Enominutni govori (člen 150 poslovnika EP) 
Predsednica
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Gospa predsednica, izraziti želim zaskrbljenost glede prekomerne politizacije vstopa Romunije v schengensko območje, ki sem jo opazil.
Menim, da ni pošteno, če mešamo merila, ki so povezana posebej z reformo pravosodnega sistema, z merili za vstop v schengensko območje. Romunija je pripravljena in izpolnjuje tehnološke pogoje, ki morajo biti edina merila, na podlagi katerih se izvede ocena.
Romunija ni in ne bo izvoznica kriminala. Ne morem sprejeti, da se nekatere zadeve, ki so posebej povezane s skupinami priseljencev romunskega porekla, uporabljajo za vse Romune. Zavedamo se, da bo Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve prihodnjo pomlad izvedel politično glasovanje. Prepričani smo, da mora to glasovanje temeljiti na objektivnem in poštenem ocenjevanju, nikakor pa ne na pomislekih z volilnim pridihom.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospa predsednica, nova strateška doktrina Nata, kot je bila sprejeta na vrhu v Lizboni, pomeni novo obdobje za prizadevanja Nata v bojih z novimi izzivi. V zvezi s tem moramo izpostaviti edinstven odnos med Natom in Evropsko unijo in potrebo po bolj povezovalnem pristopu k vsem vidikom evropske varnosti. Sodelovanje dveh organizacij mora temeljiti na preglednosti, povezovanju in medsebojnem spoštovanju neodvisnosti.
Ključnega pomena je, da delujemo sinergijsko in se izogibanju prekrivanju, predvsem z vidika političnih misij, saj to pomeni zapravljanje energetskih virov in kadrov držav članic EU in Nata. Če želimo biti učinkoviti in varčevati, je to ključnega pomena.
Način, na katerega je organizirano institucionalno sodelovanje teh dveh organizacij in vzpostavitev zanesljivega posvetovalnega mehanizma, s katerim bo mogoče hitro opredeliti načine in sredstva za skupno ukrepanje, sta zelo pomembni vprašanji. Pozivam k poglobljeni razpravi o tej temi.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Gospa predsednica, 28. novembra bodo v Republiki Moldaviji potekale predčasne parlamentarne volitve.
Že več kot leto je minilo, odkar je na oblasti Zveza za evropsko povezovanje, pri preoblikovanju družbe in gospodarstva Republike Moldavije pa je bil dosežen znaten napredek.
Zveza za evropsko povezovanje je prav tako pokazala iskreno željo po približevanju Evropi.
Glede na ta prizadevanja in napredek je Evropska unija politično in finančno podprla in podpira Republiko Moldavijo.
Močno upam, da bodo volitve v nedeljo enkrat za vselej potrdile pot Republike Moldavije k popolni demokraciji, pravni državi, učinkovitemu tržnemu gospodarstvu in na koncu k evropski družini, v kateri bo, upam, Republika Moldavijo kmalu postala polnopravna članica.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gospa predsednica, želim se pritožiti nad nesprejemljivim ravnanjem sekretariata Odbora regij v zvezi s fotografsko razstavo, ki jo je organizirala izgnana občina Kirenija, ki jo zasedajo Turške mestne vojaške enote na Cipru.
Razstavljene fotografije nazorno prikazujejo uničenje cerkvenih in drugih spomenikov, ki spadajo v tri tisoč letno zgodovino Kirenije. To uničenje ima jasen namen: odstraniti vse dokaze, da so to mesto naseljevali ljudje iz grške kulture in krščanske vere. Ljudem, ki so bili s silo izgnani s svojih domov, se je 36 let kasneje uspelo zakoreniniti v Kireniji, čeprav le kot begunci.
To razstavo naj bi odprl generalni sekretar Odbora regij, ki se zaradi pritiska turških okupacijskih sil na razstavi sploh ni prikazal, ker je razstava povezana z invazijo, ki jo je na Ciper izvedla Turčija leta 1974 in uničenjem kulturne dediščine, ki so jo povzročile invazijske sile. Sekretariat Odbora regij je zahteval, da se razstava zapre. Obsojam to nesprejemljivo ravnanje.
John Bufton
Gospa predsednica, pomoč Irski verjetno ni zadnja pomoč v evrskem območju, kljub nasprotnim trditvam. Kljub dolžniški krizi, ki pesti EMU, uradniki še vedno poudarjajo, da je problem Irske drugačen od problema izpred sedmih mesecev v Grčiji.
Medtem ko je v Atenah šlo za davčno neodgovornost in korupcijo v javnem sektorju, je za dolg v Dublinu krivo nespametno bančništvo. Zdi se, da Portugalska nima velikih težav s tem, kljub temu pa se močno bori, da bi obdržala glavo nad vodo, tako kot Španija.
Kaj imajo te države skupnega? Enotno valuto, ki ne ustreza namenu, uvedeno na idealistični ideologiji, ne pa na gospodarskem razumu. Star pregovor o polaganju vseh jajc v isto košaro drži.
Katere Evropske države so najuspešnejše? Norveška in Švica. Nadzorujeta svoje vire in gospodarstvo, kljub temu pa trgujeta s sosedami v EU in se zavedata, da lahko začneta z lovljenjem drugje, če bo EU celoten projekt potegnila na dno.
Pomoč Portugalski bi povečala skupne stroške na 300 milijard EUR, s tem pa bi bil porabljen celoten kapital evrskega območja. EU-tanazija je edina razumna rešitev, ki je še ostala.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospa predsednica, tudi jaz želim spregovoriti nekaj besed o Irski. Spiegel Online piše "Keltski tiger je bil sprejet na intenzivno nego". Vprašati se moramo zakaj? Nobenega dvoma ni, da je razlog za finančno krizo naš monetarni sistem, povedano drugače, način, kako ustvarjamo denar. Zasebne komercialne banke v sistem pošiljajo neverjetne količine denarja. To spodbuja špekulacijo, podžiga inflacijo in na koncu pripelje do ogromnega dolga vseh vpletenih. Znajdemo se v sistemski krizi, ki je ni mogoče rešiti z vlaganjem milijard v majav bančni sistem, tudi če za to preusmerimo sredstva v irsko gospodarstvo. Potrebujemo pravo obliko ustvarjanja denarja. Ustvarjanje denarja mora preiti nazaj na javni sektor. Tako bi lahko več sto milijonov prelili nazaj v evropska gospodarstva. Javno ustvarjanje denarja bi bilo skladno s prostim tržnim gospodarstvom. Vendar pa za tako pomembne odločitve potrebujemo pogum in odločnost naših politikov. Jasno je, da bankam ne smemo več dopustiti, da bi Parlament še naprej zavajale.
László Tőkés
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, menim, da bi Evropski parlament vsekakor moral omeniti 95. obletnico genocida nad Armenci v Turčiji. V skladu z odločitvijo z dne 18. junija 1987 se mora Evropski parlament spomniti poboja 1,5 do 2,75 milijona nedolžnih civilistov in brez zadržkov obsoditi, na podlagi enakih meril, kot se uporabljajo pri holokavstu in genocidu komunizma, množične zločine proti človeštvu otomanskega cesarstva leta 1915 nad armensko manjšino in krščansko skupnostjo.
Do danes je 22 držav priznalo zgodovinsko dejstvo protiarmenskega holokavsta. Obžalovanja vredno je, da pisno poročilo gospoda Mortena Messerschmidta o tej zadevi letos ni bilo deležno potrebne podpore. Predlagati želim, da bi predsednik Jerzy Buzek prevzel pobudo in poskrbel, da bi genocid nad Armenci soglasno priznale vse države članice EU in poskrbele, da bi zanikanje tega dejstva postalo kaznivo, poleg tega pa mora biti to vprašanje obvezna točka na dnevnem redu pristopnih pogajanj s Turčijo.
Rovana Plumb
(RO) Gospa predsednica, enaindevetdeset odstotkov ljudi, starih od 18 do 27 meni, da so se gospodarske razmere v državi poslabšale. Le 33 % mladih ne želi zapustiti Romunije. Zaradi njene varčevalne politike, sedanja vlada v Bukarešti spodbuja beg možganov v tujino.
Vsak mesec ugotovimo, da so mladi, ki jih je romunska vlada poslala na usposabljanje v sklopu programa, ki so ga v 2004 vzpostavili socialni demokrati, odpuščeni v upravi ali za njih ni mogoče najdi dela, čeprav imajo vse potrebne izkušnje in željo, da bi učinkovito prispevali v sistem.
Podpiram mobilnost na trgu dela, vendar bi vlada v Bukarešti morala ustvarjati nova delovna mesta, ki bodo imela koristi tudi od strokovnega znanja teh mladih ljudi.
Vso našo podporo želim izreči romunskim študentom in študentskim organizacijami, kot je Liga romunskih študentov v tujini.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Gospod predsednik, ribiške ladje, ki lovijo v Indijskem oceanu, so tarča vala piratskih napadov. V zadnjih dveh tednih je bilo deset napadov na ladje Intertuna III, Demiku, Elai Alai, Playa de Anzoras, Albacan, Erroxape, Campolibre Alai in Playa de Aritzatxu.
Napadi se dogajajo vse dlje od obale, saj pirati uporabljajo ugrabljene ladje, kot oskrbovalne ladje, da bi tako izboljšali logistiko. Tudi z zasebnim varovanjem so te ladje zelo ranljive. Poročajo o njihovih položajih, vendar jih nihče ne prestreže.
Izboljšati moramo usklajevanje, saj pomorske sile Evropske unije niso posredovale v nobenem izmed teh napadov. Ne vemo, kako se odzivajo na ta opozorila.
Upoštevati moramo resolucijo, ki smo jo lani novembra sprejeli v Parlamentu, bolj pa se morajo vključiti tudi Združeni narodi. V operaciji Atalanta mora sodelovati več držav in zagotovljenih mora biti več sredstev, skupaj z učinkovitejšimi blokadami na obali Somalije in večjim številom sporazumov o pregonu piratov z obalnimi državami.
Piratstvo vpliva na našo ribiško in trgovsko ladjevje, pa tudi na države, s katerimi smo podpisali sporazume in katerih razvoj ali uničenje je prav tako odvisen od varnosti ribištva na tem območju.
Oreste Rossi
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Parlamentu želim poročati o tem, kaj se je zgodilo z razstavo "Spodbujanje kulturnih vrednot z zaščito kulturne dediščine zasedenega Cipra", ki je potekala od 17. do 26. novembra pod pokroviteljstvom Odbora regij.
17. novembra je vodja komunikacijskega oddelka Wolfgang Petzold takoj po odprtju odredil, da je treba razstavo nemudoma zapreti zaradi tega, ker so fotografije prikazovale zajetja, kar pa je bilo v nasprotju z dogovorom.
Priskrbel sem si korespondenco, vključno z zahtevo za odobritev, in preveril, da ni bilo nobenih razlik med tem, kar je urad sam odobril in tem, kar je bilo razstavljeno. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je isti vodja enote tudi kustosu razstave naročil, naj odstrani vse izraze "okupacija" in "turška invazija". Vodjo enote sem večkrat poklical, da bi pojasnil, kaj se je zgodilo, vendar niti zadevni direktor, niti člani osebja niso pristali na pogovor z mano. Nekaj ur po tem, ko sem prijavil te podrobnosti, je bila razstava ponovno odprta.
Gospe in gospodje, menim, da je v Odboru regij prišlo do resnih in škodljivih kršitev pravic države članice EU.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Gospa predsednica, žal je Romunija postala divji zahod Evrope. Stvari so bile slabe pod komunističnim diktatorstvom, vendar so razmere pod mafijskim diktatorstvom še veliko hujše.
Glavni lovki mafijske "hobotnice" sta pravosodni sistem in policija, ki ju razžira rak korupcije.
Storilci več kot 5.000 kaznivih dejanj, ki so se zgodila v Romuniji od januarja 1990, ostajajo nepoznani. Romunija je raj za lokalne podzemne tolpe, ki jih ščitita pravosodni sistem in policija. Je pa tudi središče pedofilov, prevarantov in najbolj pokvarjenih tujih agentov.
Dobro je, da je berlinski zid padel, ni pa dobro, da je padel na naše glave, glave ljudi v vzhodni Evropi.
Decembra 1989 je nekaj ljudi, ki si je želelo vznemirjenja, prebudilo Drakulo. Zdaj pa ne vemo, kako bi se ga znebili.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Gospa predsednica, črni oblaki, ki postajajo vse težji, se vse bolj zgrinjajo nad Evropo. Vse večji volilni delež skrajno desničarskih, fanatičnih, ksenofobnih in pogosto rasističnih frakcij in strank zaznamuje politični razvoj v številnih državah članicah, tudi na Švedskem. Tega ne moremo spregledati.
Gospodarska kriza, kot je še ni bilo, in vse večje težave s priseljevanjem so strupen koktajl, ki napaja ekstreme in pretiravanje. Nedvomno gre za zelo celovit problem, ki ga bomo le težko rešili.
Zaradi tega imajo evropske desno sredinske in socialdemokratske stranke v Evropskem parlamentu, Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov, resno odgovornost in poslanstvo: razpršiti oblake, preden prinesejo nevihto. Izkoristiti morajo vse načine za sporazum in usklajevanje, da bomo lahko učinkoviteje ukrepali pri obravnavanju posebnih problemov, kot je priseljevanje, kjer so potrebna skupinska prizadevanja. V Evropskem parlamentu moramo sprožiti novo, močno, skupno pobudo proti ksenofobiji in rasizmu v Evropi, ki jo pesti kriza.
Alan Kelly
Gospa predsednica, kot irski poslanec v EP se zelo dobro zavedam, da so zdaj oči Evrope uperjene v gospodarske težave moje države. Krizo v moji državi je sprožil pohlep - goli pohlep - med politično elito in elito v velikih podjetjih. Ti ljudje so zapravili bogastvo, ki ga je ustvarilo energično podjetno in inovativno prebivalstvo in za to morajo odgovarjati.
Vendar pa je to krizo povzročilo tudi ohlapno urejanje bančnega sektorja. To napako lahko opazimo tudi v Evropi. Spomnimo se stresnih testov v bančništvu v juliju, ko je Komisija dejansko podpisala prihodnost bank na Irskem, ki so v samem jedru te krize. Kako se je lahko to zgodilo? Zelo me jezi, da se je moja država znašla v tem - resnično zelo jezen.
Pozdravljam solidarnost, ki so jo izkazali kolegi v Evropi, predvsem s tem, ko so zagotovili finance za umirjanje našega gospodarstva. Hkrati pa menim, da smo se znašli na razpotju glede prihodnosti EU. Irska je suverena država in vsako narekovanje iz Evrope glede irske davčne politike bi po mojem mnenju preseglo nevarno mejo ko govorimo o obravnavi manjših držav v Uniji.
Marian Harkin
Gospa predsednica, tudi jaz želim spregovoriti o gospodarski krizi, vendar z drugega vidika. Danes smo slišali, kako sta Jean-Claude Trichet in Olli Rehn govorila o potrebi po davčni pravičnosti ter pozivala Irsko in Portugalsko in druge države, da upoštevajo Pakt stabilnosti in rasti.
Pa vendar je bilo, kot del raziskave Eurobarometra, katere ugotovitve smo dobili danes, več kot 27.000 ljudem v EU in več kot 1000 ljudem na Irskem zastavljeno vprašanje glede njihovih pogledov, kako naj se izvijemo iz krize.
Če se osredotočim le na dva problema, je bilo državljanom zastavljeno vprašanje, v skladu s katerim so morali po vrstnem redu razvrstiti načine, kako bi lahko hitro prišli iz krize. Medtem ko se je 29 % državljanov EU in ena tretjina irskih državljanov odločila za zmanjšanje javne porabe, je bilo dve tretjini državljanov EU in 57 % irskih državljanov najbolj naklonjeno spodbujanju gospodarstva ali združevanju obeh pristopov.
Vprašanje glede političnih prednostnih nalog je pokazalo, da več kot 50 % državljanov EU in irskih državljanov meni, da se moramo najprej spopasti z revščino in socialno izključenostjo. Torej obstaja resnična razlika med tema dvema sklopoma pogledov. Ne odzivamo se dovolj hitro na skrbi državljanov in menim, da bi morali ponovno pregledati naše prednostne naloge.
Gerard Batten
Gospa predsednica, jutri, 23. novembra, bo četrta obletnica smrti volivca v mojem okrožju v Londonu, Aleksandra Litvinenka. Gospoda Litvinenka so umorili elementi ruske države s terorističnim dejanjem, ki ga je podprla država. Trije glavni osumljenci, ki jih išče policija - Andrej Lugovoj, Dmitrij Kovtun in Vjačeslav Sokolenko - so v Rusiji še vedno na prostosti. Cenjeni vdovi gospoda Litvinenka, Marini, pa se medtem odreka pravica. Do zadaj še ni bilo sklicano nobeno sodišče oglednikov, da bi preiskalo smrt, kot je običajna praksa v primeru takšne nasilne smrti.
Zato bom izkoristil to priložnost in pozval britanske oblasti, da čim prej skličejo razsodišče oglednikov ter ugotovijo in javno navedejo okoliščine in vzrok smrti, hkrati pa identificirajo tiste, ki jih iščejo v zvezi s policijskimi preiskavami umora.
Gospod Litvinenko je bil britanski državljan, umorjen na britanskih tleh. To je še najmanj, kar lahko on sam in njegova družina pričakujejo ali do česar bi morali biti upravičeni.
Anna Záborská
(SK) Gospa predsednica, pred tednom so bila objavljena poročila o pristopnem procesu v balkanskih državah. Ni pošteno, da postavimo pogoje za začetek pogajanj z državami kandidatkami za članstvo v EU, potem pa s pogajanji sploh ne začnemo, ko te pogoje izpolnijo. Zakaj Makedonije ne obravnavamo pošteno?
Makedonija je država, v kateri reforme dajejo dobre rezultate. Več kot 80 % srednješolcev v tej državi gre na univerze. Angleški jezik se začnejo učiti pri šestih letih.
Poročilo Komisije govori o napredku v boju proti korupciji, stabilni vladi in političnem dialogu. Makedonija je izpolnila vsa Københavnska merila. Zasluži si priložnost, da začne pogajanja o tem, da bi postala ena izmed držav članic EU. O nerešenih vprašanjih lahko govorimo v procesu pogajanj. Če tega ne bomo storili, bo to omajalo zaupanje v Evropo.
Estelle Grelier
(FR) Gospa predsednica, zaradi varčevalne politike, ki jo izvaja vlada gospoda Camerona, se je Združeno kraljestvo pravkar odločilo, da ne bo več financiralo velikih vlačilcev, ki pomagajo in rešujejo ladje v Rokavskem prelivu, kar je enostranska odločitev, ki so jo že obsodili pristaniški, pomorski, trgovinski in politični organi na tem območju.
Najavljen umik Združenega kraljestva bi lahko imela tragične posledice za pomorsko varnost v tem sektorju, ki je z več kot 250.000 polovili letno, ena izmed najprometnejših trgovskih poti na svetu. V zadnjih 10 letih je bilo tam zabeleženih skoraj 300 izrednih dogodkov, strokovnjaki pa so mnenja, da je s predhodnim razmeščanjem močnih reševalnih plovil bilo mogoče preprečiti številne izredne dogodke, ki bi se lahko spremenili v velike nesreče.
Ker pomorska varnost vpliva na varnost ozemlja EU in varstvo okolja, so za vleko v izrednih razmerah dogovorne javne oblasti, ob finančni pomoči lastnikov plovil, in ne sme biti privatizirana zaradi koristi zasebnih vlečnih služb.
Evropska komisija je dolžna obravnavati to zadevo. Evropa si mora privoščiti mora zagotoviti sredstva za izvajanje obsežne celostne pomorske politike, za katero si uradno prizadeva.
Giommaria Uggias
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, vam, državljanom in združenjem želim sporočiti, da smo predložili Pisno izjavo št. 0086/2010, v katerem smo zahtevali varstvo voda kot javne dobrine.
Voda ni le skupna dobrina ampak univerzalna človekova pravica in službe za upravljanje vode morajo biti lokalne javne službe, kar je podlaga za dobro vodenje. To so naša vodilna načela in gre za ista načela, ki so spodbudila več tisoč italijanskih državljanov, da so podprli vse zahteve za referendum, s katerim bo mogoče preprečiti, da bi bila osnovna dobrina izključena iz javnega prostora.
Prepričani smo, da pobuda ne pripada tistim, ki so jo predlagali, saj gre za bitko, v kateri sodelujemo vsi. Da bi to potrdili, moramo povedati, da smo deklaracijo predložili skupaj s kolegi poslanci iz političnih skupin Zelenih, zavezništva socialistov in demokratov in evropske združene levice in je deležna široke podpore v Parlamentu.
Z njo nameravamo pridobiti podpise vsaj polovice poslancev v Parlamentu, da bi deklaracija tako postala uradno stališče Evropskega parlamenta in lahko prispeva k varstvu vode, kot pravice in ne kot ugodnosti.
Monica Luisa Macovei
(RO) Gospa predsednica, v nedeljo bodo v Republiki Moldaviji potekale predčasne parlamentarne volitve. Volitve potekajo med demokratičnimi in komunističnimi silami.
Z zmago demokratičnih sil, ki so združene v Zvezi za evropsko povezovanje, bo zagotovljeno nadaljevanje napredka, doseženega v zadnjem letu - napredka k demokratični vladi, pravicam in blaginji ljudi. Demokratične sile morajo sodelovati pred in po volitvah.
Volitve v nedeljo morajo biti svobodne in poštene, ljudje pa morajo imeti dostop do informacij. Ne smejo se ponoviti nasilni dogodki iz aprila 2009. Demokratične vlade niso vzpostavljene na podlagi prevar, nasilja ali strahu.
Seveda pa bodo v nedeljo na volitve šli državljani Republike Moldavije. Vendar pa v Parlamentu podpiramo tiste, ki prinašajo demokratične spremembe. Izrekamo jim solidarnost in jih spodbujamo.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Gospa predsednica, pred kratkim je bil izveden napad na Cerkev naše gospe odrešenice v Bagdadu, kjer je bilo ubitih 58 ljudi, predvsem žensk in otrok, samo zato, ker so bili kristjani. Odgovornost za to dejanje je ponosno prevzela Al-Kajda. Ne gre za osamljen primer, ampak za stopnjevanje preganjanja in napadov na krščansko manjšino v muslimanskih državah. Prišlo je do izgonov v Maroku, groženj v Turčiji in napadov v Indiji in Nigeriji. Januarja je bilo ubitih šest kristjanov na pragu cerkve v Kairu. Kako dolgo bodo zahodne demokracije to dopuščale in molčale?
Na srečo je predsednik Buzek dal izjavo v imenu Parlamenta. Visoka predstavnica, baronica Ashton se je v izjavi, s katero obsoja napad, omejila na obsodbo terorističnega dejanja. Zakaj ni omenjen motiv, povedano drugače, dejstvo, da so bili kristjani, kar je bil jasen razlog za napad?
Ničesar nisem slišal od gospoda Zapatera, prav tako pa nisem ničesar slišal od predsednika vlade Erdogana. Kaj je smisel Zavezništva civilizacij? Sramujem se naše omejenosti in strahopetnosti. Ne morem si pomagati, da se ne bi spomnil preminule, napačno razumljene Oriane Fallaci, ki je napovedala Eurabijo in je bila praktično kamenjana zaradi tega, ker je imela dovolj poguma in obsodila dogajanje v tej nevrotični Evropi.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Gospa predsednica, izobraževanje in znanost sta prednostni nalogi gospodarske strategije 2020. Ali bo ta program ostal na papirju ali pa se bo odražal v ukrepih na terenu je odvisno od nas. Če želimo uspeti, morajo evropske institucije in države članice prevzeti odgovornost za to. Namesto tega bolgarska vlada izvaja politiko, ki je v nasprotju z nacionalno in evropsko politiko o znanstvenih raziskavah in izobraževanju. Medtem ko je Evropa za raziskave in razvoj namenila tri odstotke do leta 2020, je Bolgarija dosegla le skromnih 0,6 odstotka.
Po vrsti neuspelih rešitev bo zdaj ukinila Bolgarsko akademijo znanosti, institucijo z več kot sto štirideset let zgodovine, ustanovljeno v težkih pogojih otomanske vladavine, ki pomeni 55 odstotkov znanstvenih raziskav v Bolgariji in je priznana po vsem svetu. Za več kot 400 uspešnih evropskih projektov je prejela več kot 30 milijonov EUR.
Kljub sodelovanju v evropskih institucijah na politični in strokovni ravni, bolgarska vlada očitno ne vidi povezave med znanostjo in izhodom iz krize. Vprašanje mora biti vključeno na agendo Sveta in Komisije. Ne gre le za bolgarsko vprašanje, saj je ogroženo izpolnjevanje strateškega programa in evropskih prednostnih nalog.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Gospa predsednica, opozorila bi vas rada na neustrezna družbena posvetovanja, ki potekajo v Evropski komisiji v zvezi z direktivo o osirotelih delih. Osirotela dela so dela, za katera ni mogoče najdi lastnika avtorskih pravic.
Prejšnji teden sem v Parlamentu organizirala razpravo na to temo. Pokazala je, koliko zanimanja je za to področje in koliko vprašanj je povezanih z direktivo, ki jo Komisija zdaj pripravlja. Vendar je proces še vedno zavit v tančico skrivnosti. Strokovnjaki in organi, ki neposredno sodelujejo, zagotovo poznajo vsaj splošno usmeritev, v kateri poteka delo. Zaradi osirotelosti je v Evropi prizadetih približno 40 % umetniških del. Datum, ko bo direktiva objavljena, je bil spremenjen na prvo četrtletje prihodnjega leta, torej je še vedno nekaj časa za razmislek, bolj pa si moramo prizadevati tudi za vključenost naših državljanov, tudi strokovnjakov, v postopek priprave zakonodaje, da bi tako bila čim boljša.
Matthias Groote
(DE) Gospa predsednica, demokratično sodelovanje zaposlenih v podjetju je eden izmed temeljev socialne politike Evropske unije. Delavci v obratih podjetja Atlas v mestih Ganderkesee, Delmenhorst in Vechta že mesec dni protestirajo dan in noč ravno zaradi teh pravic. Delavci se borijo za kolektivno pogodbo, s katero bodo ohranjena dobra, varna delovna mesta. Žal je vodstvo odločno zavrnilo pogajanja s sindikatom kovinske industrije in svetom delavcev. Vodstvo je med industrijskim sporom močno ustrahovalo in vplivalo na zaposlene. Pozivam vodstvo, predvsem gospoda Filipova, da začne s pogovori in se vrne za pogajalsko mizo. Ne moremo dopustiti, da bi se demokratično sodelovanje končalo na pragu tovarn. Sistem zaposlovanja in odpuščanja sproža strah in podžiga socialne nemire. V Evropi ni prostora za takšen sistem, saj negativno vpliva na našo demokracijo.
Cristian Dan Preda
(FR) Gospa predsednica, nekaj besed o predsedniških volitvah v Republiki Slonokoščena obala, ker sem vodja misije za opazovanje volitev Unije v tej državi. Od začetka oktobra je bilo v Republiki Slonokoščena obala nameščenih približno 100 opazovalcev iz 26 držav.
Prvi krog 31. oktobra je bil izveden precej dobro. Ni bilo nasilja ali goljufij. Pri objavi rezultatov je prišlo do majhne zamude, vendar na splošno ni bilo nobenih večjih izrednih dogodkov.
Naslednji krog naj bi potekal prihodnjo nedeljo. Naj bi bil bolj napet in na ulicah je že prišlo do spopadov, ton kampanje pa se je zaostril, celo do opazovalcev. Tem opazovalcem je včasih onemogočeno, da bi opravljali svoje delo in spremljali priprave na kampanjo. Zato je treba ohladiti strasti, da bi lahko volitve potekale normalno. Zelo pomembno je, da varujemo naše opazovalce do nedelje in tudi kasneje.
Predsednica
Razprava je zaključena.
