Klausimų Komisijos Pirmininkui valanda
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų Komisijos Pirmininkui valanda.
Joseph Daul
Pone Pirmininke, pone Pirmininke J. M. Barroso, net jei mano frakcija ir dauguma čia dalyvaujančiųjų daug metų dirbo Lisabonos sutarties interesais ir net jei ji įsigaliojo, - ir dabar jau galioja daugiau nei tris mėnesius, - visa tai buvo daroma tam, kad Europa turėtų politiką, vertą savo pavadinimo tarptautinėje arenoje.
Ar šiuo atžvilgiu mes einame teisingu keliu? Šį klausimą pateikiu jums, pone Pirmininke. Kaip galime užtikrinti, kad būtų išgirsti garsūs ir aiškūs 500 mln. europiečių balsai? Daug metų jie klausinėja apie tai, todėl Europai seniai laikas savo idealus ir savo vertybes patvirtinti aukščiausiu lygiu.
Galiausiai artimiausiomis savaitėmis ir mėnesiais turėtų atsirasti Lisabonos sutartyje numatyta Išorės veiksmų tarnyba, prie kurios steigimo ketina intensyviai prisidėti šis Europos Parlamentas.
Kaip biudžeto valdymo institucija, turinti tokias pačias teises, kaip ir Taryba, Europos Parlamentas bet kuriuo atveju turės bendrų sprendimų priėmimo įgaliojimus tiek atitinkamų pareigūnų tarnybos nuostatų pakeitimo, tiek finansų reguliavimo klausimais.
Pone Pirmininke, mano frakcija teikia ypatingą reikšmę reikalavimui, kad Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų visišką politinę ir biudžetinę atsakomybę. Man būtų malonu išgirsti jūsų nuomonę šiuo klausimu.
José Manuel Barroso
Pone J. Dauli, kaip žinote, Europos išorės veiksmų tarnybos įsteigimas yra labai svarbi Lisabonos sutarties naujovė. Ši tarnyba vaidins svarbų vaidmenį palaikydama vyriausiąją įgaliotinę šiai atliekant užduotį užtikrinti bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) nuoseklumą. Tikslas - stiprinti Europos Sąjungą suteikiant galimybę valstybėms narėms labiau įsitraukti į BUSP ir vis labiau vienyti savo šiuo metu atskiras pastangas BUSP klausimais. Todėl tai nėra klausimas, ar dislokuoti Europos galias tarpvyriausybinėje struktūroje, nes yra visiškai priešingai.
Kaip žinote, Komisija privalo sutikti su Tarybos sprendimu dėl tarnybos įsteigimo. Ketvirtadienį rengiame specialų Kolegijos posėdį šiuo klausimu. Aš esu už stiprią tarnybą, už realią Europos tarnyba, kuri bus strateginio koordinavimo priemonir vertinga valstybių narių ir Europos institucijų sąsaja išorės politikos srityje.
Siekdama įvykdyti savo misiją, tarnyba turi rasti savo teisėtą vietą Europos Sąjungos struktūroje, jai vadovaujant vyriausiajai įgaliotinei, kuri, kaip Komisijos Pirmininko pavaduotoja, yra visiškai atskaitinga šiam Parlamentui ir kuri yra atsakinga už kitų Europos Sąjungos išorės veiksmų aspektų koordinavimą Komisijoje.
Martin Schulz
Pone Pirmininke, pone J. M. Barroso, euro krizę sukėlGraikijos pateikti neteisingi skaičiai. Norėčiau jūsų paklausti, ar galite patvirtinti, kad nei jūs, nei Komisijos departamentai niekada nežinojote faktinių skaičių, kol Graikijos vyriausybnepateiknaujausių skaičių apie savo biudžeto deficitą?
Antra, ar galite patvirtinti, kad Eurostato generalinis direktorius U. Rademacher išreiškrimtas abejones dėl duomenų, gautų iš Atėnų dar 2004 ir 2005 m.? Ką jūs padarėte, kad padėtumėte Eurostatui surinkti duomenis?
Trečia, ar tiesa, jog Eurostato auditoriai jus informavo, kad jie turi rimtų abejonių dėl Atėnų pateiktų duomenų?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone M. Schulzai, būtent dėl to, kad turėjome abejonių dėl Graikijos pateiktų skaičių, - pastaruosius penkerius metus Komisijos narys J. Almunia labai kompetentingai, labai nešališkai ir labai objektyviai tvarkšią bylą, - mes ne tik keletą kartų kėlėme šį klausimą Graikijos valdžios institucijoms, bet ir faktiškai pateikėme reglamentą Taryboje, siekdami pasiūlyti suteikti Eurostatui audito įgaliojimus. Deja, valstybės narės jį atmetė. Jos Eurostatui ir Europos Komisijai nenorėjo suteikti daugiau įgaliojimų Graikijos nacionalinėms sąskaitoms visapusiškai ištirti.
Man labai malonu jums pasakyti, kad pirmasis naujosios Komisijos sprendimas buvo vėl pateikti šį reglamentą, taip pat informuoju, kad bent kai kurios šalys, balsavusios prieš šį reglamentą, man jau pasakė, kad šį kartą balsuos už didesnį skaidrumą.
Martin Schulz
Suprantu. J. Almunia buvo kompetentingas Komisijos narys. Tačiau aš klausiau apie jūsų įsikišimą, todėl gal galėtumėte tiesiog dar kartą mums pasakyti, ką jūs pats padarėte?
Ar aš teisingai supratau jus, pone J. M. Barroso, kad kaltdėl Graikijos krizės tenka valstybėms narėms, nes jos atsisakvadovautis jūsų pasiūlymais? Gal galėtumėte mums pasakyti, apie kurių valstybių narių vyriausybių ir kuriuos vadovus kalbame?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Visų pirma, jeigu jūs klausiate apie kaltę, - aš nevartoju šio žodžio, - ji visų pirma tenka Graikijos valdžios institucijoms, kurios nesilaikStabilumo ir augimo pakto. Būtent dėl to turime didžiulę problemą.
Kalbant apie Komisiją reikia pasakyti, kad Komisijos narys J. Almunia, turėdamas visišką mano ir Kolegijos paramą, nepaprastai kompetentingai atliko savo darbą. Į šį Graikijos sąskaitų klausimą keletą kartų buvo atkreiptas dėmesys euro zonos susitikimuose.
Dėl valstybių narių, kurios balsavo prieš šį klausimą, sąrašo negaliu jums tiksliai iš galvos pasakyti, kurios, tačiau, pvz., žinau, kad Vokietija balsavo prieš ir taip pat būtent Vokietija man pasakė, kad šį kartą ji ketina balsuoti už.
Guy Verhofstadt
Pone Pirmininke, šiandien turime platų sutarimą dėl tvirto ekonomikos valdymo Europos Sąjungoje būtinybės. Tai savaime yra milžiniškas pastarųjų metų pokytis.
Praėjusį sekmadienį W. Schäuble pasakė, kad šiomis aplinkybėmis jis buvo už Europos pinigų fondą, taip pat už kitus pasiūlymus ir galimybes, pvz., už Europos skolų agentūros, euroobligacijų ir netgi Europos kreditų reitingų agentūros įsteigimą.
Pasak Komisijos atstovo spaudai, pone J. M. Barroso, šiuo metu reikalai juda greičiau. Turiu tris labai konkrečius klausimus. Pirma, ar tiesa, kad šiuo metu Komisija rengia pasiūlymą įsteigti Europos pinigų fondą? Antra, ar tiesa, kaip sako A. Merkel, - aš turiu abejonių šiuo klausimu, - kad tam reikia keisti sutartį? Trečia, ar jūs taip pat sutiktumėte, kad šis fondas galėtų būti ne kas kita, kaip pirmas žingsnis tikro Europos iždo, kurio mums reikia kartu su ekonomine ir pinigų sąjunga, link?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Visų pirma dėl pasiūlymo turėti EPF reikia pasakyti, kad idėją pasiūlVokietijos finansų ministras, nepateikdamas jokios išsamios informacijos apie tokią instituciją. Tačiau atrodo, kad tai galėtų būti įdomus įnašas į dabartinę diskusiją apie euro zoną. Šiaip ar taip, EPF yra ilgesnio laikotarpio pasiūlymas, dėl kurio pagrįstai gali prireikti keisti sutartį.
Šiuo metu kaip tik rengiame keletą iniciatyvų dėl ekonominės politikos koordinavimo ir šalių priežiūros stiprinimo. Šiuo etapu negalime jums pasakyti, kokia būtent bus viso to forma.
Žinoma, apskritai kalbant, kaip jūs sakėte, palaikome viską, kuo artėjama prie aktyvesnio ekonomikos valdymo, tačiau turime pamatyti tikslią informaciją ir tinkamu metu pateikti pasiūlymą.
Kita vertus, EPF klausimu nebūtų galima išspręsti skubaus Graikijos klausimo. Tai yra atskiras klausimas, kurį reikia labiau išanalizuoti ir kuris skirtas ilgesniam laikotarpiui.
Guy Verhofstadt
Pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijos Pirmininkui už jo atsakymą. Sutinku su juo, kai jis sako, kad iš esmės fondu negalima iš karto išspręsti visų problemų. Todėl prašau, kad per Komisijos svarstymus būtų pateikti svarstyti įvairūs variantai.
Yra Europos pinigų fondas, kuris yra ilgesnio laikotarpio projektas; yra euroobligacijos, kurios yra kita idėja, žinoma, galinti padėti išspręsti Graikijos problemą; yra reitingo agentūra iš Pirmininko Euro grupės, kuri neabejotinai reikalinga, jeigu neketiname būti amžinai priklausomi nuo užsienio reitingų agentūrų; paskui yra Europos skolų agentūros idėja.
Tokiu atveju pageidauju, kad sujungtume visas šias idėjas, siekdami prieiti prie vienos nuoseklios idėjos, kuri, užuot kilusi vienoje ar kitoje valstybėje narėje, kiltų Komisijoje.
José Manuel Barroso
Nenorime skubėti būtent dėl to, kad išvengtume to, kas vyksta šiuo metu, kai kiekvienas siūlo skirtingą idėją ir kai kartais yra dvi skirtingos idėjos toje pačioje vyriausybėje. Mes norime pasirengti, todėl, kaip jau viešai pareiškKomisijos narys O. Rehn, šiuo metu rengiame komunikatą dėl ekonominės politikos koordinavimo ir priežiūros pagal šalį stiprinimo euro zonos lygiu ir galbūt net visos Europos Sąjungos lygiu.
Būtent tai mes šiuo metu rengiame, todėl negalime kiekvieną dieną pateikti po naują pasiūlymą. Šiuo klausimu dirbame objektyviai ir atsakingai, o tokiu būdu dirbant galima pasiekti geriausius rezultatus.
Rebecca Harms
Įvertinusi, kad šiuo metu Europos Sąjungoje nėra realios rinkos ir poreikio auginti genetiškai modifikuotas krakmolui skirtas bulves, - šiuo atveju yra galimų alternatyvų, - norėčiau jūsų paklausti, kodėl darėte tokį didelį spaudimą, kad labai trumpa ir greita tvarka pasiektumėte genetiškai modifikuotų bulvių "Amflora" patvirtinimą? Kadangi tam nėra jokio reikalo, norėčiau, kad paaiškintumėte, kodėl jūs raginote naująjį Komisijos narį, atsakingą už sveikatą, paprasčiausiai nepaisyti Pasaulio sveikatos organizacijos susirūpinimo dėl šėrimo bandymų ir kodėl nelaukėte, kol Europos maisto saugos tarnyba (EMST) pateiks naujas gaires, kurias ji parengbūtent bendrų pavojų biologinei įvairovei ir biosferai, kurį kelia GMO, vertinimui ir kodėl, en passant, taip pat padidinote pašarinių ir maistinių bulvių užteršimo lygį iki 0,9 proc.? Manau, kad tai būtų rizikinga strategija, kurios mūsų piliečiai išvis nelaikys priimtina.
Pirmininkas
Aš taip pat norėčiau padėkoti savo kolegoms Parlamento nariams. Mes pastebėjome jūsų protestą. Labai jums ačiū.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Komisija vieningai nusprendžengti į priekį šių GMO leidimo klausimu, remdamasi Europos teisės nuostatomis. Turime visuomeninį institutą, kurį turime gerbti, todėl turėjome pasirinkti poziciją "taip" arba "ne".
Praėjo nemažai laiko, kai jis pateikparaišką, todėl šiam leidimui buvo taikomas intensyvus ir kruopštus Europos maisto saugos tarnybos (EMST), mūsų maisto saugumo požiūriu nepriklausomos agentūros, patikrinimas. Norėjome, kad būtų visapusiškai įvertinti visi susirūpinimą keliantys klausimai, susiję su galimu antibiotikams atsparaus geno buvimu.
Po išplėstos ir išsamios laukiančių sprendimo bylų peržiūros buvo aišku, kad nėra naujų mokslinių problemų, kurios būtų vertos tolesnių vertinimų, grindžiamų mūsų kompetentingos agentūros, nepriklausomos nuo Komisijos, nuomone.
Todėl manome, kad buvo išnagrinėti visi moksliniai klausimai.
Tiesą sakant, iš jūsų laukiau sveikinimo žodžių...
(Protestai)
...nes pareiškiau, kad Komisija ketino pasiūlyti suteikti galimybę valstybėms narėms pasirinkti, ar jos nori, ar nenori auginti GMO.
Mano manymu, tai yra protinga pozicija, žinant, kad yra didelių nesutarimų tarp mūsų valstybių narių - kai kurios yra labai už, o kai kurios yra labai prieš.
Rebecca Harms
Pirmiausia, pone J. M. Barroso, man vis dar nebuvo atsakyta į klausimą dėl šių genetiškai modifikuotų bulvių, kurios paprasčiausiai skirtos apsirūpinti pramoniniu krakmolu, būtinybės. Yra alternatyvų, taigi, kodėl reikia rizikuoti?
Antra, yra užterštumo riba. Kodėl staiga ją pakeitėte į 0,9 proc.? Iki šiol kalbėdami apie tai kalbėjome apie aptikimo ribą, visų pirma pašarui ir maistui, nes antibiotikams atsparių bulvių atveju, mano manymu, tai būtų labai rizikingas požiūris. Jūs nieko nepasakėte apie tai.
Be to, norėčiau sužinoti, ar artimoje ateityje jūs planuojate išduoti kitus patvirtinimus, neturint EMST gairių ir rekomendacijų, pvz., importuojamiems ryžiams arba kukurūzams.
(Plojimai)
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Matydamas jūsų frakcijos entuziazmą, - noriu pasveikinti jus su šiuo pasireiškimu, - noriu pasakyti, kad jūsų pozicija bet kokių GMO atžvilgiu tvirta. Tai aišku. Jūs turite tokią teisę. Nesu nkiek nusistatęs už arba prieš. Tai priklauso nuo nuomonės, kurią man pateikia EMST ekspertai. Neturiu jokios išankstinės nuomonės už arba prieš GMO.
Komisijos pozicija - toliau užsiimti šiais klausimais. Aš neįsivaizduoju Komisijos, dalyvaujančios ideologinėse diskusijose dėl kiekvieno GMO ir ką ji turėtų daryti kiekvieno iš jų atžvilgiu. Komisija renkasi poziciją, grindžiamą mums pateiktu nepriklausomu vertinimu, ne dėl to, kad GMO yra būtinas, o dėl to, kad jeigu nėra įrodymų, jog jie kelia pavojų visuomenės sveikatai ir aplinkai, manome esą įpareigoti patvirtinti juos, taip pat ir pagal įpareigojimus, kuriuos turime pagal PPO, jeigu nėra nieko, kas mums trukdytų - moksliniu požiūriu - tai daryti.
(Protestai)
Kita vertus, Europos Sąjungoje mes labai gerbiame subsidiarumo principą.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Ivo Strejček
Pone Pirmininke, norėčiau jus užtikrinti, kad pateiksiu paprastesnį nei genetiškai modifikuotų organizmų klausimą. Mano nuomone, būtų teisinga ir tinkama, kad šiame Europos Parlamente būtų apsvarstytas dabartinės ekonomikos krizės klausimas, taip pat esu visiškai įsitikinęs, kad Europos Sąjungos ir valstybių narių piliečiams neabejotinai daug svarbiau yra užimtumas ir darbas, o ne genetiškai modifikuotos bulvės.
Viena vertus, šioje posėdžių salėje stovintys kalbėtojai gina didelės, centralizuotos ir stiprios vyriausybės buvimą, o kita vertus, - čia aš kalbu kaip Europos konservatorius, - mes manome, kad stiprios vyriausybės nesukuria galimybių įsidarbinti. Būtent įmonės sukuria galimybes įsidarbinti.
Noriu jums užduoti tris konkrečius klausimus: pirma, kokį savarankiškumo lygį Europos Komisija palieka atskiroms valstybėms narėms sprendžiant ekonomines problemas? Antra, ar galite pažadėti gerokai sumažinti Europos teisės aktų, kurie smarkiai sulėtina ekonomikos augimą, skaičių? Trečia, ar jūs su mumis sutinkate, kad mažesnis reguliavimas, mažesncentralizuota kontrolir mažesnis suderinimas šiuo metu yra geriausias požiūris sprendžiant Europos Sąjungos ekonomikos problemas?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pirmiausia mes visapusiškai atsižvelgiame į mūsų valstybių narių skirtingumą. Todėl mes labai aiškiai išreiškiame šią mintį 2020 m. ES strategijoje ir labai tiksliai sprendžiame šią problemą tokiomis priemonėmis, kaip socialinės ir ekonominės sanglaudos politika.
Faktas, kad mūsų valstybės narės nėra visos vienodos. Kartu mums reikia - kaip buvo sakyta anksčiau - tvirtesnio ekonomikos valdymo, nes nėra jokios prasmės neužtikrinti koordinavimo euro zonoje ir visoje Europos Sąjungoje. Jeigu valstybės narės savo jėgomis užsiims šiomis politikos kryptimis, jos tikrai neturės svertų diskusijoms vienodomis sąlygomis, pvz., dabar didžiulių sunkumų turime pasaulio mastu su Jungtinėmis Valstijomis arba su Kinija. Taigi, mums reikia turėti bendrą požiūrį, tačiau tada kartu turime numatyti konkrečias priemones įvairioms valstybėms narėms.
Administracinės naštos mažinimo klausimu turiu pasakyti, kad mano programoje jis buvo labai svarbus punktas. Manome, kad turėtume toliau pragmatiškai svarstyti, kada reikalingi kai kurie Europos teisės aktai, ir vengti teisės aktų, kai jų paprasčiausiai nereikia.
Lothar Bisky
Pone J. M. Barroso, praėjusią savaitę pateikėte savo pasiūlymą dėl ekonomikos strategijos. Jame yra svarbūs tikslai. Dabar Taryba Graikijai nustatgriežto taupymo programą, dėl kurios, mano manymu, neįmanoma pasiekti šių tikslų su viena valstybe, sukuriančia 3 proc. ES bendrojo vidaus produkto. Tačiau jūs toliau atkakliai laikotės patyrusio nesėkmę Stabilumo ir augimo pakto. Kartu kelios valstybės narės reikalauja, kad būtų įsteigtas Europos pinigų fondas ar netgi pradėta valdyti ekonomiką.
Turiu tokius klausimus. Ar jūs ketinate persvarstyti savo pasiūlymą dėl 2020 m. ES strategijos, siekdami integruoti pinigų fondo ir ekonomikos valdymo idėją, kad imtumėte tolti nuo mokesčių ir atlyginimų dempingo bei vyraujančios konkurencinės ideologijos? Ar ketinate nedelsiant imtis priemonių kartu su valstybėmis narėmis, kad uždraustumėte spekuliuoti euru tiems patiems bankams, kurie ką tik buvo išgelbėti naudojant mokesčių mokėtojų pinigus?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Padėties Graikijoje klausimu manome, jog Graikija ėmėsi būtinų veiksmų, kad šiais metais sumažintų valstybės biudžeto deficitą. Šios priemonės rodo Graikijos vyriausybės pasiryžimą išspręsti savo struktūrines problemas.
Kartu darome viską, kas reikalinga, kad užtikrintume visos euro zonos finansinį stabilumą. Komisija aktyviai veikkartu su euro zonai priklausančiomis valstybėmis narėmis, siekdama sukurti mechanizmą, kuriuo, esant būtinybei, Graikija galėtų pasinaudoti. Toks mechanizmas atitiktų dabartinę Lisabonos sutartį - visų pirma jos "jokio gelbėjimo" sąlygą. Į jį būtų įtrauktas griežtas sąlyginumas.
Komisija pasirengusi pasiūlyti Europos koordinuotos pagalbos sistemą, kuriai būtų reikalinga euro zonai priklausančių valstybių narių parama. Būtent tai galiu pasakyti jums apie Graikiją ir apie mūsų reakciją dėl euro zonos stabilumo.
Kalbant apie pasiūlymus dėl 2020 m. ES strategijos reikia pasakyti, kad nematome jokios būtinybės juos keisti. Mes pateikėme šiuos pasiūlymus. Dabar juos ketina svarstyti Europos Vadovų Taryba ir Parlamentas, o mes tikimės, kad šios diskusijos bus labai rezultatyvios.
Lothar Bisky
Nesu visiškai patenkintas. Problema ta, kad mokesčių mokėtojų pinigai naudojami spekuliuoti prieš Graikijos valstybę. Dalis šių mokesčių mokėtojų pinigų skiriama iš Vokietijos bankų, o juos skolina taip pat Vokietijos bankai. Tačiau nors mums ne kartą buvo sakoma, kad bus imamasi tam tikrų priemonių, iš tikrųjų niekas nevyksta. Todėl esu gana nusivylęs, kad buvo taip mažai padaryta siekiant tiesiog uždrausti ES tam tikrus dalykus, kad visiems laikams būtų sustabdyta tokia spekuliacija ir mums būtų sudarytos sąlygos sutelkti dėmesį į augimą ir užimtumą.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Dėl spekuliacijos be užuolankų sakykime, kad dabartinės problemos Graikijoje kilo ne dėl spekuliacijos. Jos daugiausia kilo dėl išlaidavimo ir Europos sistemos pagal Stabilumo ir augimo paktą nesilaikymo, būtent per didelės skolos, tačiau vėliau gali būti, kad spekuliuotojai bandys veikti prieš šios šalies valstybės skolą.
Be to, tai parodo esminių reformų išvestinių finansinių priemonių rinkoje svarbą ir jau atliekamų Komisijos veiksmų aktualumą. 2009 m. spalio 20 d. Komisija pradėjo veiksmingų ir patikimų išvestinių finansinių priemonių rinkų užtikrinimo veiksmų programą. Pasiūlymais dėl teisės aktų, kuriuos Komisijos narys M. Barnier pateiks iki vasaros, taip pat pasiūlymais dėl teisės aktų, kuriuos Komisijos narys M. Barnier pateiks iki metų pabaigos, bus padidintas rinkos skaidrumas ir apribota rizika.
Be šios sisteminės reakcijos, reikia iš naujo ad hoc apsvarstyti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, susijusių su valstybės skola, klausimą ir, atsižvelgiant į tai, atkreipti ypatingą dėmesį į "neapsaugotos" praktikos problemą. Nepateisinama rizikuojant stengtis laimėti draudimą ir stengtis laimėti nematomas intervencijas tiktai spekuliaciniu pagrindu. Artimiausiu metu turime įgyvendinti būtiną koordinavimą, siekdami užtikrinti, kad valstybės narės veiktų koordinuotai, tačiau daugiausia dėl neapsaugotos praktikos. Atsižvelgdama į tai, Komisija atidžiai išnagrinės, ar aktualus grynai spekuliacinio valstybės skolos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pardavimo uždraudimas.
Kartu sieksime tarptautinio koordinavimo. Kadangi šios rinkos neaiškios, ketiname pateikti šį klausimą G20, taip pat turime iškelti kai kuriuos šiuos klausimus palaikydami savo dvišalius ryšius, ypač su Jungtinėmis Valstijomis.
Niki Tzavela
Pone Pirmininke, kokia aš laminga, kad numatėte mano klausimą. Visų pirma norėčiau, kaip Graikijai atstovaujanti Parlamento narjums pasakyti, kad Graikija tai padarys. Išbandymo laikais, kuriuos šiuo metui išgyvename ir už kuriuos esame atsakingi, tai yra puikus Graikijos atsparumo ir drausmingumo patikrinimas.
Mane džiugino tai, kad jūs paminėjote G20 kaip grupę, kuriai iškelsite apsikeitimo sandorių klausimą. Be savo pačios klaidų, Graikija labai nukentėjo nuo spekuliacijos rinkoje.
Ar ketinate - norėčiau, kad iškeltumėte šį klausimą G20 aukščiausiojo lygio susitikime, - pasiūlyti iniciatyvas įgyvendinti aiškias taisykles, reglamentuojančias atvirą, neapsaugotą pardavimą ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kaip anksčiau sakiau, pagrindinproblema, susijusi su Graikija, - tai svarbu pasakyti, - kyla dėl per didelės skolos. Tiesa, kad galbūt šiuo atveju buvo ir spekuliacinių išpuolių, tačiau taip yra dėl to, kad šiuo atveju spekuliantai mattokią galimybę.
Dabar turime palaikyti Graikiją, nes dabar Graikija paskelblabai svarbias priemones. Visiškai pritariame šioms priemonėms. Kartu mums reikia įsigilinti į platesnio pobūdžio klausimą. Jau sakiau, kad atidžiai išnagrinėsime, ar aktualus grynai spekuliacinio valstybės skolos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pardavimo uždraudimas. Institucijų savitarpio santykių skaidrumo reguliavimo klausimas - ypač dėl galimybių pasinaudoti informacija apie šiuos praktikos pavyzdžius - taip pat turėtų būti keliamas G20 aukščiausiojo lygio susitikimuose ir kituose forumuose bei dvišaliu pagrindu.
Praėjusį penktadienį Briuselyje Komisijos narys M. Barnier suorganizavo susitikimą su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis būtent kad būtų išsiaiškinta, ką žinome apie kai kuriuos šiuos spekuliantus valstybių skolomis. Mums reikia toliau išsamiai analizuoti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių rinkas, kad galėtume geriau nustatyti, kaip šios rinkos veikia ir ar jose netaikoma abejotina praktika. Jeigu reikės, Komisija taip pat panaudos savo konkurencijos įgaliojimus šiuo klausimu.
Niki Tzavela
Pone Pirmininke, ar yra viso to, t. y. kovos su spekuliacija mechanizmo, tvarkaraštis? Pasakykite mums, ar yra koks nors tvarkaraštis, kad mums nusprendus skolintis tarptautinėje rinkoje žinočiau, jog turėsime tam tikrą paramą iš šio mechanizmo.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Jau kalbėjau apie tai, tačiau galiu tai pakartoti.
Iki vasaros Komisijos narys M. Barnier pateiks tam tikrus pasiūlymus dėl teisės aktų dėl direktyvos dėl išvestinių finansinių priemonių, taip pat iki metų pabaigos pateiks teisės akto pasiūlymą dėl direktyvos dėl piktnaudžiavimo rinka. Manome, kad šiais pasiūlymais bus padidintas rinkos skaidrumas ir apriboti rizikos veiksniai.
Ketiname pateikti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių klausimą birželio mėn. vyksiančiame G20 aukščiausiojo lygio susitikime.
Daniël van der Stoep
(NL) Pone Pirmininke, Pirmininke J. M. Barroso, atvirumas ir skaidrumas yra pagrindinės bet kurios save gerbiančios demokratijos vertybės. Jeigu piliečiai neturi priemonių administratorių išlaidoms kontroliuoti, dėl to gali susiformuoti gobšumo ir siekimo praturtėti aplinka. Praėjusiais metais tokį pavyzdį matėme Jungtinėje Karalystėje. Kaip teigiama Nyderlandų spaudos pranešimuose, Pirmininkas J. M. Barroso už 2009 m. deklaravo 730 000 EUR sumą. Tai ne tik absurdiškai didžiulsuma, bet ir kita puiki išradingumo apraiška - sugebėjimas deklaruoti po 2 000 EUR kasdien. Lenkiuosi Pirmininkui J. M. Barroso.
Kalbant apie daug rimtesnę pastabą reikia pasakyti, kad šių deklaracijų demokratinkontrolė, žinoma, yra apgailėtina. Savo patvirtinimo antspaudą gali uždėti vienas vidaus auditas ir keletas iš anksto patvirtintų asmenų. Primygtinai reikalauju, kad Komisija ir visų pirma Pirmininkas J. M. Barroso atsisakytų šio tylėjimo sąmokslo ir atvirai bei skaidriai paskelbtų savo deklaracijas internete, kad jas galėtų matyti visi Europos piliečiai. Būčiau dėkingas už jūsų atsakymą šiuo klausimu.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Mane šiek tiek nustebino tokia pastaba.
Tiesą sakant, vadinamosios reprezentacinės išlaidos - išlaidos, patiriamos tarnaujant Europos Sąjungai, būtent mano ir kitų Komisijos narių kelionėms.
Tiesą sakant, jeigu palygintumėte šias sumas su tomis sumomis, kurias išleidžia valstybių ar vyriausybių vadovai, nustatytumėte, kad šios sumos palyginti labai mažos.
Kolegijos biudžetą kasmet nustato biudžeto valdymo institucija. Jūs esate jos dalis, o šis biudžetas penkerius metus lieka toks pat - tik pritaikytas infliacijai.
Dėl šių išlaidų manome, kad jos yra pagrįstos ir proporcingos visuomenės gerovei, dėl kurios Komisija bando tarnauti. Žinoma, mes naudojamės visišku skaidrumu. Biudžeto valdymo institucijai ir Audito Rūmams suteikiame visą informaciją, kurios jie iš mūsų prašo.
Daniël van der Stoep
(NL) Pirmininkas J. M. Barroso tvirtina, kad Parlamentas turi galimybę susipažinti su deklaracijomis, tačiau tai, žinoma, yra nesąmonė. Šiuo atveju viskas vyksta slapta; viskas yra slepiama. Jeigu Pirmininkas J. M. Barroso nori būti atskaitingas, jis tiesiog paskelbs šias pajamas, o jeigu jis nenori to daryti, turėtų tiesiog būti sąžiningas ir tai pasakyti. Pirmininke J. M. Barroso, jeigu jūs tiesiog laikotės visų šių taisyklių, negaliu suprasti, kodėl nepaskelbiate savo pajamų internete, jei nebijote, kaip reaguos visuomenė. Tiesiog paskelbkite jas viešai.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Teisinėje sistemoje mes gerbiame teisinės valstybės principą, todėl analizuoti žmonių ketinimus yra bent jau nesąžininga. Negalite man arba Komisijai priskirti kokių nors ketinimų, slypinčių už teisinės valstybės principo laikymosi. Dar kartą sakau, jog manau, kad turime Europos Komisijos - arba bet kurios kitos viešosios institucijos - įsipareigojimus dėl teisinės valstybės skirti nuo pasidavimo demagogiškiems išpuoliams prieš Europos institucijas.
Europos Komisija, Europos Parlamentas ir Europos institucijos skaidrumo požiūriu iš esmės turi aukščiausius standartus. Taigi, nesutinku su šia patogia kritika, kuri yra populistinir demagogiška.
Pirmininkas
Užbaigėme pirmą klausimų, t. y. laisvų klausimų įvairiomis temomis, raundą. Dabar daugiausia dėmesio skirsime naujos sutarties įgyvendinimo ir pagrindinių teisių klausimui.
Alf Svensson
(SV) Pone Pirmininke, tikiuosi, jog nenukrypstu nuo klausimų, kurie turi būti dabar užduodami. Esu visiškai įsitikinęs, jog mes, J. M. Barroso ir aš, sutariame, kad pilietinės laisvės ir žmogaus teisės yra svarbiausias dalykas ES ir ES palaikant ryšius su kitomis šalimis. Faktas, kad ES teikia pagalbą Eritrėjai, todėl 2009-2013 m. biudžete Eritrėjai numatyta 122 mln. EUR suma.
Nereikalauju, kad Komisijos Pirmininkas žinotų, kam bus naudojamos šios lėšos, tačiau būtų verta išgirsti J. M. Barroso požiūrį į Eritrėjos padėtį. Labai dažnai, kai kalbama apie totalitarinio režimo valdomas šalis, apie Eritrėją neužsimenama, tačiau minimos kitos šalys. Todėl būtų naudinga visų pirma išgirsti J. M. Barroso nuomonę apie Eritrėjos padėtį.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Dėkoju jums už pripažinimą, kad Komisija gina pagrindines teises. Žinoma, jas giname ne tik Europos Sąjungoje, bet ir savo išorės santykiuose.
Tai nereiškia, kad galime turėti santykius tik su šalimis, kurios gerbia pagrindines teises. Deja, pasaulyje yra daug šalių, kurios negerbia pagrindinių teisių, tačiau mes privalome palaikyti santykius su šiomis šalimis.
Eritrėjos atvejis kelia susirūpinimą pagarbos žmogaus teisėms šioje šalyje požiūriu, taip pat dėl itin sunkios padėties, kurioje yra atsidūrusi valstybė. Kai kurių komentatorių teigimu, ją galima laikyti patyrusia nesėkmę valstybe - valstybe, kurioje dėl civilinio konflikto ir plačiai paplitusio smurto teisinės valstybės principas neveikia. Šioje šalyje yra daug sričių, kuriose net valdžios institucijos negali įgyvendinti teisėtos demokratinės valdžios.
Tiesą sakant, mes labai atidžiai sekame padėtį visose šalyse, kuriose gali kilti žmogaus teisių problema.
Artur Zasada
(PL) Atsižvelgdamas į šiandienines diskusijas norėčiau atkreipti dėmesį į Europos oro uostuose naudojamų skaitytuvų klausimą.
Viena akivaizdžiausių Europos politikos paskirčių - ginti Europos Sąjungos piliečių gyvybę, sveikatą ir pagrindines laisves. Todėl neturi atsitikti taip, kad mainais į iliuzinį saugumo jausmą taip lengvai atsisakytume Bendrijos gyventojų pagarbos orumui, teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugos.
Man susidaro įspūdis, kad su skaitytuvais susijusi situacija yra labai panaši į situaciją, buvusią per kiaulių gripo epidemiją. Spaudimo paveikti, didžiules sumas investavome į vakcinas, nors, kaip dabar žinome, tai daryti buvo neprotinga ir nepateisinama. Mano nuomone, skaitytuvai yra tartum gana neveiksmingi vaistai, kuriems bandoma rasti tinkamą ligą.
Pirmininke J. M. Barroso, norėčiau aiškiai išgirsti, kokia jūsų nuomonšiuo klausimu. Ar esate už skaitytuvus, ar prieš juos?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Būsiu už juos, jeigu valstybės narės pritars, nes manau, kad būtų įmanoma suderinti mūsų oro uostų saugumą ir saugumo taisykles.
Dabar pasitaiko, kad kai kurios mūsų valstybės narės įdiegia kūno skaitytuvus savo oro uostuose. Tačiau kitos - ne. Kaip žinote, prieš kažkiek laiko Komisija pateikpasiūlymą dėl kūno skaitytuvų, kuris buvo atmestas.
Tai, žinoma, kelia tam tikrą susirūpinimą, tačiau turėtume pabandyti rasti, jei įmanoma, suderintą poziciją dėl bet kokio apsaugos įrenginio panaudojimo Europos oro uostuose.
Jei to nepadarysime, turėsime tam tikrą diskriminaciją vertinant mūsų oro uostų saugumą.
Derek Vaughan
Sutartyje atsižvelgiama į visos Europos vietos valdžios institucijas ir regionus, todėl tai bus svarbus veiksnys, kai pradėsite diskusijas, pvz., dėl sanglaudos politikos ateities. Noriu žinoti, ar galėtumėte mums garantuoti, jog pradėję šias diskusijas, - pvz., dėl Penktosios sanglaudos ataskaitos, - šias diskusijas dėl sanglaudos politikos ateities rengsite su vietos valdžios institucijomis ir regionais, taip pat, žinoma, su šiuo Parlamentu?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Tai nėra pagrindinių teisių klausimas, tačiau mes, žinoma, apsvarstysime šiuos klausimus su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis.
Jūs žinote, kokia mums svarbi socialinir ekonominbei teritorinsanglauda. Be to, dabar ji Lisabonos sutartimi pripažįstama vienu iš Europos Sąjungos tikslų. Naujoje 2020 m. strategijoje, kurią pateikiau prieš kažkiek laiko, mes aiškiai leidome suprasti, kad sanglauda liks svarbiausia mūsų pasiūlymų ypatybe, taip pat norime, kad į sanglaudą visą laiką būtų atsižvelgiama būsimose politinėse nuostatose. Tai yra mūsų dialogo su regioninėmis ir politinėmis institucijomis dalis.
Be to, minėjau, kad būtina įvertinti Regionų komiteto nuomonę, pvz., dokumente, kurį ką tik jums minėjau.
Catherine Stihler
Norėčiau užduoti klausimą apie atvejį, susijusį su pagrindinėmis teisėmis. Neseniai lankiausi Cairneyhill pradinėje mokykloje, esančioje netoli Škotijos Dunfermlino miesto, kurioje į mane kreipėsi berniukas vardu Douglas, norėjęs užduoti klausimą apie Eritrėjos mergaitės, Rimos Andmariam, atvejį. Tai susiję su tuo, ką pirmasis kalbėtojas kalbėjo apie Eritrėją.
Rimos šeima buvo persekiojama ir išžudyta Eritrėjoje už tai, kad jos nariai buvo krikščionys. Krikščionių persekiojimas Eritrėjoje yra klausimas, su kuriuo, kiek žinau, esate susipažinęs. Rimai pavyko pabėgti į Italiją, o po to į Škotijos Glazgo miestą, kuriame Alison ir Robert Swinfin ją priėmė, ja rūpinosi ir ją prižiūrėjo kaip savo dukterį.
Dabar Rimai 17 metų. Jai gresia deportacija atgal į Italiją, kurioje ji pirmiausia prašprieglobsčio, todėl darome viską, ką galime, kad iškeltume klausimą dėl Rimos atvejo, bandydami kreiptis į visus tuos asmenis, kurie galėtų jai padėti. Ji privalo likti mylinčių Alison ir Roberto globoje.
Klausimą dėl jos atvejo kelia visos Škotijos pilietinvisuomenė, žmogaus teisių organizacijos ir bažnyčios. Vakar jis net buvo paminėtas Škotijos radijo laidoje "Mintis šiai dienai". Ką Komisija gali padaryti, kad apgintų pagrindines Rimos teises?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Apgailestauju, tačiau nežinau apie šį konkretų atvejį Škotijoje.
Norėčiau išreikšti bendrą mintį. Šiose politinėse diskusijose negalite tikėtis, kad Komisijos Pirmininkas, net jei jis būtų santykinai įtemptai dirbantis asmuo, žinos apie visus atvejus - kurie yra nepaprastai jautrūs ir nepaprastai rimti, - kurių pasitaiko Europoje.
Žinoma, galiu jus užtikrinti, kad mes rūpinamės bet kuriuo asmeniu ir išreiškiame solidarumą su bet kuriuo asmeniu, suvokiančiu, kad pažeidžiamos jo teisės, tačiau šiuo konkrečiu atveju šiuo momentu neturiu pakankamai informacijos. Tačiau būsiu ypač patenkintas, jeigu į klausimą, kurį ką tik pateikėte, galėsiu atsakyti raštiškai.
Sonia Alfano
(IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, kalbu Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos, t. y. savo frakcijos, vardu. Kovo 5 d. Italijos Respublikos Prezidentas G. Napolitano pasirašaiškinamąjį įstatyminį potvarkį, taip pat žinomą kaip "taupymo sąrašo" įstatyminis potvarkis.
Tiesą sakant, šiuo potvarkiu prasidėjus rinkimų kampanijai leidžiama keisti žaidimo taisykles. Kvirinaro rūmų interneto svetainėje pats G. Napolitano tvirtina, kad, jo nuomone, priešingai nei potvarkio projektas, kurį ketvirtadienį vakare vykusiame įtemptame posėdyje jam pasiūlvyriausybė, vėliau vidaus reikalų ministro ir ministro pirmininko vėliau parengtas tekstas neturi akivaizdžių nekonstitucinių trūkumų.
Italijos Konstitucijos 87 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad Italijos Respublikos Prezidentas skelbia įstatymus ir leidžia įstatymo galią turinčius dekretus bei reglamentus. Respublikos Prezidentas visiškai negali dalyvauti rengiant procedūras ir įstatymo galią turinčius dekretus. Respublikos Prezidento pirmtakas C. A. Ciampi mano, kad tai būtų neįprastas mūsų demokratinės sistemos iškraipymas. Aišku, kad vyriausybdaro tai, kas draudžiama pagal Konstituciją. Tuo potvarkiu, pone Pirmininke, buvo pakeistos rinkimų kovos, kuri jau prasidėjo, žaidimo taisyklės, pagal kurias tiems, kurie pažeidįstatymą, leidžiama kandidatuoti, vėl juos pripažinus, rinkimų kovoje.
Noriu sužinoti, kodėl Parlamentas visada yra pasirengęs pasipriešinti šalims, kurios pažeidžia įstatymus, tačiau nepripažįsta, kad tarp 27 valstybių narių yra šalis, kuris pažeidžia įstatymus.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
José Manuel Barroso
Ponia S. Alfano, dar kartą prašau - neprašykite manęs svarstyti vidaus politikos klausimų. Komisija atsako už pagrindines teises, kai Europos institucijos arba valstybės narės įgyvendina Europos teisę.
Atrodytų, kad jūsų minėtu atveju tai nėra Europos Sąjungos teisės akto, apie kurį kalbama, taikymas. Kiek supratau iš jūsų kalbos, tai yra tipinproblema, susijusi su vidaus politine diskusija, galbūt turinčia aspektą, susijusį su teise arba teisine valstybe, tačiau ne Europos Komisijos reikalas kištis į įvairių politinių jėgų arba politinių veikėjų konfliktus kiekvienoje mūsų valstybėje narėje.
Ulrike Lunacek
(DE) Pone Pirmininke, pone J. M. Barroso, Pagrindinių teisių chartija kol kas yra vienintelis tarptautinis dokumentas, kuriuo draudžiama diskriminacija dėl seksualinės orientacijos. Kitų pasaulio dalių gyventojai netgi didžiuojasi tuo, kad Europa tai pasiekė, ir norėtų to paties.
ES turime problemą, susijusią su tuo, kad trys valstybės, būtent JungtinKaralystė, Lenkija ir Čekija, Pagrindinių teisių chartijos nelaiko Europos teisėkūros sistemos dalimi. Man būtų labai įdomu sužinoti, ką daro Komisija - ką ketinate daryti jūs - siekdama užtikrinti, kad būtų gerbiamos pagrindinės lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų teisės visose ES dalyse, aiškiai leidžiant suprasti, kad homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos jau nebepriimtina ne tik užimtumo srityje, kurioje, žinoma, jau turime direktyvą, bet ir visose srityse, ir kad žmonės galėtų be baimės gyventi ir rinktis savo seksualinę orientaciją.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Šiuo atveju yra du klausimai. Nežinau, ar sugebėsiu atsakyti į juos per vieną minutę.
Visų pirma, kalbant apie diskriminaciją dėl seksualinės orientacijos, jūs žinote, kad Komisija pasiūldirektyvą prieš bet kokios formos diskriminaciją, įskaitant grindžiamą seksualine orientacija ne užimtumo srityse. Esame įsipareigoję užtikrinti, kad Europos teisės aktuose ir valstybių narių įgyvendinimo priemonėse būtų visapusiškai atsižvelgiama į diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos draudimą. Šie nediskriminavimo principai, kaip žinote ir kaip buvo sakyta, įtvirtinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.
Lenkijos ir Jungtinės Karalystės klausimu protokole išaiškinamas chartijos taikymas Lenkijos ir Jungtinės Karalystės įstatymams ir iniciatyvinei veiklai, taip pat galimybės šiose valstybėse narėse ją ginti teisme.
Visų pirma jame tvirtinama, kad Chartija neišplečia ES Teisingumo Teismo ar jokio kito Lenkijos arba Jungtinės Karalystės teismo kompetencijos nustatyti, kad šių valstybių narių įstatymai ir kiti teisės aktai arba iniciatyvinės nuostatos, praktika ar veiksmai yra nesuderinami su pagrindinėmis teisėmis, laisvėmis ir principais, kuriuos ji iš naujo patvirtina.
Taigi, dar turime sužinoti, kaip Europos Teisingumo Teismas išaiškins šių dviejų valstybių narių protokolą.
Ashley Fox
Pirmininke J. M. Barroso, daugelis viso pasaulio šalių galiausiai savo konstitucijose suformulavo teisų bilius. Gana mažai jų užtikrina tikrą savo piliečių apsaugą. Ar sutinkate, kad veikiau svarbu ne teisių apsaugos struktūra, o tai, kaip apsauga taikoma praktikoje?
Po trijų mėnesių Jungtinėje Karalystėje bus visuotiniai rinkimai. Jeigu bus išrinkta Konservatorių partija, ji panaikins Žmogaus teisių aktą ir pakeis jį savo teisių biliu. Tai reikštų, kad Europos žmogaus teisių konvencija nebebūtų tiesiogiai taikoma ES vidaus teisėje.
(Šūksnis iš salės: "Jūs negalite to daryti!"
Pirmininke J. M. Barroso, gal paaiškinsite, kiek ES planuose, kuriuose numatoma pasirašyti Europos žmogaus teisių konvenciją, bus atsižvelgiama į skirtingas valstybių narių pozicijas?
Mano partija taip pat siekia, kad būtų pakeista sutartis siekiant užtikrinti, kad Pagrindinių teisių chartija neturėtų poveikio JK. Kai jūs užtikrinsite, kad ES nesikištų į JK teisę atsisakyti dalyvauti tose struktūrose, kuriose mes nenorime dalyvauti?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Į šį klausimą iš dalies jau atsakiau, atsakydamas į ankstesnį klausimą.
JungtinKaralystir kitos šalys turi protokolą dėl Pagrindinių teisių chartijos. Jos turi tokią teisę. Dėl to buvo tariamasi, taip pat turime tarpvyriausybinę sutartį, kurioje tai pripažįstama.
Žinoma, kita vertus, labiau norėčiau, kad Pagrindinių teisių chartiją patvirtintų visos valstybės narės, nes manau, jog ši chartija yra pagrindinis orientyras visoms Europos Sąjungos politikos kryptims.
Šiuo metu taip pat esame pasirengę prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos. Taip bus užbaigta Europos Sąjungos pagrindinių teisių apsaugos sistema.
Žinoma, labai gerbiu Jungtinę Karalystę kaip demokratinę ir teisinę valstybę. Tiesą sakant, tai yra viena iš šalių, kuri daugelį šimtmečių daugiausia prisidėjo prie demokratijos. Todėl man iš tikrųjų labai gaila, kad JungtinKaralystnenori būti kartu su savo partneriais priešakinėse pozicijose, kad žmogaus teises turėtume ne tik nacionaliniu lygiu, bet ir kaip Europos projektą.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone Pirmininke, pone Komisijos Pirmininke, moterų teisės ir teisgyventi oriai yra pagrindinės žmogaus teisės, kurias Europos Sąjunga turi propaguoti.
Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į nelygybę, kuri išlieka ir netgi didėja, įskaitant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, skurdą ir neužtikrintą užimtumą, - visas problemas, kurios daugiausia turi poveikį moterims, - nepakanka paskelbti Moterų teisių chartiją, kuri iš esmės yra neaiški ir netiksli ir prieš kurios paskelbimą nebuvo jokios diskusijos su moterų organizacijomis arba pačiu Parlamentu.
Todėl klausiu, ar Europos Komisija yra pasirengusi suteikti prioritetą tokiems klausimams apie moterų teisių apsaugą, pasinaudodama konkrečiomis priemonėmis, ypač naujos lygybės strategijos, kurią rengia pats Parlamentas - pranešimo, į kurį, tikiuosi, bus atsižvelgta, - plėtojimu.
José Manuel Barroso
Praėjusį penktadienį kartu su Komisijos nare V. Reding pristačiau Moterų teisių chartiją, kuria dar kartą patvirtinimas Komisijos pasišventimas lyčių lygybei, taip pat dar kartą patvirtinamas mūsų noras dirbti ir daryti pažangą šioje srityje.
Rugsėjo mėn. po chartijos, kurią dabar paskelbėme, bus parengta nauja lyčių lygybės strategija. Taip mums bus suteikta bendra ir sąžininga visa apimanti sistema Komisijos veiklai, susijusiai su pažanga vyrų ir moterų lygybės klausimais tose srityse, kurias ką tik minėjo mano kolegParlamento narė, pradedant užimtumu ir baigiant kitais būdais, kuriais svarbu užtikrinti ir garantuoti tokią lygybę.
Chartija neatsirado iš niekur. Ši chartija pasirodminint 15-ąsias Pekino veiksmų platformos metines, o atėjo į galvą po daugelio pasitarimų, visų pirma vykusių su šio Parlamento narių grupe, skirta moterų reikalams. Iš esmės planuoju kitą tokį susitikimą surengti rytoj iš ryto. Kiekvienais metais įvyksta bent vienas mano susitikimas su Parlamento nariais, kuriems tai yra vienas iš svarbiausių jų prioritetų.
John Bufton
Pirmininke J. M. Barroso, klausimas, kurį norėčiau šiandien užduoti, susijęs su Graikijos finansine padėtimi. Pirmą kartą Lisabonos sutarties 121 straipsniu naudojamasi siekiant priversti šioje šalyje vykdyti struktūrines reformas. Gerieji Graikijos gyventojai dabar jaučiasi esą patekę į padėtį be išeities, nes darosi labai akivaizdu, kad jūs rengiate pasirodymą šioje šalyje, o ne jų išrinkta vyriausybė.
Ar tai reiškia, kad dabar, kai pasiuntėte savo pareigūnus sureguliuoti Graikijos finansinės padėties, į jus galima kreiptis ne tik kaip į Komisijos Pirmininką, bet ir kaip į Graikijos valdytoją? Ar turite planą B, jeigu priemonės, kurias jūsų pareigūnai pasiūlė, Graikijoje neveiks? Jei taip, ar Graikija turės palikti euro zoną? Galiausiai, ar planuojate pasiųsti savo pareigūnus į kitas šalis, patiriančias finansinių sunkumų, pvz., Portugaliją, Ispaniją ir Italiją?
Pirmininkas
Pone J. Buftonai, mūsų tema yra naujos sutarties įgyvendinimas ir pagarba žmogaus teisėms, todėl prašyčiau laikytis šios temos.
Pirmininke J. M. Barroso, ar esate pasirengęs atsakyti?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone Pirmininke, aš visada bandau būti pasirengęs šio Parlamento narių pageidavimams.
Jūsų klausimas, garbusis Parlamento nary, kyla iš neteisingos prielaidos, būtent kad Graikija turi tam tikrų problemų dėl to, jog yra euro zonoje. Tiesą sakant, yra šalių, esančių už euro zonos ribų, kurios turi panašių problemų - kai kuriais atvejais dar svarbesnių problemų - tiek Europos Sąjungoje, tiek už Europos Sąjungos ribų. Norėčiau jums priminti, pvz., sunkią padėtį Islandijoje, kuri dabar prašo leisti įstoti į Europos Sąjungą būtent dėl to, kad tikisi vieną dieną taip pat įsivesti eurą.
Taigi, iš esmės neabejotina klaida manyti, kad Graikijos problemos yra Graikijos priklausymo euro zonai rezultatas. Dabar Graikija susiduria su sunkumais būtent dėl to, kad nesilaikStabilumo ir augimo pakto taisyklių. Žinoma, ji dabar privalės sumokėti tam tikras sunkaus sureguliavimo, kurį turi įvykdyti, išlaidas.
Andreas Mölzer
(DE) Pone J. M. Barroso, norėčiau užduoti klausimą, susijusį su duomenų saugojimo problema, nes šio mėnesio pradžioje Vokietijos Federalinis Konstitucinis Teismas paskelbnegaliojančiu visų telekomunikacinių duomenų saugojimą. Toliau ginčijamasi, kiek neribotas ir nekontroliuojamas duomenų saugojimas arba galimybpasinaudoti šiais duomenimis yra suderinama su pagrindinėmis teisėmis. Čia Parlamente mes pasakėme aiškų "ne" SWIFT susitarimui. Mano nuomone, tikriausiai taip pat turi būti įvertinta ES direktyva dėl duomenų saugojimo, atsižvelgiant į pagrindinių teisių sąrašą, įtrauktą į Lisabonos sutartį. Ar jūs - arba Komisija - ketinate atlikti kokį persvarstymą šiuo klausimu, siekdami išsiaiškinti, kaip pagrindinių teisių sąrašas susijęs su duomenų saugojimu?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Asmens duomenų apsauga yra pagrindinteisė, aiškiai pripažįstama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsniu.
Dėl Lisabonos sutarties dabar galime sukurti visa apimančią ir nuoseklią asmens duomenų apsaugos sistemą. Būtina apsaugoti mūsų piliečių privatumą, užtikrinti bendrą požiūrį į visą duomenų tvarkymo veiklą Europos Sąjungoje, todėl Parlamentas neabejotinai visapusiškai dalyvaus dabartinės teisinės sistemos reformoje, nes bendro sprendimo procedūra taip pat taikoma buvusioms trečiojo ramsčio sritims.
Be to, privalome užtikrinti, kad pagrindinės Europos piliečių teisės toliau būtų saugomos, kai asmens duomenys patenka už Europos Sąjungos ribų. Šiuo atveju galėtų būti svarbus Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimas dėl asmens duomenų apsaugos, todėl mes dirbame šia kryptimi.
Šiuo metu dalyvaujame konsultacijose, kad užtikrintume skaidrumą ir surinktume suinteresuotųjų subjektų ir piliečių nuomones.
Komisija planuoja pateikti rekomendacijos, kuria būtų leista pradėti derybas su Jungtinėmis Valstijomis, projektą.
Sarah Ludford
Per pastarąjį dešimtmetį tarptautinį bendradarbiavimą kovos su terorizmu klausimais apsunkino problemos, susijusios su žmogaus teisėmis, įskaitant tas, kurių pasitaiko JAV administracijos praktikoje.
Tikėjomės išspręsti šį klausimą su B. Obamos administracija. Deja, sužinojome, kad neteisingi kariniai teismai ir neapibrėžti sulaikymai be teisminio bylos nagrinėjimo bus toliau vykdomi net uždarius Gvantanamą.
Dėl šių nukrypimų nuo tarptautinių ir vidaus teisės normų transatlantiniai keitimosi duomenimis projektai tampa net problemiškesni negu būtų priešingu atveju.
Kokius protestus Komisija pareiškia JAV administracijai, kad būtų laikomasi teisingo teisminio bylų nagrinėjimo, ir ar įspėja, kad dėl jų neužtikrinimo pablogės bendradarbiavimas? Tikiuosi, kad šiais laikais, priešingai nei praeityje, nėra pavojaus, kad ES arba jos valstybės narės galėtų slapta bendradarbiauti darant didelius pagrindinių teisių pažeidimus kovoje su terorizmu.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Didžiuojuosi Europos Sąjunga, kad ji, kiek prisimenu, buvo pirmoji valstybė, iškėlusi būtinybės laikytis pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų klausimą Jungtinių Valstijų Prezidentui, - buvusiam Prezidentui, - taip pat kovojant su terorizmu - būtent Gvantanamo klausimu. Būtent mes, aš ir paskui Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas W. Schüssel, - tuometinis Austrijos Ministras Pirmininkas, - iškėlėme šį klausimą. Šis reikalas visada buvo dialogo su mūsų partneriais amerikiečiais klausimas. Galite būti tikri, kad šiam klausimui ketinama darbotvarkėje suteikti aukštą prioritetą.
Duomenų apsaugos klausimu manome, kad taip pat turėtume bendradarbiauti su Jungtinėmis Valstijomis sistemos įgyvendinimo klausimu. Tai minėjau ankstesniame atsakyme. Kartu mums reikia turėti bendros kovos su terorizmu sistemą. Taigi, kyla klausimas, kaip rasti tinkamą būdą reaguoti į du svarbius poreikius - į laisvės poreikį ir duomenų apsaugos poreikį, taip pat į saugumo poreikį, nes be saugumo nėra laisvės galimybės.
Lena Kolarska-Bobińska
Pone Pirmininke, vienas pagrindinių klausimų naujojoje Lisabonos sutartyje - svarbesnis Europos Sąjungos vaidmuo pasaulyje.
Turėdami šią tvirtesnę užsienio politiką, mes, kaip Europos Sąjunga, privalome aktyviau propaguoti ir ginti žmogaus teises ir pagrindines teises trečiosiose šalyse.
Ką jūs ir C. M. Ashton planuojate daryti, kad sustiprintumėte ES demokratijos rėmimo politiką? Antra, ar palaikysite didesnį finansavimą Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonei kitame biudžete?
Atrodo, kad mūsų dialoguose žmogaus teisės užima antrą ir trečią vietas. Manau, kad mums reikia skirti daugiau laiko ir pinigų demokratijai remti ir tikram Europos demokratijos fondui įsteigti. Norėčiau išgirsti jūsų nuomonę šiais klausimais.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Sutarties nuostatomis remiamos žmogaus teisės visame pasaulyje. Europos Sąjunga patvirtino žmogaus teisių gaires įvairiais klausimais - nuo mirties bausmės iki kankinimų prevencijos ir paramos žmogaus teisių gynėjams.
Pagal šiais gaires Europos Sąjunga vykdo įvairius veiksmus - nuo viešų pareiškimų arba diplomatinių demaršų iki teisminio bylos nagrinėjimo stebėjimo. Aš pats kėliau žmogaus teisių klausimą aukščiausiojo lygio susitikimuose su trečiųjų šalių valstybių ir vyriausybių vadovais. Visai neseniai aukščiausiojo lygio susitikime, praėjusią savaitę vykusiame su Maroku, išreiškėme savo nuomonę dėl pagrindinių teisių.
Europos Sąjunga pradėjo apytikriai 40 dialogų žmogaus teisių klausimais su viso pasaulio šalimis partnerėmis, kurie pravartūs kaip išsamių diskusijų šiuo klausimu forumai. Pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę Komisija kiekvienais metais suplanuoja apytikriai 150 mln. EUR, kad paremtų žmogaus teisių NVO visame pasaulyje. Mes bandome įtraukti žmogaus teisių sąlygą į kiekvieną susitarimą, sudaromą su trečiąja šalimi.
Simon Busuttil
(MT) Vienas pagrindinių principų yra judėjimo laisvė. Dėl užsitęsusio Libijos ir Šveicarijos ginčo, Pone Pirmininke, šimtams Europos Sąjungos piliečių ir darbuotojų neleidžiama vykti į Libiją dirbti. Mano klausimas toks: ką Europos Komisija daro, kad skubos tvarka rastų šios problemos sprendimą? Ar Europos Komisijos Pirmininkas mano, jog priimtina, kad viena šalis, būtent Šveicarija, priima vienašališką sprendimą, kuris turi poveikį visiems Šengeno erdvės piliečiams, ypač darbuotojams, kuriems reikia vykti į Libiją, kad užsidirbtų kasdieniam pragyvenimui?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Mums labai rūpi šis atvejis. Komisijos narC. Malmström jau sakė, kad Libijos vykdomas piliečių iš Šengeno erdvės vizų galiojimo sustabdymas yra neproporcinga priemonė. Be to, ši padėtis nesuderinama su pozityvia Libijos ir Europos Sąjungos santykių tendencija.
Dedamos intensyvios diplomatinės pastangos siekiant rasti krizės sprendimą. Jau vienas iš dviejų Šveicarijos piliečių išvyko į Libiją. Tai teigiamas žingsnis.
Europos Sąjungos užsienio reikalų ir teisingumo ministrai atitinkamai vasario 22 ir 25 d. apsvarstšį klausimą ir pritartam, kad reikia toliau dėti diplomatines pastangas.
Manau, kad būtina išsaugoti atvirą dialogą ir pasistengti suprasti kiekvienos šalies poziciją siekiant kuo greičiau rasti sprendimą.
Olle Ludvigsson
(SV) Pone Pirmininke, Lisabonos sutarties ratifikavimu sustiprinta pagarba pagrindinėms žmogaus teisėms ir profesinių sąjungų teisėms. Tačiau pastarųjų metų Europos Teisingumo Teismo sprendimai rodo, kad reikia toliau stiprinti pagrindinių profesinių sąjungų teisių apsaugą. Laval, Rüffert, Viking ir Luxembourg bylose Teisingumo Teismas nuolat nuvertino profesinių sąjungų teises.
Dėl šių sprendimų neįmanoma užtikrinti, kad darbuotojai būtų vienodai vertinami, nepaisant jų tautybės. Profesinėms sąjungoms daugiau neįmanoma užtikrinti vienodo atlyginimo ir vienodų darbo sąlygų komandiruotiems darbuotojams, taip pat namų darbininkams. Todėl aš taip pat palankiai vertinu pažadą, kurį J. M. Barroso davšioje posėdžių salėje prieš jį perrenkant Komisijos Pirmininku.
Dabar mano klausimas J. M. Barroso yra toks: kada galime tikėtis, kad Komisija pateiks teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama išspręsti problemas, kilusias Europos Teisingumo Teismui priėmus šiuos sprendimus? Ar Komisijos Pirmininkas gali mums pateikti šią informaciją jau šiandien?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kai šie sprendimai buvo viešai paskelbti, mes labai aiškiai išreiškėme savo poziciją. Mes, aš pats ir Komisijos narys V. Špidla, kuris buvo atsakingas už užimtumo ir socialinius reikalus, aiškiai pasakėme, kad, mūsų supratimu, dėl šių sprendimų negalėtų kilti abejonių dėl pagrindinių teisių, pvz., teisės streikuoti, teisės jungtis į profesines sąjungas, ir dėl mūsų šalių kai kurių darbo santykių mechanizmų ypatumų.
Nagrinėjame kai kuriuos pasiūlymus, kuriais siekiama išspręsti šį klausimą. Bijau, kad dabar negaliu jums pasakyti konkrečios datos, nes nesitikėjau šio klausimo. Tačiau galiu pasakyti, kad, kaip anksčiau sakiau, vykstant šios Komisijos rinkimams - taip sakir už tai atsakingas Komisijos narys - tai yra klausimas, kurio mes netrukus imsimės.
Bogusław Liberadzki
(PL) Pone J. M. Barroso, norėčiau paklausti apie pagrindines teises ir naują sutartį, įskaitant išorės veiksmus. Biudžeto kontrolės komiteto atliktų tyrimų duomenimis, 43 proc. finansinių operacijų buvo neteisingos. Ar nauja sutartis ir nauji sprendimai, atsižvelgiant į mūsų darbą siekiant užtikrinti pagrindinių teisių laikymąsi visame pasaulyje, padės radikaliai sumažinti klaidų lygį rengiant ir vykdant biudžetą bei teikiant jo ataskaitas? Turėčiau pabrėžti faktą, kad 43 proc. yra apskaičiuotas finansinių klaidų lygis.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kaip žinote, mes keletą metų dirbome, kad sumažintume finansines klaidas Europos Sąjungos sąskaitose. Daugelį šių klaidų, kaip žinote, padarvalstybės narės įgyvendindamos daugelį Europos programų.
Mane padrąsino paskutinEuropos Audito Rūmų pateikta nuomonė, kurioje pripažįstama iki šiol padaryta pažanga, tačiau manau, kad neturėtume būti pernelyg patenkinti šia sritimi. Esame pasirengę dirbti, kad sumažintume įvairių klaidų, daromų vykdant Europos Sąjungos biudžetą.
David Casa
(MT) Sutartimi nustatomi pagrindinių žmogaus teisių principai, todėl šalys, norinčios tapti Europos Sąjungos narėmis, privalo užtikrinti atitiktį Europos Sąjungos reikalavimams, kaip padarMalta ir visos kitos šalys, kurios tuo pat metu tapo narėmis. Ar, kalbant apie Turkiją, Pirmininkas nemano, kad Turkijai dar reikia daug nuveikti žmogaus teisių srityje? Be to, ką Komisija daro siekdama užtikrinti, kad anksčiau nei Turkija turės tam tikro lygio ekonomiką ir prieš pateikiant kokius nors kitus reikalavimus dėmesys visų pirma būtų skiriamas pagrindinėms žmogaus teisėms? Manau, kad jos turi būti prioritetas, tačiau kol kas su apgailestavimu turiu pasakyti, kad Turkijoje jų nėra.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Atvirai kalbant, nesakyčiau "nėra". Turkija padarpažangą teisinės valstybės požiūriu. Tačiau nemanome, kad ji jau atitinka - savo pagarbos pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės standartais - Europos standartus. Būtent tai yra veiklos, kurią keletą metų plėtojame su Turkija, dalis.
Kadangi Turkija yra šalis kandidatįstoti į Europos Sąjungą, kiekvienais metais Komisija labai objektyviai įvertina Turkijos vykdomas reformas teisinės valstybės srityje ir visais klausimais, susijusiais su pagrindinėmis teisėmis.
Kalbant sąžiningai, kai kuriose srityse pažanga padaryta. Tačiau yra kitų sričių, kuriose mes iš Turkijos valdžios institucijų reikalaujame daugiau pastangų.
Manau, kad šio dialogo - iš esmės šių derybų - Turkijos stojimo klausimu palaikymas iš tiesų yra teisingas būdas pažangai Turkijoje padaryti pagarbos pagrindinėms teisėms ir apskritai teisinės valstybės ir demokratinių reformų klausimais.
Pirmininkas
Pirmininke J. M. Barroso, labai dėkoju už labai įdomias diskusijas. Tai buvo ketvirta klausimų valanda plenariniame posėdyje. Kita klausimų valanda bus ne vėliau kaip po mėnesio, per kitą mėnesinę sesiją, vyksiančią Strasbūre.
Tuo šią dalį baigiame.
David-Maria Sassoli
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, ką tik šiame Parlamente buvo apgaulingai pasakyta gėdinga kalba prieš Italijos Respublikos Prezidentą. Manau, kad šio Parlamento Biuras neturėtų leisti žmonėms jame kelti nacionalinių politinių klausimų, ypač užsiimant labai svarbiais instituciniais ir politiniais reikalais.
Norėčiau jums priminti, - taip pat priminti visiems kolegoms Parlamento nariams, - kad Italijos Respublika neparduodama ir kad Respublikos Prezidentas G. Napolitano yra Italijos Konstitucijos saugotojas. Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos Italijos delegacijos vardu raginu šio Parlamento Biurą būti akylesniam svarstomų temų ir sakomų kalbų atžvilgiu.
Apgailestauju, kad Pirmininkas J. Buzek neįsikišo ir nenutraukkalbos, kurioje buvo užsipuolamas Respublikos Prezidentas, vos prieš savaitę lankęsis Europos Parlamente.
(Plojimai)
Pirmininkė
Pastaba, kurią minėjote, ir jūsų pareiškimai bus įrašyti į protokolą, o aš pabandysiu atsižvelgti į jūsų reikalavimus svarstant darbotvarkės punktą, kuriam dabar pirmininkauju. Tikiuosi, kad man pavyks.
