Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 1234/2007 "Vienotā TKO regula” (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem ("Vienotā TKO regula”) - C7-0223/2009 -.
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos jums pateikties, ka ļāvāt izskatīt divus priekšlikumus steidzamības kārtā, kas, es ceru, palīdzēs risināt situāciju piena tirgū. Vienā no tiem ierosināts 186. panta darbības jomā iekļaut pienu, bet otrs attiecas uz kvotu izpirkšanas shēmas pārvaldību.
Šie ir jaunākie priekšlikumi daudzo pasākumu virknē, kas veikti piensaimniecības jomā. Es esmu rūpīgi izskatījusi jūsu 17. septembra rezolūciju un ceru, ka jūs esat pamanījuši - daudzi no jūsu ieteikumiem jau ir ieviesti, tiek pētīti vai ietverti šodienas priekšlikumos.
Mēs esam izveidojuši augsta līmeņa grupu saistībā ar jūsu rezolūcijā minētajiem ilgtermiņa pasākumiem. Pirmā sanāksme jau ir notikusi, un mēs ceram, ka līdz nākamā gada jūnijam tiks iesniegts galīgais ziņojums.
Es ļoti priecājos jums paziņot, ka patlaban piena tirgū cenas ceļas un ka vairs nenotiek nekāda iepirkšana intervencē, jo tirgus cenas ir labākas nekā intervences cenas.
Runājot par manu priekšlikumu attiecībā uz 186. pantu, jāsaka, ka šis pants ir spēkā esošs noteikums attiecībā uz daudziem produktiem, bet piens nav iekļauts šo produktu vidū. Nesenā cenu nestabilitāte, kas sākās 2007. gadā, ir parādījusi, ka šajā pantā ir vai būs jāiekļauj piens, jo tad Komisija varēs rīkoties ātrāk.
Vakar Lauksaimniecības ministru padomē un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā es arī paziņoju par EUR 280 miljonu piešķiršanu piensaimniekiem. Lai šo naudu varētu ātri izmaksāt, man 186. pantā vienkārši ir vajadzīgs juridiskais pamats. Ir doma šo naudu pievienot valstij paredzētajam finansējumam atbilstoši 2008.-2009. gada produkcijai, protams, iekļaujoties katrai dalībvalstij paredzētajās kvotās, un sadalīt to nediskriminējošā veidā tiem lauksaimniekiem, kurus krīze skārusi vissmagāk. Taču, lai izmantotu arī šo iespēju, mums 186. pantā jāiekļauj piens.
Jums jāsaprot, ka par šo manis paziņoto iespēju piešķirt EUR 280 miljonus būs jālemj budžeta lēmējiestādei Eiropas Parlamentam un ES Ekonomikas un finanšu ministru padomei ECOFIN sanāksmē 19. novembrī. Vakar es arī pateicu, ka tā ir pēdējā manā rīcībā esošā nauda, izņemot tos EUR 300 miljonus, kas ir vajadzīgi kā buferis, lai izvairītos no finanšu disciplīnas pārkāpumiem. Man noteikti jums skaidri jāpasaka, ka 186. pants nav tīra veidlapa, kurā Komisija drīkstētu ierakstīt jebkādas ierosinātās idejas. Patlaban es varu vienīgi pateikt, ka tajā varētu iekļaut dažādu produktu, piemēram, siera, privātu uzglabāšanu, ja tirgū rastos tāda situācija, ka mēs šādas uzglabāšanas nepieciešamību varētu pamatot.
Priekšlikuma otrā daļa ir par kvotu sistēmas pārvaldību. Dalībvalstīm jau tagad ir iespēja izpirkt kvotas. Mēs šeit paziņojam dalībvalstīm par iespēju vienkārši samazināt vispārējo valstī maksimāli pieļauto kvotas apjomu par to kvotu apjomu, ko tās izpērk tirgū. Tā būs brīvprātīga shēma, jo mūsu diskusijās tapis skaidrs, ka piespiedu shēmas nedarbosies politiskā līmenī.
Es gaidīšu jūsu komentārus.
Albert Deß
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi, es ļoti atzinīgi vērtēju to, ka lūgumu izskatīt priekšlikumus steidzamības kārtā Parlaments šodien pieņēma ar lielu vairākumu. Tādā veidā mēs piensaimniekiem esam parādījuši savu attieksmi un neesam vairījušies no atbildības. Atšķirībā no mazākā skaita maniem kolēģiem deputātiem citās grupās mēs šajā lūgumā izskatīt priekšlikumus steidzamības kārtā redzam papildu līdzekli, kas sniegs palīdzību piensaimniekiem grūtā laikā.
Protams, ir tiesa, ka šis lūgums no Komisijas šodien nāca ļoti vēlu un ka tajā ir ietverts mazāk, nekā iespējams darīt. Bet labāk tomēr izdarīt kaut ko nekā nedarīt vispār neko.
Uzskati manā grupā par ierosināto kvotu atpirkšanas programmu arī ir ļoti atšķirīgi. Programmai vajadzētu būt obligātai, ja gribam, lai tai vispār būtu kaut kāda ietekme. Tomēr es apzinos, ka diez vai šajā Parlamentā vai Padomē to atbalstīs vairākums. Turklāt šāda programma nebūtu pieņemama dažām dalībvalstīm, jo tā nozīmētu atkāpšanos no izlīdzināšanas kārtības un arī kvotas samazināšanu. Norādījums, ka piena ražotāju prioritārām grupām kvota ir jāpalielina, ir lēmums, kas jau ir spēkā esošs tiesību akts.
Atzinīgi jāvērtē piena un piena produktu iekļaušana 186. pantā kā tūlītējs pasākums tirgus traucējumu gadījumā. Tomēr es iesniegšu grozījumu, ar kuru saskaņā šim pasākumam jānosaka divu gadu termiņš. Ja tas izrādīsies vērtīgs, mēs piekritīsim to pagarināt.
Visbeidzot es gribētu pateikties par EUR 280 miljoniem. Komisāres kundze, jūs patiesi esat izdarījusi lielu pakalpojumu Parlamentam. Es zinu, ka naudas jums vairs nav. Es lūdzu ceturtdien apstiprināt rezolūcijas priekšlikumu, iespējams, ar grozījumiem.
Paolo De Castro
Priekšsēdētāja kungs, Fischer Boel kundze, dāmas un kungi, vispirms es gribētu izmantot iespēju, lai pateiktu, cik esmu priecīgs, ka Parlaments šorīt uzņēmās atbildību, piekrītot steidzamības kārtā iekļaut Vienotās TKO regulas 186. pantā piena nozari līdztekus daudziem citiem lauksaimniecības produktiem.
Ātri paplašinot tos šīs nozares noteikumus, kuri reglamentē intervenci tirgus krīzes gadījumā, mēs varam droši reaģēt uz notikumiem, kas notiek ārkārtīgi grūtā laikā visai lauksaimniecībai un piena nozarei it īpaši. Tagad mēs ceram, ka Eiropas Komisija pievērsīs uzmanību, kā Fischer Boel kundze tikko teica, Parlamenta prasībām, kurās tas vairākas reizes ir norādījis, ka līdz šim veiktie pasākumi ir izrādījušies nepietiekami, ņemot vērā pašreizējās krīzes nopietnību.
Parlamenta šodien parādīto atvērtību pret Komisiju nevajadzētu skaidrot kā neierobežotu pilnvaru deleģēšanu, bet kā atbildības pilnu žestu dramatiskā un visnotaļ ārkārtējā situācijā.
Es ļoti vēlos uzsvērt, ka šajā sakarā Parlaments uzskata par būtisku iesaistīties ikvienā lēmumu pieņemšanas procesā, lai garantētu demokrātisku kontroli, un tādēļ mēs uzskatām, ka Komisijai būtu jāpaziņo Parlamentam iepriekš par to, kā tas faktiski izmantos šīs jaunās pilnvaras, kuras saskaņā ar 186. pantu piešķirtu arī piena nozarei.
George Lyon
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es arī varētu pateikties komisāres kundzei par ierašanos šovakar, lai papildus paskaidrotu par pilnvarām, kuras viņa vēlas saņemt. Komisāres kundze, es varētu vispirms jums pateikties par pozitīvo reakciju attiecībā uz šajā Parlamentā 27. septembrī atrunāto rezolūciju. Es atzinīgi vērtēju to, ko jūs esat darījuši, lai mēģinātu stabilizēt ļoti nopietno situāciju, kādā atrodas piensaimnieki. Arī es atzinīgi vērtēju EUR 280 miljonus, ko jūs esat atvēlējuši pārstrukturizēšanai.
Kas attiecas uz jūsu priekšlikuma pirmo daļu, mums visiem šodien ir jāvaicā, kādēļ mums prasa apstiprināt pasākumus steidzamības kārtā tik vēlu, un vai tie palīdzēs tirgum atveseļoties. Šāds jautājums ir tādēļ, ka, kā jau jūs skaidri pateicāt savā runā, atveseļošanās "zaļie asni” jau ir parādījušies. Es neesmu pārliecināts, ka ierosinātajām kvotas izmaiņām būs liela nozīme, bet, tā kā tās ir brīvprātīgas, tad dalībvalstis jau nu noteikti nepretosies šādai atļaujai.
Pievēršoties priekšlikumam par 186. panta jomas paplašināšanu, lai tajā iekļautu pienu un piena produktus, mana pieredze ir tāda, ka ministri - vai šoreiz komisāri - parasti ierodas parlamentos, prasot pilnvaras, lai viņi varētu rīkoties un atrisināt kādu problēmu. Šķiet, ka šovakar mums prasa piešķirt pilnvaras Komisijai, iepriekš tieši nepasakot, kā viņi rīkosies, ķeroties pie darba.
Kā man saprotams no jūsu sākumā sniegtās informācijas, jūs patiesi minējāt, ka jums vajadzīgas šīs īpašās pilnvaras, lai būtu likumīgs pamats izmaksāt EUR 280 miljonus. Es būtu pateicīgs, ja jūs varētu paskaidrot, vai tā tas tiešām ir. Vai tādēļ jūs prasāt piešķirt pilnvaras? Jo lielās bažas mums visiem ir par to, vai tik mēs neizsniedzam Komisijai "neaizpildītu čeku”.
Komisāres kundze, jūs teicāt, ka jums vairs nav pilnīgi nekādu finanšu līdzekļu un tātad, ja vien jums nav citu ideju iespējamai rīcībai, ir skaidrs, ka finansiālā ziņā jums vispār nav daudz iespēju paveikt kaut ko nozīmīgu. Mūsu grupa šīs pilnvaras piešķirs tikai tad, ja tās būs ierobežotas laikā un tiks izmantotas tikai ārkārtas apstākļos.
Martin Häusling
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, beidzot šajās debatēs kaut kas ir pavirzījies uz priekšu. Turklāt Komisijai tagad jāuzņemas vispārēja atbildība. Tas, ko mēs šorīt vērojām, bija kaut kas atšķirīgs, kaut arī mums būtu gribējies, lai Parlaments šajā lietā tiek iesaistīts vairāk. Ļaujiet man skaidri pateikt, ka mēs neiebilstam pret finansiālu atbalstu. Tomēr mums skaidri jāpasaka, ka šāds atbalsts ir tikai piliens jūrā šī teiciena patiesajā nozīmē.
Arī Luksemburgā sagatavotie lēmumi mums diemžēl nepalīdzēja panākt piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvara atjaunošanu, kas, protams, šeit ir izšķirošais faktors. Brīvprātīga kvotu izpirkšana ir laba lieta, bet tai nebūs lielas ietekmes, jo tā nedos būtisku ieguldījumu apjoma samazināšanā.
Es jau vakar minēju, ka mums rūpīgi jāapspriež Revīzijas palātas ziņojums un jāsāk īstenot ilgtermiņa politika, kā arī jāparaugās, ko teikusi Revīzijas palāta. Revīzijas palāta teica, ka mums vajadzīgi piegādes procesi, kurus nākotnē varētu pārvaldīt, pretējā gadījumā visa šī sistēma nebūs spējīga saņemt finansējumu, bet mūsu piensaimniecības politikas pamatmērķim ir jābūt kvalitatīvu produktu ražošanai Eiropas tirgum.
Mums pēc iespējas ātrāk jāpārtrauc eksporta kompensācijas - tā no mūsu puses ir sena prasība, un mēs bieži esam norādījuši uz šo pasākumu postošajām sekām.
Mums patiesi vajadzīga tāda politika, kas sniedzas tālāk par pašreizējo krīzi, un mēs arī gaidām Komisijas atbildes ar ilgtermiņa risinājumiem. Diemžēl līdz šim mēs vēl neesam tās sagaidījuši, it īpaši attiecībā uz to, kā mums jānostiprina ražotāju uzņēmumi, lai tiem būtu lielāka ietekme tirgū, kas apvaldītu lielveikalu ķēžu darbību.
James Nicholson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribētu pateikt, ka šo lēmumu es, protams, vērtēju atzinīgi un domāju, ka vakarvakara debates komitejā un šovakar plenārsēdē ļauj mums viest lielāku skaidrību šajā situācijā. Iemesls daudzo piensaimnieku vilšanās sajūtai ir tas, ka, kaut arī viņi zināmā mērā redz to, ko Lyon kungs nosauca par "zaļo asnu” parādīšanos, īstenībā šī nauda vēl nav ienākusi viņu banku kontos. Tādēļ tas tiešām daudzos piensaimniekos rada zināmu vilšanos. Daudziem no viņiem jau ilgu laiku ir finansiālas grūtības. Ir labi un noderīgi, ka mēs varam runāt, un tādēļ es tagad atbalstu 186. panta sakārtošanu, lai mēs varētu šo naudu iedot tieši ražotājiem pēc iespējas ātrāk. Es uzskatu, ka tas ir svarīgs uzdevums.
Man patīk Deß kunga ideja par grozījumu, un, ja viņš to iesniegs, es gribētu atbalstīt šo grozījumu par piena iekļaušanu 186. pantā uz diviem vai pat trim gadiem, lai problēmu atrisinātu. Tomēr kvotu izpirkšanas shēma mani vēl arvien nepārliecina. Mums ir jārīkojas, lai aizsargātu nozari.
Patrick Le Hyaric
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, mans pienākums ir vēlreiz šovakar jums pateikt, ka jūsu ierosinātie finanšu noteikumi krīzes kontekstā un izmisuma apstākļos, kādos dzīvo piensaimnieki, ir tikai piliens jūrā.
Jūs gatavojaties piešķirt EUR 280 miljonus, kaut tikai pirms pāris nedēļām paredzētā summa bija EUR 600 miljoni. Tātad jūs gatavojaties dot vienreizēju maksājumu EUR 1000 apmērā piensaimniekiem, kuri patlaban zaudē EUR 100 līdz 200 vienā dienā. Tādēļ mēs aicinām izstrādāt reālu ārkārtas stāvokļa finanšu plānu, nevis plāksteri, ar ko ārstēt slimību, kas apdraud dzīvību.
No otras puses, jūs gribat izmantot valsts naudu apjomīgam plānam, lai tiktu izkauti piena lopi un slēgtas zemnieku saimniecības. Tā jūs sagrausiet mūsu lauksaimnieku nākotni, jo vissmagākais trieciens skars jaunos lauksaimniekus un mazo saimniecību īpašniekus - tos, kuri apstrādā zemi, kuri ražo piena produktus un augstvērtīgus sierus un kuri saglabā vidi.
Kā jūs uzdrošināties to ierosināt, kad tik daudz ģimenēm Eiropā un citur trūkst pārtikas, ieskaitot pienu! Es piemetināšu, ka, īstenojot jūsu plānu, mums arī nākotnē trūks piena.
Laikā, kad mums ar tādu sparu tiek uztiepts Lisabonas līgums, mēs varam vien pabrīnīties par jūsu vēlmi pastiprināt regulas 186. pantu, kas jums dos neierobežotas pilnvaras. Jums taču šādas pilnvaras jau reiz bija, un tās jūs noveda līdz kvotu liberalizācijas izvēlei, kas mūs iegrūda pašreizējā krīzē un deva labumu tikai rūpniekiem un izplatītājiem, jo pat šodien Eiropas Revīzijas palāta norāda, ka laikā no 2000. līdz 2007. gadam piena produktu patēriņa cenas pieauga par 17 %, kamēr ražotāju cenas nokritās par 6 %.
Komisāres kundze, es saku jums vēlreiz, ka ir steidzami, ļoti steidzami jānodrošina liela palīdzība lauksaimniecības nozarei ar svarīga Eiropas ārkārtas palīdzības fonda palīdzību, lai atgrieztos pie lauksaimniecības produktu minimālu cenu politikas un lai neļautu tirgus kapitālismam sagraut mūsu lauksaimniekus.
Krisztina Morvai
(HU) Komisāres kundze, es, protams, balsošu par priekšlikumu, kaut arī es saprotu, ka šī nauda, kas piešķirta reklāmas nolūkos, neatrisinās lauksaimnieku stāvokli. Es tomēr gribētu uzdot trīs jautājumus. Pirmais ir šāds - kāda jums ir mācība no šīs krīzes? Vai mēs no tās esam kaut ko mācījušies? Komisāres kundze, šo krīzi neizraisīja nekādas dabas katastrofas, cunami vai citi tamlīdzīgi notikumi, bet gan virkne nepareizu lēmumu un būtībā finansiāli nespējīga lauksaimniecības politika. Raugoties nākotnē, ko jūs varat solīt lauksaimniekiem? Kā viņiem izvairīties no līdzīgas krīzes nākotnē? Es no jums gribētu dzirdēt skaidru un izvērstu atbildi.
Tagad mans nākamais jautājums. Vakar komitejas uzklausīšanas laika jūs teicāt, ka dalībvalstis var brīvi izmantot šo naudas summu. Ko tieši tas nozīmē? Vai dalībvalstis varēs šo naudu taisnīgi sadalīt, lai tā nenonāktu lielo lauksaimniecības uzņēmumu un lielo saimniecību rokās, bet gan sīksaimniecībās, ģimeņu saimniecībās, kuras ir vistrūcīgākās un kuru iztika ir atkarīga no šīs naudas? Tieši šie lauksaimnieki ir nonākuši visdrausmīgākajā situācijā. Otra liela grupa, par kuru būtu jāspriež, ir lauksaimnieki jaunajās dalībvalstīs, it īpaši sīkzemnieki. Kā jūs domājat atbrīvoties no neciešamās diskriminācijas, kas radusies no tā, ka mums, piemēram, ungāriem, vajadzēja atdot savu tirgu atslēgas ar visu iedzīvi Eiropas Savienībai, pretī saņemot tikai mazu subsīdiju daļiņu? Kā un kad šī netaisnība un nevienlīdzība tiks likvidēta?
Giovanni La Via
(IT) Priekšsēdētāja kungs, Fischer Boel kundze, dāmas un kungi, es atzinīgi vērtēju komisāres pieeju, apņemoties nākt uz Parlamentu un izklāstīt šos pasākumus piensaimniecības nozarē.
Runājot par ierosināto pasākumu saturu, kaut arī tiem nav sīki izstrādātu darbības aspektu, es domāju, ka attīstības virziens, lai atrisinātu problēmas, ar kurām patlaban saskaras mūsu lauksaimnieki, ir pareizs. Tomēr es neuzskatu, ka ierosinātie pasākumi vieni paši var atrisināt mūsu problēmas. Neskatoties uz to, es domāju, ka ir svarīgi balsot par priekšlikumu, lai izdarītu grozījumus Regulas (EK) Nr. 1234/2007 78. un 79. pantā.
Attiecībā uz tās pašas TKO regulas 186. pantu es pirmām kārtām atzīmēšu, ka šī panta a) un b) punkts nosaka atšķirīgus dažādu preču aizsardzības līmeņus, jo attiecībā uz dažām precēm iejaukšanās notiek tad, kad to cenas būtiski ceļas un krīt, bet attiecībā uz citiem produktiem, piemēram, cūkgaļu, olīveļļu un citiem produktiem, iejaukšanās notiek tikai tad, kad to cenas būtiski ceļas. Es uzskatu, ka tas ir nepieņemami.
Es arī gribētu Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) vārdā ierosināt grozījumu, lai nodrošinātu, ka Komisija informē Parlamentu, pirms sāk veikt 186. pantā izklāstītos pasākumus, un es uzskatu, ka šis grozījums sakrīt ar Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas tikko izteikto ierosinājumu.
Visbeidzot es aicinu komisāri palielināt de minimis atbalsta apmēru visām ražojošām nozarēm neatkarīgi no valstī patlaban noteiktā maksimāli pieļaujamā apmēra, kā tas ir prasīts Parlamenta 17. septembra rezolūcijā.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, mēs visi diemžēl apzināmies piensaimniecības nozares smago stāvokli Eiropā. Mana politiskā grupa jau mēnešiem ilgi aicina veikt neatliekamus pasākumus, lai mēģinātu glābt tūkstošiem lauksaimnieku, kuriem draud izputēšana. Mēs esam pieņēmuši paši savas iniciatīvas un atbalstījuši citu politisko grupu pieņemtās iniciatīvas, lai glābtu lauksaimniekus.
Lai cik nepietiekamas mums liktos Komisijas iniciatīvas, mums nav citas izvēles, kā vien tās pieņemt. Tādēļ arī Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa šorīt balsoja par priekšlikumu izskatīšanu steidzamības kārtā. Mēs tomēr ierosināsim un prasīsim, lai Eiropas Parlaments tiktu visu laiku informēts par pasākumiem, ko veiks turpmākajās dienās saskaņā ar pilnvarām, kuras mēs tagad nododam Komisijai. Mēs turpināsim darīt visu iespējamo tirgus līdzsvara atjaunošanai, lai tas var nodrošināt pietiekamus ieņēmumus ražotājiem, kā tas no jauna ir apstiprināts Lisabonas līgumā.
Marit Paulsen
(SV) Priekšsēdētāja kungs, acīmredzot ir jārīkojas nekavējoties, kad krīze skar vairākas nozares, kā tas notika banku nozarē, automobiļu nozarē un piena nozarē. Tomēr šādas krīzes atkārtojas atkal un atkal. Iespējams, nākamā krīze nebūs piena nozarē. Varbūt tā būs graudkopības vai kādā citā nozarē.
Vai es drīkstu šajā diskusijā pieskarties tematam, kas ir plašāks par šo debašu saturu, proti, mēs nevaram visu laiku risināt tikai neatliekamākās problēmas. Mums arī jāatrod laiks un enerģija politiskajai plānošanai, lai izveidotu Eiropai spēcīgu, ilgtspējīgu, elastīgu kopējo lauksaimniecības politiku, kas novērstu visļaunākās cenu nestabilitātes sekas, kādas vien varētu sagaidīt. Es gribu, lai Eiropas lauki būtu dzīvotspējīgi, bet lauki nevar izdzīvot bez lauksaimniekiem un dzīvniekiem!
Martin Häusling
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Bové kungs šovakar šeit diemžēl nevar būt, tādēļ atkal runāju es. Man ir vairāki jautājumi komisārei. Vai viņa tiešām nopietni tic, ka pēc šīs naudas izmaksāšanas beigsies protesti? Kā jau iepriekš teicu, es uzskatu, ka Parlamenta šī rīta lēmums ir tas pats, kas "neaizpildīta čeka” piešķiršana Komisijai, jo mēs nezinām, ko tā ar to darīs. Es vēlreiz pateikšu, ko domāju: Komisijas klātbūtne nav viens no risinājumiem, bet gan viena no problēmām. Es palieku pie sava viedokļa.
Tomēr arī es viņu lēmumu vienkārši akceptēju - jāskatās uz faktiem, un tas ir izlemts -, bet es pateikšu pārējiem deputātiem, ka mums jāierobežo šie pasākumi. Mums tie būtu jāierobežo uz regulējamu laika posmu, lai mēs Parlamentā arī varētu atkal tikt pie teikšanas.
Man ir vēl viens jautājums jums, komisāre, par to, ka visās programmās ir atkārtoti teikts, ka mums jāturpina veicināt pārstrukturizēšana. Tātad, ko jūs domājat ar pārstrukturizēšanu? Vai jūs patiesi domājat, ka ir pareizi pakāpeniski izmaksāt naudu, lai būtībā iedrošinātu mazos lauksaimniekus padoties un lai varētu lielajām saimniecībām iedot naudu? Šī politika beigu posmā vairs nebūs ietekmīgs līdzeklis. Mums jānodrošina mērķtiecīga naudas izlietošana, it īpaši mazāk attīstītajos reģionos, lai tajos saglabātu tās struktūras, kas ir visvairāk pakļautas briesmām.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, Komisijas iesniegtais priekšlikums atzīst Komisijas īstenotās politikas piena nozarē izgāšanos, bet atstāj neskartas Komisijas postošās politikas pamatnostādnes attiecībā uz šo nozari. Šeit pieminētie miljoni ir daudz par maz, salīdzinot ar to naudas apmēru, kas vajadzīgs, lai kompensētu ražotājiem cenu krišanās dēļ radušos zaudējumus.
Pretēji prasītajam ir jāpanāk virziena maiņa KLP lejupejošajā gaitā, kur viena aiz otras sekojošas reformas ir izpostījušas instrumentus, kas regulē tirgu, kvotas un ražošanas tiesības, novedot tūkstošiem ražotāju pie pakāpeniskas aiziešanas no nozares. Tūkstošiem darba vietu karājas mata galā, to skaitā veselas ģimenes, kas ir atkarīgas tikai no lauksaimniecības un it īpaši no piena nozares. Uz spēles ir likti plaši apgabali, kuros zeme aizvien biežāk tiks pamesta, tādējādi atstājot bīstamas sekas uz sociālo stāvokli un vidi.
Ir neatliekami vajadzīga tūlītēja iejaukšanās, lai atjaunotu taisnīgas cenas ražotājiem, bet tam vajadzīgi lielāki līdzekļi nekā tie, kas ir pieejami patlaban. Mēs sakām jau atkārtoti, ka situācija pirmām kārtām prasa veikt lielāka mēroga, nevis pagaidu pasākumus, piemēram, piena kvotu ikgadējas palielināšanas atcelšanu, to atgriešanu tādā līmenī, kāds bija pirms lēmuma par to palielināšanu, un lēmuma par kvotu sistēmas atcelšanu 2015. gadā anulēšanu.
Diane Dodds
Priekšsēdētāja kungs, es tāpat kā vairums šī Parlamenta deputātu šodien balsoju par 186. panta izskatīšanu steidzamības kārtā. Ikviens finansiāls atbalsts piena nozarei ir izšķirošs tās izdzīvošanai - it īpaši mazajām ģimeņu saimniecībām, kādas ir atrodamas Ziemeļīrijā.
Komisāres kundze, ja jums vajadzīgas izmaiņas 186. pantā, lai varētu izmaksāt EUR 280 miljonu lielo fondu, tad es to sparīgi atbalstīšu. Mums atliek vien cerēt, ka nauda tiks izmaksāta un sadalīta ātri. Daudz lauksaimnieku jau tā pārāk ilgi gaida prasīto atbalstu.
Tomēr priekšlikumi attiecībā uz 65.-85. pantu mani nesajūsmina. Ir gandrīz skaidrs, ka tie neietekmēs Apvienoto Karalisti, un man ir daudz jautājumu par šiem priekšlikumiem, it īpaši saistībā ar to, ka, manuprāt, tie radīs nevienlīdzīgus noteikumus Eiropas reģionos, kas, šķiet, ir neatbilstīgi Komisijas pašreizējai politikai.
Christophe Béchu
(FR) Priekšsēdētāja kungs, politikā jāievēro konsekvence. Pēdējās nedēļās daudzi Parlamenta deputāti ir pieprasījuši Komisijai veikt pasākumus. Ja tiks ierosināti risinājumi, mēs par tiem balsosim pat tad, ja - es piekrītu tam, kas jau tika teikts - tie nāks lēni un ja par tiem būs jācenšas izdibināt pēc nostājām, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un ministri.
Šī summa, kas būs noderīga īstermiņā, neatrisinās - kā daudzi jau teikuši - ilgtermiņa problēmas attiecībā uz plānotās kvotu sistēmas izbeigšanas veidu. Ja mēs gribam novērst krīzes un aizkavēt to atkārtošanos lauksaimniecības produktu nozarē, nav cita veida, kā vien regulēt ražošanu un kontroles instrumentus vai apvienot šos abus veidus.
Tomēr šis nav šīvakara svarīgais jautājums. Šovakar vienīgais svarīgais jautājums, kam patlaban ir nozīme, ir 186. pants. Komisāres kundze, man ir viens vienkāršs jautājums, konkrēti, ko jūs gribat panākt ar 186. pantu, no kura brīža un kādā veidā?
Iratxe García Pérez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, pirms mēneša mēs šeit Parlamentā debatējām par rezolūciju un par priekšlikumiem intervences pasākumiem piena nozarē. Šodien mēs aplūkojam divus jaunus pasākumus - izmaiņas kvotu pārvaldībā un pasākumus saistībā ar 186. pantu - pasākumus, par kuriem mēs vienojāmies spriest steidzamības kārtā, kā jūs to lūdzāt.
Komisāres kundze, nozare tomēr ir jāaplūko kopumā, un nav pareizi bārstīt priekšlikumus tā jautājuma risināšanai, pie kā mēs strādājam jau vairākus mēnešus.
Mēs pieprasām kopējus risinājumus Eiropai. Šajā saistībā paziņotais minimālā atbalsta palielinājums visām nozarēm izraisīs izkropļojumus dalībvalstu starpā un apgrūtinās vienveidīgu KLP piemērošanu.
Nobeigumā vēl viena doma. Mēs šeit spriežam par atbalstu EUR 280 miljonu apmērā, kas, protams, ir vērtējams atzinīgi, bet es, komisāres kundze, gribētu jums atgādināt, ka šī sasaukuma Parlaments pieņēma rezolūciju par to, ka ir jāpalielina atbalsta fonds EUR 600 miljonu apmērā, lai risinātu krīzes situāciju piena nozarē.
Britta Reimers
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tā kā es pati esmu zemniece, es 78. un 79. panta iesniegto grozījumu saprotu kā Komisijas atkāpšanos no sava līdz šim saprātīgā lauksaimniecības reformu kursa, kas notika uz efektīvu un perspektīvu saimniecību rēķina.
Ir bīstami izdarīt labojumus tikai tāpēc vien, ka vienkārši ir vēlēšanās kaut ko darīt tad, kad esam tik tuvu piena kvotu sistēmas pakāpeniskai atcelšanai - sistēmai, kas līdz šim bijusi traucēklis piensaimniekiem. Šī sistēma nav dzīvojusi līdzi arī notikumiem tirgū, kurš patlaban beidzot sācis atveseļoties. Tādēļ es noraidu šo grozījumu.
Ir viegli pamanāms, kā Komisija mēģina izmantot Parlamenta aicinājumu veikt tūlītējus pasākumus saviem pašas nolūkiem. Neilgi pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā Komisija ar 186. panta grozīšanu mēģina sev nodrošināt pastāvīgu iespēju rīkoties bez Parlamenta piekrišanas. Tādēļ es noraidu šo grozījumu.
Tomēr es varētu samierināties, ja Parlaments piešķirtu Komisijai iespēju rīkoties ierobežotu laiku krīzes gadījumā. Arī Parlamentam turpmākās krīzes situācijās būtu pieejama šī iespēja, kas dod ļoti ātrus rezultātus, jo tā ir noteikta Reglamenta 142. pantā.
Richard Ashworth
Priekšsēdētāja kungs, piena nozarē ir krīze, un es gribu, lai šeit ieprotokolē manu pateicību un atzinību komisārei par viņas tūlītējo rīcību, kas, manuprāt, bija pilnīgi pareiza. Es uzskatu, ka EUR 280 miljoni ir saprātīga summa, ko nozarē novērtēs atzinīgi. Es esmu pārliecināts, ka mums 186. pantā būs jāiekļauj pilnvaru piešķiršana, lai ražotājiem laikus varētu nodot pabalstu, tādēļ es to atbalstīšu. Es to atbalstīšu, bet es atzīstu, ka šim piekāpšanās laikam ir jābeidzas vēlākais 2013. gadā.
Man ir iebildumi attiecībā uz valsts kvotas atpirkšanas programmu, kurā, es atzīmēju, tiks iekļautas pilnvaras paaugstināt nodevas ražotājiem, kas pārsniedz kvotas. Es domāju, ka tā tiks sodīti prasmīgi un progresīvi ražotāji - bieži vien jauni vīrieši, jauni cilvēki, kas ir vajadzīgais spēks mūsu nozares izdzīvošanai nākotnē -, un es domāju, ka šāda rīcība ir nepareiza.
Mūsu tirgus ir ļoti nepastāvīgs, un piena nozarē nav vajadzīga īstermiņa, bet gan ilgtermiņa stratēģija. Es jau sen atbalstu komisāres ilgtermiņa redzējumu par nozares nākotni, un es mudināšu viņu izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, nevis paust īstermiņa uzskatus.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es ceru, ka tagad piena ražotājiem ļaunākais jau ir aiz muguras. Šo cerību stiprina lēmums atbalstīt piena ražotājus ar EUR 280 miljoniem nākamajā gadā. Neatbildēts tomēr paliek visbūtiskākais jautājums, proti, ko darīt ar piena ražotājiem un piena ražošanu ilgtermiņā. Vissvarīgākais jautājums šajā saistībā ir piena ražošanas kvotu nākotne.
Patlaban ir divas pieejas. Pirmā pieeja, kas radusies kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanas iespaidā, atbalsta pakāpeniski palielināt ražošanas kvotas un paredz tās palielināt līdz 2015. gadam. Otrā pieeja, kas ir iekļauta Eiropas Komisijas pašreizējā priekšlikumā, paredz ierobežot piedāvājumu piena nozarē, ar jaunu metodi aprēķinot maksu par valsts kvotas pārsniegšanu. Abas šīs pieejas ir pretrunā viena otrai.
Es personīgi atbalstu kvotu saglabāšanu, bet tikai tad, ja kvotu sadalīšana ES valstu un ražotāju starpā ir pamatota uz objektīviem un godīgiem kritērijiem. Būs ļoti grūti izstrādāt un pieņemt šādus godīgus un objektīvus kritērijus, bet varbūt ir vērts mēģināt. Attiecībā uz 186. panta paplašināšanu es to pilnībā atbalstu. Bet domāju, ka paplašināšana jāpaskaidro, definējot Komisijas lomu un instrumentus, ko tā varēs izmantot.
Alan Kelly
Priekšsēdētāja kungs, es gribētu komisārei pateikt, lūk, ko. Atvainojos par šiem vārdiem, bet ar piena krīzi Komisija ir kaut ko salaidusi grīstē. Šādu teicienu mēs lietojam Īrijā, kad kāds kaut ko ir galīgi saputrojis.
Pirms 18 mēnešiem jūs teicāt, ka piena cenas būtiski celsies, bet mēs redzējām. ka dažās valstīs tās kritās uz pusi. Šis ir iemesls, kādēļ Komisijai jāspēj veikt tirgus intervences pasākumus daudz ātrāk, un šādā aspektā šis priekšlikums ir pozitīvs.
Manā Munsteres vēlēšanu apgabalā Īrijā daudzi piena ražotāji - gan lielas, gan mazas piensaimniecības un it īpaši ģimeņu saimniecības - tikai eksistē vai ir tuvu bankrotam. Viņi var tikai noskatīties uz savām grūtībām un nenozīmīgajām summām, ko viņiem piedāvā, kamēr citi, piemēram, bankas un baņķieri, tiek glābti, piešķirot tiem milzīgas summas.
(Priekšsēdētājs lūdz runātāju runāt lēnāk)
Mēs atzinīgi vērtējam vakar paziņoto EUR 280 miljonu vērto summu piena fondam, bet tas ir tikai plāksteris uz daudz plašākas problēmas rētas. Pagājušā gada septembrī Parlaments nobalsoja, ka ir jābūt pieejamiem EUR 600 miljoniem. Ja vēlamies solidarizēties īpaši ar sīkzemniekiem, šī summa ir jāsaglabā. Nākamā Komisijas prioritāte ir sākt risināt jautājumu par piedāvājumu piena nozarē. Par to es esmu stingri pārliecināts. Kamēr šis jautājums netiks atrisināts, mēs turpināsim saskarties ar vēl vairāk problēmām, un mūsu plāksteru krājumi drīz beigsies.
Elisabeth Jeggle
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, jā, mums jāpiekrīt iekļaut pienu 186. pantā, un es ceru, ka rīt mēs par to nobalsosim. Mēs nevaram vienmēr kritizēt Komisiju par pārāk lēnīgu rīcību, par kavēšanos, par to, ka viņi redz cerību tur, kur tās īstenībā nav.
Komisijai patlaban ir iespēja ātri rīkoties, un mums viņiem šī iespēja ir jāsniedz, jo tādējādi mēs parādīsim, ka vienmēr esam gatavi prasīt no tās atbildību. Deß kunga iesniegtais grozījums Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) vārdā ļaus mums šo darbu veikt kopā. EUR 280 miljoni, par kuriem daudzi jau ir izteikušies, ir piliens jūrā. Mums tomēr jāatzīst, ka ir finanšu gada beigas. Mums jāsaprot, ka vairāk naudas vienkārši vairs nav.
Kā mums pārvaldīt visu šo situāciju? Mēs gribētu, lai EUR 280 miljonus saņemtu tie piensaimnieki, kurus šī krīze skārusi vissmagāk. Mēs runājam par piena tirgu, bet aiz tā ir dzīvi cilvēki un lauku apvidi, par kuriem mēs runājam un vienmēr sakām, ka gribam viņus atbalstīt, kad debatējam par citiem tematiem. Komisāres kundze, atbalstiet piena fondu! Es gribu skaidri pateikt, ka šajā pēcpusdienā komisāre, runājot budžeta debatēs, izteicās par labu šim fondam. Es par to biju ļoti priecīga. Mums tas ir vajadzīgs steidzami, tāpat kā šī nauda, kas ir 2010. gada budžetā.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, arī es jūtos iepriecināta, ka šajā sēžu zālē tika apstiprināta jautājuma izskatīšana steidzamības kārtā, jo es uzskatu, ka jautājuma par pienu iekļaušana 186. pantā ir svarīga un paveikta laikā.
Es esmu pārliecināta, ka tik nopietnā situācijā, kāda ir piena nozarē, jāveic tūlītēji pasākumi, lai aizsargātu šo nozari gan ekonomiskā, gan sociālā ziņā. Es pati nāku no Azoru salu apgabala Portugālē, kur piena nozare ir ļoti svarīga, kā arī dziļi un stabili iesakņojusies apgabalos, kas sociālajā ziņā ir samērā mazaizsargāti un kuros faktiski būtu svarīgi saglabāt kvotu sistēmu pēc 2015. gada.
Šeit ierosinātie pasākumi gan ir nedaudz nepārliecinoši, bet tomēr vajadzīgi un neatliekami. Esmu arī noraizējusies par to, kā Komisija izmantos tai piešķiramās jaunās pilnvaras, it īpaši tādēļ, ka tās rīcība šīs krīzes laikā ir bijusi diezgan neatsaucīga, jo tā ierosināja nepārliecinošus un novēlotus pasākumus, turklāt tikai tad, kad uz to tika izdarīts spēcīgs spiediens. Ņemot to vērā, es gribētu, lai Komisija 186. panta pielikumā izklāsta pasākumus, ko var izmantot radikālai intervencei piena nozarē, lai nodrošinātu tās ilgtspēju.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, es ļoti atzinīgi vērtēju jūsu priekšlikumu. Tomēr ir viens punkts, kurš, man liekas, ir jākritizē, proti, brīvprātīgā piena kvotu izpirkšanas programma.
Lai šāda programma noritētu veiksmīgi, tai jābūt obligātai, nevis brīvprātīgai. Es uzskatu, ka šī brīvprātīgā piena kvotu atpirkšanas programma traucē sasniegt mērķi. Es tā uzskatu ne tikai tāpēc, ka šāda kārtība sākotnēji nozīmēs to, ka mēs saglabājam kvotu palielināšanu, kuru pēc tam būs ļoti grūti apturēt. Atpērkot piena kvotas, mēs tām atkal piešķirsim finansiālu vērtību, kas galvenokārt iedarbosies tādējādi, ka tiks aizkavēta kvotu līmeņa līdzsvarošanas iespēja. Es uzskatu, ka man jānoraida ikviens pasākums, kas ierobežo līdzsvarošanu. Līdzsvarošana ir nepieciešams līdzeklis, it īpaši piena kvotu pakāpeniskas atcelšanas periodā, lai atsevišķas saimniecības varētu labāk orientēties tirgū.
Minēto iemeslu dēļ es būšu spiests noraidīt šo priekšlikuma daļu, lai gan es balsošu par priekšlikumu kopumā.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi, tā ir taisnība, ka mēs gatavojamies pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir daļēji risināt krīzi piena nozarē.
Ikviens šeit saprot, kādā situācijā ir nonākuši mājlopu audzētāji, un mēs zinām, ko šie pasākumi nozīmē viņiem un viņu ģimenēm.
Mūsu lauksaimnieki negrib pastāvīgi saņemt subsīdijas. Viņi prasa mums dot viņiem iespēju paveikt darbu cieņpilnā veidā, pārdodot produktus par labām un godīgām cenām, kas atbilst pieliktajām pūlēm un ieguldījumiem.
Komisāres kundze, neatkarīgi no atbalsta un paļāvības, ko mēs ar šiem jaunajiem pasākumiem varam sniegt mūsu lauksaimniekiem, mēs esam ceļā uz turpmākām reformām, svarīgām reformām, par kurām turpmāk diskutēsim Parlamentā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, vissvarīgākie vārdi, ko komisāres kundze pateica, ir, ka tirgus cenas sāk celties. Mums Parlamentā tas būtu jāapstiprina un jānodrošina, lai šie vārdi tiktu nodoti lauksaimniekiem. Mēs sakām, ka viņiem būs pieejami EUR 280 miljoni, bet katrs papildu cents, ko viņi saņem tirgū, ir daudzkārt vērtīgāks nekā pa daļām izsniegtie pabalsti. Tas ir vissvarīgākais.
Manuprāt, ir svarīgi, ka daži deputāti skarbi kritizēja Komisiju. Atzīsim, ka intervence un eksporta kompensācijas tika izmantotas tādēļ, lai saglabātu cenas, pat šīs šokējoši zemās cenas ražotājiem, tādēļ es domāju, ka daļa kritikas ir nevajadzīga un barga. Es atbalstu 186. panta paplašināšanu, ja tas vajadzīgs, lai izmaksātu EUR 280 miljonus, ko es uzskatu par drīzāk simbolisku nekā nozīmīgu summu.
Paskatīsimies, kādu mācību esam guvuši. Mums jāpaskatās uz to, kas notiks ar KLP reformu pēc 2013. gada; augsta līmeņa grupa tai jau ir pievērsusi uzmanību. Es uzrunāšu tās politiskās grupas, kas šovakar izsaka atbalstu piensaimniecības finansēšanai - neaizmirstiet atbalstīt arī pienācīgi finansētu kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada. Pretējā gadījumā jūsu vārdiem būs bijusi tukša skaņa.
José Bové
(FR) Priekšsēdētāja kungs, lūdzu, atvainojiet mani, man bija jānāk agrāk, bet biju aizņemts. Man bija jāizskaidro Francijas klausītājiem, kas vakar notika Luksemburgā.
Es uzskatu, ka Padomes lēmums ir slikts, jo vienīgais vārds, kas parādās tekstā, ir "pārstrukturizēšana”. Francijā no 1984. gadā esošajiem 480 000 piena ražotājiem šodien ir palikuši 88 000.
Šodien mums stāsta, ka jāatbrīvojas no vēl daudz vairāk ražotājiem un ka ietaupītā kompensācijas nauda - tā teikts tekstā - tiks izlietota ražotājiem, kas pārsnieguši savas kvotas. Tādēļ ražošana turpmāk būs aizvien vairāk jākoncentrē un piena ražotāji vissmagākajos apgabalos būs spiesti aiziet no tirgus. Šī ir nepareiza pieeja.
Piešķirtie EUR 280 miljoni - šis skaitlis jau ir nosaukts - ir EUR 50 mēnesī vienai saimniecībai vienu gadu. Tā ir nožēlojama summa, gandrīz kā necieņas izrādīšana pret krīzi, kas jāpieredz ražotājiem.
Visbeidzot, attiecībā uz 186. pantu es gribētu pateikt, ka laikā, kad mēs gatavojamies pieņemt koplēmumu lauksaimniecības lietās, ir nepieņemami atdot Komisijai pilnvaras jeb "neaizpildītu čeku”.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Es gribētu uzdot komisārei jautājumu, kā arī pateikties viņai par ierašanos Parlamentā. Jūs teicāt, ka apsolītie līdzekļi fondiem piena nozares atbalstam dalībvalstīm tiks iedalīti atbilstoši vēsturiskajam faktoram, citiem vārdiem sakot, pamatojoties uz sarunu ceļā noteiktajā kvotām. Tomēr daudzas dalībvalstis saka, ka kvotu sadalījums nav taisnīgs. Būtībā tas ir iemesls, kādēļ daudzas dalībvalstis prasa tirgus noteikumu atcelšanu. Piemēram, dažās valstīs nevar saražot pat tik daudz, lai apmierinātu savu patēriņu. Vai jūs nedomājat, ka vēsturiskā faktora piemērošana šo netaisnību saglabās...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Man būs jāizsakās īsāk, lai iekļautos man atvēlētajā laikā. Komisāre teica, ka dalībvalstīm tiks iedalīti līdzekļi atbilstoši vēsturiskajam faktoram. Tomēr daudzas dalībvalstis saka, ka pašreizējais kvotu sadalījums nav taisnīgs. Būtībā tas ir iemesls, kādēļ daudzas dalībvalstis prasa tirgus noteikumu atcelšanu. Vai jūs nedomājat, ka vēsturiskā faktora piemērošana šo netaisnību saglabās?
Mariya Nedelcheva
(BG) Es gribētu atzinīgi vērtēt Padomes un Komisijas lēmumu 2010. gadā piešķirt piena ražotāju subsidēšanai papildu EUR 280 miljonus. Tas skaidri parāda rūpes par visiem tiem, kas ik dienu cieš no krīzes izraisītajām nelabvēlīgajām sekām. Es uzstāju, lai šī atbilstīgā atbildes reakcija nebūtu vienreizējs ekonomisks risinājums, bet daļa no mērķtiecīgas ilgtermiņa stratēģijas šīs nozares atjaunošanai, stabilizēšanai un attīstīšanai Eiropā. Tādēļ ir svarīgi ņemt vērā pasākumus, kādus katra valsts gatavojas veikt. Es gribētu vērst jūsu uzmanību uz faktu, ka Bulgārija tikai daļēji var pieņemt priekšlikumus Regulas (EK) Nr. 1234/2007 grozīšanai. Mēs pieprasām, lai priekšlikuma projektā tiktu skaidri ierakstīts, ka iespējas pārvaldīt valsts piena kvotas paliks dalībvalsts ziņā. Ir svarīgi, lai tiktu saglabāta iespēja izvēlēties esošo piena kvotu izpirkšanas un pārdales shēmu saskaņā ar valsts rezervi. Mēs nevaram tik viegli atļauties aizkavēt maksājumu vai iekasēt maksājumu no ražotājiem, jo šajā nozarē Bulgārijā patlaban notiek modernizācija. Pretējā gadījumā bulgāru ražotāji nebūs konkurētspējīgi pat pēc 2015. gada.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, mēs, protams, esam apmierināti ar šiem jaunajiem risinājumiem, kas paredzēti lauksaimnieku, arī Polijas lauksaimnieku, atbalstam. Tomēr būtu arī jāatceras, ka, runājot par naudu, - mēs, protams, runājam par naudu - svarīgs ir veids, kādā nauda patlaban tiek sadalīta. Naudai būtu jānonāk pie tiem, kas visvairāk izjūt krīzes sekas, un es nepiekritīšu tādai politikai, ka visi saņem vienādu, tātad mazu, naudas summu, kā rezultātā mēs faktiski nepalīdzam nevienam.
Otrkārt, ja drīkst, es gribētu pieminēt pagātni, pirms pēc brīža pievēršos nākotnei. Esmu pārliecināts, ka mēs atceramies tos brīnišķos laikus pirms gada, kad lauksaimnieki par pienu saņēma labu samaksu. Tajā pašā laikā viņi saņēma lielas ES subsīdijas par piena nozares modernizāciju. Tādēļ ir svarīgi, ka mēs plānojam nākotni, kas pamatota uz šo pieredzi, un ka mēs izdarām secinājumus no savām kļūdām, jo kļūdas noteikti tika pieļautas. Tikpat svarīgi ir domāt par to, kā plānot šīs nozares attīstību, jo ir pieejamas gan tiešās subsīdijas, gan arī subsīdijas lauku apgabalu attīstībai. Turklāt mūsu rīcībā ir piena kvotu instruments.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Komisāres kundze, es gribētu jums pavaicāt šādu jautājumu - kādam nolūkam Komisija grib izlietot EUR 280 miljonus? Turpmākai pārstrukturizēšanai vai varbūt labāk, kā to vēlas 21 dalībvalsts, kapitāla iepludināšanai tirgū, tirgus mehānismiem? Lauksaimnieki faktiski grib naudu, ko izmantot mehānismu atbalstam. Pašlaik viņi nespēj paņemt papildu kredītus vai uzlabot ražīgumu. Šobrīd viņi nespēj turpināt modernizēšanu, jo viņi ir zaudējuši likviditāti. Viņi tagad nevēlas pirkt ledusskapjus vai slaukšanas ierīces, šis nav papildu ieguldījumu laiks. EUR 280 miljoni nav gluži līdzvērtīgi EUR 2, ko dod par Eiropas Savienībā saražotu tonnu piena.
Kad Eiropas Komisija ierosina tā saukto kvotu sistēmas pārvaldības mehānismu, ir skaidrs, ka tā patiesi grib ierobežot ražošanu. Mums jāpārdomā, vai tik mēs nebūsim tādas situācijas atkārtošanās liecinieki, kāda sekoja cukura tirgus reformai un izraisīja pašreizējās cukura piegādes problēmas. Vai tagad ir laiks ierobežojumiem attiecībā uz piena vai graudu ražošanu? Esmu pārliecināts, ka to mēs negribam.
Herbert Dorfmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, esmu priecīgs, ka tikai pāris nedēļu pēc tam, kad šis Parlaments pieņēma rezolūciju par pienu, jūs iesniedzat veicamos pasākumus mūsu prasību izpildīšanai. Es piekrītu jūsu priekšlikumam attiecībā uz 186. pantu, ieskaitot laika ierobežojumu, kas man šķiet saprātīgs. Es arī atbalstu jūsu ierosinājumu diferencēt kvotu piešķiršanu.
Man jāsaka, ka priekšlikums par kvotu atpirkšanu izraisa manī apjukumu. Jūs pati nedēļām un mēnešiem ilgi atkārtojāt, ka pašreizējo krīzi neizraisīja kvotu sistēma, un, paturot to prātā, es personīgi neuzskatu, ka šis priekšlikums par kvotu atpirkšanu ir pilnībā loģisks. Visbeidzot es gribētu pateikt, ka ar to vēl nevar šo jautājumu pabeigt. Mums jāturpina veikt pasākumus, it īpaši attiecībā uz piena nozari grūtos apgabalos - kalnu apgabalos -, kur piensaimniecība ir vienkārši vienīgā alternatīva.
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi, arī es gribētu sirsnīgi pateikties par EUR 280 miljoniem. Es patiesi ceru, ka visa šī nauda pirmām kārtām sasniegs mūsu 40 000 piena zemniekus Austrijā, jo tā viņiem ir ļoti vajadzīga. Jūs noteikti zināt, kāda situācija ir kalnu rajonos un kāda situācija ir mazajās ģimeņu saimniecībās.
Komisāres kundze, Austrija vienmēr ir nostājusies pret kvotu pakāpenisku atcelšanu. Labi, jūs esat izvēlējušies savu ceļu un pa to neatlaidīgi ejat. Mēs, protams, mēģināsim sagatavot tam savus lauksaimniekus un palīdzēt viņiem kā vien iespējams. Ar vislielāko piespiešanos es nespēju saprast jūsu priekšlikumu par kvotu brīvprātīgas izpirkšanas programmu. Ja mēs to piemērosim, tā beigsies ar tieši to kvotu vērtības un cenas pieaugumu, kuras jūs gribat pakāpeniski atcelt. Kā jums šķiet, kā mums to izskaidrot Austrijas lauksaimniekiem?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, uzmanīgi noklausoties šeit šī vakara diskusijas, man liekas, ka jums pēc dažām runām varbūt radies iespaids, ka šis ir pirmais pasākums, ko veicam, lai palīdzētu piena nozarei Eiropas Savienībā. Tas ir pilnīgi nepareizi. Es esmu pilnīgi pārliecināta, ka vismaz daži no jums zina, kas notiek kopš šī gada janvāra, kad mēs sākām piemērot valsts un privātās uzglabāšanas atbalsta shēmu. Mēs sākām tirgus intervenci un atjaunojām eksporta kompensācijas. Vasarā mēs veicām daudz dažādu pasākumu, un es domāju, ka mums vajadzētu sarīkot īpašu mācību stundu, lai pastāstītu šī Parlamenta jaunajiem deputātiem, kas tieši ir paveikts kopš pagājušā gada janvāra.
Runājot par konkrētiem punktiem attiecībā uz diviem šodienas priekšlikumiem, man atkal jāatkārto, ka kvotu atpirkšanas shēma nav jauna shēma. Dalībvalstis to jau lieto, kad tās grib palīdzēt konkrētiem piensaimniekiem pārtraukt šo nodarbošanos. Tas ir piedāvājums, un tieši tādēļ es to negribu padarīt par obligātu; tā ir iespēja palīdzēt zemniekiem pārtraukt šo uzņēmējdarbību. Kvotas, ko viņi izpērk, var paturēt valsts rezervē un vēlāk sadalīt, ja dalībvalstis tā vēlas. Šī bija diskusijas viena daļa.
Otra daļa, kas šodien izraisīja vislielāko interesi, ir 186. pants. Iemesls piena nozares iekļaušanai 186. pantā ir tas, ka mums jāspēj reaģēt ātri. Starp citu, es neredzu nekādu iemeslu tam, kādēļ piensaimniecību nevarētu iekļaut 186. pantā, jo gaļas nozarē ietilpstošās jomas tur jau ir iekļautas. Vispār tiem, kuri baidās, ka Komisija saņems "neaizpildītu čeku” un darīs ar to, ko vien gribēs, vajadzētu paturēt prātā, ka 186. pants normālos apstākļos izmantojams kā ļoti pozitīva shēma, ar kuras palīdzību, ātri reaģējot, ir iespējams palīdzēt grūtībās nonākušiem cilvēkiem. Tātad tas nav "neaizpildīts čeks”. Kā jūs jau zināt, par to notiks diskusijas Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejā.
Es noklausījos jūsu domas par pilnvaru piešķiršanu īsākam periodam, proti, trim līdz četriem gadiem. Es uzskatu, ka tas būs šķērslis piensaimniekiem - bet es, protams, ieklausījos tajā, ko teicāt.
Tad vēl es domāju, ka apkārt dzirdamas daudzas kļūdainas idejas. Šie EUR 280 miljoni nav paredzēti pārstrukturizēšanai. Iekļaujot piena nozari 186. pantā, tiek vienkārši piedāvāta iespēja ļoti ātri izmaksāt šo naudu, jo pieņemot grozījumus ECOFIN novembra sanāksmē un parakstot 2010. gada budžetu, formalitātes būsim nokārtojuši. Tas nozīmē, ka mēs varēsim rīkoties nekavējoties, ko mēs nevarētu darīt, ja 186. pantā piena nozare nebūtu minēta. Tātad tā nav pārstrukturizēšana. Kā jau iepriekš teicu, grozījums dod iespēju dalībvalstij izmaksāt naudu vistrūcīgākajiem lauksaimniekiem no šī valsts budžeta.
Kā šī nauda būtu jāsadala? Es to skaidri pateicu - pamatojoties uz ražošanu. Es dzirdēju arī citas idejas, bet, ja mēs sāksim iekšējās diskusijas par to, kā sadalīt naudu, tad, es domāju, tās turpināsies līdz gada beigām, jo parādīsies tik daudz lielisku ideju, ka mēs nekad nevarēsim izveidot kopīgu nostāju šajā jautājumā.
Es atbildēšu uz dažiem konkrētiem jautājumiem. Es gribētu teikt, ka ražotāju organizācijas ir lieliska izvēle. Īstenībā šāda izvēle ir vajadzīga. Es to esmu nepārprotami pateikusi iepriekš plenārsēdē, konkrēti tad, kad diskutējām par augļu un dārzeņu programmu. Ja lauksaimnieki izniekos laiku un pūles, konkurējot cits ar citu, tā vietā, lai konkurētu ar spēcīgo mazumtirdzniecības nozari, es zinu, kuri būs uzvarētāji un kuri - zaudētāji. Tādēļ es saku - lūdzu, strādājiet kopā, lai kļūtu par spēcīgāku organizāciju visā pārtikas ķēdē.
Es pilnībā piekrītu jums, ka mūsu problēma ir globāla, ka mums ir viens miljards bada cietēju, kas nevar dabūt to, kas vajadzīgs, lai katru dienu varētu paēst. Tādēļ man bija sāpīgi skatīties, kā Eiropas lauksaimnieki izlaista pienu uz laukiem laikā, kad mēs saskaramies ar badu visā pasaulē. Tādi lauksaimnieki neveido labāko priekšstatu par Eiropas lauksaimniecību.
Jāsaka, ka mani ļoti iespaidoja tas, kā divi deputāti - Bové un Häusling kungi - saskaņoja savu uzstāšanās laiku. Es ļoti uzmanīgi vēroju, kā tas notika. Es nezinu, vai tā ir jauna procedūra Parlamentā, kad viens runātājs var aizvietot otru, kurš tajā laikā dodas runāt pie brīvā mikrofona? Es teiktu, ka tas bija ļoti gudri paveikts.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates par šo jautājumu tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Luís Paulo Alves  
Komisāres kundze, tā kā esam ilgi cīnījušies, lai Komisija šos pasākumus iesniegtu, mēs nevaram noraidīt nevienu jūsu pienesumu, ko jūs mums varat dot šajos piensaimniekiem un viņu ģimenēm ļoti grūtajos laikos. Diemžēl Komisija nav steigusies, lai rīkotos. Tā sāka rīkoties tikai tad, kad sastapās ar intensīvu piensaimnieku, Eiropas Parlamenta un 21 dalībvalsts spiedienu. Es atzīmēšu šādus punktus par jūsu iesniegtajiem pasākumiem.
1. EUR 280 miljonu vērtais fonds ir pārāk mazs, salīdzinot EUR 600 miljoniem, ko par nepieciešamu summu vienprātīgi uzskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja, kurai ir gan tehniskā, gan politiskā pieredze šajos jautājumos. Šo politisko paziņojumu apstiprināja pats Parlaments. Tādēļ mēs nevaram uzskatīt par pietiekamu tādu summu, kas ir vairāk nekā uz pusi mazāka par to, ko Parlaments uzskatīja par nepieciešamu tikai pirms mēneša.
2. Piena iekļaušana 186. pantā dod Komisijai operatīvu instrumentu, ko var nekavējoties piemērot, bet tas nenozīmē, ka Parlaments vairs nevarēs kontrolēt šo jautājumu. Mums tomēr ir vajadzīgi instrumenti tirgus regulēšanai. Mums jāsaglabā kvotu sistēma un jāievieš pārredzamība piena tirdzniecības ķēdē. Būs neiespējami atjaunot un nodrošināt stabilitāti Eiropas lauku apvidos, ja nebūs šo divu instrumentu.
Béla Glattfelder  
Es atzinīgi vērtēju Eiropas Komisijas ierosinātos pasākumus, lai palīdzētu Eiropas piensaimniekiem. Tomēr šie pasākumi var vienīgi atvieglot krīzes radītās problēmas, bet nevar krīzi pilnībā apturēt. Lai to panāktu, būtu jāatmet lēmumi par piena kvotu palielināšanu. Tomēr ne Eiropas Komisija, ne Mariann Fischer Boel personīgi nav gatavas atzīt nepareizi pieņemtos lēmumus. Es piekrītu Eiropas zemnieku prasībai izbeigt kvotu palielināšanu.
Es arī iebilstu pret kvotu sistēmas paredzēto pakāpenisko atcelšanu līdz 2015. gadam. Es piekrītu Eiropas lielākās lauksaimnieku organizācijas COPA-COGECA viedoklim, ka arī pēc 2015. gada piena tirgus procesi ir jāregulē. Svarīgākais, kas jāiemācās no pašreizējās krīzes, ir tas, ka piena tirgus procesi ir jāregulē. Ja to nedarīsim, tad cenas kļūs neprognozējamas. Eiropas piena ražotāji nedrīkst ciest zaudējumus, ko izraisījusi cenu nestabilitāte plašā mērogā.
Runājot par pašreizējiem ārkārtas pasākumiem, es gribētu pievērst uzmanību faktam, ka minimālo subsīdiju palielināšana no EUR 7500 līdz EUR 15 000 var izraisīt problēmas tajās dalībvalstīs, kurās ir grūtāki budžeta apstākļi. Es raizējos, ka tajās dalībvalstīs, piemēram, Ungārijā, valdības nenodrošinās maksimālu atbalstu. Tādēļ šo valstu lauksaimnieki var nonākt pat vēl nelabvēlīgākā konkurences situācijā.
Es esmu drošs par to, ka 2010. gada balsojumā par budžetu, kas notiks ceturtdien, Eiropas Parlaments atbalstīs ierosināto grozījumu, ko ir iesnieguši daudzi deputāti, ieskaitot mani, un kurā paredzēts lielāks atbalsts skolu piena programmām.
Marine Le Pen  
Eiropas Komisija, atsaucoties uz piena ražotāju nedēļām ilgajām manifestācijām, lai mēģinātu glābt savu krīzes skarto nozari, ir atbildējusi ar EUR 280 miljonu vērta piena fonda radīšanu. Tādēļ Fischer Boel kundze, nedēļām ilgi izliekoties manifestācijas nemanām, galu galā ir negribīgi padevusies tuvu bankrotam esošo izmisušo zemnieku spiedienam. Tomēr šis finanšu pasākums ir nožēlojams un iecerēts, lai ražotājus nomierinātu tikai uz brīdi. Tas nekādi neatrisinās nozares problēmu, kuras risinājums ir plānotā piena kvotu sistēmas izbeigšana. Piena ražotājiem nav vajadzīga žēlastības naudas izdale, viņi grib, lai tirgus procesi tiktu regulēti, lai viņi var pārdot savu pienu par cenām, kas ļauj viņiem par savām pūlēm dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi un nodrošināt saviem bērniem nākotni. Ar savu iecirtīgo vēlēšanos uzspiest brīvas un taisnīgas konkurences dogmu Eiropas Savienība atstās tūkstošiem lauksaimnieku tikai un vienīgi tirgus likumu žēlastībā. Šis ir tas pats ultraliberālisms, kas katru mēnesi padara par bezdarbniekiem tūkstošiem rūpniecībā strādājošo cilvēku. Šī asinspirts tagad ir steidzami jāizbeidz.
Csaba Sándor Tabajdi  
Es atzinīgi vērtēju vienošanos, ko principā ir panākuši lauksaimniecības ministri Luksemburgā savā padomes sanāksmē par EUR 280 miljonu vērta īpaša atbalsta piešķiršanu piena nozarei. ES līmenī šī atbalsta summa papildus dod vienu centu par litru piena, kas ir absolūti nenozīmīgs atbalsts. Pēc vairāku mēnešu drosmīgās pretošanās Eiropas Komisija mazliet padevās lauksaimnieku, 21 dalībvalsts, ieskaitot Ungāriju, un Eiropas Parlamenta spiedienam, kurš jau pagājušās pirmdienas neoficiālajā sanāksmē Briselē prasīja papildu līdzekļus šai nozarei. Neskatoties uz novēlotajiem pasākumiem Eiropas Savienībā, Ungārijas valdība ātri rīkojās, lai atbalstītu piena zemniekus, un, ņemot vērā pieejamos budžeta līdzekļus, izdarīja visu, lai viņiem palīdzētu. Ungārija palīdzēja piena nozarei, izmantojot visu summu, ko var piešķirt kā daļu no lauku attīstības līdzekļiem un Eiropas Ekonomikas attīstības programmas. Līdztekus Ungārijai vēl tikai Latvijai un Maltai ir šādi izcili rādītāji. Ungāru piensaimnieki tiešā veidā saņems aptuveni EUR 3,3 miljonus no EUR 280 miljonu lielās dotācijas, kas ir aptuveni HUF 890 miljoni. Ungārijas valdība var brīvi lemt, kā izlietot šo naudu. Komisija tikai deva ierosinājumu, ka vistrūcīgākajiem ražotājiem jāpiešķir šis īpašais atbalsts, un tāds pats ir Ungārijas mērķis. Pēc 2010. gada budžeta apstiprināšanas šī summa tiks izmaksāta nākamā gada sākumā.
