Förslag till EU:s allmänna budget 2010 (avsnitt I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX) - Förslag till EU:s allmänna budget 2010 (avsnitt III, kommissionen) (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en gemensam debatt om
betänkandet av László Surján, för budgetutskottet om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, avsnitt III - kommissionen (C7-0127/2009 -, och ändringsskrivelse nr 1//2010 (SEK(2009)1133) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, och
betänkandet av Vladimír Maňka för budgetutskottet om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010
Avsnitt I - Europaparlamentet
Avsnitt II - Rådet
Avsnitt IV - Domstolen
Avsnitt V - Revisionsrätten
Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
Avsnitt VII - Regionkommittén
Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen
Avsnitt IX - Europeiska datatillsynsmannen
(C7-0128/2009 -.
László Surján
Herr talman! Jag tänker tala på mitt modersmål, eftersom jag för övrigt också protesterar mot alla bestämmelser som begränsar användningen av en persons modersmål. Budgeten för 2010 utarbetas i skuggan av finanskrisen. Och, herr statssekreterare, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar, vi måste alla ta itu med denna kris på det ena eller andra sättet! Krisen har sått osäkerhet bland investerarna, gjort det svårare att få lån, ökat arbetslösheten och minskat produktionen. Kan Europeiska unionen reagera på detta? Har den något att säga om de faror som orsakas av klimatförändringen eller om terrorismen? Kan den skydda EU:s gränser? Välkomnar unionen flyktingar på ett rättvist sätt? Europaparlamentet skulle vilja se en budget som ger alla dessa frågor ett positivt svar, och parlamentet står ganska enat i den förhoppningen.
Det finns inga stora skillnader mellan de olika politiska grupperna. Jag vill därför, i min egenskap av föredragande, tacka samtliga politiska grupper i Europaparlamentet för detta. Det finns emellertid allvarliga åsiktsskillnader mellan rådet och Europaparlamentet. På grund av krisen vill rådet se en så liten budget som möjligt, vilket är förståeligt om man ser frågan ur de nationella parlamentens och regeringarnas ståndpunkt. Men vi i parlamentet tror att Europaparlamentet har ett stort antal instrument tillgängliga som skulle kunna sättas in ännu effektivare, smidigare och med större effekt, just för att vi ska kunna klara krisen. Vad betyder allt detta i konkreta siffror? När vi tidigare tänkte på 2010 så var det mot bakgrund av en sjuårig budget. Sedan fattades ett beslut som i den nuvarande situationen skulle medge en budget på 134 miljarder euro vad gäller betalningsnivåer. Rådet, å sin sida, tänker sig en budget i storleksordningen 120 miljarder euro. Eftersom Europaparlamentet inte anser att utgifter på 134 miljarder euro är realistiska tar parlamentet hänsyn till de nationella regeringarnas problem och kommer att i slutändan föreslå 127 miljarder euro om omröstningen på torsdag präglas av rekommendationerna från budgetutskottet.
Vi måste naturligtvis ställa oss frågan vad det är för mening med att ställa ut löften avsedda för en sjuårig cykel i en femårig cykel om vi aldrig kommer att hålla de löftena. Detta är den situation vi faktiskt befinner oss i, för varje år blir årsbudgeten mycket mindre än vad vi diskuterade gången innan. Men det finns ett ännu större bekymmer. Årsbudgetar innehåller också åtaganden, av vilka många förblir ogenomförda. Vi släpar redan efter med mer än en hel årsbudget och det gapet ökar från år till år. Det är därför absolut nödvändigt att höja utbetalningsnivåerna. I annat fall kommer vi att hamna i samma situation som alla andra år: rådet skär bort bitar från kommissionens förslag medan Europaparlamentet föreslår ännu större siffror.
Men jag vill rikta er uppmärksamhet på att situationen inte helt och hållet är denna. De här förslagen har inte fötts mellan en rubrik och nästa, rent mekaniskt, genom att man tar bort en bit här och en bit där. På grund av krisen måste alla hålla hårt i plånboken. Därför stöder vi i vissa avseenden rådets försiktigare siffror i budgetutskottet. I andra sammanhang, till exempel när det gäller hur stor personal som tilldelas vissa uppgifter, har vi även tagit med i beräkningen hur den aktuella uppgiften genomfördes. Samtidigt är det mycket enkelt att begå misstag på detta område. Om vi har begått misstag så vill vi inte förhindra att programmen genomförs. Om en sådan händelse inträffar under året så kommer vi alltid att vara beredda att rätta till situationen, men vi förespråkar ett korrekt genomförande och noggrann planering. Vi måste analysera om pengarna som användes gav de resultat som vi förväntade oss och om vi uppnådde de uppställda målen.
Det är t.ex. svårt att vara tillfreds med kommunikationspolitiken, även om det naturligtvis också kan finnas många fler skäl som också är betydligt mer komplicerade, som förklarar de förlorade folkomröstningarna och det låga valdeltagandet. Därför skulle det vara ett misstag att minska resurserna som avsätts för kommunikationer. Vi föreslår att man inrättar reserver för vissa budgetrubriker, som sedan lätt kan utnyttjas när en lovande kommunikationsstrategi utarbetas på grundval av aktuella analyser. Vi måste också i framtiden titta närmare på i vilken utsträckning våra mål har uppnåtts. Europeiska revisionsrätten offentliggjorde nyligen en undersökning om framgångar och problem inom mejerisektorn. Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen i en kommande ändringsskrivelse ska beskriva hur mjölkfonden är tänkt att fungera. Vi anser att detta dessutom kräver en separat budgetrubrik och en reserv av lämplig storlek.
Det behövs en rättslig grund som tar hänsyn till revisionsrättens synpunkter och som kan hjälpa till att lösa branschens nuvarande problem. Därför handlar det inte bara om pengar, utan även om att Europeiska unionen ska tillhandahålla bättre och tydligare riktat stöd till denna sektor. Därför vill jag uppmana mina kolleger i Europaparlamentet att försöka rösta fram en bra, effektiv budget i största möjliga enighet. Jag behöver knappast säga att vi kommer att få diskutera detta. Det är bara naturligt att varje politisk grupp också kommer att föra fram sina egna synpunkter för att försöka förstärka den egna profilen. Men vi kommer att bli överens om de viktigaste frågorna. Även när det gäller mjölkfonden är själva fonden mycket viktigare än frågan om hur mycket pengar den kommer att innehålla i slutändan. Budgetutskottet har lagt ett förslag om ett rimligt belopp. Tack för er respektfulla uppmärksamhet.
Vladimír Maňka
Det är nu, mitt i denna kris, som vi måste visa för allmänheten och även för oss själva, att vi kommer att använda alla resurser så effektivt som möjligt för att uppnå våra politiska mål.
De flesta institutioner utarbetar sina budgetar på grundval av föregående år. Och vad kan vara enklare än att multiplicera förra årets budget med inflationstakten? Men när vi upprepar en sådan budgeteringsprocess år efter år, så kan det leda till deformationer, felaktigheter och ett slöseri med resurser. Vårt mål är därför att se till att budgetarna utarbetas på grundval av reella behov. I varje institution måste budgetäskandena motsvara ett verkligt behov av att utföra vissa uppgifter. Alla institutioner och alla enheter i alla institutioner måste göra allt de kan för att spara. Detta kan kräva att arbetet organiseras bättre eller att befintliga resurser omfördelas för att fokusera på prioriteringar eller mindre byråkrati.
I mina tidigare anföranden inför utskottet, och även i kammaren, har jag nämnt flera exempel på framgångar under senare tid när det gäller att hitta reserver. Vi kommer att upptäcka ännu fler brister och vi kommer att göra arbetet i de olika enheterna och institutionerna ännu effektivare om vi angriper problemet systematiskt. I budgeten för 2010 fastställs denna systematiska strategi.
De ledamöter som var här i det förra parlamentet minns att vi alltid försökte förbättra samarbetet mellan institutionerna. Här har det alltid funnits reserver och många av dem har till och med ökat under senare år. Vi har en gemensam finansieringskälla. Om vi alla bara bryr oss om vårt eget hörn och stänger ute alla andra, så kommer vi inte att kommunicera och samarbeta och det kommer att bli svårt att utnyttja resurserna effektivt.
Detta är anledningen till att vi i budgetutskottet beslutade att införa en övergripande reserv på 5 procent för samtliga institutioner för externa översättningar. Hur kan vi annars motivera institutionerna att först utnyttja sin extra interna översättningskapacitet och inte automatiskt vända sig till externa leverantörer? Vårt syfte inom alla dessa områden är att den extra kapaciteten i varje institution ska göras tillgänglig för övriga institutioner.
Utgifterna för köp och hyra av fastigheter utgör en av de största administrativa utgiftsposterna för institutionerna. År 2005 var den totala golvarean i de fastigheter som användes av institutionerna i Bryssel, Luxemburg och Strasbourg över 2 miljoner m2. Fastigheter köptes inte alltid på rätt plats, vid rätt tidpunkt eller till lägsta kostnad. Enligt revisionsrätten samarbetar institutionerna inte på dessa områden och underlåter till och med att granska sin egen policy. Om vi köper en ny fastighet och inte har mer än ett enda alternativ så är det svårt för oss att få gynnsamma villkor. Av den anledningen förväntar vi oss från Europaparlamentets ordförandeskap till slutet av året en lämplig långsiktig strategi för tillgångar och byggnader som även kommer att ta hänsyn till renoveringskrav och säkerhetskostnader.
Om vi ska kunna arbeta på ett ansvarsfyllt och effektivt sätt så behövs det heltäckande information om vilka resurser som finns tillgängliga för oss. Jag vill därför understryka behovet av att skapa ett system för informationsstyrning. Med hjälp av ett sådant system blir vårt arbete konsekvent och effektivt. Förvaltningen förväntas lägga fram en redovisning av detta projekt till budgetutskottet inom den närmaste framtiden. Inget av institutionernas budgetförslag omfattar kostnader på grund av att Lissabonfördraget träder i kraft. När fördraget träder i kraft måste vi titta mycket noga på hur vi kan omorganisera våra befintliga resurser innan någon lägger fram en begäran om ytterligare resurser. Om personalen i någon av institutionerna lyckas uppnå finansiella besparingar genom att effektivisera sitt arbete, så kommer budgetutskottet inte längre att ha några problem med att tillåta att sådana resurser används för institutionens övriga prioriteringar.
Om å andra sidan en institution uppnår besparingar på grund av oväntade händelser, så bör sådana besparingar, som en allmän regel, återföras till skattebetalarna. Jag vill tacka ledamöterna i budgetutskottet för att de gett sitt enhälliga stöd till förslaget. Jag är fast övertygad om att EU:s budgetsystem måste utvecklas på ett sådant sätt att det ger förtur åt kreativitet och innovativa lösningar.
Hans Lindblad
rådets tjänstgörande ordförande. - Herr talman! Ärade ledamöter, mina damer och herrar, ungdomar! Jag ser att Europas framtid sitter däruppe på läktaren. Det är en stor ära att få vara här i dag vid debatten om parlamentets första behandling av budgeten för 2010.
Europa genomlider den värsta ekonomiska krisen sedan andra världskriget. Sysselsättningen faller, arbetslösheten stiger och de offentliga finanserna visar rekordstora underskott. Budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning påskyndar vändningar. Strukturellt riktig politik stärker kraften och uthålligheten i den uppgång som vi hoppas kommer.
Mot denna bakgrund enades rådet enhälligt om en välbalanserad budget som satsade resurser på utbildning, forskning, infrastruktur, sammanhållning, ansvarsfulla offentliga finanser och marginaler för det oförutsedda, dvs. alla de faktorer som vi vet är viktiga för tillväxt och för välstånd. Stora frågor återstår. Den europeiska återhämtningsplanen och stöd till mjölksektorn måste finansieras.
Samtidigt som Europas offentliga finanser är de svagaste i mannaminne föreslår budgetutskottet i parlamentet att utgifterna ska öka med tio procent - med tio procent! Vilken annan verksamhet, förutom arbetslöshetskostnader, låter vi öka med så mycket? Trots stora underskott - åtta procent av BNP i Frankrike, sex procent av BNP i Tyskland, 14 procent i Storbritannien och Irland - anser budgetutskottet att länderna ska låna till mer utgifter och till mer administration. Man ska alltså låna till administration.
Särskilt bekymrad är jag över att dessa stora utgifter försvårar finansieringen av återhämtningsplanen. Särskilt bekymrad är jag också över att utskottets förslag inte lämnar några som helst marginaler för oförutsedda händelser.
Vi behöver enas om en budget som håller för medlemsländerna, och som vi kan försvara inför folket. Vi måste enas om återhämtningsplanen, som är jätteviktig för Europas utveckling. Med tanke på den överenskommelse som vi uppnådde i april, är jag övertygad om att vi kommer att lyckas med detta. Vi kommer att behöva lösa den komplicerade mjölkfrågan. Med tanke på vårt utmärkta samarbete - för det har vi haft hittills - är jag övertygad om att vi kommer att kunna lösa även denna svåra fråga i den svåra situation och det läge som vi befinner oss i.
Algirdas Šemeta
Fru talman! Det gläder mig mycket att jag fått en chans att tala här i dag innan första behandlingen av budgetförslaget för 2010 avslutas med omröstningen på torsdag.
Jag vill börja med att tacka parlamentet för att det återställt det preliminära budgetförslaget på många områden.
Kommissionen välkomnar verkligen parlamentets strategi att använda budgeten som ett verktyg för att ta oss ur den nuvarande krisen genom att förstärka den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften, sammanhållningen och skyddet av sysselsättningen.
Kommissionen välkomnar också att parlamentet i första behandlingen har inkluderat ändringsskrivelsen med krav på ökade utgifter, framför allt för Palestina, klimatförändringen och kompletterande åtgärder till förmån för AVS-länderna.
Om vi så ser till de centrala frågorna i den nuvarande budgetprocessen, så har kommissionen verkligen insett att parlamentet betraktar finansieringen av den andra fasen i Europeiska ekonomiska återhämtningsplanen som en prioritet. Låt mig säga att detta är en prioritet även för kommissionen. Ur det perspektivet kan jag förstå logiken bakom att Europaparlamentets så kallade ”asteriskändring” av återhämtningsplanen går utöver det nuvarande utgiftstaket.
Nästa vecka kommer kommissionen att lägga fram ett paket för att lösa behoven i samband med återhämtningsplanen i syfte att nå en gemensam lösning under medlingen i november.
För närvarande har kommissionen ännu inte angett samtliga finansieringskällor för hela beloppet för de energiprojekt som krävs enligt återhämtningsplanen under 2010. Kommissionen kommer emellertid att försöka identifiera alla tänkbara alternativ för att täppa till de återstående luckorna i tid för medlingen i november.
Kommissionen oroas över de nuvarande svårigheterna inom mejerisektorn och vi har tagit vederbörlig hänsyn till parlamentets förslag att skapa en särskild ”mjölkfond” och till jordbruksministrarnas ståndpunkt. I enlighet med förslaget som framfördes i går av min kollega Mariann Fischer Boel kommer vi att föreslå att 280 miljoner euro avsätts som ett bidrag till att lösa de omedelbara konsekvenserna av krisen för mjölkproducenterna i nästa veckas ändringsskrivelse till 2010 års budget.
Detta nya förslag får betydelse för den ursprungligen planerade finansieringen av underskotten i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa men, som jag sade, kommissionen kommer att göra sitt yttersta för att hitta de nödvändiga resurserna i tid för medlingsmötet.
Låt mig så rikta er uppmärksamhet på ett antal frågor där parlamentets första behandling ger anledning till viss oro.
Europaparlamentet föreslår en allmän ökning på nästan 10 procent av betalningsnivåerna jämfört med 2009, vilket är cirka 4 procent över den nivå som föreslås av kommissionen. Även om jag stöder Europaparlamentets önskan att stödja den ekonomiska tillväxten via EU:s program, så bör vi även ta hänsyn till de utbetalningar som rimligtvis kan genomföras utan att undergräva en sund finansiell förvaltning. Kommissionen har i detta skede ingen anledning att göra avsteg från de beräkningar som gjordes i dess preliminära budgetförslag.
När det gäller de administrativa stödrubrikerna för utgiftsprogrammen, de så kallade BA-rubrikerna, har jag förstått att Europaparlamentet vill inta en ganska restriktiv hållning under nuvarande omständigheter. Men det är också viktigt att tillhandahålla lämpliga administrativa resurser för att hantera programmens växande finansiella resurser om vi vill att den här budgeten ska genomföras korrekt. Kommissionen hoppas det blir möjlighet att återkomma till detta under andra behandlingen.
Parlamentet har dessutom godkänt ett antal reserver som kommer att få negativ effekt på budgetgenomförandet om de behålls i den slutgiltiga budgeten. Om man bibehåller lönereserven under året kommer det att få negativa effekter för rekryteringen av nya tjänstemän under 2010 för att ersätta den personal som lämnar kommissionen.
Låt mig avslutningsvis försäkra er om att kommissionen, i enlighet med det interinstitutionella avtalet, kommer att redovisa sin ståndpunkt när det gäller de ändringsförslag som antogs av parlamentet i början av november genom den så kallade genomförbarhetsskrivelsen. Jag hoppas att parlamentet ska kunna ta hänsyn till den skrivelsen i sin andra behandling.
Finansieringen av andra etappen av europeiska ekonomiska återhämtningsplanen innebär en verklig utmaning och alla insatser måste vara riktade åt samma håll. Kommissionen kommer därför att fortsätta agera ärlig mäklare, och vi kommer att göra vårt yttersta för att hjälpa till att bereda vägen för ett lyckat resultat av detta budgetförfarande. Jag räknar med ert stöd för att uppnå ett tillfredsställande och balanserat resultat här.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Fru talman! Det är en ära för mig att få uttala mig som företrädare för utskottet för utrikesfrågor.
År efter år ser vi att avsnitt IV i budgeten är allvarligt underfinansierat. År efter år kan vi också se hur kommissionen och rådet måste tillgripa ett antal specialåtgärder som inte ligger i linje med de normala budgetmetoderna för att finansiera de behov som vi alla visste fanns där redan från start. Situationen i Palestina är dessvärre ett av de bästa exemplen på detta.
Men efter att ha sagt detta kan jag konstatera ett par positiva inslag. Jag ser att Östersjöstrategin fick extra pengar. Jag ser också att avsättningarna har ökat för ett antal särskilda politikområden till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter. Låt mig avslutningsvis säga att vi, framför allt 2010, kommer att behöva ägna uppmärksamhet åt att europeiska avdelningen för yttre åtgärder förmodligen och förhoppningsvis kommer att börja fungera. Vi måste avsätta de nödvändiga medlen för det.
Gay Mitchell
Fru talman! Jag tänker inte begära att budgeten ska spricka. Jag vill bara begära att vi uppfyller de åtaganden vi har gjort gentemot utvecklingsländerna. Elva miljoner barn dör varje år i utvecklingsländerna. Detta är människor som inte bara drabbats av finanskrisen, på samma sätt som vi, utan av det faktum att de inte ens får några remitteringar - som var större än det ekonomiska stöd vi gav dem - från sina familjer bosatta i de industrialiserade länderna, för även de har drabbats. Dessa människor har drabbats dubbelt: de lider också av konsekvenserna av klimatförändringen.
Det enda jag begär är att vi uppfyller våra åtaganden gentemot dessa människor. Om vår BNP minskar med en procentenhet, så minskar också vårt bidrag till dessa människor. Låt oss alltså verkligen ge det procentuella bidrag vi lovade att vi skulle ge. Tydliga budgetrubriker, så att vi i parlamentet kan mäta att ni uppfyller dessa åtaganden, och additionalitet är absolut centrala för detta. Jag ber er att inte låta de fattigaste i världen bära en börda som de inte klarar av att bära i den här situationen.
Jean-Pierre Audy
Fru talman, herr minister, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Budgetkontrollutskottet har avgett ett yttrande som innehåller ett antal förslag. Låt mig presentera tre av dem på en minut.
Det första gäller forskningen, speciellt sjätte och sjunde ramprogrammen. Ur rättssäkerhetssynpunkt är det tillrådligt att Europeiska kommissionen avstår från att räkna om redovisningarna för projekt som redan har godkänts och avslutats, genom att tillämpa nya tolkningar av urvalskriterierna.
Vi vill åter en gång uppmana kommissionen att inte avvika från de normala, nationellt och internationellt erkända och certifierade redovisnings- och beräkningsmetoderna.
Den andra punkten gäller redovisningen av de EU-anställdas pensioner i budgeten. Vi föreslår att kraven gentemot medlemsstaterna vad gäller de anställdas pensioner, som beräknades till 37 miljarder euro den 31 december 2008, ska bokföras som en tillgång.
Vi föreslår också att budgeten ska ange det exakta beloppet för dessa pensioner och inte bara de belopp som utbetalats, eftersom de senare inte tar hänsyn till de belopp som betalats in till kommande pensioner. Jag vill upprepa förslaget att man undersöker möjligheterna att skapa en pensionsfond för gemenskapen. Vi stöder även byrån för bedrägeribekämpning, som måste stärkas så att den kan genomföra kontroller utanför Europeiska unionen.
Juan Fernando López Aguilar
Fru talman! I utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har vi arbetat för att utöka budgeten för området för frihet, säkerhet och rättvisa. Den har nu ökat med 13,5 procent från 2009.
Framför allt har kapitlen om yttre gränser, återvändande, viseringspolitik, fri rörlighet för personer och grundläggande rättigheter och medborgarskap utökats. Framför allt har kapitlet om rättvisa i civilrättsliga och straffrättsliga frågor utökats med 4,7 procent.
Däremot har kapitlet om säkerhet och skydd av friheter utökats med 95 procent i och med att Europol har integrerats i EU:s budget. Detta är alltså en nyhet jämfört med 2009 års budget.
Vi antog ett ändringsförslag om att utöka Frontexbudgeten, något som tydligt visar vårt engagemang för att hantera invandringen och allt som rör migrationsströmmarna på ett sätt som gör att de mänskliga rättigheterna respekteras.
Slutligen anser jag att det bör påpekas att vi i utskottet antog en ändring i budgeten på 5 miljoner euro som ska bidra till integrationen av medborgare från tredjeland. Därför har avsnittet under artikel 18 om området för frihet, säkerhet och rättvisa utökats till 105 miljoner euro, vilket kommer att bidra till att stärka medlemsstaternas administrativa och finansiella förvaltning.
Jutta Haug
Mina damer och herrar! Det är ingen hemlighet att utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet år efter år - även i år - anser att de medel som avsätts i EU:s budget på inget sätt är tillräckliga för att skapa effektiva miljöprogram, för att behålla den biologiska mångfalden och för att bekämpa klimatförändringen på ett sätt som har en chans att lyckas. Att rådet minskar dessa snålt tilltagna resurser ytterligare är lika obegripligt som vanligt. Därför blir standardsvaret ”tillbaka till det preliminära budgetförslaget”.
Det finns två saker vi måste övertyga kommissionen om. Det första är att vi förväntar oss att kommissionen omedelbart inkluderar det som kallas ”avsättning av inkomster” för de myndigheter som delvis är beroende av avgifter - t.ex. Europeiska läkemedelsmyndigheten i London eller Europeiska kemikaliemyndigheten i Helsingfors - i det preliminära budgetförslaget och inte skapar en konstlad marginal genom att utelämna dessa poster. Den andra punkten handlar om att vi förväntar oss att kommissionen ska lägga fram ett förslag så snart som möjligt om hur man kommer att finansiera antirökkampanjen Help i framtiden när tobaksfonden är slut. Som ni märker är det samma sak varje gång.
Lena Ek
föredragande av yttrande från utskottet för industrifrågor, forskning och energi. - Fru talman! Världskonkurrensen är mördande. I dag står utvecklingsländerna för 20 procent av världens rikedomar. Om 15 år kommer de att stå för 34 procent. År 2025, alltså om 15 år, kommer Kina och Indien att tillsammans stå för 20 procent av satsningarna på forskning och utveckling i världen. Samtidigt som dessa satsningar sker utanför Europa ligger byråkratin som en våt filt över Europas forskningsinstitut, universitet och industri.
Vi har tre kriser som vi måste lösa samtidigt - klimatkrisen, jobbkrisen och finanskrisen. ITRE-utskottets svar på dessa kriser är att vi måste satsa på forskning och innovation. Denna prioritering håller både rådet och kommissionen med om, i Lissabonprocessen, i sjunde ramprogrammet, i planen för ekonomisk återhämtning. Men det de kallar prioritering innebär i praktiken sju procents besparing. Jag måste säga att jag är tacksam över att rådet inte ”prioriterar” mer på dessa oerhört viktiga områden!
Detta är ett Orwellskt nyspråk som vi inte kan acceptera. Vi behöver mer anslag till forskning och utveckling. Vi måste arbeta tillsammans för att minska byråkratin. Vi ser gärna att rådet, tillsammans med kommissionsledamoten med ansvar för forskningsfrågor, fokuserar på detta. Framför allt kräver vi krafttag för forskning och innovation. Det är där jobben kommer att skapas och det är där framtiden finns för Europa och Europas konkurrenskraft, inte i besparingar på detta område!
Cristian Silviu Buşoi
Fru talman! Jämfört med 2009 års budget innebär kommissionens förslag för 2010 en måttlig ökning av budgetramarna för den inre marknaden och tullpolitiken, medan den mängd pengar som fördelas till konsumentpolitiken är oförändrad. I budgetförslaget för 2010 har rådet minskat medlen för framför allt de budgetposter som rör utvecklingen av den inre marknaden. Jag anser att en fungerande inre marknad under den rådande ekonomiska krisen kan bidra till den ekonomiska återhämtningen.
När det gäller tullpolitiken ger budgeten utrymme för samarbets- och samordningsåtgärder och stärker på så sätt säkerheten och skyddet av de yttre gränserna, vilket i sin tur stöder kampen mot olaglig handel och bedrägerier samt ökar tullsystemets effektivitet. Jag anser att åtgärder inom området konsumentutbildning är en prioritet, framför allt när det gäller att stärka människors ekonomiska kunskaper. Krisen har visat hur viktig konsumentpolitiken och framför allt konsumentutbildning är när det gäller att hjälpa konsumenterna att fatta ansvarstagande ekonomiska beslut. Av alla de här skälen begärde utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd en särskild budgetpost för Solvitprogrammet som skulle finansieras med 1 miljon euro. Solvit är ett mycket bra exempel på hur man kan hjälpa företag och medborgare. Slutligen har 1 miljon euro avsatts för uppföljningen av pilotprojektet som övervakar åtgärder på området konsumentpolitik för konsolidering av en ”resultattavla” och angränsande marknadsundersökning, som en förberedande åtgärd.
Danuta Maria Hübner
Fru talman! För 2010 behöver vi en budget som på ett effektivt sätt utnyttjar EU-politiken i syfte att lyfta den europeiska ekonomin ur krisen, samtidigt som vi behåller våra långsiktiga mål och åtaganden, dvs. hållbar tillväxt, ekonomisk och social sammanhållning och våra åtaganden gentemot omvärlden, vilket också gäller kandidatländerna.
I budgetförslaget hade rådet automatiskt tagit bort 36 poster med administrativa kostnader, bland annat poster med koppling till instrumentet för stöd inför anslutningen. Det argument som används - låg absorption - räcker inte eftersom den nödvändiga ramen för genomförandet av instrumentet för stöd inför anslutningen inte kunde slutföras i juli 2009. Från och med 2010 måste kommissionen utvärdera och godkänna flera stora projekt där man måste anställa ett stort antal personer som kan bidra med tekniska specialkunskaper på kort sikt. 2010 kommer också att vara det år när det effektiva genomförandet av verksamheten kommer att inledas, vilket fordrar att kommissionen utför förhandskontroller av en stor mängd anbud och avtal.
Budgetnedskärningarna innebär att den finansiella förvaltningen av stödet inför anslutningen äventyras, med alla politiska dimensioner detta medför. Vi bör därför vara fortsatt öppna för att ställa oss positiva till kommissionens begäran att återgå till nivåerna i det preliminära budgetförslaget när det gäller detta.
Elisabeth Jeggle
föredragande för yttrandet från jordbruksutskottet. - (DE) Fru talman, mina damer och herrar! Som budgetföredragande för jordbruksutskottet vill jag tacka huvudföredraganden, László Surján, för att han alltid varit redo att diskutera för att försöka få till stånd en kompromiss. Detta är nödvändigt eftersom den europeiska jordbrukspolitiken i dag är det enda politikområde där hela ansvaret ligger på EU-nivå.
Det stämmer att medlen för skolmjölk, skolfrukt och ett antal andra projekt har utökats. Redan för två år sedan ansågs lagring och exportbidrag vara föråldrade verktyg. I dag är detta oundgängliga verktyg för att råda bot på krisen på marknaderna. Vi vill därför se en ökning på cirka 81 miljoner euro för lagring från 2009 till 2010 och på cirka 440 miljoner euro för exportbidrag och vi kommer att rösta för detta. Även om detta inte är tillräckligt just nu.
Som tidigare skulle jag självfallet ha föredragit 600 miljoner euro när det gäller mjölkfonden. De 300 miljoner euro vi nu begär för 2010 är den summa som är absolut nödvändig och jag begär att det här blir ett fast belopp i budgeten som avsätts för mjölkfonden. Det skulle vara rätt signal att sända och den är också viktig.
Situationen på jordbruksmarknaderna är akut. Kommissionen har under alltför lång tid hoppats för mycket på självreglering. Jordbruksmarknaderna behöver också budgetramar och allmänpolitiska ramar och regler.
Carmen Fraga Estévez
Fru talman! Tack till den föredragande och till budgetutskottet för att man godkänt alla ändringsförslag från fiskeriutskottet.
Det som är särskilt viktigt för oss är det ändringsförslag där vi begär ökad flexibilitet för den finansiering som ges till de regionala rådgivande nämnderna för fisket. Förutom att finansieringen är snålt tilltagen är den föremål för tolkningar och kommissionen kan förhindra nämnderna att använda de små medel de har. Denna begäran från de sju befintliga nämnderna var enhällig.
Ett ändringsförslag som vi anser vara särskilt viktigt just nu handlar om att införa en omfattande strategi för att bekämpa pirater där man verkligen tar hänsyn till fiskebåtarnas situation, som är särskilt utsatta för dessa gärningar på världshaven.
När det gäller forskning och det sjunde ramprogrammet har vi, liksom föregående år, visat återhållsamhet och begärt att procentsatsen för investeringen åtminstone inte ska minskas nu när fiskeriforskningen inte längre har en egen rubrik i budgeten. Alla beslut om fiskeriförvaltning utgår från kunskap om miljön och marina arter, framför allt med tanke på att ett av våra nya mål är att tillämpa ett ekosystemsbaserat perspektiv på all lagstiftning inom den gemensamma fiskeripolitiken.
Helga Trüpel
föredragande för yttrandet från utskottet för kultur och utbildning. - (DE) Fru talman, mina damer och herrar, företrädare för kommissionen och rådet! Varför är rådets nedskärningar, som vi vartenda år måste genomföra på olika politikområden, så enfaldiga, så fel och så kortsiktiga? Svaret är att de inte är inriktade på det gemensamma europeiska intresset och jag riktar min kritik mot detta ur ett politiskt perspektiv. Rådet och medlemsstaterna omfattas också av ett gemensamt europeiskt ansvar och EU:s utgifter är utgifter för vårt gemensamma europeiska intresse.
Det är helt ofattbart att finansieringen för utbildning minskas just nu. Ett av våra mest framgångsrika program är studentutbytesprogrammet som gör det möjligt för våra ungdomar att studera i Europa, att komma ut i världen. Varför skär ni ned på det? Vi behöver göra mer för kultur, kulturellt utbyte och vänortssamarbeten eftersom detta gör EU till något konkret och skapar acceptans för EU nedifrån och upp. Och hur kan vi skära ned på kommunikationspolitiken, där vi har kommit överens om att det finns ett behov av att verkligen informera väljarna och medborgarna om de positiva resultat EU uppnått? Jag kan tyvärr bara konstatera, som redan påpekats, att den här typen av nedskärningar är fullständigt kontraproduktiva ur ett politiskt perspektiv.
Pervenche Berès
Fru talman! För utskottet för ekonomi och valutafrågor vill jag lyfta fram två punkter idag.
Den första handlar om frågan om att införa övervakningsstrukturer på europeisk nivå. I kölvattnet av krisen - eller under pågående kris - inser alla att EU måste införa strukturer som gör det möjligt att övervaka bank-, försäkrings- och värdepappersmarknaderna. I slutet av den senaste mandatperioden nådde vi en överenskommelse med rådet som inriktades på vissa belopp för de myndigheter som skulle ligga till grund för de belopp vi fastställer i dag. Som budgetförslaget nu ser ut följer det inte denna politiska överenskommelse, som uppnåddes under den föregående mandatperioden. Jag hoppas att de ändringsförslag som på nytt har lagts fram antas så att vi följer denna politiska överenskommelse, som ingicks för att säkerställa att EU äntligen inrättar tillsynsmyndigheter.
Jag vill också lyfta fram skattepolitiken. De skattepolitiska verktygen har skurits ned, trots att det internationellt finns önskemål om ökad styrning i skattefrågor. Om vi verkligen vill motverka skatteparadisen måste EU också skaffa resurser för att genomföra denna politik på ett konsekvent sätt. Vi sänder inte rätt budskap genom att minska kommissionens behörighet på det här området.
György Schöpflin
Fru talman! På senare år har det blivit uppenbart att EU:s institutioner är betydligt mindre välbekanta för EU:s medborgare än som borde vara fallet.
EU är ett demokratiskt organ och kontakten med medborgarna ligger därmed i båda parters intresse. Medborgarna borde fullt ut känna till vad EU gör och varför. Medborgarna är intressenter i vad EU gör och EU är självklart en intressent när det gäller den allmänna opinionen i Europa.
Det finns olika sätt att värna detta gemensamma intresse. Kommunikation är ett sådant viktigt sätt och av det skälet borde budgeten innehålla en avdelning som är avsatt för att EU ska informera allmänheten om sin verksamhet.
Edit Bauer
För utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män vill jag rikta er uppmärksamhet på en enda fråga under den minut jag har till mitt förfogande. Det handlar om Europeiska jämställdhetsinstitutet och finansieringen av detta. Grundat på parlamentets medbeslut inrättade vi 2007 institutet i Vilnius. Man skulle kunna tro att den tid som förflutit sedan dess skulle vara tillräcklig för att institutet skulle vara i drift. Tyvärr är situationen betydligt allvarligare än så. Institutet har i dag endast en chef och en assistent. Jag vill tacka budgetutskottet och föredraganden, László Surján, för att de tog hänsyn till att utskottet för jämställdhet kom med ett klokt förslag när man sade att budgeten inte automatiskt kunde skäras ned grundat på det här årets intäkter, eftersom institutet då inte skulle kunna komma igång i framtiden. Vi måste inte bara kunna garantera de ökande personalkostnaderna i den framtida årsbudgeten, utan måste också kunna avsätta en reserv för det belopp som är tilldelat för verksamheten så att institutet kan uppfylla sin roll.
Alain Lamassoure
Fru talman! Som ordförande för budgetutskottet vill jag reagera på det överraskande offentliggörandet av ett meddelande från kommissionen om budgetöversikten. Kommissionsledamoten får berätta om detta är ett oavsiktligt fel.
Jag vill dock utfärda en varning. Även om den här texten inte innehåller några siffror är den mycket innovativ och ibland provokativ och den känns inte särskilt passande för en kommission som befinner sig i slutet av sin mandatperiod och för en halvtidsöversyn av det fleråriga avtal som undertecknades 2006. Kommissionens ordförande måste därför snarast förtydliga sin tidsplan när det gäller de ekonomiska förslag han planerar att lägga fram under såväl den avgående kommissionen som den nya kommissionen. Det finns inte utrymme för förändrade budgetära och därmed politiska prioriteringar för närvarande. Budgetutskottet är redo att ta debatten, men bara utifrån förslag från en kommission som är helt legitim, som har ett femårigt mandat och som är redo att axla det politiska ansvaret när det gäller så här omfattande initiativ.
Francesca Balzani
Fru talman, mina damer och herrar! Det är just när det gäller budgeten som parlamentet kan och borde utnyttja all sin makt som en institution direktvald av medborgarna för att se till att detta vitala tillväxtinstrument och rättviseinstrument fullt ut kan uppfylla medborgarnas behov. Budgeten måste ha förmågan att vara konkret och dynamisk, att kunna lyssna och svara.
Vi har försökt göra budgetförslaget för 2010 så flexibelt som möjligt under denna period av ekonomisk och finansiell kris. Budgeten måste dock vara trovärdig, rimlig och konkret och i det här avseendet var det avgörande att undvika att göra finansiella resurser för de kommande åren alltför oflexibla genom att begränsa utgifter som överskrider det utgiftstak som finns inom den fleråriga budgetramen till enbart de fall som är en absolut prioritet. Så är fallet med återhämtningsplanen.
Med samma mål, dvs. att ta fram en budget som verkligen kan uppfylla medborgarnas behov, har vi formulerat specifika ändringsförslag vad avser betalningar för att frigöra största möjliga resurser, eventuellt med omedelbar effekt.
EU:s budget är strukturerad utifrån två anslagstyper: åtaganden och betalningar. Åtagandena omfattar seriösa politiska mål, men också verkliga, konkreta åtgärder. Därför har betalningarna ökat till 127 miljarder euro i linje med det budgetförslag som lagts fram av budgetutskottet, vilket ska jämföras med de 120 miljarder euro som rådet föreslog och de 122 miljarder euro som kommissionen föreslog.
Med samma övergripande mål i åtanke motsätter vi som grupp oss starkt att reserver skapas, eftersom det inte är verkliga resurser som är omedelbart tillgängliga för medborgarna. Strategin att etablera reserver under kristider bör minskas till ett absolut minimum och begränsas till de fall där en reserv verkligen är tekniskt oundgänglig. Under kristider är det meningslöst att bara skriva in siffror i budgeten. Istället borde vi skapa en användbar budget, som omedelbart är redo att omsättas i verkligheten.
Det finns också andra frågor som särskilt måste uppmärksammas. Som grupp har vi tagit det viktiga ansvaret att på nytt lägga fram ändringsförslaget om att utöka mjölkfonden till 600 miljoner euro, på det sätt som enhälligt beslutades av utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och därmed var alla ledamöter och grupper delaktiga. Vi har också på nytt etablerat ett ändringsförslag om ett mikrokreditprojekt som uppgår till 37 miljoner euro och som - vilket är mycket viktigt - inte äventyrar införandet av andra program under rubrik 2.
Det föreligger en särskild risk i kristider: att budgetresurserna i praktiken inte ökas, utan flyttas från en budgetpost till en annan budgetpost. Parlamentet måste vara särskilt noggrant i sitt agerande - inte minst när det gäller granskningen - för att motverka denna risk, då man som direktvald institution har en annan roll än rådet och kommissionen.
Anne E. Jensen
Fru talman! Jag vill börja med att tacka László Surján för hans utmärkta arbete med att hålla samman de olika delarna i den här budgetprocessen. Man säger nu att många av medlemsstaterna har stora problem med sina offentliga budgetar och att vi därför också borde hålla igen på utgifterna. Det stämmer, men det finns ingen offentlig budget som är mer kontrollerad än EU:s budget. Vi i ALDE-gruppen stöder resultatet av omröstningen i budgetutskottet. Vi stöder det budgetförslag som lagts fram av László Surján.
För oss var finansieringen av investeringarna i energi- och klimatpolitik inom återhämtningsplanen och fokus på forskning och innovation de viktigaste prioriteringarna för 2010 års budget. Det är också så vi vill att EU:s budget ska se ut i framtiden - med andra ord ska vi koncentrera oss på dessa områden. Vi anser att det är sorgligt att varken kommissionen eller rådet har indikerat var vi ska hämta medlen för dessa investeringar i återhämtningsplanen - investeringar som inte bara vi i parlamentet stöder, utan också EU:s stats- och regeringschefer.
Vi måste dock också - och det är detta som gör ”Green New Deal” till en stor utmaning - förändra strukturfondspolitiken och göra den till ett miljöverktyg när det handlar om att renovera byggnader och om nya och hållbara transportsätt. Vi måste förändra vår jordbrukspolitik, som måste bli mer miljövänlig. Men energiproduktionen kan också spela en viktig roll i landsbygdens ekonomi och kan genomföras på ett miljövänligt och ekologiskt sätt. För närvarande ser jag alltför få planer på det här området, men vi måste driva detta vidare.
Jag kommer nu att gå över till argumenten om mjölkbönderna. Vi, de gröna, är av den uppfattningen att mjölkbönderna måste få hjälp i det här läget. Det räcker dock inte att bara använda pengarna, utan vi måste bedriva på rätt politik på det här området. Vi behöver kvoter och vi behöver bra regler, ramar och lagstiftning. Om vi ska använda de här pengarna nu - de 280 miljoner euro vi diskuterar - måste de gå direkt till producenterna och deras organisationer.
Vi måste också omfördela pengarna. Vi anser inte att vi ska lägga 449 miljoner euro på exportstöd inom mjölksektorn, eftersom det förstör marknader på annat håll, främst i Afrika. Vi föreslår att de 300 miljonerna euro plus det vi lägger på tobaksproduktion ska fördelas på nytt och göras tillgängliga för små mjölkbönder. Det skulle vara mer ekologiskt och betydligt mer gynnsamt för mjölkbönderna än det vi gör i dag.
Min avslutande kommentar handlar om återhämtningsplanen. Vi kommer enbart att stödja planen vid andra behandlingen om det är tydligt att den är grön och att man verkligen vill få till stånd en hållbar utveckling. Vi vill ha en ekologisk energipolitik, vi vill ha bredband på landsbygden och vi vill ha elnät som täcker hela EU. Detta skulle vara verkliga steg mot en framtidsinriktad politik. Det är vad vi förväntar oss av förhandlingarna under de kommande veckorna.
Helga Trüpel
Fru talman, mina damer och herrar! Jag vill också börja med att tacka László Surján och Vladimir Maňka för deras gemensamma insatser. Jag vill sedan gå över till László Surjáns uttalande där han sade att rådet framför allt vill få igenom en liten budget. Enligt vår uppfattning är det helt fel riktning att ta i en tid av kris. I kristider måste man ha det politiska modet att agera och man måste lägga mer pengar på de rätta, hållbara investeringarna för framtiden. Vi har trots allt en miljökris och en ekonomisk kris och vi har en hunger- och fattigdomskris i världen.
Om vi européer vill agera på rätt sätt måste vi förändra våra politiska mål. Vi behöver en omställning till ett hållbart samhälle, vi behöver en grön ”New Deal”. Framför allt i förhållande till Lissabonstrategin behöver vi mer hållbar teknik, effektiv grön teknik, nya framdrivningsystem och självfallet också nya material som är verkligt miljövänliga. Det innebär också att vi måste investera mer pengar i forskning och utveckling. Som företrädare för utskottet för kultur och utbildning har jag redan sagt att vi inom EU måste investera mer pengar i utbildning och i att utbilda våra ungdomar, våra begåvningar, på ett bra och bättre sätt, eftersom vi då kan vara säkra på att pengarna inte läggs på fel saker utan kommer att ge avkastning i framtiden - både för de berörda individerna och för EU:s ekonomi.
Vi måste dock också - och det är detta som gör den gröna ”New Deal” till en verklig utmaning - förändra strukturfondspolitiken och göra den till ett miljöverktyg när det handlar om att renovera byggnader och om nya och hållbara transportsätt. Vi måste förändra vår jordbrukspolitik, som måste bli mer miljövänlig. Men energiproduktionen kan också spela en viktig roll för landsbygdsekonomin och den kan bli miljövänlig och ekologisk. För närvarande ser jag alltför få planer på det här området, men vi måste driva detta vidare.
Jag kommer nu att gå över till argumenten om mjölkbönderna. Vi, de gröna, är av uppfattningen att mjölkbönderna måste få hjälp i det här läget. Det räcker dock inte att bara spendera pengarna, utan vi måste bedriva rätt politik på det här området. Vi behöver kvoter och vi behöver bra regler, ramar och lagstiftning. Om vi ska spendera de här pengarna nu - de 280 miljoner euro vi diskuterar - måste de gå direkt till producenterna och deras organisationer.
Vi måste också omfördela pengarna. Vi anser inte att vi ska lägga 449 miljoner euro på exportstöd inom mjölksektorn, eftersom det förstör marknader på annat håll, främst i Afrika. Vi föreslår att de 300 miljonerna euro plus det vi lägger på tobaksproduktion ska omfördelas och göras tillgängliga för små mjölkbönder. Det skulle vara mer ekologiskt och betydligt mer gynnsamt för mjölkbönderna än det vi gör i dag.
Min avslutande kommentar handlar om återhämtningsplanen. Vi kommer enbart att stödja planen vid andra behandlingen om det är tydligt att den är grön och att man verkligen vill få till stånd en hållbar utveckling. Vi vill ha en ekologisk energipolitik, vi vill ha bredband på landsbygden och vi vill ha elnät som täcker hela Europa. Detta skulle vara verkliga steg mot en framtidsinriktad politik. Det är vad vi förväntar oss av förhandlingarna under de kommande veckorna.
James Elles
för ECR-gruppen. - (EN) Fru talman! Jag kommer att inrikta mina kommentarer på kommissionens budget och jag vill gratulera László Surján för allt han har gjort som huvudföredragande men, i frånvaro av samordnaren för vår grupp, Lajos Bokros, som befinner sig i Ungern för ett sedan länge inbokat möte där han måste närvara, har jag ombetts att lägga fram gruppens ståndpunkt i dag. Jag tror att det här är den tredje grupp som jag har lagt fram ståndpunkter för i parlamentet sedan jag blev ledamot - inte för att jag har förändrats, utan för att grupperna har förändrats.
De tre punkter jag vill lyfta fram i dagens debatt är följande. För det första är den allmänna situationen allvarlig, vilket redan har påpekats när det gäller ekonomin. Underskottsnivåerna är historiskt höga i flera medlemsstater, vilket rådets ordförande har påpekat. I vissa medlemsstater handlar debatten inte om vart pengarna ska gå, utan om hur stora nedskärningar som kommer att behövas för att utgifterna ska ligga på en rimlig nivå. Så är fallet i mitt land. Därför är det en mycket kluven debatt om hur vi kan se till att EU kan drivas effektivt.
Här kommer jag dock att titta på budgeten. När det gäller den budget som vi kommer att utarbeta för 2010 är det en budget som helt uppenbart befinner sig i början. Vi håller på med de inledande dragen, men i vår grupp kommer vi mycket tydligt att titta på utgifternas kvalitet - som kommissionsledamoten uttryckte det, på kostnader där medlen kan användas på ett rimlig sätt och inte är alltför stora med tanke på den allmänna situation vi befinner oss i.
Min sista kommentar handlar om kommentaren från vår ordförande i butdgetutskottet, Alain Lamassoure. Vi måste använda det här tillfället - det första året av parlamentets femåriga mandatperiod - för att se framåt. Vi måste om möjligt få besked från kommissionen om när vi kommer att få halvtidsöversynen, hur den kommer att vara utformad, hur vi ska kunna se framåt och då inte bara när det gäller halvtidsöversynen, utan hur vi ska arbeta med framtidens ekonomiska perspektiv, som Reimer Böge skrev i sitt betänkande under den förra mandatperioden. Inte minst handlar det om hur vi ska få till stånd en mellaninstitutionell process som tittar på långsiktiga trender och som gör det möjligt för oss ta fram rätt budgetanalys, eftersom det annars är mycket svårt att planera framåt.
Miguel Portas
Jag vill inleda med den mest positiva aspekten: på torsdag kommer vi att rösta för att mer än 3 miljarder euro i betalningsbemyndiganden ska gå till strukturfonder och program av social karaktär.
Rådet ifrågasätter denna politik och menar att vi inte ska be medlemsstaterna om mer pengar. Jag hoppas att den svenske ministern förlåter mig om jag säger att hans perspektiv är ett exempel på ett ”inköpslistetänkande”. Det här är en exceptionell period och jag menar att kommissionen, rådet och parlamentet tvärtom borde ha modet att hantera problemet genom att finansiera den här budgeten direkt och se till att det blir en exceptionell budget.
Också med de utgifter som vi ska godkänna på torsdag kommer detta fortfarande vara en budget som bara i liten utsträckning tar hänsyn till krisen. Det är en budget för normala tider. Vi behöver inte tillföra vattendroppar till hav av mjölk. Vad vi behöver är en annan politik för landsbygden. Vi behöver inte bara strukturfonder för våra regioner, utan en europeisk socialpolitik som kompletterar politiken i de olika medlemsstaterna. Det vi framför allt behöver är mod!
I dag lever lika många människor i fattigdom - 79 miljoner - som i början av århundradet. Det råder stor osäkerhet om vilka standarder som behövs för att hantera klimatförändringen. Den centrala fråga vi måste diskutera är finansieringen av EU:s budget och de ekonomiska perspektiven inför framtiden. Detta är frågan och säg inte att det inte finns pengar, för det gör det. Vi kan gå leta efter pengarna hos skattesmitare, i beskattningen av kapitalvinster på finansmarknaderna och i skatteparadis.
Herr talman och föredragande! Det här problemet är så viktigt att vi parlamentsledamöter borde föregå med gott exempel och skära ned på kostnaderna. Jag har lagt fram förslag om resekostnader. I dag får en parlamentsledamot som reser sin lön, ersättning för kostnaderna för resan, den sträcka man rest och den tid som åtgått. Detta är löjligt och obegripligt. Jag hoppas att vi på torsdag åtminstone kommer att ha anständigheten att granska denna situation.
Marta Andreasen
för EFD-gruppen. - (EN) Fru talman! Det är helt otroligt att kommissionen i denna tid av finansiell och ekonomisk kris föreslår att 2010 års budget ökar med nästan 5 procent.
Men än värre är att parlamentet föreslår en ökning med 5 procent, trots att rådet vid första behandlingen i juli presenterade en minskning med nästan 2 procent i det preliminära budgetförslaget.
Budgeten för 2010 skulle då ligga på drygt 127 miljarder euro i betalningsanslag, vilket motsvarar 1,08 procent av EU:s bruttonationalinkomst.
Är det så här parlamentet vill föra budgeten närmare medborgarna? Det är självfallet trevligt att man vill stödja Special-OS i Polen och Grekland och europeiska vinter-OS för ungdomar i Tjeckien eller Xacobeo 2010, men våra väljare har andra prioriteringar i sina liv, t.ex. att betala sina huslån och se till att barnen får en vettig utbildning.
Storbritanniens kostnad för EU uppgår i dag till 45 miljoner euro per dag och den föreslagna ökningen kommer att öka beloppet till 50 miljoner brittiska pund eller mer med den minskade rabatten.
Tro mig, det finns många andra prioriteringar i Storbritannien att investera de här pengarna i och nu när kommissionen har varnat för att Storbritannien riskerar att gå i konkurs på grund av den höga statsskulden skulle det här landet gärna se en betydande sänkning av bidragen till EU och jag är övertygad om att andra länder också skulle vara glada över att få en liknande sänkning.
År efter år har revisionsrätten inte kunnat godkänna EU:s budget och jag var oroad över den bristande kontrollen över skattebetalarnas pengar när jag var redovisningschef för kommissionen 2002.
Men parlamentet vill ändå lägga mer pengar i EU:s kassakistor. Räkna aldrig med att jag ska rösta för någon ökning av budgeten. Om ni vill stödja projekt som ska bekämpa krisen borde ni hitta områden där budgeten kan minskas.
Angelika Werthmann
(DE) Fru talman, mina damer och herrar! Det är inte bara i siffrorna som krisen märks, i de fallande marknaderna och i de miljarder euro som läggs på att stödja bankerna och få igång ekonomin. Det märks också i de stigande arbetslöshetssiffrorna. Krisen märks också i den högsta påtagliga rädslan och oron hos EU:s medborgare. Deras oro för jobben och deras oro för pensionerna. Våra medborgare är oroade över klimatförändringen, över energiförsörjningen och över att deras individuella rättigheter inskränks i kampen mot terrorismen.
EU kan bidra positivt till att mildra den fullständigt befogade oron hos medborgarna, även om det för närvarande finns ett behov av att de relevanta processerna blir mer effektiva. Här tänker jag främst på Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i exempelvis fallet Nokia, och på solidaritetsfonden, när det gäller stödet till offren för jordbävningen i Italien. För att pengarna från de här fonderna verkligen ska nå de berörda tror jag att det är viktigt att både göra om de här processerna så att de blir mer effektiva och att se till att tillsynen blir tydlig, eftersom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inte på något sätt får tolkas som ett stöd från EU till multinationella företag.
Europa var länge en garant för fred och välstånd. Låt oss tillsammans arbeta för att det förblir så.
(FR) Vi är Europa.
Hans Lindblad
rådets tjänstgörande ordförande. - Fru talman, ledamöter, herr kommissionsledamot! På grund av lite förseningar måste jag lämna parlamentet alldeles strax, jag har ett flygplan som går om 45 minuter. Jag kommer att försäkra mig om att allt som sägs kommer att framföras till mig. Det har varit en bra diskussion. Många goda förslag har kommit fram. Det är svårt att prioritera, men vi måste prioritera. När det gäller forskning vill jag säga till Lena Ek att vi satsar 7,3 procent mer på forskning i förhållande till 2009 års budget, vilket jag tycker är mycket.
Parlamentet storsatsar och ökar utgifterna rejält i sitt förslag i förhållande till 2009. Samtidigt måste vi komma ihåg att EU går back. De offentliga finanserna i Europeiska unionen går back med ungefär 7 procent. Det är ingenting vi kan bortse ifrån.
Rådet satsar också mer men också mer selektivt. Vi satsar på tillväxtstimulerande åtgärder och håller tillbaka mer, bland annat när det gäller de administrativa utgifterna. Samtidigt är vi glada att se att parlamentet vidtar viktiga åtgärder även på detta område.
Jag tror efter dagens diskussion och de diskussioner som jag har haft tidigare med företrädare för parlamentet att vi tillsammans med kommissionen kommer att enas om en riktigt bra budget framöver.
José Manuel Fernandes
(PT) Mina damer och herrar! Jag är övertygad om att EU:s budget för 2010 kommer att hjälpa oss att ta oss igenom den ekonomiska kris som vi för närvarande genomgår. Ett av krisens resultat är arbetslöshet. Jag vill därför lyfta fram och beskriva vikten av det ändringsförslag vi har gjort för att stärka Erasmusprogrammet, i syfte att främja och göra det möjligt att skapa ingångsjobb för ungdomar.
När det gäller parlamentets budget är jag mycket glad att hänsyn tagits till våra viktigaste förslag, både i själva budgeten och i resolutionsförslaget. Vårt mål är skapa bästa möjliga lagstiftning. Vi är självfallet medvetna om vikten av flerspråkighet, men anser att vårt främsta mål är att skapa bästa möjliga lagstiftning och för att ledamöterna ska kunna uppnå detta mål måste vi ha de resurser som krävs.
Så för att öka öppenheten och kraven har vi föreslagit en basbudget som skulle införas när lagstiftningsarbetet inleds. Vi har också föreslagit reserver för det här målet, öppenhetsmålet och kravmålet, och därmed reserver när det gäller t.ex. kommunikationspolitiken, där vi skulle vilja att det fanns en kostnadseffektivitetsanalys. Det borde också finnas reserver för att försöka minska den befintliga byråkratin, t.ex. när det gäller att anställa assistenter, och vi vill uppmana förvaltningen att bidra till att minska denna byråkrati. Vi stöder också fastighetspolitiken och instämmer i att den borde vara långsiktig.
Slutligen vill jag gratulera de föredragande László Surján och Vladimír Maňka. Särskilda gratulationer till föredraganden László Surján, för att han motstod frestelsen att vara demagogisk om t.ex. mjölkfonden och för att han gjorde sitt yttersta och inte försökte göra det omöjliga för att sälja utomlands.
Göran Färm
Fru talman, kolleger! Det svenska ordförandeskapet kritiserar budgetutskottet för att vi i det här läget vill öka de så kallade betalningarna i budgeten, dvs. i praktiken det som är förverkligandet av EU:s budget. Den kritiken anser jag vara orimlig av flera skäl. För det första: Finansministrarna i rådet har i alla tider hållit tillbaka betalningarna till den grad att stora delar av EU:s budget aldrig genomförs. Istället betalas stora belopp i överskott tillbaka till medlemsstaterna. Det är orimligt för budgetens åtaganden är ju till för att genomföras, inte återbetalas. Det är vi beredda att slåss för. Frågan är därför om det verkligen är ordförandeskapets politik att ställa ut stora löften i form av åtaganden som sedan inte ska genomföras.
För det andra: I år är argumenten för detta ännu starkare än vanligt. Det handlar nämligen bland annat om att öka genomförandet av till exempel socialfondens åtgärder som rör just jobbskapande, kompetensutveckling m.m.
Ordförandeskapets kritik drabbar ju inte heller bara Europaparlamentet utan även kommissionen, eftersom det vi gör mest av allt handlar om att återställa de nedskärningar i kommissionens budgetförslag som rådet vill genomdriva, och därutöver fokus på jobbskapande åtgärder. Jag noterar också att ordförandeskapet kritiserar att budgetutskottet höjer vissa administrativa anslag, medan kommissionen kritiserar oss för motsatsen, nämligen för att vi har accepterat vissa av rådets nedskärningar. Vi har haft principen att höja administrativa anslag som behövs för att garantera genomförandet av viktig politik, inte annars. Årets budgetdebatt verkar bli något slags slag mellan rådet och kommissionen.
När det gäller återhämtningsplanen är det så att EU:s budget inte är av den storleksordningen att den kan användas för keynesiansk stimulanspolitik, men den kan användas för vissa små men strategiska saker, till exempel återhämtningsplanen. När vi nu har hög arbetslöshet är det förstås bra att tidigarelägga investeringar som ändå bör göras, och som bidrar till att bygga ihop Europa till en verklig gemensam marknad, till exempel när det gäller energiinfrastruktur. Trots det har vi fortfarande, snart ett år efter det att planen lanserades, inga konkreta förslag från rådet eller det svenska ordförandeskapet om var pengarna ska tas. Vi är öppna för diskussion, men det säger sig självt att det blir poänglöst om man tar pengarna från andra prioriterade områden som också bidrar till sysselsättning, livslångt lärande, energi- och klimatutveckling osv.
Det är trist att statssekreteraren inte kunde vara kvar. Jag hade nämligen en fråga till honom. Jag ställer den i alla fall, eftersom det kanske finns något annat sätt att svara. Man har sagt att Östersjöstrategin är en prioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet. Samtidigt har man inte föreslagit någon finansiering för detta. Det är förvånande tycker jag, eftersom det innebär att allt som behöver göras måste tas från andra källor som redan är avsedda för andra viktiga ändamål. Östersjöstrategin blir inget nettotillskott. Då undrar jag hur det svenska ordförandeskapet mot bakgrund av detta kan påstå att man prioriterar Östersjöpolitiken. Vi vill anslå 20 miljoner euro, vilket motsvarar 200 miljoner svenska kronor. Det är ett viktigt tillskott.
Jacek Włosowicz
(PL) Fru talman! Som vi alla vet fastställdes de viktigaste budgetposterna för budgetåret 2010, liksom en utvärdering av budgeten, i en resolution av den 10 mars i år. I sin resolution var parlamentet ytterst kritiskt till de snäva marginalerna i de flesta av rubrikerna i den fleråriga finansieringsramen. Det är oroväckande att rådet i detta förslag propagerar för ytterligare minskningar jämfört med det ursprungliga förslaget. Den resulterande snedfördelningen mellan nivåerna på åtaganden och betalningar var så stora att de stred mot den grundläggande principen om försiktighet.
Jag hade väntat mig att mer uppmärksamhet, för att inte säga största möjliga uppmärksamhet, skulle ägnas åt den ekonomiska kris som vi fortfarande befinner oss i, men som vi kan se måste parlamentet kämpa på egen hand för medborgarnas intressen, och för att övertala medborgarna att Europa inte utgör källan till problemen, men att vi kanske kan hitta en effektiv lösning på dem. Därför ger jag mitt fulla stöd till förslaget, som inbegriper anslag till genomförandet av en ekonomisk återhämtningsplan, och jag tycker att det borde vara en av parlamentets prioriteringar. De nedskärningar som rådet förespråkar skulle dock begränsa tillväxten och skapandet av sysselsättning, eller helt enkelt göra dessa saker omöjliga. De skulle också sätta stopp för arbetet med att försöka lösa våra medborgares energiproblem. När det t.ex. gäller krisen i jordbruket, i mejerisektorn, finns det inga möjligheter att förlänga program till stöd för en ökad konsumtion av jordbruksprodukter, t.ex. genom att främja konsumtionen av mjölk och frukt på skolor.
Därför tror jag att budgetförslaget i sin nuvarande utformning inte gör det möjligt för oss att uppnå de mål som EU har fastställt. Redan de frågor jag har nämnt visar att delar av EU:s budget ger oss möjlighet att övervinna de problem vi bör lösa, men i många avseenden har budgetposterna planerats historiskt, som om den rådande situationen och de aktuella problemen inte fanns. Man har inte tagit någon hänsyn till framtida utmaningar, och i de fall man har gjort det har man inte försökt påverka dem. Jag tycker att vi i parlamentet har en skyldighet att sträva efter mer dynamiska beslut när det gäller att reagera på problem som uppstår i Europa, samtidigt som vi måste komma ihåg att vara öppna i vår förvaltning av medel. Det är detta uppdrag som våra väljare gav oss för sex månader sedan.
Jürgen Klute
- (DE) Fru talman, mina damer och herrar! Effekterna av den kris i världsekonomin som vi just nu befinner oss i kan ännu inte förutses. Vi måste vara medvetna om att krisen ännu inte har drabbat arbetsmarknaden med sin fulla kraft. Vad gör EU i detta läge, när fler och fler människor hotas av fattigdom och arbetslöshet och fruktar för sin existens? EU beslutar att inrikta sig på nya områden i sin budget. Eller för att uttrycka sig mer exakt: EU anpassar sina finanser för att kunna stänga sina gränser, till förmån för högteknologiska militära projekt och en mer och mer sofistikerad övervakning av sina medborgare.
Tro det eller ej, det kommer att ske en ökning med 16 procent inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Fonden för att säkra de yttre gränserna kommer att få 12 procent mer medel nästa år. Utgifterna för strategisk militär säkerhetsforskning fördubblas nästan och kommer nu att öka till 215 miljoner euro.
Från GUE/NGL-gruppens synpunkt innebär detta att EU frångår sin grundläggande idé om att vara ett fredsprojekt för Europa. Detta budgetförslag följer i stället Lissabonfördragets logik när man ålägger medlemsstaterna att ständigt modernisera sin militärapparat och säkra de yttre gränserna.
Den europeiska vänstern kräver i stället att EU genomför en konsekvent fredspolitik. I stället för en byrå för krigsmateriel vill vi ha en byrå för nedrustning. EU måste koncentrera sina resurser på civila strategier för konfliktlösning, som en europeisk civil fredskår och främjandet av oberoende forskning om fred och konflikter. Vi anser att denna budget är mer inriktad på krig än på krishantering, och vänstern i Europaparlamentet kommer därför inte att stödja den.
Bastiaan Belder
- (NL) Fru talman! Budgeten för 2010 har utarbetats under särskilda ekonomiska och finansiella omständigheter. Föredraganden László Surján vill fastställa budgetprioriteringar, och det uppskattar jag väldigt mycket. Jag stöder honom på de punkter som handlar om EU:s huvuduppgifter och de budgetposter som är av särskild vikt för den ekonomiska återhämtningen. När allt kommer omkring handlar det dock alltför ofta om att spendera mer pengar, trots att rådet har gjort mindre åtstramningar i årets budgetförslag jämfört med andra år.
Jag vill uttryckligen tacka László Surján för hans öppna och konstruktiva inställning, som tydligt visade sig i samband med mitt ändringsförslag om förbättringar av barnomsorgen, och särskilt avinstitutionaliseringen. Detta ändringsförslag, som handlar om Europeiska socialfonden, antogs med brett stöd i utskottet. Europeiska unionen och medlemsstaterna måste bidra till att se till att barn på institutioner kan växa upp i familjer så långt det är möjligt. I en tid när vi inriktar oss på ekonomiska åtgärder får vi inte glömma anslag av stor social betydelse såsom detta. Annars blir det dessa barn som får lida i denna ekonomiskt kärva tid, och det är ovärdigt EU.
Daniël van der Stoep
- (NL) Fru talman! Parlamentsledamöterna talar ofta om solidaritet mellan medlemsstaterna; naturligtvis eftersom det är så lätt att visa solidaritet om någon annan betalar för den.
Siffrorna för 2008 publicerades den 23 september. Återigen får det nederländska folket, mer än några andra européer, känna av i vilken utsträckning den ökända EU-drömmen äter upp deras löner. Den nederländska allmänheten - klassens pajas - är naturligtvis återigen den största nettobetalaren. Varje nederländsk medborgare betalar hela 267 euro till EU varje år.
Partiet för frihet (PVV), det största nederländska partiet enligt opinionsundersökningarna, kommer att fortsätta att bekämpa detta. Det är också skamligt att Nederländerna är den tredje största nettobetalaren, efter Tyskland och Italien, när det gäller nettobidraget för 2008. Partiet för frihet vill se till att den nederländska allmänheten inte längre behandlas som Europas bankomat.
Låt det bli ett slut på pengar till korrumperade länder, till Globaliseringsfonden och Sammanhållningsfonden, till den resande cirkusen och till vänsterprojekten, och låt oss ge nederländska bagare, slaktare och grönsakshandlare deras surt förvärvade pengar tillbaka. Trots allt kommer det troligen att bli fallet även med budgeten för 2010 att de nederländska medborgarna sitter med Svarte Petter och blir tvungna att gräva djupt i sina fickor, medan ledamöter från 19 av de 27 länder som företräds här får leka jultomten med andra personers pengar.
Detta kallas ”solidaritet”, men det är ren och skär stöld. PVV skulle aldrig ens drömma om att anta en EU-budget som på ett så extremt och oproportionerligt sätt missgynnar den nederländska allmänheten.
Salvador Garriga Polledo
- (ES) Fru talman! Om Lissabonfördraget träder i kraft, vilket vi alla hoppas, kommer vi från och med januari att få nya befogenheter att fatta gemensamma beslut kring hela budgeten, vilket också naturligtvis kommer att gälla jordbruket. Kanske kommer vi att bli lyckligare i budgetutskottet när Lissabonfördraget träder i kraft.
Men de nya befogenheterna kommer också att innebära nya skyldigheter. Dessa nya skyldigheter påverkar oss alla, oavsett om vi är parlamentsledamöter, rådsmedlemmar eller kommissionsledamöter. Den första skyldigheten är att uppfylla interinstitutionella förpliktelser och åtaganden. Låt mig nämna två av dem.
För det första finansieringen av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Detta är en skandal. Vi har förhandlat i ett år och vi har ännu inte kunnat säkra 5 miljarder euro från EU:s totala budget, som i år uppgår till mer än 130 miljarder euro.
Vi har ännu inte kunnat finna en lösning på detta. Först förlorade vi ett budgetöverskott från 2008 och nu kan vi inte garantera finansieringen. Om rådet försöker spara pengar på andra budgetposter kommer vi att hamna i en mycket besvärlig förhandlingsposition, eftersom vi tidigare har åtagit oss att förse återhämtningsplanens verksamhet med nya medel.
Den andra punkten rör mejerifonden. Vi måste följa principerna när det gäller kraven på budgetdisciplin, vilket innebär att vi måste lämna en marginal i utgiftsområde 2. Rådet och kommissionen har nyligen godtagit 280 miljoner euro.
Jag vill ställa en fråga till kommissionen, för det är mycket viktigt att vi vet med säkerhet vad vi kommer att rösta om i övermorgon. Kommer dessa 280 miljoner euro som vi har godtagit, som ni har godtagit, från de medel som inte användes 2009, eller kan man utgå från att ni gör åtaganden i förhållande till de medel för 2010 som parlamentet ännu inte har röstat om? Vi anser att detta är en fråga som kräver ett omedelbart svar från kommissionsledamoten.
Hur som helst är dessa 280 miljoner euro inte en del av mejerifonden, det handlar snarare om ett engångsingripande. Mejerifonden är ett annat långsiktigt ingripande som medför omstrukturering och ett finansiellt åtagande från kommissionen och rådet.
Ingeborg Gräßle
- (DE) Fru talman! Min grupp vill gratulera föredraganden hjärtligt för att vi med budgeten för 2010 har skapat en grund att bygga vidare på. Det är en ögonblicksbild som saknar en del betydande inslag som Lissabonfördraget kommer att ge oss, även skyldigheter som vi åtar oss enligt fördraget, vilket innebär att vi utgår ifrån att vi kan och måste återkomma till denna budget inom en ganska snar framtid, även om vi då kanske kommer att fokusera mer på diskussionen om parlamentets rättigheter och mindre på budgetens innehåll.
Rådsordföranden sade att finansieringen av forskning skulle öka med 7,3 procent. Vi har bidragit till denna ökning. Vi stöder den för att vi behöver dessa extra medel för innovationer och för att det är på detta sätt vi måste tjäna våra pengar i framtiden. Samtidigt måste vi dock även fundera över vilka bestämmelser som ska omgärda dessa medel och se till att vi inte tillhandahåller dem på ett sådant sätt att de forskare som pengarna är avsedda för inte får tillgång till dem på grund av att de inte lyckas hitta rätt bland alla komplicerade regler. Därför vill jag i detta läge uppmana till mer samarbete mellan budgetutskottet och budgetkontrollutskottet.
Budgetkontrollutskottet kommer på torsdag att diskutera två reserver som inte gick igenom i budgetutskottet, och som talesman för vår grupp i budgetkontrollutskottet vill jag be er att godkänna dessa reserver. En av reserverna handlar om kommissionens personalstyrka, särskilt när det gäller en idé från budgetutskottet som kallas ”staff screening” (personalöversyn). I detta läge är vi mycket välinformerade om 30 procent av kommissionens personal, men vi vet ingenting om de återstående 70 procenten, som ännu inte finns med i översynen. Syftet med denna reserv är att få information om de 70 procent som vi för närvarande inte vet någonting om.
Den andra reserven gäller budgetförordningen. I slutet av detta år kommer den planerade översynen av budgetförordningen att äga rum, och vårt syfte med denna reserv är att hjälpa kommissionen lite på traven, eftersom vi anser att vi behöver förenklingar och att vi måste genomföra vissa förslag i budgetförordningen. Jag vill verkligen tacka kommissionsledamot Algirdas Šemeta för att kommissionen, under hans ledarskap, nu för första gången har genomfört ett samråd bland stödmottagare om ämnet ”Hinder och svårigheter i ansökningsförfarandet”. Jag vill också argumentera för denna reserv eftersom den handlar om Olaf, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Kommissionen har vägrat att ge oss ett arbetsdokument sedan november förra året, och har därmed förhindrat framstegen för samråden om Olaf och dess rättsliga grund. Det är därför viktigt att få en majoritet för dessa två reserver.
Talmannen
Tack så mycket, fru Grässle. Eftersom ni riktar er direkt till kommissionen vill jag uppmuntra kommissionsledamoten att lyssna noga till det ni har att säga. Det gör det mycket lättare att svara efteråt.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Fru talman! Jag vill gärna bidra till debatten som företrädare för utskottet för regional utveckling. Det är detta utskott som står för den medborgarinriktade politik som behövs, särskilt med tanke på den kris vi upplever för tillfället.
Jag vill börja med att tacka László Surján, som har samarbetat när det gäller att reagera på goda signaler. I ett krisläge är det oacceptabelt att finansiella överenskommelser - särskilt inom regionalpolitiken - bryts och att beloppen minskas. Jag tycker att det är utmärkt att detta nu håller på att rättas till.
Man måste vara uppmärksam i kristider, och Europaparlamentet och kommissionen har varit det i de förslag som antogs alldeles före sommaruppehållet. Till exempel har vi större flexibilitet, vi kan lägga fram våra budgetar tidigare och vi kan investera mer i energisnåla byggnader och bostäder.
Jag välkomnar också de tilläggsbudgetar som har lagts fram för tre pilotprojekt. Under de senaste veckorna har företrädare för regionerna träffats under öppet hus-dagarna i Bryssel, och de har sagt att de kan få god användning för dessa medel genom att möjliggöra bättre delaktighet i politiken inom alla områden. Detta är den medborgarfokuserade politik som jag nämnde tidigare.
Jag hörde Daniël van der Stoep, en annan nederländsk företrädare, just säga att han förkastar dessa medel. Ta till exempel gränsöverskridande språkprojekt: dessa främjar människors deltagande, något vi gärna stöder. Det fanns en liten hake, men László Surján hittade en bra lösning även på detta problem. Under debatten har det sagts att den nya gröna överenskommelsen borde betalas med regionala medel.
Det är naturligtvis mycket bra med hållbarhetspolitik, men om vi skulle anta ett sådant förslag i sin helhet skulle det leda till en hel del orealistiska förväntningar i regionerna och även bland våra kolleger. I förordningen om strukturfonderna har vi redogjort för vad som kan göras när det gäller innovation, hållbarhetspolitik och ekologi, och därför är det bra att ta med detta bara som ett exempel i stället för att förklara att vi kommer att anpassa förordningen efter detta.
Giovanni La via
- (IT) Fru talman, mina damer och herrar! Låt mig tacka budgetutskottet för dess arbete som, när det gäller behoven inom jordbrukssektorn, har försökt skapa en övergripande ram med resurser för att lösa frågan med mjölkbönderna och mjölken, som verkligen oroar många EU-länder i dagsläget.
Trots det har behovet av en minimimarginal hindrat oss från att överstiga 300 miljoner euro för mjölkfonden. Detta är ändå ett kraftfullt ingripande om dessa medel, som kommissionsledamoten tillfrågades om, är extraresurser och självfallet förutsätter ett paket med lämpliga åtgärder. Å andra sidan har vi hört en del andra grupper som föreslår, troligen delvis som ett spel inför den allmänna opinionen, en mycket högre siffra, trots att de är medvetna om att det inte finns någon möjlighet att få fram dessa medel, bara för att kunna ge ett visst budskap till omvärlden.
Låt mig också få lyfta fram ett annat budgetområde som inte har fått tillräcklig uppmärksamhet: den långsiktiga fastighetspolitiken. I och med Lissabonfördraget, med de nya befogenheter som parlamentet kommer att få, det tydliga behovet av att stärka förbindelserna med regionala parlament och de nya tematiska områdena, kommer vi att behöva mer utrymme i Brysselkontoren. Med tanke på att 97 procent av de befintliga byggnaderna redan är upptagna tycker jag därför att vi måste införa en seriös politik för byggandet av ett ännu större EU-kvarter som inger en tydlig känsla av enighet inom EU, med hjälp av en lämplig fastighetspolitik.
Damien Abad
(FR) Fru talman! Först och främst vill jag att tacka föredraganden László Surján för den balanserade budget som han föreslår oss och som svarar mot den dubbla utmaningen att finansiera återhämtningsplanen och inrätta en mjölkfond.
När det gäller inrättandet av denna mjölkfond på 300 miljoner euro, vilket är den siffra som har föreslagits av oss i Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) och i budgetutskottet, vill jag kommentera två saker.
För det första vill jag fördöma de demagogiska uttalandena från ett antal parlamentsledamöter, som kräver att denna fond ska få mer än 600 miljoner euro, vilket helt enkelt är opraktiskt och framför allt oansvarigt, eftersom ett sådant belopp skulle leda till drastiska nedskärningar av anslagen till andra jordbrukssektorer eller äventyra finansieringen av vår återhämtningsplan.
Följaktligen skulle finansieringen av mjölkfonden bli ofördelaktig för våra jordbrukare och de arbetslösa, vilket naturligtvis är ekonomiskt ineffektivt och socialt orättvist.
Jag vill också betona min överraskning, för att inte att säga besvikelse, över att se kommissionsledamot Mariann Fischer Boel ta åt sig hela äran för denna fond i medierna, som om budgetutskottet inte hade arbetat med den, eller som om dess arbete vore meningslöst.
Avslutningsvis vill jag som den yngste av de franska parlamentsledamöterna meddela er min besvikelse när det gäller finansieringen av programmet Aktiv ungdom, eftersom det paradoxalt nog är mitt i en ekonomisk kris som vi för första gången på 10 år håller på att sänka anslagen till detta program.
Paul Rübig
(DE) Fru talman, herr kommissionsledamot! Jag tror att vi med denna budget återigen har lyckats utveckla nya strategier. Det gläder mig att parlamentet har beslutat att stödja den europeiska rättsakten för småföretag, åtminstone med 1 miljon euro för åtaganden och 500 000 euro för betalningar. Kommissionsledamot Günther Verheugen har lovat att han kommer att använda dessa medel i enlighet med detta.
Vi har också ökat anslagen till programmet för forskning för små och medelstora företag. Detta är särskilt viktigt i ett krisläge, och Solvitprogrammet kommer också att få betydande förstärkning. Det handlar om att nå över gränserna inom den inre marknaden, vilket ofta utgör en särskild utmaning för små och medelstora företag.
Det gläder mig att programmet ”Erasmus för journalister” äntligen är på dagordningen och att ”Erasmus för unga entreprenörer” fungerar på ett tillfredsställande sätt.
Georgios Stavrakakis
- (EL) Fru talman! Trots att det är allmänt accepterat att strukturfonderna och sammanhållningsfonderna utgör en spjutspets i kampen mot den ekonomiska krisen, agerar rådet tyvärr motsägelsefullt genom att göra nedskärningar i de relevanta anslagen.
Till skillnad från rådet och kommissionen strävar vi efter att garantera en adekvat finansiering av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen genom att stärka energiinfrastrukturer, forskning och nyskapande.
Samtidigt måste vi skydda livskraftigheten hos gemenskapens befintliga infrastrukturer och verktyg inom räddningstjänsten, särskilt genom att ytterligare förstärka EU:s snabbinsatsförmåga i händelse av naturkatastrofer, och därigenom bereda vägen för inrättandet av en framtida europeisk civil säkerhetsstyrka.
Slutligen måste vi betona att den gröna utvecklingen och stärkandet av forskning och innovation måste utgöra de grundläggande komponenterna i gemenskapens budget för en ren och livskraftig miljö inom alla sektorer.
Riikka Manner
(FI) Fru talman, herr kommissionsledamot! Till att börja med vill jag tacka föredraganden för ett utmärkt arbete. Mjölkkrisen och återhämtningsplanen i samband med finanskrisen har gjort budgetförfarandet för det kommande året till en svår utmaning. Vi står fortfarande inför utmaningar, och vi väntar med stort intresse på kommissionens förslag nästa vecka om finansieringen av återhämtningsplanen.
Viktiga frågor har väckts här, och en del av dem handlar om mjölkkrisen. För egen del vill jag bara nämna en särskild fråga. Det ekonomiska läget har inneburit att medlemsstaterna håller hårt i pengarna när det gäller den kommande budgeten. Budgetdisciplin från medlemsstaternas sida är väl delvis förståeligt i en ekonomisk storm som denna, men det är oförlåtligt att man under de senaste åren har tvingats återbetala pengar till medlemsstaterna ur budgeten för strukturfonderna i form av outnyttjade anslag. Anledningen till denna passivitet är förvaltnings- och kontrollsystemet, som behöver förenklas omgående. Med tanke på det ekonomiska läget är det ytterst viktigt att strukturfonderna utnyttjas effektivt i de yttersta randområdena för att stödja återhämtningsåtgärderna.
Derek Vaughan
(EN) Fru talman! Under den ekonomiska och finansiella krisen gynnades Wales av sammanhållningspolitiken och strukturfonderna under utgiftskategorierna 1a och 1b. Även om återhämtningsplanen var välkommen och verkligen behövdes får vi nu inte skära ned på viktiga budgetposter under utgiftskategori 1 för att skaka fram de 1,98 miljarder brittiska pund som krävs. Jag är rädd att det kanske blir så, och jag är också rädd att förslagen om att göra det utgör en del av ett bredare angrepp på sammanhållningspolitiken. Jag tänker på den budgetöversyn som har lagts fram av GD Budget, och som Alain Lamassoure nämnde tidigare.
Så vitt jag förstår ges i denna översyn en möjlighet att återförstatliga konvergensmedel, vilket innebär att man urvattnar konkurrenskraften och säger nej till övergångsstatus för regioner som är på väg att lämna konvergensen. Jag tycker att vi ledamöter bör motsätta oss allt detta. Jag skulle verkligen välkomna kommissionens åsikter om dessa förslag, för dessa förslag skulle skada sammanhållningspolitiken och platser som Wales och liknande regioner.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
- (PL) Fru talman! Vi är alla medvetna om den svåra situation vi befinner oss i när det gäller den ekonomiska och finansiella krisen. Jag är därför särskilt glad över att budgetutskottet och föredraganden har en positiv syn på ändringsförslaget om att organisera Special Olympics. Special Olympics är, om jag får förklara, idrottstävlingar för personer med intellektuella funktionshinder. Tävlingarna gör det möjligt för dessa personer att förverkliga sig själva och delta i samhället fullt ut. Det gläder mig mycket att det har blivit möjligt att hålla Special Olympics European Summer Games i Warszawa 2010 och Special Olympics World Summer Games i Aten 2011. Jag vill ta tillfället i akt och vädja till rådet att se positivt på detta finansiella åtagande, och be kommissionen om hjälp i praktiska frågor som rör organiseringen av detta årliga evenemang.
Marek Józef Gróbarczyk
- (PL) Fru talman! Den föreslagna budgeten måste utgöra en direkt åtgärd för att bekämpa krisen. En industrigren som har drabbats särskilt hårt av världskrisen är varvsindustrin och sjötransporterna. Dessutom har Europeiska kommissionen genom sin restriktiva politik bidragit till förstörelsen av varvsindustrin i EU. När det gäller Polen har Europeiska kommissionens agerande förstört landets varvsindustri och gjort tusentals personer arbetslösa. Detta sätt att stärka ekonomin stärker ekonomierna i länderna Fjärran östern. Därför vill jag rikta en vädjan, och påpeka att det är viktigt för nästa års budget att vi avsätter medel för att rädda varvsindustrin i hela Europa.
Janusz Władysław Zemke
- (PL) Fru talman! Budgeten för nästa år innefattar också en ökning av anslagen till säkerhet och försvar. Detta har väckt synpunkter och reservationer från en del politiker. Sådana synpunkter har också hörts under debatten. Jag vill därför ställa en konkret fråga till kommissionsledamoten - vad ska de ökade anslagen till försvar användas till? Gäller detta ett gemensamt uppdrag av något slag, eller ska dessa extra medel användas för att främja ny teknik eller gemensamma militära program? Om detta är fallet tycker jag att det verkligen är ett steg i rätt riktning. Armén genererar nämligen ny teknik och kan skapa nya, moderna jobb. Jag skulle därför vilja få lite mer information om detta.
Seán Kelly
(EN) Fru talman! Nyligen beslutade den irländska regeringen att avskaffa Repsprogrammet för jordbrukare, det vill säga programmet för skydd av landsbygden. Detta program, liksom många andra, samfinansierades av EU. Jag vill veta vad som händer med pengarna när de inte används av regeringen i fråga, om samma sak händer i andra länder; vart dessa pengar tar vägen och hur de utnyttjas när de inte används inom det land de är avsedda för.
Zigmantas Balčytis
- (LT) För det första vill jag gratulera min kollega, kommissionsledamot Algirdas Šemeta, som i dag med parlamentets godkännande troligen deltar för första gången i en debatt av det här slaget.
När det gäller budgeten för 2010 kan alla i dag säkerligen hålla med om att läget har förändrats något sedan vi diskuterade budgeten för 2009. Det har verkligen talats mycket om solidaritet, om att lösa de problem som är kopplade till den rådande finansiella krisen. Enligt min åsikt borde budgeten för 2010 ha sett något annorlunda ut. Oavsett om vi vill det eller inte måste vi ändå ta hänsyn till den verklighet som ger oss nya utmaningar varje dag. Jag vill gratulera parlamentet, som alldeles nyligen i Bryssel, för några dagar sedan, enhälligt enades om stöd för vissa stater som har lidit av olika naturliga produktionssvårigheter. Jag tror att liknande problem också finns i en del av de andra små EU-medlemsstater som i dag saknar medel. Därför tycker jag verkligen att vi i framtiden bör utforma konkreta åtgärder som kan hjälpa dessa stater att ta sig ur den finansiella krisen.
Algirdas Šemeta
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag kommer att fatta mig mycket kort. Allra först vill jag tacka alla parlamentsledamöter för deras förslag beträffande budgeten för 2010, och jag hoppas att vi i under resten av budgetförfarandet kommer att hitta lämpliga lösningar för att kunna fastställa en bra budget för 2010.
Jag vill bara ge ett konkret svar på den mycket viktiga frågan om mjölkfonder och säga att det som Mariann Fischer Boel nämnde i går var kommissionens åtagande att lägga fram ett förslag om ett visst penningbelopp, nämligen 280 miljoner euro. Kommissionen kommer att diskutera denna fråga nästa vecka, och vi kommer att lägga fram ett konkret förslag i denna fråga i enlighet med arbetsordningen. Det var min korta kommentar om denna diskussion.
Talmannen
Tack så mycket, kommissionsledamot Šemeta! Det fanns några fler frågor från ledamöterna, men jag har förstått att ni inte vill svara Salvador Garriga och de andra ledamöterna direkt. Ni kanske vill meddela era svar till ledamöterna i fråga skriftligen. De skulle säkert uppskatta det väldigt mycket. Ingeborg Grässle, Salvador Garriga och en rad andra ledamöter har ställt ytterligare frågor.
László Surján
föredragande. - (HU) Jag vill först av allt vända mig till rådet, även om statssekreteraren var tvungen att lämna oss. Jag delar fullständigt hans åsikt att det finns ett problem. Jag håller också helt och hållet med om att parlamentet delar hans åsikt om vad som bör anses vara viktigt, till exempel utbildning och forskning. Det råder också stor enighet om vilka mål vi bör sträva efter. Dock är vi mycket oense om hur vi ska uppnå dessa mål. Vi måste på något sätt uppnå ett samförstånd kring detta senast i mitten av november. Kommissionsledamoten nämnde att han välkomnade de åtgärder som parlamentet vidtog för att återställa budgetposterna i kommissionens preliminära budget. Jag hoppas att han inser att detta inte kommer att ske när det gäller vissa budgetposter. Faktum är att jag nämnde att vi försökte inta en ståndpunkt grundad på en nyanserad hållning.
Jag måste dock nämna några idéer som har uttryckts under debatten som jag inte samtycker med. Jag kan inte acceptera inställningen att det betraktas som stöld när belopp överförs från ett bidragande land till ett förmånsland som en gest av solidaritet. Jag tycker inte att frågan handlar om det. EU är uppbyggt kring tanken att dess medlemsstater visar varandra solidaritet. Jag känner faktiskt till ett bidragande land vars ledare säger att landets inkomster har ökat väsentligt tack vare utvidgningen som har gett dem tillgång till en enorm marknad.
EU kan inte mätas med hjälp av förhållandet mellan betalningar och bidrag. Det är både hycklande och vilseledande, och det skulle förstöra hela vår gemensamma framtid. Samtidigt vill jag vilja rikta mina kollegers uppmärksamhet på att vissa personer här mycket entusiastiskt har talat om varje förslag i förfluten tid: vi tog upp det och ordnade det, och så här kommer det att bli. Det vi ska rösta om nu på torsdag är ett förslag och ett politiskt budskap. Det politiska budskapet handlar om hur parlamentet vill leda EU till grönare betesmarker.
Jag hoppas också att rådet inser att föredraganden inte ger uttryck för sina egna åsikter, och inte heller ett enskilt partis eller enbart budgetutskottets åsikter. Så många har talat här från olika utskott och olika politiska grupper, men alla med samma budskap: vi behöver en bättre, starkare och mer praktisk budget. Min talartid är slut. Jag tackar för er respektfulla uppmärksamhet.
Vladimír Maňka
föredragande. - (SK) Jag vill tacka för debatten i kammaren och också för samarbetet i budgetutskottet, i de politiska grupperna och i skiljeförfarandet.
Jag skulle vilja tacka Europaparlamentets generalsekreterare och alla företrädare för parlamentets generaldirektorat; vi har arbetat tillsammans sedan januari för att hitta de bästa lösningarna för en effektiv användning av EU-medborgarnas ekonomiska resurser. Jag vill tacka skuggföredragandena och samordnarna. Under våra diskussioner fick jag en känsla av att vi verkligen letade efter positiva lösningar. Det är också tack vare er som vi hittade dessa lösningar, och många av dem utgör en del av mitt betänkande. Jag vill tacka mina rådgivare och budgetutskottets personal. De talrika diskussionerna som vi hade med företrädare för alla institutioner hjälpte oss att utveckla en mer objektiv syn på saken, och framför allt upptäckte vi var vi skulle leta efter lösningar.
Jag uppskattar verkligen överenskommelsen från skiljeförfarandet om genomförandet av en organisationsrevision av generaldirektoratet INFO och av säkerhetstjänsterna. Syftet är att bedöma om resurserna används på bästa möjliga sätt. Tidigare var det bara revisionsrätten som samtyckte till externa inspektioner av sitt arbete - och det lönade sig. Efter revisionen minskade revisionsrätten sina administrativa kostnader och uppnådde ökad produktivitet.
Budgetutskottet har även tidigare haft konstruktiva samarbeten med andra institutioner. Även då arbetade vi tillsammans för att finna de bästa lösningarna i skapandet av de europeiska institutionernas budgetar. I de fall där institutionernas önskemål var befogade återställde vi en del av de ursprungliga önskemål om anslag som rådet hade minskat. Jag välkomnar metoden att fastställa budgetar vid dessa institutioner, som redan skapar sina budgetar med utgångspunkt i verkliga behov och inte bara på grundval av inflationstakten.
Talmannen
Den gemensamma debatten är härmed avslutad. Omröstningen kommer att äga rum på torsdag kl.11.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
João Ferreira  
Den föreslagna gemenskapsbudgeten för 2010 är alldeles för liten med tanke på att vi befinner oss mitt i en ekonomisk och social kris, som har en dramatisk effekt på sysselsättningen och levnadsstandarden för många personer. Det är oacceptabelt att den till och med är 6 miljarder euro lägre än det man kom överens om i den fleråriga budgetramen för 2010. Med tanke på den allvarliga sociala verkligheten i många medlemsstater, särskilt de så kallade ”sammanhållningsländerna” som Portugal, tycker vi att budgeten snarast bör revideras och ökas, och vi har lagt fram förslag i den riktningen, till exempel:
Större ekonomiskt stöd för struktur- och sammanhållningspolitiken;
En omprövning av N+2- och N+3-reglerna som hittills har inneburit en förlust på runt 106 miljoner euro för Portugal inom den förra finansieringsramen;
En ökning av graden av gemenskapens samfinansiering av struktur- och sammanhållningsfonderna.
Det är olyckligt att andra förslag med en betydande social och miljömässig inverkan inte godtogs under budgetdiskussionerna, till exempel:
Ett utvecklingsprogram för den portugisiska industrin;
Ett program för att stödja textil- och beklädnadsindustrin;
Ett program för att stödja det småskaliga kustfisket;
En ökad finansiering av programmet Life+.
Louis Grech  
skriftlig. - (EN) Efter antagandet av budgeten för 2010 och i ljuset av den positiva utvecklingen i Irland när det gäller Lissabonfördraget, tycker jag att det krävs en omfattande översyn av budgetförfarandet i syfte att förbättra förfarandet i sin helhet och göra det mer effektivt, relevant och synligt för EU-medborgarna. I detta sammanhang tror jag att en viktig målsättning för översynen måste vara att öka insynen i beslutsfattandet och under genomförandefasen. För detta ändamål borde vi överväga att införa enhetliga kontrollstandarder och statistiska mekanismer i alla medlemsstater för att få bättre kvalitet på uppföljningen av budgetens konsekvenser. Dessutom borde budgetförfarandet innehålla en bättre balans mellan långsiktig stabilitet och flexibilitet för att kunna svara mot föränderliga behov, samtidigt som subsidiaritetsprincipen bibehålls med hjälp av tydliga fördelar och ett mervärde i jämförelse med de nationella budgetarna. Det finns också en del politikområden som behöver utvecklas mer. EU står i dag inför viktiga utmaningar när det gäller den finansiella krisen, klimatförändringarna, energiförsörjningen, säkerheten och invandringen. Jag uppskattar kommissionens insatser för att ta itu med dessa utmaningar, men jag anser att vi behöver ett kraftfullare, mer samordnat och holistiskt synsätt för att kunna bli effektiva.
Cătălin Sorin Ivan  
Det är aldrig lätt att utarbeta en budget, särskilt under en ekonomisk kris. Desto större anledning till att denna uppgift är så viktig. På EU-nivå är hanteringen av en kris av denna omfattning också beroende av balansen i förhandlingarna mellan de behöriga EU-institutionerna. Europaparlamentet spelar utan tvekan en avgörande roll i denna debatt. De frågor som har stått i centrum för diskussionerna om budgeten för 2010 har varit den ekonomiska återhämtningsplanen och den europeiska mjölkfonden. Dessa frågor har på ett sätt belyst hur strikt budgetramen för 2007-2013 är, eftersom de handlar om nya finansiella projekt och därmed nya pengar. EU:s budget måste utnyttja de finansiella marginalerna fullt ut för att bemöta den ekonomiska krisen. Denna budget kommer dock troligen att få en begränsad effekt om inte medlemsstaterna intar en aktiv hållning när det gäller att ansöka om de tillgängliga resurserna. Vi måste sända ett starkt budskap till Europas huvudstäder, och särskilt Bukarest i mitt fall. Vårt arbete här för att få så mycket EU-medel som möjligt kommer att vara förgäves om inte de styrande i våra hemländer vidtar de åtgärder som krävs för att få tillgång till dessa medel och använda dem på ett effektivt sätt.
Lívia Járóka  
Mina damer och herrar! Jag vill ta tillfället i akt och välkomna det faktum att pilotprogrammet för social integration för romer som föreslogs av Europaparlamentet 2009 fortfarande finns med i gemenskapsbudgeten för 2010. Europeiska kommissionens generaldirektorat för regionalpolitik offentliggjorde en anbudsinfordran för programmet i slutet av juli. Dess syfte var att hitta originella och avancerade lösningar för hanteringen av de omfattande problem som rör romska samhällen. Det uttryckliga målet med förslaget är att utarbeta åtgärder som bygger på befintliga erfarenheter och som kan främja den romska integrationen genom utbildning, sociala och ekonomiska åtgärder, gränsöverskridande samarbete samt utbyte av bästa metoder.
Enligt det ursprungliga förslaget från Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) är programmets hörnpelare dels utvecklingen av utbildningen under de tidiga barnaåren, dels främjandet av egenföretagande och beviljandet av mikrokrediter. Dessutom kommer informations- och medvetenhetshöjande kampanjer också att bedrivas i samband med pilotprogrammet. Detta projekt kommer förhoppningsvis att ge möjlighet att utarbeta riktlinjer för en handlingsplan på gemenskapsnivå som syftar till romsk social integration, och, genom utveckling av de idéer som visar sig vara effektiva, bidra till utarbetandet av en rättslig handlingsplan på gemenskapsnivå som sträcker sig bortom de instrument som för närvarande finns tillgängliga.
Jarosław Kalinowski  
Jag vill ta upp en fråga som är viktig för ekonomin och sysselsättningen, och inte bara i mitt eget land. Vi räknar med att under den närmaste framtiden få ett förslag från kommissionen om en eventuell förlängning av de aktuella antidumpningsavgifter som läggs på import av skor med överdelar av läder från Kina och Vietnam. De enskilda medlemsstaternas ståndpunkter i denna fråga är mycket olika. Med tanke på de betydande sysselsättningsnivåerna inom industrin är det ytterst viktigt att vi behåller de nuvarande tullavgifterna. En utvidgning av den befintliga lagstiftningen ger inte upphov till några invändningar ur teknisk synvinkel. Därför vill jag be kommissionen om en försäkran om att den kommer att grunda sitt förslag på de viktiga resultaten från en undersökning, samtidigt som jag kan konstatera att detta är ett bra tillfälle att kontrollera de löften om att skydda arbetstillfällen som kommissionens ordförande gav för inte så länge sedan.
Petru Constantin Luhan  
Jag välkomnar förslaget till budget för 2010 eftersom det är ett välavvägt betänkande där man på ett realistiskt sätt har tagit hänsyn till EU:s prioriteringar.
Två saker bör betonas - de ökade betalningarna under de huvudsakliga budgetposterna (ERDF, ESF, Sammanhållningsfonden) för regional utveckling, samt inrättandet av en mjölkfond. De ökade betalningarna är viktiga eftersom de kommer att förbättra genomförandet av strukturpolitiken i medlemsstaterna till förmån för alla EU-medborgare, medan inrättandet av en särskild mjölkfond skulle innebära ett tydligt budskap från EU-institutionerna till de europeiska jordbrukarna.
En tredje huvudpunkt i budgeten utgörs av energipolitiken, ett viktigt område för 2010, eftersom det kommer att bli det år då vi antar en ny energiplan för perioden 2010-2014, som syftar till att förbättra EU:s energitrygghet och konkurrenskraft.
Under de kommande åren bör kommissionen också prioritera investeringar i infrastruktur, särskilt i de nya medlemsstaterna, eftersom sådana investeringar har en positiv effekt på den ekonomiska och territoriella sammanhållningen.
Rareş-Lucian Niculescu  
Inrättandet av mjölkfonden skulle ge ett viktigt budskap till EU:s jordbrukare och betona det uppriktiga engagemang som EU:s institutioner uppvisar i samband med den kris som mejerisektorn har fått genomlida. Mejerimarknaden är en av de mest volatila marknaderna och har drabbats hårt av den ekonomiska kris vi för närvarande upplever.
En så grundläggande lösning som att inrätta en fond för att stödja en modernisering av sektorn är utan tvivel att föredra framför en tillfällig lösning, till exempel om vi skulle återgå till det traditionella sättet att kontrollera produktionen genom mjölkkvoter. Vi skulle alla helst vilja se ökade ekonomiska anslag. Det belopp som har föreslagits för inrättandet av denna fond, 300 miljoner euro, är dock det högsta belopp som är förenligt med budgettaket. Om detta tak överskrids skulle det bli omöjligt för ministerrådet att godkänna inrättandet av fonden.
Samtidigt måste nya åtgärder vidtas för att öka boskapsuppfödarnas användning av fonder för utveckling av landsbygden. Jag tror att de mest användbara åtgärderna skulle vara de som är sammanlänkade med tillgång till information och utbyte av bra metoder och ger anvisningar om hur man ansöker om medel ur dessa fonder, som för närvarande är underutnyttjade i vissa medlemsstater.
