Uvedba enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009(razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Case v imenu odbora za ekonomske in monetarne zadeve o predlogu sklepa Sveta v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009 - C6-0198/2008 -.
Gospe in gospodje, Slovaški in slovaškim poslancem čestitam za ta uspeh v zvezi z eurom.
Vladimír Špidla
komisar. - (FR) Gospa predsednica, v imenu Komisije bi se najprej rad zahvalil odboru za ekonomske in monetarne zadeve ter poročevalcu, gospodu Casi, za njihovo odlično opravljeno delo pri ocenjevanju izpolnjevanja konvergenčnih meril za uvedbo enotne valute na Slovaškem.
Z vstopom Slovaške v euroobmočje bo to imelo 16 članic, od katerih so štiri države tiste, ki so k Evropski uniji pristopile leta 2004.
To je peta širitev euroobmočja, odkar je bila leta 1999 uvedena enotna valuta. To je jasen dokaz, da je dostopno za vse države članice, ki izpolnjujejo pogoje, določene v Pogodbi.
Vstop Slovaške v to območje potrjuje izreden napredek slovaške ekonomije v zadnjem desetletju. Državi bo omogočilo, da bo imela koristi od prednosti, ki jih ponuja ekonomska in monetarna unija, kot je navedeno v poročilu, ki ga je maja ob deseti obletnici te unije sprejela Komisija.
To poročilo prav tako kaže, da je za polne koristi eura potrebno izvajati zmerne makroekonomske politike, da se tako takrat, ko se določi devizni tečaj, zavaruje konkurenčnost države. To vpliva na davčno disciplino, politiko solidnih plač in strukturne reforme, zlasti glede delovanja trga dela.
Brez prave predanosti obstaja nevarnost, da inflacija postane prava in znatna težava. To je izrecno navedeno v poročilu gospoda Case, s katerim se Komisija strinja v celoti.
Svet za ekonomske in finančne zadeve je 3. junija odobril poročilo Komisije o izpolnjevanju konvergenčnih meril na Slovaškem. Evropski svet naj bi na srečanju v Bruslju, ki bo v četrtek in petek, takoj, ko bo prejel mnenje Parlamenta, potrdil politično podporo Slovaški pri uvedbi enotne valute, ki jo bo svet za ekonomske in finančne zadeve validiral julija.
Ta bo takrat prav tako uradno sprejel dokončni devizni tečaj med slovaško krono in eurom, ki ga bo prihodnji teden predlagala Komisija.
V zvezi s tem bi se rad zahvalil odboru za ekonomske in monetarne zadeve in gospodu Casi za delo, s katerim so pričeli pred nekaj meseci in tako Parlamentu omogočili, da poda svoje mnenje v kratkih rokih, ki so našim trem institucijam na voljo zato, da ocenijo izpolnjevanje meril zadevnih držav članic ter da dopustijo dovolj časa za zaključevanje praktičnih dogovorov za uvedbo eura 1. januarja 2009.
David Casa
poročevalec. - (MT) Pred nami je pomemben trenutek, ker v tem parlamentu ponovno razpravljamo o širitvi euroobmočja z vključitvijo nekdanje komunistične države, države, ki se je, kakor moja država Malta, Evropski uniji pridružila leta 2004, države, ki je morala spremeniti svoje gospodarstvo, da bi izpolnila merila, določena v Pogodbi. To ni bilo enostavno doseči. Več mesecev že razpravljamo s Komisijo, Evropsko centralno banko, slovaško vlado, pa tudi s celotno slovaško civilno družbo, da bi zagotovili, da bo ta proces resnično pomagal Slovaški izpolniti vsa merila, določena v Pogodbi.
Potem, ko je Komisija izdala svoje poročilo, smo predstavniki Parlamenta izvedli proces razprav in posvetovanj, kar je bi resnično pomemben trenutek, celo zame, ker sem lahko slišal mnenja Komisije, Evropske centralne banke in slovaške vlade, poleg tega pa sem tudi izvedel, kaj o tem zgodovinskem koraku, ki ga bodo naredili, če bo vse po sreči, naslednjega januarja, mislijo Slovaki.
Kot je tik pred mano povedal komisar, ima Slovaška danes odgovornost, ker je za njo vrsta držav, od katerih večina, kakor tudi Slovaška, izhaja iz komunističnega obdobja in želi vstopiti v to območje, ki je za Evropsko unijo tako pomembno. Zato ima država, o kateri danes govorimo, odgovornost, da ostane trdna, kar zadeva konvergenco in zlasti v zvezi s stopnjo inflacije, o kateri se je veliko razpravljalo, tudi v mojem poročilu. Vendar je po statističnih podatkih, ki so danes pred nami, jasno, da je težava v celotnem zadevnem območju, pri čemer Slovaške ne moremo izvzeti, ker danes govorimo o stopnji inflacije, ki se je dejansko povečala v 21 državah Evropske unije. Zato moramo zagotoviti, da Slovaška ohrani trajnost stopnje inflacije, poleg tega pa tudi poiskati način, da se stopnja inflacije v vseh državah, ki so že v euroobmočju, čim bolj zniža. Zavedamo se težav, s katerimi se trenutno spopadamo, imamo težave z nafto, ki na nas ne vplivajo pozitivno, zato moramo razmisliti, kako bomo obravnavali to zelo pomembno vprašanje.
Kot sem že rekel, je Parlament prvič obiskal Slovaško in pozval bi, naj se delegacije tega parlamenta pošljejo v vsako državo, ki bo vstopila v euroobmočje, ker imamo s tem možnost, da izvemo in se naučimo več o dejanskem delovanju gospodarstva v posamezni državi.
Kar zadeva Komisijo, sem nekoliko razočaran nad ponovno oceno, ki jo je izvedla po uradni izdaji konvergenčnega poročila. Menim, da Komisija Parlamenta ne bi smela obravnavati na takšen način, saj bi se morala z nami vsaj posvetovati. Zavedam se, da se ponovna ocena ne more izdati zelo pozno, ker obstaja možnost špekulacij, vendar ta parlament zahteva, da se ob izvajanju podobnih ukrepov po pripravi konvergenčnega poročila z nami kot Parlamentom posvetuje o takšni odločitvi, čeprav v zadnjem trenutku.
Ob koncu se zahvaljujem vsem, ki so mi pomagali pri pripravi tega poročila, vključno s poročevalci v senci vseh političnih skupin, svojim koordinatorjem in predsednikom odborov, ki so bili v zvezi s tem poročilom vedno pripravljeni sodelovati. Nazadnje se zahvaljujem Slovakom in jim želim vse dobro ob tem zgodovinskem koraku, ki ga bomo zdaj naredili. Zavoljo njih moramo glasovati za ta pomemben korak, pa tudi zavoljo celotne Evropske unije.
Alexander Radwan
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi sam se zahvaljujem poročevalcu. Glede vstopa Slovaške v euroobmočje imam v zadnjih dneh nekaj dodatnih misli.
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanski demokrati) in Evropski demokrati bodo glasovali za to poročilo. Glede na razvoj dogodkov v zvezi s pretvorbo slovaške krone v euro smo ponovno predložili zadevne predloge sprememb in kompromisne predloge, ker je ta sprememba, ki je presegla dovoljeno 15 % nihanje, povzročila spor tudi v Parlamentu. Vse, kar lahko storimo, je, da na Komisijo naslovimo poziv, ki mora biti dejansko zahteva, naj posreduje pri tem, tako da bodo za prihodnja sprejetja enotne valute merila, določena v Pogodbi, bolj natančna.
Odkar sem postal poslanec Evropskega parlamenta, sem bil prisoten vedno, kadar je enotno valuto sprejela nova država. Vsakič so nam predstavili nove argumente, vključno s tem, da "konec koncev so lahko tudi prejšnje države izvedle to na takšen način", in to se bo nadaljevalo v nedogled. Zdi se mi pomembno, da vstopanje v euroobmočje obravnavamo manj kot stvar nacionalnega ponosa in bolj kot cilj za objektivnejša merila, kar bo koristilo državi, ki vstopa.
Povečanje vrednosti krone za več kot 17 % je vsekakor gospodarsko upravičeno. Ali je bilo prav združiti čas popravka vrednosti z vstopom v euroobmočje, je drugo vprašanje. Zato moramo storiti vse, da bomo zagotovili, da bosta euro in celotno gospodarstvo dosegla kaj pozitivnega, namesto, da se omejujemo na politične razmere z omejenim trajanjem, naj bodo evropske ali nacionalne.
Naj na kratko opišem, kaj se je zgodilo v četrtek. Menim, da ni prav, da Evropski parlament to nenehno zanemarja; o tem bomo imeli obširno razpravo jutri. Danes bomo glasovali o tem, ali naj se Slovaška pridruži euroobmočju, Svet za ekonomske in finančne zadeve pa bo o tem glasoval julija. V četrtek smo slišali izjavo ene članice euroobmočja, da ne želi Evropske unije takšne, kot je. Visoki predstavniki vaše domače države so se nato s tem strinjali, komisar.
Euro ni bil nikoli sam sebi namen. Euro je vedno le označeval pot k nadaljnjemu razvoju Evropske unije. Zdaj, čeprav na žalost Svet tukaj ni prisoten, vsi postavljajo isto vprašanje: kam z Evropo zdaj? Kakšni so naslednji posamezni koraki? Nekateri govorijo o bistvu Evrope, drugi o drugačnih možnostih, spet tretji pravijo, da moramo prenehati s širitvijo, nekateri pa se vedejo, kot da se nič ne bo spremenilo. Zato bomo ponovno poskušali z eurom in nato spet.
Vendar moramo ob sprejemanju teh odločitev upoštevati politično realnost v Evropski uniji, zato se bom med današnjim glasovanjem zelo težko odločil, ali ne bi bilo morda dejansko prav, da to glasovanje, realnost v Evropi, preprosto ignoriram.
Dariusz Rosati
v imenu skupine PSE. - (PL) Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem gospodu Casi za pripravo odličnega poročila. Naj povem, da bo skupina PSE podprla to poročilo.
Prav tako poudarjam, da je prvič, da v euroobmočje vstopa srednjeevropska država, ki je postkomunistična država nekdanjega sovjetskega bloka. To se mi zdi simbolični dogodek, poleg tega pa je tudi pomemben korak na poti proti evropskemu združevanju. To je za monetarno unijo uspeh, ker vanjo vstopa dinamično in konkurenčno gospodarstvo, ki ga ne bremeni javni dolg, kar za euroobmočje vsekakor predstavljalo okrepitev. Drugič, to je uspeh tudi za Slovaško, ki je uspešno izpolnila vsa merila za članstvo in bo lahko koristila prednosti skupne valute. Ta uspeh je zlasti pomemben in potreben danes, ko so izidi neuspelega referenduma na Irskem omajali vero v prihodnost evropskega združevanja. Vstop Slovaške v euroobmočje dokazuje, da proces poglabljanja evropskega združevanja napreduje in prepričan sem, da temu ne bodo mogli oporekati niti največji evroskeptiki.
Sprejetje Slovaške v klub držav, ki uporabljajo skupno valuto, potrjuje, da se dosledna uvedba gospodarskih in strukturnih reform izplača in prinaša dobre rezultate. Danes je Slovaška ena od najhitreje razvijajočih se držav v Evropski uniji. O tem je govoril komisar Špidla. K takšni uspešnosti so med drugim dejansko prispevale reforme, pri čemer gre zahvala in priznanje vladi, ki jo je vodil Mikuláš Dzurinda in ki je uvedla te težavne reforme, ter trenutni vladi Roberta Fica, ki jih še naprej izvaja.
Slovaško sprejetje eura je prav tako velik izziv. Slovaška vlada mora zlasti zagotoviti, da se bo sprememba valute izvedla organizirano, pri čemer ne bo prišlo do povišanja cen in se bo ohranila slovaška javna podpora novi valuti tudi v prihodnje.
Ob tem, ko čestitam svojim slovaškim kolegom poslancem za ta uspeh, kot poljski poslanec hkrati izražam upanje, da se jim bo moja država kmalu pridružila.
Wolf Klinz
Gospod predsednik, dosežek Slovaške v le nekaj letih je dejansko osupljiv. Kdo si je lahko zamišljal, da bo Slovaška ena od prvih novih držav članic, ki ji bo uspelo vstopiti v euroobmočje? Vendar težko delo še ni končano, dejansko se je šele začelo. V svoji oceni in analizi sta Komisija in Evropska centralna banka jasno izrazili, da vprašanje, ali se bo inflacija lahko obdržala na želeni stopnji, ostaja odprto. Slovaška se zaveda tega problema. Sicer bi bil ta neprimerljiv ukrep povečanja vrednosti državne valute, krone, za več kot 17 %, da se lahko primerja z eurom, nesmiseln. Slovaško lahko le pozivam, naj prepreči, da bi se ponovil primer Slovenije, kjer je inflacija skoraj takoj, ko je ta država vstopila v euroobmočje, začela naglo rasti.
S tem, ko ste povečali vrednost krone, ste pokazali, da inflacijo obravnavate resno. Res je, da se lahko uvožena inflacija, zlasti v primeru energetskih proizvodov, s temi sredstvi do neke mere nadzira. Vendar to ne pomeni, da ukrepi na drugih področjih niso zelo pomembni, kajti vedno bodo. Kot je dejal komisar Špidla, med te ukrepe spadajo omejevalne davčne politike, povišanje plač, ki še naprej upoštevajo povišanje produktivnosti, namesto želja zaposlenih, ter mobilizacija trga dela. Vemo, da so okoliščine v raznolikih regijah Slovaške zelo različne. V nekaterih regijah je nadpovprečna brezposelnost, medtem ko v drugih primanjkuje usposobljenih delavcev.
Gospod Radwan ima popolnoma prav. Vstop v euroobmočje ni zgolj gospodarski korak, ampak tudi političen. Na začetku je bil mišljen kot vstop v fazo, ki se bo zaključila z veliko obsežnejšim vključevanjem. Upam, da bo Slovaška z zmerno, pravilno in strukturno usmerjeno politiko prispevala k temu, da se bo ta vstop nekega dne zabeležil kot uspeh.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, s prevzemom besede v tej razpravi v imenu skupine UEN opozarjam na naslednja vprašanja. Evropska komisija nas ponovno opominja, da je pred vstopom v euroobmočje treba izpolniti vsa maastrichtska merila, pri čemer se navezuje na nove države članice. Pri tem pa ne omenja dejstva, da v času uvedbe eura veliko držav članic teh meril ni izpolnjevalo.
Drugič, kljub spremembam pakta stabilnosti in rasti, ki koristijo državam, kot sta Nemčija in Francija, se značilno popustljivo stališče Komisije do največjih držav v euroobmočju glede upoštevanja maastrichtskih meril ni spremenilo. Komisija je v preteklosti dopuščala velikanske proračunske primanjkljaje in zlasti stopnjo javnega dolga, ki je presegala 60 % BDP, pri čemer se zdi, da to še naprej dopušča. Leta 2006 je javni dolg v petnajsterici znašal povprečno 63 % BDP in kar polovica držav v euroobmočju je imela javni dolg, ki je presegal 60 %. V primerjavi s tem je zlasti treba izpostaviti dosežke Slovaške, ki so 2,2 % primanjkljaj ali le 29 % javni dolg ter 2,2 % inflacija.
Vstop Slovaške v euroobmočje bo za nove države članice pomembna izkušnja. Vse imajo sorazmerno nizko stopnjo BDP na prebivalca, velik dohodkovni diferencial prebivalstva, nizko stopnjo bogastva ali sorazmerno nizko splošno raven cen. Posledice uvedbe evra na Slovaškem, zlasti ...
(Predsednik je prekinil govornika.)
Hanne Dahl
v imenu skupine IND/DEM. - (DA) Gospod predsednik, Slovaška želi udeležbo v euru, kar popolnoma razumem, vendar ob tej priložnosti pozivam k razumnosti. Konec koncev lahko rečemo, da bo euro kmalu prestal svoj prvi preizkus. Zaradi različnih vzrokov se cene povečujejo, poleg Evrope tudi po vsem svetu. Inflacija raste in inflacijska pričakovanja so se povečala. Euro kot valuta se s takšnim preizkusom še ni srečal. Evropska centralna banka posluje na podlagi najvišje stopnje inflacije, ki znaša 2 %. Te zgornje meje ne more izvrševati, razen za zvišanje obrestne mere, da se zmanjša raven dejavnosti z namenom znižanja inflacije. Če to stori, se pojavi upravičen strah pred recesijo. Pakt stabilnosti in rasti izključno zagotavlja, da javni primanjkljaj ne preseže 3 % BDP. Takšno zaviranje gospodarskih spodbud je razlog, da se bojimo nadaljnje recesije v Evropi. Na mestu Slovaške bi na vsak način odlagala odpravo lastne valute in sprejetje eura, dokler slednji ne uspešno prestane svojega prvega preizkusa v gospodarskih krizah.
Sergej Kozlík
(SK) Gospod predsednik, gospe in gospodje, komisar, iz zgodovine se lahko veliko naučimo. V devetdesetih letih 20. stoletja takratne članice euroobmočja niso zmogle izpolniti konvergenčnih meril. Večina teh držav je imela težave s presežnimi primanjkljaji, javnimi financami in inflacijo.
V navedenem letu 1997 je Nemčija imela težave z usklajevanjem z merili v zvezi z ravnijo javnih posojil, zaradi česar se je celo dopuščalo, da so celo države, kot sta Belgija in Italija, znatno presegle merilne vrednosti. Nekatere države v nastajajočem euroobmočju so se celo zatekle k tako imenovanemu "ustvarjalnemu računovodstvu", t. j. postopkom, ki so njihove gospodarske rezultate prikazali boljše kot v resnici. Po tem je kljub nekaterim odstopanjem večina članic euroobmočja rešila in nadaljevala z reševanjem težav pod okriljem evra, trdne skupne valute. Poudariti moram, da te države niso izpolnile vseh meril v zvezi s primanjkljajem. Zato morajo tiste, ki s prstom kažejo na prosilke za vstop v euroobmočje, paziti, da ne bodo prehitro obsojale.
Slovaška republika je izpolnila konvergenčna merila in še to precej vnaprej. Razvoj slovaških parametrov se je dolgo spremljal in je bil v celoti pregleden. Strah pred bodočo inflacijo, ki ga je izrazila Evropska centralna banka, lahko na splošno velja za vse članice euroobmočja, ker razvoj evropskega gospodarstva ne poteka v vakuumu. Dokaz za to je trenutno globalno povečanje cen.
Zato podpiram pozitivno stališče Evropske komisije in Evropskega parlamenta, ki ga je poročevalec gospod Casa poudaril v poročilu o uvedbi enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009. To stališče ni le tehnična, ampak tudi pomembna politična gesta, ki drugim prosilkam za vstop v euroobmočje sporoča, da lahko njihovo prizadevanje pripelje do vidnih rezultatov.
Ján Hudacký
(SK) Najprej naj se zahvalim poročevalcu, gospodu Davidu Casi, za odlično in uravnoteženo poročilo ter pragmatičen pristop pri vrednotenju posameznih predlogov sprememb.
Slovaška v euroobmočje ni vstopila po naključju. To so dosegla ogromna prizadevanja slovaških vlad, ki so zlasti v obdobju med letom 1998 in 2006 z izvedbo radikalnih gospodarskih reform na področju financ, davkov in socialnih zadev oblikovale trdno gospodarsko podlago.
Te reforme so skupaj z neposrednim tujim vlaganjem Slovaški omogočile stalno in visoko gospodarsko rast. Nenehna prizadevanja za dosego cilja ter odgovorno ravnanje slovaških vlad in nacionalne banke so omogočili izpolnitev vseh maastrichtskih meril, potrebnih za vstop v euroobmočje, ne da bi bili potrebni dodatni vplivi, kot so skrita inflacija ali umetna krepitev slovaške valute krone.
Nekateri člani odbora za ekonomske in monetarne zadeve so izrazili skrb glede dolgoročne trajnosti teh meril, zlasti nizke stopnje inflacije. Vendar sem prepričan, da Slovaška ima vse, kar potrebuje za dolgoročno izpolnjevanje teh meril, če bo imela vsaj standardno davčno politiko in bo izvedla dodatne strukturne reforme. Razvoj dogodkov na področju energije ter cen hrane je in bo še naprej globalna težava. Slovaška vsekakor ne bo država, ki presega sprejet okvir.
Na koncu zlasti čestitam prebivalcem Slovaške, ki so sprejeli te temeljne in radikalne reforme, pri čemer si za dosega tega pozitivnega rezultata zaslužijo vso pohvalo.
Pervenche Berès
(FR) Gospod predsednik, komisar, menim, da imamo, zahvaljujoč našemu poročevalcu, gospodu Casi, uravnoteženo poročilo, s katerim lahko podpremo politično odločitev, ki jo bomo sprejeli: vstop Slovaške v euroobmočje. To je prva od držav "Višegrad", ki se pridružuje temu območju in menim, da ima s političnega vidika velik pomen, ki ga je treba poudariti.
Za Slovake to pomeni konec ene pustolovščine in začetek druge. Konec je priprav in doseganja položaja, ki izpolnjuje maastrichtska merila. Izkušnje so pokazale, da se za državo, ki sprejme euro, najtežje obdobje šele prične. V primeru Slovaške je jasno, da je treba z vidika nadzora inflacije in doseganja ravnovesja ter vidika socialne kohezije in izvajanja strukturnih reform še veliko storiti. Menim, da bodo pri tem pomagali mehanizmi, o katerih razpravljamo, da bi lahko ekonomska in monetarna unija v prihodnosti bolje podpirala države članice pri uporabi svoje valute ter z njimi sodelovala.
Maastrichtskih pravil, o katerih se je veliko razpravljalo, ne bomo spreminjali. Nihče ni pozval k njihovi spremembi, pa vendar se morajo razlagati in pregledati v drugačnem smislu. Ekonomska in monetarna unija je zdaj stara 10 let in zavedamo se, kaj je z njo narobe v smislu ravnovesja med gospodarsko politiko, monetarno politiko in celo njenimi zunanjimi predstavniki. Takšni ekonomski in monetarni uniji se pridružuje Slovaška; razmere niso enake, kot pred 10 leti in to moramo vsi upoštevati.
Olle Schmidt
(SV) Kdo bi si mislil, ko je Slovaško vodil Vladimir Mečiar, da bo ta država postala država članica EU in poleg tega čez približno 10 let uvedla euro. To je resnično slovaški čudež. Poročevalec navaja prednosti, ki jih prinaša euro, vendar tudi tveganja in težave, ki se lahko pojavijo. Dobro je, da je Slovaška upoštevala mnenje Evropske centralne banke o tveganju povečane inflacije, ki ga prinaša sprejetje eura, in menim, da je bilo po posvetovanju zato potrebno ponovno ovrednotiti krono. To kaže, da ima ta država kot članica euroskupine čut za dobro prihodnjo gospodarsko politiko in zaupanje vanjo.
Gospod predsednik, upam, da bo v bližnji prihodnosti tudi moja država spoznala, kako pomembno se je v gospodarskem in političnem smislu v celoti vključiti v sodelovanje EU. Čeprav referendumi te dni niso preveč priljubljeni, upam, da bomo v obdobju 2010-2011 lahko na referendumu glasovali o uvedbi eura na Švedskem.
Finančna kriza kaže, kaj trdna evropska valuta in učinkovita centralna banka pomenita za zaščito rasti in gospodarstva EU. Z nadaljnjo uporabo strogih meril za vstop in s konstruktivno pomočjo za vse države, ki so postale članice euroskupine, se bo gospodarstvo EU še dodatno okrepilo.
Zsolt László Becsey
(HU) Hvala za besedo. Prišel je pomemben trenutek, saj se bosta Parlament in kasneje v uradnem pravnem smislu še Svet odločila, ali se bo prvi od nekdanjih držav Sveta za vzajemno gospodarsko pomoč (CMEA) in varšavskega pakta dovolil vstop v območje enotne valute. Poročevalcu gospodu Casi čestitam za sijajno in izvrstno opravljeno delo.
Veseli me, da je Slovaška izpolnila vsa merila, določena v količinskem smislu v pogodbi ES, ki so bila pogoj za vstop v euroobmočje. Ta dosežek je rezultat desetletnega dela. Menim, da je pomembno le, da se izrazi mnenje, ali država prosilka izpolnjuje merila, ker v nasprotnem primeru diskriminiramo države članice na podlagi tega, ali so se že pridružile euroobmočju ali pa bodo to storile v prihodnosti. Približno opredeljena trajnostna merila, zlasti v zvezi z inflacijo ali dolgom, ali dejanska konvergenca se ne morejo ločeno količinsko analizirati v poročilu, ker je treba vsem državam članicam v euroobmočju enako zaupati od trenutka vstopa, da bodo izvajale trajnost. To zlasti velja, če ima zadevna država članica nizko in padajočo stopnjo dolga v primerjavi s svojimi sočlanicami v euroklubu. To je ključno vprašanje za prihodnji proces širitve.
Slovaška vlada sprejema velikansko odgovornost. Takoj, ko bo njen menjalni tečaj zamrznjen, kar pomeni od julija dalje, bo morala dokazati, da se poleg ukvarjanja z lastnim članstvom v euroobmočju zaveda tudi odgovornosti za druge države v regiji. Ob upoštevanju tega mora Slovaška uporabiti vsa možna sredstva, ki jih ima na razpolago, da ohrani inflacijo pod nadzorom oziroma pod referenčno mejo. S tem bo dokazala, da razumljive in upravičene zaskrbljenosti več poslancev tega parlamenta in Evropske centralne banke, in sicer, da bo po pojavu obsežnega dviga v centralnem menjalnem tečaju Bratislava morda nesposobna ali ne bo hotela obvladovati pritiska inflacije zaradi cen uvoza in zapolnitve cenovne vrzeli, ni povzročil neodgovoren odnos.
Poleg tega zdaj ni ne čas ne kraj za obravnavanje drugih nerešenih vprašanj v zvezi s širitvijo euroobmočja. Vprašanja, kot so zagotavljanje, da države prosilke svojo prošnjo predložijo pravočasno, opredelitev pojma disciplina glede časovnega okvira med oblikovanjem mnenja Komisije in sprejetjem sklepa, ali opredelitev pojma dejanske konvergence, ali kako dolgo lahko realno pričakujemo ohranjanje stabilnosti menjalnega tečaja v primeru dviga vrednosti, se morajo obravnavati ločeno. Teh vprašanj ne smemo obravnavati tukaj na selektiven in diskriminatoren način, zato se danes vzdržujem glasovanja o teh vprašanjih. Hvala, gospod predsednik, za besedo.
Monika Beňová
(SK) V zadnjih letih je Slovaška republika izvedla veliko težavnih reform in revnejšim delom družbe, ki so jih te reforme prizadele, je sedanja vlada uspešno pomagala. Odkar je k problemu odgovorno in zavestno pristopila vlada, tako da je izdala nadomestila v zvezi z reformami in tudi dosegla izpolnjevanje obveznih meril ter zagotovila nemoten splošni proces, ki se bo končal s sprejetjem evra 1. januarja 2009, ima Slovaška eno od najuspešnejših gospodarstev (ne samo v Uniji), pri čemer nam je uspelo tudi povečati stopnjo zaposlenosti. Glede na vsa ta dejstva lahko predvidevamo, da novo merilo stalne trajnosti inflacije za Slovaško ne bo nepremostljiva težava niti v prihodnosti.
Vlada Slovaške republike si iskreno želi, da sprejetje eura 1. januarja 2009 ne bo imelo negativnih posledic za revnejše dele družbe. Zato vlada že izvaja ukrepe za zaščito teh prebivalcev in za oblikovanje zanje primernega okvira v obdobju priprav na novo valuto ter pozneje njeno uvedbo.
Tako bo na primer kmalu razpravljala o moratoriju na cene nekaterih osnovnih živilskih izdelkov. Podoben ukrep je tudi poskus slovaške vlade, da bi v celotni družbi dosegla soglasje glede vprašanja prenosa eura. Vlada je v ta program vključila regionalne in lokalne vlade, strokovne kroge in civilno družbo, pa tudi cerkve.
Gospe in gospodje, naj na koncu povem, da bo Unija uspešno napredovala le s sodelovanjem in medsebojnim spoštovanjem, pri čemer ji neutemeljene in večkrat populistične kritike ne bodo pomagale.
Ivo Strejček
Gospod predsednik, za nas je danes precej poseben dan. Nekoč smo živeli v eni državi, Čehoslovaški, zdaj, danes, pa lahko Čehi Slovakom ob sprejetju eura želimo vse dobro.
Slovaška je pred nekaj tedni dobila zeleno luč za vstop v euroobmočje. Slovaška vlada in slovaška centralna banka se dobro zavedata, da bo srednjeročno in dolgoročno, ne pa tudi kratkoročno, izpolnjevanje ključnih meril zahtevna naloga.
Slovaško gospodarstvo je v procesu dohajanja ostalih članic evropske monetarne unije. To lahko povzroči pritisk na cene in inflacijo, pri čemer sem prepričan, da se bodo Slovaki dobro znašli. Vendar želim zdaj govoriti o nečem drugem.
Danes želim izpostaviti to, čemur osebno pravim slovaška zgodba, pot k euru. Dejanski vstop Slovaške v euroobmočje temelji na trdni podlagi in izjemnih dosežkih slovaškega gospodarstva. Prav je, da se poudari pozitivna vloga nekdanje desnosredinske koalicije slovaške vlade, ki jo je vodil sposoben predsednik vlade Mikuláš Dzurinda. Z izvedbo vseh pomembnih strukturnih reform je slovaško gospodarstvo izpolnilo vsa pomembna merila: zmanjšanje javnega dolga in ohranjanje nadzora nad inflacijo; avtor teh reform sta bila vlada in kabinet gospoda Dzurinde. Slovakom želim v euroobmočju vse dobro.
Vladimír Maňka
(SK) V preteklih šestih letih je bila povprečna stopnja rasti slovaškega gospodarstva več kot 6,5 % na leto. Lani je rast celo presegla 10 %. V skladu s kazalniki Slovaška izpolnjuje merila veliko pod zgornjo mejo.
Slovaški organi se zavedajo razmer v zvezi z realno in nominalno konvergenco slovaškega gospodarstva ter njenega potencialnega učinka na prihodnji gospodarski in inflacijski razvoj. Po njihovem mnenju je konsolidacija Slovaške v skladu s paktom stabilnosti in rasti. V skladu s sprejetim triletnim proračunom je glavni davčni cilj doseči primanjkljaj v višini 0,8 % do leta 2010, kar torej pomeni izpolnitev davčnega cilja. Po sprejetih podatkih je cilj doseči uravnotežen proračun do leta 2011. To pomeni proračun z 1,3 % presežkom, pri čemer se ne upošteva drugi steber.
Slovaška vlada je sprejela ukrepe za obvladovanje inflacije. Junija je sprejela program za posodobitev, ki vključuje strukturne reforme trga dela, konsolidacijo javnih financ in podporo za izobraževanje, znanost in raziskave. Naj poudarim, da na Slovaškem sprejetje eura podpirajo predstavniki poslovne skupnosti, podjetniki, delodajalci, sindikati, upokojenci, slovaška mesta in vasi ter banke. Socialni partnerji vlade so podpisali deklaracijo, v kateri so se zavezali k usklajevanju povišanj plač z rastjo produktivnosti. To bo pomembno prispevalo k trajnosti inflacije na Slovaškem.
Zahvaljujem se poročevalcu in poročevalcem v senci za pravilen pristop na podlagi številk, dejstev in analiz. Slovaški uradniki in slovaški državljani želijo prispevati k razvoju evropskega gospodarstva ter s tem k stabilnosti in zanesljivosti eura.
Zita Pleštinská
(SK) Ker je euro pomemben simbol odprave omejitev in združevanja Evropejcev, je sprejetje eura na Slovaškem še en zgodovinski korak v procesu evropskega združevanja.
Priprave na sprejetje eura so se na Slovaškem začele, še preden se je Slovaška republika pridružila Evropski uniji. Prejšnja slovaška vlada, ki jo je vodil Mikuláš Dzurinda, je odobrila strategijo za sprejetje eura že leta 2003. Izvedla je pomembne reforme, s katerimi je Slovaška postala uspešna država v gospodarskem in političnem smislu.
Zaradi povišanja inflacije po sprejetju eura v Sloveniji je vprašanje trajnosti inflacije in javnega dolga na Slovaškem povzročalo zaskrbljenost. Vendar se ne strinjam z nekaterimi svojimi kolegi, ki menijo, da so potrebna dodatna merila za spremljanje gospodarske stabilnosti Slovaške.
Slovaška izpolnjuje vsa maastrichtska merila, ki so pogoj za sprejetje eura. Prepozno je za razpravo o določanju maastrichtskih meril za hitro rastoča gospodarstva. Namesto tega navajam razlog za spremembo v centralnem tečaju, kar nemški poslanci označujejo za negativen pojav. Gospodarski razvoj te države se je dvakrat izrazil v dvigu centralnega tečaja, k čemur je pripomogla predvsem rast produktivnosti.
Vlado Slovaške republike pozivam, naj pospeši kampanjo za državljane, zlasti zagotavljanje informacij ranljivim skupinam. Menim, da mora biti dvojno označevanje cen obvezno vsaj še eno leto po sprejetju eura in ne samo šest mesecev pred vstopom v euroobmočje. Tako se bodo potrošniki lažje privadili na cene v eurih.
Prepričan sem, da bo dobro konkurenčno poslovno okolje zagotovilo več izbire za državljane, kar je najboljša rešitev za rast cen. Menim, da se bo Slovaška tudi učila iz izkušenj držav, ki so euro že sprejele.
Na koncu čestitam svojemu kolegu, gospodu Davidu Casi, ki je podprl vstop Slovaške v euroobmočje. Menim, da se bo njegovo ime zapisalo v zgodovino Slovaške republike.
Elisa Ferreira
(PT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, 10 let po nastanku je euro nedvomno uspeh in je danes eden od stebrov zaupanja državljanov v evropski projekt. Zato podpiram širitev euroobmočja. Zdaj se mu bo po enakih sklepih v zvezi z drugimi državami pridružila Slovaška.
Vendar moramo ob navedbi 10. obletnice eura dodati tudi lekcije, ki smo se jih v teh letih naučili, lekcije o trajnosti procesa in vplivih na dejansko konvergenco, ki so povezani z enotno valuto. Morda se uporaba vstopnih meril lahko izboljša in morda bi bilo treba preučiti trajnost in strogost procesa za stare in nove članice. V primeru Slovaške bi bilo dobro razmisliti o 17-odstotni revalvaciji njene valute, čeprav je bila načrtovana in je v skladu z merili v Pogodbi.
Kot sem dejal, o teh vprašanjih bi bilo treba resno razpravljati, pri čemer je treba upoštevati glas Evropskega parlamenta in željo skupine socialdemokratov, da bi euro prispeval več kot samo k finančni stabilnosti. Prav tako mora biti instrument za spodbujanje dejanske konvergence, zaposlovanja in napredka Unije. Predlagali bomo, da se ta razprava natančneje nadaljuje med razpravo EMU@10 oziroma praznovanjem deset let obstoja eura.
Za zdaj želim le čestitati poročevalcu in poročevalcem v senci ter priznati in pohvaliti prizadevanje Slovaške, slovaške vlade ter njenih socialnih partnerjev, pa tudi uspeh, ki so ga že dosegli. Upam, da bodo uspešni tudi v prihodnjem sodelovanju v projektu enotne valute in jim želim v zvezi s tem vse dobro.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, prav je, da ima Slovaška možnost vstopiti v euroobmočje. Le predstavljamo si lahko, kako bi bilo v Evropi v zadnjem letu brez eura. Cilj bi bile valute posameznih držav, kakor v času Sorosa. Vendar, kot se je izkazalo v primeru Italije, biti tako zelo odvisen od eura ni vedno pametno. Če bi Slovaški lahko dal nasvet, pri čemer mora seveda sprejeti lastno odločitev, bi nekoliko razmislil o klavzuli o izvzetju, zlasti zaradi sedanjega dogajanja na evropski ravni. Tvegamo, da vrh EU ne bo upošteval znakov časa in bo še naprej zadeve obravnaval kot običajno. Oddaljenost državljanov od evropske elite se povečuje, s čimer je v nevarnosti celoten evropski projekt, medtem ko bi si namesto tega morali vsi prizadevati za resnično demokracijo.
Milan Gaľa
(SK) Zahvaljujem se poročevalcu, gospodu Davidu Casi, za opravljeno delo v zvezi s poročilom. V zadnjem desetletju, zlasti v obdobju vlade gospoda Mikuláša Dzurinde, je postkomunistična Slovaška izvedla zahtevne družbeno-gospodarske reforme, ki so njenemu gospodarstvu omogočile izpolnjevanje maastrichtskih meril.
Sprejetje eura na Slovaškem bo prineslo spremembe. Državljane je treba pripraviti na te spremembe in jih prepričati, da bo vstop v euroobmočje zanje koristen. Treba je pridobiti zaupanje v novo valuto in zagotoviti zadostne informacije. Več slovaških podjetij se je prostovoljno zavezalo, da bo upoštevalo tako imenovan poslovni etični kodeks za sprejem eura. Strinjala so se, da bodo svojim strankam, partnerjem in državljanom nudila dovolj informacij, poleg tega so se zavezala, da pretvorbe valute ne bodo na noben način zlorabila v lastno finančno korist.
Menim, da bodo ti koraki pripomogli k našemu zaupanju v skupni evropski projekt. Menim tudi, da bo Evropski parlament danes glasoval za sprejetje evropske valute na Slovaškem.
Miloš Koterec
(SK) Nova valuta predstavlja prelomnico za družbo in njene državljane. Kakor pri vsaki spremembi, je tudi tukaj nekaj zaskrbljenosti glede izida. Ker poznam razmere na Slovaškem, sem prepričan, da se bo vse dobro izšlo in da bo vsa zaskrbljenost izginila nekaj mesecev od začetka leta 2009.
To moje prepričanje temelji na dveh glavnih točkah. Prvič, splošno je znano, da je Slovaška v celoti izpolnila maastrichtska makrogospodarska merila, kar dokazuje njeno uradno pripravljenost na sprejetje eura. Slovaška bo tudi zagotovila trajnost teh meril. Poleg tega slovaška vlada, parlament, socialni partnerji in celotna družba zavzeto načrtujejo rešitve za praktične težave, ki bi se lahko pojavile ob pretvorbi valute.
Povsod se bo uvedlo dvojno označevanje cen in pripravljen je mehanizem rednega spremljanja, ki bo preprečil zlorabo sprejema eura. Sprejetih je bilo tudi veliko drugih ukrepov za obveščanje državljanov in pomoč pri vsakodnevnih težavah pri uporabi eura. Menim, da bo od naslednjega leta naprej Slovaška vzorna stabilna članica euroobmočja, pri čemer bo v Evropski uniji predstavljala zgled za neproblematičen vstop.
DanutBudreikait
(LT) Čestitam Komisiji, da je Slovaški dovolila vstop v euroobmočje od 1. januarja naslednje leto. Sprejetje eura na Slovaškem je dober zgled za druge države in spodbuda zanje, da povečajo svoje prizadevanje in sprejmejo dodatne ukrepe za izpolnjevanje konvergenčnih meril.
Slovaška bo v euroobmočje vstopila v času, ko EU in svet kot celota doživljata zelo zapletene gospodarske razmere z višanjem cen goriva in rastjo inflacije. Zato se mora vsaka država, ki si prizadeva za članstvo v euroobmočju ali je že sprejeta članica, zgledovati po primeru Slovaške.
Poudarjam tudi dejstvo, da je glede na to, da bo Slovaška kmalu postala 16. članica euroobmočja, ključno zagotoviti uvedbo učinkovitega postopka odločanja za upravni svet Evropske centralne banke. Vendar se končna odločitev o sistemu rotacije še ni sprejela. Poudarjam, da se uvedba sistema rotacije ne sme odlagati, dokler se število članov upravnega odbora ne poveča na 18, ter da je treba zagotoviti njegovo izvedbo čim prej, ob upoštevanju priprav, ki jih mora izvesti Slovaška za vstop v euroobmočje in nadaljnji širitvi euroobmočja.
Simon Busuttil
(MT) Čestitam svojemu kolegu, gospodu Casi, ki je, kot vem, vložil veliko truda v pripravo tega poročila, ter mu želim veliko uspeha. Prav tako čestitam Slovaški, ki bo kmalu sprejela euro. Prihajam iz države, ki je euro sprejela letos in vsem lahko zagotovim, da vstop v euroobmočje kljub težavam in odpovedovanjem, s katerimi se morajo pri tem soočiti države, tem državam prinaša zadovoljstvo in ponos.
Naj povem, da v tej razpravi postaja jasno, da je dvostopenjska Evropa mogoča. To pravim, ker je bil prejšnji teden na Irskem referendum. Vsi vedo, kakšne je bil njegov izid. Menim, da je pomembno pokazati, da Evropa lahko napreduje z različno hitrostjo, poleg tega je tudi pomembno, da začnemo razmišljati o tej možnosti za prihodnji razvoj evropskega združevanja.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Litva je država, ki se je v svojem pristopnem sporazumu zavezala k sprejemu eura. Vsakič, to pomeni štirikrat v našem obdobju, ko smo se odločali o tem, ali dati zeleno luč tej ali oni državi za sprejetje eura, smo poskušali nadgraditi maastrichtska merila ali jih razložiti drugače.
S tem se potrjuje dejstvo, da smo še vedno v dvomih glede izvajanja teh meril. Čisto na začetku smo predstavniki Litve in predstavniki drugih držav predlagali, da se ta vprašanja obravnavajo v imenu in na ravni Evropskega parlamenta ter Sveta. Vendar so se ti predlogi ves ta čas zavračali. Namesto, da bi za mizo razložili razlike in tehnične podrobnosti, ki ovirajo uspešno širitev euroobmočja, smo raje sprejemali ločene in bolj ali manj naključne odločitve za vsako državo.
Poudarjam, da je zelo jasno, da moramo izvajati strogo davčno politiko in da nikakor ne smemo spremeniti naše ...
(Predsednik je prekinil govornico.)
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, razlog za zamujanje projekta evropskega združevanja, ki spremlja ratifikacijo nove Pogodbe, je verjetno dejstvo, da se blaginja, ki jo Evropejcem prinaša skupni notranji trg, že obravnava kot sama po sebi umevna. Škoda, da uspeha carinske unije, ki zdaj praznuje 40. obletnico, ne hvalimo dovolj na glas. Deset let uspehov in dosežkov skupne valute je tudi treba praznovati. S tem, ko je vlade prisilo k ohranitvi proračunske discipline, je euroobmočje ustvarilo občudovanja vredno stabilno makrogospodarstvo, ki je odporno na vse pretrese kljub globalizaciji. Kot češki poslanec tega parlamenta Slovaški čestitam za vstop v euroobmočje. Največ je k temu uspehu prispeval gospod Dzurinda z reformami, ki jih je izvedel pred petimi leti. Levica lahko zdaj slavi svoj uspeh, ker je ob svojem prihodu v vlado sprejela članstvo euroobmočja kot nacionalni interes. Upajmo, da se bodo češki euroskeptiki iz tega kaj naučili in bodo nekega dne Slovaki tisti, ki nam bodo čestitali. Na žalost bo za to potrebno vsaj še pet let, verjetno pa še več.
Werner Langen
(DE) Gospod predsednik, Slovaška je doživela gospodarsko rast in po tej zelo sporni razpravi o njenem izpolnjevanju meril bomo glasovali o tem, ali naj vstopi v euroobmočje.
Zahvaljujem se poročevalcu, gospodu Casi, ker je v poročilu upošteval izražene ugovore. Reformni proces in njegovo obravnavanje se ne končata z vstopom države v euroobmočje; takrat se pravi izziv šele začne. Inflacija na Slovaškem je in bo še naprej težava. Za dosedanjo izvedbo dveh revalvacij, nazadnje za 17,65 %, obstaja razlog in že vnaprej naj povem, da se bo pred dokončno določitvijo menjalnega tečaja slovaška krona ponovno revalvirala. Zato si moramo vsi prizadevati, da zagotovimo dejansko konvergenco. Upam, da Svet in finančni ministri upoštevajo zaskrbljenost Parlamenta in da bo Komisija izvedla odprto razpravo o tem procesu v prihodnosti.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, Slovaška ima zdaj možnost, da vstopi v euroobmočje. To so Slovaški republiki omogočili njeni družbeno-gospodarski rezultati. K temu dosežku so prispevale tudi vse slovaške zaporedne vlade in njihova trdna odločenost pri tem vprašanju. Menim, da je slovaško vodstvo na splošno pokazalo svojo pripravljenost in sposobnost, da se odzove na potrebne spremembe. To možnost ji je omogočila tudi doslednost politik Evropske unije in začetek evropskega projekta, ker je Slovaška sprejela in izpolnila vsa potrebna merila. To dejstvo je odprlo vrata sprejetju eura, pri čemer se niso izrazili nobeni dodatni dvomi. Menim, da je to zelo pomemben vidik. Širitev euroobmočja z vključitvijo nove države, Slovaške, bo zagotovo pripeljala do globljega evropskega združevanja. To globlje združevanje ne bo koristilo le Slovaški republiki, ampak tudi Evropski uniji kot celoti, ker se jih bo pridružilo to zelo uspešno in hitro razvijajoče se gospodarstvo.
V tej razpravi so se omenjale skrbi glede inflacije. Seveda so te skrbi do neke mere upravičene. Vendar obstajajo tudi enako močni argumenti, da je slovaška vlada dosledna in da nobeni vladi nikakor ni v interesu, da bi sprožila inflacijo. Seveda tveganje za inflacijo obstaja in slovaška vlada je bila opozorjena na to v vseh dokumentih in razpravah. Glede vprašanja revalvacije slovaške valute moramo povedati, da se je ta vedno izvedla v pričakovanih mejah, v okviru prožnosti, po kateri lahko vsaka vlada, vsaka država sodeluje v tem procesu, da se lahko čim bolje odzove na izredne razmere v trenutku sprejetja eura. Takšne razmere se ne dogajajo vsak dan in niso običajne. Gre za resnično izredne razmere in državam članicam je treba omogočiti nekaj manevrskega prostora. Čeprav je končna določitev valute zelo pomemben cilj in resna naloga ter čeprav bo to neobičajen postopek, se ne bo izvajal prvič. Euroobmočje se je že širilo in ta zapleten strokovni postopek se je s primernim uspehom izvedel že velikokrat.
Gospe in gospodje, naj čestitam Slovaški za ta velik korak in ogromen dosežek. Prav tako poudarjam, da je ta uspeh očitno rezultat prizadevanja zaporednih slovaških vlad ter razumevanja in volje slovaških državljanov.
David Casa
poročevalec. - (MT) Vsem kolegom poslancem se zahvaljujem za to razpravo. Tudi jaz menim, da se v tem parlamentu vsi soglasno strinjamo, da je Slovaška pripravljena na vstop v euroobmočje. Dejansko obstajajo nekateri predlogi sprememb, ki so zagotovili soglasje več političnih skupin.
Pred nami kot govorniki, ali če sem natančnejši, pred mano je zgodovinski trenutek. Kot je dejalo več poslancev, imamo prav tako klub, ki poleg tega največjih in najrazvitejših držav sprejema tudi vse, ki želijo in so pripravljeni sprejeti pravila Evropske unije. Zato imamo danes območje, ki sprejme vsakogar, ki izpolnjuje merila, določena v Pogodbi. Kot so pravilno poudarili moji kolegi poslanci, Slovaški nedvomno ni bilo lahko in tej državi tudi v prihodnjih mesecih ne bo lahko.
Svoj govor končujem s ponovno zahvalo vsem, ki so mi pomagali priti do te točke in iskreno upam, da bo Slovakom uspelo še naprej dosegati tako dobre rezultate, kot so jih do zdaj. Upam, da bodo v naslednjih mesecih in letih takšen uspeh, kot ga dosega njihova država v številnih sektorjih, dosegli tudi ljudje, ki so si tako zelo prizadevali na tej zelo pomembni ravni.
Predsednik
Razprava je končana.
Zdaj bomo nadaljevali z glasovanjem.
