Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (debatt)
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är en debatt om den muntliga frågan till kommissionen om uppföljningen av Europaparlamentets resolution kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (Lévaibetänkandet av Giuseppe Gargani för utskottet för rättsliga frågor - B6-0381/2007).
Cristian Dumitrescu  
författare. - (FR) Herr talman! Mina damer och herrar! Den 13 mars 2007 antog Europaparlamentet vid parlamentssammanträdet en resolution om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet.
I denna resolution uppmanade parlamentet kommissionen att klargöra att 2005 års rekommendation endast gällde försäljning av musikaliska verk på nätet, och att snarast möjligt - efter nära samråd med de berörda parterna - lägga fram ett förslag om ett flexibelt ramdirektiv som parlamentet och rådet skulle anta med medbeslutandeförfarandet, i syfte att reglera den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter när det gäller gränsöverskridande musiktjänster på nätet, och samtidigt beakta den digitala tidsålderns särskilda karaktär och skydda den europeiska kulturella mångfalden.
Parlamentet betonade också att det föreslagna direktivet inte på något sätt fick underminera konkurrenskraften hos de kreativa företagen, effektiviteten hos de tjänster som tillhandahålls av kollektiva rättighetsförvaltare eller konkurrenskraften hos användarföretag - i synnerhet små rättighetsinnehavare och användare - och att det å ena sidan bör garantera rättighetshavarna ett effektivt skydd och lika behandling, att de berörda föreskrifterna får en konkret, avgörande och lämplig effekt, betona bruket av alternativ tvistlösning, garantera en demokratisk, öppen och ansvarig styrning av kollektiva rättighetsförvaltare, främja kreativitet och kulturell mångfald, tillåta endast rättvis och kontrollerad konkurrens utan geografiska begränsningar, men med nödvändiga och passande kvalitativa kriterier, ta hänsyn till användarnas och marknadens intressen, tillfredsställa de framtida behoven för en Internetmarknad och främja utvecklingen av lagliga musiktjänster på nätet.
I dag frågar Europaparlamentet kommissionen vilka åtgärder den har vidtagit för att uppfylla förväntningarna i denna resolution.
Joe Borg
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka Europaparlamentet för det intresse det har visat för gränsöverskridande hantering av musikrättigheter och rekommendationen om nätmusik 2005. Syftet med kommissionens rekommendation om musik på nätet 2005 var att låta musikmarknaden i Europa utvecklas i den digitala miljön. Meningen var att skapa en ram inom vilken den bästa nya modellen för licensiering på nätet kan utvecklas genom överenskommelser mellan aktörerna på marknaden. På så sätt borde författare, kompositörer och musikutgivare få sin rättmätiga del av distributionen av sina verk på nätet.
I rekommendationen föreskrivs inte någon speciell licensieringsmodell för EU och tolkningen av principerna överlåts till marknaden. Exakt två år efter det att rekommendationen antogs utvärderar kommissionen hur licensförfarandena på nätet har utvecklats i den europeiska musikbranschen. Intressenterna inbjöds att kommentera framväxande licensieringstrender senast den 1 juli 2007. Kommissionen fick in 88 svar från berörda parter, såsom rättighetsförvaltande organisationer, författare, musikskapare och musikanvändare i medlemsstaterna. Arbetet med att granska dessa pågår fortfarande. Först efter att ha gjort en grundlig undersökning kommer kommissionen att ta ställning till fortsatta politiska åtgärder i fråga om rättighetsförvaltande organisationers verksamhet på nätet. Det material som hittills har analyserats visar att de flesta intressenter inte tycker att det behövs något ramdirektiv och föredrar marknadsbaserade lösningar framför lagstiftning.
På frågan om 2005 års rekommendation begränsar sig till nätförsäljning av vissa inspelningar vill kommissionen svara att principerna om öppenhet och styrelsesätt i rekommendationen inte bör begränsa sig till nätförsäljning av musik utan tillämpas på all verksamhet som rättighetsförvaltande organisationer bedriver.
Avslutningsvis är nätmarknaden för musik fortfarande stadd i ständig förändring, och det är för tidigt att lagstifta om en viss licensieringsmodell. Kommissionen kommer att bevaka utvecklingen och rapportera tillbaka till parlamentet och rådet enligt vad som sägs i rekommendationen. Eventuell uppföljning som blir nödvändig kommer att samordnas nära med Europaparlamentet och rådet.
Manolis Mavrommatis
för PPE-DE-gruppen. - (EL) Herr talman! Den 13 mars 2007 antog Europaparlamentet en resolution om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt.
I sin resolution uppmanade parlamentet kommissionen att omgående lägga fram ett förslag till ett ramdirektiv som reglerar kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter för lagliga musiktjänster på nätet. Parlamentet uppmanade också kommissionen att klargöra att 2005 års rekommendation på detta område endast gäller försäljning av musikverk på nätet.
Kan kommissionen uppdatera parlamentet när det gäller de åtgärder som den hittills har vidtagit som svar på parlamentets krav?
Kan kommissionen informera parlamentet om huruvida den följer samma riktlinjer och instruktioner som ordförande Barroso utfärdade för en enhetlig, demokratisk och snabb utveckling av ett enat Europa? När kommer kommissionen att respektera parlamentets förfarandemässiga bestämmelser och den ståndpunkt som antogs av merparten av dess 785 ledamöter?
I resolutionen av den 13 mars återspeglas Europaparlamentets tydliga ståndpunkt om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt. Kommissionens rekommendation var det första steget mot en framtida konvergens av de olika metoderna i de 27 medlemsstaterna. För utskottet för kultur och utbildning förespråkade jag själv i mitt yttrande till det behöriga utskottet vikten av att garantera lika behandling av alla rättighetshavare, oavsett om de är upphovsmän, kompositörer, utgivare, skivproducenter eller artister.
Med andra ord är detta en fråga som rör miljontals rättighetshavare i hela Europa. Situationen i dag för tjänster på nätet anses inte vara effektiv nog, varken för rättighetsanvändarna eller för rättighetshavarna. Vi har alla alltså arbetat för att lägga fram de förslag för kommissionen och rådet som vi tror skulle leda till en förändring till det bättre för den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt.
Det nära samarbetet mellan rättighetsförvaltare måste bevaras till förmån för alla parter. Piratkopiering förblir det största problemet för musikindustrin i dag. Tre av skälen till att piratkopiering sprids internationellt är de tekniska metoderna med olaglig kopiering till en låg kostnad, ogynnsamma ekonomiska förhållanden och Internets utbredning.
Vi måste alla komma ihåg att spridningen av piratkopieringen av musik har störst inverkan på små länder där musikindustrin främst är lokal och regional. Mer specifikt medför piratkopiering att den lagliga musikmarknaden minskar och att den lagliga försäljningen sjunker och påverkar därför livskraften hos den nationella musikinspelningsindustrin.
Piratkopiering medför förvisso förluster för kompositörer och låtskrivare, men det berövar också staten inkomstskatt och moms. Kampen mot piratkopiering måste därför införlivas i kommissionens ursprungliga mål i det eventuella lagstiftningsförslaget om kollektiv förvaltning av upphovsrätt.
Jag vill därför uppmana kommissionen att vidta åtgärder snarast möjligt, uppfylla parlamentets krav och lägga fram ett förslag till ramdirektiv i syfte att reglera den kollektiva gränsöverskridande förvaltningen av upphovsrätt.
Som jag alltid har sagt är musik till sist inte en vara, och det är allas vår plikt att skydda och stärka kreativiteten i Europa. Ett direktiv som med all sannolikhet inte kommer att träda i kraft förrän 2010 är en katastrof för miljontals artister inom EU.
Katalin Lévai
för PSE-gruppen. - (HU) Tack så mycket. Jag vill betona att detta handlar om ett utomordentligt viktigt område, eftersom intäkterna från varor och tjänster som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter står för 5-7 procent av EU:s BNP. Det visar på vikten av att sådana rättigheter förvaltas korrekt.
Europeiska kommissionen antog liksom ni vet år 2005 en rekommendation om gränsöverskridande förvaltning av lagliga musiktjänster på nätet. Vid den tidpunkten beskrev kommissionsledamot McCreevy rekommendationen som ”ett 'icke-bindande instrument' avsett att ge marknaden en chans att gå i rätt riktning”.
Rekommendationen har långtgående konsekvenser för upphovsrättsmarknaden och de stora aktörerna på marknaden agerar redan utifrån den. Rekommendationen går uppenbart längre än till att bara tolka och komplettera de befintliga reglerna och dess inverkan uppvisar alla särdrag som utmärker ett fullständigt lagstiftningsinitiativ.
Vid den tidpunkten rotade sig en hel del farhågor i samband med rekommendationen, däribland för att den skulle leda till en kontrollerbar konkurrens och att marknadskrafterna skulle koncentreras till ett fåtal stora förvaltningsorganisationer och att monopol skulle skapas. Det är just därför som jag ansåg att jag borde göra en rekommendation i ett initiativbetänkande om att marknaden för musik på nätet borde regleras på ett annat sätt.
Trots detta berövade rekommendationen - som kommissionen antog - Europaparlamentet och medlemsstaterna möjligheten till ett verkligt inflytande i fråga om de förändringar som påverkar konkurrensen och den kulturella mångfalden i Europa.
Just därför har jag kunnat vinna hela parlamentets och alla de politiska partiernas stöd för mitt betänkande, till förmån för att införa en beslutstriangel, så att parlamentet inte kan utelämnas ur lagstiftningen på ett så viktigt område och jag har rekommenderat att kommissionen ska utarbeta ett ramdirektiv.
Detta rekommenderade direktiv måste enligt min mening uppfylla följande krav: det måste garantera rättighetshavarna ett effektivt skydd och lika behandling. Det måste grundas på solidaritet mellan rättighetshavare och på en adekvat och lämplig balans inom kollektiva rättighetsförvaltare. Det måste föreskriva demokratisk, öppen och ansvarsfull styrning av kollektiva rättighetsförvaltare, bland annat genom införande av miniminormer vad avser organisatoriska strukturer, öppenhet, representation, upphovsrättsliga spridningsregler och redovisning.
Fullständig insyn i kollektiva rättighetsförvaltare måste garanteras. Kreativitet och kulturell mångfald måste främjas. Rättvis och kontrollerad konkurrens utan geografiska begränsningar kan tillåtas, men med nödvändiga och passande kvalitativa kriterier för den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och bibehållandet av rättigheternas värde.
Användarna måste förses med en hög rättssäkerhet och tillgängligheten till det globala utbudet måste bibehållas. Vi, eller jag, ber er därför att fundera på om ett direktiv vore nödvändigt för att reglera detta viktiga område.
Manuel Medina Ortega
(ES) Herr talman! Kommissionsledamot Borgs svar på frågan från Cristian Dumitrescu gör mig oroad: kommissionsledamoten talade om att överlämna frågan till marknaden. Men vad är det vi talar om?
Vi talar om rättigheter som har utvecklats under tvåhundra år: skapares, upphovsmäns, kompositörers och artisters rättigheter. Och nu sägs det att dessa rättigheter ska regleras av marknaden: av vilken marknad? Tjuvarnas marknad, marknaden med personer som har berövat producenter och skapare sina immateriella rättigheter genom att använda nya kommunikationsmedel? Vilka typer av rättigheter talar vi om?
Rättigheter regleras av offentliga organ, särskilt inom EU där vi har institutioner, nämligen kommissionen, rådet och parlamentet: kommissionen med sin initiativrätt, rådet och parlamentet genom medbeslutandeförfarandet.
Jag tycker att det nu verkar vara dags att följa en väg som kommer att leda till att immateriella rättigheter kommer att försvinna. Och om immateriella rättigheter försvinner kommer intellektuellt skapande också att försvinna.
Några av de visa män och kvinnor som talar till oss i dag om fördelarna med informationssamhället säger att ja, kompositörer och upphovsmän kan vandra gatorna fram och ge konserter som på medeltiden. Ska vi reducera våra upphovsmän till medeltida gycklare som får spela mitt i gatan med en mössa på marken i hopp om att någon ska ge dem allmosor?
Jag anser att tiden nu är inne för EU-institutionerna att kraftfullt reagera för att försvara denna europeiska tradition, eftersom dess politiska andemening är mycket viktig och avgörande för bevarandet av den intellektuella kreativiteten. Endast genom författarsällskap och den kollektiva förvaltningen av sådana organisationer, kan immateriella rättigheter och skapandet av immaterialrätt i dag försvaras, just nu, mot de verkliga tjuvarna i form av tv- och radioföretag som använder intellektuellt skapande för sitt eget bästa.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Herr talman! Svaret på kommissionens rekommendation om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt för lagliga musiktjänster på nätet gavs i parlamentets resolution i form av att ett ramdirektiv borde införas för att reglera denna fråga. Kommissionen utförde dock inte det nödvändiga och omfattande samråd med aktörerna som krävdes, däribland med parlamentet, vilket var en överträdelse av de demokratiska förfarandena. Det är helt oacceptabelt att ignorera den institutionella triangeln och i stället tillämpa den så kallade icke-bindande lagstiftningsmetoden utan samråd på förhand och utan att formellt göra parlamentet och rådet delaktiga i frågan.
Denna rekommendation, som i praktiken syftar till att skapa större frihet för upphovsrättinnehavare att välja kollektiv förvaltningsorganisation, skulle ha långtgående konsekvenser för upphovsrätten och relaterade marknader och skulle utgöra ett potentiellt hot inte bara för konkurrensreglerna utan också för den kulturella mångfalden. Följaktligen skulle makten över marknaden koncentreras till ett fåtal av de största organisationerna som sedan skulle kunna kringgå nätverket med bilaterala avtal och utfärda licenser för hela EU-marknaden.
Det är värt att komma ihåg att ungefär 5-7 procent av EU:s BNP kommer från försäljningen av varor eller tjänster som skyddas genom upphovsrätt och liknande lagar. Detta visar i ännu högre grad hur viktigt det är med en korrekt förvaltning av de berörda rättigheterna, samt hur viktigt behovet av att stärka deras position i den nuvarande digitala tidsåldern är. Samtidigt som vi respekterar konkurrensprinciperna borde vi undvika att minska kompositörernas inkomster, och samtidigt ge användare av musikaliska verk en EU-omfattande licens som fungerar som framtidens nya affärsmodeller. Med detta i åtanke borde kommissionen snarast möjligt lägga fram ett förslag till ett lämpligt instrument som skulle vara rättsligt bindande för organisationer som verkar på detta område.
Joe Borg
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Först och främst vill jag tacka alla ledamöter som har yttrat sig för deras kommentarer, som jag självfallet ska vidarebefordra till min kollega kommissionsledamot Charlie McCreevy.
Om jag får beröra några av de punkter som togs upp: när det gäller behovet av lagstiftning vill jag säga att kommissionens rekommendation om licensiering av nätmusik 2005 redan har lett till stora framsteg på marknaden. Genom rekommendationen fick rättighetsförvaltande organisationer i Europa ett incitament att upprätta licensplattformar som omfattar hela EU och gör deras repertoar tillgänglig för musikbutiker på nätet i hela Europa.
Låt mig ta tre relevanta exempel. De brittiska och tyska företagen har upprättat en plattform för EU-licensiering av EMI:s repertoar, CELAS. De brittiska och spanska företagen samarbetar om en plattform som ska hantera den engelsk-spanska repertoaren på EU-nivå, och de franska och spanska företagen har tillkännagett en gemensam licensieringsplattform som ger tillgång till den fransk-spanska repertoaren i hela EU. Under dessa omständigheter anser inte kommissionen att det behövs några förtida lagstiftningsingripanden.
Jag vill också säga att kommissionens rekommendation om nätlicensiering från 2005 redan har lett till stora framsteg på marknaden. Genom rekommendationen uppmuntrades rättighetsförvaltande organisationer i Europa att upprätta licensieringsplattformar som omfattar hela EU och gör deras repertoar tillgänglig för musikbutiker på nätet i hela Europa. Jag hänvisar till de tre exempel som jag nämnde nyss. Enbart CELAS är ett samriskföretag som faktiskt kan licensiera omkring 25 procent av alla musikaliska verk för en europeisk musikhandlare på nätet, såsom iTunes, Sonys CONNECT eller eMusic, genom en enda transaktion.
När det gäller kulturell mångfald vill jag säga att vår rekommendation inte är till nackdel för den kulturella mångfalden. Det finns tydliga tecken på att de nya plattformarna för engelsk-amerikansk, fransk eller spansk musik är öppna plattformar. Dessa plattformar kan inkludera andra musikutgivares repertoarer eller befintliga företags hela repertoarer.
Nationella rättighetsförvaltande organisationer kommer inte att försvinna. Upphovsmännen kommer fortfarande att vara medlemmar i lokala rättighetsförvaltande organisationer och intäkterna kommer att fördelas genom rättighetsförvaltande organisationer som är anslutna till de nya licensieringsplattformarna.
När det gäller utfärdandet av rättigheter vill jag understryka att det inte finns någon anledning att tro att denna multiterritoriella licensieringsmodell är dålig för vare sig den kulturella mångfalden eller artisternas rättigheter, utan den är bra för rättighetsinnehavarna, som får mer pengar än med den gamla territoriella modellen. Kulturell mångfald och artisters rättigheter handlar också om att ge upphovsmännen mer pengar så att de kan fortsätta att skapa.
Låt mig säga en sista sak. Kommissionen uppmuntrar aktivt framväxten av en egen licensieringsmarknad för musik på nätet. Därför kommer kommissionen noga att bevaka utvecklingen på denna framväxande marknad och överväga de frågor som tas upp i Lévaibetänkandet från den 5 mars 2007.
Om vi till exempel mellan nu och 2010 ser att monopolistiska licensieringsstrukturer dyker upp på Internet, att den tillgängliga repertoaren på Internet inte avspeglar EU:s kulturella mångfald och att marknaden ensam inte tillhandahåller de licensieringsstrukturer i EU som lämpar sig för Internet-eran, då kommer kommissionen att överväga lämpliga alternativa sätt att nå dessa mål.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum torsdagen den 29 november i Bryssel.
Skriftliga uttalanden (artikel 142)
Jacques Toubon  
skriftlig. - (FR) Syftet med Cristian Dumitrescus fråga är att påminna kommissionsledamoten om sina skyldigheter. Genom sin rekommendation från september 2005 och sitt beslut att ifrågasätta de kollektiva rättighetsförvaltarnas geografiska behörighet har kommissionen rubbat förhållandet mellan rättighetshavare och nationella kollektiva organisationer - och detta har skett utan några lagstiftningsåtgärder eller harmoniseringsåtgärder.
Kommissionen har genom en påstådd anpassning till den digitala miljön infört en förvirring i det europeiska systemet för upphovsrätt och närstående rättigheter. Det har i sin tur främjat en koncentration och en formatbaserad strategi, till nackdel för artisterna och till fördel för industriidkarna och andra ekonomiska aktörer.
Kommissionen måste omgående sluta upp med att inleda lösryckta initiativ utan att noggrant bedöma deras inverkan. Den måste utvärdera situationen inom alla konstnärliga och kulturella sektorer tillsammans med alla aktörer och anta en omfattande policy som återspeglar den kulturella mångfaldens behov, såväl som Europas värderingar och Lissabonstrategins mål som bygger på kunskaps- och innovationsekonomin. Den måste slutligen lägga fram sammanhängande utkast till direktiv för parlamentet och rådet som respekterar de principer som jag nämnt.
