Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o programu za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta.
László Andor
član Komisije. - Gospod predsednik, danes imamo v Evropski uniji 23 milijonov brezposelnih, kar predstavlja približno 10-odstotno stopnjo brezposelnosti.
Ta položaj je posledica finančne in gospodarske krize, zato se moramo soočiti s hudimi posledicami, vendar pa ta položaj ni odvrnil Evropske komisije od tega, da bi v strategiji Evropa 2020 predlagala velikopotezne cilje, Evropska unija pa je zastavila velikopotezne cilje v ne tako oddaljeni prihodnosti.
Naš glavni cilj je, da do leta 2020 dosežemo 75-odstotno stopnjo zaposlenosti za moške in ženske, Komisija pa je danes v okviru strategije Evropa 2020 sprejela še eno vodilno pobudo: "program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta", ki opisuje, kako nameravamo napredovati v smeri proti polni zaposlenosti.
Ta program dopolnjuje vodilno pobudo "Mladi in mobilnost", ki je bila sprejeta septembra. Oba morata prispevati k doseganju naših ciljev na področju zaposlovanja in izobraževanja za leto 2020. Da, kriza je izbrisala več milijonov delovnih mest. Da, soočamo se s čedalje večjo mednarodno konkurenco, vendar to ni izgovor, da se izognemo ukrepanju.
Ravno nasprotno: to je poziv k ukrepanju in oblikovanju naše prihodnosti. V naših rokah je ustvarjanje novih in boljših delovnih mest. Politika zaposlovanja je v veliki meri odgovornost držav članic, a kot oblikovalci politik iz EU moramo tudi mi v Komisiji skupaj z Evropskim parlamentom in socialnimi partneriji izpolniti svoj del naloge. Vsakemu, ki lahko dela, moramo omogočiti, da to tudi počne. Delovni sili moramo omogočiti, da oblikuje nove zamisli in ustanavlja nova podjetja. Mladi generaciji moramo zagotoviti, da bo lahko izkoristila socialni model, ki smo ga razvili. Potrebujemo boljšo kakovost delovnih mest in boljše delovne pogoje za vse zaposlene. Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta opredeljuje ukrepe na štirih področjih: to so delovanje trgov dela, znanja in spretnosti, kakovost delovnih mest in delovni pogoji ter ustvarjanje delovnih mest.
Program predlaga 13 posebnih ukrepov na ravni EU, ki jih je treba izvajati v partnerstvu z vladami, socialnimi partnerji in civilno družbo.
Prvič, zagotoviti moramo, da bodo naši trgi dela bolje delovali, tako da bomo opravili delovne reforme, s katerimi bomo zagotovili potrebno prožnost in varnost. Iz preteklih dveh let smo se med drugim naučili, da so politike prožne varnosti prispevale k blaženju krize.
Zdaj predlagamo, da bi z državami članicami in socialnimi partnerji spregovorili o vseh elementih prožne varnosti in o tem, kako jih izboljšati, pri čemer je treba izhajati iz skupnih načel EU na področju prožne varnosti.
Program poudarja prožne, vendar zanesljive pogodbene dogovore, celovito vseživljenjsko učenje, aktivne politike trga dela in sodobne sisteme socialne varnosti.
V EU imamo močno segmentirane trge dela, v katerih so prisotni zaposleni, ki imajo varne pogodbe za nedoločen čas, kakor tudi zaposleni s pogodbami za določen čas in malo socialnimi varovali ter slabimi obeti za delo za nedoločen čas; ti včasih celo delajo drug ob drugem na istem delovnem mestu in opravljajo isto delo.
Za namen izboljšanja tega položaja in zmanjšanja obsotječih razhajanj bi ena izmed možnih poti za razpravo, ki jo ponuja danes sprejeti program, lahko bilo podaljašanje uporabe odprtih pogodbenih dogovorov. Ti bi imeli dovolj dolgo poskusno obdobje in bi vključevali postopno povečanje pravic do zaščite, dostop do usposabljanja, vseživljenjsko učenje in poklicno usmerjanje za vse zaposlene.
Sčasoma bi to zaposlenim omogočilo, da pridobijo vse pravice, medtem ko bi imela podjetja dovolj, vendar čedalje manj prožnosti v času poskusnega obdobja, da bi se odpravili ovirajoči elementi, ki delodajalcem pogosto onemogočajo, da zaposlijo nove delavce za daljše obdobje.
Drugič, ljudi moramo opremiti s pravimi znanji in spretnostmi za delovna mesta na trgu, tako danes kot v prihodnosti. Vemo, da se nekateri delodajalci celo zdaj mučijo, da bi zapolnili prosta delovna mesta, saj ne morejo najti ljudi s pravimi znanji.
To ne kaže samo, da potrebujemo nova in prava znanja in spretnosti, temveč da so na trgu dela EU nenehna neskladja med razpoložljivimi znanji ter potrebami.
V bližnji prihodnosti bi lahko bilo še več hudih pomanjkanj delavcev kot danes - izvajalcev storitev na področju IKT, zdravnikov, medicinskih sester, raziskovalcev, kakor tudi ljudi z zelenimi znanji in spretnostmi, ki nam pomagajo, da se premaknemo v smeri k bolj zelenem gospodarstvu.
Program "nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta" predlaga v tem smislu praktična orodja. Ustvarili bomo večjo preglednost pri potrebah po znanju in spretnostih ter podprli boljše usklajevanje s pomočjo panorame EU o znanjih in spretnostih, da bi ljudem pomagali, da lažje razumejo, katera znanja so najbolj potrebna danes in katera bodo potrebna v prihodnosti. O tem bo lahko več povedala komisarka Vassiliou. Jasno pa je, da moramo tesneje sodelovati z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi premostili prepad med izobraževanjem in usposabljanjem ter svetom dela.
Tretjič, predlagamo izboljšanje kakovosti delovnih mest in zagotovitev boljših delovnih pogojev. EU ima na tem področju zelo velikopotezno zakonodajo, ki jo je zdaj treba pregledati. Izkušnje pri izvajanju nam govorijo, kdaj in kje je dovolj prostora za izboljšave. Poskrbeti moramo, da bo zakonodaja bolje delovala, da bo v skladu z novimi delovnimi vzorci in novo tehnologijo in da jo bodo ljudje in podjetja lažje razumeli in uporabili.
V praksi predlagamo, da se pregleda Direktiva o delovnem času in da se zakonodajni predlog usmeri v izboljšanje izvajanja Direktive o napotitvi delavcev, predstavili pa bomo tudi predloge na področju zdravja in varnosti pri delu.
Program o novih znanjih in spretnostih in novih delovnih mestih poleg pregleda zakonodaje EU predlaga tudi celovit pristop, ki vključuje tako imenovane mehke instrumente, vse od kodeksov ravnanja in priporočil do izvajanja smernic, primerjalne analize in izmenjave dobrih praks.
Veselim se razprave o teh vprašanjih z vami in prepričan sem, da jih bomo skupaj z Evropskim parlamentom, državami članicami in socialnimi partnerji uspeli še izboljšati.
Nenazadnje moramo ustvariti nova delovna mesta. Ustvarjanje delovnih mest je potrebno za rast, vendar je na poti še preveč ovir. Predlagamo, da se izboljšajo okvirni pogoji za ustvarjanje delovnih mest, zlasti v hitro rastočih sektorjih in sektorjih s poudarkom na raziskavah in razvoju, in sicer z zmanjšanjem upravnega bremena in obdavčenja dela ter s pomočjo podjetnikom.
Predlagamo tudi ukrepe za spodbujanje podjetništva in podporo ljudem, ki se namenjajo ustanoviti podjetje ali ki so to pred kratkim storili.
V tem smislu ni mogoče prevečkrat govoriti o pomenu novega mikrofinančnega instrumenta kot orodja, ki je v pomoč ljudem, ki ustanavljajo svoje podjetje. Evropska unija je polna nadarjenih ljudi. Poskrbimo, da bodo zamisli in inovacije pripeljale do ustvarjanja kakovostnih delovnih mest.
Komisija je danes predstavila prednostne naloge na področju doseganja napredka k polni zaposlenosti. Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta lahko ustvari prave spremembe, če bomo vsi sodelovali. Pozivam vas, da odigrate svojo vlogo pri napredku v naših prizadevanjih za doseganje polne zaposlenosti v Evropi.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, posebej vesela sem, da lahko skupaj s komisarjem Andorjem predstavim to novo vodilno pobudo "Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta". Boljše izobraževanje in usposabljanje je temeljnega pomena pri opremljanju ljudi z znanjem in spretnostmi, ki jih potrebujejo, da bi našli zaposlitev, obdržali zaposlitev in se pripravili na zaposlitve prihodnosti.
In zato moramo vlagati v ljudi in njihovo zmogljivost za inovacije, ustvarjanje novih podjetij in novih delovnih mest. Brez pomembnega in trajnega vlaganja v visoke ravni znanj in spretnosti ter izobraževanje se bodo naša gospodarstva mučila, da bi se hitro rešila iz krize. Znanja in spretnosti so v središču strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. To je razlog, da imata dve vodilni pobudi, tj. "Mladi in mobilnost" in "Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta", pomembno razsežnost izobraževanja in usposabljanja, pa tudi zaposlovanja.
S to pobudo želimo danes preučiti, kako lahko izobraževanje in usposabljanje prispevata k doseganju 75-odstotne stopnje zaposlenosti v letu 2020. Število delovnih mest, ki jih zasedajo visoko usposobljeni ljudje, naj bi se po pričakovanjih od danes do leta 2020 povečalo za 16 milijonov, medtem ko naj bi se število tistih, ki jih zasedajo nizko usposobljeni delavci, v istem obdobju zmanjšalo za 12 milijonov. V Evropi je več kot 80 milijonov odraslih, ki se zaradi velikih pomanjkanj osnovnih znanj in spretnosti soočajo z ovirami. Zato so potrebni nujni ukrepi, zlasti na področju izobraževanja.
Prvič, vseživljenjsko učenje moramo priznati kot enega izmed ključnih stebrov strategij prožne varnosti, da bi zagotovili boljše delovanje našega trga dela, kot je dejal komisar Andor. Glede diagnoze se vsi strinjamo. Znanja in spretnosti lahko izboljšajo prehode na trgu dela, toda vseživljenjsko učenje v Evropi še ni realnost. Dopolnitev znanj in spretnosti ne bi smelo biti razkošje, ki si ga lahko privoščijo le visoko usposobljeni. Potrebna je za vse. Nizko usposobljeni imajo zelo malo priložnosti za vključitev v neprekinjeno usposabljanje v vseh državah članicah. To se mora spremeniti s skupnimi prizadevanji vseh partnerjev, vlad, delodajalcev in državljanov.
Drugič, ljudem moramo zagotoviti prava znanja in spretnosti za zaposlitev. Evropa mora nadgraditi znanja in spretnosti ljudi, ki so že na trgu dela, zagotoviti pa mora tudi, da bodo ljudje že na samem začetku dobili pravo mešanico znanj in spretnosti, da se bodo prilagodili in razvijali v hitro spreminjajoči se družbi. Najprej moramo bolje napovedati znanja in spretnosti, ki so potrebni na trgu dela. S tem ciljem v mislih bomo predstavili panoramo EU o znanjih in spretnostih, ki nam ne bo samo povedala, katera znanja in spretnosti delodajalci trenutno iščejo, temveč bo tudi napovedala, katera znanja in spretnosti bodo potrebna v prihodnosti. Da bi pripravili mlade ljudi na vstop na trg dela in da bi se prilagodili in opravljali dela, ki mogoče še niti ne obstajajo, se moramo osredotočiti na sisteme izobraževanja, ki ustvarjajo pravo mešanico znanj in spretnosti. Poseben poudarek je treba dati osnovnim znanjem in spretnostim na področju branja, matematike in znanosti.
Izredno pomembno je, da se predvsem borimo proti doseganju nizke izobrazbe in zgodnji opustitvi šolanja. Zato sem se odločila, da januarja sestavim skupino na visoki ravni o pismenosti. Da bi razvili na znanju temelječo družbo, pa moramo poskrbeti tudi za to, da bodo naši otroci dosegali boljše rezultate pri znanosti, matematiki in tehnologiji. Svoja prizadevanja pa želimo usmeriti tudi v pridobivanje medpredmetna znanja in spretnosti, ki so ključnega pomena za zaposljivost: na primer, znanja jezikov, digitalna pismenost ali podjetništvo in spretnosti sprejemanja pobud. Menim, da je enako pomembno, da ukrepamo, da bi zagotovili razvoj znanj, ki jih bodo zahtevala delovna mesta prihodnosti, na primer na področju obnovljivih virov energije, zelene gradnje, pametnega prometa in e-zdravja, če naj omenim le nekatera.
Delodajalci tudi v časih krize in visokih stopenj brezposelnosti poročajo o težavah pri iskanju delavcev. Program zato poziva k boljšem usklajevanju znanj in spretnosti ljudi ter zaposlitvenih priložnosti in izkoriščanju potenciala Evrope. Zato bom predlagala evropski delovni potni list, ki bo državljanom omogočal, da zabeležijo svoja znanja in spretnosti na jasen in primerljiv način. Ta bo temeljil na priljubljenem življenjepisu Europass. Moja zadnja točka je, da samo izobraževanje ali samo zaposlovanje ne more ustvariti prave mešanice znanj in spretnosti.
Iskati moramo nove oblike sodelovanja in partnerstva z izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno s sindikati in državnimi zavodi za zaposlovanje.
Gospod predsednik, spoštovani poslanci, s strategijo Evropa 2020 določamo naše cilje in naše težnje. Zdaj je čas, da pri teh težnjah napredujemo in da določimo našo strategijo za reformo. Ta program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta pojasnjuje, kako lahko Evropa prispeva k doseganju naših ciljev. Izhod iz krize je v razvoju konkurenčnega, na znanju temelječega gospodarstva v Evropi z novimi in boljšimi delovnimi mesti v Evropi.
Csaba Őry
v imenu skupine PPE. - (HU) Gospod predsednik, komisarja, kot ustreza navadam Parlamenta, predlogom pristopamo z namero, da bi pomagali, vendar kritično, a tokrat moram reči, da v celoti pozdravljam in podpiram pravkar opisano idejo. Predvsem sem zadovoljen z opredelitvijo, ki jo je komisar Andor uporabil v zvezi s polno zaposlitvijo kot ciljem, da bi lahko vsakomur, ki lahko dela in želi delati, zagotovili sredstva in možnosti, da to tudi stori.
Podpiram tudi štiri prednostne naloge: boljše delovanje trgov dela, kakovostnejša delovna mesta, učinkovitejše politike ustvarjanja delovnih mest in boljši delovni pogoji, čeprav lahko vidimo, da jih ne bo mogoče preprosto doseči. Strinjamo se s tem, kar je bilo povedanega o prožni varnosti, čeprav moram reči, da je res skrajni čas, da spregovorimo o podrobnostih. Ta pojem pogosto uporabljamo, njegov pravi pomen pa tolmačimo na mnoge različne načine.
V skladu s temeljnimi načeli boljše zakonodaje menimo, da se je treba odzvati na spreminjajoče se delovne pogoje. Pregled Direktive o delovnem času je s tem upravičen, vendar želim poudariti, da ne mislimo, da je potrebna nova direktiva, ko govorimo o Direktivi o napotitvi delavcev, temveč smo pripravljeni razpravljati o izvajanju in pridobljenih izkušnjah pri izvajanju ter, če je potrebno, sprejeti spremembe. Želim pa opozoriti na ureditev netipičnih oblik dela. To pomeni popolnoma nove odnose med delodajalci in zaposlenimi v zvezi s socialno varnostjo in drugimi pogoji, očitno pa je, da je na tem področju še veliko prepadov.
Povečati je treba mobilnost in več pozornosti nameniti sodelovanju državnih zavodov za zaposlovanje. Na koncu, gospod predsednik - vidim, da se čas izteka - se v celoti strinjam, da nizke usposobljenosti na nek način stanejo več kot kriza. Zato moramo v korist vseh zagotoviti, da bomo še naprej razmišljali v smeri ustreznega in prožnega usposabljanja, pri tem pa priznavali možnost formalnega in neformalnega usposabljanja.
Sylvana Rapti
Gospod predsednik, z velikim zadovoljstvom sem poslušala izjavi obeh komisarjev. V času krize, zlasti akutne krize, potrebujemo vizijo. Ti dve izjavi sta nam dali to vizijo. Sta velikopotezni. Opredeljujeta štiri cilje, ki jih bo po mojem mnenju hotel podpreti prav vsak evropski državljan.
Ampak - ne glede na to, kako lepe so stvari, vedno obstaja neki "ampak" - predvsem želim spregovoriti o vprašanju varnosti. Prožnost in varnost morata iti z roko v roki, prednost pa je po našem mnenju treba dati varnosti. Vprašanje izobraževanja in usposabljanja je zelo, zelo temeljno vprašanje, saj, kot je pravilno rekel komisar Andor, ne gre samo za to, da potrebujemo nova znanja in spretnosti, temveč moramo tudi stara znanja usmeriti tja, kamor želimo. Obstaja nekaj vprašanj v zvezi s podjetništvom. Mladim ljudem moramo olajšati, da ustanovijo svoje podjetje. Podjetjem moramo olajšati, da zaposlijo več ljudi.
Na koncu bi želela omeniti zelo dobro zamisel komisarke Vassiliou: evropski delovni potni list. S tem se takoj preselim v glave premeščenih delavcev, tako da pomislim in se vprašam: če ima potni list z izjemnimi znanji in spretnostmi, če prihajam iz države A in se odpravljam na delo v državo B, ali bo vprašanje moje pogodbe o zaposlitvi razrešeno? Smo na vaši strani; vse skupaj bomo spremljali in se borili z vami.
Marian Harkin
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, gospod komisar, spregovorila bom samo o eni izmed vaših štirih glavnih prednostnih nalog: o močnejših politikah za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in povpraševanje po delu.
V skladu s tem dokumentom mora oživitev temeljiti na rasti, ki sloni na ustvarjanju delovnih mest, toda gospodarska rast v Evropi je vse od nastopa gospodarske krize neenakomerna in šibka. Kot irska poslanka Evropskega parlamenta zelo dobro vem, kako nam govorijo, da moramo izvajati varčevalne ukrepe, pravi strah pa se skriva v tem, da bo to zadušilo vse priložnosti za rast.
Zato je moje vprašanje naslednje: ali se ta program za nova delovna mesta in rast ne bo uporabljal za Irsko ali Grčijo oziroma za vsako državo, ki izvaja tako hude varčevalne ukrepe? Od kod bo prišla rast in, posledično, od kod bodo prišla delovna mesta?
V tem dokumentu so odlične zamisli; ne poskušam jih podcenjevati. Ena izmed ključnih zamisli je, kako povezati naše naložbe ter raziskave in razvoj in inovacije s samim proizvodnim sistemom. To dvoje je treba nujno uskladiti.
Predlogi za vključitev socialne ekonomije, zadrug, vzajemnih družb in mikro podjetij v trajna prizadevanja za zagotovitev zaposlitvenih priložnosti na lokalni ravni prihajajo ob pravem času in prav zares sem prepričana, da je mobilizacija na lokalni ravni in na neprofitni ravni prek vzajemnih družb lahko gonilna sila trajnostnega razvoja.
Spodbujanje podjetništva bo omogočilo državljanom, da prevzamejo pravo vlogo v oživitvi našega gospodarstva. Usklajevanje znanj in spretnosti z delovnimi mesti je temeljnega pomena, vendar sem, gospod komisar, v številnih ozirih zaskrbljena.
Prejšnji teden sem pripravila srečanje v Parlamentu o socialni vključenosti in duševnih boleznih in prijazna gospa iz Avstrije je rekla, da morajo politiki nehati govoriti o delovnih mestih in rasti - nihče jim namreč ne verjame! Ne vem, kaj o tem mislite vi, gospod komisar, a mene je to pretreslo. Nočem reči, da je to nek splošno razširjen občutek, vendar se širi in mislim, da je naše besede zato treba prenesti v akcijo.
To je nujno potrebno in moramo začeti razmišljati izven okvirov. Imejmo zelena delovna mesta, imejmo digitalna delovna mesta, vendar ne pozabimo na lokalna delovna mesta in, kot sem rekla, na sporbujanje neprofitnega duha, a ne kot nadomestitve, temveč kot protiuteži modelu, ki sloni na dobičku in ki prav zdaj gorzi tako evru kot stabilnosti Unije.
Elisabeth Schroedter
Gospod predsednik, gospa Vassiliou, gospod Andor, imeli smo velika pričakovanja od programa za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta. Njegov namen je bil oblikovati spodbudo, ki bo zaposlenim v Evropi pomagala, da se pripravijo na okoljske spremembe. Najpomembneje pa je, da smo potem, ko je Parlament v svoji resoluciji o zelenih delovnih mestih predstavil niz zamisli, pričakovali, da bo Komisija te zamisli povzela, jih razvila in nato predlagala posebne ukrepe, ki opisujejo, kako ustvariti nova delovna mesta s pomočjo okoljskih sprememb ali kako prilagoditi obstoječa delovna mesta, da bi jih bilo mogoče ohraniti, s čimer bi evropska industrijska družba postala bolj zelena, kar bi koristilo delavcem. Kaj ste storili namesto tega? Oživeli ste staro temo prožne varnosti. Ali res verjamete, da je nova delovna mesta mogoče ustvariti z deregulacijo? Pravkar smo ugotovili, da so negotova delovna mesta tista, ki jih je odnesla kriza, in da so prva, ki bodo izginila.
Vse, kar lahko na tem mestu rečem, je, da se motite, če mislite, da je trajnostno gospodarstvo, ki temelji na znanju, mogoče razviti na temelju negotovosti in slabih delovnih pogojev. Usmerjeni ste na revščino ob delu, namesto da bi se usmerili v povečanje napredka. Vendar pa revščina ni dobra spremljevalka napredka. Da bi dosegli okoljski napredek, potrebujemo širok program izobraževanja in usposabljanja za vse zapslene in predvsem za tiste na nižjih ravneh. Prosim, nadaljujte z delom na tem programu in sprejmite potrebne izboljšave.
Mara Bizzotto
Gospod predsednik, gospe in gospodje, ne želim, da bi moj govor bil običajna evroskeptična retorična vaja, vendar pozivam EU, da začne bolj preučevati vsebino kot embalažo in da se odreče propagandi v korist trdnim dejstvom.
Zdaj, ko je propadla lizbonska strategija, se je EU spomnila novega slogana "EU 2020", ni pa se spomnila nikakršnega inovativnega odgovora na probleme pri zaposlovanju. To potrjuje statistika: stopnja brezposlenosti v Evropi znaša 9.6 %, stopnja brezposelnosti mladih pa 20,2 %. V Italiji, tretji neto plačnici v prispevek EU, je položaj mladih celo še hujši, saj je brez dela 25,9 % mladih ljudi.
Želim si Evrope, v kateri se sredstva ne bi zapravljala za promocijske kampanje, temveč bi se v njej opravljale učinkovite naložbe, da bi razpoložljiva usposabljanja pripravila strokovnjake na sektor notranjega trga, na katerem so prave priložnosti za zaposlitev.
Na koncu bi še poudarila pomen poklicnega usposabljanja, simbola odličnosti v naših državah. Obrtniški sektor nudi potencial za zaposlitev in edinstveno bogastvo znanja, ki ga je treba izkoristiti, da bi se ohranila konkurenčnost evropskega sistema.
Licia Ronzulli
(IT) Gospod predsednik, gospod Andor, gospa Vassiliou, gospe in gospodje, zastavili smo si cilj, da bomo opredelili potrebe trga dela v prihodnjih letih. To pomeni, da govorimo o prihodnosti mladih Evropejcev, o poklicih in gospodarstvih, ki bodo ohranila naše skupnosti v prihodnosti.
Že predolgo se sprašujemo o tem, kakšne vrste delovnih mest bodo na voljo čez deset let, o tem, kako se bodo spremenile usposaboljenosti, in o tem, kakšna znanja in spretnosti se bodo zahtevala v Uniji. Nenehno se sprašujemo, ali bosta izobraževanje in usposabljanje, ki se trenutno nudita evropskih državljanom, slednjim pomagala, da brez težav najdejo delo.
Zanima me, kako se namerava Komisija dejansko lotiti sprejemanja novih ukrepov, da bi dosegla cilje, ki si jih je zastavila. Ali smo prepričani, da poznamo vse potrebe mladih ljudi? Ali smo prepričani, da je rešitev v e-učenju, ali pa lahko preučimo nove in močnejše oblike izobraževanja in usposabljanja? Samo šest mesecev je še do zaključka pilotnega projekta, ki se je pričel izvajati maja 2010, kar pomeni, da je prišel čas, da sestavimo proračune. Ali bodo rezultati, ki jih bomo dosegli, pozitivni? Ali bodo spodbudni? Prizadevati si moramo za usposabljanje mladih z uporabo evropskih politik o izobraževanju, ki lahko predvidijo naše potrebe v prihodnosti.
Ne tako davno sem slišala dolg seznam stvari, ki jih "moramo storiti". Če naj uporabim medicinsko terminologijo, slišala sem veliko o diagnozi, nisem pa slišala veliko o zdravljenju. Ne smemo se zadovoljiti z veliko praznimi besedami, temveč moramo delati z otipljivimi zamislimi, kot to zahteva strategija EU 2020. To je izziv, s katerim se morajo spopasti vse države članice in podjetja, in to je najboljša dediščina, ki jo lahko zapustimo našim otrokom.
Evelyn Regner
(DE) Gospod predsednik, gospod Andor, gospa Vassiliou, nova znanja za nova delovna mesta predstavljajo zelo pomembno temo. Zakaj je to tako? Ker gre v celoti za prihodnost. Ne gre samo za to, da se prebijamo skozi izzive, ki jih že poznamo, kot so demografske spremembe in gospodarska kriza. Gre tudi za dejstvo, da bodo dodatne usposobljenosti ljudem ponudile priložnost, da ustvarijo delovna mesta prihodnosti in s tem dajo aktiven prispevek inovativnemu gospodarstvu.
Gospod Andor, velik pomen dajete socialnemu partnerstvu, kar je dobro. Vendar želim spodbuditi Komisijo, da se osredotoči na delovne pogoje in fizične ter predvsem psihične obremenitve napornega delovnega življenja. Kako lahko družbi koristi, če ljudje v kratkem času dosegajo zelo visoke rezultate, dolgoročno pa se spreminjajo v izgorele razvaline? Sploh ne. Zato mora sistematična ocena pravnega reda Skupnosti temeljiti na tem pristopu in ne na boljši ureditvi.
Kar zadeva prožno varnost, ne podpiram predloga Komisije za nekakšno uvodno pogodbo o zaposlitvi, ki polne pravice iz delovnega razmerja nudi šele po določenem času. Zdi se mi precej podlo, da se mlade ljudi, ki so tako pomembni za našo prihodnost, obravnava na tak način že na samem začetku njihove poklicne poti. Ali to pomeni, da se Komisija namerava bolj ali manj odreči negotovim delovnim razmerjem? Zelo si želim, da bi Komisija na tem področju opravila izboljšave.
Jutta Steinruck
(DE) Gospod predsednik, gospod Andor, gospa Vassiliou, res je, da boj proti brezposlenosti in cilj polne zaposlitve skupaj predstavljata eno izmed naših najnujnejših nalog. Kot je dejala gospa Harkin, prebivalci Evrope nočejo pojmov; hočejo konkretne rešitve. Želela bi se vam zahvaliti za vašo pobudo. Tu je veliko pozitivnih pristopov, o katerih sta govorili kolegici iz moje skupine. Vendar pa menim, da so potrebne nekatere izboljšave, saj večja prožnost in večja mobilnost ne bosta ustvarili niti enega novega delovnega mesta. Rada bi podprla to, kar je v tej zvezi dejala gospa Schroedter. Potrebujemo dobra, varna delovna mesta v Evropi, države članice in podjetja pa morajo zagotoviti, da bodo to zaposlitve za nedoločen čas, ki bodo ljudem omogočale, da bodo služili za lepo življenje. To mora še enkrat postati splošno pravilo in za to si moramo prizadevati na evropski ravni ter izbrati pravo pot.
V programu govorite o novih oblikah pogodbe o zaposlitvi z manj pravicami za zaposlene, ki pravkar stopajo na svojo poklicno pot. Te pogodbe imenujete odprti pogodbeni dogovori. Po mojem mnenju to ne bo ustvarilo nobenih novih delovnih mest. Izkušnje kažejo, in socialno demokratska vlada v Nemčiji je to pred nekaj leti ugotovila, da zmanjševanje pravic zaposlenih ne ustvarja nobenih novih delovnih mest. Tovrstni ukrepi samo spreminjajo varna delovna mesta v negotova. Ne smemo dovoliti, da bi se to zgodilo v prihodnosti.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, čas te razprave je še posebej ustrezen, saj je oživitev gospodarstva EU še vedno šibka, države članice pa se še vedno soočajo z žalostnim položajem na trgu dela.
Zato mora evropska družba postati družba, ki temelji na znanju. EU mora zagotoviti boljšo povezanost med povpraševanjem in ponudbo delovnih mest in da bo delovna sila imela potrebna znanja in spretnosti, da bo lahko sprejela novo ustvarjena delovna mesta.
Kar zadeva Romunijo, najnovejše poročilo Komisije o spremljanju kaže, da je trg dela stabilen vse od začetka leta 2010. Vendar pa te oživitve ne more takoj spremljati zmanjšanje brezposelnosti. Žal so mladi v Romuniji še vedno ena izmed skupin, ki jih je to najbolj prizadelo. Več kot 20 % jih nima službe.
Zato menim, da je instrument Evropske komisije koristen, glede na to, da je njegov glavni cilj spodbuditi vključevanje mladih na trg dela.
Katarína Neveďalová
(SK) Gospod predsednik, če govorimo o brezposelnosti, je zagotovo treba na ves glas zavpiti o brezposelnosti med mladimi, ki je dvakarat, v nekaterih državah pa štirikrat višja od evropskega povprečja. Predstavljen program pozdravljam veliko bolj kot strategijo.
Sprejeti moramo specifične ukrepe, da bi podprli zaposlovanje in učinkovito spremljanje. Nedvomno moramo okrepiti sodelovanje med ministrstvi za delo in šolstvo ter oblikovati dolgoročno strategijo o tem, kar bo trg dela zahteval od potencialnih iskalcev zaposlitve in ne samo o tem, kar zahteva zdaj.
Izobraževanje in usposabljanje za poklic je dolgoročen proces, zato moramo vedeti, kaj bomo potrebovali čez 10 let in ne samo, kaj potrebujemo zdaj, da bi lahko pomagali naslednji generaciji. Komisarka je omenila boljše izobraževanje in vlaganje v ljudi. Tu se z njo povsem strinjam. Samo z večjim vlaganjem v izobraževanje mladih bomo uspeli ustvariti konkurenčno generacijo in boljšo Evropsko unijo.
Zato želim države članice EU pozvati, da ne zmanjšujejo proračune za izobraževanje in mladino, temveč da jih v teh težkih časih še okrepijo. Vsak cent več, ki se bo porabil za izobraževanje, bo prinesel stokrat večji dobiček v zadovoljni in močni prihodnji generaciji.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, ti ukrepi morajo biti usmerjeni v kar najboljšo možno uporabi človeških virov, ki so na voljo v Evropski uniji, namesto v odločanje za množično priseljevanje. V specifičnem smislu to pomeni razvoj novih, dolgoročnih znanj in spretnosti, ki so v skladu z zahtevami trga dela. Potrebujemo program nadaljnjega usposabljanja za tiste državljane EU, ki so prekinili svoje izobraževanje bodisi v šoli, med pripravništvom ali na univerzi.
Poleg tega potrebujemo spodbuje za nadaljnje izobraževanje, ukrepe ponovnega usposabljanja in vseživljenjsko učenje. Ko se bo trg dela leta 2011 odprl za države vzhodne Evrope, bo EU morala sprejeti ukrepe, da zaščiti državljane v tistih državah članicah, ki jih bo odprtje trga dela posebej prizadelo. Prve žrvte te spremembe v teh državah bodo manj usposbljeni delavci in tudi samozaposleni pogodbeniki. Od Komisije pričakujem, da tem ljudem zagotovi ustrezno zaščito pred brezposlenostjo, poceni delom in socialnim dampingom.
Salvatore Iacolino
(IT) Gospod predsednik, gospod Andor, gospa Vassiliou, gospe in gospodje, nobenega dvoma ni, da lahko v tako težkih časih za Evropsko unijo na dejstvo, da imamo pogum in odločenost, da peljemo naprej pobude, kakršna je ta, ko sta jo predstavila komisarja, gledamo samo z velikim odobravanjem.
Bolj usmerjeno usposabljanje, pravo izobraževanje, usmerjeno v pridobivanje znanja in spretnosti, ki služijo trgu dela, razvoj mladih ljudi z njihovim usposabljanjem in njihovim znanjem - kar je treba obogatiti vsakodnevno - in trg dela, ki potrebuje nova znanja in spretnosti, ki pa mora obenem kar najbolje izkoristiti migracijske tokove.
Ti štirje cilji so spodbudni, vendar ni dvoma, da moramo številne instrumente, ki jih ima Komisija na voljo, bolje izkoristiti. Moramo biti daljnovidni in preudarni, prav tako pa morajo nove meje tehnologije usmerjati naše izbire, da bi se zagotovilo, da bo strategija za leto 2020 usklajena z učinkovitim usposabljanjem in pravo voljo, da se utre pot za trg dela, ki bo služil evropski družbi in predvsem mladim.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, glavna skrb evropskih državljanov je povezana z ohranjanjem njihovih delovnih mest.
Stopnja brezposelnosti je zaradi gospodarske in finančne krize 10-odstotna, med mladimi pa kar 20-odstotna. Mladi in starejši od 50 let se soočajo s težavami pri iskanju zaposlitve in so pogosto prisiljeni sprejeti pogodbe o delu za določen čas ali delovna mesta, ki zahtevajo nižjo usposobljenost od njihove.
Program za ustvarjanje novih znanj in spretnosti in novih delovnih mest mora biti povezan z industrijsko politiko in politiko inovacij v Uniji. Da bi ohranili konkurenčnost Unije, ne smemo samo razvijati inovativno zmogljivosti, temveč moramo ponovno ustvariti proizvodno zmogljivost, kar pomeni ustvarjanje delovnih mest v Evropski uniji.
Ekološko učinkovito gospodarstvo očitno zahteva nova znanja in spretnosti.
Želela bi poudariti stopnjo visoko stopnjo osipa v šolah. Čedalje večje število mladih se ne more vpisati na srednje šole ali univerze. Izobraževanje mladim zagotavlja prihodnost. Zato je naša dolžnost, da mladim zagotovimo dostop do izobraževanja.
László Andor
član Komisije. - Zelo sem vesel, da ste pozdravili temeljna načela te vodilne pobude za spodbujanje in izboljšanje zaposlovanja v Evropi in končno doseganje velikopoteznega cilja do leta 2020. Seveda smo tako zdaj kot kasneje pripravljeni za razpravo o različnih podrobnostih.
Rad bi omenil nekatere točke, o katerih ste govorili ali jim med razpravo celo nasprotovali, saj je treba nekatere izmed njih še bolj pojasniti.
Prvič, ohranjamo pojem prožne varnosti, a to ne pomeni, da želimo poudariti samo prožnost, saj bi v tem primeru ta pojem uporabljali tako, kot se je uporabljal prej.
Rad bi vam dal nekaj primerov, kjer je to očiten odraz sedanjih časov in novih izzivov.
Ta pobuda je zastavljena tako, da se zagotovo zaveda svoje dobe, in ko govorimo o vseživljenjskem učenju, želimo dati večji poudarek priložnostim za vseživljenjsko učenje starejših delavcev, saj moramo predpostaviti, da se aktivno delovno življenje podaljšuje in da bodo ljudje potrebovali več pomoči pri spremembi ali razvoju njihovih poklicev.
Bolj se moramo osredotočiti na mlade, kar ja očitno glavni vidik strategije Evropa 2020. Vendar pa že obstaja posebna pobuda - "Mladi in mobilnost" -, v okviru katere je zelo natančno opisana večina pobud in strategij v zvezi z mlado generacijo.
Mladi predstavljajo starostno skupino, pri kateri ne želimo vztrajati pri večji ravni prožnosti, saj je te tam že dovolj. Prožnosti med mladimi delavci v Evropi je več kot v Združenih državah. Omogočiti želimo več mobilnosti, saj verjamemo, da je mlada generacija tista, ki lahko bolje izkoristi povezan evropski trg dela in razvije lastna znanja in spretnosti ter izboljša svojo konkurenčnost tako, da ne izkorišča samo trg, temveč tudi institucije, ki jih nudi Evropska unija.
Govoril sem o boljših delovnih pogojih in kakovostnih delovnih mestih. Obžalujem, da me gospa Schroedter ni najbolje razumela. Segmentacijo želimo obravnavati kot glavni izziv na sedanjem evropskem trgu dela, predstavljamo pa zelo konkreten primer: odprto pogodbo, ki lahko pomaga. Ne gre za to, da se ljudem ne bi več dajale pogodbe o delu za nedoločen čas, temveč gre za pomoč tistim, ki so do zdaj imeli možnost dobiti samo pogodbe za krajši ali določen čas in ki bodo s tem lahko dobili odprto pogodbo ter nadgrajevali svoje pravice. To bo do neke mere pomagalo pri ustvarjanju novih delovnih mest, nedvomno pa bo pomagalo zagotoviti več pravic. To je tudi zelo pomembno, če želimo govoriti o kakovostnih delovnih mestih.
Ko govorimo o vlaganju v človeški kapital, ne smemo pozabiti, da je tu Evropski socialni sklad, ki podpira vse te pobude v vseh državah članicah, in upamo, da bo ta ostal trden instrument EU pri podpori vseh teh pobud na področju zaposlovanja in socialne vključenosti.
Imamo pobude za 10 let in za vse države članice. Ne gre za reševanje kratkoročnih izrednih finančnih razmer v nekaterih državah članicah. Ne moremo reči, da se bo vseh teh 10 let zapravilo sredi finančnih izrednih razmer. To očitno ni politika, ki bi lahko bila tako specifična, da bi reševala te razmere, vendar velja tudi za Grčijo in Irsko.
Jasno je, da je Grčija ena izmed držav, v kateri bi več prožnosti pomagalo okrepiti ozračje naložbenih poslov, kot se dogaja v Španiji. Irska je država, ki bi lahko ponovno uravnovesila dejavnike konkurenčnosti in večji poudarek namenila vlaganju v znanja in spretnosti ter izobraževanje, kar bi bilo v nasprotju z drugimi viri konkurenčnosti, ki so se v zadnjih časih zelo veliko uporabljali.
Seveda moramo pozorno spremljati zelo težke razmere, v katerih se nahajamo v tem trenutku, in mogoče bo naslednje leto nekaj možnosti za povečanje stopnje zaposlenosti. Vendar pa si moramo ogledati celotno sliko, ki se bo začela izboljševati že v prvi polovici naslednjega leta, saj velika gospodarstva poganjajo oživitev in že opažajo rast zaposlovanja. Prepričani smo, da se bo ta proces kljub motnjam v finančnem sektorju nadaljeval in da bodo evropske politike, ki smo jih predstavili, kljub temu, da ne morejo urejati ustvarjanja delovnih mest na mikro ravni v državah članicah, oblikovale pravi okvir in zagotovile smernice za države članice, v skladu s katerimi si bodo lahko še naprej prizadevale za polno zaposlitev.
Predsednik
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 149)
Elena Oana Antonescu
Sedanja gospodarska kriza in strukturni dejavniki, kot so globalizacija, tehnološki napredek, starajoče se prebivalstvo in usmerjenost k nizkoogljičnem gospodarstvu, poudarjajo potrebo po prilagoditvi evropskih politik na področju zaposlovanja in od evropskih institucij zahtevajo, da oblikuje ustrezne rešitve za reševanje povečanja brezposelnosti ter boj proti revščini. Pobuda Komisije kot del strategije EU 2020 dejansko nudi odziv Evropske unije na izzive, ki so jih povzročili trenutno gospodarsko ozračje ter gospodarske in družbene spremembe, ki se pojavljajo na trgu dela. Želim poudariti, kako pomembno je, da dosežemo dva cilja, ki jih Komisija omenja v tej pobudi. Gre za izhod iz gospodarske krize s pomočjo izboljšanja znanj in spretnosti kot za to namenjenega orodja ter zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti evropskega gospodarstva s predvidevanjem prihodnjih potreb in omogočanjem usklajenega ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem po znanjih in spretnostih na trgu dela. Evropa mora povečati svojo konkurenčnost v čedalje bolj rastočem svetovnem konkurenčnem okolju. Znanja in spretnosti so ključ za izhod iz krize in evropskim državljanom omogočajo, da izboljšajo svoj življenjski standard. Pozdravljam to pobudo, ki spodbuja izmenjavo informacij in vključenost držav članic v razprave, usmerjene k opredelitvi rešitev ali praks, ki so ugodne za ustvarjanje novih delovnih mest.
Vilija Blinkevičiūt
v pisni obliki. - (LT) Evropska unija se je zelo ambiciozno zavezala, da bo v naslednjem desetletju povečala stopnjo zaposlenosti povečanju zaposlenosti za kar 75 %. Da bi se to uresničilo, moramo sprejeti konkretne ukrepe tako na ravni EU kot na nacionalni ravni. Mislim, da je posebej pomembno, da na vseh ravneh - EU, nacionalni, regionalni, sektorski in družbeni - s posebnimi ukrepi okrepimo socialno partnerstvo in socialni dialog. Drugič, znanja in spretnosti ter usposobljenosti zaposlenih je treba nenehno izboljševati, zadovoljiti pa morajo potrebe trga dela. Zato je treba sisteme splošnega, poklicnega in visokega izobraževanja bolj približati potrebam trga dela. Nenehno poslušamo, da potrebujemo več delovnih mest, a kako jih je mogoče ustvariti? Potrebujemo poseben mehanizem, ki bo zagotovil spodbude, ter določene davčne spodbude za ustvarjanje delovnih mest za mlade in starejše. Poleg tega je treba analizirati vpliv mikrofinančnih instrumentov na trg dela in omogočiti več prožnosti za uporabo denarja iz Evropskega socialnega sklada. Resnično upam, da bo program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ustvaril konkretne rezultate za ljudi v naših državah.
Niki Tzavela
v pisni obliki. - V skladu s skupno izjavo z vrha EU-ZDA, ki je potekal novembra, je ustvarjanje delovnih mest prednostna naloga v evroatlantskem okviru. Vendar mora biti Komisija pozorna na naraščajoči pojav zunanjega preseljevanja, ki ga opažajo v Grčiji; mladi, usposobljeni in visoko usposobljeni pripadniki delovne sile odhajajo v Kanado, Avstralijo in Emirate. Zdi se, da se je enako začelo dogajati tudi na Irskem. Na drugi strani pa je Nemčija naznanila, da potrebuje usposobljeno delovno silo. Nobenega razloga ni, da bi Nemčija uvažala takšno delovno silo iz tretjih držav. Lahko bi sodelovala z južnimi državami članicami in zaposlila usposobljeno evropsko delovno silo. Ali je Komisija pripravljena začeti izvajati razumno politiko zaposlovanja v državah članicah, ki podpirajo evropski trg dela z evropsko delovno silo?
