Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras sadarbība ar Eiropas Padomi (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamā lieta darba kārtībā ir Adamos Adamou, kurš pārstāv Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Eiropas Kopienas un Eiropas Padomes nolīguma par Eiropas Pamattiesību aģentūras un Eiropas Padomes sadarbību noslēgšanu - C6-0311/2007 -.
Franco Frattini
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos pateikties Parlamentam un jo īpaši referentam Adamou kungam par pastāvīgo un konstruktīvo sadarbību, kā arī par atbalstu šā ļoti svarīgā sadarbības nolīguma panākšanā.
Pamattiesību aģentūras izveide bija liels panākums attiecībā uz pamattiesību veicināšanu un ievērošanu Eiropas Savienībā. Tas ir arī panākums attiecībā un starpiestāžu sadarbību. Es vienmēr esmu bijis iesaistīts tajā, lai nodrošinātu, ka šo svarīgo iniciatīvu pilnībā atbalstītu šīs trīs iestādes. Sekmīga sadarbība starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi ir ļoti svarīga aģentūras veiksmīgas darbības nodrošināšanai.
Padomes lēmuma projekts atspoguļo šo mērķi. Tas parāda divu organizāciju patieso vēlmi strādāt kopā, un es priecājos redzēt, ka šīs sarunas par nolīgumu ir bijušas ātras un abas puses tās veikušas ļoti konstruktīvi.
Šis svarīgais nolīgums nodrošinās aģentūras vislabāko darbu tās spēju robežās. Turklāt, lai būtu pilnībā gatavībā šim darbam, vairāki pasākumi jau ir veikti un daži vēl ir paredzēti. Šis nolīgums palīdzēs veicināt visaptverošu sadarbības struktūru. Tas palīdzēs nodrošināt struktūras platformu abām struktūrām, padarot gan savstarpējo dialogu, gan kopīgo rīcību daudz iespējamāku un efektīvāku.
Tas arī palīdzēs novērst darba pārklāšanos starp abām struktūrām. Ar šo nolīgumu paredz regulārus kontaktus un sanāksmes starp aģentūras un Eiropas Padomes amatpersonām, kā arī regulāru informācijas apmaiņu. Neatkarīgas personas iecelšana dalībai aģentūras valdē un izpildvaldē veicina viedokļu apmaiņu un sadarbību.
Visbeidzot, ar šo nolīgumu stiprina mūsu kopējo mērķi veicināt un aizsargāt pamattiesības Eiropas Savienībā.
Adamos Adamou
referents. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, kolēģi deputāti! Es vēlētos sākt savu runu, izsakot savu gandarījumu par līdz šim izcilo sadarbību starp Eiropas Pamattiesību aģentūru un Eiropas Padomi, īpaši nolīguma panākšanā, ar kuru ir apmierinātas abas puses. Es ceru, ka viņu sadarbība nākotnē turpināsies bez sarežģījumiem tādā pašā veidā.
Par spīti ieilgušajām diskusijām un konsultācijām ar "ēnu” referentiem par ziņojuma būtisko saturu, Iesniegšanas nodaļa mūs informēja, ka saskaņā ar Reglamenta 83. panta 7. punktu un 51. panta 2. punktu nav iespējams grozīt nolīguma tekstu un attiecībā uz pašu ziņojumu būtu pieņemami tikai procedūras grozījumi, apstāklis, kura dēļ protestējot daudzi LIBE komitejas locekļi nobalsoja par šo ziņojumu,. Tāpēc ar manu ziņojumu vienkārši apstiprina nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Padomi un Pamattiesību aģentūru.
ES pamattiesību aizsardzības sistēmas principus izstrādāja, galvenokārt pamatojoties uz Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru un apstiprināja ar skaidro atzīšanu ES līgumos. Tomēr sevišķi svarīgi ir nodrošināt to, ka šī cilvēktiesību aizsardzības sistēma vēl vairāk tiek nostiprināta, aizsargājot tādus cilvēktiesību pamatprincipus kā diskriminācijas aizliegums, izstumšanas aizliegums, vārda un reliģiskās pārliecības brīvība, kā arī sociālās un ekonomiskās tiesības.
Eiropas Pamattiesību aģentūra varētu palīdzēt attiecīgajām Kopienas un dalībvalstu iestādēm, struktūrvienībām, birojiem un aģentūrām īstenot Kopienas tiesību aktus ar šiem aizsardzības pasākumiem. Ir svarīgi atzīt, ka tieši Eiropas Padome ir tā, kas, iedziļinoties šajā jomā, izstrādājusi normas, juridiskus un tiesu instrumentus, kuri veido visaptverošu cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzības un veicināšanas sistēmu, un šajā jomā ieguvusi plašu pieredzi. Tādējādi Pamattiesību aģentūras un Eiropas Padomes kopīgais mērķis par pamattiesību aizsardzību ir jāīsteno nozīmīgā un pozitīvā veidā, nepieļaujot pārklāšanos un Eiropas Padomes iedibinātās cilvēktiesību un individuālo tiesību aizsardzības normatīvās un nenormatīvās sistēmas vājināšanas risku. Mums ir jāuzņemas nodrošināt, lai nebūtu nekādu problēmu attiecībā uz juridiskajiem precedentiem un cilvēktiesību aizsardzības būtiskā satura īstenošanu, kā noteikusi Eiropas Padome, organizācija ar 47 dalībvalstīm.
Es vēlētos arī uzsvērt to, ka jānovērš jebkuri pilnvaru vai procedūru pārklāšanās draudi, lai izvairītos no neskaidrībām attiecībā uz abu struktūru mērķiem un pienākumiem, lai mēs starp tām varētu panākt saskaņotu sadarbību. Tam galvenokārt ir jāatspoguļojas aģentūras ikgadējā darba programmā un kohēzijas un savstarpējās papildināmības stiprināšanā starp abām iestādēm.
Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp Eiropas Padomi un Pamattiesību aģentūru, ir ārkārtīgi svarīgi, cik vien tas iespējams, lai šāda apmaiņa notiktu saskaņā ar pilnīgas konfidencialitātes nosacījumiem, ko ievērotu abas puses. Pamattiesību aģentūrai un Eiropas Padomei ir jāvienojas par precīzākiem noteikumiem attiecībā uz nolīguma 15. panta īstenošanu, ar ko paredz, ka Eiropas Padome saņem dotācijas no aģentūras, lai šis process būtu pilnībā pārredzams un lai izvairītos no šo divu iestāžu pārmērīgas savstarpējās atkarības.
Ir arī būtiski īstenot nolīguma 7. pantu tā, lai abas iestādes pēc savstarpējas vienošanās var apmainīties ar informācijas daudzumu, kas ir pēc iespējas lielāks, ievērojot savu reglamentu un, cik vien tas iespējams, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par konfidencialitāti. Šī informācija jāizmanto tikai tām iestādēm, kuras ir tieši iesaistītas izskatāmajā jautājumā, kā arī to nedrīkst nodot trešo valstu iestādēm vai aģentūrām, ja nav garantijas un kontroles mehānismu par tās izmantošanu.
Kā es minēju, sadarbība starp Komisiju un Eiropas Padomi sarunās par šī nolīguma noslēgšanu ir izrādījusies produktīva, un ir sagaidāms, ka abas iestādes nākotnē turpinās efektīvi strādāt kopā, ievērojot tos pašus sadarbības, pārredzamības un savstarpējās papildināmības principus. Tomēr ir ārkārtīgi svarīgi, lai šajā procesā ir piedalītos Eiropas Parlaments, sistemātiski izstrādājot ziņojumus, Eiropas Padomei jāprasa paust viedokli par visām veiktajām aptaujām un novērtējumiem, lai nodrošinātu abu iestāžu savstarpējo papildināmību, darba nepārklāšanos un darbības pārredzamību.
Kinga Gál
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Es priecājos šodien par iespēju uzstāties kā "ēnu” referentei, pārstāvot PPE-DE grupu par Eiropas Kopienas un Eiropas Padomes nolīguma par Eiropas Pamattiesību aģentūras un Eiropas Padomes sadarbību noslēgšanu.
Mums ir bijušas ilgas debates un daudzi jautājumi par to, vai ir nepieciešamība pēc aģentūras, vai Eiropas Padome var to pieņemt, vai būs reāla, noderīga sadarbība starp abām iestādēm.
Visu šo laiku gan Parlaments, gan Komisija ir skaidri norādījuši: jā, mums ir vajadzīga šī aģentūra, mēs saredzam jēgu šai iestādei un mēs paredzam labu sadarbību starp Eiropas Padomi un aģentūru.
Tāpēc es atzinīgi vērtēju to, ka tagad, kad šis nolīgums ir noslēgts, mēs varam runāt par institucionalizētu sadarbību. No otras puses, man ir žēl, ka mēs nevarējām reāli uzlabot šo nolīguma tekstu, grozot atsevišķus aspektus, jo es būtu uzsvērusi nepieciešamību, kad vien aģentūra izskata konkrētus jautājumus, ņemt vērā visu to pieredzi, ekspertīzi, ko ir ieguvusi Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja ar tās ziņošanas sistēmu tās dažādajās komitejās, piemēram, Juridiskajā un cilvēktiesību komitejā, kur ir izcila ekspertīze un pieredze šo jautājumu risināšanā.
Tomēr es esmu priecīga, jo šī nolīguma noslēgšana signalizē par nepieciešamību pēc šīs struktūras, pēc aģentūras, lai sāktu tās darbu pēc iespējas drīzāk. Šī aģentūra oficiāli tika atklāta 1. martā, bet tai vēl nav izveidota tās darbības vai vadības struktūra. Ir obligāti jārīkojas un jāuzlabo šī situācija, lai varētu virzīties uz priekšu.
Es esmu sekojusi šai lietai kopš mana mandāta piešķiršanas paša sākuma, ievērojot ārkārtīgās grūtības tās darbības jomas, kompetences jomas un lēmumumpieņēmēju struktūru noteikšanā, lai apmierinātu visas iesaistītās puses.
Mēs visi esam norūpējušies, tā kā aģentūra apkopos un vāks datus un sagatavos ieteikumus iestādēm konkrētajā jomā, kompetence, ko ir grūti definēt tās robežās, kas ir horizontāla un kas attiecas uz visiem Kopienas politikas virzieniem.
Mēs varam būt apmierināti tikai tad, ja mēs izveidojam uzticamu un atbildīgu aģentūru, kurai ir piešķirtas pietiekamas pilnvaras un pietiekams budžets, lai izpildītu savu uzdevumu. Iepriekš minētais nolīgums šeit var palīdzēt.
Mēs nodrošināsim, ka tiek novērsta jebkura šo uzdevumu un darba pārklāšanās. Cerēsim, ka Pamattiesību hartas svinīgā pasludināšana šodien būs kā vienas medaļas viena puse un aģentūra būs kā šīs medaļas otra puse: pirmais praktiskais solis ceļā uz nākotnes Savienības politiku attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām.
Genowefa Grabowska
PSE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze! Tas, ko mēs šodien apspriežam, ir netipiska procedūra, tā kā Eiropas Parlaments izsakās par Eiropas Savienības un Eiropas Padomes sadarbības nolīguma lietderību. Mums nav nekādu iespēju iejaukties attiecībā uz šo nolīgumu: mēs vienkārši novērtējam to un sniedzam savu viedokli.
Eiropas Padome ir visvecākā Eiropas Savienības organizācija, kura nodarbojas ar cilvēktiesībām un demokrātijas veicināšanu. Nevienam šeit nav jāatgādina, ka sadarbība starp Eiropas Padomi un Eiropas Savienību - un iepriekš ar Eiropas Kopienām - ir pastāvējusi kopš paša sākuma. Valsts, kura vēlas pievienoties Eiropas Savienībai, pievienošanās dalībai, ir ar nosacījumu par to vērtību ievērošanu, kas ir noteiktas Eiropas Padomes statūtos: tiesiskums, demokrātija un, pats galvenais, cilvēktiesību ievērošana.
Tādējādi ir labi, ka šīm abām iestādēm, Eiropas Kopienām - tagad Eiropas Savienībai - un Eiropas Padomei ir jāsadarbojas, ne tikai atrodoties līdzās Strasbūrā, bet arī iesaistoties kopējās darbības jomās. Šis nolīgums, kuru mēs šodien apspriežam, nav ne ļoti oriģināls, ne jauns, tāpat kā Pamattiesību aģentūra nav pilnīgi jauna iestāde.
Kā mēs zinām, Pamattiesību aģentūra aizvietoja Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru, kurš atradās Vīnē, un šim centram bija līdzīgs sadarbības līgums ar Eiropas Padomi. Iepriekš minēto nolīgumu, kurš tika noslēgts 1999. gadā, ievēroja abas puses, un tas bija spēkā līdz šim brīdim, t.i., līdz brīdim, kad centru aizstāja Pamattiesību aģentūra.
Tomēr, tā kā ir iesaistīta jauna ES struktūra, mums ir jāizvērtē jaunais nolīgums par sadarbību ar Eiropas Padomi, lai nodrošinātu to, ka tas, kas šķiet divas līdzīgas iestādes, nekonkurē, bet sadarbojas.
Man ir jāsaka, ka nolīgums tika apspriests ātri, bet labi. Mums nav lielu iebildumu pret saturu, ne mums arī tādi varētu būt. Ar to nosaka sistēmu sadarbībai, paredz regulārus kontaktus un, vissvarīgāk, rada personisko saikni, tā kā tas paredz Eiropas Padomei uzaicināt personu no ārpuses - un vietnieku šai personai - piedalīties aģentūras valdē un izpildvaldē. Tas viss mani pārliecina pilnībā atbalstīt priekšlikumu un nolīguma pieņemšanu, kurš labi noderēs abām iestādēm.
Irena Belohorská
(SK) Dāmas un kungi! Paldies jums par šo izdevību izteikties. Ziņojumā aplūko iespējamās interešu sadursmes starp Eiropas Pamattiesību aģentūru un Eiropas Padomi. Manuprāt, šim jautājumam ir sekundāra nozīme. Reālās grūtības rodas starp Eiropas Cilvēktiesību tiesu Strasbūrā un Eiropas Kopienu tiesu Luksemburgā.
Abām šīm tiesām ir pilnvarojums rīkoties cilvēktiesību pārkāpumu jomā un ir daži nolēmumi, kuros abas struktūras ir pretrunā. Lielākā daļa no šīm lietām attiecas uz Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 6.un 8. pantu un skar konkurences noteikumu pārkāpumu procedūras, piemēram, lietas, kurās iesaistīti National Panasonic, Hoechst AG, Niemetz, utt.
Visbeidzot, Eiropas Savienības Pamattiesību harta un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, kuras apstiprinājusi Eiropas Savienība, ir divi līdzīgi, tomēr atšķirīgi dokumenti. Eiropas Pamattiesību aģentūras kompetence koncentrējas uz uzraudzīšanu un atbalstu. Šis nolīgums, kurš noslēgts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. pantu, kurš precizēs individuālās kompetences jomas, tādējādi ir vērtējams atzinīgi. Fakts, ka Eiropas Padomei būs pārstāvis valdē, arī ir vērtējams atzinīgi.
Tā kā Aģentūras kompetences jomas ir ierobežotas, es uzskatu, ka tās darbība papildinās, nevis konkurēs ar Eiropas Padomes darbību. Jebkurā gadījumā mums būs jāturpina debatēt par šo tematu, ņemot vērā Pamattiesību hartas juridiskajā statusā veiktās izmaiņas.
Panayiotis Demetriou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār! Pēdējos mēnešos Eiropas Savienība ir spērusi četrus izšķirošus soļus, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības. Pirmkārt, ir izveidota īpaša Pamattiesību aģentūra. Otrkārt, klauzula par Pamattiesību hartas juridiski saistošo spēku un klauzula par Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai 1950. gadā ir iekļautas Reformu līgumā. Treškārt, Parlamentā šodien tika svinīgi parakstīta Pamattiesību harta, ar tās formālo pasludināšanu tā kļūst par daļu no Eiropas Savienības acquis. Mūsdienīgs cilvēktiesību kodekss! Ceturtkārt, tā nolīguma noslēgšana starp ES Pamattiesību aģentūru un Eiropas Padomi, ko mēs šodien apspriežam, precīzi signalizē to, par ko iestājas Eiropas Savienība - cilvēktiesību veicināšana - un parāda, ka šis elements ir ļoti būtisks katrai mūsdienīgai sabiedrībai, katrai mūsdienīgai valstij.
Mēs nesaskatām nekādu subordināciju, pārklāšanos vai Eiropas Padomes lomas aizstāšanu, kas ir stabila kā starptautiskai cilvēktiesību uzraudzītājai. Tieši pretēji, ir sākts jauns sadarbības posms, nevis antagonisms. Tāpēc es piekrītu savam tautietim referentam visā, ko viņš ir teicis par šo jautājumu, un pilnībā atbalstu viņa ziņojumu un apsveicu viņu par to.
Es esmu Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas goda loceklis, ko es uzskatu par pagodinājumu, bet šodien es arī izjūtu lielu lepnumu un prieku, jo divas institūcijas, Eiropas Savienība un Eiropas Padome, sākušas savu sadarbību šajā jomā, un es ceru, ka šis gadsimts nopelnīs savu vietu pasaules vēsturē kā cilvēktiesību gadsimts.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Eiropas Pamattiesību aģentūra Vīnē ir kārtējā dārgā iestāde, kura turklāt pati sev nepamatoti piedēvē tiesības uzraudzīt un pamācīt dalībvalstis par Pamattiesību hartas ievērošanu un citiem jautājumiem.
Ir grūti pretoties iespaidam, ka Eiropas Savienības nodokļu maksātāju nauda tiek novirzīta kārtējam plānam stiprināt varas institūcijas Briselē un topošā Eiropas valstī. Eiropas Padome un EDSO ir iestādes, kuras risina tos pašus jautājums starptautiskajā, nevis pārvalstiskā līmenī. Tas, ko mēs redzam, ir eksistējošu iestāžu dublēšanās, kas palielina Eiropas Savienības un ES birokrātijas pilnvaras.
Eiropas valstīm, tostarp arī manai valstij Polijai, ir pienākums aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, ievērojot, inter alia, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju. Tomēr Pamattiesību aģentūra kopā ar citām aģentūrām, kuras ir izveidotas iespaidīgā tempā, ir ne tikai naudas izšķiešana, bet arī papildus nedroša, lai neteiktu, kaitējoša iniciatīva no Briseles puses.
Roberta Alma Anastase
(RO) Dāmas un kungi! Šī plenārsēde bija zīmīga ar dažādiem Eiropas Savienības pasākumiem cilvēktiesību jomā, kā arī ar iespēju panākt to novērtējumu par 2007. gadu.
Tajā pašā laikā Pamattiesību aģentūras izveide un Pamattiesību hartas pasludināšana, lēmums par sadarbības līguma noslēgšanu starp iepriekš minēto aģentūru un Eiropas Padomi ir daļa no Eiropas Savienības centieniem nostiprināt tās izpildi un cilvēktiesību veicinātājas lomu gan iekšējā, gan ārējā līmenī. Es vēlētos norādīt uz diviem aspektiem, kurus es uzskatu par svarīgiem šajā jomā.
Pirmkārt, es atzinīgi vērtēju nodomu sasniegt divkāršu mērķi ar šo nolīgumu, proti, no vienas puses, Eiropas Savienības politikas efektivitāti un konsolidāciju cilvēktiesību jomā un, no otras puses, saskaņotību un pārklāšanās novēršanu. Tas ir vienīgais veids, kādā mēs spēsim turpināt veicināt to pamatprincipu ievērošanu, kura noteikta ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un kuru papildinājusi Pamattiesību harta, tostarp arī konsolidējot mūsu pašu mehānismus šim nolūkam.
Otrkārt, es atzinīgi vērtēju nodomu konsolidēt sadarbību konkrētos cilvēktiesību aizsardzības projektos, kurus sākusi Eiropas Padome. Šāda mijiedarbība ļaus mums turpmāk veicināt cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanu, konkrētos gadījumos rīkojoties gan iekšējā, gan ārējā līmenī. Es vēlētos vērst uzmanību uz to, ka šāda sadarbība īpaši jāveicina Eiropas Savienības valstīs, kas veido Eiropas Savienības robežu, lai izveidotu patiesu demokrātijas telpu pie Savienības ārējās robežas.
Kā referente par Melnās jūras reģionālo sadarbību es aicinu Eiropas Savienības iestādes atbalstīt reģionālos sadarbības projektus. Es uzskatu, ka iniciatīva izveidot Melnās jūras Eiroreģionu, lai veicinātu demokrātiju reģionālajā līmenī, ko sāka Eiropas Padome, ir labs sākumpunkts šajā virzienā, un es aicinu Komisiju paust tās pilnīgu atbalstu viņu panākumiem.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2007. gada 13. decembrī.
