Padomes iesniegtā vispārējā budžeta projekta izklāsts - 2008. gada budžets
Priekšsēdētājs
. - (DE) Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes iesniegtā vispārējā budžeta projekta 2008. gadam izklāsts.
Emanuel Santos
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Man ir tas gods Padomes prezidentūras vārdā izklāstīt Padomes 2007. gada 13. jūlijā pieņemto Eiropas Kopienu vispārējā budžeta projektu 2008. finanšu gadam.
Vispirms es vēlētos atzīmēt lielisko un konstruktīvo atmosfēru, kas valdīja sanāksmēs pirms 2008. gada budžeta pirmā lasījuma Padomē. Saskaņošanas sanāksmē tika panākts nozīmīgs rezultāts, proti, vienošanās par pieciem kopējiem paziņojumiem par svarīgiem jautājumiem, tādējādi veidojot labu pamatu turpmākajam darbam.
Šajā saistībā es esmu pārliecināts, ka lieliskā sadarbība starp budžeta lēmējiestādes divām sastāvdaļām ar Komisijas vērtīgu palīdzību garantē pozitīvu rezultātu. Varu apliecināt, ka Padome ir gatava turpināt konstruktīvu dialogu par budžetu, lai panāktu apmierinošu vienošanos par labu Kopienas budžetu 2008. gadam.
2007. gada martā mēs svinējām Romas Līgumu 50. gadadienu un vēlreiz apstiprinājām mūsu kopējās vērtības un mērķus. Tādā dinamiskā projektā, kāda ir Eiropas Savienība, Eiropas Savienības budžets, tāpat kā vienotā valūta, ir viena no taustāmākajām izpausmēm, ko Eiropas pilsonim un nodokļu maksātājam nozīmē būt eiropietim. Tādēļ Eiropas Savienības budžets jāveido, ņemot vērā mūsu kopējās problēmas. Ir dažādas problēmas, taču es, ar jūsu atļauju, pievērsīšu uzmanību dažām no tām, kuras es uzskatu par svarīgākām. Vispirms tā ir šķēršļu novēršana uzņēmējdarbībai, lai radītu dinamisku Eiropas ekonomiku, kas pamatota uz Lisabonas stratēģiju. Cita problēma ir Eiropas transporta tīkla izveidošana, lai tuvinātu mūs citu citam un nostiprinātu Eiropas iekšējo tirgu. Informācijas sabiedrības problēma parāda cilvēkresursu un sociālās iekļaušanas nozīmi.
Eiropas Savienībai lielāku spēku dos tās pilsoņu informēta piedalīšanās šajā projektā, kas ir unikāls mūsdienu vēsturē. Jaunākā problēma, kas īpaši skar dažus reģionus, ir klimata pārmaiņu problēma, un tā ir jārisina, attīstot jaunus atjaunojamās enerģijas avotus un efektīvāk un sociāli atbildīgāk izmantojot dabas resursus.
Visas šīs problēmas rodas pasaules ekonomikas globalizācijas kontekstā, kas rada nopietnas problēmas mūsu vecajam Eiropas kontinentam, problēmas, kas mums jārisina ekonomiskā un sociālā līmenī ar politiku, kas paaugstinās Eiropas ekonomikas produktivitāti un nostiprinās sociālo kohēziju. Tieši to eiropieši gaida no mūsu valdības. Mums ir jādubulto pūliņi, lai nodrošinātu, ka mūsu budžeti ir efektīva un produktīva reakcija uz politiskajām prioritātēm.
Tādēļ mums ir jāsamazina administratīvie slogi, Padomes un Eiropas Parlamenta kopējās rūpes, bet Komisijai jāpaātrina darbības programmu un projektu apstiprināšana, lai novērstu to izpildes aizkavēšanos. Tomēr ātrāka apstiprināšana nedrīkst apdraudēt labas budžeta vadības principus. Ir tiesa, ka mums vajadzīga lielāka elastība, taču ne par Eiropas nodokļu maksātāju naudas efektīvas un atbildīgas izmantošanas cenu.
Pirms 2008. gada budžeta projekta sīkāka izklāsta, es vēlētos atzīmēt Padomes lēmuma pamatprincipus. Īsi sakot, būtiskie elementi bija atbilstošs finansējums dažādām Eiropas Savienības prioritātēm; rūpīgi kontrolēts maksājumu apropriāciju pieaugums; atbilstība pašreizējās finanšu shēmas griestiem, vajadzības gadījumā atstājot pietiekamas rezerves zem griestiem dažādām pozīcijām un apakšpozīcijām; un beidzot - finanšu disciplīna un pareiza budžeta vadība.
Ja drīkst, es minēšu tikai vienu detaļu. Lai pabeigtu provizoriskā budžeta projekta analīzi, Padome izmantoja budžeta instrumentu kombināciju, kas izrādījās ārkārtīgi lietderīga un kas tika attīstīta mērķu un aktivitāšu finansēšanas kontekstā. Tostarp es gribētu pievērst uzmanību aktivitāšu plānošanas veidiem, kur Padome pēc detalizētas analīzes uzskata, ka procesa vispārējā kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies, un cer, ka šī budžeta pieeja nākotnē tiks attīstīta tālāk.
Budžeta projekta kopsumma 2008. gadam ir EUR 128 miljardi saistību apropriācijās un EUR 119 miljardi maksājumu apropriācijās. Attiecībā uz saistībām man jāatgādina jums, ka Padome uzskata par būtisku, ka tās sasniedz piemērotu kopējo līmeni 2008. gada budžetā ar pienācīgu apguves iespēju novērtējumu. Kā jūs zināt, mēs uzskatām, ka maksājumu apropriāciju pārāk augsta novērtēšana nav atrisinājums nesamaksātām saistībām, Reste ą liquider. Tādēļ viens no mūsu pamatprincipiem bija vajadzību novērtēšana - patieso un skaidri definēto vajadzību - un tās rezultātā radās maksājumu pieaugums par 3,4 % salīdzinājumā ar 2007. gada budžetu.
Attiecībā uz 1.a apakšpozīciju - konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai - Padome plāno nodrošināt pienācīgu finansējumu prioritātēm, kas saistītas ar Lisabonas stratēģiju, atstājot ievērojamu rezervi, lai segtu prioritātes, kas noteiktas jūnija Eiropadomes secinājumos, kā arī citas pagaidām neparedzētas vajadzības. Lai gan Padome plāno ierobežot pieaugumus šajā apakšpozīcijā salīdzinājumā ar 2007. gada budžetu, man ir jānorāda, ka Padome turpinās nodrošināt ļoti ievērojamu pieaugumu pētniecības budžetā, t. i., 7,75 % saistībās un 45 % maksājumos, ņemot vērā izpildes līmeni iepriekšējos gados un apguves iespējas. Šis pieaugums atspoguļo lielo nozīmi, ko Padome piešķir Lisabonas stratēģijas efektīvai īstenošanai, kas, kā jau teicu, ir Eiropas Savienības ekonomiskās attīstības būtisks elements.
Attiecībā uz 1.b apakšpozīciju - kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai - Padome plāno pieņemt Komisijas provizoriskajā budžeta projektā ierosinātās saistību apropriācijas. Attiecībā uz maksājumu apropriācijām es gribētu uzsvērt, ka ierosinātais pieaugums ir saglabāts pat vēl augstākā līmenī, t. i., 6,2 %, ņemot vērā apguves iespējas un iepriekšējo pieredzi ar veco programmu pabeigšanu un jaunu programmu izpildi.
Attiecībā uz 2. pozīciju - dabas resursu saglabāšana un pārvaldība - Padomes ierosinātās apropriācijas bija pamatotas uz agrākajiem rezultātiem, un pagātnes pieredze ir parādījusi, ka, neraugoties uz izmantojumu horizontāli, šīs apropriācijas ir, vispārīgi runājot, vienmēr ļoti tuvas skaitļiem galīgajai izpildei.
Es vēlētos sīkāk izklāstīt dažus apsvērumus attiecībā uz darbības programmu un projektu apstiprināšanu lauku attīstības jomā, kā arī struktūrfondu un Kohēzijas fondu jomā laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam. Tas bija mūsu saskaņošanas sanāksmē apstiprinātā kopējā paziņojuma temats, un es varu jums apliecināt, ka Padome piešķir vislielāko politisko nozīmi tam, lai nodrošinātu visu darbības programmu un projektu izpildi, cik ātri vien iespējams un pienācīgā veidā.
Attiecībā uz 3.a un 3.b pozīciju - pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums - Padome plāno izdarīt tikai vienu nelielu labojumu saistību un maksājumu apropriācijām saskaņā ar apguves iespējām un iepriekšējo izpildes līmeni.
Attiecībā uz 4. pozīciju - ES kā globāls partneris - Padome ir paredzējusi iekļaut budžeta projektā dažas prioritātes ar politisku nozīmi. Es atsaucos uz Palestīnu, kurai ir ierosināts EUR 80 miljonu pieaugums rezervē, un Kosovu, kurai ir ierosināts pieaugums EUR 180 miljoni, arī rezervē. Mēs vēl joprojām esam budžeta procesa pirmajā posmā, un es esmu pārliecināts, ka mums šajā saistībā vēl būs iespējas sniegt precīzākus skaitļus.
Šajā posmā Padome paredz pieņemt kopējās ārpolitikas un drošības politikas budžetu, kas ierosināts provizoriskajā budžeta projektā kā provizorisks minimums. Tomēr šķiet ļoti iespējami, ka summa, kas ierosināta kopējās ārpolitikas un drošības politikas budžetam, izrādīsies nepietiekama starptautiskās situācijas pārmaiņu dēļ. Es domāju, ka mēs visi saprotam, kas ir likts uz spēles.
Es vēlētos beigt paskaidrojumu ar dažiem vārdiem par 5. pozīciju - administrācija. Padomes pieejas pamatā ir tādi horizontālie kritēriji kā augstāka efektivitāte un vienlaikus katras iestādes specifika īpaši attiecībā uz jaunu amatu radīšanu saistībā ar paplašināšanos. Savai budžeta iedaļai Padome paredz pieaugumu tikai 0,2 %, kas man šķiet kā skaidrs politisks signāls.
Tika veikta arī decentralizēto aģentūru budžetu sīka analīze, izmantojot metodi, kas pamatota uz horizontālajiem kritērijiem, gan subsīdijām, gan attiecībā uz apstiprināmo jauno amatu skaitu.
Izmantošu arī izdevību, lai pateiktu dažus vārdus par vajadzību nodrošināt Eiropas Savienības iestāžu finanšu pareizu vadību. Šajā saistībā Padome ir iepriecināta par kopīgajiem paziņojumiem, ko pieņēmām saskaņošanas sanāksmē un kas skar tādus jautājumus kā decentralizētās aģentūras, izpildaģentūras, piešķirtos ieņēmumus un pieņemšanu darbā saistībā ar pēdējām paplašināšanās kārtām.
Mēs visi zinām, ka šis ir tikai pirmais budžeta procesa solis, bet es esmu pārliecināts, ka kopā varēsim izpētīt visas iespējas, lai sasniegtu galīgo vienošanos un līdz gada beigām izveidotu apmierinošu budžetu.
Mūsu galvenais mērķis ir pienācīgā veidā iegūt 2008. gada budžetu, kas atbilstu Eiropas Savienības politisko prioritāšu nolūkam, taču nebūtu pārāk liels, jo tas nozīmētu piekrišanu iespējamai nespējai to efektīvi un rezultatīvi izpildīt. Mums ir jāatceras ne tikai tas, ka šis budžets ietekmēs katra ES pilsoņa labklājību, bet arī tas, ka šo rēķinu nodrošina ikvienas dalībvalsts nodokļu maksātāji. Tādēļ mums ir jāizvēlas pareizais līdzsvars. Esmu pārliecināts, ka šeit šodien pārstāvētās trīs iestādes darīs visu, lai to panāktu.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es pateicos par jūsu uzmanību.
Kyösti Virrankoski  
referents. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāj, komisār, Eiropas Parlamentam tagad ir jāapspriež Padomes priekšlikums nākamā gada budžetam. Pašā sākumā es gribu pateikties prezidējošajai valstij - Portugālei - par lielisko un pārredzamo sadarbību. Tā ir strādājusi teicami sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un it īpaši ar tā Budžeta komiteju. Debates notika ārkārtīgi gludi. Lai gan Padomes priekšlikums rada iemeslu komentāriem, prezidentūras darbs ļauj pieņemt, ka mēs sasniegsim labu gala rezultātu.
Padomes budžeta priekšlikums ir pieticīgs. Salīdzinājumā ar provizorisko budžeta projektu saistību apropriācijas ir samazinātas par EUR 717 miljoniem ar rezervi daudzgadīgajai finanšu shēmai EUR 3,9 miljardi. Maksājumu apropriāciju samazinājums ir vēl lielāks - tās ir samazinātas par EUR 2,1 miljardu, kas nozīmē, ka tie ir krietni EUR 10,3 miljardi finanšu shēmā un tātad tikai 95 % no ES NKI. Ja mēs atceramies, kā pēc ilgām un grūtām sarunām tikai pirms gada tika pieņemta finanšu shēma, mums ir jānovērtē maksājumu apropriāciju līmenis kā nereālistiski zems.
Ir jāizsaka nožēla, ka 1.a budžeta pozīcija (konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un 1.b pozīcija (kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai) ir kļuvušas par īpaši krasa samazinājuma mērķi. Pirmajā gadījumā maksājumu apropriācijas ir samazinātas par vairāk nekā EUR 500 miljoniem un otrajā - par EUR 498 miljoniem. Abas šīs pozīcijas attiecas uz Eiropas Savienības galveno prioritāti - Lisabonas stratēģiju, kas tagad ir padarīta vājāka ar vairāk kā miljardu eiro samazinājumu.
Fundamentālas problēmas budžetam ir saistītas arī ar 1. pozīciju. Pagājušajā gadā Eiropas Parlaments brīdināja Padomi, ka finansējums Eiropas Galileo navigācijas sistēmai ir pārāk nepietiekams. Tagad ir EUR 2,4 miljardu deficīts, jo nav iesaistīts privātais sektors. Saskaņā ar savu rezolūciju Eiropas Parlaments atbalsta projektu, izmantojot Kopienas fondus, kas nāk no ES budžeta. Tā ir vienkāršākā procedūra, vismazāk birokrātiska un visdemokrātiskākā. Šādu lielu summu - EUR 400 miljoni gadā - tomēr nav iespējams atrast, izmantojot pašreizējo finanšu shēmu, un tādēļ mums ir vajadzīgs Eiropas Parlamenta un Padomes kopējs lēmums. Mēs varam glābt šo svarīgo Eiropas projektu, bet tas ir jādara šīs budžeta procedūras kontekstā.
Vēl viena problēma ir Eiropas Tehnoloģiju institūts (ETI). Ja mēs gribam to izveidot, tam ir jāsaņem ilgtspējīgs finansējums. To nevar pamatot tikai uz cerībām un pieņēmumiem, bet ir vajadzīgi reālistiski lēmumi. Doma, ka ETI gandrīz noteikti saņemtu finansējumu no ES programmām, pamatojoties uz brīvu konkurenci, ir tikai sapnis. Vai tas varētu piepildīties? Tādēļ mums ir vajadzīgi reālistiski risinājumi.
Ir viena īpaša problēma attiecībā uz nākamā gada budžetu, un tā saistās ar struktūrfondiem, Kohēzijas fondu un lauku attīstības fondiem. Ir apstiprinātas tikai dažas no struktūrfondu darbības programmām. No 335 programmām ar Eiropas reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda finansējumu ir apstiprinātas tikai 20 %, bet Eiropas Sociālajam fondam šis skaitlis ir mazāks par 10 %. Visuztraucošākā ir situācija ar lauku attīstības fondu, kur ir apstiprinātas tikai divas no 96 programmām. Jūnijā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma deklarāciju, kas tam pievērš uzmanību, un viņi apsolīja uzraudzīt Komisijas darbības šajā jomā. Parlaments no savas puses sola īstenot šo deklarāciju.
Visbeidzot es vēlos uzsvērt labas pārvaldības nozīmi. Eiropas Parlaments vēlas veicināt uz aktivitātēm pamatotu pārvaldību un finansēšanu. Mēs kopā ar Padomi pieņēmām deklarāciju, kurā uzsvērta izmaksu un ieguvumu analīzes un atbildības nozīme, veidojot jaunas aģentūras. Mums ir jāuzstāj uz tās izpildi.
Nākamā gada budžeta tēma ir "budžets rezultātiem”. Tās nolūks ir uzsvērt viedokli, ka jāizmanto tieši apropriācijas, lai sasniegtu vēlamos rezultātus. Galvenais jautājums ir nevis vadība, bet rezultāti. Es esmu stingri pārliecināts, ka kopā ar Padomi un Komisiju panāksim šāda budžeta izveidošanu nākamajam gadam.
Priekšsēdētājs
. - Liels paldies, Virrankoski kungs, un paldies jums arī par skrupulozu runas laika ievērošanu. Šķiet, ka somi šeit visu labi kontrolē. Tādu mazo valstu kā Somija pārstāvji var visu ietekmēt tikpat stipri kā lielo valstu pārstāvji. Mūsu otrs referents arī ir soms: vārds tiek dots jums, Itälä kungs.
Ville Itälä  
referents. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, svarīgākie principi, kas bija jāievēro Parlamentam un citām iestādēm nākamā gada budžeta izveidē, bija taupīgums un budžeta disciplīna. Mums ir jārāda piemērs nodokļu maksātājam, vienkāršajam Eiropas Savienības pilsonim, un jāpierāda, ka mēs varam uzņemties atbildību par ekonomikas lietām. Tas ir vienīgais veids, kā iekarot cilvēku uzticību.
Parlamenta jaunais ģenerālsekretārs ir izvirzījis jaunu priekšlikumu Parlamenta 2008. gada budžetam, un es vēlētos viņu apsveikt, jo priekšlikums ir ārkārtīgi labs un labi līdzsvarots. Tas palīdzēs mums atrast kompromisu, pieņemot galīgo lēmumu. Ir jānorāda divas lietas attiecībā uz priekšlikumu. Pirmkārt, ģenerālsekretāra priekšlikums joprojām ir mazāk par 20 % no 5. pozīcijas, t. i., pieaugums neizmanto visus 20 %. Otra svarīga lieta ir tā, ka viņam ir izdevies pārvietot daudzus pašreizējos darba ņēmējus uz jauniem amatiem, jo visi amati bija jāatbrīvo.
Mums tomēr jāatceras, kāds šis process Parlamentā ir vispār. Mēs jau vairākas reizes šogad esam pieņēmuši noteiktus principus. Viens no tiem ir, ka Parlamenta budžets ir nodokļu maksātāju budžets un ka mēs mēģināsim noturēties 2007. gada izdevumu līmenī attiecībā uz jauniem projektiem. Mēs neesam tālu no šā mērķa, un es uzskatu, ka visus ierosinātos projektus var īstenot, ja nosakām precīzas summas saskaņā ar budžeta disciplīnu.
Es vēlos izvirzīt vēl vienu jautājumu attiecībā uz Parlamenta budžetu, un tas ir saistīts ar informācijas politiku. Ir uzsākti vairāki projekti saistībā ar nākamajām vēlēšanām, piemēram, Web TV, un svarīgākā lieta visiem EP deputātiem un politiskajām grupām ir aktīvi iesaistīties visos Parlamenta informācijas politikas aspektos. Tādēļ grupām un deputātiem ir jābūt lietas kursā un nedrīkst novelt uz administrāciju atbildību par informācijas politiku: cilvēki vēlas zināt, kādēļ konkrētais deputāts vai grupa balso tā vai citādi vai izvirza noteiktus priekšlikumus. Cilvēki vēlas zināt politisko pamatojumu, un mums tādēļ ir jāiesaistās. Es ceru, ka ideja par mazu vietējo plašsaziņas līdzekļu uzaicināšanu, kā tagad vienojāmies, nonāks līdz galīgajai redakcijai. Viens veids, kā nonākt tuvu cilvēkiem, ir uzaicināt mazos, vietējos plašsaziņas līdzekļus, kuriem nav savu resursu, lai ierastos šeit Parlamentā. Tam acīmredzot ir jānotiek ar mūsu deputātu līdzdalību.
Es vēlētos vēlreiz atgriezties pie citām iestādēm. Padome ir ierosinājusi 2 % samazinājumu visām iestādēm. Man kā referentam ir jāsaka, ka to ir grūti pieņemt, jo iestādes stipri atšķiras cita no citas. Dažas ir mazas, citas lielas, un arī to darba veids ir atšķirīgs.
Kā piemēru minēšu Revīzijas palātu, kuru es apmeklēju vakar. Viņi ir bijuši ļoti taupīgi un jau vairākus gadus ir ievērojuši budžeta disciplīnu. Viņi ir ziņojuši par pārpalikumiem it visā, nav izšķieduši naudu un viņu izdevumus veido darba algas, kārtējie izdevumi un nekas cits. Šis 2 % samazinājums būtu pilnīgi nepiemērots Revīzijas palātai. Visa shēma sabruktu, ja mēs turpinātu tādā garā.
Es ceru, ka panāksim vienošanos par priekšlikumu izskatīt visas iespējamās jomas, kurās ietaupījumus var rast katrā atsevišķā iestādē. Principā es piekrītu Padomei, ka ikvienam ir jāievēro taupība, un ka ir jāatrod jomas, kurās var ietaupīt, taču es neatbalstu vispārēju 2 % politiku.
Reimer Böge  
Budžeta komitejas priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tas, ko mēs šodien apspriežam, ir pieņemtā finanšu plāna otrā gada īstenošana; mēs apspriežam koplēmuma procedūrā noteikto daudzgadu programmu ar Eiropas pievienoto vērtību īstenošanu; un mēs apspriežam visu trīs iestāžu papildu saistības reformai. Es vēlētos apliecināt Padomes prezidentūrai, ka ir izdarīts daudzsološs iesākums attiecībā uz pamata nolīgumiem ar trīspusēju dialogu un samierināšanas procedūru 13. jūlijā. Pieci paziņojumi, uz kuriem jūs norādījāt, it īpaši attiecībā uz to, kā mēs attiecamies pret decentralizētajām aģentūrām, ir solis pareizā virzienā un uz to mēs varam balstīties.
Es arī vēlētos teikt jums, komisār, ka jūsu iniciatīva par divu posmu izklāstu par budžeta īstenošanu ir vēl viens svarīgs solis efektīvas budžeta politikas interesēs gan Komisijas, gan Eiropas Parlamenta pusē.
Acīmredzot tas, kas mums jādara tagad, šajā budžeta procedūrā uz Padomes projekta pamata, ir jānodrošina budžeta disciplīna un jāgarantē jau pieņemto saistību izpilde, bet, protams, mums ir arī jākoriģē paredzamie un sagaidāmie skaitļi. Šajā saistībā es nesaprotu, ko Padome ir teikusi savā papildu paziņojumā saistībā ar apakšpozīcijām par izaugsmi un nodarbinātību (1.a) un par lauksaimniecības politiku un ar tirgu saistītajiem izdevumiem - proti, ka, ja summas ir nepietiekamas, Komisijai ir jāprasa iesniegt budžeta grozījumu. Ar ārpolitiku saistītā 4. pozīcija ir jāizskata vēlreiz kā hroniski nepilnīgi finansēta. Man jānorāda arī, ka sarunās par finanšu plānu mēs atklājām šos deficītus jau no paša sākuma.
Tādēļ mēs strādāsim, lai nodrošinātu, ka saskaņotās programmas tiek pareizi īstenotas gan saistību, gan maksājumu ziņā. Vienlaikus - un tas ir pavisam nepārprotami - mēs nepieļausim nekādu mūsu politisko prioritāšu nolikšanu malā ne budžeta procedūrā, komisār, ne izmantojot lielus globālus pārvedumus budžeta gada beigās.
Es vēlos skaidri pateikt, ka paziņojums par struktūrfondu un lauku attīstības fonda īstenošanu bija mums svarīgs un mēs lūgtu Komisiju iesniegt progresa ziņojumu, cik drīz vien iespējams, jo dalībvalstis un reģioni pamatoti gaida šeit aplūkojamo programmu īstenošanu bez kavēšanās.
Kopumā paziņojumi par decentralizētajām aģentūrām, kas atbalsta uzlabotu izmaksu un ieguvumu analīzi, sniedz labāku pārredzamību un skaidrību par tajās faktiski uz laiku vai pastāvīgi nodarbinātajiem darbiniekiem, un tie ir kvalitatīvs solis uz priekšu, kas apvienojumā ar Komisijas t. s. "caurskates ziņojumu” par iestādes plāniem dod pozitīvu progresu, un to vajag tālāk attīstīt, pētīt un veicināt. Atslēgas vārdam šajā gadījumā jābūt piesardzībai pretstatā pārmērīgai aktivitātei.
Protams, daudz kas no tā, par ko mēs tagad sūdzamies attiecībā uz decentralizāciju vai Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem, rodas no Kopienas lēmumiem, par kuriem mums katram ir jāuzņemas sava daļa atbildības. Risinājums ir labi zināms, un tas ietver procedūru samazināšanu un to daļēju vienkāršošanu. Šajā jomā vēl ir daudz darba.
Sacīšu dažus vārdus par diviem vai trim svarīgākajiem punktiem. Skaitlis maksājumiem Komisijas provizoriskajā projektā bija par EUR 8,2 miljardiem mazāks nekā finanšu plāna griesti. Tagad Padome ir iesniegusi projektu ar skaitli EUR 10,3 miljardi zem noteiktajiem griestiem. Tomēr, ja jūs ieskatāties Padomes kopsavilkuma tabulā, redzams, ka saturs ir stipri apšaubāms. Pozīcijā par Lisabonas stratēģiju, izaugsmi un nodarbinātību, piemēram, jaunas EUR 342 miljonu rezerves radīšana un maksājumu samazinājums par EUR 548 miljoniem salīdzinājumā ar skaitli provizoriskajā projektā patiesībā nozīmē mākslīgas rezerves veidošanu, lai piemērotos Eiropadomes paziņojumiem par politiskajām prioritātēm.
Es pieņemu, ka pamatā esošie jautājumi ir Eiropas Tehnoloģiju institūta finansēšanas problēma un Galileo projekta finansēšanas problēma. Pavisam skaidri sakot: Parlaments stingri aizstāv Kopienas risinājumu Galileo projektam un vispārējā kontekstā gaida jaunus priekšlikumus no Komisijas.
Sniegšu īsu komentāru par 3. pozīciju saistībā ar dabas katastrofām: kas ir noticis ar komisāra Michel Barnier priekšlikumiem par civilo aizsardzību Eiropā? Vai mums ir vienota atbilde, un ja tā ir, kā tā varētu ietekmēt 2008. gada budžetu un nākamos budžetus?
Priekšsēdētāja kungs, ārpolitikas un drošības politikas jautājumi, par kuriem esam vairākkārt runājuši, apstiprina, ka mūsu politiskās analīzes ir bijušas pareizas: pašreizējie skaitļi budžeta projektā ir nepietiekami, lai risinātu problēmas Afganistānā, Palestīnā vai Kosovā, un ārkārtas palīdzības rezerves samazināšana ir tikai virtuāls risinājums, kura jēgu mēs nevaram uztvert. Šajā saistībā mēs gribētu lūgt Komisiju skaidri pateikt, kas no tās viedokļa sagaida mūs nākamajos gados.
Priekšsēdētāja kungs, man ir pēdējais jautājums. Dalībvalstis uzņēmās - un es citēju - atsaucoties uz ticamības deklarāciju, kas minēta Iestāžu nolīguma 44. punktā: "atbilstīgā līmenī sagatavot ikgadēju kopsavilkumu par pieejamām revīzijām un deklarācijām”.
Budžeta komitejas priekšsēdētājs. "atbilstīgā līmenī sagatavot ikgadēju kopsavilkumu par pieejamām revīzijām un deklarācijām”.
Budžeta komitejas priekšsēdētājs. - Es to saku pavisam nopietni: tās dalībvalstis, kas nespēj garantēt, ka ikgadējie ziņojumi tiks iesniegti laikus, var paredzēt, ka mēs risināsim šo jautājumu ar tām gan uz budžeta, gan citiem pamatiem. Citādi es pilnībā atbalstu mūsu divu referentu teikto.
Dalia Grybauskaitė
Es vēlētos sveikt ikvienu jaunajā sezonā, kas šķiet tikpat interesanta un intensīva kā vienmēr. Ir tik patīkami, ka jau jūlijā mēs panācām ļoti rezultatīvu un labvēlīgu sazināšanos. Lietuviešiem ir sakāmvārds, ka labs sākums ir puse no darba. Tādēļ es ceru, ka atmosfēra, kurā mēs esam sākuši darbu, un rezultāti, ko jau esam sasnieguši, apspriežot un pieņemot trīs svarīgas deklarācijas, ir labs sākums priekšā stāvošajam darbam. Šodien mēs apspriedām Komisijas budžeta pirmo variantu, lai gan mēs ļoti bieži dzirdam no Parlamenta, ka mums - Komisijai - ir tik daudzi uzdevumi. Es, protams, pieņemu to un piekrītu tam; mēs esam gatavi atbildēt un sniegt jebkuru pieprasīto informāciju.
Attiecībā uz Padomes budžeta pirmo projektu, es vēlētos atzīmēt, ka Komisija, kad tā iesniedza savu versiju, atsaucās uz dalībvalstu prognozēm, kurās tika izmantota mūsu analīze. Tādēļ uzskatām, ka priekšlikums bija pilnīgi ekonomiski un politiski pamatots. Tādējādi Komisija nevar pilnībā piekrist daudziem Padomes pirmā saskaņotā budžeta aspektiem. Protams, mēs piekrītam EP deputātu jau paustajam viedoklim, ka lielākie horizontālie samazinājumi... Es vēlētos atkārtot, ka horizontālo samazinājumu metode tika piemērota atkal visās kategorijās. Komisija, protams, uzskata, ka šī pieeja un metodika ir nepamatota it īpaši 1.a un 1.b pozīcijā, kur mēs runājam par inovācijām un pētniecību, jo vairāk tādēļ, ka mums ir papildu problēma ar Eiropas Tehnoloģiju institūtu un Galileo programmu, kas ir jārisina kā ikgadējās Eiropas budžeta procedūras papildu paralēla problēma. Protams, tas nozīmē, ka ir jāatgriežas pie diskusijām par daudzumiem un lielumiem un nav jāizskata aritmētiski samazinājumi. Tas pats attiecas uz lauksaimniecību un ārpolitikas pozīciju, kur, manuprāt, Padomes pieeja, ieliekot resursus rezervē, ir pārāk konservatīva un, protams, mums visiem pie tā drīz būs jāatgriežas. Nākamo divu nedēļu laikā Komisija iesniegs Parlamentam un Padomei savu priekšlikumu par budžeta pielāgošanu attiecībā uz Kosovu un Palestīnu.
Protams, kā vienmēr mēs raizējamies par Padomes pieeju administratīvajiem izdevumiem, un es piekrītu, ka budžetam ir zināms Somijas kolorīts it īpaši Eiropas Parlamentā. Es to domāju labā nozīmē, jo saprotu disciplīnas, stingras atbildības un pamatotības nozīmi valstu pārstāvju izdevumos, un mēs to pieņemam un vienmēr uz to reaģēsim. Padomes priekšlikums ietver horizontālo samazinājumu apstākļos, kuros Padome pati nespēs pildīt tās apņemšanos nodarbināt papildu darbiniekus; vairāk nekā 800 darbinieku attīstības uzdevumu izpildei noteikti nav pieņemami Komisijai. Mēs tiešām ceram, ka Parlamentam būs tāda pati attieksme pret šo jautājumu kā mums, un ceram, ka kopā ar Parlamentu tiks izdarīts atkārtots pielāgojums. Īsi sakot, tādējādi ir iepriecinoši, ka sākums ir bijis veiksmīgs. Tomēr mēs reaģējam kritiski uz Padomes pirmo priekšlikumu un novērtējam to kritiski, un mēs esam gatavi tuvākajā laikā diskutēt par Kosovu un Palestīnu, kā arī aptuveni 19. datumā apspriest un pieņemt lēmumus par priekšlikumiem attiecībā uz Galileo programmu un Eiropas Tehnoloģiju institūtu un centīsimies nonākt pie savstarpējas sapratnes šajos svarīgajos jautājumos. Tādējādi es ceru uz sekmīgu procedūru un ceru, ka mani lietuviešu kolēģi būs spējuši pārtulkot manu pirmo runu lietuviešu valodā labi un pareizi.
Priekšsēdētājs
. - - (DE) Debates ir slēgtas.
Rakstiskie paziņojumi (142. pants)
Silvia-Adriana Ţicău  
rakstiski. - (RO) Lisabonas stratēģijā ir noteikts, ka 3 % no dalībvalstu IKP ir jāiegulda pētniecībā, turklāt divām trešdaļām ir jānāk no privātā sektora.
Tikai ļoti nedaudzi Eiropas reģioni ir sasnieguši šo mērķi. 2004. gadā 42 % Eiropas uzņēmumu veica pētniecību par savām darbībām, un dalībvalstis ieguldīja pētniecībā tikai 1,84 % no sava IKP. Zinātnes un tehnoloģijas jomā 2006. gadā strādāja 35 % aktīvo iedzīvotāju.
Izglītība ir būtiska ES nākotnei. Tai ir jābūt pieejamai ikvienam, bagātam vai nabagam, pilsētniekam vai lauku iedzīvotājam. Eiropas izglītības kvalitāte ir jāvērtē atkarībā no skolas beidzēju procentuālās daļas un to jauniešu daļas, kas sāk mācības nākamajā izglītības līmenī. Mums ir vajadzīga jauna sociālā Eiropa, kurā tās pilsoņi būtu prioritāte.
Ņemot vērā to, ka gan Eiropas Savienība, gan dalībvalstis savus budžetus 2008. gadam apstiprinās rudenī, es pieprasu, lai Eiropas Savienībā ieguldījumi izglītībā un pētniecībā ir prioritāte.
