Saskaņoti būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumi (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā sagatavoto Catherine Neris ziņojumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus - C6-0203/2008 -.
Catherine Neris
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, šovakar mēs tuvojamies Komisijas priekšlikuma par būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumiem izskatīšanas pirmā posma noslēgumam.
Šai sakarībā es vēlos pateikties Komisijai par tās sniegto tehnisko atbalstu, kā arī visiem ēnu referentiem par viņu atvērtību un vēlmi iesaistīties dialogā, kas ļāva mums pakāpeniski nonākt pie vienotas nostājas un vienoties par šā jautājuma būtiskākajiem aspektiem.
Lai gan mēs pilnībā atbalstām reformas mērķus, proti, uzlabot tirgus darbību, veicināt EK marķējuma uzticamību un vienkāršot sistēmu, un lai gan mēs visi neapšaubāmi esam ieinteresēti panākt vienotas tehniskās terminoloģijas izmantošanu, lielākā daļa Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas locekļu vēlējās darīt zināmas savas bažas.
Šo bažu pamatā, pirmkārt, ir mūsu kopējā vēlme izvairīties no procedūru vienkāršošanas un to nozīmes mazināšanas, tādējādi mazinot ražojumu un prasību izpildes kontroli.
Otrkārt, tās ir saistītas ar Komisijas pausto nostāju, kuru, mūsuprāt, apmierina situācija, kad ražojumu novērtēšanas kritēriji daļēji tiek atstāti dalībvalstu ziņā, veicinot to, ka EK marķējuma patiesā nozīme ir atkarīga no valsts, kurā ražojumi tiek tirgoti, tādējādi radot uzticamības problēmas.
Un, treškārt, mūsu iebildumi ir saistīti ar to, ka laikā, kad mēs vēlamies, lai Eiropa izvēlētos videi draudzīgas ekonomikas ceļu, mums iesniegtajā tekstā nav minēta ne ražojumu energoefektivitāte, nedz arī to kaitīguma līmenis lietotājiem.
Lai likvidētu šīs bažas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ir ieviesusi vairākas izmaiņas. Es minēšu piecas prasības.
Vispirms mēs ierosinām saglabāt prasību tirgū piedāvātiem būvizstrādājumiem iegūt EK marķējumu, lai garantētu, ka attiecībā uz visiem Eiropā pārdotiem ražojumiem ir veiktas atbilstīgas kontroles procedūras.
Šāda prasība nedrīkst radīt papildu slogu mazāk spēcīgiem uzņēmumiem, traucējot to darbībai. Tieši tādēļ mēs uzstājām, lai tiktu saglabātas vienkāršotas procedūras maziem uzņēmumiem, un ieviesām noteikumu par nelielu amatniecības uzņēmumu atbrīvošanu no obligātas prasības iegūt EK marķējumu.
Otrā prasība attiecas uz vienkāršotām procedūrām, lai atvieglotu EK marķējuma iegūšanu. Taču mēs nolēmām nodrošināt pieeju šādām procedūrām būvizstrādājumu ražotājiem, nevis importētājiem. Šāds risinājums, kura mērķis ir uzlabot tirgus uzraudzību, ļaus novērst zemas kvalitātes ražojumu importu, ko veic apšaubāmi importētāji.
Trešā būtiskākā prasība attiecas uz minimālā saskaņošanas līmeņa noteikšanu būvizstrādājumu novērtēšanas kritērijiem Eiropā. Šādas izmaiņas nodrošinās to, ka visās valstīs, kurās ražojums tiek tirgots, EK marķējumam ir viena nozīme.
Kur vien tas iespējams, mēs patiesībā vēlētos panākt, lai produktu novērtēšanas prasības Eiropā būtu vienādas visās dalībvalstīs. Šai sakarībā mēs ierosinājām arī izstrādāt jaunus novērtēšanas kritērijus, kas attiecas ne tikai uz tehniskiem rādītājiem, bet ko var izmantot arī, lai noteiktu ražojumu ekspluatācijas īpašības saistībā ar vispārējas nozīmes aspektiem, piemēram, vides aizsardzību, drošību un veselības apdraudējumiem.
Šai sakarībā - šis ir mūsu ceturtais ierosinājums - mēs noteicām prasību ievērojami paplašināt informāciju, ko ražotājs sniedz lietotājam ekspluatācijas īpašību deklarācijā. Ražotājiem būs īpaši jānorāda ražojumos izmantotās kaitīgās vielas, kas noteiktas pievienotajā sarakstā un no kurām vairākas ir minētas REACH direktīvā.
Nobeigumā es vēlos pieminēt - un šī ir pēdējā prasība -, ka Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas deputāti mēģināja uzlabot pārredzamību attiecībā uz būvizstrādājumu sertifikācijas noteikumiem, uzlabot pārredzamību attiecībā uz uzņēmuma lomu sertifikācijas procesā, kā arī uzlabot pārredzamību attiecībā uz noteikumiem par EK marķējuma piešķiršanu, skaidri nošķirot divus zīmes iegūšanas veidus - zīmes iegūšana ražojumiem, uz ko attiecas saskaņotais standarts, un ražojumiem, uz ko saskaņotais standarts neattiecas un kas bieži tiek uzskatīti par inovatīviem produktiem.
Patiesībā darbs saistībā ar šo jautājumu tuvojas nobeigumam, bet mēs neesam paveikuši tik daudz, cik vēlējāmies. Problēmas, ar kurām saskārās Padome, formulējot nostāju, lika domāt, ka par to nav iespējams vienoties, lai gan ir īstenota efektīva sadarbība ar Francijas prezidentūru un Čehijas prezidentūru.
Šodien man ir ļoti žēl, ka tas tā notika, taču es esmu pārliecināta, ka, izmantojot mūsu rīcībā esošo laiku, mēs otrajā lasījumā spēsim panākt lielāku vienprātību un, kas ir visbūtiskākais, padarīt diskusijas, kurās tiks runāts par jautājumiem saistībā ar šo nozari, saturiski nozīmīgākas.
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, cienījamie deputāti, es vēlos pateikties referentei K. Neris par ieguldīto darbu saistībā ar šo visaptverošo un tehniski sarežģīto priekšlikumu. Šā tiesību akta izstrādes process bija liels izaicinājums mums visiem, bet mums ir jāsaprot, ka mēs šeit runājam par ārkārtīgi būtiskas nozares nākotni.
Būvizstrādājumi vien veido līdz pat 3 % no Eiropā saražotajiem produktiem, un, ņemot vērā arī būvniecību, būvniecības nozare nodrošina 10 % no saimnieciskās darbības ieņēmumiem Eiropas Savienībā. Tādēļ ir pilnīgi skaidrs, ka centieni uzlabot šīs nozares konkurētspēju - it sevišķi pašreizējos krīzes apstākļos - ir ārkārtīgi būtiski.
Nākot klajā ar šo priekšlikumu, mēs vēlamies izveidot stabilu pamatu būvizstrādājumu iekšējā tirgus nostiprināšanai. Tikai tādā veidā mēs varam nodrošināt nepieciešamo izaugsmi un darbavietas arī pēc ekonomikas atlabšanas perioda beigām. Lai sasniegtu šo mērķi, ir jānodrošina spēkā esošās Būvizstrādājumu direktīvas atbilstība efektīvāka likumdošanas procesa principiem.
Es vēlos jūs informēt par to, ko mēs cenšamies panākt. Mēs vēlējāmies precizēt pamatjēdzienus un EK marķējuma izmantošanas principus, vienkāršot procedūras, lai mazinātu izmaksas uzņēmumiem, it sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem, un uzlabot visas sistēmas uzticamību.
Es personīgi vēlējos, lai mēs neradītu nevajadzīgu papildu slogu uzņēmumiem, it sevišķi maziem uzņēmumiem. Tādēļ es uzskatu, ka ir būtiski, lai netiktu ieviestas jaunas administratīvas vai novērtēšanas procedūras, un tas ir ārkārtīgi svarīgi maziem vietējiem uzņēmumiem.
Saskaņā ar Mazās uzņēmējdarbības akta principiem, ko, es vēlos uzsvērt, šis Parlaments pavisam nesen novērtēja ārkārtīgi pozitīvi, Komisijas priekšlikumā ir piedāvātas vienkāršotas procedūras maziem uzņēmumiem attiecībā uz ražojumiem, kas nerada bažas par būtiskiem drošības noteikumu pārkāpumiem. Es nevēlos, lai šī pieeja tiktu mainīta, - tā ir viena no būtiskākajiem priekšlikuma aspektiem. Tā ir būtiska tāpēc, ka praksē vairāku veidu būvizstrādājumu, piemēram, logu, iekšdurvju un grīdas segumu, ražošanas jomā mazo ražotāju pastāvēšana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu tirgus darbību un patērētāju interešu ievērošanu. Šo mazo ražotāju potenciāls ir efektīvi jāizmanto Eiropas būvniecības nozares interesēs.
Es nepiekrītu tam, ka ir nepieciešams noteikt bīstamo vielu deklarāciju, kas pārsniedz to noteikumu darbības jomu, ko mēs jau esam iekļāvuši REACH regulā. Es patiešām varu jums apliecināt, ka REACH regulas noteikumi aptver visus aspektus - mums nav nepieciešami vēl papildu noteikumi būvniecības nozarē, jo visus šeit minētos aspektus pilnībā aptver REACH regula. Es patiešām nesaprotu, kādēļ mēs pieņēmām visaptverošu un integrētu tiesību aktu par ķīmiskām vielām, ja mēs gatavojamies izstrādāt un pieņemt jaunus un atšķirīgus noteikumus konkrētiem produktiem. Komisija nekādā ziņā neatbalstīs šādu priekšlikumu.
Nobeigumā es vēlos runāt par EK marķējumu un dalībvalstu marķējumu atcelšanu. Attiecībā uz šo jautājumu ir skaidrs, ka valsts marķējuma iegūšana ir saistīta ar tādu papildu kontroles prasību izpildi būvizstrādājumiem, kas pārsniedz saskaņoto Eiropas standartu prasības, bet šāds marķējums nerada pievienoto vērtību satura ziņā. Tas tikai rada papildu birokrātiju un vairāk darba iesaistītajiem uzņēmumiem. Šāda situācija ir tieši pretēja priekšlikuma galvenajam mērķim.
Situācija būvniecības nozarē atšķiras no situācijas citās tradicionālajās nozarēs, kurās mēs esam izmantojuši "jauno pieeju likumdošanas procesam”, ko mēs nesen piemērojām iekšējā tirgus tiesību aktu kopumam. Mēs nevaram vienkārši kopēt risinājumus, kas piemēroti citās nozarēs, kurās īstenota "jaunā pieeja likumdošanas procesam”, un izmantot tos attiecībā uz būvniecības nozari, tāpēc ka tās struktūra ir pilnīgi atšķirīga un tajā tiek izmantoti pilnīgi citi materiāli.
Saprotamu iemeslu dēļ es nerunāšu par visiem grozījumiem. Mēs rakstiski informēsim Parlamenta dienestus par Komisijas nostāju attiecībā uz pārējiem Parlamenta iesniegtajiem grozījumiem.
Priekšlikums regulai par būvizstrādājumiem ir, pēc manām domām, ļoti būtisks priekšlikums. Manuprāt, arī šodienas debates ir būtiskas, un es piekrītu referentes teiktajam, ka, izmantojot doto laiku, mums joprojām ir lielas iespējas kopā sasniegt rezultātu un panākt pieņemamu kompromisu.
Den Dover
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinuma referents. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos teikt, ka komisārs parādīja patiešām labu izpratni par būvniecības nozarē notiekošo. Es tikai vēlos piebilst, ka, pēc manām domām, tā veido lielāku daļu no kopējā IKP - aptuveni 12 vai 13 %, un materiāli veido 4 vai 5 % no IKP, tādēļ tā patiešām ir ļoti būtiska nozare.
Es pēc profesijas esmu inženieris, un es biju pagodināts, saņemot uzdevumu izstrādāt atzinumu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā. Es biju gandarīts par to, ka galu galā mūsu atzinums saņēma pilnīgu un vienprātīgu atbalstu. Mēs pievērsām lielāku uzmanību tehniskiem, nevis tirdzniecības jautājumiem, tāpēc ka būtībā mēs šovakar diskutējam par iekšējā tirgus pieeju.
Būvniecības nozarei patiešām ir nepieciešama regula, tāpēc ka attiecīgā direktīva ir spēkā jau 20 gadus. Es vēlos uzsvērt nepieciešamību paplašināt EK marķējuma piemērošanas jomu, kas ir ārkārtīgi būtiski. Mēs nevēlamies, lai tiktu izmantoti citi dalībvalstu izstrādāti standarti, un es vēlu veiksmi šā procesa virzītājiem nākotnē. Šis ir ļoti nozīmīgs solis ļoti nozīmīgā nozarē.
Zita Pleštinská
PPE-DE grupas vārdā. - (SK) Pašlaik pastāv lielas atšķirības starp dažādu valstu prasībām attiecībā uz būvizstrādājumiem un to izmantošanu būvniecībā.
Tā kā būvniecība ir nozare, kurā visbiežāk tiek pārkāpts savstarpējas atzīšanas princips, es atzinīgi vērtēju ierosināto regulu par būvizstrādājumu tirdzniecību. Tas ir visaptverošs tiesību akts, kura mērķis ir atjaunināt pirms 20 gadiem pieņemto direktīvu par būvizstrādājumiem un vairākas regulas. Ar šo regulu tiek grozīta atbilstības prasību deklarācija, saskaņoti juridiskie termini un noteikti izņēmumi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Saskaņā ar manā rīcībā esošo informāciju celtniecības materiālu ražotāji ir patiešām ieinteresēti izmantot EK marķējumu. Turklāt tas ievērojami vienkāršotu administrēšanas procedūras eksportētājiem un importētājiem, un tam ir nozīme izstrādājumu tirdzniecībā.
Piemēram, kaļķu, cementa un ķieģeļu ražotāji jau tagad izmanto EK marķējuma sniegtās priekšrocības. Būvniecības nozarē EK marķējums neliecina par drošības prasību izpildi, un valstu marķējumi nerada papildu vērtību izstrādājumu lietotājiem. Tā vietā tie rada šķēršļus iekšējā tirgū. Valstu marķējumi nenorāda uz to, ka ir pārbaudītas citas izstrādājuma īpašības, kā arī tie neliecina par būvizstrādājuma kvalitāti. Tomēr ražotājiem bieži vien ir jāmaksā par pārbaudēm un par tiesībām marķēt savu produktus, izmantojot valstu marķējumus.
Es neiebilstu pret brīvprātīgu marķēšanu, kuras mērķis ir pārbaudīt izstrādājuma kvalitātes raksturlielumus, piemēram, pret ekodizaina marķējuma izmantošanu. Es esmu pārliecināta par to, ka mums ir jānostiprina EK marķējums un prasība to izmantot. Komisār Verheugen kungs, es atzinīgi vērtēju jūsu viedokli par valstu marķējuma izmantošanu būvizstrādājumiem, bet kā ēnu referente es atbalstu Komisijas sākotnējo priekšlikumu.
Saskaņoti standarti ir efektīvāks un piemērotāks instruments ražotājiem būvizstrādājumu tirgū, un tādēļ es lepojos ar to, ka varēju šeit Eiropas Parlamentā piedalīties regulējuma izstrādē Eiropas standartu ieviešanas finansēšanai. Es vēlos pateikties referentēm Neris kundzei, Fourtou kundzei un Rühle kundzei un viņu komandām par lielisko sadarbību, kā arī maniem kolēģiem Den Dover, Malcolm Harbour, Andreas Schwab un Tereza Pinto de Rezende par lielisko darbu. Es vēlos pateikties arī kolēģiem Komisijā un Čehijas prezidentūras pārstāvjiem par viņu spēju pielāgoties un konstruktīvo pieeju. Es novēlu patiešām veiksmīgu šā tiesību akta pieņemšanu.
Jan Cremers
PSE grupas vārdā. - (NL) Izstrādājumu standartu noteikšana nav tikai tehniskas dabas jautājums. Pirms divdesmit gadiem es piedalījos pirmajā standartu izstrādes procesā pilnīgi citā atbildības jomā, proti, būvniecības nozarē. Es vēlos teikt, ka esmu gandarīts par Neris kundzes sasniegto rezultātu.
Viņai ir izdevies panākt to, ka būvizstrādājuma efektivitāti vērtē, ne tikai pamatojoties uz tā tehniskajām iespējām un būtiskākajiem raksturlielumiem, bet arī, ņemot vērā tā izmantošanas veselības un drošības apsvērumus visā izstrādājuma dzīves ciklā. Tādēļ manis pārstāvētā grupa smagi strādāja, lai regulā tiktu iekļauti noteikumi, kas veicina ne tikai strādājošo un izstrādājuma lietotāju drošību, bet arī vides aizsardzību. Es vēlos pateikties referentei par viņas atbalstu šai sakarībā.
Mūsu grupa uzskata, ka visa ražotājam zināmā informācija, tostarp informācija par bīstamām vielām, ir jāiekļauj ekspluatācijas īpašību deklarācijā. Dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstīga tiesību aktu piemērošana un jānosaka sankcijas par pārkāpumiem, tostarp kriminālsankcijas par būtiskiem pārkāpumiem.
Priekšsēdētāja kungs, diskutējot par izstrādājumu standartu saskaņošanu, bieži vien tiek minēts arguments, ka tas ir tehniskas dabas jautājums, ko nevar jaukt ar sociāliem pasākumiem. Es esmu gandarīts, ka šajā gadījumā mēs spējām apgāzt šo argumentu, un es ceru, ka rīt mēs atrisināsim šo jautājumu.
Janelly Fourtou
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos paust atzinību Neris kundzei par paveikto darbu saistībā ar tehniskas dabas jautājumu, kas ir īpaši sarežģīts tādiem nespeciālistiem kā mēs.
Komisijas ierosinātās regulas mērķis ir pieņemt saskaņotu tiesisku regulējumu, saglabājot elastīgumu un samazinot administratīvās un citas izmaksas. Es nezinu, vai mums tas ir izdevies, bet mēs kopā ar referenti un ēnu referentiem vismaz mēģinājām sagatavoties otrajam lasījumam, ņemot vērā to, ka Padomei neizdevās vienoties par kopējo nostāju.
Es neiedziļināšos detaļās, bet es izmantošu atlikušo laiku, lai informētu par Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas nostāju attiecībā uz EK marķējumu - vienu no būtiskākajiem šā ziņojuma aspektiem. Attiecībā uz šo jautājumu ALDE grupa pilnībā piekrīt Komisijai un vēlas darīt zināmu, ka tā vienmēr ir bijusi pret valstu marķējuma izmantošanu.
Tādēļ mēs balsosim par to, lai EK marķējums tiktu noteikts kā vienīgais izmantojamais marķējums, par šā marķējuma saņemšanas vienkāršošanu un par atbalstu maziem uzņēmumiem.
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, arī es, protams, vēlos pateikties referentei, ēnu referentiem un galvenokārt jau Pleštinská kundzei, un es vēlos turpināt runāt par to, ko iesāka Fourtou kundze.
Galu galā, mēs pirms gada pieņēmām tiesību aktu kopumu par precēm, un tajā laikā mēs risinājām sarežģīto EK marķējuma jautājumu. Komisār Verheugen kungs, Sociāldemokrātu grupas Eiropas Parlamentā pieņemtais lēmums iekļaut tajā laikā panākto kompromisu šajā direktīvā ir saistīts arī ar to, ka jūsu uzdevumā veiktā pētījuma rezultāti, iespējams, netika pietiekami kvalitatīvi darīti zināmi visām grupām šajā Parlamentā. Tagad, komisāra kungs, jums ir lieliska iespēja izdarīt lielāku spiedienu uz Sociāldemokrātu grupu, lai tā pārtrauktu ignorēt pētījuma rezultātus. Iespējams, ka pētījuma rezultāti tiks vairāk ņemti vērā rīt balsojuma laikā, it sevišķi tāpēc, ka EK marķējums šajā direktīvā - atšķirībā no tiesību aktu kopuma par precēm - neattiecas uz patērētajiem būtisku informāciju, bet gan tikai uz izstrādājuma raksturlielumiem, proti, tam katrā ziņā ir pilnīgi cita nozīme.
Es arī vēlos teikt, ka Būvizstrādājumu regula tika veiksmīgi izmantota, lai veicinātu virzību uz iekšējā tirgus pabeigtību, jo mums, pirmkārt, izdevās vienkāršot noteikumus maziem un vidējiem uzņēmumiem daudzās jomās, un, otrkārt, mēs ieviesām atvieglojumus mikrouzņēmumiem, kas ir noteikti Mazās uzņēmējdarbības aktā un kurus mums nepārprotami un bieži pieprasīja dažādās jomās.
Es pilnībā piekrītu izskanējušām piezīmēm saistībā ar dalībvalstu standartu izstrādes iestādēm. Šai sakarībā mums ir nepieciešams daudz spēcīgāks Eiropas iekšējais tirgus. Ir jānodrošina iespēja Spānijas ražotājam apstiprināt izstrādājumu ievešanai Vācijā vai Zviedrijā, vēršoties pie Spānijas standartu izstrādes iestādes, nevis jārada situācija, kad tam ir "jālien caur adatas aci” - jācer uz to, ka izstrādājumu apstiprinās katras valsts standartu izstrādes iestāde.
Turklāt, komisāra kungs, es atzinīgi vērtēju to, ko jūs teicāt saistībā ar ķīmisko vielu regulējumu. Mēs smagi strādājām, lai panāktu REACH regulas pieņemšanu, un mums nevajadzētu pieņemt jaunus noteikumus papildus iepriekš minētajiem saistībā ar katru jaunu tiesību aktu projektu, kas attiecas uz materiāliem, kuru sastāvā ir kāds no ķīmiskajiem savienojumiem.
Es vēlos pieminēt pāris jautājumu, pie kuriem mums vajadzētu atgriezties otrajā lasījumā. Pirmais no tiem ir jautājums par noteikumiem attiecībā uz produktu informatīvo dokumentāciju. Pēc manām domām, šajā jomā ir nepieciešams plašāks regulējums, lai izstrādājumu lietotāji par tiem gūtu patiešām pilnīgu priekšstatu. Mums ir jāizvairās no regulējuma dublēšanās. Pēc manām domām, 6. pielikums ir pārāk plašs. Šai sakarībā es vēlos norādīt, ka Zemsprieguma direktīva un Mašīnu direktīva jau nodrošina regulējumu attiecībā uz vairākiem jautājumiem. Ir rūpīgi jāizvērtē, vai šajā gadījumā ir nepieciešami lex specialis noteikumi. Attiecībā uz pārējiem jautājumiem es vēlos teikt, ka Neris kundze ir izstrādājusi stabilu pamatu balsojumam pirmajā lasījumā.
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, paldies par to, ka vēlreiz devāt man vārdu, bet man nav vajadzības izmantot šo iespēju. Es tikai vēlos pateikties jums visiem par šīm konstruktīvajām un rezultatīvajām debatēm.
Catherine Neris
referente. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties komisāra kungam un jums, dāmas un kungi, par aktīvo līdzdalību šajā darbā.
Es sniegšu vēl tikai vienu komentāru - es patiešām esmu ņēmusi vērā visu, kas šeit tika teikts, jo, manuprāt, šis darbs ir jāturpina. Mums ir svarīgi, lai tiktu nedaudz uzlabota šīs nozares struktūra Kopienā un, kas ir visbūtiskākais, lai standarts, kuram, pēc mūsu domām, ir jābūt nedaudz vispusīgākam attiecībā uz EK marķējumu, būtu daudz atbilstīgāks. Šai sakarā mēs galvenokārt vēlamies turpināt Eiropas integrāciju labākai Eiropai un patiešām turpināt šo jutīgo nozaru integrāciju, jo mēs zinām, ka tās ir mūsu ekonomikas kodols un arī instrumenti ekonomikas atlabšanas veicināšanai. Ir jārisina arī visi šeit minētie jautājumi.
Mana pēdējā piezīme patiesībā attiecas uz Schwab kunga teikto par veiktajiem pētījumiem. Mēs, neapšaubāmi, ņemsim vērā pabeigto pētījumu rezultātus ne tikai tādēļ, lai apliecinātu mūsu veikumu, bet arī, lai nepieciešamības gadījumā atkārtoti novērtētu paveikto. Pēc manām domām, ir svarīgi, lai mēs kopā risinātu jautājumus saistībā ar šo nozari, un mēs to arī darīsim.
Paldies jums, komisāra kungs, par šo rezultatīvo sadarbību, un es ceru, ka otrajā lasījumā šis teksts noteikti būs atbilstīgs un īpaši pielāgots mūsu uzņēmumu vajadzībām.
Priekšsēdētājs. - Debates tiek slēgtas
Balsojums notiks rīt pulksten 12.00.
