Europos teisminis tinklas - Eurojusto stiprinimas ir dalinis Sprendimo 2002/187/TVR pakeitimas - Abipusio sprendimų baudžiamosiose bylose pripažinimo principo taikymas (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas yra bendros diskusijos apie šiuos pranešimus:
, kurį parengS. Y. Kaufmann, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl Europos teisminį tinklo (05620/2008 - C6-0074/2008 -;
, kurį parengR. Weber, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl Eurojusto stiprinimo ir dalinio Sprendimo 2002/187/JHA pakeitimo (05613/2008 - C6-0076/2008 -;
, kurį parengA. França, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl abipusio sprendimų baudžiamosiose bylose pripažinimo principo taikymo (05598/2008 - C6-0075/2008 -.
Rachida Dati
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, man didelgarbšiandien kalbėti jums ir pasakyti jums apie mano gilų prisirišimą prie Europos Sąjungos vertybių. Šių vertybių pagrindas, be abejonės, yra teisingumas. Jūs norėjote pradėti savo sesijos laikotarpį nuo bendrų diskusijų teisingumo klausimais. Tai rodo, kokią svarbą šie Rūmai skiria Europos teisminio bendradarbiavimo ir pagrindinių teisių apsaugos klausimams. Man taip pat labai įdomūs šie klausimai, ir aš dėkoju jums už šią galimybę.
Kaip priminjūsų pirmininkė, darbotvarkėje yra trys tekstai: sprendimas dėl Europos teisminio tinklo, sprendimas dėl Eurojusto ir pagrindų sprendimas dėl in absentia priimtų sprendimų įgyvendinimo. Šie trys tekstai pagerins teisminį bendradarbiavimą Europos Sąjungos viduje ir taip pat pakeis valstybių narių darbo metodus. Šių trijų iniciatyvų taip pat nekantriai laukdirbantieji teisingumo srityje mūsų šalyse. TVR Tarybos darbas leido liepos 25 d. pasiekti politinio susitarimo dėl sprendimų dėl Europos teisminio tinklo ir Eurojusto stiprinimo projekto. Bendromis pirmininkaujančios Slovėnijos ir pirmininkaujančios Prancūzijos pastangomis tai buvo parengta trumpiau nei per metus. Šie du sprendimų projektai suteiks geresnę apsaugą Europos gyventojams ir sustiprins teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose. Europos Sąjungos išskirtinis bruožas yra tas, kad ji gali veikti ir daryti pažangą, kartu atsižvelgdama į laisves ir pagrindines teises.
Kalbant apie Europos teisminį tinklą, sprendimo, kuris turi pakeisti 1998 m. Bendrą veiksmą, projekte paaiškinami Eurojusto ir tinklo įsipareigojimus. Jame atsižvelgiama į valstybių narių norą palaikyti abi institucijas ir sustiprinti jų suderinamumą. Saugių komunikacijos metodų tarp Eurojusto ir Europos teisminio tinklo sukūrimas užtikrins efektyvų teisminį bendradarbiavimą ir didesnį savitarpio pasitikėjimą. Europos teisminis tinklas yra žinoma ir pripažinta priemonė, ir ji įrodsavo naudingumą paskatindama kontaktus tarp atliekančiųjų tiesioginį darbą. Sylvios Kaufmann pranešimas pabrėžia šio tinklo naudingumą ir jo sėkmę. Jame išryškinamas šio tinklo pritaikomumas, kuris tenkina poreikius, ypač teismo pareigūnų. Šiame pranešime taip pat pabrėžiamas poreikis išsaugoti šį lankstumą ir decentralizuotą struktūrą.
S. Kaufmann, jūs įtraukėte ir palaikėte svarbiausias pirminio pasiūlymo eilutes, dėkoju jums už tai. Jūs taip pat išsakėte tam tikrą susirūpinimą. Teisingai pasakėte, kad turi būti įdiegtos saugios telekomunikacijos priemonės, griežtai laikantis duomenų apsaugos taisyklių. Mes visiškai sutinkame. Galiu patikinti jus, kad Taryba atkreips dėmesį į Parlamento priimtus pasiūlymus. Šis Europos teisminio tinklo veikimo vertinimas vyksta kartu su Eurojusto stiprinimu. Čia vienas negali egzistuoti be kito. Po šešerių metų Eurojusto veikimo patirtis rodo, kad turime pagerinti šio teisminio bendradarbiavimo darinio veikimą. Eurojustas nebuvo pakankamai gerai informuotas, ypač dėl terorizmo reikalų. Nacionalinių narių įgaliojimai nėra suderinti, o Eurojusto naudojimo gebėjimai nebuvo pakankamai gerai išvystyti.
Tekstas, dėl kurio visiškas politinis susitarimas buvo pasiektas liepos 25 d., yra esminis etapas kuriant Europos teisminę sritį. Jūs gerai žinote, kad kova su visomis sunkių nusikaltimų formomis yra vienas iš Europos Sąjungos prioritetų. Pavyzdžiui, 2004 m. Eurojustui buvo pranešta apie keturiolika prekybos žmonėmis atvejų; 2007 m. buvo pranešta apie septyniasdešimt vieną atvejį. Tai rodo, kad turime turėti efektyvių priemonių kovoti su prekyba žmonėmis, kuri vyksta didžiuliu mastu, o tūkstančiai mūsų gyventojų tampa aukomis.
Eurojustas taip pat turi tapti pagrindiniu dariniu Europos teisminiam bendradarbiavimui. Įsigaliojus šiam tekstui, dėl kurio susitarTVR Taryba, Eurojustas bus daugiau naudojamas ir jis operatyviau reaguos. Todėl tai mums yra svarbus žingsnis į priekį.
Aš ypač noriu pasveikinti Renates Weber darbą ir padėkoti jai už paramą. Aš gerai žinau apie jos pareigingumą ir jos norą, kad šis pasiūlymas pavyktų.
Stiprinant Eurojustą, bus sustiprintos nacionalinių narių prerogatyvos. Bus įsteigtas skubios koordinacijos skyrius ir pagerintas informacijos perdavimas, siekiant geriau atsakyti į naujų nusikaltimo formų keliamus iššūkius. Kai kas norėjo teikti pirmenybę net ambicingesniam metodui. Kadangi institucinstruktūra to neleidžia, turime pasinaudoti visomis galimybėmis sustiprinti Eurojustą, remdamiesi priimtais teisės aktais ir daug nedelsdami.
Taip pat buvo atsižvelgta į kai kuriuos jūsų nurodytus susirūpinimą keliančius dalykus. Šiuo atžvilgiu bus atidžiai nagrinėjami pranešimai Parlamentui dėl Eurojusto veikimo.
Kai dėl abipusio pripažinimo principo taikymo, o tai taip pat yra vienas iš pagrindinių aspektų kuriant teisingumą, laisvę ir saugumą, pagrindų sprendimas dėl nutarčių, priimtų in absentia, vykdymo leis geriau panaudoti tokias priemones, kaip Europos arešto orderis. Labai svarbu, kad valstybės narės teismo nutartis, priimta asmeniui nedalyvaujant, galėtų būti vykdoma visur Europos Sąjungoje. Pagrindų sprendimas bus taip pat papildytas žmonių procedūrinių teisių sustiprinimu. Tai leis vykdyti in absentia priimtas nutartis kartu išlaikant teisę į gynybą. Tačiau šiuo pagrindų sprendimu nesiekiama taisyti nacionalines taisykles, bet pagerinti in absentia priimtų nutarčių vykdymą.
Jūsų pranešime, A. Franca, pabrėžiamas poreikis suderinti esamas priemones ir užtikrinti teisę į gynybą proceso metu. Reikia gerbti teisės sistemų įvairovę, pavyzdžiui, tai, kaip asmuo turi būti pašauktas į teismą. Taryba taip pat mato šias problemas, ir todėl pasiūlymo projektas iš naujo pradeda bendras diskusijas apie pagrindinių garantijų Europos Sąjungoje stiprinimą. Žinau, kad šis Parlamentas labai domisi šiuo klausimu. Taryba išnagrinės jūsų pasiūlymus, kurie apskritai neprieštarauja tekstui, priimtam Tarybos politiniu sutarimu. Tai ypač taikytina pasiūlymams dėl advokatų atstovavimo ir teisės į bylos peržiūrėjimą. Šie pakeitimai neabejotinai pagerina pirminį pasiūlymą.
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Taryba atidžiai išstudijuos pasiūlymus, kurie bus priimti šią savaitę, ir turiu dar kartą patikinti jus dėl pirmininkaujančios valstybės noro dirbti su jūsų Parlamentu. Mes turime kartu judėti pirmyn, ir aš niekada nepamiršiu, kad jūs esate Europos žmonių atstovai. Priėmus šiuos tris tekstus, bus pasiekta teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose pažanga ir taip pat suteikta nauda Europos visuomenei.
Jacques Barrot
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (FR) Kaip jūs, R. Dati, ką tik pasakėte, mes pasiekėme esminį šios Europos teisminės srities formavimo etapą, kurio mes visi labai siekiame ir kuriam Europos Parlamentas suteikia svarbų indėlį.
Aš noriu padėkoti pranešėjams S. Y. Kaufmann, R. Weber ir A. Francai už jų puikius pranešimus apie tris iniciatyvas. Šie dokumentai rodo, kad Europos Parlamentas palaiko valstybių narių pateiktus pasiūlymus. Taip pat džiaugiuosi, R. Dati, kad Tarybos posėdis, vykęs liepos 25 d., buvo toks vaisingas ir buvo pasiektas politinis susitarimas dėl trijų tekstų. Komisija palaiko šias tris iniciatyvas, ir mes siekėme konstruktyviai prisidėti prie Tarybos darbo.
Kalbant apie Eurojustą ir Europos teisminį tinklą, valstybės narės, įkvėptos mūsų 2007 m. spalio mėn. komunikato šia tema, aiškiai parodnorą siekti suvienodinimo. Daug pasiūlymų buvo įtraukta į šias dvi valstybių narių iniciatyvas: Eurojusto nacionalinių narių įgaliojimų derinimas, Kolegijos vaidmens teisinių kolizijų atveju stiprinimas, informacijos iš nacionalinių narių cirkuliacijos gerinimas Eurojuste ir galimybpaskirti Eurojusto ryšių teisėjus į trečiąsias šalis. Daugelis pakeitimų, kurie buvo pasiūlyti nepaprastai naudinguose S. Y. Kaufmann ir R. Weber pranešimuose, jau buvo patvirtinti per Tarybos diskusijas. Atitinkamai R. Weber pranešime pateiktu 32 Pakeitimu Eurojusto sprendimui siekiama pagerinti duomenų apsaugos lygį trečiosiose šalyse, bendradarbiaujančiose su Eurojustu. Šis bendradarbiavimas bus įvertintas ne tik tada, kai sutartis bus sudaryta, bet taip pat ir po jos įsigaliojimo. Komisija patarpasinaudoti šia idėja, ir sprendimo projektas buvo atitinkamai pataisytas. Jame išdėstoma, kad į bendradarbiavimo susitarimą turi būti įtrauktos jo taikymo stebėjimo nuostatos, įskaitant duomenų apsaugos taikymo nuostatas.
Pacituosiu kitą pavyzdį: 38 Pakeitimą "Europos teisminio tinklo" sprendimui, kaip jis išdėstytas S. Y. Kaufmann pranešime. Kaip pabrėžR. Dati, šiuo pakeitimu siekiama užtikrinti, kad kas dvejus metus būtų teikiama ataskaita Europos Parlamentui dėl Europos teisminio tinklo veiklos. Šis pakeitimą palaikKomisija ir jis yra įtrauktas į sprendimo projekto tekstą.
Kaip žinote, Taryba pasiekpolitinį susitarimą dėl Eurojusto ir Tinklo iniciatyvos. Tikiuosi, kad Taryba netrukus formaliai priims šias priemones ir - o tai taip pat svarbu - kad valstybės narės imsis reikiamų žingsnių visiškai įgyvendinti sprendimus savo nacionalinėse teisės sistemose.
Kalbant apie A. Francos pranešimą dėl in absentia priimtų nutarčių vykdymo, noriu atkreipti dėmesį, kad dauguma pakeitimų, bent jau pagal jų intencijas, jei ne pagal jų formuluotes, jau yra įtraukti į tekstą, kurį TVR Taryba priėmbirželio 5 ir 6 d.
Dar turiu kelis savo pastebėjimus, Gerb. pirmininke. Aš, žinoma, atidžiai išklausysiu visus Parlamento siūlymus. Tačiau esu labai laimingas, kad pradedame šią sesiją darbu, nepaprastai reikšmingu Europos teisminės srities ateičiai.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
pranešėja. - (DE) Gerb. pirmininke, norėčiau dabar pasinaudoti visu man skirtu laiku kalbėti, jei taip galima. Man malonu matyti, kad čia šiandien dalyvauja einanti Tarybos Pirmininko pareigas ir Komisijos Pirmininko pavaduotojas.
Komitetas vieningai priėmmano pranešimą dėl Europos teisminio tinklo. Bendradarbiavimas buvo labai konstruktyvus, ir norėčiau padėkoti visiems dalyvavusiems šiame procese, ypač N. V. Popa, E. Gebhardt ir R. Weber, pranešėjai dėl Eurojusto.
Europos teisminis tinklas - jo santrumpa anglų kalba yra EJN - veikia jau 10 metų ir praktiškai įrodsavo vertę. Net 2002 m. pradėjus veikti Eurojustui, EJN lieka svarbus. EJN nėra skirtas koordinuoti tyrimus; jis palengvina tiesioginius kontaktus, deramą abipusės teisinės pagalbos prašymų vykdymą ir informacijos suteikimą. Todėl svarbu palikti nepaliestą EJN decentralizuotą struktūrą. Pakeitimus reikia daryti tiktai ten, kur būtina, arba kur tokie pakeitimai natūraliai atsiranda iš praktikos, taikomos per pastaruosius metus. Vienas pavyzdys yra nacionalinių kontaktinių punktų įkūrimas; šie punktai atlieka koordinavimo vaidmenį valstybių narių viduje ir yra atsakingi už kontaktų su EJN sekretoriatu palaikymą.
Pagrindinnaujovyra saugių telekomunikacijų tinklo sukūrimas. Apsidžiaugiau išgirdusi, kad einanti Tarybos Pirmininko pareigas taip pat atkreipdėmesį į šią svarstomą problemą. Valdžios institucijos valstybėse narėse keičiasi asmenų duomenimis, o tarp jų gali būti labai svarbūs duomenys, pavyzdžiui, pirštų atspaudai pagal Europos arešto orderį. Siekiant užtikrinti saugų tokių duomenų perdavimą, reikalingas saugių telekomunikacijų tinklas, nes tokių duomenų negalima perduoti, pavyzdžiui, faksu. Kai tik 1998 m. buvo sukurtas EJN, buvo numatyta įrengti saugių telekomunikacijų tinklą, bet ligi šiol nebuvo įmanoma susitarti dėl jo pobūdžio, matyt, atsižvelgiant į to kainą.
Pranešime siūloma iš pradžių įrengti saugias telekomunikacijas vien kontaktiniuose punktuose. Tačiau jei siekiame užtikrinti, kad visi kontaktai tarp kompetentingų institucijų kiek įmanoma vyktų tiesiogiai, antras žingsnis būtų sujungti visas tinkamas valdžios institucijas, atsakingas už teisinę pagalbą atitinkamoje valstybėje narėje, į saugių telekomunikacijų tinklą. Atsižvelgiant į duomenų svarbą, pranešime kalbama apie tinkamas duomenų apsaugos sąlygas, ir norėčiau dar sykį šiame kontekste pabrėžti, kaip svarbu turėti stiprų pagrindų sprendimą dėl asmens duomenų apsaugos trečiojo ramsčio struktūroje. Tai būtų taikoma keitimuisi duomenimis tarp įvairių valstybių narių kontaktinių punktų. Deja, Taryba dar turi priimti tokį pagrindų sprendimą kaip lex generalis, kad pagrindinės duomenų apsaugos sąlygos būtų tiesiogiai įtrauktos į teisinį tekstą.
EJN funkcionalumas didžia dalimi priklauso nuo kontaktinių punktų. Todėl buvo parengti nurodymai parinkti kontaktinius punktus remiantis konkrečiais kriterijais. Asmenys, atliekantys kontaktinių punktų vaidmenį, turi turėti gerus užsienio kalbos įgūdžius bent viena negimtąja Europos Sąjungos kalba ir turėti patirties bendradarbiaujant tarptautiniu mastu baudžiamosiose bylose bei turėti darbo patirties teisėjo, prokuroro ar kito teisingumo sistemos pareigūno pareigose. Svarbu, kad šie nurodymai atitiktų valstybių narių kriterijus ir, žinoma, jie taip pat turi užtikrinti, kad kontaktiniai punktai būtų tinkamai aprūpinti ištekliais.
Norint pagerinti bendradarbiavimą tarp EJN ir Eurojusto ir pasiekti geresnę jų veiklos koordinaciją, Eurojusto nariai turi galimybę kviečiami atvykti į EJN susitikimus ir atvirkščiai. Eurojusto sprendime išdėstoma, kada valstybių narių teisminės valdžios institucijos - kitaip tariant, EJN kontaktiniai punktai - turi informuoti Eurojustą apie konkrečius atvejus. Dabartinis sprendimas papildo šį įsipareigojimą tokiu būdu, kad EJN ir Eurojustas turi informuoti vienas kitą apie visus atvejus, apie kuriuos jie mano, kad kita organizacija su jais susitvarkys geriau. Naudojant šią lanksčią ir poreikiais paremtą taisyklę, siekiama išvengti padėties, kurioje nacionalininstitucija turėtų suteikti per daug informacijos Eurojustui, ir taip pat išvengti Eurojusto "užliejimo" informacija, kurios ši institucija tiesiog negalėtų apdoroti.
Galų gale, kalbant apie ataskaitų teikimą administracijai ir Tinklo veiklą, tai turi atlikti pats EJN, ir ataskaitas reikia pateikti ne tiktai Tarybai ir Komisijai, bet taip pat ir Parlamentui. Man malonu, kad Komisija aiškiai palaikšį metodą.
Priėmus dabartinį sprendimą, Europos teisminis tinklas bus pritaikytas prie pasikeitimų, įvykusių per pastaruosius metus, ir jo santykis su Eurojustu bus tiksliau apibrėžtas. Tada Europos teisminis tinklas galės geriau vykdyti savo užduotis, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, ypač įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ir paskui teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose įgis vis daugiau Bendrijos bruožų.
Renate Weber
pranešėja. - Gerb. pirmininke, suvokiant Europos Sąjungą kaip laisvės sritį, saugumas ir teisingumas būtų vien tik puikus tikslas, jei čia nedalyvautų jau įkurtos Europos agentūros, kurių galią veikti ir reaguoti kovoje su organizuotu tarpvalstybiniu nusikalstamumu dar reikia sustiprinti.
Norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams, su kuriais aš labai puikiai dirbau rengdama beveik visus šio pranešimo aspektus, taip pat Eurojusto pirmininkui bei jo komandai už jų atvirumą šio proceso metu.
Rengdama šį pranešimą, iš daugelio kolegų girdėjau raginimus įvesti Europos prokuroro pareigybę. Šiuo atžvilgiu aš daug labiau pasisakau už suderinimą ir Europos teisingumo sistemos įkūrimą negu už bendradarbiavimo stiprinimą. Tačiau dėl daugelio priežasčių šiuo metu esame vis dar gana toli nuo tokio tikslo: pirma, dėl to, kad nėra jokių Europos teisės aktų, reglamentuojančių jurisdikcijos atvejus, kurie priklauso Eurojusto kompetencijai; antra, dėl valstybių narių parodyto nenoro perleisti Europos agentūrai kai kuriuos iš jų turimų tyrimo įgaliojimų. Geras pavyzdys būtų tekstas dėl Eurojusto nacionalinių narių galimybės dalyvauti bendrose tyrimo komandose.
Paradoksalu, kad nors Europos Parlamento nariai yra pasiruošę iš tikrųjų spręsti rimtą tarpvalstybinio nusikalstamumo problemą ir suteikti daugiau įgaliojimų Eurojustui, nes mums daugiausia rūpesčio kelia pagarba žmogaus teisėms - valstybės narės vienaip kalba, bet kitaip leidžia įstatymus. Sudėtinga paaiškinti Europos gyventojams, kaip mes galime įkurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, jei valstybės narės nepakankamai pasitiki mūsų pačių Europos agentūromis.
Mes, kaip Parlamentas, suprantame ir sutinkame su tuo, kad Eurojustas turi dirbti 24 valandas dieną, septynias dienas per savaitę. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas taip pat sutiko, kad siekiant pakelti Eurojusto efektyvumą, jo nacionaliniams nariams būtina turėti tuos pačius teisminius įgaliojimus, kuriuos jie turi savo šalyse. Jis taip pat balsavo už ryšių su Europolu ir Europos teisminiu tinklu stiprinimą ir ryšių kūrimą su kitomis Europos ir tarptautinėmis agentūromis, kaip antai Frontexu, Interpolu ir Pasaulio muitinių organizacija.
Mes, šio Parlamento nariai, reikalaujame - ir pranešime yra atspindėtas šis požiūris - kad būtų pasiektas deramas balansas tarp, viena vertus, Eurojusto ir tų jo nacionalinių narių įgaliojimų ir, kita vertus, kaltinamojo teisių. Štai kodėl keliais mano pateiktais pakeitimais siekiama padidinti procedūrinių teisių apsaugos lygį; tai apima teisę į gynybą, teisę į teisingą teismą, teisę į informacijos gavimą ir teisę į teisminį kompensavimą. Ir nors žinome apie agentūros įvestą veiksmingą duomenų apsaugos sistemą, keli pakeitimai pasitarnauja kaip papildomi saugikliai.
Tačiau daugiausia rūpesčio kelia duomenys, perduodami į trečiąsias šalis ir tarptautines organizacijas, nes, tiesą sakant, mes nežinome, kas iš tikrųjų atsitiks šiems duomenims. Todėl, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi mūsų Europos standartų, aš siūlau įkurti vertinimo mechanizmą. Norėčiau padėkoti Komisijos nariui J. Barrotui už to paminėjimą.
Paskutinis dalykas, bet jis taip pat svarbus, yra mano susirūpinimas dėl vaidmens, kurį Europos Parlamentas turėtų atlikti dėl Eurojusto. Nežinant, koks likimas laukia Lisabonos sutarties, viskas dar labiau kelia susirūpinimą. Tačiau dabartinBendrijos teistikrai netrukdo Parlamentui atlikti aktyvų vaidmenį prižiūrint Eurojusto veiklą. Tai yra vien politinės valios klausimas, ir aš iš tikrųjų tikiuosi, kad šiems Rūmams bus leista atlikti savo darbą.
Armando França
pranešėjas. - (PT) Gerb. pirmininke, R. Dati, Komisijos nary, ponios ir ponai, Europos kūrimo proceso pradžioje buvo vykdomas ekonomikos srities vienodinimas. Tačiau pamažu Bendrija, šis Jean Monnet ir jo įkūrėjų sumanytas metodas, pasiekir kitas sritis, kad rastų bendrus įprastų problemų sprendimus.
Mes dar nepasiekėme šio ilgo ir sudėtingo kelio galo, bet turime toliau žengti tvirtai ir ryžtingai. Viena iš sričių, sukeliančių mums visiems sudėtingas problemas Europos Sąjungoje, kuri dabar išsiplėtiki 27 valstybių narių ir ją sudaro beveik 500 mln. žmonių, yra teisingumas. Teisingumas yra vienas iš demokratijos ramsčių ir viena iš priemonių įtvirtinti laisvę. Demokratija ir laisvyra dvi Europos Sąjungos fundamentalios vertybės. Dėl paties Europos kūrimo proceso iškeltų iššūkių ir dėl naujų šiuolaikinio gyvenimo problemų, teisingumas šiuo metu, mano nuomone, įgavo didžiulės svarbos. Jam reikia ypatingo dėmesio iš tų Europos Sąjungos institucijų, kurios yra atsakingos už teisėkūrą, sprendimų priėmimą ir politinių nurodymų rengimą svarstomu klausimu. Nutartys, priimtos nedalyvaujant atsakovams baudžiamajame procese, vadinamosios nutartys in absentia, turi skirtingas procedūras, įvairuojančias valstybėse narėse.
Padėtis yra rimta, nes šios skirtingos procedūros nuolat trukdo vienoje valstybėje narėje priimtus baudžiamuosius nuosprendžius vykdyti kitoje valstybėje narėje. Ši padėtis trukdo ar net užkerta kelią taikyti abipusio pripažinimo principą ir skatina nusikalstamumo bei nesaugumo augimą Sąjungos viduje.
Todėl sveikiname Slovėnijos, Prancūzijos, Čekijos, Švedijos, Slovakijos Respublikos, Jungtinės Karalystės ir Vokietijos pasiūlytą teisėkūros iniciatyvą, kurią gavo ir priėmTaryba. Šios iniciatyvos svarbiausias tikslas yra nustatyti procedūrines taisykles, kaip turi būti įteikiamas šaukimas į teismą, kaip turi būti peržiūrimos bylos, svarstomos apeliacijos, kaip turi būti atstovaujama teisme. Šitos taisyklės paspartins baudžiamosios bylos nagrinėjimą ir padidins jo efektyvumą. Jos taip pat padidins abipusio pripažinimo principo efektyvumą, ypač dėl Europos arešto orderio ir perdavimo procedūrų tarp valstybių narių, taip pat abipusio pripažinimo principo taikymą dėl finansinių baudų, turto atėmimo nurodymų ir baudžiamųjų bylų nuosprendžių, nustatančių įkalinimo terminus ir kitas priemones, kuriomis taikomas laisvės atėmimas, vykdymo Europos Sąjungoje. Taip pat turi būti įtrauktas lygtinių nuosprendžių, alternatyvių sankcijų ir sąlyginių nuosprendžių pripažinimas ir priežiūra.
Šiandien mano pristatomame pranešime yra įtraukta daug pasiūlymų, kuriuos pateikPiliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nariai. Aš pats ir kiti kolegos pasiūlįvairius pakeitimus, todėl buvo atlikta daug kompromisinių pakeitimų ir buvo pasiektas tvirtas sutarimas tarp PSE, PPE, ALDE, Verts/ALE ir UEN frakcijų narių, ir prieš šį pranešimą balsavo tik du nariai.
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, šiame pranešime yra pateikti pakeitimai Tarybos pagrindų sprendimo pasiūlymui, kurie, mūsų nuomone, techniškai jį praturtina ir sutvirtina politiškai, ypač dėl atsakovų šaukimo į teismą procedūrų ir jų teisės į gynybą užtikrinimo, kaltinamojo atstovavimo galimybių jam nedalyvaujant ir atstovavimo per advokatą, kurį paskirtų ir apmokėtų valstybė, ir taip pat dėl bylos peržiūrėjimo ar atitinkamos apeliacijos inicijavimo pagal nacionalinius įstatymus, dėl kurio gali kreiptis in absentia nuteistas atsakovas.
Galų gale turiu pabrėžti ir pareikšti savo padėką už politinių frakcijų supratimą ir sutarimą, ir tikiuosi bei linkiu, kad balsavimo rezultatas bent jau atitiks pasiektą platų sutarimą.
Neena Gill
Teisės reikalų komiteto nuomonės pranešėja. - Gerb. pirmininke, aš sveikinu šiuos pranešimus, ypač pranešimą dėl in absentia, nes jis palengvins ir supaprastins veiksmus tiems, kas turi gintis ar pateikti ieškinį, kai viena ar kita šalis negali dalyvauti procese. Metodiniai skirtumai Sąjungos valstybėse skatino abejones ir pakenkpasitikėjimui kitų šalių teisinėmis sistemomis.
Todėl pritariu Ministrės tvirtinimui, jog Taryba bandys užtikrinti, kad šis procesas būtų suderintas visose valstybėse narėse, nes ligi šiol kai kurios valstybės narės nedėjo daug pastangų susisiekti su kaltinamaisiais. Manau, kad teisminei sistemai, kad ir kur ji būtų, turi tekti našta užtikrinti, kad kaltinamieji suprastų jiems nedalyvaujant priimtų nutarčių reikšmę ir kad jų pagrindinės teisės būtų šiuo atžvilgiu apsaugotos.
Taip pat norėčiau paraginti Tarybą užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų sistemą, kurioje kaltinamiesiems būtų suteikti atstovai nepriklausomai nuo jų gyvenamosios šalies.
Galų gale noriu pareikšti savo sveikinimus visiems pranešėjams už jų darbą supaprastinant sudėtingą teisinių procesų rinkinį ir už jų pasiūlymus, kurie, mano nuomone, suteiks tvirtesnį pagrindą Europos arešto orderiui.
Nicolae Vlad Popa
PPE-DE frakcijos vardu. - (RO) Pastaruoju metu išaugo tarpvalstybinių nusikaltimų skaičius, ir teisminsistema turi prisitaikyti prie naujos padėties.
Taigi pastebėjau poreikį suderinti įstatymus valstybėse narėse, ir manau, kad ypač šiuo metu reikia greitai ir efektyviai gauti tinkamos informacijos iš valstybių narių valdžios institucijų.
Šis pranešimas neabejotinai yra žingsnis į priekį sprendžiant šį iššūkį, su kuriuo susiduria Europos gyventojai ir institucijos. Europos teisminio tinklo modernizavimas turi pateikti tinkamą atsaką tarpvalstybinio nusikalstamumo reiškiniui. Pranešimas, už kurį buvo vieningai balsuota LIBE Komitete, didina Europos teisminio tinklo efektyvumą ir gerina jo gebėjimą visada ir iš visur valstybėse narėse suteikti būtiną informaciją.
Ši modernizacija bus naudinga Europos gyventojam, kurie pastebės, kad nacionalinės teisminės institucijos turi būtinas priemones parengti greitam atsakymą, panaudojant šiuolaikinių ir saugių telekomunikaciju tinklą.
Tiek Eurojustas, tiek teisminsistema valstybėse narėse galės pasiremti Europos teisminio tinklo struktūra, ir niekas nebegalės pasiteisinti būtinos informacijos trūkumu. Kaip Europos liaudies partijos šešėlinis pranešėjas, aš dėkoju pranešėjai Silvia-Yvonne Kaufmann už jos darbą ir už metodą, kuris padėjo mums rasti kompromisinius sprendimus.
Evelyne Gebhardt
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, Ministre, Komisijos nary, džiaugiuosi, kad šiandien turime galimybę kartu svarstyti tokį svarbų paketą, ir tikrai laukiu, kad rytoj priimsime sprendimus labai didele dauguma. Aš ypač norėčiau padėkoti dviem pranešėjoms, kurioms aš buvau šešėline pranešėja, S. Y. Kaufmann ir R. Weber, už jų puikų bendradarbiavimą, kadangi tai buvo būtina sąlyga parengti tokį gerą darbą.
Šioje srityje būtina daug nuveikti, ir esu taip pat labai patenkinta dėl to, kad siekiant reformuoti Europos teisminį tinklą (EJN), buvo pasiektas rezultatas, leisiantis mums toliau tęsti atliktą darbą. Teisininkams, teisėjams ir atitinkamoms valdžios institucijoms valstybėse narėse būtina glaudžiai bendradarbiauti, jei mes iš tikrųjų norime sukurti įstatymus ir užtikrinti teisingumą mūsų gyventojams - juk būtent tai mes norime padaryti.
Esu ypač patenkinta, kad mes pagaliau pradedame oficialių bendradarbiavimą tarp EJN ir Eurojusto ir užtikriname ryšius, kurie neabejotinai bus produktyvūs, ir jiems galime nedvejodami pritarti. Tačiau kai keičiamasi vis didesniais duomenų kiekiais, duomenų apsauga natūraliai įgauna vis daugiau svarbos, ir tai taikoma tiek telekomunikacijų saugumui, tie apsikeitimui šiais duomenimis. Todėl džiaugiuosi, kad Parlamentas, Komisija ir Taryba, atrodo, dėl to sutaria, ir dar kartą sakau, kad tai galiu tik sveikinti.
Man taip pat malonu pasakyti, kad visus mūsų pranešimus rytoj palaikys dideldauguma, nes šis mūsų pasiūlytas išplėtimas - kuris, tikiuosi, susilauks Komisijos ir Tarybos patvirtinimo - šis Europos Parlamento pateiktas papildymas, už kurį turime dėkoti R. Weber, būtent tai, kad seksualinis vaikų išnaudojimas ar vaikų pornografija dabar turi taip pat būti įtraukti prie nusikaltimų, o taip nebuvo anksčiau, tai, mano nuomone, yra labai svarbus klausimas mūsų visuomenei, ir jį aš norėčiau pabrėžti.
Ypač svarbus klausimas Socialistų frakcijai šiame kontekste - bet manau, kad jam taip pat buvo surastas sprendimas - yra tai, kad mes siekiame į šią sritį įtraukti ne vien organizuotą nusikalstamumą, bet taip pat ir sunkius nusikaltimus. Manau, jog svarbu, kad nereikia pateikti įrodymų, visų pirma, dėl to, kad vyksta organizuotas nusikaltimas, bet užtenka, jei, pasikeitus informacija, galima parodyti, kad ten gali būti organizuotas nusikaltimas. Tai negali būti pagrindinbūtina sąlyga. Manau, kad čia buvo tam tikras nesusipratimas tarp frakcijų, ir aš norėjau jį išaiškinti. Tikiuosi ir esu įsitikinusi, kad galime pozityviai judėti pirmyn, ir tai labai sveikinu.
Sarah Ludford
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, kai per prieš beveik dešimtmetį vykusį mūsų Ministrų Pirmininkų susitikimą Tamperėje buvo išdėstyti svarbiausi nurodymai dėl Europos Sąjungos baudžiamojo teisingumo politikai, jie teisingai pabrėžė, kad Europos gyventojai turi teisę tikėtis iš Sąjungos, jog ji pasirūpins, kad nebeliktų jokios vietos pasislėpti nusikaltėliams. Štai kodėl Europos liberalai ir demokratai nuolatos palaiktokias priemones kaip Europos arešto orderius, skirtingai nuo Jungtinės Karalystės konservatorių, kurie piktinasi teisėtvarka, bet pasisako prieš Europos Sąjungos bendradarbiavimo priemones.
Tos priemonės taip pat paaiškina, kodėl reikia sustiprinti nacionalinių prokurorų galimybes dirbti išvien su Eurojustu ir patraukti į teismą didžiausius nusikaltėlius. Yra teisėta užtikrinti, kad jie būtų visada pasiekiami, ir suteikti jiems daugiau įgaliojimų vykdyti tokius savo sprendimus, kaip paieškos paskelbimą ar suėmimo orderius savo valstybėse narėse, ir suteikti jiems prieigą prie jų nacionalinių nusikaltėlių duomenų bazių.
Žinoma, dar reikia geriau paaiškinti ir supaprastinti taisykles, kada bus pripažintos in absentia priimtos nutartys, nedalyvaujant kaltinamajam, bet tai neturi tapti tingiu įpročiu rimtai nebandyti pranešti kaltinamajam. Nenorėčiau, kad kiekviena valstybnarnusikopijuotų nerimą keliančią Italijos in absentia teismų praktiką.
Kai prieš kelis mėnesius aš klausinėjau Komisijos, ji pabrėžė, kad iniciatyva buvo subalansuota, ir buvo išplėstos gyventojų pagrindinės teisės, taip pat sustiprinant abipusio pripažinimo principą. Bet tokios institucijos kaip Europos baudžiamųjų bylų advokatų asociacija, Advokatų taryba ir Teisininkų draugijos bei Tarptautinteisingų teismų organizacija išreišksavo nuogąstavimą dėl silpnos kaltinamųjų apsaugos.
Pirmininkaujančios valstybės ministrpabrėžir pažadėjo, kad Taryba atidžiai svarstys Parlamento pakeitimus. Esu įsitikinusi, kad ji nusiteikusi pozityviai, bet mano atsakymas yra: tai nelengva užduotis. Tiesiogiai renkami Parlamento nariai yra nustumiami į šoną priimant sprendimus dėl Europos Sąjungos teisės, reglamentuojančios tarpvalstybinį teisingumą. Kol neįsigalios Lisabonos sutartis, dėl tų teisės aktų daugiausia spręs nacionaliniai valstybės tarnautojai, ir didele dalimi dėl to nebuvo laikomasi 10 metų senumo susitarimo antrosios dalies, kurioje buvo pažadėta pakelti teisingumo standartus valstybėse narėse, įskaitant geras duomenų apsaugos taisykles ir tokių kaltinamiesiems priklausančių teisių, kaip teisinpagalba, vertimas ir užstato priėmimas, stiprinimą. Kol neturime demokratiškos, o ne technokratiškos Europos Sąjungos teisingumo politikos, kuri būtų iš tikrųjų subalansuota tarp nusikaltėlių gaudymo ir teisingų teismų užtikrinimo, reikia patvirtinti paramą dabar aptartoms priemonėms.
Kathalijne Maria Buitenweg
Verts/ALE frakcijos vardu. - (NL) Gerb. pirmininke, žinau, jog manęs niekada negalėtų apkaltinti, kad esu konservatorė, bet aš taip pat balsavau prieš nutarimą dėl Europos arešto orderio. Taip padariau, nes pasisakau prieš ekstradiciją, prieš tai, kad įtariami asmenys būtų perduoti iš vienos šalies į kitą. Iš tikrųjų aš tam visiškai pritariu. Aš tuo metu mačiau tokią problemą, kad, mano nuomone, mes neįvedėme tinkamo reglamentavimo dėl įtariamų asmenų teisių ir kad mes turėjome tai padaryti tuo pačiu metu. Procedūrinės kaltinamųjų teisės nebuvo reglamentuotos. Nepaisant energijos, kurį buvo ten sudėta, ir puikių pasiūlymų, kuriuos ketiname aptarti šiandien, ir už kuriuos aš taip pat pasisakau, lieka tiesa tai, kad mes vis dar nepriėmėme pasiūlymo, kuris jau guli pateiktas daug metų ir kuris yra svarbus elementas kuriant pasitikėjimą tarp valstybių narių ir tokiu būdu taip pat palengvinant ekstradiciją.
Aš labai norėčiau išgirsti iš ministrės R. Dati, ar ji taip pat mano, kad pasiūlymas yra labai svarbus gerinti bendradarbiavimą Europoje, dėl ko jis vis dar stringa Taryboje ir ar yra galimybė, pirmininkaujant energingai Prancūzijai, pasiekti pažangos sprendžiant šį kaltinamųjų teisių klausimą. Esminis faktas yra tai, kad jis iš tikrųjų būtinas ekstradicijai palengvinti.
Kalbant apie nuosprendžius in absentia, yra gerai, kad dabar suformuluoti reikalavimai yra įvedami vietoj ekstradicijos. Klausimas yra toks: ar jie yra pakankami? Jūs galėjote padaryti išvadą iš politinio Tarybos susitarimo, kad turi būti suteiktas bylos peržiūrėjimas arba kad turi būti pakankama apeliacijos galimybė. Ar gali ministrR. Dati patikinti mane, kad kiekvienas turi teisę į bylos peržiūrėjimą? Juk apeliacija nesuteikia visų galimybių ir visų pasirinkimų, kuriuos gali suteikti visiškai naujas teismas. Todėl aš iš tikrųjų norėčiau išgirsti, ar žmonės tikrai turi teisę į visiškai naują teismą ir ne vien tik į apeliaciją.
Dabar mano paskutinis punktas, kurį pasakysiu trumpai: mes daug girdime apie tai, ko reikia palengvinti tyrimo institucijų darbą. Mes girdime per mažai - arba tas balsas yra neorganizuotas - apie tai, kokios yra spragos gynybos srityje, spragos, atsiradusios būtent dėl Europos bendradarbiavimo trūkumų. Tikiuosi, kad subursime Europos teisių specialistų grupę, ombudsgrupę, kad galėtume pamatyti, kokios yra spragos gynybos srityje, ir kad galėtume kartu rasti joms sprendimus.
Gerard Batten
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, štai konkretus pavyzdys apie tai, prie ko priveda integruota "vienas dydis tinka visiems" Europos teisminsistema.
19 metų vyrui Londone, Andrew Symeou, gresia ekstradicija į Graikiją dėl kaltinimo žmogžudyste. A. Symeou teigia, kad jis apskritai neturi nieko bendra su šiuo nusikaltimu. Įrodymai prieš jį yra netvirti ir remiasi abejotinu tapatumo nustatymu bei iš jo draugų išgautų tariamų prisipažinimų, kuriuos užfiksavo Graikijos policija.
Tuos įrodymus Jungtinės Karalystės teismas turi pirma ištirti ir tik po to pritarti ar nepritarti ekstradicijai. Tačiau pagal Europos arešto orderį Jungtinės Karalystės teismas dabar neturi jokios teisės nagrinėti prima facie parodymų, kad įsitikintų, jog ekstradicija yra pagrįsta, ir jokia institucija negali tam sutrukdyti.
Europos arešto orderis reiškia, kad Jungtinės Karalystės gyventojai dabar nebegali turėti esminės teisinės apsaugos nuo savavališko suėmimo ir sulaikymo, kaip nustatyta Didžiojoje laisvių chartijoje. Taip nėra ginami nukentėjusiojo ar kaltinamojo teisingumo interesai, nors abu jie turi teisę į tai.
Panayiotis Demetriou
(EL) Gerb. pirmininke, leiskite man iš pradžių pasveikinti pirmininkavusiąją Slovėniją ir kitas 13 šalių, rėmusių šį pasiūlymą, kuris mums pateiktas šiandien. Tai yra reikšmingas indėlis teisingumo klausimo sprendimui Europos Sąjungoje.
Leiskite man taip pat pasveikinti tris pranešėjus, S. Y. Kaufmann, R. Weber ir A. Franą, ant jų puikų, metodišką darbą. Jie iš esmės gavo pritarimą pasiūlymui su pakeitimais, kuriuos ketina priimti Taryba ir Komisija. Man buvo malonu tai išgirsti ir aš tai sveikinu.
Būčiau dar laimingesnis, jei šiandien taip pat turėtume pasiūlymą įtvirtinti minimalias procedūrines teises įtariamiesiems ir kaltinamiesiems. Tada pastangos būtų baigtos. Todėl kreipiuosi į Komisiją ir Tarybą, kad kiek galima skubiau būtų pateiktas toks pasiūlymas.
Kaip šešėlinis pranešėjas apie pasiūlymą dėl Eurojusto, turiu pasakyti, kad esu patenkintas dėl šios institucijos sustiprinimo. Kai jis buvo įsteigtas, atrodė, tai buvo paprasčiausiai tipinįstaiga su menkomis perspektyvomis ir minimaliu naudingumu. Tikrovįrodė, kad tai buvo netiesa; jo naudingumas buvo įrodytas, todėl jį reikia toliau stiprinti.
Man nebereikia kalbėti apie tai, ką ankstesni kalbėtojai ir pranešėjai jau sakapie šios institucijos papildymus; aš tiesiog pritariu jo sustiprinimui.
Šie pasiūlymai neabejotinai prisideda prie pažangos vystant teisingumą, laisvę ir saugumą. Tačiau dar reikia žengti radikalesnius žingsnius. Turime įveikti kliudantį nacionalinį metodą, taikomą šiems klausimams spręsti, ir įgyvendinti platesnį teisingumą Europos lygmeniu. Tada galėsime pasakyti, kad teisingumas iš tikrųjų yra toks pats visoje Europos Sąjungoje.
Tikiuosi, kad tai pasimatys, kai bus patvirtinta Lisabonos sutartis.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Visų pirma norėčiau pasveikinti pranešėjus.
Pastaraisiais metais Europos teisminio tinklo ir Eurojusto veikla iš tikrųjų tapo nepaprastai svarbi ir naudinga teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose.
Yra būtina priimti Tarybos sprendimą dėl Europos teisminio tinklo bei sprendimą dėl Eurojusto stiprinimo, jei norime, kad šio abi struktūros veiktų vis sparčiau, atsižvelgiant į tai, kad žmonių ir tarpvalstybinio nusikalstamumo mobilumas pastaraisiais metais gerokai padidėjo.
Šios dvi struktūros turi bendradarbiauti ir papildyti viena kitą.
Kontaktinių punktų kaip nacionalinių korespondentų sukūrimas Europos teisminio tinklo veiklai koordinuoti bei Eurojusto nacionalinės koordinavimo sistemos sukūrimas yra svarbūs veiksmai, siekiant užtikrinti nuolatinį keitimąsi informacija bei nukreipti nacionalines institucijas į Teisminį tinklą arba į Eurojustą, priklausomai nuo tiriamų bylų.
Struktūruota informacija, pateikta tinkamu laiku, yra būtina efektyviai Eurojusto veiklai. Daugiau dėmesio turi būti skiriama sukurti specialų komunikacijų tinklą asmens duomenims perduoti. Yra nepaprastai svarbu užtikrinti tinkamą duomenų apsaugą šiose dviejose struktūrose.
Mihael Brejc
(SL) A. Franços pranešimo pobūdis pradžioje atrodlabiau teisinis ir techninis nei konkretus. Tačiau paaiškėjo, kad tarp valstybių narių yra kelios, kurios yra visiškai nesusipažinusios su šia teisine institucija. Šiame pranešime taip pat buvo iškelti skirtumai tarp anglosaksų ir kontinentinės baudžiamosios teisės sistemos. Todėl logiška, kad dalis mano kolegų Parlamento narių bus prieš šį pranešimą. Žinoma, tai nereiškia, kad temos nėra svarbios.
Mes, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos nariai, laikomės nuomonės, kad teisį teismą yra pagrindinpolitinteisė. Tačiau buvo atvejų, kai kaltinamasis nedalyvavo teisme, bet teismas vis dėlto paskelbnuosprendį. Nuosprendžiai, paskelbti in absentia vienoje šalyje, ligi šiol nebuvo pripažįstami kitoje valstybėje narėje. Šis sprendimo projektas užtikrina, kad tokie nuosprendžiai taip pat galėtų būti vykdomi kitose Europos Sąjungos valstybėse narėse, žinoma, esant tam tikromis sąlygoms, viena iš tokių sąlygų, mūsų nuomone, būtų ta, kad kaltinamasis būtų tinkamai pašauktas į teismą, bet jis, nepaisydamas teismo instancijos šaukimo, neatvyktų į teismą. Dažnai pasitaiko bandymų apeiti teisingumą, todėl asmuo, pripažintas kaltu vienos Europos Sąjungos šalies teismo, neturi ramiai sau vaikščioti kitų valstybių narių gatvėmis.
Mes PPE-DE frakcijoje laikomės nuomonės, kad pranešėjui pavyko suderinti pakeitimus ir paruošti subalansuotą pranešimą, už kurį norėčiau jam padėkoti.
Taip pat norėčiau pasakyti dar vieną pastabą: yra visiškai teisinga ir derama, kad mes siekiame užtikrinti sąlygas teisingiems teismams, bet mes taip pat turime rūpintis nusikalstamų veikų aukomis.
Philip Bradbourn
Gerb. pirmininke, noriu pasisakyti tik dėl A. Franços pranešimo apie abipusį nuosprendžių in absentia pripažinimą. Pati šio pasiūlymo idėja yra svetima daugelio valstybių narių teisminėms sistemoms, ypač toms, kurios remiasi bendrąja teise.
Jungtinėje Karalystėje mes per šimtmečius sukūrėme savo teisės sistemą, pagrįstą habeas corpus idėja ir kaltinamojo teise nebūti teisiamam, jei jis neturi galimybės gintis. Šis principas yra įtvirtintas gerai žinomame dokumente, kurį turiu su savimi - Didžiojoje laisvių chartijoje, paskelbtoje 1215 m. - kuri 800 metų užtikrino šią teisę mano šalyje. Teismų nuosprendžių in absentia pripažinimas visiškai prieštarauja pagrindiniams šio istorinio dokumento idealams.
Norint, kad vienoje valstybėje narėje būtų priimtas nuosprendis ir po to jis būtų pripažintas kitoje valstybėje narėje, kai yra išduotas Europos arešto orderis, reikia atsakyti į klausimą, ar įvyko teisingas teismas. Tarptautinteisingų teismų organizacija savo pareiškime dėl šio pasiūlymo išreiškia panašų į mano susirūpinimą ir pabrėžia - aš cituoju - "didelį susirūpinimą dėl tolimesnės ekstradicijos procedūros klausimo". Kolegos, primygtinai siūlau jums rimtai pažiūrėti į tai, kas siūloma, ir pagalvoti, kaip tai paveiks jūsų rinkėjus ir jų teisę į teisingą teismą.
Jim Allister
Gerb. pirmininke, joks protingas asmuo nenori palengvinti gyvenimo nusikaltėliams, bet mes tikrai turime saugotis, kad teisingumas Europoje nebūtų sumažintas iki mažiausio bendrojo vardiklio. Kai Europos Sąjungoje yra toks platus teisminių procedūrų, apsaugų ir procesų spektras, kalba apie teisminį ekvivalentiškumą dažnai prilygsta tokiam supaprastinimui.
Jungtinėje Karalystėje bendrąja teise pagrįsta teisės sistema gana skiriasi savo praktika, precedentais ir procesais nuo žemyne esančių kaimynų sistemos. Todėl man kyla nerimas, kai matau pranešimus, kuriuose kalbama apie suliejimą vien dėl paties suliejimo.
Kalbu apie pranešimą apie abipusį nuosprendžių in absentia pripažinimą. Aš atvirai sakau, kad negalima sulyginti rūpestingų teisminio atsargumo priemonių, kurių imamasi prieš ką nors nuteisiant in absentia Jungtinėje Karalystėje, ir kur kas paprastesnės praktikos, kuri taikoma, pavyzdžiui, Graikijoje ar Bulgarijoje. Todėl nesutinku, kad mano rinkėjui iš Jungtinės Karalystės, nuteistam in absentia, nuosprendis automatiškai įsigaliotų ir Jungtinėje Karalystėje.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, aš tiesiog noriu pasveikinti pranešėjus ir taip pat einančią Tarybos Pirmininko pareigas dėl rezultatų, kurie buvo pasiekti šiame diskusijų etape, taip pat už tekstų paruošimą. Daug mūsų gyventojų abejoja dėl Europos sukuriamos pridėtinės vertės jų kasdieniame gyvenime. Kalbant apie teisingumą, bet kokia priemonė, kuria siekiama pagerinti šią būtiną viešąją tarnybą, turėtų pagerinti suvokimą apie Europos naudą jos gyventojų saugumui. Šiuo atžvilgiu ypač svarbu užtikrinti, kad nutartys būtų vykdomos visoje Europoje, ir pašalinti kliūtis, trukdančias jas vykdyti Europos Sąjungos teritorijoje. Toks yra pasiūlytų tekstų tikslas. Šios priemonės sustiprins nacionalinių teismų nustatytų bausmių efektyvumą, išlaikant pagarbą visuomenės laisvėms.
Kathalijne Maria Buitenweg
Gerb. pirmininke, yra pagrindo reaguoti į Jungtinės Karalystės skeptikų kalbas, nes sutinku su jais, kad neturime leisti teisės aktų mažiausio bendrojo vardiklio pagrindu. Tačiau svarbu yra tai, kad tada reikia galvoti, kaip norime priimti teisės aktus, nes jei taip pat sutinkame, kad norime turėti vieningą tvarką dėl nusikaltėlių sulaikymo, tada neįmanoma vieningai priimti teisės aktus. Štai kodėl dabar viskas įstrigo Taryboje.
Bet aš taip pat laukiu jų pagalbos pasiūlant sprendimų priėmimo procesą su kvalifikuotos daugumos balsavimu (angl. QMV), nes kitaip liksime įstrigę. Arba jūs izoliuositės ir nenorėsite bendradarbiauti teisingumo srityje, arba mes pasinaudosime QMV, nes tai yra vienintelis būdas, leidžiantis mums priimti iš tikrųjų esminius, reikšmingus teisės aktus.
Jacques Toubon
(FR) Gerb. pirmininke, aš turiu pakartoti tai, ką pasakK. M. Buitenweg. Šiuose tekstuose iškeltas klausimas, lygiai kaip ir klausimas, kuris iškilo dėl per praėjusius 20 metų šioje srityje įvykusios pažangos, yra labai paprastas: ar Europos Sąjungoje, kaip išdėstmano kolega Jean-Paul Gauzes, mes visų pirma atsižvelgiame į žmonių, ypač dorųjų, interesus, ar mes visų pirma atsižvelgiame į valstybių ir valstybių mechanizmų interesus? Akivaizdu, kad Europos kūrimo procese - dėl to galima apgailestauti, bet tai yra faktas, ir tai yra teigiamas faktas šiandieniame pasaulyje - užtikrinama, kad 27 valstybių narių valstybės mechanizmai negalėtų - nes jie tai darpernelyg ilgai - užgožti žmonių interesus ir ypač saugumo interesus. Toks yra bendras Europos projekto tikslas, ir kitu atveju neliktų jokio Europos projekto. Todėl reikia palaikyti Tarybą ir šiuos tris pasiūlymus.
Rachida Dati
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, jūsų žodžiai šią popietę liudija, kad jūs šiems trims tekstams teikiate didelę svarbą. Jie taip pat rodo jūsų įsipareigojimą užtikrinti, kad būtų pasiekta efektyvi pažanga teisminiame bendradarbiavime, ypač baudžiamosiose bylose, ir, kaip jūs atkreipėte dėmesį, išlaikant pagarbą pagrindinėms teisėms. Šis dvejopas reikalavimas yra būtinas, nes jis suformuoja pagrindinę sąlygą Europos teisminės srities kūrimui, kadangi mes visi turime skirtingas teisės sistemas ir net skirtingas teisines organizacijas. Eurojustui ir Europos teisminiam tinklui suteiktos garantijos, lygiai kaip ir tos, kurios bus pasiūlytos vykdant in absentia priimtas nutartis, aiškiai paklūsta tokiai pat logikai. Todėl norėčiau padėkoti Europos Komisijai ir ypač Jacquesui Barrotui už jo paramą pirmininkaujančiai valstybei. Kaip jūs nurodėte, Taryba galų gale beveik vieningai sutardėl daugelio šių pranešimų elementų. Kaip jūs taip pat sakėte, mes turime daug nuveikti ir turime dirbti išvien.
Taip pat noriu padėkoti Sylviai Kaufmann už jos pranešimą ir už jos šiandien pasakytą kalbą, nes Europos teisminio tinklo vertinimas yra svarbus žingsnis gerinant teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose. Reikia pažymėti, kad šis Tinklas buvo svarbus ir efektyvus. Gerb. S. Kaufmann, jūs šiandien teisingai pabrėžėte sąsajas tarp Eurojusto ir Europos teisminio tinklo. Jų plėtra vyksta suderintai; šis dalykas taip pat buvo daug kartų svarstytas per paskutinę Europos Vadovų Tarybą.
Taip pat noriu padėkoti Renate Weber už jos pranešimą ir už svarbų įnašą. Ji taip pat pasakpuikią kalbą Tulūzoje šia tema. R. Weber, aš taip pat turiu padėkoti jums už jūsų pasveikinimą. Žinau, kad jūs atlikote didelį darbą su visais kitais žmonėmis, kurių veikla susijusi su Eurojustu. Jūs taip pat paminėjote Lisabonos sutartį. Suprantu, kad jūs būtumėte labiau norėjusi dirbti kitoje institucinėje struktūroje, tačiau mes turime daryti pažangą remdamiesi priimta teise, nes ji paveikia visas Europos institucijas.
A. França, jūsų kalboje buvo išryškintas poreikis priimti vieną struktūrą, kuri leistų vykdyti in absentia priimtas nutartis. Jūs turite teisę pabrėžti šį dalyką, ir tai yra vienas būdas, kaip mūsų teisinės sistemos gali įrodyti savo efektyvumą.
E. Gebhardt, yra labai svarbu, kad bendradarbiautų visi politikos ir teisės veikėjai, nes teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose Europoje susiduria su iššūkiu išmokti dirbti išvien, kad būtų galima efektyviai kovoti su visomis nusikaltimų formomis. Aš žinau, kad jūs esate reikli šio bendradarbiavimo gynėja.
Dabar norėčiau atsakyti tiems iš jūsų, kurie turi abejonių dėl Europos teisingumo ir kurie būgštauja, kad mes keliame grėsmę pagrindinėms teisėms. Tai tiesa, kad, pirmininkaujant Vokietijai, mes negalėjome pasiekti susitarimo dėl minimalių procedūrinių garantijų. Atsakydama turiu pasakyti, kad pagrindų sprendimas dėl in absentia priimtų nutarčių numato teisę į bylos peržiūrėjimą, ir tai yra esmingarantija. Šio proceso rezultato nekantriai laukia teisėjai, prokurorai ir teisės profesionalai, kurie kasdien bendradarbiauja, ir taip pat nukentėjusieji, patyrę nusikaltimus, kurių formos nuolat prisitaiko ir keičiasi. Turime parodyti, kad galime atsakyti į šiuos iššūkius ir įvedame efektyvias bei naudingas priemones. Turime sukurti Europą, kuri apsaugotų savo gyventojus tokioje teisminėje srityje.
Pirmininkaujanti valstybžino, kad ji gali tikėtis jūsų visiško palaikymo šiems trims tekstams. Norėtume išreikšti savo pripažinimą dėl šio fakto ir padėkoti kiekvienam, kas šiandien parodsusidomėjimą šiais klausimais.
Jacques Barrot
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (FR) Gerb. pirmininke, aš taip pat norėčiau pagirti ir padėkoti R. Dati, kuri pirmininkauja TVR Tarybai Prancūzijos pirmininkavimo laikotarpiu. Turiu pasakyti S. Y. Kaufmann, kad ji teisingai reikalavo duomenų apsaugos. Taip pat turiu jai priminti, kad pagrindų sprendimo projektas dėl duomenų apsaugos iš tikrųjų nustato detalias taisykles, kurios taip pat taikomos informacijai, kuria keičiamasi tarp Europos teisminio tinklo kontaktinių punktų, bet mes, žinoma, turime tuo įsitikinti.
Taip pat turiu pasakyti, gerb. R. Weber, kad norint užtikrinti sėkmingą šių tekstų taikymą, yra labai svarbu išlaikyti pasitikėjimą tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos agentūrų. Gerb. R. Weber, manau, kad jūs išsakėte kelis labai pagrįstus tvirtinimus šia tema.
A. França aiškiai parodė, koks yra svarbus jo, kaip pranešėjo, tekstas dėl greitesnio nutarčių vykdymo. Jis tai atliko, turiu pabrėžti, subalansuotai ir kartu patvirtino, kad taip pat išliks galimybperžiūrėti bylą, kaip ką tik minėjo R. Dati, ir kad teisį gynybą bus neabejotinai išsaugota. Turiu atsakyti į K. M. Buitenweg ir P. Demetriou klausimą dėl procedūrinių teisių. Manau, procedūrinės teisės yra nepaprastai svarbios bendrai laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti. Komisija jautnusivylimą, kai pernai nebuvo galima pasiekti jokio susitarimo pagal mūsų pasiūlymą dėl pagrindų sprendimo dėl procedūrinių teisių. Dabar svarstau iniciatyvas šioje srityje, kurias būtų galima įgyvendinti netolimoje ateityje. Esu pasiryžęs siekti pažangos šioje srityje ir galbūt pristatyti naują procedūrinių teisių pasiūlymą. Bet kuriuo atveju galite būti tikri, kad šiam klausimui skiriu didžiulį dėmesį.
Taip pat turiu pasakyti E. Gebhardt, nors manau, kad R. Dati jau atsakį šį klausimą, kad mes kalbame apie sunkius naujų formų nusikaltimus, kurios galbūt neatitinka labai griežto organizuoto nusikalstamumo apibrėžimo. Sunkūs nusikaltimai taip pat turi sudaryti vieną šio teisminio bendradarbiavimo aspektą, ir to mes iš tikrųjų norime.
Daugiau neturiu ką pridurti, išskyrus tai, ką pasakJacques Toubon būtent, jog mes turime atsižvelgti į Europos kaltinamųjų interesus ir kiekvieno mūsų ir mūsų tėvynainių interesus, kad užtikrintume šio teisminio bendradarbiavimo efektyvumą, bet, žinoma, išlaikant pagarbą žmogaus teisėms.
Bet kuriuo atveju taip pat norėčiau padėkoti Parlamentui už jo kokybišką indėlį į šias svarbias diskusijas, kurias galima laikyti labai teigiamu žingsniu vystant šią Europos teisminę sritį.
Gerb. pirmininke, R. Dati, dėkoju, kad paraginote šią Europos Vadovų Tarybą ir ji sugebėjo pasiekti sutarimą šioje srityje bei pasiekti šiuos politinius susitarimus.
Renate Weber
pranešėja. - Gerb. pirmininke, norėčiau kaip šešėlinpranešėja pasakyti kelis žodžius apie kitus du pranešimus ir padėkoti S. Y. Kaufmann už bendradarbiavimą, ir A. Françą už jo darbą. Jo pranešime buvo 57 kompromisiniai pakeitimai, ir tai šį tą sako apie mūsų įdėtą darbą.
Kalbant apie pranešimą dėl in absentia priimtų nutarčių, turbūt pats jautriausias aspektas yra susijęs su tuo, kad kai kuriose valstybėse narėse, kai priimamos nutartys nedalyvaujant kaltinamajam, sprendimas gali būti peržiūrimas, tokiu būdu visiškai laikantis Europos konvencijos dėl žmogaus teisių (Protokolas Nr. 7, 2 straipsnis) ir Tarptautinio susitarimo dėl pilietinių ir politinių teisių, tuo tarpu kitos šalys pripažįsta tiktai teisę į apeliaciją.
Deja, šio pranešimo pasiūlyme nekalbama apie dabartinių įstatymų 27 valstybėse narėse suderinimą. Nors turime siekti priimti Europos teisės aktus ateityje, šiuo metu pasistengėme bent jau užtikrinti, kad net teikdamas apeliaciją kaltinamasis turėtų procedūrines garantijas, kaip yra numatyta Europos konvencijos dėl žmogaus teisių 5 ir 6 straipsniuose.
Baigdama norėčiau pasakyti, kad geras abipusio teisminių nutarčių pripažinimo principo veikimas reikalauja didelio tarpusavio pasitikėjimo tarp valstybių narių, ir šis pasitikėjimas turi remtis bendru žmogaus teisių ir pagrindinių principų laikymusi.
Armando França
pranešėjas. - (PT) Turiu padėkoti Ministrei už jos žodžius, taip pat Komisijos nariui bei mano bičiuliams Parlamento nariams - ir tiems, kas sutinka, ir tiems, kas nesutinka, nes pastarieji suteikia man galimybę čia ir dabar paaiškinti vieną ar du teksto punktus.
Tačiau visų pirma noriu pasakyti štai ką: ir kaip Parlamento narys, ir kaip teisininkas bei pilietis, aš jaučiuosi ypač patenkintas šiandien, galėdamas patvirtinti Tarybos pasiūlymą ir mūsų pakeitimus. Kodėl aš tikiuosi ir meldžiu, kad pagrindų sprendimas bus priimtas ir pritaikytas? Atsakau: todėl, kad padėtis Europoje yra rimta, ir mes turime nedelsiant parengti atsaką. Yra daug žmonių, kurie jau buvo nuteisti ir kurie laisvai juda po Sąjungą, o teismai negali priversti vykdyti kitose šalyse priimtų nutarčių. Tai rimta problema dėl paties nusikalstamumo augimo ir saugumo Europoje, todėl svarbu, kad Europos institucijos parengtų atsaką.
Šiuo atžvilgiu pagrindų sprendimas skatina abipusio pripažinimo principo taikymą, ir mūsų pakeitimai, Parlamento pasiūlyti pakeitimai, turi būti svarstomi kartu. Pasiūlyti sprendimai dėl asmenų šaukimo į teismą, dėl kaltinamųjų atstovavimo taisyklių ir dėl bylos peržiūrėjimų ar apeliacijų turi būti svarstomi kartu. Visi šie techniniai sprendimai yra tarpusavyje sujungti ir, mūsų nuomone, kaltinamųjų teisės į gynybą visada turi būti užtikrinamos bet kokiomis aplinkybėmis.
Mes gerai žinome, ir tai reikia pasakyti, ko mes negalime išspręsti. Esant šioms aplinkybėmis, surastas sprendimas yra, mano nuomone, toks sprendimas, kurį turime priimti. Tai yra ir svarbus, ir didelis žingsnis į priekį ir taip pat kitas mažas žingsnis į priekį. Remiantis sena taisykle, būtent taip kuriama Europos Sąjunga, būtent taip kuriama Europa.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (142 straipsnis)
Carlo Casini  
raštu. - (IT) Teisėkūros pasiūlymas dėl in absentia priimtų nutarčių turi būti priimtas, kad įveiktume rimtus teisingumo vykdymo skirtumus ir sumažintume didžiulę diskreciją, suteiktą vykdomosioms institucijoms 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse.
Šiuos tikslus sau nustatTeisės reikalų komitetas, pristatydamas savo nuomonę Pilietinių laisvių komitetui. Keturiais pakeitimais, kurie buvo vieningai priimti praėjusį gegužės mėn. ir iš esmės perimti atsakingo komiteto, siekiama užtikrinti tinkamą balansą tarp gyventojų pagrindinių teisių ir laisvių bei poreikio abipusiai pripažinti nutartis.
Todėl, siekiant teisinio aiškumo, tapo būtina suderinti mūsų baudžiamosios teisės sistemas, įtraukiant į pasiūlymą vienodus kriterijus, kuriuos pripažįsta Europos Sąjungos šalių dauguma. Tai yra minimalūs standartai, leidžiantys suderinti kaltinamųjų apsaugos užtikrinimą su poreikiu išsaugoti efektyvų tarpvalstybinį teisminį bendradarbiavimą. Vis dėlto tam tikrais atvejais valstybėms narėms suteikiama nukrypimo teisė, jei joms reikia atsižvelgti į savo teisinės sistemos niuansus.
Athanasios Pafilis  
Europos Parlamentas balsavo už pasiūlymą, kad Europos Sąjungos valstybių narių teisinės institucijos abipusiai pripažintų in absentia priimtus nuosprendžius, tai yra, nuosprendžius, kurie buvo paskelbti kitoje valstybėje narėje nedalyvaujant kaltinamajai šaliai.
Dabar ši nauja tvarka, ją taikant kartu su Europos arešto orderiu, reiškia, kad bet kuris asmuo gali būti suimtas ir nuteistas bet kurioje Europos Sąjungos valstybėje narėje, kur jam buvo surengtas teismas ir priimtas nuosprendis, nors jam nebuvo pranešta, kad jam iškelta byla. Ši problema dar svarbesntokioms valstybėms narėms kaip Graikija, kur teisinsistema, bent jau sunkiausių nusikaltimų atveju, nenumato galimybės, kad kaltinamajam būtų priimtas nuosprendis, jam nedalyvaujant procese. Šis reglamentavimas iš esmės pažeidžia kaltinamojo teisę į teisingą teismą. Taip panaikinama kaltinamojo teisį tikrą gynybą; tai jau sukėlenergingą reakciją visos Europos Sąjungos teisinėse institucijose ir asociacijose.
Dabar tampa aišku, kad valstybių narių baudžiamųjų priemonių sistemos derinimas ir Europos Sąjungos skatinamas vadinamasis baudžiamosios teisės "subendrinimas" pažeidžia pagrindines asmenų teises ir valstybių narių teises nustatyti savo apsaugos garantijas tokiose kritinėse srityse kaip baudžiamųjų bylų nagrinėjimas.
