Direktiivi 2003/87/EÜ muutmine, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (05058/3/2008 - C6-0177/2008 - 2006/0304) (Raportöör: Peter Liese).
Nathalie Kosciusko-Morizet
nõukogu eesistuja (FR) Proua juhataja, sooviksin kõigepealt avaldada tänu eesistujariik Sloveeniale, parlamendi raportöörile ja komisjonile, kes ühendasid jõud, selleks et saavutada kokkulepe lennutegevuse lisamisel Euroopa saastekvootidega kauplemise süsteemi, ja ma tean, et see oli keeruline.
See kokkulepe on väga oluliseks poliitiliseks märguandeks ja vahend nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamisel, mille oleme kliimamuutuste vastu võitlemiseks püstitanud. See on ka ambitsioonikas ettevõtmine, mis on osa laiemast poliitilisest kontekstist, nimelt käesolevatest läbirääkimistest Euroopa energia- ja kliimapaketi teemal, ja osa läbirääkimistest, mis praegu terves maailmas kliimamuutuste vastu võitlemise teemal toimuvad.
Rahvusvaheline majanduslik ja poliitiline kontekst on keeruline, mis muutis käesoleva tekstiga seotud läbirääkimised eriti keeruliseks. Arvestama pidi paljude teguritega. Eelkõige pidi arvestama naftahinna tõusuga, nii nagu ka vajadusega säilitada Euroopa lennuettevõtete rahvusvaheline konkurentsivõime, liidu soov ja pühendumus võidelda kliimamuutuste vastu ning rahvusvahelise lepingu sõlmimine 2009. aastal Kopenhaagenis. Oli väga oluline arvestada kõigi osaliste huvidega, sealhulgas nende piirkondade huvidega, mille areng ja maismaaga ühenduse pidamine on geograafilise asendi tõttu lennundusest äärmiselt sõltuv.
Samuti võtsime arvesse lennuettevõtteid uutes liikmesriikides, kus liikuvuse määr on väike, kuid suureneb kiiresti. Viimaks arvestame väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, mille tulemuseks on see, et täna teile esitatud kompromiss on tasakaalustatud, kuid siiski ambitsioonikas meetmepakett. Selle kompromissiga tõdetakse, et lennutööstus peab kaasa aitama püüdlustele CO2 heitkoguste vähendamisel ning samal ajal aitab see sellel ilmselt väga olulisel sektoril ette valmistuda uute keskkonnanõuete täitmiseks ja nendega kohaneda.
Nende saastekvootide osakaal, mida võib enampakkumisel müüa, on tagasihoidlik, väga tagasihoidlik, ja piirmäär, mida kasutatakse erinevatele ettevõtetele määratud saastekvootide arvutamiseks, on reaalne. Sellel leppel on ülemaailmne ulatus, mis on seotud Euroopa ettevõtetega, kuid ka kolmandate riikide ettevõtetega. Ühelt poolt peab selles arvesse võetama vastavaid meetmeid, mida need kolmandad riigid rakendada saaksid, ja teiselt poolt peab seda eelkõige vaatlema tulevase ülemaailmse leppe eelkäijana, mille sisuks oleks rahvusvahelise lennutegevuse saastekvootidega kauplemise turule kaasamine. See on meie ambitsioonikas plaan.
Seetõttu soovivad liikmesriigid ja komisjon jätkata arutelusid erinevates rahvusvahelistes organisatsioonides, et luua tingimused niisuguse ülemaailmse lepingu või kahepoolsete lepingute sõlmimiseks, et luua tulevikus seoseid Euroopa süsteemi ja muude riiklike või piirkondlike süsteemide vahel.
Lõpuks võtsime vaevaks erilise sõnumi saatmise arengumaadele, mille paljud lennuettevõtted saaks süsteemist välja arvata vastavalt sättele de minimis, mida leppe tekst sisaldab.
Kokkuvõtteks võib öelda, et tekst viitab samas vaimus, et saastekvootidega enampakkumisel kauplemist tuleks kasutada selleks, et tegeleda kliimamuutuste mõjudega Euroopas ja väljaspool Euroopat, terve rea tekstis väljatoodud meetmete abil. Eriti rõhutati abinõusid, mille eesmärgiks on kliimamuutustega kohanemise hõlbustamine arengumaades, lennunduse alane teadustegevus ja vähem heitgaase eraldavad transpordiliigid.
Stavros Dimas
komisjoni liige. (EL). Proua juhataja, kõigepealt soovin tänada ja õnnitleda raportöör härra Lieset suurepärase töö eest, mille sisuks oli ettepanek lisada lennuliiklus ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi, ning Euroopa Parlamenti positiivse ja konstruktiivse panuse eest.
Ma olen rahul sellega, et teisel lugemisel õnnestus kokkulepe saavutada. Parlamendiliikmetel on olnud otsustav roll komisjoni ettepaneku terviklikkuse tagamisel ja kõrgemate keskkonnaga seotud eesmärkide püstitamisel mõnes konkreetses küsimuses.
Direktiivi asjus kokkuleppe saavutamisel on ühenduse institutsioonid selgelt näidanud, et Euroopa Liit on võimeline rakendama konkreetseid abinõusid, et ellu viia oma kliimamuutustega seotud ambitsioonikaid eesmärke.
Nimetatud direktiiv on esimene mitmest abinõust, mille eesmärgiks on saavutada 2020. aastaks püstitatud ELi kasvuhoonegaasidega seotud eesmärk. Selle rakendamisega saadetakse positiivne sõnum tulevaste kliima ja energiaga seotud meetmete teemaliste läbirääkimiste tarvis.
Kõik majandussektorid peavad andma panuse kliimamuutustega seotud ELi eesmärkide täitmisele. Õhutranspordisektori lisamine Euroopa Liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi kujutab endast Euroopa Liidu üldise lähenemisviisi lahutamatut osa õhutranspordi kliimamuutustele avaldatava mõjuga tegelemisel.
Õhutranspordist tulenevad heitkogused kasvavad kiiresti. Need on alates 1990. aastast peaaegu kahekordistunud ning eeldatakse, et see kahekordistub veelgi 2020. aastaks. Seetõttu on hädavajalik otsustavalt tegutseda, mis on teostatav vaid Euroopa Liidu tasandil, mitte liikmesriikide tasandil.
Kokkuleppe saavutamine teisel lugemisel kinnitab ka ELi kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi - mis on maailma suurim - tõhusust. Rahvusvahelistel läbirääkimistel, mille eesmärgiks on sõlmida kliimat puudutav rahvusvaheline leping pärast aastat 2012, võib saastekvootidega kauplemise süsteem moodustada aluse, millele rajatakse ülemaailmne süsinikdioksiidi turg.
Osalemine ELi saastekvootidega kauplemise süsteemis aitab lennuettevõtetel saada kogemusi, mis on vajalikud tulevikus ülemaailmselt kehtestatavate süsinikdioksiidi heite piirangutega toime tulemiseks.
Lisaks direktiivi vastuvõtmisele ja rakendamisele jätkab komisjon jõupingutustega Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni piires ja koos Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooniga (ICAO), et saavutada tõhus ülemaailmne kokkulepe õhutranspordist tulenevate heitkogustega tegelemiseks.
Me jätkame õhutranspordi surumist rahvusvahelisse kliimamuutuste kontrollikorra alla pärast 2012. aastat, kui Kyotos püstitatud eesmärgid aeguvad.
Sellegipoolest ei saavutata ühtki ülemaailmset kokkulepet, kui keegi ei soovi seda ülemaailmset jõupingutust juhtida. Õhutransporti ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi lisades võtame enda peale selle juhtrolli, kuid samal ajal rõhutame, et oleme avatud aruteludeks oma partneritega, mille tulemusena loodame näha ülemaailmset süsteemi.
Konkreetsetes eluliselt olulistes punktides on Euroopa Parlament olnud läbirääkimistel edukas ja seetõttu ulatub lõplik õigusakt komisjoni algsest ettepanekust kaugemale, iseäranis seoses maksimaalse ülemmäära ja enampakkumisel müüdavate kvootide proportsiooniga.
Mul on eriti hea meel, et Euroopa Parlament kinnitas terve läbirääkimiste protsessi vältel vajadust tagada ambitsioonikas direktiiv, et tegeleda lennutegevuse mõjuga kliimamuutustele. Kokkuleppe saavutamine selle direktiivi asjus on oluline edusamm kliimamuutuste vastu võitlemisel. Seetõttu saab Euroopa Komisjon nõustuda kompromisspaketiga, selleks et kokkulepe saavutataks teisel lugemisel.
Peter Liese
raportöör (DE). Proua juhataja, volinik, proua nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, on fakt, et lennundusest lähtuv kasvuhoonegaaside heide on alates 1990. aastast kahekordistunud, ja võimalik, et isegi rohkem kui kahekordistunud, sest uusimad arvud ei ole veel kättesaadavad. See ei sobi sugugi Euroopa Liidu eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks 20% võrra, mis tuleb tegelikult tõsta 30%-le, kui teised sellega liituvad. Otsus lisada lennutegevus saastekvootidega kauplemisse on seetõttu hilinenud ja on hea näha, et nüüd oleme teisel lugemisel kompromissi saavutanud.
Kokkulepe on oluline märguanne üldise kliima- ja energiapaketi jaoks, mille loodame ikka selle aasta lõpuks saavutada, kui see üldse võimalik on. Ma sooviksin tänada kõiki, kes on andnud oma panuse selle eduka tulemuse saavutamiseks, nimelt ka variraportööre, teiste parlamendikomisjonide esindajaid, nagu näiteks härra Jarzembowski transpordi- ja turismikomisjonist, mitmeid personalitöötajaid, komisjoni ja nõukogu esindajaid ning eriti eesistujariik Sloveeniat, kes minu arvates esitas meistriteose, arvestades nõukogu tasandil toimunud keeruliste aruteludega.
Pidime paljude oluliste küsimuste puhul vaidlema ja maadlema, kuid päeva lõpuks jõudsime teostatava kompromissini, mis sisaldas paljusid elemente, mida võib üldiselt positiivseks pidada. Nüüd saab saastekvootidega kauplemine lennundussektori jaoks algusest peale sujuvalt toimida, mida ei juhtunud energiatootmise ja energiamahukate tööstusharude puhul. Riiklike eraldiste plaane ei tule ja seega ei teki ka nendega seotud probleeme, nagu näiteks liigne eraldamine, konkurentsi moonutamine ja muu niisugune. Me paneme paika ühtlustatud Euroopa jaotussüsteemi, mis põhineb piirväärtustel ja enampakkumisel, mis tähendab, et ettevõtteid, mis on juba investeerinud keskkonnasõbralikku tehnoloogiasse, tunnustatakse ja ei karistata mõnel puhul, nagu on minevikus ette tulnud.
Oluline on veenda ministrite nõukogu nõustuma tulude sihtotstarbeliste eraldiste sõnastusega, mis ulatub kaugemale kõigest, mille tunnustamiseks nõukogu mujal valmis on olnud. See on kõik kliima kaitsega seotud - me ei taha siinkohal ühtki uut maksu kehtestada, vaid pigem tagada, et tulusid eraldatakse sihtotstarbeliselt. Mulle endale tundub eriti, et me peaksime keskenduma nende toetamisele, kes kasutavad keskkonnasõbralikke liiklusvahendeid, nagu näiteks rongid ja bussid, sest ka nemad kannatavad kõrgete naftahindade pärast ja peavad mõnikord võrreldes lennuettevõtetega hakkama saama igasuguste erinevate maksudega, mis minu kodumaal tähendab ka kohustust keskkonnamaksu maksmiseks. Me tõesti peame mõtlema mõnede muudatuste tegemisele ja nüüd on meil selleks võimalus.
Revolutsiooniline asjaolu on see, et kaasatakse kolmandate riikide lende ja lennuettevõtteid. See on keskkonna seisukohalt hädavajalik, sest kaks kolmandikku meie süsteemi kuuluvast heitkogusest ei ole pärit mitte Euroopa siselendudest, vaid mandritevahelistest lendudest. Tahame kolmandad riigid kaasata ka konkurentsiga seotud põhjustel. Oleme veendunud, et meie eeskirjad ühilduvad rahvusvaheliste õigusaktidega, näiteks Chicago konventsiooniga, ja seda kinnitavad paljud juristid.
Me peame elama teadmisega, et Ameerika Ühendriikide praegune administratsioon näeb asja teisiti. Ma ei ole inimene, kes kritiseerib president Bushi kõiges, mida ta teeb - ma kaldun olema diskrimineerivam -, kuid antud juhul usun, et on täiesti vastuvõetamatu, kui Ameerika Ühendriikide valitsus ütleb, et peaksime ikka veel rahvusvahelisel tasandil läbirääkimisi pidama, see tähendab rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) tasandil. ICAO on vastutanud lennutegevusest lähtuva saaste vähendamise eest alates 1997. aastast, teisisõnu alates Kyoto protokolli sõlmimisest, ja siiani ei ole see organisatsioon saavutanud midagi, üldse mitte midagi, ja selle üks peamine põhjus on praeguse Ameerika administratsiooni vastuseis.
Seetõttu sooviksin veel kord midagi üsna selgesõnaliselt öelda: soovime näha rahvusvahelist lepingut, kuid reaalsuse piiresse jäädes peab ütlema, et saavutame selle vaid siis, kui Valgesse Majja siseneb keegi - olgu see siis John McCain või Barack Obama, kes tõepoolest võtab kliima kaitsmist tõsiselt. Siis saame ka siinkohal edusamme teha. Lõppude lõpuks arvan ma, et igaüks peab tegema mööndusi, kuid see on hea kompromiss, ja mul oleks hea meel, kui täiskogu hääletaks nüüd suure enamusega selle poolt.
Georg Jarzembowski
fraktsiooni PPE-DE nimel (DE). Proua juhataja, proua nõukogu eesistuja, volinik, sooviksin Euroopa Rahvapartei ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni nimel tänada siiralt raportööri härra Lieset saavutatu eest. Sellel on kaks külge. Esiteks on parlamendi ja nõukogu läbirääkimiste tulemus hästi tasakaalustatud ja edukas, kuid teiseks on meil ka tasakaalustatud tulemus selles osas, mis puutub keskkonnaalasesse lobitöösse ja transporditööstuse ning kaubandussektori huvidesse, ja me näeme, et see on väga keeruline küsimuste kogum.
Mul on eriti hea meel selle üle, et oleme kokku leppinud süsteemi kehtestamise tähtaja - aasta 2012. See annab meile võimaluse läbirääkimistel kolmandate riikidega edusamme teha. Siinkohal soovin teid, volinik, paluda: me ei saa lihtsalt võtta hoiakut, et meil on õigus ja kõik teised peaksid meid järgima, sest sel juhul rakendavad teised riigid kättemaksuks meetmeid meie lennuettevõtete vastu. Seda ei tohi juhtuda. Me ei tohiks ühepoolse keskkonnapoliitika nimel ohverdada lennuettevõtteid ega Euroopa lennujaamu nende mujale viimise efekti tagajärjel.
Kutsuksin teid ka üles võtma tõsiselt nõukogu ja parlamendi ees seisvat ülesannet ja lähemate aastate jooksul läbirääkimistel kiiresti tegutsema. Ma möönan, et Ameerikaga võite asjad kuni 2010. aastani sinnapaika jätta, kuid teiste riikidega - nagu näiteks Venemaa ja Hiina - peame asjad läbi rääkima, nii et meie mitteintegreeritud lahendus ei ohustaks meie lennuettevõtteid ja lennujaamu ning nende tuhandeid ja miljoneid töötajaid.
Mul on samuti hea meel, et asju on tasakaalus hoitud, sest tegelikult ulatub sertifikaatide eraldamise algus tagasi aastatesse 2004-2006, kuid me oleme olnud väga mõistlikud, seades ülemmääraks 97% ja 95% ja algselt 85% sertifikaatidest tasuta jaotades, määrates enampakkumisele panekuks vaid 15%. Seejuures loodame saavutada kavandatud efekti, mille läbi lennutegevuse keskkonnale avaldatav koormus väheneks. Samal ajal oleme võimelised hoidma lendude hinda ja reisijate maksustamist mõistlikkuse piires.
Arvestades reaktiivmootori kütuse hinna tohutut kasvu, peame kindlustama, et tasakaalustame oma kodanike huve ühelt poolt keskkonna ja teiselt poolt nende transpordi- ja liikumisvajaduse seisukohalt. Seetõttu sooviksin raportööri veel kord tema saavutuse eest tänada.
Matthias Groote
fraktsiooni PSE nimel (DE). Proua juhataja, proua nõukogu eesistuja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul kõigepealt tänada raportöör härra Lieset abivalmi ja vastutuleliku koostöö eest. See annab mulle suuri lootusi seoses tulevase energiapaketiga, mille töötame kõigepealt välja sellel täiskogus ja siis koostöös nõukoguga, ja kõik see tuleb teha sellel õigusloomeperioodil.
Käesolev kompromiss näitab, et Euroopa võtab nüüd kliimamuutusi tõsiselt. See riiklikke piire ületav kompromiss on samuti märk sellest, et teeme rahvusvaheliselt edusamme, kui juttu tuleb mitte üksnes kliima kaitsest, vaid ka energiatõhususest. Mul on eriti hea meel, et meetmed hõlmavad kõiki üle 5,7 tonni raskuseid lennukeid ja et teatud lennukeid, nagu näiteks äriühingutele kuuluvad lennukid, ei jäeta välja. Kui oleksime privilegeeritud rühmadele erandeid teinud, siis avalikkus seda mõistnud ei oleks.
Meil on viimastel nädalatel ja kuudel olnud täiskogus palju kliimamuutuste teemalisi kuulamisi. Kõik eksperdid on eranditult öelnud, et peame peatama kasvuhoonegaaside heite taseme kasvu ja et peame seda tegema järgmisel aastakümnel. Selle kompromissiga oleme saavutanud edu selle negatiivse arengu peatamisel lennundussektoris. 2012. aastal viime sertifikaatide jaotamiseks sisse 97% suuruse ülemmäära, mida 2013. aastaks vähendatakse 95%ni. See peatab negatiivse arengu konkreetses sektoris, kus kasvuhoonegaaside heitkoguste tase on kiiresti tõusnud, kasvades aastatel 1990-2003 73% võrra. Seejärel saame vastupidise arengu saavutamiseks tööle asuda.
Mõned parlamendi kaasliikmed on seda juba maininud: 85% sertifikaatidest jaotatakse tasuta, samal ajal kui 15% neist müüakse enampakkumisel. Siinkohal oleksin eelistanud ambitsioonikamat lähenemisviisi. Sellegipoolest on see kompromiss, millega igaüks nüüd leppida saab, ja kompromiss on parem eelnõu kolmandale lugemisele saatmisest.
Saadud tulu tuleks kasutada selleks, et võidelda kliimamuutuste vastu ja rahastada kohanemismeetmeid. Seda on direktiivis selgesõnaliselt väljendatud. Ma kutsuksin veel kord liikmesriike üles kasutama raha sel eesmärgil, ja mitte kasutama seda selleks, et mõnda eelarveauku kokku lappida. Saadavat tulu tuleb asjakohaselt eraldada, muidu tajutakse neid järjekordse maksuna.
Ma tervitan eriti tõsiasja, et direktiiv vaadatakse läbi aastal 2014, mis lubab meil tuvastada, kas peame kusagil ümberkorraldusi tegema või saame ambitsioonikamat lähenemisviisi rakendada.
NOx heitega seotud õigusloomeprotsessi käigus toetasin teguri süsteemi sisseviimist. Nüüd on mul volinikule küsimus: millal esitab komisjon sellekohase õigusloomega seotud ettepaneku?
Holger Krahmer
fraktsiooni ALDE nimel (DE). Proua juhataja, ma olen üheaegselt üllatunud, rahul ja mures. Mind paneb üllatuma kiirus, millega parlamendi raportöör suutis kohtumisel nõukogu eesistujaga tagatoas laualt pühkida peaaegu kõik, mida parlament on pidanud viimase kahe aasta jooksul selle toimiku jaoks vajalikuks. See ei tohiks olla mõõdupuuks meie eelseisva arutelu jaoks energiapaketi üle, sest see tähendab tagatoapoliitikat, mitte läbipaistvat demokraatiat.
Sellegi poolest on mul hea meel, et oleme suutnud jalad maas hoida. Lennutegevuse lisamisel on eriti oluline süsteemi maksumuse madalal hoidmine, sest tänapäeval tähendab tõhusa kütuse kasutamise korra puudumine igale lennuettevõttele lõppu.
Lõpuks olen mures soovunelma pärast, mis näib paljusid meist mõjutavat ja mis puudutab rahvusvahelist olukorda. Härra Liese, saastekvootidega kauplemist ei lükanud USAs tagasi mitte president, vaid see sai lüüa Senatis, kus selle erakonna ridadest, millele kuulub enamus, võib vabalt esile kerkida järgmine president. Me peame tõesti oma olukorra hinnangutes realistlikud olema, sest isegi kui suudame veenda ameeriklasi saastekvootidega kauplemise süsteemiga ühinema, seisame siiski silmitsi rea teiste riikidega terves maailmas, ja ma isiklikult ei ole kindel, kuidas üldse nendega rääkima hakkame. Ma pean silmas näiteks Dubai Emiraati.
Kaubanduslikus suhtes on see piirkond meile palju suuremaks väljakutseks ja sellest konkreetsest allikast lähtuv konkurents on palju olulisem kui paarist - andestage mu sõnakasutus - pankrotis Ameerika Ühendriikide lennuettevõttest lähtuv konkurents. See on midagi, mida oleme täielikult eiranud. Väga oluline on pidada silmas proportsioone ja perspektiivi, kui arutame selle üle, et peaksime kindlasti edasi liikuma, kuid mitte nii palju edusamme tegema, et teised meiega enam sammu pidada ei jõua. Siinkohal kutsume esile kaubandusliku sõja. Härra Liese, see on midagi, millest olete tingimata üks-üheselt teadlikuks saanud kuulamistel USA Kongressis, olgugi et, naljakas küll, aga te ei ütle seda siin kunagi avalikult välja.
Sel põhjusel on meil nüüd kompromiss, mis on küllaltki realistlik, kuid tuleb loota, et menetlustingimustes ei ole...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Roberts Zīle
fraktsiooni UEN nimel. - (LV) Proua juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, ma sooviksin alustada raportöör härra Liese tänamisega hea koostöö eest nõukoguga kena kompromissi saavutamiseks. Ma mainin vaid kahte punkti. Üks on loomulikult saavutus - tõsiasi, et alates 2012. aastast algab saastekvootidega kauplemine terves lennundussektoris ja ka kolmes riigiettevõttes, mis juhivad Euroopa Liidus lende. Teiseks sooviksin siiski rõhutada erilist 3%-list kvooti, mis pakub lisavõimalusi noortele ja väga kiiresti kasvavatele ELi ettevõtetele, mille keskmine kasv on üle 18% nelja aasta jooksul. Ma usun, et see annab neile võimaluse neil turgudel konkureerimiseks ja samal ajal paneb see aluse ka ühe miljoni suurusele kvoodipiirangule niisuguste ettevõtete jaoks. Seetõttu on tegemist suurepärase saavutusega ja suurepärase kompromissiga. Tänan teid.
Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel. Proua juhataja, sooviksin alustada härra Liese tänamisega selle dokumendiga tehtud suurepärase töö eest. Mul on vaid kahju, et vaatamata tema suurimatele jõupingutustele, saab minu fraktsioon täna meie ees olevat lepet vaid väga vastumeelselt toetada. See on nõukogu üles näidatud sügavalt pettuma paneva ambitsioonikuse puudumise otsene tulemus.
Nüüdseks on valitsused juba aastaid niisuguse entusiasmiga rääkinud saastekvootidega kauplemise süsteemist kui suurest lahendusest kindlustamaks, et lennundus annab tõesti oma panuse kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. Kauplemisel on tõepoolest potentsiaali kasuliku rolli mängimiseks, kuid kõik sõltub süsteemi kavandamisest. Nõukogu järeleandmatuse tõttu on käesolev kokkulepe kauge hüüe võrreldes sellega, mida tõepoolest vajame, ja see esindab täielikult tohutut vahet meie valitsuste kliimamuutuste teemalise retoorika ja poliitilise tahte vahel, mida nad üles näidata soovivad.
Sellest leppest puuduvad olulised punktid, nagu näiteks võimalus piirata määra, milleni lennuettevõte võib lihtsalt ettevõtlust teistelt majandussektoritelt saastekvoote ostes tavalisel viisil jätkata. Selles puudub täielik enampakkumisel saastekvootidega kauplemine, vaatamata tõsiasjale, et see täidab komisjoni kriteeriumi valmisoleku kohta täielikuks kulude edasikandmiseks, ja puudub piirmäär, mis oleks lähedanegi teistele majandussektoritele esitatavatele nõudmistele.
Nüüd on parlament endast andnud parima ning meie ees olev lepe kujutab endast vähemalt mõningaid üldise seisukohaga seotud edusamme. See on väike samm õiges suunas, kuid see on ka täielikult kasutamata jäetud võimalus, saavutamaks seda, mida oleks võinud saavutada. Selleks et lepe muutuks tähenduslikuks ja selleks et tõepoolest tegeletaks lennutegevusest lähtuva heitega, peame nüüd tagama, et jõupingutusi suurendatakse kiiresti ja et nende eesmärgiks seatakse keskkonna puutumatus, mida on hädasti vaja.
Jens Holm
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (SV) Proua juhataja, see suvi võib olla esimene jääta suvi Arktikas. Mõned maailma suurimatest liustikest libisevad nüüd Gröönimaa sisemaa jääväljadelt Atlandi ookeani põhjaossa. Mitte kunagi varem ei ole nii palju jääd ja lund sulanud kui viimastel aastatel. Ma nägin seda eelmisel aastal Gröönimaad külastades oma silmaga. Kõiki, kaasa arvatud Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni rahvusvahelise kliimamuutuste töörühma, paneb toimuv sulamine hämmastama.
See hirmutav areng on loomulikult otseselt seotud kasvuhoonegaaside heite ja ülemaailmse kliimasoojenemisega. Meid, rikast maailma - Ameerika Ühendriike, Austraaliat, Jaapanit ja loomulikult ELi - tuleb selles süüdistada. Seetõttu peame kõik sektorid, mis panustavad süsinikdioksiidi- ja kasvuhoonegaaside heitesse, allutama kriitilisele kontrollile.
Lennutööstusest lähtuv kasvuhoonegaaside heide on alates 1990. aastast suurenenud umbes 100%. Lennutööstus on seni kergelt pääsenud. Lennukikütust ei maksustata ja Euroopas toetavad kohalikud ja piirkondlikud asutused sageli lennujaamu rahaliselt. Siin ELis lendame rohkem kui kunagi varem.
Kompromiss, mille üle nüüd otsustama peame, jääb kahjuks kaugele hädavajalikust tegevusest, mida fraktsioonis GUE/NGL soovinud oleksime. Lennundusest lähtuva heite vähendamise eesmärk oleks pidanud olema kõrgem, lisaks CO2 heitele oleks pidanud kaasa arvama ka teiste kasvuhoonegaaside heite, saastekvoote ei tohiks tasuta väljastada. See on igal juhul lepe, mis kujutab endast väikest sammu õiges suunas. Lennundust sunnitakse heidet vähendama ja väike osa saastekvootidest peab müüdama enampakkumisel. Enampakkumisel müümisest saadakse ka tulu, mida kasutatakse kliimaga seotud meetmete kasutuselevõtmiseks Euroopas ja arengumaades.
Lõpuks sooviksin komisjonile küsimuse esitada: kas saate tõotada, et riigid, kes soovivad samaaegselt rakendada meetmeid lennutegevusest lähtuva heite vähendamiseks - nagu näiteks lennureisija maks Ühendkuningriigis -, saavad nendega jätkata?
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel (NL). Lepe lennutegevuse kaasamiseks saastekvootidega kauplemise süsteemi on meie ees teiseks lugemiseks. Sooviksin soojalt tänada raportöör Peter Lieset selle eest, kuidas ta juhtis nõukoguga peetud läbirääkimisi, ja tema selle tulemuse saavutamiseks tehtud jõupingutuste eest.
Nüüd meie ees olev eelnõu ei ole tõepoolest nii ambitsioonikas kui parlamendi ettepanek. Näiteks on saaste ülemmäär parlamendi väljapakutust kõrgem, samal ajal kui enampakkumisel müüdavate kvootide protsent on väiksem. Sellegipoolest on see lepe ambitsioonikam kui komisjoni esialgne ettepanek, ja ma usun, et see on hea.
Lennundussektor peab samuti puhtamaks muutuma ja vähendama oma kasvuhoonegaaside heidet. See lepe on oluline samm õiges suunas meie võitluses keskkonnasaaste ja kliimamuutuste vastu, seda kindlasti kliimapaketiga seoses tehtud edusammude valguses, millesse parlament on nüüd aktiivselt süüvinud.
Françoise Grossetête
(FR) Proua juhataja, proua nõukogu eesistuja, volinik, daamid ja härrad, täna arutame läbiräägitud kompromissi, mis võimaldab lennutegevuse lisamise saastekvootidega kauplemise süsteemi. See on positiivne samm, sest me kõik toetame Euroopa pühendumist kliimamuutustele ja me kõik oleme nõus sellega, et meil on vaja vähendada CO2 heidet, olgugi, et mitte iga hinnaga. Seetõttu vajame rahvusvahelist kokkulepet ja kahtlemata peab selles ICAO-l oma roll olema. Euroopa Liit peab realistliku lähenemisviisi tagamiseks ICAO raames peetavates aruteludes otsustavat rolli mängima.
Soovime siiski näha konkurentsivõimelisemat Euroopat. Kindlasti ei ole meil vaja end jalga tulistada ja siis olla veendunud kolmandate riikide lennuettevõtete kaasamise vajaduses. Peame olema ettevaatlikud, et mitte kahjustada oma odavlennuettevõtteid või koguni oma suuri lennuettevõtteid, mis võivad otsustada teatud liiga kulukate turgude teenindamise lõpetamise kasuks. Lõppude lõpuks on ahela lõpus tarbija, kes selle tõttu kannatab ja võib hakata lennureisi luksuseks pidama. Seetõttu on meil kompromiss, mis on hädavajalik 2009. aasta lõpus Poznańis toimuvateks läbirääkimisteks ja loomulikult Kopenhaageni leppega 2009. aastaks võetud kohustuste täitmiseks.
Sellegipoolest on üks väga oluline punkt: saastekvootide enampakkumisel müümisel saadav sissetulek. Euroopa Parlament hakkab olema väga valvas selles suhtes, kuidas kasutatakse seda sissetulekut, mida tuleb kasutada keskkonnasõbraliku transpordi ja lennundussektoris tehtava teadus- ja arendustegevuse jaoks, kuid mida eelkõige ei tohi teistel eesmärkidel kasutada. Vastasel korral on selle mõju iseäranis laastav ja võib takistada rahvusvahelise leppe sõlmimist. Seetõttu on oluline tõhustada CO2 heite vastast võitlust, tagades teiste poliitika elementide - tehnoloogia ja "ühise taeva” elemendi - samaaegse rakendamise.
Linda McAvan
Proua juhataja, tänud Peter Liesele, Matthias Grootele ja teistele variraportööridele meile minu arvates hea leppe andmise eest. See oleks võinud olla parem, kuid see paneb aluse mõnele väga olulisele saastekvootidega kauplemise ja ressursside kasutamisega seotud põhimõttele. See näitab ka, et Euroopa võtab kliimamuutusi tõsiselt. Proua minister, te ütlesite, et peame maailmale näitama, et suudame kliimamuutused käsile võtta, et me ei räägi Euroopa tippkohtumistel üksnes juttu, vaid et me liigume Euroopa Liidus asjakohase õigusloome poole. Ma arvan, et käesolev lepe on hea märk sellest, et kui tahame, siis suudame kliimamuutuste paketi suhtes enne aasta lõppu kokkuleppe saavutada.
Kuid te olete kuulnud, nagu ka volinik, et inimesed väidavad täiskogus, et nad ei ole väga rahul härra Liese kokku pandud leppega. Sooviksin neilt küsida, missugune on alternatiiv. Mida nad selle asemel välja pakuvad, kui nad arvavad, et Euroopa peaks lennunduses juhtrolli haarama? Milles peaksime siis juhtrolli haarama? Mida teeme saastekvootidega kauplemise süsteemiga? Kas me ootame seni, kuni Valges Majas midagi muutub? Minister ja volinik, ma loodan, et jääte mõlemad oma relvade juurde ja et töötame koos proua Doyle'iga saastekvootidega kauplemise süsteemi kallal. See on lennundusega seotud kokkulepe. Me soovime töötada ka laevanduse kallal. Kui palume kodanikel kliimamuutustega tegelemisel oma rolli mängida, siis peame seoses õigusloomega Euroopa Liidu tasandil oma osa tegema. Seega palun neilt, kes on täiskogus teisel poolel, neilt, kes ei ole praegu siin, kuid kes on kahtlust avaldanud, alternatiividega välja tulla, kui neil on paremaid alternatiive.
Urszula Krupa
(PL) Proua juhataja, ohtrad uuringud on näidanud, et tänapäeval avaldavad lennukid kliimale vähe mõju, sest eraldatav inimtekkelise süsinikdioksiidi ja lämmastikoksiidide tase on lennukite heites madal, lisaks veel 0,1%suurune efekt, mis tuleneb lennukijälgedest ehk kiudpilvedest. Tõusvad naftahinnad on olulisel määral vähendanud määra, milleni lennuettevõtted saavad transporditeenuste hinda tõsta, mis pidurdab koos lisanõudmisega saastekvootidega kauplemise süsteemist tulenevate lisakulutuste tegemiseks selle sektori majanduskasvu ning lükkab edasi või muudab koguni võimatuks ökoloogiliste lahenduste rakendamise. Seetõttu oleks mõistlik õhutranspordi sektoris vältida kiirete ja riskantsete abinõude kasutuselevõttu, eriti uutes liikmesriikides, mis alles hakkavad arengus järele jõudma. Ei ole mõtet praktilist alternatiivi pakkumata ega süstemaatilise kohanemise jaoks vajaliku aja jätmiseta õhutransporti piirata.
Aldis Kušķis
(LV) Tänan teid, proua juhataja. Lennutegevuse lisamine Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi on loogiline samm. 85% lubadest jagatakse tasuta välja, kuid lõpuks maksab saastaja. See annab meile võimaluse kliimamuutuste ohjeldamiseks. Meil saab olema suurem võimalus oma elukvaliteedi säilitamiseks Euroopas. Ma olen väga tänulik raportöör härra Liesele. Temaga koos töötades leidsime suurepärase lahenduse eri reservi jaoks, mida pakutakse kiiresti kasvavatele lennuettevõtetele. Läti ühinemine Euroopa Liiduga tegi sellest ühe kiireima majanduskasvuga riigi, ja ma olen ka uhke meie riikliku lennuettevõtte AirBaltic üle, mille majanduskasv on viimastel aastatel olnud koguni 50%. Euroopa Parlament kujundab kõrgetasemelist keskkonnapoliitikat kooskõlas vastutustundliku transpordipoliitikaga. Loomulikult hakkab see mõju avaldama ka Euroopa turismitööstusele. Ma olen veendunud, et vastutustundlik turism võib viia palju parema elukvaliteedini. Vastutustundlik kõrgetasemeline turism moodustab Euroopa turismipoliitika aluspõhja ja on majandust liikuma panevaks jõuks, ning see põhjustab keskkonnale, infrastruktuurile ja kultuurile palju vähem kahju. Direktiivi vastuvõtmine lennutegevuse lisamise kohta kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi õõnestab tingimata lennutööstuse positsiooni ja eelkõige riiklike lennuettevõtete puutumatut positsiooni. Võib-olla oli selleks siiski viimane aeg. Sooviksin veel kord härra Lieset tänada ja kutsun teid üles tema raportit toetama, kompromissmuudatusettepanekute esimest nurgakivi ja 3% suurust erireservi hiljuti turule ilmunud ja kiiresti kasvavate ettevõtete jaoks. Tänan teid kiiresti kasvavate ettevõtete nimel.
Paulo Casaca
(PT) Proua juhataja, me arutame küsimust, mis on äärepoolseimate piirkondade jaoks äärmiselt oluline. Neis piirkondades, neil kaugetel saartel, on lennupileti hind vabaduseni jääva tee hind ja me peame sellest aru saama.
Soovin tänada raportöör Peter Lieset tema ilmselgelt sügava arusaamise eest seoses äärepoolseimate piirkondade olukorraga. Sellegipoolest on mul kahju komisjoni tundetuse pärast, mida ta väljendab meie piirkondade olukorra suhtes, ja pean ütlema, et vaatamata sellele, et saavutasime positiivse kompromissi, millega tegelikult astutakse vähemalt mõned sammud õiges suunas, tunneme, et teema ei ole mingil juhul ennast ammendanud. Seetõttu tahan esitada palve, eriti Avril Doyle'ile, kes vastutab raporti eest, mille peagi menetlusse võtame, et me arvestaks äärepoolseimate piirkondade olukorraga ja peaksime meeles, et olemine piirkonnas, mis on mandritest täielikult ära lõigatud, on täiesti erinev siin, Euroopa keskmes olemisest. Kui meil ei õnnestu seda mõista, siis usun, et meil ei õnnestu ka saavutada head õigusloomet, seega esitan proua Doyle'ile üleskutse ammutada inspiratsiooni Peter Liese raporti vaimust, nii et saaksime nendele piirkondadele positiivse sõnumi saata.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Proua juhataja, raportööri tänamine tema töö eest on peaaegu etiketireegliks. Ma tänan teda samuti, kuid mitte sellepärast, et see kuulub heade kommete juurde, vaid tema enda vooruste tõttu. Härra Liese on kolleeg, kes saab raportööri kohustest aru. Selleks ei ole sundida töörühma tema enda ideid kuulama, vaid panna inimesi kuulda tahtma ja selgeks teha töörühma ideed ja nende suhtes õiglane olla. Härra Liese on seda väga hästi teinud, nii et tänan teid.
Me oleme koos mitmeid aastaid lennuliikluse küsimusega töötanud. Me võime lõpliku tulemusega üsna rahul olla, võttes arvesse, et saastekvootidega kauplemine ühepoolse tegevusena ei saa kunagi olla soovitud töötamise viisiks. Ühepoolne otsus võib põhjustada kaubandusvaidlusi ja kõige hullema stsenaariumi korral õhuruumiga seotud vaidlusi. Süsinikdioksiidi leke kujutab ohtu, sest see mõjutab otseselt keskkonda, kuid eriti Euroopa majandust ja tööhõivet.
See on tõeline oht, sest lennuettevõtteid karistatakse just praegu kõrgemate naftahindadega. Paljud neist on läinud pankrotti ja liiklus on peatatud. Me soovime, et see otsus tehtaks kiiresti ega soovi selles küsimuses Kopenhaagenis saavutatavaid tulemusi oodata, ning soovime saavutada rahvusvahelise majandussektoriga seonduva leppe. Selle asemel on ühtse Euroopa taeva leping, mis tagaks koheselt süsinikdioksiidi heite vähenemise 12% aastas, üle kümne aasta ratifitseerimist oodanud. See näitab, et saastekvootidega kauplemise eesmärgiks ei ole mitte alati keskkonna kaitsmine, vaid pigem poliitika.
Ma loodan, et saavutame võimalikult kiiresti kokkuleppe ülemaailmse saastekvootidega kauplemise jaoks ja see ei põhjusta mitte mingit süsinikdioksiidi leket, vaid tõesti aitab kaasa heite vähendamisele ja igasuguse tegevuse mõistlikkuse piiresse viimisele, pidades silmas kekskonnaga seotud eesmärke. Nüüd karistab saastekvootidega kauplemine peamiselt Euroopa ettevõtteid, mille lennukid on kokkuvõttes väga uued. Seetõttu on väga kasulik loobuda selles faasis kordaja kasutamisest, sest see oleks viinud pettusteni ja keskkonnale avaldatav kasu oleks olnud väike.
Mul on eriti hea meel, et minu arvamus selle kohta, et saastekvootidega kauplemisest saadavat tulu peaks kasutatama eriti uurimistööks, mille eesmärgiks on lennuliiklusest tulenevate heitgaaside koguse vähendamine, on viimasesse kompromissi lisatud. Lennuliikluse sellest väljajätmine ja rahaliste ressursside konkureerivatesse transpordiliikidesse investeerimine, milleks algselt ettepanek tehti, oleks olnud tõsine viga. Kui me tõesti... (Juhataja katkestas kõneleja.)
Avril Doyle
Proua juhataja, sooviksin kõigepealt tänada kolleeg Peter Lieset kogu selle tohutu töö eest, mis ta kõnealuse dokumendi kallal tegi. Tal on õnnestunud nõukogus liikmesriikidega kompromissini jõuda ja olgugi, et see ei pruugi olla nii ambitsioonikas, kui mõned lootnud oleksid (võib-olla on see märk heast kompromissist), annab see siiski raamistiku kiiresti kasvava transpordisektori lisamiseks ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi alates 2012. aastast. Raportöörina, kes tegeles ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi läbivaatamisega, saan aru selle küsimuse keerukusest ja raskustest, mis kerkivad esile läbirääkimisel hea ja tasakaalustatud kompromissi saavutamiseks. Peter näitas, et see on võimalik ja minu väljakutseks saab olema tema edu kordamine oma raportis.
Kuna EL toetas rahaliselt selle majandussektori dereguleerimist, on ELi kodanikud kulutanud lennupiletitele umbes 80 miljardit eurot aastas, ja see arv ei hõlma isegi mitte odavlennuettevõtteid. Kahtlemata on hiljutine juurdepääs soodsatele piletitele, isegi tasuta piletitele, reisimise laiemalt võimalikuks muutnud.
Sellegipoolest oleks olnud vastutustundetu jätta lennundussektor ja tõepoolest ka merendussektor välja pakilise ülemaailmse probleemi lahendamisest, arvestades ülemaailmseid kliimamuutusi ja 2 Celsiuse kraadi eesmärki.
Peame liikuma jõudsalt kasvava ja madala süsinikdioksiidiheitega majanduse ning innovatsiooni ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtu poole ning saastekvootidega kauplemine on kõige tasuvam viis nende eesmärkide saavutamiseks.
Kuna lennundussektor saab kulud tarbijale edasi kanda, siis on lubade enampakkumisel müümine mõttekas, isegi praeguse kütusehinna korral, mis teeb igasuguse kulude edasikandmise jutu eriti tundlikuks küsimuseks.
Uut süsteemi rakendatakse nii ELi-siseste kui ka rahvusvaheliste lendude puhul, kaasa arvates kolmandate riikide lennuettevõtete puhul, kindlustamaks ELi lennuettevõtete konkurentsivõimelisust. Lennujaamade juhtimine, lennuliikluse kontroll ja ühtne Euroopa taevas - need kõik peavad andma tohutu panuse kütuse tarbimise vähendamisse ja seega kütusehinna ja saastekvootide hinna vähendamisse lennuettevõtete jaoks.
John Purvis
Proua juhataja, saastekvootidega kauplemise süsteem koos ülemmäärade ja saastekvootide enampakkumisel müümisega peaks asendama kõiki lennunduse makse, lennureisijate makse ja igasuguseid võimalikke makse, mis lennukikütust ohustavad. Saastekvootidega kauplemise süsteem on meie kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi saavutamiseks palju tõhusam kui maksud. Reisijate, kaubavedajate ja lennuettevõtete kantav kulu seotakse niiviisi otse nende põhjustatud heitega ja valitsused ei saaks seega õigustada oma eelarveaukude kinnimätsimist lennuettevõtetelt ja reisivatelt inimestelt nõutavate õigustamata keskkonnamaksudega.
Saastekvootidega kauplemise süsteem on aus viis meie heite vähendamise eesmärgi saavutamiseks ning saastekvootidega kauplemise süsteemi rakendamine lennutegevuse puhul on aus viis selleks, et lennuettevõtted ja -reisijad saaksid mängida sobivat rolli, ja üksnes endale sobivat rolli, selle olulise eesmärgi täitmisel.
Saïd El Khadraoui
(NL) Kas see on täiuslik lepe? Ei. Kas see on samm õiges suunas? Igal juhul. Sooviksin läbirääkijaid selle eest tänada. Tõsiasi on, et soovime, et lennundus panustaks meie ambitsioonikate kliimaga seotud eesmärkide saavutamisse. Saastekvootidega kauplemise süsteem annab lennuettevõtetele tõuke oma organisatsiooni parandamiseks ja ökonoomsemate ning uuemate lennukite kasutuselevõtmiseks, et vältida lisakulusid.
Projekt ei ole loomulikult üksi. Seda tuleb vaadelda koos rea muude meetmetega, nagu näiteks eelmisel kuul Euroopa õhuruumi tõhusamaks korraldamiseks tehtud ettepanek ja paljud teised abinõud.
Lõpuks sooviksin ka öelda, et on ilmselge, et nüüdsest peame tegema ka jõupingutusi kolmandate riikide kaasamiseks ja nende viimiseks sarnaste süsteemide kehtestamiseni, et anda meile ülemaailmne lennunduses rakendatav saastekvootidega kauplemise süsteem. Vaid siis saavutame tõeliselt tulemusi.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Proua juhataja, tänan teid raporti ja toimunud läbirääkimiste eest, olgugi et pean ütlema, et olen veidi rahulolematu. Kasutusele võetud meetmed peab enne hoolikalt läbi kaaluma ja need peavad arvesse võtma nii keskkonnakaitset kui ka selle hinda lennuliiklusele. Ei ole õige, kui nendest saaks vaid Euroopa lennuettevõtete ja Euroopa reisijate diskrimineerimise alus, iseäranis uutes liikmesriikides. Lubage meil ka meenutada, et õhuruum ulatub üle terve maailma, seega peab meie tegevus olema teiste riikide omaga koordineeritud. Vastasel korral kanname kahju ja teised lennuettevõtted vaid naeravad meie üle. Lootkem, et see ergutab ka tegevust, mis viib uute lennukimootorite konstrueerimiseni, uue põlvkonna mootorite konstrueerimiseni, nii nagu ka uuringuteni, mille eesmärgiks on teiste allikate otsimine lennukimootorite käigushoidmiseks. Selles küsimuses tuleb ettenägelikult toimida.
Ilda Figueiredo
(PT) Proua juhataja, tuleks meeles pidada, et lennutegevuse lisamine Euroopa saastkvootidega kauplemise süsteemi tekitab probleeme neile riikidele, mis on majanduslikes raskustes, iseäranis siis, kui neile kuuluvad äärepoolseimad piirkonnad, nagu näiteks Portugal, mille koosseisu kuuluvad Assoorid ja Madeira. Me ei tohi unustada õhutranspordi olulisust ühenduse pidamisel mandriga ja nende saarte vahel, nii et nende elanikkond ei tunneks, et on lõksus. Seetõttu on hädavajalik tagada, et äärepoolseimate piirkondade jaoks on olemas vähemalt erandlik süsteem. Seetõttu nõuame, et äärepoolseimate piirkondade õhuteed, mitte ainult nende endi vahelised, vaid ka nende ja mandri vahelised õhuteed, jäetaks saastekvootidega kauplemise süsteemist välja.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Peter Liese kavandatud kompromisstekst kujutab endast edusammu Euroopa Liidu kliimamuutuste programmi saavutamisel.
Kõigepealt soovin rõhutada lepet tasuta lubade reservi moodustamiseks kiiresti kasvavate lennuettevõtete tarvis. Selle meetme eesmärk on antud majandussektori tugevdamine uutes liikmesriikides, nimelt täpselt seal, kus laienemist ja arengut just vaja on. Ma rõhutan ka võimalust kasutada osa saastekvootidega enampakkumisel kauplemisest saadud tulust õhutranspordisektori arendamiseks. Ühtse, puhta ja ohutu õhuruumi huvides on meil vaja rakendada ühtseid tehnilisi ja operatiivseid meetmeid, mis muudavad kulutused tõhusaks.
Kiire Euroopa õhuruumi taasühinemine määrab tulevikus teekondade lühendamise ja seega kaudselt ka kütusetarbe vähenemise ning selle tagajärjel heitgaaside hulga vähenemise ning väiksemad saastekvootidega seonduvad kulutused ning lõppkokkuvõttes madalamad hinnad.
Nathalie Kosciusko-Morizet
nõukogu eesistuja (FR). Proua juhataja, daamid ja härrad, nii nagu paljud teist välja tõid, ei ole ükski kompromiss täiuslik. Sellegipoolest on selles kompromissis tasakaalus keskkonnanõuded ja kvaliteediga seotud majanduslikud piirangud. Kui kiidate selle kompromissi heaks, siis astute Euroopa Liidu jaoks olulise sammu. Te tõestate sellega, et Euroopa on suuteline välja arendama oma õigusaktid kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja loomulikult on see heaks endeks kliima- ja energiapaketiga seotud arutelu jaoks.
Sellega tugevdate Euroopa juhtrolli ülemaailmses inimtekkelise süsinikdioksiidiheite vastases poliitikas, mis on samuti heaks endeks 2008. aasta detsembris Poznańis ja 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimuvate rahvusvaheliste läbirääkimiste jaoks. Lõpuks julgustate meie rahvusvaheliste partnerite seas poliitikuid ja poliitilisi jõude, kes soovivad anda uut hoogu jõupingutustele kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. Ma pean loomulikult silmas kahepoolseid läbirääkimisi riikidega, mis soovivad rakendada sama tüüpi süsteemi, kuid samuti mitmepoolseid arutelusid ICAO raames. Kõigil neil põhjustel palun teil seda lepet toetada.
(Aplaus)
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Proua juhataja, sooviksin kõiki töösse panustanuid nende väga positiivse hoiaku eest tänada. Selle direktiivi suhtes kokkuleppele jõudmisega näitavad ühenduse institutsioonid selgelt oma otsusekindlust konkreetsete abinõude rakendamiseks, mis on olulised saavutamaks Euroopa Liidu ambitsioonikad kliimamuutustega seotud eesmärgid.
Direktiiv on esimene mitmetest meetmetest, mis on kavandatud selleks, et liikuda Euroopa Liidu 2020. aastaks seoses kasvuhoonegaasidega seatud eesmärgi saavutamise poole. Selle vastuvõtmine on positiivne märguanne eelolevate kliima- ja energiapaketiga seotud läbirääkimiste ja Poznańis ja Kopenhaagenis toimuvate rahvusvaheliste läbirääkimiste jaoks. Mind teavitati just sellest, et G8 on nõustunud eesmärgiga pikaajaliseks heite vähendamiseks 50% võrra 2050. aastaks. Olgugi, et tervitame seda, kujutab see endast vaid osaliselt edusammu, sest G8-l ei õnnestunud kokku leppida keskpika eesmärgi suhtes, vaatamata tõsiasjale, et nii Euroopa Liidu liikmesriigid kui ka komisjon rõhutasid keskpika tähtajaga seatava eesmärgi vajadust.
Täna lisatakse teksti põhjal, mille suhtes kokkuleppele jõuti, kõik Euroopa Liitu saabuvad ja sealt väljuvad lennud 2012. aastaks täielikult Euroopa Liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi. See tähendab, et alates 2012. aastast on lennuettevõtetel vaja saastekvoote, et korraldada lende Euroopa Liitu ja sealt välja. 2012. aastal lennundussektorile välja jagatavate saastekvootide hulk saab olema 3% madalam sektori poolt ajavahemikul 2004-2006 keskmiselt tekitatud heitest. Alates aastast 2013 hakkab lubade hulk olema 5% väiksem. Nagu teised sellesse süsteemi haaratud tööstusettevõtted, saavad lennuettevõtted müüa enampakkumisel kõik load, mida nad ei vaja, kuid kui nende tekitatud heide on suurem, peavad nad ostma rohkem lubasid või saastekvoote kolmandates riikides läbiviidavatest puhta energia projektidest.
Nii annab saastekvootidega kauplemise süsteem selles osalejatele ajendi heite minimaalseks muutmiseks. Enamik lubadest väljastatakse lennuettevõtetele tasuta, kuid 15% lubadest müüakse enampakkumisel. Sellest enampakkumisest saadavaid tulusid peab kasutatama kliimamuutuse probleemiga tegelemiseks Euroopa Liidus ja kolmandates riikides, eriti arengumaades. Enampakkumisel müüdavate lubade hulka võidakse alates 2013. aastast suurendada, osana jätkuvatest läbirääkimistest saastekvootidega kauplemise direktiivi parandamiseks.
Käesoleva aasta jaanuaris tegi komisjon ettepaneku, et 2013. aastal peaks enampakkumisel müüdama 20% lubadest, ning et nende osakaal peaks 2020. aastaks suurenema 100%ni. Toetades seda lepet, jääb komisjoni seisukohaks seoses saastekvootidega kauplemise direktiivi parandamisega, et enampakkumisel müüdavate lubade osakaal peaks 2013. aastal olema 20% ja et seda peaks tõstma kooskõlas teiste majandussektoritega, mis ei kuulu energiasektorisse. Nende sektorite jaoks on välja pakutud 20% lubade enampakkumisel müümine 2013. aastal ning nende osakaalu kasv 100%ni 2020. aastaks.
Mis puutub lämmastikoksiidi heitesse, siis viitas komisjon oma esialgses ettepanekus sellele, et lämmastikoksiidi saastega tegelemiseks pakutakse välja eraldiseisev meede, ning tegi järgmise avalduse:
"Komisjon meenutab, et ta kavatseb 2008. aasta septembriks esitada õigusloomega seotud ettepaneku, et kasutusele võtta meetmed lennundusest lähtuva lämmastikoksiidiheite hulga vähendamiseks, eriti selleks, et tegeleda tõhusalt kliimamuutuste mõjuga, ja selleks, et vältida igasuguseid negatiivseid ajendeid, vähendamaks süsinikdioksiidiheite hulka lämmastikoksiidide arvel.”
Kokkuvõttes võib öelda, et komisjon on väga rahul. Sooviksin eriti tänada doktor Lieset suurepärase töö ja suurepäraste tulemuste eest. Oleme läbirääkimiste tulemusega väga rahul. Komisjon saab esitatud kompromissmuudatusettepanekud täielikult heaks kiita.
(Aplaus)
Peter Liese
Proua juhataja, volinik, proua nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, sooviksin teid tänada komplimentide eest ja sooviksin vastusena need edasi anda kõigile, kes on sellele projektile kaasa aidanud. Sooviksin teid ka tänada kriitika eest, mida mõned osalised väljendanud on.
Lubage mul mõnda asja veel kord selgitada. Üks kõneleja väitis, et lubame endale tagatoapoliitikat. Ma ei usu, et see nii oli. Kogu protsess oli väga avatud ja kõneleja ise oli iga etapi juures kohal, variraportööri teavitati igast pisiasjast ja meie fraktsioonis arutati küsimusi ka omavahel. Ma ei tea, kas see toimus ka kõneleja fraktsioonis, kuid igal juhul oli kõik meie jaoks täiesti avalik ja aus, isegi fraktsioonisisesel tasandil.
Meil õnnestus panna ministrite nõukogu paljusid meie ettepanekuid aktsepteerima. Komisjoni liige ütles, et see ettepanek oli ambitsioonikam kui esialgne komisjoni ettepanek ja juba paranduste hulk, mille suutsime läbi suruda - kokku kuskil 30 -, näitab, et oleme suutelised ühist seisukohta muutma, ning mõnel puhul üsna olulisel määral.
Härra Lucas, härra Holm ja teised on öelnud, et see kõik täidab keskkonnakaitsele orienteeritud fraktsioonide lootusi vähesel määral. See on õige, kuid see ei oleks olnud hea kompromiss, kui oleksime sisse viinud kõik parandused, mida keskkonnaaktivistid ja fraktsioon Verts/ALE nõudsid.
Kahes valdkonnas - ja volinik viitas ka nendele - on veel ruumi muudatuste jaoks. Raportiga, mille esitab Avril Doyle, on meil taas võimalus kohaldada ülemmäära ja enampakkumisel müüdavate lubade hulka, nii et need oleks õiglased teiste saastekvootidega kauplemise süsteemist osavõtjate jaoks. Peame neid küsimusi aasta teisel poolel väga lähedalt vaatlema.
Kokkuvõttes sooviksin veel kord rõhutada, et see mida soovime, on võrdsed konkurentsitingimused. Me soovime ülemaailmset lepet ja soovime sellesse haarata ka kolmandatest riikidest lähtuvaid lende. Sellegipoolest on lennuettevõtetel aeg meid välja aidata. Ma näen, et AEA, Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse kirjas väidetakse, et isegi pärast kompromissi saavutamist on teised valitsused arusaadavatel põhjustel selle vastu. Peaksime järgi mõtlema, kas peaksime ikka niisuguseid inimesi palkama, sest nad teevad väga kehva lobitööd.
Me peaksime nüüd selle leppe väga suure enamusega vastu võtma ja siis jõud ühendama, et veenda kolmandaid riike meie valiku õigsuses. Siis töötame kõik koos. Kui parlamendi demokraatliku otsust sellegipoolest ei aktsepteerita, peame ütlema lennuettevõtetele, et nad teevad vaid endale kahju. Palun teil soovituse heaks kiita ja soovin avaldada tänu laialdase toetuse eest, mille osaliseks olen saanud.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Bairbre de Brún
kirjalikult - (GA) Alates 1990. aastast on ELi rahvusvahelisest lennundusest tulenevad kasvuhoonegaaside heitkogused rohkem kui kahekordistunud ja nüüd moodustavad need 5-12% ELi CO2 heitkogustest. Olgugi, et kompromissmeede on kaugel sellest, et olla täiuslik, võimaldab see meil alates 2012. aastast piiranguid seada lennutööstusest lähtuvale heitele.
Lennunduse lisamisega ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi, saadame välja sõnumi, et suhtume kliimamuutuste põhjustesse tõsiselt. Järgnevad kümme aastat on eluliselt olulised kliimamuutustega võitlemisel ja tagasipöördumatu kahju vältimisel. Oluline on, et direktiivi üldine parandamine sisaldaks lennundussektorile esitatavaid rangemaid nõudeid koos rangemate saaste vähendamise eesmärkidega, kui hetkel 2013. aastaks ette nähtu.
Uute määrusteega saavad liikmesriigid saastekvootidega enampakkumisel kauplemisest saadud tulusid kasutada kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks ELis ja arengumaades ja selleks, et edendada kliimasõbraliku transpordi heaks tehtavat uurimis- ja arendustööd. See investeering on hädavajalik, kui soovime täielikult kasu lõigata eelistest, mida pakub meile lennutegevuse lisamine saastekvootidega kauplemise süsteemi.
Zita Gurmai
, kirjalikult (HU). Kliimamuutustest põhjustatud olulise väljakutsega tegelemine, selles valdkonnas kehtestatavate meetmete karmimaks muutmine ja nende väljatöötamise kiirendamine on eluliselt olulised ülesanded. Lennuliiklusest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamine ja heitgaasidele kindlate piirmäärade kehtestamine pärast 2012. aastat on väga olulised ülesanded. Kasvuhooneefekti põhjustavate heitgaaside koguse vähendamisel saab nähtava tulemuse saavutada vaid siis, kui karmistatakse ka saastekvootidega kauplemise süsteemi.
Saastekvootidega enampakkumisel kauplemisest saadavat tulu tuleb kasutada pragmaatiliselt (näiteks keskkonnasõbraliku tehnoloogia arendamiseks ja kasutuselevõtuks), eelkõige majandussektorites, mida Euroopa Liit rahastab, ja sellega seoses tasub eraldiolevasse rahalisse fondi investeerimine end ära. Keerukas programmide Galileo, SES ja ETS võimalikult kiire rakendamine aitaks samuti kaasa kütuse tõhusale kasutamisele.
Kliimamuutused kujutavad endast ülemaailmset nähtust. Kõiki võimalikke poliitilisi vahendeid ja läbirääkimismeetodeid tuleks kasutada, et kaasata kõik maailma suurimad kasvuhoonegaaside allikad ülemaailmsesse heitkoguste vähendamisse.
Daciana Octavia Sârbu  
kirjalikult. - (RO) See direktiiv kujutab endast ambitsioonikat algatust, milles lennundussektor saaks kliimamuutuste vastases võitluses olulist rolli mängida.
Läbirääkimised selle kompromissi saavutamiseks on olnud keerulised, sest nad peavad arvestama nafta hinda, Euroopa lennuettevõtete konkurentsivõimet, ja keskkonnakaitset, püüdes rahvusvahelisel tasandil luua mudelsüsteemi lennutegevuse kaasamiseks saastekvootidega kauplemise süsteemi. Sellele vaatamata ei tohiks niisugune süsteem ohustada just Euroopa lennuettevõtteid, mis võivad kaotada oma konkurentsivõime võrreldes Ameerika Ühendriikide või Dubai konkureeriva lennundussektoriga. Euroopa Liidu sisese lennutööstuse karistamine võib viia süsinikdioksiidi lekke nähtuseni, nimelt kursi võtmiseni turgude poole, mille eeskirjad ei ole nii karmid kui ELis kehtestatud eeskirjad, alustades seega kaubanduslikku sõda. Peame leidma tasakaalu keskkonnakaitse, tarbijakaitse ja lennundussektori vahel, kui soovime, et Euroopa õhuruum oleks tõhusam.
Saastekvootidega enampakkumisel kauplemisest saadud tulusid peaks kasutama ka keskkonda paisatava kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja kliimamuutustega kohanemiseks, andmata liikmesriikidele võimalust seda raha teistel eesmärkidel kasutada.
Kui meil õnnestub saastekvootidega enampakkumisel kauplemisest saadavaid tulusid õigesti hallata ja neid vaid keskkonnakaitsevahendina kasutada, siis väldime rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid trahve.
