Gemenskapsregler för visum (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Henrik Lax, för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar - C6-0254/2006 -.
Henrik Lax
föredragande. - Herr talman! Gemenskapskodexen för viseringar har som mål att förenhetliga och klargöra visumförfarandet i hela Schengenområdet. Den som ansöker om visum ska behandlas lika, oberoende vilket Schengenlands konsulat han vänder sig till. God administrativ praxis och ett människovärdigt bemötande ska garanteras och bona fide-resenärers inresor ska underlättas.
Regler om införande av krav på att visuminnehavare ska ge fingeravtryck, och om möjligheter att utlokalisera mottagandet och behandlingen av visumansökningar har redan tidigare godkänts i ett separat betänkande som lagts fram av baronessan Sarah Ludford. Dessa regler har tagits in i gemenskapskodexen som en integrerad del av denna.
(EN) Tack, Sarah, för ditt nära samarbete.
Detta lagförslag ska avgöras genom medbeslutandeförfarandet mellan parlamentet och rådet. Efter ett arbete som tagit nästan tre år i anspråk och som krävt intensiva förhandlingar med rådet, är jag glad att som föredragande nu kunna lägga fram ett kompromissförslag som rådet för sin del har godkänt och som jag hoppas ska vinna parlamentets godkännande.
Jag vill rikta ett särskilt tack till skuggföredragandena Eva Klamt, Michael Cashman, Tatjana Ždanoka och Sylvia-Yvonne Kaufmann för ett mycket gott samarbete och ett starkt stöd i förhandlingarna. Utan stödet från ett enhälligt utskott hade parlamentet inte nått ett lika bra förhandlingsresultat. Jag vill också rikta ett stort tack till kommissionen som hade lagt fram ett gediget utgångsförslag som det var tacksamt att vidareutveckla. Tack också till det franska och det tjeckiska ordförandeskapet som visade både vilja att erkänna de problem som parlamentet önskade åtgärda och förmåga att komma parlamentet till mötes.
Med kommissionens förslag som utgångspunkt innebar alla kompromisser förbättringar i förhållande till nuläget, och de svåraste frågorna kunde lösas redan före jul tillsammans med det franska ordförandeskapet. Hela berednings- och förhandlingsprocessen hade givetvis aldrig utfallit lyckosamt utan det fantastiska arbete som utförts av mina egna och mina kollegers skickliga medarbetare, utskottssekretariatet och de politiska gruppernas tjänstemän. Jag riktar ett alldeles särskilt varmt tack till dem.
De tre viktigaste resultaten som vi nådde var för det första att visum för flera inresor inte bara kan, utan ska utfärdas då vissa överenskomna kriterier är uppfyllda, för det andra att medlemsländerna förbundit sig att ingå avtal om att företräda varandra, så att den som ansöker om visum inte ska behöva göra oproportionerligt besvärliga resor för att kunna nå ett behörigt Schengenkonsulat, och för det tredje att en gemensam Internetsida ska inrättas för att skapa en enhetlig bild av Schengenområdet och ge upplysningar om de regler som gäller för att visum ska kunna beviljas.
Att visumavgiften inte kunde sänkas från 60 till 35 euro är en besvikelse. Den lindras dock av att till exempel barn under sex år och personer under 25 år som representerar organisationer i seminarier, sportaktiviteter eller kulturevenemang, får sitt visum kostnadsfritt.
Jag avslutar med att konstatera att det med denna reform införs två instrument som kommer att ha stor betydelse för att en enhetlig tillämpning av Schengenreglerna faktiskt ska bli verklighet: Dels visuminformationssystemet, som är en databas som täcker alla Schengenländer och som i realtid ger konsulaten upplysning om vem som ansökt om visum, vem som beviljats visum, vem som fått avslag på sin ansökan och vilka visum som återkallats, dels ytterligare ett institutionaliserat lokalt samarbete mellan Schengenkonsulaten i olika länder.
Jacques Barrot
kommissionens vice ordförande. - (FR) Herr talman! Kommissionen välkomnar de betydande ansträngningar som parlamentet, och i viss mån även rådet, har gjort. Dessa ansträngningar syftade till att vi skulle nå en överenskommelse vid första behandlingen. Med tanke på den samsyn som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor bekräftade i mitten av mars och Coreper några dagar tidigare tror jag att den överenskommelsen nu slutgiltigt finns.
Även om texten inte är perfekt och inte överensstämmer med alla de ambitioner vi ursprungligen hade stöder kommissionen kompromissen utan reservationer. Vi måste erkänna och berömma de insatser som Europaparlamentet har gjort för att få till stånd en överenskommelse om det här förslaget vid första behandlingen och före den här mandatperiodens utgång.
Med den här förordningen kommer vi att göra reglerna för utfärdande av visum tydligare, inte bara för dem som söker utan också för medlemsstaterna. Dessa regler ska också tillämpas på ett mer harmoniserat sätt.
Det gläder kommissionen att skyldigheten att motivera beslut att avslå viseringsansökningar och ge möjlighet att överklaga avslagsbeslut praktiskt taget inte har förändrats sedan det första förslaget, tack vare Europaparlamentets stöd.
Dessa förfarandegarantier kommer att bidra till att förhindra att beslut att avslå viseringsansökningar framstår som godtyckliga. Om den här överenskommelsen hade ifrågasatts skulle vi ha tvingats fortsätta leva med bristerna, till exempel inkonsekvenserna i dagens regelverk, och det hade varit en stor missräkning för alla.
Jag vill säga att jag är nöjd med den kompromiss som har förhandlats fram. Den innebär att bristerna och inkonsekvenserna i dagens regelverk försvinner. Naturligtvis vill jag tacka Henrik Lax och parlamentet. Jag är övertygad om att den här nya kodexen om viseringar kommer att vara mycket positiv för dem som reser i god tro.
Ewa Klamt
för PPE-DE-gruppen. - (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Antagandet av gemenskapskodexen om viseringar kommer att innebära att Schengenviseringar - visum för vistelser i upp till tre månader - i framtiden kommer att utfärdas i enlighet med fastställda enhetliga kriterier i Schengenområdet. Det är en mycket angelägen åtgärd i ett EU med öppna gränser. Samtidigt klargörs medlemsstaternas ansvar för att behandla viseringsansökningar. Som regel måste de sökande kontakta den medlemsstat där resans huvudmål är beläget. Min grupp välkomnar att kravet på och förfarandet för att utfärda inresevisum kommer att påskynda inresan för många människor. Därigenom kommer affärsresenärer som reser in i EU att behandlas rättvist och semesterfirare från hela världen - som är den ojämförligt största gruppen resenärer till EU - gynnas.
Således har vi inte bara gjort det möjligt att behandla viseringsansökningar snabbt, utan också sett till att genom säkerhetskontroller förhindra missbruk. Informationssystemet för viseringar ger, tack vare balansen mellan säkerhet och underlättande av inresor, medlemsstaterna omedelbar, direkt tillgång till alla relevanta uppgifter i samband med att viseringar utfärdas. Därigenom förenklas granskningen av ansökningarna samtidigt som utfärdandet av viseringar skapar större säkerhet i framtiden tack vare att biometriska kännetecken, det vill säga foton och fingeravtryck, används. I kompromissen mellan föredraganden Henrik Lax och rådet tar man hänsyn till parlamentets ursprungliga ståndpunkt och den har stöd av en stor majoritet i min grupp.
Jag vill ta tillfället i akt att återigen tacka Henrik Lax för hans engagemang och det utmärkta samarbete vi har haft i det här mycket komplicerade ärendet under de senaste tre åren. Nu får den europeiska viseringspolitiken en ny grund att stå på.
Michael Cashman
för PSE-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka Henrik Lax för det utomordentliga arbetet. Jag konstaterar med glädje att den socialdemokratiska gruppen i Europaparlamentet kommer att stödja betänkandet i sin helhet. Vi gläder oss också åt att ha uppnått de flesta av våra mål.
Jag är också glad över att samarbetet med dig, Henrik, har visat att en lysande lagstiftare absolut måste ha fantasi, det vill säga kunna sätta sig själv i samma situation som den som vill utnyttja tjänsten. Du har genomgående tagit dig an projektet på detta sätt. Du undersökte därför möjligheten till en enda kontaktpunkt, Internet, viseringar för flera inresor och en sänkning av viseringskostnaden för personer under 25 år - jag bara önskar att jag själv kunde få del av denna förmån - och inledde arbetet med att fråga hur vi kan få det hela att fungera för den enskilde medborgaren. Detta är ett strålande exempel för övriga ledamöter av kammaren. Vi tar oss många gånger an olika frågor genom att lägga fram ändringsförslag, vilket kan leda till att texten förbättras och ligga i linje med innehållet i texten, men gagnar det medborgarna? Du har alltid haft detta för ögonen.
Det gläder mig att vi har viseringar för flera inresor. Vi har också den viktiga frågan om överklagande. Jag samarbetade - för att nämna en ledamot av generaldirektoratet - med Jan om den mycket viktiga principen att om man nekas visum eller vägras inresa i Schengenområdet kan ens överklagande kanske inte ha en uppskjutande verkan, men den myndighet som avslår ansökan måste redogöra för sina skäl.
Jag vill än en gång tacka föredraganden, och jag vill tacka kommissionen som sett till att principen finns inskriven här. Jag har inget att tillägga, förutom att jag tackar både min och din personal - särskilt Renaud som sitter på åhörarläktaren. Utan vår personal skulle vi aldrig kunna utföra det arbete som vi är så duktiga på. Det har varit en fantastisk treårig kärleksaffär, och som med de flesta korta kärleksaffärer är jag glad över att den snart är slut.
Sarah Ludford
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman! Mina bestämmelser om biometriska kännetecken i visum införlivas nu med den nya viseringskodexen, och jag känner mig därför lite delaktig i den. Den kommer att samverka med Informationssystemet för viseringar (VIS), som jag var föredragande för.
Detta sammantaget leder inte endast till att viseringssäkerheten förbättras utan även, vilket många har konstaterat, till ett förenklat förfarande för personer som ansöker om visum. Detta var Michael Cashmans syfte med kodexen om Schengengränserna. Jag anser därför att ledamöterna av parlamentet har uppnått båda målen.
Jag hoppas att biometriska kännetecken, som innebär en tillförlitligare koppling mellan den sökande och dokumentet, kommer att leda till att färre personer avvisas på oriktiga grunder. Henrik Lax har, som Michael Cashman konstaterat, lagt ned ett förtjänstfullt arbete på att förbättra servicen för de visumsökande och därmed uppfattningen om EU. Av alla som vill resa in i EU gör 99,9 procent detta i affärssyfte, för resor och som turister, och det vill vi att de ska göra, eftersom det är bra för företagen, men om de får dålig service och ett dåligt bemötande kommer de inte att hysa några varmare känslor för EU.
Henrik Lax har gjort ett utmärkt arbete.
Tatjana Ždanoka
för Verts/ALE-gruppen. - (EN) Herr talman! Vi är tacksamma mot Henrik Lax för hans betydande insatser för att uppnå en kompromiss i ett så ambitiöst projekt.
Verts/ALE-gruppen anser fortfarande att parlamentets ändringsförslag skulle vara den bästa lösningen. Praktiska problem skulle till exempel kunna uppstå - och kommer att uppstå - medan vi hanterar frågan om resans viktigaste mål i stället för att tillåta fritt val i samband med visumansökan.
Rådet har endast gått med på skyldigheten för medlemsstaterna att samarbeta. Handläggningsavgiften kommer tyvärr att vara 60 euro i stället för de 35 euro som parlamentet föreslog. Förhoppningsvis kommer det att bli ett antal avgiftsbefrielser eller sänkta avgifter för barn, studenter och aktiv ungdom.
Även om man inte lyckades uppnå en kompromiss om automatiskt utfärdande av visum för flera inresor har vi nu åtminstone en skyldighet att utfärda sådana visum i vissa fall.
Rätten att överklaga ett negativt beslut är också ett stort framsteg. I många medlemsstater saknas för närvarande denna rätt. Som människorättsaktivist i ett tidigare liv tackar jag särskilt Henrik Lax för denna bestämmelse.
Min grupp uppfattade givetvis införlivandet av betänkandet om viseringar med betänkandet om biometriska kännetecken som ett streck i räkningen. Vi motsätter oss att biometriska kännetecken införs på så bred front.
Vi anser ändå att viseringspolitiken har förbättrats på en del punkter, och vi kommer därför att stödja betänkandet.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
på GUE/NGL-gruppens vägnar. - (DE) Herr talman! Jag ska börja med att uppriktigt tacka vår föredragande Henrik Lax för hans arbete. Från första början har han haft ett nära samarbete med alla skuggföredragandena och tack vare sitt engagemang utan tvivel uppnått bästa möjliga resultat från rådet.
Gemenskapskodexen om viseringar behövs för att göra behandlingen av Schengenviseringar för korta vistelser mer enhetlig och framför allt för att förbättra utfärdandet av viseringar och därmed Europeiska unionens anseende i tredjeländer. Efter över tre års arbete med gemenskapskodexen om viseringar och komplicerade förhandlingar med rådet har det äntligen gått att komma fram till en kompromiss. Även om en del av parlamentets krav tyvärr inte gick att driva igenom innehåller gemenskapskodexen om viseringar åtskilliga förbättringar, till exempel när det gäller samarbetet mellan medlemsstaterna. Framför allt blir det lättare för dem som ansöker om visum. De får större rättssäkerhet och mer insyn.
Det är särskilt viktigt att alla avslag på viseringsansökningar måste motiveras i framtiden och att alla sökande får rätt att överklaga avslagsbeslut. Tyvärr är visumavgiften fortfarande 60 euro. Även om ett stort antal personer i framtiden kommer att undantas från skyldigheten att betala visumavgift kommer många medborgare i tredjeländer sannolikt inte att ha råd att betala 60 euro. Således kommer människor tyvärr inte att kunna resa till EU.
Slutligen vill jag upprepa mitt tack till föredraganden och alla mina kolleger för ett utmärkt samarbete under de senaste åren och gratulera Henrik Lax till hans betänkande.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gemenskapskodexen om viseringar innehåller förfaranden och villkor för utfärdande av Schengenviseringar till medlemsstaterna och bidrar till att harmonisera de befintliga bestämmelserna om beslut att avslå, förlänga eller återkalla dessa viseringar.
Det är viktigt att en medlemsstat som inte har något eget konsulat i ett tredjeland företräds av andra medlemsstater som har diplomatiska eller konsulära representationer i tredjelandet i fråga. I kodexen måste man ta hänsyn till bilaterala avtal som gemenskapen har ingått, särskilt med länder som berörs av EU:s grannskaps- och partnerskapspolitik, i syfte att underlätta behandlingen av viseringsansökningar och tillämpa förenklade förfaranden.
Jag tror inte att medlemsstaternas rätt att samarbeta med kommersiella mellanhänder kommer att vara till någon större hjälp när det gäller att förenkla förfarandena för att behandla viseringsansökningar. Skälet är att de som söker visum enligt kodexen måste inställa sig personligen när de gör sin första ansökan, så att deras biometriska uppgifter kan registreras. Det finns också en möjlighet att de som söker Schengenviseringar kallas in för utfrågning.
Syftet med Schengenviseringskodexen är att Europeiska unionen ska visa en enad front utåt, att de sökande ska behandlas lika och att tydliga kriterier för undantag och regler för ett antal tredjeländer ska fastställas. I det sammanhanget vill jag påminna er om att EU måste göra sitt yttersta för att se till att dess medlemsstater behandlas lika av tredjeländer som bara tillämpar undantag från viseringsskyldigheten för vissa medlemsstater. Vi kan helt enkelt inte ha första och andra klassens EU-medborgare i samband med resor till Australien och Förenta staterna till exempel.
Jacques Barrot
kommissionens vice ordförande. - (FR) Herr talman! Jag vill säga till Marian-Jean Marinescu att jag självfallet arbetar för att trygga ömsesidighet i förhållande till tredjeländer och att min resa till Washington nyligen delvis hade med det att göra.
I övrigt är jag mycket nöjd, för jag anser att Henrik Lax har gjort ett mycket gott arbete och att han har belönats med en mycket stor uppslutning. Jag vill tillägga att vi självfallet också har en strategi för att göra det lättare att få viseringar från ett antal länder, och jag har stora förhoppningar om denna strategis utveckling i syfte att underlätta utfärdandet av viseringar så mycket som möjligt, i synnerhet för unga människor från tredjeländer, för jag anser att det ligger i vårt intresse att underlätta för ungdomar att komma till EU.
Tack för denna positiva inställning, som har gjort det möjligt för oss att komma överens om den här texten och därigenom ge viseringspolitiken en ny kvalitet som kommer att uppskattas mycket.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag, den 2 april 2009.
