Europos Parlamento prioritetai JT Žmogaus teisių tarybos susitikime (Ženeva, 2010 m. kovo 1-26 d.) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl Europos Parlamento prioritetų JT Žmogaus teisių tarybos susitikime (Ženeva, 2010 m. kovo 1-26 d.).
Diego López Garrido
Pone pirmininke, Europos Sąjunga Ženevoje, Briuselyje ir trečiųjų šalių sostinėse ruošiasi 1-ajai šių metų Žmogaus teisių tarybos sesijai.
Žmogaus teisių taryba yra forumas, kuriame diskutuojama dėl žmogaus teisių padėties visuose pasaulio regionuose ir tarptautinės bendruomenės pastangų, kaip pagerinti žmogaus teisių - vieno iš Europos Sąjungos dvasios principų, vieno iš elementų, vienos iš pagrindinių ypatybių, t. y. to, kas kuria tikrąją Europos Sąjungos tapatybę pasaulyje, padėtį.
Tarybai pirmininkaujanti šalis ėmėsi vaidmens, kurį ji šiuo metu turi atlikti labai rimtai. Ji labai rimtai vertina iššūkius, kuriuos Europos Sąjunga turi įveikti per šias Žmogaus teisių tarybos sesijas. Tai įrodo faktas, kad Ispanijos vyriausybės pirmoji ministro pirmininko pavaduotoja María Teresa Fernández de la Vega - šiuo atveju veikianti kaip Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės atstov- dalyvaus aukščiausiojo lygio susitikime, kuriuo bus pradėta 13-oji tarybos sesija.
Taigi pirmininkaujanti valstybketina aktyviai dirbti taryboje.
Ginsime Europos Sąjungos poziciją dėl klausimų, darančių ypatingą poveikį daugeliui valstybių narių, be to, kartu su nacionalinėmis iniciatyvomis Europos Sąjunga ketina pateikti šalių rezoliucijas.
Ir toliau manome, kad tarybai reikalingos žmogaus teisių gynimo ir reagavimo į rimtus žmogaus teisių pažeidimų atvejus priemonės arba suteikiant specialius šalies įgaliojimus, - kaip tai yra Mianmaro ar Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos atveju, - arba suteikiant šalyje tam tikros srities įgaliojimus, kaip, tikimės, bus padaryta Kongo Demokratinės Respublikos atveju.
Jei norime, kad ŽT taryba išlaikytų savo patikimumą, tokius pažeidimų atvejus turėtų stebėti ir ji pati, ir tarptautinbendruomenė.
Vienas klausimų, kuris bus įtrauktas į būsimų tarybos sesijų darbotvarkę, yra klausimas, dėl kurio čia diskutuosime šiandien vėliau, t. y. specialios sesijos dėl Gazos ir R. Goldstone'o ataskaitos. Europos Sąjunga mano, - tą pakartosime dar kartą vėliau, - kad ši ataskaita yra patikimas tyrimas, ir ji pabrėžė, kad svarbu atlikti tinkamą ir patikimą galimų tarptautinių žmogaus teisių teisės aktų ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų tyrimą.
Galiausiai norėčiau aptarti tarybos persvarstymo problemą.
Tai bus labai svarbūs metai derantis dėl tarybos darbo persvarstymo, kuris bus atliekama būtent 2011 m.
Europos Sąjunga pradeda darbą ir ketina parengti aiškią Sąjungos poziciją ir aiškią strategiją, kad galėtume išlaikyti savo aktyvų vaidmenį ir įsipareigojimą saugoti ir gerbti žmogaus teises.
Bet kuriuo atveju aišku, kad Europos Sąjunga kaip ir anksčiau rems Jungtinių Tautų Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro tarnybos ir specialiųjų procedūrų nepriklausomumą, nevyriausybinių organizacijų dalyvavimą taryboje, jos galimybę spręsti rimtus žmogaus teisių pažeidimus ir konkrečiai šaliai skirtų įgaliojimų nustatymą.
Ispanija, kaip Tarybai pirmininkaujanti valstybė, supranta, kad pirmininkavimą Europos Sąjungai ji perėmlabai svarbiu Sąjungai ir Jungtinėms Tautoms laiku žmogaus teisių apsaugos ir jų skatinimo pasaulyje požiūriu.
Lisabonos sutartimi Europos Sąjungos išorės santykių srityje, kaip ir kitose srityse, buvo atverta nauja era ir todėl tikimės, kad dėl mūsų bendro darbo vadovaujant Vyriausiajai įgaliotinei Europos Sąjungos balsas ginant pagrindinius Žmogaus teisių tarybos darbo principus bus aiškiau girdimas. Taip pat tikimės, kad šiam perėjimo prie aktyvesnės, skaidresnės ir veiksmingesnės tarybos etapui naudos duos pereinamasis etapas, kuriuo šiuo metu Tarybai pirmininkauja mano valstybė, kuri kiek galėdama stengsis užtikrinti, kad nuo šiol Europos Sąjungos ir Žmogaus teisių tarybos veiksmais būtų siekiama to paties tikslo, t. y. žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos pasaulyje.
Kristalina Georgieva
Komisijos narė. - Pone pirmininke, mano manymu, labai gerai, kad šiandien čia atvykau pirmą kartą, kai diskutuojame dėl žmogaus teisių, nes ši tema visapusiškai atitinka mano portfelio prioritetus.
Komisija visapusiškai pritaria Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos nuomonei ir norėčiau pridėti pora komentarų prie čia jau pateikto pranešimo: dėl būsimos sesijos prioritetų ir būdų, kuriais ES derinsis prie šių prioritetų.
Pirmas dalykas - teminiai klausimai. ES ir Lotynų Amerikos valstybių grupbendrai dirba rengdamos rezoliucijos dėl vaiko teisių projektą, kur specialus dėmesys skiriamas kovai su seksualiniu smurtu prieš vaikus. Komisijai labai didelį susirūpinimą kelia seksualinio smurto augimas konfliktų zonose ir esant krizėms ir tokio smurto nukreipimas prieš pačius pažeidžiamiausius, ypač vaikus. ES, laikydamasi sutarimo dėl humanitarinės pagalbos, užtikrins, kad į šį klausimą būtų tinkamai atsižvelgta rezoliucijoje.
ES taip pat aktyviai dalyvautų grupėje dėl neįgaliųjų teisių. Čia yra labai aiškus ryšys su mūsų ES vidaus politika, nes netrukus užbaigsime prisijungimo prie JT Neįgaliųjų teisių konvencijos procesą.
Kita didelį susidomėjimą kelianti teminsritis yra teisį maistą, kuri atitinka siekiamus Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ir šalies viduje perkeltų asmenų, kurie, priešingai nei pabėgėliai, nėra tinkamai apsaugoti tarptautinėmis konvencijomis, žmogaus teisės, todėl šiuo požiūriu darysime spaudimą.
Kita pastaba, kurią norėjau pateikti, susijusi su ES parama tam, kad plenarinėje sesijoje būtų patvirtintos Visuotinio periodinio vertinimo ataskaitos dėl valstybių, kurių atžvilgiu gruodžio mėn. buvo taikytas šis procesas. Tai labai svarbus laikas, per kurį vertintos valstybės gali pateikti viešus įsipareigojimus, kad jos pagerins žmogaus teisių padėtį. Be to, valstybės gali paprašyti tarptautinės pagalbos įgyvendinti šiuos įsipareigojimus. Komisija ir toliau atvira diskusijoms su partneriais dėl būdų ir priemonių, kuriais būtų remiamas šių ataskaitų išvadų įgyvendinimas.
Kaip jau pabrėžTarybai pirmininkaujanti Ispanija, labai svarbu tai, kad šio proceso poveikis labiausiai priklauso nuo ES valstybių narių skaidrumo ir rodomo atvirumo, nes efektyviai galime veikti tik rodydami savo pačių pavyzdį.
Laima Liucija Andrikienė
PPE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas ketina patvirtinti rezoliuciją dėl būsimos Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijos, taip pat džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas siųs delegaciją į Žmogaus teisių tarybą, nes mes paprastai rekomenduojame ES Tarybai, kaip pagerinti Žmogaus teisių tarybos darbą ir sustiprinti Europos Sąjungos vaidmenį joje.
Ši 13-oji sesija bus pati svarbiausia 2010 m. sesija, ji apims aukšto lygio susitikimus ir diskusijas su vyriausybių ministrais dėl daugelio svarbių klausimų, kuriuos jau minėjo Komisijos narir ministras, pvz., dėl pasaulinės finansų krizės poveikio žmogaus teisių padėčiai pasaulyje.
Džiaugiamės, kad mūsų Amerikos partneriai aktyviai dalyvauja Žmogaus teisių tarybos darbe. Tačiau reikia pažymėti, kad mums nerimą kelia tai, jog kai kurios valstybės stengiasi užgrobti visą procesą ir susilpninti Žmogaus teisių tarybos patikimumą. Iranas rodo ženklus, kad dalyvaus rinkimuose dėl vietos taryboje. Būtų visiškai nepriimtina, jei Iranas būtų išrinktas, nes taip taryboje iš tiesų padidėtų valstybių, turinčių problemų žmogaus teisių srityje, skaičius. Tokiu atveju kiltų pavojus, kad Žmogaus teisių taryba gali tapti atgyvenusia ir neveiksminga institucija, kaip ir jos pirmtakŽmogaus teisių komisija. Kitaip tariant, ant kortos pastatytas visas Žmogaus teisių tarybos patikimumas, todėl turėtume dėti kuo daugiau pastangų, kad būtų išlaikyti Žmogaus teisių tarybos įgaliojimai.
Richard Howitt
S&D frakcijos vardu. - Pone pirmininke, norėčiau pradėti pasidžiaugdamas tuo, kad šis Parlamentas įsitraukį JT iniciatyvas. Rudenį mes Niujorke prašėme susitikimo su nauju generalinio sekretoriaus padėjėju, siekdami padidinti žmogaus teisių svarbą JT, ir kitą mėnesį dar kartą lankysimės pačioje Žmogaus teisių taryboje: ne tik tiesiog pasikalbėti su ES atstovais, bet kartu ir dirbti su trečiosiomis šalimis, ir tai bus bendrų Europos pastangų skatinti pagarbą žmonių teisėms kartu su visu pasauliu dalis. Didžiuojuosi, nes Ženevoje matome, kad Europa pirmauja žmogaus teisių srityje ir kartu su darbu, kuris bus pradėtas šių metų birželio mėn., mūsų rezoliucijoje teigiama, kad turėtume pirmauti ir tolesnėje pačios Žmogaus teisių tarybos reformoje.
Taryba vis dar pernelyg politizuota ir mūsų tekste šiandien pelnytai kritikuojami delegatai, kurie ciniškai Ženevoje 6 val. ryto sustatsavo automobilius prie JT tam, kad galėtų pirmieji užsirašyti į pranešėjų sąrašą ir padėti Šri Lankai jos pasiūlyme dėl "jokių veiksmų", siekiant išvengti kritikos dėl pažeidimų šioje šalyje ir nesilaikyti Žmogaus teisių tarybos įsteigimo dvasios: taryba turėtų dirbti visus metus ir spręsti bet kur ir bet kada padarytus žmogaus teisių pažeidimus. Šiame Parlamente sutariame dėl daugelio Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos suformuluotų principų dėl tolesnės reformos ir norėčiau pritarti kolegei L. Andrikienei, pasakydamas, kad jei Iranas, kuriame žmogaus teisių padėtis yra bloga, bus, kaip nuogąstaujama, kitą kartą išrinktas be pasipriešinimo, tarybai bus suduotas dar vienas mirtinas smūgis.
Sunkiausias išbandymas dėl žmogaus teisių bet kuriai tautai būna tuomet, kai esame kaltinami žmogaus teisių pažeidimais. Būtent todėl labai džiaugiuosi, kad vasario 18 d. organizaciniame posėdyje Ženevoje ir Europos Sąjunga, ir Jungtinės Valstijos pritarė, kad šį kartą Žmogaus teisių tarybai būtų pateiktas bendras tyrimas dėl slapto kalinimo. Ne visuomet sutinkame su kritika, tačiau privalome jai būti atviri, jei norime, kad ir kiti elgtųsi taip pat.
Kristiina Ojuland
(ET) Vyriausioji įgaliotine, Komisijos nare, mes, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija, norime, kad Europos Sąjunga būtų matoma per ateinančią 13-ąją JT Žmogaus teisių tarybos sesiją. Būdama šios rezoliucijos bendraautore, ypač noriu atkreipti dėmesį į rezoliucijos 9 ir 13 punktus, kuriuose kalbama apie su Iranu susijusius reikalus.
Mums, ALDE frakcijai, nepriimtina, kad JT Žmogaus teisių taryba negali - jau nekalbant, kad nenori - tinkamai reaguoti į žmogaus teisių krizes Afganistane, Gvinėjoje, Irane, Jemene ir Irake. Žmogaus teisių tarybos tikslas, dėl kurio kartu susirenka visos pasaulio šalys, yra nuolat stebėti žmogaus teisių padėtį visų valstybių narių teritorijoje ir nedelsiant reaguoti į bet kokį padėties pablogėjimą.
Dabartinis vangus reagavimas į įvykius aiškiai rodo organizacijos silpnumą ir negalėjimą tinkamai įgyvendinti pačios išsikeltų tikslų. Organizacijos silpnumą rodo ir tai, kad 2010 m. gegužės mėn. JT Žmogaus teisių taryboje vyksiančiuose rinkimuose kandidatuoja Iranas, tai yra ganėtinai komiška. Net pati mintis atrodo absurdiška, nes pakanka atsiminti bejėgiškus Irano teokratinio režimo bandymus suvaldyti pilietinius neramumus, kurie nuniokojo visą šalį, naudojant represines priemones. Vienintelgalimyb- kaltinti visą tarptautinę bendruomenę.
Gerbiame Irano žmonių pasirinkimą ir mūsų kritikos tikslas yra geresnIrano žmonių ateitis. Raginame Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją laikytis ryžtingos pozicijos šiuo klausimu ir daryti stiprų spaudimą JT.
Heidi Hautala
Pone pirmininke, Europos Sąjunga turi didelę galimybę paremti žingsnį, kuriuo kitoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje būtų sustiprinta tarptautinteisė.
Iš Tarybos ir iš Komisijos girdėjome ilgus svarbių klausimų sąrašus, tačiau ar esame tikri, kad Europos Sąjunga iš tiesų primygtinai reikalaus, kad tie klausimai būtų nagrinėjami? Pvz., galiu paminėti, kad valstybės narės labai skirtingai vertina R. Goldstone'o ataskaitą dėl tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų karo Gazoje metu. Mano nuomone, turime teisę iš Tarybos atstovo gauti ataskaitą, kaip dabar įvairios valstybės narės vertina šią svarbią ataskaitą. Ši ataskaita yra labai svarbi, kai bandome pasiekti, kad visi, kurie yra kalti dėl tarptautinių žmogaus teisių pažeidimų ir karo nusikaltimų, ne išvengtų atsakomybės, o būtų atiduoti į teismą.
Antra, kaip ir mano kolega R. Howitt, norėčiau paminėti naują ataskaitą dėl slaptų kalinimo centrų. Europos Sąjunga privalo imtis ryžtingesnių veiksmų dėl kankinimų ir nežmoniško elgesio kalėjimuose, dažnai slaptuose. Taip pat privalome sugebėti pripažinti tai, kad Europos Sąjungos valstybės yra pačios kaltos dėl tokių dalykų. Tai nebegali tęstis; privalome ištirti šiuos atvejus tiek, kiek jie mus liečia.
Turime galimybę padidinti Tarptautinio baudžiamojo teismo įgaliojimus priimdami tvirtą poziciją dėl to, kaip šį pavasarį reikėtų pakeisti Teismo profesinio elgesio kodeksą.
Charles Tannock
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, be jokios abejonės, Žmogaus teisių tarybos tikslai yra pagirtini, tačiau jai rimtai kenkia kai kurios jos narės. Daugelis jų nepakankamai laikosi žmogaus teisių ir demokratijos principų, pvz., Kuba, Kinija, Pakistanas, Saudo Arabija, Nikaragva ir Gabonas, taip pat potenciali kandidatIranas - ir tai tik dalis tokių narių. Todėl akivaizdu, kad tikri šios institucijos moraliniai įgaliojimai yra menki. Visa ES privalo dalyvauti JT lygmeniu ir ji tinkamai dirba dėl aprūpinimo maistu ir vaiko teisių. Tačiau valstybės pernelyg smarkiai puola Izraelį dėl žmogaus teisių padėties, nors jų pačių žmogaus teisių pažeidimai dažnai būna neprižiūrimi.
Parlamento rezoliucijoje teisingai pabrėžiama, kad 13-ojoje sesijoje nebus minimos rimtos žmogaus teisių problemos, siejamos su Konakrio Gvinėjos, Afganistano, Irano ir Jemeno režimais. Antra, šioje rezoliucijoje daroma nuoroda į CŽV ir ypatingąjį perdavimą. Turėtume gerai pagalvoti prieš užsipuldami mūsų Amerikos sąjungininkus, kurie vis dar neproporcingai per daug atsakingi už mūsų saugumą Europos Sąjungoje.
Nicole Sinclaire
Pone pirmininke, nors Komisija trokšta ginti mūsų žmogaus teises, mes, britai, nuo tryliktojo amžiaus žinome apie savo padėtį. Nenoriu sakyti, bet Lisabonos sutartis yra blankus mūsų Magna Carta šešėlis.
Komisijai patinka save matyti kaip pasaulinę veikėją žmogaus teisių srityje ir atrodo, kad ji mėgsta teisti kitus, siūlyti pagalbą ir patarimus. Tačiau ji turėtų kritiškai pasižiūrėti į save. Man atrodo labai ironiška, kad kai ES teisingai remia Kašmyro žmonių, kurie kantriai laukia referendumo dėl apsisprendimo, Jungtinių Tautų jiems pažadėto 1947 m., teises, Komisija Lisabonos sutartimi aktyviai siekia atimti kompetenciją iš savo valstybių narių svarbiose aukšto lygio politikos srityse. Tiesą pasakius, tai verčia mane grįžti prie referendumo, kuris buvo pažadėtas Jungtinės Karalystės elektoratui, tačiau kuris niekuomet neįvyko, temos. Todėl mano rinkėjai kartu su Kašmyro žmonėmis laukia apsisprendimo teisės.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Pone pirmininke, manau, kad tai puiki proga patvirtinti žmogaus teisių visuotinumą, nedalomumą ir tarpusavio priklausomumą, nes būtent tai ir daroma pasiūlymu dėl bendros rezoliucijos, kuris bus patvirtintas rytoj.
Europos Parlamentas ne kartą pareišksavo nuomonę: įprastai metiniame pranešime dėl žmogaus teisių pasaulyje ir įvairiose rezoliucijose, pvz., neseniai patvirtintoje Irano atžvilgiu.
Keli kolegos Parlamento nariai kalbėjo apie kai kurių valstybių paradoksą, - jie vartojo šį žodį, - nors žmogaus teisių padėtis tokiose valstybėse ypač prasta, jos vis tiek yra institucijos, atsakingos už šių teisių priežiūrą, dalis ir, mano manymu, tai geriausiai iliustruoja Irano atvejis. Tai ne vienintelis pavyzdys, taigi manau, kad jei tokios valstybės teiks pagalbą Jungtinėms Tautoms, tai jos taps neveiksmingos, praras visą politinį teisėtumą ir moralinius įgaliojimus smerkti tokius įvykius.
Kol čia apie tai kalbu, pone pirmininke, šią savaitę kitas Europos Parlamento organas svarsto savo nario išsiuntimo iš Kubos klausimą, ir Kubos pašalinimo klausimą. Be to, šiandien esame priversti gedėti dėl 42 metų statybininko ir politinio kalinio Orlando Zapatos Tamayo mirties, kuris mirpaskelbęs bado streiką ir patyręs nepagrįstą, nehumanišką ir žiaurų įkalinimą.
Kubos žmogaus teisių ir susitaikymo komisijos pirmininkas Elizardo Sánchez, labai artimas socialinės demokratijos dvasiai asmuo, teigė, kad šios mirties tikrai buvo galima išvengti, ir jis mano, kad tai yra žmogžudystė, įvilkta į teisingumo drabužius. Komisijos nare, norėčiau jūsų paklausti, - nes einančio Tarybos pirmininko pareigas poziciją jau žinome, - ar jūs ir Komisija manote, kad etikos ir demokratijos požiūriu, reaguojant į tokius smerktinus įvykius kaip O. Zapatos mirtis, reikia Europos Sąjungos ir Kubos santykius pakelti į aukštesnį lygį ir jiems suteikti pirmenybę?
