Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospod predsednik, celotna Evropska unija čuti globalno gospodarsko krizo, vendar pa je imela recesija najhujše posledice v Baltskih državah. Za te države je pot iz gospodarske krize tesno povezana s popolnim prehodom na evro. Čeprav so od leta 2005 vse baltske valute neposredno drseče vezane na evro, se zaradi uradnih maastrichtskih meril ne morejo v celoti pridružiti evrskemu območju. Zato politika nizkih obrestnih mer Evropske centralne banke, ki je privedla do posojilnega in nepremičninskega balona, negativno vpliva na baltske države, saj pri tem ne morejo uživati prednosti, ki jih prinaša stabilnost tečajev. Pozivam vas, da sprejmete politično odločitev, s katero bo mogoče izjemoma evro uvesti tudi v baltskih državah. Mala gospodarstva teh držav ne ogrožajo evrskega območja. Grožnjo predstavlja nestabilnost v regiji, če bodo te države ostale izven evrskega območja. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Alexander Mirsky
(LV) Gospe in gospodje, gospod predsednik, rad bi vas opozoril na zelo nevarne gospodarske razmere v Republiki Latviji. Trenutno država načrtuje zaprtje 50 % bolnišnic. V nekaterih regijah je brezposelnost 25-odstotna. V Latgaleju je brez službe ostalo 50 % delavcev. Delo je zgubilo 30 % policistov, 30 % učiteljev in 30 % zdravnikov. Davčne reforme, namenjene povečanju davka, bodo pripeljale do popolnega zloma gospodarstva. V teh razmerah Latviji namesto pomoči ponujajo posojila, kar zahteva še večje krčenje zelo majhnega proračuna. Stvari so šle tako daleč, da nekateri švedski ministri sedaj dobesedno izsiljujejo latvijsko vlado in zahtevajo zmanjšanje financiranja. Vse to je pripeljalo do socialne bombe ...
Luigi de Magistris
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, menim, da bi moral biti Parlament zelo zaskrbljen zaradi zadnjega poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.
Medtem ko nekatere vlade v Evropski uniji, nedavno tudi italijanska vlada, še naprej označujejo priseljevanje kot kaznivo dejanje, kršijo pravice azila in brez razlikovanja zavračajo vstop, menim, da potrebujemo tesno sodelovanje, saj je sramota, da v Afriki, na Bližnjem vzhodu in v Aziji še vedno obstaja takšna stopnja revščine, kot jo opisuje FAO. Sodelovanje ne pomeni izvajanja nesmiselnih projektov, ki ustvarjajo posle za nekatera stara podjetja, ampak pomoč tem državam, da se postavijo na noge.
Druga sramota, ki jo mora obravnavati Parlament, je privatizacija vode, nekaj pri čemer sodelujejo nekatere vlade v EU. Voda je vir, ki pripada vsem, temeljna dobrina, ne pa blago v rokah multinacionalk.
Karima Delli
(FR) Gospod predsednik, moj govor se nanaša na slabšanje delovnih razmer v Evropi.
Danes skoraj polovica delavcev v svetu zasluži manj kot 2 USD na dan. 12,3 milijona ljudi je še vedno žrtev suženjstva, več kot 200 milijonov otrok pa mora delati. V Evropi se vsak dan poveča število revnih zaposlenih, vsako leto pa Mednarodna organizacija dela zabeleži 160 000 smrtnih žrtev zaradi neustrezne zaščite pri delu.
V tem kontekstu želim poudariti našo odgovornost do vseh tistih, ki so jim odvzete pravica do dela in socialne pravice, ki delajo v neprimernih pogojih, do teh milijonov delavcev, ki psihično in fizično trpijo, ki se občasno zatečejo k samomoru ali so žrtve raka ali kroničnih bolezni, ki so posledica delovnih pogojev. Čas je, da prenehamo z religijo, ki narekuje, da moramo delati še bolj trdo, ter zaustaviti to tekmo za dobičke in kratkoročno konkurenčnost. V naslednjih letih mora biti ena izmed glavnih prednostnih nalog Unije zagotavljanje pravice do dostojnega dela in krepitev delavskega prava.
Janusz Wojciechowski
(PL) Gospod predsednik, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo je nedavno pripravila poročilo, v katerem navaja, da se mora svetovna proizvodnja hrane do leta 2050 povečati vsaj za 70 %, če se želimo izogniti lakoti. Gre za potrditev očitne resnice. Vsi vemo, da se število ljudi v svetu povečuje, medtem ko se zmanjšuje razpoložljiva površina obdelovalne zemlje. Medtem kmetijska politika Evropske unije pod pretvezo skrbi za tržna načela in izboljševanja konkurenčnosti v kmetijstvu temelji na sistematskem zmanjševanju kmetijske proizvodnje v skoraj vseh sektorjih. Ob upoštevanju svetovnih smernic se lahko ta politika izkaže za usodno in povzroči lakoto v ne tako oddaljeni prihodnosti.
Menim, da v Evropski uniji potrebujemo temeljne spremembe v političnem pristopu do kmetijstva in njegovih problemov. Resnično moramo skrbeti za zanesljivo preskrbo s hrano na naši celini. Dovolj je politike omejevanja kmetijstva, saj gre za politiko, ki je kratkovidna in brez domišljije.
Bairbre de Brún
(GA) Gospod predsednik, pred približno tremi leti se je britanska vlada zavezala, da bo sprejela zakon o javni rabi irskega jezika ter tako zaščitila in pripomogla k razvoju irskega jezika na Severnem Irskem. Zakonodaja za zaščito pravic irsko govorečih je pomemben del mirovnega in spravnega procesa.
Kot takšen mora imeti irski jezik enako zakonsko zaščito, kot matični jeziki na jugu Irske, na Škotskem in v Walesu.
Po treh letih zakonodaja še vedno ni v veljavi.
Hvaležna bi vam bila, gospod predsednik, če bi govorili s pristojnim izvršilnim organom v Belfastu o pomembnosti in vplivu večjezičnosti na splošno.
Enajst let po podpisu velikonočnega sporazuma in tri leta po podpisu sporazuma v St. Andrewsu je za nas nujno, da začne veljati zakon o javni rabi irskega jezika, da se tako uredijo pravice irsko govorečih ljudi na Severnem Irskem.
Predsednik
Hvala. O tej zadevi prosim posredujte pisno zahtevo.
John Bufton
Gospod predsednik, Wales je trenutno glavni upravičenec do sredstev iz programa strukturnih skladov za obdobje 2007-2013. Denar je usmerjen zlasti v razvoj trajnostne gospodarske rasti in ustvarjanje novih delovnih mest. Zahodni Wales in Valleys v skladu s trenutnimi strukturnimi skladi prejemata najvišjo podporo, kar je tudi prav.
Številni menijo, da je Združeno kraljestvo država, v kateri živijo bogati. Zelo malo ljudi pa pozna resnico o obsegu revščine in brezposelnosti v Walesu. Valleys je bil praktično uničen z zaprtjem velikih industrij, ki so bile nekoč hrbtenica marljivih skupnosti. Danes so rudniki zaprti. Tovarne, ki so zrasle na njihovem mestu, iščejo delovno silo drugje. Skupnosti, ki so uspevale zaradi teh zaposlenih, niso izgubile le delovnih mest, ampak tudi namen in pripadnost.
Ker si vedno več držav prizadeva, da bi se pridružile EU, me skrbi, da bo Wales priča, kako bo tako potrebna pomoč odtekala v nove države članice. Komisijo in Svet pozivam, naj zagotovita, da bo Wales, prek ugodnih začasnih rešitev prejel zadostna sredstva, ko se bo trenutno obdobje strukturnih skladov v letu 2013 zaključilo.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, izjemno nevarna jedrska elektrarna v Temelínu, v kateri je bilo od leta 2000 že 127 incidentov, je zelo blizu mojega kraja v Zgornji Avstriji, obstaja pa tudi druga, blizu Dunaja, v kraju Mochovce v Slovaški republiki. Skupaj predstavljata neprijeten koktajl starega sovjetskega projektiranja in ameriškega inženirstva. S pravnega vidika je problematično celotno vprašanje, saj se presoje vpliva na okolje v nobeni državi ne izvajajo v skladu z evropsko zakonodajo. Stranke v postopkih nimajo možnosti uporabe sodne presoje pravnomočnega sklepa. To je v nasprotju s členom 10 Direktive Skupnosti o presoji vplivov na okolje.
Rad bi izkoristil to priložnost in pozval Skupnost, naj odločno nasprotuje temu gradbenemu projektu.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, glede na obnovitev in okrepitev pogajanj v Dohi in priprave na ministrsko konferenco STO, ki bo potekala konec novembra v Ženevi, pozivamo k poglobljeni razpravi s Komisijo, da bomo tako lahko skupaj določili pogajalska stališča Evropske unije v luči izvajanja Lizbonske pogodbe. Prav tako Komisijo v zvezi s kmetijskim sektorjem pozivamo, da v celoti spoštuje svoj pogajalski mandat in da ne predvideva nobenih novih reform, predvsem pa, da ne predvideva ponovnega pregleda v letu 2013. Povedano drugače, ne želimo prenagljenih reform skupne kmetijske politike skozi zadnja vrata ali takšnih, ki bi bile vsiljene od zgoraj.
Alajos Mészáros
(HU) Gospod predsednik, hvalevredno je, če politik želi za svojo državo zagotoviti največje možne ugodnosti. To vsi počnemo in pri tem v mislih ohranjamo interese volivcev. Vendar pa prednosti ni mogoče pridobiti v škodo druge osebe, prav tako pa na noben način to ne sme biti posledica izsiljevanja.
Češki predsednik Václav Klaus nas je vse presenetil s svojo taktiko blokiranja Lizbonske pogodbe. Ta človek, ki je začel svoje politično življenje kot reformator, si je izmislil zahteve, ki so v sramoto njemu samemu in tudi njegovi državi. Nesprejemljivo je povezovati podpis Lizbonske pogodbe z imuniteto Beneševih dekretov. Z Beneševimi dekreti, ki so bili sprejeti leta 1945, je bilo uveljavljeno načelo skupinskega kaznovanja, kar je evropskemu pravnemu redu povsem tuje. V skladu s temi zakoni je bilo več milijonom nedolžnih civilistom odvzeto državljanstvo, prav tako pa so bili nasilno pregnani iz države, v kateri so se rodili, le zaradi tega, ker je bil njihov materni jezik nemščina ali madžarščina.
Glede na naš evropski pravni red ne moremo dopustiti kršitve človekovih pravic in osebnih svoboščin v nobeni obliki. Vendar Václav Klaus ravno to zahteva od nas.
Chrysoula Paliadeli
(EL) Gospod predsednik, nedavna ugrabitev Athanasiosa Lerounisa, predsednika nevladne organizacije "Grški prostovoljci", je zadnja v seriji ugrabitev na kaotičnem področju med Pakistanom in Afganistanom, ki zadeva poljske, britanske, španske, kitajske in kanadske državljane, večina katerih je bila usmrčena. Prebivalci na tem območju, poznanem tudi pod imenom Kafiristan, kar pomeni deželo nevernih, se borijo za svoja načela, običaje in tradicije v sovražnem okolju, ki postopoma prevzema nadzor.
Gospod Lerounis in njegova skupina so učinkovito sodelovali s plemenom Kalash skoraj petnajst let, v tem času pa jim je uspelo izboljšati življenjske pogoje v tej izolirani skupnosti.
Pozivamo poslance Evropskega parlamenta, da uporabijo svoje moči in pomagajo pri reševanju prostovoljca, ki je večji del svojega odraslega življenja namenil razumevanju skupnosti v osrednji Aziji, ki ji grozi izumrtje.
Harlem Désir
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, dve državi članici - Francija in Združeno kraljestvo - sta najavili, da nameravata v Afganistan poslati begunce, ki so prišli v Evropo, da bi si tako rešili življenja.
Ne verjamem, da si lahko še vedno zatiskamo oči, kljub zelo resnim grožnjam za njihova življenja. Britanski časopis, The Guardian, je v oktobru poročal, da so bili nekateri afganistanski begunci, ki jih je izgnala Avstralija, ubiti po prihodu nazaj v državo.
Prepričan sem, da je vse to v nasprotju z vsemi našimi mednarodnimi zavezami.
Evropska komisija je v akcijskem načrtu iz junija 2008 sama navedla, da zakonodajni ukrepi za zmanjšanje nezakonitega priseljevanja ne smejo voditi v odrekanje dostopa do zaščite beguncem znotraj Evropske unije, Visoki komisar za begunce pri Združenih narodih pa je opozoril Evropsko komisijo pred poskusi spodkopavanja pomena Ženevske konvencije in drugih dodatnih oblik zaščite, namenjenih zagotavljanju, da afganistanski begunci niso izgnani v Afganistan.
Veliko število poslancev v EP iz štirih različnih skupin je podpisalo poziv na to temo. Pozivam vas, gospod predsednik, da se pogovorite z Evropsko komisijo, Francijo in Združenim kraljestvom, naš Parlament pa mora obravnavati to vprašanje, da bi tako preprečil kršenje uveljavljanja pravice do azila.
Ramon Tremosa I Balcells
Gospod predsednik, obsoditi želim omejitve, ki veljajo za katalonščino v Španiji. Izrecneje, sklicujem se na avtonomno vlado v skupnosti Valencia, ki je leta 2007 ukinila TV oddajnika La za Carrasqueta in Mondúver. Nekateri drugi televizijski oddajniki bodo ukinjeni v prihodnjih mesecih.
Ti TV oddajniki omogočajo gledanje katalonske televizije v Valenciji. Avtonomna vlada v Valenciji deluje v nasprotju z Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki zagotavlja prosto izmenjavo televizijskih vsebin med evropskimi državami. Znotraj EU obstaja kulturna svoboda, vendar pa ta znotraj Španije - za Katalonsko televizijo - ne obstaja. Gre za žalosten paradoks, na katerega sem vas to popoldne želel opozoriti.
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, "enako plačilo za enako delo" je načelo Pogodbe iz leta 1957, na podlagi katere je bila ustanovljena Evropska skupnost. To načelo danes še vedno predstavlja pomembno temo, saj še vedno prihaja do razlik v dohodku, čeprav vedno več žensk zaseda vodilne položaje. Nedoumljivo je, da ženske samo zaradi tega, ker so ženske in ne moški, prejemajo nižjo plačo za isto delo, predvsem za enak standard dela. Prednosti za sodobno demokratično družbo, ko bo končno začela izvajati to načelo, kar bi morali zahtevati, so vsem dobro poznane in očitne. Zato menim, da je treba nekaj storiti za izboljšanje trenutno veljavnih zakonov in preglednosti plač. Majhen primer je Avstrija, kjer razlika v dohodku znaša približno 28 %.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Gospod predsednik, obsoditi želim dogodek, ki se v desetih letih vladavine kralja Mohammeda VI v Maroku še ni zgodil: dejstvo, da bo maroško vojaško sodišče sodilo sedmim saharskim borcem za neodvisnost zaradi sodelovanja s sovražnikom, obsodba, ki lahko pripelje do izreka smrtne kazni.
To se ni zgodilo vse od časa vladavine kralja Hassana II. Civilist še nikoli ni bil postavljen na zatožno klop vojaškega sodišča. To pomeni, da se v nekdanji španski koloniji represija ponovno stopnjuje.
Medtem ko je tišina s strani Evropske unije, ki izkazuje sokrivdo, osupljiva, je tišina s strani španske vlade še resnejša, saj je ravno ona kriva za trenutne razmere v Zahodni Sahari, ker je zapustila to območje.
Moje vprašanje je torej zelo neposredno: ali gre za maroški režim, s katerim si želimo posebnih odnosov? Ali gre za režim, s katerim želimo vzpostaviti prijateljski odnos in obojestransko spoštovanje? Kolikokrat bomo še morali biti tiho v zvezi s tem, kar se dogaja v Zahodni Sahari?
Ali je to način, kako nameravajo rešiti težave, s katerimi se trenutno spopada njihovo celotno prebivalstvo? Ravno sedaj, v sklopu teh pogajanj, bi se morali jasno in odločno odzvati na te razmere.
Petru Constantin Luhan
(RO) Evropska unija je izbrala 1 636 mejnih točk za nadzorne točke pri vstopu na ozemlje EU, vsako leto pa je opravljenih približno 900 milijonov prehodov čez mejo. Prihajam iz regije, ki leži na zunanji meji Evropske unije in se zelo dobro zavedam težav, s katerimi se srečujejo carinski organi. Zato menim, da bi morali to vprašanje zelo resno obravnavati in ponovno preučiti mandat agencije Frontex.
Frontex se trenutno spopada s številnimi problemi. Države članice morajo na primer aktivneje sodelovati na zunanjih mejah Evropske unije. Več pozornosti je treba nameniti sodelovanju s tretjimi državami, ki so v številnih primerih matične države ali tranzitne države za nezakonito priseljevanje. Stockholmski program dejansko pomaga okrepiti sodelovanje Frontex, tako da bo lahko imela ta agencija ključno vlogo v prihodnjem celovitem mehanizmu za nadzor meja EU.
Artur Zasada
(PL) Gospod predsednik, zaradi vse večjih količin tovora, ki potuje od severa na jug celine, in zaradi premajhnega števila prometnih koridorjev želim izpostaviti pomen srednjeevropskega prometnega koridorja, cesto 65 CETC. Ta vključuje cestni, celinsko plovni in železniški promet skozi področje, ki povezuje Baltsko morje z Jadranskim in poteka od Švedske skozi Poljsko, Češko republiko, Slovaško, Madžarsko in Hrvaško.
Koridor bi predstavljal os regionalnega razvoja za celotno območje, skozi katero poteka. V celoti bi bil skladen z načeli intermodalnosti in bi uravnoteženo vplival na naravno okolje. Pomagal bi pri povečanju hitrosti socialnega in gospodarskega razvoja v velikem delu Evropske unije s povečanjem hitrosti in obsega trgovine med državami iz regije Baltskega morja in državami sredozemske in jadranske regije.
Kot poslanec v EP, pa tudi kot strokovnjak, ki je že več let povezan s prometno industrijo, sem dolžan pozvati k podpori projekta CETC. Popolnoma si zasluži, da je vključen v obstoječe omrežje TNT vseevropskih prometnih koridorjev.
Sylvie Guillaume
(FR) Gospod predsednik, po odstranitvi "džungelskega" taborišča konec septembra v Calaisu želim obsoditi organiziranje prisilnega vračanja v Afganistan, državo, v kateri vlada popoln kaos, za katerega sta poskrbeli Francija in Združeno kraljestvo.
Prav tako kot moj kolega gospod Désir, ki je govoril pred mano, tudi sama pozivam Evropsko komisijo, da pritisne na države članice, naj prenehajo ogrožati življenja teh ljudi, s tem ko jih prisilno vračajo v Afganistan.
Vemo, da ti priseljenci ne morejo zaprositi za azil v Franciji v skladu z Dublinsko uredbo II, saj bodo izgnani v Italijo ali Grčijo, kjer pa so pogoji pridržanja nesprejemljivi, možnosti, da bo njihovim prošnjam za azil ugodeno, pa majhne.
Zaradi odstranitve "džungelskega" taborišča je tragedija, ki so jo utrpeli ti priseljenci, ki potrebujejo zaščito, le še hujša. V nasprotju s cilji, ki so jih zastavile francoske oblasti, so bili ti priseljenci zaradi zaprtja taborišča še bolj ranljivi, prav tako pa je še večja verjetnost, da bodo pristali v rokah trgovcev z ljudmi, ki jih to prav nič ne skrbi.
Ravno sedaj ne smemo pozabiti, da bo verodostojnost azilnega sistema ogrožena, če z njim ne moremo zaščititi ljudi, ki to zaščito potrebujejo.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, pozdravljam, da je Svet Združenih narodov za človekove pravice sprejel priporočila, ki izhajajo iz Goldstonovega poročila in pozive k odpravi nezakonite zasedbe Gaze, zaradi katere trpi toliko ljudi. Predlagam, da bi morali naši ustrezni parlamentarni odbori sedaj nemudoma preučiti, kako naj ukrepa Evropska unija, da bi zagotovila učinkovito izvajanje Goldstonovih priporočil.
Šokiran sem bil, ko so štiri članice Unije - Italija, Nizozemska, Madžarska in Slovaška - glasovale proti resoluciji HRC. Človekove pravice in mednarodno pravo nista neobvezna dodatka, ki ju je mogoče zagovarjati ali ignorirati glede na ustrezne politične prednosti. Vse naše države članice morajo zagovarjati mednarodno pravo in človekove pravice, brez bojazni ali koristi, sicer bo načet naš ugled svetovne sile, ki si prizadeva za pravico - pa tudi kot poštenega sogovornika v prizadevanjih za mir na Bližnjem vzhodu.
Na koncu vas želim pozvati, da v duhu Lizbonske pogodbe vztrajate na tem, da Komisija ali Svet v prihodnjem tednu ne podpišeta nobenih novih sporazumov.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Gospod predsednik, v drugi polovici septembra tega leta sta Rusija in Belorusija izvedli vojaške vaje pod imeni "Zahod 2009" in "Jezero Lagoda 2009". Šlo je za najobsežnejše tovrstne vojaške vaje na zahodni meji Rusije od konca hladne vojne. Podoben obseg vojaških vaj je potekal leta 1981 na vrhuncu hladne vojne. Zanimivo je, da se je faza "Zahod 2009" začela 18. septembra, kar se skoraj popolnoma ujema z datumom 70. obletnice sovjetske invazije na Poljsko. Del vaj je potekal v ustju zaliva Gdańsk, za "Jezero Lagoda" 2009 pa strokovnjaki menijo, da predstavlja priprave na morebiten napad na Baltske države in Finsko.
Kljub očitnim sovražnim dejanjem s strani Ruske federacije, sta Evropska unija in NATO ostala pasivna. Še vedno nista razvila obrambne strategije za primer invazije z vzhoda, saj nekatere države in članice NATA menijo, da gre za politično preobčutljivo vprašanje.
Glede na bližajoči vrh EU-Rusija, pa tudi ob upoštevanju dejstev, ki sem jih navedel, sem Svetu Evropske unije predložil vprašanje v zvezi s to zadevo.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Gospod predsednik, sporazumov se je treba držati, pravila pa so zavezujoča za vse enako. Čeprav se zdi ta izjava očitna, to v realnosti ne drži, ko govorimo o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Marokom, ki vsebuje dosledne nepravilnosti, kar je navedel tudi Evropski urad za boj proti goljufijam.
Španski proizvajalci paradižnika, predvsem na Kanarskih otokih, preživljajo težke časa in želijo, da se sporazum spoštuje, prav tako pa želijo vedeti, kaj namerava Komisija storiti glede novega sporazuma, o katerem še vedno potekajo pogajanja: ali je bilo ponujeno povečanje prednostne kvote paradižnika in pod kakšnimi pogoji, ali bo spremenjen sistem vhodne cene, da bi bilo v prihodnje mogoče preprečiti kršitve, in ali bodo uveljavljene zahteve glede zdravja rastlin, ki se zahtevajo od evropskih proizvajalcev.
Ko govorimo o sporazumih, tudi pridelovalci banan z veliko zaskrbljenostjo spremljajo pogajanja, v nekaterih primerih dvostranska pogajanja s tretjimi državami, saj bi lahko imeli takšni posli nepopravljive posledice, če ne bodo usklajeni s kompenzacijskimi ukrepi.
V obeh primerih Komisija ne more zapustiti svojih pridelovalcev, mi pa tega ne smemo dopustiti.
Françoise Castex
(FR) Gospod predsednik, opozoriti vas želim na aretacijo Mohammada Othmana, 33-letnega palestinskega borca za človekove pravice in podpornika nenasilne kampanje civilne družbe proti bojkotu, odsvojitvi in sankcioniranju.
Mohammada Othmana so 22. septembra aretirale izraelske oblasti. Izraelska vojska od takrat nenehno podaljšuje obdobje pridržanja. Vojaški sodnik naj bi odločal o njegovem pridržanju v torek, 20. oktobra - t.j. jutri.
Gospod predsednik, v imenu Evropskega parlamenta vas pozivam, da ukrepate in zagotovite, da bo ta borec za človekove pravice, katerega kaznivo dejanje je izmišljeno, izpuščen.
Ta teden bomo podelili nagrado Saharova. Žal nagrade Saharova ne mremo izročiti vsem borcem za človekove pravice, lahko pa jim ponudimo vsaj našo podporo, kadar je njihova svoboda ogrožena.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Gospod predsednik, danes govorim kot članica Odbora za kulturo in izobraževanje, pa tudi kot članica Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. V tej vlogi pozivam k nadaljnjim, celovitim posvetovanjem in učinkovitemu ukrepanju v zadevi digitalizacije knjig in vloge podjetja Google. Ne moremo dopustiti, da našemu trgu, vsemu, kar smo dosegli na tem področju v Evropi, vlada le eno podjetje. Razviti moramo dobre pravne instrumente, ki bodo ščitili interese naših avtorjev in založnikov, Evropska unija pa mora to storiti skupaj z drugimi, predvsem z Združenimi državami Amerike, pa tudi drugimi državami v današnjem globaliziranem svetu.
Gre za vprašanje evropske literature, naše kulture in naše identitete. Te stvari moramo razviti in skupaj ukrepati, da bi jih zaščitili. Gre za naše evropske avtorje in naše evropske založnike. Problem z digitalizacijo je preveč pomemben, da bi o njem odločali le preko Atlantika. To zakonodajo moramo vzpostaviti skupaj, prav tako pa moramo tej zadevi nameniti največjo pozornost.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Ti dnevi so ključnega pomena za demokratičen razvoj Republike Moldavije. Izvolitev predsednika s strani novega parlamenta, ki je bila predvidena za 23. oktobra, je bila odložena zaradi premajhne konkurenčnosti. Komunistična stranka, s tem ko se poslužuje uničevalnih taktik in ne predlaga kandidata, ponovno skuša sabotirati pot do demokracije.
Naša dolžnost je, da pazljivo spremljamo celoten proces, ter zagotovimo, da se izvajajo ustavne določbe in da bo Republika Moldavija opravila demokratični preskus volitev.
Krepitev demokracije v tej državi mora biti ena izmed prednostnih nalog Evropske unije v sosedski politiki. To lahko potem služi kot primer za celotno območje na vzhodu EU. Naša dolžnost je, da tej demokratični vladi zagotovimo novo priložnost, s tem, ko ji zagotovimo moralno in tehnično podporo, ki jo potrebuje. Najbolj cenjen znak te podpore bi verjetno predstavljala priprava izvedljive rešitve, ki bi državljanom Republike Moldavije zagotavljala vstop v Evropsko unijo.
Jelko Kacin
(SL) Volivci na Irskem so resno in dobro premislili in z dvotretjinsko večino potrdili Lizbonsko pogodbo. Veseli in ponosni smo, saj pogodba omogoča tudi nadaljnjo širitev. Edini, ki še vedno razmišlja, je predsednik Václav Klaus in češko ustavno sodišče.
Prihajam iz nekdanje Jugoslavije in kar pomnim, smo navijali za Češkoslovaško, ne le v hokeju, ko je še igrala s Sovjetsko zvezo, ampak vedno in povsod. Po vdoru sil Varšavskega sporazuma v času praške pomladi smo se vedno solidarizirali z njimi. Tokrat pa tega ne smem in ne morem, ker bi bilo to v škodo Evropski uniji, moji državi, bodočim državam kandidatkam.
Javno moram povedati, da smo zaskrbljeni in da se ne pustimo izsiljevati. Zato pozivam tudi politične voditelje in javnosti držav kandidatk in bodočih držav kandidatk, da tudi oni gospodu predsedniku Češke republike dajo vedeti, da se igra z našimi in z njihovimi usodami. Čas je, da se ta igra konča, in to takoj.
Csanád Szegedi
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pred tremi leti, 23. oktobra 2006 se je v Budimpešti zbralo več deset tisoč ljudi, da bi na dostojen način proslavili in se spomnili na Madžarsko revolucijo leta 1956 ter boj za svobodo, s katerim so se naši ljudje uprli komunističnemu diktatorstvu. Pred tremi leti so teroristi, zamaskirani v policijske uniforme brez vidnih identifikacijskih oznak uporabili prepovedano orožje, da bi pregnali množico, ki se je udeležila miroljubne slovesnosti. Domneva se, da so to storili po političnem naročilu stranke, ki je nasledila komunistično diktaturo.
Trajalo je 50 let, od leta 1956, da je bila na ulicah Budimpešte spet prelita madžarska kri. Ta petek, 23 oktobra bo na trgu Deák ob 15.00 uri nekaj tisoč ljudi ponovno obeležilo dogodke iz leta 1956. Poslanci v EP iz stranke Jobbik bomo skupaj z nekaterimi kolegi poslanci, kot sta Andreas Mölzer in Bruno Gollnisch, na tej lokaciji nadzirali fizično varnost tistih, ki se bodo proslave udeležili. Vendar pa želim, da Evropski parlament tja pošlje opazovalce, prav tako pa želim pozvati gospoda Buzeka, da madžarske vodje policije opozori na spoštovanje Evropske konvencije o človekovih pravicah.
Simon Busuttil
(MT) V zadnjih nekaj tednih smo bili priča številnim nasilnim incidentom v svetem mestu Jeruzalemu na območju Al Aksa. Obe strani s prsti kažeta druga na drugo, kdo je kriv, kdo je začel in kdo je nenazadnje odgovoren za ta nasilna dejanja. Kot se v tej regiji pogosto zgodi, lahko en incident hitro preraste v novo krizo. Ne smemo pozabiti, da je bila zadnja palestinska intifada izvedena takoj po incidentu v Al Aksi. Menim, da moramo kot Evropski parlament v takšnih razmerah analizirati svoje dolžnosti. Dolžni smo zavzeti jasno držo proti vsem enostranskim ukrepom in zagotoviti, da nemudoma zaustavimo vse kršitve mednarodnega prava. Iz izkušenj smo se naučili, da v takšnih razmerah ne smemo ostati tiho.
Vladimír Maňka
(SK) Slovaška je bila tri mesece in pol izpostavljena brutalni kampanji, namenjeni diskreditaciji v zvezi s spremembo zakona o uradnem jeziku države.
Podpredsednik EPP Viktor Orban je julija v Romuniji povedal, da mora madžarska zunanja politika to zadevo obravnavati kot resen primer "casus belli", kar lahko prevedemo kot "vzrok za vojno". En teden kasneje je nekdanji madžarski varuh narodnih manjšin Jenö Kaltenbach navedel, da so vse manjšine na Madžarskem utrpele popolno izgubo identitete, da ne morejo govoriti svojega materinega jezika in da ne poznajo svoje zgodovine. Besede nekdanjega varuha niso sprožile niti najmanjše politične ali medijske razprave.
Pomembnih madžarskih nacionalistov ne zanimajo pravice manjšin na Madžarskem, ampak samo pravice madžarskih manjšin v drugih držav. Nedolžni ljudje, ki živijo na jugu Slovaške, so tako postali talci teh nacionalistov in njihovih sanj politično združenega madžarskega naroda.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Regionalne razlike še naprej ostajajo izziv v smislu razširjene Evropske unije. Zaradi tega je ključnega pomena, da kohezijska politika podpira te regije in manj razvite države članice. Prav zaradi tega smo izjemno zaskrbljeni nad nedavno spremembo splošnih predpisov o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Evropskem kohezijskem skladu, ki jo je Evropski komisiji predlagala portugalska vlada.
Ta sprememba uvaja izjeme k splošnem pravilu o geografski upravičenosti izdatkov, povezanih z dejavnostmi, ki imajo učinek prelitja, kar bi omogočilo, da se sredstva, namenjena za konvergenčna območja, kot so severna srednja Portugalske, Alentejo in Azori, porabijo na območju Lizbone.
Ta sprememba lahko predstavlja kršitev načela gospodarske in socialne kohezije - načelo, ki je temeljni kamen evropskega projekta.
Mitro Repo
(FI) Gospod predsednik, skrbi me verska svoboda v Turčiji. Morebitno članstvo Turčije v EU je odvisno od izpolnjevanja vseh křbenhavnskih meril. Zaradi notranjih napetosti je država v zadnjem času manj pripravljena na izboljšanje razmer v zvezi s človekovimi pravicami in versko svobodo. Prav tako so bile zanemarjene preiskave kaznivih dejanj, izvršenih nad cerkvami. Še več, ortodoksna cerkev še vedno ne more svobodno izbirati svojega patriarha in ne glede na narodnost, obstaja še več poskusov za uvedbo omejitev pri duhovnikih v zvezi z nošenjem duhovniških oblačil v javnosti.
Od Turčije v pogovoru o njenem članstvu pričakujemo konkretne ukrepe, ukrepe, ki bodo dokazali, da razume in priznava vrednote Evropske kulturne dediščine, tudi na ozemlju Turčije. Zaradi tega naj Turčija nemudoma dovoli, da lahko na primer Halki Seminary nadaljuje z delovanjem in da ponovno vzpostavi varstvo cerkvene lastnine.
George Sabin Cutaş
(RO) Raziskave, ki jih je objavila Evropska komisija, kažejo, da bodo v letih 2009 in 2010 trenutni primanjkljaji tekočega računa velike večine držav članic Evropske unije po pričakovanjih presegli omejitev 3 % BDP. Prav tako naj bi po predvidevanjih v letu 2010 stopnja javnega dolga za 27 držav članic znašala 80 % in več kot 80 % za države v evrskem območju.
Vendar pa je v državah vzhodne Evrope potreba po omejevanju vplivov recesije v nasprotju z obveznostjo spoštovanja maastrichtskih meril. Opaziti je mogoče neskladnosti med zahtevami Pakta stabilnosti in rasti za države v evrskem območju, kjer se primanjkljaj in javni dolg povečujeta, ter z izjemno strogimi standardi, naloženimi tistim, ki se želijo pridružiti evrskemu območju.
Zato je treba nujno prilagoditi maastrichtska merila trenutnim razmeram in gospodarski stvarnosti, za katero so značilna daljša ciklična gibanja. Prilagoditev maastrichtskih meril in zagotavljanje hitrejšega vstopa vzhodnoevropskih držav v evrsko območje bi okrepilo Evropsko unijo pa tudi proces vključevanja.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, spregovoril bi rad o nesrečah pri delu v Grčiji in Evropi. Pomanjkljivosti in zanemarjanje delničarjev, kontrolnih mehanizmov ter nacionalnih organov in organov Skupnosti pri izvajanju zdravstvenih in varnostnih predpisov so grozljivi. Statistični podatki za mojo državo, Grčijo, so tragični. V letu 2008 je bilo 142 nezgod s smrtnim izidom, od začetka leta 2009 pa jih je bilo več kot 56.
V času, ko izgubljamo življenja, podjetja, nacionalni organi in Komisija obravnavajo vprašanje zelo sproščeno, kazniva dejanja pa ostajajo nekaznovana; kazniva dejanja v imenu dobičkov, kot je kaznivo dejanje, ki ga izvaja podjetje France Telecom vse od februarja 2008. Prejšnji teden je še en delavec, star komaj 25 let, izvedel samomor zaradi nevzdržnih delovnih pogojev. Kaj lahko Komisija pove o tem? Če bi šlo za drugačno zadevo, bi že posredovala. Zato pozivam Urad in kolege poslance, da enkrat v času tridnevnega plenarnega zasedanja počastimo žrtve podjetja France Telecom in drugih nesreč pri delu z eno minuto molka.
Ioannis Kasoulides
Gospod predsednik, prejšnji mesec sem na plenarnem zasedanju obvestil o odkritju ostankov ciprskih vojakov, ki so bili med invazijo leta 1974 fotografirani, kako se predajajo turški vojski, živi in zdravi. Evropsko sodišče za človekove pravice je ob upoštevanju novih ugotovitev spoznalo Turčijo za krivo okrutnega in nečloveškega ravnanja do sorodnikov pogrešanih vojakov iz tistega obdobja, saj niso preiskali in obvestili sorodnikov o njihovih usodah. Turčiji je bilo naloženo, da mora v zvezi s tem plačati odškodnino. Ponovno pozivam Parlament, da pozove turško vojsko, naj izroči svoje evidence Odbora ZN za pogrešane osebe, da bo tako mogoče rešiti to humanitarno vprašanje.
Rosario Crocetta
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se vam želim zahvaliti, da ste belgijske in francoske oblasti pozvali, da mi zagotovijo policijsko zaščito.
Občutek solidarnosti institucij, ko ste v prvi vrsti boja s pojavom, kot je mafija v Italiji, kar je v mnogih letih že večkrat pripeljalo do žrtev, je po mojem mnenju res zelo pomemben in iskreno se vam zahvaljujem. Vendar pa so mafijske organizacije, gospod predsednik, že nekaj časa globalni pojav: ne samo prek pranja denarja, ampak tudi zaradi nenehne prisotnosti v številnih evropskih državah, pa tudi priseljevanja.
Ko sem 16. junija letos pozval k ustanovitvi odbora za preiskave mafijskih organizacij v Evropi, moj namen ni bil le služiti domovini, ampak tudi Evropski skupnosti, v prepričanju, da lahko ima premajhna odločnost, ko govorimo o združenjih organiziranega kriminala, kot je mafija, negativne posledice na kakovost življenja in varnost državljanov, pa tudi na mehanizme razvoja. Nenavadno je, da sem končal, gospod predsednik ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Predsednik
Hvala. Povedati želim, da sem prav tako pozval organe v Bruslju, da povečajo pozornost okrog Evropskega parlamenta, saj smo pred kratkim doživeli nesrečen incident. Bruseljski organi so se odzvali zelo pozitivno na zahtevo Evropskega parlamenta, prav tako pa na to temo potekajo pogovori.
Corina Creţu
(RO) Poročilo, ki je bilo objavljeno z namenom počastitve svetovnega dneva hrane, navaja, da ljudje trpijo zaradi lakote in da je število podhranjenih ljudi v svetu preseglo eno milijardo, medtem ko se je število ljudi, ki jih pesti lakota, v enem samem letu zvišalo za 100 milijonov.
V tem celotnem obdobju se je Svetovni program za prehrano srečeval s 50-odstotnim upadom mednarodnih donacij v primerjavi z letom 2008, kar ima resne posledice za obseg pomoči v prehrani, ki je zagotovljena revnim državam.
Evropska unija je vodilna zagovornica boja proti lakoti v svetu. Njen položaj se je okrepil z zavezami, ki jih je podala na vrhu G8 v L'Aquili, da bo zagotovila 2 milijardi EUR, poleg pomoči za hrano v vrednosti 1 milijarde EUR. Gre za velik znesek, ki pa je še vedno daleč od zneska, ki bi bil potreben za izpolnjevanje cilja ZN, v skladu s katerim naj bi se število ljudi, ki trpijo zaradi endemične lakote, prepolovilo.
Potrebna so veliko obsežnejša prizadevanja za zagotovitev virov vseh glavnih industrializiranih sil v svetu. Menim, da je Marshallov načrt nujno potreben in z veliko oprijemljivejšim in konkretnejšim ciljem, in sicer pomagati milijardi ljudi, ki trpi zaradi lakote, da se dvigne nad prag preživetja.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik projektu protibalističnih raket nekdanje administracije ZDA, katerega del je bila tudi Evropa, je močno nasprotovala Rusija, ki se je odločila, da bo nanj gledala, kot na ukrep, uperjen proti njej in nekaj Evropejcem, ker so bili razburjeni zaradi razburjanja Rusije.
Administracija Obame skuša braniti takšno stališče s prestavitvijo obrambe pred grožnjo raket dolgega dosega na rakete kratkega in srednjega dosega, ter tako povečati neposredno varnost Evrope, in tudi s sprejetjem ruskega sodelovanja pri zagotavljanju radarske infrastrukture na Kavkazu.
Vendar nekateri Evropejci še vedno nasprotujejo projektu in ne želijo sprejeti njegove nove usmeritve. Rusija se še ni odzvala. Želim le, da na evropsko stališče ne vpliva le to dejstvo, ampak da odraža resnično iskanje najboljšega načina za zaščito Evrope pred to resnično grožnjo, ob sodelovanju z ZDA, pa tudi z Rusijo, če je na to pripravljena.
Philip Bradbourn
Gospod predsednik, lani je Parlament razpravljal o uporabi naprav za skeniranje celotnega telesa na letališčih, nato pa je Evropska komisija umaknila svoj predlog v zvezi s tem.
Pred kratkim se je na letališču v Manchestru začel nov poskus, prav tako pa je bil dan pravni nasvet, da bi uporaba teh naprav na mladoletnih osebah lahko predstavljala kršitev zakonodaje o zaščiti in varnosti otrok zaradi narave izdelane slike. Podobne take primere je sprožila v letu 2005 in 2006 skupina Action on Rights for Children, ki so povzročili prepoved uporabe naprav za skeniranje telesa na ljudeh, mlajših od 18 let.
Ker je ta pravni nasvet sedaj kompromitiral sam razlog za obstoj teh naprav - to neposredno naslavljam na komisarja Barrota - je čas, da Komisija odloči, da uporaba tovrstnih naprav za skeniranje v EU ni dovoljena, saj volivci iz mojega volilnega okrožja, ki potujejo povsod po Uniji, ne smejo biti izpostavljeni temu nespodobnemu in ponižujočemu ravnanju. Prav tako pozivam h globalni prepovedi takšne tehnologije, da bi zaščitili državljane EU.
László Tőkés
(HU) Gospod predsednik, lani sem protestiral proti verskemu fanatizmu in preganjanju krščanskih manjšin in to počnem tudi letos. Ker smo slišali o nedavnih dejanjih, uperjenih proti kristjanom v Indiji, Bangladešu, Afganistanu, Pakistanu in v Turčiji, mi dovolite, da ponovno nasprotujem nenehnim grozodejstvom v imenu verskega izključevanja, ki jih nad kristjani izvajajo pretežno muslimani in hindujci.
Vendar pa so v Indiji v državah Orissa in Gujarat nenehno preganjani kristjani in tudi muslimani. V Transilvaniji, Romuniji, od koder prihajam, je bila verska svoboda razglašena z razglasom iz Torde leta 1568. Verska svoboda je individualna in tudi kolektivna človekova pravica. Jezus pravi: "Želim si usmiljenja ne žrtvovanja". V skladu z nauki naše vere pozivam Jerzya Buzeka, pododbor za človekove pravice in Evropsko komisijo, da ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Nessa Childers
Gospod predsednik, neizbežno zaprtje tiskovne agencije Independent Network News s sedežem v Dublinu, ki je izvajala prvovrstne nacionalne in mednarodne storitve obveščanja za večino irskih lokalnih radijskih postaj, sproža resna in upravičena vprašanja o lastništvu, pluralnosti in nadzoru medijev na Irskem. Lokalne radijske postaje na Irskem morajo zagotoviti, da je 20 % informativnih vsebin nacionalnega in mednarodnega značaja. V zadnjih letih je te storitve v veliki meri zagotavljala INN.
Poleg propada INN, je postaja Newstalk, ki je v lasti Communicorp - ki je prav tako večinski delničar INN - pridobila pogodbo za zagotavljanje nadomestnih storitev v naslednjih šestih mesecih. UTV, katere umik iz INN je pospešila opustitev storitev, je bila prav tako ključno vpletena v prizadevanja za financiranje nadomestnih storitev. Nacionalni sindikat novinarjev je izpostavil pomembna vprašanja o ustreznosti vključenosti teh dveh organov v postopku z vidika raznolikosti lastništva nad mediji na Irskem. Tem vprašanjem je treba priti do dna.
Sergej Kozlík
(SK) Opozoriti vas želim, da poskušajo madžarski predstavniki izzvati Slovaško. 21. avgusta pred 20 leti sta sovjetska in madžarska vojska napadli bivšo Češkoslovaško.
Prav na ta dan tega leta se je madžarski predsednik Sólyom, kljub zadržkom treh višjih zastopnikov Slovaške republike, pripravljal na provokativen korak postavitve kipa madžarskega kralja na etnično mešanem ozemlju Slovaške. Danes protestira, da mu je bil prepovedan vstop na Slovaško.
Ob svojem obisku Slovaške prejšnji teden je Viktor Orban, vodja vodilne madžarske politične stranke Fidesz, pozval madžarsko manjšino, naj začne s pobudami, povezanimi z avtonomijo. Pozval je k skupnemu načrtovanju prihodnosti Madžarov v Karpatski kotlini. To je oživljanje zamisli o veliki Madžarski - provokacija, ki ji v sodobni Evropi še nismo bili priče. Gre za igro z ognjem, evropske institucije pa si pred tem ne smejo zatiskati oči.
George Becali
(RO) Povedati želim, da v Lizbonski pogodbi nikjer ni posebej omenjen šport, predvsem pa nogomet, aktivnost, ki ima velik socialni in kulturni vpliv. Povedati vam želim, da ni pravne osnove za politiko EU o športu.
V resnici so športi urejeni s pravili ustreznih športnih zvez, vendar verjamem, gospod predsednik, da mora biti v Pogodbi jasno navedeno, da morajo dejavnosti in prirejanje športnih dejavnosti potekati v skladu s pravili ustreznih športnih zvez, medtem ko morajo vse dejavnosti, povezane s temi športnimi dejavnostmi, potekali v skladu s predpisi in zakoni civilnega prava.
Predsednik
Razprava je zaključena.
