Trgovina z izdelki iz tjulnjev (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo, ki ga je pripravila gospa Wallis v imenu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev - C6-0295/2008 -.
Diana Wallis
poročevalka. - Gospa predsednica, dosegli smo kompromis, verjetno lahko jutri pričakujemo sprejem že v prvi obravnavi. Kot poročevalka v Parlamentu bi zase osebno ocenila, da smo imeli opravka z zelo težavno zadevo in smo opravili zelo težavno pot.
Smo pa dosegli točko, ko lahko, upam, upoštevamo želje tistih poslancev, ki so podpisali pisno izjavo o tej zadevi, in želje številnih državljanov v državah po vsej EU, ki pravijo, da jim ni všeč sedanji komercialni lov na tjulnje in da nočejo imeti nobenega opravka s trgovino, ki temelji na tem lovu. To željo smo upoštevali, ukvarjali pa smo se samo z vidiki, ki jih lahko urejamo v mejah evropskega notranjega trga: s pretokom blaga, ki izvira iz komercialnega lova, na tem trgu. S tem zakonodajnim aktom - če bo jutri potrjen - bodo dobili naši potrošniki zagotovilo, da na evropskem trgu ne bo v prodaji nikakršno blago, ki izvira iz komercialnega lova.
Seveda pa obstajajo tudi izjeme. Tjulnji so čudovite morske živali - pri našem delu sem ugotovila, da imajo pravzaprav zelo razvite sposobnosti za stike z javnostjo - nekateri pa jih imajo za morske podgane. Tako jih doživljajo številni ribiči: odrasel tjulenj dnevno zaužije ogromne količine rib. Zato bo treba lov na tjulnje ohraniti kot zaščito trajnosti ribolova na nekaterih območjih.
Ampak tu se ne ukvarjamo z urejanjem lova na tjulnje. Če prebivalci v kateri od držav članic želijo loviti tjulnje, lahko s tem nadaljujejo. Na morejo pa loviti tjulnjev v komercialne namene. Vendar bi moralo biti ulov vseeno mogoče uporabljati, in upam, da bo mogoče uporabljati zlasti tiste dele tjulnjev, ki so primerni za uporabo v zdravstvu.
Najtežji vidik vse zadeve je bila umestitev tradicionalnih arktičnih skupnosti - avtohtonih prebivalcev Arktike. Pravimo, da smo pustili izjemo zanje, ampak kakšne učinke ima lahko povezanost s prepovedanim izdelkom na njihov način življenja in gospodarstvo? Arktika ni naš tematski park ali muzej: je živa skupnost z lastnim sodobnim gospodarskim življenjem, katerega temelj predstavlja morski ulov. Upam, da bo tem skupnostim uspelo tudi v prihodnje ohraniti tradicionalne običaje in način življenja. Me pa obhajajo dvomi in vem, da so taki dvomi botrovali tudi sklepu Arktičnega sveta, s katerim je prejšnji teden EU zavrnil status stalnega opazovalca.
Zadeva je bila zame labirint. Bojevala sem se z navzkrižji svoboščin, upoštevala sem izid glasovanja v odboru in skušala upoštevati stališča svojih domačih volivcev. Danes pa vam bom razkrila le eno stvar: Obiskala me je delegacija skupnosti Nunavut. Po izmenjavi stališč smo bili vsi objokani. Upam, da bo odstopanje delovalo. Jutri bom ta sveženj podprla, a le upam lahko, da se bo v prihodnosti izkazalo, da sem storila prav.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil poročevalki, gospe Wallis, in pripravljavcem mnenj, gospodu Martinu, gospe Brepoels in gospe Mathieu, za izjemno opravljeno delo. Še zlasti bi se rad zahvalil predsednici Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, gospe McCarthy, za njen koristni prispevek pri tem predlogu.
Da je bil dosežen sporazum že v prvi obravnavi, je dokaz politične volje institucij Skupnosti za hitro ureditev dveh glavnih problemov v zvezi s trgovino z izdelki iz tjulnjev, namreč razdrobljenosti notranjega trga in potrebe po ustreznem ravnanju z živalmi. Sporazum vsebuje tri odločilne elemente: prvi se nanaša na usklajevanje notranjega trga in pomeni prepoved trgovine z izdelki iz tjulnjev na trgu Evropske unije. Veljala bo za izdelke, ki se izdelujejo tukaj, pa tudi za uvožene izdelke. Kot vam je nedvomno znano, tjulnje lovijo v Skupnosti in zunaj nje. Iz njih pridobivajo npr. meso, olje, mast in izdelke iz posameznih organov, krzna in kože. S temi izdelki se trguje na različnih trgih, vključno s trgom Skupnosti. Nekatere izdelke, na primer kapsule Omega 3, strojeno usnje ali krzno, potrošnik težko, če sploh, loči od podobnih izdelkov, ki niso pridobljeni iz tjulnjev. Lov na tjulnje in način, kako poteka, sta sprožila hude reakcije in zaskrbljenost javnosti in številnih držav, kjer ima skrb za dobro počutje živali pomembno mesto. Zaskrbljenost vzbujajo način lova tjulnjev, postopki ubijanja in bolečine, ki jih povzročajo. Odpor javnosti je očiten iz množične udeležbe v javni razpravi, je pa tudi jasno izražen v številnih pismih in peticijah, ki sem jih prejel v zadnjih dveh letih. Državljani so lahko zdaj prepričani, da izdelkov iz tjulnjev ne bo več na trgu.
Drugi pomembni element predloga je razumno izvzetje Inuitov in drugih avtohtonih skupnosti. Namen izvzetja je pustiti nedotaknjen gospodarski in družbeni acquis teh skupnosti, ki so že od nekdaj odvisne od lova na tjulnje. Ugotoviti moramo, da je ta lov zgodovinski element njihove kulture in kulturne identitete ter vir prihodka, ki jim omogoča preživetje.
Tretji element je izvzetje lova v manjšem obsegu. Lovci, ki lovijo tjulnje občasno, vendar le v okviru trajnostnega upravljanja morskih virov, bodo lahko izdelke iz tjulnjev dajali na trg, vendar zgolj nepridobitno, za pokritje stroškov lova. V skladu s temeljnim načelom te uredbe pri tej dejavnosti ni dovoljena nikakršna komercialna razsežnost. Komisija bo v postopku komitologije in po pregledu s strani Parlamenta sprejela podrobne izvedbene instrumente, ki bodo pojasnjevali uveljavljanje omenjenih izvzetij.
Upam, da bo Parlament, podobno kot Svet in Komisija, v celoti podprl ta kompromisni sveženj. Obravnavano besedilo predvideva uskladitev notranjega trga, obenem pa pomeni odziv na zaskrbljenost evropskih državljanov za dobro počutje živali v zvezi z lovom na tjulnje. Evropska komisija lahko sprejme kompromisni sveženj v celoti, tako da je mogoč sporazum o obravnavani uredbi že v prvi obravnavi.
Frieda Brepoels
pripravljavka mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. - (NL) Gospa predsednica, komisar, razumeli boste, da sem izredno vesela, da lahko končno glasujemo o tej zadevi, saj številni državljani, pa tudi Parlament, že leta zahtevajo ukrepe za odpravo okrutnega komercialnega lova na tjulnje.
Ni bilo lahko najti pravi pristop, saj Evropa sama nima pristojnosti za prepoved takega lova. Zato sem hvaležna Komisiji za njen predlog Parlamentu, kljub temu, da se Parlamentu zaostritev predloga ni zdela potrebna.
Kot pripravljavka mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane sem zelo hvaležna kolegom iz različnih političnih skupin za takojšnjo podporo mojemu predlogu popolne prepovedi trgovine z izdelki iz tjulnjev z eno samo izjemo: lovom, ki ga tradicionalno gojijo inuitske skupnosti. Pri tem se je Odbor odločil v nasprotju s predlogom Komisije, ki je predvideval več izjem, in proti sistemu etiketiranja, ki bi ga bilo po našem prepričanju nemogoče nadzirati.
Rada bi se zahvalila tudi češkemu predsedstvu za vztrajno prizadevanje za sporazum. Lahko si predstavljam, da pogajanja z državami članicami niso bila vedno preprosta. Rada bi se zahvalila kolegom poslancem, pa tudi nevladnim organizacijam (NVO), ki so ves čas konstruktivno lobirale in ki tudi zdaj izrecno podpirajo kompromis. Vsak kompromis je seveda stvar medsebojnega popuščanja, prepričana pa sem, da to besedilo izpolnjuje zahteve vseh prizadetih strani.
Na koncu bi rada tudi za naše državljane omenila, da bo kompromis dejansko vplival na komercialni lov tudi v drugih državah, na primer v Kanadi. V pričakovanju prepovedi trgovine je povpraševanje po krznu tjulnjev letos že upadlo, cene pa so se v primerjavi z lanskim letom razpolovile. Uveljavitev prepovedi bo nedvomno pomenila hud udarec lovu na tjulnje in mednarodni trgovini z izdelki iz tjulnjev.
Zato sem vesela rezultata in upam, da ga bodo moji kolegi poslanci pri jutrišnjem glasovanju krepko podprli.
Véronique Mathieu
Gospa predsednica, ne delim mnenja s kolegi poslanci, niti z gospodom Dǐmasom, kajti nisem pozabila mnenja pravnega svetovalca Sveta. Nisem pozabila niti mnenja pravnega svetovalca Parlamenta. Oba svetovalca sta nas opozorila, da smo uporabili napačno pravno podlago. Tega se spominjam.
Ne pozabite, gospod Dǐmas, da prepovedujete izdelke, ki izvirajo iz lova tjulnjev, ne da bi jih nadomestili s čim drugim, to pa je protizakonito. Zavedati se morajo, da Kanadčani to dobro vedo in bodo uveljavljali svoje pravice s pritožbo Svetovni trgovinski organizaciji. Ne bodo se pustili prikrajšati za te izdelke in tega jim ne morete preprečiti. Osebno mislim, da imajo pri tem popolnoma prav. Slab kompromis - po mojem mnenju je ta kompromis zelo slab - za katerega bodo jutri glasovali nekateri kolegi poslanci - brez mene, kajti jaz bom glasovala proti - dajemo na glasovanje prav na predvečer vrha EU-Kanada. Evropska unija praktično napoveduje vojno našim kanadskim prijateljem. Upam, da se kolegi poslanci zavedajo, kaj pravzaprav počnejo.
Kolegom poslancem in gospodu Dǐmasu moram tudi povedati, da je to samo predvolilna kampanja na plečih tjulnjev in na plečih Kanadčanov, saj ne rešujemo prav ničesar v zvezi z lovom na tjulnje. Samo prestavljamo problem. Sami ste rekli, gospod Dǐmas, da ne prepovedujete lova na tjulnje. S tem verjetno prestavljate problem na Kitajsko in na druge države, ki take izdelke še sprejemajo. S tem niste rešili ničesar.
Zato menim, da je kompromis slab. Menim, da smo problem pometli pod preprogo, da nismo rešili ničesar in da nimamo biti na kaj ponosni. Ne moremo biti ponosni niti na to, da cene krzna pri Inuitih že padajo. O besedilu nismo še niti glasovali, kompromisa še nismo sprejeli, ti ljudje pa že trpijo hudo gospodarsko škodo zaradi nas. V tem ne vidim nobenega razloga za samozadovoljstvo.
Malcolm Harbour
v imenu skupine PPE-DE. - Gospa predsednica, kot koordinator svoje skupine v Odboru za notranji trg in varstvo potrošnikov sem podpisal kompromisno besedilo in verjamem, da sem ravnal prav, vendar je bila, kot je povedala tudi Diana Wallis, to težavna zadeva, saj smo morali najti ravnovesje med različnimi vidiki.
Slišali smo že različni mnenji dveh članov naše skupine in jutri bomo po mojem mnenju videli, da bo naša skupina glasovala proti - razen če bomo izglasovali nekaj sprememb, ki so jih predložili moji kolegi. Mnogi pa bomo glasovali za, vključno z menoj, saj čutim moralno obvezo, ker sem že sprejel tako stališče.
Rad bi se samo dotaknil nekaterih ključnih vprašanj. Prvič, to je poziv k ukrepanju. Ljudje so doslej nakazali, da gre za začetek procesa, ne za njegov zaključek. Gre za nehuman način ubijanja tjulnjev in nesposobnost poklicnih ribičev, da bi to uredili. O tem mora razmisliti tudi kanadska vlada. Vgradili smo veliko klavzul o pregledih, da bi ureditev zagotovo delovala, se pa popolnoma strinjam z Diano Wallis, da so bila pri kompromisu ključnega pomena izvzetja.
Izvzetja so uravnotežena, saj odražajo, prvič, pomen ohranitve tradicionalnega lova v določenih skupnostih. Diana Wallis to upravičeno zagovarja, to pa pomeni, da morajo izdelki teh skupnosti ostati v prodaji in morajo biti pravilno predstavljeni. Drugič, pomen trajnostnega ravnanja z morskimi viri in način reševanja tega vprašanja.
Pred seboj imamo kompromis. Mislim, da evropski državljani pričakujejo od nas, da ga bomo potrdili, vendar bo moral Parlament zadevo v prihodnje pazljivo spremljati.
Arlene McCarthy
v imenu skupine PSE. - Gospa predsednica, mislim, da pozabljamo, da je bil Parlament prvi, ki je pozval k prepovedi okrutne trgovine z izdelki iz tjulnjev na ravni EU. Leta 2006 je pisno izjavo s pozivom k prepovedi podprla prepričljiva večina poslancev - s 425 podpisi - raziskave veterinarskih strokovnjakov pa jasno kažejo, da tjulnji pri usmrtitvi strahovito trpijo, saj jih pogosto odrejo, ko so še pri zavesti. Javnost trgovine ni več pripravljena prenašati, kot njihovi predstavniki pa imamo možnost, da trgovini napravimo konec. Naše jutrišnje glasovanje pa bo pomenilo tudi odločilen korak v svetovni kampanji za prepoved trgovine.
V ZDA je ta trgovina prepovedana že vrsto let. Prepovedala jo je tudi Mehika. V Evropi so jo na državni ravni prepovedale že Belgija, Nizozemska, Luksemburg in Italija, Nemčija in Združeno kraljestvo pa preučujeta možnosti prepovedi. Prepoved velja tudi v Rusiji. Hongkong prepoved načrtuje. To je politično vprašanje našega časa. Po 40-letni kampanji proti trgovini ima Evropa priložnost uveljaviti prepoved v vseh 27 državah članicah.
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov tokrat ne zastavlja prvič svoje besede za zahteve državljanov, naj se ta okrutna trgovina neha. Parlament ima moč ravnati v prid državljanom in Odbor za notranji trg se je odločno zavzemal za strogo prepoved, ob izvzetju tradicionalnega lova v inuitski skupnosti. Odbor je zavrnil nedosledni predlog Komisije za delno prepoved in sistem etiketiranja, zavrnil pa je tudi predlog gospe Wallis, ki je predvideval samo etiketiranje. Zakaj? Ker bi državljani obsodili tako polovičarsko potezo, ki bi dopustila nadaljevanje okrutnega pokola. Javnost je v številnih anketah v evropskih državah pokazala, da hoče odpravo trgovine: 75 % prebivalcev Združenega kraljestva joče odpravo, 80 % prebivalcev Avstrije, 90 % prebivalcev Francije in Nizozemske. Celo v državah EU, kjer gojijo tradicionalni lov na tjulnje v manjšem obsegu, javnost ne podpira trgovine, recimo 70 % državljanov Švedske. Tudi očitna večina Kanadčanov ne podpira lova v svoji državi.
Poleg tega 86 % anketiranih Kanadčanov meni, da bi EU morala imeti pravico prepovedati take izdelke. Pred seboj imam pismo kanadskega senatorja predsedniku Pötteringu, v katerem piše: "Vaša prepoved trgovine z izdelki iz tjulnjev bo v oporo ogromni večini Kanadčanov, ki so z občudovanjem opazovali, kako je Ruska federacija prejšnji mesec prepovedala krvavi pokol tjulnjev, da bo lažje prisilila svoje politike, da bodo presegli trenutne politične račune in naredili, kar je prav, to je, enkrat za vselej ustavili ta nehumani lov. V imenu večine Kanadčanov, ki nasprotuje lovu, se vam zahvaljujemo za voditeljsko držo pri tem vprašanju. To vašo držo visoko cenimo."
Lani so v Kanadi pri lovu pomorili 220 000 tjulnjev, letos pa 50 000. To pomeni, da imamo državljani zdaj priložnost prepovedati okrutno trgovino. Vem, da nam bodo državljani Evrope zaploskali. Upam, da bo Parlament jutri pri glasovanju podprl predlog Odbora za notranji trg za prepoved izdelkov iz tjulnjev.
Toine Manders
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospa predsednica, kot koordinator Skupine Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo v Odboru za notranji trg in varstvo potrošnikov sem kompromis podpisal. Tudi v naši skupini so mnenja deljena, tako kot je gospod Harbour povedal za svojo skupino, ampak to je samo znak občutljivosti zadeve.
V demokraciji morajo izvoljeni predstavniki prisluhniti javnosti, časi, ko je bilo za pridobivanje komercialnih izdelkov okrutno pobijati živali, pa so že minili. Nikakor nimamo namena predpisovati, kako naj poteka lov, niti ne želimo posegati v upravljanje z divjadjo. Hočemo samo napraviti konec trgovini z živalmi, ki so bile nehumano pobite.
Mislim, da kompromis pomeni tako sporočilo. Menim, da je dobro, da smo z izvzetjem upoštevali tudi koristi tradicionalnih skupnosti, prav tako je dobro, da potrošniki-turisti, ki se bodo vračali domov s spominki, ne bodo žrtve lova na čarovnice. To ne bi bilo primerno ukrepanje, pa tudi v prid današnji Evropi svoboščin ne bi bilo.
Ker se zavzemamo za prikaz podatkov na vseh izdelkih, morda ne bi bilo slabo preprosto označiti izdelke, ki vsebujejo dele tjulnjev, da bi se potrošniki lahko odločili sami, saj danes pred prodajno polico tega pogosto niti ne vedo. Potrebni so boljši podatki, da se bo lahko potrošnik bolj obveščeno odločal.
Morda bi bilo primerno podpreti avtohtone tradicionalne skupnosti tako, da bi jim omogočili razvoj drugačnih oblik gospodarstva. Zahvaljujem se vam, gospa predsednica, in upam, da bomo jutri sprejeli ta kompromis z občutno večino.
Leopold Józef Rutowicz
Gospa predsednica, okrutno klanje tjulnjev spada na področje divjega lova, ki je na žalost precej pogost pojav. Divji lovci pobijajo morske in gozdne živali in številne vrste rib, pri tem pa ne upoštevajo nikakršnih pravil, uničujejo staleže in mučijo živali. V državah Evropske unije in v Kanadi imamo ustrezno zakonodajo, pa tudi službe, katerih naloga je zagotavljati spoštovanje zakonodaje.
Ena od možnih oblik podpore delovanja takih služb bi bila pomoč državljanov pri razkrivanju divjih lovcev. Naloga države je zagotavljati ustrezne fizične pogoje in pogoje za dobro počutje živali, pogoje za bivanje v sožitju z okoljem, pa tudi skrbeti, da nezakonito pridobljene kože in meso divjadi, vključno s tjulnji, ne more priti na trg, trgovina s takimi izdelki pa mora biti strogo kaznovana. Osnutek uredbe Evropskega parlamenta in Sveta je dokument, ki usklajuje interese vseh strani na področju trgovine s kožami tjulnjev.
Heide Rühle
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, tudi jaz v imenu naše skupine pozdravljam sporazum in jutri bomo glasovali zanj. S tem izpolnjujemo želje številnih državljanov, ki so nas v neštevilnih pismih in elektronskih sporočilih prosili, naj ukrepamo. Seveda s tem ravnamo tudi v skladu s pisno izjavo Parlamenta, ki je jasno zahtevala prepoved.
Precej so me presenetile besede govornice iz Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja. Zanima me, ali je res govorila v imenu odbora, ali pa le v svojem imenu. V vsakem primeru pa bi rada jasno povedala, da pravno podlago vsekakor imamo. Na primer, prepovedana je tudi trgovina s pasjimi in mačjimi kožami; prepoved je začela veljati na začetku letošnjega leta. Torej je zelo jasno, da imamo za svoje ravnanje ustrezen pravni temelj. Poleg tega so razmere na notranjem trgu že izrazito izkrivljene, saj je najmanj pet držav članic že uvedlo prepoved, še nekaj držav pa prepoved načrtuje. Zato se mora Evropska unija z ukrepi odzvati na to izkrivljanje notranjega trga.
Naše delovanje je utemeljeno. Za svoje ravnanje imamo pravne podlage in podlage, povezane z notranjim trgom. To bi rada še enkrat zelo jasno poudarila. Kar se tiče izjem, pa bi rada prav tako jasno povedala, da je trg za izdelke Inuitov propadel že pred nekaj leti. Inuiti so to razložili tudi med posvetovanji. Povabili smo jih na sestanek odbora in izrecno so povedali, da so trgi propadli, še preden smo začeli ukrepati mi. Če želijo Inuiti še naprej prodajati svoje izdelke, morajo poskrbeti, da bo potrošnikom povsem jasno, da njihovi izdelki nimajo nikakršne povezave z običajnimi načini lova na tjulnje. Le na ta način bodo imeli Inuiti možnost prodati karkoli.
Kartika Tamara Liotard
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospa predsednica, zagovarjam popolno prepoved uvoza kož in krzna tjulnjev. Vsako leto se čudovita predstava narave spremeni v krvavo, ostudno prizorišče bolečine in trpljenja, kjer s koli ali kroglami pobijajo celo 12 dni stare mladiče tjulnjev. Ta pokol se odvija v prid trgu in velekapitalu, brez ozira na počutje živali, in to me res navdaja z grozo.
Te grozote res ne moremo uvažati v EU. Tega ne želijo številni državljani EU, zato podpirajo popolno prepoved uvoza kož in krzna tjulnjev. Na Nizozemskem smo se trdo borili za tako prepoved in uspelo nam je. Sprejem predloga Komisije v izvirni obliki bi spodkopalo naše dosežke na Nizozemskem.
Poročilo parlamenta pa me navaja na sklep, da je naša zbornica že tako daleč, da bi lahko sprejela tudi popolno prepoved kož in krzna tjulnjev. Tako prepoved podpiram in pozivam člane naše zbornice, pa tudi Komisijo, naj se temu pridružijo.
Hélène Goudin
v imenu skupine IND/DEM. - (SV) Gospa predsednica, kljub temu, da zakonodaja, o kateri razpravljamo, zadeva trgovino z izdelki iz tjulnjev, se večina razprav vrti okoli lova na tjulnje, in še to predvsem zunaj EU. Pokoli tjulnjev, kakršne vidimo na slikah iz držav zunaj EU, so grozljivi in jih ne bi smeli dopuščati.
Morali pa ločevati med pokolom in lovom. Na Švedskem imamo lov na tjulnje, vendar je to nadzorovan zaščitni lov. Pri lovu ne uporabljajo kolov ali gorjač, pač pa izključno puške. Ves postopek urejajo stroga pravila; zelo slabo ravnanje z naravnimi viri pa bi bilo, če živali po odstrelu ne bi smeli uporabiti. Sedaj predlagani kompromis je boljši od prvotnega predloga. Me pa nekoliko skrbijo možne razlage delov določb, ki bi lahko imele škodljive posledice za Švedsko in naše skandinavske sosede. Upajmo, da se motim.
Jan Cremers
(NL) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, začel bi rad z zahvalo poročevalki za njeno trdo delo pri tej zadevi. Po pozivu Parlamenta k evropski prepovedi izdelkov iz tjulnjev leta 2006, ki ga je omenila gospa McCarthy, z veseljem ugotavljam, da smo s Svetom dosegli kompromis, ki upošteva želje naše zbornice.
Pri komercialnem lovu na tjulnje doleti grozovita smrt približno 900 000 tjulnjev na leto. To ni samo grozovito, ampak popolnoma nesmiselno. Skupini socialdemokratov v Evropskem parlamentu je bilo že od vsega začetka jasno, da predlog Komisije ni dovolj odločen. Velikodušna odstopanja, ki jih je predvideval predlog, bi bilo glede na razširjenost lovišč v 10 dneh lovne sezone nemogoče nadzirati. Nadzorne zmogljivosti so nezadostne, pogosto pa tudi države ne kažejo prave volje za nadzor.
Naša skupina je pri pogajanjih pripisovala ključni pomen bistvenemu zoženju izjem in vesel sem doseženega rezultata - prepovedi trgovine, ki ta cilj večinoma izpolnjuje. Skupini PSE se nadalje zdi pomembno, da čim manj posegamo v tradicionalne načine življenja avtohtonih ljudstev. Odstopanje za Inuite in druga avtohtona ljudstva, ki je sestavni del kompromisa, je v skladu z željami naše skupine.
Držav zunaj EU sicer ne moremo prisiliti k ustavitvi lova na tjulnje, upamo pa, da bo trgovina z izdelki iz tjulnjev odslej mnogo manj donosna, tako da bo upadel tudi lov na tjulnje - in, upajmo, postopoma povsem izginil. Zato sem vesel doseženega rezultata.
Peter Šťastný
Gospa predsednica, končni predlog glede lova na tjulnje je popolnoma nesprejemljiv, saj pomeni surovo vmešavanje v zadeve drugih držav. Te države spoštujejo pravila in skušajo le uravnavati svoje naravne vire in zagotoviti delo svojim prebivalcem.
Predlog uničuje življenje ljudi in skupnosti v odmaknjenih predelih. Uničuje poslovne priložnost na obeh straneh Atlantika in hudo škoduje našim odnosom s pomembnimi trgovinskimi in strateškimi partnerji v svetu. Poleg tega predlog tudi krši pravila STO.
Kot poslanci moramo ščititi ljudi in oblikovati okolje, ki jim bo nudilo priložnosti za delo. Ta prepoved je udarec mimo na obeh omenjenih področjih. Prepoved lova na preštevilne tjulnje je norost in popolna izdaja naših vrednot. Vsem poslancem kličem: ustavite to katastrofo in glasujte proti predlogu!
Carl Schlyter
(SV) Gospa predsednica, zares sem zelo vesel, da smo končno prispeli do te točke. Prvič, številni ljudje so govorili, da je zadeva nemogoča, da nam ne more uspeti. Uspelo nam je. Podpiramo državljane Kanade, ki se želijo rešiti sramu zaradi obnašanja njihove države na ledenih ploščah Arktike.
Ta lov skušamo obvladati in urediti že trideset let. Tega še niso dosegli niti na Norveškem niti v Kanadi. Na ledu se ne spoštuje nikakršnih pravil. Čas je, da si nehamo utvarjati, da je mogoče ta komercialni pokol v industrijskem obsegu napraviti vsaj malo humanega.
Za današnji sklep se moramo zahvaliti prizadevanjem nevladnih organizacij in večini evropskih državljanov, ki zagovarjajo prepoved. To je zmaga zdravega razuma, zmaga človečnosti, zmaga demokracije in ne nazadnje tudi zmaga za tjulnje, ki bodo zdaj lahko odrasli, namesto da bi jih s koli in noži pobijali samo za zadovoljitev človekove nečimrnosti. Rad bi se zahvalil kolegom poslancem, ki so to omogočili.
Christian Rovsing
(DA) Gospa predsednica, rad bi povedal, da se mi zdi ta zadeva nerazumna, to pa govorim izključno v imenu Grenlandije, ki je del Kraljevine Danske. Na severu tega otoka imamo nekaj majcenih naselij, v katerih živi po 10-20 ljudi, ki se preživljajo z lovom na tjulnje. Če jim odvzamemo ta vir zaslužka, jim odvzamemo vse možnosti gospodarskega preživetja. Tem ljudem ni mogoče najti nikakršne nadomestne zaposlitve. Do prvega sosednjega naselja je več sto kilometrov, morali pa bi jim biti hvaležni, da živijo tam, kajti s tem ohranjajo Grenlandijo kot del Kraljevine Danske.
Grenlandci tjulnje streljajo. Kdo ima kaj proti temu? Nihče! Če ne bodo mogli postreliti dovolj tjulnjev, jim ne bo ostalo nič rib za ribolov. Zato pomeni naše ravnanje katastrofo za Grenlandijo. Te zadeve nismo dovolj temeljito pretresli in nismo upoštevali ubogih ljudi, ki jim odvzeli vir zaslužka, ne da bi jim ponudili karkoli v zameno. Tako ravnanje z ljudmi nas ni vredno.
Caroline Lucas
Gospa predsednica, kot ena od pobudnic pisne izjave pred skoraj tremi leti, s katero smo zahtevali prepoved, bi rada čestitala vsem, ki ste sodelovali pri oblikovanju tega osnutka. Izjavo je podpisalo štiristo petindvajset članov naše zbornice, kar je odraz intenzivnosti občutkov v zvezi s tem vprašanjem, ne le med poslanci, pač pa tudi med našimi volivci.
Danes s komercialno moritvijo po svetu pobijejo skoraj milijon tjulnjev na leto, z jutrišnjim glasovanjem o tem svežnju pa bomo pripomogli k odpravi tega najbolj nizkotnega zgleda krutosti do živali.
Zelo sem vesela, da smo kompromise, kakršen je bil predlog sistema etiketiranja, odločno zavrnili, tako da lahko v celoti izpolnimo zahteve milijonov evropskih državljanov.
Glasovanje za predlog bo glasovanje za odpravo krutosti. Bo tudi zmaga za vse med nami, ki se nismo bili pripravljeni sprijazniti z odgovorom "ne". Dobro se spominjam številnih sestankov z uradniki Komisije, na katerih so nam zatrjevali, da prepovedi preprosto ne bo mogoče doseči. No, rezultat samo dokazuje, da lahko z zadostno politično voljo - in za to si zaslužijo priznanje nevladne organizacije, ki so nam pomagale - dosežemo tudi nemogoče, in vesela sem, da je tako.
Avril Doyle
Gospa predsednica, razprava je bila težavna, pogosto čustvena, in pogosto je srce preglasilo glavo. Čutim globoko solidarnost s kolegom Christianom Rovsingom glede skupnosti, v imenu katerih je govoril, ampak jutri bom kompromis podprla. Želela pa bi si zagotovila od komisarja. Morda lahko prek predsednice na komisarja naslovim neposredno vprašanje.
Komisar, če bo kompromis jutri izglasovan, ali mi lahko zagotovite, da bo še vedno mogoče uporabljati tkiva tjulnjev za medicinske raziskave in za bioprotetične potrebe, kar se danes dogaja v nekaterih delih sveta? Tako so na primer dosegli velik napredek glede možnosti preživetja in kakovosti življenja srčnih bolnikov z uporabo žilnih, pljučnih in obsrčnih tkiv sedlastih tjulnjev; seveda pri svojem vprašanju predpostavljam, da bodo tjulnje lovili oziroma ubijali na trajnosten, ne okruten način. Želim vaše zagotovilo glede tekočih medicinskih raziskav in bioprotetične rabe izdelkov iz tjulnjev v okviru kompromisa.
Marios Matsakis
Gospa predsednica, tudi jaz bom podprl kompromis, nisem pa prepričan, ali res ravnamo pravilno, saj ne obravnavamo vprašanja, ali naj tjulnje pobijamo, oziroma, ali je ogrožen obstoj tjulnjev: ti dve vprašanji sta že razčiščeni.
Vprašanje je, ali tjulnje pobijajo na human način ali ne. Seveda v vsakodnevnem življenju mirno prenašamo ubijanje stotisočev živali, za hrano ali za druge namene. Mirno sprejemamo, da ribe poginejo šele po urah trpljenja na trnkih ali v mrežah, in proti temu ne protestiramo. Zakaj se torej pritožujemo glede tjulnjev?
No, zato, ker so ljubke živali in ker pogled na razlivanje njihove krvi po ledu ni prav prijeten. Ali morda tukaj ne glasujemo in se odločamo bolj s srcem kot z glavo? Samo sprašujem se.
Stavros Dimas
član Komisije. - Gospa predsednica, naj se zahvalim vsem govornikom v nocojšnji razpravi za njihove prispevke. Zelo me veseli, da nam bo nocoj uspelo doseči sporazum o tej zelo občutljivi zadev v prvi obravnavi.
Odkar je Evropski parlament pred približno dvema letoma sprožil to zadevo, je Komisija opravila obsežna pripravljalna dela, da bi zagotovila celovito sliko o razmerah in jo predstavila tudi javnosti. Ključni vprašanji, ki jih mora urediti ta zakonodajni akt, sta naša obveznost upoštevati zaskrbljenost državljanov Evropske unije in usklajevanje notranjega trga.
Ko bo uredba začela veljati, bodo lahko državljani prepričani, da na trgu Evropske unije ne bo več izdelkov iz tjulnjev, ki izvirajo iz komercialnega lova.
Izvzetje Inuitov bo zavarovalo Inuite in druge avtohtone skupnosti, ki se že od nekdaj ukvarjajo z lovom na tjulnje.
Kar se tiče vprašanja, ki ga je omenil gospod Doyle, bo urejeno v okviru izvedbenih ukrepov.
Naj na zaključku izrazim prepričanje, da bomo s sprejemom uredbe prispevali k višji ozaveščenosti in k višji ravni skrbi za živali v Evropski uniji.
Zato bi rad še enkrat poudaril pomen uspeha dogovarjanja že v prvi obravnavi pri zadevi, ki je tako pomembna državljanom Evropske unije. Zato vas prosim, da podprete kompromisni sveženj v celoti, brez sprememb, da bo sporazum v prvi obravnavi res dosežen.
Še enkrat bi se rad zahvalil poročevalki, gospe Wallis, gospe Brepoels in vsem, ki ste sodelovali pri iskanju kompromisa.
Diana Wallis
poročevalka. - Gospa predsednica, mislim, da nocojšnja razprava dobro ponazarja težavnost zadeve, kaže pa tudi, kako velik dosežek je sprejem kompromisa. Kakor že velja na splošno pri kompromisih, bo vsak od nas nekoliko razočaran nad eno ali drugo stvarjo.
Želela sem pravzaprav poudariti, kar smo poskušali razložiti ves čas pogajanj: skušali smo urediti toliko, kolikor je mogoče urejati v okviru notranjega trga, to pa je trgovina. S tega mesta ne moremo urejati lova, nikakor ne lova v tretjih državah. Postopek je bil težaven, mnogi med nami imajo še vedno vprašanja v zvezi z izvajajem in, komisar, hvaležna sem vam za zagotovilo glede ravnanja z avtohtonimi skupnostmi: to bo pomembno za mnoge med nami in to bomo pozorno spremljali.
Menim, da mnoge med nami še vedno skrbi zakonitost - in o zakonitosti smo precej slišali, na ravni STO in na ravni pravil notranjega trga. Zaenkrat naj rečem le to, da se zahvaljujem pravnikom vseh treh institucij, ki so nam s svojim delom pomagali dospeti do sem, kjer smo danes. Bojim se, da jih v prihodnje čaka še več dela, ampak, kot sem že rekla, to je stvar prihodnosti.
Torej, zdaj smo tu: videli bomo, kaj bo prineslo jutrišnje glasovanje. Verjamem, da imamo pred seboj kompromis, ki zasluži napo podporo, kompromis, ki spoštuje pisno izjavo Parlamenta in spoštuje voljo evropskih državljanov. Upam, da ne bodo razočarali, če bodo ugotovili, da na kakršen koli način posega v pravice drugih. To me je ves čas najbolj skrbelo, in upam, komisar, da boste napravili vse za zaščito tistih majhnih ranljivih skupnosti.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 5. maja 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Filip Kaczmarek  
Gospe in gospodje, podpiram poročilo gospe Wallis. Podpiram osnutek uredbe, o katerem je bil dosežen sporazum z državami članicami, na osnovi katere bomo uvedli prepoved trgovine z izdelki iz tjulnjev. Menim, da bi smele biti izjeme dovoljene le ob izpolnitvi pogojev glede načina ubijanja tjulnjev. Ne smemo prepovedovati tradicionalnega lova na tjulnje v inuitski skupnosti.
Uredba bo zagotovila, da bodo pogoji trgovine z izdelki iz tjulnjev poenoteni v vsej EU. Uredbo so podprli številni državljani EU, ki jim je do dobrega počutja živali. Vsi vemo, da tjulnje pogosto pobijajo na način, ki tem živalim, ki so sesalci in imajo razvita čutila, povzroča grozne bolečine in trpljenje. Zdaj imamo možnost narediti konec temu trpljenju. Napravimo to. Prepoved pomeni, da bodo s skupnega trga izginili izdelki, narejeni iz mesa, maščobe in kože tjulnjev, na primer torbice, čevlji, klobuku in rokavice. Tudi trženje nekaterih farmacevtskih izdelkov, narejenih iz tjulnjev, na primer prehranskih dodatkov, bo prepovedano. Najlepša hvala.
Lasse Lehtinen  
v pisni obliki. - (FI) Razumljivo je, da hoče EU napraviti v očeh svojih državljanov hvalevredno dejanje v času pred volitvami, ampak to pot Komisija stopa po tenkem ledu. Če bo Evropa skušala prepovedati ali omejiti tradicije v drugih demokratičnih državah, se ji lahko to kdaj kasneje vrne kot bumerang. Samo čakam na dan, ko bodo Združene države Amerike ali Avstralija postale pozorne na bikoborbe v Španiji ali lov na lose na Finskem.
V moji domovini, na Finskem, ribiči vsako leto polovijo nekaj sto tjulnjev, ker stalež tjulnjev skokoma narašča in bo kmalu ogrozil ribji stalež v Baltskem morju. Kompromis, sklenjen s Svetom, pomeni, da bodo ribiči lahko lovili tjulnje tako kot doslej, le zaslužiti ne bodo smeli s tem. Načeloma ne podpiram zakonov, katerih izvrševanja ni mogoče nadzirati, ampak ta kompromis vsekakor pomeni izboljšavo izida glasovanja v Svetu.
