Logistika tovornega prometa v Evropi in trajnostna mobilnost (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Inés Ayale Sender v imenu odbora za promet in turizem o logistiki tovornega prometa v Evropi - ključu do trajnostne mobilnosti.
Inés Ayala Sender  
poročevalka. - (ES) Gospod predsednik, danes popoldne razpravljamo o ključnem področju za evropsko rast, konkurenco in zaposlovanje, in sicer o logistiki.
Logistika je bistvena za kakovost vsakdanjega življenja naših državljanov, čeprav se tega ne zavedajo dovolj. To poročilo želi med drugim povečati ozaveščenost državljanov o tem vprašanju.
Ta sektor zagotavlja približno 13 % BDP v Evropski uniji in ima velik gospodarski vpliv, saj povzroča med 10 in 15 % končnih stroškov končnih proizvodov v Evropi. V nekaterih sektorjih, kot je pomembna avtomobilska industrija, presega celo socialne stroške.
Ta sektor se je izkazal za pomemben zlasti za industrijo in trg; njegov uspeh in potencial za rast pa sta nezamenljiva, zato ju je treba še naprej ohranjati. Vendar glede na naše trdno prepričanje, da je najboljši trg tisti, ki je dobro urejen ter omogoča in spodbuja pozitivne zmogljivosti, poleg tega pa preprečuje mogoča tveganja, preden začnejo ovirati rast, ustvarjalnost in razvoj naših državljanov, pozdravljamo sklep Komisije, da bo začela obravnavati ta sektor kot prispevek, ki ga lahko zagotovi Evropska unija za povečanje priložnosti in omejitev očitnih tveganj na podlagi napovedi rasti transportnega sektorja v Evropi. Med letoma 2000 in 2020 je predvidena 50-odstotna rast. Zato bo lahko sektor izkoristil in povečal priložnosti, ki so mu na voljo v razmerah, ki jih po našem mnenju opredeljuje pet bistvenih prednostnih nalog.
Prva prednostna naloga je nedavna širitev na vzhod, ki povečuje razdalje in ustvarja obrobna območja; hkrati ustvarja tudi nove priložnosti na trgu in v trgovini v različnih kulturah naših državljanov.
Druga prednostna naloga je globalizacija, ki pospešuje trgovino, spreminja potrebe in ponovno določa geografski položaj ozemelj in narodov. Pri tem mislim na svojo državo Španijo, ki je v smislu širitve na obrobju, vendar jo je globalizacija postavila na križišče s pomembnimi območji, kot so Latinska Amerika, Afrika ali Azija, s katero trguje.
Logistiko je treba razviti tudi zaradi prednostnih vprašanj, kot so podnebne spremembe in sedanje potrebe po energiji. Infrastrukturo moramo uporabljati učinkoviteje, izboljšati upravljanje prometa in omejiti poti brez naloženega blaga; sedanja logistika lahko k temu bistveno prispeva.
Četrta prednostna naloga so priložnosti za izmenjavo informacij, ki jih želimo v Evropi zagotoviti na podlagi sedmega okvirnega programa, in prihodnost ekonomije znanja. Logistika je utelešenje inteligentnega prevoza - prevoz, ki vključuje načrtovanje kot temeljni pojem in temelji predvsem na inteligentnih prevoznih sistemih. SESAR, SafeSeaNet ter sistemi sledenja in trgovanja so instrumenti in nove tehnologije, ki se uspešno uporabljajo v tem sektorju.
Tudi demografske spremembe in pričakovanja mladih ljudi v zvezi z zaposlovanjem so področja, h katerim lahko logistika bistveno prispeva. Predlog poročila v zvezi s tem želi podpreti Komisijo pri opredeljevanju ozkih grl in poskusu oblikovanja novih predlogov.
Preprečiti moramo preveliko upravno obremenitev z natančno uporabo inteligentnih sistemov za zmanjšanje in omejitev formalnosti, ki ostajajo zapletene, zlasti na primer na področju carine in pomorske trgovine; vendar menim, da lahko predlogi v akcijskem načrtu Komisije k temu pozitivno prispevajo.
Drugo ozko grlo, za katerega predlagamo več rešitev, je pomanjkanje infrastrukture in ustreznega financiranja. Glede na to poudarjam potrebo po ukinitvi sistema čezmejnih omrežij in odprtju neuporabljenih zgodovinskih prehodov v Pirenejih ali Alpah, kjer se nam zdi ustrezno, ter zmanjšanju zastojev na nekaterih cestah z odprtjem železniških tunelov.
V zvezi s tem je bil predložen poseben predlog, ki ga še posebej podpiram, in sicer predlog za namenski železniški tovorni sistem. Zato pozivamo Komisijo, naj nam predloži načrt na to temo.
V zvezi s financiranjem želimo, da se v razpravo o prihodnjem financiranju dovolj ambiciozne evropske prometne politike kot prednostno vprašanje vključi logistika.
V zvezi s pomanjkanjem delovne sile podpiramo predlog Komisije za zagotovitev večje privlačnosti poklica, vendar želimo, da bi se predlog poleg usposabljanja osredotočil tudi na izboljšanje socialnih in delovnih pogojev.
Na koncu bi radi izrazili svojo podporo in Komisijo opozorili na potrebo po tem, da mora vsakršno prihodnje obravnavanje mestnega prevoza vključevati posebno poglavje o mestni logistiki. Menimo, da se zaradi neučinkovite logistike naši državljani vsak dan srečujejo z zastoji. Zato menimo, da je čas za to, da se logistika ustrezno vključi v evropske razprave.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zlasti bi se rad zahvalil gospe Ayali Sender za poročilo o logistiki tovornega prometa. Gospe Ayali Sender želim dejati tudi, da se spomnim najinega obiska v Zaragozi, kjer sva imela priložnost videti koristi vseh dejavnosti, ki se zdaj opravljajo za razvijanje logistike v Evropi.
Poročilo nam vzbuja veliko upanje v zvezi s pristopom, ki ga je leta 2006 sprejela Komisija v svojem sporočilu o logistiki. Ta resolucija je pomemben korak v skupnih prizadevanjih Parlamenta in Komisije za izboljšanje delovanja tovornega prometa v Evropi.
To se mi zdi zelo spodbudno, saj bom v nekaj tednih predložil akcijski načrt za logistiko.
Gospa Ayala Sender je jasno izpostavila pomembni vprašanji: gospodarsko razsežnost in učinkovitost logistike, ki bistveno prispeva k konkurenčnosti naših gospodarstev. Logistika omogoča pretok blaga in prispeva h konkurenčnosti naših proizvodov, saj jim zagotavlja dostop do bolj oddaljenih trgov. Logistika je postala pomembna in dinamična industrija, ki ustvarja delovna mesta, Evropa pa ima najuspešnejša logistična podjetja na tem področju. Poleg tega logistika izboljšuje okoljsko učinkovitost. Kot je dejala gospa Ayala Sender, prispeva k zmanjševanju preobremenjenosti v prometu. Tudi tovorni promet in logistika morata obvladovati izzive v zvezi z zmanjšanjem števila prometnih nesreč ter emisij onesnaževal in hrupa.
Delo, ki ga je treba opraviti na področju logistike, ne vključuje urejanja tega hitro rastočega sektorja, ampak zagotavljanje njegove trajnostne prihodnosti, tako da se izkoristi ves potencial učinkovitosti, ki je še prisoten v prevozni dejavnosti. Dejansko je to razlog, da smo razvili idejo somodalnosti, tj. učinkovito kombinacijo različnih načinov prevoza. V zvezi s tem lahko uporabimo logistiko za uskladitev gospodarskih in okoljskih ciljev.
Vendar še vedno obstaja nekaj ovir za razvoj logistike. Prvič, pomanjkanje usklajevanja in skupnih pravic ovira oblikovanje novih rešitev, zlasti razvoj informacijske in komunikacijske tehnologije. Tovorni promet bi lahko bolje načrtovali, izboljšali bi lahko delovanje in varnost prometnih sistemov, povečali spremljanje blaga ter zagotovili, da so potrošnikom zagotovljene potrebne informacije. Logistična veriga mora delovati kot usklajena celota, tudi če je vključenih več partnerjev in več načinov prevoza.
Drugič, večjo pozornost moramo nameniti kakovosti tovornega prometa, vključno s kazalniki kakovosti in izmenjavo dobre prakse. To pomeni izboljšanje usposabljanja strokovnih delavcev in priznavanje njihovih sposobnosti.
Tretjič, obravnavati moramo problem ozkih grl, ki ovirajo tovorni promet. Posvetovali smo se z vsemi, ki delajo na področju logistike, ter prejeli petsto odgovorov, ki nam bodo pomagali pri pripravi akcijskega načrta za logistiko.
Poročilo gospe Ayale Sender tudi upravičeno poudarja poenostavitev upravnih postopkov, potreb po naložbah v infrastrukturo ter težav, ki jih povzroča logistika na mestnih območjih. Za vsa ta vprašanja potrebujemo konkretne odgovore.
Vesel sem, da je odbor za promet in turizem veliko pozornost namenil akcijskemu načrtu za logistiko, ki ga bom predložil oktobra. Načrt mora vključevati konkretne ukrepe z jasnimi cilji in posebnim časovnim razporedom. Zajemal bo niz pobud, vključno s prednostnim železniškim tovornim omrežjem, pristaniško politiko in dvema dokumentoma Komisije o pomorskem prostoru brez meja in morskih avtocest. Sprejetje teh ukrepov bo zelo pomemben znak in način za določitev nadomestnih načinov prevoza, ki so učinkoviti, celoviti in okolju prijazni ter seveda izpolnjujejo potrebe uporabnikov. Akcijski načrt bo povezan z ukrepi za zagotovitev večje privlačnosti železniških, morskih in celinskih plovnih poti.
Komisija ne trdi, da je sposobna rešiti probleme tovornega prometa, s katerimi se srečuje Evropa, vendar poročilo gospe Ayale Sender državam članicam v zvezi s tem posreduje sporočilo, ki jih spodbuja k razvijanju lastnih logističnih pobud, zlasti z vlaganjem v infrastrukturo, v tesnem sodelovanju z Evropsko unijo. Uspešni bomo le, če bodo države članice in Evropska unija sodelovale.
Logistika je glavni problem. Če jo bomo spodbujali, bomo dosegli spremembo načina prevoza, ki bo prispeval k boju proti globalnemu segrevanju. Za zagotovitev trajnosti evropske mobilnosti, ki bo v skladu z našimi okoljskimi zahtevami v korist gospodarstvu in evropskim državljanom, sta po mojem mnenju potrebni logistika in dobra prometna infrastruktura.
Iskreno se zahvaljujem gospe Ayali Sender za prispevek k temu napredku na področju logistike, ki je bistvena za razvoj trajnostnega prometa.
Satu Hassi  
pripravljavka mnenja odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, iskreno se zahvaljujem poročevalki gospe Ayali Sender za zelo verodostojno poročilo.
Kljub temu obžalujem, da je odbor za promet in turizem izključil iz poročila nekatera ključna vprašanja, ki jih je izpostavil odbor za industrijo, raziskave in energetiko. Od teh je najpomembnejše vprašanje internalizacije zunanjih stroškov prevoza, kot so okoljski stroški. Oblikovanje cen, ki upošteva dejanske stroške, vključno z okoljskimi in socialnimi stroški, je temeljno sredstvo za vzpostavitev inteligentnega, učinkovitega in racionalnega prometnega sistema. V Švici je cestnina za tovornjake zagotovila učinkovit prenos tovora na železnice ter zmanjšala prevoz nenatovorjenih tovornjakov. To je dober primer za vse nas.
Moramo se zavedati, da učinkovit in racionalen prometni sistem ne ustreza stalnemu povečevanju cestnega prometa. Emisije ogljikovega dioksida zaradi prometa se ne smejo več povečevati kot se zdaj, saj bo doseženo zmanjšanje emisij v drugih sektorjih, kot je industrija, zaman.
Mathieu Grosch
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem Komisiji in poročevalki za njuno delo. Logistika tovornega prometa je tako široka tema, da omejitev na bistvo ni vedno lahka. To dobro izraža francoski stavek: "qui trop embrasse mal étreint" (kdor se loti preveč stvari, nobene ne naredi). Zato bodimo veseli, da smo uspeli poudariti ključne točke.
Storiti moramo nekaj novega, saj to ni lahko področje. To je konfliktno področje med gospodarstvom in rastjo na eni strani ter okolju in varnosti na drugi. Če se izrazim enostavneje: vsi hočejo blago, nihče pa noče prevoza. To pomeni, da ta sektor, ki dejansko zagotavlja zelo dobre zaposlitvene možnosti, nima zelo dobre podobe. Ljudi moramo najprej opozoriti na to, da je ta sektor pomemben gospodarski sektor, da lahko storimo nekaj novega ter da sektor ohrani svojo zaposlitveno zmogljivost.
Še vedno menim, da je sklicevanje na usposabljanje zelo pomembno in da ga morajo sprejeti različne države. Specializacija na teh področjih lahko zagotovi nova in zanimiva dela. Raziskave lahko prispevajo k večji učinkovitosti, ekološki izvedljivosti in varnosti tovornega prometa. Sodelovanje med državami je še vedno bistveno. Misliti moramo na vseevropska omrežja. Vsi mislimo globalno, nihče pa noče delovati na lokalni ravni. Da poenostavim, ta omrežja želimo vzpostaviti povsod, vendar nimamo sredstev, zato se moramo pogajati s Svetom, da zagotovi več sredstev za vseevropska omrežja, ali pa se dogovoriti z državami.
V zvezi z načini prevoza menim, da nihče ne nasprotuje prenosu blaga na železnice in celinske plovne poti, vendar je ključno vprašanje učinkovitost. Učinkovitost ni povezana le s ceno. Če se bo prevoz po železnici pocenil, vendar ne bo učinkovitejši, ne bomo dosegli spremembe načina prevoza. Zato moramo za ustrezno reševanje problema povezati učinkovitost s ceno.
Na koncu bi rad izpostavil vprašanje predolgih tovornih vozil in standardizacije. Ne moremo prepovedati ali celo dovoliti vsega le na evropski ravni. Ustrezno moramo sodelovati z državami članicami in oblikovati direktive, na primer na področju varnosti in infrastrukture, ki morajo določati, ali je treba ta predolga tovorna vozila dovoliti ali ne.
Gilles Savary
v imenu skupine PSE. - (FR) Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem gospe Ayali Sender za pobudo.
Komisar, menim, da še vedno nismo pripravljeni za razpravo o logistiki na evropski ravni ali na ravni držav članic. V nekaterih državah je pogosto zelo težko usklajevati cestno, železniško, letalsko politiko in pomorsko politiko. Logistika vključuje nič več in nič manj kot to, da je treba preprečevati preveliko število prenosov med različnimi načini prevoza in zagotoviti, da se optimalno uporabljajo, kjer so najučinkovitejši ali donosni. V zvezi s tem menim, da je delo gospe Ayale Sender zelo obetavno in se seveda veselimo sporočila Komisije.
Prav tako bi rad poudaril točko, ki jo je izpostavil odbor za industrijo, raziskave in energijo. Menim, da ni bilo namenjene dovolj pozornosti poročilom o okoljskih vidikih vprašanja. Jasno je, da moramo razviti logistiko v Evropi, prometna politika pa dopolnjuje področje notranjega trga in njegov razvoj, vendar ne smemo imeti ambicioznih načrtov za zmanjšanje toplogrednih plinov na eni strani, na drugi strani pa biti preveč skromni.
V zvezi s tem sem zaskrbljen zaradi dejstva, da so bili 60-tonski tovornjaki vključeni v vsa poročila. Prejšnje poročilo je skromno obravnavalo evropski modularni koncept; nekatera poročila obravnavajo mega tovornjake in predolga tovorna vozila, pri čemer teorija cestnega lobija navaja, da večji, kot je tovornjak, manj potroši in več prihrani. To ni res. Večji, kot je tovornjak, bolj konkurenčen je v primerjavi s prevozom po železnici in vodnih poteh ter bolj bo oslabljena politika Komisije o železnicah, vodnih poteh in pomorskih avtocestah. Sploh ne bo več omembe vredna. Tovornjakov bo prav tako veliko, vendar bo na cestah veliko več blaga, torej ne bomo uspešni.
Jeanine Hennis-Plasschaert
Gospod predsednik, Komisija v svojem sporočilu upravičeno navaja, kar ni prvič, da ima logistika pomembno vlogo pri našem obvladovanju različnih novih izzivov, npr. v zvezi z okoljem. Enako pomembna je zagotovo vloga logistike na področju konkurenčnosti Unije. Prednost je treba dati optimizaciji evropskega prometnega sistema, v katerem je treba rešiti problem obstoječih ozkih grl in uporabiti sodobno logistiko. Potrebujemo ukrepe. Kako lahko izboljšamo učinkovitost posameznih načinov prevoza in kombinacijo teh načinov? To je bistveno vprašanje. Tu bi rada poudarila, da je treba pričakovano rast v prevozu blaga obravnavati čim bolj pragmatično. Če želimo obvladati stopnjo rasti, je treba maksimalno izkoristiti vse načine prevoza. Zato to ni več vprašanje le enega načina prevoza, ampak vseh.
Žalostno je, da se je odziv Parlamenta na sporočilo skoraj zaustavil v politični razpravi o tem, ali je treba ta daljša težja vozila, tj. kompozicije ecocombi ali predolga tovorna vozila, dovoliti ali ne, kot je pravkar dejal gospod Savary. Po dolgi razpravi se zdaj strinjamo, da je potreben čim bolj nevtralen kompromis. Kot nekdo, ki zagovarja ta velika, daljša in težja vozila, bi rada dodala, da pozivanje k inovativnim idejam le zato, da se ta vozila prepovejo na podlagi neupravičenih utemeljitev, ne bo prineslo rezultatov. Svoje odločitve oblikujte na podlagi ustreznih raziskav. Pričakovana rast cestnega tovornega prometa bo za nas največja preizkušnja. Rezultati v bližnji prihodnosti bodo odvisni od tega, katerim oviram dajemo prednost. Obravnavati bo treba nedotakljiva vprašanja, vključno s tistimi v zvezi s težkimi vozili ali močnim povečanjem prepovedi vožnje v Evropski uniji, nedotakljiva vprašanja v zvezi s kabotažo itd. Iskreno upam, da bodo te prednostne naloge v kratkem jasneje opredeljene v akcijskem načrtu Evropske komisije.
Za konec bi se rada zahvalila poročevalki za trdo delo. Zdaj odhajam, vendar ne iz nevljudnosti, ampak zato, ker imam drugje pomemben sestanek.
Liam Aylward
v imenu skupine UEN. - Gospod predsednik, pozdravljam vsebino današnjega poročila, ki podpira širši razvoj vseevropskih cestnih omrežij v Evropi.
Drugi največji razvoj cest, ki zdaj poteka na Irskem, je gradnja 112 km dolge ceste, imenovane M3, ki bo obvoznica okoli mest Dunshaughlin, Navan in Kells v okrožju Meath.
Nedavno je tisk na Irskem precej poročal o vlogi Komisije pri gradnji ceste M3. Nekateri ljudje, ki nasprotujejo temu razvoju, so popolnoma napačno predstavili vlogo Komisije v tej zadevi. Rad bi pojasnil natančno vlogo Komisije v zvezi z gradnjo ceste M3. Komisija je 29. junija 2007 vladi Irske poslala pismo z obrazloženim mnenjem, v katerem je zahtevala pojasnitev, zakaj vlada Irske ni izvedla druge ocene učinka po arheološkem odkritju marca v kraju Lismullen. Vlada Irske bo branila svoje stališče, ker je ukrepala šele potem, ko ji je direktor narodnega muzeja na Irskem predložil neodvisna poročila. Poročilo priporoča, da se odkritje v kraju Lismullen izkoplje in evidentira. Ta predlagan načrt ukrepanja je podprl glavni državni arheolog na Irskem. Vendar to, da je Komisija vladi Irske poslala pismo z obrazloženim mnenjem, ne pomeni, kot se je poročalo, da bo Evropska unija Irsko kaznovala s plačilom več sto milijonov eurov ali da je treba ustaviti gradnjo te ceste, ali da bo proti Irski sprožen pravni postopek. Vem, da je to vznemirljivo vprašanje, vendar je treba oceniti vlogo Evropske unije pri tem vprašanju.
Eva Lichtenberger
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, kot predstavnica stranke Zelenih seveda zagovarjam izboljšanje na področju logistike, saj lahko prispeva k zmanjšanju okoljske škode. Vendar moram že na začetku poudariti, da obstaja le malo področij, na katerih lahko Evropska unija dejansko ukrepa v zvezi s tem. Logistika je neučinkovita na področjih, na katerih povezava med različnimi načini prevoza ne deluje; to je zlasti škodljivo, če ni mogoče uporabljati železnic, ker so logistične povezave neugodne, birokratske, neobstoječe ali slabo razvite.
Tudi v primerih, ko veliko načinov prevoza odpove, ugotovimo, da obstaja jasno pomanjkanje logistike ali da enostavno ni vredno učinkovito in usmerjeno uporabljati vozni park. To so bistvena vprašanja, ki so obravnavana v dokumentaciji. Poleg tega jih je izrabilo veliko lobistov. Izboljšanje infrastrukture po mojem mnenju ni logistično; še vedno je mogoče videti prazne vagone na zelo dobrih cestah ali železnicah, kar nam ne koristi z nobenega stališča. Zlasti nasprotujem dejstvu, da je bila ta dokumentacija napačno uporabljena kot propagandi instrument za tako imenovana predolga tovorna vozila.
Že zdaj nam ne koristi dejstvo, da se vozni park zelo neučinkovito uporablja. Kljub temu obstaja lasten gospodarski interes, zlasti zaradi lesne industrije, vsaj v preteklosti, za uvedbo zelo velikih težkih tovornih vozil, ki bodo negativno vplivala na vzdrževanje cest. Nazadnje moramo vsi spoznati, da bo treba ceste popravljati veliko pogosteje, če bodo osi bolj obremenjene, saj bo na asfaltno površino pritiskala še večja teža. Zato tu ne moremo govoriti o okoljskem ali gospodarskem izboljšanju, saj to tudi zelo izkrivlja konkurenco z železnicami.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospod predsednik, zdaj se po cestah prevaža veliko več tovora, kot je ustrezno za kakovost našega zraka, zaščito pred prevelikim hrupom, varnost in prostor, ki ga potrebujemo. Ta vrsta prevoza se povečuje, zlasti zato, ker se je z leti pocenila. Podjetja organizirajo veliko več prevoza, kot je potrebnega. Za to obstajata dva razloga: določitev novih surovin, različne stopnje njihove obdelave in prodaja končnih proizvodov se izvajajo na različnih lokacijah, kar povzroča veliko nepotrebnega prevoza med temi lokacijami. Kljub izgradnji glavnih pristanišč in drugih velikih dostavnih centrov se blago še vedno prevaža dlje, kot je potrebno.
V redko poseljenih državah, v katerih je malo železnic ali ne obstajajo, zlasti v Ameriki in Avstraliji, so bila oblikovana ogromna tovorna vozila, tako imenovani cestni vlaki ali tovornjaki s priklopniki. Ti so ohranjali nizke stroške cestnega prevoza, vendar so povzročili veliko preveč problemov na vseh drugih področjih, ki bi se jim lahko izognili. Ne smemo dovoliti uporabe teh težkih vozil v Evropi. Tovorni prevoz je treba zmanjšati, nujni prevoz pa mora, kolikor je mogoče, potekati po železnici ali vodi.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, zavedamo se, kako pomembna je logistika za našo družbo. Vsi udeleženi morajo zagotoviti, da dejavnosti na področju logistike potekajo brez zapletov. Javni organi zagotovijo, da je operativni okvir čim bolj ugoden ter da poslovni in industrijski sektor razvijeta koncept, kako čim bolj zadostiti tržnemu povpraševanju. Vesel sem, da poročevalka to navaja in poudarja različna področja, ki jih je treba upoštevati.
Veliko razprav v zvezi z obravnavanim poročilom je sprožilo vprašanje daljših težjih tovornih vozil ali kompozicij ecocombi. Čeprav so praktični preskusi na nacionalni ravni prinesli dokaj pozitivne rezultate, se mnenja v zvezi s temi vozili razlikujejo. Po mojem mnenju je kompromis dobro izhodišče za nadaljnjo razpravo. Veselim se prispevka Evropske komisije k tej razpravi v svojem akcijskem načrtu za logistiko tovornega prometa in študiji o teži in dimenziji vozil. Študija bo v kratkem naročena, njene ugotovitve pa bodo objavljene naslednje poletje.
Na koncu bi rad čestital gospe Ayali Sender za poročilo in upam, da se bo postopek, ki se je začel izvajati, nadaljeval pozneje v tem letu.
Andreas Mölzer
v imenu skupine ITS. - (DE) Gospod predsednik, globalizacija je v zadnjih letih povzročila veliko stroškov za tovorni promet; poleg tega je potekala širitev proti vzhodu skupaj z napačno usmerjeno politiko pomoči EU. Posledično več milijonov vozil vsak dan prevaža tovor, in sicer od osebnih avtomobilov do težkih tovornih vozil, zato se stopnjujejo škodljivi učinki, kot so zastoji, hrup, onesnaževanje okolja in nastajanje drobnega prahu. Usmeritev na cestni prevoz bo nedvomno zaostrila obstoječe probleme v gosto poseljenih območjih in na glavnih prometnih poteh.
Težka tovorna vozila so veliko pogosteje udeležena v nesrečah kot drugi načini prevoza, pri čemer stroga pravila na ravni celotne EU o času počitka ne bodo prinesla večjih sprememb. Tudi Bruselj ne obravnava dovolj resno varovanja javnega zdravja, na kar kaže neuspešen prenos Konvencije o varstvu Alp. EU je ta vprašanja dejansko obravnavala že pred leti, ko je pripravila akcijske načrte in pozvala k prehodu prometa s ceste na železnico. Vendar ji ponovno ni uspelo doseči konkretnih rezultatov.
Začeti se moramo zavedati razmer v zvezi z vseevropskimi omrežji, na končni stopnji pa bo treba povečati gospodarsko privlačnost potujočih avtocest.
Georg Jarzembowski
(DE) Gospod predsednik, gospod podpredsednik Komisije, gospe in gospodje, poudarjam, da je Komisija sama izjavila, da je logistika vprašanje industrije. Menim, da je to pravilen pristop. Zato upam, da bo Komisija v svojem akcijskem načrtu predstavila ukrepe, ki jih lahko sprejmemo kot Skupnost, ukrepe, ki jih lahko sprejmejo države članice, in ukrepe, ki jih mora sprejeti industrija.
Zagotovo moramo zmanjšati birokracijo, ki ovira obalno plovbo, saj je treba izpolniti različne obrazce, medtem ko lahko težka tovorna vozila brez težav vozijo skozi Evropsko unijo. Dejansko moramo zmanjšati vladno demokracijo ter spodbujati sodobno prometno infrastrukturo in sisteme. Vendar ne smemo narediti nobene napake. Logistika je vprašanje industrije, zato si ne smemo naložiti bremena, ki si ga enostavno ne moremo privoščiti.
Moja skupina zdaj zelo odločno nasprotuje, da se v prometu dovoljuje splošna uporaba predolgih tovornih vozil - morda bi bila ustreznejša opredelitev 60-tonska vozila ali 25-metrska težka tovorna vozila, saj obstajajo različne kategorije. Veliko delov infrastrukture v Evropski uniji, kot so mostovi, prehodi in krožišča, namreč ni primernih za taka dolga ali težka tovorna vozila. Državne blagajne ne namenjajo sredstev za ojačanje mostov ali preoblikovanje krožišč. Glede na razmere v prometu predolga tovorna vozila bistveno ogrožajo varnost prevoza. Predstavljajte si enega od 25-tonskih vozil, ko prihaja izza ovinka v mali vasi in napačno oceni zavoj, nato pa poskuša obrniti.
Zato menim, da moramo nadaljevati delo, ki smo ga opravljali v preteklosti. Ta vozila moramo dovoliti na Finskem in Švedskem, ki imata velike odprte poti za prevoz lesa. V zvezi s tem je odbor za promet in turizem predlagal razumno rešitev. Navaja, da moramo dovoliti ta predloga tovorna vozila v državah članicah, vendar le pod strogimi pogoji, in sicer, če lahko Komisiji pokažemo, da sta zagotovljeni potrebna varnost prevoza in prometna infrastruktura. To pomeni, da moramo preveriti izpolnjevanje teh pogojev v posameznih primerih in za posamezne države.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, komisar, države članice morajo zagotoviti ugodno okolje za razvoj logistike tovornega prometa in odpraviti obstoječe ovire. Za prevoznike in naročnike je izredno pomembno, da tovor prispe pravočasno in pod določenimi pogoji.
Do leta 2020 je predvideno 50-odstotno povečanje tovornega prometa. Logistika tovornega prometa zajema 13 % BDP Unije, pri čemer 10-15 % končnih stroškov za proizvode povzročajo stroški prometne logistike. Zato morajo države članice olajšati tovorni promet, predpise in nadzor pa je treba izvajati v skladu s splošnimi normami, ne da bi bil oviran prost pretok blaga. Te norme je treba nujno predložiti vsem zadevnim prevoznikom, da se jim omogoči spoštovanje uredbenih določb in izpolnjevanje pogodbenih obveznosti ...
(Predsednik je prekinil govornico.)
Evropska unija mora uporabljati okolju bolj prijazne načine prevoza. Ni naključje, da je 70 % prednostnih projektov za razvoj evropskega prometnega omrežja namenjenih železnicam in prevozu po plovnih poteh. Države članice žal niso dobro izkoristile programa Marco Polo za prenos večjega obsega tovornega prometa s cestnega na morski prometni sistem.
Plovna pot, ki poteka po kanalu Rena, Maine in Donave, skrajša razdaljo med severozahodno in jugovzhodno Evropo za 4 000 km. Poleg tega ima Evropska unija od leta 2007 izhod v Črno morje. Za logistiko tovornega prometa so bistveno pomembni inteligentni prevozni sistemi in uporaba tehnologije. Vendar je za tovorni promet potrebna tudi dobra prometna infrastruktura, zato upamo, da bo proračun v zvezi s Skupnostjo in nacionalnimi prometnimi projekti prednostna naloga v prihodnosti.
Menim, da je to poročilo izredno pomembno za gospodarski razvoj Evropske unije. Države članice si morajo bolj prizadevati za logistiko tovornega prometa. Čestitke poročevalki.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Gospod predsednik, komisar, sem eden od tistih, ki menijo, da napredka in blaginje ni mogoče doseči brez ambicioznih ciljev, vendar menim tudi, da smo v Skupnosti in Evropski uniji prepogosto sprejemali preveč optimistične in nerealne dogovore in cilje. Tak primer je bila po mojem mnenju lizbonska strategija iz leta 2000, na podlagi katere naj bi do leta 2010 postali najbolj konkurenčno in dinamično svetovno gospodarstvo; podoben primer so sporazumi o vseevropskih omrežjih iz Essna iz leta 1994, od katerih je večina še v postopku sprejemanja. Evropski svet je marca letos določil cilj 20-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in porabe energije, vendar se je izkazalo, da nismo sposobni doseči veliko bolj skromnih ciljev, katerih smo se zavezali v Kjotu.
Zdaj razpravljamo o logistiki tovornega prometa v Evropi kot ključ do trajnostne mobilnosti, ki je bistven za našo rast in razvoj; glede na napovedano veliko rast tovornega prometa do leta 2020 ne smemo zanemariti logistike, saj je bistvena za povečanje dostopnosti, učinkovitosti, varnosti in trajnosti tovornega prometa.
Vendar je treba istočasno odpraviti obstoječe napake, kot so ozka grla v vseevropskem cestnem omrežju na prehodu Biriatu v Baskiji ali druga področja, na katerih se kažejo slabosti, kot so pomanjkanje prehodov, ki so zdaj namenjeni tovornemu železniškemu prometu (ni nujno, da so ti prehodi namenjeni visokim hitrostim, če želijo biti konkurenčni), slaba interoperabilnost železnic ali neučinkovito pretovarjanje.
Omogočiti moramo inteligentne prometne sisteme, izkoristiti možnosti, ki jih zagotavlja internet v zvezi z upravljanjem tovornega prometa s standardizacijo teže, dimenzij in pravil o tovoru, zmanjšati birokracijo ter vzpostaviti točke dostopa po načelu vse na enem mestu.
Spodbujati moramo somodalnost različnih načinov prevoza, vključno z morskimi avtocestami in celinskimi plovnimi potmi; predvsem moramo vključiti dejanske stroške, vključno z okoljskimi, v ceno uporabe. Tega pa ni mogoče doseči, če države zmanjšujejo svoj prispevek k proračunu Skupnosti.
Margrete Auken
(DA) Gospod predsednik, prometna politike EU je na napačni poti. Na splošno se ne obravnavajo ključna vprašanja, kot so: podnebne spremembe, zastoji in nesreče. Zdi se, kot da smo se navadili na zastoje in nesreče, vendar ne smemo zanemariti podnebnih sprememb, ko se začnejo pojavljati. Ukrepati moramo zdaj. Vendar vedno prevlada tradicionalno mišljenje, tudi v tem odličnem poročilu, ki vključuje absurden predlog, da se dovoli uporaba predolgih tovornih vozil.
Kaj bi se zgodilo, če bi dovolili uporabo teh 60-tonskih uničevalnih sil? Ali bi se zmanjšalo število tovornjakov? Seveda ne. Dobiček od povečanja števila tovornjakov bi izničilo povečanje prepeljane tonaže. To je zakon narave; to se zgodi, če se prevoz poceni. Naše ceste bi se napolnile s temi mobilnimi skladišči, zato niti "inteligentno" upravljanje prometa niti kakršna koli druga zvijača ne bi koristila. To bi bilo tako, kot bi pokrivali veliko rano z majhnimi obliži, ki bi se pri sedanji prometni politiki le povečevala.
Gospe in gospodje, pozivam vas, da glasujete proti uporabi predolgih tovornih vozil iz odstavka 21. Ne smemo dovoliti tovrstnih težkih tovornih vozil v Evropi. Ne smemo poceniti prevoza tovora po cesti. Kot je bilo že prej omenjeno, bi to izkrivilo konkurenčnost morskega in železniškega prevoza: to sta načina prevoza, ki ju je treba okrepiti, če želimo kdaj doseči trajnostni tovorni promet v Evropi.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospod predsednik, pozdravljam to poročilo, saj je logistika bistvena za gospodarski razvoj, prevoz in mobilnost pa sta gonilo trajnostnega razvoja, pri čemer je treba obvladovati sedanje nujne izzive, in sicer potrebo po preprečevanju zastojev v prometu in boju proti podnebnim spremembam.
Ker obstaja potreba po trajnostnem gospodarskem razvoju in zmanjševanju onesnaževanja, edina učinkovita rešitev vključuje logistiko, načrtovanje, izmenjavo najboljših praks in učinkovito sodelovanje vseh zadevnih udeležencev, tj. organov, proizvajalcev, prevoznikov, upravičencev. Zdaj tako prevozniki kot upravičenci zagovarjajo hitrost cest in zračnih poti. Žal je letošnja ekstremna vročina povzročila uvedbo prometne omejitve za težka tovorna vozila na nekaterih območjih, kot je Romunija, zato so se v tovornem prometu pojavile težave in finančne izgube.
Glede na to železniški prevoz ter zlasti celinske plovne poti in prevoz po morju na kratkih razdaljah, vključno s somodalnostjo, nedvomno prispevajo k zmanjšanju pritiska na cestno infrastrukturo. Oživiti je treba razpravo o sofinanciranju vseevropskih prometnih omrežij, saj za te velike naložbe v evropsko infrastrukturo ne zadostuje nacionalno finančno prizadevanje ne glede na njegovo pomembnost ali dobronamernost, zlasti v primeru novih držav članic.
Komisija mora to upoštevati in od leta 2008 dodeljevati več sredstev. Osredotočila bi se rada na pomembnost priporočila poročevalke za države članice, naj pripravijo nacionalne akcijske načrte za logistiko tovornega prometa, skupaj z evropskim splošnim akcijskim načrtom. V okviru teh nacionalnih načrtov je treba večjo pozornost nameniti čezmejnemu prevozu v tretje države in iz njih ter varnosti tovora. Ti načrti lahko uspešno prispevajo k izboljšanju prednostnega upravljanja in uporabi sredstev strukturnega in kohezijskega sklada, namenjenih izboljšanju in razširitvi prometne infrastrukture ter boljšemu čezmejnemu sodelovanju v zvezi s projektom vseevropskih omrežij in projektom Marco Polo.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospod predsednik, čestitam gospe Ayali Sender za odlično poročilo.
Poudaril bi rad dve točki: prvič, tudi jaz pozdravljam točke iz poročila o namenu Evropske komisije, da preuči možnost oblikovanja enotnega prevoznega dokumenta za vse načine prevoza. To je zelo zanimivo obvestilo, ki bi lahko podprlo interoperabilnost in spodbudilo večnačinovni prevoz brez naložbenih izdatkov, kar bi nas lahko v velikem obsegu združilo.
Druga točka, ki se mi tudi zdi pomembna, je ustvarjanje sistema usposabljanja in dodatnega usposabljanja na področju prevoza in logistike, da se ustvari sistem vzajemnega priznavanja spretnosti in znanj ter usposobljenosti, kot je navedeno v odstavku 17. Ta koncept zagotovo podpiram iz zgornjih razlogov.
Tretja točka, ki bi jo rad poudaril, je Schengen in zlasti vprašanje, kako bodo nove države članice izvajale njegova načela v praksi.
Nathalie Griesbeck
(FR) Gospod predsednik, zahvaljujem se gospe Ayali Sender za odlično delo, ki se je, medtem ko Parlament razpravlja o tem, razvil v to samoiniciativno poročilo o logistiki tovornega prometa v Evropi, ki je zelo pomembna za naše državljane, kot je bilo večkrat poudarjeno.
Ker moram pohiteti, izpostavljam dve glavni točki. Prva je, da je zdaj bolj kot kadar koli prej pomembno, da se logistika vključi v splošno strategijo o tovornem prometu, posebno pozornost pa moramo nameniti mestni logistiki in logističnim težavam v mestih.
Kot članica odbora za proračun poudarjam drugo točko, in sicer, da morajo naložbe Evropske unije vključevati financiranje logistične infrastrukture. Razočarani smo zaradi obsega proračunskih sredstev, dodeljenih za projekt RTE-T in računam na podporo komisarja pri zagotavljanju, da države članice več prispevajo, ali pa jih vsaj prepriča v to, ko bodo finančne perspektive ponovno predmet pogajanja.
Na koncu bi rada poudarila stališče o predolgih tovornih vozilih, tj. tovornjakih nad 60 ton, ki se vozijo po evropskih cestah. Veliko mojih kolegov je nocoj poudarilo, da ta vozila niso v skladu z evropskimi cilji v zvezi z varnostjo ali varstvom okolja ali trajnostnim razvojem.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospod predsednik, komisar, logistični postopki so večinoma vprašanje za industrijo in prometni sektor in menim, da se to ne sme spremeniti. To se premisleki, ki zlasti zadevajo program v Evropi in na svetovni ravni, zato pozdravljamo predlog Komisije. Vendar je treba prizadevanja osredotočiti na zagotavljanje boljšega okvira za promet in odpravljanje ovir ter ne na še večji obseg evropskih predpisov ali prepovedi. Predpise je treba urediti. Zato sem zadovoljna, da smo v zvezi s tem zelo poenostavili osnutek poročila poročevalke.
Poudarila bi rada še ovire v logistiki. Lani smo v tem parlamentu razpravljali o poročilu o programu Naiades. V zvezi s tem smo v velikem zaostanku za Komisijo, ker obstaja tudi veliko ovir na področju prevoza po celinskih plovnih poteh, zato upam, da Komisija ne bo izgubljala časa in Parlamentu predložila prve predloge. Druga ovira za logistiko je omejitev na ta 60-tonska vozila. Podpiram ta kompromis, in sicer, da se morajo države članice odločiti, ali ga bodo uporabljale, vendar se zavedam, da obstaja veliko mitov v zvezi z obravnavanjem tega vprašanja. Komisar, naročili ste študijo. Pozivam vas, da obravnavate predvsem dejstva in opravite študijo mednarodnih poti. Strinjam se s kolegom gospodom Jarzembowskijem, da ne smemo dovoliti vožnje teh predolgih tovornih vozil v naših mestih in vaseh. Dovoljena je na poteh z daljšimi razdaljami, kjer ni druge možnosti. Ali boste preučili dejstva? Z zanimanjem čakam na vaše sklepe.
Zita Gurmai   -
(HU) Zahvaljujem se kolegici gospe Ayali Sender za odlično poročilo. Pripravila je izčrpen material, ki pokriva vsa področja, kar bo prispevalo k pripravi akcijskega načrta Komisije.
To je naložba v prihodnost evropskega gospodarstva za pravočasno in učinkovito logistiko tovornega prometa v celotni EU. Njen obstoj bo prispeval k trajnostnemu gospodarskemu razvoju, večji konkurenčnosti in regionalnemu razvoju. Vendar za dosego tega cilja potrebujemo večjo kakovost, natančnejšo, učinkovito in zanesljivo logistiko ter zlasti usklajene načine prevoza, da se lahko v celoti izkoristijo učinkovitost in prednosti posameznih načinov. To zahteva ustvarjanje ustreznih tehničnih, praktičnih in gospodarskih pogojev.
Potrebne so ocene učinka na podlagi enotne strategije za razvoj logistike. Ločiti je treba vlogo države in zasebnega sektorja. Učinkovita logistika je bistvena za trajnostno mobilnost. Dobro premišljene logistične rešitve prispevajo k optimizaciji tovornega prometa, zato je koristno tudi, da se preučijo možnosti podpore za raziskave in razvoj na področju logistike.
Luís Queiró
(PT) Upamo, da bo to začetno poročilo, za katerega je treba čestitati poročevalki, prispevalo k opredelitvi strateškega okvira za logistiko tovornega prometa v Evropski uniji. Menimo, da je logistika bistveno orodje za učinkovito načrtovanje in izvajanje uravnotežene in trajnostne uporabe različnih načinov prevoza.
Logistika je nazadnje bistvena za proces racionalizacije za dosego najbolj konkurenčnih in trajnostnih ravni v prihodnosti. Kljub prednostim sodobnega logističnega sistema na področjih gospodarske učinkovitosti in konkurenčnosti, optimalne uporabe sredstev, ustvarjanja zaposlitvenih možnosti, varstva okolja ter izboljšanja varnosti in zaščite priznavamo, da nekaj vprašanj še vedno ostaja nerešenih, od katerih je najpomembnejše kronično nezadostno financiranje vseevropskih prometnih omrežij, vključno z razvojem logistike tovornega prometa. Zato je treba preučiti nadomestne vire financiranja prek javno-zasebnih pobud, Evropske investicijske banke, strukturnih skladov itd.
Drugo ustrezno vprašanje v poročilu je potreba po prej omenjenem akcijskem načrtu Komisije, da se zagotovijo ukrepi za boj proti organiziranemu kriminalu v mednarodnem tovornem prometu in zaščito tovornega prometa pred tatvinami, ropi in ugrabitvami. Javni organi morajo urejati ta in druga vprašanja ter omogočiti večnačinovni tovorni promet, ki je v osnovi poslovna dejavnost. Ukrepi, kot sta upravljanje po načelu vse na enem mestu in zmanjšanje birokracije, zmanjšujejo stroške ter prispevajo k boljšemu in konkurenčnejšemu gospodarstvu v sektorju.
Glede na pričakovane visoke stopnje rasti v tovornemu prometu bo prihodnja vloga logistike bistvena za doseganje učinkovitega, trajnostnega, dostopnega in varnega transportnega sistema. Zato smo prepričani, da bo logistika bistveno prispevala k doseganju lizbonskih ciljev.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, komisar, učinkovita logistika tovornega prometa je bistvena za ozemeljsko kohezijo. Tako navaja gospa Ayala, ki ji čestitam za dobro in temeljito poročilo. V zvezi s tem pozivam Komisijo, naj posebno pozornost nameni posebnim problemom, s katerimi se srečujejo otoki, za katere je morski promet bistvenega pomena.
Poenostavitev postopkov, obravnavanje problemov otoških pristanišč, kot so preveliki stroški, ki jih povzročajo tržne omejitve, ali način zagotavljanja nove infrastrukture prek vseevropskih omrežij ter strukturnih in kohezijskih skladov: to so ukrepi, ki bi prispevali k izboljšanju gospodarskega razvoja in konkurenčnosti otokov.
Za konec pozivam Komisijo, naj v prihodnjem akcijskem načrtu o logistiki tovornega prometa posebno pozornost nameni potrebam otokov.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik, Evropa je glede na današnji položaj prometne politike usmerjena k boljši programski opremi na področju prevoza, tj. inteligentnejšim rešitvam za izboljšanje učinkovitosti ter upoštevanje interesov varstva okolja in zdravja. Ne bomo obravnavali natančnega razloga za to spremembo, čeprav je zagotovo veliko krivo dejstvo, da nimamo denarja za velike nove infrastrukturne projekte, na kar kažejo na primer dokaj skromna sredstva za vseevropska prometna omrežja ipd.
Glede na te razmere je najpomembnejše, da se zagotovi, da nova strojna oprema ne bo skrivaj pristala na avstrijskih in evropskih prometnih poteh. Tako kot veliko drugih se sklicujem na 60-tonska tovorna vozila ali predolga tovorna vozila ali kakršno koli njihovo poimenovanje. V vsakem primeru se njihova uporaba ne sme dovoliti v neprimerni infrastrukturi; morda so dobra rešitev za manj prometne ravnine, vendar bi bila popolnoma neustrezna na gorskih in gosto pozidanih območjih. Zlasti Avstrija ni primerna za zelo težke tovornjake. V zadnjih nekaj mesecih smo lahko videli, kaj pomenita gradnja mostu in obremenitev, ki jo lahko nosijo. Nikakor ne želimo, da bi na tem področju nastali novi problemi. To ni v interesu prometne politike, zlasti pa ne zdravstvene in okoljske politike.
Če ne moremo zagotoviti dodatnih evropskih sredstev za pokritje zunanjih stroškov obstoječe infrastrukture, moramo stvari pustiti nespremenjene ali v tem konkretnem primeru omejiti uporabo predolgih tovornih vozil na severno Finsko.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, hvala, ker podpirate poročevalko pri poudarjanju pomembnosti logistike z gospodarskega ter okoljskega in socialnega vidika. Menim, da se vsi strinjamo, da je treba logistiko razvijati ter povečati njeno učinkovitost in prijaznost okolju. To zelo jasno navaja poročilo gospe Ayale Sender, ki ga podpiram.
Veliko izraženih želja, ki sem jim danes zelo pozorno prisluhnil, bo vključenih v akcijski načrt o logistiki, ki bo predložen do konca oktobra. Ker nimam dovolj časa za daljši odgovor, se bom osredotočil le na pravila o velikosti tovornjakov. To je zagotovo eno od najbolj spornih vprašanj, o katerem danes ne bom mogel natančno razpravljati. Izrazil bom le nekaj pripomb.
Dejstvo je, da se zdaj največ blaga prevaža po cestah, čeprav si v prihodnosti obetamo večje spremembe načina prevoza. Oceniti moramo kakršne koli ukrepe, ki bi lahko izboljšali učinkovitost tega načina prevoza in zmanjšali njegov vpliv na okolje.
Ocena mora vključevati tudi pravila o velikosti tovornjakov iz direktive 96/53. Menim, da je treba vse spremembe obravnavati zelo pazljivo, ker imajo lahko zapletene posledice. Preučiti moramo učinek, ki jih imajo lahko širši ali težji tovornjaki na infrastrukturo, varnost, okolje, sistem vkrcevalcev in prevoznikov ter konkurenco med različnimi načini prevoza.
Kot sem dejal, moramo tem vprašanjem nameniti veliko pozornost. Moja služba bo zato začela izvajati raziskave za oceno izkušenj. Na podlagi rezultatov bomo lahko razpravljali o vseh vidikih tega zelo pomembnega vprašanja, ki se ga ne sme zanemariti.
To je moja prva točka, ki jo bom kmalu zaključil, prekmalu za moj okus, vendar spoštujem časovni razpored Parlamenta.
Druga pomembna točka v zvezi z logistiko je infrastruktura. Omenjeno je bilo financiranje infrastrukture. Poudaril bi rad nov program Marco Polo II, ki nam bo omogočil financiranje logističnih rešitev, ki dajejo prednost spremembi načina prevoza ali zmanjšanju prometa.
Na koncu bi rad omenil usposabljanje. Zadnji govornik, gospod Rack, je dejal, da je treba razviti novo kulturo. To je dejansko potrebno, prav tako pa je pomembno obvladovanje različnih novih spretnosti in znanj za moške in ženske, ki delajo v transportnem sektorju, če dejansko želimo povečati učinkovitost prevoza in doseči trajnostno oziroma okolju prijaznejšo mobilnost.
Zahvaljujem se Parlamentu in poudarjam, da bom v celoti podprl to poročilo in nadaljnjo razpravo.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri.
