Споразумение между Европейския съюз и Грузия за улесняване на издаването на визи - Споразумение между Европейския съюз и Грузия за реадмисия на незаконно пребиваващи лица - Либерализация на визовия режим в Сърбия и бившата югославска република Македония - Прилагане на споразумението за облекчаване на визовия режим между ЕС и Русия (разискване)
Председател
Следващата точка е общото разискване относно:
препоръката от комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи относно проекта за решение на Съвета относно сключването на Споразумението между Европейския съюз и Грузия за улесняване на издаването на визи (11324/2010 - C7-0391/2010 - 2010/0106(NLE)) (Докладчик: Nathalie Griesbeck),
препоръката от комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи относно предложението за решение на Съвета относно сключването на Споразумението между Европейския съюз и Грузия за реадмисия на незаконно пребиваващи лица (15507/2010 - C7-0392/2010 - 2010/0108(NLE)) (Докладчик: Nathalie Griesbeck),
въпрос, изискващ устен отговор, зададен от Kristiina Ojuland, от името на групата на Алианса на либералите и демократите за Европа, към Комисията относно прилагането на споразумението между ЕС и Русия относно облекчаване на визовия режим (B7-0568/2010),
въпрос, изискващ устен отговор, зададен от Manfred Weber, Simon Busuttil, Elmar Brok, Alojz Peterle, от името на групата на Европейската народна партия, към Комисията относно прилагането на споразумението между ЕС и Русия относно облекчаване на визовия режим (B7-0656/2010),
въпроса, изискващ устен отговор, зададен от Simon Busuttil, Manfred Weber, Anna Maria Corazza Bildt, Monika Hohlmeier, от името на групата на Европейската народна партия, към Комисията относно загрижеността относно правилното прилагане на схемата за либерализация на визовия режим на ЕС в Сърбия и бивша югославска република Македония (B7-0654/2010).
Nathalie Griesbeck
Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, доволна съм да представя двата доклада тази вечер; докладите, които ще представя заедно, относно споразуменията между Съюза и Грузия. Първото е за улесняване на издаването на визи, а второто - за реадмисия на незаконно пребиваващи лица.
Напомням, че първото споразумение относно задълженията, свързани с реадмисията, предвижда прилагане на пълна реципрочност към гражданите на съответните държави и гражданите на трети страни. То въвежда процедури за реадмисия - искания за реадмисия, за информация, предоставяни документи, доказателства, доказателствени средства, срокове, начин за предаване, транспорт, транзитно преминаване и др., за разлика от случая със споразумението между Европейския съюз и Пакистан за реадмисия, което може би си спомняте и на което аз категорично се противопоставих преди няколко месеца. В този случай бих искала да изразя пълното си задоволство от това споразумение, тъй като то наистина зачита правата на човека и би следвало да е възможно да се гарантира прилагането му, тъй като Грузия е страна по Женевската конвенция за бежанците и Европейската конвенция за правата на човека. Според мен това са две съществени предпоставки, за да се даде одобрение за такова споразумение.
Второто споразумение, чийто предмет е улесняването на издаването на визи, прави възможно за грузинските граждани, по-конкретно за тези, които пътуват, например учащи, журналисти и други, по-лесно да получават визи за краткосрочен престой за пътуване до Европейския съюз и с това значително да се опростят всички изисквания за документи, които се представят в подкрепа на такъв вид заявления.
Бих искала също да ви напомня, че очевидно двете споразумения вървят ръка за ръка, тъй като, въз основа на общия принципен подход, споразумение за улесняване на издаването на визи може да се сключи само ако съществува споразумение за реадмисия.
Следователно има два важни въпроса, които трябва да бъдат повдигнати. Намираме се във важен етап от задълбочаването на отношенията между Съюза и Грузия, която през последните години показа ясно желание за по-близки отношения с нас. Споразуменията са първа крачка към привилегировани отношения, категоричен сигнал от страна на Съюза към Грузия.
Разбира се, споразуменията представляват интерес и в регионален аспект. Те ще допринесат за усилията, които Съюзът положи за засилване на сътрудничеството и с други страни от региона на Южен Кавказ. Определено съм убедена, както и всички ние, че това е и начин да насърчим Грузия да приложи всички необходими реформи, за които председателят само преди няколко дни ни напомни, че са необходими в областта на свободата, сигурността и правосъдието. Това може би ще ни позволи да се борим заедно още по-ефективно срещу нелегалната имиграция и да насърчим развитието, казано на кратко, на демокрацията.
Затова ви призовавам, госпожи и господа, да одобрите двете споразумения, сключени с Грузия. В заключение бих искала да Ви напомня, г-жо член на Комисията, че макар заедно да си сътрудничим много добре преди няколко месеца, когато обсъждахме споразумението за реадмисия с Пакистан, Вие направихте тържествена декларация в смисъл, че ще се ангажирате да бъде извършена оценка на действащите споразумения за реадмисия и също редовен доклад до Парламента относно тези споразумения, както вече сключени, така и тези, които са в процес на договаряне. Бих искала отново да потвърдите, било то тържествено или другояче, пред залата, че следователно няма да бъдем оставени край страничната линия или недостатъчно ангажирани или зле информирани относно започването и напредъка на преговорите по споразуменията след Вашата декларация. Считам, че това е съществено, ако искаме заедно да постигаме реален напредък в съответствие с нашите ценности.
Kristiina Ojuland
Г-н председател, трябва да заявя, че съм много доволна, тъй като днес в залата се провежда разискване по споразумение за премахване на визите между ЕС и Русия, защото този въпрос вече от твърде дълго време стои в общия политически дневен ред между ЕС и Руската федерация.
Приветствам политическия напредък, постигнат в тази връзка на срещата на върха миналата седмица. Обаче ще остана нащрек по отношение на начина, по който това ще бъде осъществено на практика.
Що се отнася до въпроса към Комисията относно прилагането на споразумението между ЕС и Русия относно облекчаване на визовия режим, който зададох от името на групата ALDE, аз исках да науча какъв напредък е постигнат до момента и дали в момента сме в положение да очакваме пробив в решаването на техническите въпроси, като изискването за гражданите на ЕС да се регистрират пред органите в срок от три дни, ако пребивават в частен дом в Русия.
Напълно подкрепям замисленото споразумение за премахване на визите като мярка, която да позволи на руските граждани да пътуват до ЕС с минимум формалности, но бих очаквала руската страна да възприеме същата позиция и към гражданите на Европейския съюз.
Друг повод за загриженост, който трябва да бъде разгледан, е сигурността по външните граници на Руската федерация, особено като се имат предвид потоците незаконна имиграция от юг и от другаде. Руската страна трябва да осигури пълен контрол над границите си, също както Европейският съюз трябва да прилага щателна проверка по границите. Бъдещото споразумение за премахване на визите трябва да изключва допълнителни заплахи за Европейския съюз.
Г-жо член на Комисията, наистина съм в очакване на Вашия отговор.
Manfred Weber
Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, групата на Европейската народна партия (Християндемократи) също би желала да използва днешното разискване, за да бъде направен общ преглед на визовата политика на Европейския съюз.
Най-напред е важно да подчертаем, да си дадем сметка за голямата стойност на визовата политика за Европейския съюз. Тъй като сме една обща Европа, едно общо пространство за хората, можем да въведем обща визова политика. Затова визовата ни политика е също признак за европейско единство - един много успешен признак за европейско единство - и е важно това да бъде посочвано, особено по време на криза.
На второ място, призоваваме за ясни правила на играта, когато се стигне до облекчаване на визовия режим. Техническите стандарти, които трябва да се спазват - по външните граници и при издаване на паспорти и документи за самоличност - са ясно определени. Не можем да правим политически отстъпки по отношение спазването тези стандарти. През 2010 г. установихме, че на Балканите отначало имаше насоченост към техническите стандарти, но след това с по-голямо усърдие бяха издигнати политически аргументи. Когато се стигне до облекчаване на визовия режим, не можем да се ограничим само с една страна; трябва да разглеждаме района в цялост. Да, за нас винаги е трудно да преценим нещата в отделния случай. В основата на въпроса са техническите стандарти, които трябва да се поддържат; критериите трябва да останат. Затова аз също подкрепям нашия член на Комисията, когато казва, че стандартите, които изискваме, трябва също да бъдат прилагани на практика. Това е важна задача на Комисията, защото само тогава визовата ни политика ще бъде възприета от нашите граждани.
На трето място, бих искал да спомена, че приветстваме факта, че последният европейски Съвет по правосъдие и вътрешни работи обсъди предвиждането на възможност облекчаването на визовия режим бързо да бъде спирано или отнемано от отделни страни, ако те не успеят да прилагат стандартите. В случая със Сърбия видяхме, че резултатът беше голям наплив на лица, търсещи убежище.
Преминавайки към последната ми бележка: за момента - когато говорим за Украйна и Русия - нашата група е твърде скептично настроена към бързо отваряне на вратите, защото току-що видяхме в случая със Сърбия, че ще има и отрицателни последици. Затова трябва да действаме много внимателно, когато става дума за визовата политика.
Сесилия Малмстрьом
Г-н председател, уважаеми членове на ЕП, ще обърна внимание на всички въпроси. Благодаря ви за включването в дневния ред на това много важно разискване.
Позволете ми да започна с благодарност към г-жа Griesbeck за нейната подкрепа и работата й в комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи по споразумението ЕС-Грузия с приемането на положително становище. След кризата в Грузия през лятото на 2008 г. на извънредно заседание на Съвета на Европейския съюз беше решено да се активизират отношенията с Грузия, което да включи мерки за облекчаване на визовия режим.
Както казахте, г-жо Griesbeck, стандартната политика на ЕС е, че споразумение за облекчаване на визовия режим не може да бъде предложено на трета страна без споразумение за реадмисия, така че решението на Европейския съвет предполагаше, че двете трябва да бъдат договорени и сключени успоредно.
Много съм благодарна на г-жа Griesbeck, че отбеляза и важната крачка напред в отношенията между Грузия и ЕС, която представляват двете споразумения. Споразумението в твърде голяма степен следва насоките на типовото споразумение на ЕС за реадмисия, обхващащо гражданите на съответните държави и гражданите на трети страни и също осигуряващо - както беше казано - спазването на правата на човека чрез включване на клауза за замразяване на действието и член относно защитата на данните.
Споразумението предвижда също създаване на смесена комисия по реадмисия, натоварена с контрола на прилагането на споразумението. Това е важна крачка към по-плавна мобилност между народите на Грузия и Европейския съюз.
Грузия вече отмени изискването за виза за гражданите на ЕС и споразумението ще улесни мобилността за грузинските граждани. То наистина ще направи по-лесно, по-евтино и по-бързо за грузинските граждани - над 60 000 годишно - снабдяването с шенгенски визи.
То ще въведе и други осезаеми подобрения: ще бъде въведен 10-дневен срок за обработка на заявленията, а таксата за виза ще бъде намалена от 60 евро на 35 евро. Ще има определени категории кандидати, които ще бъдат освободени от такса: студенти, журналисти, деца, пенсионери, лица с увреждания и др. Те също ще могат да се ползват от опростените изисквания за подкрепящи документи и от многократни визи, ако им се налага да пътуват. Също така притежателите на дипломатически паспорти ще бъдат изцяло освободени от задължение за виза, което допълнително ще засили официалните контакти между ЕС и Грузия.
Г-жа Griesbeck спомена оценката. Тя малко се забави, но аз ще я представя в началото на следващата година - надявам се не по-късно от февруари. Ще се радвам да я обсъдя с комисията по граждански свободи и Парламента. Вие споменахте също програмата за Пакистан. Тя е в действие едва от 13 дни и затова е малко рано да я оценяваме, но разбира се, ще се радваме да ви информираме редовно.
Колкото до въпроса, повдигнат от г-жа Ojuland, относно споразумението за облекчаване на визовия режим между ЕС и Русия, то е в сила от 1 януари 2007 г. То е едно от осемте споразумения за облекчаване на визовия режим, които сме сключили. Особено важни елементи са, че то важи на реципрочна основа и за гражданите на ЕС, тъй като понастоящем те са задължени да се снабдят с виза за пътуване до Русия.
Това е едно важно споразумение и в количествено отношение. Според статистиката, предоставена от Русия, през 2008 г. са били издадени повече от 1,5 млн. визи на граждани на ЕС, а консулствата на държавите-членки са издали 3,5 млн. визи на руски граждани. Това е повече от една четвърт от всички шенгенски визи, издадени в целия свят.
Всички граждани на ЕС и Русия се ползват от общите облекчения, които предоставя това споразумение за облекчаване на визовия режим, като намалена такса от 35 евро. Определени категории също са освободени според конкретно улеснение; има възможности за премахване на визи и за издаване на многократни визи.
Комисията оцени улесняването и установи, че то работи доста добре. Има обаче някои недостатъци, както беше споменато. За да ги преодолеем, ние приехме преди месец препоръка за указания за предоговаряне на облекчаването на визовия режим с Русия. Това е свързано изцяло с по-нататъшно улесняване по отношение на документните доказателства и времетраенето на процедурата по заявленията за визи, разширяване разпоредбите относно издаване на многократни визи и премахване на визите за някои точно определени категории кандидати.
Що се отнася до конкретния въпрос за прилагането на член 10 от споразумението за облекчаване на визовия режим, който предвижда опростяване на процедурата по регистрация, в оценката си отбелязахме, че Русия е предприела известно опростяване; сега е възможна регистрация по пощата например. Таксата за регистрация ще бъде премахната до следващата година, но някои от другите мерки като превод на регистрациите на английски език и възможността за регистрация онлайн все още не са осъществени. Ние повдигаме този въпрос пред нашите руски партньори на различни форуми и се надяваме това да се осъществи много скоро.
При останалите страни от Източното партньорство бяха предприети и други мерки. Това също беше част от Вашия въпрос. Ние прилагаме облекчаване на визовия режим с Молдова и Украйна от 1 януари 2008 г., но също така предоговаряме тези споразумения.
По отношение на Беларус преди месец Комисията прие проект на указанията за водене на преговори за облекчаване на визовия режим и ние ще препоръчаме многократни визи с дълъг срок на валидност за добросъвестни пътници и ще определим срокове за обработката на заявления за визи, както и евентуално изключване от задължения за визи на притежатели на дипломатически паспорти.
Ще приемем също проект на указанията за водене на преговори по споразумение относно облекчаване на визовия режим с Азербайджан и Армения догодина.
Относно правилното прилагане на схемата за либерализация на визовия режим, за която спомена г-н Weber, и по-специално за прилаганата по отношение на Сърбия и бившата югославска република Македония, Съветът реши, както също беше казано, да разреши безвизово пътуване за бившата югославска република Македония, Черна гора и Сърбия през 2009 г. Решението дойде след интензивен диалог и съществен напредък от тези страни по основните въпроси, обхванати в разговорите за либерализацията на визовия режим. Разговорите се оказаха ефикасни за извършване на много важни реформи, но както също беше посочено, безвизовият режим е свързан със задължения и въпросните страни трябва да вземат подходящи мерки, за да се осигури да няма злоупотреби с премахването на визите.
Някои държави-членки се сблъскаха с нарастване броя на молбите за убежище от тези страни - по-специално от Сърбия и бившата югославска република Македония. Те трябва да бъдат оценени на индивидуална основа съгласно нашето законодателство. Предприехме редица мерки за справяне с положението: проведохме срещи на високо равнище с министрите на вътрешните работи по двата въпроса и се проведе посещение на високо равнище в двете столици от белгийското председателство и Комисията.
Органите на двете страни предприеха някои мерки. Организирани бяха нови информационни кампании за осведомяване на гражданите. Дадени бяха указания на граничната полиция да прилага и осъществява засилени мерки за контрол върху лицата, излизащи от страната, и да уведомява пътуващите за рисковете в случай на необосновани искания за убежище.
Когато по-рано през тази есен предложихме отмяна на изискването за визи за гражданите на Албания и Босна и Херцеговина и двете страни се ангажираха да проведат информационни кампании за своите граждани относно правата и задълженията, произтичащи от премахването на визите, и това беше направено. Това са много амбициозни кампании. Освен това, след одобрение от Европейския парламент и Съвета, Комисията пое ангажимент за засилване наблюдението след либерализацията на визовия режим за всички страни от Западните Балкани.
Въпросът има две страни. От една страна, ще продължим да оценяваме устойчивото прилагане на реформите от въпросните страни чрез процеса на стабилизация и асоцииране - по-конкретно в областта на правосъдието, свободата и сигурността. От друга страна, ще действаме също и като механизъм за недопускане на нови случаи на висок приток на лица от региона. Събирането на необходимата оперативна информация, която би могла да помогне за предотвратяване на такива положения, се проведе по-рано през настоящата година и ще има активно включване от страна на Фронтекс, Европол, служителите за връзка по въпросите на имиграцията, полицейските офицери за връзка в Западните Балкани и секретариата на Конвенцията на полицейските ведомства за Югоизточна Европа с помощта на следващите председателства - на Унгария и Полша.
Всичката обменяна и събирана информация ще бъде предоставяна на държавите-членки на ЕС, и разбира се, когато е целесъобразно, на страните от Западните Балкани. Тази информация също ще подпомогне за оценката от Комисията, която ще се проведе през първото полугодие на следващата година, относно наблюдението след либерализацията на визовия режим. На мнение съм, че тези мерки трябва да спомогнат за избягване на злоупотребата с режима за безвизово пътуване, и съм убедена, че тясното сътрудничество между страните на произход и държавите на дестинация в ЕС, с подкрепата на Комисията, ще предложи ефективен отговор. Ние, разбира се, ще продължим редовно да докладваме на Европейския парламент и на Съвета за резултатите от механизма за наблюдение, за първи път през юни 2011 г.
Krzysztof Lisek
Г-н председател, като постоянен докладчик на Европейския парламент за сътрудничеството на Европейския съюз с Грузия, както и като докладчик по становището на комисията по външни работи по докладите на г-жа Griesbeck, бих искал да кажа няколко думи за двете споразумения - споразумението за реадмисия и споразумението за облекчаване на визовия режим между Европейския съюз и Грузия. Длъжен съм да кажа, че споразуменията бяха приети от комисията по външни работи с голямо мнозинство от гласовете.
Бих искал да добавя, че на предишната парламентaрна сесия в Страсбург ние изслушахме речта, изнесена от президента Саакашвили; реч, която дори в очите на хора, които не биха се причислили към неговите привърженици, беше възприета като делова, балансирана и рационална. В речта си президентът Саакашвили не само обяви отказа си от употреба на сила и желанието си да води разговори с Русия по трудните въпроси, но също заяви, че основната цел на външната политика на Грузия ще бъде, разбира се, европейската интеграция и членството в НАТО.
Според мен трябва да помним, че Грузия и грузинците днес имат най-изразени проевропейски нагласи от всички страни, които са включени в програмата на Източното партньорство, макар да не трябва, разбира се, да говорим за срокове, защото да говорим за срокове днес би било сигурен признак за лудост. Европейският съюз трябва да даде положителен и делови отговор на амбициите на грузинците. Трябва да бъдем отворени за сътрудничество с Грузия.
Споразуменията, за които говорим днес, явно не са революция, но ние всички гледаме на тях като на крачка във вярната посока. От възлово значение е те да влязат в сила възможно най-скоро, защото според мен би било погрешно, ако хората, живеещи в Абхазия или в Южна Осетия - региони, които се отделиха от Грузия и чиито жители притежават руски паспорти, се окажат по-улеснени днес по отношение на визите от хората, които живеят в Грузия.
Monica Luisa Macovei
Г-н председател, групата PPE подкрепя двете предложения за споразумения ЕС-Грузия: споразумението за реадмисия и споразумението за облекчаване на визовия режим. Бих искала да се спра на второто - на споразумението за облекчаване на визовия режим.
То опростява кандидатстването за визи за грузинците. Държавите-членки ще прилагат еднообразни и опростени процедури. Визата ще струва 35 евро, по-малко, отколкото понастоящем, и ще позволява престой до 90 дни във всеки период от шест месеца. Заявленията за визи ще се обработват в рамките на 10 дни или за три дни за някои категории или за по-малко в спешни случаи. Визи няма да се изискват в дипломатически паспорти.
Свободното движение е един от пътищата за научаване на демокрация и опознаване как тя работи. Прекият личен контакт означава обмен на ценности и реалности. Той изгражда доверие. Ето защо се надявам, че повече граждани на ЕС ще отиват в Грузия и повече грузинци ще пътуват до Европейския съюз.
Kinga Göncz
Г-н председател, бихме искали да благодарим на члена на Комисията Малмстрьом за предоставената информация. Визовата политика е много важно средство на наше разположение с това, че може да спомогне за улесняване контактите между хората и сближаване на въпросните страни с Европейския съюз. От тази гледна точка това споразумение между Европейския съюз и Грузия е много важно. Бих искала да кажа няколко думи за либерализацията на визовия режим в страните от Западните Балкани, най-вече за проблемите, възникнали във връзка със Сърбия и Македония. Ние подкрепихме споразумението с голямо мнозинство в Парламента и го смятаме за много важно поради посочените по-горе съображения.
Тези страни положиха сериозни усилия да отговорят на очакванията, макар често да виждаме, че политическият живот в тях е разделен. Тези страни сътрудничиха с нас в тази област. Повод за задоволство е фактът, че броят хора, пътуващи до Европейския съюз, нарасна. Имаме впечатлението, че проблемите в Сърбия и Македония се дължат най-вече на трафика на хора и че той определено засяга по-малък брой хора, макар и да причинява сериозни проблеми. Считам, че имаме обща отговорност. Имаме обща отговорност да осигурим тези страни също да направят всичко по силите си както за осведомяване на своите граждани, така и за предприемане на решителни мерки. Сърбия между другото постъпи така много бързо и ефективно.
Считам обаче, че нашата собствена отговорност за това също е доста голяма. Задължение на Комисията е както да подпомогне тези страни в борбата срещу трафика на хора, така и да предостави информация, да наблюдава развитието на събитията в тази област и наистина да увеличи ефективността на това иначе много важно средство, което възнамеряваме да продължим да използваме в бъдеще, както във връзка със страните от Западните Балкани, така и при други страни. Освен това, позволете ми да изразя с няколко думи голямото ни задоволство, че макар и малко по-късно и със забавяне от една година, Албания и Босна и Херцеговина също ще се присъединят към групата на страните, освободени от задължение за виза, през тази година.
Sarah Ludford
Г-н председател, съгласна съм с г-н Weber от групата PPE, че визовата политика на ЕС е изключително важна и че техническите стандарти и условията за облекчаване на визовия режим и за премахване на визите трябва да бъдат спазвани.
Не мисля, че в случая на премахването на визите за Балканите политическите съображения са взели превес над техническите стандарти. Комисията работи много усърдно, за да издигне защитата на документите, правоприлагането и мерките за граничен контрол на нужната висота. Бихме обезценили собственото си становище, ако мислим, че техническите стандарти не са били спазени, защото гласувахме в подкрепа на премахването на визите.
Разбира се, буди загриженост, ако с отстъпките се злоупотреби, но реакциите трябва да бъдат премерени и пропорционални. Въпросните страни - както каза членът на Комисията Малмстрьом - имат задължения и за тях трябва да им се напомня. Членът на Комисията ни обясни, че е проведена твърде интензивна работа със срещи на високо равнище с министри на вътрешните работи, посещения в столици, насърчаване на провеждането на разяснителни кампании - и има конкретен ангажимент от Босна и Херцеговина и Албания да информират своите граждани. Разбира се, ако има проблеми с някое споразумение за премахване на визите, това подкопава останалите, така че има определени задължителни отговорност и солидарност и на всички граждани да бъде разяснено, че могат да навредят на възможностите за свободно пътуване на другите хора.
Лично аз съм спокойна - и мисля, че и групата ми ще бъде - че Комисията ще засили контрола си върху спазването на условията на споразумението и ще има механизъм за изясняване на проблемите чрез тясно сътрудничество с нашите партньори. Мисля, че това ще бъде успокоително и достатъчно за всички групи. Както каза моята колега, г-жа Macovei от групата PPE, прекият личен контакт изгражда доверие. Това е равносметката. Това е причината, поради която подкрепяме облекчаването на визовия режим и премахването на визите.
В Парламента има широка надпартийна подкрепа за това предложение, защото то се опира на нашия опит и ценности в ЕС. Затова нека не реагираме прекалено остро. Имаше проблеми, но Комисията работи по въпроса. Нека направим необходимото да не бъдат подкопани нито правото на убежище, нито споразуменията за премахване на визите.
Tatjana Ždanoka
Г-н председател, нашата политическа група подкрепя споразумението за облекчаване на визовия режим между ЕС и Грузия.
Имаме някои резерви по споразумението за реадмисия. Гласувахме против него в комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи и представихме особено мнение в писмен вид, защото в споразумението има многобройни двусмислия, които може би ще бъдат изяснени в Съвместния комитет по реадмисия. То не включва строги защитни мерки при нарушаване на основни права и гарантиращи високи стандарти на приемане, които са лоши в Грузия. Той има за цел връщане на хора в страна, където се шири сексуално насилие и насилие на полова основа и където се търпи малтретиране от страна на полицията. То важи също и за бившите жители на Абхазия и Южна Осетия, които нямат фактическа връзка с Грузия.
И сега няколко думи за визовото споразумение с Русия. Преди три години беше приет доклад относно облекчаването на визовия режим с Русия, с който се прие моята поправка в смисъл, че изискването за процедурата за задължителна регистрация е сериозно препятствие за пътуване в рамките на Русия и ЕС. За съжаление оттогава нищо не се е променило, а това е от възлово значение за моите избиратели, които пътуват до Русия за частни посещения.
Paweł Robert Kowal
Г-н председател, Грузия днес е страна, която въпреки че се сблъсква с много проблеми, преминава през много динамични обществени и икономически промени. Трябва еднозначно и с радост да приветстваме всички начини да се покаже на грузинското общество, че силата на тези промени се отразява в реакциите ни като институции на Европейския съюз. Когато става дума за Русия, трябва да помислим също в какъв контекст разглеждаме визовия режим с Русия. Моето убеждение е, че това не трябва да се разглежда като въпрос за престиж на органите - че ако отменим изискването за виза, руските органи ще преговарят добре с Европейския съюз. Трябва да гледаме на това по различен начин, в контекста на осигуряване на модернизация и в контекста на отношенията ни с обикновените руснаци.
Поради това трябва да се заяви изрично, че процесът на премахване на визите, на откриването въз основа на определени условия, е много положителен, който дава положителен принос за отношенията ни с обществата на изток. Митът, че визите са един вид възлов елемент за нашата сигурност, трябва да бъде развенчан и да се каже, може би особено категорично в Европейския парламент, и да се повтаря при всяка възможност: визите издигат стени, ненужни стени. В рамките на Комитета за парламентарно сътрудничество ЕС-Украйна, на който съм председател, ние разгледахме заедно с неправителствени организации специален доклад, в който проучихме въпроса. Докладът категорично показва, че визите всъщност не са важен инструмент за сигурността; визите са начин за отделяне на обществата в Европейския съюз от тези на изток, докато в същото време трябва винаги да бъдем отворени. Това е наш дълг като парламентаристи.
Alfreds Rubiks
Г-н председател, от името на моята група, мога да кажа, че ние подкрепяме улесняването на издаването на визи, но в същото време трябва да се направи всичко, за да се осигури съответствие с техническите изисквания, разписани в регламентите. От името на моите избиратели в Латвия, аз също подкрепям улесненията, свързани с пътуването от Русия до Европейския съюз, защото това е много важно при някои обстоятелства например възможности за семействата да се съберат, тъй като в Латвия има много смесени семейства и роднини, при които някои живеят в една страна, а някои - в друга. Това е съществено и за туризма, който напоследък се развива добре. Нещо повече, вече има положителна обратна информация за това какво вече е постигнато чрез облекчаването на визовия режим. Това е съществено и за деловите среди. Ако погледнем деловите отношения на Латвия с Русия, обемите са седем пъти по-големи при вноса и осем пъти по-големи при износа. Всичко това е твърде положително. Пожелавам на Комисията успех при прилагането на споразуменията.
Nikolaos Salavrakos
Г-н председател, както всички знаем, освобождаването от визи важи за притежателите на биометрични паспорти от бивша югославска република Македония (БЮРМ), Сърбия и Черна гора от 19 декември 2009 г. При все това държави-членки на Европейския съюз изказват опасения - и такива бяха изказани днес от члена на Комисията Малмстрьом - във връзка с нарастването на броя молби за убежище от сръбски граждани и граждани на БЮРМ и възможността да се създаде положение, което да застраши издаването на визи и целта на мярката.
Моята страна - Гърция - подкрепи перспективата за отмяна на изискванията за виза за гражданите на всички страни от Западните Балкани, като реално доказателство за техните европейски перспективи. Това беше формулирано за първи път в дневния ред от Солун през юни 2003 г. и в духа на гръцката инициатива за "Програма 2014". Независимо от това трябва да изразя безпокойството си относно това дали критериите от пътната карта се прилагат от тези страни и дали имиграционните потоци от тези страни към държавите-членки на Европейския съюз се контролират, особено сега, когато европейското семейство е разтърсено от финансовата криза и не може да поеме бремето на нови имигранти. Трябва да сме наясно, че новите споразумения за облекчаване на визовия режим имат за цел да улеснят пътуването в рамките на Европейския съюз, а не имиграцията или други незаконни дейности като трафик на хора.
Daniël van der Stoep
(NL) Г-н председател, миналия месец Европейската комисия с пълно основание изпрати до правителствата на Сърбия и Македония предупредително писмо във връзка с тревожното нарастване на броя на молбите за убежище от тези две страни. Г-н председател, остана особено горчив привкус от това, че точно през същия месец залата реши да одобри премахването на визите за Албания и Босна. Очевидно тези две страни също веднага започнаха да се държат по начин, твърде подобен на поведението, довело до това първо предупредително писмо.
Г-н председател, това не трябваше да се допуска в никакъв случай, но все още не е прекалено късно. Премахването на изискването за виза води със себе си и определена отговорност и ако отговорността не бъде поета, трябва да действаме. Комисията трябва да направи строга забележка на посланиците на Сърбия и Македония и да изиска те да вземат мерки. Ако зависеше от мен, днес щяхме да анулираме премахването на визите, но Комисията вероятно няма да подкрепи подобно действие, така че това, което наистина искам Комисията да каже е, че тя ще има смелостта да накаже всяко продължаващо неправомерно поведение на тези балкански страни.
Сърбия и Македония са предвестниците на Босна и Албания. Време е да изпратим ясен сигнал на тези две балкански страни и би било добре да го направим.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Г-н председател, увеличаването на броя на молбите за убежище от името на граждани на Сърбия и бившата югославска република Македония изисква мерки за защита на изменението на Регламент (ЕО) № 539/2001.
Визите са инструмент, който е част от рамката на имиграционните политики; целта им е да се узакони влизането и временното пребиваване в страна, в която кандидатът не е нито неин гражданин, нито постоянно пребиваващ.
Регламент (ЕО) № 539/2001 предвижда механизъм за оценка за продължаването на визи, при което трябва да бъдат изпълнени определени изисквания във връзка с незаконната имиграция, обществения ред и сигурността, външните отношения на Съюза, териториалното сближаване и принципа на реципрочност. Този механизъм би могъл да функционира и в обратна посока.
От друга страна, убежището е инструмент за защита, който не може да се използва погрешно. Трябва да се посочи, че целта на общата политика на Европейския съюз в тази област е да се запазят високите стандарти при убежището като средство за защита на преследваните, подреждайки по приоритет принципите на Женевската конвенция и Нюйоркския протокол, прилагайки общи критерии за определяне на хората, които наистина се нуждаят от международна закрила и гарантирано общо минимално равнище на придобивки във всички държави-членки във връзка с грижите за тези хора.
Поради това убежището е израз на човеколюбие и солидарност и следователно изключително по своята цел и естество. Ето защо е важно Европейският съюз да реагира и да помогне на органите в Сърбия и бившата югославска република Македония да вземат достатъчни мерки относно изискванията, които трябва да бъдат изпълнени, за да се ползва статут на бежанец или субсидиарна закрила, избягвайки по този начин тяхното неправомерно или измамно използване.
Corina Creţu
(RO) Г-н председател, благодаря Ви, г-жо член на Комисията, за информацията, която ни предоставихте по отношение регламентите за облекчаване на визовия режим, по-специално за Грузия, Република Молдова и страните от бивша Югославия. И наистина, времето на провеждане на нашето разискване съвпада с решението за премахване на визите за граждани от Босна и Херцеговина и Албания, включващо възможност действието на споразумението бързо да бъде спряно при възникване на проблеми, като например вълна от молби за убежище.
Считам, че всеки опит да бъде върнато назад времето в политиката на Европейския съюз към Западните Балкани би бил грешка. Вдигането на бариерите, препятстващи свободното движение, може да даде важен принос за зарастването на раните от миналото. В същото време съм на мнение, че е необходимо по-тясно сътрудничество между Европейския съюз и тези държави, за да не се допусне вълна от молби за убежище, да се засилят мерките за контрол по границите, да се предостави вярна информация на местните граждани и да се води борба с мрежите на организираната престъпност, занимаващи се с трафик на хора и износ на престъпност и проституция. Всички тези мерки могат да помогнат за намаляване на разпространението на тези дейности.
Marije Cornelissen
(NL) Г-н председател, оказахме се в положение, в което редица подведени сърби и македонци поискаха убежище в Белгия, Швеция и Германия след въвеждането на безвизовите пътувания. Аз подкрепям призива на групата на Европейската народна партия (Християндемократи) да направим необходимото жителите на Балканите да бъдат по-добре осведомени, но тук има още нещо важно, което трябва да имаме предвид.
Преди всичко, има и други хора, които не разбират до какво всъщност води безвизовото пътуване. Чувала съм нидерландски членове на Парламента да казват, и то съвсем сериозно, че ето сега ще плъзнат орди от лица, търсещи убежище, и ще отнемат работните ни места, точно както направиха поляците, като аз дори нямам предвид делегацията на нидерландската Партия на свободата (PVV). Това внушение не само е абсолютно смехотворно, но и би могло да причини много вреди. Те залагат на страха и невежеството на нашите граждани.
На второ място, тези лица, търсещи убежище, бяха почти изключително членове на етнически малцинства. Ако има нещо, за което трябва да потърсим сметка на Сърбия и Македония, то е, че те трябва да направят много повече, за да подобрят положението на тези етнически малцинства. Така че - да, нека осигурим жителите на Балканите да бъдат по-добре осведомени, но нека също да осигурим членовете на залата и гражданите и министрите от ЕС да бъдат по-добре осведомени до какво всъщност води безвизовото пътуване.
Jaroslav Paška
(SK) Г-н председател, обсъждаме дали действащото споразумение, сключено между Русия и Европейския съюз, отговаря на очакванията ни и дали двупосочното движение на хората отговаря на техните интереса за пътуване.
Г-жо член на Комисията, мога да Ви кажа без никакво колебание, че сегашният визов режим е сгрешен и особено вреден за ЕС. Русия претърпя огромни промени в сравнение с времената на бившия Съветски съюз. Средната класа е платежоспособна и иска да опознае света, да пътува, почива и пазарува. Когато моята страна се присъедини към шенгенското пространство, ние трябваше да наложим ограничения на руските граждани, пътуващи до Словакия, в съответствие с правилата на ЕС. Финансовите последици бяха сериозни, като нашите туристически оператори и магазини загубиха много добри клиенти. Европейският визов режим отблъсква порядъчните руснаци от пътуване в Словакия, като в същото време ни най-малко не обезсърчава по-малко порядъчните да мигрират. Затова аз категорично считам, че ако изобщо ни е грижа за порядъчните руснаци, ще се опитаме да отворим икономическото си пространство и да използваме потенциала, който е налице в Русия, за да разширим и заздравим сътрудничеството между нашите страни.
Anna Maria Corazza Bildt
(EN) Г-н председател, изключително съм доволна, че след два дни народите на Албания и Босна и Херцеговина ще могат най-сетне да се поздравят с въвеждането на безвизово пътуване в шенгенското пространство на ЕС - точно преди Коледа. Тяхното щастие е и мое щастие. Бях изцяло ангажирана с подкрепата и ускоряването на процеса на либерализация на визовия режим за всички страни от Западните Балкани и най-накрая почти всички те ще могат да се възползват от възможността да посещават и учат в нашите страни за три месеца.
Нашият въпрос към Комисията, изискващ устен отговор, трябва да се разглежда в позитивен дух. Идеята му е да се направи необходимото тази нова свобода да не бъде изложена на риск. При безвизовия режим не става дума за убежище по политически или икономически причини. Не става дума за постоянно пребиваване. Не става дума за разрешително за работа.
Бих искала да приветствам стъпките, които членът на Комисията Малмстрьом вече предприе - по-конкретно пред органите на Сърбия и БЮРМ - показващи решимостта на Комисията да поддържа правилното развитие на процеса и да се осигури правилното прилагане на режима. Благодаря за Вашия отговор.
Сега трябва да продължим да работим заедно за недопускане и преодоляване на неправилни тълкувания, неразбирателства или неправомерно използване. Отговорността продължава да бъде на органите в региона. Приветстваме факта, че Албания и БЮРМ вече успешно започнаха информационна кампания, и насърчаваме всички страни в региона на Западните Балкани да направят същото и да засилят мерките за недопускане на злоупотреби.
Изискваме от Комисията да продължи да наблюдава, което тя вече прави, и да ни докладва. Развитието на личните контакти, както Вие вече казахте, е съществено за демокрацията и стабилността в региона. Нека не рискуваме всичко това от гледна точка на европейската перспектива. Ангажиментът ми остава искрен.
Elena Băsescu
(RO) Г-н председател, едно съществено условие за пълното премахване на визите между Руската федерация и Европейския съюз е изпълнението на ангажиментите, поети чрез споразумението от 2007 г. Руските органи нееднократно искаха задължението за виза за краткосрочен престой да бъде отменено. От друга страна, ЕС предпочете един постепенен подход, отразен в списък от съвместни мерки. Мисля, че е важно да бъдат изпълнени всички технически условия преди да се приеме решение за либерализация на визовия режим, например подобрение при стандартите за управление на границите, защитата на документите или борбата с корупцията.
Русия трябва също да докаже с дела намерението си да бъдат постигнати осезаеми резултати за уреждане на нерешените конфликти в региона. Тя има безспорна отговорност в това отношение. Уреждането на конфликта в Приднестровието е политически приоритет за моята страна. Подкрепяме продължаването на официалните разговори като част от преговорите във формат "5+2" с цел намиране на трайно решение. То трябва изцяло да зачита международното право и суверенитета на Република Молдова.
Бих искала също да спомена положението на страните от Източното партньорство, сред които са Грузия и Република Молдова. Те чакаха дълго време либерализацията на визовия режим и имайки това предвид, извършиха многобройни реформи. Искам да посоча, че Република Молдова е отявлен застъпник на тази мярка в рамките на Източното партньорство. Искам да наблегна, че ако Русия постигне улесняване на визовата схема преди близките съседи на ЕС, те биха могли да бъдат деморализирани от това. Това би доказало, че статутът на страни от Партньорството не струва кой знае колко, когато стане дума за стратегически концесии от Съюза.
Marek Siwiec
(PL) Г-н председател, от нас се очаква да говорим за визите; от нас се очаква да говорим за визите от гледна точка на статистиките и какво е направил Европейският съюз. В залата цари задоволство. Бих искал всички вие, които говорихте с такова задоволство днес, да опитате да си представите какво ли е да трябва да стоите 10 или повече часа на опашка, да търпите унижения и неудобства и да стоите под дъжда в ужасни условия, само и само за да получите виза. На хората им се налага да стоят и им се налага да платят една трета от заплатата си, за да получат виза. Те също се налага да чуват, че дипломатите в тяхната страна не се нуждаят от визи, и най-накрая, след като на няколко пъти са опитали да получат виза, защото такава им е необходима, те получават еднократна виза, въпреки че са поискали шенгенска виза, но поне получават виза за въпросната страна.
Визовата процедура трябва много да тежи на съвестта ни. Тя е ни повече, ни по-малко от унижение за милиони хора - хората, които стоят по тези опашки. Нека не забравяме това, когато изразяваме задоволството, което толкова широко присъства в залата днес. Разбирам, че използваме визовата процедура по модела на санкцията и стимула, но това трябва да се прилага на правителствата, а ние трябва да симпатизираме на хората, които стоят по опашките.
(EN) Г-жо член на Комисията, Вие сте от Швеция. Както знаете, през 70-те години на ХХ век Вашата страна, заедно с Австрия, беше една от само двете страни, които прилагаха безвизов режим за комунистическите страни. Като гражданин на Полша, аз посетих Вашата страна през 1976 г. Защо? Защото пътуването до Швеция беше без визи. Разбира се, аз обичам Вашия крал, шведската свобода и икономика, но моля, помнете, че докато имаме визи, не трябва да се чувстваме спокойни.
Simon Busuttil
(EN) Г-н председател, говорейки от името на групата PPE, ние гледаме на политиката за облекчаване и либерализация на визовия режим много положително, защото сме на мнение, че това е един много положителен инструмент, с който да работим с трети страни, и особено тези страни, които са в наше близко съседство. Затова първоначалното ни становище е категорично положително.
Облекчаването на визовия режим е първата стъпка и тази седмица го предоставяме на Грузия. Това е първа стъпка, но е важна стъпка към това, което моята колежка Anna Maria Corazza Bildt нарече личен контакт. Облекчаването на визовия режим обикновено върви заедно със споразумение за реадмисия. Г-жо член на Комисията, ние също придаваме голяма важност на споразуменията за реадмисия, защото искаме да се осигури от хората, които незаконно пребивават на територията на ЕС, да бъде изискано да напуснат. Това е единственият начин, по който можем да спечелим доверието на обществеността за облекчаване и евентуална либерализация на визовия режим. Двете вървят заедно, затова изискваме от Вас да работите по-усърдно за разширяване мрежата от споразумения за реадмисия, които имаме с трети страни.
Колкото до либерализацията на визовия режим, ние направихме това миналата година за Сърбия, Македония и Черна гора. Добре е да видим, че и нашите приятели от Албания и Босна и Херцеговина скоро също ще се ползват от него. Приемаме това на драго сърце и мислим, че това е една много добра стъпка към по-нататъшна европейска интеграция и че със сигурност ще ни сближи с гражданите на тези страни.
Когато решаваме тези въпроси, ние винаги много внимаваме да вземаме решение, което да не е политическо, а да се взема предимно на техническа основа - т. е. страните трябва първо да отговорят на технически критерии, преди да получат положителното ни решение. Решението ще бъде, разбира се, политическо, но то трябва да се опира основно на технически оценки.
Наблягам на това, защото най-вече от Комисията зависи да дойде при нас и да каже, че дадена страна е отговорила на техническите критерии. Затова когато имаме случаи на злоупотреба и хора, идващи от държава след либерализация на визовия режим като Сърбия или Македония и искащи убежище в страни от ЕС, трябва да запитаме дали техническата оценка е извършена пълноценно и правилно, защото безспорно е несъвместимо с либерализацията на визовия режим да идват хора в Европейския съюз и да молят за убежище. Това ни показва, че нещо някъде се е объркало. Имаме законно право да питаме какво не е наред и да получим отговор.
Накрая, трябва да използваме възможността да изпратим ясно послание до въпросните страни - особено такива като Сърбия и Македония, въвлечени в случаи на злоупотреба - че те трябва добре да разяснят на гражданите си какво всъщност представлява либерализацията на визовия режим. Това не е отиване в страните от ЕС с цел установяване или намиране на работа там, а е само премахване на визите за ограничен период от време - просто с цел посещение. Това важи и за Европейската комисия. Важно е Комисията да работи ръка за ръка с тези страни, за да осигури посланието да бъде чуто.
Lara Comi
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, подкрепям искането на колегите Комисията да извърши оценка на прилагането на споразумението за облекчаване на визовия режим между ЕС и Русия.
Това показва общото намерение на страните да се борят за пълна отмяна на изискванията за визи в дългосрочен план предвид отражението, което съответното постигане на целите за улесняване и опростяване процедурите по издаване на визи би могло да има както за хората, така и за развитието на икономическите и търговски отношения.
Следователно считам, че е важно да се контролира прилагането на споразумението; това би позволило сериозно развитие на конкретни лични, културни, научни и икономически връзки между Европейския съюз и неговия основен западноевропейски партньор в преговорите.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Г-н председател, отговорът на члена на Комисията Малмстрьом беше успокоителен за Сърбия и Македония с това, че нямаме намерение да унищожим постигнатото при решаването на проблемите. Би било сериозна грешка отново да се въведат задължения за визи за Сърбия и Македония, само защото е имало проблеми във връзка с тези две страни. Г-жа Малмстрьом посочи това и аз съм убеден, че унгарското председателство ще бъде партньор по този въпрос през следващия мандат, защото Унгария, като съсед на Сърбия, е силно заинтересована от решаването на тези проблеми в името на добросъседските отношения, както и на общността от 300 000 унгарци, живеещи в Сърбия. Явно е, че мнозинството от задачите ще трябва да бъдат изпълнени от правителствата на Сърбия и Македония, и както спомена г-жа Малмстрьом, те са тези, които трябва да предоставят информация на своите граждани. Все още искам да посоча, че старите държави-членки, които се сблъскват с проблеми във връзка с убежището, трябва също да преразгледат дали политиките им по предоставяне на убежище са подходящи, тъй като и те предоставят убежище на кандидати, на които то не би трябвало да се предоставя.
Andrew Henry William Brons
(EN) Г-жо председател, облекчаването и либерализацията на визовия режим несъмнено са замислени като благоприятни условия. Те винаги се защитават на основанието, че нямат нищо общо с имиграцията и много общо с образованието и туризма - още две благоприятни условия.
Можете да ме наречете циник, но студентите не винаги идват да учат, а туристите не винаги посещават за кратък период. Понякога те идват в ЕС, за да работят и живеят. Идеята, че хората винаги казват истината за намеренията си, не се потвърждава от действителността.
В сегашната криза работните места са оскъдни - особено неквалифицираните работни места - и търсенето на жилища за настаняване винаги превишава предлагането. Работните места, които незаконните мигранти заемат, често пъти са работни места, които биха могли да бъдат заети от граждани на държавите-членки, а условията и заплащането често пъти са под минимума. Не трябва дори да си мислим, че да затворим очи пред незаконната миграция би било проява на щедрост. Тя води до ниски нива на заплащане, опасни условия, експлоатация и злоупотреби.
Georgios Papanikolaou
(EL) Г-жо председател, аз също вземам думата, за да подкрепя това, което беше казано от моите колеги по отношение приемането по принцип и положителния подход към освобождаването от визи. Няма съмнение, че сме виждали злоупотреби и лоши примери, зле написани текстове, които намирахме и бързахме да поправим от момента, в който освобождаването започна. От жизнено важно значение е Комисията и лично членът на Комисията да сътрудничат с органите в страните, от които дойдоха проблемите; имам предвид, разбира се, както бившата югославска република Македония, така и Сърбия. Именно защото вървим към освобождаване по отношение на други страни - и това, повтарям, е крачка в правилната посока - ръководното ни начало би трябвало да е това: по-тясно сътрудничество с органите в тези страни, евентуално и конкретни действия, от които би могло да се ръководим в бъдеще, успоредно с прилагането на тези споразумения за контрол.
Csanád Szegedi
(HU) Г-жо председател, госпожи и господа, отношенията между Русия и ЕС винаги са бил специални, имайки предвид съответните позиции на двете страни като големи сили. Няма съмнение, че поради този статут ще има разногласия по определени въпроси и на няколко въпроса ще се гледа по различен начин. Не трябва да забравяме и всъщност трябва да наблегна на това, че Русия спада към Европа не само в геополитически смисъл, но също и по отношение на своята култура и история. Тези връзки правят наложителни мерките за облекчаване на визовия режим между двете страни и "Йобик" (Движение за по-добра Унгария) ги подкрепя. Подобно на определени държави-членки на ЕС Русия може независимо да определя прилаганите от нея административни задължения във връзка с визите и те трябва да се основават на реципрочност. Положението в Сърбия далеч не е толкова недвусмислено, защото за съжаление унгарските малцинства и другите малцинствени групи и до днес все още са поставени в неблагоприятно положение в няколко отношения. Европейският парламент и Европейският съюз трябва във всички случаи да проучат този въпрос.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Г-жо председател, в същото време, в което либерализираме визовия режим, трябва също да изпратим ясни сигнали за нашите ценности. Не става дума само за отваряне на врати, тъй като трябва да ги отворим възможно най-широко; става дума също за насърчаване на демокрацията в страните, които са съседи на Европейския съюз. Затова трябва да подкрепим тези страни, които наистина се стремят към демокрация и принципите на правовата държава и които се придържат към европейските ценности. Струва ми се, че първо и най-важно, трябва да либерализираме визовия режим за постсъветските страни и едва тогава за Русия.
Тук аз съм съгласна с тези, които казаха, че ако либерализираме визовия режим за Русия преди да сторим това за жителите на Украйна и другите постсъветски страни, това би изпратило много лош сигнал. В Грузия може да се окаже, че в областите, окупирани понастоящем от Русия, много хора ще искат да получат руско гражданство и ще могат да го получат, тъй като това ще означава пропуск за Русия. Нека се отнасяме към визовия режим и като към средство за насърчаване на демокрацията.
Сесилия Малмстрьом
Г-жо председател, бих искала да благодаря на уважаемите членове на ЕП за разискването. Напълно съм съгласна с вас, че облекчаването и либерализацията на визовия режим е едно много силно средство за засилване на личните контакти. Не само за обикновените граждани, студентите, туристите; то също увеличава деловите възможности и това е нещо много хубаво.
Ние в Европейския съюз решихме да вървим към либерализация на визовия режим със Западните Балкани. Само по себе си това е политическо решение. То показва политическа воля, което е много важно, но постигането на тази цел може да стане само по един много технически и много строг начин. Не можем да премахнем визите, освен ако имаме много строги критерии.
Тези критерии са отворени. Те са прозрачни. Те са едни и същи за всички и предизвикват важни реформи в страните, които искат да постигнат облекчаване и либерализация на визовия режим. И - да, г-н Busuttil, Комисията наблюдава това много внимателно, като експертните мисии се съставят и с участие на експерти от държавите-членки. Всички тези доклади и всичката тази работа се извършва по много прозрачен начин.
Като казвам това, имаше някои случаи на злоупотреби, особено в Сърбия и в бившата югославска република Македония. Но едното не бива да възпрепятства напълно другото; схемата работи добре, но има злоупотреби. Комисията работи по проблема. Отидохме там. Говорихме с нашите партньори. Белгийското председателство беше много активно.
Опитваме се да оценим проблема. Става дума за една малка група престъпни мрежи, които насърчават хора от отдалечени места да пътуват до Европейския съюз под измислени предлози с надеждата, че там ще получат убежище. Разбира се, ще проучим всички тези молби поотделно, но твърде много от тях са неоснователни и ето защо трябва да се заемем с тези мрежи. Това се прави и ние сме в диалог с органите в тези страни.
Аз лично посетих Тирана и Сараево само преди месец, заедно с белгийския министър, за да дадем тежест на посланието, че това е много важно, но се пазете от злоупотреби. Казахме това на всички министри, на членове на парламентите, на представители на гражданското общество, на университетите и мисля на всички телевизионни канали, които успяхме да намерим в тези страни, за да стане напълно ясно, че това е чудесна възможност, но молим да не се злоупотребява с нея.
Въвели сме механизъм за оценка и наблюдение и ще се радвам да ви докладвам по-късно през идната пролет как работи той.
При Русия това наистина доведе до много добри неща, до увеличена мобилност между нашите страни. Според всички оценки, потвърдени от държави-членки, няма сигнали облекчаването на визовия режим да е довело до някакво нарастване на заплахите за сигурността или до повишена нерегулирана имиграция. Сега изясняваме списък от общи мерки, които да предприемат Русия и Европейският съюз, за да се отворят възможности за по-нататъшни разговори за напредък към либерализация на визовия режим.
Относно Грузия искам само да повторя за моите приятели сред Зелените това, което каза и докладчикът, че те са се присъединили към Съвета на Европа и Европейската конвенция за правата на човека във връзка със споразумението за реадмисия. Законите на ЕС изискват също от държавите-членки да преценяват поотделно молбите за убежище и ако е необходима международна защита, те са длъжни съгласно правото на ЕС да се съобразят с това, както и с принципа за забрана на връщането (non-refoulement), в смисъл да не се връща лице в страна, ако има възможност това лице да бъде подложено на преследване или да му бъде сериозно навредено.
Общо казано считам, че това беше едно много добро разискване. В очакване съм да ви докладвам за оценката на споразумението за реадмисия. По тях наистина много трудно се водят преговори, г-н Busuttil, но работим по въпроса. Както казах по-рано в разискването, оценка ще има в началото на следващата година и ще се радвам да дойда в Парламента и да обсъдя изводите и как бихме могли да продължим по-нататък при улесняването на този вид споразумения с трети страни.
Nathalie Griesbeck
Г-жо председател, аз също съм доволна, също както нашия член на Комисията, от качеството на разискването, което доказва реалната отговорност на нашите институции изобщо.
Тази отговорност намери израз също в отговорите, дадени от члена на Комисията, ангажиментите, поети и повторени при различните срещи за оценка, организирани за февруари и юни 2011 г. Разбира се, не исках подобна отговорност веднага по отношение на Пакистан. Всъщност аз Ви припомних основните ни позиции. Исках също да й благодаря за желанието, което изрази по отношение на реципрочната сигурност, за отговорите на въпросите, за откритостта и сътрудничеството, за корекциите и борбата срещу злоупотребите и по отношение съобразяването с различните правни обстоятелства.
Макар споразуменията надлежно да осигуряват правна рамка за организиране процедурите по улесняване на визите и реадмисията при точни и строги условия, това не трябва да се смесва с абсолютната необходимост, каквато също има, от определяне на условията и параметрите на едно европейско право на убежище.
В заключение, считам, че тази политика е малко като двуглавия бог, Двуликия Янус. Говорихме за политика и за процедура. От моя гледна точка, Янус показва два профила - процедура и политика - на едно и също лице. Той има техническо лице, това на процедурите, на условията на закона и на спазването им, но той има също и политическо лице, характеризиращо се, както казаха някои колеги, с консолидация, със сътрудничество, с отваряне на Съюза към трети страни, със знак за нашите ценности, но в случая става дума също за регистриране на една форма на отговор на желанието на европейците това отваряне да се състои.
Искам да завърша, като кажа, че трябва да балансираме тези елементи и да направим всичко, за да ги разясним на нашите граждани. Трябва да им разясним какво всъщност представлява една тримесечна виза и така да избегнем двусмислия и други недоразумения, които биха могли да възникнат. Разчитам на Вас, г-жо член на Комисията.
Председател
Общото разискване приключи.
Гласуването ще се състои във вторник, 14 декември.
Писмени изявления (член 149)
Kinga Gál
Запазването на освобождаването от задължения за визи не е само технически, но безспорно и политически въпрос. Освобождаването обаче от задължения за визи винаги се основава на взаимно доверие и взаимни ангажименти. Днешното разискване предава послание до въпросните страни, че дългият списък със задачи, който стои пред тях в резултат от техния ангажимент, не свършва, след като им бъде предоставено освобождаването от визи, и че продължава да бъде необходимо те да осигуряват на гражданите си информация за това какво представлява безвизовото пътуване, за да не се допуснат злоупотреби с тази възможност. Освобождаването от визи, предоставено на Сърбия и Черна гора, ще даде възможност за получаване на европейска перспектива най-вече за младите хора, които ще станат основа за Европа на бъдещето. Освобождаването, предоставено преди две години, носеше важно политическо послание за тези страни, а оттеглянето му би имало тежки последствия. От подобно значение е запазването на освобождаването от визи за унгарците, живеещи във Войводина, за тези граждани, които живеят от двете страни на границата, говорят на един и същи език и поддържат тесни семейни и културни връзки. За страните, стремящи се към членство в ЕС, създаването на условия за съвместно съществуване, независимо от границите, е от особено значение.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Всяка либерализация на изискванията за визи отговаря на очакванията на хората, живеещи в страните, участващи в либерализацията. Бих искала да подчертая, че споразумението за улесняване на издаването на визи между ЕС и Грузия не може да се разглежда отделно от споразумението за реадмисия на незаконни имигранти. От дълго време говорим за това в Европа, защото визовата политика е особено важна за ЕС.
Либерализацията на визовия режим означава, че страните от ЕС се отварят за гражданите на балканските страни, създавайки с това възможности за участие в диалога на ЕС и за обучение по демокрация. Успоредно с либерализацията трябва да се държи сметка за факта, че улесняването на преминаването на границите може да направи по-лесен живота за незаконните имигранти и престъпните групи. Държавите-членки трябва да прилагат еднообразни процедури при издаване на визи, защото Албания и Босна и Херцеговина чакат своя ред. Европейската комисия трябва да се придържа към условията за либерализация на визовия режим и да наблюдава положението, така че добрите решения да не пораждат трудности вътре в държавите-членки на ЕС. Освен това за страните е важно да сътрудничат и да използват опита, натрупан до момента, по отношение на процедурата по издаване на визи.
Marian-Jean Marinescu
Считам, че Сърбия положи големи усилия до този момент да отговори на очакванията на ЕС и да продължи по пътя си към интеграция. През 2009 г. и 2010 г. бяха постигнати следните мерки: либерализацията на визовия режим, задействането на процеса на ратификация на споразумението за стабилизация и асоцииране и одобрението на Европейската комисия за изработване на становище по молбата на Сърбия за присъединяване към ЕС.
Обаче е достойно за съжаление, че органите в Сърбия не разгласиха в медиите и не разясниха в достатъчна степен какво представлява въвеждането на режима за безвизово пътуване, прието през 2009 г., така че нейните граждани да не злоупотребяват с тази схема. Надявам се тревожното нарастване на броя молби за убежище в ЕС, подадени от сръбски граждани, да не навреди на процеса на интеграция на Сърбия. Твърдо считам, че сръбските органи ще реагират своевременно. Трябва също да напомня, че пътят към членството зависи от индивидуалните усилия, полагани от Сърбия за изпълнение на критериите от Копенхаген и на споразумението за стабилизация и асоцииране.
Jiří Maštálka
Във връзка с общата тема на разискването (визите) бих искал да говоря по два въпроса, които са конкретни, но по мое мнение са от най-голяма важност. И двата въпроса са твърде чувствителни от гледна точка на успешно прилагане на Европейската политика за добросъседство. На първо място, това е въпросът за прилагането на споразумението за облекчаване на визовия режим между ЕС и Русия. По мое мнение не е достатъчно само да се критикуват - от гледна точка на общата оценка на това как работи споразумението - определени мерки, които Русия за съжаление също се наложи да приложи към граждани, пътуващи от страни на ЕС. Това се налага от общото положение по сигурността в страната и мерките, като например задължението за регистрация, не усложняват съществено облекчаването на визовия режим. Вторият въпрос е очевидната загриженост относно правилното прилагане на системата за облекчаване на визовия режим на ЕС в Сърбия, Македония и Черна гора. Твърди се, че тази загриженост е породена от нарастването на броя на молбите за убежище от граждани на тези страни, и като решение се предлагат мерки срещу съответните национални органи. Това е подвеждащо и не е по същество. ЕС и НАТО от дълго време имат голямо влияние върху общото политическо положение на Балканите. Тези организации трябва, на първо място и най-важно, да преследват такива мерки и политики на Балканите, които да не принуждават хората да напускат този много изстрадал регион.
Andreas Mölzer
Не трябва да говорим за успех, преди да сме го постигнали. Ще повярваме на споразумението с Москва за отстраняване на пречките в търговията, само след като то бъде ратифицирано и приложено. В този смисъл е достатъчно само да напомним за решението на Русия да откаже да подпише Енергийната харта. Ще стане ясно и дали Кремъл наистина възнамерява да изпълни призивите на ЕС за облекчаване на визовия режим. Либерализацията на визовия режим за Западните Балкани, които като площ са само частица от размера на Русия, доведе до вълна от лица, търсещи убежище, така че какво ли ще се случи, когато визовите ограничения за седмата по брой на населението страна в света бъдат премахнати? Ако голям брой ислямисти от Кавказ имат руско гражданство, ще допуснем ли потенциални терористи в страната без изискване за виза? Независимо дали говорим за Сърбия, Грузия или Македония, ние трябва да следим отблизо положението и, ако е необходимо, да продължим да работим за подходящи споразумения за реадмисия. Трябва да оценим опита от премахването на визовите разпоредби за балканските страни, да актуализираме Шенгенската информационна система II (ШИС II) и да наблюдаваме прилагането на изискванията за визи в Москва. Трябва също да държим под око нарастването на броя бежанци, напускащи Кавказ и страните от централна Азия по посока към Русия, заедно с нарастването на броя на лицата, търсещи убежище, от страни, които искат визовите ограничения да бъдат премахнати.
Justas Vincas Paleckis
По данни на статистическото ведомство на Русия през 2008 г. повече от 1,5 млн. руски визи са били издадени на граждани на ЕС и 3,5 млн. визи на ЕС са били издадени на руски граждани. Това е повече от една четвърт от всички шенгенски визи, издадени в света. Визовата политика ЕС-Русия е важен инструмент за задълбочаване на отношенията между хората и за даване възможност на Русия да се сближи с ЕС. Бих искал да привлека вниманието към трудностите, с които се сблъскват жителите на калининградския регион на Руската федерация. Мнозинството от жителите на този руски остров, заобиколен от държави-членки на ЕС, получават еднократни шенгенски визи за кратък престой. Повечето жители на Калининград, пътуващи през съседните държави-членки на ЕС, трябва да плащат такса за виза всеки път и да стоят на опашки пред консулствата на държави-членки на ЕС. Наскоро представители на обществени организации в Калининград, протестиращи пред сграда на Европейската комисия в Брюксел, призоваха за въвеждане на специални условия за пътуване до държавите-членки на ЕС за жителите на анклава, без този въпрос да се обвързва с разговорите EС-Русия за безвизов режим.
Iuliu Winkler
През последните няколко години видяхме началото на благоприятни процеси в държавите от Западните Балкани, които като че ли заличават спомена как преди петнадесет години регионът все още беше зона на война в Европа. Без съмнение, достойното за пример съдействие на ЕС за процеса на демократично развитие в Западните Балкани и фактът, че той държеше отворена перспективата за членство за страните от региона, допринесе за това развитие на събитията. Решението за либерализация на визовия режим, взето преди година, въведе европейската практика за свободно движение в Македония, Черна гора и Сърбия като категоричен признак за грижата от страна на Европа. Без съмнение въпросът за имиграцията отново става сериозен вътрешнополитически въпрос в някои държави-членки и той се изостря от икономическата криза. Считам, че трябва да бъде проявена европейска солидарност въпреки кризата, ако искаме да избегнем възраждане на национализма и протекционизма. Макар Западните Балкани още да не са част от ЕС, стабилност в Югоизточна Европа може да се постигне само чрез разширяване на ЕС на Балканите. ЕС трябва строго да контролира спазването на техническите изисквания, свързани с охраната на границите, но в същото време той трябва да предлага съдействие, за да се осигури гражданите на държавите от Западните Балкани да виждат реалистичен шанс животът им да се подобри и те да смятат присъединяването към ЕС за постижима цел. Трябва да подпомагаме региона по пътя му към обществено и икономическо развитие чрез ефективна информация, все по-голяма солидарност и допълнителни финансови средства, така че тези граждани да могат да имат добър живот в собствените си страни.
