Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B6-0001/2008).
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.
Pirmā daļa
Avril Doyle
Priekšsēdētājas kundze, vai varat piedāvāt mums nelielu instrukciju attiecībā uz laiku, lai tie no mums, kas ir iesnieguši jautājumus, skaidri zina, kāda būs procedūra? Vai jūs sadalīsiet tematus trīs vienādās daļās vai divās pusstundu ilgās daļās? Es to jautāju, jo mums, kas esam iekļauti iespējamajā trešajā daļā, ir jāzina, kas, domājams, notiks, ņemot vērā to, cikos mēs sākam.
Priekšsēdētāja
Paldies, A. Doyle, jums ir pilnīga taisnība. Mēs ņemsim prioritāros jautājumus, un tad mēs dalīsim jautājumu laiku uz pusēm starp komisāri M. Kuneva un komisāru C. McCreevy, cik varēsim. Mēs ceram strādāt vismaz līdz plkst. 19.30 un varbūt mazliet ilgāk ar mūsu tulku laipnu atļauju. Es ceru, ka visi ir tik apmierināti, cik šajā gadījumā iespējams.
Priekšsēdētāja

Temats: Patērētāju aizsardzības nodrošināšana pret viltotām un nestandarta zālēm
Eiropas zāļu piegādes ķēdes drošība un efektivitāte kļūst par nozīmīgu rūpju objektu Eiropas patērētājiem, un pašreizējie trūkumi šajā sistēmā varētu potenciāli izsaukt katastrofālas sekas pacientu drošībai.

Ir skaidrs, ka Eiropas patērētāji vēlas drošas zāles un par pieejamu cenu. Tomēr Īrijā patērētāji maksā par zāļu uzcenojumu 17,66 % apmērā pie pašreizējām vairumtirdzniecības zāļu cenām, vairāk nekā divkārt salīdzinājumā ar ES vidējām cenām. Šī tendence atspoguļojas visā ES, kur fragmentētais tirgus ir veicinājis ar to saistītu "farmaceitiskā paralēlā tirgus” (FPT) pieaugumu.
Saskaņā ar ziņojumu, ko sniedza Eiropas Alianse par piekļuvi drošām zālēm, viltotas un nestandarta zāles atrod ceļu piegāžu ķēdē Eiropas Savienībā.
Vai Komisija varētu raksturot savu nostāju attiecībā uz šo lietu, it sevišķi - vai tā plāno risināt šo problēmu, pārskatot paralēlo tirdzniecību un veicinot īstu farmaceitisko produktu vienoto tirgu, kas ir patērētāju interesēs un liekas būtisks, lai panāktu, ka iekšējā tirgus guvumi, tostarp zāles par pieejamām cenām, attiecas uz visām Eiropas ekonomikas daļām?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Kopienas tiesību aktu un politisko stratēģiju galvenais mērķis farmācijas jomā ir nodrošināt pacientu apgādi ar drošiem, efektīviem augstas kvalitātes medikamentiem, kurus viņi var atļauties un kas ir vispārēji pieejami.
Tagad vairāk nekā agrāk ir izvirzījies jautājums par to medikamentu drošību, kurus pārdod tā dēvētajā paralēlajā farmācijas tirdzniecībā. Tas pamudināja mani uzsākt pētījumu, lai iedziļinātos šajā problēmā; pētījuma mērķis ir pārbaudīt visu tirdzniecības veidu aspektus un it īpaši jautājumus, kas saistīti ar viltotiem medikamentiem un paralēlo tirdzniecību. Pētījuma mērķis ir analizēt pašreizējo situāciju un izstrādāt politiskus variantus trūkumu novēršanai, ja vajadzīgs, grozot pašreizējos tiesību aktus. Pētījums pārbaudīs arī iespējamās saiknes starp paralēlo farmācijas tirdzniecību un viltotu medikamentu parādīšanos.
Diemžēl esmu spiests jums teikt, ka paralēlajai tirdzniecībai veltītā pētījuma pirmā daļa, kura tagad ir pabeigta, liecina, ka šāda tirdzniecība ievērojami apdraud pacienta drošību. Vainojami vairāki faktori, tostarp kļūdas, mainot iepakojumu un etiķeti, ierobežotais efekts, kāds ir produkta izņemšanai no apgrozības, sarežģītāki izplatīšanas veidi, piegādes pārtraukumi un, beidzot, trūkumi piemērojamo tiesību aktu īstenošanā.
Komisija pašlaik analizē pētījuma atzinumus, lai izstrādātu saskaņotu stratēģiju šo drošības apdraudējumu novēršanai. Ir pārbaudīta dažādu politisko variantu paredzamā sociālā, ekonomiskā un ekoloģiskā ietekme. Ņemot vērā šīs problēmas nopietno ietekmi uz sabiedrības veselības politiku, Komisija piešķir tai augstu prioritāti. Drīzumā tiks pieņemti lēmumi par virzienu, kurp mums doties.
Es vēlos informēt jūs arī par to, ka Eiropas Farmācijas forums piedāvā platformu labāko metožu vienkāršākai pārņemšanai un paziņošanai attiecībā uz medikamentu cenu noteikšanu un to izmaksu atlīdzināšanu. Kaut gan šie jautājumi atrodas dalībvalstu redzeslokā, attiecīgajiem pasākumiem joprojām jāatbilst Kopienas tiesību aktiem. Farmācijas foruma darbs, kurā pārstāvētas pacientu organizācijas, medicīnas darbinieki un nozares vadītāji, kā arī visu dalībvalstu veselības ministri, var palīdzēt atrisināt galveno problēmu - reālu piekļuvi drošiem medikamentiem.
Mairead McGuinness
Paldies, komisār, par jūsu atbildi, kas ir skaidra, bet satraucoša, jo te ir acīmredzamas problēmas ar drošību.
Es gribētu, lai jūs norādāt laika grafiku attiecībā uz jūsu atbildi, jo es domāju, ka cilvēki vispār neapzinās, cik ļoti lielu risku viņiem var radīt viltotas zāles. Un vai es varētu jums lūgt - varbūt rakstiski - pievērsties jautājumam, kas rada raizes Īrijai attiecībā uz vakcīnām, kas bija ar likumu atļautas vakcīnas, bet kaitēja bērniem, un par kurām cilvēki vēl joprojām pēc 40 gadiem gaida uz kaut kādu kompensāciju?
Varbūt jūs varētu uzrakstīt man, paziņojot, kā citas dalībvalstis risina šo strīdus jautājumu.
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Es labprāt to darīšu. Atbildot uz jūsu pirmo jautājumu, atļaujiet sacīt, ka es jau esmu nolēmis, ka paralēlā tirdzniecība ar viltotiem medikamentiem tiks uzskatīta par prioritāti. Esmu grozījis ģenerāldirektorāta darba plānu, un šogad mēs iesniegsim tiesību aktu projektus. Man šķiet, ka to var paveikt tūlīt pēc vasaras brīvdienām.
Atbildot uz jūsu otro jautājumu, esmu pateicīgs par jūsu atziņu, ka es nevaru atbildēt bez iepriekšējas pārbaudes. Es veikšu pārbaudi, un jūs saņemsit prasīto rakstisko atbildi tuvākajās dienās.
DanutBudreikait
- (LT) Es vēlētos jautāt par cenām. Vācijā deguna pilieni maksā 1.5 - 2 reizes mazāk nekā Lietuvā. Mēs rūpējamies par to, lai visām valstīm, pat jaunattīstības valstīm, būtu piekļuve medikamentiem. Vai mēs varētu rūpēties par to, lai mūsu iedzīvotāji, ES iedzīvotāji, maksā vismaz līdzīgu cenu par vienu un to pašu medikamentu? Vai mēs varak kaut ko darīt šeit, Eiropā?
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Priekšsēdētājas kundze, veselības pakalpojumi ir regulāra tēma Eiropas Parlamenta debatēs. Katru reizi, kad mēs apspriežam Pakalpojumu direktīvu, ir priekšlikums iekļaut tos šajā direktīvā, priekšlikums, pret kuru mēs līdz šim esam iebilduši, un veselības pakalpojumi ir palikuši ārpus šīs sfēras.
Medikamentu apgāde ir veselības pakalpojums. Ir dažas valstis, piemēram, Spānija, kuras ir izveidojušas vietņu grupas - aptiekas, kuras ir vienīgās vietas, kur atļauts izsniegt medikamentus.
Es vēlētos jautāt komisāram, vai kā daļa no Komisijas veiktā pētījuma ir pamanītas kaut kādas atšķirības starp valstīm, kurās aptiekas ir ierobežota, pārvaldīta tirdzniecība, un starp citām valstīm attiecībā uz medikamentu viltošanu un zemu kvalitāti.
Günter Verheugen
, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - Par pirmo jautājumu es gribētu teikt, ka līdztekus pētījumam par drošām zālēm paralēlā tirdzniecībā pašlaik tiek meklēti papildu veidi, kā ietekmēt paralēlo tirdzniecību, it īpaši attiecībā uz cenu iniciatīvām.
Pārredzamības direktīvas pārskatīšana, lai ietvertu īpašu informāciju par cenu noteikšanu, arī varētu būt iespējams solis uz priekšu. Bet tas, ko es mēģinu darīt, ir vispirms noskaidrot situāciju, lai skaidri zinātu, kas notiek. Tad analizēt jautājumu, vai ES tiesību akti var mainīt to, jo viss cenu noteikšanas jautājums un kompensācija par zālēm Eiropas Savienībā ir pilnīgā dalībvalstu atbildībā, mums nav nekādu pilnvaru. Bet ir acīmredzams, ka mums jāsadarbojas. Tas ir iemesls, kāpēc farmācijas firmu cenas un kompensācijas ir viena no mūsu prioritātēm.
Es labi apzinos, ka pilsoņiem fakts, ka vienām un tām pašām zālēm ir pilnīgi dažādas cenas dažādās Eiropas dalībvalstīs, ir grūti saprotams. Arī man ir grūti to saprast. Tas, ka šīs cenas tiek regulētas, ir tikai viens faktors. Otrs faktors, protams, ir tas, ka farmaceitiskā rūpniecība ir daļa no tirgus ekonomikas. Viņi drīkst noteikt savas cenas, bet mēs intensīvi pētām šo situāciju, un es domāju, ka mēs spēsim dot risinājumu.
Uz otru jautājumu es varu atbildēt, jā, tā ir taisnība: Eiropas Savienībā ir dažādas sistēmas. Piemēram, noteiktas zāles dažās valstīs var pārdot tikai aptiekās. Citās valstīs jūs varat tās nopirkt lielveikalos. Vienīgi par recepšu medikamentiem situācija visur ir vienāda. Šie medikamenti ir pieejami tikai aptiekās.
Temats: Oglekļa dioksīda emisijas
Kādus mērķus Komisija ir sev izvirzījusi, lai samazinātu CO2 emisijas, ko rada tās aktivitātes, ēkas un transporta vajadzības?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētājas kundze! Komisija līdz šim ir pārvaldījusi oglekļa dioksīda emisijas problēmu, darbojoties Vides vadības un audita sistēmā, kas plašāk pazīstama kā EMAS, un ir izpildījusi šīs sitēmas noteikumus.
Kopš 2005. gada Komisija īsteno EMAS piecos departamentos Briselē un astoņās tās ēkās. Šajā laikā ir reģistrēts nepārprotams patēriņa, tostarp arī elektrības patēriņa, pieauguma ātruma faktora samazinājums šajos departamentos, kas ir neapšaubāmi pozitīva tendence.
Komisijai vēl nav noteikti vispārējie CO2 emisijas samazināšanas mērķi, taču EMAS sistēmā Komisija pārbauda un analizē savas CO2 emisijas apjomu, un 2008. gada laikā noteiks vispārējos emisijas samazināšanas mērķus. It īpaši attiecībā uz transportlīdzekļu parku Komisija jau ir noteikusi CO2 emisijas samazināšanas mērķi vidēji par 26 % laikposmā no 2006. līdz 2012. gadam.
Chris Davies
Komisija trešdien sniegs dažus svarīgus paziņojumus, un es sagaidu, ka cilvēki visur jautās, vai mūsu darbi saskan ar mūsu vārdiem. Tāpēc dzirdēt, ka tikai pieci ĢD ir pašreiz parakstījuši Vides vadības un audita sistēmu (EMAS), nav īpaši uzmundrinoši, lai gan es nevaru teikt, ka Parlaments var apgalvot, ka ir daudz labāks. Tas noteikti neizturētu šādu pārbaudi, lai gan tagad ir uzsākta šī jautājuma risināšana.
Vai komisārs pieņem, ka viņa argumenti, atbalstot "lielas izmaiņas”, kas jāveic dalībvalstīm, ja mēs gribam reaģēt uz klimata maiņu, varētu tikt apstrīdēti, ja nav redzams, ka Komisija pati piedalās darbā pie konkrētām detaļām - pie šo uzlabojumu īstenošanas?
Stavros Dimas
, Komisijas loceklis - Jā, es piekrītu jums. Mūsu darbiem jāatbilst mūsu vārdiem, un tas ir, ko mēs grasāmies darīt 2008. gadā. Es ceru, ka Komisija un tās dienesti izvirzīs par mērķi emisiju samazināšanu vismaz līdz tam pašam līmenim, ko mēs prasām no dalībvalstīm.
Kā jūs zināt, mēs esam noteikuši 30 % samazinājumu kā mērķi, ar nosacījumu, ka citas attīstītās valstis seko, vai 20 %, ja tās neparakstās zem starptautiskās vienošanās par emisiju samazināšanu. Mēs noteiksim sev 30 % mērķi, un es ceru, ka, to darot, mēs rādīsim piemēru, ka mēs paši darām to, ko prasām darīt citiem.
Cita starpā mums vajadzēs veikt pētījumu, lai iegūtu precīzu emisiju daudzumu no Komisijas, pirms nosakām mērķus un laika grafiku, kā arī izveidojam rīcības plānu emisiju apkarošanai.
Paul Rübig
(DE) Ir kaut kas, ko es vēlētos uzzināt. Mums uzlikts šis 30 % samazināšanas mērķis no augšas uz leju, un šķiet, ka tas ir vispārēji apstiprināts. Kā jūs pilnīgi pareizi teicāt, pārējiem ir jāseko paraugam, ja šie mērķi ir jāsasniedz.
Mans jautājums jums ir šāds: vai jums pašam ir plāns šo 30 % sasniegšanai tieši jūsu darbības jomā?
Karin Scheele
(DE) Kā mēs zinām, Eiropas Parlaments ir noteicis samazināšanas mērķi 30 % līdz 2012. gadam, pamatojoties uz EMAS, un mums ir prieks redzēt, kādus īpašus pasākumus ir pieņēmis Eiropas Parlaments un tā lēmumu pieņēmēji.
Komisāra kungs, jūs teicāt, ka EMAS piemērošana nozīmē mazāku elektrības patēriņu. Es vēlētos uzzināt, kādi īpaši pasākumi ir īstenoti, kādi īpaši pasākumi ir plānoti turpmākajiem gadiem, un kāda nozīme būs atjaunīgajiem enerģijas avotiem.
Stavros Dimas
, Komisijas loceklis - Es labi nesapratu, ka jūsu jautājums bija domāts man personīgi. Parasti man nepatīk stāstīt, ko es daru, bet es varu jums pateikt, ka Briselē, piemēram, man nav automašīnas - es nebraucu ar auto, es dodu priekšroku pastaigām nedēļas nogalē, un tas ir labi arī veselībai. Attiecībā uz manu dienesta automašīnu, es darīju, lūk, ko, jo es gaidīju šādus jautājumus: Es lūdzu Pasaules dabas fondu, kam ir 10 lieli ilgtspējīgi projekti, ieteikt man automašīnu, kas ir visilgtspējīgākā, un viņi man vienu ieteica, un to es lietoju savā darbā. Cita starpā, tas, ko mēs esam prasījuši autorūpniecībai sasniegt līdz 2012. gadam, ir pilnīgi iespēju robežās. Bet Grieķijā, tā kā es tur biju parlamenta deputāts, man ir bijusi ļoti maza automašīna, pat mazāka nekā mana dienesta mašīna šeit, un es braucu ar to ļoti reti.
Nu un atkal es negribētu jums to stāstīt, bet ceļojumu uz Bali es kompensēju, pērkot vienu no tām shēmām - es domāju, ka tie bija pabalsti no emisiju tirdzniecības sistēmas, - un tie ir atcelti. Tādā veidā es mēģinu darīt, cik vien varu, un ja jums ir vēl kas man sakāms, es ar lielu prieku uzklausīšu jūsu padomu.
Tagad par atjaunojamiem avotiem: par tiem ir liela diskusija. Mums jādara tas, ko mēs nolēmām iepriekšējā gada sākumā - 2007. gada martā - un jāsasniedz 20 % mērķis visās dalībvalstīs. Attiecībā uz Komisijas ēkām un dienestiem mums jāmēģina lietot atjaunojamos enerģijas avotus, cik vien iespējams, jo galvenais emisiju avots Komisijai ir ēkas. Gandrīz trīs ceturtdaļas nāk no ēkām, tāpēc, ja mēs varēsim atrast veidus, kā izmantot atjaunojamo enerģiju saviem dienestiem, būs ļoti labi, bet tas ir jāpēta rīcības plānā, par kuru es minēju jums iepriekš.
Priekšsēdētāja

Temats: Patērētāju aizsardzība pret surogātpastu, spiegprogrammām un ļaundabīgām programmatūrām
Eiropas Komisija ir nosaukusi patērētāju aizsardzību digitālajā pasaulē par vienu no galvenajiem tematiem savos patēriņa politikas plānos nākamajiem gadiem. Šajā sakarā tā ir noteikusi, ka efektīvi un atsaucīgi pastiprināšanas mehānismi, kas ļaus valsts iestādēm sadarboties cīņā ar viltus tirgoņiem, kuri izmanto surogātpastu un viltotas vietnes tīmeklī, ir būtiski svarīgi.
Kādu progresu Komisija ir panākusi, izstrādājot šādus mehānismus patērētāju aizsardzībai?
It īpaši, kas ir izdarīts, lai uzlabotu patērētāju iespējas saņemt kompensāciju un atgūt savu naudu, kad viņi kļūst par surogātpasta, spiegprogrammu vai citas ļaundabīgas programmatūras upuriem?
Günter Verheugen
, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - Priekšsēdētājas kundze, Komisijai rūp privātās dzīves un drošības problēmas informācijas sabiedrībā, it īpaši, kad tās rada risku patērētājam.
Surogātpasta, spiegprogrammu un ļaundabīgas programmatūras izmantošana ir Eiropas tiesību aktu par privāto dzīvi pārkāpums, un dažos gadījumos pat kriminālpārkāpums. Tāpēc mums ir vajadzīga kompetentu iestāžu enerģiska izpilde
Pagājušajā decembrī komisāre V. Reding, kuru man ir prieks šeit aizstāt, atzinīgi novērtēja Nīderlandes regulatora ātro un efektīvo iejaukšanos, kad viņš uzlika sodu EUR 1 miljona kopsummā trim Nīderlandes uzņēmumiem par nelikumīgu "spiegprogrammu” un "reklāmprogrammu” uzstādīšanu vairāk nekā 22 miljoniem datoru Nīderlandē un citur.
Viņa ir aicinājusi citus regulatorus sekot šim piemēram. Komisija 2007. gada 13. novembrī pieņēma priekšlikumus par Telecom reformu, kuros ietilpst noteikumi, kas tālāk nostiprina drošības un privāto datu aizsardzības režīmu, kurš ir informācijas sabiedrības pamats.
Attiecībā uz surogātpastu priekšlikumi ieviesa iespēju interneta pakalpojumu sniedzējiem uzsākt tiesvedību pret surogātpasta sūtītājiem. Ir cerība, ka šis noteikums kļūs par svarīgu līdzekli cīņā pret surogātpastu Eiropā.
Līdzīgi pretsurogātpasta pasākumu īstenošanas efektivitāte tiks stiprināta arī, iekļaujot to Regulā par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā, kas paredz valsts īstenošanas iestāžu tīklu visā Kopienā un minimālu izmeklēšanas un īstenošanas pilnvaru līmeni, lai efektīvi piemērotu šo regulu.
Kopumā šie priekšlikumi ietver noteikumu par elektronisko komunikāciju pakalpojumiem patērētāju informēšanai par iespējamām darbībām, ko pakalpojuma sniedzējs var veikt, lai novērstu draudus drošībai, vai reaģējot uz drošības vai integritātes starpgadījumiem.
Ieviešot paziņojumus par drošības pārkāpumiem, elektronisko komunikāciju pakalpojumu lietotāji tiks informēti par drošības neievērošanu, kas novedusi pie personisko datu pazaudēšanas vai sagrozīšanas, un par piesardzības pasākumiem, kurus viņi var veikt, lai līdz minimumam samazinātu ekonomisko zaudējumu vai sociālo ļaunumu, kas varētu rasties šādas drošības neievērošanas rezultātā.
Lai panāktu šo prasību ievērošanu, valsts regulatīvās iestādes saņems pilnvaras izdot saistošas instrukcijas operatoriem par pasākumiem, kas tiek pieprasīti, lai nodrošinātu elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus un pārraudzītu to pareizu īstenošanu.
Viens no ierosinātās Eiropas Elektronisko komunikāciju tirgus iestādes galvenajiem uzdevumiem būs tīklu un informācijas drošība, un tā palīdzēs Komisijai pasākumu īstenošanā Eiropas līmenī, kur tas būs nepieciešams.
Claude Moraes
Pateicos, komisār, par šo izsmeļošo atbildi. Es nezinu, kā digitāli apzīmē "epidēmiju”, bet pēc šiem Ziemassvētkiem mēs esam liecinieki šāda veida uzvedības epidēmijai. Visas neatkarīgās organizācijas ir to teikušas.
Es negribu noniecināt neko no tā, ko Komisija ir izdarījusi; es domāju, tā ir izvirzījusi šo par prioritāti. Tas, ko es tomēr lūgtu, ir, ka tādi piemēri kā Nīderlandes piemērs, kas rosina saukšanu pie atbildības, rosina interneta pakalpojumu sniedzējus atrast šos cilvēkus - nekas no tā visa, es jūtu, neatgriežas pie patērētāja. Vai ir kaut kas vienkāršs, ko Komisija var izdot EP deputātu vajadzībām, lai pastāstītu mūsu patērētājiem, ko jūs darāt un cik efektīvi tas tiek mērīts?
Günter Verheugen
, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - Pilnībā piekrītu. Es jau esmu teicis, ka priekšlikumi mums ir un Parlaments un Padome tos pašlaik izskata. Es ceru, ka tie stāsies spēkā un mums būs visas nepieciešamās prasības.
Pašreizējā juridiskā situācija atļauj uzsākt darbību pret šādiem pārkāpumiem, lai gan tas ir atkarīgs no attiecīgās lietas. Kriminālpārkāpuma gadījumā cilvēki var griezties pēc atbalsta policijā vai uzsākt tiesvedību. Kā jau esmu pieminējis, Nīderlandes regulatora OCTA piemērs ir atzinīgi novērtēts Komisijas preses paziņojumā. Man ir šeit viss teksts. Ja jūs vēlaties, es varu to iedot jums pēc jautājumu laika, lai varat izlasīt, kas ir jau izdarīts.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Reding kungs, protams, nepiedalās, tomēr esmu pārliecināts, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniekam Verheugen kungam ir pietiekami plašas zināšanas, lai atbildētu uz manu jautājumu kādā papildu lietā: vai Komisijai ir pierādījumi par pavedieniem, kas saista mēstuļu - spama - avotus ar sabiedrībām, kuras piedāvā pakalpojumus un produktus aizsardzībai pret šādiem nevēlamiem traucējumiem.
Avril Doyle
Es gribu apvienot M. McGuinness uzdoto jautājumu par patērētāju aizsardzību pret viltotām un nestandarta zālēm ar jautājumu, ko uzdeva C. Moraes, par patērētāju aizsardzību pret surogātpastu. Viena no milzīgajām problēmām, ko es izjūtu tāpat kā lielākā daļa citu cilvēku, ir medikamentu reklāmas surogātpastos līdzās visāda veida produktiem, kas stimulē dažādas ķermeņa daļas, kuru dažiem no mums vispār nemaz nav! Interesanti, vai, atsaucoties uz paralēlā tirgus pētījumu, kuru jūs pieminējāt, tiek veikti kādi pētījumi par visu interneta, surogātpasta un viltoto zāļu, kā arī it sevišķi nestandarta zāļu jautājumu kopumā, kas nekur nesola nekādu drošības vai iedarbības garantiju patērētājiem un pacientiem. Šajā konkrētajā jomā ir briesmīgs pieaugums.
Günter Verheugen
, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - Tā ir diezgan interesanta kombinācija. Par pirmo jautājumu Komisijas rīcībā diemžēl nav datu, jo regulēšanas iestādes pieder dalībvalstīm. Bet es informēšu komisāri V. Reding par šo jautājumu, un varbūt kopā ar dalībvalstīm mēs varam atrast risinājumu.
Personiski es varu teikt, ka es uzskatu jūsu jautājumā ietverto domu par pilnīgi pamatotu, un es domāju, ka mums ir jāmēģina atrast veidu, kā to panākt.
Par otru jautājumu varu teikt, ka tas pat saistās ar problēmu, par kuru mēs vēl neesam šovakar diskutējuši, ar jautājumu par informāciju pacientiem. Mums ir trīs jautājumi: elektronisko komunikācijas sistēmu ļaunprātīga izmantošana; mums ir problēma par informāciju pacientiem, kura ļoti bieži ir maldinoša; un mums ir viltojumu un paralēlās tirdzniecības problēma. Es to nepateicu savā atbildē uz jautājumu par viltotām zālēm un paralēlo tirdzniecību, tādēļ es varu to papildināt tagad.
Mēs strādājam arī pie priekšlikuma, lai saņemtu skaidru informācijas pamatstruktūru pacientiem, un mēs izjūtam tieši tās pašas problēmas, kuras jūs pieminējāt, proti, ka uz pašreizējiem noteikumiem un ierobežojumiem, kas ir mūsu rīcībā, neattiecas interneta lietojums. Tas mums ir svarīgi - un šī iemesla dēļ mēs pētām visu problēmu, un mēs izstrādāsim priekšlikumu par to, kā ir jāorganizē informācija pacientiem Eiropas Savienībā, lai gan mēs zinām, ka tas ir ārkārtīgi grūti. Bet man jāsaka, ka pagaidām mūsu rīcībā ir noteikumi.
Piemēram, recepšu medikamentu reklamēšana nav atļauta. Ja tas notiek internetā, tas, protams, ir pašreizējo noteikumu pārkāpums, un dalībvalstīm ir ne tikai tiesības, bet, manuprāt, tām ir pienākums darīt kaut ko, lai to apkarotu.
Tāpēc atbilde uz jūsu jautājumu ir "jā”. Komisija apzinās, ka šāda problēma pastāv, un mūsu nākamajos priekšlikumos mēs centīsimies šo jautājumu risināt.
Man šeit ir jāpievieno piebilde: interneta lietojums ir kaut kas tāds, ko nevar kontrolēt. Tieši tas rada mums problēmu, un mēs centīsimies atrast vislabāko iespējamo risinājumu.
Otrā daļa
Priekšsēdētāja

Temats: Bīstamu patēriņa preču importa pārraudzība
Novembra beigās Komisija iesniedza pārskatu par patēriņa preču drošības pārraudzību, kurā atklājās daudzi trūkumi pašreizējo direktīvu piemērošanā dalībvalstīs, kā arī attiecībā uz izsekojamību un ražotāju, izplatītāju un importētāju atbildību.
Vai Komisija var norādīt it sevišķi sekojošo? Kādus konkrētus pasākumus tā gatavojas pieņemt, lai uzlabotu dalībvalstu pārraudzību saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārējo drošību un sadarbību ar muitas dienestiem? Kādus pasākumus tā veiks, lai nodrošinātu importēto patēriņa preču izsekojamību? Kādus pasākumus tā veiks, lai stimulētu importēto patēriņa preču ražotājus, importētājus un izplatītājus uzņemties atbildību un, ja vajadzīgs, sodīt viņus?
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Produktu drošības inventarizācijas pirmie rezultāti tika laisti klajā 2007. gada 22. novembrī. Tie rāda, ka regulatīvās pamatstruktūras ir piemērotas šim nolūkam, ja tās pareizi piemēro un kad tās pareizi piemēro. Rapex sistēma darbojas efektīvi, lai nodrošinātu, ka bīstami produkti tiek izņemti no tirgus visā Eiropas Savienībā.
Novērtēšanas ziņojums tomēr atklāj uzlabojumu apjomu gan novēršanas pasākumos, gan starptautiskajā sadarbībā, piemēram, pastiprinātā īstenojumā. Daži paredzētie uzlabojumi ir jau augstā gatavības pakāpē, lai kļūtu par konkrētu rīcību, it īpaši attiecībā uz Rotaļlietu drošības direktīvas pārskatīšanu. Komisija arī pašlaik gatavo pagaidu pasākumu, kas pieprasa pievienot brīdinājumus magnētiskām rotaļlietām, saskaņā ar standartu pārstrādi, lai mazinātu risku, ko šīs rotaļlietas var radīt. Komisija palīdz dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm konstatēt un dalīties ar labāko pieredzi uzlabotas kontroles nolūkos.
2007. gada oktobrī dalībvalstis ziņoja par iniciatīvām labākai sadarbībai ar saimnieciskās darbības subjektiem un rotaļlietu īpašas uzraudzības kampaņu jomā. Komisija gatavojas publicēt salīdzinošus datus par īstenošanas spējām patēriņa progresa ziņojumā par 2008. gadu, kas ir jauna un, cerams, ļoti noderīga iniciatīva. Komisija arī turpina konkrēti pastiprināt dalībvalstu tirgus uzraudzības spējas, piedaloties labi izplānotu kopēju tirgus uzraudzības projektu finansēšanā. Šie projekti saņēma EUR 1,3 miljoni Kopienas finansējumā 2007. gadā.
Papildus aizsardzības uzlabošanas pasākumiem Eiropas Savienībā, dažādas akcijas tiek gatavotas, lai stiprinātu aizsardzību uz robežām. Nesenās lielās izmaiņas ES muitas tiesību aktos palīdzēs noteikt augsta riska sūtījumus kontrolei. Droši muitu apmaiņas mehānismi arī radīs iespēju veikt strauju darbību, kad kļūst pieejama informācija par jauniem bīstamu produktu veidiem. Informācija, kas pieejama Rapex sistēmā, tiks izplatīta, izmantojot šo mehānismu, lai brīdinātu kompetentās muitas iestādes par īpašam, iespējams bīstamām, kravām. Komisija arī piekrīt, ka izsekojamība ir jautājums, kas turpmāk jāuzlabo. Statistika liecina, ka nezināmas izcelsmes produkti, par kuriem ziņoja Rapex, pirmo reizi samazinājās līdz 3 % 2007. gada oktobrī salīdzinājumā ar 17 % 2006. gadā. Komisija pašlaik analizē ar dalībvalstu palīdzību, kā panākt, lai šis uzlabojums nav īslaicīgs, un kā padarīt to ilgtspējīgu.
Komisija jau ir iekļāvusi tiesību aktos par preču iesaiņojumu iekšējam tirgum nosacījumu, kas prasa saimnieciskās darbības subjektiem darīt pieejamu informāciju par viņu piegādātāja identitāti. Tam ir jāpalīdz tirgus uzraudzībai iejaukties, tiklīdz šis tiesību akts stāsies spēkā. Komisija ir arī prasījusi, ko Ķīna var darīt izsekojamības labā, un atzinīgi vērtē Ķīnā veiktās iniciatīvas, pieprasot svītru kodus rūpnīcas līmenī noteiktām augsta riska produktu kategorijām.
Visbeidzot, Komisija ir uzsvērusi attiecīgo saimnieciskās darbības subjektu atbildību un atzinīgi vērtē industrijas apņemšanos izstrādāt pasākumus, lai celtu patērētāju uzticību, it sevišķi ar tā sauktā "drošības pakta” palīdzību. Komisija arī sūtīs ekspertus, lai veiktu pētījumu par uzņēmējdarbības drošības pasākumiem piegāžu ķēdē, un sniegs turpmāku ziņojumu par to 2008. gada pirmajā ceturksnī.
Giovanna Corda
(FR) Pateicos par atbildi, komisāra kungs: priecājos, ka Komisija ir nodomājusi īstenot virkni pasākumu lai cik vien iespējams samazinātu apdraudējumu, kas saistīts ar importēto rotaļlietu, īpaši Ķīnas rotaļlietu, apgrozību.
Svarīgas aspekts, kuru Komisija ir norādījusi, ir rotaļlietu izsekojamība no ražotāja līdz patērētājam - un jūs īsi to pieminējāt atbildē. Taču galvenais jautājums paliek neatbildēts. Gadījumā, ja no tirgus tiek izņemtas tūkstošiem rotaļlietu, kā tas bija pagājušajā gadā, vai jūs, komisāra kungs, man varētu pateikt, kas notiek ar šīm rotaļlietām? Kādi jums ir pierādījumi, ka tās ir pilnīgi aizvāktas no tirgus? Esmu dzirdējusi ziņojumus - kas arī mudināja mani šodien uzdot jums jautājumu - ka tās nonākot atpakaļ tirgū pārdošanai citiem bērniem. Visiem bērniem visā pasaulē ir tiesības un vienādu attieksmi no mūsu puses. Man šķiet, neviens pret to neiebildīs. Vai izsekojamības sistēma dod jums iespēju sekot šīm rotaļlietām līdz pat to iznīcināšanai?
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Es domāju, ka jūsu jautājums ir pilnīgi pamatots un ļoti cilvēcisks. Mums jātiecas uz savu mērķi: šīs bīstamās rotaļlietas nedrīkst nonākt ne tikai Eiropas tirgū, ko aizkavēt ir mūsu pienākums, bet nevienā tirgū, un mums ir daži labi izveidoti līdzekļi, ko izmantot. Mēs varam veikt tirgus uzraudzību, mums ir pārbaudes un mūsu Rapex sistēma, kas ir sistēma, ar kuras palīdzību mēs varam saņemt informāciju caur tirgu un ne tikai tad, kad bīstamās preces ir apturētas pie mūsu robežām.
Tomēr mums kā pasaules līderim drošības procesā ir arī svarīgi neļaut šīm bīstamajām precēm - īpaši rotaļlietām - nonākt pie citiem bērniem - arī Ķīnā. Nepietiek tikai iestāties par Eiropas bērnu drošību, kas ir daļa no mūsu pienākuma. Es daudzkārt esmu atklāti un skaidri prasījusi galvenajiem ražotājiem iznīcināt šīs rotaļlietas, un es esmu arī aicinājusi viņus uz Komisiju Briselē, kur mēs esam sprieduši, kā panākt, ka šīs rotaļlietas tiek iznīcinātas. Viņi visi apņēmās to darīt. It sevišķi es aicināju Mattel, kā galveno ražotāju ar vairāk izņemšanas gadījumiem nekā citiem, pakļauties, un viņš tam ir piekritis. Tas nav juridiski saistošs pienākums. Es nevaru piespiest viņus iznīcināt savas rūpnīcas. Bet es domāju, mēs tuvojamies laikam, kad tiesiskais regulējums ir tikai regulējums, un ir lietas, kas ir tālāk aiz un ārpus šī regulējuma. Mums enerģiski jāturpina darīt to, kas stāv pāri absolūti nepieciešamajiem pasākumiem no juridiskā viedokļa. Man bija izdevība diskutēt par šo jautājumu ar UNICEF un amerikāņiem Transatlantiskā patēriņa dialoga laikā. Es pilnībā apzinos jūsu bažas, un, ticiet man, es netaupīšu pūles, lai darītu to zināmu un lai panāktu šo rotaļlietu iznīcināšanu. Tomēr man nav juridiska pamata ārpus Eiropas.
Reinhard Rack
(DE) Komisāra kungs, jūs norādījāt, ka ir paveikts daudz, lai bīstamās rotaļlietas izņemtu no tirgus. Tas ir svarīgs solis. Tomēr ir tā, ka dažus no šiem izstrādājumiem šeit pārdeva ar vispārēji atpazīstamām sertifikācijas zīmēm, tostarp dažos gadījumos ar pazīstamo CE zīmi. Saskaņā ar jebkuriem labas prakses noteikumiem, ja rotaļlieta nav acīm redzami droša vai ir faktiski bīstama, šāds marķējums ir ne tikai aizskarošs, tas ir pilnīgi nelikumīgs. Vai ir iespēja šādos gadījumos paredzēt kriminālvajāšanu?
Colm Burke
Pateicos, komisāre, par jūsu konkrēto atbildi. Sakarā ar Īriju, kāds izstrādājums, kas tika nopirkts Ziemassvētku laikā, eksplodēja, un ražotāja vārds nebija nosakāms.
Vai ir iespējams ieviest tiesību aktu, ar kuru visās valstīs būtu nelikumīgi pārdot lietu, kuras ražotājs nav skaidri nosakāms? Es domāju, ka tai jābūt turpmākai virzībai, un es gribu jautāt, vai to varētu izdarīt.
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Ja jūs neiebilstat, es sākšu ar otro jautājumu, jo man ir noteiktāks juridiskais pamats, pēc kura jums atbildēt. Komisija jau ir iekļāvusi tiesību aktu par preču iesaiņojumu iekšējā tirgū, kurā ir nosacījums, kas prasa saimnieciskās darbības subjektiem darīt pieejamu informāciju par viņu piegādātāja identitāti. Tas palīdzēs uzlabot preces identifikāciju un skaidri norādīt marķējumā vispirms, kas ir ražotājs un arī kas ir piegādātājs. Globālā ķēde kļūst arvien garāka un garāka, un vairs nav nevienas lietas, par kuru var būt pilnīgi drošs, ka tā ir ražota tikai vienā valstī.
Es saprotu jūsu jautājumu, bet es domāju, ka mums arī jāpalielina izpratne un jāmodina vecākos modrība, jo viltus tirgotāji vienmēr būs. Mums jāpaaugstina izpratnes līmenis attiecībā uz mazumtirgotāja pārbaudi un jāiepērkas tikai pie atbildīga mazumtirgotāja, kā arī jāpārbauda produkta marķējums. Tā kā neviens nevar noņemt no mūsu pleciem atbildību kā patērētājiem, es uzskatu, ka jūsu jautājums ir pilnīgi pamatots, un es piekrītu, ka ne tikai ražotāja vārdam, bet arī konkrētai informācijai ir jābūt norādītai marķējumā, it īpaši rotaļlietām.
Šis jautājums varbūt ir saistīts ar pirmo, par to, ko mēs varam darīt ar viltojumiem - ja esmu sapratusi jūsu jautājumu pareizi. Ja prece ir viltota, tā ir viena lieta. Mums jācīnās ar viltotajām precēm, izmantojot intelektuālā īpašuma tiesības un arī muitas darbības. Man jums jāsaka, ka mūsu muitas iestādes ir palielinājušas pārbaužu biežumu trīs reizes virs pasaules normas. Pasaules Muitu apvienības ieteikums ir pārbaudīt 3 % preču uz robežām un ostās, bet Eiropā mēs pārbaudām 10 %. Es arī domāju, ka būtu laba doma veicināt mūsu pētniecību un izstrādi, lai padarītu uzraudzību un pārbaudes uz robežām vēl stingrākas, izmantojot labākas tehniskās ierīces caurskates veikšanai un citus svarīgus jaunievedumus uz robežām precēm, kas ienāk mūsu tirgos.
Es gribu arī norādīt, ka, pat ja prece nav viltojums un tajā skaidri uzrādīta "CE” zīme, tas nenozīmēs, ka prece noteikti atbilst visām prasībām, kas noteiktas šīs direktīvas pamatnostādnēs. Mums arī papildus jāievēro šīs Jaunās pieejas direktīvas, kas nosaka prasības par to, kā prece tiek ražota, un jānodrošina pastāvīga tirgus pārraudzība no drošības viedokļa, jo dažreiz drošība ir pat svarīgāka vai vismaz tikpat svarīga un ne vienmēr sakrīt ar veidu, kā prece ir ražota.
Tas varētu būt, piemēram, kā gadījumā ar magnētiem rotaļlietās, uz ko mēs reaģējam, ka tad, kad mēs redzam, ka situācija ir mainījusies, mums jāreaģē un jāveic pasākumi, pamatojoties uz drošības apsvērumiem, nevis tikai pamatojoties uz prasībām, kuras mēs esam likuši ražotājam pildīt. Ja mēs apvienojam divus prasību kopumus - ražotājam un precei tirgū - tad mums būs labāk aizsargāti patērētāji.
Priekšsēdētāja

Temats: Spekulēšana pārtikas veikalos
Vairums dalībvalstu izjūt ievērojamas pārtikas cenu svārstības, loti bieži tāpēc, ka veikali var izmantot masveida patēriņa laikposmus, tādus kā valsts brīvdienas. Piens it sevišķi ir produkts, kura cena pastāvīgi pieaug visās dalībvalstīs.
Vai Komisija pārrauga pārtikas veikalu un lielveikalu komerciālo darbību paaugstināta patēriņa laikposmos? Vai tā sadarbojas ar valsts patērētāju aizsardzības organizācijām, lai atrastu efektīvu risinājumu spekulācijai?
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Es zinu, ka šis jautājums ir ļoti svarīgs, un es vēlos apliecināt jums, ka Komisija nepārrauga ne veikalus paaugstināta patēriņa laikposmos, ne arī sadarbojas ar valsts patērētāju aizsardzības organizācijām šajā konkrētajā jautājumā.
Tāpēc mums lielā mērā jāpaļaujas uz valstu pūlēm. Tomēr Komisija patiešām gatavojas uzlabot līdzekļus iekšējā tirgus darbības pārraudzībai no patērētāja viedokļa.
Vienotā tirgus pārskats noteica Komisijas plānus par patēriņa progresa ziņojumu un konkrētāku cenu veidošanas pārraudzību, bet es īpaši gribētu uzsvērt, ka runa ir par pārraudzību.
Publicētie Eurostat dati rāda, ka piena, siera un olu cenas Grieķijā ir par 38 % augstākas nekā vidējās cenas šai preču grupai Eiropas Savienībā. Vidējās cenas šai produktu grupai laikposmā 1996.-2007. gadam pieauga gandrīz par 52 % Grieķijā un tikai par 24 % ES.
Tomēr šķiet, ka šī parādība ir strukturāla, nevis sezonveida. Kopš 2005. gada cenas piena produktiem Grieķijā neuzrāda sezonveida svārstības.
Manolis Mavrommatis
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos pateikties jums un pateikties komisārām par informāciju. Es apspriedīšos arī ar Eurostat, lai mēs varam redzēt visu progresa ziņojumu, jo tas, protams, ir nozīmīgs un svarīgs manai valstij, kā jūs minējāt, tomēr es domāju, ka citās valstīs ir līdzīgas situācijas, un tādēļ būtu interesanti redzēt, kā jūsu Komisija gatavojas risināt šo problēmu vispārēji. Vai ar ieteikumu, vai ar direktīvu, kas attieksies uz visiem produktiem un ne tikai uz patēriņa priekšmetiem.
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Komisija izstrādā pasākumus dažādos līmeņos, kuru nolūks ir samazināt pārtikas cenu pieaugumus. Viena iniciatīva ir sākt cenu pārraudzību, ko es pieminēju iepriekš. Tas ir viens no patēriņa tirgus progresa ziņojuma mērķiem, pie kā mēs strādājam un ko, es uzskatu, Komisija atbalstīs visai drīz.
Komisija ir arī ierosinājusi vairākus pasākumus sakarā ar lauksaimniecības politikas pamatnostādnēm. Obligāto atmatā atstāto zemes platību samazināšana, kas ir jau spēkā 2008. gada ražas sezonai; piena kvotu palielināšana 2008.-2009. gadam, kas Komisijā ir pieņemta un ir iesniegta Padomei, ja to pieņems, tā stāsies spēkā ar 2008. gada 1. aprīli, un importa nodevu samazināšana graudaugu nozarē, lai samazinātu graudaugu un arī gaļas cenu pieaugumu nākotnē. Šis pasākums stājās spēkā ar 2008. gada janvāra sākumu.
Šis ir sava veida saraksts par to, ko esam paveikuši. Bet ar patēriņa tirgus progresa ziņojumu viens no mūsu pētījumu galvenajiem tematiem būs cenas un tajās daļa no groza būs pārtikas cenas. Tāpēc mēs pienācīgi informēsim jūs, mēs konsultēsimies par to, kāds būs nākamais solis pēc datu pārraudzības, un mēs varam rīkoties, lai redzētu, kas aiz tā slēpjas - protams, roku rokā ar dalībvalstu iestādēm.
Mairead McGuinness
Ir interesanti, ka, tiklīdz pārtikas cenas ceļas, Komisija rīkosies, lai to pētītu, un es mudinātu Komisiju nākt klajā ar statistiku, kas rāda mums ienākumu sadalījumu no galīgajām mazumtirdzniecības cenām starp ražotāja - un es te domāju zemniekus - un patērētāju, jo šī informācija nav pieejama. Es domāju, ka ir arī godīgi teikt ierakstīšanai protokolā, ka samērā zemo pārtikas cenu ēra ir pagājusi un ka, manuprāt, Komisijai nevajadzētu muļķot cilvēkus, sakot, ka mēs atgriezīsimies pie zemākām pārtikas cenām. Varbūt, ka tas, kas mums jādara, ir jāizglīto cilvēki par kvalitatīvas pārtikas pirkšanu par taisnīgu cenu.
DanutBudreikait
- (LT) Pagājušajā vasarā cenas sāka celties visās ES dalībvalstīs. Tad mēs izvirzījām jautājumu, vai pastāv kaut kādi karteļa nolīgumi. Manā valstī Lietuvā atklāja, ka piena pārstrādes sabiedrības ir vienojušās par cenu celšanu. Tagad tiek pārbaudīta gaļas nozare. Vai šādi pētījumi ir veikti citās ES valstīs? Tagad parādījies jauns jēdziens - ,,lētās pārtikas gals”. Vai pārtikas nozares pārstāvji nelieto šo jauno jēdzienu, un kā patērētāji var aizsargāties?
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Pārtikas cena svārstās lauksaimniecības produkcijas sezonālā rakstura dēļ. Šīs svārstības nav pilnībā attiecinātas uz patērētāju, tāpēc ka izejmateriālu izmaksas līdz nesenam laikam ir gājušas uz leju, un noliktavu tehnoloģiju dēļ, ņēmot vērā sezonālo krājumu nepietiekamību. Pēdējā laikā, šķiet, ka notiek sistemātiskāka pārtikas cenu palielināšanās, un galvenais iemesls šķiet pieprasījuma pieaugums jaunajās strauji augošas ekonomikas valstīs, piemēram, Ķīnā un Indijā. Mēs jau esam apsprieduši faktu, ka Indijā pagājušajā gadā bija par pieciem miljoniem cilvēku vairāk ar jaunu ēdienu karti, kas balstās daudz vairāk uz pienu, piena produktiem un gaļu.
Pagājušajā vasarā situācija pasliktinājās nelabvēlīgu klimata apstākļu dēļ daudzos ražošanas reģionos, un tas ir bijis galvenais iemesls ārkārtēji lielam pārtikas cenu kāpumam Eiropas Savienībā kopš 2007. gada septembra. Komisija un valsts konkurences uzraudzības iestādes rūpīgi seko tirgum. Ir atklātas konkurenci ierobežojošas darbības piensaimniecības nozarē Apvienotajā Karalistē un Grieķijā, un ir uzlikti sodi firmām, kas ir iesaistītas šajās konkurenci ierobežojošās darbībās.
Es jūtu, ka Latvijas, valsts iestādes nodarbosies ar lietu, kuru jūs pieminējāt, ja tās ir par to informētas, it īpaši tāpēc, ka tā ir tik nozīmīga publiskajā darba kārtībā. Tas, kas mums patiešām ir vajadzīgs, ir nozares izmeklēšana, lai redzētu, vai aiz visa tā ir kāds kartelis, kas jau ir noticis divās ES valstīs.
Priekšsēdētāja
Es nupat saņēmu informāciju, ka diemžēl mums ir problēmas ar mūsu komisāru pieejamību. C. McCreevy ir jādodas prom plkst. 19.20. Tāpēc, komisāre M. Kuneva, ar jūsu atļauju es gatavojos pievērsties C. McCreevy, bet vai jūs varētu palikt ar mums, lai papildus atbildētu dažus jautājumus nobeigumā, tas būtu ļoti izpalīdzīgi.
Priekšsēdētāja

Temats: Vienotā tirgus pārskats
Ņemot vērā neseno Komisijas publikāciju par vienotā tirgus pārskatu, kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai veicinātu patērētāju izglītību finanšu jautājumos, finansiālo iekļaušanu un pienācīgu kompensāciju patērētājiem, it īpaši ņemot vērā neseno krīzi paaugstināta riska ASV hipotekāro aizdevumu tirgū un pašreizējās finanšu svārstības?
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Es vēlos pateikties godājamajai deputātei par viņas interesi par vienotā tirgus pārskatu.
Līdzās mūsu paziņojumam par vienoto tirgu 21. gadsimta Eiropai mēs pieņēmām pasākumu kopumu, lai uzlabotu finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības konkurētspēju un efektivitāti. Šajā pasākumu kopumā ir iestrādātas iniciatīvas, lai uzlabotu patērētāju uzticību un ļautu viņiem izvēlēties vislabāko produktu viņu individuālajām vajadzībām. Lai gan Komisijas pievērstā uzmanība patērētāju iespēju palielināšanai nav nekas jauns, pašreizējās finanšu svārstības noteikti uzsver šīs lietas svarīgumu. Es gribētu pievērsties visām trim jomām, kuras pieminēja godājamā deputāte: izglītībai, iekļaušanai un kompensācijai.
Vislabāk, ja finanšu izglītība tiek sniegta pēc iespējas tuvu pilsoņiem, kam tā ir vajadzīga, proti, valsts un reģionālo iestāžu, nevalstisko aģentūru un finanšu pakalpojumu nozares līmenī. 2007. gada beigās mēs pieņēmām paziņojumu par finanšu izglītību, lai palielinātu izpratni par nepieciešamību paaugstināt patērētāju finanšu zināšanu līmeni, veicinātu augstas kvalitātes finanšu izglītību Eiropas Savienībā un nodrošinātu dažus praktiskus līdzekļus, kas palīdzētu sasniegt šos mērķus. Tajā ietilpst daži vadoši principi finanšu pakalpojumu sniedzējiem, un ir paziņotas dažas praktiskas iniciatīvas. Tās aptver plašas jomas, sākot ar tiešsaistes režīma datu bāzēm par finanšu izglītības nodrošinājumu un pētniecību ES, beidzot ar pašreizējā Dolceta tiešsaistes izglītības instrumenta veicināšanu, lai palīdzētu skolotājiem iekļaut finanšu jautājumus skolas mācību programmā.
Šodien bankas konts ir priekšnoteikums spējai pilnībā piedalīties sabiedriskajā un ekonomiskajā dzīvē, un visiem ES pilsoņiem ir jābūt pieejai parastam bankas kontam. Mēs pašreiz veicam pētījumu, lai noteiktu un analizētu politikas pasākumus, ko veikušas dalībvalstis, lai novērstu finansiālu izstumtību. Pamatojoties uz šo informāciju, kuru mēs ceram saņemt šī mēneša beigās, mēs apsvērsim, kā vislabāk nodrošināt, lai visiem ES pilsoņiem ir pieejams parasts bankas konts.
Visbeidzot, pērkot finanšu pakalpojumus, patērētājiem jāzina, ka, ja viņi var saņemt viegli pieejamu kompensāciju, ja viņiem rodas kāda problēma. Lai gan ārpustiesas strīdu izšķiršanas iestādes pastāv daudzās ES valstīs, ne visas no tām ir Komisijas vadītā FIN-NET locekles, kura mērķis ir veicināt patērētāja pieeju kompensācijai pārrobežu gadījumos. Paturot to prātā, mēs strādājam, lai nodrošinātu, ka visas ārpustiesas strīdu izšķiršanas iestādes ir FIN-NET sastāvā.
Mēs arī apsveram plašāk, kā iedrošināt alternatīvu kompensācijas sistēmu radīšanu, kur tās vēl nepastāv. Šīs iniciatīvas neradīs uzticību un nepalielinās patērētāju spējas vienas dienas laikā, bet tās ir papildinājums iniciatīvām, kuras mēs uzsākam citās saistītās jomās, tādās kā informācija un padoms.
Bernd Posselt
(DE) Es apzinos, ka McCreevy kungam ir saspringts grafiks, bet arī citiem ir neatliekami darbi. Es tikai vēlējos jautāt, vai mans jautājums komisārei Kuneva kundzei vēl tiks uzklausīts, citiem vārdiem sakot, vai es varu tagad doties uz mūsu grupas sanāksmi, vai arī man jāgaida šeit.
Priekšsēdētāja
Maz ticams, ka mēs tiksim līdz jūsu jautājumam. Žēl, ka mēs esam šādā situācijā. Uz jūsu jautājumu visticamāk tiks atbildēts rakstiskā formā.
Marian Harkin
Komisāre, es gribu jautāt jums mazliet vairāk par finanšu izglītību, kas tagad ir jaunais modes vārds. Es domāju, ka jūs piekritīsit, ka nav īstas līdzsvarotības iespēju ziņā starp finanšu iestādēm un patērētājiem, jo, pirmkārt, patērētājiem vajadzīga piekļuve kredītam un, otrkārt, lai cik augsts būtu finanšu izglītības līmenis, cik daudzi cilvēki lasīs 25 lappušu garu dokumentu, kas ir pievienots, piemēram, viņu apdrošināšanas polisei, un pievērsties tam katru gadu?
Jūs teicāt, ka ar šo jautājumu jānodarbojas vietējā un reģionālā līmenī, bet vai jūs nepiekritīsiet, ka ir vajadzīga lielāka sadarbība starp galvenajām ieinteresētajām pusēm, piemēram, finanšu regulatoriem, valdībām, patērētāju organizācijām un iestādēm, kas izskata finanšu sūdzības, lai, kopā strādājot, tās var konstatēt dažas no šīm problēmām un jautājumiem un vismaz rīkoties kā agrīnas brīdināšanas sistēma patērētājiem?
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Tas, ko mēs cenšamies darīt finanšu izglītības jomā, ir uzņemt to darba kārtībā un likt katram saprast, it īpaši dalībvalstīs, ka tas varētu būtu labāks ieguldījums nekā citās jomās, ja skolas mācību programmā jau ļoti agri tiktu mācīti finanšu pamati.
Jo dzīves gaitā, vienalga, vai cilvēks ir galvenais finanšu kontrolieris lielā iestādē vai viņam ir ļoti parasts darbs vietējā apkaimē, ikviens sastapsies - kādā posmā jums būs jānodarbojas ar to - ar kādu nopietnu finanšu darbību, piemēram, pērkot automašīnu, māju, veļas mazgājamo mašīnu vai tamlīdzīgi.
Es domāju, ka jau agrīnā posmā būtu daudz labāk, ja cilvēkiem būtu mazliet iemācīts skolas mācību programmā, lai viņiem būtu zināma kaut kāda pamatinformācija.
M. Harkin teiktais attiecas uz augstāku līmeni, runājot par to, kāda tipa informācija būtu jādod patērētājam, jo viņai ir taisnība: informācijas daudzums, ko viņiem dod, un 48 lappuses, ko viņi saņem lasīšanai ļoti sīkā rakstā, ir domātas tikai vienam vienīgam nolūkam, manuprāt (un tā es vienmēr esmu domājis), lai apmierinātu juristus, lai viņi, ja ir tieslieta, var noteikt arvien augstākas maksas par to, ka viņi pasaka, vai jūs esat vinnējuši vai zaudējuši. Man nav it nekādas ticības tam visam.
Daļa šīs jomas ir manā tiešā atbildībā. Es bieži atceros kādu konkrētu gadījumu, kad es biju Skotijā pirms aptuveni diviem gadiem un tikos ar dažiem finanšu izglītības speciālistiem, kas runāja par Perspektīvu direktīvu attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU). Viņi teica, ka Perspektīvu direktīvā esot 81 lappuse un vienkāršotajās perspektīvās - 78 lappuses par konkrētu produktu. Tātad Patēriņa kredīta direktīvā, ar kuru, manuprāt, nodarbojas šis Parlaments, M. Kuneva veiks dažus uzlabojumus par to, kāda tipa pamatinformācija ir dodama patērētājiem. M. Kuneva nodarbojas ar šiem konkrētajiem aspektiem. Bet visā finanšu izglītības jomā tas, ko es gribu redzēt darba kārtībā, ir, lai dalībvalstis jau no izglītības agrīnas pakāpes iekļauj finanšu izglītības pamatus kā mācību programmas sastāvdaļu. Es domāju, ka ikvienam veiksies labāk, to darot, nekā saņemot lappusēm garu tekstu sīkā rakstā, kuru neviens nekad nelasa.
Reinhard Rack
(DE) Komisāra kungs, esmu pārliecināts, ka jums ir taisnība, kad jūs aicināt sākt skolas izglītības līmenī, lai patērētāji nonāktu izdevīgākā stāvoklī - a) zinātu savas tiesības un b) tās īstenotu.
Tomēr problēma ir tāda, ka mums joprojām ir paaudze, faktiski vairākas paaudzes cilvēku, kuri domā atšķirīgi, kuri ir dzirdējuši, ka finanšu pakalpojumi un finanšu tirgi ir pakļauti īpaši stingrai valdības uzraudzībai, un kuri rīkojas saskaņā ar šīm zināšanām, domājot, ka viņi var paļauties uz šādu valdības uzraudzību. Patiesībā pēdējā laikā daudz kas ir mainījies tirgus ierobežojumu atcelšanas rezultātā. Vai nav varbūt viena vai divas lietas, ko vēl var izdarīt valsts uzraudzības sfērā?
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, vai varu piebilst komisāram, ka šī informācija ne tikai apmierina juristus, bet arī muļķo patērētājus? Un tāpēc tā tur ir. Līdzīgi daudzām informācijām, tā ir tāda pati kā instrukcijas veļas mazgājamai mašīnai. Mēs to lasām, kad tā salūst, un tad ir par vēlu.
Vai es varu ieteikt jums paskatīties uz kredītiestāžu apvienību lomu patērētāju izglītošanā, jo, manuprāt, šis jautājums īpaši attiecas uz Īriju? Un vai es varu laipni atgādināt jums, tā kā jūs pieminējāt kompensāciju, par absolūtu kompensācijas trūkumu Equitable Life apdrošināšanas ņēmējiem? Es esmu pārliecināta, ka D. Wallis atbalstīs mani šajā jautājumā, un varbūt klusākā brīdī jūs varētu atgriezties pie mums ar rakstisku atbildi par to, kas ir noticis, jo jūs balsojāt par mūsu ziņojumu un atbalstījāt to.
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Pirmais jautājums attiecas uz regulēto tirgu, un es domāju, ka jautātāja spriež pēc nesenajām grūtībām - aptuveni pēdējo astoņu mēnešu grūtībām - finanšu tirgos un pārsteidzīgi attiecina to uz M. Harkin jautājumu. Es patiešām nedomāju, ka te eksistē obligāta saistība, bet visos pētījumos un darbā, ko dažādas iestādes veic, tostarp mēs Komisijā, varbūt būtu kāda nozīme finanšu izglītībai.
Es domāju, ka problēmas, kas radīja finanšu nedrošību, ceļas no bezatbildīgas aizdošanas noteiktā pasaules daļā. Tā bija problēmas izcelsme, bet mēs esam tālu no tās, un lipīga efekta dēļ tā izplatījās citās teritorijās. Bet problēmas izcelsme, manuprāt, iespējams, ir saistīta ar bezatbildīgiem konkrētu iestāžu aizdevumiem.
Attiecībā uz M. McGuinness jautājumu: izglītība ir dalībvalstu kompetence, un es nesaskatu nekādas grūtības, teiksim, kādai dalībvalstij, tostarp tai, kuru mēs zinām vislabāk, pieņemt viņas ierosinājumu. Tā liktos saprātīga doma, kuru var attīstīt šajā noteiktajā līmenī.
Attiecībā uz jautājumu par Equitable Life, jā, es to patiešām aizstāvēju. Mēs gaidām turpmāku informāciju. Ciktāl man ir zināms, AK ombuda ziņojums vēl arvien ir vienīgais reālais avots kompensācijai, un šis konkrētais ziņojums vēl joprojām nav sniegts. Es jautāšu Komisijas amatpersonām, vai viņiem ir kādas jaunākas ziņas par to, kad AK ziņojums varētu tikt publicēts. Ja es pareizi atceros, pirms gada šajā laikā cerēja, ka par to ziņos līdz 2007. gada beigām, manuprāt, 2007. gada novembrī, kas ir atnācis un pagājis, un varbūt mēs varētu atrast kaut ko jaunu par to, bet tas patiešām gatavojas būt nākamais lielais notikums šajā jomā.
Priekšsēdētāja

Temats: Finanšu instrumentu tirgi
No 2007. gada 1. novembra jaunie Eiropas noteikumi finanšu instrumentu tirgus darbībām stājās spēkā.
Vai Komisijai ir informācija par Eiropas investīciju uzņēmumu un iestāžu skaitu, kas varētu gūt labumu no jaunajiem regulatīvajiem noteikumiem? Vai ir pieejami konkrēti dati par Grieķiju?
Kā teica komisārs Charlie McCreevy, paredz, ka maksa par kapitālu kritīsies pēc laika. Uz ko balstās šī prognoze? Vai ir iespējams šo prognozi konkretizēt attiecībā uz atsevišķiem sektoriem un sagaidāmā samazinājuma procentuālo lielumu katrā gadījumā?
Vai Komisijai ir informācija par akciju un investīciju pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību? Kādi skaitļi raksturo šī sektora pašreizējo iekšējo un ārējo stāvokli Grieķijā?
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Komisija neuzglabā apkopotus datus par Eiropas investīciju uzņēmumu skaitu vai investīciju uzņēmumu skaitu Grieķijā. Tomēr Finanšu instrumentu tirgu direktīva pieprasa no dalībvalstīm uzskaitīt visus to teritorijā reģistrētos investīciju uzņēmumus. Tāpēc Grieķijas kapitālu tirgus komisijai būtu jāspēj piegādāt datus Grieķijas uzņēmumiem.
Ar Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (FiTD) valūtu maiņas tirdzniecības monopoli ir atcelti, investīciju firmām ir labāk iespējams sniegt savus pakalpojumus visā Eiropas Ekonomiskajā zonā, izmantojot FiTD pasi, un patērētāju aizsardzība ir pastiprināta. Tas ved pie lielākas konkurences pāri robežām un tirgošanās vietu starpā, kas, savukārt, palielinās finanšu tirgu likviditāti un dziļumu, un tas būs ieguvums gan nozarei, gan patērētājiem.
Mūsu prognoze, ka maksa par kapitālu samazināsies, balstās uz nopietnu pētījumu, ko veica London Economics 2002. gadā. Šis pētījums, kurā FiTD bija stūrakmens modelēja finanšu integrācijas ietekmi uz toreizējo ES-15. Pētījuma galvenie secinājumi bija, ka finanšu integrācija vedīs pie maksas samazinājuma pašu kapitālam vidēji par 50 bāzes punktiem visās dalībvalstīs un pie maksas samazinājuma par piesaistīto tirgus kapitālu nefinanšu emitentiem par 40 bāzes punktiem.
Pētījums izvērtēja, ka finanšu tirgus integrācijas dažādajām ietekmēm kopumā uz ES ekonomiku būs šādi rezultāti: reālā IKP palielinājums ilgtermiņā par 1,1 % visā ES; kopējo uzņēmējdarbībā veikto investīciju pieaugums par 6 %; privātā patēriņa pieaugums par 0,8 %; un kopējās nodarbinātības pieaugums par 0,5 %.
Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas neoficiāli apkopotie skaitļi, gatavojoties FiTD īstenošanai, rāda, ka tikai neliels skaits firmu tajā laikā izmantoja pasi investīciju pakalpojumiem atbilstīgi toreizējai Investīciju pakalpojumu direktīvai uz vai no Grieķijas. Mēs paredzam, ka tas turpmāk mainīsies, Grieķijas tirgiem atveroties FiTD rezultātā un Grieķijas firmām saskatot vairāk izdevību citās dalībvalstīs.
Eiropas Vērtspapīru biržu federācijā ir statistika par ārzemju pamatkapitāla tirdzniecību, kā arī par investoriem piederošo akciju īpatsvaru. Pēc stāvokļa 2005. gada decembrī 41 % no Atēnu biržā tirgotajām akcijām piederēja ārzemju investoriem. 2007. gada novembrī ārzemju pamatkapitāla tirdzniecības apgrozījums Atēnu biržā bija EUR 970 miljoni.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Pateicos komisāram par atbildi, un turklāt es vēlētos jautāt, vai Komisijai ir dati par kredītu starpniecības apjomu Eiropas Savienībā un it īpaši par to, cik procentu no Eiropas IKP pārstāv šī kredītu starpniecība.
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Manā rīcībā nav tādas informācijas, es arī neesmu pārliecināts, ka maniem dienestiem tā ir, bet es pajautāšu. Ja viņiem tā būs, es noteikti pārsūtīšu to deputātam.
Temats: Īrijas grāfistu attīstības plāni
Šī gada jūnijā Komisija pieprasīja informāciju no Īrijas sakarā ar noteiktu Īrijas grāfistu attīstības plāniem un plānošanas atļauju piešķiršanas noteikumiem, kurus varēja uzskatīt par ierobežojošiem.
Es domāju, ka, Īrijas valdība, saņēmusi viena mēneša pagarinājumu, nosūtīja atbildi Komisijai septembra beigās.
Vai Komisija varētu sniegt komentāru par procesa pašreizējo stāvokli pēc Īrijas valdības atbildes?
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Komisija nosūtīja Īrijas iestādēm oficiālu paziņojuma vēstuli pēc 2007. gada 29. jūnija sūdzības.
Ar šo vēstuli tika lūgta informācija par ierobežojošajiem nosacījumiem, kas ietverti vairāku Īrijas grāfistu attīstības plānos. Komisija uzdeva jautājumus par celtniecības atļauju saņemšanai noteikto prasību savienojamību ar diviem Līguma principiem, proti, brīvību veikt uzņēmējdarbību un kapitāla brīvu apriti.
Netieši šādi ierobežojumi varēja arī ietekmēt darbaspēka brīvu pārvietošanos, bet šis jautājums netika izskatīts.
Pēc vienošanās par viena mēneša pagarinājumu atbildei Īrijas iestādes atsūtīja savu atbildi septembra beigās. Mani dienesti ir iepazinušies ar tās saturu un plāno sazināties ar Īrijas iestādēm, lai noturētu tikšanos tehniskā līmenī un turpmāk noskaidrotu, un apspriestu Īrijas iestāžu nostāju.
Pēc šīm diskusijām Komisija varēs izvērtēt, vai ir pamats veikt šo pienākumu neizpildes procedūru, vai nav pamata.
Colm Burke
Atbilde no Īrijas valdības tika iesniegta 2007. gada 28. septembrī. Es secinu, ka atbilde nav publiskota. Tas ir ļoti svarīgs jautājums, kas ietekmē 22 vietējās iestādes Īrijā.
Man vienkārši interesē, vai atbildi var publiskot šajā posmā, kad tā ir Komisijā un tai ir bijis laiks to izskatīt? Varbūt komisārs varētu norādīt laika grafiku, kad Komisija pieņems lēmumu par šo lietu.
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Mēs nemēdzam savas atbildes darīt publiski pieejamas, bet tomēr šīs atbildes bieži nonāk publiskajā telpā.
Es varu apstiprināt, ka mēs saņēmām atbildi 2007. gada 28. septembrī, kā godājamais deputāts to ir paziņojis. Kā jau es teicu savā atbildē, mēs gatavojamies tikties ar Īrijas iestādēm sanāksmē par šo lietu. Mēs skatīsimies, ko darīsim tālāk.
Man jāatzīmē arī, ka Īrija nav vienīgā dalībvalsts, kurai ir šādas grūtības.
Mani dienesti cer tikties ar Īrijas iestādēm tuvākajā nākotnē, un tad mums būs jāizskata, ko tās saka, un jāsper turpmākie soļi, ja tādi būs nepieciešami.
Brian Crowley
Es tikai gribētu jautāt komisāram - ņemot vērā subsidiaritātes noteikumu un it sevišķi projektēšanas atļauju jautājumu - vai šī ir joma, kurā Komisijai būtu jāiesaistās, jo projektēšanas veikšana un tiesības celt īpašumu ir šķirtas no tiesībām uz īpašumu un tiesībām izmantot šo īpašumu?
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Tas ir ļoti labs jautājums, B. Crowley, bet, ja Komisija saņem sūdzību, mums ir pienākums rīkoties un veikt izmeklēšanu. Sūdzība attiecas uz pārvietošanās brīvību, par ko es jau runāju saskaņā ar Līguma 43. un 56. pantu, un tas ir, uz ko tā atsaucas. Tāpēc mums ir juridisks pienākums izmeklēt šādas lietas, kad tās šķiet runājam pretī pamatprincipiem, kas noteikti Līgumos. Tieši tas mums jādara šajā konkrētajā gadījumā. Kā es teicu savā atbildē jūsu kolēģim C. Burke, ir citas sūdzības par citām dalībvalstīm, kurās arī ir līdzīga veida ierobežojumi, un arī tās ir jāizskata.
Priekšsēdētāja

Temats: Veselības apdrošināšanas nozare Īrijā
Vai Komisija sniegs ziņojumu par stāvokli veselības apdrošināšanas nozarē Īrijā, it sevišķi sakarā ar neseno argumentēto atzinumu, kas pieprasīja Īrijā atcelt brīvprātīgās veselības apdrošināšanas atbrīvojumu no noteiktiem ES noteikumiem.
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Komisija nosūtīja 17. novembrī argumentētu atzinumu, pieprasot, lai Īrija atceļ ieviesto Īrijas Brīvprātīgās veselības apdrošināšanas (VHI) atbrīvojumu no noteiktiem ES noteikumiem. Šie noteikumi, īpaši 1973. gada pirmā nedzīvības apdrošināšanas direktīva ar turpmākajiem grozījumiem, ir vērsti uz noteiktu prasību saskaņošanu tiešas nedzīvības apdrošināšanas darbības uzsākšanai un veikšanai, tāpēc tie attiecas arī uz privāto veselības apdrošināšanu.
Pirmā nedzīvības apdrošināšanas direktīva atbrīvoja VHI līdzās citām iestādēm no tās noteikumiem. Tomēr šis atbrīvojums ir piemērojams vienīgi tik ilgi, kamēr atbrīvotās iestādes uzņēmējdarbības stāvoklis neuzlabojas, mainot tās statūtus vai izdarot izmaiņas attiecīgajā valsts tiesību aktā. Atbilstīgi tam līdz ar uzņēmējdarbības veida paplašināšanu vai maiņu uz iestādi pilnā mērā attiecas Kopienas tiesību aktos ietverto noteikumu kopums, kas parasti attiecas uz nedzīvības apdrošināšanu.
Šie noteikumi, piemēram, pieprasa apdrošināšanas uzņēmumiem pirms darbības uzsākšanas saņemt oficiālu atļauju; pieņemt noteiktu juridisku formu un izveidot atbilstīgus aizsardzības nosacījumus, kuriem jābūt pietiekami nodrošinātiem ar uzņēmuma aktīviem, lai saglabātu pietiekamu maksātspējas rezervi. Viens no šo nosacījumu galvenajiem mērķiem ir aizsargāt to tiesības, kas ir noslēguši apdrošināšanas līgumu, līdz ar to gūstot pārliecību, ka pakalpojumu sniegšanas brīvības izmantošana nenotiek par sliktu patērētāja aizsardzībai. Turklāt šie noteikumi garantē vienādus spēles noteikumus apdrošinātājiem.
Tā kā sākotnēji VHI bija atbrīvota no pirmās direktīvas un tā kā tās uzņēmējdarbības stāvoklis palika nemainīgs, VHI nebija jārīkojas saskaņā ar šiem noteikumiem. Komisija tomēr ņem vērā to, ka VHI uzņēmējdarbības stāvoklis patiešām ir mainījies. Vairāki grozījumi attiecīgajos Īrijas tiesību aktos 1996., 1998. un 2001. gadā paplašināja VHI darbības lauku, tālu pārsniedzot to, kāds tas bija, kad VHI pirmoreiz saņēma atbrīvojumu. Tāpēc VHI sākotnējais atbrīvojums no ES noteikumiem apdrošinātājiem vairs nav piemērojams. Komisija izteica savu viedokli argumentētā atzinumā, kuru nosūtīja uz Īriju 14. novembrī. Tā ir lūgusi Īriju divu mēnešu laikā veikt nepieciešamos pasākumus, lai pakļautu VHI tiem Kopienas tiesību aktu pārraudzības un uzraudzības noteikumiem, no kuriem tā iepriekš bija atbrīvota.
Komisija uzskata, ka šis argumentētais atzinums ir izšķirīgs solis ceļā uz visu Īrijas privāto veselības apdrošinātāju tirgus konkurentu vienlīdzīga stāvokļa izveidi saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem par apdrošināšanu. Tas kalpo apdrošinājuma ņēmēju interesēm, kā arī taisnīgai konkurencei. Komisija cieši uzraudzīs Īrijas valdības veiktos pasākumus un, ja nesekos pienācīga rīcība, uzsāks tiesvedības procedūru Eiropas Tiesā.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man pateikties komisāram par šī jautājuma pieņemšanu. Vai es varētu jautāt viņam, vai viņam ir kādas norādes par laiku, kas saistīts ar atbildes iegūšanu no Īrijas valdības attiecībā uz VHI it īpaši? Vai es varētu viņam jautāt, vai tas būs kaut kādā saistībā ar izlīdzināšanu? VHI turpina dominēt pār 75 % tirgus Īrijā, bet viņi apgalvo, ka viņiem ir vajadzīga riska izlīdzināšana, kas aizsargātu viņus pret to, ka viņiem paliks visi gados vecākie, - un tātad lielāku saistību - klienti. Vai šim jautājumam, ko komisārs ir ierosinājis, ir kāda saistība ar izlīdzināšanu?
Charlie McCreevy
, Komisijas loceklis - Argumentēts atzinums tika aizsūtīts uz Īriju 2007. gada 14. novembrī. Īrijai bija divi mēneši atbildei, tas ir - līdz 14. janvārim, kas bija vakar. Cik saprotams, atbilde tika saņemta vakar vakarā. Šo atbildi pēta Komisija.
Ir nepieciešams arī norādīt, ka sarakstes rezultātā, kas mums bija ar Īrijas Veselības departamentu un saraksti, kas notika starp mani un veselības ministru pagājušā gada laikā, tika iesniegts likumprojekts Oireachtas palātām pirms vēlēšanām pagājušajā maijā. Tas, kā Īrijas deputāti atcerēsies, protams, nerealizējās, kad izziņoja vēlēšanas. Mums nav institucionālas nepārtrauktības Īrijā, kas, manuprāt, ir laba lieta - bet to atkal uzņēma darba kārtībā, kad izveidojās jaunā valdība. Mēs jau esam ierosinājuši Īrijas iestādēm, lai tās apsver dažus publicētā likumprojekta grozījumus.
Mēs izpētīsim vakar vakarā saņemto atbildi (kuru es neesmu redzējis, bet es noprotu, ka tā ir saņemta), un mēs redzēsim, kādas turpmākas maiņas tajā ir piedāvātas. Atkarībā no tā, mēs pāriesim pie nākamā posma vai kā citādi.
Bet G. Mitchell otrs jautājums ir ļoti svarīgs. Viņš jautāja, vai tam ir kāda saistība ar riska izlīdzināšanu. Atbilde ir "nē”. Tā ir citās jomās, par kurām es esmu tieši atbildīgs, piemēram, kā Dzīvības apdrošināšanas direktīvā, kas ir saistīta ar maksātspēju, un tādām lietām, kas ir publiskā sfērā. G. Mitchell ir taisnība, sakot, ka VHI pieder aptuveni 75 % tirgus, patiesībā es domāju, ka tagad šis skaitlis ir 76 % no tirgus. Es saprotu, ka viņiem tagad ir pat lielāka tirgus daļa, nekā tā, kas viņiem kādreiz bija. Viņi ir ieguvuši lielāku daļu un ir ieguvuši klāt daudz vairāk cilvēku pagājušā gada vai 18 mēnešu laikā, nekā viņiem bija iepriekš. Tas ir fakts. Viņš ir labi informēts par šo lietu. Bet man rada grūtības nedzīvības apdrošināšanas direktīva un nevis riska likmju izlīdzināšana. Bet par pabeigtību - kā jums ir zināms, G. Mitchell, ir atsevišķa tiesas prāva, kura jāizskata Luksemburgas tiesā un ko ir uzsācis viens no konkurentiem Īrijas tirgū. Tā ir Tiesā, un es pieņemu, ka pēc kāda laika, varbūt šogad vēlāk, par to tiks pieņemts lēmums.
Priekšsēdētāja

Temats: Lidmašīnu biļešu pārdošana tiešsaistē
Vai Komisija varētu ziņot, kāpēc interneta vietņu saraksta publicēšanas vietā, kuru uzskatīja par Kopienas tiesību aktu pārkāpumu attiecībā uz precīzu interneta vietņu reklamēšanu, tā atļāva vietņu nosaukumus slēpt, norādot uz tiesībām atbildēt, kas ir par sliktu patērētājam, kas nejauši lietos vietni, no kā viņi būtu varējuši izvairīties, ja Komisija būtu izšķīrusies par nosaukumu publicēšanu novembra vidū?
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Komisija izmanto visus pieejamos instrumentus, lai nodrošinātu patērētāju tiesību efektīvu īstenošanu visā Eiropā. Jauns patērētāju aizsardzības tīkls tika izveidots 2006. gada beigās regulā par sadarbību patērētāju aizsardzībā. Tā nodrošina noteikumus kopējiem tirgus uzraudzības un īstenošanas pasākumiem, tādiem kā pirmsizlidošanas biļešu pārdošanas vietņu pārbaude, ko veica 2007. gada septembrī.
Tas bija vispār pirmais šāda veida pasākums. Komisija koordinēja šo pasākumu un iesniedza pirmā etapa izmeklēšanas rezultātus 2007. gada novembrī. Šajā posmā atklāt nosaukumus, kā to rosināja godājamais deputāts, vietnēm, kurās bija atrastas noteiktas nepilnības, būtu bijis priekšlaicīgi un nebūtu ievērots tiesiskais regulējums dažās dalībvalstīs.
Es gluži labi saprotu jūsu nepacietību, jo mums visiem gribas, lai darbs tiktu izdarīts un izdarīts pareizi. Tomēr atbildes tiesības, kas nozīmē tiesības sevi aizstāvēt, ir atzītas visās ES dalībvalstīs. Valsts iestāžu un tiesu kompetencē ir piemērot šīs tiesības, un mēs gaidām uz tiesas lēmumu rezultātu dažās valstīs. Tāpēc Komisija sniegs pārskatu par izmeklēšanu un īstenošanas darbībām, kas notiek tiešsaistē dalībvalstīs, tiklīdz šie procesi būs pabeigti. Es esmu runājis ar iestādēm, pamatojoties uz patērētāju aizsardzības tīklu, un viņi ir apņēmušies iet tālāk un sniegt šos datus, bet tiesas procedūras - vismaz divās valstīs - liedz mums iegūt pilnu ainu un paziņot to publiski.
Jim Higgins
Es domāju, ka pagājušajā jūlijā mēs visi aplaudējām A. Degutis ziņojumam, kad beidzot, mēs teicām, ka mums būs pārredzamība attiecībā uz maksājumiem, ka visi nodokļi un uzliktie maksājumi būs redzami visās reklāmās. Un tad mēs lasām The European Voice 31. oktobra numurā: "Lidmašīnu biļešu vietnēm ES nosodījums: Komisija draud atklāt simtiem interneta vietņu nosaukumus, kas, iespējams, maldina patērētājus”.
Es esmu neziņā par to, kāpēc šīs lielās komerciālās darbības nav nosauktas, kāpēc tās nav nosodītas. Viņi turpina ignorēt noteikumus un regulējumus un izpildes pasākumu. Viņi turpina maldināt patērētāju. Pagājušajā nedēļā, piemēram, Ryanair - atzinība viņiem par to, ko viņi ir izdarījuši, - visos Īrijas laikrakstos publicēja šādu paziņojumu: "Pērc vienu lidojumu, saņem otru pilnīgi par brīvu. Nekādu maksu, nodokļu, nodevu vai maksājumu”. Tā es pasūtīju lidojumu, un tas izmaksāja man EUR 153. Un tad tas, kuram bija jābūt par brīvu, ir šāds: maksa par kredītkarti: EUR 12; nodokļi, maksas un maksājumi: EUR 39,96; apdrošināšana: EUR 14. Kopējā cena: brīvs lidojums EUR 67. Kādus pierādījumus jūs vēl gribat?
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Šādi gadījumi bija galvenais iemesls celties un sākt šo izpildes pasākumu.
Bet man jāatkārto: daudzās dalībvalstīs publicēt aviosabiedrību nosaukumus ir iespējams vienīgi pēc tam, kad izmeklēšana un izpildes pasākumi ir pabeigti.
Tā kā lietas atšķiras, laiks, kas vajadzīgs to risināšanai, dažos gadījumos var būt garāks nekā citos. Pašlaik Komisija apspriež ar dalībvalstīm, cik daudz laika ir vajadzīgs, lai pabeigtu šos pasākumus, un Komisija publicēs - man jau ir šis solījums - attiecīgos nosaukumus tik ātri, cik tas juridiski ir iespējams, pretējā gadījumā Komisiju var saukt pie tiesas.
Ja dalībvalstis var slēgt šīs lietas, kā sākotnēji paredzēts, nosaukumus varēs publicēt nākamajos mēnešos. Sākumā es domāju, ka mēs paspēsim to izdarīt februārī, bet pēc detalizētākām diskusijām, salīdzinot tiesiskās sistēmas un cik laika tas prasa no juridiskā viedokļa, es uzskatu, ka mēs varam aizkavēties pusotru mēnesi.
Bet es domāju, ka jums ir pilnīga taisnība, un, ja jūs atļausiet man, es izmantošu jūsu gadījumu kā vēl vienu iemeslu, kāpēc jāpasteidzas. Kopš šī gada sākuma mums ir negodīgas komerciālas prakses gadījumi, un, lai gan es mēģinu lietās pārāk tālu neiedziļināties, es domāju, ka šis ir labs tiesību akta par negodīgu komerciālu praksi pārkāpuma piemērs.
Manolis Mavrommatis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze! Es biju viens no pirmajiem, ja ne pirmais, kurš uzdeva šo jautājumu, pirms radās novembra problēma un pirms paziņojuma.
Atbildē jūs man teicāt, ka saprātīgā laikā, aptuveni divu mēnešu laikā, mums būs vārdi vai jūsu izpētes rezultāti. Pēc tam kādā no intervijām, ko jūs sniedzāt, es redzēju, ka jūs teicāt - četri mēneši. Tātad, kad tika nosaukts vai drīzāk parādījās laikrakstos, kā pilnīgi pareizi teica jūsu kolēģis Higgins kungs, vārds Ryan kā viena no pirmajām sabiedrībām, un saskaņā ar jūsu pētījumu ir 433 aviosabiedrības un tūrisma aģentūras, kurām ir šīs lētās biļetes, beigās teica, ka neesot nevienas. Dažas citas lielas, plaši pazīstamas sabiedrības izmantoja savu vārdu, kuru es nevēlos lietot Parlamentā, un jūs pievērāt acis uz šo problēmu. Tādēļ es domāju, ka būtu ieteicams, lai jūs drīz nosauktu vārdus, lai sabiedrības viedoklim un konkurencei starp mazām vai lielām sabiedrībām varētu ļaut atdzist.
Meglena Kuneva
, Komisijas locekle - Es nenoliegšu, ka esmu daudzkārt smēlusies iedvesmu no Parlamenta un tā deputātiem, tāpēc esmu priecīga, ka šajā gadījumā tas ir attiecībā uz īpašu izmeklēšanu par lidmašīnu biļetēm. Mēs izvēlējāmies lidmašīnu biļetes savai pirmajai pārbaudei diezgan apdomīgi.
Es negribu izklausīties tā, it kā es aizstāvētos. Es daru to, ko no manis prasa likums. Es esmu uzklausījusi Komisijas juridisko dienestu padomu un varu iet tālāk, pirms tiesu darbības procedūras ir beigušās dažās dalībvalstīs. Ja procedūra kādā dalībvalstī ilgst četrus mēnešus, es neko nevaru darīt. Rīkošanās, pirms šī procedūra ir noslēgusies, būtu valsts tiesību akta pārkāpums un apdraudētu Komisijas reputāciju. Tāpēc es gaidu, kamēr šīs procedūras noslēgsies, pirms nosaukumi tiks publicēti.
Priekšsēdētāja
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
Priekšsēdētāja
Es gribu pateikties komisārei M. Kuneva par gaidīšanu.
Ar to jautājumu laiks ir slēgts.
Brian Crowley
Priekšsēdētājas kundze, es atvainojos jums un tulkiem par aizkavēšanu. Es tikai gribu ieprotokolēt savus iebildumus pret to, kā atkal jautājumu laiks ir sajaukts. Tie no mūsu vidus, kas to izmanto kā politisku līdzekli, lai saņemtu atbildes no iestādēm, ir atstāti bez neviena vārda par to, cik slikti pret mums kā šī Parlamenta deputātiem izturas. Es vērsīšos ar šo lietu pie Priekšsēdētāju konferences, bet es ceru, ka arī Prezidijs pieņems to izskatīšanai un mēģinās gādāt, lai darbs plenārsēžu zālē pēc ikdienas grafika neierobežo katrā atsevišķā reizē mūsu jautājumu laiku.
Priekšsēdētāja
Paldies jums, B. Crowley. Es ceru, jūs sapratīsiet, ka šodien ir bijusi grūta diena viena vai otra iemesla dēļ. Mums ir bijusi gandrīz pusotra stunda, un mēs esam darījuši, ko varējuši, lai apmierinātu ikviena vēlmes. Kā jūs zināt, mēs ceram uzlabot arī reformas darba grupas lietas, bet paldies jums par jūsu komentāriem un paldies mūsu tulkiem.
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.45, un tā atsāka darbu plkst. 21.00 )
