Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond (tulusad projektid) (arutelu)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on regionaalarengukomisjoni nimel Stavros Arnaoutakise koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (EÜ), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) teatavate tulusate projektide osas (13874/2008 - C6-0387/2008 -.
Stavros Arnaoutakis
raportöör. - (EL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Üldmääruses (EÜ) nr 1083/2006 kehtestatud uutes finantsjuhtimiseeskirjades käsitletakse fondide finantsosalust, eelkõige tulusaid projekte (artikkel 55). Et nende projektide puhul on selge ülefinantseerimise oht, tuleb neid eriliselt kohelda, et ühenduse rahalise abi ülemmäära arvutamisel tulu arvesse võtta. Seepärast tuleb kindlaks määrata meetod, kuidas sellistest projektidest saadud tulu arvutada. Eelmisel perioodil, 2000-2006, rakendati praktikas kindlasummalist meetodit. Uuel programmitöö perioodil kohaldatakse komisjoni ettepaneku järgi, millega nõukogu nõustus, tulusate projektide jaoks eraldatava ühenduse rahalise abi arvutamisel üksikasjalikumat ja täpsemat korda. Uus lähenemisviis põhineb abikõlblike kulude ülemmäära arvutamisel, mitte kaasrahastamise kindlasummalisel vähendamisel. Artikli 55 kohaselt tähendab perioodil 2007-2013 tulus projekt mis tahes toimingut, mis hõlmab investeeringut infrastruktuuri, mille kasutamise eest tasuvad vahetult kasutajad, või mis tahes toimingut, mis hõlmab maa ja hoonete müüki või rentimist või mis tahes muude tasuliste teenuste pakkumist. Seepärast on uuel perioodil oluline erinevus see, et lõikes [...] esitatud määratluse alusel kohaldatakse artikli 55 sätteid suurema hulga tulusate projektide suhtes, mitte ainult infrastruktuuriinvesteeringutega seotud olulise puhastulu suhtes nagu perioodil 2000-2006.
Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide mitteametlikust konsulteerimisest selgus, et artikli 55 sätted on ilmselgelt ebasobivad projektide korral, mida kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, sest sellest rahastatakse põhiliselt immateriaalseid toiminguid, mitte infrastruktuuriprojekte. Sama kehtib väikeste projektide kohta, mille rakendamisel toimub kaasrahastamine Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist. Nende projektide puhul kujutavad täitmisele kuuluvad järelevalve-eeskirjad, näiteks asjaolu, et tulu võib arvesse võtta kolme aasta jooksul pärast rakenduskava lõpetamist, endast ebaproportsionaalset halduskoormust, arvestades eeldatavaid summasid ja olulist riski kava rakendamisel. Seepärast leidis komisjon pärast liikmesriikidega konsulteerimist, et on vaja vastu võtta määruse (EÜ) nr 1083/2006 muudatus, mis piirdub artikli 55 lõikega 5 ja koosneb ainult kahest punktist: Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavate toimingute väljajätmine artikli 55 sätetest ja ühe miljoni euro suuruse künnise kehtestamine, millest allapoole jäävad Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist rahastatavad projektid jääksid samuti artikli 55 sätetest välja, nii abikõlblike kulude ülemmäära arvestamise kui ka järelevalve eesmärgil. Artikli 55 teisi sätteid muudetud ei ole.
Kuna on oluline tagada projektide ühtsete rakenduseeskirjade kehtestamine kogu programmitöö perioodi raames, lisati ka tagasiulatuv kehtivusaja klausel, nii et muudetud säte jõustuks alates 1. augustist 2006. Selle tehnilise muudatusega lihtsustatakse võimaluse korral tulusate projektide juhtimist, piirates proportsionaalsuse põhimõtte alusel halduskoormust.
Vladimír Špidla
Austatud juhataja, lugupeetud daamid ja härrad! 15. novembril võttis komisjon vastu muudatuste projekti struktuurifondide üldmääruse artikli 55 kohta, mida kohaldatakse tulusate projektide arvesse võtmisel kasutatavate tingimuste suhtes ühtekuuluvuspoliitika programmi raames. Muudatuse põhjus oli lihtsustada haldusmenetlust. Esimene tegelik toiming, mis tehti artikli 55 kohaselt, näitas, et selle tõhusa rakendamisega on tõsiseid raskusi. Liikmesriikide sõnul tõendasid need raskused, et menetluse kohaldamisel puudus rahastamises tekkinud "lünga” abikõlbliku summa ülemmäära kehtestamisel ja projektide järelevalve korraldamisel proportsionaalsus.
Kõnealuse määruse muudatuse eesmärk on jätta artikli 55 kohaldamisel välja kõik Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavad toimingud ning Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavad väikesed projektid, mille kogukulu on alla miljoni euro. Otsus kehtestada miljoni euro suurune ülemmäär tulenes esialgsetest uuringutest ja selle eesmärk oli säilitada artikli 55 üldine laad.
Loodame, et tänu sellele lihtsustamisele, mis näib küll vähetähtis, suudame fondide haldamist liikmesriikide ja nende piirkondade heaks kiirendada, eelkõige seoses uuenduslikemate toimingutega sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, taastuvate energiaallikate toetamine jne.
Siiski oli oluline vältida õiguslikku ebakindlust, mis oleks maksete tegemist ebaõiglaselt venitanud. Ebakindluse tõttu oleksid projektijuhid võinud rakenduskavasid katkestada, kuid seda tuli iga hinna eest vältida.
Seda silmas pidades otsustas komisjon teha ettepaneku ainult ühe tehnilist laadi muudatuse kohta. Selle otsusega saavutati edu - me lõpetasime muutmisprotsessi tänu nõukogu ning regionaalarengukomisjoni ja tööhõivekomisjoni tööle vaid kolme kuuga. Avaldan komisjoni nimel siirast tänu teie raportöörile Arnaoutakisele. Et meie koostöö oli viljakas, loodan jõuda Euroopa Parlamendiga kindlale kokkuleppele, ja siis on võimalik muudatus aasta lõpuks ära teha. See annaks korraldusasutustele võimaluse oma tööd jätkata ja see on lihtsustamiseks veenev põhjus.
Artikli 55 muutmine on näidanud ka seda, kui head koostööd on teinud regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat. See koostöö tuleb poliitilisele ühtekuuluvusele kasuks. See ei ole kunagi nõrgenenud. Selle tõestuseks on asjaolu, et me oleme Euroopa majanduse taaselustamise toetamise kava raames ühendanud volinik Hübneriga jõud töös ettepanekuga võtta vastu kolm uut olulist muudatust struktuurifondide määruste kohta. Ka neid muudatusi hakatakse arutama.
Jan Olbrycht
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) Austatud juhataja! Meie ees on praegu iseenesest väga lühike ja kompaktne määrus. Sellegipoolest on see väga oluline. Selle olulisus on seotud muudatuse taustaga.
Esiteks näitavad Euroopa institutsioonid selle muudatusega, et nad on võimelised paindlikult reageerima raskustele, mis teatud poliitika rakendamisel esile kerkivad. Valmidus tõepoolest lihtsustada ja hõlbustada abisaajate järgitavat menetlust näitab, et Euroopa Komisjon on koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga tõesti valmis sätteid valitsevate tingimustega kohandama.
Teiseks on see määrus märkimisväärne ka seepärast, et seda muudetakse programmitöö perioodi ajal. See on eriti tähtis, sest see ei ole viimane muudatus ning antud määruse muutmise üle peetavad arutelud on kriisiga seotud muudatuspaketi ettevalmistamise taustal äärmiselt olulised.
Kolmandaks on Euroopa Komisjoni korduvalt kritiseeritud selle pärast, kuidas ta vahendite eraldamise üle järelevalvet peab. Kontrollikoja kriitika puudutas põhiliselt liiga keerulist menetlust.
Tänane määrus osutab sellele, et nõutakse julget ja otsustavat tegutsemist, nii et tõhusus paraneks ja näidataks, et Euroopa rahalisi vahendeid on võimalik eraldada kiiresti, tulemuslikult ja tõhusalt.
Jean Marie Beaupuy
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Nagu kolleeg Olbrycht just ütles, on tegemist eelkõige lihtsustamisega - vähemalt seda me loodame. Kahtlemata innustab meid kiiresti tegutsema just jõulude lähenemine ja soov teha eurooplastele see kingitus.
Kuid nagu härra Olbrycht just ütles, loodame me üle kõige, et see kingitus ei jää ainukeseks omalaadseks. Järgmise aasta märtsis peame tegema otsuse taastamiskava kohta, nii et meil oleks finantskriisi oludes rohkem tulemuslikke algatusi, mille abil võiks loota üleeuroopalist taastumist.
Oleme veendunud, et komisjon pakub meile nende eelnõude hulgas, mida me peame märtsis hääletama hakkama, uusi lihtsustamisvahendeid, eelkõige seoses väikeettevõtjatega ehk VKEdega. See on ülitähtis, sest kui poliitika, mida me arutame ja mille kallal me oleme kuid ja aastaid töötanud, muutub tõeliselt tõhusaks, siis ei tohi seda tahet või seda dünaamikat, mida me tahame, takistada ükski pidurdav haldusaspekt.
Lugupeetud volinik, te rõhutasite äsja tublit tööd, mida on tehtud eelkõige koos parlamendi regionaalarengukomisjoniga. Te teate, et meie, teised parlamendiliikmed, soovime väga komisjoniga koostööd teha. Seepärast rõhutaksin veel kord, et me loodame tuleval aastal astuda kindlaid samme uue lihtsustamise poole.
Kuid peale selle töö, mida meie teeme, soovime Euroopa tasandil, et eelkõige teie kaudu komisjonis võtaksid liikmesriigid enda peale oma osa vastutusest. Me kõik teame, et Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, ühise põllumajanduspoliitika fondi ja teiste fondide tasandil lisavad just liikmesriigid meie enda Euroopa halduskeerukusele veel raskusi.
Oma tegevusega ja tänaõhtuse aruteluga loodame, et Euroopa Liidu algatust ei järgita mitte ainult ELi tasandil, vaid et meid on ka liikmesriikides kuulda ja et ka nemad teevad lihtsustamiseks silmanähtavaid jõupingutusi.
Mieczysław Edmund Janowski
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Austatud juhataja! Sisuliselt on täna arutatav Euroopa Parlamendi resolutsioon vormilist ja tehnilist laadi. Sellest hoolimata on see seotud oluliste küsimustega Euroopa Liidu abi kasutamise kohta. Kavandatav määrus puudutab nõukogu määruse (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) artiklit 55. Lõike 5 praegune sõnastus, mis viitab järelevalvemenetluse kulu ülemmäärana 200 000 eurole, asendatakse tekstiga, mille alusel kohaldatakse tulusate projektidega seotud sätteid üksnes Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist rahastatavate toimingute suhtes, kui nende kulu ei ületa miljonit eurot.
Seda silmas pidades soovin esitada järgmise küsimuse. Kas see summa on piisav? Kas see ei ole liiga suur või liiga väike? Ma olen veendunud, et see võib aidata vältida ebavajalikku bürokraatiakoormust arvukate väiksemate toimingute puhul. Selle tulemusena peaks muutuma operatiivsemaks nende projektide juhtimine, mis hõlmavad tihti kohalikke asutusi ja puudutavad näiteks keskkonnakaitset, innovatsiooni ja energiat. Näitena võiksin mainida, et Poolas on meil enam kui sada erinevat institutsiooni, mis juhivad Euroopa Liidu fondide rakendamist. Selle abi tulemuslik kasutamine sõltub nende institutsioonide tõhusast tööst.
Samuti usun, et antud algatuse vastuvõtmisele järgneb lihtsustamine ka tulevikus, nagu volinik märkis. Fraktsiooni UEN nimel soovin avaldada tunnustust sätete loova käsitlemise eest, mis võimaldab Euroopa Liidu vahendeid võimalikult mõistlikul viisil kasutada.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kolleeg Arnaoutakise ettepanek näitab selgelt, et lihtsustamine on võimalik, ja seda on Euroopa Parlament juba varem mitu korda uurinud. Sageli kulub projektide lõpetamiseks liikmesriikides väga kaua aega ning Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni arvates on see tõhusa lihtsustamise hea näide.
Seekord tuli muutmise soov liikmesriikidelt ja komisjonilt, kuid teha saab veel enam. Juhuslikult tean ma, et Regioonide Komitees on moodustatud regioonide ja linnade töörühm, mille ülesanne on teha kindlaks kitsaskohad ja käsitleda neid ning mis plaanib selle kohta esitada oma ettepanekud. Minu arvates peaksime tegelikult just neid kogemusi kasutama ja pöörama 2009. aastal tähelepanu täiendavatele muudatustele.
Lisaks on komisjon esitanud terve paketi, sealhulgas majanduse taastamiskava, mille raames saab muu hulgas rahalisi vahendeid kiiremini kulutada. Sel nädalal arutame Euroopa Parlamendis eelarve raames Jutta Haugi raportit, milles on väljendatud soovi jätkata tööd samas vaimus ja seda muude kontrolli- ja juhtimisalaste aspektide analüüsimiseks isegi kiirendada.
Lõpetuseks tahaksin rääkida teemast, mille tõstatas ka härra Beaupuy. Liikmesriigid saavad teha tohutult palju, näiteks sellega, et esitavad finantsjuhtimise avalduse või võtavad fondide kasutamise eest poliitilise vastutuse. Selle tulemusel saaksime meie oma resolutsioonides menetlust veelgi lihtsustada. Kohapealsete inimeste soov muutuste järele on märkimisväärne. Pidades silmas järgmise aasta valimisi, peaksime kindlasti saama öelda, et Euroopa teeb häid asju, kuid ta peaks neid ka õigesti tegema. Liikmesriikide avaldused on just samm selle poole.
Gábor Harangozó
(HU) ELi toetuste kasutamist reguleerivate määruste eesmärk on tagada nende vahendite kasutamine parimal võimalikult viisil ja nende eraldamine kõige õigemasse kohta. Teisisõnu ei tule rahalisi vahendeid mitte ainult kulutada, vaid kulutada tõeliselt tulusatele investeeringutele. Siiski seame me selleks tihti sisse nii bürokraatliku eeskirjade süsteemi, et see pigem takistab tõhusat kasutamist ja kujutab endast ebavajalikku koormust nii ettevõtete kui ka ametiasutuste jaoks.
Tulusaid projekte käsitlevate määruste sujuvamaks muutmine on kasulik kahel põhjusel. Suurem hulk väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid saavad majanduse stimuleerimiseks parema ligipääsu ELi fondidele ja ametiasutused suudavad kiiremini ja lihtsamalt otsustada, kas fonde kasutatakse nõuetekohaselt. Me peame usaldama oma ettevõtjaid - neid, kes lükkavad meie majanduse käima. Me pääseme praegusest kriisist vaid siis, kui ühineme ja aitame üksteist. Mina toetan seda ettepanekut ja ühtlasi palun komisjonil jätkata tööd samas vaimus ja juurida abiprogrammist välja ebavajalikud haldustakistused. Ma loodan siiralt, et sellele avaprogrammile järgneb teisi sama mõistlikke algatusi.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Austatud juhataja! Ma soovin arutelus struktuurifonde käsitlevate nõukogu määruste muudatuste üle juhtida tähelepanu neljale punktile.
Esiteks on Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi rahalise abi saamise suhtes kohaldatavad õigusnormid tihti nii keerulised, et hirmutavad võimalikud abisaajad vahendite taotlemiselt eemale. Eelnimetatud õigusnormid võivad takistada ka projekti rakendamist ja raamatupidamist.
Teiseks on just sellepärast täiesti õige, et Euroopa Komisjon on esitanud ettepaneku muuta määruse artiklit 55. Üks muudatusettepaneku mõjudest on Ühtekuuluvusfondist rahastatavate tulusate projektide jätmine artikli 55 reguleerimisalast välja. See muudatus peaks hõlbustama meetmete rakendamist näiteks projektide puhul, mille eesmärk võib olla sotsiaalne kaasatus või hooldusteenuste osutamine.
Kolmandaks oleks määruse artikli 5 reguleerimisala piiratud ka Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist kaasarahastatavate väikeste projektide abikõlblike kulude ülemmäära arvestamisel ja projektide järelevalves. Lisaks kohaldataks kõiki neid meetmeid tagasiulatuvalt alates 1. augustist 2006.
Neljandaks on kõik need ettepanekud positiivsed näited sellest, kuidas struktuurifondidega seotud sätteid saab tõhusalt lihtsustada, nii et neid saaks tulemuslikumalt kasutada. Peale selle, et see on abisaajate huvides, toob see minu arvates kasu ka kõikidele Euroopa Liidu kodanikele.
Jan Březina
(CS) Arutatavas eelnõus käsitletakse tulusate projektide probleemi. See probleem mõjutab otseselt paljusid abisaajaid, kes kasutavad Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid. Praegune õiguslik korraldus on põhjustanud märkimisväärse halduskoormuse ja tekitanud õiguslikku ebakindlust, sest see võimaldab projektist saadud tulu arvesse võtta tervelt kolme aasta jooksul pärast rakenduskava lõppemist. Kui tulu ületab kindlaksmääratud alammäära, on oht, et abisaaja ja lõpuks ka riik peavad raha tagastama.
Ma usun veendunult, et sellisel jäigal meetodil ei ole mõtet just väikeste projektide puhul ega Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate projektide puhul. Mis puutub aga projektide teise kategooriasse, siis pole tegemist äritegevusest saadud tuluga, vaid kohalike asutuste ja mittetulundusühingute tuluga, mida saadakse haldus- ja muudest tasudest. Et neid tulusid kasutatakse hiljem avalikke huvisid teenivate eesmärkide täitmiseks, ei ole mingit mõtet neid ELile tagastada.
Minu arvates on meie ülesanne lihtsustada struktuurifondidest raha saamise mehhanismi, säilitades muidugi kontrolli, mis on ELi rahaliste vahendite läbipaistva haldamise järelevalveks hädavajalik. Seepärast on mul hea meel otsuse üle jätta Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavad projektid tulude järelevalve mehhanismist välja ja otsuse üle tõsta kulude piirmäära 200 000 eurolt miljoni euroni projektide puhul, mida rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist. See samm lihtsustab kahtlemata nende projektide haldamist ja suurendab nende rakendamise tõhusust.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond on vahendid, mis on eraldatud liikmesriikidele Euroopa eri piirkondade majandusarengu toetamiseks. Siiski valitseb arusaam, et nende rahastamisvahendite kasutamisega kaasneb väga palju bürokraatiat.
Perioodil 2007-2013 kasutatakse meetodit, mis põhineb abikõlblike kulude ülemmäära arvutamisel, mitte kaasrahastamise määra sunnitud vähendamisel. Määruse muutmise ettepaneku eesmärk on asendada alla 200 000 euro jäävate toimingute proportsionaalsuse nõudel põhinev järelevalvekorraldus sellega, et artikli 55 sätteid ei kohaldata Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavate toimingute suhtes ning Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate toimingute suhtes, mille kogukulu on väiksem kui 1 000 000 eurot. Selle muudatuse tagasiulatuv kohaldamine lihtsustab struktuurifondidest kaasrahastatavate toimingute juhtimist nii abikõlblike kulude ülemmäära arvutamisel kui ka järelevalve korraldamisel.
Ebaproportsionaalse halduskoormuse vähendamine on kasulik eelkõige VKEdele, kes juhivad projekte keskkonna, sotsiaalse kaasatuse, teadusuuringute, innovatsiooni või energia valdkonnas. Aitäh.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate väikeste projektide ning Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavate toimingute puhul kujutavad praegused järelevalvemehhanismid endast kahtlemata asjaomaseid summasid arvestades põhjendamatult ebaproportsionaalset halduskoormust ja olulist riskitegurit nende kavade rakendamisel. Järelevalvemehhanismide kohaselt võib tulu arvesse võtta tervelt kolme aasta jooksul pärast kava lõpetamist.
Komisjon on seega õigusega tõdenud, et määruse 1083/2006 artikli 55 lõike 5 muudatuste vastuvõtmine on vajalik ja oluline. Nende muudatuste eesmärk on lihtsustada kehtivaid sätteid struktuurifondide kohta tõhusalt, kodanike huvides ja kodanike heaks. Muudatusi kohaldataks olulistes valdkondades, näiteks looduskeskkonna, sotsiaalse kaasatuse, teadusuuringute, konkurentsivõime ja energia valdkonnas.
Ma tahaksin öelda, et praeguses finants- ja majanduskriisis tehakse ka Poolas suuri jõupingutusi, et tagada struktuurifondide võimalikult kiire kasutamine. Eesmärk on võimaldada rahaliste vahendite eraldamist nii kiiresti kui võimalik. Just uute liikmesriikide jaoks on see üks võimalik viis majanduskriisi vastu võidelda. Struktuurifonde tuleb kasutada kiiresti ja tulemuslikult.
Zuzana Roithová
(CS) Ma soovin koos paljude väikeettevõtjatega avaldada tunnustust selle eest, et Euroopa Komisjon on reageerinud ettearvamatult kiiresti, jõuliselt ja otseselt nii liikmesriikide kui ka Euroopa Parlamendi liikmete ettepanekutele ja esitanud määruse (EÜ) nr 1083/2006 lisaklausli. Selle õigusakti lihtsustamine ja muudatuse tagasiulatuv kohaldamine on hea uudis eelkõige suure hulga väikefirmade jaoks, kelle projektid on väärt kuni miljon eurot, ning see võib Euroopa konkurentsivõimele ja eriti tööhõivele märkimisväärselt väärtust lisada. Mina näen Euroopa Komisjoni paindlikus lähenemises ettekuulutust edaspidistest headest uudistest väikeste projektide keeruliste järelevalveprotsesside bürokraatia vähendamise kohta.
Vladimír Špidla
Ma tänan teid selle arutelu eest. Minu arvates on ettepanekut pooldavaid argumente tulnud mitmelt poolt. Mul ei ole neile midagi lisada. Siiski tõstatati küsimus arvu miljon kindlaksmääramise meetodi kohta. Lubage mul seda teemat väga lühidalt puudutada. Esiteks on meil eelmistest perioodidest kogemusi ja teiseks oli meil tegemist suhteliselt keerulise ülesandega lihtsustada süsteemi nii, et üldist tasakaalu ei häiritaks. Seepärast tehti ettepanek konkreetse piiri kohta. Samal ajal tegi komisjon nende küsimuste kohta uurimuse. Nende mõtete ja samuti struktuurimeetmete töörühma 3. juuli 2008. aasta soovituste alusel määras komisjon ettepanekus kindlaks summa, mida peetakse üldiselt vastuvõetavaks, nagu ma arutelul kuulsin.
Stavros Arnaoutakis
raportöör. - (EL) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Menetluse lihtsustamine ja mehhanismide paindlikkuse tagamine on praeguse tõsise finantskriisi ajal väga oluline. Ühtekuuluvuspoliitikal on tähtis roll. Artikli 55 muudatus on hea näide Euroopa Liidu institutsioonide suurepärasest koostööst. Seepärast soovin ma tänada eriti volinik Hübnerit ja Euroopa Parlamendi presidenti ettepaneku vastuvõtmise eest, nii et seda saab hääletada juba aasta lõpul. Nagu üks parlamendiliige ütles, on see otsus jõulukingitus.
Lihtsustamine mõjub Euroopa kodanikele positiivselt ja täna õhtul edastame me sõnumi, et suudame Euroopa kodanike heaks mõnda määrust muuta. Otsese muudatuse meetodit peab tulevikus veel kasutama, sest on tõestatud, et bürokraatlikud menetlused muudavad projektide rakendamise raskeks. Ma olen kindel, et uued sätted aitavad ühtekuuluvuspoliitika prioriteetide kohaldamist edendada.
Juhataja
- Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 16. detsembril 2008.
