Atjuninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību (debates)
Priekšēdētājs
Nākošais punkts P. Costa kunga ziņojums Transporta un tūrisma komitejas vārdā par atjaunināto ES tūrisma politiku- veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību..
Paolo Costa
referents. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, šis ziņojums, ar ko es jūs iepazīstināšu un pie kura es ar prieku strādāju kopā ar vairākiem kolēģiem, patiesībā ir turpinājums šajā namā jau L. Queiró apstiprinātajam ziņojumam, ar kuru Parlaments centās iesaistīties Eiropas tūrisma politikas veicināšanā.
Šī ziņojuma rašanos veicināja nepieciešamība izstrādāt atšķirīgu un, es ceru, praktiskāku pieeju Eiropas Savienības tūrisma politikai, ko pašlaik ierobežo Eiropas Kopienas līguma noteikumi.
Pašreizējais Līgums Eiropas iestādēm neparedz sevišķi daudz atbildības par dalībvalstu tūrisma nozari un, man jāsaka, ka arī par līgums, ko mēs gandrīz jau esam apstiprinājuši un ko, es ceru, Eiropas Savienības pieņems nākamajā mēnesī Lisabonā, nekādā mērā nepaplašinās ES oficiālās pilnvaras tūrisma jomā.
Taču tajā pašā laikā pašreizējie līgumi Eiropas Savienībai dod tiesības īstenot ļoti daudzas politikas jomas, kas ievērojami ietekmē tūrisma nozari un iespējas to paplašināt, kā arī rada iespējas saglabāt Eiropas konkurētspēju, tās vadošo lomu pasaulē.
Tāpēc šī ziņojuma mērķis ir parādīt šīs nozares daudzveidīgās iespējas. Šis mūsu kopīgi izveidotais saraksts vairāk jāuztver kā ierosinošs, un es ceru, ka to var paplašināt. Šajā sarakstā ir uzskaitītas iespējas, kā tūrisma labā izmantot visas ES pašreizējās pilnvaras.
Ļaujiet man minēt tikai divus piemērus: tūrists ir ceļotājs, kā var uzskatīt vai pārskatīt pēc daudzu mūsu transporta politikas jomu definīcijas, tūrisma izteiksmē un tā labā; tūrists ir patērētājs, tātad daudzus ES patērētāju aizsardzības pasākumus var pārskatīt, ņemot vērā tūristu vajadzības.
Taču plašākā izpratnē tūristi - īpaši tie, kas ierodas Eiropā no trešajām valstīm - ir cilvēki, kas šķērso robežas, līdzīgi citiem cilvēkiem, kas šķērso robežas dažādu iemeslu dēļ. Lai spētu piesaistīt iespējami lielāku skaitu tūristu, ir rūpīgi jāpārskata Eiropas Savienības vīzu politika un tās imigrācijas politika.
Mūsdienās daudzi no tūristu parakstītajiem līgumiem tiek noslēgti tieši, izmantojot interneta tehnoloģijas, kas nenodrošina tiem pilnīgu aizsardzību. Tātad ES tūristu labā var darīt ļoti daudz, aizsargājot šos līgumus vai ieviešot šo līgumu paraugus, kas nodrošinātu tūristu aizsardzību. Es neiedziļināšos detaļās.
Īsi sakot, mēs visi atzīstam, ka tūrisma nozare ir viena no Eiropas daudzsološākajām nozarēm, un es domāju, ka mēs - pirmkārt jau kohēzijas mērķu dēļ - varam apgalvot, ka ir vērts saglabāt mūsu galveno mērķi attīstīt tūrisma ekonomiku. Tas nozīmē izveidot vairāk tādus resursus kā kultūras un vides resursus, ko var izdarīt, pilnībā izmantojot Eiropas Savienības oficiālās pilnvaras.
Tāpēc šī ziņojuma nolūks ir pamudināt Komisiju un Padomi iezīmēt iniciatīvu kopumu, kas oficiāli attiecas uz citām kompetences jomām - es atkārtoju - patērētāju aizsardzību, transporta drošību, drošu tūrisma līgumu garantijām, imigrācijas politiku, saskaņotām veicināšanas kampaņām uz Eiropas robežām, un tā tālāk, lai izveidotu iniciatīvu kopumu, tūrisma iniciatīvu paketi. Es patiešām ticu, ka tādā veidā Eiropas iestādes varētu dot reālu ieguldījumu šīs nozares saglabāšanā un attīstībā, kam, kā mēs visi zinām, ir nozīmīga loma un kam būs aizvien lielāka loma Eiropas Savienības nākotnē.
Günter Verheugen
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos apsveikt Komisijas priekšsēdētāju P. Costa sakarā ar viņa ziņojumu. Šis ziņojums skaidri parāda to, cik lielā mērā tūrismu ietekmē dažādās Kopienas politikas jomas, taču pirmkārt tas parāda, cik svarīga šī nozare ir visai Eiropai.
Tūrisms ir ne vien Eiropas dzīves veida un labklājības izpausme, bet arī nozīmīga ekonomikas nozare ar ievērojamām izaugsmes un nodarbinātības iespējām. Jau šodien tūrisma nozare gan tieši, gan netieši saražo vairāk nekā 10% no Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta un nodrošina apmēram 12% darba vietu.
Taču ne vien Eiropa tiecas gūt labumu no tūrisma attīstības piedāvātajām milzīgajām iespējām. Mums jāapbruņojas ar tādām spējām, kas ļaus mums uzvarēt konkurences cīņā ar citiem tradicionālajiem un jaunajiem tūrisma tirgiem.
Eiropa var attīstīties, izmantojot savas konkurētspējas priekšrocības, kas to jau tagad padara par izcili pievilcīgu ceļojuma galamērķi. Mums ir nepārspējams vēsturiskais mantojums, unikāls pievilcīgu un dažādu kultūras vietu ģeogrāfiskais izvietojums, un mēs esam pelnīti izslavēti par savu augsto pakalpojumu līmeni.
Ja mēs nākotnē vēlamies padarīt Eiropu par tūrisma produktu, tad mums jāizmanto šīs priekšrocības. Mūsu tūrisma objektiem vienkārši jābūt vislabākajiem un vispievilcīgākajiem, tiem jārada tāds piedāvājums, kas eiropiešos un neeiropiešos radītu vēlēšanos atkal un atkal pavadīt atvaļinājumu Eiropā.
Tas nozīmē, ka uz tūrismu jāattiecina tādi paši kritēriji, kā uz citām ekonomikas nozarēm: Eiropas tūrismam jābūt inovatīvam produktam, kas vislabāk īsteno patērētāju vēlmes, kas atbilst visaugstākajiem kvalitātes standartiem un kas turklāt ir iespējami draudzīgāks videi. Īsi sakot, šim produktam jāpārstāv Eiropas vērtības un priekšrocības.
Ļaujiet man minēt dažus piemērus par to, kā mēs veicinām sadarbību un konkurētspēju tūrisma nozarē. Pagājušajā mēnesī Portugālē notika gadskārtējais Eiropas Tūrisma forums, kurā ierodas visi šīs nozares dalībnieki un kas piedāvā lieliskas sadarbības un Eiropas prezentācijas iespējas. Šajā pasākumā man bija gods pasniegt balvu "Eiropas izcilākie tūrisma galamērķi” (European Destination of Excellence) 10 Eiropas tūristu galamērķiem, kas bija izvirzīti kā labākie jaunie Eiropas izcilākie lauku tūrisma galamērķi. Šis pilotprojekts palīdz paaugstināt visu Eiropas tūrisma galamērķu pievilcību ārpus Eiropas un pievērš uzmanību Eiropas tūrisma daudzveidībai un kvalitātei. Es gribētu atgādināt, ka šāda veida projektu nepārprotami pieprasīja iepriekšējais Parlamenta ziņojums, ko ierosināja L. Queiró. Es gribētu pateikties Eiropas Parlamentam, un īpaši P. Costa, par dāsno atbalstu šim veiksmīgajam projektam. Es priecājos paziņot, ka šīs sacensības otrajā kārtā piedalās daudz vairāk valstu.
Mēs šodien varam arī teikt, ka interneta portāls "Tūrisma galamērķis - Eiropa” (Destination Europe) ir bijis veiksmīgs un nodrošina stabilu bāzi, kam ir iespējas paplašināties. Pašlaik mēs pētām vēl citas iespējas, kā nostiprināt Eiropas kā tūrisma galamērķa tēlu un ceram uz jūsu atbalstu šajā darbā.
Noslēgumā ļaujiet man uzsvērt, ka ilgtspējas palielināšana tūrisma jomā ir mūsu politikas galvenais aspekts. Es esmu pārliecināts, ka, ja mēs visās tūrisma nozares jomās iekļausim ilgtspējīguma aspektus, tas ļaus mums nosargāt tās konkurētspējas priekšrocības, kas jau tagad padara Eiropu par vispievilcīgāko tūrisma galamērķi pasaulē.
Pagājušajā mēnesī Komisija iesniedza jauno "Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmu”. Šī programma ir atbilde uz šajā un iepriekšējā Parlamenta ziņojumā izteikto aicinājumu. Es domāju, ka arī šajā jomā mums turpmāk būs laba sadarbība.
Es ceru, ka šo programmu pieņems ne vien visi tūrisma nozares dalībnieki un paši tūristi, bet arī mēs, jo mēs visi, kas atrodamies šajā telpā, pastāvīgi ceļojam.
Stavros Arnaoutakis
Reģionālās attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, tūrisma nozare ir īpaši nozīmīga. Tieši un netieši tā saražo vairāk nekā 10% no Eiropas Savienības IKP un tajā ir nodarbināti aptuveni 12% darbaspēka. Kaut arī tā nav Eiropas Savienības kompetences joma, tiek veikti ļoti daudzi pasākumi un darbības, kas var veicināt šīs nozares izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību. Daudzi no tiem jau minēti ziņojumā, un par to arī es gribētu apsveikt referentu.
Uzdevumi, ar ko saskaras tūrisma nozare, pieprasa saskaņotu politisku risinājumu ES līmenī: vispusīgas un konkurētspējīgas darbības pamatnostādnes, uzstādot konkrētus kvantitātes un kvalitātes mērķus. Jaunajā plānošanas periodā un saskaņā ar pārstrādātās Lisabonas stratēģijas mērķiem sadarbība un kopīga rīcība ir nepieciešami visos līmeņos: gan Eiropas, gan valstu, gan reģionu, gan vietējo pašvaldību līmenī, lai tūrisma nozare spētu dot ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā. Ir svarīgi saskaņot tās politikas jomas un darbības, kam ir tieša vai netieša ietekme uz tūrisma nozari.
Dāmas un kungi, es gribētu uzsvērt, ka mēs jau esam atbildējuši uz jautājumu par to, kādu mēs vēlamies redzēt Eiropas Savienības tūrisma nozari. Mēs gribam dzīvotspējīgu nozari, kas attīstīsies saskaņā ar ilgtspējas principiem, piedāvās augstas kvalitātes tūrisma produktus un neatstums nevienu. Ja mēs visi visos līmeņos sadarbosimies, mēs drīz sasniegsim šo mērķi.
Marie-Hélène Descamps
Kultūras un izglītības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, tūrisma nozarei ES ir ārkārtīgi liela nozīme. Tai noteikti ir milzīga ietekme uz Eiropas ekonomikas izaugsmi un jaunu darba vietu radīšanu. Papildus šiem apstākļiem, tūrisms veicina integrāciju, sapratni dažādu cilvēku starpā un vēlmi iepazīt citam cita kultūras, un, tātad, dod ieguldījumu Eiropas pilsonības apziņas attīstībā. Tā kā trūkst vienotas tūrisma politikas, šīs nozares problēmas, kas aptver vairākas jomas un ietver plaša spektra pakalpojumus un profesijas, jārisina Eiropas mērogā.
Šodien iesniegtais ziņojums skaidri parāda šo nepieciešamību. Tāpēc ir jāapsveic referents par viņa izcili padarīto darbu, un jo īpaši par atbalstu tām prioritātēm, ko formulēja Kultūras un izglītības komiteja. Eiropas daudzveidība un bagātība nozīmē to, ka tā vēl aizvien ir pasaulē populārākais tūrisma galamērķis. Mums jāpārskata un jāatjauno mūsu politikas jomas tā, lai vairāk uzmanības būtu veltīts kultūrai, saglabājot tās pozīcijas. Mums arī jāuzsver, ka ir nepieciešams saglabāt Eiropas dabas un kultūras mantojumu un atbalstīt tradicionālo kultūru, sevišķi, pamazām izzūdošās tautas un mākslas amatniecības prasmes, un atbalstīt iniciatīvas šī mantojuma vairošanai un attīstībai.
Šajā saistībā, līdztekus citiem pasākumiem, mums jāatbalsta Eiropas Kultūras mantojuma zīmes izveidošana, kas, es esmu pārliecināta, vairos mūsu līdzpilsoņu kopējās kultūras vides un identitātes apziņu. Ir arī būtiski atbalstīt jaunu tehnoloģiju izstrādi, kam ir ne vien milzīga loma tūrisma produktu pārdošanā, kultūras produktu un notikumu attīstībā, tūrisma objektu pārvaldībā un saglabāšanā, bet arī griba turpināt to darīt.
Un visbeidzot, sadarbojoties ar tūrisma jomas dalībniekiem visos līmeņos, mums jāveicina ilgtspējīgs, kvalitatīvs un konkurētspējīgs, videi draudzīgs, atbildīgs un, pirmkārt, jau katram pieejams tūrisms.
Luís Queiró
PPE-DE grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, šajā ziņojumā taisnīgi ir izvirzīts apspriešanai jautājums par to - un man par to jāapsveic referents - ka tūrisma nozare atrodas daudzo Eiropas Savienības politikas jomu krustcelēs, un tai ir būtiska ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību, kā arī uz sociālo un teritoriālo kohēziju. Tāpēc ir būtiski noteikt attiecīgos tūrisma politikas darbības virzienus, sekojot Parlamenta 2005. gada 8. septembra rezolūcijas pamatnostādnēm. Es toreiz šo rezolūciju sagatavoju.
Pirmais darbības virziens ietver sevī iebraukšanai dalībvalstīs nepieciešamo tūristu vīzu pieteikumu procedūras vienkāršošanu un saskaņošanu, lai samazinātu to izmaksas un atvieglotu trešo valstu tūristu piekļuvi Eiropas Savienībai. Taču mēs domājam, ka, lai cīnītos pret terorismu, organizēto noziedzību un nelegālo imigrāciju, ir pareizi, varbūt pat būtiski, saglabāt drošības noteikumus. Mēs arī uzskatām, ka ir nepieciešams modernizēt statistikas datu apkopošanas sistēmu, arī satelītkontu sistēmu, sagādājot tai tikai atjauninātus un drošus datus, kas valsts iestādēm un rūpniecībai palīdzētu pieņemt būtiskus stratēģiskus lēmumus, un kas ļaus Eiropai saglabāt tās vadošo pozīciju.
Es gribētu arī norādīt uz diezgan strīdīgo jautājumu par iespējamo Eiropas tūristu mītņu kvalitātes standartu saskaņošanu. Daudzās viesnīcu klasifikācijas shēmas jāsamēro ar tūristu tiesību un vēlmju aizsardzību, izvēloties attiecīgo viesnīcu. Vai Eiropas Savienībā būs iespējams izveidot minimālus drošības un kvalitātes standartus, kas garantētu patērētājiem sniegtās informācijas uzticamību un pārredzamību? Tas noteikti ir vēlams, bet mēs domājam, ka to ir iespējams paveikt tikai brīvprātīgi, iesaistot šajā darbā visas ieinteresētās puses. Ja Komisija vēlas, tā šajā lietā var uzņemties vadošo lomu.
Mums nepietiek laika, lai aplūkotu citus tikpat svarīgus šī ziņojuma aspektus, ieskaitot tūrisma pakalpojumu pieejamību tūristiem ar kustību traucējumiem, pasažieru tiesības vai Eiropas tūrisma galamērķu reklāmu ārzemēs, kā arī ilgtspējīgas politikas izstrādāšanu. Taču Eiropas Parlamenta ieguldījums šajā darbā tika jau pietiekami atspoguļots, un ar to es arī beigšu. Mēs ceram, ka citas valdības iestādes kopā ar privāto sektoru pastiprinās savu sadarbību un efektīvi atrisinās atjaunotās un ilgtspējīgas ES tūrisma politikas attīstības uzdevumus.
Emanuel Jardim Fernandes
PSE grupas vārdā. - (PT) Komisār, dāmas un kungi, es pilnībā atbalstu Eiropas Komisijas ierosināto un P. Costa ziņojumā apspriesto atjaunināto ES tūrisma politiku. Tā izstrādāta ne vien tādēļ, lai īstenotu atjauninātās Lisabonas stratēģijas galvenos mērķus - uzlabot konkurētspēju, radīt vairāk un labākas darba vietas, ilgtspējīgu attīstību - bet arī to instrumentu dēļ, ko Komisija ierosina šo mērķu sasniegšanai: koordināciju Komisijā un valstu iestādēs, sadarbību dažādu ieinteresēto pušu starpā un speciālu atbalsta pasākumu izveidošanu.
Referents Paolo Costa, ko es apsveicu par šo kvalitatīvo ziņojumu un par viņa gatavību pieņemt ierosinātos grozījumus, pievērsa uzmanību tiem darbības virzieniem un interesēm, kas nav iekļauti Komisijas paziņojumā. Viņš izvirzīja atjauninātās ES tūrisma politikas iespējamos turpmākos risinājumus, īpaši, attiecībā uz vīzu piešķiršanas politiku, kvalitātes normu saskaņošanu, tūristiem uzskatāmāku un saprotamāku zīmju izveidošanu, patērētāju aizsardzību, tūrisma pakalpojumu pieejamību tūristiem ar kustību traucējumiem, pasažieru tiesību nodrošināšanu un Eiropas savienības tūrisma galamērķu reklāmu. Mēs domājam, ka pilnīgi noteikti ir jāvelta uzmanība šiem darbības virzieniem un ierosinātajiem risinājumiem.
P. Costa ziņojuma projekts vairākkārt ir papildināts un uzlabots ar vairākiem grozījumiem, daudzus no kuriem apspriešanai ierosināja manas grupas kolēģi. Es pats, lai nostiprinātu Komisijas ierosinājumā minētos nosacījumus un ņemtu vērā referenta ierosinājumus, iesniedzu apspriešanai dažus grozījumus, papildinot savu nostāju, kuru es aizstāvēju L. Queiró ziņojumā. Es ierosināju, ka: jāvelta pienācīga uzmanība attālākiem reģioniem ar specifiskām dabas vai ģeogrāfiskām īpatnībām, bet kuriem ir sarežģīti piekļūt; lai Eiropas tūrismu padarītu ilgtspējīgu ekonomiskā, sociālā, teritoriālā un vides nozīmē, nepieciešama atjaunināta ES tūrisma politika; jāreklamē Eiropa, kā tūrisma galamērķis vai jāapkopo pievilcīgi tūrisma galamērķi; jāsaskaņo tās politikas jomas, kas tieši vai netieši ietekmē tūrismu; ciešāk jāsadarbojas šajā nozarē ieinteresētajām pusēm - kā Eiropas Komisijas un dalībvalstu, tā arī reģionu, vietējo iestāžu un tūrisma pakalpojumu sniedzējiem - un veiksmīgāk jāizmanto esošie Eiropas finanšu instrumenti. Tāpēc es īpaši aicinu savu grupu atbalstīt šo ziņojumu un aicinu Komisiju un Padomi veltīt pienācīgu uzmanību Eiropas Parlamenta priekšlikumiem un ierosinājumiem.
Nathalie Griesbeck
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, tūrisma nozare noteikti ir ļoti liela mūsu ekonomikas sastāvdaļa, taču zināmā mērā tūrisms ir arī Eiropas identitātes veidošanās procesa un mūsu kohēzijas politikas daļa. Tas bieži vien palīdz saglabāt visizolētāko reģionu aktivitāti, un bieži vien tas ir visattālāko reģionu galvenais iztikas avots.
Šis vispusīgais ziņojums izceļ galvenos darbības virzienus, kam ES tagad var nodrošināt īstu pievienoto vērtību, lai šim resursam saprātīgā veidā rastu visoptimālāko risinājumu, lai padarītu to izdevīgu visiem, gan tūrisma industrijā strādājošajiem, gan pašiem tūristiem un, tātad, visiem eiropiešiem kopumā, un nodrošinātu mūsu ainavu un ekosistēmas ilglaicīgu saglabāšanu.
Es pati esmu no reģiona, kam ļoti ir paveicies, jo tas robežojas ar trim Eiropas valstīm, tāpēc man ir īpaši jūtīga attieksme pret ceļošanu pāri robežām. Es ceru, ka, visiem sadarbojoties, šis tūrisma veids palīdzēs radīt īstu dzīves telpu gan Eiropas pilsoņiem, gan arī ārpus ES robežām.
Taču, lai pavērtu iespējas tūrismam no ES ārpuses, mums jāievieš saskaņota tūristu vīzu piešķiršanas politika. Es gribētu arī, lai ES izmantotu statistikas līdzekļus un starpnozaru pieeju attiecībā uz Kopienas finansējumu, lai panāktu labi zināmos inovāciju sviras efektus, darba vietas, uzlabotu piedāvājumu un pakalpojumu kvalitāti. Es ceru, ka, pamatojoties uz ekoloģiskajiem un sociālajiem kritērijiem, mēs varēsim izveidot Eiropas kvalitātes zīmes, un pavisam vienkārši uzlabot Eiropas patērētāju informētību un aizsardzību.
Mieczysław Edmund Janowski
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, kad 1841. gadā Thomas Cook nodibināja pirmo ceļojumu aģentūru pasaulē, es esmu pārliecināts, ka viņš pat nevarēja nojaust, ka pēc 166 gadiem tūrisma nozare nodrošinās gandrīz 5% no Eiropas valstu ienākumiem. Man jāpiebilst, ka, ja ņem vērā saistību ar citām nozarēm, tad tūrisms pašlaik saražo vairāk nekā 11% no IKP un nodrošina apmēram 25 miljonus darba vietu.
Tāpēc man jāpatiecas P. Costa par viņa ziņojumu par tik dinamisku ekonomikas nozari. Mēs visi apzināmies, ka tūrisma nozare nav tieši iekļauta Eiropas Savienības noteikumos. Tomēr Eiropas Savienības koordinatora un atbalstītāja loma dod būtisku ieguldījumu, lai reklamētu Eiropu kā ļoti pievilcīgu un daudzveidīgu tūrisma galamērķi. Tas attiecas gan uz tūrismu Eiropas Savienības robežās, gan arī uz ceļojumiem no valstīm ārpus Eiropas Savienības, gan arī uz ceļojumiem ārpus ES robežām.
Šie jautājumi ir ļoti svarīgi jaunajām dalībvalstīm, arī Polijai. Tikai tagad daudzi cilvēki ir sākuši atklāt, ka tās vietas, kas agrāk atradās aiz dzelzs priekškara, var būt pievilcīgas kā tūrisma galamērķi. Šajā saistībā valstu, reģionu un vietējām valdībām ir svarīga loma tūrisma veicināšanā. Tūrisms ietver sevī arī tā saukto "zaļo tūrismu”, Eiropas kultūras mantojuma izpētes tūrismu, veselības tūrismu, svētceļojumu un ekotūrismu, meklējot neskartās dabas skaistumu.
Es priecājos, ka ir ievērotas invalīdu un vecāku tūristu vajadzības, lai gan varbūt šim jautājumam būtu vajadzējis veltīt vairāk uzmanības. Infrastruktūras, sevišķi, transporta infrastruktūras attīstības atbalstam vajadzētu prātīgi izmantot Kohēzijas fondu. Arī Eiropas Reģionālās attīstības fondu varētu izmantot, lai atbalstītu informācijas un sakaru tehnoloģiju, tajā skaitā arī interneta, attīstību un lai visplašākajā nozīmē veicinātu pārrobežu sadarbību tūrisma labā. Es vēl piebildīšu, ka Eiropas Sociālo fondu vajadzētu izmantot, lai finansētu izglītības programmas šajā nozarē.
Noslēgumā es gribētu teikt, ka standarti ir šīs nozares panākumu atslēga. Neviens nav apmierināts ar viduvēju kvalitāti. Tūrists, kas ir vīlies transporta vai viesnīcas kvalitātē vai tūrists, kam ir bijusi slikta pieredze restorānā, nekad vairs neatgriezīsies šajā vietā. Viņu varēs piesaistīt tikai vienreiz.
Sepp Kusstatscher
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, es gribētu pateikties Paolo Costa. Īpaši atzinīgi es vērtēju tos viņa ziņojuma aspektus, kas uzsver sociālās un ekoloģiskās ilgtspējas nozīmi. Rūpīgi saglabāta dabas un kultūras ainava ir labākais "magnēts”, ar ko piesaistīt tūristus galamērķa valstij.
Uzņēmējvalsts pilsoņu - cilvēku, kas dzīvo un strādā šajā valstī - labvēlīga attieksme pret tūrismu ir galvenais priekšnoteikums, lai tūristi justos kā patiesi gaidīti viesi. Labu izglītību ieguvuši un apmierināti tūrisma nozares darbinieki ir garantija tam, lai viesi būtu apmierināti. Pārvietošanās iespējas ir tūrisma priekšnoteikums, un tā "vieglie” veidi - sabiedriskais transports, riteņbraukšana vai pastaigas - veicinās šīs nozares attīstību, negraujot veselīga un, protams, ilgtspējīga tūrisma pamatus.
Šajā vispusīgajā ziņojumā ietvertas vairākas idejas, kam jākļūst par kaut ko vairāk nekā tikai jāpaliek par nepiepildītām vēlmēm. Es paļaujos uz to, ka šie ekoloģiskie un sociāli principi, kā jau tika paziņots, tiks iekļauti Eiropas Tūrisma programmā 21.
Kyriacos Triantaphyllides
GUE/NGL grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, tūrisma nozare, īpaši tādās valstīs kā Kipra, Spānija, Grieķija un citās, ir ārkārtīgi svarīga ekonomikas nozare un tagad Eiropas Komisijai nav ko teikt par tiem, kas strādā šajā nozarē.
Šī nozare, iespējams, ir pati pirmā, kas darbiniekiem piemēro "elastīgus” darba laikus un kurā darbinieku atlaišana atkarībā no sezonas ir parasta parādība. Tā ir arī nozare, kurā ārvalstnieku nodarbinātība izraisa divas galvenās problēmas: pirmkārt, ekspluatāciju un, otrkārt, lielās viesnīcu ķēdes izmanto šos cilvēkus, lai šantažētu vietējos darbiniekus, samazinot algas vai privilēģijas.
Neņemot vērā šos iemeslus, Eiropas Komisija vienkārši konstatē faktus, neizsakot nekādu būtisku viedokli par to, ka darba vietu skaita palielināšanās iemesls šajā nozarē ir plaši izmantotā nodarbinātība nepilnu darba laiku un pielāgojamie nodarbinātības nosacījumi. Tādā gadījumā ilgtermiņa nodarbinātība izrādās vien "utopija”.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Priekšsēdētājas kundze, es gribētu pievērst uzmanību iespējām, ko piedāvā veselības veicināšanas tūrisms. Lai atbalstītu veselības veicināšanas tūrismu, ir svarīgi izmantot visas pieejamās programmas, tajā skaitā arī otro Kopienas veselības veicināšanas rīcības programmu. Es gribētu uzsvērt, ka mums jāaicina apdrošināšanas nozare vairāk atbalstīt veselības aprūpes tūrismu, un mums kopīgi jāatrod pārrobežu sadarbības veidi tā finansēšanai.
Jautājums ir par to, vai mēs spēsim padarīt šos pakalpojumus par kopējā tirgus daļu. Mēs runājam par pakalpojumiem, kas ne vien dod savu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, bet arī ikvienam Eiropas pilsonim palīdz gūt labumu no veselības veicināšanas tūrisma piedāvātajām iespējām un, tātad, arī no kopējā tirgus piedāvātajām iespējām. Neapšaubāmi, šajā procesā mums vajadzēs, vai mums vajadzētu, mazliet labāk definētu kvalitātes sistēmu. Tāpēc es ļoti atbalstu P. Costa ierosinājumu, kurā nenoliedzami formulēts veids, kā panākt progresu šajā virzienā. Eiropas tūrismam nāktu par labu, ja ieceļotāji no ārpuses, no trešajām valstīm, zinātu, kādus pakalpojumus viņi saņems un cik viņiem par tiem būs jāmaksā. Tāpēc, īsumā apkopojot galveno, es uzskatu, ka runājot par tūrisma nozari, mums jāraugās uz to daudzveidīgāk, kā arī jāizpēta, ko šie pakalpojumi mums var sniegt, raugoties no kopējā tirgus perspektīvas. Liels paldies!
Robert Evans
Priekšsēdētājas kundze, es arī vēlos apsveikt referentu P. Costa, Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētāju, kurš sākumā jau norādīja uz to, ka esošie līgumi pieļauj politikas ietekmi uz tūrismu. Tāpēc ir likumsakarīgi, ka mēs izskatām šo jautājumu. Tāpat kā pirms brīža mums atgādināja S. Arnaoutakis, ka vismaz 12% darba vietu Eiropā ir atkarīgas no tūrisma nozares.
Mūsdienās ES nozīmē daudz vairāk nekā tikai preču un kapitāla kopējais tirgu. Tas ir kopējais tirgus cilvēkiem. ES pilsoņi, kā zināms, ceļo daudz vairāk nekā jebkad, un ne tikai kā tūristi. Daudziem, varbūt pat lielākajai daļai, ir bijusi laba pieredze, taču mazākums - tie daži, kam bijusi mazāk veiksmīga pieredze - ir tie, kas dažām tūrisma nozares jomām rada sliktu slavu.
Kolēģi, pievērsiet sevišķu uzmanību 24. un 25. punktam, kas prasa izstrādāt visaptverošas pamatnostādnes viesnīcām, kas atbilstu patērētāju vajadzībām. Šīm pamatnostādnēm jāņem vērā ģimeņu ar bērniem prasības. Ne visas viesnīcas spēs uz to reaģēt, bet šai nozarei patiešām jākļūst iespējami draudzīgākai ģimenēm.
Tāpat arī klasifikācijas sistēmā jāiekļauj vecāku cilvēku un invalīdu vajadzības. Par to strīdējās Transporta komiteja attiecībā uz lidmašīnām, un ir taisnīgi pieprasīt, lai arī viesnīcas nediskriminētu šo sociālo grupu. Nevajadzētu arī pieļaut, ka tās izsaka morālu nosodījumu attiecībā uz to, ko uzskatīt par precētu pāri un ko ne.
Ziņojuma 48. punktā, kurā ierosināts tūristu tiesību un pienākumu līgums, arī pareizi norādīts, ka tūristiem pašiem jāuzvedas piedienīgi un jāciena viesnīcas un tūrisma uzņēmums.
Tas ir labs ziņojums un tas ir stāsts par "labām ziņām” un tas vēsta, ka Parlaments rīkojas, ievērojot patērētāju intereses. Es ceru, ka šī vēsts sasniegs Eiropas cilvēkus.
Alfonso Andria
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, dažas ārkārtīgi interesantas idejas, ko ierosinājis Paolo Costa patiesi izcilais ziņojums.
Es tikai gribētu piebilst dažas pavisam īsas piezīmes, ņemot vērā pamatīgās izmaiņas pieprasījumā, ko galvenokārt izraisījusi globalizācija, aizvien pieaugošais trešo valstu tūristu skaits mūsu zemē un pieaugošais dzīves ilgums. Tas nozīmē to, ka mums nepieciešams izstrādāt mūsdienīgu un šim laikmetam atbilstīgu Eiropas tūrisma politiku; mums jāpārskata arī tās stratēģiskie mērķi.
L. Queiró uzsvēra viesnīcu aprīkojuma klasifikācijas nepieciešamību. Es viņam pilnīgi piekrītu un es gribētu piebilst, ka Eiropas kvalitātes un drošības standarti jāizstrādā arī tūrisma produktiem.
Mums jāņem vērā mūsu pilsoņu, kā tūrisma pakalpojumu saņēmēju un patērētāju, jaunās vajadzības. Tādēļ es gribētu citēt tikai divus piemērus no daudzajām jaunajām idejām, kas bija iekļautas P. Costa ziņojumā: zīme "Piekļuve visiem”, kas garantētu pieejamas vietas tūristiem ar kustību traucējumiem un Eiropas tūrisma programma pensionāriem.
Ļaujiet man vēl noslēgumā piebilst par izglītību: mums jādomā arī par pensionāru un invalīdu tūrismā iesaistīto darbinieku speciālu individuālu apmācību.
Pedro Guerreiro
(PT) Kamēr mēs pieņemam un vērtējam daudzus šajā ziņojumā minētos aspektus, mums jāiesaistās šajās debatēs, lai uzsvērtu, ka tūrisma darbība un kvalitatīvs tūrisms pirmkārt pieprasa, lai darbību šajā nozarē regulē tiesību akti, kas aizstāv darba tiesības un atbalsta kvalitatīvas darba vietas un strādājošo profesionālo apmācību. Pēc mūsu domām tas ietver, līdztekus citiem aspektiem, atbilstīgu profesionālo izglītību, darba apstākļu uzlabošanu, stabilu līgumu sagatavošanas veicināšanu un godīgu un cienīgu algu līmeni.
Otrkārt, mēs gribētu uzsvērt, ka tūrisms var dot ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā, ekonomikas attīstībā un reģionu nodarbinātībā. Šī iemesla dēļ Kopienas politikas jomās un šīs nozares finansēs jāievieš starpnozaru pieeja, sevišķi, izstrādājot īpašu Kopienas programmu dalībvalstu darbības papildināšanai. Šie punkti izriet no dažiem ierosinājumiem, ko mēs esam izvirzījuši apspriešanai un, ko, mēs ceram, Parlaments atbalstīs.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētājas kundze, šajā ēkā mums pārāk bieži nav nācies runāt par tūrismu un tāpēc es īpaši pateicos referentam P. Costa. Es gribētu apsveikt viņu par labi padarīto darbu.
Es uzskatu, ka šī ziņojuma vispozitīvākās iezīmes ir ilgtspējīga pieeja tūrismam kopā ar nepieciešamību paaugstināt Eiropas kohēziju un dzīves kvalitāti. Es arī atzinīgi vērtēju to, ka ir uzsvērta tūrisma pakalpojumu pieejamības nozīme.
Ziņojumā tika minēta arī vīzu politika. Es uzskatu, ka tas ir galvenais jautājums, un mums jāpievērš liela uzmanība vīzu jautājuma pārraudzībai un robežu šķērsošanas procesam jauno Šengenas valstu teritorijā. Krievija un Ukraina ir izteikušas savas bažas attiecībā uz šoferu, arī autobusu šoferu un kurjeru, vīzām. Patiešām, tikai vakar H. M. Barroso pieņēma Ukrainas Starptautiskās autopārvadātāju asociācijas priekšsēdētāju, kurš pauda savas bažas. Es pazīstu esošo situāciju un pirms mēneša par šo jautājumu ziņoju F. Frattini. Līdz šim es vēl neesmu sagaidījis atbildi. Es uzskatu, ka tas ir svarīgs jautājums. Parlamentam un Komisijai ir būtiski pievērsties vīzu politikas ieviešanas pārraudzībai.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien, 2007. gada 29. novembrī..
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
Alessandro Battilocchio  
rakstiski. - (IT) Strupceļš, kurā ir nonācis Konstitucionālais līgums, ir radījis tālejošas sekas tūrisma nozarei, kam, saskaņā ar diskutējamo pieeju, jākļūst par Kopienas politiku. Katra dalībvalsts iepriekšējos gados ir nodarbojusies ar tūrisma stratēģijām, kas kopumā ir novedušas pie šīs nozares vispārējas izaugsmes 27 valstu individuālās sociāli ekonomiskās vides robežās. Ir pieaudzis tūristu skaits, ir veikti kapitālieguldījumi un pieaugušas prasības darbiniekiem, kas uzskatāmi pozitīvi ir ietekmējis nodarbinātību. Tas, kas līdz šim ir pietrūcis, ir skaidra, visaptveroša Kopienas iestāžu programma. Pieaug konkurence valstu starpā, un dažādās pasaules daļās kļūst pieejami aizvien vairāk nozīmīgu jaunu piedāvājumu. Šajos apstākļos Eiropai jāparāda, ka tā ir spējīga "savākties”, vārdu sakot, tai jāstājas pretim jaunām nopietnām problēmām, kas parādās pie apvāršņa un tās jāpārvar.
Zita Gurmai  
rakstiski. - (HU) Globalizācijas, demogrāfisko pārmaiņu un transporta pieauguma rezultātā strauji pieaug tūrisms, kam ir milzīgas attīstības un nodarbinātības iespējas. Pašlaik tūrisms ES IKP iegulda apmēram 4%, netieši - vairāk nekā 10%, kā arī aizņem apmēram 12% no kopējā darba vietu skaita.
Tūrisms mudina cilvēkus labāk saprast vienam otru, tas sekmē Eiropas identitātes veidošanos un, veidojot attiecības sociālo, ekonomisko un kultūras grupu starpā, palīdz veidot saprašanos dažādu kultūru starpā. Eiropas tūrisma modeļa izveidošana ir Eiropas Savienības galvenā prioritāte, tāpēc tas jāveido, balstoties uz tūrisma mērķu kvalitātes un ilgtspējas vērtībām un tā, lai visiem būtu vienādas iespējas to izmantot.
Aktīvi jāveicina noteikumu vienkāršošana, ar tūrismu saistīto politikas jomu saskaņošana, un pieejamo Eiropas finanšu instrumentu izmantošanas paplašināšana. Tūrisma attīstībai jābūt ilgtspējīgai; citiem vārdiem sakot, tai jāciena vietējās kopienas un vides aizsardzība. Lai to paveiktu, mums nepieciešamas atbalsta pamatnostādnes un iedarbīga struktūra, iesaistot visus reģionu un vietējos dalībniekus, kuru partnerība un efektīva vadība atvieglos šo procesu. Attiecībā uz mērķu sasniegšanai veicamajiem pasākumiem mums jāpatur prātā funkciju decentralizācijas pamatprincipi, kas nosaka atbildību sadali katrai atsevišķajai iesaistītajai pusei.
Zita Pleštinská  
rakstiski. - (SK) Attiecībā uz ilgtspējīgu, integrētu reģionālo un vietējo attīstību tūrisms būtiski ietekmē ES 27 dalībvalstu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Tam ir arī svarīga loma vājāk attīstīto Eiropas reģionu nodarbinātības veicināšanā, tādā veidā palīdzot izlīdzināt būtiskas reģionālās atšķirības. Arī tad, ja pašlaik nav iespējams izveidot saskaņotu politisku pieeju tūrismam ES līmenī, mēs nevaram pieļaut, ka ES zaudētu savu tirgus daļu šajā nozarē.
Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm un reģionu padomēm, jāveicina un finansiāli jāatbalsta jauni tūrisma veidi, tādi kā ekotūrisms, lauku tūrisms, sociālais un veselības veicināšanas tūrisms. Es šeit saskatu vienu no līdzekļiem, kas nodrošinās reģionu ilgtspējīgu attīstību, akcentējot dabas un kultūras mantojuma aizsardzību un tā saglabāšanu nākamajām paaudzēm.
Tūrisms ir jāatbalsta daudz vairāk, izmantojot informācijas kampaņas. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, galvenokārt tūrisma uzņēmējdarbības uzsācējiem un tiem, kas piedāvā jaunus tūrisma produktus vai attīsta ekonomisko darbību jaunās vietās, jābūt labākai pieejai informācijai un tiem jāvar izmantot esošās Eiropas Struktūrfondu finansēšanas programmas.
Es gribētu arī uzsvērt pieredzes apmaiņas nepieciešamību, izmantojot jau praktiski īstenotos tūrisma projektus, kas piedāvā iespēju mācīties no neveiksmīgu projektu pieredzes, lai izvairītos no līdzīgām kļūdām citos Eiropas reģionos.
Richard Seeber  
rakstiski. - (DE) Attīstības process pēdējos gados liecina par to, ka Eiropas tūrismu, tāpat, kā citas ekonomikas nozares spēcīgi ietekmē globālie nosacījumi.
Lai veiksmīgi risinātu šos uzdevumus, ir nepieciešama pastiprināta valstu politiku saskaņošana. Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstīm ir jāizmanto iespējas, kas pieejamas ES līmenī, lai papildinātu jau esošās savu valstu politikas. Tādā veidā ES var efektīvi piedalīties aizvien pieaugošās birokrātijas ierobežošanā, ar saskaņošanas palīdzību novēršot traucēkļus tūrisma nozarē. Lai palielinātu ES konkurētspēju pasaulē un radītu vairāk darba vietu, mums efektīvāk jāizmanto pieejamie resursi un jāpielieto visas iespējas, lai veidotu vienotu sadarbību.
Šajā saistībā svarīgs solis būtu vīzu saņemšanas procedūras vienkāršošana un tūristu vīzu maksas samazināšana visās ES valstīs.
Es arī aicinu ES pieņemt vienotus kvalitātes standartus Eiropas viesnīcām, lai uzlabotu pārredzamību un vienlaicīgi nostiprinātu patērētāju tiesības. Taču tas nedrīkst izraisīt attiecīgo valstu kvalitātes standartu pazemināšanu, bet šiem standartiem jānodod svarīga informācija patērētājiem. Tāpēc ES jāizmanto pašreizējās iespējas, lai aktīvi atbalstītu dalībvalstis, tomēr neapšaubot jau esošās šo valstu pilnvaras.
