Popolno oblikovanje notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je priporočilo za drugo obravnavo, v imenu odbora za promet in turizem, o popolnem oblikovanju notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (13593/6/2007 - C6-0410/2007 - (poročevalec: Markus Ferber).
Markus Ferber
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, končali smo dolgo razpravo, ki je potekala skozi štiri zakonodajna obdobja v Evropskem parlamentu, od leta 1992, ko je Evropska komisija izdala belo knjigo o razvoju poštnih storitev, ki ji je sledilo sprejetje prve poštne direktive leta 1997 in njene spremembe leta 2002, zdaj, ob začetku leta 2008, po več kot 15 letih, upam, da se strinjamo, da skupno sprejmemo ustrezna pravila, ki nam bodo pomagala pri uskladitvi interesov uporabnikov, interesov podjetij, ki so do zdaj imela monopol pri ponudbi poštnih storitev, interesov konkurenčnih ponudnikov, ki želijo vstopiti na ta donosni trg, in interesov zaposlenih v poštnem sektorju. V Evropskem parlamentu smo zadnje mesece trdo delali, da smo dosegli te cilje.
Moram poudariti, gospa predsednica, da ura prehiteva, ne govorim še tri minute in pol.
Menim, da nam je v Evropskem parlamentu uspelo doseči sprejemljiv kompromis med vsemi navedenimi interesi. Zahvaljujem se vsem, ki so k temu pripomogli - svojim kolegom poslancem Evropskega parlamenta in še zlasti svojemu prijatelju Brianu Simpsonu, s katerim sva združila moči na področju poštnih storitev in s tem oblikovala 14-letno prijateljstvo. S tem pomembnim vprašanjem se tukaj skupaj ukvarjava že od leta 1994. Zahvaljujem se Komisiji, ki je zelo konstruktivna v svojih predlogih in za pogajalsko mizo.
V zvezi s tem se bojim, da moja posebna zahvala ne gre trenutnemu slovenskemu predsedstvu, ampak portugalskemu predsedstvu Sveta, ki mu je 1. oktobra lani uspelo oblikovati skupno stališče.
Zlasti sem ponosen in v Evropskem parlamentu smo lahko vsi ponosni na dejstvo, da je Svet v svojem skupnem stališču pozdravil rezultat našega medskupinskega prizadevanja in več kot 95 % od tega vključil v temelje skupnega stališča. To je velik uspeh za Evropski parlament in dokazuje, da Parlament lahko reši tako zapletena vprašanja, kot je deregulacija trga poštnih storitev, kar še dodatno upravičuje dodatne pristojnosti, ki mu jih daje reformna pogodba.
Skladno s tem smo v razpravah odbora pred drugo obravnavo poskušali opredeliti področja skupnega stališča, ki bi jih lahko izboljšali. S tem si stvari nismo olajšali, ker se pri vsakem kompromisu neizogibno tu in tam pojavi kak vidik, ki bi ga bilo mogoče izboljšati. Vendar smo decembra v odboru za promet in turizem z veliko večino glasov potrdili, da je Svet vse točke, ki so bile pomembne za Parlament, dejansko že upošteval in da nismo mogli ničesar izboljšati. Vsaka sprememba bi pomenila korak nazaj.
Zato vaš poročevalec zdaj lahko reče, da velika večina vodilnega odbora priporoča sprejetje skupnega stališča brez sprememb, in osebno bil bi zelo vesel, če bi se to zgodilo jutri. Prav tako bi z rešitvijo tega zapletenega vprašanja liberalizacije poštnih storitev, s katerim se je ta parlament ukvarjal 15 let, ne da bi kadar koli uporabil usklajevalni postopek, postavili zgled. Parlament naj spomnim, da nam je pri drugi obravnavi vedno uspelo doseči sporazum. Če to ponovimo na koncu dolgega zakonodajnega postopka, toliko bolje. Zato vas prosim za pomoč in se ponovno zahvaljujem vsem, ki so zelo konstruktivno sodelovali v tem postopku.
Andrej Vizjak
predsedujoči Svetu. - V veliko čast mi je, da sem danes tu, na vašem plenarnem zasedanju.
Predlog direktive Komisije o popolnem izoblikovanju notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti je bil v zadnjih 15 mesecih eden najzahtevnejših zakonodajnih predlogov za sozakonodajalca. Ko ga je Komisija oktobra 2006 predložila, so vsi pričakovali nenehna nesoglasja in živahne razprave v okviru naših inštitucij o prihodnosti ene najstarejših in najbolj klasičnih javnih služb v Evropi.
Obravnavanje tega vprašanja je bila izredno velika naloga za predsedstva Sveta, in sicer za nemško, predvsem pa za portugalsko predsedstvo v letu 2007. Od samega začetka so v razpravah naše inštitucije določile kot skupni cilj izogibanje populizmu in demagogiji in osredotočanje na bistvene parametre, povezane s to zadevo, vključno s socialnimi vidiki za poštne uslužbence in trajnostjo financiranja univerzalne storitve.
Kot vemo, poštnemu sektorju grozi strukturna sprememba, in tako se mora prilagoditi novim gospodarskim in družbenim razmeram. Končna faza popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev daje enkratno priložnost za rast za vse vpletene izvajalce. Državljani konec koncev pričakujejo, da bomo ohranili in še izboljšali kakovost in učinkovitost poštnih storitev v korist vseh uporabnikov, ne glede na to, kje živijo.
Odprtje trga poštnih storitev je do zdaj zgodba o uspehu. Na trg so vstopili novi akterji, nove poslovne priložnosti so izkoristili ne le ti novi akterji, temveč tudi dosedanji. Razvile so se nove storitve za potrošnike. Samo po sebi je umevno, da je popolna liberalizacija poštnih storitev potreben pogoj za oživitev sektorja in njegov obstoj v novih oblikah konkurence in alternativnih ponudb.
Pristop naših dveh inštitucij je ponovno potrdil osnovna načela zaščite kakovostnih, zanesljivih in cenovno dostopnih storitev vsem uporabnikom in prepoved diskriminatornih ovir za nove akterje, ki vstopajo na trg. Hkrati pa tako Evropski parlament kot Svet priznavata v osnovi različne pogoje na nekaterih trgih poštnih storitev v Evropski uniji. Zato je Svet v svojem skupnem stališču sprejel sklep o skupnem končnem datumu za liberalizacijo do konca leta 2010, pri čemer pa je določenim državam članicam dovoljeno tudi dodatno prehodno obdobje do konca leta 2012 za uveljavljanje novih pravil. V skladu z osnovnim načelom iz vseh prejšnjih direktiv o poštnih storitvah jim načelo subsidiarnosti omogoča, da prilagodijo skupna pravila posebnim nacionalnim okoliščinam, in zagotavlja, da neodvisni poštni regulativni organ nadzoruje trg poštnih storitev.
Spoštovane poslanke in poslanci, dovolite mi, da ob koncu tega kratkega nagovora čestitam gospodu Markusu Ferberju ter poročevalcem vseh vpletenih političnih skupin, torej poročevalcem v senci, za njihove prispevke v naših plodnih in konstruktivnih razpravah. Čeprav se včasih z nekaterimi njihovimi specifičnimi pripombami nismo v celoti strinjali, bi želel spomniti, da je Svet v svoje skupno stališče v novembru 2007 vključil veliko število ustreznih sprememb, in je tako pokazal svojo politično odločenost, odprtost in konstruktivno prožnost.
Še zlasti bi rad poudaril dobro delo Komisije v celotnem postopku soodločanja in njeno zavezanost učinkoviti pomoči in usmerjanju držav članic pri vseh vprašanjih v zvezi z izvajanjem nove direktive. Jutri boste, spoštovane poslanke in poslanci, sprejeli končno odločitev in ponovno potrdili naš skupni načelni sporazum, kakor je določen v skupnem stališču Sveta ter priporočilu Odbora za promet in turizem z dne 19. decembra lanskega leta. Prepričani smo, da smo našli pravo ravnotežje med različnimi cilji in se odprto in rahločutno spopadli s političnimi izzivi, ne da bi ogrozili pravno varnost izvajalcev poštnih storitev in potrošnikov.
Spoštovane poslanke in poslanci, še enkrat hvala lepa za dobro sodelovanje in za ta tekst, ki verjamem, da bo doživel tudi potrditev, in hvala lepa za vašo pozornost.
Leonard Orban
komisar. - Gospa predsednica, jutri mora Evropski parlament sprejeti zgodovinsko odločitev, ki zaznamuje konec postopka, ki se je začel pred več kot 15 leti. Tretja direktiva o poštnih storitvah končuje dobro pripravljen postopni postopek celovitega odpiranja trga.
Kar se danes zdi jasna in očitna rešitev, je bilo vse prej kot nesporno, preden se je razprava začela. Komisija je 18. oktobra 2006 predstavila svoje predloge. Sledila so intenzivna in konstruktivna pogajanja v institucijah. Nazadnje je bil Evropski parlament tisti, ki je prek svojega poročila na prvi obravnavi 11. julija 2007 utrl pot za dosego kompromisa, ki je danes pred vami.
Številni v tem parlamentu so dejavno prispevali k temu pomembnemu rezultatu in v imenu svojega kolega komisarja McCreevyja se želim zahvaliti zlasti poročevalcu, gospodu Ferberju, in njegovim poročevalcem v senci iz druge politične skupine, ki so oblikovali ta kompromis. Isto velja za finsko, nemško, portugalsko in ne nazadnje tudi slovensko predsedovanje.
Nekaj opomb o vsebini: besedilo, ki je zdaj pred vami, je usklajeno. Upošteva interese različnih političnih skupin in držav članic. Predlog Komisije je predvidel zgodnejši datum za odprtje trga, s čimer je potrdil ciljni datum, ki ga postavlja veljavna poštna direktiva. Dve dodatni leti sta dolgo obdobje. Vsi operaterji bodo imeli čas, da končajo svoje priprave. Vendar to ne sme voditi k samozadovoljstvu.
Za poštni sektor, njegove operaterje in zaposlene je pomemben obstoj končnega in brezpogojnega datuma celovitega odpiranja trga. Skupno stališče zagotavlja poštene pogoje in zahteva odpravo ovir pri vstopu na trg.
Za jutrišnje glasovanje je bilo predloženo omejeno število predlogov sprememb. Večina so predlogi sprememb, ki jih je odbor za promet in turizem decembra že zavrnil. Kot je takrat ugotovil moj kolega, gospod McCreevy, ti predlogi sprememb ne pomenijo dodane vrednosti za notranji trg, za poštne uporabnike ali poštarje in poštarice. Prihaja čas, da končamo postopek poštne reforme.
Če povzamemo, besedilo je pred vami, je usklajeno, vsebina je dobra, če pogledate njegove glavne določbe, se boste strinjali z mano, da upošteva naš cilj: resnično odprtje trga, ne kot cilja samega po sebi, ampak kot sredstva, prek katerega si prizadevamo za širši cilj visoke kakovosti, visoke učinkovitosti in trajnostnega poštnega sektorja, prilagojenega potrebam 21. stoletja.
Reinhard Rack
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospa predsednica, v zadnjih letih smo vsi, vključno z mano, večkrat obžalovali dejstvo, da je celo v primeru glavnih zakonodajnih projektov večina sedežev v Svetu ostala praznih. Zato jasno izražamo svoje zadovoljstvo ob visoki ravni zastopanja slovenskega predsedstva v tej pomembni zakonodajni razpravi in ob dejstvu, da Slovenija v tem trenutku že deluje v skladu z lizbonsko pogodbo, ki jo je seveda ravnokar ratificirala.
Notranji trg poštnih storitev je dolgo nastajal. Veseli smo, da bo ta naš osnutek, če bo ustrezen, pripomogel k uspešnemu koncu postopka. Začetni predlog Komisije je bil v osnovi skladen in sprejemljiv, ampak za nas v Evropskem parlamentu je bilo v veliko primerih glavno načelo preširoko in menili smo, da so ključne podrobnosti ostale nerešene.
V zvezi s tem je bilo dobro, da je lahko naš odbor po navodilih našega poročevalca Markusa Ferberja, ki ga toplo pozdravljam v imenu skupine Evropske ljudske stranke in Evropskih demokratov, predlogu Komisije dodal številne pomembne elemente pri prvi obravnavi in razložil ter dopolnil njegove določbe, pri čemer je imel podporo zelo zadovoljive večine.
Zlasti na finančnem področju smo ponudili dodatno možnost, ki je pomembna, ker zagotavlja upoštevanje ključnega vprašanja. Okrepili smo socialne določbe, zlasti v zadevah, kot so delovne razmere, delovni čas in letni dopust. Predvsem smo uvedli začasno klavzulo o vzajemnosti, s katero bomo preprečili, da bi navedena direktiva nekaj preostalim monopolistom omogočala nepričakovan dobiček, ker bi jim dovolila razširiti njihove dejavnosti na deregulirane trge.
V zameno za to smo se strinjali, da se začetek veljavnosti te direktive odloži za dve leti. Menimo, da je bil predlog na splošno dobro uravnotežen, in čutimo, da nas Svet, ki je z veliko večino potrdil stališče Evropskega parlamenta, s svojimi dejanji podpira. Jutri moramo to stališče sprejeti ter s Svetom, Komisijo in poročevalcem deliti zadovoljstvo ob izidu.
Brian Simpson
v imenu skupine PSE. - Gospa predsednica, v imenu skupine PSE bi se rad zahvalil Markusu Ferberju za njegovo poročilo in težko delo, ki ga je opravljal več let.
Skupina PSE odobrava, da se je Svet v večini strinjal s stališčem Parlamenta na prvi obravnavi ter da bo to zagotovilo univerzalno storitev; zagotovilo bo financiranje te storitve; prav tako se bo priznala potreba po socialni varnosti ter odložilo izvajanje za dve leti, do konca leta 2010 za vse stare države članice in do konca leta 2012 za nove.
Po mojem mnenju je to dober dogovor. Obstajajo tudi tisti, ki se še vedno borijo proti liberalizaciji. Vendar je bila ta bitka izgubljena pred 15 leti, ko je Parlament odobril, v nasprotju z mojim takratnim nasvetom, liberalizacijo sektorja poštnih storitev.
Nekateri v tem parlamentu smo že odložili polno izvajanje za dolgih 15 let, vendar pride čas, ko se moramo soočiti z resničnostjo.
Čeprav bi osebno želel, da bi bila druga obravnava brez sprememb, moja skupina verjame, da je pravilno pojasniti financiranje univerzalnih storitev in zavarovati tiste storitve, ki se trenutno zagotavljajo slabovidnim in slepim ljudem. Zato podpiramo predloge sprememb 1, 2, 6, 18 in 19.
Zagotoviti moramo, da so poštne storitve konkurenčne, ne nujno druga drugi, ampak drugim tehnologijam. Vendar morajo biti konkurenčni pogoji enaki in upam, s pridržki, ki sem jih poudaril, da lahko končamo svoje delo na to temo na podlagi svojega stališča s prve obravnave ter se vrnemo k najpomembnejšemu vprašanju zagotavljanja zanesljive, redne in dostopne poštne storitve državljanom; prav tako lahko priznamo pomembno delo, ki ga opravljajo poštarji in poštarice v Evropski uniji.
Končno, ko sva z Markusom Ferberjem začela delati na tem področju, nihče od naju ni imel sivih las. Zdaj pa naju poglejte.
Luigi Cocilovo
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kakor moji kolegi tudi jaz čestitam poročevalcu gospodu Ferberju za njegovo delo. To delo se je začelo pred mnogimi leti, v tem času sva imela o tem pomembna podobna mnenja in nekaj konstruktivnih razprav. V zvezi z mojim položajem in položajem moje skupine ni bilo nikoli nobenih konfliktov načel ali ideologije glede zamisli o liberalizaciji, s katero se vsi strinjamo in jo podpiramo, medtem ko se ob tem seveda trudimo zagotoviti potrebna zagotovila za univerzalno storitev.
V trenutnem predlogu te direktive, ki ga je Parlament sprejel pri prvi obravnavi in ki ga je nato Svet ponovno pregledal, lahko vidimo, da takšno zagotovilo obstaja, čeprav bi nekateri pogoji lahko bili določeni natančneje, izrecneje in podrobneje. Nočemo biti kot tisti, ki ne ločijo zrnja od plev, vendar po drugi strani prav tako nočemo spregledati dejstva, da je včasih strup v majhnih stekleničkah. Zato bi raje videli, da bi se nekatera vprašanja v zvezi z dovoljenji, omogočanjem prave konkurence in tudi plačilom tarif med izvajalcem univerzalne storitve in drugimi posameznimi storitvami ter pravicami in odgovornostmi glede dostopa do mreže obravnavala podrobneje. To bi raje videli, vendar verjetno večina v Evropskem parlamentu meni, da so natančnejša zagotovila nepotrebna in da raje ne bi tvegali, da nastane zapleten sporazum, kar podpirajo tudi v odboru.
Skratka, za zdaj imamo takšno stališče, vendar v zvezi s predlogi sprememb pogojev za slepe in slabovidne jasno izražamo nasprotovanje temu, da bi ti in samo ti predlogi sprememb delovali kot prisila pri iskanju rešitve. Vendar če bodo sprejeti drugi predlogi sprememb, jih bomo potrdili. V nasprotnem primeru bomo glasovali proti vsem predlogom sprememb.
Roberts Zîle
v imenu skupine UEN. - (LV) Hvala, gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje člani Sveta. Zahvaljujem se gospodu Ferberju za opravljeno delo pri doseganju kompromisa med Parlamentom in Svetom na tako občutljivem političnem področju, kot so poštne storitve. Poudarjam, da so se dejanske težave pri liberaliziranju pristopa k univerzalnim storitvam, zlasti v novih državah članicah, v tej direktivi izrazile v obliki podaljšanega roka za dve leti za izvedbo teh storitev. Obenem se je določil temeljit pravni okvir za zagotavljanje univerzalnih storitev. Zato menim, da so zdaj na potezi organi držav članic. Kljub težavam, na katere so naletela poštna podjetja v nekaterih državah članicah, vključno z mojo državo Latvijo, menim, da bo liberalizacija trga rešila navidez brezizhodni položaj zastarelih ponudnikov poštnih storitev. Pozivam vas, da na jutrišnjem glasovanju ne podprete navedenih predlogov, ker morajo države članice uporabiti svojo pristojnost tudi glede slabovidnih. Hvala.
Eva Lichtenberger
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, bojim se, da mi dejstva v tej zadevi preprečujejo, da bi se pridružila slavju. Dejstvo številka ena: kdo bo imel od tega korist? Tisti uporabniki, ki živijo v mestih in radi prejemajo reklamni material v svoje poštne nabiralnike. Oni bodo imeli korist. Prav tako bodo imela korist podjetja, ki so specializirana za množično poštno pošiljanje in poštne oglaševalske kampanje.
Vendar na drugi strani slepi in slabovidni ljudje ne bodo imeli koristi. Zato vas pozivam, da podprete naš predlog spremembe v tej zadevi. Nobene koristi ne bo niti za zaposlene v poštnih storitvah, ker bodo slabo plačani za svoje delo in pod ogromnim pritiskom, ki se lahko pod predvidenimi pogoji samo še poveča. Naslednja skupina, ki ne bo imela koristi, so ljudje, ki živijo na podeželju ali na odročnih območjih, zanesti se bodo morali na zasebne poštne storitve, kajti priča bomo postopnemu zniževanju ravni storitev do še sprejemljivega in dovoljenega minimuma. Zlasti ne bodo imeli nobene koristi davkoplačevalci, ki bodo morali ponovno financirati univerzalno storitev, kar se je prej notranje izvajalo z učinkovitim subvencioniranjem od prihodkov množičnega poštnega pošiljanja in zasebnih poštnih storitev.
Zato tej direktivi nasprotujem. Menim, da je zavajajoča. Konkurenca je dobra, vendar je treba poskrbeti, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji. To se v tem primeru ni storilo.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospa predsednica, poštne storitve so delovno intenzivna javna storitev. V drugi polovici devetnajstega stoletja so se evropske države odločile, da potrebujejo svoj lastni monopol nad poštnimi storitvami, ker jih zasebni sektor ni obvladal.
Vedno so obstajala zasebna podjetja, ki so se poskušala izogniti temu položaju. Ponujala so poceni storitve, vendar selektivno, tako da so izbirala najdejavnejša področja storitev poštne dostave ter ponujala slabše delovne razmere in pogoje zaposlovanja. Od devetdesetih let prejšnjega stoletja je politična večina poskušala ustvariti še širše področje za takšna podjetja in predlagani sklep jim daje skoraj popolnoma proste roke. Moja skupina pričakuje, da se bo to izrazilo v slabših dostavnih storitvah za uporabnike, slabšanju pogojev za delavce in dodatnih stroških za države članice pri vzdrževanju ter obnovi njihovih univerzalnih poštnih storitev
Celo zdaj, ko so tri največje skupine sklenile kompromis o rokih in spremljevalnih ukrepih, moja skupina še vedno meni, da je takšna izbira korak nazaj. Zato poleg ukrepov za izboljšanje nekaterih podrobnosti, kot so boljša zagotovila za slepe uporabnike in osebje, predlagamo, da se ta liberalizacija zavrne. To bi bilo tudi v skladu z nedavnim glasovanjem volivcev v nemškem mestu Leipzig proti prodaji javnih podjetij.
Michael Henry Nattrass
v imenu skupine IND/DEM. - Gospa predsednica, pojavlja se besedna zveza "fiksen in nepreklicen datum". Stvar, ki jo je oblikovalec EU Jean Monnet sovražil pri demokraciji, je bila, da ni nič nepreklicno. Nobena demokratična vlada ne more svojega naslednika zavezati z nepreklicnim.
V EU imamo demokratični primanjkljaj, ker je bila vse bolj povezana Unija oblikovana kot nepreklicna. Nobenih prostih mest za demokracijo. Ljudje lahko glasujejo le v podporo temu, kar želi elita EU. To je enosmerna ulica. Francozi in Nizozemci so glasovali proti nepreklicni uniji. Neupoštevanje njihovega mnenja in uvedba iste neuspele ustave dokazujeta, da imam prav.
Ničesar se niste naučili iz zgodovine. Sovjetska zveza je propadla. Hitlerjev Tausendjähriges Reich je trajal 12 let. Mrtvi tek, ki ga ustvarjate, tako da ljudem onemogočate referendum, bo nedvomno sprožil konec tega nestrpnega imperija EU.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Gospa predsednica, do konca leta 2012 bodo poštne storitve v celoti liberalizirane in na tem področju se bo oblikoval tudi skupni trg. Po odprtju bo imel ta trg različne vplive na trge posameznih držav članic; kar smo dosegli z zakonodajo, je, da se bo trg odpiral postopno. Dosegli smo tudi položaj, v katerem lahko zadevni poštni uradi obdržijo svoje prihodke, ki jih imajo na voljo, do konca dobe odstopanja, in zato sem to osebno napisal. Po dolgem času smo dobili evropsko uredbo, kar vse postavi v konkurenčni položaj. Zlasti sem za to hvaležen poročevalcu. Z drugimi besedami to pomeni, da ta uredba po odprtju trga ne bo pomenila slabosti za konkurenčna podjetja, ampak nove možnosti.
Gospa predsednica, vse to je samo polovica zmage, če se ne bodo naredili nadaljnji koraki. Kateri so? Prvič, poštni uradi, ki odstopajo od tega, se morajo v naslednjih letih osredotočiti na svojo sposobnost izpolnjevanja zahtev evropske konkurence, to pomeni, da morajo dejansko izkoristiti časovne prednosti, ki so jih zdaj pridobili.
Drugič, državni predpisi in politike morajo zagotavljati, da je med tem, ko se poštni urad spodbuja h konkurenčnosti, univerzalna storitev dejansko na ustrezni ravni. Ne pozabimo, da bo še vedno obveznost države, da je odgovorna za storitev. Naloga uredbe je, da imajo evropski državljani, kjer koli živijo, tudi v najmanjših krajih, dostop do poštnih storitev ustrezne kakovosti po ustrezni ceni. Hvala za vašo pozornost.
Gilles Savary
(FR) Gospa predsednica, mislim, da je vprašanje, o katerem bomo jutri glasovali, zgodovinsko, ker je pošta javna storitev že od nekdaj, zlasti od časa monarhij. To je bilo zato, ker je razdeljevanje pošte strateško in je obenem zagotavljalo univerzalno ter hitro storitev.
Ravnokar smo končali javni nadzor poštnih storitev ali bomo to storili jutri, zato ga nadomeščamo s široko dereguliranim poštnim trgom. Kar se tukaj predlaga, bo predvsem čudovit trg za odvetnike in pravosodne delavce, ker ni skladnosti. Vsaka država članica lahko med štirimi različnimi metodami financiranja lahko izbere svojo. V tej direktivi se prav tako predlaga nekaj popolnoma paradoksalnega: državne subvencije kot nadomestila za financiranje univerzalne storitve, pri čemer so jo nekatere države v primeru, kadar ni bilo finančnega donosa, financirale z izravnavo iz obdobja, ko je finančni donos obstajal.
Mislim, da delamo napako. Čas bo pokazal svoje, vendar nekatere stvari že danes kažejo na to. V Združenem kraljestvu so v poštne storitve vložili več kot 880 milijonov EUR. V Španiji so ravnokar objavili, da zaradi pritiska konkurence na podeželju ne bo več neposredne poštne storitve. Nemci imajo težave pri usklajevanju minimalne plače s trgom poštnih storitev. Menim, da zdaj nudimo koristi podjetjem, dovolili jim bomo, da poberejo smetano na trgu, vendar pri tem ne upoštevamo splošnega interesa v poštnih storitvah ali zunanje konkurenčnosti Evropske unije.
Dirk Sterckx
(NL) Gospa predsednica, podpiram kompromis, ki ga je dosegel gospod Ferber in potrdil Svet, ker podpiram odprti trg poštnih storitev. Menim, da ta direktiva omogoča državam članicam zadostni obseg delovanja za zagotavljanje primerne odprtosti svojih trgov in da obstajajo različni ponudniki storitev, ki se potegujejo za uporabnike na podlagi zagotovljene kakovosti.
Vsekakor ni namen tega obsega delovanja, da bi ga države članice uporabljale za preprečevanje odprtja svojih trgov, čeprav tudi takšno tveganje obstaja. Enostavno bi bilo to direktivo uporabiti tako, da bi se nova podjetja srečala s tako strogimi zahtevami, da jih pisemske pošiljke sploh ne bi zanimale. Če bodo države članice na takšen način uporabile to direktivo, smo sicer sprejeli dober primer zakonodaje, vendar nismo v praksi za poštne uporabnike ničesar spremenili.
Mislim, da moramo to besedilo vsekakor sprejeti, vendar pozivam Komisijo, da se prepriča, da države članice ne sprejmejo ukrepov, s katerimi bi preprečile dosego cilja ustvariti odprt trg poštnih storitev. Ugotavljam, da je poročevalčeva država na primer nedavno sprejela ukrepe, s katerimi se je poštni trg v Nemčiji dejansko ponovno zaprl.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gospa predsednica, poštna storitev na Irskem igra osrednjo vlogo v življenjih podeželskih skupnosti, zlasti kmečkih prebivalcev in prebivalcev odročnih območij, ki nimajo bližnjih sosedov. Zato pozdravljam zagotavljanje univerzalne storitve, ker je zelo pomembna za ljudi na Irskem, in prepričan sem, da tudi v vsaki drugi državi članici.
Najprej čestitam poročevalcu gospodu Ferberju, da je dosledno upošteval to načelo. V dobro uporabnikom je treba to zapisati v naše osnutke dokumentov, zato v zvezi s tem prav tako pozdravljam novo finančno storitev, ki se uvaja na pošti na Irskem. To dokazuje, da se ponudniki poštnih storitev znajo prilagoditi novim zahtevam trga in obenem še naprej ponujajo svojo univerzalno poštno storitev.
Poleg tega pozdravljam nedavni sklep Sodišča Evropskih skupnosti, na podlagi katerega ima ponudnik poštnih storitev pravico sklepanja sporazumov glede distribucije socialnih prejemkov.
Pedro Guerreiro
(PT) Svet je potrdil, da se trg poštnih storitev na ravni EU v celoti odpre 31. decembra 2010 med portugalskim predsedstvom, pri čemer začnejo veljati pravila konkurence za storitev, za katero nekateri menijo, da bi morala biti javna, in se tako ustvari notranji trg poštnih storitev. Portugalski ministrski predsednik bo rekel: "To je super." Vendar takšen sklep predstavlja močan udarec za javne poštne storitve, zlasti z odpravo rezerviranih področij, ker se začenja postopek, s katerim se bodo odstranile in se pozneje izročile v dobiček usmerjenim mednarodnim podjetjem, s čimer se bodo ogrožale pravice naroda in delavcev v tem sektorju.
Če so obstajali kakršni koli dvomi, da je vključitev protokola o storitvah splošnega interesa v osnutek Pogodbe resnično potrebna, jih bo ta direktiva odpravila: nadaljevanje odpravljanja in uničevanja javnih storitev z ogrožanjem njihovega lastništva in določb z demokratično upravljanimi in nadzorovanimi javnimi podjetji. Zato predlagamo zavrnitev te direktive.
Hélène Goudin
(SV) Gospa predsednica, pošta je ena tistih javnih storitev, ki jo prebivalci naših držav, stari in mladi, zelo visoko cenijo. Zato je oblikovanje sklepa nujno potrebno. V prejšnjih razpravah o tej direktivi sem izrazila zaskrbljenost, da se ne bo poskrbelo za potrebe redko naseljenih območij. Ni bilo jasno izraženo, da bo enaka storitev zagotovljena za vse. Ob neki priložnosti med časom za vprašanja gospodu McCreevyju sem dobila zagotovilo, da se zahteva za ponudbo univerzalne storitve ne bo na noben način spremenila. Zdaj smo dosegli sporazum, ki nam zagotavlja, da bomo tisti, ki živimo na redko naseljenih območjih, lahko oddajali in prejemali pošto pet dni na teden tako kot vsi ostali. Jutri bom podprla kompromisno rešitev o poštni direktivi. Upajmo, da bo to vodilo do boljše storitve, nižjih cen in učinkovitejšega poštnega sistema za vse, ko bomo v naslednjem sektorju deregulirali edini trg.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospa predsednica, toplo se zahvaljujem poročevalcu gospodu Ferberju za opravljeno delo. Dosegel je, da so se poslanci v Parlamentu sporazumeli o tem težkem vprašanju pri prvi obravnavi, čeprav sva jaz in on menila, da bi morala storiti še korak dlje. Vendar je bila ne nazadnje najina skupna drža tista, ki je Svet pri tem usmerjala, zato tudi jaz iskreno podpiram skupno stališče.
Poslanci skupine socialdemokratov in skupine zelenih so se na žalost ustrašili ter ne vidijo ogromnih priložnosti, ki se bodo s to direktivo ponudile za nova podjetja in zaposlitve. O tem sem popolnoma prepričana in takšni primeri obstajajo v številnih državah članicah. Vendar bo zdaj vse temeljilo na tem, kako bo Evropska komisija upoštevala to direktivo, da ne bo ostala le mrtva črka na papirju.
Če bo ta direktiva sprejeta, se bo zagotovo dosegel cilj odprtja trgov. Storitve za uporabnike bodo boljše in novih udeležencev se ne bo izrivalo s trga, kot to počnejo v Nemčiji z izgovorom, da gre za družbeno zaščito, in ne samo novih udeležencev, ampak tudi novih podjetij, novih storitev, novih zaposlitev.
Zato sem zadovoljna z odgovorom Evropske komisije, ki sem ga dobila včeraj. Kot vem, je Komisija pristojna za preučitev položaja v Nemčiji. Pozivam vas, da to storite, in to hitro, ker so novi udeleženci na nemškem trgu v resnih težavah in bi bilo vsekakor zelo slabo, če stvari ne bi potekale gladko in če bi postavili popolnoma napačen zgled.
Predvidevam, da bodo Francija in druge države temu sledile, s čimer ne bomo na koncu dosegli popolnoma ničesar. Zato ima Komisija tu ogromno odgovornost. Upam, da boste uporabili vse mogoče zakonite poti in prav tako izvedli politični pritisk, da se zagotovi pravilna uporaba te direktive na evropskem poštnem trgu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, gospod komisar, poštne storitve so zelo pomembne za gospodarsko in družbeno življenje v skupnostih. Zato moramo zagotoviti dostopnost poštnih storitev in predvsem njihovo kakovost.
Popolna liberalizacija trga poštnih storitev, vključno z dostavami, lažjimi od 50 gramov, bo dovoljevala večjo konkurenčnost, pojav novih izvajalcev in ustvarjanje novih zaposlitev.
Vendar bi se rada ustavila pri več pomembnih vprašanjih. Prvič, ključno je, da se zagotovi univerzalna storitev in da lahko vsak državljan prejema pošto, ne glede na to, ali živi na vrhu gore ali na otoku. Drugič, zagotoviti moramo dostojne delovne razmere za ljudi v tej vrsti dela, zlasti moramo zagotoviti socialno varstvo glede zaposlitev in prihodkov. Tretjič, za zagotavljanje univerzalne storitve je za države članice ključno, da čim prej opredelijo sredstva za financiranje te storitve. Glede tega ta direktiva državam članicam dopušča prožnost. Četrtič, ker živimo v vedno bolj digitaliziranem svetu, je ključno, da poštni izvajalci razširijo svoje dejavnosti, tako da ponudijo tudi elektronske storitve.
Nekatere države članice lahko imajo dodatni dve leti časa, preden popolnoma liberalizirajo poštne storitve. Ne glede na to, kdaj se liberalizacija izvede, morajo imeti poštni izvajalci učinkovito upravljanje, ki mora zagotavljati visoko kakovost poštnih storitev.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Gospa predsednica, dovoliti zasebnim izvajalcem, da ponujajo poštne storitve, je sporna odločitev. Čas bo pokazal, ali to uporabnikom koristi.
Moramo se zavedati, da institucije, ki zagovarjajo interese konkurence in uporabnikov, v javni zavesti nekaterih manj razvitih novih držav članic niso ustaljene. Obstaja nevarnost porušenja ravnotežja med interesi kapitala in interesi uporabnikov. Določitev roka leta 2012 se mora zato pozdraviti.
Obenem predlagam, da se pred letom 2012 izvede analiza izvajanja trga poštnih storitev v tistih državah, ki so že sprejele nova pravila, da se bodo tako ugotovile in preprečile kakršne koli nepravilnosti v ostalih državah. Prav tako menim, da morajo oblasti izvajalca javnih storitev nagraditi in mu ne samo dati nadomestila, kot to predlagajo avtorji poročila.
Gospod Ferber je dobil sive lase, ker se je več let ukvarjal s to zakonodajo. Upam, da mu uvedba novih predpisov ne bo povzročala dodatnih skrbi in da ne bo zaradi tega dejansko izgubil lase.
Gabriele Zimmer
(DE) Gospa predsednica, zagotovo je zelo jasno, da se stališče gospoda Ferberja in stališča gospe Wortmann-Kool ter drugih poslancev zelo razlikujejo. Menim, da ni prav obravnavati privatizacije in liberalizacije javnih storitev, kot da sta običajen odziv na globalizacijo. Prav tako upravičeno menim, da se vedno več ljudi ne strinja s takšnim pristopom. Na referendumu v Leipzigu prejšnji konec tedna je 80 % vseh volivcev ali tistih, ki so volili, zavrnilo privatizacijo ter s tem preprečilo mestnemu svetu izvedbo nadaljnje privatizacije v naslednjih treh letih.
Naj vam še povem, da preprosto ne gre za to, da bi ta direktiva, o kateri danes razpravljamo, vključevala dejanske zaščitne ukrepe za zaščito ljudi, to je zaposlene, pred socialnim dampingom. Videli smo, kako je uvedba minimalnih plač v poštnih storitvah v Nemčiji naletela na odpor prav tistih podjetij, ki so temelje svojega poslovanja postavila na skrajno nizkih plačah. Prav tako me resno skrbijo posledice oddaje naročil javnih institucij takšnim podjetjem.
Małgorzata Handzlik
(PL) Gospa predsednica, v zvezi z liberalizacijo poštnega sektorja se več kot 15 let opravlja delo, ki je vredno več kot 90 milijard EUR na leto v Uniji kot celoti. Danes smo tik pred glasovanjem o takšni zakonodaji in njenim zapisom v zgodovino Unije, zato čestitam poročevalcu za njegovo odlično delo.
Trenutna različica tega projekta je širok kompromis, pri katerem se zdijo glavni cilji doseženi: popolno izvajanje notranjega trga poštnih storitev, predvsem s prekinitvijo poštnega monopola, in zagotovitev, da ima javna storitev še naprej visoko kakovost in nizke stroške.
Vendar trenutna različica ni tako ambiciozna kot prvotni predlog Komisije. Med posvetovanji je postalo vedno bolj jasno, da se opušča zamisel o liberalizaciji v korist postopnega in precej previdnega odprtja poštnega trga za pisemske pošiljke, ki so lažje od 50 gramov. To se vidno v sporazumnem datumu za začetek veljavnosti te direktive, zlasti v primerih novih držav članic in držav z manj prebivalci, manjšim obsegom geografskih območij ter klavzulami o javnih storitvah.
Rok 31. december 2012 za države članice, ki so se Uniji pridružile leta 2004, se zdi nepotrebno dolg. Zavedam se, da je to del kompromisa, doseženega s pogajanji, s katerim se strinjamo, vendar lahko tudi zaustavi predlagane spremembe. Bojim se, da bo tako dolga doba, več kot štiri leta, za začetek veljavnosti te direktive preprosto upočasnila spremembe, ki bi se na primer v dobi dveh let zgodile skoraj takoj.
Na koncu želim podpreti zahtevo gospe Pleštinská, da se klavzule, ki zadevajo slepe in slabovidne, ponovno vključijo v predlagano direktivo. V trenutni različici jih ni.
Saïd El Khadraoui
(NL) Gospa predsednica, zahvaljujem se poročevalcu in mojim kolegom poslancem, ki so prispevali k bistvenemu izboljšanju prvotnega predloga Komisije. Razumem, zakaj nas veliko želi ostati pri tem, vendar se za pozitivnimi elementi, ki so bili dodani tej direktivi, skrivajo številne nevarnosti. Dejansko se še ni ničesar doseglo, ker imajo države članice veliko odgovornost v dveh ključnih točkah.
Prvič, še vedno se pojavlja veliko vprašanj v zvezi z načinom financiranja univerzalne storitve. Države članice imajo pri tem veliko možnosti, vendar ni vedno jasno, ali te dejansko delujejo. V veliko primerih bo povzročilo spore, tudi pravne. Zato menim, da bi bilo dobro pojasniti dve stvari: prvič, da so morajo države članice zagotavljati univerzalno storitev in njeno financiranje ne glede na okoliščine, in drugič, od držav članic se mora zahtevati, da uredijo svojo zakonodajo in se na ta novi položaj pripravijo temeljito ter pravočasno.
Druga pomembna točka je socialno področje. Pri tem je pomembno izpostaviti, da ta direktiva omogoča državam članicam, da od vseh poštnih izvajalcev prek sistema izdaje dovoljenj zahtevajo, da na primer ravnajo v skladu z enakimi skupnimi sporazumi ali drugimi minimalnimi standardi. Ta zamisel je dobra, vendar je še vedno le izbirna, tako jo bo vsaka država uporabljala drugače.
Skratka, menim, da mora biti ta direktiva strožja, in to ni povezano s tem, da bi se kdo ustrašil, ampak izraža dejstvo, da je treba prosti trg regulirati in liberalizacijo temeljito pripraviti.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gospa predsednica, nezadovoljni smo z Evropsko komisijo, Svetom in svojim poročevalcem, ker niso upoštevali nihanja števila delavcev v tem sektorju, delovnih razmer, delovnega časa ali plačila.
Prav tako ni bilo zagotovitev za učinkovito preverjanje politik tarif za podjetja niti za primere zasebnega monopola pri prevozu paketov in hitri pošti.
Poleg tega to poročilo poudarja stabilno zaposlenost v državah članicah kljub lokalnim nihanjem, vendar ne ponuja nobenih podatkov, ki bi kazali na to.
V teh okoliščinah torej ni mogoče narediti pravilne ocene v interesu delavcev.
Na koncu je treba poudariti, da je Svet v določenem smislu ratificiral predloge sprememb Parlamenta ter obenem omogočal veliko razprav o družbenih posledicah za zaposlene v teh storitvah in uporabnike teh storitev.
Astrid Lulling
(DE) Gospa predsednica, popolno oblikovanje notranjega trga poštnih storitev jasno kaže, da drži rek, da kdor čaka, dočaka. Tudi sama podpiram ta osnutek na mizi, ki je rezultat 15 let pogajanj. Sem ena tistih, ki bi raje ohranili monopol nacionalnih poštnih uprav za pisemske pošiljke, lažje od 50 gramov. Za to zadnjo stopnjo v nadzorovani deregulaciji poštnega trga je določeno, da začne veljati 1. januarja 2011.
Glede na sestavo poštnih storitev v Luksemburgu, zakonske zahteve za zaposlovanje prostovoljcev iz oboroženih sil v javni službi in posledične stroške se nisem mogel strinjati z naglo in premalo nadzorovano deregulacijo poštnega trga, ker bi to lahko imelo nesprejemljive posledice za poštno osebje in uporabnike.
Pri prvi obravnavi sem zato pozval poročevalca, gospoda Ferberja, da dovoli dveletno podaljšanje roka prenosa za manjše države s sorazmerno malo prebivalci, da bi lahko še naprej omejevale zagotavljanje nekaterih storitev za izvajalca univerzalne storitve, in zahvaljujem se mu za razumevanje. Diskretno sem opisal to ureditev, da bi zagotovil Luksemburgu korist pri tej izjemi, vendar so ministri raje preprečili nesporazume z imenovanjem zadevnih držav. To nas varuje.
Pomembno je, da zahteva za univerzalno storitev zagotavlja zbiranje pošte in njeno hitro dostavo na določen zasebni naslov ali naslov podjetja vsak delovni dan, tudi na odročna in redko naseljena območja. Zunanje financiranje, ki bi lahko bilo potrebno za pokritje neto stroškov univerzalne storitve, in s tem vprašanje sprejemljivih cen, je prav tako zadovoljivo urejeno. Nazadnje, sprejeti so bili najboljši mogoči ukrepi za zaščito rednih kvalificiranih delovnih mest izvajalcev univerzalne storitve in za zagotavljanje upoštevanja pogojev sistema zaposlitve in socialne varnosti, ki temeljijo na veljavnih pravnih določbah ali skupnih sporazumih, kar je obratno od tistega, o čemer nas želi prepričati levica. Morali bi prebrati besedilo tega osnutka. Ta osnutek prav tako izrecno določa, da se morajo pri pripravah na deregulacijo poštnega trga upoštevati socialni vidiki.
Glede predloga naših človekoljubnih misijonarjev v zvezi z brezplačnimi poštnimi storitvami za slabovidne osebno ne vidim razloga, da bi premožni slabovidni ljudje svojo pošto pošiljali brezplačno na stroške davkoplačevalcev. Kakor koli že, tisti, ki predlagajo to spremembo, se motijo, ker so države članice tiste, ki zagotavljajo takšne ureditve. Subsidiarité oblige!
Zita Gurmai   -
(HU) Hvala, gospa predsednica. Gospe in gospodje, postopno odprtje trga poštnih storitev je pomemben mejnik pri oblikovanju notranjega trga. Pripomogel bo pri odpravljanju posebnih pravic v poštnih sektorjih ter predpisal bo določen in nepreklicen datum za odprtje trga, pri čemer bo zagotavljal trajnostno visoko stopnjo univerzalne storitve. Odprtje tega trga bo povečalo konkurenco, s čimer se bo lahko raven storitve glede kakovosti, cene in možnosti za izbiro izboljšala. S tem ukrepom se bo pospešilo usklajevanje temeljnih načel v zvezi z ureditvijo poštnih storitev in verjetno dosegle nižje tarife ter boljše in inovativnejše storitve, medtem ko se bodo še naprej ustvarjali boljši pogoji za razvoj ter zaposlovanje.
Sprememba direktive je rezultat vzorčnega kompromisa, kompromisa, ki je upošteval razlike zaradi zgodovinskih in gospodarskih značilnosti držav članic. Upošteva dejstvo, da priprava na liberalizacijo v nekaterih državah članicah zahteva več časa, zlasti v srednjevzhodni Evropi. Obenem, če upoštevamo interese drugih in da bi preprečili izkrivljanje konkurence na trgu v državah, v katerih je poštni sektor že v celoti liberaliziran, poštne storitve držav, ki še ne odpirajo svojega trga, morda ne bodo izvajale storitev pred rokom odstopanja konec decembra 2012. Zahvaljujem se gospodu Ferberju za opravljeno delo, vendar gredo zahvale seveda tudi gospodu Simpsonu, poročevalcu v senci.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Čestitam gospodu Ferberju in gospodu Simpsonu za kakovost njunega poročila in vsem poslancem ter strankam, ki so sodelovali, za njihovo odprtost med postopkom pogajanja. Ta liberalizacija trga poštnih storitev je še vedno daleč od tega, da bi dosegla konkurenčen trg, na katerem so uporabniki in podjetja največji zmagovalci. Zato sem zagovarjal dejstvo, da pristop Komisije morda ne bo učinkovito zagotavljal univerzalne storitve. Torej sem podprl stališče poročevalca v senci, gospoda Simpsona, o tem, da je treba zagotoviti univerzalno storitev in ustanoviti odškodninski sklad, ter o zavezi za odprtje poštnih storitev do 50 gramov leta 2010, ali v posebnih primerih, kot so nove države članice z najbolj oddaljenimi območji, do 31. decembra 2012. Prav tako sem zadovoljen z državami, ki imajo vključena posebna zagotovila, čeprav moram poudariti, da niso nujno dovolj in da se bodo v tem primeru zahtevali dodatni ukrepi.
V zvezi z zaposlovanjem sem vesel prej predstavljenega dodatka, da postane predložitev poročila o splošnem napredku zaposlovanja v tem sektorju, o delovnih razmerah vseh izvajalcev v državi članici in o vseh prihodnjih ukrepih obvezna. Zelo sem zadovoljen z doseženim skupnim stališčem, vendar podpiram spremembe, ki so jih poleg ostalih predlagali moji kolegi gospod Savary, gospod El Khadraoui in gospa Ayala Sender ter moja parlamentarna skupina, ker podpirajo zamisel, da je potreben obravnavan postopek liberalizacije za krepitev enakovrednega univerzalnega dostopa, razvoja in zaposlovanja. Zaradi vsega tega pozivam udeležence tega plenarnega zasedanja, da podprejo to poročilo in Svet ter stališče Parlamenta.
Richard Howitt
Gospa predsednica, Parlament mora sprejeti naše predloge sprememb za ponovno vključitev obveznih brezplačnih poštnih storitev za slepe v to direktivo.
Gospod Vizjak, izjavili ste, da ste odprti in prožni, vendar pa ste popolnoma zavrnili predloge sprememb Parlamenta glede obveznih brezplačnih storitev za slepe. Nocoj smo poslušali govor gospoda Orbana v imenu komisarja McCreevyja, da naši predlogi sprememb ne zagotavljajo dodane vrednosti uporabnikom poštnih storitev.
Gospod Orban, ali niso slepi ljudje uporabniki poštnih storitev? In ali niso dejanska dodana vrednost, o kateri govorite, dejanski dodani stroški, ki jih bodo morali plačevati slepi ljudje?
Gospod Ferber, obžalujem, a moram reči, da mislim, da ste se motili, ko ste sklenili dogovor, s katerim ste izpustili to zahtevo, ki jo je Parlament odobril na prvi obravnavi. Tudi včeraj vam ni uspelo odgovoriti na moje vprašanje: so storitve za slepe ljudi ogrožene? Upam, da mi boste danes odgovorili. Kajti, če niso, kakšen je vaš ugovor zoper vključitev tega v direktivo? Če so ogrožene, to kaže potrebo po vključitvi. V Italiji, Nemčiji, na Finskem, Nizozemskem, v Grčiji in na Portugalskem to brezplačno storitev zagotavljajo poštni uradi in ne vlada. Novi in sedanji ponudniki storitev na liberaliziranem trgu si bodo neizogibno prizadevali za zmanjšanje stroškov; slepi ljudje ne smejo biti žrtve tega. Po liberalizaciji na Novi Zelandiji so se prenehale storitve za slepe ljudi. Tega tu ne smemo dopustiti.
Končno, za tiste, ki pravijo, da sočustvujejo z invalidnimi osebami, vendar menijo, da to ni pravo mesto ali način za obravnavo tega vprašanja, ste nam povedali o direktivi o dvigalih ter o direktivi o avtobusih, drugi zakonodaji za enotni trg. Vendar je Parlament rekel ne in mi vztrajamo pri zavezujočem dostopu za invalidne osebe. Danes moramo ponovno vztrajati pri obveznih pravicah za slepe in slabovidne v Evropi.
Zita Pleštinská
(SK) Gospa predsednica, hvala za besedo.
Skupno stališče Sveta ne vključuje sprememb glede brezplačnih poštnih storitev za slepe, čeprav je pri prvi obravnavi Evropski parlament glasoval za ohranitev brezplačnih poštnih storitev za slepe ljudi, ko se bo evropski poštni trg liberaliziral.
Nameravala sem glasovati za predlog spremembe 3, ki ga je predlagala gospa Eva Lichtenberger, v katerem je stališče Parlamenta s prve obravnave ponovno poudarjeno. Po današnji razpravi s poročevalcem gospodom Marcusom Ferberjem sem izvedela, da bi sprejetje katerega koli predloga sprememb ogrozilo kompromis o sprejetju direktive o popolnem oblikovanju notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti, ki je bil pred tem dosežen pri drugi obravnavi, kar bi pomenilo, da je potreben spravni postopek.
Zavedam se, kako pomembno je, da sprejmemo to direktivo. Ko se bo prenesla v nacionalno zakonodajo, bodo države članice lahko rešile to vprašanje v skladu z načelom subsidiarnosti. Zato pozivam vse države članice, da omogočijo brezplačne poštne storitve za slepe in slabovidne ljudi v skladu z načelom subsidiarnosti in obveznostmi univerzalne storitve.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospa predsednica, tudi jaz podpiram predloge sprememb v zvezi s slabovidnimi osebami. Če se Evropska unija zavezuje, da velja za vsakega in vse, da ne dopušča nobene diskriminacije, potem mora biti dostop do poštnih storitev prav tako enak za vse, to za slabovidne pomeni, da se jim pri tem dostopu pomaga.
Gerard Batten
Gospa predsednica, ta direktiva je še en primer tega, kako enostranska in neustrezna zakonodaja EU negativno vpliva na življenje Britancev. Ta direktiva je razlog, zakaj se zapirajo poštni uradi in zakaj bodo poštni delavci izgubili delo. Poštni uradi imajo pomembno vlogo v skupnosti, zlasti za starejše in revne ljudi ter za ljudi, ki se ne morejo premikati, in za invalidne osebe. To je le eden od več zakonov EU, ki škodijo moji državi in ji bodo še naprej škodovali. Britanci to vedo in to je le eden od razlogov, zakaj jim ni omogočena možnost za referendum o ustavi EU. Če se bo ratificirala, se lahko veselijo še veliko enakega.
Marian Harkin
Gospa predsednica, menim, da je poročevalec na splošno, čeprav ne v celoti, dosegel pravično ravnotežje. Zagotovitev univerzalnih storitev bo potrošnikom zagotovila poln dostop do poštnih storitev, medtem ko bodo države članice ohranile prilagodljivost pri določanju najučinkovitejšega in najuspešnejšega mehanizma za zagotavljanje univerzalnih storitev.
Obveznost zagotavljanja univerzalnih storitev prav tako zagotavlja dovolj točk dostopa, da se v celoti upoštevajo potrebe uporabnikov na kmetijskih območjih in redko poseljenih območjih, in vem, da bo to dobrodošel napredek, zlasti v moji državi, na Irskem.
Prvotno sem imel nekaj zadržkov v zvezi z vplivom na poštne delavce, vendar so države članice še vedno pristojne za urejanje pogojev za zaposlitev in pogajanj o kolektivni pogodbi v sektorju, kadar to ne vodi do nepoštene konkurence.
Končno, želim povedati, da podpiram predlog spremembe, ki določa obveznost za zagotovitev brezplačnih storitev za slepe in slabovidne ljudi. Ne strinjam se s komisarjem Orbanom - ali je to komisar McCreevy? - Prepričan sem, da bo to zagotovilo dodano vrednost, ker bodo na v celoti liberaliziranem trgu brezplačne storitve za slepe in slabovidne ljudi izginile; dodana vrednost bo, če jih bomo lahko ohranili.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gospa predsednica, hvala za besedo. Najprej se zahvaljujem gospodu Ferberju za odlično poročilo, po zaslugi katerega bo dolgo pričakovana direktiva kmalu začela veljati. Po tej direktivi bodo poštne storitve notranjega trga Skupnosti od 1. januarja 2009 popolno oblikovane.
Zlasti sem zadovoljen, da se je načelo subsidiarnosti ohranilo in da je bila dejanska izvedba prepuščena državam članicam, ki bodo določile zakonodajo, ki ustreza njihovemu lastnemu položaju. Vendar prav tako poudarjam socialni vidik te zakonodaje v zvezi s pravicami invalidnih oseb, zlasti slepih ali slabovidnih ljudi, in njihove pravice, da izkoristijo brezplačne poštne storitve.
Pozivam kolege poslance, da podprejo zadevne spremembe, ki so se predlagale na plenarnem zasedanju ta teden in ki jih je sprejel Parlament pri prvi obravnavi. Te storitve so ustrezne in ključne za ta del prebivalstva: ljudje z izjemno nizkimi prihodki, območja z zelo visoko stopnjo brezposelnosti in ljudje v težkih socialnih položajih, da ne omenjam tistih, ki jih je doletela socialna izključenost.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, zahvaljujem se za priložnost, da prispevam k tej razpravi. Poročevalcu čestitam za opravljeno delo. Mislim, da javnost verjame, da se to že dogaja, ker v številnih državah članicah med regijami ni poštne storitve enake vrednosti. Veseli me, da se bo pri tem vprašanju uporabljala subsidiarnost in da se bodo države članice odločile o najboljšem načinu za uvedbo načela dereguliranega trga.
V zvezi z vprašanjem invalidnosti moram podpreti predsednika svoje skupine Richarda Howitta. Žal se je pri tem poudarilo, da bodo korist imeli bogati slepi ljudje. Na žalost je v Evropi in po svetu malo bogatih slepih ljudi. Želim si, da bi lahko rekel, da so vsi bogati in slavni, vendar to ni res.
Menim, da moramo na tem področju zavzeti trdno stališče, da pokažemo, da je Evropa, medtem ko podpira svobodo gibanja kapitala in storitev, prav tako zaskrbljena zaradi tistih, ki so nemi in ki ne vidijo.
Andrej Vizjak
predsedujoči Svetu. - Današnja živahna razprava je pokazala in dokazala, da je v zvezi z urejanjem te najstarejše in klasične javne službe veliko različnih stališč in prav je tako. Prav je tudi, da so izraženi različni pogledi in tudi skrb.
Vendar moramo poudariti, da je predlagan tekst uravnotežen kompromis med, na eni strani, odpiranjem notranjega trga poštnih storitev, zagotavljanjem konkurence, dodane vrednosti, ki jo prinaša konkurenca, in po drugi strani zaščito potrošnikov, njihovih pravic in tudi zaščito pravic ranljivih skupin potrošnikov in tudi tistih, ki živijo v odročnejših krajih. Skratka, gre za, po oceni Sveta, dobro kompromisno besedilo in želim tudi izraziti podporo tem stališčem.
Tudi razumemo nekatere amandmaje, vendar skozi razpravo v predhodnih obravnavah so se pokazale, to se pravi, tudi končne kompromisne rešitve. Zato menimo, da je tak tekst dober, in vam seveda v jutrišnjem dnevu želim veliko modrosti, politične modrosti, pri končnem podprtju tega teksta.
Leonard Orban
Komisija. - Najprej se zahvaljujem vsem udeleženim v razpravi in poudarjam, da se je v njej pokazalo veliko zanimanje poslancev v zvezi s tem dokumentom. To zanimanje je tesno povezano s ključno vlogo, ki jo imajo poštne storitve v evropskem gospodarstvu in vsakdanjem življenju evropskih državljanov.
Poudarjam, da bo konec tega postopka zagotovil dosledno visoko kakovost univerzalne storitve za vse evropske državljane in poslovno skupnost.
Glavni cilj poštne reforme je korist za vse uporabnike poštne storitve, vključno s skupinami s posebnimi potrebami. V zvezi s tem sem zlasti spremljal prispevke več poslancev, ki so govorili o nadaljevanju zagotavljanja brezplačne storitve za slepe in slabovidne.
Evropska komisija je še zlasti razumevajoča pri teh vprašanjih. Menimo, da liberalizacija trga tega ne bo spremenila in da se bodo mednarodne obveznosti še naprej v celoti izpolnjevale. Poudarjam, da skupno stališče določa, da liberalizacija trga ne bo preprečila zagotavljanja brezplačnih storitev za slepe in slabovidne.
Evropska komisija mora v skladu s členom 23 te direktive pripraviti poročilo o uporabi te direktive, vključno s podatki o prej navedenih skupinah. Komisija meni, da je trenutna oblika direktive, h kateri je veliko prispeval Evropski parlament, najboljši pravni okvir, ki bo omogočil visoko kakovost in trajnost evropskih poštnih storitev ter bo obenem usklajen z mednarodnimi obveznostmi.
Za konec, gospe in gospodje, menimo, da je treba poročilo, ki ga je pripravil gospod Markus Ferber in sprejela velika večina članov odbora za promet, podpreti.
Markus Ferber
poročevalec. - (DE) Gospa predsednica, gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, dovolite mi samo nekaj pripomb.
Najprej, bolj bi mi bilo všeč, če bi poslanci, ki so imeli razvnete govore, da bi jih slišal ves svet, vsaj počakali v dvorani do konca razprave. Moram reči, da me je to precej razočaralo. Mislim predvsem na poslance, kot je gospa Lichtenberger.
Drugič, moram poudariti, da tukaj razpravljamo o liberalizaciji in ne privatizaciji. Lastninska struktura obstoječih poštnih storitev Evropske unije ne zanima in ni navedena v tej direktivi.
Tretjič, pred 500 leti, ko so se oblikovale prve poštne storitve, so bila zasebna podjetja tista, ki so jih izvajala. Veliko pozneje so vlade ugotovile, da lahko to izboljšajo. Zato, prosim, ne izkrivljajmo zgodovine.
Četrtič, rad bi spomnil Parlament, da se zlorabljajo tudi vladni monopoli. Vesel sem, da je gospa Zimmer opozorila na ta problem. Pravzaprav sama prihaja z območja, na katerem je država na škodo nedolžnih ljudi dejansko zlorabljala svoj poštni monopol do leta 1990. To je še ena stvar, ki jo je treba jasno izraziti v današnji razpravi.
Naj pojasnim naslednje: v tej zakonodaji nismo pozabili na slepe ljudi. Vanjo so vključeni, vendar tako, da to ustreza duhu te direktive. V svojih določbah Evropska unija narekuje državam članicam, da so odgovorne za univerzalno storitev in financiranje izvajanja obveznosti univerzalne storitve, da so odgovorne, v skladu s postopki izdaje dovoljenj in odobritev, da se zagotovi, da se lahko določene storitve, kot so tiste za slepe ljudi, ohranijo dolgoročno. Zelo sem hvaležen komisarju za napoved, da Komisija namerava obravnavati to zadevo v svojem poročilu na podlagi člena 23 te direktive. Ničesar nismo pozabili, nismo pozabili na slepe ljudi. Vendar se sprašujem, ali bi evropska zakonodaja morala zagotoviti brezplačen dostop slepim ljudem, ne pa tudi uporabnikom invalidskega vozička. Tudi to je nekaj za premislek.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri, 31. 1. 2008.
Pisne izjave (člen 142)
Jean-Pierre Audy  
v pisni obliki. - (FR) Pozdravljam sprejetje skupnega stališča Sveta pri drugi obravnavi o predlogu sprememb direktive o poštnih storitvah iz leta 1997 z upoštevanjem popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev in čestitam svojemu cenjenemu nemškemu kolegu Markusu Ferberju za veliko količino dela, ki ga je opravil.
Vesel sem, da je Svet sprejel vse ključne vidike stališča Evropskega parlamenta, zlasti odložitev odprtja splošnega trga do 31. decembra 2010, z dvoletnim podaljšanjem za tiste države članice, ki so se Uniji priključile od leta 2004; pri čemer načelo univerzalne storitve vključuje vsaj eno dostavo in zbiranje pet dni na teden za vsakega državljana EU, z zadostnim številom ohranjenih točk dostopa na kmetijskih, oddaljenih ali redko naseljenih območjih; in upoštevanje subsidiarnosti v zvezi z družbenimi vprašanji - zadevo, za katero upam, da jo bodo socialni partnerji obravnavali na evropski ravni. Obžalujem, da zagotovilo ni vključeno v oblikovanje evropskega regulatornega mehanizma. Nazadnje poudarjam naslednje: Navdušen sem, da so izvajalci kmalu dosegli sporazum o uvedbi evropske znamke za pisma do 50 gramov in nameravam kmalu predložiti politično pobudo glede tega.
Monica Maria Iacob-Ridzi
v pisni obliki. - (RO) Skupno stališče izpolnjuje zahteve z glasovanj Parlamenta pri prvi obravnavi in prav tako zadostuje spremembam, ki jih je predlagal odbor za zaposlovanje in socialne zadeve. Vendar mora Komisija šele izvesti podrobno raziskavo o mogočem vplivu liberalizacije poštnih storitev na zaposlovanje.
Odbor je v svojem mnenju pozval k oceni učinka vplivov tega ukrepa na pet milijonov ali več delovnih mest, ki so povezana s poštnimi storitvami ali od njih odvisna. To raziskavo omogoča dejstvo, da so bile poštne storitve že liberalizirane v več državah članicah EU, kot na primer v Združenem kraljestvu, na Švedskem in Nizozemskem. Izkušnje v teh državah še niso pokazale, da bi liberalizacija povečala število delovnih mest v tem sektorju ali izboljšala njihovo kakovost.
Menim, da bi morali biti dovoljeni nekateri zaščitni mehanizmi za položaje, v katerih bo pojav novih izvajalcev poštnih storitev na trgu povzročil množično odpuščanje. Eden od mehanizmov za prizadeta podjetja in države članice bi lahko bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji.
Janusz Lewandowski  
v pisni obliki. - (PL) Gospa predsednica, pot do liberalizacije poštnih storitev se daljša in za to je delno odgovoren Evropski parlament, ker je rok, ki ga je določila Evropska komisija, podaljšal za dve leti. Stališča, ki so jih zavzele nacionalne delegacije, izražajo različne situacije na trgih 27 držav. Švedska, Združeno kraljestvo in Finska, kot vodilne na področju odprtega trga, ter Nemčija in Nizozemska, ki so v tej smeri naredile že zelo veliko, dojemajo končni rok kot zmago za protekcionizem. Z izhajanjem iz svojega modela gospodarstva, ki ga nadzoruje država, nove države članice menijo, da prvotni predlog za leto 2009 in tudi kompromisni rok za leto 2011 ogrožata delovna mesta v poštnem sektorju. Na Poljskem na primer ima Poczta Polska okoli 100 000 zaposlenih, pri čemer se ni sposobna spopasti z odprto konkurenco v srednjeročnem obdobju. S tem, ko so našli zaveznike v javnih službah Zahodne Evrope, predvsem v francoski La Poste, jim je uspelo pri pogajanju za posebne pogoje, s katerimi odložijo izvajanje prostega trga v praksi do konca leta 2012.
Interes podjetij poštnih delavcev je prevladal nad interesom potrošnikov, ki so na vrhuncu božičnega obdobja decembra 2007 na lastni koži izkusili nesposobnost poštnega monopola. Počasni napredek v liberalizaciji tega sektorja evropskega trga, ki se je začela že leta 1989 s prvim osnutkom direktive, kaže na moč interesov podjetij, ki ohranjajo status quo, namesto širjenja javnega interesa.
Mary Lou McDonald  
v pisni obliki. - Ponovno imamo ideološko podprt predlog, tokrat o poštnih storitvah. Do zdaj se ni opravila nobena ocena družbenega vpliva predloga, prav tako ni bilo resnega posvetovanja z vodstvom poštnega urada, zaposlenimi ali uporabniki.
Pri tem ni nobenega povpraševanja, nobenega smisla in nobene utemeljitve za liberalizacijo poštnih storitev. Ljudje ne želijo več konkurenčnih poštnih uradov, ki tržijo svoje izdelke. Ne želijo, da se njihovi lokalni poštni uradi zaprejo, ker trg ne omogoča zadostnega dobička zasebnim poštnim podjetjem, ki bodo preplavila trg, s čimer bodo ob steno potisnila državne operaterje, kot je An Post.
Ljudje si želijo zanesljivih poštnih storitev, ki bodo njihovo pošto dostavljale s čim manj motnjami in ki bodo ohranjale lokalne poštne urade v središču skupnosti, za katere so namenjeni.
Kako lahko ljudje resno obravnavajo zamisel, da EU spodbuja socialno Evropo, ko ta predlog zabija le še en žebelj v njeno krsto?
Čas je, da prekinemo ideološko podprt pohod k liberalizaciji in privatizaciji.
Ljudje na Irskem imajo priložnost, da to zaustavijo, tako da glasujejo proti lizbonski pogodbi.
Katrin Saks  
v pisni obliki. - (ET) Podpiram, da se trg liberalizira čim hitreje in pozdravljam to direktivo, ki omogoča oblikovanje notranjega trga poštnih storitev.
Zaprtje manjših poštnih uradov v Estoniji je povzročilo jezo med ljudmi, vendar je jasno, da je z izvajanjem novih tehnologij, kot je internet, povpraševanje po tradicionalnih poštnih storitvah upadlo.
Kjer je konkurenca, se lahko na področju internetnih storitev razvijejo nova podjetja, in to je treba pozdraviti. Prav tako razumem potrebo držav članic po znanem roku.
Zato je pomembno, da se uporabi načelo vzajemnosti, kadar se državam članicam dovoli, da zavrnejo odprtje svojega trga za izvajalce poštnih storitev iz sosednjih držav, v katerih so izvajalci zakonsko zaščiteni.
Za univerzalno poštno storitev je prav tako pomembno, da je zagotovljena za vsakogar, vključno za ljudi na oddaljenih območjih in otokih. Poštna storitev mora biti na voljo po dostopnih cenah, biti visokokakovostna in vsem dostopna.
Narediti je treba načrte za stroškovno usmerjeno univerzalno poštno storitev, ker se ta koncept v različnih državah članicah različno obravnava. Menim, da je upravičeno zahtevati, da se mora upoštevanje stroškov vseh storitev izključiti iz kazalnika univerzalne poštne storitve.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Liberalizacija poštnih storitev po vsej EU se bo zgodila - ne leta 2009, kot je bilo prvotno načrtovano, ampak leta 2011. V gospodarskem smislu je poštni sektor zelo pomemben in vpliva tudi na druge gospodarske sektorje. Kot na vseh drugih področjih gospodarske dejavnosti je večja konkurenca na področju poštnih storitev smiselna. Od tega ne bodo imela koristi le podjetja, ampak tudi potrošniki. Vendar je to mogoče le, če bodo osnovni pogoji ustrezni. To pomeni, da je treba zagotoviti, da se bodo pisma dostavljala najučinkoviteje do zdaj in po primerni ceni. Poskrbeti je treba, da se dolgoročno na splošno zagotovijo poštne storitve, in sicer povsod, tudi na oddaljenih območjih.
Zlasti pomembni so dobri delovni pogoji in predvsem varnost vseh, ki opravljajo poštne storitve. Prav tako je pomembno, da enaki pogoji veljajo za delovanje vseh ponudnikov poštnih storitev. Že na začetku je bilo odločno rečeno, da to ne bo uničujoča liberalizacija.
Ustvariti moramo dobro in trajnostno ureditev za vse - za poštna podjetja, njihove zaposlene in seveda njihove stranke.
Esko Seppänen  
v pisni obliki. - (FI) Odpiranje poštnih storitev svobodni konkurenci bo nedvomno pomenilo poslabšanje storitev, predvsem v redko poseljenih državah, kot je Finska. Poštni urad mora biti javna služba in zagotoviti moramo, da se ustrezno financira z denarjem, zasluženim s storitvami, ki jih je "lahko" upravljati, s čimer se pomaga pri "težjih" področjih. Narod, ki želi ohraniti svojo enotnost in občutek za skupnost, ne bo privatiziral javnih poštnih storitev. Na javne storitve se zanašamo tudi zaradi varstva zasebnosti in zagotavljanja takšne varnosti, kot jo zahtevamo od poštnega urada. Privatizacija lahko povzroči neskladno kadrovsko politiko, ki bo ogrozila zaupanje v poštni urad. Zato naša skupina glasuje proti stališču o privatizaciji, ki ga je sprejel Svet.
Alexander Stubb  
v pisni obliki. - Liberalizacija poštnih služb je pomembno področje evropskega notranjega trga.
V razpravi smo obravnavali veliko skrbi zaradi univerzalnih poštnih storitev. Mislim, da lahko gradimo na izkušnjah nekaterih evropskih poštnih trgov, ki so že liberalizirani. Poštne službe v teh državah so bile zaščitene istočasno, kot so se izboljšale kakovost in storitve v bolj poslovnih operacijah. Hkrati sem se med potovanjem po Evropi srečeval z revnimi in počasnimi storitvami v številnih državah, ki poskušajo uresničiti čim več pričakovanj iz načrtov za liberalizacijo.
Razen tega to poročilo pušča veliko prostora za države članice, da vpeljejo liberalizacijo. Številne skrbi, ki so bile omenjene, bodo tako ostale skrbi, ki jih bodo morali reševati nacionalni organi.
Rad bi se zahvalil gospodu Ferberju za njegovo vztrajnost pri tem zelo težkem postopku.
Iuliu Winkler  
v pisni obliki. - (RO) Popolna liberalizacija poštnih storitev v državah članicah bo pozitivna ne le za uporabnike poštnih storitev in potrošnike, ki bodo imeli koristi od novih in inovativnih storitev ter nižjih poštnih stroškov, ampak tudi za celotno gospodarstvo držav članic.
Predlog direktive, o kateri poteka razprava, je celovit v sedanji obliki, ki omogoča podaljšanje roka za popolno liberalizacijo trga poštnih storitev v primeru nekaterih držav članic.
Romunija je ena od upravičenk, za katero veljajo nove določbe, ki jih je sprejel Evropski parlament. Romunski izvajalec univerzalnih storitev se trenutno prestrukturira v skladu s časovnim razporedom, ki ga je določila romunska vlada za obdobje 2007-2010, in priprave na liberalizacijo se bodo začele šele potem.
Ta časovni potek je ugoden za romunske potrošnike, saj obeti liberalizacije trga po 1. januarju 2013 pomenijo kakovostnejše storitve po dostopni ceni.
