Mental sundhed (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagordenen er en kortfattet forelæggelse af betænkning af Tzampazi for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om mental sundhed.
Evangelia Tzampazi
ordfører. - (EL) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Der er nu en stadig stigende erkendelse af, at der ikke er nogen sundhed uden mental sundhed. Vi indser nu, at psykiske problemer ud fra et humanitært og økonomisk synspunkt ofte har en virkning både på de ramtes og deres familiers personlige liv, familieliv, arbejdsliv og sociale liv samt på samfundet som helhed.
Tallene taler for sig selv. Hver fjerde person vil opleve en eller anden form for psykisk lidelse. Depression er en af de mest almindelige lidelser, og i 2020 vil det være den mest almindelige sygdom i de udviklede lande. Der begås hvert år ca. 59 000 selvmord i EU, og 90 % kan tilskrives psykiske lidelser. Sårbare og marginaliserede grupper, f.eks. handikappede, har større tendens til at lide af psykiske problemer.
Ligeledes bliver neurodegenerative lidelser i et aldrende Europa stadig mere almindelige. Vi vil derfor alle være enige i, at der er brug for en samordnet tilgang til de udfordringer, som problemer med den mentale sundhed udgør, og at det vedrører os alle. Vi har alle sammen en forpligtelse til at forsvare den mentale sundhed, og beskyttelse af de psykiske patienters og deres familiers rettigheder er et ideologisk og politisk standpunkt, hvor staten stiller sociale ydelser og beskyttelse til rådighed for de personer, der har behovet. Det første skridt var Kommissionens grønbog, og det næste skridt var EU-konferencen "Sammen for mental sundhed og trivsel", hvor den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel også blev oprettet.
I overensstemmelse hermed medtages der i betænkningen om mental sundhed, som blev vedtaget enstemmigt af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, en række henstillinger for at fremme befolkningens mentale sundhed og trivsel, at bekæmpe stigmatiseringen ved diskrimination og social udstødelse, at forstærke forebyggende tiltag og selvhjælp samt at yde støtte og tilstrækkelig behandling til mentalt forstyrrede personer og deres familier og plejere.
I betænkningen understreger vi behovet for at stille højkvalitative, tilgængelige, effektive og universelle tjenester for mental sundhed til rådighed og at opdatere lovgivningen. Vi opfordrer til, at der lægges vægt på oplæring af alle i nøglepositioner. Vi opfordrer til, at der er adgang til hensigtsmæssig uddannelse, oplæring og beskæftigelse, og der etableres et understøttende miljø med særlig vægt på sårbare grupper. Vi opfordrer til, at der lægges vægt på forebyggelse af psykiske lidelser via social indgriben. Vi opfordrer medlemsstaterne til at styrke organisationer, der repræsenterer mentalt forstyrrede personer. Vi foreslår, at der vedtages en platform for at kunne følge, at pagten bliver gennemført. Vi opfordrer Kommissionen til at forelægge konklusionerne af temakonferencen. Vi understreger behovet for at udarbejde hensigtsmæssige indikatorer med henblik på at forbedre evalueringen af behovene på nationalt og europæisk plan.
Samtidig formulerer vi forslag inden for rammerne af de fem prioriterede områder i pagten. Inden for denne ramme understreger vi, at vi for at hindre depression og selvmord er nødt til at gennemføre omfattende tværfaglige programmer og etablere netværk for at udvikle et sundt klima på skolerne, at forbedre arbejdsvilkårene samt at vedtage foranstaltninger til forbedring af livskvaliteten, og endelig understreger vi med hensyn til bekæmpelse af stigmatisering og social udstødelse, at der er brug for oplysningskampagner til bevidstgørelse af borgerne. Jeg vil gerne takke de kolleger, som har bidraget med deres forslag, og jeg håber, vi vil sende et signal om, at mental sundhed er et værdifuldt socialt gode, og at vi alle skal gøre noget for at fremme den mentale sundhed.
Janez Potočnik
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg ønsker Europa-Parlamentet og ordføreren, fru Tzampazi, tillykke med denne initiativbetænkning om mental sundhed. I betænkningen understreges det helt med rette, hvor stor en virkning den mentale sundhed har på den almindelige trivsel, på uddannelse, på indlæring og på social samhørighed i EU.
Når Parlamentet vedtager den foreliggende betænkning blot to år efter en beslutning truffet på baggrund af Kommissionens grønbog om mental sundhed, signalerer det et akut behov for flere tiltag på området.
Efter min opfattelse er der dog en vis grund til optimisme. Der er i forhold til for få år siden inden for alle sektorer en større erkendelse af, hvor vigtig den mentale sundhed og trivsel er. Dette fremgik tydeligt af den store opbakning til Kommissionens konference på højt plan "Sammen for mental sundhed og trivsel" og den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel, som begge blev nævnt af ordføreren.
Blandt de yderligere positive udviklingstendenser er, at mange medlemsstater har revideret deres strategier om mental sundhed eller er ved at udarbejde handlingsplaner, f.eks. i Finland og Ungarn. Undervisning i socioøkonomiske emner er nu en del af skolernes læseplaner. I Det Forenede Kongerige er livsrelaterede spørgsmål nu et selvstændigt fag i mange skoler.
Arbejdsgiverne er i stadig større grad bevidste om sammenhængen mellem trivsel og produktivitet. CSR Europe har endog udarbejdet et sæt værktøjer til fremme af trivslen på arbejdspladsen. Men lad os sige det helt tydeligt. Tiden er bestemt ikke inde til at være selvtilfredse, og der er fortsat meget at gøre. Den mentale sundhed kunne nemt blive truet igen som følge af den nuværende finans- og økonomikrise. Medlemsstaterne kunne føle sig fristet til at reducere budgetterne vedrørende mental sundhed eller at mindske deres bestræbelser på at opbygge moderne systemer vedrørende mental sundhed med samfundsbaserede tjenester i stedet for utidssvarende psykiatriske hospitaler.
Den økonomiske afmatning forværrer de kommende perspektiver for de unge, navnlig dimittenderne. Manglende jobsikkerhed og de deraf følgende bekymringer vedrørende en stabil indkomst og et stigende antal arbejdsløse skaber nye væsentlige trusler for den mentale sundhed.
I de næste to år vil Kommissionen tilrettelægge en række temakonferencer om de fem prioritetsområder i pagten om mental sundhed. Konferencerne vil blive arrangeret i fællesskab med Rådets formandskaber og medlemsstaterne. Den første internationale konference om stigmatisering og psykiatrisk pleje vil blive organiseret af det tjekkiske formandskab den 29. maj i år. Den første temakonference om mental sundhed hos unge og inden for uddannelsesvæsenet vil finde sted i Stockholm den 29.-30. september i samarbejde med det svenske formandskab. Den anden temakonference om forebyggelse af depression og selvmord vil blive organiseret i Ungarn i december. I første halvår af 2010 vil det spanske formandskab være vært for en temakonference om ældres mentale sundhed. Desuden er vi i kontakt med medlemsstaterne vedrørende to yderligere konferencer om mental sundhed på arbejdspladsen og om bekæmpelse af stigmatisering og social udstødelse.
Parlamentets betænkning omfatter mange konkrete forslag, som udgør et værdifuldt bidrag til den kommende forhandling under disse konferencer. I betænkningen understreges ikke alene betydningen af den mentale sundhed i EU, men der anvises også mange muligheder for, hvad man kan gøre for den mentale sundhed på EU-plan.
Et af forslagene i betænkningen er at indføre en struktur, der skal kontrollere, at den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel bliver gennemført. Jeg er enig i, at der vil ligge en væsentlig merværdi i, at der sker en periodisk gennemgang af udviklingen i forhold til målsætningerne i pagten.
Vi vil for alvor overveje, hvordan vi bedst kan omsætte en sådan idé i praksis. Jeg gerne endnu en gang takke Parlamentet og ordføreren for denne meget støttende betænkning og de meget vigtige henstillinger deri.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 19. februar 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Louis Grech  
skriftlig. - (EN) Mental sundhed er en central faktor i menneskers liv, og der kommer stadig mere dokumentation for, at den påvirker vores sociale, økonomiske og retslige systemer. Jeg støtter den foreliggende betænkning, da den indebærer, at vi har en helhedsorienteret tilgang til de udfordringer, vi står over for vedrørende mental sundhed, som f.eks. bekæmpelse af stigmatisering, diskrimination og social udstødelse, men også en erkendelse af behovet for forebyggende programmer, offentlig støtte og tilstrækkelig behandling af de ramte.
Som en forholdsvis ny videnskabsgren er mental sundhed ikke i særlig stort omfang anerkendt som et prioritetsområde, men den seneste teknologiske udvikling har sat os i stand til at udforske den menneskelige hjerne bedre, og dette viser vejen til at indføre nye, livsforandrende behandlingsformer for hver enkelt. Vi skal efter min opfattelse bakke kraftigt op om den videre forskning på dette område og være særlig opmærksomme på den stigende ældrebefolkning i Europa, som håber på et sundt, værdigt og aktivt ældreliv.
Vi har brug for tilgængelige strukturer til pleje og behandling af psykiske sygdomme, men det er ligeledes meget vigtigt at have et miljø, hvor der udvises opbakning, som f.eks. via arbejdsmarkedsintegrationsprogrammer. Den mentale sundhed er også meget relevant på arbejdspladsen, hvor psykiske problemer kan forringe en medarbejders præstationer meget, så vi skal fremme en god praksis blandt arbejdsgivere, hvor omfanget af unødvendigt stress reduceres, og hvor arbejdstagernes psykiske trivsel tilgodeses.
Eija-Riitta Korhola  
skriftlig. - (FI) Jeg vil gerne takke fru Tzampazi for hendes betænkning om mental sundhed, som jeg har stemt for.
Hver fjerde lider af psykiske problemer mindst én gang i deres liv. Det skønnes, at depression inden 2020 vil være den mest almindelige sygdom i de udviklede lande, og den næsthyppigste årsag til uarbejdsdygtighed. Eksterne faktorer som f.eks. konsekvenserne af den nuværende finanskrise har en tendens til at gøre folk mere sårbare over for disse problemer. Ikke alene indebærer psykiske lidelser en udgift, som er en byrde for sundhedssektoren og hele det sociale og økonomiske system, men de forringer også unødvendigt livskvaliteten for patienterne og deres familier.
Selv om der er sket dramatiske fremskridt med hensyn til plejestandarder og den almindelige holdning, bliver mennesker, der lider af psykiske problemer, og deres familier stadig oftere marginaliseret. Forskellene mellem de standarder, som gælder for forebyggelse og garantien for en førsteklasses pleje, er for stor både blandt EU-landene og regionalt i de enkelte lande.
Det glæder mig, at den mentale sundhed blandt unge var nævnt specifikt i fru Tzampazis betænkning, hvilket antyder, at der bør være tværfaglige handlingsprogrammer på dette område. Vi må dog ikke glemme, at undervisere og institutioner uden for familien og hjemmet er ansvarlige for det vigtigste forebyggende arbejde vedrørende mental sundhed. Dette indebærer fremme af sund levevis samt lydhørhed og opmærksomhed over for børn og unge.
De højkvalitative, lettilgængelige og effektive universelle tjenester vedrørende mental sundhed, der opfordres til i fru Tzampazis betænkning, er efter min opfattelse særlig vigtige, og det samme gælder for større investeringer i forskning af topkvalitet. Der skal være en bedre finansiering af især medicinsk forskning i sammenhængen mellem forebyggelse og psykiske og fysiske sundhedsproblemer.
Siiri Oviir  
skriftlig. - (ET) Psykiske lidelser er et nationalt sundhedsproblem i mange lande, da lidelserne har en væsentlig indflydelse på de ramte, deres familier og samfundet generelt. Psykiske lidelser fører også ofte til handicap og kan således være en væsentlig samfundsøkonomisk byrde.
Ifølge Verdensbankens udviklingsrapport fra 1993 er fire af de 10 mest almindelige årsager til handicap psykiske og/eller neurologiske lidelser. Mens depression i 1993 var på fjerdepladsen blandt sygdomme, der resulterer i handicap, kan depression, hvis de nuværende tendenser fortsætter, inden 2020 blive den næsthyppigste årsag i den samlede befolkning og endog den hyppigste årsag til handicap blandt kvinder.
Til trods for omfanget og de alvorlige konsekvenser af psykiske lidelser er der i dag fortsat lande i verden og i Europa, hvor man ikke skænker problemet tilstrækkelig opmærksomhed. Denne situation er en følge af den fremherskende til dels negative offentlige og politiske holdning i samfundet og stigmatiseringen af de psykisk syge. Dette fører efterfølgende til utilstrækkelig opmærksomhed omkring mental sundhed, begrænset tilgængelighed til sundhedstjenester, for få alternative behandlingsmetoder og utilstrækkelige oplysninger om behandlingsmuligheder.
Uanset om løsningen af psykiske problemer hører under medlemsstatskompetencen eller ej, er det vigtigt, at der sker en stigning i omfanget af EU's økonomiske støtte og videnbaserede bistand til medlemsstaterne som hjælp til, at de udvikler og forbedrer de nødvendige sundheds-, social-, pleje- og uddannelsestjenester samt de forebyggende foranstaltninger.
Fremme af individets mentale sundhed og velfærd skal efter min opfattelse være en højt prioriteret målsætning i samtlige EU-medlemsstater, da individets mentale sundhed har den mest direkte indvirkning på medlemsstaternes økonomiske produktivitet og beskæftigelse.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
skriftlig. - (PL) Som bekendt er den mentale sundhed af grundlæggende værdi for hver enkelt person, og vi skal som repræsentanter for nationerne i Europa ikke glemme denne kendsgerning. Det er efter min opfattelse godt, at vi i dag har drøftet dette spørgsmål her i Europa-Parlamentet. Psykiske sygdomme, selvmordsbølger og depression er blevet trusler i det moderne samfund. Disse problemer vedrører ikke alene mennesker, som lever under konstant stress, men også børnene, de unge og de ældre. Vi bør efter min opfattelse træffe vidtrækkende foranstaltninger for at bekæmpe disse civilisationssygdomme. Derfor støtter jeg også forskningen og den frie adgang til resultaterne af denne forskning samt specialisterne.
Samtidig med at jeg gerne vil takke for betænkningen om mental sundhed, vil jeg gerne udtrykke min bekymring over, hvorvidt det, ud over at yde bistand til de ældre og iværksætte tiltag for at bekæmpe stigmatisering og social udstødelse, også er muligt at medtage projekter, der tager sigte på at nå de mennesker, der er socialt marginaliserede. Disse mennesker udviser meget ofte antipati over for hinanden, føler sig fremmedgjorte og er bange for samfundets fordømmelse. Efter min mening skal vi først fokusere på at iværksætte et omfattende uddannelsesprogram, således at alle, der har behovet, vil vide, hvor man kan henvende sig, hvilken type hjælp, man kan få, og frem for alt, at det er muligt at vende tilbage til et normalt liv.
Daciana Octavia Sârbu  
skriftlig. - (RO) Mental sundhed og trivsel er en stor udfordring i vores århundrede. WHO skønner, at psykiske lidelser vil udgøre 15 % af al sygdom inden 2020.
Jeg er navnlig bekymret over fremtiden for børnene og de unge, og jeg har derfor foreslået initiativer for at gøre borgerne bevidste om forværringen i den mentale sundhedstilstand hos børn, hvis forældre er emigreret, sammen med indførelse af skoleprogrammer, der er udviklet til at hjælpe disse unge mennesker med at tackle de psykologiske problemer som følge af forældrenes fravær.
Jeg har insisteret på denne sag på grund af det store antal børn, der bliver forladt af deres forældre, som er rejst væk for at arbejde i udlandet, hvilket er en situation, vi stadig oftere støder på i Central- og Østeuropa. Stadig med tanke på at støtte disse unge mennesker har jeg foreslået initiativer for at fremme oprettelsen af rådgivningsfunktioner i hver skole på gymnasieniveau og tilbyde alternative muligheder, der er fortrolige, og som ikke vil stigmatisere disse børn, for at opfylde deres sociale og følelsesmæssige behov.
Under hensyntagen til, at den mentale sundhed er afgørende for livskvaliteten hos EU's borgere, skal dette spørgsmål håndteres præcist lige så alvorligt som, når der er tale om den fysiske sundhed. Faktisk har vi brug for en europæisk handlingsplan på dette område på baggrund af de udfordringer, som psykiske lidelser stiller.
Richard Seeber  
skriftlig. - (DE) Når vi taler om sundhed, tænker vi normalt på den fysiske trivsel. Alligevel kan psykisk sygdom være et lige så stort handicap i patienternes dagligdag og have omfattende negative sociale virkninger. Parlamentets initiativ til forbedring af informationsniveauet vedrørende mental sundhed er således et meget positivt skridt. Der skal være mere offentlig diskussion af den måde, hvorpå vi håndterer psykiske lidelser, og desuden skal metoder til forebyggelse af psykisk sygdom gøres tilgængelige for den brede befolkning.
Der bør i den forbindelse især lægges vægt på arbejdspladsen. Da arbejdstagere tilbringer en meget stor del af deres tid på arbejdspladsen og udsættes for stress i forbindelse med deres arbejde, er det nødvendigt at fremme den mentale sundhed i dette miljø. Kun motiverede, afbalancerede arbejdstagere er i stand til at opfylde de krav, der stilles til dem.
Forståelsen for dette spørgsmål skal derfor øges i virksomhederne og i det offentlige. Generelt indikerer vi ved at anerkende de psykiske lidelser, at Parlamentet har en moderne opfattelse af sundhed og tilbyder de mange patienter et positivt perspektiv på langt sigt.
