Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės punktas - klausimai Komisijai (B6-0161/2008).
Komisijai buvo pateikti šie klausimai:
Miloslav Ransdorf
(CS) Norėčiau paklausti Komisijos, kokiu lygmeniu privaloma... (Pirmininknutraukkalbėtoją).
Pirmininkė
Atleiskite, bet klausimai pateikti raštu. Tvarka yra tvarka. Deja, negalite užduoti klausimų spontaniškai.
Pirma dalis
Tema: Mobilaus telefono skambučių užbaigimo tarifai
Balandžio 4 d. Belgijos teismas (byla 2007/AR/3394) sustabdBelgijos nacionalinės pašto ir telekomunikacijų reguliavimo institucijos (IBPT) sprendimą dėl skambučių užbaigimo tarifų nustatymo. Vienas pagrindinių pateiktų argumentų - faktas, kad nustatant skambučių užbaigimo tarifus turi būti atsižvelgta į didesnių operatorių pranašumus, susijusius su jų dydžiu.
Ar Komisija laiko Belgijos teismo argumentus gaire savo komunikatui dėl mobilaus telefono skambučių užbaigimo tarifų, kuris turi būti netrukus paskelbtas?
Ar Komisija pritaria nuomonei, kad telekomunikacijų bendrovėms (vadinamoms metančiomis iššūkį), kurios šiuo metu labiausiai skatina konkurenciją mobilaus ryšio rinkose, naujame komunikate turi būti numatyta pakankamai laiko, kad jos galėtų patenkinti bet kokius naujus reikalavimus?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Gerb. nario pateiktas klausimas susijęs su 2008 m. balandžio 4 d. Cour d'Appel de Bruxelles sprendimu sustabdyti 2007 m. gruodžio 18 d. IBPT reguliavimo spendimą, susijusį su mobilaus telefono skambučių užbaigimo tarifais Belgijoje. Apie šį reguliavimo spendimą prieš tai buvo pranešta Komisijai, kuri jį įvertino pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį. Komisija atkreipdėmesį į šį teismo sprendimą. Be to, šalies reguliavimo institucija (IBPT) informavo Komisiją, kad įsigaliojus šiam sprendimui ji pradėjo šalies lygmens konsultacijas dėl sprendimo projekto dėl mobilaus telefono skambučių užbaigimo tarifų nustatymo tokiu pat asimetriniu lygiu, koks buvo numatytas 2006 m. rugpjūčio 11 d. reguliavimo sprendime.
Remdamasi Bendrijos konsultavimosi mechanizmu (7 straipsnio procedūra), Komisija daugeliu progų pareišknuomonę, kad skambučių užbaigimo tarifai turėtų būti sumažinti iki ekonominiu požiūriu tinkamo lygio. Tai užtikrintų vienodas sąlygas visiems operatoriams ir skatintų juos dirbti našiai. Tai būtų naudinga vartotojams, nes turėtų sumažėti kainos. Komisija pripažino, kad reikia pereinamojo laikotarpio, per kurį operatoriai galėtų patenkinti reikalavimą dėl tinkamo kainų lygio. Vis dėlto tebegaliojantys aukšti skambučių užbaigimo tarifai, tebegaliojantys po pakankamai ilgo laikotarpio, skirto operatoriams prisitaikyti prie naujų rinkos sąlygų ir imti dirbti našiai, neturėtų būti toleruojami, išskyrus atvejus, kai kaštų dydžio skirtumai objektyviai pagrįsti, t. y. susiję operatoriai tam neturi jokios įtakos.
Komisija puikiai žino, kad skirtingos nuostatos dėl skambučių užbaigimo tarifų gali trukdyti konsoliduoti vidaus rinką ir įgyvendinti vartotojams naudingas priemones, susijusias su tarpvalstybinio lygmens konkurencija ir paslaugomis. Dėl to Komisija numatpirmiausia parengti atitinkamas gaires ir suteikti daugiau teisinio apibrėžtumo, susijusio su skambučių užbaigimo tarifų rinkų reguliavimu, operatoriams ir šalių reguliavimo institucijoms. Šiuo atžvilgiu Komisija rengia bendrą koncepciją dėl mobilaus ir fiksuoto ryšio skambučių užbaigimo tarifų, kuri padėtų tinkamai išaiškinti ir nuosekliau išdėstyti šios svarbios ir labai sudėtingos srities nuostatas ir kuri užtikrintų, kad vartotojai gautų kuo daugiau naudos, t. y. būtų nustatytos prieinamos kainos ir užtikrinta pakankama naujoviškų paslaugų plėtra. Šios rekomendacijos taip pat gali tapti gairėmis valstybių teismams.
Vidaus rinkos konsolidavimą taip pat gali stabdyti skirtingų valstybių narių teismų sprendimai, dėl kurių būtų skirtingai vertinamas klausimas, kokio lygio priemonių reiktų imtis konkurencijos sąlygoms suvienodinti? Visais atvejais Komisija atidžiai vertina visus teismų sprendimus ir nutartis, susijusias su skambučių užbaigimo tarifų rinka, įskaitant ir gerbiamo nario pateiktame klausime nurodytą Cour d'Appel de Bruxelles sprendimą.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gerb. Pirmininke, be abejo, norėčiau padėkoti Komisijos narei už atsakymą, nes ji pateiklabai gerą padėties analizę. Norėčiau užduoti papildomą klausimą. Kokiose srityse jūs matote valstybių narių skirtumus? Iš Belgijos teismo sprendimo matyti, kad dideliems operatoriams ir naujai įsisteigusioms įmonėms vis dar nesudarytos vienodos veiklos rinkoje sąlygos. Ar tai galėtų reikšti, kad pereinamasis laikotarpis bus pailgintas? Ar tai galėtų reikšti, kad įmonėms bus skirta daugiau laiko nei iki šiol, kad jos galėtų prisitaikyti prie naujų sąlygų? Mes matome, kad kaip tik mažieji operatoriai yra šios rinkos "aukos".
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Kaip jau sakiau pirmoje kalboje, Komisija nuo pat pradžių pripažino, kad reikia pereinamojo laikotarpio, per kurį operatoriai galėtų įgyvendinti reikalavimą dėl tinkamo kainų lygio.
Vis dėlto laikini iškraipymai turėtų būti palaipsniui panaikinti per tinkamą laikotarpį. Tebegaliojantys aukšti skambučių užbaigimo tarifai, tebegaliojantys po pakankamai ilgo laikotarpio, skirto operatoriams prisitaikyti prie naujų rinkos sąlygų ir imti dirbti našiai, neturėtų būti, kaip jau sakiau anksčiau, toleruojami, išskyrus atvejus kai kaštų dydžio skirtumai yra objektyviai pagrįsti, t. y. susiję operatoriai tam neturi jokios įtakos.
Jei būtų leista nustatyti aukštesnes už ekonominiu požiūriu tinkamą lygį kainas, tai galėtų sumažinti operatorių norą diegti naujoves ir stengtis sumažinti kainas. Be to, dėl aukštesnių kainų gali pasikeisti vartotojų elgsena. To nebūtų užtikrinus ekonominiu požiūriu tinkamo lygio skambučių užbaigimo tarifus. Taigi, kaip jau sakiau, skambučių užbaigimo tarifai turėtų būti sumažinti iki ekonominiu požiūriu tinkamo lygio, kad nebūtų suvaržyta nei bendrovių, nei vartotojų padėtis.
Tema: Krizių valdymo politika kovojant su kainų augimu
Daugiausia dėl brangstančios naftos, neseniai prasidėjusios maisto produktų krizės, spekuliacijos ir neveiksmiongos kontrolės kylančios kainos nuolat didina infliaciją ir mažina biudžeto įplaukas. Šią problemą reikia visapusiškai išspręsti Europos lygmeniu.
Kaip ir kokiomis priemonėmis Komisija planuoja įveikti susidariusią krizę, kuri šiuo metu smukdo valstybių ekonomikos plėtrą, mažina biudžeto įplaukas ir netgi kelia visuomenei abejonių dėl euro vertės, lyginant ją su naftos kaina?
Kokių priemonių imsis ES, kad būtų pažabota tarptautinio lygmens nevaldoma spekuliacija prekėmis? Ar ji parengs Bendrijos ir atskirų valstybių narių lygmens krizių valdymo mechanizmus? Kaip ir kokiomis priemonėmis bus sustiprintos šalių institucijų pozicijos tam, kad jos galėtų spręsti su spekuliacija, kylančia dėl kai kurių įmonių dominuojančios pozicijos, susijusius klausimus?
Ar Komisija laiko prioritetu klausimą dėl kai kurių pagrindinių maisto produktų didžiausios leistinos kainos nustatymo?
Ar šiuo metu kai kurios vyriausybės, siekdamos užkamšyti biudžeto skyles, didina netiesioginius mokesčius? Ar priimtina, kad Europos lygmeniu būtų sumažintas PVM ir netiesioginiai mokesčiai, kuriais apmokestinami kai kurie pagrindiniai maisto produktai?
Tema: Kainų augimas Europos Sąjungoje
Dėl vis didesnės biokuro ir maisto produktų paklausos ėmsmarkiai kilti kainos. Tai ypač neigiamai atsiliepia mažas pajamas gaunantiems ES piliečiams. Kita vertus, konkurencija, kuri galėtų pristabdyti kainų kilimą, yra varžoma, nes nuspręsta riboti kai kurių produktų gamybą. Kokių priemonių buvo imtasi maisto produktų kainų kilimui ES rinkose pristabdyti?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Kadangi šie du klausimai, kaip teisingai pastebėjo Pirmininkė, yra daugiau ar mažiau susiję, norėčiau į juos atsakyti kartu.
Jei apžvelgtume euro zoną, tai pamatytume, kad infliacija nuolat mažėjo. Aštuntajame dešimtmetyje ji siek8-10 proc., devintajame dešimtmetyje 3 proc., o per pirmą Europos pinigų sąjungos gyvavimo dešimtmetį tesiekvos daugiau nei 2 proc.
Vis dėlto nuo 2007 m. trečio ketvirčio infliacija ėmdidėti ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje dėl pasaulinio energijos ir maisto produktų kainų šoko.
Stiprus euras šiek tiek sušvelnino kuro ir naftos kainų kilimo padarinius. Vis dėlto mes turime pažvelgti tiesai į akis: nuo praeitų metų rugpjūčio mėn. infliacija, tada siekusi 1.9 proc., iki 2008 m. balandžio mėn. padidėjo iki 3.6 proc.
Komisija išdėstsavo požiūrį į naujausias maisto produktų kainų augimo tendencijas Komunikate "Spręsti kylančių maisto produktų kainų klausimą. Nurodymai dėl ES veiksmų". Kartu su kitais veiksniais didelės naftos kainos padidino kainas Europos Sąjungos žemės ūkio rinkoje. Tai įvyko ir dėl didesnių žemės ūkio produkcijos kaštų, ir dėl išlaidų logistikai.
Nors žemės ūkio prekių paklausa padarįtakos biokuro rinkai, iš visos Komisijos atliktos analizės aiškėja, kad maisto kainos pasauliniu mastu kyla dėl įvairių priežasčių. Jos šauna aukštyn tiek dėl struktūrinio, tiek ir dėl laikino pobūdžio veiksnių. Faktiškai, dabartinis ES biokuro sektoriaus darbas padarlabai mažai įtakos dabartinei pasaulinių maisto produktų kainų kaitai. Paskutiniais apytiksliais apskaičiavimais Europos Sąjunga biokuro gamybai naudoja maždaug 1 proc. žemės ūkio naudmenų.
Vis dėlto aišku, kad dabartinis žemės ūkio prekių kainų kilimas tik dalinai paaiškina, kodėl kyla mažmeninės maisto prekių kainos, nes kartais matome, kad kainos ūkiuose ir prekybos centruose ir parduotuvėse labai skiriasi.
Kadangi dabartinkrizsusideda iš daugelio aspektų, Komisija siūlo visapusiškų priemonių, kurios skirtos tiek trumpalaikėms, tiek ir ilgalaikėms su šuoliuojančiomis maisto kainomis susijusioms problemoms spręsti. Siekdami sušvelninti kylančių kainų spaudimą žemės ūkio sektoriui, remdamiesi Bendrosios žemės ūkio politika (BSŪP), jau numatėme papildomas paskatas rinkos ekonomikos plėtrai spartinti ir gamybai didinti. Numatytas privalomas reikalavimas, kad šiais gamybos metais nebūtų nekultivuojamos žemės plotų, taip pat nuo 2008 m. balandžio 1 d. padidintos pieno kvotos. Mes labai greitai ėmėmės atsakomųjų priemonių. Be to, Europos Sąjunga nusprendšiais prekybos metais įšaldyti importo muito mokesčius už grūdus, už daugelį grūdų rūšių.
Akivaizdu, kad šias problemas toliau nagrinėsime ir būsimoje diskusijoje dėl Bendrosios žemės ūkio politikos reformos eigos įvertinimo.
Siekdami užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į labiausiai pažeidžiamų ES piliečių poreikius, numatėme patobulinti ir atnaujinti atitinkamą programą, su kuria susijusį pasiūlymą pateiksime vėliau šiais metais.
Manau, kad svarbu, jog toliau skatintume ir propoguotume investicijas į žemės ūkio srities mokslo tyrimus siekiant tvaresnio žemės ūkio produktyvumo augimo tiek Europoje, tiek ir visame pasaulyje.
Dėl kainų nustatymo žemės ūkio rinkoje. Komisija įsipareigoja atidžiai stebėti rizikingai į finansų rinkas, susijusias su pagrindiniais produktais, investuojančių investuotojų veiklą ir jos poveikį kainų svyravimui.
Nuostata dėl domuinuojančios pozicijos. Bet kokios problemos, susijusios su nuostatos dėl dominuojančios pozicijos pažeidimu, sprendžiamos pagal Sutarties 82 straipsnį arba atitinkamus šalių teisės aktus. Komisija ir šalių konkurencijos institucijos akylai seka bet kokius Europos Sąjungos konkurencijos įstatymų pažeidimus.
Komisija atskirai rūpinasi tuo, kad būtų užtikrinta, jog Bendrijos lygmens rinkos koncentracija smarkiai nesuvaržytų konkurencijos, nes tai būtų žalinga vartotojams ir įvairioms įmonėms. Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat nagrinės, kaip veikia maisto tiekimo grandinė, ir stebės mažmeninės prekybos sektorių, kaip numatyta Bendrosios rinkos apžvalgoje.
Kaip apibrėžta Sutartyje, valstybių narių ir Bendrijos taikomos priemonės turi atitikti vidaus rinkos veiklos ir tarpvalstybinės konkurencijos principus. Kol kas nenumatyta įvesti didžiausių leistinų pagrindinių maisto produktų kainų.
Komisija žino apie tai, kad vyriausybės didina netiesioginius mokesčius biudžeto skylėms užkamšyti. Be to, Komisija pritaria finansų ministrų išreikštam požiūriui, kad reikia vengti žalingų fiskalinės ir kitų sričių politikos priemonių, trukdančių reikalingai BŽŪP pertvarkai.
Be to, Komisija mano, kad priimant trumpalaikes priemones, kurių tikslas - sušvelninti išaugusių energijos kainų poveikį labiausiai skurstantiems gyventojams, reikėtų užtikrinti, kad jos būtų pagrįstos. Vis dėlto jos neturėtų turėti iškreipiamojo poveikio arba varžyti reikalingą struktūrinę pertvarką. Manau, kad visi sutiksite, jog visuotinis PVM ar kitų mokesčių sumažinimas tiesiogiai nesusijęs su skurstančių gyventojų problemų sprendimu.
Komisijos priemonės nėra susijusios vien su vidaus problemomis (manau, kad visi esame įsipareigoję užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ir besivystančioms šalims). Komisija skyrdaugiau nei 300 mln. eurų skubiai pagalbai maistu. Mes aktyviai skatiname, kad būtų imtasi tarptautinio lygmens atsakomųjų priemonių, atitinkančių prieš dvi savaites įvykusio FAO aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas.
Manau, kad ėmėms tinkamų atsakomųjų veiksmų į naujai iškilusius iššūkius, susijusius su nauja padėtimi pasaulyje.
Katerina Batzeli
(EL) Gerb. Pirmininke, pirmiausia dėkoju Komisijos narei už išsamų atsakymą į mano užduotą klausimą. Vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį į du klausimus, kuriuos Komisija turėtų pradėti spręsti nedelsdama, o ne vidutiniuoju laikotarpiu.
Pirmas klausimas, kaip jūs teisingai pasakėte, - kainų (ypač maisto produktų kainų) kontrolė. Šis klausimas nėra susijęs vien tik su didžiausių leistinų kainų įvedimu. Svarbu nustatyti gamybos kaštus ir pelno, kurį galėtų gauti bendrovės, dydį procentais su sąlyga, jei šie apribojimai nėra kliūtis vidaus rinkai arba importui.
Antras klausimas, kurį norėčiau panagrinėti, - nekultivuojamos žemės plotų didinimas ir pieno kvotos. Šie dalykai sveikintini. Vis dėlto, mano nuomone, pesticidų gamybos kaštų didinimas, atsižvelgiant į naftos kainų didėjimą, gali būti priemonė, kuri neatsipirks.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Norėčiau padėkoti Komisijos narei už išsamų atsakymą į klausimą.
Yra kelios mane dominančios problemos. Pirmas klausimas - cukraus gamybos apribojimai. Žinoma, kad cukraus gamyba gali smukdyti kai kurių šalių gamybos pajėgumus, todėl reikėtų pagalvoti, kaip parengti su šia sritimi susijusios politikos nuostatas. Apribojus cukraus gamybą, konkurencija automatiškai dingsta.
Antras klausimas. Tam tikrais mokesčiais apmokestinami pirmo būtinumo reikmenys ir produktai, pvz., bananai. Šiuos mokesčius reikėtų pakartotinai apsvarstyti. Bananus valgo vaikai; juos valgo ir skurdžių šeimų vaikai. Tokių produktų (kurie nėra spiritiniai gėrimai) apmokestinimą taip pat reikėtų dar kartą apsvarstyti. Pritariu tam, kad būtų atliekama rinkos stebėsena ir kontrolė, taip pat rinkos kainų stebėsena, tačiau Komisija pelnosi iš tam tikrų prekių importo. Dėl to, siekiant sumažinti kai kurių importuojamų gaminių kainas vietinėse rinkose (...).
(Pirmininknutraukkalbėtoją)
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Katerina Batzeli, manau svarbu, kad mes turėtume įdiegtą kontrolės sistemą, kuri padėtų valdyti kainas, kad jos neišlįstų per stogą. Kaip tik tai -šalių konkurencijos institucijų pareiga, nes jos turi nuolat stebėti šią sritį. Galiu jums pasakyti, kad mes Komisijoje taip pat diskutavome su Komisijos nare, atsakinga už konkurencijos sritį, ir kad mes labai gerai žinome šias problemas.
Leopoldai Józefai Rutowiczai, nežinau, ar jūs turėjote omenyje cukraus reformą, pagal kurią mes nusprendėme smažinti cukraus gamybą Europos Sąjungoje 6 mln. tonų ir suteikti ūkininkams, kurie pageidauja atsisakyti cukraus gamybos, svarią paramą. Vis dėlto šis sprendimas buvo priimtas prieš kelerius metus.
Dėl importuotų produktų kainos. Taip, visiškai teisinga, kad jos priklauso nuo importo muitų. Šią temą mes kaip tik nagrinėjame šiomis dienomis PPO Dohos derybų raunde. Keliame klausimą, ar galima būtų pasiekti susitarimą dėl bendro muitų sumažinimo.
Ir dar dėl vaisių valgymo naudos. Aš jums neprieštarauju. Šiuo klausimu kitame posėdyje (čia Starsbūre) mes kaip tik pristatysime vaisių ir daržovių programą mokiniams, kuri tikrai padės formuoti mažų vaikų gerus įpročius.
DanutBudreikait
(LT) Norėjau pasiteirauti apie akcizų mokestį. Svarstant alkoholio akcizo mokestį, Parlamente buvo siūloma taikyti nulinį mokestį. Kokia būtų jūsų nuomondėl akcizo kurui, nes dabartinsituacija jokių trumpalaikių sprendimų nepasiūlo? Ar galima būtų mažinti akcizo mokestį kurui, bent jau laikinai, ir taip išvengti kainų augimo maistui ir kitose srityse?
Andreas Mölzer
(DE) Komisijos nare, kylančios maisto kainos - visoje ES paplitęs reiškinys, ypač skaudus mažai pajamų turinčioms šeimoms ir mažas algas gaunantiems asmenims, kurie atsiduria net ant finasinės bedugnės krašto. Kaip greitai bus įgyvendinama parengta Europos maisto pagalbos skurdžiausiesiems programa, kad būtų suteikta pagalba žmonėms, kuriems kylančios maisto kainos kelia net ir bado grėsmę?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Pirma, nelaikau PVM mažinimo tinkama priemone. Dabartinnaftos kaina siekia maždaug 136-137 USD už barelį. Jei mes sumažintume PVM, o naftos kaina šokteltų iki 160 USD. Ką darytume tuomet? Ar dar labiau mažintume PVM?
Turime ieškoti ilgalaikių sprendimų. Dėl to mes ėmėme skatinti investicijas, skirtas sumažinti priklausomybei nuo naftos importo. Viena iš šių priemonių taikymo sričių - žemės ūkio sektorius. Be to, dabar nagrinėjame klausimą dėl žuvininkystės sektoriaus, nes jis dar labiau priklausomas nuo naftos kainų. Dėl to investicijos į naujas technologijas - tinkamesnateities priemonnei PVM mažinimas.
Atsakydami į kitą pateiktą klausimą, šiais metais pateiksime pasiūlymą, skirtą labiausiai nuskurdusių Europos Sąjungos gyventojų problemoms spręsti. Mes jau parengėme programą, tačiau jos gyvavimas neatsiejamai susijęs su perteklinėmis atsargomis, t. y. su viešosiomis intervencinėmis žemės ūkio produktų atsargomis, kurios yra visiškai išnykę. Dėl to mums reikia teisės akto dėl naujos programos. Tikiuosi, kad gerbiami nariai bus patenkinti, kai sužinos, kokias priemones esame numatę, kad būtų išlaikytas ar net sustiprintas šios programos ekonominis pagrindas. Visiškai pritariu, kad mums reikia kuo tinkamesnių sprendimų.
Jim Allister
Komisijos nare, atsakydama į klausimą Nr. 27 jūs pasakėte, kad tik 1 proc. ES žemės ūkio naudmenų skirta biokuro gamybai. Galbūt iškalbingesnis būtų atitinkamas Šiaurės Amerikos rodiklis, atsižvelgiant į tai, kokį kiekį grūdų mes iš ten importuojame. Dėl to daugelis iš mūsų mano, kad biokuras - pašarų kainų kilimo priežastis. Ar galėtumėte atsakyti šį klausimą?
Antra. Kita kainų kilimo priežastis - nesibaigiantis delsimas ir Komisijos nenoras išduoti leidimą auginti GM augalų rūšims, kurios būtų daug pigesnės. Ar galėtumėte pateikti mums naujausių duomenų apie įvykių raidą šiuo klausimu? Ar padaryta kokia nors pažanga, sprendžiant klausimą dėl suderinto leidimų išdavimo pagrindinėse srityse?
Ewa Tomaszewska
(PL) Komisijos nare, norėčiau paklausti, ar Komisija rengiasi nagrinėti klausimą dėl PVM vaikų drabužiams sumažinimo. Tai sumažintų mokesčių naštą daugiavaikėms neturtingoms šeimoms.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Pirmiausia, manau, labai svarbu, kad, nagrinėdami Europos Sąjungoje klausimą dėl biokuro, nekritikuotume Europos pasirinkto kelio šiam klausimui spręsti. Jei bioetanolio ir biodyzelino sektorius taps atpirkimo ožiu, niekas nenorės investuoti į šią sritį. Tada mūsų atsilikimas dar labiau padidės ir būsime priklausomi nuo etanolio ir biodyzelino importo, nes kitaip (neturėdami šių degalų) negalėsime iki 2020 m. 20 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Taigi turime surasti sprendimą. Šiuo metu pirmos kartos biokuras - vienintelišeitis.
Vis dėlto (manau, kad visi su tuo sutinkame) turime kuo labiau skatinti mokslo tyrimus, skirtus antros ir net trečios kartos biodegalams, kurie būtų gaminami iš atliekų, srutų, šiaudų ir kitų produktų (pvz., medžio skiedrų), taip pat iš šiuo metu niekam nenaudojamų žemės ūkio produktų. Tai bus ateityje, tačiau dabar turime skatinti šios srities plėtrą, o pirmos kartos biokuras - pirmas šios plėtros žingsnis.
Dėl GMO. Žinau, kad šiame Parlamente vyrauja skirtingos nuomonės, tačiau akivaizdu, kad turime užtikrinti, jog galėtume importuoti pašarus, reikalingus mėsiniams gyvuliams auginti, už prieinamą kainą. Kitu atveju, jei mes nerasime tinkamos išeities (tai susiję ir su GM grūdais, pirmiausia kukurūzais), pamatysime, kad Europos mėsos gamybos sektorius ims smukti. Tada turėsime importuoti mėsą iš Brazilijos, t. y. importuoti mėsą gyvulių, šertų GM pašarais, kurių nemėgstame arba kurių nemėgsta vartotojai. Vis dėlto jie pateks pas mus per užpakalines duris. Manau, tuomet mes tikrai apgaudinėsime vartotojus.
Taigi mums reikia savo leidimų išdavimo sistemos. Manau, kad, kad pažengėme pirmyn ir netrukus pakartotinai svarstysime dar nepatvirtintas paraiškas, taikydami nedarančią įtakos kokybei greitesnę EFSA leidimų suteikimo procedūrą.
Galiausiai, gerb. Pirmininke, norėčiau tiesiai pasakyti, kad nesu vaikų aprangos PVM specialistė, todėl, nenorėdama pateikti neteisingą atsakymą, norėčiau gauti klausimą raštu.
Antra dalis
Tema: Žuvų ūkių strategija
Remiantis Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) prognozėmis, iki 2030 m. žuvies produktų svartojimas išaugs 50 proc. Didelę paklausos dalį patenkins žuvų ūkiai, kurių gamybos apimtis padidės maždaug 40 mln. tonų. Atsižvelgiant į faktą, kad žuvų ištekliai vis labiau senka, dar labiau padidėja žuvų ūkių reikšmė, patenkinant didėjančią pasaulinę žuvų ir kiaukutinių gyvūnų paklausą.
Ar į Komisijos pakartotinai apsvarstytą ES žuvų ūkių strategiją įtrauktos jūrų žuvų ūkių steigimo gairės? Kokių priemonių ji rengiasi imtis, kad užtikrintų, jog Bendrijos produktai būtų konkurencingesni trečiųjų šalių, kuriose taikomi ne tokie griežti gamybos standartai, produktų atžvilgiu? Ar ji rengia kitas naujoviškas priemones šiam sektoriui plėsti?
Joe Borg
Komisijos narys. - Pirmiausia, gerb. nary I. Gklavakis, norėčiau padėkoti jums už šį klausimą, iš kurio matyti vandens gyvių ir augalų veisimo svarba. Labai džiaugiuosi galėdamas išdėstyti Komisijos požiūrį šiuo klausimu.
Kaip teisingai pastebėjote ir kaip pabrėžJungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), pasaulinvandens gyvių ir augalų veisimo pramontampa vis reikšmingesnė. Vis labiau didėja jos vaidmuo užpildant spragą, susidariusią tarp jūros gėrybių pasiūlos ir vis didėjančios jų paklausos. Tai ypač aktualu, atsižvelgiant į vis labiau senkančius žuvų išteklius.
Šiuo metu Komisija rengia Komunikatą dėl ES vandens gyvių ir augalų veisimo sektoriaus tvarios plėtros strategijos, kuris turėtų būti baigtas 2008 m. pabaigoje. Strategija bus siekiama užtikrinti, kad būtų sukurta kuo tinkamesnaplinka vandens gyvių ir augalų veisimo sektoriaus tvariai plėtrai tam, kad, laikantis aukščiausių aplinkos apsaugos ir žmogaus sveikatos apsaugos standartų, Europos Sąjungos piliečiai būtų pakankamai aprūpinti jūros gėrybėmis.
Viena pagrindinių problemų, susijusių su vandens gyvių ir augalų veisimo sektoriaus plėtra, - galimybnaudotis atitinkama erdve gyvūnams veisti. Šį klausimą galėtų išspręsti jūrų erdvės planavimas. Būsimoje vandens gyvių ir augalų veisimo sektoriaus strategijoje šis klausimas taip pat bus nagrinėjamas.
Klausimas dėl konkurencijos su trečiosiomis šalimis, kuriose taikomi žemesni gamybos standartai, galėtų būti sprendžiamas taikant rinkos diferenciacijos programas, pvz., sertifikavimą. Rengiant strategiją bus atsižvelgta ir į šį klausimą.
Bendrai kalbant, konkurencingumas ir naujovės taps pagrindiniais strategijoje nagrinėjamais klausimais.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gerb. Pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atsakymą.
Norėčiau taip pat pasakyti keletą teiginių. Kaip jūs pats sakėte, Komisijos nary, vartotojai nori vis daugiau jūros gėrybių: žuvies, kiaukutinių ir kt. Paskutiniaisiais metais vis populiaresni tarp vartotojų tapo ekologiški produktai. Mes matome, kad daugelis verslininkų renkasi ekologinę žuvivaisą, kurios produkcija ne tik daug sveikesnė, bet ir mažiau kenkia aplinkai. Tai labai svarbios aplinkybės.
Europos Komisija svarsto galimybę imtis priemonių ekologinei žuvivaisai skatint, stiprinti ir remti. Jei tai tiesa, ar galėtumėte mums pasakyti, kokios tai galėtų būti priemonės, kaip galima būtų paremti šią svarbią sritį, kurios plėtrą siekiame skatinti?
Joe Borg
Komisijos narys. - Dėl klausimo apie didėjančią paklausą. Be abejo, jaučiame, kad vandens gyvių ir augalų veisimo sektoriaus produktų, t. y. jūros gėrybių ir žūvų ūkiuose išaugintos žuvies, paklausa ir suvartojimas proporcingai didėja. Tai, be abejo, sveikintina, nes visi žinome, kad žuvų ištekliai Bendrijos pasaulio vandenyse labai sunykę. Sunku per trumpą ar vidutinį laikotarpį pasiekti, kad padidėtų jūrų žuvies laimikis, todėl susidariusią paklausos spragą reikėtų užpildyti didesniu kiekiu žuvų ūkių produkcijos.
Tai, kaip jau minėjau savo atsakyme, savaime gali tapti problema, kurią reikėtų spręsti atskirai. Be to, problemų gali kilti ir dėl žuvų miltų tiekimo, nes šiam produktui gaminti naudojamas mažiau kokybiškos žuvys, taip pat pramoninžuvis, kurios ištekliai taip pat labai smarkiai išsekinti.
Kalbant apie ekologišką vandens gyvių ir augalų veisimą, mes patys skatiname šio sektoriaus plėtrą. Viešojo konsultavimosi metu mūsų atlikti tyrimai parodė, kad reikėtų toliau plėsti ekologiškos gamybos priemones. Dėl to ieškome kelių ir priemonių tam, kad būtų užtikrinta, jog į būsimą komunikatą, t. y. teisės aktų paketą, kurį pateiksime vėliau, būtų įtraukta konkreti nuostata dėl ekologiško vandens gyvių ir augalų veisimo, apibrėžiant šiuos klausimus: kokią pagalbą galime teikti šios srities plėtrai toliau skatinti, kokių priemonių (kaip pvz., ekologiškų produktų ženklinimo programos) reikėtų imtis, kad būtų padidintas vartotojų sąmoningumas ir jie suprastų, jog verta valgyti ekologiškus produktus. Tikimės, kad taip dar labiau paspartinsime šios svarbios pramonės šakos plėtrą.
Reinhard Rack
(DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, savo kalbos pabaigoje netiesiogiai užsiminėte apie ekologiškų produktų ženklinimą. Norėčiau (netiesiogiai) užduoti klausimą, ar yra garantijų, kad vartotojams taip pat skaidriai bus pateikiama informacija ir apie žuvies veisimo ir perdirbimo vietą, kad jie galėtų "matyti", iš kokios vandens gyvių ir augalų veisimo "fermos" žuvis kilusi. Kalbame ne tik apie duomenis, įrodančius, kad žuvis veista ekologiškai, kalbame apie nuostatą dėl kilmės vietos apskritai. Ar parengtos nuoseklios šios srities nuostatos?
Jörg Leichtfried
(DE) Komisijos nary, norėčiau tuoj pat užduoti papildomą klausimą ta pačia tema: neseniai į mane kreipėsi kelios Austrijos vartotojų teisių apsaugos organizacijos ir pranešė, kad daugėja atvejų, kai į Europos Sąjungą importuojamuose kiaukutiniuose aptinkama antibiotikų ir ne tokių jau pigių medikamentų, kurie augintojų turbūt naudojami dėl ekonominių priežasčių (siekiant pagerinti gyvūnų veisimo sąlygas) ir kurie per maisto grandinę patenka į žmogaus organizmą. Ar Komisija yra numačiusi priemonių, kurios ateityje galėtų tai suvaržyti arba užkirsti tam kelią?
Joe Borg
Komisijos narys. - Atsakydamas į klausimą dėl žuvies kilmės vietos atsekamumo, norėčiau atkreipti dėmesį į du faktus. Pirma, dabar rengiame Reglamentą, kurio tikslas pažaboti nelegalią žvejybą, nes atviruose vandenyse (ypač žvejų iš trečiųjų šalių, tačiau tai daro ir mūsų žvejai) sugautos žuvies kilm"pasikeičia" apdorojimo grandinėje. Šios nuostatos ypač sugriežtins šios srities kontrolę. Taip nei šviežių, nei perdirbtų nelegaliai sugautų žuvų nebus leidžiama pateikti į Bendrijos rinką. Tai viena klausimo dalis.
Kalbant apie vandens gyvių ir augalų veisimą, mes ieškome kelių ir priemonių, kad į Bendriją importuojama žuvis iš žuvų ūkių atitiktų sveikatos standartus ir reikalavimus, t. y. būtų užtikrinta, jog mūsų vartotojų valgomi produktai patenkintų aukštus sveikatos apsaugos reikalavimus, taikomus mūsų gaminamiems produktams. Tai klausimas, kurį ėmėsi spręsti GD SANCO. Be to, parengta sertifikavimo programa, pagal kurią išduotas leidimas patvirtina, jog Bendrijos rinkon pateikti produktai atitinka apibrėžtus sveikatos reikalavimus.
Atsakydamas dar į vieną su šia sritimi susijusį klausimą norėčiau pabrėžti, kad mes ieškome galimybių ženklinti ekologiškus vandens gyvių ir augalų veisimo produktus. Iš pradžių buvo diskutuota tik apie atviruose vandenyse sugautos žuvies ekologiškų produktų ženklinimą, nes jiems taikomi kitokie vertinimo kriterijai. Šiuo atveju ženklinimas turėtų užtikrinti, kad žuvis pagauta laikantis tvarios žvejybos principo, t. y. parduodant žuvų rūšis, kurių ištekliai labai sunykę, ekologiškų produktų ženklas nededamas.
Žuvies iš žuvų ūkių ekologiškų produktų ženklinimui taikomi visiškai kitokie vertinimo kriterijai, t. y. turi būti užtikrinta, kad žuvys veisiamos sąlygomis, atitinkančiomis tam tikrus aplinkos apsaugos, sveikatos ir sanitarinius standartus. Mes svarstome šiuos kriterijus ir turbūt kiek vėliau pateiksime Parlamentui pasiūlymą dėl kriterijų įvedimo arba dėl jų įdiegimo paspartinimo, arba dėl minimalių reikalavimų įvedimo, kurie užtikrintų, jog būtų galima taikyti savanorišką programą ekologiškiems produktams ženklinti.
Tema: Prašymai padidinti saugų tonažą
2006 m. birželio 13 d. Pirmosios instancijos teismas priėmsprendimą 20 ieškovų, pateikusių ieškinius dėl saugaus tonažo, naudai. Šis sprendimas panaikina 2003 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimą 2003/245/EB. Teismas nusprendė, kad Komisija naudojo taisyklėse nenumatytus kriterijus (t. y. laivai, kuriems ima galioti nuostatos dėl saugaus tonažo, turi būti bent 5 metų senumo) ir viršijo savo įgaliojimus.
Visos paraiškos dėl saugaus tonažo buvo pateiktos Komisijai iki 2001 m. gruodžio 31 d., kaip reikalauja Tarybos sprendimo 97/413/EBnuostatos (žr. 4 straipsnio 2 dalį).
Teismas nusprendė, kad Komisija netinkamai pritaikšį straipsnį, atsisakydama patenkinti atitinkamų asmenų pateiktas paraiškas dėl saugaus tonažo padidinimo. Ar Komisija galėtų atsakyti, kodėl ji neapskundšio sprendimo ir kodėl pareiškėjai, kurių prašymai buvo patenkinti, beveik po dvejų metų vis dar laukia Komisijos atsakymo, kaip ji rengiasi vykdyti Teismo sprendimą?
Joe Borg
Komisijos narys. - Norėčiau padėkoti Brianui Crowley už klausimą, kuris leidžia man informuoti apie vėlesnes priemones, susijusias su 2006 m. birželio 13 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimu dėl Airijos paraiškos padidinti žvejybos laivų saugų tonažą.
Komisija nusprendneapskųsti 2006 m. birželio 13 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo. Teismo sprendime pasakyta, kad 2003 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimas paremtas nepakankama visų susijusių klausimų analize. Remdamasi šiuo sprendimu, Komisija nusprendpriimti naujus sprendimus, kurie būtų paremti išsamesne analize ir kuriuose būtų pateiktos aiškesnės išvados, susijusios su kiekvienu konkrečiu atveju.
Teisinga būtų sakyti, kad pareiškėjai vis dar laukia naujų Komisijos sprendimų. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad Komisijos tarnybos paprašAirijos atsiųsti konkrečius papildomus techninius duomenis, susijusius su visomis paraiškomis dėl saugaus tonažo padidinimo. Nepaisant pakartotinių prašymų, Airija pateiktik su keliomis paraiškomis susijusius atitinkamus duomenis.
Naujas įvertinimas atidėtas, nes Airija vis dar nepateikišsamių atsakymų. Šiuo metu Komisija baigia atlikti naują visapusišką kiekvienos šios paraiškos įvertinimą. Tikimės informuoti Airiją apie rezultatus šių metų liepos mėn.
Brian Crowley
Norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atsakymą. Vis dėlto pridurčiau, kad yra tam tikrų abejonių, ar sprendimas leisti padidinti saugų tonažą įsigalios automatiškai dėl neteisingo pirminio Komisijos sprendimo, ar reikės pateikti naują paraišką. Kaip tik dėl to ir kilo ginčas, ar reikia pateikti papildomos informacijos, ar ne.
Galbūt Komisija galėtų mums paaiškinti, kokia tikimybė, kad naujas paraiškas pateikę buvusieji pareiškėjai, kurie pripažinti buvę teisūs Teismo sprendimu, sulauks teigiamo rezultato.
Joe Borg
Komisijos narys. - Pats Pirmosios instancijos teismo sprendimas nepatvirtina, kad pareiškėjai buvo iš esmės teisūs. Jame pasakyta, Komisijos sprendimas paremtas nepakankama visų susijusių klausimų analize. Remdamasi šiuo sprendimu, Komisija nusprendpriimti naujus sprendimus, kurie būtų paremti išsamesne analize ir kuriuose būtų pateiktos aiškesnės išvados. Kadangi sprendimas buvo paremtas nepakankama analize, paprašėme Airijos atsiųsti papildomų duomenų, kurie sudarytų rimtesnį pagrindą naujam sprendimui.
Kadangi pirmas sprendimas buvo priimtas visiems operatoriams kartu, paprašėme, kad mums būtų pateikti duomenys apie kiekvieną operatorių atskirai. Mūsų naujasis sprendimas bus susijęs su kiekvienu operatoriumi atskirai.
Jei papildomos informacijos apie operatorius nebus pateikta, nemanau, kad Komisijos pozicija pasikeis. Mes nagrinėjame šiuo metu gautą naują informaciją ir jei mes matysime, kad reikalavimai yra patenkinti, vadinasi, taip ir bus. Vis dėlto, jei nepasiant papildomos informacijos, reikalavimai nebus patenkinti, sprendimas tebeliks neigiamas.
Tema: Importo iš Šiaurės Amerikos padariniai Airijos moliuskų žvejams
Neigiamos įtakos Airijos moliuskų žvejams turi pigūs (dėl silpno dolerio) iš JAV ir Kanados importuojami produktai. Kiaukutinių kainos toliau smunka. Kokių priemonių nori imtis Komisija, kad padėtų žvejams, kurie vaidina svarbų vaidmenį Airijos pakrančių regionų ekonominiame gyvenime?
Joe Borg
Komisijos narys. - Žinau, kad Airijoje ir kitose Bendrijos vietose jaučiamas kai kurių žuvies ir kiaukutinių produktų rinkos nuosmukis. Esu informuotas, kad ši problema daugiausia susijusi su prekyba omarais, kurių pirminpardavimo kaina Airijoje paprastai viršydavo 15 eurų už kilogramą, o šiuo metu nukrito iki 10 eurų už kilogramą.
Konkrečiu prekybos omarais atveju iš atitinkamų prekybos rodiklių matyti, kad 2006-2007 m. importas padidėjo, lyginant su ankstesniais šešeriais metais. Bendra Bendrijos importo iš Kanados apimtis, lyginant su 2000-2005 m. laikotarpiu, 2006 m. padidėjo 12 proc., o 2007 m. - 7 proc.; importo iš JAV apimtys, lyginant su anksčiau minėtu laikotarpiu, padidėjo taip: 2006 m. padidėjo 27 proc., o 2007 m. - 26 proc.
Vis dėlto tiesioginio omarų importo iš JAV ir Kanados į Airiją apimtis nėra didel(2006 m. siekatitinkamai 2,5 t ir 118 t). Be abejo, tai nereiškia, kad Šiaurės Amerikos omarai nepatenka į Airiją per kitas valstybes nares.
Omarų kaina eurais per pastaruosius trejus metus nesumažėjo. Vidutinimporto iš JAV kaina 2005-2007 m. siek12,45 eurų už kilogramą. Pirmą 2008 m. ketvirtį kaina šiek tiek pakilo ir pasiek13,6 eurų už kilogramą.
Omarų importo į Bendriją iš Kanados atveju per pastaruosius trejus metus kaina po truputį kilo ir 2005-2007 m. laikotarpiu siek12,12 eurų už kilogramą. Pirmą 2008 m. ketvirtį kaina (dėl sustiprėjusio Kanados dolerio) šiek tiek pakilo ir pasiek12,48 eurų už kilogramą.
Atsižvelgiant į anksčiau išdėstytus faktus negalima būtų tvirtinti, kad dabartinis kainų nuosmukis labai tampriai siejasi su omarų importu iš Šiaurės Amerikos. Šis nuosmukis gali taip pat būti susijęs su netikrumu, vyraujančiu kai kuriose rinkose, dėl tam tikrose valstybėse narėse šiomis savaitėmis vykstančių protestų.
Galbūt dėl sumažėjusios svaro sterlingo vertės euro atžvilgiu Airijos žvejai junta stipresnę JK omarų žvejų konkurenciją tradicinėse žemyninės Europos rinkose.
Bendros rinkos organizavimo nuostatos nenumato kompensacijų gamintojams dėl omarų kainos smukimo. Vis dėlto omarų žvejai galėtų įstegti omarų žvejų organizacijas, kad sustiprintų savo pozicijas rinkoje. Europos žuvininkystės fondas teikia paramą steigti šioms organizacijoms, taip pat produkcijos kokybės gerinimo planams įgyvendinti. Be to, vidutiniu ir ilgesniu laikotarpiu Europos žuvininkystės fondas teikia paramą už kolektyvinią veiklą, skirtą žuvininkystės produktams, pvz., omarams, reklamuoti. Ši veikla galėtų padidinti paklausą ir taip pakelti kainas.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gerb. Pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atsakymą ir užduoti jam papildomą klausimą.
Kaip žinote, Komisijos nary, žuvininkystės pramondramatiškai pasikeitdėl milžiniško naftos kainos šuolio. Norėčiau paklausti, ar Komisija rengiasi pateikti pasiūlymų dėl paramos pakrančių regionų žvejybos sektoriui, pvz., omarų žvejams ir anksčiau minėtiems žvejams, kurie nukentėjo dėl kiaukutinių kainos smukimo?
Joe Borg
Komisijos narys. - Problema, susijusi su milžiniška naftos kaina ir jos įtaka žvejams, labai specifinir labai savotiška (gal net unikali). Taip yra dėl to, kad žvejams neigiamos įtakos turi tam tikrų veiksnių derinys.
Viena vertus, kuro kaina gali pasiglemžti net 50-60 proc. bendrų žvejo pajamų. Tai ypač atsiliepia dideliais atstumais plaukiojantiems operatoriams, naudojantiems specifinius žvejybos įrankius, pvz., plačiažiočius tinklus, kurie labai padidina kuro sąnaudas.
Kita vertus, kitas faktas byloja, kad žvejai dėl tam tikrų rinkos suvaržymų negali perkelti padidėjusių išlaidų naštos kitiems prekybos žuvimi operatoriams. Tai iš esmės reiškia, kad pats žvejys sau užsikrauna didesnę išlaidų naštą.
Be to, taikome įvairias priemones tvariai žuvininkystei išlaikyti. Tai reiškia, kad žvejys negali bandyti sugauti daugiau laimikio savo padėčiai pagerinti, nes gausesnis laimikis dar labiau padidins spaudimą žuvų ištekliams ir ilguoju laikotarpiu duos priešingų rezultatų. Taigi žvejai susiduria su milžiniškomis problemomis.
Iš tikrųjų šiandien pateikiau kolegijai informacinę pažymą dėl kelių klausimų, kuriuos mes svarstome, kad galėtume padėti žvejams per labai trumpą laiką, t. y. padėti jiems siekdami pertvarkyti visą sektorių ir išspręsti specifines skirtingų žvejų problemas. Šioje informacinėje pažymoje pabrėžėme keletą konkrečių priemonių, kurias galėtume pasiūlyti. Valstybės narės galėtų kartu su savo žvejais nuspręsti, kurios priemonės būtų tinkamiausios skirtingų žvejų problemoms spręsti. Kiekviena valstybturi spręsti pati, ar tai bus taikoma omarų žvejams ir kokiu laipsniu tai bus daroma.
Vis dėlto esu kolegijos įgaliotas žengti toliau. Aš pristatysiu šias detales, t. y. pagrindus to, ką mes netrukus (kitą savaitę antradienį) siūlysime Tarybai Liuksemburge. Tuomet grįšiu į kolegiją ir pateiksiu informaciją apie dalinius Europos žuvininkystės fondo nuostatų pakeitimus ir kitas priemones, pvz., de minimis galimybę, kurios turi būti įgyvendintos. Tada grįšiu į Tarybą (tikiuosi tai bus liepos mėn.) su Komisijos priimtais pasiūlymais, kad, priklausomai nuo to kaip greitai Taryba ir Parlamentas bus pasiruošę spręsti šiuos klausimus, turėtume priėmę būtinas priemones per kelis mėnesius.
Reinhard Rack
(DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, klausimas dėl žemės ūkio suvaidino svarbų vaidmenį Airijai tariant "ne" paskutiniame referendume. Ar su žvejyba susijusios problemos, kurias čia aptarėme, taip pat turėjo įtakos neigiamam balsavimui? Jei taip, ar Komisija ėmėsi kokių nors viešų iniciatyvų tam sušvelninti?
Joe Borg
Komisijos narys. - Suprantu, kad žvejybos sritis tikrai turėjo įtakos neigiamam balsavimui, ypač todėl, kad, jei vertinsime rezultatus įvairiose Airijos grafystėse, rezultatai buvo ypač neigiami vakarų pakrantės rajonuose, kur veikia dauguma Airijos žvejybos įmonių.
Mes žinojome apie tai, kad Bendrijos priemonės žvejybos sektoriaus tvarumui užtikrinti daro įtaką žvejams ir jų pragyvenimo lygiui. Kuro kaina tikrai nesušvelnino padėties.
Mes bandėme atkreipti į tai dėmesį daugeliu būdų, įskaitant bandymus pabrėžti Europos Žuvininkystės fondo naudojimo svarbą, kad būtų tinkamai suvokta tikroji padėtis. Aš pats buvau keletą kartų nuvykęs į Airiją, kad pasikalbėčiau tiesiogiai su žvejais. Mes suformavome regionines patariamąsias tarybas. Rajonuose aplink Airiją veikia Šiaurės Vakarų vandenų regioninpatariamoji taryba ir Šiaurės jūros regioninpatariamoji taryba, kurių diskusijose dalyvauja patys žvejai. Šios diskusijos turi padėti priimti sprendimą, kurio iš mūsų reikalaujama gruodžio mėn.
Nepaisant viso to, nepaisant visų pastangų, spėju, kad dauguma Airijos žvejų referendume balsavo neigiamai.
Tema: Aplinkos apsaugos skatinimas pasitelkiant įmones
Kaip Komisija skatina aplinkos apsaugos aspekto integraciją į politikos kryptis, susijusias su mažosiomis ir vidutinio dydžio įmonėmis (MVĮ) ir su jų prisitaikymu prie naujų Europos aplinkos srities teisės aktų reikalavimų?
Kokia apimtimi MVĮ galės pasinaudoti naujos aplinkos politikos suteiktomis galimybėmis savo veiklos plėtrai?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. Pirmininke, 99 proc. Europos bendrovių sudaro MVĮ. Todėl akivaizdu, kad be jų dalyvavimo jokia aplinkos apsaugos politika negali būti efektyvi.
MVĮ susiduria su didesniais sunkumais, susijusiais su aplinkos apsaugos įstatymų laikymusi ir su nauda, kurios joms duoda aukštesni aplinkos apsaugos standartai. Daugeliu atvejų, jos neturi informacijos, specializacijos, darbuotojų arba finansinių išteklių, būtinų klausimams, susijusiems su aplinkos problemomis, taip pavojais ir poveikiu aplinkai, spręsti. Dėl to Komisija parengprogramą, kuri padėtų MVĮ laikykitės aplinkos apsaugos teisės aktų nuostatų. Atsižvelgiant į sudėtingas problemas, su kuriomis susiduria MVĮ, aplinkos apsaugos reikalavimų atitikties paramos programoje (ECAP) pateiktas šis daugialypis veiksmų planas.
Pirma, tobulinti ir supaprastinti teisės aktus ir jų įgyvendinimą. Siekti sumažinti administracinę naštą ir sutaupyti lėšų, kad MVĮ galėtų daugiau dėmesio skirti aplinkos sričiai ir geriau laikytis šios srities teisės aktų reikalavimų.
Antra, diegti aplinkos valdymo sistemas, kurios yra prieinamesnės ir geriau atitinka MVĮ poreikius, kad su aplinka susiję klausimai galetų būti įtraukti į įmonės pagrindinį verslą, naudojant ekonominius svertus.
Trečia, skirti tikslinę finansinę pagalbą, kuri skatintų valstybinių institucijų ar įmonių paramos tinklų iškeltas iniciatyvas tvariai gamybai užtikrinti.
Į šį veiksmų planą įtrauktos ir kitos priemonės. Komisija siekia panaudoti jas ne tik tam, kad MVĮ patenkintų gamybos teisės aktų reikalavimus, bet ir tam, kad padėtų joms pasinaudoti tinkamesnio aplinkos apsaugos reikalavimų laikymosi teikiama nauda, pvz., susijusia su energijos taupymu ir pagerėjusiu išteklių naudojimo efektyvumu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. Pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atsakymą. Šis programinis pareiškimas pranašauja gerą veiksmų plano ateitį. Tikimės, kad tai duos konkrečių rezultatų. Vis dėlto mes turime vieną klausimą: kokie įpareigojimai numatyti valdžios institucijoms, kad leistų MVĮ naudotis ekologiškomis infrastruktūromis, ir kokiu mastu tai įtraukta į jūsų planą?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. Pirmininke, yra daug galimų veiklos krypčių. Nuo valstybių narių priklausys, ar jos bus įgyvendintos. Pvz., reikėtų, atsižvelgiant į patirties trūkumą įmonių lygmeniu, suformuoti MVĮ skirtą vietinį aplinkos apsaugos ekspertų komitetą. Šios priemonės įgyvendinimą galėtų skatinti valstybės narės. Kita priemonsusijusi su ryšių tobulinimu ir efektyvesniu informacijos naudojimu, kad būtų užpildytos specifinės informacijos spragos. Įvairiuose teisės aktuose, kuriuos siūlome, taip pat yra specialiai MVĮ parengtų nuostatų. Pvz., nauji teisės aktai, susiję su CO2 prekybos sistemos reforma, kuriuos siūlome. Šiuo atveju mes apibrėžėme ypatingas sąlygas MVĮ, nes stengėmės, kad šio teisės akto reikalavimas įtraukti MVĮ į CO2 prekybos sistemą netaptų papildoma našta tada, kai jos yra pasinaudojusios atitinkama sąlyga valstybėje narėje.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, jūs teisingai pasakėte, kad MVĮ - Europos ekonomikos pagrindas. Vis dėlto, kaip žinome, poveikį Europos MVĮ daro pasaulinkonkurencija. Mūsiškėms MVĮ sunkumų kelia kitos MVĮ iš skirtingų Žemės rutulio dalių, kurios boikotuoja aplinkos apsaugą. Ar sutiktumėte su mintimi įvesti žalią mokestį importui iš šalių, kurie stengiasi "zuikiu" važiuoti tarptautinio susitarimo dėl aplinkos apsaugos traukiniu?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. Pirmininke, tai iš esmės problema, susijusi ne tik su MVĮ, bet ir visomis įmonėmis, susiduriančioms su šia konkurencijos rūšimi. Tai nesusiję vien su aplinkos apsaugos klausimais, bet, kaip buvo pabrėžta neseniai vykusiuose debatuose, tai taip pat siejasi su Europos pramonės šakoms įvestais apribojimais šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršai mažinti ir dėl jų susidariusia papildoma našta. Neseniai apie tai buvo daug diskutuota. Buvo išreikšti įvairūs požiūriai, o mano kolega Komisijos narys P. Mandelson aiškiai gynKomisijos nuomonę šiuo klausimu.
Tema: Tarptautinis susitarimas ekologijos klausimais
Kodėl nėra klimato kaitos srities tarptautinio susitarimo, susijusio su padėtimi pasibaigus Kioto protokole numatytam laikotarpiui ir kodėl globalinis aplinkos valdymo priemonės buvo tik iš dalies efektyvios?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. Pirmininke, šis klausimas suteikia leidžia man tiksliai pasakyti, kokią derybų pakopą pasiekėme.
Klimato kaitos tarpvyriausybinės specialistų grupės (IPCC) darbas ir 2007 m. lapkričio mėn. paskelbti pranešimai, taip pat ir pasaulio lyderių nuomonė, kad reikia skubių kolektyvinių kovos su klimato kaita veiksmų, buvo pagrindinės sutarties, pasiektos praėjusį gruodžio mėn. Balyje, priežastys. Europos Sąjunga vaidino pagrindinį vaidmenį derybose dėl susitarimo dėl teisinės tvarkos po 2012 m., skirtose klimato kaitos problemoms spręsti.
JT pagrindų konvencijos dėl klimato kaitos sutarties šalys sutardėl Balio veiklos gairių. Veiklos gairėse apibrėžta derybų temos, susijusios su šiais keturiais lemiamais klausimais: klimato kaitos apribojimu; prisitaikymu prie naujų sąlygų, jei klimato kaita didesniu ar mažesniu mastu vyktų toliau ir iki 2050 m. šis procesas taptų negrįžtamas; be to, prisitaikymui prie naujų sąlygų ir CO2 taršai mažinti skirtų technologijų ir tinkamo finansavimo klausimai.
Sutarties šalys taip pat pritartam, kad derybos būtų baigtos iki 2009 m. pabaigos, atsižvelgiant į suplanuotą sutarties šalys Kopenhagos konferenciją. Taip pakankamai laiko bus skirta būsimo susitarimo dėl klimato ratifikavimo procesui, kad jis būtų ratifikuotas iki 2012 m. pabaigos, kai pasibaigs pirmojo Kioto protokolo galiojimas.
Balyje pasiektame susitarime buvo visapusiškai atsižvelgta į IPCC pranešimo išvadas. Jame taip pat pripažįstama, kad reikia imtis drastiškų priemonių šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršai visame pasaulyje sumažinti tam, kad būtų užkirstas kelias pavojingam globalinės temperatūros padidėjimui. Šis padidėjimas, pagal pranešimą, neturi viršyti 2°C iki 2050 m.
Darbas jau prasidėjo. Šiems metams buvo suplanuotos keturios derybų sesijos. Dvi iš jų jau įvyko ruošiantis sutarties šalių Poznanės konferencijai. Šių metų sutarties šalių konferencija bus ypač svarbi, nes joje bus įvertinta susidariusi padėtis. Šio vertinimo pagrindu kitais metais gali būti surengtos tinkamos derybos.
Derybų procesas bus labai sudėtingas ne tik dėl svarstomų problemų sudėtingumo, bet ir dėl įtemptos darbotvarkės, atsižvelgiant į klausimų skubumą. Iki praėjusio penktadienio visų sutarties šalių ekspertai dalyvavo Bonoje surengtose diskusijose, kuriose buvo aptarti visi darbotvarkės klausimai. Nors pasiekta ribota pažanga, ji padės pasiekti gerų rezultatų sutarties šalių konferencijoje Kopenhagoje.
Jūs taip pat žinote, kad Jungtinių Valstijų iniciatyva pradėtos diskusijos pagal G8 ir išsivysčiusių šalių susitikimų darbotvarkę (išsivysčiusių šalių procesas). Europos Sąjunga jose aktyviai dalyvauja tam, kad padarytų teigiamą įtaką deryboms dėl JT pagrindų konvencijos dėl klimato kaitos. Taip pat tai aiškus signalas, kad išsivysčiusios šalys toliau sieks būti pavyzdžiu, t. y. jos įsipareigoja toliau mažinti taršą, remdamosi savo istorine pareiga ir bendrų, tačiau atitinkančių kiekvienos šalies galimybes, įsipareigojimų vykdymo principais.
Pasiekti visapusį ir ambicingą susitarimą dėl klimato kaitos po 2012 m. - neabejotinai vienas didžiausių globalinio aplinkos valdymo srities iššūkių. Vis dėlto mes nepradedame veiklos nuo menkniekių. Turiu paminėti, kad prieš kelias dienas Prancūzijos ekologijos ir tvarios plėtros ministras apibūdino Kopenhagos konferenciją kaip didžiausią galimybę sutarčiai dėl planetos ateities pasiekti.
Turime pasinaudoti jau veikiančiais mechanizmais, t. y. JT pagrindų konvencija ir susijusiu Kioto protokolu, kuriuo remiantis buvo parengtos naujausios nuostatų įgyvendinimo priemonės, pvz., Švarios plėtros mechanizmas, susidedantis iš dviejų lanksčių mechanizmų; be to, buvo parengtos specialios IPCC mokslinių tyrimų priemonės.
Kartoju, derybos bus sudėtingos, bet remdamiesi politine valia ir bendrai pripažindami klausimo skubumą, sugebėsime pasiekti susitarimą Kopenhagoje. Sveikas protas reikalauja siekti susitarimo Kopenhagoje. Europos Sąjungos atliekamas darbas, Europos viešosios nuomonės parama, kurią jaučiame, augantis sąmoningumas visame pasaulyje, Europos Parlamento parama ir perspektyva iki metų pabaigos pasiekti susitarimą dėl paketo priemonių, kurias pasiūlėme, kad sustiprintume Europos Sąjungos derėjimosi galią,- visa tai leis mums pasiekti susitarimą Kopenhagoje, kad būtų galima efektyviai spręsti su klimato kaita susijusias problemas.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. Pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui S. Dimasui už visapusišką atsakymą.
Ar Jungtinės Valstijos ir Kinija pradės bendradarbiauti? Klimato kaita atspindi padėtį, kurią, galima apibrėžti taip: pagrindinės priežastys yra vienur, o padariniai - kažkur kitur. Todėl kyla klausimas, kokios pozicijos Europos Sąjunga laikysis tada, jei visai aplinkos apsaugos sritimi nesirūpinančios šalys šalys atsisakys sudaryti susitarimą, skirtą laikotarpiui, kai nustos galioti Kioto protokolas. Pirminiai padariniai yra akivaizdūs. Galutiniai padariniai (čia norėčiau atkreipti dėmesį į G. Verheugeno pateiktus vertinimus) - Europos įmonių persikėlimo į nerūpestingai taikančias aplinkos apsaugos reikalavimus šalis tendencija. Jūs pritariate šiam vertinimui?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. Pirmininke, iš pradžių norėčiau pasakyti, kad ne tik G. Verheugen, bet ir aš esu labai suinteresuotas, kad anglies dvideginio tarša būtų kuo mažesnė. Taip yra dėl labai paprastos priežasties: jei įmonės persikels iš Europos Sąjungos į šalis be CO2 taršos apribojimų, nebus pasiekta aplinkos apsaugos srities tikslų, kuriuos siekiu įgyvendinti.
Daug energijos naudojančių įmonių problemos daugiausia susijusios su aplinkos sritimi, todėl mes neturėtume gilinti su konkurencija susijusių problemų, kurios verčia jas persikelti svetur. Todėl turime kiek įmanydami siekti tarptautinio susitarimo, nes jis - vienintelišeitis. Tarptautiniame susitarime keliamas pagrindinis klausimas būtų susijęs su daug energijos naudojančių įmonių problemomis.
Jei tokio susitarimo nebūtų pasiekta (negaliu įsivaizduoti, kad tarptautinbendruomenpriimtų tokį iracionalų sprendimą), pasiūlyti teisės aktai sudaro mums visas būtinas sąlygas, kad reformuotume CO2 teršalų prekybos sistemą taip, kad tarptautinėje konkurencinėje kovoje dalyvaujančios pramonės šakos atgautų savo konkurencingumą. Todėl, nesigriebdami priemonių, prieštaraujančių PPO principams arba JT su klimato kaitos sritimi susijusiam bendrų, bet kartu ir diferencijuotų įsipareigojimų principui, galėsime užtikrinti, kad anglies dvideginio tarša būtų kuo mažesnir kad būtų išvengta šios rūšies įmonių persikėlimo.
Vis dėlto kartoju, kad turime siekti susitarti. Manau, galime prisijungti prie Jungtinių Valstijų, ypač po lauktos naujosios vyriausybės rinkimų, kuri pradės savo veiklą kitais metais, nes abu kandidatai į prezidento postą visiškai įsipareigojo įvesti CO2 prekybos sistemą, taip pat iki 2050 m. sumažinti taršą 80 proc. ir bendradarbiaujant su Europos Sąjunga imtis ryžtingų kovos su šiltnamio efektu priemonių. Be to, manau, kad mes galime įtikinti tuos, kurių požiūris į svarstomas problemas gali skirtis. Taip pat turime galimybių bendradarbiauti su Kinija. Kaip jūs sakėte, Kinija gerai supranta problemas, dėl šiltnamio efekto kylančias jos gyventojams, dėl to ji sutiko vykdyti savo priemones, kurios nebus panašios į išsivysčiusių šalių taikomas priemones, tačiau padės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos lygį. Visi kartu galime pasiekti susitarimą Kopenhagoje 2009 m. pabaigoje.
Tikiu šiuo susitarimu ir manau, kad mes visi (didžiulį vaidmenį suvaidino ir Europos Parlamentas) pasieksime šį susitarimą.
Pirmininkė
Klausimas Nr. 34 buvo panaikintas, o į klausimą Nr. 33 ir klausimus 35-44 bus atsakyta raštu.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gerb. Pirmininke, kiek žinau, leidžiame kiekvienam Komisijos nariui kalbėti 20 min. Aš sekiau, kiek laiko truko jų kalbos ir turiu pasakyti, kad S. Dimas kartu su kolegomis nepanaudojo npusės jiems skirto laiko. Todėl prašau, kad į klausimą Nr. 33 būtų atsakyta laikantis mūsų pačių patvirtintos procedūros. Manau, kad Komisijos narys dėl to neprieštaraus.
Pirmininkė
Mes skaičiavove jo kalbos trukmę; jis pradėjo 18.32 val. Deja, manau, kad 20 min. buvo išnaudotos. Jūsų pastaba teisinga tiktai kolegų, kurie uždavklausimus Komisijos nariui J. Barrotui, atžvilgiu. Deja, tokia dabartinmūsų padėtis. Bandymai surasti balansą - visuomet kylantis klausimas. Būtent tai mes turime padaryti šiandien.
Tema: Frontex
Europos Sąjungos išorinių sienų valdymas ir praktinis bendradarbiavimas tarp valstybių naudojantis Frontex sistema - gyvybiškai svarbūs Europos Sąjungos saugumui sritys, kurių priemonės netgi gali neleisti kilti problemoms.
Agentūra turi dirbti veiksmingai ir pasiekti konkrečių rezultatų.
Kokie bandomieji projektai ir mokomoji veikla, kaip numatoma, bus atlikti 2008 m.?
Dėl RABIT. Ar kokios nors valstybės narės jau yra prašiusios atsiųsti Skubios pasienio pagalbos būrių? Ar RABIT būriai turi jiems priklausančios įrangos sienos kontrolei ir sekimui?
Jacques Barrot
Gerb. Pirmininke, norėčiau atsakyti A. França. 2008 m. Frontex agentūros darbo programa apima kelis bandomuosius projektus ir mokomosios veiklos programas, susijusias su bendradarbiavimo ir mokslo tyrimų sritimis. Atsižvelgiant į tai, kad išorinių sienų kontrol- veikla, susijusi su Frontex įgaliojimais, Komisija gavo iš Agentūros išsamų atsakymą, kuris čia pridedamas.
2008 m. Frontex turi šiuos tris tikslus, susijusius su mokymų sritimi: pirma, siekį įgyvendinti bendrą mokymo programą visoje Europos Sąjungoje; antra, pasiūlyti specifinę mokomąją veiklą, atitinkančią praktinius reikalavimus; ir pagaliau įsteigti Europos tinklą pasieniečiams apmokyti.
2008 m. Frontex planuoja įgyvendinti maždaug 13 bandomųjų projektų prie išorinių sienų: keturi bandomieji projektai skirti sausumos sienoms, trys - jūrinėms sienoms, trys - oro sienoms ir trys grąžimo operacijoms rengti. Šitie projektai leis mums išbandyti darbo metodus, panaudotus jungtinėse operacijose ir išbandyti tarpusavio ryšius su trečiosiomis šalimis grąžimo operacijų metu ir reikalaujant išduoti kelionės dokumentus grąžinamiems asmenims.
Dėl RABIT (Skubios pasienio pagalbos būrių). Nviena valstybnariki šiol neprašdislokuoti Skubios pasienio pagalbos būrį, gerbiamas A. França.
Vasario 13-osios Komunikate Komisija pabrėžė, kad Skubios pasienio pagalbos būrių dislokavimas galėtų būti susietas su technine pagalba pagal Frontex Reglamento 8 straipsnį. Todėl Komisija rekomendavo Agentūrai dažniau praktiškai taikyti šią nuostatą, t. y. pirkti arba nuomotis jai reikalingos įrangos, taip pat naudoti įrangą, įtrauktą į techninės įrangos centrinį registrą.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad Frontex tampa veiksminga mūsų darbo priemone priemone. Mes apsvartysime, kaip galima būtų patobulinti Frontex veiklą ir jos operacijas, kurių poreikis auga.
Armando França
(PT) Norėčiau padėkoti Komisijos nariui J. Barrotui ne tik už atsakymą, bet ir už detalią informaciją.
Yra du klausimai, kuriuos norėčiau, kad Komisijos narys man paaiškintų. Akivaizdu, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis - pirmaeilės svarbos uždavinys. Žinau, kad bandomųjų projektų su trečiosiomis šalimis vykdymas įtrauktas į Komisijos programą. Dėl Šiaures Afrikos. Mes norėtume žinoti, ar kokioms nors šio regiono šalims numatyti bandomieji projektai, apie kuriuos kalbėjo Komisijos narys? Be to, taip pat būčiau dėkingas, jei Komisijos narys galėtų apibūdinti mums Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR), t. y., kaip skelbta, svarbaus ir reikalingo Frontex papildinio, kūrimo raidą.
Jacques Barrot
Gerb. A. França, tam, kad Frontex galėtų teikti techninę pagalbą trečiojoje šalyje, reikia priimti atskirą reglamentą. Šiuo metu nėra jokios teisinės bazės. Vis dėlto manau, kad idėja turi pagrindo, kadangi mes gauname prašymų iš trečiųjų šalių, su kuriomis bendradarbiaujame. Jūs paminėjote tam tikras Viduržemio juros šalis; manau, kad Frontex galės teikti techninę pagalbą (pagal savo galimybes), bet mes dar nepasiekėme šios raidos pakopos.
O dėl kitų klausimų, pvz., sienos sekimo, mes turime, kaip jūs žinote, Šengeno informacijos sistemą (SIS), kuri jau yra vystoma. Tikimės, kad ji pradės veikti 2009 m. rudenį. Toliau ieškosime bet kokių priemonių sienos sekimo sistemoms patobulinti.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Kadangi Frontex yra Lenkijoje, o aš esu lenkas, mano požiūris į Frontex yra gana asmeninis. Šiuo metu plinta daug nepatikimų nuomonių dėl Frontex, kurių sleidėjai teigia, kad kartais ji veikia, o kartais ne. Aš taip pat norėčiau paminėti faktą, kad ši Agentūra turi didžiausią biudžetą. Ar galėtumėte keliais žodžiais apibrėžti, ar Frontex jau tinkamai dirba ir pateisina lūkesčius, ar jis vis dar turi daug darbo savo veiklai tobulinti?
Jacques Barrot
Manau, galiu pasakyti, kad pradinFrontex veikla patenkinama, nors Agentūra ir priklauso nuo valstybių narių, kurios turi pateikti jai operacijoms, kurias ji koordinuoja, būtinos techninės įrangos.
Be abejo, dažnai naudojama labai brangi įranga, kurios Agentūra negali nusipirkti, atsižvelgiant į jos ribotą biudžetą. Sraigtasparnio kaina prilygsta visam metiniam Frontex biudžetui, t. y. siekia 40-50 mln. eurų. Todėl Frontex pasiraštechnines sutartis dėl įrangos naudojimo su daugeliu valstybių narių, kad galėtų naudotis jai teikiama įranga.
Įvertinimo pranešime Komisija rekomendavo, kad Frontex būtų sudaryta galimybnupirkti arba nuomoti įrangą, bent jau tam tikrą smulkią įrangą.
Tai viskas, ką mes dabar galime pasakyti. Dėkoju, kad atkreipėte visų dėmesį, kad Frontex būstinyra Varšuvoje ir kad tai labai motyvavo tenykščius žmones. Norėčiau padėkoti jums už sąsajų su Frontex nustatymą. Manau, kad atsižvelgdami į tai, ką Frontex šiuo metu daro, mes sugebėsime nuspręsti, nes atitinkamas įvertinimas jau atliktas, kaip reikėtų tobulinti Agentūros darbą.
Pirmininkė
Kadangi autorius nedalyvauja, klausimas Nr. 46 nenagrinėjamas.
Tema: Kovos su terorizmu priemonės ir pagrindinteisį asmeninio gyvenimo apsaugą
Didelį susirūpinimą kelia tai, kad tam tikros kovai su terorizmu skirtos Europos Sąjungos politikos kryptys, ypač susijusios su duomenų išsaugojimu, deramai neatsižvelgia į Europos Sąjungos gyventojų pagrindinę teisę į privatumą. Ar Komisija pareikš nuomonę, kaip ji rengiasi pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp pagarbos pagrindinėms laisvėms ir kovos su terorizmu priemonių taikymo?
Jacques Barrot
Gerb. Pirmininke, be abejo, kiekvienos kovos su terorizmu priemonės, kurios imasi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės, atveju turi būti atsižvelgta į pagrindines teises. Kovos su terorizmu priemonės arba politikos kryptys, kurias taikant negerbiamos pagrindinės teisės, dažnai "padeda" teroristams.
Duomenų išsaugojimo direktyva reikalauja, kad Valstybės narės įpareigotų elektroninių ryšių paslaugų teikėjus arba viešų ryšių tinklų teikėjus išsaugoti atitinkamus susirašinėjimo duomenis nuo 6 mėnesių iki 2 metų. Šioje direktyvje numatytos svarbios apsaugos nuo duomenų netinkamo naudojimo priemonės. Direktyvoje pabrėžiama, kad susirašinėjimo turinio išsaugojimas nepatenka į direktyvos taikymo sritį. Be to, Direktyvoje pabrėžiama, kad galimybsusipažinti su išsaugotais duomenimis turi būti apibrėžta kiekvienos Valstybės narės vidaus teisės aktais, kurių nuostatos turi atitikti Europos konvenciją dėl žmogaus teisių. Be to, be abejo, turi būti laikomasi proporcingumo ir būtinybės principų.
Tai reiškia, kad duomenų, išsaugotų remiantis šia direktyva, valstybės narės valdžios institucijos negali panaudoti tam, kad kištųsi į asmens privatų gyvenimą, išskyrus atvejus, kai tai pateisina siekius aptikti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn rimtus kriminalinius nusikaltėlius. Direktyvoje pabrėžiama, kad išsaugoti duomenys gali būti prieinami tik kompetentingai šalies institucijai. Be abejo, tai reiškia, kad išsaugotų duomenų negali panaudoti įmonės arba privatūs asmenys. Faktas, kad galimybsusipažinti su išsaugotais duomenimis yra suvaržyta, reiškia, kad ši sritis negali būti panaudota viešam sekimui.
Be to, Direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir Direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje nuostatos taip pat taikomos duomenims, išsaugotiems pagal šią direktyvą.
Be to, norėčiau pasakyti, kad Duomenų išsaugojimo direktyva labai svarbi policijos darbo efektyvumui didinti, taip pat terorizmo stebėsenai, išaiškinimui ir tyrimams, užtikrinant, kad būtų gerbiamas asmenų privatus gyvenimas ir apsaugoti asmens duomenys. Komisija užtikrins, kad valstybės narės įgyvendintų šią direktyvą ir vykdytų jos nuostatas, taikydamos pagarbos pagrindinėms teisėms principą.
Gay Mitchell
Dėkoju Komisijos nariui už atsakymą. Komisijos narys turbūt žino, kad David Davis, šešėlinis Britanijos vidaus reikalų ministras (ankstesnis Europos reikalų ministras), praėjusią savaitę atsistatydino iš Parlamento protestuodamas prieš valstybės brovimąsi į asmens privatumą. Nesvarbu, ar jo atsistatydinimas padarys reikiamą poveikį, pritariu jo reiškiamam susirūpinimui.
Atskiros valstybės niekuomet neturėtų savo parlamentams arba Europos Parlamentui siūlyti diegti vieną kraštutinę priemonę, atsižvelgdamos į valstybės arba Europos Sąjungos siekius. Panašios priemonės turi būti įgyvendinamos palaipsniui. Noriu, kad visi teroristai neišvengtų atsakomybės.
Užaugau šalyje, kurią 30 metu niokojo teroristai, tačiau mes vis tiek laikėmės įstatymo dėl gyventojų privatumo apsaugos. Norėčiau iš jūsų sužinoti, Komisijos nary, kokių aktyvių priemonių imatės, kad būtų užtikrinta, kad būtų apsaugotos asmenų teisės į jų verslo ir privatumo apsaugą.
Jacques Barrot
Gerb. Pirmininke, turiu pasakyti, kad 15 valstybių narių pranešKomisijai apie savo instrumentus, perkeliančius Duomenų išsaugojimo direktyvą į šalies teisę, be to, Komisija pradėjo pažeidimo procedūrą prieš visas valstybes nares, kurios nepateikduomenų apie šias priemones iki 2007 m. lapkričio mėn. pabaigos.
Atsakydamas į jūsų klausimą norėčiau pasakyti, kad Komisija įkūrekspertų grupę, kuri turėtų padėti Komisijai įvertinti direktyvos efektyvumą ir galimybes pasiekti pusiausvyrą, apie kurią jūs klausėte. 2010 m. rugsėjo mėn. Komisija parengs pranešimą, kuriame įvertins direktyvos naudą, gautą tiriant, atskleidžiant ir patraukiant baudžiamojon atsakomybėn rimtus kriminalinius nusikaltimus. Šiuo atžvilgiu Komisija kruopščiai nagrinės bet kokias valstybių narių arba pagal šią direktyvą įsteigtos darbo grupės pateiktas pastabas.
Mes iš tikrųjų turime įsitikinti, kad tai daroma pagal direktyvas dėl duomenų išsaugojimo ir direktyvą dėl duomenų apsaugos. Manau, kad, net jei bus aptiktas nežymus duomenų apsaugos pažeidimas, mes nedelsdami sugebėsime padaryti atitinkamas išvadas.
Mano nuomone, mes iš tikrųjų pabandėme suderinti kovos su terorizmu ir pagrindinių teisių apsaugos sritis. Taigi kaip tik tam aš ir turiu skirti daugiausia dėmesio, G. Mitchellai; aš tai darysiu labai atidžiai.
Armando França
(PT) Kaip žinome, tai potencialaus konflikto tarp pagrindinių teisių, pagarbos pagrindinėms teisėms ir saugumo sritis. Mano nuomone, šioje srityje būtina bendradarbiauti.
Norėčiau paklausti Komisijos nario, kokiu bendradarbiavimo tarp šalių duomenų apsaugos institucijų įgyvendinimos Direktyvos dėl duomenų išsaugojimo nuostatos. Kiekvienoje valstybėje narėje veikia specializuotos institucijos, todėl, mano nuomone, Komisija turėtų suteikti šiai veiklai pirminį postūmį ir skatinti atitinkamų institucijų bendradarbiavimą.
Kokių naujienų apie tai turite, Komisijos nary?
Jacques Barrot
Gerb. Pirmininke, jūs teisus: mes turime garantuoti, kad būtų gerbiamos duomenų apsaugos nuostatos. Bet kokiu atveju kartu su mumis šios srities stebėseną taip pat vykdo Europos duomenų apsaugos kontrolierius. Jus esate teisus, mes turime bendradarbiauti. Pagal Direktyvos 29 straipsnį yra įsteigta Darbo grupė, skatinanti valdžios institucijų įvairiose valstybėse narėse tarpusavio ryšius, taip pat siekianti, kad dar griežčiau būtų laikomasi pagarbos duomenų apsaugai principo, į kurį mano dėmesį atkreipG. Mitchell.
Manau, šis bendradarbiavimas progresuoja. Mes vadiname šią darbo grupę "29 straipsnio Darbo grupe", nes Direktyvos 29 straipsnis apibrėžia, kad nepriklausomos kiekvienos valstybės narės duomenų apsaugos institucijos turi rengti susitikimus. Manau, tai - geras įrankis, kuris turi būti panaudotas. Tai viskas, ką galiu jums pasakyti.
Tema: Europos arešto orderis
Europos arešto orderis (EAW) šiuo metu dabar plačiai naudojamas įtariamiems nusikaltėliams suimti ir perduoti Europos Sąjungoje. Jis taip pat turi vaidinti lemiamą vaidmenį kovojant su terorizmu ir patraukiant atsakomybėn kaltinamuosius sunkiais nusikaltimais. Vis dėlto bent jau jo pradinėse stadijose buvo jaučiamas su juo susijęs teisinis netikrumas. Ankstesniame Britanijos Lordų Rūmų pranešime buvo įspėta, kad, kol šis netikrumas nebus panaikintas, EAW negali būti veiskmingu tarpvalstybiniu valstybių narių instrumentu.
Ar Komisija galėtų pasakyti savo nuomonę apie tai, kaip efektyviai buvo įveiktos pradinės problemos ir kaip efektyviai EAW veikia dabar? Kuriuos klausimus Komisija vis dar laiko problema (jei dar yra) ir kaip ketina juos išspręsti?
Jacques Barrot
Norėčiau padėkoti C. Moraesui už klausimą dėl šios svarbios problemos. Europos arešto orderis iš tikrųjų davreikšmingų rezultatų. Svarbiausi pasikeitimai susiję su teismo sprendimų abipusiu pripažinimu, taip pat su tuo, kad 32 sunkiems nusikaltimams nebetaikomas dvigubo baudžiamumo principas. Dėl to bylos nagrinėjamos daug trumpiau.
Lyginant su ilga perdavimo procedūra, kuri dažniausiai trunka daugiau kaip metus, Europos arešto orderio atveju nusikaltėlių perdavimo procedūra trunka vidutiniškai tik 43 dienas. Visa tai sprendžia teismai.
Nauja procedūra valstybėse narėse plačiai paplitusi. 2006 m. buvo išduota 6752 Europos arešto orderiai. Iš viso su EAW buvo suimti 2042 asmenys, o 1892 asmenys buvo neatidėliojant perduoti kitoms valstybėms. Daugiau nei penktadalis pagal EAW procedūrą perduotų asmenų buvo iš teismo sprendimą vykdančios valstybės narės.
Jei atkreiptumėte dėmesį į tai, kad per 2006 m. išdavėme beveik tiek pat arešto orderių, kiek per ankstesnį 10 metų laikotarpį, taps aišku, kad Europos arešto orderio įvedimas buvo sėkmingas. Buvo įveiktos pradinės konstitucinės tam tikrų valstybių narių problemos.
Vis dėlto, gerbiamas C. Moraesai, turime pripažinti, kad nusikaltėliams perduoti retkarčiais vis dar naudojamos senos perdavimo procedūros. Tai ženklas, kad kai kurioms valstybėms narėms ir tam tikromis baudžiamojo teisingumo sistemoms vis dar trūksta pasitikėjimo. Vis dėlto manome, kad šios problemos išnyks ir kad sistema sugebės optimaliai veikti.
Remdamasi pagrindų sprendimo perkėlimo į valstybių narių nacionalinę teisę analize, Komisija pateikataskaitą dėl Europos Arešto orderio naudojimo 2005 m. ir 2007 m. Analizparodė, kad valstybės narės įdiegtam tikrus pakeitimus.
Šiuo metu, atliekamos dar kelios analizės. Šioje veikloje Komisija dalyvauja kaip stebėtoja. Analizės bus baigtos 2000 m. pradžioje. Tada Komisija, remdamasi Europos Sąjungos lygmens analizių rezultatais, pateiks naują pranešimą, kuriame aprašyti įvairūs orderio taikymo būdai, trūkumai, taip pat svarstomos problemos, kurias reikėtų išspręsti, kad toliau gerėtų su Europos arešto orderio taikymu susijusi veikla. Vis dėlto man atrodo, kad tai vis dar vienas ryškiausių sėkmės pavyzdžių dėl abipusio pripažinimo principo taikymo.
Claude Moraes
Komisijos narys teisingai pasakė, kad EAW - tai priemonė, kurios Europos Sąjungos piliečiai tikisi iš teisingumo ir vidaus reikalų ministerijų. Reikia pagaliau atsisakyti ilgai trunkančių perdavimo procedūrų.
Gal vis dėlto galėčiau paprašyti, kad jis asmeniškai dalyvautų sprendžiant problemas, susijusias su valstybių narių pagrindų sprendimo nuostatų įgyvendinimo būdais? (Šiuo atžvilgiu Komisija išreiškkritiką). Ar galėčiau paprašyti, kad jis asmeniškai išsiaiškintų, dėl ko kai kurios valstybės narės laikosi senų procedūrų ir, todėl, EAW nėra toks efektyvus, koks galėtų būti?
Buvo pasiekta tam tikros labai svarbios pažangos. Deja, ji buvo ribota, nes nebuvo sugebėta iki galo tinkamai perkelti ir įdiegti to, kas galėjo tapti labai svarbiomis teisingumo ir vidaus reikalų srities veiklos ateities gairėmis.
Jacques Barrot
Gerbiamas C. Moraesai, visų pirma norėčiau jums priminti, kad, remiantis galiojančiomis Sutartimis, Komisijai nėra suteikti įgaliojimai pradėti pažeidimo procedūrą prieš valstybę narę, jei taikant stebėsenos ir vertinimo procedūras buvo nustatyta, kad ji netinkamai įgyvendino pagrindų sprendimo nuostatas. Nepaisant to, galiu jums pasakyti, kad kreipsiu didelį dėmesį į nuostatų dėl Europos arešto orderio įgyvendinimą. Teisingumo Forumas, kurį rengsime reguliariai, leis mums skatinti visų valstybių narių teismus dirbti išvien. Taip pat išnaudosime šią galimybę skatinti deramai naudoti Europos arešto orderį. Norėčiau padėkoti jums už šį klausimą. Galiu jums pasakyti, kad padarysime viską, ką galime. Norėčiau pridurti, kad Eurojusto sustiprinimas taip pat leis mums geriau panaudoti Europos arešto orderį.
Armando França
(PT) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, aš 17 metų dirbau teismuose advokatu, todėl esu gerai supažinęs su Europos teisingumo sistemos padėtimi, kurią, apskritai kalbant, galima būtų vadinti lėta ar net kraštutinai lėta. Tai kliūtis, kurią visi turime įveikti.
Europos arešto orderis yra labai svarbus. Atvirai kalbant, jo svarba milžiniška. Be to, svarbu, kad valstybės narės suprastų jo reikšmę ir imtų plačiai naudoti.
Žinome, kad Komisija neturi jokių įgaliojimų skirti sankcijoms, bet ji gali sužadinti ir paskatinti įvykių raidą. Dėl to, Komisijos nary, visiškai pritariu savo kolegos žodžiams, kad yra dar vienas, vis dėlto nuo jūsų priklausantis, labai svarbus aspektas - bendradarbiavimo tarp policijos ir teismo institucijų skatinimas. Gyvybiškai svarbu, kad policijos ir teismo institucijų bendradarbiavimą skatintų valstybės narės, Komisija ir Europos įstaigos.
Jacques Barrot
Jūs visiškai teisus - Europos arešto orderis turi būti sėkmingai taikomas, nes jis iš tikrųjų leis pasinaudoti abipusio pripažinimo sistema. Tai reiškia, kad šiuo atveju įvairios teismo institucijos iš tikrųjų pradeda pasitikėti vienos kitomis ir dirbti išvien. Dėl to tinkamas Europos arešto orderio, kuris labai paspartino ir supaprastino procedūras, naudojimas turi tapti naujos, daug spartesnės ir, be abejo, daug lengviau įdiegiamos teisingumo sistemos simboliu.
Tai viskas, ką galiu jums pasakyti. Mes įdėmiai stebėsime Europos arešto orderio naudojimą, kuris, mano nuomone, yra vienas iš geriausių šiuo metu mūsų turimų įrankių, skirtų teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose. Be abejo, jis turi būti toliau tobulinamas.
Pirmininkė
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
Pirmininkė
Klausimų Komisijai valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 19.20 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
