Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana kyselytunti.
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä (B6-0445/2006).
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Määräenemmistöpäätökset vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta sekä maahanmuuttoa koskevissa asioissa
Euroopan perustuslakisopimuksen voimaantulon viivästymisen ja tulevan uuden laajentumisen vuoksi on odotettavissa, että yksimielisten päätösten aikaansaaminen on entistä vaikeampaa. Voiko neuvosto näin ollen edistää tarvittavien lainsäädäntömuutosten tekemistä, jotta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttamista tai ainakin maahanmuuttoa - jolla alalla tarvitaan viipymättä uusia linjauksia - koskevat päätökset voitaisiin tehdä määräenemmistöllä?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, viime kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi puheenjohtajavaltio Suomea tarkastelemaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa mahdollisuuksia parantaa päätöksentekoa ja toimintaa nykyisten perussopimusten pohjalta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla. Komissio on esittänyt useita tätä koskevia ehdotuksia tiedonannossaan "Haagin ohjelman täytäntöönpano: tulevat toimet". Ehdotukset ovat käsiteltävinä neuvostossa ja Eurooppa-neuvoston odotetaan palaavan niihin joulukuisessa kokouksessaan.
Merkittävin päätöksentekoprosessin parantamiseen liittyvä komission ehdotus koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklassa määrätyn siirtymälausekkeen eli niin sanotun passerellen käyttöä. Se toisi poliisiyhteistyön ja rikosoikeuden EY-sopimuksen puitteisiin. Ehdotuksesta keskusteltiin oikeus- ja sisäministereiden epävirallisessa kokouksessa nyt syyskuussa, mutta sille ei saatu unionin perussopimuksen 42 artiklassa vaadittua yksimielistä tukea. Puheenjohtajavaltio antaa asiasta selvityksen Eurooppa-neuvostolle joulukuussa.
Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään lisäksi kiinnittämään huomiota siihen, että neuvosto antoi 22. joulukuuta 2004 päätöksen yhteispäätösmenettelyn soveltamisesta tietyillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan neljänteen osastoon kuuluvilla aloilla, joita ovat perustamissopimuksen 62 artiklan 1 kohdassa, 2 kohdan a alakohdassa ja 3 kohdassa sekä 63 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, jotka koskevat esimerkiksi sisärajatarkastusten poistamista, tarkastuksia ulkorajoilla, matkustamisen edellytyksiä, taakan jakoa pakolaisasioissa, laitonta maahantuloa ja laitonta oleskelua.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, uskon, että annoitte minulle tiedot, jotka teillä on tällä hetkellä. Haluaisin vain tähdentää yhtä asiaa eli maahanmuuttoa.
Tällä hetkellä haluamme luoda suuret yhteisön markkinat, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen. Teoreettisesti on ulkorajoja ja sisärajoja, mutta ulkorajat ovat erilaisia eri valtioissa. Jos neuvostossa ei voida tehdä tällä alalla päätöksiä, joiden avulla voitaisiin säädellä maahanmuuttoa yhtenäisesti kaikkialla Euroopan unionissa, on näin ollen mahdotonta luoda suuria yhteisön markkinoita.
Oletteko sitä mieltä, että joulukuussa pidettävässä neuvoston kokouksessa on mahdollista edistyä edes tässä asiassa, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan unionin maahanmuuttopolitiikkaan liittyvät päätökset voidaan tehdä määräenemmistöllä mainitsemanne passarellen mukaisesti eikä edellyttämällä yksimielisyyttä?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, puheenjohtajavaltion tavoitteena on nimenomaan vahvistaa unionin johdonmukaista ja kattavaa maahanmuuttopolitiikkaa, joka pitää sisällään sekä laillisen että laittoman maahanmuuton. On hyvä todeta myös se, että EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan 2 kohdan toinen luetelmakohta antaa neuvostolle mahdollisuuden päättää yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan, että lailliseen maahanmuuttoon sovellettaisiin yhteispäätösmenettelyä.
Richard Corbett
(EN) Voiko neuvoston puheenjohtaja vahvistaa, että nämä ovat asioita, joiden osalta Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia koskee perustamissopimukseen liitetty erityinen pöytäkirja, jonka mukaisesti nämä kaksi valtiota voivat halutessaan joko soveltaa tai jättää soveltamatta mahdollisesti hyväksyttäviä toimia?
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kun otetaan tämä asia huomioon, oletteko samaa mieltä siitä, että on aivan kohtuutonta, että jotkut näissä maissa vastustavat määräenemmistömenettelyyn siirtymistä sillä perusteella, että maat menettäisivät kansallisen itsemääräämisoikeutensa? Joka tapauksessahan nämä maat voisivat halutessaan joko soveltaa tai jättää soveltamatta toimia, joten olisi aivan kohtuutonta estää tällainen päätös näillä perusteilla.
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, neuvoston edustajana en halua ottaa kantaa jäsenvaltioiden sisäisiin keskusteluihin. Totean vain, että tämän passerellen eli siirtymälausekkeen käyttö edellyttää neuvoston jäsenvaltioiden yksimielistä päätöstä, mutta toistaiseksi tätä yksimielisyyttä ei ole vielä löytynyt. Tämän kysymyksen tarkastelua kuitenkin jatketaan, koska oikeus- ja sisäasioiden alalla tapahtuva yhteistyö on juuri sen alueen yhteistyötä, jossa eurooppalaiset kansalaiset odottavat ja toivovat unionilta tehokkaita toimia.
DanutBudreikait
- (LT) Arvoisa ministeri, minulla on maahanmuuttoa koskeva kysymys. Euroopan komissio on esittänyt vihreä kirjan, jossa käsitellään taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavaa EU:n strategiaa. Tiedämme kaikki, että tässä tapauksessa on kyse pääasiallisesti juuri taloudellisista syistä tapahtuvasta maahanmuutosta. Vihreässä kirjassa todetaan, että maahantulo on asia, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämän vuoksi haluaisin selvittää, rikkooko keskustelu määräenemmistömenettelyyn siirtymisestä tässä tapauksessa toissijaisuusperiaatetta.
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, siirtymisestä määräenemmistöpäätöksentekoon päätetään luonnollisesti Euroopan unionin perussopimusten mahdollistamalta pohjalta. Silloin on kysymys asioista, joissa unionilla on toimivalta ja viittaan nyt edelliseen kysymykseen antamaani vastaukseen siltä osin, että yksimielisyyttä ei ole toistaiseksi löytynyt.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Ihmisarvoisen työn tarjoamista kaikille koskevan toimintaohjelman edistäminen
Puheenjohtajavaltio Suomi mainitsee työohjelmaansa koskevissa lausunnoissaan, että se jatkaa keskustelua globalisaation sosiaalisista ulottuvuuksista Euroopan komission tiedonannon lopullinen) "Ihmisarvoista työtä kaikille" pohjalta.
Mitä konkreettisia toimia neuvosto on suunnitellut globalisaation aiheuttamiin haasteisiin vastaamiseksi?
Millä tavoin ihmisarvoista työtä koskevan toimintaohjelman edistäminen on liitetty näihin toimiin, kun otetaan huomioon, että Euroopan unioni voi myötävaikuttaa sen täytäntöönpanoon?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, puheenjohtajavaltio Suomi esitteli syyskuussa ehdotuksen neuvoston päätelmiksi ihmisarvoisesta työstä. Ehdotusta on nyt käsitelty kolmessa neuvoston valmistelevassa elimessä, joissa käsitellään sosiaaliasioita, kauppaan liittyviä kysymyksiä ja kehitysyhteistyöhön liittyviä kysymyksiä, sillä ihmisarvoinen työ on tärkeä tekijä kaikilla näillä kolmella politiikan alalla.
Neuvoston odotetaan antavan päätelmät joulukuussa. Puheenjohtajavaltion esittelemässä päätelmäehdotuksessa käsitellään useita aiheita kysyjän tarkoittaman ihmisarvoista työtä koskevan komission tiedonannon pohjalta. Sen lisäksi, että on tehty ehdotus neuvoston päätelmiksi ihmisarvoisesta työstä, neuvosto on käyttänyt Suomen puheenjohtajakaudella runsaasti aikaa ja tehnyt paljon työtä myös Euroopan parlamentissa tarkastellun Euroopan globalisaatiorahastoa koskevan ehdotuksen osalta. Suomi toivoo, että asia saadaan päätökseen mahdollisimman pian, jotta rahastolla voitaisiin auttaa niitä työntekijöitä, jotka joutuvat kohtaamaan globalisaation kielteiset vaikutukset.
Työllisyys-, sosiaali- ja terveysministereiden epävirallisessa neuvoston kokouksessa Helsingissä 6.-8. heinäkuuta ministerit keskustelivat siitä, kuinka tuottavuutta voidaan parantaa kehittämällä työelämän laatua. He korostivat muun muassa ihmisarvoisen työn ja työn tuottavuuden kasvukierrettä.
Kuudennessa ASEM-huippukokouksessa Helsingissä 10. ja 11. syyskuuta valtionpäämiehet tunnustivat tarpeen vahvistaa globalisaation sosiaalista ulottuvuutta ja korostivat sitä, että tuottava työ, ihmisarvoinen työ, kaikkien työntekijöiden oikeudet, sosiaaliturva ja työmarkkinoiden vuoropuhelu, ovat kestävän sosio-ekonomisen kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeitä. "Ihmisarvoista työtä kaikille" oli myös YK:n talous- ja sosiaalineuvoston kokouksen korkean tason osuuden pääteemana 3.-5. heinäkuuta 2006. Lisäksi komissio järjestää ihmisarvoista työtä koskevan konferenssin Brysselissä 4.-5. joulukuuta.
Ihmisarvoista työtä koskevaan toimintaohjelmaan kuuluu vapaasti valittu tuottava työ ja työelämän oikeuksien kunnioittaminen, ja se kattaa työelämän perusnormit, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, sosiaaliturvan sekä sukupuolten tasa-arvon. Ohjelman laajuus antaa EU:n toimielimille, erityisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäätäjinä mahdollisuuden tarkastella ja kannustaa toimielimiä tarkastelemaan ihmisarvoisen työn kokonaisuutta sekä Euroopan sisällä että Euroopan kauppa- ja kehitysyhteistyösuhteissa kolmansien maiden kanssa.
Globalisaation sosiaalinen ulottuvuus ja ihmisarvoinen työ ovat EU:n painopisteteemoja unionin pyrkimyksissä kehityspoliittiseen johdonmukaisuuteen. Kun Euroopan kehitysrahaston varoja jaetaan, on syytä kiinnittää erityistä huomiota useisiin kysymyksiin, joihin kuuluu myös ihmisarvoinen työ. Eräät globalisaation haasteisiin liittyvät näkökohdat olivat myös Lahdessa lokakuussa pidetyn sosiaaliasioita käsitelleen epävirallisen kolmikantahuippukokouksen esityslistalla.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän neuvoston puheenjohtajaa vastauksesta. Haluaisin lisäksi kysyä, onko ihmisarvoista työtä koskevaa toimintaohjelmaa varten varattu varoja ja onko neuvosto päässyt yksimielisyyteen tällaisesta rahoituksesta.
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, tämän rahoituksen osalta ei ymmärtääkseni ole vielä tehty päätöksiä, ja tietysti parlamentti tärkeän budjettivallan käyttäjänä pystyy myös vaikuttamaan siihen, mihin yhteisiä varoja suunnataan.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Koska keskustelemme tänään globalisaation haasteista, kysymykseni koskee Euroopan globalisaatiorahastoa, uutta vuotuista rahastoamme, uutta rahoitusvälinettämme, jonka avulla pyritään vastaamaan globalisaation haasteisiin. Pystyykö neuvosto panemaan tämän rahaston täytäntöön mahdollisimman nopeasti eli vuonna 2007?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, pyrimme tekemään päätökset globalisaatiorahastosta mahdollisimman pian, mutta tiukimmat keskustelut ovat koskeneet sen keskeisiä toimintaperiaatteita, eli niitä tilanteita koskevia kriteereitä, joissa rahasto voi puuttua peliin, ja sitä, millaisia määriä rahaston tukea myönnetään.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: EU:n ja Intian vapaakauppasopimus
Euroopan parlamentin päätöslauselma talous- ja kauppasuhteista Euroopan unionin ja Intian välillä (P6_TA(2006)0388) 28. syyskuuta 2006 ylitsevuotavan tuen kaikilta parlamentin poliittisilta puolueilta. Päätöslauselmassa tehdään selväksi, että vaikka monenvälisyydestä ei peräännytä, sopimus ei sulje pois kahdenvälistä WTO+ -järjestelyä, joka menee pidemmälle kuin pienin yhteinen nimittäjä, jonka WTO-sopimus voisi nyt tarjota. Onko neuvosto yhtä mieltä siitä, että ainoastaan strategisten kumppanuuksien suuremman avoimuuden kautta EU ja Intia saavuttavat yhteiset tavoitteemme 2000-luvun ehdot sanelevilla aloilla, joita ovat teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu, palvelujen ja investointien vapaat markkinat ja tehokkaat kaupan suojaamisvälineet? Mikä on neuvoston mielipide päätöslauselmasta? Varsinkin mikä on sen näkemys suosituksestaan EU:n ja Intian vapaakauppasopimukseksi? Mikä oli Helsingissä pidetyssä EU:n ja Intian huippukokouksessa aiheesta käytyjen keskustelujen sisältö?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, neuvosto on pannut merkille Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n ja Intian kauppa- ja taloussuhteista.
Helsingissä 13. lokakuuta pidetyssä EU:n ja Intian seitsemännessä huippukokouksessa tarkasteltiin osapuolten välisiä kauppa- ja taloussuhteita. Huippukokouksessa tarkasteltiin erityisesti EU:n ja Intian kauppaa käsittelevän korkean tason työryhmän raporttia. Työryhmä perustettiin vuoden 2005 huippukokouksessa tutkimaan, miten kahdenvälistä kauppaa ja investointisuhteita voidaan syventää ja laajentaa.
Työryhmä suositteli, että kehitetään laaja kauppakumppanuus neuvottelemalla laaja-alainen kauppa- ja investointisopimus. Työryhmä katsoi myös, että merkittävä ja kattava sopimus hyödyttää merkittävästi sekä EU:ta että Intiaa. Työryhmä suositteli, että tulevat neuvottelut käsittävät raportissa esitetyt alat, kuten tavaroiden ja palveluiden kaupan, investoinnit, kaupan edistämisen, julkiset hankinnat, tekniset määräykset, teollis- ja tekijänoikeudet ja maantieteelliset merkinnät, kilpailupolitiikan ja riitojenratkaisun.
Huippukokouksessa tästä asiasta käydyt keskustelut olivat rakentavia ja työryhmän työtä tukevia. EU:n ja Intian huippukokouksessa suhtauduttiin myönteisesti työryhmän työhön ja kannatettiin ehdotusta tulevasta laaja-alaisesta kauppa- ja investointisopimuksesta. Huippukokouksessa katsottiin, että kummankin osapuolen olisi edistettävä neuvottelujen aloittamista tällaisesta sopimuksesta. Kumpikin osapuoli käy parhaillaan sisäisiä keskusteluja asiasta. Huippukokouksessa vahvistettiin myös kummankin osapuolen sitoumus ja sitoutuminen strategiseen kumppanuuteen ja tiiviiseen yhteistyöhön, joka on auttanut lujittamaan EU:n ja Intian suhteita.
Sajjad Karim
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, juuri viime viikolla Intian kauppa- ja teollisuusministeri Kamal Nath kertoi minulle, että hänen mielestään kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatimani mietintö oli hyvin hyödyllinen ja että hän pystyi lainaamaan sitä neuvotteluissa.
Intian kanssa tehtävä vapaakauppasopimus on selvästi tärkeä osa komission jäsenen Mandelsonin kauppapoliittisessa katsauksessaan esittämää globaalia Eurooppaa koskevaa strategiaa. Se on selkeä strategia kahdenvälisten kauppasopimusten tekemiseksi kehittyvien talouksien kanssa etenkin Aasiassa. Mitä mieltä neuvosto on tästä uudesta strategiasta? Entä ovatko tällaiset kahdenväliset sopimukset neuvoston mielestä paras mekanismi, jolla voidaan edistää kasvua ja kilpailukykyä Euroopan unionissa? Entä miten tämä sopii yhteen sen kanssa, että olemme sitoutuneet monenvälisiin Dohan neuvotteluihin?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, neuvosto on juuri eilen pidetyssä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston kokouksessa hyväksynyt tätä Global Europe -tiedonantoa koskevat päätelmät. Neuvostollakin on se näkemys, että kahdenväliset sopimusjärjestelyt ovat omiaan täydentämään tätä multilateraalista WTO-pohjaista kauppajärjestelmää. Joten ne eivät ole toisiaan poissulkevia, vaan toisiaan täydentäviä. Ja se on yksi syy siihen, että unioni on aktivoitumassa myös kahdenvälisten kauppasopimusten neuvottelemisessa.
Parlamentin tuki EU:n ja Intian väliselle sopimukselle on luonnollisesti tärkeä, mutta neuvoston sisällä on vielä käynnissä sisäinen pohdinta tästä mandaatista.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Ulkoasioiden neuvoston kokous 15. syyskuuta 2006
Koska avoimuus on kiitettävästi puheenjohtajavaltio Suomen tavoitteena, voiko puheenjohtajavaltio ilmoittaa niiden jäsenvaltioiden nimet, jotka 15. syyskuuta 2006 pidetyssä yleisten asioiden ja ulkoasioiden neuvoston kokouksessa estivät CIA:n laittomia toimia koskevan virallisen päätelmän muotoilemisen sen johdosta, että presidentti Bush oli 6. syyskuuta 2006 myöntänyt CIA:n salaisten vankiloiden olemassaolon?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, neuvosto käsitteli kysymystä CIA:n salaisista pidätyskeskuksista 15. syyskuuta pidetyssä kokouksessa. Jäsenvaltioiden ministerit toistivat olevansa sitoutuneita torjumaan tehokkaasti terrorismia kaikkien käytettävissä olevien laillisten keinojen ja välineiden avulla.
Terrorismi itsessään on uhka oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvalle arvojärjestelmälle. Neuvostossa toistettiin, että terrorismin torjunnassa on kunnioitettava ihmisoikeuksia ja noudatettava humanitaarisia normeja. Niinpä jäsenvaltioiden edustajat panivat merkille Yhdysvaltojen hallinnon ilmoituksen siitä, että kaikkia vankeja aiotaan kohdella Geneven yleissopimuksen määräysten mukaisesti, sekä vakuutukset siitä, että Punaisen Ristin kansainvälinen komitea pääsee käymään vankien luona.
Sellaisten salaisten pidätyskeskusten olemassaolo, joissa vangittuja henkilöitä pidetään oikeudellisessa tyhjiössä, ei ole kansainvälisen humanitaarisen oikeuden eikä kansainvälisen rikosoikeuden mukaista. Jäsenvaltioiden ministerit totesivat aikovansa jatkaa Yhdysvaltojen kanssa käytävää vuoropuhelua, jossa keskitytään ihmisoikeuksien kunnioittamisen takaamiseen myös terrorismin torjunnassa. Tätä vuoropuhelua on jo jatkettu. Edellä esittämäni neuvoston kokouksessa vahvasti esille nousseet näkökannat ilmenevät kokouksesta annetussa tiedotteessa.
Sajjad Karim 
kysymyksen laatijan sijainen. - (EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, sananne rauhoittavat minua jossain määrin. Olen kuitenkin edelleen hyvin huolissani monesta asiasta, jotka ovat saattaneet tapahtua tai jotka eivät ole todella tapahtuneet. Tosiasiat on selvitettävä.
Italialaisessa L'Unità-sanomalehdessä julkaistun artikkelin mukaan Condoleezza Rice kävi suorasukaisia keskusteluja EU:n ministereiden kanssa 7. joulukuuta 2005 järjestetyillä päivällisillä, joissa keskusteltiin CIA:n vankikuljetuksista ja laittomasta vankien säilyttämisestä. Haluaisin tietää, onko tällaiset päivälliset todella järjestetty. Jos on, niin ketkä olivat paikalla? Keskusteltiinko siellä CIA:n vankikuljetuksista ja laittomasta vankien säilyttämisestä? Jos, niin mitä sanottiin?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, tällaista päivällistä, johon kysyjä viittaa, ei ole toteutettu ainakaan puheenjohtajavaltion johdolla. Meillä ei ole tietoa siitä, millaisia päivällisiä Euroopan unionin jäsenvaltiot omissa ulkosuhteissaan järjestävät, eikä meillä ole mahdollisuutta kommentoida sitä.
Sophia in 't Veld
(EN) Anteeksi, mutta olen aivan yllättynyt siitä, mitä sanotte, koska mielestäni ette ole vastannut kumpaankaan kysymykseen, ellei saamani käsitys sitten johdu tulkkauksesta.
Ette vastannut ensimmäiseen kysymykseen, joka esitettiin teille kirjallisena. Viittasitte 7. joulukuuta 2005 järjestettyihin päivällisiin kuin kyse olisi jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen kahdenvälisistä suhteista. Mikäli ymmärsin oikein, kyse oli kokouksesta, jossa olivat edustettuina kaikkien jäsenvaltioiden hallitukset ja Yhdysvallat, ja käsittääkseni myös Javier Solana ja Gijs de Vries olivat läsnä. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, mielestäni tällä välin on paljastunut aika monia seikkoja laittomasta vankien säilyttämisestä ja CIA:n vankikuljetuksista Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Voitteko vahvistaa, että päivälliset järjestettiin ja että asiasta keskusteltiin? Koska neuvosto aloittaa omat tutkimuksensa ja tunnustaa sen, mitä muualla maailmassa jo tiedetään?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, valitettavasti tänä syksynä 7. syyskuuta Suomen puheenjohtajakaudella järjestetty päivällinen, ja siihen viittaaminen, että tämä olisi tehty puheenjohtajan johdolla ja yhteisesti Euroopan unionissa, ei kuulosta lainkaan tutulta. Eli edelleen toteaisin, kuten edelliseenkin kysymykseen, että puheenjohtajavaltion johdolla tällaista päivällistä ei ole järjestetty. Ehkä aikataulutuksenkin osalta myös teidän on syytä tarkentaa, onko kysymys varmasti tästä syksystä.
Vastasin ensimmäiseen kysymykseen ja kirjallisena jätettyyn kysymykseen koko neuvoston puolesta ja sen pohjalta, jota 15. syyskuuta 2006 yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston kokouksessa on käsitelty ja keskusteltu ja josta on päästy yhteisymmärrykseen. Edelleen toistan, että neuvosto ei vastaa siitä, miten jäsenvaltiot hoitavat kahdenvälisiä ulkosuhteitaan eri maiden kanssa, eikä se ole tietoinen kaikista aktiviteeteista.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Armenialaisten kansanmurha
Ranskan presidentti Jacques Chirac ilmoitti Armeniassa 30. syyskuuta 2006 pitämässään puheessa, että Turkin on tunnustettava armenialaisten kansanmurha voidakseen liittyä Euroopan unioniin. Presidentti Chirac määritteli kansanmurhan tunnustamisen EU-jäsenyyden kriteeriksi. Toisaalta laajentumiskomissaari Rehn esitti 3. lokakuuta 2006 päinvastaisen kannan, jonka mukaan Turkin ei ole pakko tunnustaa armenialaisten kansanmurhaa voidakseen liittyä Euroopan unioniin. Viime kädessä neuvosto hyväksyy uudet jäsenet Euroopan unioniin. Katsooko puheenjohtajavaltio, että Turkin on tunnustettava armenialaisten kansanmurha? Mikä on tätä poliittista kysymystä koskeva neuvoston yhteinen kanta?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, liittymisneuvottelut Turkin kanssa aloitettiin, kun sen katsottiin riittävässä määrin täyttävän Kööpenhaminan poliittiset kriteerit. Tämä tarkoittaa, että Turkin oletetaan noudattavan uudistusprosessia ja pyrkivän kohti uusia parannuksia. Kuten neuvoston lokakuussa 2005 hyväksymässä neuvottelukehyksessä todetaan, neuvotteluissa edistyminen riippuu Turkin edistymisestä uudistusten toteuttamisessa.
Euroopan unionin neuvosto ei ota kantaa väitettyyn armenialaisten kansanmurhaan Turkissa. Historian arviointi on historioitsijoiden tehtävä. Unioni suhtautuu myönteisesti sellaisiin aloitteisiin, kuten Armenian kysymyksestä Turkissa järjestetty konferenssi ja pääministeri Erdoganin ehdotus, jonka mukaan perustettaisiin yhteinen turkkilais-armenialainen historiantutkijoiden komissio tutkimaan vuoden 1915 traagisia tapahtumia. Lisäksi unioni kannustaa Turkkia voimakkaasti tekemään kaikkensa suhteiden parantamiseksi naapurina olevan Armenian valtion kanssa, erityisesti maiden välisen rajan avaamisen osalta, mikä olisi hyvin suotuisaa koko alueen kannalta.
Eurooppa-neuvosto on viimeksi kesällä vahvistanut pysyvänsä laajentumista koskevissa sitoumuksissaan. Uusia kriteereitä ei tule asettaa kesken neuvotteluprosessin.
Nils Lundgren
(SV) Arvoisa puhemies, minulle ei tullut selväksi, onko ministeri sitä mieltä, että Turkin on tunnustettava kansanmurha, vai onko tämä hänen mielestään asia, joka on jätettävä Turkin ja Armenian ratkaistavaksi. Mitä mieltä ministeri siis on tästä asiasta?
Kuten muutkin ruotsalaisen Junilistan-ryhmän jäsenet minä kannatan Turkin jäsenyyttä sillä edellytyksellä, että Turkki täyttää jäsenyysehdot. Eikö ole huolestuttavaa, että nyky-Turkki, joka on itse asiassa 1920-luvun alussa perustettu kansallisvaltio, kieltäytyy tunnustamasta tekoa, josta oli vastuussa ottomaanien valtakunta useita vuosia aikaisemmin? Mitä mieltä ministeri on tästä?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, kuten aikaisemmassa vastauksessani totesin, Euroopan unionin neuvosto ei ota kantaa väitettyyn armenialaisten kansanmurhaan Turkissa, vaan historian arviointi on historioitsijoiden tehtävä. Suhtaudumme kuitenkin myönteisesti sellaisiin aloitteisiin, joissa pyritään löytämään uutta valaistusta myös vuoden 1915 traagisiin tapahtumiin. Suomi puheenjohtajavaltiona ja myös komissio ovat todenneet, että Armenian kansanmurhan myöntäminen ei ole kriteeri Turkin EU-jäsenyydelle.
DanutBudreikait
- (LT) Arvoisa ministeri, olen täysin samaa mieltä siitä, että historian arviointi on historioitsijoiden tehtävä. Heillä on kuitenkin erilaisia suhtautumistapoja. Demokraattista valtiota, joka ei pysty arvioimaan omaa menneisyyttään, ei voida kutsua demokraattiseksi. Luulenpa, ettei Turkki täytä ensimmäistä Kööpenhaminan kriteeriä. Turkki ei myöskään täytä muita vaatimuksia, kuten Ankaran pöytäkirjan vaatimusta, jonka mukaan Turkin satamat on avattava Euroopan unionin jäsenvaltioille. Vaikuttaa siltä, että Turkki sanelee EU:lle jäsenyysehtojaan. Tämän vuoksi olenkin huolissani niistä mahdollisista vakavista seurauksista, joita olisi sillä, että Turkki alkaisi sanella lisää ehtoja.
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, unioni itse sanelee ja asettaa jäsenyysehdot uusille jäsenvaltioille, mutta on tärkeää, että uusia ehtoja ja uusia kriteereitä ei aseteta kesken jäsenyysprosessin.
Komissio on viimeksi 8. marraskuuta ilmestyneessä raportissaan arvioinut jäsenyysehtojen täyttymistä. Viime kädessä analyysi siitä, mitkä ovat mahdollisuudet neuvottelujen jatkamiseen, tehdään myös Turkin osalta joulukuun Eurooppa-neuvostossa.
Piia-Noora Kauppi
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, olette nyt kahteen otteeseen todennut Suomen puheenjohtajavaltion kannan, jonka mukaan Armenian kansanmurhan tunnustaminen ei saa olla uusi jäsenyysehto Turkin jäsenyydelle. Myös komissio on tätä samaa mieltä. Onko tämä neuvoston yhteinen kanta, eli onko neuvostossa keskusteltu tästä Armenian kansanmurhaa koskevasta Ranskan meneillään olevasta lainsäädäntöprosessista ja tehty yhteisiä päätelmiä?
Haluaisin myös kysyä, miten neuvostossa aiotaan käsitellä eilen parlamentin perussopimusvaliokunnassa hyväksyttyä integraatiokykyä koskevaan raporttia, joka on tarkoitus hyväksyä joulukuun täysistunnossa.
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, kuten aikaisemmassa vastauksessani totesin, neuvosto on viimeksi viime kesänä ilmoittanut pysyvänsä laajentumista koskevassa sitoumuksessaan. Neuvosto on sitoutunut myös siihen, että integraatiokyvystä tai niin kutsutusta absorption capacitystä ei ole tulossa ehdokasvaltioille uutta jäsenyyskriteeriä, vaan pikemminkin on kysymys uudistusprosessista, jota unionin pitää pystyä joka tapauksessa tekemään sisällään.
Ymmärtääkseni neuvostossa ei ole keskusteltu varsinaisesti Armenian kansanmurhasta, mutta perusteellinen keskustelu laajentumisesta, sen kriteereistä ja yhteisistä näkemyksistä käydään joulukuun Eurooppa-neuvostossa, joten varmasti tiedämme enemmän sen jälkeen. Neuvosto tulee joka tapauksessa panemaan merkille parlamentin päätöslauselman, johon kysymyksen esittäjä viittasi.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Puolassa esiintyvä homofobia
Haluaisin kiinnittää huomionne perusihmisoikeuksien täytäntöönpanon valitettavaan taantumiseen Puolassa. Youth-ohjelman puolalainen valintakomitea on päättänyt hylätä eurooppalaisen vapaaehtoishankkeen sillä perusteella, että se lisäisi homoseksuaalista käyttäytymistä ja asennetta nuorten keskuudessa. Tällainen lausunto on äärimmäisen syrjivä ja vastoin Euroopan unionin perusoikeuksia.
Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Puola rikkoo Amsterdamin sopimuksen 13 artiklaa, jossa taataan kaikille ihmisille yhtäläiset oikeudet seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta. Euroopan unionin jäsenvaltiona Puolan on kunnioitettava perussopimuksia ja arvoja, joiden noudattamiseen se on lupautunut.
Aikooko neuvosto reagoida tällaiseen perusihmisoikeuksien rikkomiseen? Mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa varmistaakseen, että perustamissopimusta noudatetaan kaikkialla Euroopan unionissa?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, neuvosto ei ole valitettavasti käsitellyt tätä kysymystä, koska se ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Ihmisoikeuksien edistäminen kuuluu kuitenkin Euroopan unionin prioriteetteihin. Unionin jäsenvaltioiden sitoutuminen perusoikeuksien kunnioittamiseen on myös kirjattu EU:n perusoikeuskirjaan.
EU:n jäsenvaltiot ovat myös Euroopan neuvoston jäseniä ja siten sitoutuneet noudattamaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen velvoitteita. On oletettavaa, että kun Euroopan unionin perusoikeusvirasto on perustettu ja toiminnassa, se tulee vahvistamaan unionin seuranta- ja tiedotusvalmiuksia ja näin ollen edistämään perusoikeuksien toteutumista mitä suurimmassa määrin.
On vielä kertaalleen todettava, että unionin sopimusten toimeenpanon valvonta kuuluu komissiolle, ei neuvostolle.
Piia-Noora Kauppi
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, meillä on kuitenkin ennakkotapauksia siitä, että neuvosto on nostanut asialistalleen yhden jäsenvaltion oletetut tai tulossa olevat ihmisoikeusrikkomukset. Kun Itävaltaan valittiin uusi hallitus, tietyt jäsenvaltiot ajoivat hallitusohjelman pohjalta neuvostossa läpi sanktioita Itävaltaa kohtaan. Tässä on nyt kuitenkin kyse konkreettisista päätöksistä, joita viralliset elimet Puolassa ovat tehneet eli hylänneet täysin asiallisen Youth-ohjelman rahoitushakemuksen täysin asiattomin perustein. Eikö tämä olisi neuvoston mielestä vähintään yhtä tärkeä kysymys kuin aikoinaan Itävallan hallitusohjelma, joka ei edes johtanut mihinkään konkreettisiin ihmisoikeusloukkauksiin?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, sen tapauksen jälkeen, johon kysyjä uskoakseni viittaa, unionin sopimuksissa on itse asiassa vahvistettu perusoikeuksien asemaa unionin toiminnassa. Minkäänlaisen ennakkotapauksen pohjalta ei kuitenkaan ole nyt suunniteltu toimia, ja tämän yhteisöohjelman toimeenpano ja sen kriteereihin liittyvät kysymykset kuuluvat luonnollisesti komissiolle.
Puhemies
Kysymys nro 8 jätetään käsittelemättä, koska kysymyksen esittäjä ei ole läsnä.

Aihe: Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvosto
Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvosto on saanut päätökseen toisen istuntokautensa hyväksymättä yhtään ehdotetuista päätöslauselmista. Keskusteluita ovat hallinneet valtiot, jotka ovat perinteisesti loukanneet ihmisoikeuksia, eivätkä ihmisoikeuksien puolustajina pidetyt valtiot ole osoittaneet johtajuutta. Vaikka uudistuksilla on toisaalta pyritty mahdollistamaan nopea toiminta vakavien ihmisoikeusloukkauksien yhteydessä, ihmisoikeusneuvosto ei antanut lausuntoa Darfurin tilanteesta, siviileihin kohdistuneista hyökkäyksistä Sri Lankassa tai väkivallan seurauksista Libanonissa tai miehitetyillä alueilla.
Mikä on neuvoston kanta Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston toisen istuntokauden tuloksiin? Minkä roolin neuvosto on valmis ottamaan ihmisoikeusneuvostossa käytävissä keskusteluissa? Mitä toimenpiteitä on suunniteltu, jotta ihmisoikeuskomissio voisi toimia tehokkaasti vastatessaan saamiinsa haasteisiin?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan unioni on osallistunut aktiivisesti ihmisoikeusneuvoston ensimmäiseen ja toiseen istuntokauteen. Ihmisoikeusneuvoston olisi lunastettava kansainvälisen yhteisön sille asettamat korkeat odotukset ja käytettävä tehokkaita ja tuloksellisia työmenetelmiä voidakseen täyttää kaikki tehtävänsä.
Euroopan unioni uskoo olevan vielä liian aikaista, jotta ihmisoikeusneuvoston toimintaa voitaisiin kunnolla arvioida. Olemme perustamassa uutta elintä, jolla on uudet työmenetelmät ja prosessit, ja tämä vaatii aikaa, kärsivällisyyttä ja luovuutta. Ihmisoikeusneuvoston laaja toimeksianto kattaa ennaltaehkäisyn, yhteistyön ja voimavarojen rakentamisen, mutta myös merkittävänä osana kiireelliset ihmisoikeustilanteet. Uuden elimen keskeisinä osatekijöinä ovat yhteistyö ja vuoropuhelu, jotka sisältyvät YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan, jolla ihmisoikeusneuvosto perustettiin. EU aikoo näin ollen jatkaa vakaasti yhdessä muiden kanssa tässä hengessä ja toivoo, että myös muut tahot ovat sitoutuneita samalla tavoin.
EU:n näkemys ihmisoikeusneuvoston toisesta istuntokaudesta on, että vuoropuhelujen käyminen sekä aihekohtaisista että maakohtaisista tilanteista erityismenettelyjen yhteydessä ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kanssa oli hyvin myönteinen saavutus. Lisäajan antaminen erityismenettelyille oli merkittävä parannus ihmisoikeusneuvoston käytännöissä. Vuoropuhelujen laatu ja suuri osallistujamäärä korostivat keskeistä asemaa, joka erityismenettelyillä ja ihmisoikeusvaltuutetulla on ihmisoikeusjärjestelmässä, muun muassa niin, että keskustelut tuodaan lähemmäs käytännön todellisuutta ja toimivat varhaisvaroituksena. Tulevissa istunnoissa on jatkettava tämän työn kehittämistä.
EU on tyytyväinen kansalaisjärjestöjen aktiiviseen osallistumiseen niin aihekohtaisista kuin maakohtaisistakin tilanteista käytyyn keskusteluun. EU tukee edelleen niiden aktiivista osallistumista kaikkeen ihmisoikeusneuvoston työskentelyyn. EU tuki ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajan de Alban ponnisteluja laatia ihmisoikeusneuvoston tuloksista konsensukseen perustuva konkreettinen omnibus-päätöslauselma aihekohtaisista kysymyksistä ja kiireellisistä ihmisoikeustilanteista. EU on pahoillaan siitä, etteivät tekstiä koskeneet neuvottelut johtaneet yhteisymmärrykseen. EU kannattaa konsensukseen perustuvaa lähestymistapaa aina kun se on mahdollista ja teki tätä varten kovasti töitä ihmisoikeusneuvoston toisella istuntokaudella. Jatkamme tämän suuntaisia toimia tulevaisuudessakin.
EU:lle oli pettymys, ettei Darfurissa sattuneiden erittäin vakavien ihmisoikeusloukkauksien osalta päästy konkreettisiin tuloksiin. Neuvoston toimet ovat myös tarpeen muissa kiireellisissä tilanteissa, kuten Sri Lankan tilanteessa. EU aikoo jatkaa aktiivista toimintaansa, jotta ihmisoikeusneuvosto voisi täyttää kaikki toimeksiantoonsa liittyvät tehtävät tulevina istuntokausina.
Manuel Medina Ortega 
kysymyksen laatijan sijainen. - (ES) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kiitos vastauksesta. Ongelmana on nyt se, että Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvosto kärsii samasta viasta kuin ihmisoikeuskomissio eli kyvyttömyydestä hyväksyä päätöslauselmia.
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ja etenkin ne jäsenvaltiot, jotka ovat ihmisoikeusneuvoston jäseniä, voivat auttaa tämän tilanteen ratkaisemisessa. Tarkemmin sanottuna huomenna 15. marraskuuta on erityiskokous, jossa käsitellään Israelin miehittämillään alueilla tekemiä ihmisoikeusloukkauksia, ja ihmisoikeusneuvosto taas harkitsee päätöksiään 27. marraskuuta-8. joulukuuta.
Onko neuvoston puheenjohtaja sitä mieltä, että Euroopan unionin jäsenvaltiot voivat edistää tulosten saavuttamista näissä kahdessa tulevassa kokouksessa?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, unionilla on tärkeä asema ihmisoikeusneuvoston työssä, ja nyt käynnissä ovat valmistelut neuvoston kolmatta istuntoa varten. Tämä kolmas istunto keskittyy ennen kaikkea neuvoston toimintatapojen ja työtapojen muodostamiseen. Unioni osallistuu parhaillaan hyvin aktiivisesti Genevessä tapahtuviin valmisteluihin. Myös neuvoston tulevasta asialistasta keskustellaan. EU pyrkii ajamaan näissä neuvotteluissa aktiivisesti omia tavoitteitaan, esimerkiksi turvaamaan erityismekanismijärjestelmän säilymisen ja vahvistumisen. Lisäksi unioni osallistuu keskusteluihin uuden määräaikaistarkastelun luomisesta.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Arvoisa ministeri, Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan valtuuskunnan jäsenenä olen osallistunut Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston istuntoon ja nähnyt Euroopan unionin jäsenvaltioiden neuvottelevan kannoistaan ja pyrkivän esiintymään yksimielisesti. Kysymykseni kuuluu seuraavasti: Mitä asioita Euroopan unioni esitti käsiteltäväksi ihmisoikeusneuvostossa Suomen puheenjohtajuuskauden aikana?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, jos kysyjä viittaa ihmisoikeusneuvoston toimintatapojen kehittämiseen, niin kuten äsken totesin, tämä kysymys on pääaiheena kolmannessa istunnossa ja unioni osallistuu hyvin aktiivisesti näihin valmisteluihin. Ihmisoikeusneuvostossa on ollut jo käsittelyssä muutamia asioita, jotka ovat olleet EU:n omia aloitteita, mutta kaikki nämä toisen istunnon aikana tehdyt aloitteet siirrettiin marras-joulukuussa pidetyn istunnon alkuun ja sitä koskevat valmistelut ovat nyt käynnissä.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: EU:n ja Israelin assosiaatiosopimus
Milloin neuvosto on viimeksi arvioinut ovatko Israelin toimet miehitetyillä palestiinalaisalueilla Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaisia erityisesti ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja taloudellisen vapauden suhteen, kuten EU:n ja Israelin assosiaatiosopimus edellyttää?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, neuvosto arvioi Lähi-idän tilannetta säännöllisesti, viimeksi istunnoissaan 17. lokakuuta ja 13. marraskuuta. Neuvosto antoi näissä yhteyksissä päätelmät. Niissä selvitettiin neuvoston kantaa eri kysymyksiin. Lisäksi niissä tuotiin esille neuvoston huolenaiheet myös Israelin suhteen, sekä seikat, joilta osin se haluaisi Israelin toteuttavan erilaisia toimia.
Neuvosto ottaa nämä asiat esille Israelin kanssa EU:n ja Israelin assosiaatiosopimuksen puitteissa säännöllisesti Israelin kanssa järjestettävissä kokouksissa. Viimeksi tähän tarjoutui tilaisuus EU:n ja Israelin assosiaationeuvoston kokouksessa 13. kesäkuuta 2006. Ihmisoikeustyöryhmän 7. kesäkuuta 2006 pitämässä kokouksessa voitiin käydä syvempää keskustelua EU:n Israelia koskevista erityishuolenaiheista. Myös poliittisen vuoropuhelun ja yhteistyön alakomitean toisessa kokouksessa 9. marraskuuta käsiteltiin paljolti näitä aiheita.
Chris Davies
(EN) Arvoisa puhemies, Gazan nykyisissä tapahtumissa on aivan selvästi kyse raa'asta verilöylystä. Kuinka monen palestiinalaisen on kuoltava ennen kuin neuvosto tunnustaa, että Israelin toimet saattavat olla assosiaatiosopimukseen sisältyvien ihmisoikeuksia koskevien vaatimusten vastaisia?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, Gazan ja Lähi-idän tilanteesta keskusteltiin viimeksi eilen pidetyssä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden kokouksessa, jossa annettiin tätä tilannetta koskevat päätelmät.
Unioni on ollut erityisen huolestunut Gazan huonosta humanitaarisesta tilanteesta. Unioni on antanut sekä omaa humanitaarista tukeaan että myös useissa eri yhteyksissä ottanut Israelin kanssa säännöllisesti esille toimenpiteitä, joita tarvittaisiin humanitaarisen tilanteen parantamiseksi.
Puhemies
Kysymys nro 11 jätetään käsittelemättä, koska kysymyksen esittäjä ei ole läsnä.

Aihe: EU:n ja Balkanin maiden suhteet
Voiko neuvosto ilmoittaa, mitä konkreettisia toimenpiteitä tänä vuonna on toteutettu läheisempien taloudellisten ja poliittisten suhteiden luomiseksi Euroopan unionin ja Balkanin maiden välille?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, neuvosto on toiminut jatkuvasti varmistaakseen, että unioni on jatkossakin sitoutunut Länsi-Balkanin maiden lähentymiseen Eurooppaan. Se vahvisti maaliskuussa 2006 annetussa Salzburgin julistuksessa täyden tukensa vuoden 2003 Thessalonikin huippukokouksessa esitetylle toimintasuunnitelmalle sekä vakaus- ja assosiaatioprosessin etenemiselle.
Yhtenä tämän kauden suurimmista haasteista on ollut tuen varmistaminen YK:n erityislähettilään Martti Ahtisaaren johdolla käynnissä oleville neuvotteluille Kosovon asemasta. Neuvotteluissa on käsitelty myös EU:n tulevan aseman ja läsnäolon suunnittelua erityisesti poliisitoimen, oikeusvaltion ja talouden alalla.
Montenegron kansanäänestyksen ja Montenegron tasavallan itsenäiseksi julistautumisen jälkeen Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot sopivat kehittävänsä suhteitaan Montenegroon suvereenina ja itsenäisenä valtiona, ja kehottivat sekä Serbiaa että Montenegroa jatkamaan suoraa ja rakentavaa vuoropuhelua tulevista suhteistaan.
Neuvosto piti myönteisenä sitä, että Montenegron tasavallassa pidetyt vaalit sujuivat rauhanomaisesti ja ongelmitta, sekä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvottelujen uudelleen aloittamista. Neuvosto tähdensi, että neuvottelujen tahti ja loppuun saattaminen riippuvat erityisesti Montenegron edistymisestä tarvittavien uudistusten toteutumisessa.
Työtä jatkettiin Bosnia ja Hertsegovinan kanssa tehtävää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen saattamiseksi päätökseen. Neuvosto korosti lokakuun alussa pidettyjen vaalien jälkeen, että vastikään valittujen poliittisten instituutioiden on vauhditettava kaikkien niiden uudistusten täytäntöönpanoa, joita sopimuksen tekeminen edellyttää. Neuvosto piti myönteisenä myös Javier Solanan ja Olli Rehnin raporttia, joka käsitteli EU:n läsnäolon vahvistamista Bosnia ja Hertsegovinassa. Läsnäolon vahvistamisen tarkoituksena on valmistella ja toteuttaa siirtyminen nykyjärjestelystä kohti suurempaa paikallista vastuuta.
Neuvotteluja Serbian kanssa jatketaan heti, kun sen on todettu tekevän täysimääräistä yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen ICTYn kanssa. Neuvosto toisti, että rauhanomainen ja vauras Serbia, joka on täysin liittynyt Euroopan kansakuntien joukkoon, on hyvin tärkeä koko alueen vakaudelle.
Vuoden 2003 Thessalonikin huippukokouksessa ja vuoden 2006 Salzburgin kokouksessa annettujen sitoumusten mukaisesti neuvosto on pyrkinyt tekemään EU:hun lähentymisestä konkreettisempaa muun muassa lisäämällä ihmisten välisiä yhteyksiä kaikkien Länsi-Balkanin maiden kanssa tehtävien viisumin myöntämisen helpottamista koskevien sopimusten avulla. Neuvotteluvaltuudet kaikkien Länsi-Balkanin maiden kanssa tehtäviä viisumin myöntämisen helpottamista koskevia sopimuksia varten hyväksyttiin eilen yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa. Samoin hyväksyttiin neuvotteluvaltuudet takaisinottoa koskevia sopimuksia varten Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron ja Serbian kanssa. Albanialla on jo takaisinottosopimus EU:n kanssa.
Neuvottelut kaikkien Länsi-Balkanin maiden kanssa aloitetaan Brysselissä marraskuun viimeisenä päivänä. Tarkoituksena on saattaa neuvottelut päätökseen mahdollisimman pian.
Neuvosto tuki edelleen alueellista yhteistyötä ja erilaisten alueellisten foorumien paikallista vastuuta, ei vähiten Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen uudistamista ja laajentamista kaikkiin Balkanin valtioihin. Neuvosto piti myönteisenä Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen parafointia 9. marraskuuta kaikissa Balkanin alueen valtioissa, Bosnia ja Hertsegovinaa ja Serbiaa lukuun ottamatta. Neuvosto odottaa, että vapaakauppasopimus allekirjoitetaan suunnitelman mukaisesti 19. joulukuuta CEFTA-huippukokouksen aikana Bukarestissa.
Brian Crowley
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kiitos hyvin perusteellisesta vastauksesta.
Haluaisin keskittyä kahteen asiaan, joita käsittelitte vastauksessanne. Ensimmäinen asia koskee Martti Ahtisaaren tehtävää Kosovossa ja sitä, miten se liittyy yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisesti tehtyihin Euroopan unionin sitoumuksiin. Millaista taloudellista tukea annetaan alueen poliisi- ja oikeuslaitoksen uudistamiseen?
Toiseksi kysyisin, onko jatkettu keskusteluja ideasta, jonka Kroatia esitti alun perin ja joka koski uusien puolittaisten yhtenäismarkkinoiden luomista entisen Jugoslavian tasavaltojen alueelle, jotta voitaisiin pyrkiä edistämään alueen talouden elpymistä. Entä onko EU:ta pyydetty osallistumaan mihinkään tätä koskeviin toimiin tai neuvomaan niissä?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, on toki muistettava, että erityisedustaja Martti Ahtisaaren työ Kosovon statusratkaisun löytämiseksi on nimenomaan YK:n alaisuudessa tehtävää työtä. Unioni kuitenkin tukee voimakkaasti Ahtisaaren toimia ja toivoo, että statuskysymykseen löytyy ratkaisu. On erittäin tärkeää, että vakaus alueella pystytään säilyttämään ja että kyetään luomaan pitkäjänteiset kehitysedellytykset. Euroopan unioni valmistautuu monipuoliseen läsnäoloon ja tukeen myös Kosovossa sen jälkeen, kun statusratkaisusta on päästy päätökseen.
Kysyjän jälkimmäisen kysymyksen osalta viittaan alkuperäisen vastaukseni analyysiin vapaakauppasopimuksesta. Vapaakauppasopimusta koskevat hankkeet ovat hyvin pitkällä ja me odotamme, että se allekirjoitetaan nyt joulukuussa.
Agnes Schierhuber
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, missä määrin Länsi-Balkanin maiden ja mainitsemienne maiden paikalliset viranomaiset ovat todella valmiita tekemään yhteistyötä EU:n kanssa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla ja erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, nämä kysymyksen esittäjän esille nostamat asiat, järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ja yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, ovat luonnollisesti olennaisia Euroopan unionin yhteistyön alueita. On selvää, että kun vakaus- ja assosiaatioprosessi tai jopa jäsenyysneuvotteluprosessi on käynnissä tai alkaa, niin viimeistään siinä vaiheessa on oltava voimakkaasti sitoutunut myös näihin yhteistyöaloihin.
Kun kysymyksen esittäjä tiedustelee sitä, miten voimakkaasti näissä Länsi-Balkanin maissa viranomaiset ovat sitoutuneita tähän, niin on toki todettava, että varmasti maiden välillä on eroja suhtautumisessa myös tällä alueella.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Euroopan unionin energiatehokkuusohjelmat
Voiko neuvosto ilmoittaa, mitä toimenpiteitä se toteuttaa Euroopan unionin tasolla energiatehokkuusohjelmien edistämiseksi?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, yhteisön energiapolitiikka perustuu kolmeen pilariin: toimitusvarmuuteen, kilpailukykyyn ja ympäristön kestävyyteen. Energiatehokkuudella edistetään näiden yhteisön energiapolitiikan kolmen päätavoitteen saavuttamista. Tähän pyritään esimerkiksi parantamalla toimitusvarmuutta ulkoista riippuvuutta vähentämällä. Samoin on tärkeää parantaa kilpailukykyä Euroopan unionissa siten, että kehitetään uusia energiatehokkuusteknologioita, vahvistetaan unionin teollisuuden asemaa energiatehokkaiden tuotteiden ja palvelujen alalla sekä alennetaan yritysten ja viranomaisten energiakustannuksia. Tavoitteiden saavuttamiseksi on myös edistettävä ympäristön kestävyyttä siten, että vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä ja muita kielteisiä ympäristövaikutuksia, joita joidenkin energiamuotojen käytöstä aiheutuu.
Energiatehokkuutta ja energian säästöä voidaan pitää sekä yhteisön energiapolitiikan kulmakivenä että ensisijaisena tavoitteena, johon neuvosto on jo pitkään ollut sitoutunut. Tätä sitoumusta kuvaavat hyvin ne lainsäädäntötoimet ja muut toimet, jotka on äskettäin hyväksytty tai jotka aiotaan hyväksyä energiatehokkuuteen ja energian säästöön liittyvissä neuvoston päätelmissä sekä maaliskuun ja kesäkuun 2006 Eurooppa-neuvoston kokouksissa hyväksytyissä puheenjohtajan päätelmissä.
Tutkimus- ja kehitystyön osalta neuvosto haluaisi kiinnittää parlamentin jäsenen huomion seitsemättä puiteohjelmaa koskevaan ehdotukseen, josta on käyty tiiviitä keskusteluja Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä. Energiatehokkuus kuuluu niihin energiatavoitteisiin, joita on tarkoitus edistää. Erityistä huomiota aiotaan kiinnittää energian järkevää ja tehokasta käyttöä koskevien näkökohtien koordinointiin puiteohjelmassa sekä muissa yhteisön politiikoissa ja ohjelmissa.
Kuten varmasti tiedätte, neuvosto on jo omasta puolestaan hyväksynyt 26. lokakuuta pidetyissä kolmikantaneuvotteluissa saavutetut tulokset, joilla seitsemännestä puiteohjelmasta pyritään pääsemään sopimukseen toisessa käsittelyssä. Uskon, että neuvoston ja parlamentin välinen hyvä yhteistyö jatkuu ja että seitsemäs puiteohjelma voidaan hyväksyä tämän vuoden loppuun mennessä.
Olette varmasti myös tietoinen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta 2007-2013, joka on äskettäin hyväksytty ja julkaistaan virallisessa lehdessä aivan lähitulevaisuudessa. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piiriin kuuluvan älykäs energiahuolto -ohjelman talousarvio on aiempaa suurempi, joten sen avulla on paremmat mahdollisuudet toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä energiatehokkuuden alalla.
Niiden lainsäädäntötoimien ja muiden toimien joukosta, jotka on äskettäin hyväksytty tai jotka aiotaan pian hyväksyä, voidaan erityisesti mainita vuonna 2005 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavista vaatimuksista sekä vuonna 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista. Nämä kaksi kunnianhimoista säädöstä samoin kuin komission hyväksymässä energiatehokkuuden toimintasuunnitelmassa luetellut toimet yhdessä edistävät komission esittämän 20 prosentin suuruisen energiansäästöpotentiaalin toteuttamista vuoteen 2020 mennessä.
Neuvoston 23. marraskuuta pidettävässä kokouksessa käydään periaatekeskustelu komission asiakirjasta Energiatehokkuuden toimintasuunnitelma - mahdollisuuksien toteuttaminen ja annetaan tätä komission asiakirjaa koskevat neuvoston päätelmät. Näillä päätelmillä neuvosto pyrkii antamaan komissiolle, jäsenvaltioille ja muille sidosryhmille ohjeita komission toimintasuunnitelmassa lueteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten. Komission toimintasuunnitelmassa ehdotettujen monien toimien toteuttaminen kuuluu neuvoston lähivuosien painopistealueisiin.
Brian Crowley 
kysymyksen laatijan sijainen. - (EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kiitos vastauksesta kysymykseen. Haluaisin esittää kaksi lyhyttä lisäkysymystä vastauksenne johdosta.
Komission puheenjohtaja Barroso totesi tänään täällä parlamentissa, että ilmastonmuutos ja energia ovat Euroopan unionin tärkeimpiä haasteita seuraavan kymmenen vuoden aikana. Yksi energiatehokkuuteen liittyvä asia on se, että televisio suljetaan kunnolla sen sijaan että se jätettäisiin valmiustilaan. Näin voidaan säästää 25 prosenttia television tavallisesti kuluttamasta sähkömäärästä. Ehkäpä tällaiset ominaisuudet olisikin poistettava suunnittelun ja energiatehokkuuteen tähtäävän suunnittelun yhteydessä televisioista, radioista ja tietokoneista, jotta niitä ei voitaisi jättää valmiustilaan.
Toiseksi haluan todeta ympäristöasioiden taloudellisia vaikutuksia käsittelevästä Sternin raportista, että tiedän, ettette voi puhua Suomen puolesta, mutta että tiedän myös, että kotimaanne on edistynyt erittäin hyvin vaihtoehtoisten energianlähteiden käytössä ja energian talteenotossa. Sternin raportissa ilmaistaan aivan selvästi, että energiatehokkuudella saadaan taloudellista säästöä. Onko odotettavissa tähän pyrkiviä lainsäädäntöohjelmia?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, ilmastomuutos on koko ajan noussut painoarvoltaan paitsi Euroopan unionin sisäisissä keskusteluissa myös unionin suhteissa kolmansien maiden kanssa, ja oli esimerkiksi merkittävää, että ilmastokysymykset olivat niin ikään esillä ASEM-huippukokouksen julkilausumassa. Samoin ilmastopolitiikka tulee olemaan esillä ensi keväänä Eurooppa-neuvostossa.
Kansainvälinen energiajärjestö on arvioinut, että energiankulutus maailmassa olisi kasvanut viimeisen 30 vuoden aikana noin kolmanneksen enemmän, jollei toimenpiteitä energiatehokkuuden lisäämiseksi olisi tehty. Se osoittaa, että toimet energiatehokkuuden parantamiseksi vaikuttavat energian käytön kasvuun sitä vähentävästi, joten niiden toteuttaminen on tärkeää. Unionin osalta on vielä todettava, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja sen suhteen, missä määrin energiatehokkuutta lisääviä toimenpiteitä on jo tehty tai ei ole tehty.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: EU:n tuki Mosambikille
Voiko neuvosto ilmoittaa, kuinka paljon varoja Euroopan unioni on myöntänyt kehitysapuohjelmistaan auttaakseen Mosambikin väestöä vuonna 2006?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, yhteisön kehitysyhteistyö Mosambikin samoin kuin muidenkin AKT-maiden kanssa toteutetaan Euroopan kehitysrahaston kautta. Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpano puolestaan kuuluu komissiolle, joka on oikea taho vastaamaan esitettyyn kysymykseen.
Voidaan kuitenkin todeta, että Mosambik on yksi suurimmista EU:n kehitysyhteistyön vastaanottajamaista AKT-maissa ja sen rahoitusosuus EKR:ssa on myös yksi Afrikan suurimmista. Saamiemme tietojemme mukaan Mosambikin tämän vuoden määrärahat ovat noin 165 miljoonaa euroa. Euroopan kehitysrahaston maksatusten osalta oikea taho antamaan tietoja on komissio, joten kysyjää kehotetaan kääntymään tässä asiassa myös toimivaltaisen elimen puoleen.
Brian Crowley 
kysymyksen laatijan sijainen. - (EN) Haluan vain todeta, että ymmärrän, että tässä on kyse eri sääntöjen risteyskohdasta. Mosambik on kuitenkin Irlannin kehitysavun tärkein kohde. Syynä tähän on se, että Irlannin hallitus tekee läheistä yhteistyötä Clintonin säätiön kanssa, joka toimii aidsin ja muiden tautien torjumiseksi sekä järjestää koulutusta Mosambikissa.
Voisiko neuvosto harkita tuen lisäämistä Clintonin säätiön kaltaisille säätiöille, jotka ovat onnistuneet erittäin hyvin toimissaan eri maissa?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, Mosambikin merkittävä asema kehitysyhteistyön vastaanottajana kuvaa tietenkin hyvin maassa viimeisten 15 vuoden aikana tapahtunutta rauhallista kehitystä ja onnistunutta siirtymää konfliktin jälkeen.
Siltä osin, kun kysyjä viittaa Euroopan kehitysrahastosta tai yhteisön talousarviosta tapahtuvaan lisärahoitukseen Clintonin säätiöön, tästä vastaa luonnollisesti komissio. Voidaan kuitenkin todeta, että uskoakseni useat jäsenvaltiot ovat kansallisessa kehitysyhteistyössään tukemassa myös tämänkaltaista toimintaa, ja kun kysyjä viittasi Irlannin esimerkkiin, Suomen kehitysyhteistyöstä vastaavana ministerinä voin todeta, että myös Suomen kahdenvälisessä kehitysyhteistyössä Mosambikilla on merkittävä rooli.
Euroopan unionin, siis yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteinen läsnäolo Mosambikissa on siis verraten merkittävää, sillä niin kuin totesin, jo yhteisön talousarviossa Mosambikin määrärahat ovat 165 miljoonaa euroa, ja jäsenmaiden kansallinen läsnäolo ja panostus ovat varmasti myös hyvin tuntuvia.
Puhemies
Kysymys nro 15 on peruutettu.

Aihe: Islanti
Mitä neuvotteluja neuvosto on käynyt Islannin tasavallan kanssa valaiden teurastuksesta?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, neuvosto on tietoinen siitä, että Islanti on ilmoittanut aloittavansa uudelleen kaupallisen valaanpyynnin vuodesta 1984 käytössä olleesta kansainvälisen valaanpyyntikomission IWC:n valaanpyyntiä koskevasta moratoriosta huolimatta. Tästä asiasta keskusteltiin 23. lokakuuta pidetyssä ympäristöneuvoston kokouksessa esityslistan kohdassa "muut asiat".
Islanti liittyi 10. lokakuuta 2002 uudelleen vuoden 1946 valaanpyynnin säätelyä koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen, mutta se esitti varauman valaanpyyntimoratorion osalta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, kansainvälisen valaanpyyntikomission jäsenyys on avoin jokaiselle maalle, joka liittyy virallisesti vuoden 1946 yleissopimukseen. Kukin jäsenvaltio voi itse päättää sellaiseen kansainväliseen sopimukseen liittymisestä, jonka kohteena ovat asiat, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tällä hetkellä 18 Euroopan unionin jäsenvaltiota on liittynyt yleissopimukseen ja ne ovat myös Kansainvälisen valaanpyyntikomission jäseniä.
Yhteisö on sitoutunut suojelemaan valaita, niin kuin luontotyyppidirektiivissä vahvistetaan. Direktiivissä säädetään korkeatasoisesta valaiden suojelusta ja kielletään samalla kaikki valaiden tahallinen pyydystäminen ja tappaminen yhteisön vesillä. Tämän lisäksi valaanlihan ja muiden valaasta peräisin olevien tuotteiden tuominen yhteisöön pääosin kaupallisiin tarkoituksiin on tiukasti rajoitettua vuonna 1997 annetun neuvoston asetuksen N:o 338 nojalla.
Islannin ilmoitettua kaupallisen valaanpyynnin aloittamisesta uudelleen 15 Kansainväliseen valaanpyyntikomissioon kuuluvaa EU:n jäsenvaltiota ja Euroopan komissio suorittivat yhdessä Australian, Yhdysvaltojen ja kahdeksan muun samanmielisen maan kanssa virallisen yhteydenoton Reykjavikiin kehottaen Islantia noudattamaan moratoriota ja lopettamaan kaupalliset valaanpyyntitoimet.
Robert Evans
(EN) Kiitän neuvoston puheenjohtajaa vastauksesta. Vastauksenne oli ehkä jopa perusteellisempi kuin odotin, joten olen hyvin kiitollinen.
Kuten neuvoston puheenjohtaja ja kaikki muutkin täällä tietävät, Islanti ei ole Euroopan unionin jäsen. Islanti on kuitenkin EFTAn jäsen ja Schengenin jäsen, vaikka tämä ei tietenkään liity tähän asiaan. Tämä kuitenkin osoittaa, että Islannilla on läheiset suhteet EU:hun. Kehottaisin neuvoston puheenjohtajaa ja hänen seuraajiaan tekemään jäljellä olevan ajan kuluessa kaiken mahdollisen, jotta voitaisiin kehottaa Islantia lopettamaan yhden maailman suurimman nisäkkään tarpeeton ja mielestäni julma ja perusteeton teurastus. Pidän erittäin myönteisenä sitä, mitä neuvoston puheenjohtaja totesi siitä, ettei valaanpyynti ole sallittua yhteisön vesillä ja että valaasta peräisin olevien tuotteiden tuonti yhteisöön on kiellettyä.
Jatkakaa tätä hyvää työtä ja painostakaa Islannin viranomaisia entistä enemmän.
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, kysymykseen ei oikeastaan liittynyt kysymystä vaan ennemminkin kommentti ja kommentista lämpimät kiitokset. Totean kuitenkin vielä tulevista toimenpiteistä, että kysymyksestä siis keskustellaan tällä hetkellä nimenomaan Kansainvälisessä valaanpyyntikomissiossa. Sen seuraava vuosikokous pidetään Yhdysvalloissa ensi toukokuussa, ja on aivan varmaa, että ainakin tähän asiaan aktiivisesti ja kielteisesti unionin tavoin suhtautuneet like-minded-maat haluavat, että kokouksessa keskustellaan myös Islannin pyynnistä, joten tämä asia tulee olemaan keskustelujen kohteena.
Puhemies
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
