3. Jižní Korea: uzákonění trestu smrti
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o pěti návrzích usnesení o uzákonění trestu smrti v Jižní Koreji.
Renate Weber
autorka. - Pane předsedající, po třinácti letech, během nichž nebyla v Jižní Koreji vykonána žádná poprava, je velmi smutné, že tamější Ústavní soud se před několika týdny rozhodl pro zachování trestu smrti. V tomto rozhodnutí se uvádí, že trest smrti je trestem v souladu se zákonem, jenž může v zájmu obecného dobra odradit od spáchání zločinu. Tento argument bývá běžně používán a pouze reaguje na emocionálně rozjitřené situace v tom kterém čase v té které zemi.
Ve skutečnosti to znamená, že trest smrti je považován za preventivní prostředek a doufá se, že pokud pachatel trestného činu ví, že mu hrozí hrdelní trest, pořádně si rozmyslí, co udělá. Všichni víme, že mnohé studie tento závěr vyvrátily.
Ještě důležitější je však skutečnost, že vykonání trestu smrti je nevratné, nelze jej vzít zpět. Římské právo v době císaře Justiniána konstatovalo, že je lepší pachatele nepotrestat než připravit nevinného člověka o život. To bylo před patnácti stoletími. Poněvadž samotný jihokorejský Ústavní soud uznal, že trest smrti není imunní vůči omylům a může být zneužit. Naše znepokojení, které jsme dnes vyjádřili, by mohlo demokratické instituce Korejské republiky utvrdit v přesvědčení, že tento způsob trestu by měl být nadobro zrušen.
Jelikož se Jihokorejská republika roku 1990 připojila k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech a je signatářem většiny nejdůležitějších lidsko-právních úmluv, krok zpět by velmi poškodil její mezinárodní pověst.
David Martin
autor. - Pane předsedající, Evropská unie obecně a zvláště tento Parlament velmi vyniká dlouhým angažmá - úctyhodnou tradicí - v odporu proti trestu smrti. Na rozhodnutí Ústavního soudu Korejské republiky o tom, že trest smrti není v rozporu s ústavou této země, tedy nemůžeme reagovat jinak než s lítostí.
Domnívám se však, že u tohoto tématu musíme mít na zřeteli příslušné poměry. Soudci rozhodli těsnou většinou pěti hlasů ku čtyřem. Když hlasovali posledně, bylo to sedm hlasů ku dvěma. Netrvali na používání trestu smrti ani ho neomlouvali, ale požadovali na korejském parlamentu politické rozhodnutí, aby sám rozhodl o budoucím zrušení trestu smrti v této zemi.
Musíme také mít na paměti, že Jižní Korea patří de facto mezi země, které odmítají trest smrti. Od února 1998 neprovedla žádnou popravu a v roce 2007 zařadila organizace Amnesty Intrenational Jižní Koreu mezi země, které prakticky zrušily trest smrti.
Závažnost této otázky však vyjde opět najevo, když si uvědomíme, že předseda poslaneckého klubu korejské Velké národní strany zcela nedávno prohlásil, že faktické moratorium na výkon trestu smrti by mělo skončit a měla by být rychle vykonána poprava některých vězňů. Doufám, že tento oportunistický hlas nedojde v Koreji sluchu a že Jižní Korea opravdu přestane být pouze zemí faktického moratoria a změnou zákona se stane zemí právního moratoria na výkon trestu smrti.
Martin Kastler
Pane předsedající, dámy a pánové, je politováníhodné, že řada států v celém světě dosud v této době a tomto století vykonává nebo povoluje tuto nehumánní formu trestu pro nebezpečné zločince. Jsem přesvědčen, že nikdo nemá právo rozhodovat o životě nebo smrti druhého člověka, a to ani o počátku ani o konci tohoto života, a zcela jistě ne ve spojitosti s trestáním zločinu. Tento barbarský trest popravy člověka nepatří do moderního světa.
Nezapomenutelný velký papež Jan Pavel II. zdůraznil, že především musí zůstat možnost nápravy, šance na smíření. Nevratný akt, jakým je trest smrti, to neumožňuje. Proto jakožto parlamentní skupiny společnými silami vyzýváme naše kolegy v Jižní Koreji, aby se zabývali touto otázkou ve svém parlamentu a aby společně s námi Evropany, ve jménu lidskosti, usilovali o zrušení trestu smrti. Chtěl bych vyzvat všechny poslance, aby jednomyslně podpořili tento společný návrh usnesení.
Marie-Christine Vergiat
Pane předsedající, na 4. světovém kongresu proti trestu smrti, který se konal koncem února v Ženevě, hnutí za zrušení trestu smrti uvítalo, že se zvyšuje počet zemí, které zrušily nebo pozastavily výkon trestu smrti. Zdálo se, že Jižní Korea se také vydala tímto směrem, protože od prosince 1997 v ní nebyly vykonány žádné popravy.
Nedávné rozhodnutí Ústavního soudu Korejské republiky nás musí znepokojovat; můžeme jím být jen zklamáni. Chceme proto, aby Komise a Rada považovaly zrušení trestu smrti - jenž je porušením práva na život a státním zločinem - za klíčový bod ve vztazích Evropské unie s třetími zeměmi.
Chceme, aby korejskou vládu a prezidenta republiky, jenž byl sám odsouzen k trestu smrti v roce 1981, vyzvaly k tomu, aby se pevně zavázali, že zruší trest smrti; dále k tomu, aby ve shodě s rozhodnutím OSN rozhodli o moratoriu na výkon trestu smrti; také chceme, aby vyslovily své znepokojení nad situací 59 osob, včetně některých politických vězňů, které byly v této zemi odsouzeny k trestu smrti, a aby požadovaly změnu jejich trestu smrti na jiný trest.
Barbara Lochbihler
Pane předsedající, politika zrušení trestu smrti je velmi úspěšnou částí evropské zahraniční politiky. Je to patrné v jednáních o přistoupení, v bilaterálních rozhovorech a také v OSN, kde se stále více států světového společenství rozhoduje přidat se k moratoriu nebo úplně zrušit trest smrti. Až donedávna patřila Jihokorejská republika mezi ty státy, které v praxi tento hanebný a ponižující trest již nevykonávaly.
Dnešní usnesení vyjadřuje naši obavu, že rozhodnutí jihokorejského Ústavního soudu, že popravy jsou v právním souladu s ústavou, navodilo situaci, která skutečně umožňuje obnovit výkon trestu smrti. Vyzýváme proto vládu Jižní Koreje, aby v rámci prvního kroku udělala vše, co je v jejích silách, pro přijetí právně závazného moratoria, které zakáže vykonání poprav - ostatně na výkon trestu smrti čeká více než 55 osob - a poté by měl v rámci druhého kroku jihokorejský parlament přijmout zákon, kterým zruší trest smrti.
Velmi pozitivním zjištěním je, že v jihokorejské společnosti se vytvořilo také hnutí, které vede kampaň, jejímž konečným cílem je, aby vznikl zákon, který zruší trest smrti. Naše sněmovna by měla podpořit toto hnutí.
Jarosław Leszek Wałęsa
Pane předsedající, v době, v níž se rostoucí počet zemí vzdává používání trestu smrti, by se mělo rozhodnutí Ústavní soudu Jižní Koreje setkat přinejmenším s překvapením.
Trest smrti jednoznačně porušuje lidská práva, protože lidský život je přece jenom hodnotou, kterou by mělo právo chránit. Právní systém, který povoluje trest smrti, ohrožuje vlastní základy a je zvláštním způsobem pokrytecký. Proti užívání tohoto prostředku výkonu spravedlnosti existuje mnoho argumentů. Podle mě je nejdůležitější ten, že je nevratný. Trest smrti je totiž, ať se na to díváme tak či onak, konečným trestem. Zbavuje lidi toho vůbec nejvzácnějšího statku, který mohou vlastnit. K tomu ještě přistupuje morální odpovědnost těch, kdo tento čin vykonají, protože vždy je tu jisté nebezpečí, že bude popraven nevinný člověk.
Rozhodnutí Ústavního soudu je kromě toho zklamáním ještě i proto, že víme, že v Koreji nebyly vykonány žádné popravy již léta. Doufám, že toto rozhodnutí neovlivní počet vynesených rozsudků. Ba co víc, požaduji, aby v Jižní Koreji bylo udělování trestů smrti úplně ukončeno.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
jménem skupiny S&D. - (PL) Jižní Korea je jedním z hlavních obchodních partnerů Evropské unie. Je také zemí, s níž Evropská komise dokončila jednání o dohodě o volném obchodu, která oběma stranám poskytuje velmi rozsáhlý vzájemný přístup na své trhy. Vzhledem k těmto úzkým hospodářským vztahům mě překvapuje skutečnost, že EU a Korea se tak značně liší, pokud jde o dodržování lidských práv.
Všechny členské státy Evropské unie jsou signatáři protokolu č. 13 k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod, jenž zakazuje používání trestu smrti. Navíc Evropská unie na mezinárodní scéně deklaruje, že si stanovila za cíl usilovat o všeobecné zrušení trestu smrti. V souladu s tímto prohlášením by měla Unie vyjádřit jasnou podporu v Koreji působícímu hnutí, které usiluje o zrušení trestu smrti. Doufejme, že v první řadě bude zavedeno moratorium na provádění poprav a že korejská vláda se aktivně připojí ke snahám o zrušení trestu smrti, které jsou vyvíjeny na úrovni OSN.
Na základě nových pravomocí v oblasti obchodní politiky má Evropský parlament právo a povinnost požadovat zrušení trestu smrti u všech partnerských zemí Evropské unie.
Zbigniew Ziobro
Pane předsedající, kdyby současný názor na trest smrti platil v Evropě již v době Norimberského procesu, žádný z nacistických zločinců, které tento soudní tribunál soudil a kteří byli odpovědni za krutou smrt milionů nevinných lidí, by nebyl odsouzen k trestu smrti. Nesetkal jsem se s tím, že by někdo v Evropě kritizoval norimberský soud kvůli nespravedlnosti rozsudků.
Evropa stále více ustupuje od podstaty spravedlivého trestu, který má úměrně odpovídat zlu vykonanému pachatelem i vině, kterou nese. Hovoříme-li o vraždě, například o zabití mnoha lidí teroristickým činem, nebo hovoříme-li o genocidě a smrti milionů lidí, k čemuž ostatně došlo i v Evropě, pak se vnucuje otázka, jaký trest je úměrný. Je pravdou, že v akademických kruzích v Evropě i jinde ve světě se vede rozprava o efektivnosti tohoto trestu z hlediska jeho preventivních účinků a ochrany nevinných osob. Toto hledisko zde však pravděpodobně není nejdůležitějším argumentem.
Evropa se v současnosti vzdala trestu smrti. Jedná se o demokratické rozhodnutí a chceme, aby tato volba byla respektována. Měli bychom však respektovat také rozhodnutí ostatních, a proto jsem pro diskusi o tomto tématu včetně diskuse s občany Jižní Koreje. Ta je přece demokratickým státem, demokratickou zemí.
Marek Henryk Migalski
(PL) Přinejmenším ze dvou důvodů si myslím, že bychom se neměli k této záležitosti vyjadřovat nebo do ní vstupovat. Zaprvé proto, že Jižní Korea je demokratickým státem a rozhodnutí Ústavního soudu je rozhodnutím právoplatného orgánu tohoto státu. Z toho důvodu nehrozí nebezpečí, že by rozsudek smrti byl vynesen v politických nebo bezvýznamných případech - bude se týkat zločinců a vrahů. Zadruhé je trest smrti odstrašujícím prostředkem. Není sice možné to empiricky prokázat, ale považujeme-li za pravdivý úsudek, že čím přísnější trest, tím více odstrašující má účinek, pak z toho plyne, že nejpřísnější trest, což znamená trest smrti, má nejvíce odstrašující účinek. Je-li tomu tak, pak uplatňováním trestu smrti zachraňujeme životy nevinných lidí. Proto by se neměla Evropská unie ani Evropský parlament vměšovat jihokorejským orgánům do této záležitosti.
Bogusław Sonik
(PL) Pane předsedající, rozhodnutí jihokorejského Ústavního soudu, že trest smrti není v rozporu s ústavou, je třeba přijmout s politováním. Ve srovnání s dosavadním vývojem, kdy v Jižní Koreji nebyl již celé desetiletí vykonán trest smrti, je toto rozhodnutí krokem zpět. Poslední poprava proběhla před třinácti lety. V současné době čeká v celách smrti 57 odsouzenců na provedení trestu. Rozhodnutí jihokorejského soudu je třeba posuzovat kriticky. Jižní Korea jakožto čelní ekonomika v daném regionu by měla v otázce respektování práva na život každého člověka jít příkladem především. Trest smrti je neslučitelný se soudobým systémem trestní spravedlnosti a v rozporu s běžným názorem vůbec nevede ke snížení zločinnosti.
Jaroslav Paška
- (SK) Trest smrti je tématem, které bude tak dlouho živé, dokud se v lidské společnosti budou skrývat bestie, vrahové žijící s vědomím, že mohou lidi mučit, týrat a vraždit, protože slabá a impotentní společnost si neumí poradit s jejich krutým jednáním.
Každá oběť těchto bestií měla stejné právo na život jako my všichni až do okamžiku, dokud jí nezkřížila cestu takováto zrůda, zločinec, který jen na základě své zvrhlé choutky naložil s osudem člověka bez práva na slitování či obhajobu. Korejský Ústavní soud vyjádřil stanovisko, že trest smrti není v rozporu s korejskou ústavou. Tím věcně zhodnotil právní stav. To, že se politické elity v Evropě v našem jménu této cesty zřekly, však neznamená, že jsme se sami stali lepšími lidmi nebo že naše společnost je humánnější. Ne. Hrůzné vraždění slušných lidí rukama krutých bestií se v Evropě stejně jako v Koreji nezastavilo. Jediný rozdíl tkví v tom, že v Evropě se tyto zrůdy nemusí obávat trestu smrti.
Dámy a pánové, respektuji náš model vycházející z Evropské úmluvy o lidských právech, ale jsem přesvědčen, že dříve, než ho budeme vnucovat okolnímu světu, bychom si měli ověřit, že je pro slušné lidi skutečně lepším řešením a že...
(Předsedající řečníka přerušil)
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Chtěla bych konstatovat, že rozhodnutí Ústavního soudu Jižní Koreje představuje zklamání a znepokojení. Navzdory skutečnosti, že poslední popravy se uskutečnily v Jižní Koreji v roce 1997, tento soud dne 25. února rozhodl, že trest smrti je forma trestu, která není v rozporu s ústavou zaručeným právem na život. Toto je již druhé rozhodnutí zmíněného soudu se stejným zněním. První rozhodnutí bylo vyhlášeno v roce 1996, kdy tento soud prohlásil, že veřejné mínění není nakloněno zrušení trestu smrti. Z toho lze vyvodit, že veřejné mínění se v Jižní Koreji nezměnilo, a to je škoda, protože země, která je vůdčí ekonomikou by měla jít ostatním zemím příkladem v respektování práva na život, jež je základním lidským právem.
(Potlesk)
Janez Potočnik
člen Komise. - Pane předsedající, boj proti trestu smrti je základním prvkem politiky EU v oblasti lidských práv. EU považuje trest smrti za krutý a nelidský trest, který páchání zločinů nezabraňuje, kdežto jeho zrušení přispívá k upevnění lidské důstojnosti.
V boji proti trestu smrti jsme měli možnost přivítat řadu nedávných pozitivních příspěvků. Letos v lednu vyhlásilo Mongolsko moratorium na trest smrti. Během roku 2009 Burundi, Togo a stát USA Nové Mexiko zrušily trest smrti. V roce 2007 Valné shromáždění OSN poprvé přijalo rezoluci vyzývající jednotlivé státy k zavedení moratoria na popravy s cílem zrušit trest smrti. Další usnesení v roce 2008 tuto výzvu znovu potvrdilo.
Vzhledem k tomu byla EU pochopitelně zklamána rozhodnutím Ústavního soudu Korejské republiky ze dne 25. února - přijatého dílčím hlasováním v poměru pět hlasů ku čtyřem -, že trest smrti je v souladu s ustanoveními ústavy. Bereme však na vědomí, že v tomto případě se jednalo o výklad korejské ústavy, nikoliv o politické rozhodnutí o zachování trestu smrti. Bereme dále rovněž na vědomí zvláště stanoviska, která vyjádřili tři z pěti soudců, jež shledali, že trest smrti je v souladu s ústavou. Soudcové Lee Kang-Kook a Min Hyung-Ki vysvětlili, že užití trestu smrti je zapotřebí omezit a že je nutno snížit počet zločinů, za které se uděluje trest smrti. Soudce Song Doo-hwan hájil tezi, že jakékoliv rozhodnutí o trestu smrti by mělo být předmětem veřejné diskuse a měl by je učinit zákonodárný sbor.
Ačkoliv soudy i nadále vynáší rozsudky smrti, Korejská republika již od roku 1997 zachovává moratorium na popravy. V současné době neexistují žádné signály, že rozhodnutí Ústavního soudu bude mít dopad na toto moratorium. Vítáme odhodlání Korejské republiky zachovat moratorium na výkon poprav.
Rezoluce Valného shromáždění OSN však zároveň připomínala, že moratorium by nemělo být chápáno jako vlastní cíl, nýbrž jako krok na cestě k úplnému zrušení trestu smrti. V souladu s tím EU vybízí korejské národní shromáždění, aby podniklo co nejrychleji kroky ke zrušení trestu smrti. Korejská republika po dlouhou dobu v Asii fungovala jako hlavní regionální obhájce lidských práv. Zrušení trestu smrti by proto jen potvrdilo pevné odhodlání Korejské republiky chránit a prosazovat lidská práva.
Předseda
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat po skončení rozpravy.
Písemná prohlášení (článek 149)
Gerard Batten  
písemně. - Blahopřeji Ústavnímu soudu Jižní Koreje k tomu, že podpořil trest smrti. Trest smrti hodlají zachovat pro ty nejtěžší zločince. Například pro Kang Ho-soona, jenž se údajně přiznal k vraždám sedmi žen. Ministerstvo spravedlnosti nedávno zveřejnilo čísla, která ukazují, že trest smrti má více než 60% podporu. Kdyby byla podobná otázka položena ve velké Británii, dospělo by se přinejmenším ke stejnému výsledku. V britských věznicích máme nejrůznější druhy sériových vrahů, pachatelů znásilnění, pedofilních vrahů dětí, nekrofilů a kanibalů odsouzených na doživotí. Čerstvým příkladem z minulého týdne je zvrhlík Peter Chapman, jenž nalákal nevinnou sedmnáctiletou oběť Ashleigh Hallovou, kterou pak zabil, a byl odsouzen k 35 letům vězení. Tento trest není dostačující. On a jemu podobní by měli být popraveni. Tím by se také ročně ušetřily miliony liber, které se zbytečně vydávají na doživotní věznění takových zločinců. Tyto peníze by bylo lépe vynaložit na péči o staré a nemocné občany. Jižní Korea tedy udělala dobře: jen dále pokračujte v popravách nejhorších zločinců.
Monica Luisa Macovei  
písemně - "Každý člověk má mít právo na život. Nebude-li tomu tak, pak vrah bezděčně dosáhne konečného zvráceného morálního vítězství, protože učiní vraha také ze státu, a tím oslabí sociální odpor k vědomému zabíjení lidských osob." (Amnesty International 1998). Morálnost, zabránění zločinům a oprávněnost jsou klíčovými hledisky v diskusi o trestu smrti. Přístup založený na "kontrole zločinnosti" se snaží potlačit zločinné jednání, zatímco model založený na "lidských právech / řádném postupu" zdůrazňuje práva jednotlivce. První přístup považuje trest smrti za morální, protože pachatel někomu vzal život (odplata), za odstrašující, protože potenciální vrah by mohl na základě obavy o vlastní život upustit od svého záměru, zatímco oprávněnost v něm není důležitá nebo zůstává neprověřená. Druhý model tvrdí, že trest smrti je nemorální, protože stát by neměl lidem brát život, dále proto, že nemá odstrašující účinek - jak vyplývá ze statistik - a že bývá udělován neoprávněně, protože někdy lidé odsouzení k trestu smrti bývají nevinní a jejich procesy nebyly prosty pochybení. Já důvěřuji modelu založenému na lidských právech, který zahrnují právně vynutitelné i právně nevynutitelné předpisy mezinárodního společenství a přiklání se k němu stále více zemí tím, že ruší trest smrti. Žádám Korejskou republiku, aby projevila jednoznačnou politickou vůli ke zrušení trestu smrti a než je provede, aby neprodleně přijala moratorium na jeho vykonávání.
Cristian Dan Preda  
Obecné zásady EU týkající se trestu smrti pocházejí z roku 1998. V témže roce začalo v Jižní Koreji období neoficiálního moratoria na trest smrti. Během let, která od té doby uplynula, se v jihokorejském parlamentu diskutovalo o třech návrzích na zrušení trestu smrti. Minulý měsíc Ústavní soud této země znovu potvrdil těsnou většinou ústavnost trestu smrti.
Hledím na toto rozhodnutí s politováním a doufám, že korejský parlament přijme usnesení, kterým zakáže trest smrti.
Kdyby Jižní Korea rozšířila řady zemí odmítajících trest smrti, vyslala by tím velmi účinný signál celému asijskému kontinentu.
