Euroopan unionin ja Sveitsin väliset suhteet (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Euroopan unionin ja Sveitsin välisistä suhteista.
Joaquín Almunia
komission jäsen. (ES) Arvoisa puhemies, luen teille komission tiedonannon Euroopan unionin ja Sveitsin välisistä suhteista. Vaikka puhumme samaa kieltä, luen tiedonannon englanniksi.
(EN) Arvoisa puhemies, komissio on iloinen, että tämä asia on otettu esityslistalle, koska keskustelimme Sveitsistä edellisen kerran yli kaksi vuotta sitten. Se oli vuonna 2004 kymmenen uuden kahdenvälisen sopimuksen teon yhteydessä. Esitän siksi aluksi yleisluonteisen huomautuksen.
EU:ta ja Sveitsiä yhdistävät kahdenväliset ja monenväliset suhteet ovat erittäin hyvät. Sveitsi on EU:n erittäin tärkeä kumppani monilla aloilla. Kahdenvälisillä suhteillamme on vankka perusta, sillä ne perustuvat pariinkymmeneen keskeiseen ja yli sataan pienempään alakohtaiseen sopimukseen. Nämä sopimukset koskevat esimerkiksi tavaroiden vapaata kauppaa, henkilöjen vapaata liikkuvuutta sekä Sveitsin osallistumista tutkimukseemme ja Schengen-yhteistyöhön. Millään välillämme olevalla erolla ei saa olla kohtuutonta vaikutusta suhteisiimme.
Komissio teki helmikuussa valtiontukipäätöksen verohelpotuksista, joita Sveitsin kantoneissa myönnetään tietyntyyppisille yrityksille, etenkin holdingyhtiöille. Tähän päätökseen on kiinnitetty paljon huomiota Sveitsin tiedotusvälineissä, ja jotkut ovat paisutelleet asiaa ja kuvailleet sitä suureksi konfliktiksi.
Komission mielestä on selvää, että kantonien verotusjärjestelmät luokitellaan oikeudellisesti tuiksi, koska Sveitsiin sijoittautuneille yrityksille tarjotaan niissä epäoikeudenmukaisia veroetuuksia Euroopan unionissa hankittujen voittojen osalta. Sveitsissä saatuja tuloja verotetaan ankarammin kuin EU:ssa hankittuja voittoja. Tällainen epätasa-arvoinen kohtelu on suurin valtiontukiin liittyvä ongelma. Kyseiset säännöt ovat omiaan vääristämään kilpailua ja voivat vaikuttaa Sveitsin ja EU:n väliseen kauppaan. Kaikki vuoden 1972 sopimuksen 23 artiklassa määrätyt perusteet näin ollen täyttyvät. Kyseisessä artiklassa tällainen valtiontuki todetaan yhteensopimattomaksi sopimuksen moitteettoman toiminnan kanssa.
Myös poliittisessa mielessä on vaikeaa hyväksyä, että naapurivaltio, jolla on etuoikeutettu pääsy sisämarkkinoillemme ja joka osallistuu lukuisiin ohjelmiimme ja muihin toimiimme, myöntää tällaisia verohelpotuksia. Niistä hyötyviä yrityksiä perustetaan usein pelkästään siksi, että vältetään voittojen verotus EU:n jäsenvaltioissa. Haluan huomauttaa, etteivät tällaiset tai vastaavanlaiset verotusjärjestelmät ole EY:n perustamissopimuksen valtiontukimääräysten nojalla sallittuja EU:ssa. Komissio on tehnyt aiemmin päätöksiä, joissa tällaiset järjestelmät on todettu sääntöjen vastaisiksi. Emme vastusta verokilpailua, jota esiintyy myös EU:n jäsenvaltioissa, mutta sen on oltava oikeudenmukaista.
Komissio haluaa löytää ratkaisun, jonka molemmat osapuolet voivat hyväksyä. Pyysimmekin siksi helmikuussa neuvostolta valtuutusta aloittaa Sveitsin kanssa tätä asiaa koskevat neuvottelut. Jäsenvaltiot tukevat komissiota tässä asiassa, ja neuvosto valmistelee parhaillaan neuvotteluvaltuutustaan. Luotan myös erittäin voimakkaasti parlamentin tukeen tässä asiassa. Uskomme, että löydämme ratkaisun ongelmaan, sillä olemme aina ennenkin ratkaisseet Sveitsin-suhteissamme esiintyneet ongelmat.
Siirryn nyt toiseen tärkeään asiaan ja totean komission toivovan, että Sveitsi on pian valmis neuvottelemaan Bulgarian ja Romanian sisällyttämisestä henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen. Oikeudellisten, institutionaalisten ja poliittisten syiden vuoksi ei olisi hyväksyttävää, jos Sveitsi jättäisi kahden jäsenvaltion kansalaiset tämän erittäin tärkeän sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle.
Sveitsin on myönnettävä rahoitustukea myös Bulgarialle ja Romanialle taloudellisten ja sosiaalisten erojen pienentämiseksi samoin ehdoin kuin muut kymmenen uutta jäsenvaltiota.
Kun otetaan huomioon Sveitsin kanta EU:hun ja Euroopan talousalueen liittymiseen, tällä hetkellä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin vahvistaa edelleen kahdenvälisiä suhteitamme. Komissio on valmis tarkastelemaan tältä pohjalta Sveitsin ehdotusta yleisen puitesopimuksen neuvottelemisesta, jos se tuo lisäarvoa suhteisiimme ja esimerkiksi edistää voimassa olevien sopimusten saattamista jatkuvasti kehittyvän yhteisön säännöstön mukaiseksi.
Andreas Schwab
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, pidän komission jäsenen Almunian tänään esittämiä toteamuksia myönteisinä. Uskon, että ryhmäni hyväksyy nämä toteamukset pääpiirteissään. Euroopan unionilla ja Sveitsillä on aina ollut erityiset suhteet. Komission jäsen Almunia mainitsikin jo eri sopimukset.
EU:n ja Sveitsin kumppanuudelle on siis tunnusomaista erityisen tiivis yhteistyö, joka ei ole toistaiseksi kuitenkaan johtanut Sveitsin EU-jäsenyyteen. Sveitsi on kuitenkin erittäin tärkeä kauppakumppani sekä myös ystävä ja naapuri. Tämä sopii minulle erityisen hyvin, koska vaalipiirini sijaitsee Sveitsin rajan tuntumassa. Pyydän siksi, ettei kumpikaan osapuoli vaaranna näitä hyviä naapuruussuhteita joustamattomalla toiminnalla tai liiallisilla vaatimuksilla.
Verokiistasta onkin jo puhuttu. Sveitsi antaisi varmasti aihetta kattavallekin parlamentin keskustelulle. Kuten komission jäsen Almunia totesi, tänään käsittelemme kuitenkin selvästikin verokäytäntöjä. Toisin kuin esimerkiksi brittikollegamme ja vastoin Sveitsissä esitettyjä näkemyksiä katsomme, ettei tämä ole valtion veronkanto-oikeuteen puuttumista. Kyse on pikemminkin siitä, saavatko Euroopan sisämarkkinoihin kuuluvat ja sisämarkkinoiden tarjoamista eduista nauttivat yritykset perusteettomia tukia. Kyse on tasa-arvoisen kohtelun periaatteesta ja piilotukien poistamisesta. Komissio on tältä osin oikeassa siinä, että Sveitsillä on tässä asiassa parantamisen varaa, vaikka olisi ollut järkevämpää aloittaa neuvottelut kuin rikkomismenettely. Väite siitä, että tämä on kantonin asia, ei ole mielestäni soveltamiskelpoinen eikä tehokas, koska kyse on piilotuista, jotka on poistettava.
EU:n on tehtävä selväksi, että se tietenkin kunnioittaa Sveitsin suvereeniutta veroasioissa, mutta EU:n perusperiaatteita, joista sveitsiläisetkin yritykset hyötyvät, on sovellettava kaikkiin sisämarkkinoilla toimiviin yrityksiin.
Lopuksi totean, että meidän on löydettävä tähän ongelmaan eurooppalaisten yritysten ja kansalaisten edun mukainen ratkaisu, johon molemmat osapuolet ovat myötävaikuttaneet. Tämän pyynnön esitän komissiolle ja sveitsiläisille naapureillemme.
Pervenche Berès
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, julkilausumanne oli myönteinen, koska olette pannut merkille, mitä olemme jo jonkin aikaa sanoneet. Olemme nimittäin todenneet, että joissakin Sveitsin kantoneissa - ennen kaikkea Zugin, Vaudin ja Schwyzin kantoneissa - kehitetty käytäntö on vastoin vuoden 1972 sopimusta sellaisista valtiontuen muodoista, jotka ovat oikeudenmukaista kilpailua koskevien sääntöjen vastaisia ja jotka vaikuttavat Euroopan unionin ja Sveitsin välisen kaupan luonteeseen. Sveitsillä, joka on Euroopan unionin ystävä, on samat edellytykset päästä EU:n sisämarkkinoille kuin EU:n jäsenvaltioilla. Ei ole hyväksyttää, että joku kahmii vain kermat kakusta ja saa siitä vielä rahaa. Tässä tapauksessa tämä tarkoittaa, ettei Sveitsi voi hyötyä sekä sisämarkkinoista että joillekin kantoneille myönnettävistä poikkeuksista.
Tässä ei ole kysymys joistakin joukkoviestimissä esillä olleista luonnollisia henkilöjä koskevista luvuista vaan nimenomaan huomattavista rahamääristä, jotka ovat pelissä joidenkin oikeudellisten henkilöjen kehittämien käytäntöjen vuoksi. Kun ystävien välillä on havaittu ongelma, sitä on myös käsiteltävä, kuten ehdotatte. Ryhmäni antaa teille täyden tukensa tässä asiassa, ja olen iloinen, että muut parlamentin ryhmät ovat samaa mieltä.
Sveitsiläisten mielestä puutumme Sveitsin sisäisiin asioihin. Kansainvälisessä kaupassa vapaus ei ole kuitenkaan yksipuolista. Muiden tilanne on otettava huomioon, ja yhden osapuolen vapaus päättyy siihen, mistä toisen vapaus alkaa. Tämä on nähdäkseni oikea toimintatapa erinomaisissa Sveitsin-suhteissamme, kuten puheenjohtaja Barroso totesi toistamiseen vieraillessaan taannoin Bernissä.
Sveitsi on toisinaan aiheuttanut eripuraa EU:ssa ja jopa hallinnut sitä. Kaikki muistavat, että jotkut pyrkivät hajottamaan rivimme Sveitsin avulla, kun halusimme Feiran päätelmien jälkeen antaa direktiivin säästöjen verottamisesta Euroopan unionissa. Olen iloinen, että komissiolle annettavaa valtuutusta koskevien neuvottelujen ansiosta jäsenvaltiot voivat selvästikin puhua yhdellä äänellä kunnioittaen Sveitsin suvereniteettia. Tämä on mielestäni erittäin hyvä merkki.
Haluan lopuksi tuoda esiin erään ilmiselvän asian. Sveitsin verotusjärjestelmän logiikkaa tarkasteltaessa käy ilmi, että siihen sisältyy ehdottoman kiinteästi ajatus siitä, että verotusjärjestelmässä on otettava huomioon ulkoiset kustannukset. Toisin sanoen jotkin Sveitsin käytännöt vahvistavat sen, että kun tuotanto ei tapahdu Sveitsin valtion alueella, infrastruktuurista tai pätevien työntekijöiden palkkaamisesta aiheutuvia kustannuksia ei tarvitse sisällyttää verotusjärjestelmään. Ainakin Euroopan unionin kanssa käytävän kaupan yhteydessä meidän on korostettava, että kun joissakin Sveitsin kantoneissa kehitettyä verotusjärjestelmää verrataan EU:n jäsenvaltioiden nykyiseen verotusjärjestelmään, me menetämme tuloja, koska tuotanto tapahtuu EU:n alueella ja siitä saaduista pääomavoitoista kannettavat verot ohjataan Sveitsiin, jotta vältytään ulkoisten kustannusten maksamiselta. Toivotan teille onnea neuvotteluihin.
Diana Wallis
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä julkilausumasta.
Olemme parlamentissa pitkään halunneet keskustella koko Sveitsin-suhteistamme ja juhlia Sveitsin menestystä kolmessa peräkkäisessä EU-asioita koskevassa kansanäänestyksessä, joissa olisi tuskin saatu myönteistä tulosta monessa jäsenvaltiossamme. Vaikka Sveitsi ei olekaan EU:n jäsenvaltio, sveitsiläiset ovat valistuneita eurooppalaisia.
Halusimme keskustella viime syksynä mielenkiintoisesta Eurooppa-politiikkaa koskevasta hallituksen raportista todetaksemme, että sveitsiläiset haluavat nyt tavoitella omia kansallisia etujaan EU-jäsenyyden ulkopuolella, mutta ehkä myös käsitelläksemme joitakin väärinkäsityksiä siitä, mitä mahdollisuuksia Sveitsin-suhteissa on tarjolla. Kuten komission jäsenkin totesi, Sveitsin-suhteet perustuvat nähdäkseni kahdenvälisiin sopimuksiin ja kenties puitesopimukseen, jolla kevennetään molempien osapuolten hallinnollista taakkaa. Sitä, mitä jotkut meistä kutsuisivat "jäsenyyden näkymiksi", ei ole kuitenkaan tarjolla, ja kantonien verotusta koskevat nykyiset ongelmat saattavat johtua nimenomaan siitä.
Valtio joko on tai ei ole Euroopan unionin jäsen. Sveitsi ei ole jäsen, ja molemmat osapuolet muistavat sen hyvin. Sveitsi ei saa jäsenyysetuja eikä sen tarvitse myöskään noudattaa kaikkia jäsenyysvelvoitteita. Nimenomaan tämä on tällaisen epätyypillisen ja epämääräisen järjestelmän hankaluus: se aiheuttaa jatkuvasti ongelmia ja ärtymystä. Nämä ongelmat olisi kuitenkin ratkaistava hyvällä tahdolla.
Meidän on vietävä verotusasiaa eteenpäin. Jos komissio todella haluaa Sveitsin laajentavan yritysverotuksen käytännesääntöjä - mitä epäilen - puhutaan siitä sitten. Näiden käytännesääntöjen noudattaminen on EU:n jäsenvaltioissakin vapaaehtoista. Olen varma, että jäsenvaltiolla, jonka tunnen erittäin hyvin, on ulkomailla verotusjärjestelyjä, jotka eivät kestäisi tarkkaa valvontaa, mutta komissio ei näytä kiinnittävän niihin huomiota.
Tarvitsemme keskustelua, joka hyödyttää EU:n ja Euroopan sydämessä sijaitsevan, maantieteellisesti lähimmän naapurimme välisiä suhteita. Kyseinen valtio on toiseksi suurin vientimarkkina-alueemme sekä demokraattisten rakenteidensa ja kansainvälisyytensä vuoksi inspiraation lähde meille ja monille muille. Keskustelun sijaan sanomme sveitsiläisille, että heidän kantoniensa verotusjärjestelmät ovat "riistojärjestelmiä". Se on vahva ja epämiellyttävä sana. Jos ne todellakin ovat riistojärjestelmiä, olettaisin niiden olevan selviä esimerkkejä tapauksista, jotka vahingoittavat tosiasiallisesti yhteisön kauppaa, käytännön esimerkkejä, joilla voidaan osoittaa olevan tällainen riistävä vaikutus. Yhtäkään tällaista vaikutusta ei ole mainittu. Komissio itse asiassa tukeutuu sen sijaan väitteeseen, ettei sen tarvitse näyttää toteen tällaisia vaikutuksia vaan ainoastaan osoittaa, että kyseisillä rakenteilla voisi olla tällaisia vaikutuksia. Todellisia esimerkkejä ei kuitenkaan ole tällä hetkellä, ja mietin, johtuuko se siitä, etteivät ne asiaa tutkittaessa kestäisi esitettyä tiukkaa väitettä - EU:n ulkopuolisen valtion vastaista väitettä, joka perustuu pääasiassa tavarakauppaan tarkoitettuun vanhaan vapaakauppasopimukseen.
Tarkastellaanpa asiaa toisella tavalla. Yorkshiressa äänestäjäni saattavat ihmetellä, miksi käytän niin paljon aikaa Sveitsin asioihin. Jos Pohjois-Englannissa sijaitsevalla kotialueellani olisi ollut vuosien ajan samanlainen verotuksellinen autonomia Lontooseen nähden kuin Sveitsin kantoneilla on Sveitsissä, se ei ehkä olisi ollut niin suuri rasite EU:n rakennerahastoille.
Sveitsi rahoittaa laajentumisprosessiamme kansan suostumuksella. EU:lla ja Sveitsillä on syvä ja monimutkainen suhde, joka on jo vuosien ajan suututtanut ja turhauttanut minua, mutta ei vielä koskaan pitkästyttänyt! Meidän käsketään usein olla mukavia sveitsiläisille ennen kansanäänestystä. Meiltä kysytään jatkuvasti, mitä aiomme tehdä, jos heidän äänestystuloksensa on kielteinen. Vastaus on, että äänestystulos on aina Sveitsin kansan valinta, mutta jos sveitsiläiset haluavat tehdä kanssamme yhteistyötä, meidän on työskenneltävä heidän kanssaan kunnioittavasti ja asianmukaisesti. Paras vaihtoehto mielestäni olisi, että meillä on vielä jonakin päivänä sveitsiläisiä ministereitä neuvostossa, sveitsiläinen komission jäsen ja sveitsiläisiä kollegoja parlamentissa keskustelemassa kanssamme Sveitsin asioista, jottei meidän tarvitse keskustella niistä pelkkien toisen käden tietojen perusteella.
Mario Borghezio
UEN-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisistä suhteista käytävä keskustelu tarjoaa meille mielenkiintoisen ja oikea-aikaisen tilaisuuden pohtia lyhyesti, mitä voimme oppia pienen, mutta historiallisesti merkittävän Sveitsin liittotasavallan ikivanhasta demokratiasta.
Jos EU:n jäsenvaltioiden veronmaksajat tuntisivat Sveitsin liittovaltion verotusjärjestelmän hyvin, se olisi heille esikuva - kuten se tosiasiassa onkin - etenkin taloudellisen vapauden suojelemista ajatellen.
Muistutan EU:n jäsenvaltioiden veronmaksajille, että Sveitsin lainsäädäntö perustuu tärkeisiin periaatteisiin, kuten oikeudellisen yhdenvertaisuuden periaatteeseen, taloudellisen vapauden periaatteeseen ja ennen kaikkea omaisuuden takaamista koskevaan periaatteeseen.
Oikeudellisen yhdenvertaisuuden periaate edellyttää, että verotus perustuu taloudelliseen kapasiteettiin. Perustuslain säännösten ansiosta taloudellisen vapauden periaatteen vuoksi ei voida kantaa sellaisia elinkeinoveroja, joilla olisi estävä vaikutus kauppapolitiikassa. Kolmannen, liittovaltion perustuslain 26 artiklassa säädetyn omaisuuden takaamista koskevan tärkeän periaatteen nojalla ei ole sallittua kantaa veroa silloin, kun se on pakkolunastuksen muoto. Omaisuuden takaaminen rajoittaa näin ollen verotusta.
Tässä on opittavaa niille jäsenvaltioille, jotka Italian tavoin edelleen piinaavat veronmaksajia verolainsäädännöllään ja veroilla, jotka ovat Italiassa yli 40 prosenttia. Meidän on opittava laajaan historialliseen kokemukseen perustuvat taloudellisen vapauden periaatteet, joista säädetään Sveitsin perustuslaissa. Me padanialaiset olemme onnekkaita saadessamme olla Sveitsin vapaiden kansalaisten lähinaapureita.
Ottakaamme lopuksi huomioon myös uskonvapauden periaate, jonka perusteella kansalaiset eivät ole velvollisia maksamaan veroja uskonnosta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseksi, jos he eivät ole kyseisen uskontokunnan jäseniä. Lisäksi on syytä panna merkille kansalaisten perusoikeus ilmaista verotusta koskevat toiveensa suoraan kansanäänestyksessä. EU:n jäsenvaltioilla ei saa enää olla verotuksen alalla rajatonta valtaa veronmaksajiin nähden! Kansalaisten on saatava ilmaista mielipiteensä verotuksesta!
Andreas Mölzer
ITS-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, kun Sveitsin kansalaiset hylkäsivät vuonna 1992 Euroopan talousalueeseen liittymisen, kukaan ei olisi osannut kuvitella tämänhetkisiä tapahtumia. Yhtäältä sekä EU että Sveitsi hyötyvät yhteistyöstä ja kahdenvälisistä sopimuksista esimerkiksi turvallisuus- ja turvapaikkapolitiikan alalla. Toisaalta käydään ankaria neuvotteluja, esitetään vaatimuksia ja jopa kiristetään, kuten henkilöjen laajennetun vapaan liikkuvuuden ja säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksen tai nyt yritysverotuksen yhteydessä. Yritysverotuksen alalla Sveitsiä painostetaan Sveitsille tärkeillä rautateitse tapahtuvaa kauttakulkua koskevilla poikkeuksilla.
Kun Sveitsi tiukensi maahanmuuttolakiaan vuosia sitten, Euroopan unioni ei säästellyt kritiikkiään. Lakimuutoksella oli tarkoitus tiukentaa suhtautumista joka vuosi virheellisesti jätettyihin turvapaikkahakemuksiin, joiden osuus on 75 prosenttia, ja näin myös tehtiin. Sveitsi oli yleensä ollut vastaanottavainen maahanmuuttajia kohtaan, ja tämän Sveitsin suunnanmuutoksen vuoksi EU:ssa monikulttuurisuudesta haaveilevien olisi vielä mietittävä asiaa ja Euroopan unionin pitäisi oikeastaan ottaa esimerkkiä Sveitsin turvapaikkalaista.
Meidän on nyt etsittävä yhdessä ratkaisuja verotukseen sekä maahanmuuttoon ja integraatioon liittyviin yhteisiin ongelmiin. Ennen kaikkea meidän olisi otettava Sveitsistä esimerkkiä suoran kansanvallan alalla, sillä voimme voittaa EU:n nykyisen kriisin vain, jos EU:n kansalaiset saavat taas sellaisen käsityksen, että heidän tahtoonsa suhtaudutaan vakavasti ja että he saavat osallistua päätöksiin.
EU:n perustuslakiin ja EU:n laajentumiseen liittyvät kiistat ovat riittävä syy ottaa Sveitsistä esimerkkiä.
James Nicholson
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on tehnyt monta kahdenvälistä sopimusta Sveitsin kanssa. Niiden aikana sekä Sveitsi että Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vaurastuneet. Kaikkien hyvinvointia ja vaurautta haluavien olisi tunnustettava nämä kahdenväliset sopimukset. On muitakin tekijöitä, jotka osoittavat yhteiset asiamme ja suunnan, johon etenemme: Sveitsi on muun muassa Euroopan unionin toiseksi suurin kauppakumppani Yhdysvaltojen jälkeen. Sveitsissä asuu ja työskentelee 900 000 EU:n kansalaista, ja monet muut matkustavat säännöllisesti EU:n ja Sveitsin rajojen välillä. Komission ja Sveitsin hallituksen välillä tällä hetkellä oleva erimielisyys on kuitenkin hämmentävää, ja se olisi poistettava pikaisesti.
Ymmärrän, ettei EU:n ja Sveitsin kohtaama kaksinkertainen verotus ole mikään pikku asia, mutta en halua, että asiasta käytävien neuvottelujen ensimmäisellä kierroksella tai myöhemmissäkään vaiheissa esitetään uhkauksia. Kaksoisverotus vaikeuttaa investointeja, työpaikkojen perustamista ja tulojen hankkimista sellaisissa Sveitsin kantoneissa, joissa hyväksytään kahdenlaisten sääntöjen soveltaminen. Neuvoston, komission ja parlamentin on tehtävä kaikkensa suojellakseen jäsenvaltioiden etuja.
Toivotan teille onnea ja menestystä neuvotteluissanne ja odotan myönteistä lopputulosta.
Aloyzas Sakalas
(LT) Haluan aluksi kiittää komission jäsentä Almuniaa Euroopan unionin ja Sveitsin välisiä suhteita koskevista tiedoista.
Haluaisin kuitenkin kuulla, mitä sanottavaa komission jäsenellä Almunialla on näiden suhteiden perimmäisestä poliittisesta tavoitteesta. Toisin sanoen, tiivistetäänkö Euroopan unionin ja Sveitsin välisiä suhteita Sveitsin tulevaa EU-jäsenyyttä silmällä pitäen? Jos näin on, milloin Sveitsin voidaan odottaa liittyvän EU:hun ja mitä Sveitsin ja Euroopan unionin on tehtävä sitä ennen? Jos suhteita ei tiivistetä Sveitsin jäsenyyttä silmällä pitäen, vaan tavoitteena on Sveitsin etuoikeutettu kumppanuus Euroopan unionin kanssa, minkä asioiden olisi oltava tällaisen kumppanuuden painopisteinä?
En usko, että Sveitsin poliittista tulevaisuutta koskevaa ongelmaa voidaan ratkaista lopullisesti kahdenvälisillä sopimuksilla. Haluaisin siksi komission jäsenen Almunian esittelevän meille jonkinlaisen etenemissuunnitelman, josta kävisi ilmi, mihin suuntaan komissio kehittää Euroopan unionin ja Sveitsin välisiä suhteita. Meille esitystä aineistosta ei käy ilmi, onko komissiolla tällainen etenemissuunnitelma vai korvataanko se väliaikaisilla sopimuksilla.
Ehdotan, että laaditaan Euroopan unionin ja Sveitsin välisiä suhteita koskeva etenemissuunnitelma ja että näiden suhteiden kehittämisen perimmäisenä tavoitteena on joko Sveitsin EU-jäsenyys tai etuoikeutettu kumppanuus vielä hyväksymättä olevan perustuslakisopimuksen perusteella. Jotta voidaan valita jompikumpi ratkaisu, on tiedettävä Sveitsin kansan oma mielipide valtionsa tulevaisuudesta.
Ennen kuin tämä poliittinen ongelma ratkaistaan, teemme vielä erilaisia sopimuksia, ja molemmat neuvotteluosapuolet yrittävät vaatia itselleen suotuisampia ehtoja toisen osapuolen kustannuksella.
Tarkasteltuani voimassa olevia ja suunniteltuja sopimuksia mietin vakavissani, asetammeko Sveitsille, joka ei edelleenkään ole Euroopan unionin jäsen, kenties suurempia vaatimuksia kuin varsinaisille Euroopan unionin jäsenvaltioille. Asian kuuluisi olla mielestäni päinvastoin.
Toivon, että komission jäsen voi hälventää nämä epäilykseni vastaamalla esittämiini kysymyksiin.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Arvoisa puhemies, monet pitävät Sveitsiä historiallisena esimerkkinä Euroopan yhdentymisestä. Ei tarvitse ajatella kuin Jean Jacques Rousseauta tai Johannes von Mülleriä. Sveitsi näyttää kuitenkin pysyvän saarena, erityistapauksena, sitä joka puolella ympäröivän yhdistyneen Euroopan keskellä.
Pitäkäämme mielessä, että vuonna 1992 järjestetyssä kansanäänestyksessä 50,3 prosenttia Sveitsin kansalaisista vastusti maansa liittymistä Euroopan talousalueeseen. En halua puuttua millään tavoin Sveitsin valaliiton sisäisiin asioihin. Korostaessani Sveitsin ja Euroopan unionin lähes kaikilla aloilla tekemää hyvää yhteistyötä toivon, että verotuskiistaankin voidaan pian löytää oikea ratkaisu. Se on erittäin tärkeää, jotta yhteistyöstämme tulee avointa.
Uusien jäsenvaltioiden, myös kotivaltioni, puolesta haluan erityisesti todeta, että 26. marraskuuta 2006 järjestetyn kansanäänestyksen tulos oli ilahduttava, sillä siinä hyväksyttiin miljardin frangin suuruisen Sveitsin rahoitusvälineen perustaminen. Uudet jäsenvaltiot ovat puolestaan avanneet ovensa sveitsiläisille pääomasijoituksille. Esimerkiksi Puolassa Sveitsistä tapahtuva tuonti lisääntyi 20 prosenttia tällä kaudella, ja vienti lisääntyi vain 5 prosenttia vähemmän. Sveitsistä peräisin olevia varoja käytetään varmasti järkevästi innovointitarkoituksiin, myös tieteelliseen tutkimukseen, pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen sekä ympäristön suojeluun ja alueellisen yhteistyön edistämiseen.
Lopuksi haluan vielä todeta, että Sveitsiin suhtaudutaan erityisen myönteisesti Euroopan unionissa. Tietojeni mukaan noin 72 prosenttia eurooppalaisista toivottaisi Sveitsin valaliiton tervetulleeksi yhteiseen eurooppalaiseen kotiimme. Tätä myönteistä asennetta olisi ehkä järkevää hyödyntää mahdollisimman hyvin.
Daniel Hannan
(EN) Arvoisa puhemies, miksi sveitsiläiset menestyvät niin paljon paremmin kuin me? Miksi Sveitsin valaliitto on rikkaampi, tyytyväisempi sekä asianmukaisemmin ja paremmin hallinnoitu kuin Euroopan unioni? Minäpä mainitsen yhden syyn. Sveitsi perustuu niin kutsuttuun jeffersonilaiseen periaatteeseen, jonka mukaan päätökset on tehtävä mahdollisimman lähellä ihmisiä, joita päätökset koskevat. Euroopan unioni taas perustuu päinvastaiseen periaatteeseen. Rooman sopimuksen 1 artiklan ensimmäisessä virkkeessä meidät velvoitetaan luomaan yhä läheisempi liitto. Sveitsissä valta on hajautettu, mutta EU:ssa se on keskitetty, ja useimmat nykyiset tyytymättömyyden aiheet johtuvat tästä nimenomaisesta rakenteellisesta epäkohdasta. Siitä johtuvat direktiiviemme ja asetustemme tahattomat seuraukset, toimiemme joustamattomuus, tunne siitä, että hallinto on etäällä kansalaisista, sekä äänestäjien vankka päätös vastustaa EU:ta kaikissa mahdollisissa kansallisissa äänestyksissä.
Miksi pelottelemme ja uhkailemme sveitsiläisiä, kun he kieltäytyvät liittymästä EU:hun? Miksi puutumme heidän menestykseensä, joka johtuu kantonien löyhästä verotuksesta? Miksi rohkaisemme Sveitsin lainsäätäjien vähemmistöä, joka pitää EU-jäsenyyttä nimenomaan keinona sivuuttaa äänestäjät ja luopua suoraan kansanvaltaan perustuvasta järjestelmästä? Johtuuko tämä siitä, että olemme kateellisia naapureillemme heidän menestyksestään, vai siitä, että pelkäämme sveitsiläisten esimerkin rohkaisevan EU:n kansalaisia vaatimaan omien valtioidensa riippumattomuutta?
Ehdotan vaihtoehtoista lähestymistapaa. Eivätkö jäsenvaltiomme voisi hakea Sveitsin valaliiton kantoneiksi sen sijaan, että ne yrittävät kiskoa Sveitsiä Euroopan unioniin? Sveitsiläiset tekevät sentään jotain oikein!
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, Sveitsissä järjestetään paljon kansanäänestyksiä, ja tämä on yksi syy, miksi en haluaisi olla kantoni edes niin mukavassa maassa. Sveitsi on vauras valtio, jonka ei tarvitse olla Euroopan unionin jäsen ja joka ei tällä hetkellä halua liittyä siihen. Sveitsi on samalla Euroopan unionin hyvä strateginen kumppani. Arvoisa komission jäsen, tällaisen kumppanin kanssa on neuvoteltava ja keskusteltava eikä aloitettava rikkomismenettelyä. Olen tästä asiasta samaa mieltä Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmään kuuluvan kollegani kanssa. Olen puolalainen Euroopan parlamentin jäsen, ja Sveitsin tapaus muistuttaa minua eräiden saksalaisten ja ranskalaisten poliitikkojen, kuten Nicolas Sarkozyn, onnettomista ja toistaiseksi epäonnistuneista yrityksistä yhdenmukaistaa verotus Euroopan unionissa, mikä tosiasiassa lisäisi verotusta kotimaassani. Tällaista toimenpidettä ei hyväksytä. En ole siksi yllättynyt, että sveitsiläiset valittavat nyt siitä, että EU puuttuu heidän valtionsa sisäisiin asioihin. Koko tämä asia osoittaa, että Euroopan unionin on kiinnitettävä huomiota itseensä. Sen on pikemminkin uudistettava omaa talouttaan, jotta siitä tulee todella kilpailukykyinen, kuin turvauduttava kolmansiin maihin tai omiin jäseniinsä kohdistuviin menettelyihin, seuraamuksiin ja vaatimuksiin.
Joaquín Almunia
Arvoisa puhemies, haluan esittää vain muutaman huomautuksen.
Totean aluksi, että komission mielestä EU:n ja Sveitsin väliset suhteet ovat erittäin hyvät. Komission jäsenellä Ferrero-Waldnerilla oli tilaisuus tavata Sveitsin valaliiton presidentti 3. huhtikuuta. He keskustelivat näistä erittäin hyvistä suhteista. Niihin sisältyy myös joitakin oikeudellisia ongelmia, joita voidaan verrata EU:n jäsenvaltioissa oleviin ongelmiin.
Komissio on velvollinen toteuttamaan toimia aina, kun se perustamissopimusten valvojana katsoo, ettei perustamissopimuksia tai yhteisön säännöksiä ole noudatettu täysimääräisesti. Nyt esillä olevat joissakin Sveitsin valaliiton kantoneissa tehdyt verotuspäätökset ovat tällainen tapaus. Tässä ei ole kyse verokilpailusta vaan Sveitsin kanssa vuonna 1972 tekemäämme sopimukseen sisältyvien määräysten täytäntöönpanosta. Kyse ei ole verokilpailusta vaan valtiontuesta. Komissio aloittaa hyvin usein tällaisen menettelyn sillä perusteella, ettei valtiontukisääntöjä ole pantu täytäntöön jäsenvaltioissa. Tämä on erittäin tärkeä asia.
En tiedä, tiedättekö, että Sveitsiin on sijoittautunut yli 20 000 postilaatikkoyritystä, joiden ainoana tavoitteena on välttää verotus Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Olemme keskustelleet tästä asiasta Sveitsin viranomaisten kanssa vuodesta 2005 lähtien. Emme ole löytäneet muuta ratkaisua kuin aloittaa tämä menettely. Pyydämme neuvostolta valtuutusta neuvotella Sveitsin viranomaisten kanssa, jotta tämä konflikti saataisiin ratkaistua. Toivon, että neuvosto antaa meille tulevina viikkoina valtuutuksen jäsenvaltioiden erittäin laajan enemmistön tuella. Toivon, että näiden neuvottelujen aikana onnistutaan ratkaisemaan asiat, jotka aiheuttavat huomattavia ongelmia tuhansille eurooppalaisille yrityksille.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
