Eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tila Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen hiljattain tekemän päätöksen jälkeen (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana keskustelu eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tilasta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen hiljattain tekemän päätöksen jälkeen.
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 21. tammikuuta antamassa päätöksessä asiasta M.S.S. vs. Kreikka ja Belgia osoitetaan selkeästi, että EU:n on pikaisesti perustettava yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä ja että meidän on tuettava jäsenvaltioita, jotta ne voivat täyttää velvollisuutensa tarjota asianmukaista kansainvälistä suojelua.
Komissio on aina todennut, että yhteisön säännöstön soveltamisessa (Dublin-asetus on tärkeä elementti turvapaikkoja koskevaa nykyistä yhteisön säännöstöä) jäsenvaltioita ei koskaan vapauteta velvollisuudesta varmistaa perusoikeuksien suojelu. Euroopan unionin tuomioistuin muistutti tästä periaatteesta päätöksessään.
Päätös ei vaikuta Dublin-järjestelmän toiminnan taustalla oleviin periaatteisiin. On oltava selkeä järjestelmä, jonka pohjalta tunnistetaan, mikä jäsenvaltio on asioista vastuussa, tutkitaan turvapaikkahakemus, taataan todellinen mahdollisuus päästä osaksi menettelyjä, joilla määritetään pakolaisasema, sekä ehkäistään turvapaikkamenettelyjen väärinkäyttö useiden hakemusten muodossa.
Komission tekemä Dublin-järjestelmän arviointi on kuitenkin osoittanut, että parannuksia on mahdollista tehdä. Jo vuonna 2008 komissio ehdotti tarkistettua Dublin-asetusta tunnistettujen puutteiden korjaamiseen. Sen pyrkimyksenä oli lisätä sekä kyseessä olevien turvapaikanhakijoiden suojelustandardeja että Dublin-järjestelmän tehokkuuden tasoa jäsenvaltioiden edun mukaisesti.
Suhtaudun myönteisesti Euroopan parlamentin vahvaan tukeen komission esityksille, ja kehotan neuvostoa ja Euroopan parlamenttia työskentelemään yhdessä sellaisen tasapainoisen kompromissin saavuttamiseksi, jonka ansiosta saadaan aikaan parannettu Dublin II -asetus.
Tällaiseen kompromissiin olisi sisällyttävä myös hätämekanismi siirtojen keskeyttämistä varten viimeisenä vaihtoehtona poikkeustilanteissa sekä tilanteessa, jossa turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityistä painetta. Sillä tarjotaan yhteinen ja kokonaisvaltainen ratkaisu tapauksiin, joita käsitellään nykyään harkinnanvaraisesti, jotta voitaisiin lisätä luottamusta ja aitoa tukea Dublin-kumppanien välillä.
Komissio on ollut tietoinen Kreikan turvapaikkajärjestelmän puutteista. Sitä koettelee poikkeuksellinen paine, joka johtuu eri ryhmistä koostuvista suurista muuttovirroista sen alueella sekä asianmukaisen kansallisen turvapaikkajärjestelmän puuttumisesta. Olemme jo ryhtyneet toimiin niiden arvioimiseksi.
Komissio aloitti rikkomismenettelyn Kreikkaa vastaan marraskuussa 2009, ja se esitti huolensa useista EU:n lainsäädännön säädöksistä. Kreikka on itse sitoutunut uudistamaan turvapaikkajärjestelmäänsä, joka perustuu komissiolle viime vuoden elokuussa esiteltyyn toimintasuunnitelmaan, jossa on laadittu välittömät ja pitkän aikavälin toimet. Siitä lähtien Kreikassa on tehty merkittäviä lainsäädännöllisiä uudistuksia.
Samaan aikaan komissio on sitoutunut huomattaviin toimiin tukeakseen Kreikkaa yhdessä jäsenvaltioiden, UNHCR:n ja EU:n virastojen kanssa. Tähän tukeen kuuluu merkittävä taloudellinen ja käytännön apu kansallisen turvapaikkajärjestelmän uudistamiseksi, rajojen ja palauttamisten hallinta sekä nykyistä tehokkaampi EU:n varojen käyttö muuttoliikkeen hallitsemiseksi sekä parempi yhteistyö rajavaltioiden, erityisesti Turkin kanssa.
Haluan päättää puheenvuoroni muistuttamalla, että Euroopan unionin perustuu ihmisarvon kunnioitukseen, vapauteen, demokratiaan, tasa-arvoon, oikeusvaltion periaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen liittyviin arvoihin. Turvapaikka on yksi niistä ihmisoikeuksista, joita Euroopan unioni on sitoutunut kunnioittamaan ja edistämään. Komissio on vahvasti sitoutunut tekemään työtä oikeudenmukaisen, tehokkaan ja suojeluun suuntautuneen yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomiseksi. Tämä on paras tapa säilyttää yhdessä ihmisoikeudet yhtenä tärkeistä pilareista vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alalla.
Manfred Weber
PPE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Malmström, turvapaikkapolitiikka on hyvin ajankohtainen aihe, kuten olemme hiljattain huomanneet Lampedusan ja Kreikan tapauksessa. Tämä aihe huolestuttaa Euroopan kansalaisia. Meidän pitäisi olla ylpeitä siitä, mitä olemme saavuttaneet Euroopassa, kuten yhteiset standardit, turvapaikkahakemusten asianmukainen käsittely sekä tapamme huolehtia lapsista ja perheistä. Meidän pitäisi olla ylpeitä tästä kaikesta. Eurooppa on alue, joka tarjoaa apua ja kumppanuutta ihmisille, jotka kärsivät vainosta kaikkialla maailmassa. Ratkaiseva tekijä ei ole se, mitä kirjoitamme paperille parlamentin valiokunnissa, komissiossa ja neuvostossa, vaan se, mitä tosielämässä todella tapahtuu. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on hiljattain antanut Belgialle ja Kreikalle tuomion siitä, että ne eivät ole panneet nykyistä lainsäädäntöä täytäntöön eivätkä noudattaneet sitä. Näin ollen on selvää, että täytäntöönpanoprosessi ei toimi.
Pyytäisin komissiota saamaan aikaan nopeampia tuloksia sen nykyisten toimintasuunnitelmien ohella. Meidän on kyettävä toteuttamaan ja panemaan täytäntöön tärkeät standardit nykyistä nopeammin Euroopan unionissa. Kreikan erityistapauksesta haluan korostaa, että meillä on raja, joka on turvattu molemmilta puolilta. Olen pettynyt siihen, miten uusi kumppanimme Turkki on käyttäytynyt tässä asiassa. Olemme allekirjoittaneet takaisinottosopimuksen Turkin kanssa, joka vaatii, että se voi tehdä paljon vähemmän kuin sen olisi tehtävä, jos se olisi Euroopan unionin jäsen. Näin ollen meidän pitäisi olettaa Turkin tekevän paljon enemmän tällä alalla kuin se nyt tekee.
Kukaan ei kiistele yhteisvastuustamme. Haluamme antaa käytännön apua Euroopan pakolaisrahaston ja Frontexin muodossa, ja molemmat koskevat Kreikkaa, jonne on jo tarjottu apua, sekä Lampedusaa Italiassa. Euroopan yhteisvastuuta ei nyt kyseenalaisteta. Sitä tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan.
Stavros Lambrinidis
Arvoisa puhemies, kuten tuomioistuimen päätös on osoittanut, olemme kaikki Dublin II -asetuksen loukussa. Vastuun epätasaisen jakamisen seurauksena jäsenvaltiot ovat keskustelleet siitä, kuka on vastuussa, ja valituksia on esitetty edestakaisin jo vuosia, ja epäonniset pakolaiset ovat jääneet näiden keskelle loukkuun.
Viime aikoina 90 prosenttia Euroopassa olevista maahanmuuttajista ja turvapaikanhakijoista on saapunut Kreikan kautta. Nyt paine on Algerian tapauksessa siirtynyt Italialle. Miten kauan tietyt tahot aikovat esittää, että tämä on Kreikan, Italian, Maltan tai Kyproksen ongelma? Meidän rajamme ovat Euroopan rajoja. Kehityspolitiikkamme, ulkopolitiikkamme tai pikemmin sen puute ovat Euroopan asioita.
Kotimaani on hiljattain saavuttanut valtavia edistysaskelia turvapaikkatilanteen parantamiseksi Euroopan komission vankan tuen avulla. On selvää, että tämä ei kuitenkaan riitä. Dublin-asetuksella on tehtävä loppu näistä massapalautuksista ensimmäiseen jäsenvaltioon. Jäsenvaltioiden välille on luotava kunnollinen ja perustavanlaatuinen yhteisvastuu. Tätä parlamentti on peräänkuuluttanut. On tullut aika, jolloin eräiden neuvoston jäsenien on lakattava esittämästä Pontius Pilatusta ja pesemästä käsiään.
Cecilia Wikström
Arvoisa puhemies, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksessä tehdään selväksi, että Belgia ja Kreikka ovat rikkoneet ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelusta annetun yleissopimuksen 3 ja 13 artiklaa. Näin ollen molemmat maat ovat syyllisiä afganistanilaisen turvapaikanhakijan epäinhimilliseen ja nöyryyttävään kohteluun, kun hänet siirrettiin Belgiasta Kreikkaan. Valitettavasti tämä tapaus ei ole mitenkään harvinaislaatuinen. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätös on kuitenkin ennakkotapaus ja siten tärkeä.
Dublin II -asetuksen tarkistamista koskevan mietinnön esittelijänä suhtaudun myönteisesti tähän päätökseen. Se osoittaa tarvittavan selkeästi, että kaikkien jäsenvaltioiden on lopetettava siirtämästä ihmisiä Kreikkaan niin kauan kuin tilanne sellainen kuin se nyt on. Se osoittaa myös sen, että tarvitaan Euroopan laajuista yhteisvastuuta. Mikäli haluamme vakavasti ottaen luoda yhteisen turvapaikkajärjestelmän vuoteen 2012 mennessä, meidän on jaettava vastuu ja autettava toisiamme.
Haluaisin kysyä komissiolta, muuttaako tämä päätös komission näkemystä Dublin-järjestelmästä yhteisen turvapaikkajärjestelmän kulmakivenä. Lisäksi haluaisin tietää, onko komissiolla mahdollisuus tutustua tilastoihin, joista selviää, mihin jäsenvaltiot perustavat siirtopäätöksensä. On tärkeää, että vältämme tämänkaltaisten tapausten toistumisen.
Parlamentilla on selkeä kanta Dublin-asetuksesta, ja odotamme nyt kärsimättömästi sitä, että voimme aloittaa neuvottelut. Painopisteemme ovat pidätykseen liittyvä kysymys, yhteisvastuumekanismi, alaikäisten oikeudet ja oikeussuojaa koskevat tiukemmat määräykset. Arvoisa komission jäsen Malmström, odotan kovin vastaustanne ja erinomaisen yhteistyömme jatkamista.
Judith Sargentini
Arvoisa puhemies, kysymykseni kuuluu: mitä teemme nyt, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (ECHR) on todennut, että meidän ei pidä enää lähettää enempää turvapaikanhakijoita takaisin Kreikkaan. Kotimaani Alankomaiden oikeusministeri esitti ratkaisun. Hän sanoi, että ryhdymme pikaisiin toimiin auttaaksemme Kreikkaa seuraamaan rajojaan tiukemmin, perustamaan turvapaikkajärjestelmän, ja sitten voimme vain lähettää kaikki Dublin-hakijat takaisin Kreikkaan. Se ei tietenkään viime kädessä ole mikään ratkaisu.
Tämä johtuu siitä, että kaikki osapuolet parlamentissa kautta koko poliittisen kirjon ovat todenneet, että meidän on sisällytettävä yhteisvastuulauseke Dublin-järjestelmään. Jos tätä ei tehdä, eteläisillä mailla on aina hankalampi tilanne kuin Pohjanmerellä sijaitsevassa kotimaassani, jonka rannoille ei rantaudu niin paljon pakolaisveneitä.
Arvoisa komission jäsen, Lampedusaan saapuvista maahanmuuttajavirroista voimme päätellä, että vaikka olisi mahdollista tehdä lujasti töitä rajojen valvomiseksi, sen lisäksi on oltava valmistautuneita odottamattomiin tapahtumiin. Oletteko yhtä mieltä Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän kanssa siitä, että Dublin-järjestelmä on nyt repaleinen ja että sen muuttamista aiotaan vauhdittaa jonkin verran? Oletteko samaa mieltä siitä, että sen minkä taakseen jättää sen edestään löytää ja että pohjoisten maiden on nyt pakko osoittaa yhteisvastuuta?
Haluaisin myös kuulla näkemyksenne Strasbourgin tuomioistuimen viime viikolla antamasta päätöksestä, jossa todetaan, että säännön 39 mukaisten tapausten, eli karkottamisen keskeytystä koskevien hakemusten, määrä on noussut 4 000 prosenttia viime vuonna, koska ihmiset näkevät, että Dublin-järjestelmä ei yksinkertaisesti toimi.
Viimeinen asia, jonka haluan sanoa, on se, että Maritime Support Services'n (M.S.S.) ja Belgian viranomaisten välisessä tapauksessa lopullinen tulos oli se, että Belgian viranomaiset olivat väärässä. Niiden piti maksaa suurin rahoitusvaade. Ne olivat leväperäisiä. Milloin voimme odottaa Dublin-järjestelmän muutoksia, jotta näitä ihmisiä ei enää pakoteta epäinhimillisiin oloihin?
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Barry Madlener
(NL) Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Sargentini, miksi en kuullut teidän toteavan, että nimenomaan Turkki käyttäytyy huonosti sallimalla kaikkien näiden ihmisten tulla Turkkiin alun alkaen? Miksi en kuullut teidän toteavan, että niin monet ihmiset, ihmiskauppiaat ja onnenonkijat käyttävät väärin Euroopan liian monimutkaista turvapaikkalainsäädäntöä vain sen vuoksi, että se on liian monimutkainen? Miksi ette puhu siitä mitään?
Judith Sargentini
(NL) Arvoisa puhemies, kiitos siitä, että annoitte minulle mahdollisuuden vastata tähän kysymykseen.
Mielestäni meidän olisi ensin heitettävä hirsi pois omasta silmästämme. Eurooppa on tehnyt omasta turvapaikkajärjestelmästään kaoottisen. Emme voi koskaan siirtää syytä toisten harteille niin kauan kuin jatkamme näin ja niin kauan kuin olemme haluttomia auttamaan Kreikkaa, jotta turvapaikanhakijat jättäisivät sen rauhaan lopullisesti, ja varmistamaan, että meillä kaikilla on yhdenmukainen menettely sen arvioimiseksi, onko joku aidosti poliittinen pakolainen.
Hyvä jäsen Madlener, olen kanssanne samaa mieltä siitä, että ihmiskauppiaat olisi pidätettävä ja että Turkin olisi luotava kelvollinen turvapaikkajärjestelmä, jossa tunnustetaan ne poliittiset pakolaiset, jotka eivät tule Euroopan unionista vaan muualta. Näin ollen pyrkisin ensin heittämään hirren pois omasta silmästä ja laittamaan omat asiamme kuntoon.
Timothy Kirkhope
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa komission jäsenelle, että on selvää, että tämä järjestelmä kariutunut. On selvää, että Euroopan unionin tuomioistuimet ja Euroopan unionin lainsäädäntö ovat ristiriidassa. Emme ole enää tilanteessa, jossa laki pannaan täytäntöön, vaan pikemmin sitä tulkitaan uudella tavalla.
Mielestäni Euroopan unioni on parhaiten valmistautunut maahanmuuton haasteiden kohtaamiseen vivahteikkaan mutta ei määräilevän järjestelmän, eikä entistä yhdenmukaisemman eurooppalaisen lainsäädännön tai Euroopan unionin tuomioistuimien moraalisten päätösten kautta. Se on parhaiten valmistautunut yhteisvastuun, yhteistyön ja hyvän viestinnän avulla eurooppalaisten naapurien kesken.
Meidän on oltava tietoisia siitä, että vaikka jokin taakka poistetaan yhdestä paikasta, sitä ei niin vain siirretä muualle. Totta kai meillä on velvollisuuksia muita EU:n jäsenvaltioita ja turvallisempaa ja vapaampaa elämää etsiviä ihmisiä kohtaan, mutta viimeaikaiset oikeuden päätökset viittaavat suurempiin ongelmiin, joita ovat Euroopan tuomioistuinten, Euroopan lainsäätäjien ja jäsenvaltioiden välinen suhde ja niiden omien rajojen valvonta.
Arvoisa komission jäsen, olisin kiinnostunut tietämään, miten komissio aikoo käsitellä näitä kysymyksiä pitkällä aikavälillä. Voisitteko varmistaa parlamentille, että emme päädy pelkästään laatimaan lisää EU:n laajuisia lakeja, jotka epäilemättä jossakin vaiheessa tulevaisuutta kumotaan Euroopan tuomioistuimien toimesta? Voitteko sen sijaan kertoa meille, miten voimme tehokkaasti tukea Kreikkaa ja muita jäsenvaltioita, jotka kamppailevat parhaillaan tällaisten taakkojen kanssa?
Cornelis de Jong
Arvoisa puhemies, aluksi haluan esittää kiitoksen sanan ja antaa tukeni komission jäsen Malmströmille. Viime viikolla hän kehotti perustellusti jäsenvaltioita ryhtymään koko turvapaikkapakettia koskeviin toimiin. Meillä ei todellakaan ole mitään ruokalistaa, josta valita.
Yhtäkkinen tunisialaispakolaisten virta on tuore todiste tästä. Italialla on kaikkein suurimmat vaikeudet pyrkiessään varmistamaan, että asianmukaisia vastaanotto- ja turvapaikkamenettelyjä noudatetaan. Jos muut jäsenvaltiot vain edelleen seisovat sivussa seuraamassa, on vain ajan kysymys, milloin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin päättää, että turvapaikka-anomusten siirto Italiaan olisi keskeytettävä, kuten itse asiassa Kreikan tapauksessa on toimittu.
Näin ollen on kaikkien etu, että kehitämme hätätilojen varalle menettelyn Dublin-järjestelmän puitteissa, kuten komissio onkin esittänyt, ja että laadimme pikaisesti vastaanottoa koskevia sitovia sopimuksia sekä korkealaatuisen turvapaikkamenettelyn.
Haluaisin kuulla komission jäseneltä, mitä mieltä hän on siitä, että asiasta vastaavat parlamentin jäsenet antaisivat hänelle lisätukea suostuttelemalla jäsenvaltioita ryhtymään näihin kipeästi tarvittaviin toimiin. Joka tapauksessa hän voi luottaa omaan sitoumukseeni.
Barry Madlener
(NL) Arvoisa puhemies, Alankomaiden on jälleen kerran selvitettävä Kreikan sotku. Ensinnäkin alankomaalaisten veronmaksajien oli maksettava miljardeja euroja tämän miltei konkurssikypsän maan pelastamiseksi, ja nyt vastuullemme on sälytetty 2 000 Kreikasta tulevaa turvapaikanhakijaa, joita ei saa lähettää takaisin.
Alankomaat ei halua näitä turvapaikanhakijoita. Alankomaat on kärsinyt tarpeeksi ja se kärsii edelleen massamaahanmuutosta ja epäonnistuneesta monikulttuurisesta kokeilusta. Alankomaat haluaa vähemmän maahanmuuttajia, joilla ei ole minkäänlaisia suunnitelmia, ja Euroopan on alettava soveltaa entistä tiukempaa maahanmuuttopolitiikkaa. Muutoin Euroopasta tulee lopulta Eurabia.
Kreikka on kuitenkin myös huonon naapurin, Turkin, uhri. Sen vuoksi Kreikan olisi rakennettava muuri pitääkseen poissa turkkilaiset siirtolaiset ja ne siirtolaiset, joiden Turkki sallii kulkea maansa alueen läpi. Meidän olisi tietenkin rangaistava Turkkia siitä, että se sallii laittomille maahanmuuttajille mahdollisuuden kulkea Kreikan läpi.
Totean lisäksi, että Euroopan turvapaikkalainsäädännön olisi oltava huomattavasti tiukempi. Olkaamme rehellisiä: turvapaikanhakijoista 99 prosenttia ei itse asiassa ole lainkaan turvapaikanhakijoita, vaan taloudellisen onnen etsijöitä, jotka käyttävät väärin turvapaikkalakejamme.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, jatkan keskustelua seuraavin olettamuksin: olemme nähneet levottomuudet Välimeren maissa ja Arabimaissa. Tiedämme, että monet näiden maiden kansalaisista toivovat löytävänsä paremman kohtalon Euroopassa. Tämä on jo arkipäivää, ja pelkään, että olettamuksesta, josta nyt puhun, muodostuu jälleen uusi arkipäiväinen asia.
Kansalaiset lähtevät kolmansista maista tullakseen Eurooppaan. He saapuvat Lampedusaan, ja olemme nähneet siellä syntyneet ongelmat. He pyrkivät myös pääsemään Kreikkaan Turkin kautta käyttämällä hyväkseen järjestelmää niin, ettei heidän tarvitse anoa viisumia, joka perustuu sopimuksiin, joita useat näistä kolmansista maista ovat tehneet Turkin kanssa. Toiset menevät Maltalle, jotkut ehkä Portugaliin ja Espanjaan. Sitten jotkut heistä anovat turvapaikkaa. On sanomattakin selvää, että jälleen kerran sovelletaan Dublin II -asetusta. Tiedämme, että vaikka jotkut turvapaikanhakijat tekevät sitten esittävät vetoomuksia näissä asioissa, jäsenvaltioiden tuomioistuimet antavat tuomioita, kuten tähän mennessä on tehty, ennen kuin edes saamme vietyä asian Euroopan unionin tuomioistuimen päätettäväksi. Älkäämme siis teeskennelkö muuta.
Sitten on toinenkin tilanne: jotkut pidätetään, eikä heille myönnetä turvapaikkaa. Jotta EU:n alueelle Turkin kautta tulevat henkilöt voidaan palauttaa Turkkiin takaisinottosopimuksen nojalla, tiedätte varmasti, että sen sopimuksen mukaan, josta komissio ilmoitti juuri neuvottelujen päätteeksi, meidän on odotettava ensin kaksi vuotta ennen kuin sopimusta sovelletaan ja niiden lisäksi kolme vuotta, joka on kolmansiin maihin sovellettava siirtymäkausi, eli yhteensä viisi vuotta. Toisin sanoen tuon ajanjakson aikana pidätettyjen henkilöiden on meitä nyt koettelevan kriisin vuoksi odotettava vuoteen 2016 tai 2017 saakka ennen kuin Turkki ottaa heidät takaisin.
Saanen todeta että tällaisella asioiden hoidolla Eurooppa ei mielestäni kykene hoitamaan tätä tehtävää tällä hetkellä.
Sylvie Guillaume
(FR) Arvoisa puhemies, mielestäni on aina hyödyllistä muistuttaa itseämme useista sitoumuksista ja erityisesti siitä, joka tehtiin 2008 Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen kautta. Siinä ilmoitettiin, että on aika ryhtyä uusiin aloitteisiin yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän käyttöönoton päätökseen saattamiseksi ja näin ollen varmistaa korkeatasoinen suojelu Euroopan unionissa.
Yli kaksi vuotta tämän lupauksen antamisesta komission esitykset ovat käsiteltävänä. Emme kuitenkaan voi olla huomaamatta, että tämän eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän ja yhdenmukaistamisprosessin puitteissa kuljetaan vaivoin kohti päivänvaloa.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen hiljattain antama päätös on mielestäni tärkeä käännekohta. On tietenkin selvää, että tilanteessa korostuvat Kreikan turvapaikkajärjestelmän epäonnistuminen, mutta lisäksi se välittää vahvan viestin aikana, jona Kreikka alkaa uudistaa turvapaikkajärjestelmäänsä ja ryhtyy samanaikaisesti uudentyyppisiin aloitteisiin.
Tämän erikoisen tilanteen ohella tämä päätös kyseenalaistaa kuitenkin yleisesti koko Euroopan turvapaikkajärjestelmän ja etenkin yhden sen keskeisistä osista eli Dublin-asetuksen ja sen tärkeimmät lähtökohdat eli jäsenvaltioiden vastaavat turvapaikkajärjestelmät unionissa. Päätös osoittaa, miten yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä on ristiriitaisesti saanut aikaan eräänlaista epäoikeudenmukaisuutta sekä turvapaikanhakijoita että jäsenvaltioita kohtaan.
Tämän päätöksen seurauksena nyt tarvitaan välittömästi selkeitä toimia. Sillä välin, kun Kreikassa valmistellaan toiminnallista turvapaikkajärjestelmää, jäsenvaltioiden on keskeytettävä turvapaikanhakijoiden palauttaminen Kreikkaan ja käytettävä asetuksen täysivaltaisuuslauseketta, joka sallii niiden ottaa vastuulleen hakemuksen tutkiminen.
Myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätös välittää signaalin kaikille osapuolille. Mielestäni tämän päätöksen olisi toimittava muutoksen käynnistäjänä etenkin Dublin-asetuksen yhdenmukaistamis- ja uudelleenlaatimisprosessissa.
Tässä on tietenkin ennen kaikkea kysymys mekanismista, jolla keskeytetään juuri mainitsemani siirrot, kuten komissio on ehdottanut. ECHR:n päätös tuo selvyyttä tähän mekanismiin sekä Euroopan sisäiseen yhteisvastuuseen. Kuten mainitsin, keskeytyksen pitäisi käynnistää uudelleen keskustelut keskeytysmekanismin tarpeesta sellaisin ehdoin, jotka on selkeästi määritelty.
Toinen asia on se, että tämän mekanismin ohella keskeytysjärjestelmän on toimittava myös painostuskeinona - tai ainakin toivon sen toimivan -, jotta neuvottelujen aikana tuettaisiin komission ehdottamia asetuksen tarkistuksia sekä muun muassa niitä, jotka tehty tästä välineestä annetuista takuista.
ECHR:n antaman keskeytyspäätöksen olisi annettava meille mahdollisuus pohtia sitä arkaluonteista tilannetta, johon turvapaikanhakijat ovat joutuneet. Sen myötä olisi myös oltava välttämätöntä ehdottaa vetoomusmekanismia sellaisten turvapaikanhakijoiden siirron keskeyttämiseksi, joista tehdään siirtopäätös Dublin-asetuksen soveltamisen perusteella.
Nyt monet varoitusvaloista ovat punaisia, ja ne kertovat meille, että on aika uudistaa tätä asetusta ja rakentaa todellinen yhteinen turvapaikkajärjestelmä, joka perustuu yhteisvastuuseen ja vastuuntuntoon.
Nadja Hirsch
(DE) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamasta päätöksestä. Tässä on viime kädessä kysymys Belgiasta, mutta se koskee jokaista Euroopan unionin jäsenvaltiota. Myös Saksa on päättänyt, ettei se enää lähetä turvapaikanhakijoita takaisin Kreikkaan.
Kuten kollegani ovat maininneet, meidän on kysyttävä itseltämme, haluammeko rakentaa muurit Euroopan ympärille vai haluammeko säilyttää ja kehittää turvapaikkaoikeuden, jota minä liberaalina tuen vahvasti. Tämä tarkoittaa kuitenkin myös sitä, että meidän on annettava jokaiselle turvapaikanhakijalle mahdollisuus asianmukaisesti organisoituun prosessiin. Meidän on ymmärrettävä, että on epäoikeudenmukaista, jos panemme eteläiset maat kantamaan koko tämän taakan yksin, ja se osoittaa myös yhteisvastuun puutetta. Maantieteellisen sijaintinsa vuoksi nämä maat ovat joutuneet yhä suurempien pakolaisvirtojen kohteeksi. Lampedusassa näin on tapahtunut Tunisian nykyisten tapahtumien vuoksi. Tämä on kuitenkin myös jatkuva tilanne, josta paikalliset turvapaikkaviranomaiset eivät kykene selviytymään.
Myös Kosovoa hiljattain koskenut vapauttaminen johti valtaviin turvapaikanhakijoiden virtaan kohti Saksaa vain muutama viikko sitten. Myös meillä oli se ongelma, että emme voineet alun perin käsitellä kaikkia hakemuksia kunnolla. Jos todella haluamme säilyttää tämän turvapaikkaoikeuden, meidän on rakennettava järjestelmä uudelleen varmistaaksemme, että se tarjoaa yhä vahvempaa yhteisvastuuta tulevaisuudessa. Dublin II -asetus ei voi enää toimia nykyisessä muodossaan.
Carmen Romero López
(ES) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, ihmisoikeustuomioistuimen päätöksessä mainittu Afganistanin kansalainen ei ollut maahanmuuttaja, eikä hän käyttänyt väärin järjestelmää, eikä hän ollut ihmiskaupan uhri. Tämän lisäksi häneen ei voitu soveltaa Geneven sopimusta, koska häntä ei vainottu. Hän oli turvapaikanhakija, joten hänelle olisi kuulunut toissijainen suojeluasema ja kansainvälinen suojeluasema. Päätös on näin ollen tärkeä, koska se on ennakkopäätös.
Montako ihmistä saattaa odottaa päätöksiä siitä, että he ovat vedonneet kielteisiä turvapaikkahakemuksia vastaan? Montako ihmistä voisi vaatia korvausta menettelyjen viivästymisen vuoksi? Mitä tapahtuisi, jos ihmisoikeustuomioistuin olisi tehnyt jäsenvaltioita vastaan yli tuhat päätöstä? Mitä tapahtuisi Euroopan maineelle?
Voimmeko edelleen pitää itseämme perusoikeuksien puolustajina, jos kohtelemme sotaa pakenevia turvapaikanhakijoita huonommin kuin jos he olisivat rikollisia?
Arvoisa komission jäsen, turvapaikanhakijat voivat olla odottamassa asian käsittelyä vastaanottokeskuksissa jopa seitsemän kuukautta ilman prosessuaalisia oikeuksia, jos he ovat pakolaisia tai heille on annettu toissijainen suojeluasema. Onko tämä inhimillistä?
Hyvä jäsen Weber, turvapaikkapakettia on seisotettu liian pitkään, eikä yhteistä turvapaikkajärjestelmää ole olemassa. Kaikissa jäsenvaltioissa ei myöskään sovelleta samoja menettelyitä. Nyt ilmenee yhteisvastuun puutetta, mikä on tämän kokemamme tilanteen syy.
Afganistanin kansalaiselle maksettiin korvausta aineettomasta vahingosta, mutta tämä ei tapahtunut Dublin-asetuksen perusteella. Mutta miten paljon korvausta voidaan maksaa aineettomista vahingoista sotaa pakeneville, jotka kulkevat vuosikausia edestakaisin eri leirien välillä? Olemme väsyneet keskustelemaan väärinkäytöstä ja ihmiskauppiaista. Onko mahdollista, että haluamme katsoa toiseen suuntaan ja kieltää sellaisen tilanteen olemassaolo, jonka pyrimme kieltämään yhä vain uudelleen? Dublin-asetusta voi totta kai parannella, mutta sen lisäksi on tehtävä paljon enemmän. Arvoisa komission jäsen, tämä on kiireellinen asia.
Simon Busuttil
(MT) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin tuomioistuimen päätös ei ole niinkään tuomio Belgiaa tai Kreikkaa vastaan, vaan pikemmin se on tuomio Dublin-asetusta vastaan, koska juuri Dublin-asetus antoi Belgialle mahdollisuuden siirtää Afganistanin kansalainen takaisin Kreikkaan. Tämä ei ole oikeudenmukaista. Ei ole oikeudenmukaista, että rajavaltiot ottavat harteilleen koko taakan yksin, koska jos olemme rehellisiä, rajavaltioiden tehtävänä ei ole toimia poliiseina tai rajavartijoina koko muun Euroopan unionin puolesta.
Sen vuoksi on todettava, että Euroopan unionin tuomioistuimen antaman päätöksen seurauksena nyt on selvää, että kun eurooppalainen maa siirtää turvapaikanhakijan takaisin toiseen Euroopan maahan, joka on valtavan paineen alaisena, toiminta on vastoin Euroopan ihmisoikeusyleissopimusta.
Esimerkiksi Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jo alkaneet tunnustaa tämän tosiasian ja keskeyttäneet siirrot. Dublin-asetusta on kuitenkin nyt muutettava viipymättä.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Arvoisa puhemies, tunnen tarvetta käyttää puheenvuoron tämänpäiväisessä istunnossa, koska Kyproksen kysymystä ja maahanmuutto-ongelmaamme ei ole otettu esiin.
Kypros on pieni valtio, jossa on asukkaita puoli miljoonaa, ja sinne saapuu päivittäin maahanmuuttajia, jotka ylittävät vihreän linjan miehitetyiltä alueilta, ja heitä on päivässä 30-50, kun valtiossa on asukkaita puoli miljoonaa.
Meillä ei ole vastaanottokeskuksia turvapaikanhakijoille. Tästä seuraa se, että jos heidän hakemuksensa hylätään, emme voi viime kädessä lähettää heitä takaisin siihen maahan, josta he tulivat. He tulevat maahan miehitettyjen alueiden kautta, useimmat tuhoavat henkilöpaperinsa ja yleisesti ottaen nämä maahanmuuttajat jäävät saarelle.
Gesine Meissner
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Malmström, me emme todellakaan tarvitse muureja turvapaikkaongelman ratkaisemiseksi. Täällä tehtiin ehdotus muurin rakentamisesta, minkä vuoksi halusin pitää puheenvuoron. Kuka tahansa, joka sanoo jotakin tämän kaltaista, ei ole todellakaan ymmärtänyt Euroopan arvoja.
Meidän mielestämme tässä on kysymys vain perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien suojelusta. Ihmisistä, jotka ovat paenneet maastaan ja etsineet turvapaikkaa Euroopasta mistä tahansa syystä, tai ihmisistä, jotka ovat vapaaehtoisesti nousseet ylikuormitettuun laivaan ja vaarantaneet henkensä, emme voi sanoa, että haluamme lähettää heidät takaisin ennen kuin he ovat edes saapuneet. Tarvitsemme näitä ihmisiä varten järkeviä turvapaikkaprosesseja, jotka toimivat kunnolla. Emme voi jättää yksin tämän ongelman kanssa niitä Euroopan eteläisiä maita, jonne näitä ihmisiä saapuu. Olen täysin samaa mieltä kollegani jäsen Hirschin kanssa tästä asiasta.
Toisesta näkökulmasta totean, että on väärin sanoa, että haluamme kaikkien näiden ihmisten jäävän Euroopan ulkopuolelle ja ettemme halua ottaa heitä vastaan. Euroopassa tapahtuu väestörakenteen muutoksia ja tulevaisuudessa tarvitsemme integraatiota ja myös turvapaikanhakijoita, jotka haluavat jäädä tänne. Tämä ei ole vain kysymys inhimillisyydestä vaan myös terveestä järjestä. Sen vuoksi meidän on kehitettävä nopeasti ratkaisuja tähän ongelmaan.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antaman päätöksen mukaan Kreikan turvapaikkajärjestelmä on epäinhimillinen. Tämä johtuu siitä, että Kreikassa lopullisen päätöksen tekeminen saattaa kestää viisi vuotta. Nämä menettelyt kestävät kuitenkin koko Euroopassa kauan, koska ihmiset valehtelevat, henkilöpapereita poltetaan tai väärennetään, päätöksistä ei piitata ja turvapaikkajärjestelmää käytetään yksinkertaisesti hyväksi ja väärin. Tämä on totta etenkin silloin, kun turvapaikan tarpeeseen ei ole mitään todellista syytä, ja sen jälkeen, kun prosessi on kestänyt vuosia, hakija voi yhtäkkiä vaatia oleskeluoikeutta humanitaarisista syistä.
Kun otetaan huomioon EU:n epäonnistunut turvapaikkajärjestelmä, meidän on viimeinkin oltava rehellisiä ja myönnettävä, että EU ei voi hyväksyä taloudellisista syistä kaikkialta muualta maailmasta maahan tulevia etenkään silloin, kun samanaikaisesti käytetään miljardeja euroja kehitysapuun ja demokratian tukemiseen maissa, joista nämä ihmiset tulevat.
Meidän on vihdoin laadittava selkeä turvapaikkaoikeutta koskeva määritelmä, jolla on yhteys Geneven sopimukseen, jotta taloudellisesta maahanmuutosta tulisi loppu. Sen on sisällettävä myös turvapaikanhakijoita koskeva velvollisuus tehdä yhteistyötä tämän menettelyn yhteydessä. Näin poistetaan oikeudellinen perusta humanitaarisin perustein tehtäviltä petoksilta.
Salvatore Iacolino
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, viisumivelvollisuuden asteittainen poistaminen ja toisaalta maahanmuuttovirtojen äskettäinen lisääntyminen tarkoittavat sitä, että turvapaikkapaketti on todella otettava painopisteeksi neuvostossa. Jos tämä aloite saa komission tuen, sillä olisi myönteinen vaikutus, sillä säädeltäisiin monimutkaista asiaa ja luotaisiin yhtenäinen strategia, jolla toimeenpannaan tänään keskustelumme aiheena oleva päätös. Sen lisäksi se tarjoaa tilaisuuden välttää sellaiset siirrot, joista olemme tänään keskustelleet.
Kannatamme tietenkin ihmisoikeuksien puolustamista, mutta tähän on tietenkin liitettävä vaatimus siitä, että edellytykset tarkistetaan tiukasti. Arvoisa komission jäsen, koska tilanteesta on tullut kestämätön, meidän on nyt ryhdyttävä laatimaan eräitä myönteisiä sääntöjä ja selkeää sääntelykehystä. Tämä on tärkeä askel, joka voidaan avullanne lähettää neuvoston arvioitavaksi kohtuullisessa ajassa, olen siitä varma.
Nathalie Griesbeck
(FR) Arvoisa puhemies, esitän kysymykseni hyvin lyhyesti, koska keskustelu on ollut hyvin intensiivinen, ja minulla on eräitä äärimmäisiä tekijöitä lukuun ottamatta se tunne, että meillä on samat huolenaiheet.
Haluan kysyä komission jäseneltä, miten hän aikoo vastata siihen mullistavaan ajatukseen muurin rakentamisesta Turkin ja Kreikan välillä, vaikka tämä voidaan selittää kyseisen maan kohtaamalla vahvalla painostuksella ja vaikka jotkut jäsenet ovat todenneet, että vastaanottokeskuksiin päätyvät joutuvat elämään erityisen vaikeissa oloissa.
Jäsenvaltiot ovat toki vapaita tekemään omat rakennussuunnitelmansa ja jopa rakentamaan muurin, vaikka se onkin epärealistinen suunnitelma, mutta meitä eurooppalaisia koskee erityisen vahvasti sekä jaksottaisesti se, mitä tapahtuu Lampedusassa ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten yhteydessä sekä rakenteellisesti eteläisten maiden tilanteessa.
Nyt on siis tullut aika tarkistaa pikaisesti Dublin-asetus, jotta voimme kantaa yhteisesti vastuun näistä tilanteista koko Euroopassa osoittamalla yhteisvastuuta ja inhimillisyyttä. Kykenemme tekemään tämän ainoastaan laatimalla aito Euroopan laajuinen turvapaikkalaki, ja tämä asia on kiireellisempi kuin koskaan.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, ne arvot, joille Euroopan unioni on perustettu, eli ihmisarvot ja perusoikeudet, eivät voi olla keskustelun aihe. Euroopan unionin tuomioistuimen päätös vaatii pikaista pohdintaa sekä nopeaa ja tehokasta toimintaa. Tämä päätös edellyttää yhtenäisen strategian ja yhteisen sitoumuksen kehittämistä, määrittelyä ja täytäntöönpanoa. Turvapaikkamenettelyt on käsiteltävä välittömästi ja parhaalla mahdollisella tavalla.
Eurooppa ei voi kuitenkaan hylätä niitä rajavaltioita, jotka joutuvat nyt selvittämään katastrofaalista maahanmuuttoa, joka ei koske pelkästään niitä vaan siten myös koko Eurooppaa. Rajavaltiot eivät voi yksin kantaa koko vastuuta kustannuksista ja turvapaikkahakemusten käsittelyyn tarvittavasta organisoinnista, mihin tarvitaan yleensä paljon aikaa sekä pitkiä ja huolellisia arvioita. Näiden ajanjaksojen ja huolellisten arviointien ei pidä vaikuttaa maahanmuuttajien ihmisarvoon, jota on joka tapauksessa aina suojeltava.
Cecilia Malmström
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia keskusteluun osallistuneita. Päätös on hyvin mielenkiintoinen, mutta se ei täysin heikennä Dublin-järjestelmää sellaisena kuin se on nyt. Tämä toimii enemmän tai vähemmän, ja päätöksestä riippuen se velvoittaa jäsenvaltioita varmistamaan, että perusoikeuksia kunnioitetaan. Tästä huolimatta siinä korostetaan eräitä tärkeitä asioita, ja sen vuoksi meidän on uudistettava Dublinin sopimusta, ja meidän on myös paranneltava sitä.
Sen vuoksi komissio on ehdottanut parannuksia, ja olen hyvin iloinen kuullessani, että teette työtä näiden asioiden parissa ja että myös te näette tarpeen perustaa jonkinlainen hätämekanismi tässä yhteydessä. Annamme teille täyden tukemme tässä asiassa.
Meidän on myös vauhditettava työtämme yhteisen turvapaikkajärjestelmän perustamiseksi. Useimmat ihmiset ovat täällä olleet samaa mieltä asiasta, ja olen hyvin kiitollinen siitä työstä, jota teette. Paras tapa saavuttaa tämä tavoite on jatkaa työtä, julkaista raportteja sekä kannustaa neuvosta aloittamaan neuvottelut.
Jäsenvaltioiden välillä on nyt liian monia eroja, eikä sellainen ole kestävää. Yhteisessä unionissa ja yhteisillä arvoilla sekä kansainvälisten standardien ja sopimusten yhteisellä soveltamisella ei voi olla sellaisia eroja kuin nyt on. Ihmisiä on kohdeltava hyvin. Meidän on varmistettava, että kaikkein haavoittuvaisimpia ihmisiä suojellaan. Tarvitsemme tehokkaan järjestelmän, jotta ihmisiä ei pidetä vastaanottokeskuksissa kuukausia, joskus jopa vuosia. Tämä on hyvin tuskallista yksittäiselle ihmiselle, ja se tulee myös hyvin kalliiksi yhteiskunnalle. Meidän on parannettava sitä. Toistan, että voin vain kannustaa teitä ja neuvostoa jatkaa työskentelyä tämän parissa.
Kreikassa komissio tekee paljon työtä maan auttamiseksi. Kreikan hallitus tekee työtä toimintasuunnitelmansa parissa. Se on hyvin kunnianhimoinen suunnitelma, mutta alusta asti on ollut selvää, että tätä ei voida ratkaista yhdessä viikonlopussa. Meillä on paljon pitkäaikaisia ongelmia. Olemme valmiit tarjoamaan tukeamme, ja se, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat Frontexin operaatioon ja mutta ovat lisäksi tarjonneet erilaista apua - taloudellista tukea tai teknistä asiantuntemusta, tulkkeja, hallinnollista tukea - on osoitus siitä, että Euroopassa on todellista yhteisvastuuta.
Meidän on autettava Kreikkaa, koska Kreikka on kovan paineen alla, ja se on myös Euroopan laajuinen haaste. Kreikalla on tietenkin päävastuu. Se on tehnyt paljon, mutta sen on saatava aikaan vielä enemmän. En ole vakuuttunut siitä, että aita tai muuri olisi ratkaisu, koska on paljon muita uudistuksia, jotka ovat paljon tärkeämpiä. Teemme työtä myös EASOn eli Vallettassa toimivan uuden turvapaikka-asioiden tukivirasto kanssa. Teemme työtä myös UNHCR:n kanssa.
Turkki on viime aikoina osoittanut olevansa rakentava ja yhteistyöhaluinen. Olemme viimeistelleet neuvottelut takaisinottosopimuksesta kahdeksan vuoden jälkeen. Toivon, että jäsenvaltiot hyväksyvät sen, kun niillä on seuraava neuvoston kokous ensi viikolla.
Jäsen Wikström kyseli minulta luvuista, joista totean, että minulla olevat vuosia 2009 ja 2010 koskevat luvut osoittavat, että tuolloin jäsenvaltiot esittivät Kreikalle 16 328 pyyntöä kantaa vastuu maahanmuuttajista tai ottaa heidät takaisin. Tästä määrästä hyväksyttiin 12 638 (77 prosenttia). Tästä huolimatta jäsenvaltiot toteuttivat vain 2 251 näistä siirroista, eli hieman alle 14 prosenttia.
Haluaisin kiittää teitä jälleen siitä tuesta, jota annatte työllemme, jota yritämme tehdä turvapaikkapaketin parissa. Lainsäädäntötoimia käsitellään parhaillaan. Jatkakaamme työtä yhdessä, komissio, parlamentti ja neuvosto, jotta saamme asiat valmiiksi mahdollisimman pian, jotta meillä olisi vihdoin yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
