Tööstuspoliitika vahekokkuvõte - panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Romana Jordan Cizelji tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel koostatud raport tööstuspoliitika vahekokkuvõtte kohta - panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse.
Romana Jordan Cizelj
raportöör. - (SL) Lissaboni strateegia sõnastamist käsitlevad uudised on Euroopa kodanike hulgas märkimisväärset vastukaja leidnud.
Saime peatselt aru, et seatud eesmärgid olid liiga ambitsioonikad just ajalisest perspektiivist vaadatuna, kuid idee avalikustati ning esitati Euroopale ja maailmale. Me viimistlesime seda pisut 2005. aastal, kui valmistati ette uut Lissaboni strateegiat, mis oli ikkagi ambitsioonikas, kuid palju realistlikum. Siis valmistas komisjon ette ka integreeritud lähenemisviisi tööstuspoliitikale.
Hetkel hindame saavutusi ja seda, kuidas edasi minna. Kuigi tööstuspoliitika jääb liikmesriikide pädevusse, omavad Euroopa meetmed, arengu ja majanduskasvu soodustamine siin olulist mõju. Tööstus stimuleerib ka teadmistepõhise ühiskonna loomist, uuringuid, arendustegevust ja innovatsiooni ning samal ajal on ta nende tegevuste tarbija.
Kui teeme vastavaid otsuseid algatuste kohta Euroopa tasandil, siis peame silmas pidama ainult ühiste tegevuste prioriteetseid valdkondi. Seega, mis siis on tõeliselt oluline? Milliseid teemasid peab Euroopa Parlament prioriteetseks valdkondadeks?
Tahaksin mainida, et me tervitame komisjoni aruannet tehtud töö kohta ning tõstame esile prioriteetsed valdkonnad oma edasistes tegevustes.
Esimesena tuleks, kahtlemata, mainida kliimamuutusi ja jätkusuutlikku arengut. Kohustusi, mis on võetud seoses kasvuhoonegaaside heite märkimisväärse vähendamisega, ei kohaldata energia ja liikluse suhtes. Neil on ka tugev mõju tööstusele, ilma milleta ei ole võimalik arendada vähese süsinikdioksiidiheitega ühiskonda. Säästev tööstuslik arendustegevus vajab seetõttu koordineerimist, järjepidevust ja vastavusse viimist.
Peame endalt küsima, millist motivatsiooni vajab tööstus puhtama tehnoloogia arendamisel. Kuidas motiveerida tõhusamate tehnoloogiate kasutamist? Millised on need õiged mehhanismid, mis ei kahjustaks konkurentsi ja võimaldaks tarbijatele valikuid? Kuidas käituda väljaspool liidu piire?
Meie nägemus on ülemaailmse soojenemise vähendamine; seetõttu ei ole vastuvõetav suurema heitega tehnoloogiate viimine kolmandatesse riikidesse. Kliimamuutused on võimalus ja mitte oht Euroopa majandusele.
Teine prioriteetne teema on looduslike toorainete säästlik kasutamine ning hoolitsemine selle eest, et loodusressursse kasutatakse targalt. Liikmesriikide tegevus, mis ei ole omavahel kooskõlas, võib põhjustada rivaalitsemist ning pikemas perspektiivis ka riikide majanduste nõrgenemist. See on põhjus, miks ma loodan ühise tegevuse peale Euroopas, kuhu kuulub ka tugev rahvusvaheline komponent.
Palju tööd tuleb veel siiski ära teha, et luua soodsam keskkond väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Euroopa avaneb neile tõeliselt ainult juhul, kui nad ei põrku igas liikmesriigis kokku uute, kokkusobitamatute ja keerukate menetluste ja takistustega.
Seetõttu ootan suuremat ühtsust, ühtlustamist ja halduskoormuse vähendamist nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil. Ootan selliseid meetmeid, mis pakuksid senisest enam tuge isiklikule algatusele. Samal ajal ootan ka muutusi Euroopa väärtuste süsteemis, et julgustada Euroopa ühiskonda võtma suuremaid riske.
Euroopa ühiskond hindab uute teadmiste, uurimistegevuse ja uuenduste loomist ja kasutamist. Õiguslik raamistik peab sellega kaasas käima. Peame sõnastama intellektuaalomandi kaitsmiseks vajalikud menetlused. Need peaksid kehtima kogu Euroopas ning peaksime need kehtestama võimalikult kiiresti. Vajalikud rahalised vahendid selleks otstarbeks ei tohiks olla takistuseks - ma räägin niinimetatud ühenduse patendist.
Daamid ja härrad, volinik, olen loetlenud siin mõned prioriteedid, mis sisalduvad ka meie raportis. Ootan nüüd teiepoolset arutelu, mis kindlasti saab olema viljakas ning kutsun teid üles andma oma panus, mis muudatusettepanekutena lisavad raportile oluliselt väärtust.
Tänan teid.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Härra juhataja, kolm aastat tagasi ajakohastasime ELi tööstuspoliitikat ja panime selle nurgakiviks kogu meie majandusstrateegiale.
Võime täna öelda, et see oli õige otsus. Euroopa tööstus on paremini kanda kinnitanud suure konkurendina, kui räägime turuosa kaitsest. Euroopa tööstuse suurepärane toimimine annab oma panuse makromajanduslikule stabiilsusele isegi kriisiajal.
Vahekokkuvõtte alusel esitame teile aja- ja töökava järgmisteks aastateks. Palun teil seda kava toetada. Soovin tänada Romana Jordan Cizeljit raporti koostamise eest ning te mõistate peagi, miks ma sellega tõesti rahul olen, ja soovin väljendada heameelt raporti suhtes. See on positiivne ja annab meile tugeva toetuse. Nagu ma isegi, näeb raportöör tööstuspoliitika peamisi funktsioone õigete tingimuste loomises ettevõtetele, muutes Euroopa Liidu jätkuvalt ligitõmbavaks kohaks tööstustele, tugevdades meie tööstust nii, et meil on tulevikus tööstuses piisavalt head ja kindlad töökohad. 21. sajandi tööstuspoliitika ei meenuta seda, mida kutsuti vanasti tööstuspoliitikaks. Lubage mul veel kord korrata, et meie tööstuspoliitika põhineb eeldusel, et meie ettevõtted peavad olema konkurentsivõimelised ja me ei saa neid konkurentsi eest kaitsta, nagu meil ei ole ka selleks soovi.
Meie ülesanne ei ole kaitsta tööstust. Meie töö on pakkuda sellele tingimusi, kus tööstus saab rakendada oma täielikku potentsiaali. Mul on hea meel selle üle, et parlamendi raport toetab mitte ainult meie tööstuspoliitikat, vaid ka selle rakendamiseks vajalikku meetodit. See meetod põhineb sektoriüleste ja üksiksektorite algatuste kombinatsioonil.
Kindlasti on vajadus tegutseda mitmetes valdkondades, millel on suur mõju kogu Euroopa tööstusele. Pakun ainult kolme näidet, esiteks bürokraatia vähendamine Euroopa ettevõtetele, nende innovatiivse võime tugevdamine ja ettevõttekultuuri soodustamine. Teiselt poolt on küsimusi, mis hõlmavad ainult teatud tööstusharusid.
Lubage mul meenutada teile, et oleme kasutusele võtnud süsteemi, mis tagab kemikaalide turvalise tootmise ja turustamise liidus. Oleme just käivitanud laialdase meetmete paketi, tugevdamaks Euroopa kaitsetööstust, ning alles sel nädalal on vastu võetud ambitsioonikas programm lihtsustamaks autotööstust käsitlevaid õigusnorme.
Võin sellesse nimekirja lisada veel palju näiteid. Kõiki neid on tehtud tihedas partnerluses mitte ainult antud tööstusharuga, vaid ka kõigi sidusrühmadega. Pean väga oluliseks fakti, et oleme seda kõike teinud koos parlamendi, ametiühingute ja keskkonna- ning tarbijaorganisatsioonidega, avatud, läbipaistvas ja tõendatavas protsessis.
Olen vastu mõttele teha tööstuspoliitikat suletud uste taga või tagaruumides. Euroopa tööstus on eluliselt oluline innovatiivsust genereeriv jõud Euroopas ning on ülioluline tegur tagamaks meie positsiooni ülemaailmses majanduses ning selle saavutused on tähelepanuväärsed ja väärivad kiitust; see väärib meetmeid selleks, et Euroopa tööstuse võime oma tegevust jätkata oleks tulevikus nii suur kui võimalik. Samuti väärib Euroopa tööstus meiepoolset jõupingutust tuleviku väljakutsetele vastamisel. Need väljakutsed tulenevad loomulikult majanduse globaliseerumisest, selles osas ei tohiks meil illusioone olla. See, mida me siiani näinud oleme, on alles algus.
Sama kehtib kindlasti ka tehnoloogiliste muutuste ja kiiruse kohta, millega see on toimumas, koos kõikide mõjudega tootlikkusele, struktuuridele ja töökohtadele ning muidugi ka kesksele küsimusele kliima- ja keskkonnaalaste eesmärkide kohta, mis mõjutavad meie tööstuspoliitikat. Ka siin on vaja teha kohandusi ning sellega oleme lähitulevikus hõivatud.
Sel põhjusel on komisjoni järgmine suurem ettevõtmine, mis saab teoks juba enne käesoleva kuu lõppu, jätkusuutliku tööstusarengu, jätkusuutliku tööstuspoliitika ja jätkusuutliku tööstustoodangu algatus. Poliitiline eesmärk on saavutada integreeritud lähenemisviis keskkonnale, tööhõivele ja tööstuspoliitikale. Meie sihiks on tugev majandus, turvalised töökohad, vähem energiasõltuvust ja puhas keskkond. Tee nende eesmärkideni seisneb toodetes ja protsessides, mis on innovaatilised ning mis on kavandatud tuleviku vajadustest lähtudes, vähemas keskkonnareostuses Euroopas ja enamas toes Euroopas toodetud moodsale tehnoloogiale, teistele piirkondadele nende olulistes jõupingutustes toime tulla kliimamuutustega. See on tee, mille kavatseme ette võtta meie tööstuspoliitikas.
Lisaks oleme teinud ka uusi algatusi tööstusklastrite ja katseturgude osas. Esitan teile standardiseerimise tegevuskava ning uurin lähemalt, kuidas tööstus saaks kasutada kõrgema kvaliteediga ja konkurentsivõimelisemaid teenuseid. Käivitatud on kaks uut sektorikeskset algatust. Esimene neist tegeleb toiduainetööstusele iseloomulike probleemidega ning sellel on nüüd väga suur tähtsus, pidades silmas tõusvaid toiduainete hindu, samal ajal kui teine seondub väljakutsetega, mis seisavad teise Euroopa peamise tööstuse, elektroenergeetika ees.
Kokkuvõttes usun, et võime öelda, et meie tööstuspoliitika püsib kenasti rajal, loomaks Euroopa ettevõtetele häid tingimusi edukaks tööks. Lubage mul veel kord öelda, et meie eesmärk ei ole sekkuda või soodustada teatud majandusharusid, samuti ei taha me liikmesriike nende kohustustest vabastada; see, mis on meie eesmärk, on partnerlus, optimaalne koordineerimine ja ühiste eesmärkide ühine saavutamine.
Oleme Euroopa Liidu tööstuspoliitika liikmesriikide tööstuspoliitikatega sobitamise protsessis ja mul on hea meel, et parlament on sellele andnud oma kindla toetuse.
Jerzy Buzek
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) Härra juhataja, soovin õnnitleda Romana Jordan Cizeljit suurepärase ja mitmekülgse raporti eest. See on kõikehõlmav. Samuti soovin tänada härra Verheugenit, Euroopa Komisjoni asepresidenti, tema praeguse väljaütlemise eest, mida ma tervikuna toetan. Alustan sellega, et meenutan parlamendile seda, mida ta ükskord ütles, et parim tööstuspoliitika on see, kui pole tööstuspoliitikat. Õnneks oleme liikunud edasi ja asjad on muutunud. Tuleks meenutada, et Lissaboni strateegia seondub peamiselt tööstustegevusega. See hõlmab tootmist, tooteid ja konkureerivaid tooteid ning katab kõiki ettevõtteid, alates väikestest ja suurtest ettevõtetest kuni suurte kontsernideni. Usun, et meie tööstuse jaoks on teema käsitletav viiest tähtsast punktist, mis kehtivad kõigile, alates väikestest kuni suurte ettevõteteni. Neid punkte on juba mainitud, kuid soovin neid siiski rõhutada.
Esimene on innovatsioon. See tähendab ilmselgelt uurimis- ja arendustegevust, kuid see on eraldi teema, millega tegeletakse Euroopa Liidu seitsmenda raamprogrammi ja samuti ka riiklike programmide raames. Siiski on seal mõningaid väga tähtsaid nõudeid, näiteks makromajanduslike tingimuste loomine, mis on vajalikud kindlustamaks innovatsiooni võidukäiku turul, koos uute tehnoloogiatega, mis vastandub näiteks riigiabile.
Teine teema on sobivate tingimuste loomine pangatehinguteks ning pankade julgustamine kõrgema riskiga laenude andmisel, kuna innovatsioon sisaldab riske.
Kolmandaks, peame võitlema oma turgudel ka monopolidega. Seda praegu kaalume ja selle üle vaidleme, kui räägime energia vabaturust. Me kõik teame, et see on keeruline küsimus. Sellest hoolimata, peame samal ajal kaitsma ka oma turge väljastpoolt Euroopa Liitu tuleva dumpingu eest.
Neljandaks, õigusloome vajab lihtsustamist ning paremini rakendamist. Peame toetama iga sammu selles suunas, mida teeb Euroopa Komisjon ja volinik Verheugen.
Viiendaks, peame moodustama vundamendi tõeliseks solidaarsuseks, kui räägime energiast ja toorainest. See on sine qua non tööstuse arengule. Lisaks, ellu tuleks viia kaugeleulatuv standardiseerimine ja poliitika koordineerimine liidu tasandil, mis on seotud liikmesriikide poliitikatega.
Iga liikmesriik koordineerib riiklikul tasandil oma regionaalpoliitikat. Sarnaselt peaks iga liikmesriigi poliitika olema ka ülaltpoolt koordineeritud. Minu viimane märkus puudutab seda, kuidas peaksime vastama ka keskkonnakaitse ja kliimakaitse alastele tingimustele. Meie plaan on olla jätkuvalt selle teema juures esirinnas, kuid oma tööstuse huvides peame edasi minema teatud ettevaatusega.
Silvia-Adriana Ţicău
fraktsiooni PSE nimel. - (RO) Soovin õnnitleda Romana Jordan Cizeljit ja tänada teda avatuse eest, mida ta on üles näidanud selle raporti koostamise protsessis. Ma esitasin neli muudatusettepanekut, mida võib leida raportis lõigete 18 ja 27 all.
Alustan tähelepanu juhtimisega vajadusele siduda omavahel tööstuse areng ja sotsiaalse kaitse parandamine. Kõik tööstuse valdkonnas töötajad peaksid saama töötada inimväärsetes töötingimustes. Proua Cizelji raporti lõikes 18 ütleb Euroopa Parlament, et "tööstuslik areng on tihedalt seotud tõhusa transpordiinfrastruktuuri olemasoluga Euroopa tasandil”. Arenenud transpordiinfrastruktuur lubab samuti areneda tööstuspiirkondadel, mis asuvad väljaspool linnu. Liikmesriigid võivad samuti kasutada regionaalarengu fonde tööstus- ja tehnoparkide rajamisel maapiirkondadesse, mis piirnevad suurte linnadega.
Teise omapoolse muudatusettepanekuga palusin komisjonil ja liikmesriikidel toetada ning kiirendada nende projektide elluviimist, mille Euroopa Ülemkogu kuulutas Euroopa Liidu energiajulgeoleku ja mitmekesisuse üleeuroopalisteks prioriteetideks. Nagu nähtub raporti lõikest 27, juhib Euroopa Parlament tähelepanu vajadusele jätkuvaks prioriteetseks investeerimiseks haridusse, koolitusse ja teadusuuringutesse. Tööstuse areng ja Euroopa toodete konkurentsivõime sõltuvad inimressursside kvaliteedist ning nende koolitustasemest, nagu ka uute toodete väljatöötamisega seotud innovatsioonist.
Kahjuks, Euroopa Liidu tasandil, hoolimata ühenduse teadusuuringute programmidest ja neile eraldatud rahalistest vahenditest, on liiga vähe investeeritud rakendusuuringutesse ja see vastab tõele eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. Nad maadlevad kaasfinantseerimise nõudega, mis on vajalik nende osalemiseks teadusuuringute raamprogrammis. Selles kontekstis arvan, et pangandus peaks ette valmistama finantsinstrumente, et kergendada väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel osalemist teadusuuringute raamprogrammides.
Jorgo Chatzimarkakis
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, lubage mul alustada tänu väljendamisega Romana Jordan Cizeljile, kelle raport käsitles tõepoolest kõiki tänapäevase tööstuspoliitika aspekte ja rõhutas eriti vajadust luua õiged alustingimused. Olen talle väga tänulik. Me töötasime selle raportiga väga heas koostöös.
Romana Jordan Cizelj, seletuskirjas te ütlete, et üldiselt on tööstus ELis terve ja dünaamiline. Jah, me kogeme isegi nn vana majanduse taassündi. Ma ise olen pärit tööstusriigist. Keegi ei arvanud, et näiteks terasetööstus võiks taas kõvasti edasi areneda. Oleme elujõuline ülemaailmne jõud. Meie tööstuse olukord on tugev, meie lipulaev, euro, on tõepoolest meid läbi karide välja toonud. Sellest hoolimata, et meil Euroopas on tugev tööstusbaas ja tööstustegevuse uuestisünd, märkame, et midagi on muutumas. Tehnoloogilise muutuse kiirus on hingemattev. Küsimus on, kuidas me sellega hakkama saame. Kas praegu on õige aeg teha meie tööstuspoliitika vahekokkuvõtet?
Ilma tooraine ja odava tööjõuta, mida kumbagi meil ei ole, satume konkurentsisurve alla, mille vastu me ei saa muidu, kui olles loovad. Sel põhjusel, soovin õnnitleda komisjoni kõigepealt selle eest, et 2009. aasta kuulutati loovuse ja innovatsiooni aastaks. Siiski, mida see tähendab? Innovatsioon, nagu me teame, peab olema tõhusam teadmiste muutmisel jõukuseks. Me oleme loonud EIT, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi või, kui olla veelgi täpsem, see varsti luuakse, ja see on hea alus. Siiski, loovad inimesed praegu mitte ei lahku Euroopast, vaid nad isegi lõpetavad oma tegevuse Ameerika Ühendriikides. Peaksite lugema Richard Florida raamatut, mis käsitleb seda olukorda. Mis toimub selle maailma loovate inimestega? Loovad inimesed tulevad kohtadesse, mis täidavad kolme kriteeriumi, mida Florida nimetab kui kolme T-d - tehnoloogia, talent ja tolerants. Küsimus on selles, kas need kolm T-d on ka piisaval määral olemas siin, Euroopas. Ma usun, et me oleme pannud tugeva aluse seitsmenda raamprogrammi ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga, kuid sellest ei piisa. Peame tegema veelgi enam. Need kolm T-d vajavad raha. Klastrid on tugev algatus. On oluline siiski valida õige spetsialiseerumine, klastrite algatus peab olema sidus, nagu ka kogu ELi tööstuspoliitika, ja see peab olema asjakohane ning tasakaalustatud.
Kui asi puudutab autotööstust, siis muidugi on meil puudu järjekindlusest; me näeme, et teatud osas oleme vindi üle keeranud. See hõlmab meie kliimamuutuste alast poliitikat, mis muutub üha tõusvas tempos fanaatilise moraalse ristiretke sarnaseks, surudes Euroopat vormima elustiili, mis läheb üle piiri. Kuidas muidu saab juhtuda see, et CO2 heide summutitorudest on 24 korda rangemalt karistatav kui korstnatest tulev heide? Volinik Verheugen, me peame tagama ELi poliitika sidususe. Me ei saa olla juhtiv turg ja omada 80% parimate autode maailmaturust ning ikkagi tõmmata selle sama meie turuosa jalge alt vaip ära. Peame kindlustama selle, et tegutseme järjekindlalt.
Mieczysław Edmund Janowski
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, raportööri töö väärtus on tähelepanuväärne. Tehtud ülevaade annab julgustava pildi liidu tööstuse mitme sektori olukorrast. Peame aga siiski mõistma neid väljakutseid, mis meie ühenduse ees seisavad. Need väljakutsed seonduvad peamiselt tehnoloogilise muutuse kiirusega, eelkõige seoses uute materjalidega, vajadusega säästa energiat ja vett, keskkonnakaitsega ning samuti demograafiliste tingimustega, mis mõjutavad tööturgu. Peame parandama oma suhtumist nende valdkondade innovatiivsete lahenduste rakendamisesse, kaasa arvatud tehniline, organisatsiooniline, õigusloomega seotud ja finantsalane lähenemisviis. Olemasolevad õiguslikud, halduslikud ja bürokraatlikud takistused on kahjulikud meie tööstustoodete konkurentsivõimele. Küsimus ideede muutmisest tootmiseks tuleb selles kontekstis tõsiselt tõstatada, samuti ka patentide ja Euroopa avastuste küsimus. Iga jõupingutus peab teenima lahendusele suunatust, mis oleks tunnustatav nii väikestele kui ka keskmise suurusega ettevõtetele, aga ka suurtele. Euroopa tooted võivad ja peavad olema edukad oma ligitõmbava disaini, viimistluse, suurepärase kvaliteedi, loomingulisuse ja väljapaistva teeninduse poolest.
Jacky Hénin
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, selle raporti ja tänase diskussiooni ainuke eesmärk on varjata Euroopa Liidu silmakriipivat reaalsust: tööstus on kriisis ja tekitatud kahju on oluline. Esitatud arvud on muidugi unistuste väärilised: 80%, 73%. Neid oleks võinud kergesti asendada miljardite eurodega, et kõigi ees neid veel paremas kontekstis näidata. Siiski ei lollita need kedagi. Need ei tee muud, kui püüavad varjata tegelikku asjade seisu.
Üks tööstuse suurimaid muresid tervikuna on, et ainuke asi, mis on oluline, on kasumimarginaal. Tööstusliidrite ohustatud harud on asendunud süngete automaatidega. Ükskõik, milliseid otsuseid tehakse ja millised on nende tagajärjed meestele ja naistele Euroopas, kasum peab olema nii kõrge kui võimalik ja see peab tulema kohe.
Olen täiesti teadlik, et mõned inimesed ütlevad selle peale mulle, et mitte kunagi varem ei ole tööstuses nii palju investeeritud, toodetud, vahetatud ja teenitud. Õige, aga mis tähtsust on tohutul finantstulemil, millest saab kasu vaid käputäis inimesi, enamusele, kes kannatavad ja näevad, kuidas nende väikesed õnnelootused suitsuna haihtuvad?
Pole võimalik märkamata jätta, et tööhõive ei ole selle raporti sõlmküsimus, nagu ka pole maaplaneerimise, elanikkonna vajaduse, maksustamise ja sotsiaalsete küsimuste kontseptsioonid. Tegelikkus on see, et Euroopa suurimate tööstuskontsernide kaubanduslik edu panustab praegu isegi vähem ELi arengusse. Suured Euroopa kontsernid paiknevad ümber ja teevad teistes riikides allhanget, mis võimaldab dumpinguhindu nii palkade, hoolekande, tervise, maksude kui ka keskkonna mõttes, ja samal ajal keeldub EL mis tahes tööstuspoliitika vastuvõtmisest.
Selline poliitika kägistab väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ja julgustab neid käituma samal viisil. On selge, et see pole ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Juhataja
Härra Henin, aeg ei olnud meie, vaid teie fraktsiooni määrata. Kahjuks on teil aega 1 minut ja 30 sekundit. Seega, kui te protestite, siis saatke see protest oma fraktsioonile.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Euroopa teeb õigesti, panustades palju konkurentsivõime säilitamisele ja tugevdamisele ning me teame, kuidas oma turuosa peamistes sektorites hoida, kuid, nagu volinik äsja ütles, oleme vaid esimesel globaliseerumise lainel. Peame tõesti valvel olema.
Siis on veel küsimus uuest uuringute, arendustegevuse ja innovatiivsete toodete tootmise ja müümise kombinatsioonist, et toota kasumlikult. Romana Jordan Cizelji raportis asetatakse rõhk õigele kohale. Peame kaotama bürokraatia ja tegelikult peame rääkima ka õigusloome ja seaduste suuremast tõhususest. Tegevuskava annab algtõuke sellele, kuid ma sooviksin siiski esitada ühe südamest tuleva palve. Tööstusele on ikka veel raske leida teed läbi tavapäraste Euroopa vahendite. Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm ning seitsmes raamprogramm on kesksed vahendid, mida otsustatakse Brüsselis. Struktuurifondid on oma olemuselt detsentraliseeritud. Kõigil nendel on oma meetodid, oma kriteeriumid, neid on palju.
Minu sõnum on, et rohkem peab olema sidusust, rohkem koordineerimist, enam prioriteete ja nende definitsioone, isegi Euroopa Komisjoni sees. Siis ma näeks selle mõju piirkondadele. Siis näeksin klastrite arengut edukates sektorites. Eelmisel kuul asutasime minu kodupiirkonnas kontori, ühtse teeninduskeskuse, erinevatele vahenditele ning see pakub selgust.
Kokkuvõtteks, killustumine ja bürokraatia ei ole vajalikud. Meil on vaja teada, mida me tahame, ja ka see suurendab ettevõtete ja avalikkuse jaoks nii vajalikku selgust. Nad peavad saama öelda, et Euroopa on teinud hea valiku ja viinud selle korralikult ellu. Hetkel jätab see veel palju soovida.
Bogusław Liberadzki
(PL) Härra juhataja, volinik, mul oli hea meel just voliniku sõnu kuulda. Tahaksin viidata kolmele tema mainitud punktile. Esiteks rõhutasite seda, et me peame individuaalselt lähenema teatud transpordisektoritele. Teiseks ütlesite, et teatud piirkonnad vajavad suuremat abi. Kolmandaks rääkisite innovatsioonist.
Mõned meie tööstusharud tegutsevad ülemaailmsel tasandil ja teised kohalikul tasandil. Soovin siinkohal mainida laevaehitustööstust. Tavaliselt on see tööstus seotud rannikupiirkondadega. See on siiski üks tööstusharusid, millel on maailma mastaabis praegu rasked ajad. Mitte ainult Poola, vaid ka Malta koos teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega elab praegu neid raskeid aegu üle.
Lepingud kehtivad mitmeid aastaid, volinik. Kolm aastat tagasi ei eeldanud keegi, et dollari kurss euro suhtes kukub. Keegi ei oodanud näiteks ka seda, et nii dollari kui ka euro kurss Poola zloti suhtes kukub. Selle tulemusena on tekkinud väga tõsised majandusprobleemid. Pöördun teie poole, härra volinik, palvega tegeleda Euroopa laevaehitustööstuse kaitsega Euroopa Liidu poliitika raames, et leida kaitsemeetmeid, mis töötaks ka ülemaailmsetes tingimustes, Hiina ja Indoneesia laevaehitajatega konkureerimise kontekstis. Olen kindel, et see teema hõlmab teidki, härra volinik, kuna te olete Szczecińi ülikooli audoktor.
DanutBudreikait
(LT) ELi tööstuspoliitika rakendamine, mis on liikmesriikide pädevuses, takerdub mitmete takistuste taha, mis ei luba saavutada paremaid tulemusi ega ka kõrgemat konkurentsivõimet. Rõhutan siin näiteks reguleerimist ja jätkusuutlikku arengut.
ELi tööstus seisab silmitsi liiga suure reguleerimise ja bürokraatiaga. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted kannatavad selle suure halduskoormuse all kõige rohkem.
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted moodustavad rohkem kui 90% kõigist ettevõtetest; neid tuntakse nende uuendusmeelsuse, dünaamilisuse ja paindlikkuse poolest, neil on tähtis roll konkurentsi tugevdamisel, samuti uute töökohtade loomisel. Seetõttu pöördun Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide poole tegemaks suuri muudatusi ja lihtsustamaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtte tegevuse reguleerimiskeskkonda.
Jätkusuutlik areng on kogu ELi poliitika horisontaalne mõõde. ELis peame püüdma saavutada olukorra, kus tööstus toodab vähem CO2 heidet ja me kasutame oma ressursse tõhusamalt, vähendades sellega ka keskkonna saastatust, saaste eksporti kolmandatesse riikidesse ning mõju kliimamuutustele. Jätkusuutlik areng põhineb uutel tehnoloogiatel, seega peaks parandama ka teadusuuringute rahastamist, kuna me jääme selles valdkonnas Ameerika Ühendriikidest ja Jaapanist maha. Peame ka alandama patentide tasusid, et hõlbustada innovatsiooni.
Kuigi tööstuspoliitika on riikliku poliitika pädevuses, olen eelnevalt palunud komisjonil võtta olulisem roll, eriti uuringute läbiviimisel ning prognooside tegemisel, millele lisandub ettepanekute koostamine valitsustele, millised valdkonnad on konkurentsivõimelised, see on väga oluline, kui räägime tootmise üleviimise tähtsusest kolmandatesse riikidesse. Seetõttu tervitan komisjoni uusi sektorikeskseid algatusi elektroenergeetika ja toiduainete töötlemise valdkonnas, need on tänapäeval kõige teravad probleemid.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Härra juhataja, soovin pöörata teie tähelepanu selle arutelu kahele küsimusele. Esiteks, Ameerika Ühendriikide finantskriisi ja sellele järgneva majanduskriisi tulemusena on Euroopa Liidu majanduskasv ja tööhõive nii 2008. kui ka 2009. aastal prognoositust madalamad. See võib põhjustada tõsiseid probleeme eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegutsemisega.
Teiseks, Euroopa Komisjon on püstitanud ambitsioonikad eesmärgid süsinikdioksiidiheite vähendamiseks Euroopa tööstuses, samal ajal kui parim, mida me ülejäänud maailma kohta saame öelda, on see, et heite suhtes ollakse ettevaatlikud. Selle suhtumise tulemusena tõuseb Euroopas tootmiskulu, samal ajal majanduskasv aeglustub niigi. Edasine negatiivne mõju Euroopa tootmisele on mõjutatud ka lubatud süsinikdioksiidi heitkoguste määramisest igale liikmesriigile, arvestamata sealjuures, kui kaugele on arengus maha jäädud. Mõju uutele liikmesriikidele on olnud kohutav, eriti kui räägime sellistest tundlikest tööstusharudest nagu söekaevandamine, nagu minu kodumaa majanduse puhul. Tundub, et täna meie ees olevas raportis ei arvestata neid kahte küsimust, eriti selles osas, kus need mõjutavad Euroopa majandusarengut ja tööhõivet.
Ilda Figueiredo
(PT) Käesoleva arutelu keskne küsimus on prioriteedist, mis tuleks anda erinevate liikmesriikide olemasoleva tööstuse kaitseks ja arendamiseks, arvestades sealjuures nende erisusi, näiteks rääkides tekstiili-, rõiva- ja jalatsitööstusest või auto-, laevaehitus- või keemiatööstusest. Või mõnest muust traditsioonilisest või ka uuest majandussektorist, mis kasutab uusi materjale ja innovatiivseid tehnoloogiaid.
Nimetatud prioriteet vajab mitte ainult meetmeid innovatsiooni motiveerimiseks ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks, vaid ka rahvusvahelist kaubandusstrateegiat, mis arvestab hetkeolukorraga ning meie riikides eksisteeriva tööstusega, samuti tööhõive kaitsega, meie piirkondade arendamisega ning sotsiaalse kaasatusega.
Sellest ei piisa, kui ütleme, et me vajame ettepoolevaatavat tööstust. Me peame kohe vaatama ka praegust olukorda ja asetama tööstused ja nende tekitatud sotsiaalse mõju meie otsuste keskmesse, ning seda tuleb teha nii makromajanduse, finants- kui ka kaubanduspoliitika lähtekohast nii ELi kui ka riiklikul tasandil.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Härra juhataja, uue Lissaboni tsükli raames peaks olema rõhuasetus tööstuspoliitikal, kuna õitsev tööstus on Euroopa Liidu majanduspotentsiaali täies mahus ärakasutamise juures ülioluline. On tõsi, et tööstuspoliitika on suuresti riiklikus pädevuses. Sellest hoolimata on vajalik parem tegevuse koordineerimine riiklikul ning Euroopa tasandil, eesmärgiga tagada poliitiliste strateegiate tõhus toimimine.
Uus jätkusuutliku tööstuspoliitika tegevuskava peaks arvestama ka parema õigusliku reguleerimise korraldamisega, et vähendada halduskoormust, mis eriti langeb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete õlgadele. Ometigi on just need ettevõtted, mis mängivad kõige olulisemat rolli majanduskasvu ja konkurentsivõime tugevdamisel Euroopas oma uuendusmeelsuse, dünaamilisuse ja paindlikkuse kaudu.
Samuti peaks arvesse võtma keskkonnaalaseid eesmärke, nagu kasvuhoonegaaside heite vähendamine ja energiatõhususe tõstmine. Lõppude lõpuks, eelised, mis tulenevad innovaatiliste lahenduste elluviimisest, võivad muuta Euroopa tööstuse maailma juhtivaks tööstuseks just keskkonnasõbraliku ja sotsiaalselt tunnustatud tehnoloogia, toodete ja teenuste valdkonnas.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Volinik, Euroopa uuendatud tööstuspoliitika, uus lähenemisviis, õigusaktide arvu vähendamine, suurenenud konkurentsivõime ja innovatsioon võlgnevad kõik tänu teile, volinik Verheugen. Soovin selle väga selgelt välja öelda.
Me kõik nõustusime, et tuleb vähendada õigusakte, mis mõjutavad ettevõtteid. See hõlmab endas ka halduskoormuse vähendamist, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Me oleme asetanud tööstusele suured nõudmised seoses kvaliteedi, keskkonnastandardite, kasvuhoonegaaside heite vähendamise, energia kokkuhoiu ja sobivate töötingimuste kindlustamisega. Kõik need suurendavad kulutusi. Samal ajal tahame, et tooteid toodetaks selliselt, et need oleks turul konkurentsivõimelised. Kuidas seda saavutada? Kas see üldse on võimalik?
Soovin lisada, et EL ja tema tööstus vajab sobiva kvalifikatsiooniga töötajaid, kes vastaks teadmistepõhise majanduse vajadustele. Seetõttu on vajalik toetada meetmeid, et parandada inimkapitali kvaliteeti erinevate koolituste abil ja investeerida inimeste arendamisesse.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Soovin juhtida teie tähelepanu Euroopa rahastamise ebapiisavusele ambitsioonikate eesmärkide toetamisel, mida Euroopa Liit on seadnud seoses kliimamuutustega. Komisjon on esitanud õigusloomega seotud algatuse, millel oleks suur mõju erinevatele tööstusharudele, samas ei ole ka need meetmed leidnud kajastamist liidu eelarves.
Arvan ka, et ambitsioonikas tööstuspoliitika peab liikuma käsikäes Euroopa tööhõive strateegiaga. Inimeste vaba liikumine, eelkõige ebaseadusliku sisserände vastu võitlemine ja eriti just kõigi Euroopa kodanike õiguste austamine kindlustab õiglased töötingimused. Seaduslike sisserändajate õiguste kooskõla liikmesriigis kindlustab kõigi töötajate õiguste kaitse selles riigis ja väldib sotsiaalset dumpingut.
Bogusław Liberadzki
(PL) Härra juhataja, võtan taas sõna, kuna mul jäi enne mõni sekund aega kasutamata. Volinik, viitasite monopolidele negatiivses mõttes. Ma eelistan seda, et räägiksime monopoolsetest tegevustest kui millestki, mis on lahendatav.
Volinik, kuidas te reageeriksite loomulike monopolide küsimusele majandusteoorias. Tööstuspoliitika raames lubame me teatud piirkondades loomulikke monopole? Lõppude lõpuks, ühelt poolt saame neid kontrollida ja teiselt poolt tagame mastaabisäästu.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, viimase kahe minuti jooksul püüan välja tuua selle, kuidas ma näen asjade arengut tulevikus. Meil saab jätkuvalt olema tugev tööstusbaas Euroopas. Pole ohtu, et tööstus Euroopast kaoks. Olen ka üsna kindel, et Euroopa tööstus jätkab kasvamist ja töökohtade loomist, kuigi mitte ilmtingimata Euroopas. See on probleem.
Juba praegu näeme, kuidas üha enam suured Euroopa ettevõtted saavutavad oma kasvu ja kasumi väljaspool Euroopat ning loovad uusi töökohti samuti väljaspool Euroopat. See põhjustab meil töökohtade probleemi ja ainuke viis tasakaalu saavutada ja tõepoolest lahendada see sotsiaalne küsimus, just uute töökohtade loomise küsimus, on tegelikult - nagu mitmed kõnelejad on välja öelnud, milles ma neid ka täielikult toetan - keskenduda rohkem ettevõtlusele, sealjuures just väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.
Meie majandusstrateegia pikaajalise edu võti ei ole suurtes tööstusettevõtetes, mis suudavad hästi enda eest hoolitseda. Ei, edu võti on paljudes Euroopa väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mille potentsiaali ei ole ära kasutatud, ning need peavad olema meie poliitika keskmes.
Teine küsimus on see, et tingimused, milles Euroopa ettevõtted konkureerivad, muutuvad väga kiiresti. On vale arvata, et saame käsitleda selliseid konkurente nagu Hiina vaid lihtsalt odavate masstoodete tarnijana ja ennast kui paremate ja kallimate toodete tootjat. Hiinlased toodavad ja ekspordivad juba praegu kõrge kvaliteediga ja tehnoloogiliselt keerulisi kaupu. Me seisame peatselt suurte väljakutsete ees valdkondades, kus me praegu oleme veel tugevad. See tähendab, et me peame püüdma veel paremaks muutumise poole.
Sel põhjusel on siinöeldu teadusuuringute, arendustegevuse, innovatsiooni, hariduse ja koolituse osas õige. Euroopa majandus, eriti Euroopa tööstus, on edukas siis, kui ta otsustavalt liigub teadmistepõhise majanduse suunas. See on edukas ka siis, kui ta mõistab, et täna meie ees seisvad suured keskkonnaalased väljakutsed, eriti need, mis hõlmavad energiat ja kliimamuutusi, võivad luua ka majanduslikke võimalusi ja nendest võimalustest tuleb kinni haarata.
Romana Jordan Cizelj
Volinik on maininud positiivset lähenemisviisi. Ja ma usun, et hea tahtega ja koostöös oleme edukad selle viimisel Euroopa tasandilt riiklikule tasandile ja loome isegi tugevama sideme Euroopa Liidu ja liikmesriikide tööstuspoliitikate vahel.
Daamid ja härrad, samuti ma ei näe tööstuspoliitikat kui kaitset ettevõtete vastu. Näen seda kui poliitikat, mida me loome Euroopa kodanike hüvanguks, mida suudame loomulikult saavutada vaid soodsate arengutingimuste loomise kaudu erinevateks tegevusteks, investeeringuteks, innovatsiooniks ning uute töökohtade loomiseks.
Täna pole veel räägitud sellest, kuid poliitika võib paljugi korda saata koos õigete avalike hanke- eeskirjadega. Olen nõus algatusega, et peaksime olema ettevaatlikud ning pöörama erilist tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu tööstuse areng oleks tasakaalus nii geograafilises kui ka projektide mahu mõttes. On tõsi, et meie vaade tööstuspoliitikale või mis tahes sellega kaasnevatele nõuetele ei tohiks olla liiga kitsapiiriline.
Olen samuti veendunud, et Euroopa tööstus on heas vormis, kuigi see võib loomulikult vajada lisajõude, ja ma usun, et me jagame seda arusaama, et kõigepealt ootame me enam innovatsiooni.
Mis siis põhjustab takistusi innovatsioonile? Minu arvates on üks probleem ebapiisav inimressurss. Selles Euroopa ühiskonna valdkonnas saame midagi ette võtta uute väärtuste loomisel, mitte ainult poliitikas, kuid ma loodan suuremat vastutuse võtmist ka ettevõtetelt.
Kui ettevõtted tõesti mõistavad, et ka nemad jagavad vastutust vajalike inimressursside loomisel, siis usun, et nad on ka suutelised näitama, millised võimalused inimestel on, kui nad osalevad innovatsiooniga seotud tegevustes.
Härra volinik, olen veendunud, et algatus seoses viinamarjadega on edukas, ja usun, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut osutub samuti edukaks.
Tänan teid tulemusliku arutelu eest ja soovin edu ka teie edasises töös.
Tänan teid.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Esko Seppänen
, kirjalikult. - (FI) On üks eriti problemaatiline koht selles raportis, kust võime lugeda: "tervitab komisjoni ettepanekuid Euroopa kaitsetööstustoodete turu tugevdamiseks ja ELi kaitsetööstuse ülemaailmse konkurentsivõime tõstmiseks.” See tähendab, et me ehitame sõjatööstuslikku kompleksi Ameerika Ühendriikide mudeli alusel ELi jaoks, ometigi oleme organisatsioon, mis propageerib rahu.
On selge, et see sisaldab endas ka Galileo satelliitpositsioonimissüsteemi, mida EL hakkab täies mahus rahastama. Enamgi veel, on sama selge, et kogu ELi militariseerimise seaduslik alus on uus põhiseadus ehk Lissaboni leping. Inimestele ei öelda, kuidas sõjandusküsimusi lahendatakse; selle asemel propageeritakse kodanikele ELi kui rahuprojekti, mida see enam tegelikult ei ole. EL omab funktsionaalset ja poolseaduslikku võimu ründeoperatsioonide alustamiseks, kaugel oma piiridest väljaspool, mis on rahvusvahelise õiguse alusel ebaseaduslik tegevus.
Iuliu Winkler
, kirjalikult. - Euroopa Liit on täna kõige tähtsam ülemaailmne tegutseja ja juhtiv tehnoloogia eksportija maailmas.
Juhtpositsiooni säilitamine tähendab mitmeid väljakutseid. Nende hulgas tuleb tähelepanu pöörata vajadusele hoida Euroopa eksportivaid tööstusi maailmaturul, mitte lubades ebaõiglast konkurentsi, samal ajal mitte kaldudes protektsionismi, ja samuti vajadusele toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ELis turulepääsu ja halduslike tõkete vähendamise kaudu. ELi institutsioonid peavad erilise tähelepanu suunama uute liikmesriikide majanduses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele, et kaotada lõhe ELi erinevate liikmesriikide majanduste vahel.
Vastavalt võimalustele, mida pakub jätkusuutlik tööstuspoliitika, peab EL arvestama uute liikmesriikide tööstuse potentsiaaliga.
Põhjaliku väikeettevõtteid käsitleva õigusakti kiire vastuvõtmisega antaks suur panus liikmesriikide väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengusse, aidates samal ajal kaasa ka Euroopa juhtrolli tugevnemisele jätkusuutliku ja tehnoloogiale suunatud tööstustoodangu valdkonnas.
