meillä on vastuu, jota emme tällä hetkellä tajua.

Rübig
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, tällä hetkellä parlamentissa on läsnä Yhdysvaltain kongressin valtuuskunta. Voidaan havaita, että keskustelumme on päivänpolttava, ja on tarpeen, että niitä ongelmia, jotka syntyvät maailmanlaajuisesti, torjutaan myös maailmanlaajuisesti. Vaikka Euroopan parlamenttia arvostellaan siitä, ettemme tietyissä kysymyksissä ehkä toimi kovinkaan varovasti ja harkiten, uskon, että Euroopan parlamentin ratkaisevana tunnusmerkkinä on saada asia edistymään ja saada aikaan hyötyä.
Olemme jo useita kertoja käsitelleet kansainvälisen rahamaailman mullistuksia parlamentissa. Meillä eurooppalaisilla on muutamien päivien ajan ollut euro, joka ainakin euro-11-alueella antaa meille ja siksi myös Euroopan unionissa uutta vakautta. Olemme päässeet sisämarkkinoiden avulla eteenpäin tulleja koskevissa ongelmissa, ja olemme myös tukipalkkioiden osalta oikealla tiellä. Siksi olen kiitollinen myös teille, hyvät kollegat, siitä, että käsittelemme tänään uudelleen tätä aihetta, erityisesti Eurooppaan kohdistuvia vaikutuksia.
Kokonaiset teollisuudenhaarat joutuvat nykyään kohtaamaan uusia haasteita. Niihin kuuluu farmasian ala, samoin kuin laivanrakennus ja ennen kaikkea myös terästeollisuus, jonka osalta vientimahdollisuutemme ovat huomattavasti kavenneet. Esimerkiksi Aasian osalta vähennys on 56 %. Sisämarkkinoilla joudutaan toisaalta kohtaamaan tältä alueelta voimakkaasti lisääntyvä tuonti. Nykyään puhutaan jopa 700 %: n kasvuluvuista. Euroopan unionista on ensimmäisen kerran tullut teräksen nettotuoja. Meidän on pyrittävä vaikuttamaan näiden suuntausten vastaisesti, näiden teollisuudenalojen ja niiden työntekijöiden etujen nimissä.
Kun otetaan huomioon tämä kehitys, olen kiitollinen siitä, että voimme tänään täällä Strasbourgissa toivottaa tervetulleeksi myös Yhdysvaltojen kongressin valtuuskunnan. Yhdysvallat on samankaltaisten, vaikkakaan ei yhtä laajojen haasteiden edessä. Voimme saada tämän kehityksen kuriin ainoastaan yhteistyön, yhteisten strategioiden ja yhteisten ratkaisulähtökohtien avulla. Jokainen kantaa siinä kortensa kekoon, kuitenkin aina todellisiin rasitteisiin ja mahdollisuuksiin nähden.
Myös avoin pääsy markkinoille on tässä yhteydessä viime kädessä ratkaisevan tärkeää. Kauppapoliittiset välineet kattavat varmasti myös polkumyynnin vastaiset toimet ja WTO-menettelyt, joissa valtion väliintulot painavat aina vientitavaroiden hintaa alas. Tällaiset toimenpiteet voivat kuitenkin olla vasta viimeinen keino. Pitkällä aikavälillä tarvitsemme pikemminkin rakentavaa Atlantin ylittävää vuoropuhelua, sillä vain silloin, jos noudatamme vapaan tavarakaupan ja reilun kilpailun sääntöjä kummallakin puolen Atlanttia, voimme taata maailmanlaajuisen toimintakentän vakauden.

González Álvarez
Arvoisa puhemies, haluan ensiksikin kiittää arvoisaa komissaaria hänen antamistaan tiedoista, jotka olivat tavallaan varovaisen toiveikkaita, mutta toisaalta niissä on havaittavissa sama huoli, jota mekin kysymyksiä esittäessämme tunnemme. Asiasta ovat huolissaan ne meistä, jotka asuvat esimerkiksi sellaisella alueella kuin Asturia, jonka terästeollisuudesta on kadonnut yli 6 000 välitöntä työpaikkaa välillisten työpaikkojen ohella.
Meille on hyvin tärkeää, ettei työpaikkoja enää menetettäisi. Se on nykyisin Euroopan unionin keskeinen huolenaihe. On paitsi luotava työpaikkoja pyrittävä myös siihen, ettei olemassa olevia työpaikkoja menetettäisi. Muuten kaikissa maissa laadituista työllisyyssuunnitelmista ei ole mitään hyötyä.
Meidän allekirjoittamassamme päätöslauselmassa esitetään, että on puhuttava uudestaan - tiedän, ettei se ole kovin suosittua - näiden maiden talouksissa liikkuviin rahoituspääomiin kohdistuvasta maksusta. Emme tiedä, mitä Brasiliassa voi tapahtua. Te olette itse sanonut niin. Olemme saaneet nämä tiedot, mutta emme tiedä, miten se tulee vaikuttamaan Euroopan unionin talouteen. Emme myöskään tiedä, pystyykö Euroopan unioni euron tarjoamasta suojasta huolimatta ratkaisemaan tulevaisuudessa näihin erittäin tärkeisiin aloihin, kuten teräs-, laivanrakennus- ja tekstiilialaan, kohdistuvia ongelmia. Viimeksi mainittu ala ei ole mukana yhdessä herra Kittelmannin tarkistuksessa, mutta aiomme ehdottaa, että se olisi mukana, koska sekin on hyvin tärkeä ala.

Oreja
Arvoisa puhemies, puhun vain minuutin ajan ja kiitän niistä puheenvuoroista, joita täällä on tänä aamuna pidetty. Sanon hyvin lyhyesti herra Katiforisille - jota en juuri nyt näe täällä - että olen todellakin sitä mieltä, että Euroopan unioni tekisi tässä epävakaassa kansainvälisessä taloustilanteessa vakavan virheen, jos se ottaisi käyttöön sellaisia protektionistisia esteitä, jotka voisivat herättää muualla vastaavia reaktioita ja syöstä meidät mahdollisesti pitkittyvään maailmanlaajuiseen lamaan.
Haluaisin sanoa herra Hermanille - jota en myöskään näe täällä - että yhtäältä komissio on sitä mieltä, että Yhdysvaltain terästeollisuuden suunnitelma ei ole viimeinen sana siinä politiikassa, jota Yhdysvallat aikoo harjoittaa teräksen kauppaan kohdistuvien paineiden vähentämiseksi, vaan se on alku kongressin ja terästeollisuuden väliselle neuvotteluprosessille, joka voi lähikuukausina johtaa konkreettisiin toimiin.
Haluaisin myös sanoa herra Hermanille, että EHTYn sopimusta sovelletaan yhä edelleenkin. Oma terästeollisuutemme toimii hyvin, ja mitä tulee Yhdysvaltain parhaillaan toteuttamiin toimiin, Euroopan yhteisö toteuttaa parhaillaan vastaavia toimia, toisin sanoen se soveltaa kauppapoliittisia välineitä.
Haluan myös sanoa vastauksena joihinkin puheenvuoroihin, tarkemmin sanottuna herra Wolfin puheenvuoroon, että pyrimme nykyisessä tilanteessa siihen, että kriisistä kärsivät maat voisivat toipua kriisistä mahdollisimman pian, koska se ei ole ainoastaan hyödyksi niille, vaan sen ansiosta niihin voidaan myös tuoda eurooppalaisia tuotteita. Meidän on näin ollen mielestäni tarkasteltava yhtäältä sitä, miten voimme suojautua tältä tilanteelta, ja toisaalta sitä, miten voimme edesauttaa näiden maiden toipumista, koska sen ansiosta voimme harjoittaa vientiä näihin maihin.
Kuten hyvin tiedetään, Maailman kauppajärjestö ei salli valuuttojen devalvoinnin vastaisia toimia, eivätkä Yhdysvallat ja Euroopan unioni ole toistaiseksi ryhtyneet minkäänlaisiin tätä asiaa koskeviin toimiin.
Haluaisin lopuksi sanoa herra Rübigille, että meidän on taisteltava vilpillistä tuontia vastaan kauppapoliittisten välineiden avulla, toisin sanoen edellä mainitsemieni polkumyynnin ja vientitukien vastaisten välineiden avulla. Haluan joka tapauksessa sanoa teille, että olen pannut tarkasti merkille kaikki tämänaamuiset puheenvuorot ja välitän ne kollegoilleni komissaarien kollegiossa.

Puhemies
Paljon kiitoksia, komissaari Oreja!
Keskustelu on päättynyt.
Olen vastaanottanut työjärjestyksen 40 artiklan 5 kohdan mukaisesti kuusi päätöslauselmaesitystä.
Siirrymme nyt äänestykseen.
Yhteinen päätöslauselmaesitys maailman talouskriisin taloudellisesta ja sosiaalisesta vaikutuksesta Euroopan teollisuuteen
Ennen äänestystä tarkistuksesta 2
González Álvarez
Arvoisa puhemies, alkuperäisissä päätöslauselmissa mainittiin kolme kaikkein huolestuttavinta alaa: teräs-, laivanrakennus- ja tekstiiliala. Yhteisessä päätöslauselmassa - luultavasti kirjauksessa tapahtuneen virheen takia - ei mainita näitä kolmea alaa; mutta eräässä herra Kittelmannin tarkistuksessa mainitaan teräs-ja laivanrakennusala. Olemme puhuneet hänen ja muiden kollegojen kanssa siitä, että tarkistukseen lisättäisiin myös tekstiiliala, joka on tärkeä meidän maallemme ja muille maille. Ellei mitään estettä ole, hyväksymme tämän herra Kittelmannin tarkistuksen, mikäli siihen sisällytetään tekstiiliala. Luulen, että kaikki ovat kanssamme samaa mieltä.
Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.

Berthu
Komissio esitti meille juuri varovaisen optimistisen arvion maailmanlaajuisen talouskriisin taloudellisista ja sosiaalista seurauksista Euroopalle. Ottamatta kantaa koko Euroopan tilanteeseen suhtaudun omalta osaltani varauksellisesti Ranskan tilanteeseen.
Kasvun vähäiselläkin hidastumisella voi nimittäin olla erittäin kielteisiä seurauksia silloin, kun siitä kärsii maa, jolla ei ole minkäänlaista liikkumavaraa. Ranskan tilanne on kuitenkin juuri tällainen. Pakolliset verot ja sosiaaliturvamaksut ovat Ranskassa jo nyt ennätysmäisen korkeat, maalla ei ole euron käyttöönoton takia enää rahapoliittista itsenäisyyttä, eikä sillä ole missään tapauksessa varaa kasvattaa budjettivajettaan, jonka osuus BKT: sta on jo nyt Euroopan unionin suurin. Sosialistisen politiikan aiheuttamat ylimääräiset kustannukset lisäävät vielä näitä rajoitteita, aina 35 tunnin työviikosta aiheutuvista kustannuksista niihin kustannuksiin asti, jotka aiheutuvat päätöksestä laillistaa erittäin suuri määrä laittomia siirtolaisia. Enkä laske tässä edes mukaan euron kustannuksia, jotka aiheutuvat euron toiminnan kannalta välttämättömän eurooppalaisen julkisviranomaisen perustamisesta.
Palaamatta yhtenäisvaluuttaa koskevaan kysymykseen, josta kantani tiedetään, korostan sitä, että Euroopan unioni voi olla meille kriisiä torjuttaessa hyödyllinen, jos se harjoittaa voimakasta yhteistä kauppapolitiikkaa polkumyynnin torjumiseksi, esimerkiksi teräs- tai telakkateollisuuden alalla, ja yhteisön etuuskohtelun noudattamisen valvomiseksi, esimerkiksi maatalouden alalla. Sen on oltava apunamme myös kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa tähdätään valuuttakurssien suhteelliseen vakautumiseen - toimissa, jotka täydentävät sitä paitsi oikein hyvin yhteistä kauppapolitiikkaa.
Ei pidä kuitenkaan erehtyä: Eurooppa voi tarjota meille ainoastaan lisätukea. Olennainen osa ratkaisua on ranskalaisten itsensä käsissä. Heidän on tehtävä päätös siitä, jatketaanko nykyistä leväperäisyyttä, joka saattaa meidät pitkittyessään jonakin päivänä eurooppalaiseen holhoukseen, vai pyritäänkö itsekuriin, sillä ainoastaan sen avulla on mahdollista säilyttää itsemääräämisoikeutemme.

Yhteisen kalastuspolitiikan soveltaminen
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Novon laatima kalatalousvaliokunnan mietintö (A4-0462/98) komission valmisteluasiakirjasta yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) paremmasta soveltamisesta - Toimintasuunnitelma (SEK(98)0949 - C4-0378/98).

Novo
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät parlamentin jäsenet, komission toimintasuunnitelman konkreettisten ehdotusten lisäksi tämän mietinnön tarkoituksena oli käsitellä ja monissa tapauksissa vahvistaa yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyviä yleisiä poliittisia kysymyksiä. Kuitenkaan valvontaa ei käsittääkseni voi pitää yksittäisenä ja ensisijaisena asiana, vaan pikemminkin kyseessä pitäisi olla laajemmista suuntaviivoista koostuva ohjelma, joka takaa alan sekä siitä riippuvaisten kalastusyhteisöjen yhteiskunnallisen ja taloudellisen elinkelpoisuuden.
Tilanteessa, jossa kalavarat vähenevät ja väheneminen koskee kasvavaa osaa kalalajeista, valvonta on kalastuspolitiikan keskeinen seikka. Mutta jotta valvonta hyväksyttäisiin ja se olisi tehokasta, tulee sen olla kunnollista, yleistä, avointa ja oikeudenmukaista, mikä puolestaan edellyttää heti aluksi määräysten yksinkertaistamista sekä kaikkien työmarkkinaosapuolten laajamittaista osallistumista näiden määräysten määrittelyyn sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla.
Kalastuksen sovittamisen täytyy toisaalta perustua monenväliseen ja systemaattiseen, asianmukaisten rahoitusvälineiden ja henkilöstön avulla suoritettavaan tieteelliseen tutkimukseen, jolla vahvistetaan kalavarojen todellinen tila sekä arvioidaan riippumattomasti ja luotettavasti eri saastelähteiden vaikutusta valtamerien tilaan.
Alalle on saatava vakautta erityisesti kalavarojen saatavuuden osalta ja näin ollen keskeisiä kysymyksiä on taata valtioiden yksinomaisessa käytössä olevien kansallisten vesialueiden 12 meripeninkulman aluevesien suojelu ja käyttö sekä samoin niiden laajentamisen tarpeen käsittely ja kansainvälisten kalastussopimusten jatkaminen.
Alan yhteiskunnallinen kehitys vaatii poliittisia ehdotuksia, joilla turvataan kaikille yhteisön kalastajille samanlaiset perusoikeudet varsinkin etuuksien ja sosiaaliturvan tasolla takaamalla heille virallisesti yleinen oikeudellinen asema, jonka perusteella varmistetaan kaikille alan työntekijöille kohtuullinen elämänlaatu.
Yleistynyt uuden tekniikan käyttöön ottaminen on varmasti hyvä asia, ei ainoastaan valvonnan luotettavuuden ja avoimuuden parantamisen osalta, vaan myös kaikkien niiden toimien osalta, joilla pyritään uudenaikaistamaan infrastruktuuria ja joilla parannetaan tehokkuutta ja laatua sekä kaikkia alan työntekijöitä koskevia turvallisuus- ja terveysoloja ja joilla taataan kalastustuotteiden korkeampi laatu. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota parantuneesta tehokkuudesta aiheutuviin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin seurauksiin siten, että laaditaan selkeät säännöt, joilla rajoitetaan tuottavuuden kasvun kielteisiä vaikutuksia kalastuksen tasoon estämällä laivastojen voimakas supistaminen, rannikoiden pienimuotoisen perinteisen kalastuksen alasajo tai heikentäminen tai estämällä mahdollisuudet perustaa alan sosiaalista tilannetta haittaavia monopoliasemassa olevia yrityskeskittymiä.
Jotta nämä suuntaviivat voitaisiin toteuttaa laajasti ja yhtenäisesti hyvien edellytysten luomiseksi valvonnalle, on tarpeen, että kalastuspolitiikka saa riittävästi taloudellista tukea sekä valtioiden että yhteisön tasolla, niin ettei se olisi enää lapsipuolen asemassa yhteisön budjetissa. Näissä puitteissa se tapa, jolla kalastusalaa käsitellään Agenda 2000: ssa, ei ennusta hyvää, ja tilanne on saatava radikaalisti muuttumaan.
Toimintasuunnitelman ehdotuksissa korostuu siis se, että valvontatoimintaa koskevat toimivaltuudet ovat ja tulevat edelleen olemaan nimenomaan jäsenvaltioiden vastuulla. Tämä ei tarkoita sitä, etteikö olisi tarpeen ponnistella ja vahvistaa tietokantayhteistyötä sekä tehokasta tietokoneistettua arviointimenettelyä - luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä rikkomatta - jonka avulla määritellään yhteisymmärryksessä oleelliset määräykset ja petokset sekä niistä seuraavat rangaistukset.
Toisaalta valvontajärjestelmiä on yhdenmukaistettava - on ehdotettu menettelysääntöjen luomista - ja hallintoviranomaisten välistä yhteistyötä on lisättävä, mutta samalla täytyy edistää vertailukelpoista ammattikoulutusta ja lisätä henkilöstöä valvonnan kaikilla aloilla.
On myös oleellista luoda menetelmiä yhteisön eri laivastojen kapasiteetin, koon ja tuottavuuden vertailemiseksi. Näin noudatetaan täydellisesti niitä sitoumuksia ja suunnitelmia, joita eräät maat ovat tehneet monivuotisissa ohjausohjelmissa. Samalla on hyväksyttävä, että kalastuksen vähentämistä ei toteuteta ainoastaan laivastoja supistamalla vaan myös lyhentämällä vapaaehtoisesti kalastusaikoja. Nämä ovat toimia, joihin tulisi kaikissa tapauksissa liittää riittävät yhteiset rahalliset korvaukset, koulutus sekä ammatillinen uudelleenkoulutus.
Mietinnössä esitetään, että yhteisön vesillä kalastavien kolmansien maiden alusten, myös niin sanottujen mukavuuslippulaivojen, kalastuksen ja saaliin purkamisen valvontaa vahvistetaan. Valvonnan toteuttamiseksi mietinnössä vaaditaan kolmansien maiden alusten satelliittivalvontaa yhteisön vesillä sekä yhteisön ja kansainvälisillä vesillä suoritettavan valvonnan vertailukelpoisuutta.
Lopuksi mietinnössä pidetään tärkeänä, että EU: n alueella pyydettävien ja myytävien kalastusalan tuotteiden sertifiointia ja yhdenmukaistamista kehitetään ottamalla huomioon sosiaalisesti ja ympäristöpoliittisesti hyväksyttävät alkuperä, terveydellinen tila ja tuotantomenetelmät, ja estetään sellaisten tuotteiden tuonti ja myynti, jotka eivät vastaa EU: n vähimmäiskokovaatimuksia ja suojelusäännöksiä sekä terveydentilaa koskevia määräyksiä. Yhtä lailla on tärkeää, että kalatuotteiden saaliiden purkamisen jälkeisen valvonnan parantamiseksi toteutetaan järjestelmä, jolla taataan se, että tavaran alkuperä voidaan tunnistaa koko kuljetusketjun ajan lastauksesta myyntipaikkaan asti ja että myynnissä olevien tuotteiden alkuperä ja laillisuus voidaan tunnistaa.
Esittelijä ja parlamentti odottavat nyt, että komissio ja neuvosto ottavat aiheellisesti huomioon kaikki tänään hyväksytyt poliittiset suuntaviivat ja että niitä noudatettaisiin ja että niillä voitaisiin vaikuttaa myönteisesti yhteisön kalastuspolitiikan parempaan soveltamiseen.
Velvollisuuteni on vielä kiittää kaikkia käsiteltävän mietinnön laatimiseen osallistuneita kollegoja. Erityiskiitokseni osoitan kalatalousvaliokunnan virkamiehistölle heidän osoittamastaan paneutumisesta tätä mietintöä laadittaessa.

McMahon
Arvoisa puhemies, herra Novo on laatinut hyvin mielenkiintoisen mietinnön. On hyvin osuvaa, että kun olemme tällä viikolla keskustelleet Euroopan unionin talouden ja toiminnan valvonnasta, keskustelemme nyt istunnon loppupuolella valvonnasta, joka liittyy yhteen tärkeimmistä politiikoistamme ja yhteen harvoista yhteisistä politiikoistamme, nimittäin yhteiseen kalastuspolitiikkaan.
Komissio on laatinut yhteisen kalastuspolitiikan viisivuotissuunnitelman seuraavan viiden vuoden ajaksi. Puolueeni jäsenten Jack Cunninghamin ja Elliot Morleyn viimevuotisen neuvoston puheenjohtajuuden aikana valvonta ja valvonnan silmälläpito olivat tärkeysjärjestyksen etupäässä. Se on hyvin tärkeää, sillä mikään ei tuo unionille huonompaa mainetta - ja olemme nähneet sen tällä viikolla - kuin väitteet ja syytökset lahjonnasta ja petoksista. Kalastus on alue, jolla tapahtuu paljon tällaista. Itse asiassa viimeksi viime vuonna vaalipiiriini kuuluvassa Greenockissa espanjalainen troolari takavarikoitiin ja kalastaja pidätettiin laittomasta kalastuksesta Irlannin rannikolla. Ei ole epäilystäkään siitä, että skotlantilaisia ja irlantilaisia aluksia on takavarikoitu muualla.
Kaikki kalastajat kansallisuuteen katsomatta ovat hyvin taitavia kiertämään sääntöjä omaksi edukseen ja syyttämään siitä ulkomaalaisia, syyttämään siitä irlantilaisia tai tanskalaisia tai espanjalaisia. Tätä tapahtuu kaikkialla unionissa ja on tärkeää, että komissio ja jäsenvaltiot kokoontuvat ja asettavat joitakin yhteisiä sääntöjä ja joitakin yhteisiä velvollisuuksia. Jäsenvaltioiden on täytettävä velvollisuutensa ja meidän täällä parlamentissa on tehtävä osuutemme varmistamalla, että äänestämme riittävästi resursseja tarkastamiseen ja valvontaan.
On myös osuvaa, että herra Novo on esittelijä, koska Portugalilla on paras satelliittivalvontaohjelma, johon kalatalousvaliokuntamme kävi juuri viime vuonna tutustumassa. Minuun teki suuren vaikutuksen, kun näin, miten he suorittivat satelliittivalvontaa ja lähettivät sitten tiedustelukoneita matkaan. He ottavat valokuvia aluksista, ja jos laivat ovat väärällä alueella, niille voidaan antaa moitteita ja kalastajia voidaan sakottaa oikeudessa. Se on hyvin menestyksekäs menetelmä.
Oma hallitukseni on ottanut käyttöön määriteltyjen maihintuontisatamien järjestelmän, jolla estetään laittomien kalalastien maihintuonti. Tämä on ollut vakava ongelma Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Aberdeenilainen kalakauppiaiden yhdistys on ollut minuun yhteydessä tässä asiassa. Se on huolissaan laittomien kalansaaliiden vaikutuksesta Pohjois-Skotlannin kalanhintoihin. Nämä ovat muutamia mietinnössä mainittuja seikkoja. Komissio on laatinut järkevän työasiakirjan ja toivottavasti parlamentin kalatalousvaliokunta, komissio ja neuvosto - joiden on täytettävä velvollisuutensa tässä asiassa - yhdessä toteuttavat järkevän yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan.

Cushnahan
Arvoisa puhemies, yhteisen kalastuspolitiikan onnistuminen riippuu tehokkaasta valvonnasta ja tiukasta toimeenpanosta. Tämä koskee sekä EU: n ulkopuolisia aluksia että jäsenvaltioiden laivastoja. Ryöstökalastus on kuluttanut pahoin joitakin kalavarantoja, mikä uhkaa niiden kalastajien ja kalastajayhteisöjen toimeentuloa, jotka asuvat usein EU: n köyhimmillä reuna-alueilla. Yhtä merkittävää on, että se uhkaa niiden tulevaisuutta pitkällä aikavälillä.
Suhtaudun myönteisesti tähän mietintöön. Uskon, että esittelijä on oikeassa arvostellessaan tiettyjä jäsenvaltioita siitä, että ne eivät ole toimittaneet riittävästi tietoa. On täysin mahdotonta hyväksyä sitä, että Välimeren aluksilla ei ole velvollisuutta pitää lokikirjaa ja antaa saalisilmoituksia, kun asiaa verrataan muilla EU-vesillä liikkuvien alusten vaatimuksiin. Tämän on tarkoitus olla yhteistä kalastuspolitiikkaa, ja siksi yhteisten sääntöjen ja velvollisuuksien pitäisi koskea yhtä lailla kaikkia.
Meidän on parannettava valvontamenetelmiä ja annettava kovempia rangaistuksia sääntöjen rikkomisesta. Tarvitsemme lisää yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden välillä, jotta EU: n kalastuspolitiikan toteuttamisen valvonta olisi tehokasta, vaikka valvonta olisikin jäsenvaltioiden vastuulla. Tämä yhteistyö ei ole täydellistä, jos jätämme sen ulkopuolelle kalastuspolitiikan päätoimijat, nimittäin kalastajat, tuottajajärjestöt ja alusten omistajat.
Koska valvontatoimet saattavat olla haitallisia elinkeinolle, meidän on myös tuettava esittelijän vetoomusta koulutuksesta ja uudelleenkoulutustoimista. On myös erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot päästävät yhteisön tarkastajat aluevesilleen ja sallivat täydellisen ja entistä tehokkaamman yhteistyön kansallisten ja EU: n viranomaisten välillä.
Lisäksi YKP: n tehokas valvonta ei olisi täydellistä, jos emme ryhtyisi toimiin merituotteiden markkinoinnin osalta. Kokorajoitukset pitäisi myös ehdottomasti ottaa huomioon, kun luonnostelemme tehokasta valvontapolitiikkaa.
Lopuksi haluaisin tuoda esille kotimaahani liittyvän seikan. Irlannin laivastolla on velvollisuus valvoa noin 20 %: a EU: n rannikkovesistä. Käytettävissään olevista vähäisistä varoista huolimatta se tekee poikkeuksellisen erinomaista työtä. Vaikka EU on auttanut tarjoamalla lisävaroja, lisää tarvitaan aina. Painotan tätä siksi, että Irlannin laivaston tehtävä ei ole irlantilainen; se tekee työtä EU: n puolesta. Komission pitäisi antaa sille paljon enemmän resursseja, koska sen tekemä työ parantaa varmasti kaikkien EU: n kalastajien asemaa.

Hudghton
Arvoisa puhemies, komission valvontatoimintasuunnitelma on tavoitteidensa toteutuessa myönteinen askel kohti parempaa yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista. Epäilen kuitenkin, että YKP: n toimeenpano säilyy tehottomana jatkuvista yrityksistä huolimatta. Olen varma, että me kaikki voisimme antaa siitä esimerkkejä. Siksi on tärkeää korostaa sitä, kuinka olennaista on, että valvonta on tehokasta koko yhteisössä eikä vain tietyissä jäsenvaltioissa.
Valvontamenetelmien ja täytäntöönpanostandardien yhtenäistä soveltamista on jatkettava koko Euroopan yhteisössä ja olemassa olevat erot on karsittava.
Tästä syystä suhtaudun myönteisesti äskettäin hyväksyttyyn asetukseen, jonka tarkoitus on perustaa YKP: hen sovellettava valvontajärjestelmä, jossa korostetaan yhteisön tarkastajien käyttöä kansallisten tarkastajien lisäksi. Uusien tekniikoiden käyttö toteuttamisen parantamisessa on askel eteenpäin, mutta on selvää, että tällaisia menetelmiä pitäisi rahoittaa asianmukaisesti ja tasavertaisesti eri jäsenvaltioissa. Ei ole esimerkiksi ihme, että skotlantilaiset kalastajat ärsyyntyvät, kun heitä estetään saamasta tukea, jota muiden jäsenvaltioiden kalastajat saavat. Minun mielestäni tällainen epätasa-arvoisuus vähentää YKP: n tavoitteiden merkitystä.
Yhdyn vahvasti mietinnön lausuntoon siitä, että samoista rikkomuksista pitäisi olla samat yhtenäiset rangaistukset koko yhteisössä. Valvontamenetelmien oikeudenmukainen ja johdonmukainen soveltaminen on tärkeää, mutta yhdyn myös mietinnössä esitettyihin mielipiteisiin siitä, että valvontajärjestelmän on oltava olennainen osa YKP: n kaikkien toimien toteuttamista. Kalastukseen on otettava laajempi lähestymistapa, johon kuuluu avoimuus, yhteistyö sekä tietojen ja hallinnollisten asiakirjojen yhdenmukaistaminen. Menestyksekkään toteuttamisen välttämätön edellytys on, että kalastusteollisuus osallistuu entistä enemmän koko prosessiin päätösten tekemisestä päätösten toteuttamiseen. Tähän meidän on pyrittävä.
Yhdistyneen kuningaskunnan määriteltyjen maihintuontisatamien järjestelmällä oli ehkä hyvä tarkoitus, mutta siitä ei ole ollut apua niille satamille, joita ei ole määritelty mutta joissa todellisuudessa on kalanjalostustoimintaa, joka on näille yhteisöille tärkeää.

Berthu (I-EDN).
Arvoisa puhemies, esitän kantani kalatalousvaliokunnan varapuheenjohtajan, herra Souchet'n, puolesta ja hänen mielipiteidensä perusteella.
Kollegamme Novon ja kalatalousvaliokunnan pohdinnoissa, jotka koskevat tarvetta soveltaa paremmin yhteistä kalastuspolitiikkaa, tulee esille neljä suuntaviivaa, jotka hyväksymme täysin.
Ensimmäinen koskee valvontaa. Valvonnan on oltava oikeudenmukaista, minkä vuoksi on turvauduttava uusiin teknologioihin. Tätä kysymystä ei kuitenkaan pidä käsitellä erillään muista kysymyksistä eikä ilman ammattilaisten ottamista laajalla rintamalla mukaan aiheesta käytävään keskusteluun.
Toiseksi esitetään erittäin aktiivisen kansainvälisen toiminnan tarvetta, jotta sovellettaisiin vastuuntuntoisen kalastuksen mahdollistavia toimenpiteitä yhtä hyvin kolmansien maiden kalastajiin kuin yhteisön kalastajiinkin ja jotta nuo toimenpiteet eivät aiheuttaisi rangaistuksia vain meidän kalastajillemme.
Kolmanneksi on suosittava ensisijaisesti tutkimustoimia, joiden ansiosta voidaan välttyä tieteellisten perusteiden puuttuessa sellaisilta kiistanalaisilta päätöksiltä kuin hiljattain tehtiin ajoverkkojen osalta.
Lopuksi neljännessä kohdassa toivotaan, että löytyisi voimakasta poliittista tahtoa lopettaa kalastuksen syrjiminen yhteisön talousarviossa ja että vihdoinkin tunnustettaisiin, että se on yksi Euroopan unionin maiden erityisvalteista. Nämä suuntaviivat ovat siis mielestämme erinomaisia, joten äänestämme tämän mietinnön puolesta.

Oreja
Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet, haluan ensiksi kiittää teitä komission puolesta laadittuanne tämän mietinnön, joka osoittaa komission ja parlamentin näkemysten olevan suurelta osin yhteneväiset.
Kahden mietintöön sisältyvän konkreettisen kysymyksen osalta komissio yhtyy näkemykseenne yhteisen kalastuspolitiikan yleisen johdonmukaisuuden tarpeellisuudesta ja on sitä mieltä, että valvontatoimia on harjoitettava kalastusalan toimintaan kokonaisuudessaan ja ne on toteutettava tasapuolisesti. Komissio on myös teidän kanssanne samaa mieltä avoimuudesta ja yhteistyöstä niin jäsenvaltioiden välillä kuin myös komission kanssa. Tämä näkyy sitä paitsi niin itse suunnitelmassa kuin myös ehdotuksessamme valvonta-asetuksen muuttamiseksi.
Muut mietinnön osa-alueet on jo mainittu neuvoston joulukuussa hyväksymissä muutoksissa valvonta-asetukseen. Meillä on ollut tilaisuus puhua niistä sen herra Teversonin laatiman mietinnön yhteydessä, jonka te olette hyväksyneet. Kyse on valvonnan vahvistamisesta saaliin purkamisen jälkeen, jäsenvaltioiden ja komission välisestä yhteistyöstä, kolmansien maiden alusten valvonnasta ja myös uuden valvontatekniikan, kuten satelliittien, käytöstä ja lopuksi siitä - toistaiseksi kaukaisesta - kysymyksestä, joka koskee rangaistusten ja rikkomusten yhdenmukaistamista ja jota myös käsiteltiin edellä mainitussa tilaisuudessa.
Jotkut mietinnössä käsitellyt kysymykset liittyvät kalastuksen valvonnan osalta sellaisiin päätöksiin, jotka kuuluvat muuhun yhteyteen. Tarkoitan tässä sellaisia kysymyksiä kuin sosiaalirahaston tukea kalastusalan koulutukseen tai kansainvälisillä vesillä toteutettavaa valvontaa, toimia, jotka koskevat periaatteessa toimivaltaisia alueellisia kalastusjärjestöjä.
Sama koskee yhteisön rahoitusosuuteen jäsenvaltioiden hyväksymiin valvontakustannuksiin, jota säädellään päätöksellä 95/527. Mietinnössänne mainitaan myös kalastuksen valvontaa edeltävä valvonta - josta olemme samaa mieltä - joka koskee tieteellistä tutkimusta kalavarojen tilasta. Komissio on kanssanne samaa mieltä, vaikka se tuleekin käsittelemään tätä kysymystä toisella tavalla.
Hyvät jäsenet, muilta osin olemme pitäneet erityisen tärkeänä kalastusalan osallistumista näihin aloitteisiin yhteistyön vahvistamiseksi ja tiedonsaannin parantamiseksi. Olemme ryhtyneet luomaan perustaa yhteisön alusten kapasiteetin ja koon mittauksessa hyödyllisiä yhteisiä mittareita varten, ja olemme sitoutuneet jäsenvaltioiden kanssa käytävissä neuvoa-antavissa keskusteluissa tiettyihin kysymyksiin, joissa tuetaan tarkastusten yhteistä määritelmää. Komissio panee merkille parlamentin näkökannat koehankeluettelon sisällöstä, jota se pitää epätasapainoisena, koska se keskittyy liiaksi tietyille alueille, ja se tutkii huolellisesti ja avoimin mielin mahdollisuutta lujittaa siinä Välimeren asemaa.

Puhemies
Paljon kiitoksia, komissaari Oreja!
Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme nyt äänestykseen.
Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.

Kalojen poisheittäminen
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana keskustelu Hardstaffin laatimasta kalatalousvaliokunnan mietinnöstä (A4-0403/98) kalojen poisheittämisen ongelmasta.

Hardstaff
Arvoisa puhemies, ennen kuin aloitan, haluaisin pyytää, että äänestys toimitettaisiin seuraavan istuntojakson alussa Brysselissä. Läsnä on enää 38 jäsentä, ja olen varma siitä, että joidenkin näistä jäsenistä on lähdettävä puolen tunnin sisällä, keskustelun aikana. Haluaisin tietää, että kohtuullisella määrällä jäseniä on ollut mahdollisuus äänestää.

Puhemies
Rouva Hardstaff pyytää, että äänestys toimitetaan vasta seuraavassa, Brysselissä pidettävässä istunnossa.
Parlamentti hyväksyi pyynnön.

Hardstaff
Kiitoksia erittäin paljon, arvoisa puhemies. Kala on eurooppalaisen ruokavalion ainoa tärkeä ruokalaji, jota yhä pyydystetään viljelemisen sijasta. Vuosisatamme aikana pyydystämismenetelmissä on tapahtunut suurta teknistä kehitystä, mikä on johtanut saaliiden valtavaan kasvamiseen, josta on taas aiheutunut maailman kalakannan huomattava pieneneminen. Maailmanlaajuisesti on otettu käyttöön monia toimia - erityisesti Euroopan yhteinen kalastuspolitiikka - joilla yritetään pysäyttää tämä kehitys ja kääntää kalakannan määrä nousuun.
Valitettavasti kiintiöiden ja suurimpien sallituiden saaliiden käyttöönotto tämän ongelman ratkaisemiseksi on aiheuttanut uuden ongelman: kiintiön ylittävien ja siihen kuulumattomien kalojen poisheittämisen, jolla jo sinänsä tapetaan suuri määrä kaloja. Monet näistä kaloista heitetään pois, koska ne ovat väärää lajia, lain mukaan alamittaisia ja/tai liian nuoria, ja ne siis tapetaan ennen kuin ne ovat kuteneet. Arvioiden mukaan noin 20-40 % kaikesta saaliista heitetään pois. Kaikki poisheitetyt kalat eivät vahingoita ekosysteemiä: jotkin lajit eivät ole riskialttiita tai muut lajit syövät niitä. Ei ole kuitenkaan epäilystäkään siitä, että kalojen poisheittäminen, ja erityisesti pienten kalojen ja paineen alaisten lajien poisheittäminen, vaikuttaa merkittävästi kalakantojen pienenemiseen. Kalastajat itse paheksuvat syvästi sitä, että heidän on heitettävä pois osa saaliista, joka voitaisiin myydä, jos näitä sääntöjä ei olisi olemassa.
Emme voi kieltää tarvetta vähentää yleensä kalastusta lyhyellä aikavälillä. Teknisillä toimilla voidaan saavuttaa paljon, mutta niiden on kuuluttava tiukasti valvottujen kokonaistoimien piiriin. Verkkojen silmäkoon suurentaminen ja neliösilmien laajempi käyttö verkkojen perissä ja muissa valikoivissa pyydyksissä, joiden ansiosta pienet kalat ja väärään kalalajiin kuuluvat kalat pääsevät pakenemaan, ovat selvästi avainasemassa.
Kuitenkin kalojen kutualueiden entistä tarkempi valvonta on myös tarpeen ja sen pitäisi johtaa tiettyjen alueiden lyhytaikaiseen rauhoittamiseen. Jos saaliista yli 15 % on pieniä kaloja, aluksilla pitäisi olla lain mukaan velvollisuus poistua alueelta.
Euroopassa tarvitaan lisää tutkimustyötä, jotta tunnistettaisiin, mitkä lajit ovat poisheittämiselle alttiimpia; tarvitaan myös kalojen käyttäytymisen tutkimusta, jotta voidaan kehittää asianmukaisimmat ja tehokkaimmat valikoivat pyydykset.
Mietinnössäni vaaditaan erityisesti kokeilunomaista kieltämistä ja siihen liittyvää tutkimusta, joilla tutkitaan, auttaisiko norjalainen malli poisheittämisen kieltämisestä yhden tai useamman erityisen riskialttiin lajin kalakannan säilyttämisessä. Tällaisen koehankkeen yhteydessä kiintiöitä voitaisiin soveltaa joustavasti siten, että kalastajat voivat saada markkinahinnan hyvälaatuisesta kiintiön ylittävästä kalasta 10 %: iin asti, mikä otetaan huomioon seuraavan vuoden kiintiössä. Selvästikään tarkoituksenmukaista ryöstökalastusta ei saisi esiintyä, mutta tämä kannustaisi kalastajia noudattamaan sääntöä poisheittämisen kieltämisestä.
Saaliskalalajit pitäisi tuoda maihin ainoastaan määritellyissä maihintuontisatamissa, joissa suoritetaan asianmukainen tarkastus, jolla vähennetään laittoman, kiintiöt ylittävän saaliin salakuljettamista markkinoille. Maihin tuotu sellaisenaan ihmisravinnoksi kelpaamaton kala olisi käytettävä taloudellisten mahdollisuuksien mukaan kalarehun ja kalaöljyn tuotantoon, jotta vähennetään riippuvuutta teollisesta kalastuksesta.
Jäsenvaltioiden hallitusten pitäisi tehdä osansa ja tehdä täyttä yhteistyötä komission kanssa varmistaakseen, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat riskialttiit kalastusalueet rauhoitetaan tarvittaessa ja että ne suorittavat perusteellisesti ja tehokkaasti valvontaa ja tarkastuksia, joista ne ovat vastuussa. Kalastajat ovat hyvin katkeria, jos he kokevat, että heihin sovelletaan hyvin tiukkaa valvontaa samalla, kun muiden jäsenvaltioiden kalastajat saavat uhmata sääntöjä rangaistuksetta.
Vesiviljelyä on ehdotettu käytettäväksi kalojen tuottamisen lisäämisessä ja erityisesti jalostuksessa, mikä vähentäisi suosituimpien ja eniten riskialttiiden lajien painetta. Tämä voisi myös luoda työpaikkoja alueilla, joihin perinteisen kalastuksen vähentäminen vaikuttaa.
Tähän poisheittämisen ongelmaan ei ole olemassa yhtä yksinkertaista ratkaisua. Monet toisiinsa liittyvät keinot ovat tarpeen todellisen vaikutuksen aikaansaamiseksi. Ennen kaikkea itse kalastajien on osallistuttava täysipainoisesti, koska he ovat niitä ihmisiä, jotka toteuttavat kaikki sovitut toimintasuunnitelmat.
On tärkeää, että kehitämme koulutusta, jotta kalastuskoulutus olisi yhtä hyvin järjestettyä kuin maatalouskoulutus ja -opetus. Jos kaikki kalojen pyytäjät ymmärtävät kalojen suojelemisen vuoksi käyttöönotettujen toimien monet syyt yhtä hyvin kuin he ymmärtävät kalojen pyydystämistekniikat, he haluavat tehdä yhteistyötä, josta on hyötyä heidän elinkeinolleen pitkällä aikavälillä.
Lopuksi haluaisin sanoa, että jos kalastusta yleensä on vähennettävä, merellä vietetään vähemmän aikaa ja harvemmat ihmiset kalastavat. EU: n on varmistettava, että niille alueille, jotka ovat hyvin riippuvaisia kalastuksesta, on tarjolla rahastoja, joiden avulla voidaan luoda ja kehittää vaihtoehtoisia työpaikkoja.
Uskon, että noudattamalla kaikkia näitä toimintasuunnitelmia yhdessä voimme vähentää hyvälaatuisen syömäkelpoisen kalan poisheittämistä merkittävästi.

Cushnahan
Arvoisa puhemies, PPE-ryhmä suhtautuu tähän aloitteeseen erityisen myönteisesti, koska se on Euroopan unionin ensimmäinen kalojen poisheittämistä koskeva aloite. Se osoittaa, että unioni työskentelee parhaillaan muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa poisheittämisongelman ratkaisemiseksi. Poisheittäminen ei kuitenkaan vaikuta vain nuoriin kaloihin, vaan siitä aiheutuu vahinkoa myös kalakannalle. Mietinnössä keskitytään pelkästään nuorten kalojen ongelmaan, mutta poisheittämisellä on laajempia seurauksia. Sillä on itse asiassa vahingollinen vaikutus kalakantoihin, ihmisravinnoksi kelpaamattomien lajien markkinointiin, teknisiin toimiin jne.
Siksi tämän mietinnön tukemisesta huolimatta on tärkeää seurata valppaasti kaikkia komission tekemiä aloitteita ongelman tehokkaasta ja laajemmasta käsittelystä.
Poisheittämisongelman ratkaisemisen pääosassa ovat jäsenvaltiot, sillä niiden on tuettava rouva komissaaria, jos hän päättää rauhoittaa kalastusalueet jäsenvaltioiden omaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä silloin, kun siihen on säilyttämisen kannalta selkeä tarve.
Mietinnössä korostetaan tarvetta tutkia lisää poisheittämistä ja sen biologisia, merellisiä ja taloudellisia seurauksia. Tämän pitäisi kuitenkin olla vain ongelman ratkaisemisen ensimmäinen askel sekä Euroopan unionin tasolla että kansainvälisellä tasolla. Mietinnössä mainitaan muita toimia, kuten uusien teknisten toimien käyttöönotto, saaliiden pakollinen maihintuonti tiettyihin satamiin ja kiinteät viitehinnat ihmisravinnoksi kelpaamattomille lajeille.
PPE-ryhmä huomioi komission uudet ehdotukset ja, joskaan emme täysin yhdy esittelijän noudattamaan rajattuun lähestymistapaan, olemme valmiita tukemaan tätä merkittävää kysymystä.

Oreja
Arvoisa puhemies, komissio kiittää mahdollisuudesta kertoa näkemyksensä tästä kalatalousvaliokunnan oma-aloitteisesta mietinnöstä, ja haluan aluksi onnitella kalatalousvaliokuntaa ja aivan erityisesti rouva Hardstaffia tämän mietinnön laatimisesta. Komissio puoltaa yleisesti ottaen valtaosaa päätöslauselmaesitykseen sisältyvistä johtopäätöksistä ja suosituksista, ja voimme tyytyväisinä todeta, että mietinnössä korostetaan valikoivien pyydysten määrän lisäämisen suurta merkitystä.
Mietintöön sisältyy myös viittaus poisheittämistä koskevan kiellon käyttöönottoon. Kuten kalatalousvaliokunnan jäsenet jo tietävät, komissio ei ole täysin samaa mieltä poisheittämisen yleisestä kieltämisestä useasta syystä, mutta teknisistä suojelutoimenpiteistä annettuun uuteen asetukseen - joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2000 - sisältyy varsin monta määräystä, joiden pitäisi lisätä valikoivien pyydysten määrää ja näin ollen vähentää pakollisia poisheittämisiä.
Komissio panee merkille mietintöön sisältyvän ehdotuksen, joka koskee sitä, että komissio tutkisi yhden tai kahden lajin poisheittämisen kieltämistä kokeilunomaisesti.
Arvoisa puhemies, komissio haluaa vielä kerran lausua kiitoksensa tämän mietinnön laatimisesta.

Rübig
Arvoisa puhemies, haluaisin vain vielä lopuksi sanoa, että meillä on ollut hyvin raskas viikko ja että yksi asia on ollut todella tärkeä: olemme saaneet eräältä neuvoston edustajalta lupauksen, että neuvosto huolehtii nyt myös turvallisuudesta Brysselissä.

Puhemies
Tämä oli tärkeä tieto. Paljon kiitoksia, herra Rübig!
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys Hardstaffin mietinnöstä toimitetaan 28. tammikuuta 1999 Brysselissä.

Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
Istunto päättyi klo 12.20.

