Pregled proračuna (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o izjavi Komisije o pregledu proračuna.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, danes je Evropska komisija sprejela svoje sporočilo o pregledu proračuna, s katerim bodo v Parlamentu nemudoma seznanjeni predstavniki, ki so jih izvolili ljudje.
To smo prvotno predvideli za obdobje 2008-2009, vendar je s potekom dogodkov - pozno sprejetje Lizbonske pogodbe, pozno imenovane Komisije in nova strategija EU 2020 - mogoče pojasniti zakaj to poteka v oktobru 2010.
Na pregled proračuna moramo gledati, kot na sestavni del našega razmišljanja o tem, kako narediti Evropo konkurenčnejšo, bolj dinamično, vključevalno in trajnostno. Vendar ga ne moremo ločiti od političnih ciljev. Gre za politiko v številkah in zgodovinsko gledano je bil z razpravo o proračunu vedno povezan poseben politični vidik. V preteklosti je šlo za enoten trg, eno valuto in širitev.
Zdaj lahko upamo na boljše politične cilje, saj iz Lizbonske pogodbe izhajajo jasne, nove odgovornosti. Prav tako je jasno, da moramo najti skupne evropske odgovore na skupne izzive na področju podnebnih sprememb, energije, varnosti in priseljevanja.
Na drugi strani imamo evroskeptično Evropo in imamo evroskeptično Evropo po krizi. Obstajajo resnična trenja - ali celo neskladja - med obema in ta trenja moramo odpraviti. Potrebujemo soglasje; potrebujemo soglasnost o naslednji finančni perspektivi.
Črpati moramo iz izkušenj in to je del pregleda proračuna. Izkušnje nas učijo, da moramo ponovno prilagoditi ravnovesje med predvidljivostjo in prožnostjo. Vse od uvedbe v letu 1988 je finančni okvir v Evropo vnašal proračunski mir in predvidljivost, našim regijam, kmetom in raziskovalcem zagotavljal razumen časovni okvir, da so lahko pripravili in izvedli svoje projekte.
To je resničen dosežek. Vendar pa je ta predvidljivost imela svojo ceno in sicer zelo omejeno prožnost, v preteklosti pa se je pokazalo, kako močno smo lahko izpostavljeni nenadnim dogodkom. Ponosni smo lahko na nekatere ukrepe - obsežen in hiter odziv na poplave v Pakistanu in na probleme na Haitiju - na splošno gledano pa smo počasni. Za mobilizacijo denarja, namenjenega instrumentu za pomoč v hrani smo potrebovali eno leto. Najpočasneje se odzivamo na notranje zadeve, hitrejši pa smo pri hitrih odzivih na zunanje odzive.
Iz tega torej izhaja, da potrebujemo večjo prožnost. Zagotovljen mora biti lažji prenos sredstev in neporabljenega denarja, pa tudi prenos v različna obdobja, nazaj in naprej. V pregledu proračuna predlagamo fiksne omejitve, ki so višje na koncu finančne perspektive in da hkrati vzpostavimo rezerve s poudarkom na učinkovitosti.
Pri tem moramo seveda upoštevati še en dejavnik in sicer gospodarsko krizo, nove funkcije proračuna, ki bi bile pametno usmerjene, pa se lahko uporabijo kot protikrizni, majhen sektorski in lokalni sveženj. Postane lahko zavarovanje posojil, ki presegajo aranžma plačilne bilance. Uporabi se lahko kot orodje za krepitev Pakta stabilnosti in rasti.
Omeniti želim še en dejavnik pregleda proračuna in sicer, da razpravo o prednostnih nalogah vedno zasenči neto stanje, juste retour pristop k proračunu, ki je povezan s celovito prihodkovno stranjo evropskega proračuna. Pobuda za iskanje izhoda iz tega začaranega kroga pa je lahko razmišljanje brez tabujev, kjer bi poleg porabe lahko analizirali tudi prihodkovno stran Evropskega proračuna.
Kot je povedal predsednik Barroso v svojem govoru "Stanje unije", ne gre za razpravo o manjši ali večji porabi; gre za to, kako pametneje porabiti sredstva. Pregled proračuna zagotavlja številne predloge o tem, kako ustvariti evropsko dodano vrednost, kako vzpostaviti novo uzakonitev evropskega proračuna.
To moramo storiti. Na evropski ravni združujemo sredstva, kar omogoča državam članicam, da zmanjšajo stroške, odpravijo prekrivanja in dosežejo boljšo donosnost naložb.
Za primer vzemimo raziskave in infrastrukturo. To je mogoče storiti z obravnavo skupnih izzivov na usklajen in skladen način, še posebej, če obstajajo čezmejne posledice, ki so običajne v primeru energetike, varnosti, priseljevanja in podnebnih sprememb.
To je mogoče storiti z izkazovanjem solidarnosti v primeru naravnih nesreč in nesreč, ki jih je povzročil človek; in to je mogoče in bi morali storiti z zagotavljanjem orodij, s katerimi bi lahko odločneje ukrepali na globalnem prizorišču in zagotovili večjo opaznost Evrope, kot največje donatorke (55 % celotne pomoči).
To ne zadostuje. Potrebujemo - to je tudi del pregleda proračuna - samoomejevanje upravnih izdatkov. Prav tako potrebujemo strokovnejše upravljanje obsežnih projektov - to je ločen del priloge k pregledu proračuna -, inovativen finančni instrument pa mora presegati 1 % evropskega proračuna.
Na koncu so še najbolj smiselna lastna sredstva. (Mogoče porabljam čas za moje sklepno razmišljanje.) Zelo enostavno je kritizirati sedanji sistem, kot nepošten, zapleten in v nasprotju s pogodbami, hkrati pa je tudi zelo enostavno izzvati neosnovane obtožbe, če začnemo z razpravami o tej temi.
Povedati moramo, da Lizbonska pogodba jasno zahteva, da mora odločitev o lastnih sredstvih biti sprejeta soglasno in jo morajo ratificirati vse države članice. Pri tem ni ogrožena nacionalna davčna suverenost.
Vendar je vredno razmišljati o sistemu, ki je bližje prvotni obliki, sistemu, ki omogoča večjo avtonomnost Evropske unije in dopušča državam članicam, da konsolidirajo svoje javne finance s postopnim zmanjšanjem njihovih neposrednih prispevkov. Začnemo lahko z odpravo tega umetnega dovajanja DDV. Navajamo šest morebitnih kandidatov: omenjeni so v dokumentu in podrobneje opredeljeni v prilogi, seveda pa noben ni popoln. Ne gre za zamenjavo nacionalnih prispevkov. Na to moramo gledati le kot na dopolnilo.
Pregled proračuna je povabilo na in začetek vročega proračunskega obdobja v Evropski uniji. Veselim se sodelovanja z Evropskim parlamentom. Naša skupna odgovornost je, da dokažemo, kako se je Evropska unija sposobna odzvati na izzive, proračun - če bo pametno osredotočen na cilje - pa je lahko orodje za vračanje zaupanja v naš evropski projekt.
Zahvaljujem se vam za pozornost.
Joseph Daul
Gospod predsednik, gospe in gospodje, proračun za leto 2011 je prvi proračun, o katerem se bo Parlament pogajal in glasoval z uporabo novih pristojnosti, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe. Gre za prvi proračun, v katerem smo se odrekli pozivanju po kakršnemu koli povečanju globalnega obsega, ki ga je predlagala Komisija in smo se namesto tega odločili za realističen in politični pristop.
Realistični pristop, če bodo naše države članice izvedle izjemne napore pri stabilizaciji in zmanjševanju javnih financ. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) jih prva poziva, da to storijo. Zmanjšanje javne porabe je predpogoj, če želimo, da bodo naša gospodarstva konkurenčna in se bodo lahko spopadla z mednarodno konkurenco pod ugodnimi pogoji. Zato ne gre za vprašanje, povezano s sedemindvajsetimi izdatki za to proračunsko leto, ki se ne ujemajo s prizadevanji naših sodržavljanov v sklopu njihovih lastnih nacionalnih okvirov.
Vendar pa je naš pristop tudi političen, saj verjamemo, da proračuna 2011 ne moremo ločiti od splošnejšega finančnega vidika v prihodnjih letih in od perspektive za naslednji finančni cikel 2014-2020.
Gospe in gospodje, če obstaja cilj, za katerega si mora Parlament prizadevati v postopku te zakonodaje, potem je to zagotavljanje, da bodo evropske politike financirane na način, ki ustreza temu, kar je ogroženo. Ne gre nujno za vprašanje več denarja, ampak za zagotavljanje, da bo naloge, ki jih ima Evropska unija, mogoče uresničiti z zadostnim financiranjem. Naše države lahko varčujejo, zmanjšajo svoj prispevek v proračun Skupnosti, če so pripravljene, da bo Evropa spremenila svoj finančni sistem, saj je zastarel, in izkoristila lastna sredstva. Evro, porabljen na evropski ravni, je resnično donosnejši, produktivnejši, kot evro porabljen na nacionalni ravni, saj evropskega evra ni treba porabiti za pokrivanje primanjkljaja.
Na nacionalni ravni je evro v nekaterih državah zdaj vreden le polovico ali manj. Na nacionalni ravni se ta evro, ki še ni bil zmanjšan, vrača v obliki kohezijskih skladov, skladov za razvoj podeželja in za spodbujanje inovacij. Pozivam, da Komisija resno obravnava ta nov pristop evropskih financ. Hvaležen sem komisarju Lewandowskemu, ki je že odprl to razpravo z našimi finančnimi ministri.
Evropejci imamo pravico vedeti, koliko so porabili njihovi nacionalni organi, pa naj gre za lokalne, regionalne, nacionalne ali evropske. Države članice moramo biti pripravljene odstreti to zaveso. Predsedujoči Svetu, ministri, v vaših rokah je ključ do začetka teh razprav in pogajanj, tako da bodo lahko vse države članice dosegle napredek in da se bo evro, ki je na ravni Bruslja, lahko vrnil na raven državljanov v državah članica, kjer bo lahko veliko produktivnejši in prispeval k ustvarjanju novih delovnih mest na evropski ravni. Rotim vas, ta priložnost je še odprta. Kot božično darilo nam morate povedati, da bodo lastna sredstva in lastni viri Evrope tema resne razprave in resnih pogajanj v času vašega predsedovanja. Zagotavljam vam, da bomo o tej zadevi govorili še mnogo let, če nam to uspe uresničiti.
Stéphane Le Foll
v imenu skupine S&D. - (FR) Gospa predsednica, gospod Wathelet, komisar, spregovoriti želim, ne da bi se pri tem vračal na razpravo, ki smo jo že opravili do zdaj.
Razpravljali smo o proračunu 2011 z omejitvami, ki jih poznamo, se pravi o globoki krizi, ki vpliva na celo Evropo z javnimi primanjkljaji na nacionalni ravni, ki vodijo k dvema hipotezama. Ali so ravno ti javni proračuni na nacionalni ravni omejitve za evropski primanjkljaj, ali pa moramo tem primanjkljajem na nacionalni ravni zagotoviti novo usmeritev in moč za nadaljevanje na evropski ravni. To je vprašanje.
Pozivam vas, komisar, naj vas ta vidik krize ne prevzame povsem, predvsem ko obravnavamo pregled proračuna, ko se pripravljamo na pogovore o proračunskih perspektivah za obdobje po 2013, razen če želite meni in vsem evropskim državljanom povedati, da bo Evropa še dolgo v krizi.
Naš celoten problem resnično velja za to, kako obvladati krizo in zmanjšati naše primanjkljaje in dolgove, pa tudi, kako se pripraviti na izhod iz krize. In ravno to je vloga proračuna. Iz krize se bomo lahko izvili le, to je pravkar izpostavil tudi Joseph Daul, če bo evropski proračun, ravno zaradi tega, ker je evropski, lahko zagotovil sredstva, da povrnemo tisto, kar nam danes manjka; rast, ustvarjanje delovnih mest, inovacije, raziskave. To je ogroženo in ravno na to temo bi morali razpravljati pri proračunu, ne pa da počnemo ravno to, k čemur smo nagnjeni, nenehno poudarjamo vprašanje krize in vprašanje primanjkljaja in pri tem je Svet resnično uspešen.
Opazil sem, da sta v Deauvillu nemška kanclerka in francoski predsednik celo najavila reformo pogodb, ne da bi se pred tem pogovorila z gospodom Van Rompuyem, da bi tako kaznovali vse tiste države, ki v prihodnje ne bi spoštovale proračunske discipline.
Do tega smo danes prišli v Svetu, medtem ko Parlament prosi za eno samo stvar, predvsem Komisijo, in sicer da moramo evropske projekte premakniti naprej, kar je mogoče uresničiti v okviru proračuna.
Navedli ste nekatera vprašanja, glede katerih se strinjamo. Obstaja potreba po večji prožnosti. Očitno si moramo skupaj prizadevati in poiskati rešitev, ki bo omogočala večjo prožnost proračuna, ker je to nujno; ogrožena je sposobnost odzivanja Evrope. Prav tako gre za vprašanje postavljanja prednostnih nalog in učinkovitega organiziranja evropskega proračuna. Nedvomno se vsi strinjamo, da je to nujno. Vendar pa moramo biti odkriti predvsem glede potrebe po časovnem razporedu, glede potrebe, da skupaj postavimo cilje. Komisar, ne smemo dopustiti, da bi zadeve ostale pri praznih besedah in obljubah, pisnih dokumentih, ki so zelo zanimivi in s katerimi se strinjam skoraj 100-odstotno.
Zdaj bomo morali preiti na praktične zadeve, predvsem pa na temeljno vprašanje, ki smo se ga izogibali, in sicer o lastnih sredstvih. Kaj moramo storiti, da bi jutri zagotovili lastna sredstva za Evropo oziroma za vse državljane Evrope, da bomo vsi lahko spet stopili na pot rasti in še na odločnejšo pot jutrišnje Evrope?
Pričakujemo vaše ambiciozne predloge, komisar.
Guy Verhofstadt
Gospa predsednica, povedati želim, da je po mojem mnenju Komisija pripravila dober dokument, ki pa je 15 mesecev prepozen.
Gre za majhno podrobnost, da bi moral biti vmesni pregled opravljen pred 15 meseci, zato ga ni treba še enkrat izpostavljati. Pri pogajanjih nam vedno prodajajo vmesni pregled, ki je izveden na koncu mandata. To je nesprejemljivo in se ne sme več dogajati.
Drugič, ključna točka tega besedila velja za lastna sredstva. Zakaj? To je podlaga Evropske unije. Ustanovitveni očetje EU so ustvarili Evropsko unijo na podlagi lastnih sredstev, se pravi na tarifah, davkih na uvožene kmetijske proizvode in DDV. To se je zgodilo. Nacionalni prispevki so bili uvedeni zaradi britanske oprostitve. To je stvarnost. Zato se moramo vrniti na ta lastna sredstva, kot podlago za financiranje. To moramo storiti zdaj, ko imamo edino priložnost, da popeljemo Evropo naprej. To moramo storiti tudi iz demokratičnih razlogov.
V demokraciji potrebujemo eno stvar: da ljudje plačujejo svoje individualne prihodke neposredno v Evropo, da lahko tako prispevajo in da lahko s temi sredstvi nadzirajo delovanje Evropske unije.
Moja druga točka, gospa predsednica, velja za stvari, o katerih govorimo: da moramo zmanjšati proračun EU in prispevke na evropski ravni, da bi tako lahko izboljšali javne finance - to je neumnost. Stvarnost je takšna, da so finančni primanjkljaji - proračunski primanjkljaji v Evropi - zdaj dosegli 868 milijard EUR, ali 7 % BDP Evropske unije. Tudi če si prizadevate za omejitev porabe na evropski ravni in povsem zamrznete evropski proračun, bi se teh 868 milijard EUR zmanjšalo na 860 milijard EUR. To je dejstvo, to je stvarnost. Storiti moramo ravno nasprotno: prenesti odgovornosti iz nacionalne na evropsko raven, da bi tako zmanjšali stroške držav članic.
Obramba, raziskave, diplomacija, infrastruktura - to so področja, na katerih lahko Evropska unija doseže boljše rezultate in kar lahko prispeva k zmanjšanju proračunskih primanjkljajev. To je torej pristop, ki ga morate zdaj zavzeti skupaj s kolegi, predsedujoči Svetu: doseči je treba napredek pri lastnih sredstvih, ker drugače ne bomo dosegli sporazuma o proračunu za leto 2011.
Bas Eickhout
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarju za pregled proračuna, ki je končno pred nami. V pregledu proračuna je ključno to, da bomo kritično pregledali ali je s sredstvi EU bilo doseženo to, kar smo mislili, da bo. Veliko denarja je namenjenega kmetijstvu in kohezijskim skladom; ali so s temi zneski bili uresničeni cilji, ki smo si jih zastavili? Pregled proračuna vsebuje premalo takih vprašanj.
Vendar se ozrimo v prihodnost. Pozdravljam vaš odnos, komisar, ko pravite, da moramo pregledati cilje, ki smo jih postavili v strategiji 2020 - t.j. cilje glede inovacij, podnebja, za odpravo revščine, zaposlovanje. Ti cilji morajo biti osrednjega pomena, prav tako pa jih moramo uporabljati pri pregledu proračuna. To nekaj pomeni za naše kmetijske in kohezijske politike in tu od Komisije pričakujemo dobre in ambiciozne reforme, s katerimi bo mogoče zagotoviti, da kmetijske in kohezijske politike resnično prispevajo k odpravljanju revščine, zmanjševanju toplogrednih plinov, inovacijam in brezposelnosti. Tudi to je zelo pomembno.
Dotaknil se bom nekaterih ključnih idej, ki ste jih obravnavali, kot so nekatere nove ideje o zasebnih vlagateljih. Povedati moram, da je to vprašanje o zasebnih vlagateljih že bilo obravnavano, vendar iz izkušenj pri programih ITER in GALLILEO vemo, da teh vlagateljev ni in zaradi tega moramo poskrbeti, da ne gradimo na njih, če jih potem ne bo.
Glede Evropske investicijske banke, da, skušajte vključiti EIB, vendar je ključnega pomena demokratična odgovornost investicijske banke. Kako lahko zagotovimo, da bodo njihove naložbe tudi zagotavljale rezultate?
Na koncu se želim dotakniti še lastnih sredstev. Spet se omenja davek na finančne transakcije, na podlagi ECOFIN ta teden pa vemo, da Komisija tega davka ne podpira; niti ni na seznamu predsednika Barrosa za G20. Pa vendar je v tem dokumentu, kjer je navedeno, da bi take prihodke bilo mogoče uporabljati. Kakšno je stališče Komisije o davku na finančne transakcije, saj je Komisija glede tega nedosledna in nejasna?
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, z izvedbo vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira, Evropska komisija prinaša novice, za katere menim, da bodo povzročile zaskrbljenost pri vseh Evropejcih, še posebej pa pri Britancih. Medtem ko vsebuje zmeren pristop k omejevanju porabe skupne kmetijske politike, se skuša britansko oprostitev odpraviti na radikalnejši način. Še huje pa je, da se skuša uvesti tudi nova lastna sredstva. Evropska unija zdaj želi kot lopov krasti neposredno iz žepov britanskih davkoplačevalcev. Pa naj gre za davek na ogljik, davek za banke ali karkoli drugega, jasno je, da bo to pomenilo še večjo obremenitev za davkoplačevalce.
Ko vidijo, kako EU jemlje njihov denar, bodo še bolj zavračali zapravljanje EU in pomanjkanje preglednosti. Za odpravo oprostitve in uvedbo novega evropskega davka - dajmo mu pravo ime - ne bo treba spremeniti pogodbe. Vendar pa bo takšne spremembe zahteval sporazum med nemško kanclerko in francoskim predsednikom o izrekanju političnih sankcij, da bi tako bilo mogoče zagotoviti finančno stabilnost.
Če si EU želi več pristojnosti, mora za soglasje vprašati tiste, ki jim vlada. Če si politiki EU želijo nove pogodbe, morajo ljudem najprej zagotoviti referendum. To je dobra priložnost, da "jekleni Dave" uresniči svojo obljubo o izvedbi referenduma EU. Verjela bom, ko bom to videla.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gospod predsednik, zanimivo bi bilo, če bi gospod Verhofstadt prav tako prebral dokumente Evropske komisije, namesto, da je zapustil Parlament. Eden izmed njih točno pojasnjuje, da je bil ta pregled proračuna odložen zaradi tega, ker je bil sklenjen dogovor s Parlamentom, da bo izveden po uveljavitvi Lizbonske pogodbe. Res!
Rad bi se zahvalil komisarju za sporočilo, ki nam ga je predstavil in ki je dobro intelektualno gradivo o tem, kako uspešne so bile finančne perspektive do zdaj in kako naj delujejo naslednje.
Prav tako se vam želim zahvaliti, ker ste izpostavili slabosti teh finančnih perspektiv, predvsem škandalozno nesposobnost sedanjega okvira pri odzivanju na nepričakovane potrebe.
Spomnil bi vas rad, da je bil edini odgovor, ki smo ga do zdaj dobili, kadar smo naleteli na nepričakovane potrebe, da je treba denar vzeti kmetijstvu in financirati druge stvari. To se v prihodnje ne sme nadaljevati.
Komisar, čeprav se zavedam, da ste zdaj v zahtevnem položaju, ko ponujate pregled, ki ga v nobenem pogledu ne moremo zamenjati z revizijo, in čeprav se zavedam, da ste opravili odlično delo, se ne morem upreti skušnjavi, da ne bi na glas prebral memorandum, priložen predstavljeni izjavi:
Pregled proračuna EU: Pogosta vprašanja". "Kaj je sporočilo pregleda proračuna?" "Kaj ni?" "Zakaj pregled proračuna?"
(ES) Tri zelo elegantna vprašanja za pojasnjevanje nečesa, kar ni mogoče pojasniti: dejstva, da v tem sporočilu žal ni nobenih številk.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Gospod predsednik, še vedno se spominjam, da smo na večletne načrte v Sovjetski zvezi vedno gledali s sočutjem, če se ne motim, so veljali le za obdobje petih let, medtem ko imamo mi zelo neprožne večletne proračune, ki veljajo za obdobje sedmih let. Eden izmed glavnih problemov je - to je z besedami potrdil tudi komisar Lewandowski -, da se preveč osredotočamo na izvedljivost. To koristi le interesu kapitala.
Seveda je zagotovljena soglasnost in ravno v tem tiči problem. Pa vendar zdaj proračun EU koristi le interesu kapitala: interesu kapitala v kmetijstvu, ribištvu, v kohezijskem vidiku, pa tudi v "stari" industriji, če lahko to tako poimenujem. Interesi kapitala pomenijo tveganje za dinamično gospodarstvo, ki si ga želimo v Evropi.
Na Evropo, predvsem pa na proračun, gledam, kot na zelo velik tanker surove nafte. Težko je spremeniti njegovo smer, vendar imamo zdaj priložnost, da ga vzamemo iz vode in ga pošljemo v ladjedelnico. Izkoristimo to priložnost in poglejmo, ali lahko ta ogromen tanker spremenimo v več manjših hitrih plovil.
Glede lastnih sredstev, so le ta pomembna ne le zaradi tega, ker bo Evropa potem imela lastna sredstva, ampak tudi zaradi tega, ker se bomo lahko zdaj spoprijeli s sprijenimi posledicami prispevkov držav članic. Države članice zanima le to, koliko denarja lahko pridobijo nazaj iz evropskega proračuna, temu pa bi se bilo mogoče zoperstaviti s sistemom lastnih sredstev.
László Surján
(HU) Komisar je pravkar povedal, da je proračun politika, izražena v številkah. To vsi poznamo, vendar dragi komisar, kjer so številke v tem gradivu? Te v celoti manjkajo. Zdaj ne vem, o čem se pravzaprav pogovarjamo. Vmesna revizija. O tem so spregovorili tudi drugi pred mano. Smo v tretjem četrtletju in ne vem, kdaj bomo zaključili s to revizijo. Vendar želim zastaviti vprašanje. To je namenjeno tudi Svetu. Mogoče ga bodo razumeli po prevodu. Povedati želim, da moramo s to revizijo, ali kakor koli jo imenujemo, zaključiti še v tem letu. V 2011 ne bo nobenega smisla, da še naprej premlevamo, kaj smo hoteli narediti v 2008, ali kaj bi morali narediti v 2008.
Mislim, da bi morali začeti z naslednjim proračunskim okvirom, kar smo do neke mere že začeli. V Parlamentu poteka resno delo, prav tako kot tudi v drugih partnerskih institucijah. To delo mora vključevati pogumne reforme. Izpostavljeno je bilo vprašanje lastnih sredstev. Res gre za nemogoče razmere, da smo edini parlament na svetu, ki sestavljamo proračun, ne nosimo pa njegovega bremena, ko se srečujemo z volivci, saj nismo mi tisti, ki jemljemo sredstva državljanom, ampak posredniki, nacionalne vlade.
Ali moramo biti zaskrbljeni za suverenost držav članic, da Evropski parlament sam jemlje državljanom in uvaja lastne stroške, skupne evropske stroške? Vem, da gre za težko vprašanje. Vprašanje suverenosti je zelo pomembno. Tu je tudi drugo vprašanje, ki je zelo pomembno, gospod predsednik, in sicer da mora to, kar porabimo, biti skladno s upoštevanjem subsidiarnost in vprašanj, ki so odvisna od držav članic, ne želimo prenašati sem, na evropsko raven. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Reimer Böge
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, na eni strani se zavedam prizadevanj Komisije, da bi s sporočilom okrepila razpravo o pregledu, na drugi strani pa bom odkrito priznal, da imamo hkrati, tudi danes, drugačno idejo o predlogih pregleda, ki temeljijo na skupni izjavi iz leta 2006. Če sledimo vsebini tega sporočila, bo to pomenilo, da do pregleda ne bo prišlo vse do leta 2014. To pa pomeni - kar sem povedal že prej - , da bodo temeljni deli lizbonske politike, ki temeljijo na novi politiki, vsaj tisti deli, ki veljajo za proračun, preloženi na leto 2014. Zastavlja se vprašanje, ali si to lahko privoščimo, predvsem zaradi globalizacije, pri čemer poteka razprava o sposobnosti delovanja Evropske unije na politični ravni, kot tudi na gospodarski ravni, in ali lahko prevzamemo odgovornost za to. Občutek imam, da je takratna Komisija, pa tudi gospod Prodi, bila preveč ambiciozna v svojih predlogih, sedanja Komisija pa je preveč pazljiva.
Preden bomo izvedli naslednji korak, se moramo najprej osredotočit na boljšo zakonodajo, da bi tako spodbudili rast in zaposlovanje, poenostavitev, učinkovitost in zmanjšanje stroškov, povezanih z izvajanjem programov, preden prosimo za več denarja. To prav tako velja za raziskave, kjer beležimo primanjkljaje, Računsko sodišče pa je izdalo rumene/rdeče kartone. Potrebujemo tudi nove finančne instrumente, pa tudi razpravo o tem, kaj bomo na primer naredili z obsežnimi inovacijskimi, industrijskimi in raziskovalnimi projekti, kot je ITER ali Galileo ali z energetskimi projekti. Ali bomo rekli "da" ali "ne"? Če bomo rekli "da", ali jih je treba potem tudi ustrezno - ter na drugačen način, kot do zdaj - financirati z evropskim proračunom s pomočjo večletnega finančnega programa, dokler ne bodo dokončani?
Glede na včasih zavajajočo razpravo na ravni držav članic mi prav tako dovolite, da spregovorim o naših lastnih sredstvih. Povsem zakonito je in v skladu s pogodbo - pogodba to dejansko zahteva - , da razmišljamo o lastnih sredstvih, saj pogodba navaja, ne glede na drug prihodek, da se moramo v prvi vrsti financirati iz lastnih sredstev. Vsi bi morali sodelovati v tej razpravi.
Jean-Luc Dehaene
(NL) Gospod predsednik, vmesni pregled večletnega finančnega načrta, ki nam ga je danes predstavila Komisija, je hkrati razočaranje in spodbuda. Dokument je razočaral v smislu, da ne zagotavlja nobenih možnosti za revizijo večletnega okvira za 2010-2012. Pa vendar je proračun 2011 pokazal, da je to nevzdržno. Finančni okvir ne upošteva niti novih nalog, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe, niti ciljev EU 2020. To je res nevzdržno. Uvedena mora biti vsaj možnost za večjo prožnost. Na srečo to zagovarja tudi Komisija. Ta povečana prožnost mora začeti veljati že v 2012. Dokument je na drugi stani spodbuden, saj Komisija končno začenja z razpravo o lastnih sredstvih. V naslednjih nekaj letih mora priti do obsežne razprave; zahtevne razprave, ki pa se ji ni mogoče izogniti.
Pogodba navaja, da se mora proračun EU financirati iz lastnih sredstev. Zdaj se 80 % financira iz sredstev iz nacionalnih proračunov. Ne gre za evropska lastna sredstva, ampak so del izdatkov nacionalnih proračunov. Obremenjujejo nacionalne proračune, ki jih skušamo zmanjšati s Paktom stabilnosti in rasti in zaradi tega države članice same skušajo zmanjšati ta sredstva. Hkrati pričakujejo več od Evrope, kar je razvidno tudi iz Lizbonske pogodbe in strategije EU 2020.
Odpraviti moramo to protislovje. To bo mogoče storit le s prehodom na lastna sredstva. Le ta morajo hkrati omogočati tudi zmanjšanje prispevkov držav članic in povečati sredstva EU. Kot morebitna lastna sredstva Komisija upravičeno izpostavlja nove davke, ki so neposredno povezani s področji politik, razvitimi predvsem na evropski ravni. Navesti želim primere podnebne politike in predpise o finančnem sektorju. Upamo, da bosta tudi Evropski svet in Svet dojela potrebo in hitro sprožila razpravo o lastnih sredstvih, da bi tako bilo mogoče pripraviti finančno perspektivo od leta 2014 dalje.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Gospod predsednik, komisar, zelo me veseli, da je ta dokument končno pred nami. Dobro je, da je bil pripravljen, in da nam je bil predložen. Seveda se lahko vedno pritožujemo, da bi lahko bil pripravljen tudi prej. Menim, da bi morali zdaj predvsem pohvaliti posebno lastnost dokumenta in sicer, da vključuje tabu teme. V tem trenutku ne bi smeli obravnavati nobenega vprašanja, ki je kakor koli povezano s proračunom, kot tabuja, in bi morali razmišljati o vsem, vključno z lastnimi sredstvi. To moramo vsekakor pozdraviti.
Prav tako želim opozoriti na nevarnost, povezano z razpravo o lastnih sredstvih. Kot vemo, gre za zelo zahtevno razpravo, razpravo, ki lahko zaustavi tudi vse druge pogovore o tem, kakšen naj bo proračun Evropske unije in kar smo že spoznali iz sedanjega finančnega okvira. Ne smemo dopustiti, da bi zašli v slepo ulico. Razširiti moramo našo razpravo, ne pa se zaustavljati pri temi lastnih sredstev, kar nam bo onemogočilo, da bi našli rešitev.
Poudariti želim, da naj bo prihodkovna stran proračuna Evropske unije stabilna in predvidljiva. Ne smemo pozabiti na izjemen uspeh proračuna Evropske unije in sicer tega, da je uravnovešen. Je proračun, zaradi katerega ne bomo zašli v dolgove. Ta vrednota naj bo še naprej naše vodilno načelo. Prav tako želim poudariti, da morajo nova lastna sredstva zagotoviti stabilen in predvidljiv prihodek in da prav tako ne smejo voditi v dolgove. Mislim, da moramo o tem razmišljati, pri tem pa ne pozabiti, da sedanji prihodek Evropske unije, ki temelji na bruto nacionalnem proizvodu posameznih držav članic, ni tako slab sistem, da bi ga morali zavrniti.
Menim, da bi moral biti nov sistem kombinacija novega in starega. Obsežneje moramo razmišljati o reformi, hkrati pa ne smemo že vnaprej zavrniti dobre tradicije. Povedano drugače, nadaljevanje in sprememba - eno ne izključuje drugega. Za izhodišče moramo vzeti to, kar že uspešno deluje in tega ne zavreči, da ne bomo preveč obremenjeni le z razpravami o lastnih sredstvih ter da razmišljamo tudi o tem, kako sestaviti nov finančni okvir.
Seán Kelly
Gospod predsednik, pregled proračunov je vedno nujen. To velja za družine, Evropsko unijo, to je veljalo celo za Fagina v delu Oliver Twist. Ko njegovo majhno podjetje žeparstva ni delovalo, je dejal: "mislim, da moramo še enkrat razmisliti o tem".
Dobro je, da tudi mi ponovno razmišljamo o tem. Zelo veliko lahko storimo, da bi to, kar želimo doseči, postalo dostopnejše za države članice in državljane.
Prvič, cilj zmanjšanja birokracije za 25 % - upamo, da tudi več - je zelo zaželen in všečen. Drugič, prenehati moramo z navajanjem lastnih ciljev. Žal se strinjam z nekaterimi evroskeptiki, ki pravijo, da povečanje proračuna za reprezentanco ni bila pametna odločitev. Je voda na mlin evroskeptikov, prav tako pa je razočaranje za evrozanesenjake. Tretjič - in zelo pomembno - celotno vprašanje zagotavljanja lastnih sredstev je zelo zaželeno. Mislim, da je naš predsednik, gospod Daul, zelo dobro povedal, ko je izpostavil, da ima vsak evro porabljen na evropski ravni večjo vrednost, kot evro porabljen na ravni držav članic. Mislim, da bi morali slediti tej smeri in še posebej spodbujati interese vlagateljev tveganega kapitala, da bi bilo mogoče financirati različne projekte, ki jih potrebujemo, z evrskimi projektnimi obveznicami.
Cilj v zvezi z razvojem in raziskavo je 3 %. To je ključnega pomena za Evropo, če želimo biti konkurenčni in ustvariti delovna mesta, ki jih potrebujemo. Prav tako moramo zagotoviti močno financiranje SKP - prvi steber, s katerim lahko zagotovimo, da ljudje ne bodo zapuščali podeželja in drugi steber za zagotavljanje javnega dobrega. Prav tako ne smejo biti ogroženi cilji, povezani z obnovljivo energijo in emisijami CO2 - prav tako kot tudi ne kohezijska politika, ki je bila zelo uspešna. Če lahko vse to uresničimo, bomo zabeležili 4-odstotno povečanje BDP in 5,6 milijonov dodatnih delovnih mest do 2020.
Markus Pieper
(DE) Gospod predsednik, tudi v Odboru za regionalni razvoj smo veliko pričakovali od pregleda proračuna. Nenazadnje je evropska strukturna in kohezijska politika zgodba o uspehu, predvsem v zadnjih letih. Prispevek Kohezijskega sklada pri premagovanju krize je znaten, predvsem v najrevnejših regijah. Horizontalen pristop v povezavi s ciljem konkurenčnosti in zaposlovanja daje spodbudne rezultate. Sredstva EU še nikoli niso bila učinkoviteje izkoriščena, še nikoli nismo vključili toliko malih in srednje velikih podjetij v mednarodna omrežja, regije pa še nikoli niso bile bolje pripravljene na črpanje iz evropskih programov. Uporaba in črpanje sredstev EU predstavlja zelo jasno in spodbudno sporočilo. S takšnim napredkom lahko znatno zmanjšamo tudi nepravilnosti pri porabi strukturnih skladov.
Žal nas o teh zadevah ne obveščajo Komisija ali države članice, ampak računsko sodišče, znanstveniki in regije. So opazno zadržani. V zvezi s strukturnimi skladni ni bilo pravega srednjeročnega pregleda proračuna. To obžalujem, saj bi lahko ta vzgonski veter pregleda proračuna zagotovil dobre razloge za nadaljevanje strukturne politike. Seveda moramo prilagoditi vsebino ciljev 2020. Na številnih področjih je treba sredstva učinkoviteje izrabiti. Vendar pa so se ciljne strukture in sodelovanje z državami članicami in regijami izkazale za več kot vredne. Tudi tu smo zamudili priložnost, da bi to dokazali s pristnim pregledom proračuna.
Gospe in gospodje, Parlament ima zelo dober spomin. Ko bomo govorili o prihodnji finančni perspektivi, bomo izpostavili uspeh regionalne politike. Ko bomo govorili o zanesljivosti politike, bomo pri strukturnih skladih zagovarjali dolga obdobja načrtovanja. Ko bomo govorili o prihodnjih pregledih proračunov, bomo pozvali k temu, da bodo obvezni, saj redni pregledi proračunov prispevajo k preglednosti. To moramo v prihodnje resneje obravnavati.
José Manuel Fernandes
(PT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, vsi se dobro zavedamo političnih sprememb, s katerimi se srečujemo: med drugim z globalizacijo, bojem proti podnebnim spremembam, staranjem prebivalstva in varnostjo preskrbe s hrano. Vse to se dogaja sočasno s krizo, ki še ne kaže znakov, da bi minila. Ohraniti želimo močno socialno državo, ki bo prav tako okrepila našo konkurenčnost. Za vse to smo pripravili strategijo: strategijo Evropa 2020. Vendar pa je treba strategijo financirati. Določiti moramo znesek, potreben za vse politike, da bi učinkovito izvedli to strategijo, tako pa bomo prišli tudi do skupnega potrebnega zneska.
Seveda zagovarjam metodo od spodaj navzgor, ki temelji na seštevanju. Ko bomo vedeli, kaj potrebujemo, moramo točno opredeliti, kakšna sredstva potrebujemo. Približno 80 % proračuna Skupnosti prihaja iz nacionalnih proračunov in to odvisnost moramo zmanjšati, da bi tako spoštovali pogodbe. Vendar pa moramo s strategijo Evropa 2020 začeti zdaj in sprašujem se, zakaj ne pregledamo večletnega finančnega okvira, da bi tako bil skladen s strategijo, ki smo jo že podprli?
Jutta Haug
(DE) Gospod predsednik, komisar, že na začetku bom povedala, da imamo pred sabo dober dokument. Je uravnotežen, kot nam je gospod Lewandowski vedno obljubljal - uravnotežen z velikim številom predlogov in idej, kako bi lahko in moramo nadaljevati. Vendar ni to, kar smo pričakovali strokovnjaki za proračun v Odboru za proračun. Če sem odkrita, smo mislili, da bo šlo za analizo sedanjega finančnega okvira, optimisti pa so verjeli, da bomo dobili celo malo revizijo za preostalo obdobje sedanje finančne perspektive. Vendar imamo zdaj pred sabo izključno pogled v prihodnost. Skoraj vsak drug oddelek omenja, kako moramo v prihodnje bolje počeli stvari v zvezi z našim proračunom, v zvezi z našimi prednostnimi nalogami, kako uresničiti cilje strategije Evropa 2020, bolje sodelovati z našimi sosedami, boljša evropska infrastruktura ali naša prihodnja kmetijska in kohezijska politika. Ta dokument vključuje tudi ideje v zvezi s prihodnjo strukturo našega proračuna in trajanje naslednjega finančnega obdobja.
(Predsednik je prekinil govornico)
Elie Hoarau
(FR) Gospod predsednik, v Ženevi decembra 2009 sklenjeni sporazumi EU o bananah z državami Latinske Amerike znatno znižujejo tarife.
Če se ne motim, je po teh sporazumih EU uvedla kompenzacijske ukrepe za države AKP v višini 190 milijonov EUR. Po letu 2009 so bili med EU in državami Srednje Amerike sklenjeni novi sporazumi, s katerimi so bile tarife za te države še dodatno znižane.
Spremljajoči ukrepi, ki so predvideni v spremenjenem proračunu, ne upoštevajo teh novih sporazumov. Države AKP so ocenile potrebne spremljajoče ukrepe v vrednosti, ki je precej višja od 190 milijonov EUR. Menim, da bi spremenjena odločitev morala upoštevati zahteve držav AKP.
Ker so me izvolili volivci, ki proizvajajo banane, bom zlati pozoren na to odločitev o spremembi proračuna.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, menim, da je prezgodaj za oceno ali je dokument dober ali slab, je pa dobro, da imamo dokument, saj je bil dolgo v postopku nastajanja.
Predvsem želim podati pripombe na kmetijski del, saj sem poročevalka za proračun za prihodnje leto. Imam nekaj pomislekov glede jezika, uporabljenega v razdelkih o kmetijski politiki. Na primer "radikalnejša reforma" in navajam dokument "bi pomenila odmik od varstvenega dodatka in tržnih ukrepov in bi prednost dala ciljem okoljskim in podnebnim spremembam, ne pa gospodarskim in socialnim razsežnostim SKP".
Prav tako vsebuje namige, da imamo zaradi neposrednih plačil kmetom zdaj kulturo odvisnosti. Imamo kulturo stvarnosti, da kmetje na trgu ne prejmejo dovolj, da bi jim to omogočalo dostojen dohodek. Kmetovanje je močno pod povprečjem in to moramo obravnavati v vseh prihodnjih usmeritvah, v katerih bomo reformirali skupno kmetijsko politiko, vendar pozdravljam ta dokument.
Ivailo Kalfin
(BG) Tudi sam se želim zahvaliti Komisiji, ker je predstavila ta dokument. Menim, da bo predmet mnogih razprav v prihodnosti. Vsebuje kar nekaj vprašanj, o katerih bodo potekale živahne razprave v Parlamentu. Izpostaviti želim predvsem tri.
Prvo velja za vprašaje ali lahko združimo vse politike Evropske unije pod splošno okrilje Evropa 2020. Vemo, da mnoge politike, ki so pomembne za Evropsko politiko, izhajajo iz njega. Vendar menim, da na primer razdelek trajnostne rasti ni najboljši prostor za kmetijsko politiko, ali da je razdelek vključujoče rasti najbolje mesto za kohezijsko politiko. Prepričan sem, da so precej širše in zelo težko jih bo vključiti v cilje, določene v strategiji Evropa 2020.
Drugič, omeniti želim še vključena načela. Eno izmed skupnih načel je tudi načelo solidarnosti, ki je nedvomno zelo pomembno. Vendar moramo obravnavati vire, vključno s Kohezijskim skladom, ne samo v obliki solidarnosti, ampak tudi kot sredstvo za večjo konvergenco. Vemo, da ima zelo pomemben gospodarski vpliv, ki ni le moralen, ampak je dejansko povezan tudi z gospodarskimi rezultati.
Zadnja zadeva je povezana z lastnimi sredstvi. V tem primeru so obravnavana tudi posojila, ki jih odobri Evropska unija in ki so zagotovljena z evropskim proračunom in namenjena financiranju velikih projektov. Mislim, da bi bilo težko govoriti o izposoji sredstev, ne da bi poznali naša lastna sredstva, vključno s tistimi, ki izhajajo iz sodelovanja s finančnimi institucijami, kot je Evropska investicijska banka, ali o ponovni uporabi neporabljenih sredstev iz evropskega proračuna, namesto, da jih vračamo državam članicam.
Damien Abad
(FR) Gospod predsednik, beseda o tem sporočilu Komisije. Obžalujem dejstvo, da smo bili v tem sporočilu, predvsem na tem področju izdatkov, precej plašni. Vemo, da Odbor za proračun zahteva, da ne izvedemo le pregleda proračuna, Ampak ustrezen vmesni pregled, ne zaradi zabave, ampak da bi analizirali strukturo proračunske porabe in da bi pripravili zaključke o nekaterih vidikih te porabe.
Veste, tako, kot vem tudi sam, da se moramo spet osredotočiti na nekatere vidike porabe na področju kohezijske politike, osredotočiti na velike industrijske projekte, kot je ITER, ali druge, ki so povezani s projektom Galileo, hkrati pa zaščititi sredstva, namenjena kmetijski politiki.
Na drugi strani pa je bila Komisija nekoliko bolj drzna na področju prihodkov. Danes ne moremo govoriti o proračunu EU, ne da bi odprli razpravo o lastnih sredstvih in prenosu na Skupnosti, ali da ne bi omenili nekaterih področij porabe. Menim, da je to ključno in temeljno področje za prihodnost Evropske unije. Zato upam, da bomo skupaj lahko našli boljše načine za financiranje naših prednostnih nalog - za mlade, izobraževanje ali katere koli druge prednostne naloge, ki sem jih pravkar omenim - saj moramo skupaj poiskati tista področja porabe z visoko dodano vrednostjo, da bi se izognili temu, kar se zdaj dogaja z Evropsko službo za zunanje delovanje.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Gospod predsednik, kot so že povedali številni kolegi poslanci, smo nestrpno pričakovali sporočilo Komisije. Gospa Haug je povsem upravičeno povedala, da smo bili mnogi med nami optimistični, ko smo pričakovali rezultate tega sporočila in smo resnično pričakovali, da bodo pripeljali do revizije predlaganega finančnega okvira.
V zvezi s tem moram povedati, da sem bila nad dokumentom, ki ste nam ga predstavili, precej razočarana, saj smo vam dovolili, da ga predstavite po uveljavitvi Lizbonske pogodbe in strategije Evropa 2020 ravno zaradi tega, ker smo želeli, da vsebuje nekaj bolj značilnega. Ta posplošen dokument bi lahko bil predložen tudi leta 2007 ali 2008, zato ne vem, zakaj smo morali čakati.
Kakor koli že, vedno je pomembno, da izpostavimo nekaj pozitivnega in mislim, da se vsi strinjamo, da morate končno sprožiti razpravo o lastnih sredstvih. Parlament je že pozval k temu in upamo, da se nam bo Svet, ki spremlja to razpravo, pri tem pridružil: tako bomo lahko izpostavilo to, kot pozitiven element.
Isabelle Durant
(FR) Gospod predsednik, naj gre za pol prazen ali pol polen kozarec, ta dokument kljub temu vključuje uporaben vpogled, najpomembneje pa je to, kaj bomo z njim naredili - kaj bo s tem dokumentom naredil Parlament. Menim, da vsebuje nekaj zanimivih stvari, kot smo povedali danes in kot so pred mano dobro povedali tudi drugi.
Najpomembnejše, kar moramo obravnavati, je seveda vprašanje lastnih sredstev. Prav tako se strinjam s pomembnostjo uporabe teh vpogledov, da bi še naprej gojili možnost strategije Evropa 2020, vendar vztrajam, da obstaja več kot le en dokument 2020. Jasno je, da moramo delati na njem, vendar je tu tudi kmetijska politika in vprašanje prometnih omrežij, obstajajta pa še dva druga dokumenta, ki jih moramo prav tako obravnavati.
Predvsem imam tu v mislih poročilo delovne skupine o gospodarskem vodenju, ki ji predseduje gospod Van Rompuy, ki je prav tako izpostavila številna vprašanja, povezana z usklajevanjem proračuna. Na podlagi tega, kar predlagate, bomo prav tako morali obravnavati vse priložnosti, ki nam bodo predstavljene, tu predvsem mislim na drugo poročilo: slavno poročilo gospoda Montija - Nova strategija za enotni trg -, ki je druga stran proračunskih politik, povedano drugače, vse, kar velja za davčno sodelovanje.
Menim, da razprave o predlogih Komisije ne moremo omejiti od vseh drugih vprašaj, ki so jih izpostavile druge evropske institucije, saj pomenijo različne faze iste razprave.
Jan Olbrycht
(PL) Pred nami je zelo zanimiv dokument in povedati je treba, da smo že dlje časa pričakovali dokument, ki ne bi vseboval nobenih številk in pri tem je Komisija držala svojo besedo. Prejeli smo dokument, ki vsebuje nekatere elemente programa in nekatere deklaracije. Kot Evropski parlament bi morali obravnavati, kaj danes pravi Komisija.
Za nas poslance v EP je danes zelo pomembna na primer razprava na temo odnosa med strategijo 2020, o kateri smo danes že govorili, in politikami EU. Če Komisija v svojem dokumentu dopušča možnost organiziranja proračuna okrog strategije 2020, potem ta deklaracija pomeni, da obstaja možnost vključitve večine politik EU v strategijo 2020. To lahko preberemo v besedilu - je jasno zapisano. Reorganizacija strukture proračuna dejansko pomeni reorganizacijo politik EU. Prav tako smo veseli izjave, da bo kohezijska politika postala glavna nosilka strategije 2020 in vsekakor bomo skušali te izjave in deklaracije pretvoriti v jezik posebnih odločitev.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Gospod predsednik, tudi jaz želim povedati, da je to zanimiv dokument. Ponazarja interes Komisije in zelo dobro bi bilo, če bi ga Evropski parlament uporabil. Prav tako sta omembe vredni dve vprašanji in sicer uporaba lastnih sredstev in vprašanje kmetijske politike.
Giovanni La Via
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se želim zahvaliti komisarju, da ta dokument sploh obstaja. Tokrat govorimo o nečem na papirju in ne - kot se je zgodilo ob številnih drugih priložnosti - le o besedah, ki so bile izgovorjene, ne pa še preoblikovane v oprijemljiv dokument.
Vendar lahko ob prvi oceni dokumenta vedno najdemo pozitivne in negativne vidike. Deloma vidim kozarec na pol poln, ker govori o lastnih sredstvih, o temi, za katero je Parlament upal, da bo obravnavana že pred nekaj časa, da bi tako bilo mogoče zmanjšati prispevke držav članic in povečati možnost za izvedbo velikih naložb, ki jih Evropa potrebuje.
V zvezi z novim večletnim finančnim okvirom govori o obdobju pet plus pet let, vendar se bojim, da bo prišlo še do enega vmesnega pregleda, saj če bo naslednji pregled vsaj malo podoben zadnjemu, na katerega smo morali čakati tako dolgo, to vsekakor ne bo pozitivna poteza. Vendar pa govori tudi o povezavi s strategijo Evropa 2020 in s tem se strinjam, saj gre za eno izmed navedenih prednostnih nalog Parlamenta.
Na drugi strani pa prav tako gre za pol prazen kozarec, saj se v zvezi s skupno kmetijsko politiko pogostokrat sklicuje na javno dobro in storitve, ki jih mora kmetijstvo ponujati ljudem, zelo malo pa na primarno kmetijsko dejavnost in konkurenčnost sektorja.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospe in gospodje, pregled proračuna je povzročil precej zaskrbljenosti, vendar ga je komisar tako spretno predstavil, da smo vsi bolj mirni in zadovoljni. To ne pomeni, da komisar ni predstavil številnih problemov, ki jih bomo morali obravnavati. Na primer, kako lahko uravnovesimo izdatke in prejemke? Ali naj zmanjšamo prve in povečamo druge? Mogoče bi se morali vprašati, kako povečati učinkovitost sredstev EU in kako jih pametneje porabiti.
Začeti moramo s prehodom iz financiranja tradicionalne infrastrukture na financiranje raziskovalne infrastrukture. Vendar mora biti zagotovljeno določeno ravnovesje, ki upošteva različne stopnje razvoja različnih držav članic. Vemo, da je vsak evro, porabljen iz proračuna EU, donosnejši, kot evro, porabljen iz nacionalnega proračuna. Vendar ne pozabimo, da vsak evro, vplačan v proračun EU prav tako prinaša znatne ugodnosti in dobičke tistemu, ki ga je vplačal in ne le tistemu, ki prejme ta evro iz proračuna EU. Pomembno je poudariti, da so neto plačnice prav tako deležne znatnih ugodnosti zaradi sredstev, ki so jih vplačale v proračun EU.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospod predsednik, hvala za pripombe. Ne gre le za naključje časa in kraja; med razpravo je bila vzpostavljena jasna povezava med pregledom proračuna in letnim proračunom za 2011 ali celo ukrepi, ki veljajo za banane. To se je zgodilo pozno, zelo pozno. Odkrito povedano, smo na sredini finančne perspektive 2007-2013, ko so tri leta že za nami in še tri pred nami.
Hvala za vaše spodbude in hvala vam, ker ste tako ambiciozni glede naslednjega koraka, ki je predstavitev prihodnje finančne perspektive. Hvala, ker ste ambiciozni glede obravnave obeh strani proračuna, vključno z lastnimi sredstvi (gospod Daul, gospod Le Foll, gospod Verhofstadt, gospod Böge, gospod Dehaene, gospod Abad, gospod Fernandes, gospod Kalfin, gospa Durant in gospod La Via). Hvala za vaše spodbude pri iskanju prožnosti (gospod Garriga) in poenostavitev (gospod Daul).
Gospod Eickhout je zastavil vprašanje o položaju davka na finančne transakcije ali davka na dejavnost. Priloga vključuje previden namig, da prednost ni namenjena obdavčevanju premičnin, ki je pogosto deležno utaj, ampak podjetij, t.j. transakcijam pri poslovanju. Ne potrebujemo medcelinskega soglasja, da bi se izognili utajam.
Gospod Garriga in gospod Surján sta razočarana nad številkami. Pripravljena je priloga, ki vsebuje nekaj količinskih opredelitev, pa tudi presojo vpliva na kohezijo. To je glavna točka, ki sem jo pričakoval glede na poznavanje stališča Parlamenta. Ne gre za revizijo številk za 2011-2013, kot trdijo gospod Böge, gospa Gardiazábal Rubial, gospa Haug, gospod Dehaene in gospod Abad.
Sprememb ne moremo izvajati kar tako. Potrebujemo pravno podlago; na letni podlagi lahko prilagodimo Lizbono in lahko prilagodimo strategijo EU 2020. To je smiselno in gre za nalogo, ki nas čaka v letih 2011, 2013 in 2013, vendar tega ne moremo narediti z eno potezo tako da enostavno naredimo količinske opredelitve brez pravne podlage in vključimo nove zahteve v proračun.
Še vedno ne vemo, kakšen bo rezultat sporazuma o ITER in drugih obsežnih projektih, ki naj bi stali več, vse do leta 2013. Ste razočarani, vendar takšen je moj odgovor.
V zvezi s kmetijstvom gre za uravnovešeno stališče. Gospa McGuinness, veste, da obstajajo radikalnejša mnenja glede tega, kaj bi morali narediti s porabo v kmetijstvu. To je deležno tudi močne politične podpore. Tu smo, da pripravimo uravnovešeno stališče, saj je na koncu vse odvisno od kompromisa in s tem se mora strinjati vseh 27 držav.
Še enkrat se vam zahvaljujem za pripombe.
Predsednik
Gospod Lewandowski, vedno ste bili tako dober član parlamenta in zagovarjali proračun. Upam, da izkušenj, ki ste jih tu pridobili, ne boste uporabili proti Parlamentu, ampak raje za doseganje konsenza s Parlamentom in v zvezi s tem vam zaupamo.
