Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana - Beļģija, tekstila nozare, un Īrija "Dell” - Uzņēmumu pārcelšana ES un ES finanšu instrumentu loma (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir kopīgās debates par
Reimer Böge ziņojumu Budžeta komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību;
jautājumu, uz kuru Komisijai jāatbild mutiski, par uzņēmumu pārcelšanu ES un ES finanšu instrumentu lomu, ko Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā iesniedza Pervenche Berès - B7-0226/2009).
Reimer Böge
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Kā Budžeta komitejas referents es jūs šodien iepazīstināšu ar priekšlikumu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saistībā ar diviem konkrētiem gadījumiem - viena gadījumā pamatā ir pieteikumi no Beļģijas, bet otra - no Īrijas. Tomēr es gribētu sākt, vēlreiz norādot, ka Budžeta komitejas uzdevums ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanas nosacījumi, un šeit es gribētu uzsvērt, ka pēdējo mēnešu laikā starp Budžeta komiteju un Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju ir bijusi lieliska sadarbība, tostarp līdzīgos gadījumos. Mēs esam arī centušies pienācīgu uzmanību veltīt Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas komentāriem un kritiskajiem ierosinājumiem, un tādēļ, ņemot vērā steidzamos pieprasījumus par šo tēmu, ir jāaplūko arī jautājums, uz kuru jāatbild mutiski un kuru iesniedza Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.
Jūs jau zināt, ka maksimālais Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu apjoms ir EUR 500 miljonu gadā un tas ir paredzēts tikai un vienīgi papildu atbalsta sniegšanai tiem darba ņēmējiem, kurus skārusi globalizācija, kuri ir zaudējuši darba vietas un kurus ir ietekmējušas nozīmīgās strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos. Rezolūcijā mēs skaidri norādījām, ka turpinām uzdot jautājumus par Eiropas Sociālā fonda līdzekļu vairākkārtīgo izmantošanu Globalizācijas pielāgošanas fonda finansēšanai, un es uzstāju, komisāra kungs, lai jūs šodien vēlreiz apliecinātu, ka galu galā tas vairs nenotiks uz Eiropas Sociālā fonda rēķina.
Tāpat es ļoti gribētu, lai Komisija šodien vēlreiz atkārto savu solījumu, ko deva Budžeta komisijai, proti, fonda izmantošanas pieteikumus turpmāk vairs neiesniegt kopā, bet gan atsevišķi, jo katrs gadījums ir nedaudz atšķirīgs un nedrīkst pieļaut, lai sarežģīts gadījums aizkavētu cita gadījuma apstiprināšanu. Ceru, ka šodien jūs to varēsiet apliecināt vēlreiz.
Aplūkojot abu minēto gadījumu apstākļus, arī pamatojoties uz izmaiņām noteikumos, jo abi šie pieteikumi tika iesniegti pēc 2009. gada 1. maija, runa ir par līdzekļu izmantošanu aptuveni EUR 24 miljonu apmērā. Tie paredzēti kompensāciju izmaksāšanai saistībā ar zaudētajām darba vietām tekstila nozarē Beļģijā un datoru ražošanas nozarē Īrijā. Beļģijā kopumā ir zaudētas 2199 darba vietas 46 tekstila nozares uzņēmumos, no kuriem visi atrodas divos NUTS 2 līmeņa kaimiņreģionos, proti, Austrumflandrijā un Rietumflandrijā, un atsevišķā NUTS 2 līmeņa reģionā - Limburgā. Šajā sakarā Beļģijas varas iestādes no fonda ir pieprasījušas EUR 9,2 miljonus. Attiecībā uz Īrijas pieteikumu no Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas gluži pamatoti tika saņemti daži papildjautājumi, kas tiek pārrunāti vai ir jau daļēji atrisināti, izmantojot papildu informāciju. Šis pieteikums attiecas uz 2840 zaudētām darba vietām uzņēmumā Dell Limerikas, Klēras un Nortiperēri grāfistē un Limerikas pilsētā, no kurām palīdzība tika lūgta 2400 gadījumos. Tam paredzēti kopumā EUR 14,8 miljoni. Pēc intensīvām debatēm Budžeta komitejā mēs devām zaļo gaismu fonda izmantošanai abos gadījumos. Tomēr es gribētu atgriezties pie tā, ko teicu pašā sākumā - Komisijai ir jāieņem skaidra nostāja šajā jautājumā, un es esmu ļoti gandarīts, ka pašus svarīgākos jautājumus saistībā ar Eiropas budžeta finanšu instrumentu izmantošanu Budžeta komiteja ir iekļāvusi šodienas darba kārtībā.
Tad es lūgšu plenārsēdi šo ziņojumu atbalstīt.
Pervenche Berès
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja vēlējās, lai jautājums, uz kuru jāatbild mutiski, par uzņēmumu, jo īpaši daudznacionālo, pārcelšanu tiktu apvienots ar šo divu Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanas pieprasījumu izskatīšanu, jo Īrijas gadījumā mēs konstatējām grūtības un pretrunas, kas var rasties šāda fonda izmantošanas rezultātā. Neviens no Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas locekļiem nekad nav mēģinājis Īrijas strādniekus, kas Dell rūpniecības stratēģijas un pārcelšanas dēļ šobrīd ir nonākuši kritiskā situācijā, padarīt par ķīlniekiem vai liegt tiem palīdzību.
Mēs vienkārši pamanījām, ka šajā konkrētajā gadījumā, kad priekšsēdētājs Barroso 19. septembrī paziņoja par atbalsta paketes piešķiršanu EUR 19 miljonu apmērā, par ko mēs šovakar debatējam, uzņēmumam Dell vai faktiski tiem strādniekiem, kas no Dell tika atlaisti, lai viņiem palīdzētu sagatavoties gaidāmajai pārkvalifikācijai, tajā pašā dienā Ņujorkā Dell pārņēma Perot Systems, kas tam ļāva paaugstināt savu akciju cenu. Pēc dažām dienām, 23. septembrī, komisāre Kroes apstiprināja valsts atbalstu vairāk nekā EUR 54 miljonu apmērā Dell rūpnīcas izveidei Polijā.
Par šo jautājumu mēs izvaicājām gan komisāru Špidla, gan arī komisāri Kroes. Viņi atbildēja ar garu vēstuli, stāstot, ka bija jau paredzējuši to, ka uzņēmumam Dell būs divas ražotnes, kas izgatavos preces Eiropas tirgum. Tomēr es uzskatu, ka, līdzko Dell no vienas ražotnes atteicās, mēs šā uzņēmuma stratēģijas vispārējā novērtējumā neko nemainījām.
Kāds tad ir secinājums? Uzņēmumā Dell netiek ievērots neviens Eiropas Savienības tiesību akts, par ko mēs runājam katru dienu, attiecībā uz strādnieku vai arodbiedrību tiesībām. Tādēļ ir patiešām grūti noskatīties, ka laikā, kad mēs apzināmies ar budžeta procedūru un atveseļošanas plāna finansēšanu saistītās problēmas, Eiropas Savienības budžets galu galā tiek izmantots tā, ka esam nonākuši šajā paradoksālajā situācijā, kad palīdzam palielināt ASV akcionāru peļņu no kapitāla ieguldījuma, bet Īrijas strādniekiem Eiropas Savienībā nolemjam Polijas strādnieku likteni. Šī noteikti nav tā pamatideja, ko mēs atbalstījām, iestājoties par Globalizācijas pielāgošanas fonda ieviešanu.
Protams, komisārs Špidla nav vienīgais, kas par to ir atbildīgs, taču es patiešām uzskatu, kas šis gadījums liek mums ļoti rūpīgi pārskatīt nosacījumus, saskaņā ar kuriem Kopienas budžets tiek izmantots, lai atbalstītu lielu uzņēmumu stratēģijas. Vēl jo vairāk tas attiecas uz atveseļošanas plānu, kas tika izstrādāts pašreizējā Komisijas priekšsēdētāja Barroso vadībā un kur kā viens no galvenajiem pasākumiem attiecībā uz nodarbinātību tika izvirzīta prioritāte saglabāt nodarbināto strādnieku darba vietas.
Tā kā Komisija tika informēta par Dell stratēģiju attiecībā uz divu ražotņu pastāvēšanu, kad radās plāns izvēlēties vienu no tām, man šķiet, ka aktīvāka Komisijas stratēģija būtu novedusi pie sarunām ar Dell par Īrijas ražotnes pārveidošanu, ņemot vērā uzņēmuma stratēģiju, saskaņā ar kuru tāda ražotne kā Īrijā, kur tiek izgatavoti galddatori, tiek pārveidota par ražotni, kur izgatavo klēpjdatorus, - proti, tādu ražotni, kāda šobrīd darbojas Polijā. Mūsuprāt, ja Komisija šādā gadījumā gatavojas sniegt palīdzību daudznacionāliem uzņēmumiem, mums jābūt lielākām tiesībām konsekventi paust savu viedokli.
Es uzskatu, ka, ņemot vērā visus šos apsvērumus, nākamajai Komisijai un jo īpaši Monti kungam, veicot uzticētos pienākumus, būtu jāizstrādā daudz aktīvāki priekšlikumi par Kopienas līdzekļu izmantošanu laikā, kad mums jātiek galā ar tādu uzņēmumu pārcelšanu, kas rok bedri strādniekiem vienā dalībvalstī, tos nostādot pret darba ņēmējiem citā dalībvalstī, un tas viss notiek daudznacionālās stratēģijas ietvaros, nerespektējot sociālo tiesību būtību, ko saistībā ar sociālās tirgus ekonomikas koncepciju mēs gribam īstenot.
Vladimír Špidla
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vispirms es gribu pateikties referentam par atbalstu Komisijas priekšlikumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu, reaģējot uz darbinieku atlaišanu tekstila nozarē Beļģijā un datoru ražošanas nozarē Īrijā. Referenta atbalstu papildina vairāki komentāri, un šobrīd es gribētu atbildēt tikai uz jautājumiem par budžetu, jo citus jautājumus, ko ierosinājāt savā ziņojumā, mums būs iespēja pārrunāt vēlāk.
Jūsu pirmais jautājums par budžetu attiecas uz finansējuma avotiem. Jūs sakāt, ka Eiropas Sociālais fonds nedrīkst būt vienīgais finansējuma avots. No budžeta viedokļa Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ir īpašs instruments, jo tam nav savu resursu. To izmanto visā pārskata periodā, kaut arī tas ir galvenokārt saistīts ar pieejamo budžeta posteņu norādīšanu un, pamatojoties uz to, pienākumu budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt priekšlikumu par naudas summu izmantošanu, veicot budžeta pārskatīšanu. Šo darbu veic, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi un atkarībā no vajadzībām. Tā ir taisnība, ka tīri tehniski Eiropas Sociālais fonds līdz šim ir bijis galvenais finansējuma avots. Šeit es gribētu uzsvērt vārdu "tehniski”, jo pārskata perioda beigās Eiropas Sociālā fonda līdzekļu apjoms nekādā gadījumā samazināts netiks. Tas ir principa jautājums.
Otrs jūsu jautājums nav saistīts tikai ar budžetu, bet gan drīzāk ar lēmumu pieņemšanu, jo jūs lūdzat, lai Komisija savus priekšlikumus par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu iesniedz atsevišķos dokumentos. Komisija labi saprot šādas individuālas pieejas priekšrocības - tādējādi tiek pilnīgi izslēgts konflikta risks un iespēja, ka fonds tiks izmantots kā galvotājs.
Tomēr jāņem vērā jaunie atbilstības kritēriji, kurus mēs šogad pārrunājām un jūs apstiprinājāt. Ņemot vērā šos kritērijus, turpmākajos mēnešos būs gaidāms būtisks pieteikumu skaita pieaugums, un nav zināms, vai pārrunas par attiecīgajiem dokumentiem norisināsies ātrāk, ja tie tiks iesniegti atsevišķi. Tomēr jebkurā gadījumā Komisija gribētu norādīt, ka izdevīgākā pieeja, kas ļauj izvairīties no zināmu tehnisku sarežģījumu riska šajā darbā, ir individuālā pieeja, jo tā nodrošina labāku kvalitāti. Tāpēc Komisija ņem vērā jūsu ieinteresētību un ir gatava attiecīgi pielāgot savas procedūras turpmākajos pārskata periodos. Tādēļ es uzskatu, ka par abiem šiem gadījumiem esmu izteicies skaidri.
Attiecībā uz otro jautājumu Komisija ir gandarīta, ka Parlaments ir pieņēmis lēmumu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu, lai sniegtu atbalstu strādniekiem, kas atbrīvoti no darba ražošanas jaudas pārpalikuma dēļ tekstila nozarē Beļģijā un datoru ražošanas nozarē Īrijā. Saistībā ar to tika uzdots jautājums par iespējamo saikni starp uzņēmumu pārcelšanu ES, ES finanšu instrumentu lomu un Komisijas īstenotajiem kontroles pasākumiem attiecībā uz valstu sniegto atbalstu.
Pirmkārt, man jāsaka, ka Komisija saprot un ievēro uzņēmumu pārcelšanas negatīvo ietekmi uz strādniekiem, viņu ģimenēm un reģioniem. Tomēr, ja vien nav pārkāptas Kopienas tiesības, Komisija uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesā iejaukties nevar. Tāpat Komisija norāda, ka tai nav tiesību likt šķēršļus atsevišķiem uzņēmumiem, kas īsteno savus lēmumus, vai arī aizkavēt tos, un uzņēmumiem nav nekādu pienākumu informēt Komisiju par savu lēmumu likumību. Šajā saistībā Komisija saprot arī satraukumu par to, ka reģionālais valsts atbalsts, tostarp iespējamie struktūrfondu līdzekļi, varētu tikt izmantots, lai komerciālos ieguldījumus aizvilinātu prom no citiem reģioniem.
Komisija atgādina, ka ar valsts atbalstu saistīto Kopienas regulu mērķis cita starpā ir nodrošināt to, lai palīdzība, kas paredzēta uzņēmumu lēmumu ietekmēšanai par ieguldījumu veikšanas vietu, tiktu sniegta tikai mazāk attīstītajiem reģioniem un lai šāda palīdzība netiktu izmantota, radot zaudējumus citiem reģioniem. Šī problēma ir aplūkota arī regulā, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, kā arī reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam, lai nodrošinātu to, ka ieguldījumi veicina reālu un ilgtspējīgu reģiona attīstību.
Saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 57. pantu dalībvalstīm jānodrošina, lai ieguldījumus, kuriem piešķirta dotācija, projekti saglabātu piecus gadus pēc to pabeigšanas un trīs gadus mazo un vidējo uzņēmumu gadījumā. Ja infrastruktūras īpašumtiesību maiņas vai produktīvās darbības izbeigšanas rezultātā projekts tiek mainīts un šīs pārmaiņas ietekmē projekta būtību vai īstenošanas nosacījumus vai sniedz uzņēmumam vai publiskai struktūrai nepamatotas priekšrocības, dotācija ir jāatmaksā atpakaļ. Par šādām būtiskām pārmaiņām dalībvalstīm katru gadu jāinformē Komisija, iesniedzot ziņojumu par darbības programmu īstenošanu. Komisijai jāinformē pārējās dalībvalstis.
Turklāt plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam tika ieviesta īpaša tiesību norma, ar ko paredzēts nodrošināt, lai uzņēmumi, uz kuriem attiecas procedūra par nepamatoti izmaksāto naudas summu atgriešanu pēc produktīvās darbības pārcelšanas dalībvalstī vai uz citu dalībvalsti, nesaņemtu līdzekļus no citiem fondiem. Tāpat saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādņu 40. punktu attiecībā uz atbalstu ir jāizvirza nosacījums, ka attiecīgais ieguldījums paliek attiecīgajā reģionā vismaz piecus gadus pēc projekta pabeigšanas. Turklāt, ja atbalsts ir aprēķināts, pamatojoties uz algu izmaksām, darba vietas jāsaglabā trīs gadus pēc projekta pabeigšanas. Visām ieguldījumu rezultātā radītajām darba vietām jāpaliek attiecīgajā reģionā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. Mazo un vidējo uzņēmumu gadījumā dalībvalstis šo periodu var samazināt līdz trim gadiem.
Šo noteikumu mērķis ir izvairīties no cīņas par subsīdijām un rūpnīcu slēgšanas tikai tāda iemesla dēļ, ka kaut kur citur valsts atbalsta līmenis ir augstāks, ņemot vērā faktu, ka valsts atbalsts ir tikai viens no faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu lēmumus attiecībā uz pārcelšanos, un citi faktori, piemēram, algas, kvalifikācija, nodokļi un ģeogrāfiskā atrašanās vieta, bieži vien ir vēl svarīgāki.
Dāmas un kungi, es domāju, ka ir ļoti pareizi un dabiski runāt par jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas fondu izmantošanu stratēģiskā līmenī, - par to nevar būt nekādu šaubu. Nobeigumā es gribētu teikt, ka līdzekļi, kas tika vai tiks izmantoti Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda ietvaros, ir paredzēti cilvēkiem, kuri izjutuši globalizācijas negatīvo ietekmi, vai atsevišķiem strādniekiem, piemēram, tiem, kas dzīvo Beļģijā, Īrijā vai jebkurā citā Eiropas valstī, bet nekādā gadījumā uzņēmumiem. Tie ir līdzekļi, kas paredzēti, lai palīdzētu cilvēkiem - atsevišķiem cilvēkiem, nevis uzņēmumiem.
Elisabeth Morin-Chartier
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Es gribētu atgriezties pie tiem gadījumiem, kas mums jāaplūko saistībā ar Globalizācijas pielāgošanas fondu. Šeit mēs, protams, strādājam darba ņēmēju interesēs, lai uzlabotu viņu nodarbināmību, kad viņu ekonomikas nozari ir skāris bezdarbs.
Tomēr atgriezīsimies pie gadījuma ar uzņēmumu Dell, par ko bija spiesta runāt Berès kundze. Īrijas rūpnīca specializējas galddatoru ražošanā. Brīdis, kad Komisija atbalstīja tā paša uzņēmuma rūpnīcas izveidi Polijā, lai specializētos klēpjdatoru ražošanā, - jo tirgus tā ir veidots un pieprasījums pēc klēpjdatoriem ir daudz lielāks - iezīmēja Īrijas ražotnes sabrukumu.
Izvēle attiecībā uz to, kurai no abām ražotnēm ļaut darboties, atklāja grūtības, ar ko mums būs jātiek galā Īrijas strādnieku interesēs. Tādēļ, izpētot katru atsevišķo gadījumu, mēs savā Globalizācijas pielāgošanas fonda darba grupā pieprasījām, lai Komisija uzmanīgi sekotu tam, kā tiek izmantota katrai ražotnei piešķirtā palīdzība - vai tas būtu Eiropas vai reģionālā atbalsta līmenis -, jo Eiropas atbalsta politiku, ko mēs veidojam, nedrīkst izmantot nelīdzsvaroti un tā nedrīkst kaitēt strādniekiem.
Tātad mēs vēlamies, lai šīm problēmām jau sākumā tiktu pievērsta lielāka uzmanība un strādniekiem ar tām nebūtu jāsaskaras.
Alan Kelly
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, 2009. gada 8. janvārī Īrijas rietumu vidiene, jo īpaši Limerika, Tiperēri un Norkerija, piedzīvoja līdz šim smagāko ekonomisko traumu. Paziņojums par vairāk nekā 2000 darba vietu slēgšanu uzņēmumā Dell, kā arī tūkstošiem darba vietu zaudējumu palīgstrādniekiem izjauca šā reģiona vēsturisko līdzsvaru.
ES no sava Globalizācijas pielāgošanas fonda ir piešķīrusi līdzekļus, sniedzot tiešu atbalstu ekonomiski neaizsargātajām iedzīvotāju grupām šajā apgabalā. Rīt mēs balsosim par EUR 14,8 miljoniem kā par atbalstu, nevis vienkārši izsniegtiem līdzekļiem vairāk nekā 2400 cilvēkiem, lai palīdzētu viņiem sākt jaunu dzīvi. Tas ir apsveicami.
Šī nauda tiks izmantota strādnieku pārkvalificēšanai un palīdzībai uzņēmējdarbības sākšanai, lai radītu jaunas darba vietas, kas cilvēkiem ir ļoti nepieciešamas. Tas, ka šovakar pie mums ir ieradušies Dell darbinieku komitejas pārstāvji, lai vērotu, kas te notiek, apliecina, cik ļoti šis fonds ir iespaidojis Dell darbiniekus un kā viņi to atbalsta.
Tomēr man jāuzsver, ka mēs esam tikai pusceļā. Mums priekšā ir 18 mēneši šo līdzekļu izmantošanai, un šovakar es lūdzu mūsu vietējam ministram Īrijā, uzņēmējdarbības ministram Coughlan kungam, iesaistīties personiski un raudzīties, vai ir izstrādāts plāns, kā šo naudu tērēt. Tas ir vienreizējs atbalsts vienkāršiem strādniekiem, un šādas iespējas viņiem vairs nebūs. Coughlan kungs, es jūs ļoti lūdzu - organizējiet darbu tā, lai maksimāli izmantotu šo unikālo iespēju Īrijas rietumu vidienei.
Vēlos pateikties deputātiem, jo īpaši saviem kolēģiem, par atbalstu Dell pieteikuma sakarā, kā arī lūgt, lai viņi atbalsta arī nākamos pieteikumus par līdzīgu situāciju, kas gaidāmi no Waterford Crystal un SR Technics.
Marian Harkin
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, mans pirmais komentārs ir tāds, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ir patiesa solidaritātes izpausme starp ES pilsoņiem un valstīm. Otrkārt, kā Īrijas deputāte esmu patiešām ļoti priecīga, ka no uzņēmuma Dell atlaistajiem darbiniekiem tagad ir vismaz iespēja ar cerībām raudzīties nākotnē. Tomēr, kā teica Alan Kelly, ļoti svarīgi ir tas, lai visas izmantotās programmas vai mācību kursi tiktu pielāgoti strādnieku vajadzībām un lai iespēja no jauna ienākt darba tirgū vai veidot savu uzņēmumu būtu ikvienas palīdzības skaidrs mērķis.
Visbeidzot, es gribu apliecināt Parlamenta nozīmi līdzekļu piešķiršanā Dell darbiniekiem. Lai gan šovakar tika uzdoti daži ļoti nopietni jautājumi, mēs nepadarījām strādniekus par ķīlniekiem un apstiprinājām EUR 14,8 miljonu piešķiršanu. Tomēr Komisijai jānodrošina ES rūpniecības politikas saskaņotība un jāraugās, lai ES budžets netiktu izmantots dažu uzņēmumu akcionāru vērtības celšanai uz ES strādnieku rēķina.
Marije Cornelissen
Īrijas pieteikums Eiropas fondu līdzekļiem, lai atbalstītu tos cilvēkus, kas pēc uzņēmuma Dell ražotnes slēgšanas Īrijā kļuva par bezdarbniekiem, ir izraisījis vairākus jautājumus, uz kuriem jāsniedz atbildes.
Tas, ka tāds uzņēmums kā Dell slēdz ražotni vienā valstī un atver jaunu citā, principā ir normāls tirgus process. Tomēr, ja te ir iesaistīts dažāda veida valsts atbalsts, situācija mainās. Uzņēmums Dell Īrijā pirms dažiem gadiem tika nodibināts ar valsts atbalstu. Tagad tas šeit tiek slēgts un tiek atvērta ražotne Polijā - atkal ar valsts atbalstu. Tā vietā, lai uzņēmums Dell saviem Īrijas strādniekiem, kas kļuvuši par bezdarbniekiem, apmaksātu sociālo plānu, šie cilvēki lūdz palīdzību no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda. Manuprāt, te parādās nopietna pretruna starp rūpniecības un nodarbinātības politiku. Galu galā, cik darba vietu ir radītas ar visiem tiem valsts atbalsta līdzekļiem, ko Īrija, Polija un Eiropas Savienība ir iepludinājušas Dell?
Tādēļ jautājums ir tāds - kā Komisija un dalībvalstis kopā nodrošinās, lai šī politika būtu konsekventa? Un kā mēs varam nodrošināt, lai Globalizācijas pielāgošanas fonds atbalstītu pasākumus, ko uzņēmums veic savu darbinieku labā, nevis plašā apmērā nomainot tos?
Ilda Figueiredo
Priekšsēdētāja kungs, mēs vienmēr esam atbalstījuši viedokli, ka ES politika attiecībā uz uzņēmumu pārcelšanu būtu jāpārskata, un vienmēr esam uzskatījuši, ka Globalizācijas pielāgošanas fonds ir tikai tāds pagaidu līdzeklis tiem darbiniekiem, kas krituši par upuri daudznacionālo uzņēmumu stratēģijām vai tādēļ, ka trūkst atbilstošas rūpniecības politikas, kas būtu vērsta uz ražošanu un labām darba vietām, ievērojot darba ņēmēju tiesības. Tādēļ mēs atbalstām jaunu sociālās attīstības un progresa politiku.
Tomēr mēs arī uzskatām, ka Īrijas strādniekiem nevajadzētu divkāršā apmērā ciest daudznacionālā uzņēmuma Dell peļņas un sociālā dempinga stratēģijas dēļ, kad tas nolēma beigt darbību Īrijā un saņēma atbalstu, lai izveidotu ražotni Polijā.
Tādēļ mēs šo ziņojumu atbalstām.
Tomēr mēs gribam, lai Eiropas Komisija mums sniegtu dažas atbildes par nākotni. Mēs vēlamies, lai politika tiktu radikāli mainīta, lai daudznacionālajiem uzņēmumiem sniegtais atbalsts tiktu stingri kontrolēts, mēs gribam reālu rūpniecības politiku un stabilus ieguldījumus tādu darba vietu radīšanā, kas nodrošina tiesību ievērošanu.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribētu sirsnīgi pateikties Komisijai par šo dāsno atbalstu Dell bezdarbniekiem. Īpaši es gribētu apsveikt Geriju un Denisu, kas šovakar ir kopā ar mums.
Eiropas Savienība un jo īpaši Komisija, bez šaubām, ir pelnījušas lielu atzinību par palīdzības sniegšanu Dell darbiniekiem, un es gribētu tām pateikties. Gribu pateikties arī bijušajiem kolēģiem, no kuriem divi šovakar atrodas šeit - Marian Harkin un Brian Crowley -, kā arī manam tiešajam priekštecim Colm Burke, kas šā gada maijā šo iniciatīvu ierosināja.
Komisija veica divas būtiskas izmaiņas, kas mums bija ļoti svarīgas: samazināja 50:50 finansējumu no 35 % dalībvalsts valdībai un 65 % Komisijai, kā arī samazināja skaitu no 1000 uz 500, kas, cerams, noteiktā laikā nodrošinās finansējuma pieejamību cilvēkiem no Waterford Crystal un SR Technics.
Man ir vēl divi iebildumi. Viens ir tāds, ka laika periods būtu jāpagarina nevis par diviem, bet gan par trim gadiem, jo daudzi cilvēki apmeklēs kursus trešā līmeņa grāda iegūšanai, un tas parasti turpinās trīs gadus, un otrs - sākšanas datumam nevajadzētu būt vienādam ar pieteikuma, bet gan ar apstiprināšanas datumu Parlamentā un Padomē.
Gribu vēl piebilst divas lietas. Cilvēki ir ļoti pateicīgi par notikušo. Jūs esat devuši cerību tiem, kas bija izmisumā. Jūs esat apliecinājuši solidaritāti, nevis norobežojušies, un šis fonds tiks labi izmantots, un esmu pilnīgi pārliecināts, kas tas tiešām varētu būt labākais fonds un labākais finansējums, ko jebkad devusi Eiropas Komisija. Liels paldies!
Frédéric Daerden
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Šodien tika runāts par vairākiem jautājumiem, tomēr Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana manī izraisa divējādas sajūtas.
Pirmkārt, esmu priecīgs, ka šāds fonds pastāv. Darba ņēmējiem Eiropā jāzina, ka grūtos laikos, kādus mēs piedzīvojam šobrīd, Eiropa būs viņu pusē. Otrkārt, esmu gandarīts, ka Beļģija ir saņēmusi atzinību par sadarbības kvalitāti starp tās sociālajiem partneriem, sagatavojot šo lietu.
Diemžēl ir dažas lietas, kas Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda darbībā man nepatīk. Pirmkārt, tā panākumi atspoguļo grūto ekonomisko situāciju Eiropā, kuras sociālās sekas ir labi zināmas.
Otrkārt, Dell gadījumā ir radies jautājums par fonda saskaņotību ar citiem palīdzības instrumentiem. Šajā ziņā es pilnīgi pievienojos manas kolēģes Berès kundzes iepriekš izteiktajiem komentāriem.
Visbeidzot, runājot par budžetu, lai piešķirtu līdzekļus no šā fonda, maksājumu apropriācijas ir jāpārvieto no citām budžeta pozīcijām un, cik man zināms, sistemātiski jāpārvieto no Eiropas Sociālā fonda. Kaut arī tas ir iespējams ar struktūrfondu norēķinu likmi, kas nav tik augsta, kā gribētos, struktūrfondi jāizmanto to paredzētajam mērķim.
Noslēgumā es aicinu rūpīgi pārdomāt Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu, un es jūtu, ka Komisija piekāpsies - ja ne gluži piešķirot šim fondam pilnu finansiālo bāzi, kas būtu līdzvērtīga pārējiem fondiem, tad vismaz nodrošinot, lai tas vairs netiktu finansēts tikai uz sociālo struktūrfondu rēķina.
Ivo Belet
(NL) Es gribētu īsumā izteikties par fonda strukturālo ietekmi. Protams, mēs priecājamies par projektiem, kas šeit ir iesniegti un rīt tiks apstiprināti. Bet, protams, tos visus iespējams uzlabot, un tas arī ir iemesls manam īsajam komentāram.
Dāmas un kungi, fonds reizēm aiziet par tālu tā vienkāršā iemesla dēļ, ka procedūra ir pārāk apgrūtinoša, komisāra kungs. Galu galā fonda galvenais mērķis ir sniegt tūlītēju atbalstu un palīdzēt atrast jaunu darbu strādniekiem, ko skārusi globalizācija un kas zaudējuši darbu. Šobrīd tas ne vienmēr izdodas, jo mēs nespējam rīkoties pietiekami ātri, un tas ir ļoti nepatīkami, jo īpaši vecāka gadagājuma darbiniekiem. Patiešām, atlaisto darbinieku iekārtošana darbā un atbalsta sniegšana paredz ātru un stingru pieeju, kuras šobrīd mums absolūti trūkst.
Turklāt Globalizācijas pielāgošanas fonds nav elastīgs - ja cilvēks zaudē darbu un sev par nelaimi nāk no uzņēmuma, kas nav iekļauts sarakstā, viņam vienkārši nebūs tiesību uz šo atbalstu. Katru dienu mēs dzirdam šādus stāstus no atlaistajiem darbiniekiem, kuriem nav tiesību uz atbalstu, un mēs pūlamies izskaidrot - tas ir tik sarežģīti -, kāpēc šī sistēma nedarbojas.
Es uzskatu, ka pēc iespējas ātrāk ir jārod praktisks risinājums, komisāra kungs, un ka ir vajadzīga daudz ātrāka pieeja un, ja iespējams, arī tāda formula, kas ļaus mums pieņemt uz finansējumu orientētu darba metodi. Manuprāt, šeit jārīkojas jau tuvākajās nedēļās un mēnešos.
Markus Pieper
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Globalizācijas pielāgošanas fonds palīdz cilvēkiem iegūt papildu izglītību un kvalifikāciju. Tā ir Eiropas sociālā puse - labā puse. Taču Komisija ir arī pārbaudījusi, vai uzņēmumam Dell Polijā piešķirtās subsīdijas atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Tā ir apstiprinājusi EUR 54 miljonus kā Polijas valsts atbalstu uzņēmumam Dell, pieņemot, ka šis atbalsts veicinās reģiona ekonomisko attīstību.
Tas uzreiz izraisa jautājumu - vai mums Eiropā patiešām ir savā starpā jācīnās par nodokļu maksātāju naudu? Nē! Mums jāmaina valsts atbalsta noteikumi, lai pārcelšanas subsīdijas vairs netiktu izmaksātas, tostarp no dalībvalstu puses.
Man ir vēl viens jautājums tieši Komisijai. Vai Polijas EUR 54 miljoni, kas paredzēti uzņēmumam Dell, ietver līdzekļus arī no Eiropas struktūrfondiem? Komisāra kungs, kāpēc Komisija nav izteikusi skaidru viedokli par šo jautājumu? Es pieprasu, lai Komisija šo struktūrfondu regulās paredzēto pārraudzības funkciju uztvertu patiešām nopietni. Par uzņēmumu pārcelšanu Eiropas Savienībā nekāda Eiropas nauda nedrīkst tikt izmaksāta. Tas, ko jūs mums šodien teicāt, komisāra kungs, bija izvairīga atbilde. Jūs slēpjaties aiz Polijas valdības ziņojumiem. Taču jūs neesat pārbaudījis tieši to, vai Eiropas struktūrfondu regulu prasības patiešām ir izpildītas.
Nodrošināsim taču beidzot pārredzamību un ziņosim par visām struktūrfondu subsīdijām, kā tas notiek lauksaimniecības politikā. Tas ir vienīgais veids, kā mēs patiešām varam panākt uzticēšanos Eiropas struktūrpolitikai.
Csaba Őry
(HU) Es ļoti labi atceros, kā mēs izveidojām šo Globalizācijas pielāgošanas fondu, un jau tad tika daudz debatēts par to, ka nebūtu labi, ja tā vietā, lai samazinātu zaudējumus, no fonda izmaksātais atbalsts atlaistajiem darbiniekiem palīdzētu no jauna integrēties darba tirgū, tādējādi it kā iedrošinot uzņēmumus ērti izmantot pārcelšanas iespēju, jo zaudējušo pušu izmaksas segs fonds.
Šo situāciju raksturo Dell gadījums, jo mūsu pieredze rāda, ka tā vietā, lai samazinātu zaudējumus un izrādītu solidaritāti, tas drīzāk kalpo par pamudinājumu, jo Dell saņem palīdzību gan saistībā ar darbinieku atlaišanu, gan arī uzņēmuma pārcelšanu. Tāpēc situācija ir tāda, ka Eiropas fondi netiek pienācīgi koordinēti. Globalizācijas pielāgošanas fonds ir konkurences politikas un struktūrfondu daļa. Nebūs nekādas jēgas un labuma, nemaz jau nerunājot par to, ka tas ir pretrunā fonda mērķiem, ja mēs šos līdzekļus izmantosim pretrunīgi un bez jebkādas koordinācijas. Tādēļ es vēršu Komisijas uzmanību uz to, ka tai ir jāpārdomā, vai Eiropas publiskais finansējums šajā gadījumā tiek izmantots saskaņoti, lai turpmāk no šādām neskaidrībām izvairītos.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Ekonomiskā un finanšu krīze ir ietekmējusi un turpinās nopietni ietekmēt gan dzelzs un tērauda apstrādes, gan arī kuģu būvniecības nozari. Galati pilsētā, no kuras es nāku, cilvēki ir zaudējuši tūkstošiem darba vietu metalurģijas nozarē un kuģu būvētavās.
Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana ir īsa un vidēja termiņa risinājums, lai palīdzētu strādniekiem, kas pēc darba zaudēšanas atrodas grūtā situācijā. Es gribētu uzsvērt ieguldījumu nepieciešamību smagās rūpniecības uzņēmumu modernizēšanā, lai nākotnē tie varētu samazināt savu piesārņojuma līmeni. Tas ļaus mums saglabāt darba vietas un tādējādi ilgtermiņā aizsargāt strādniekus.
Brian Crowley
Priekšsēdētāja kungs, tāpat kā mani kolēģi es gribu pateikties komisāram un referentam par paveikto darbu. Komisārs noteikti atcerēsies šā gada janvāri, kad viņš tikās ar mani un vienu no maniem bijušajiem kolēģiem Colm Burke, lai izmēģinātu un sāktu Globalizācijas pielāgošanas fonda procedūru attiecībā uz Dell darbiniekiem.
Es domāju, ka tas skaidri parāda, cik daudz mēs Eiropas Savienības līmenī ieguldām tajā, lai cilvēku intereses būtu pirmajā vietā, lai nodrošinātu to, ka cilvēki ir politikas centrā, lai mēģinātu nodrošināt, ka cilvēku dzīve ir aizsargāta un jebkādu grūtību gadījumā Eiropas Savienība spēj ātri reaģēt.
Es gribu komisāram personiski pateikties par viņa aktīvo līdzdalību šajā procesā, ne tikai šeit Parlamentā vai sadarbojoties tieši ar mani, bet arī par to, ka viņš devās uz Limeriku un tikās ar strādniekiem.
Un citiem kolēģiem, kas uzmanību no galvenā reizēm mēģina novirzīt uz citām lietām, es gribētu teikt, ka par spīti visiem tā trūkumiem Globalizācijas pielāgošanas fonds ir pozitīvs Eiropas Savienības instruments, kam vajadzētu plaukt un zelt un, kas ir pats svarīgākais, atgriezties pie vecā sakāmvārda: "Iedod cilvēkam zivi, un viņš būs paēdis vienu dienu; iemāci cilvēkam makšķerēt, un viņš būs pārticis visu mūžu.” Tieši to Globalizācijas pielāgošanas fonds mums ļauj darīt.
Elisabeth Schroedter
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu atgriezties pie komisāra Špidla otrā apgalvojuma. Viņš teica, ka mēs nevaram ietekmēt uzņēmumu lēmumus. Tā nav taisnība. Protams, mēs ietekmējam uzņēmumu lēmumus, maksājot subsīdijas, veicot maksājumus no Eiropas struktūrfondiem un sniedzot finansiālu palīdzību.
Tāpēc, risinot sarunas par regulu, Parlaments debatēja tieši par šo pārcelšanas jautājumu. Tomēr beigās Parlaments - diemžēl arī ar Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) atbalstu - piekāpās Pieper kungam un struktūrfondu regulā ierakstīja tikai piecus gadus, kas, ņemot vērā subsīdiju lielumu, protams, nebūt nav pietiekami. Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa bija vienīgā, kas toreiz teica, ka šajā regulas daļā, ko citēja komisārs un kas attiecas uz aizejošo uzņēmumu atmaksāšanas saistībām, ir jāparedz vismaz 10 gadi. Es varu pateikt tikai to, ka šis gadījums pierāda, ka Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupai bija taisnība.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, izmantojot Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, Eiropas Savienība atkal kopīgi stājas pretī ekonomiskām grūtībām. Šoreiz tās ir grūtības, ko radījušas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecībā. Tāpat kā finanšu krīzes gadījumā tikai integrēta pieeja ļaus efektīvi cīnīties ar globalizācijas sekām.
Pateicoties finanšu līdzekļiem, kas sagādāti cilvēkiem, kuri zaudējuši darbu, gan Beļģijas tekstilrūpniecībā stradājošajiem darbiniekiem, gan arī Dell rūpnīcas strādniekiem Īrijā ir dota tūlītēja iespēja pārkvalificēties un atrast jaunu darbu. Fonds ir paredzēts arī uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanai. Šī palīdzība konkrētām nozarēm dažādās valstīs ir pareiza sociālās solidaritātes izpausme Eiropas Savienībā.
Tas ir fakts, ka Dell, kas uzņēmuma pārcelšanu no Īrijas pamatoja ar nepieciešamību atrast valsti ar zemākām ražošanas izmaksām, šādu valsti ir atradis, un arī tā ir ES dalībvalsts, jo vietu savai ražotnei Dell atrada Polijas pilsētā Lodzā. Nodarbinātības līmenis Lodzas apgabalā ir zems, un Dell rūpnīca ir radījusi aptuveni 2000 jaunu darba vietu. Šim ieguldījumam būs vērā ņemama ietekme uz situācijas uzlabošanu Lodzā un tās apkārtnē, un tas paātrinās attīstības tempu visā vojevodistē.
Pervenche Berès
Priekšsēdētāja kungs, es gribu nomierināt savu kolēģi Crowley kungu. Neviens no Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas locekļiem nav apšaubījis Globalizācijas pielāgošanas fonda efektivitāti. Mums vienkārši šķiet, ka to var izmantot labāk.
Es gribētu arī atgriezties pie vienas no komisāra piebildēm, kad viņš teica, ka nedrīkst pieļaut šo tirgošanos ar fonda līdzekļiem. Tieši ar šo problēmu mēs šodien saskaramies.
Ko jūs teiksiet nākamajam par Globalizācijas pielāgošanas fondu atbildīgajam komisāram, kad gatavosieties viņam nodot atbildību par šo jautājumu? Jo Dell gadījumā mēs skaidri redzam risku, ka procedūra var tikt sagrozīta, Kopienas līdzekļi ļaunprātīgi izmantoti un konkurences politikas ietvaros var tikt piešķirtas pilnvaras.
Vladimír Špidla
Dāmas un kungi, šo diskusiju, manuprāt, var iedalīt divās paralēlās daļās. Pirmais viedoklis ir tāds, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds darbojas, taču pastāv iemesli, lai tā izvēršanu optimizētu. Tika pieminēts laika aspekts, kaut arī, pēc manām domām, tas tika zināmā mērā pārspīlēts, jo dalībvalstis var reaģēt nekavējoties un atgūt savas izmaksas. Tomēr es uzskatu, ka šis ir jautājums, kas jāapspriež, un ka šajā virzienā ir arī jāmeklē risinājums.
Tika pieminēts jautājums arī par atsevišķām budžeta pozīcijām. Tā ir taisnība, ka laikā, kad fonds tika veidots, tas faktiski nebija iespējams. Tomēr fonds var šādi darboties. Tāpēc es domāju, ka vajadzētu iesniegt visus iespējamos jautājumus un, ja nepieciešams, atrast risinājumu, kas ir labāks par to, ko esam atraduši līdz šim. Tomēr nekas no tā nedod iemeslu apšaubīt galveno principu, ka krīzes laikā fonds darbojas un sniedz reālu palīdzību.
Otrs jautājums, kas izskanēja debatēs, ir daudz sarežģītāks. Tas ir jautājums par pārvietošanu, jautājums par iespējami konkurējošām subsīdijām un virkne citu jautājumu, kas ar to saistīti un ir ārkārtīgi sarežģīti. Manuprāt, par šiem jautājumiem ir jārunā, un tas ir jādara, pamatojoties uz padziļinātu izpratni par faktiem, un es gribētu minēt dažus faktus attiecībā uz Dell gadījumu, kā arī mūsu pārdomas par visu šo problēmu.
Pirmais fakts ir tāds, ka pretēji valdošajam uzskatam algu izmaksas uz produkcijas vienību Polijā ir būtiski augstākas nekā Īrijā - tie ir ESAO dati. Tādējādi algu izmaksas Polijā ir nevis zemākas, bet gan augstākas nekā Īrijā. To būtu vērts paturēt prātā, jo secinājumu izdarīšana, tieši salīdzinot, sarežģītās situācijās nav droša metode. Es gribētu uzsvērt, ka tad, ja vēlamies diskutēt par šiem jautājumiem, mums ir ievērojami jāpadziļina sava izpratne - vismaz attiecībā uz dažām lietām.
Otrs jautājums attiecas uz pašu Dell gadījumu. Tā ir taisnība, ka uzņēmums Dell darbību sāka Limerikā 1991. gadā, tātad pirms 18 gadiem. Taisnība ir arī tā, ka nav reģistrēts tāds fakts, ka savas darbības vajadzībām šis uzņēmums būtu saņēmis atbalstu no Eiropas fondiem. Šādas informācijas nav, kaut arī es nevaru izslēgt iespēju, ka uzņēmums varētu būt saņēmis atbalstu no reģionālajiem fondiem, jo tolaik, 1990. gadā, nebija paredzētas tādas saistības vai metodes, kas ļautu mums iegūt šo informāciju. Fakts ir tāds, ka lēmumu pārcelties uz Lodzu Dell pieņēma 2007. gadā. Fakts ir arī tāds, ka nauda, kas tika izmantota kā valsts atbalsts, ir Polijas nauda, un ka par šo atbalstu tika paziņots 2007. decembrī. Tādēļ tā neietver līdzekļus no Eiropas struktūrfondiem. Šajā gadījumā - tas neattiecas uz visiem gadījumiem, bet tikai uz tiem, kas pārsniedz EUR 50 miljonus, kā šajā gadījumā, - tika veikts ļoti sīki izstrādāts izvērtējums, ņemot vērā arī darba tirgus aspektus. Komisijas secinājums ir tāds, ka šīs divas darbības, kuras šķir liela laika distance, nav saistītas. Tomēr tas neko nenozīmē un nekādā gadījumā neapšauba faktu, ka jautājumi, kas saistīti ar Eiropas līdzekļu izmantošanu, ir vairākkārt sīki jāpārrunā, ņemot vērā jauno informāciju, un neapšaubāmi ir jānodrošina augstāks saskaņotības līmenis. Manuprāt, Dell gadījums ir bijis labs "tramplīns” un šīs debates ir noteikti jāturpina.
Dāmas un kungi, es vēlos jums pateikties par šīm debatēm un par iespēju ar jums izskatīt dažus jautājumus saistībā ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu. Nobeigumā es gribētu vienkārši norādīt, ka mūsu politikas kompetences ietvaros noteikti pastāv risks, ka līdzekļi var tikt izmantoti neatbilstošā vai ne gluži optimālā veidā un ka, politikai attīstoties, šis objektīvais risks saglabāsies. Tādēļ mums tas jāpatur prātā un jāuzdrošinās ar jaunām acīm paraudzīties uz dažiem vispārpieņemtiem principiem un mainīt šīs vecās, vispārpieņemtās un varbūt novecojušās metodes, atrodot saprātīgus un tehniskus risinājumus un panākot politisku vienprātību.
Reimer Böge
Priekšsēdētāja kungs, es gribētu atkārtot, ka pēdējos mēnešos, Budžeta komitejai sadarbojoties ar Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju, mēs pūlējāmies šīs procedūras pēc iespējas ātrāk ieviest, ņemot vērā atzinumu no Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, kas šim mērķim izveidoja pat īpašu darba grupu, lai pēc rūpīgas pārbaudes pēc iespējas ātrāk nodrošinātu līdzekļu pieejamību attiecīgajiem darbiniekiem un viņu tuvākajiem ģimenes locekļiem.
Otrkārt, es gribētu teikt, ka, pārbaudot daudzgadu finanšu shēmu un jaunos instrumentus un veicot budžeta pārbaudi un pārskatīšanu, mums jāpārbauda arī Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda darbība un pievienotā vērtība, tāpat kā mēs to darām ar pārējiem instrumentiem, konkrēti attiecībā uz tā ietekmi uz pārvaldību un iestāžu mijiedarbību valsts un Eiropas līmenī. Mums jāpārdomā, kā varētu panākt labāku mijiedarbību ar Eiropas Sociālo fondu. Tādēļ mums jābūt gataviem iesaistīties visās iespējamās diskusijās, kas šo situāciju varētu uzlabot.
Runājot par finansējuma avotiem, jums, komisāra kungs, tīri no tehniskā viedokļa, protams, bija pilnīga taisnība attiecībā uz to, ko jūs teicāt par maksājumu apropriācijām no Eiropas Sociālā fonda. Tomēr beigu beigās es gribētu, lai vispārējā situācija attiecībā uz saistībām un maksājumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu gan struktūrfondiem, gan arī Eiropas Sociālajam fondam būtu tāda, par kādu mēs kopumā vienojāmies. Nedrīkst notikt tā, ka ieviešanas nepilnību, kontroles un pārvaldības sistēmu problēmu un šo līdzekļu novēlotas pārcelšanas dēļ nauda netiek izmantota, jo tad mēs katru gadu ņemsim daļu no šīs naudas, lai finansētu šādas papildu programmas. Tas nav autora interesēs.
Pagaidām mēs ņemsim vērā to, ko jūs teicāt par valsts atbalsta noteikumiem. Protams, mēs uzdevām līdzīgus jautājumus arī citā vietā saistībā ar Nokia rūpnīcu Bohumā un tās pārcelšanu uz Rumāniju. Tomēr man jāsaka, ka arī šeit ir jāpievērš pastiprināta uzmanība mijiedarbībai starp Komisiju un dalībvalstu pienākumu sniegt ziņojumus. Dažreiz man rodas tāds iespaids, ka ar šiem jautājumiem notiek līdzīgi kā zvejas kvotu pārraudzības gadījumā - katrs velk uz savu pusi, un galu galā nekāda rezultāta nav. Tādēļ mēs turpināsim iesākto, rūpīgi sekosim šo jautājumu attīstībai līdzīgās situācijās un uzstāsim, lai Komisija rīkojas saskaņā ar regulām un noteikumiem, kā mēs nolēmām 2007. gadā.
Visbeidzot, mans lūgums: lūdzu, rītdienas balojumā esiet "par” Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas. Balsojums notiks trešdien, 2009. gada 25. novembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Iosif Matula  
rakstiski. - (RO) Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu sava kolēģa Böge kunga iesniegto ziņojumu, jo uzskatu, ka daudziem strādniekiem Eiropā, kas zaudējuši darbu, ir nepieciešama palīdzība, tostarp no ES fondiem. 2009. gadā 10 275 strādniekiem tika piešķirti vairāk nekā EUR 37 miljoni, kas ne tuvu nav maksimālais apjoms - EUR 500 miljoni -, kurš ik gadu tiek atvēlēts šim Eiropas fondam. Man jāuzsver, ka šie līdzekļi ir paredzēti atlaistajiem darbiniekiem, nevis uzņēmumiem. ES nedrīkst finansiāli atbalstīt tādu uzņēmumu stratēģiju, kuri pārceļas uz citu vietu un atlaiž darbiniekus, jo īpaši tad, ja uzņēmums pārceļas ārpus ES teritorijas vai vienlaicīgi saņem atbalstu no citas dalībvalsts.
Mums ļoti rūpīgi jāvēro, kā notiek uzņēmumu pārcelšana. Sociālo izmaksu slogs, kas saistīts ar rūpnīcu slēgšanu vai pārcelšanu, nedrīkst tikt novelts uz Eiropas nodokļu maksātāju pleciem. Neaizmirsīsim to, ka fonds tika izveidots ar mērķi sniegt papildu atbalstu tiem strādniekiem, kas lielu globālās uzņēmējdarbības nozares strukturālo pārmaiņu rezultātā un pēc 2009. gada 1. maija tika atlaisti no darba, kā arī tiem, kas tika atlaisti globālās finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ. Es domāju, ka jaunajām dalībvalstīm piekļuve Eiropas fondiem var būt ļoti noderīga, ļaujot tām pārvarēt ekonomiskās krīzes radītās grūtības un pielāgoties Eiropas vienotā tirgus konkurences struktūrai.
