Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
Következő napirendi pontként egyperces felszólalások következnek fontos politikai kérdésekben.
Ioannis Kasoulides
Elnök úr! Ma már utalt a halálbüntetésre. Gyakran napirendre kerülnek a Parlamentben a Kínában, Iránban stb. végrehajtott halálbüntetések. Annak az embernek az ügyéről szeretnék most beszélni, akit miután 30 évet letöltött börtönbüntetéséből egy ohioi börtönben, az előírásoknak megfelelően kivégeztek az Egyesült Államokban. Ha valakin a két legsúlyosabb büntetést is végrehajtják, akkor az az európai normák szerint különösen kegyetlen bánásmódnak számít.
Úgy vélem, hogy fontos szövetségesünkkel, az Egyesült Államokkal folytatott párbeszédben helyet kellene kapnia a halálbüntetés kérdésének. Mi több, hogyan lehetséges az, hogy valakiről 35 börtönben letöltött év után derül csak ki, hogy ártatlan? A halálbüntetés nem megfelelő eszköze az elrettentésnek; ha kivégeznek valakit, akkor azt később nem lehet visszahozni az élők sorába.
Cristian Dan Preda
Izland az újságok címlapjaira került az elmúlt időszakban, mivel elnökük élt a vétójogával az Icesave-törvénytervezetet illetően, és úgy döntött, népszavazásra bocsátja a kérdést. A brit és a holland kormány nemtetszését fejezte ki a döntést illetően. Úgy gondolom, hogy mivel ez szigorúan kétoldalú vitarendezésnek minősül, nem kellene befolyásolnia Izland csatlakozási folyamatát.
A Bizottságnak világosan ki kellene fejtenie álláspontját arról, hogy milyen következményei lehetnek az Icesave-törvény elfogadásának vagy visszautasításának a koppenhágai Európai Tanács által felvetett gazdasági kritériumok teljesítésének tekintetében.
Ágnes Hankiss
Elnök úr! Gyakran mondják: "ne hagyjuk, hogy a félelem vezessen minket”! Néhányan úgy gondolják, hogy túl szigorú biztonsági intézkedéseket vezettünk be a repülőtereken. A detroiti terrorcselekmény azonban rávilágított arra, hogy még mindig van min szigorítanunk az ellenőrzéseket illetően.
Bizonyára hallottak arról, hogy a szlovák titkosszolgálat képlékenyítő anyagot tartalmazó robbanóanyagot tett egy szlovák állampolgár poggyászába. Az utas és csomagja minden probléma nélkül feljutott az utastérbe, majd eljutott Írországba. Bár a teszt elég sokatmondó, mégsem erősíti meg a polgárokat abbéli hitükben, hogy a hatóságok komolyan veszik a biztonságot és a magánélethez való jogot.
Nap mint nap ellentmondó és félremagyarázott információkat és híreket olvashatnak a sajtóban. A detroiti eset után megoldásként most például a testszkennerek kerültek reflektorfénybe.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Cătălin Sorin Ivan
A lisszaboni stratégia előírja, hogy az Európai Uniónak 2010-re a legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdasággá kell válnia. Most 2010-et írunk, és a stratégia célkitűzései még messze állnak a megvalósítástól, sőt Európa az 1933-as mélypont óta éppen a legválságosabb korszakát éli.
Noha a célkitűzések nem valósultak meg, fontos, hogy kiemelt szerepet kapjanak az Európai Unió napirendjében. A spanyol elnökség képviseletében Zapatero miniszterelnök úr biztosított bennünket arról, hogy a kitűzött stratégiai célokat nem tévesztik szem elől, és 2020-at jelölte meg határidőnek. Egyszerűen elfogadhatatlannak tartom, hogy még egy évtizedet várjunk a célok megvalósítására!
A stratégia egyik létfontosságú kérdése az oktatás és a kutatás támogatása. Nincs olyan gazdaság a világon, amely képzetlen munkaerővel fejlődni képes. Éppen ezért azt gondolom, hogy az európai oktatási rendszer támogatásának kiemelt szerepet kellene kapnia. Itt, az ülésteremben adok hangot rosszallásomnak ezzel a célokat nélkülöző elképzeléssel kapcsolatban, amelynek megvalósítása oktatási költségvetésüket csökkenteni készülő kormányokra vár. Nemcsak kárt okoznak a jelen társadalmának, hanem hosszú távú problémákat idéznek elő.
Szeretném megragadni az alkalmat és bejelenteni, hogy írásos nyilatkozatot nyújtok be, amelyet a következő üléstől kezdve lehet aláírni.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Sylvie Guillaume
Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Szeretnék visszatérni a testszkennerek repülőtéri telepítésének kérdésére. Ma ezeket az eszközöket a terrorista fenyegetések megelőzéséhez használjuk, mégis félelmet keltenek az emberekben.
Néhány tagállam anélkül vezette be a testszkenneres ellenőrzéseket, hogy behatóbban vizsgálná az ilyen intézkedések közegészségre, biztonságra és elsősorban a polgári szabadságjogokra gyakorolt hatását. Legyünk realisták. Tökéletes, 100%-os biztonság nem létezik. Pillanatnyi koncentrációzavar, emberi mulasztás bármikor előfordulhat.
Az Amszterdamból Detroitba tartó járat esete végső soron az információs rendszerek hibáira hívja fel a figyelmet. Éppen ezért először ezekre a hibákra kell megoldásokat találnunk, és csak azután folytatnunk szakértői és bizalmi párbeszédet a különféle hatóságok és érdekelt felek bevonásával.
Befejezésképpen szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy ahelyett, hogy a reptéri biztonságot erősítenénk minden erőnkkel, számításba kellene vennünk azt is, hogy rossz szándékú csoportok vasútállomásokon, metróvonalakon és nyilvános, tömegeket vonzó helyeken követnek el merényleteket. Gyakran történik ilyesmi.
Mielőtt elhamarkodott és költséges lépésekre szánnánk magunkat, először tárgyilagosan, érzelmek nélkül, széles plénum előtt, átlátható módon vitassuk meg a kérdést. <BRK>
Gianni Vattimo
Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Az Európai Parlament észak-olaszországi képviselőjeként szeretnék a Parlament és a Tanács tudomására hozni olyan, létező egyezményeket és demokratikus jogokat sértő szabálysértéseket, amelyek a Lyon-Torino vonalon épülő új vasútvonal terveivel kapcsolatosak, és amely mögött vélhetően az olasz kormány és a piedonti hatóság áll.
Az Európai Unió a támogatást feltételekhez kötötte: a helyi lakosságnak támogatnia kell a projektet, és Olaszországnak biztosítania kell a megfelelő magánbefektetői hátteret. Ez a két feltétel nem teljesült, mivel az olasz befektetői alapok nem léteznek, és a kormány kormányrendeletben korlátozza a lakosság szólásszabadságát: csak azok nyilváníthatnak véleményt, akik egyetértenek a vasútvonal megépítésével.
Ebből kifolyólag gyanítható, hogy Olaszország megtéveszti és megkárosítja Európát.
Sandrine Bélier
Elnézést kérek, elnök úr! Először szólalok fel, és azt hittem, helyesen jártam el és közben..., kérem, fogadja el bocsánatkérésemet.
Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Szeretném felhívni a figyelmüket az ENSZ által a biodiverzitás nemzetközi évének kikiáltott esztendő elején arra, hogy a biodiverzitás csökkenésének megállítását célzó 2004-2010-es európai stratégia megbukott.
Természeti örökségünk 40%-a veszélyben van! A biodiverzitás állapota bolygónk és fejlesztési rendszerünk állapotát tükrözi. A válság egyre jobban fenyeget.
Remélem, hogy az Európai Unió és az Európai Parlament képes lesz megbirkózni a kihívásokkal és olyan nagyra törő és átfogó célkitűzésekkel előállni, amelyek minden ágazati politikában gátat szabnak 2010-ben a biodiverzitás csökkenésének.
Még van időnk a tettek mezejére lépni, hiszen 2010-ben bármi megtörténhet. Remélem, hogy többre leszünk képesek, mint Koppenhágában.
Søren Bo Søndergaard
Elnök úr! Mióta Törökország betiltotta a kurd DTP pártot, rengeteg párttagot tartóztattak le, köztük demokratikusan megválasztott polgármestereket és korábbi parlamenti képviselőket is. Karácsony és újév közt én magam is részt vettem a DTP elnöke, Ahmet Türk ellen folyó törökországi eljárásokban. A rendőrség körözést írt ki ellene, annak ellenére, hogy mentelmi jogát nem vonták vissza. Múlt héten megtiltották Diyarbakir polgármesterének, Osman Baydemirnek, hogy elhagyja az országot. Ezért nem fog tudni részt venni a kurd kérdéseket érintő európai parlamenti konferencián, amelyet február 3-án és 4-én tartanak.
Kérem az elnök urat, aki remélem, hogy időt szakít kérdésem meghallgatására, hogy tiltakozzon a török hatóságoknál, és követelje, hogy a demokratikus úton megválasztott diyarbakiri polgármester részt vehessen az Európai Parlament jövő heti ülésén.
Elnök
Köszönöm észrevételeit! Kérem, írjon e-mailt a témával kapcsolatban az e-mail címemre, hogy pontosan tájékozódhassak elképzeléseiről.
Barry Madlener
Elnök úr! Hölgyeim és uraim! A véleménynyilvánítás szabadságára nagy nyomás nehezedik Hollandiában. Pártelnökünknek, Geert Wildersnek meg kell jelennie jövő héten a bíróság előtt. Nem azért, mert bűnt követett el, hanem politikai nézetei miatt. A holland Szabadságpárt felhívja a figyelmet az iszlamizáció következményeire. Az iszlám nem vallás, hanem ideológia, amely hatalmába kerít minket! Az iszlám nem tiszteli a nyugati szabadságot és demokráciát! A fundamentalisták fenyegetései miatt a politikusok és véleménynyilvánítók sokat kockáztatnak az iszlám bírálatával. Az a tény, hogy a holland politikusoknak az iszlám kritizálása miatt az igazságszolgáltatással kell szembenézniük és börtönbe zárják őket, végzetes hatással van a szabadságra és a demokráciára. Ezt nem engedhetjük meg, ezért "megkongatjuk a vészharangot” Hollandiáért és a szabad nyugati világért. Vessünk véget az iszlamizáció térnyerésének és a politikusok meghurcoltatásának politikai nézeteik miatt! Jövő szerdán tüntetéseket tartunk Hollandiában a szabadság védelmében. Támogassák ezt a nagyszerű államférfit, Geert Wilderst, és jöjjenek erre a felháborító politikai tárgyalásra!
Marian-Jean Marinescu
Üdvözlöm azokat a projekteket, amelyekkel a spanyol elnökség az előterjesztett programja alapján innovatív és legitim eszközökkel kívánja erősíteni és formálni az Európai Uniót. Ugyanakkor szeretném sajnálatomat kifejezni amiatt, hogy az elnökség programjában semmilyen terv nem szerepel a belvizekre, különösen a Rhône-Majna-Duna folyókra (vízi utakra) vonatkozóan, noha tavaly az Európai Bizottság hozzálátott egy 2010-es dunai stratégia kidolgozásához.
Tisztában vagyok azzal, hogy a spanyol elnökségnek ennél sokkal fontosabb feladatokkal kell megbirkóznia, többek között a Lisszaboni Szerződés hatályba léptetésével, az ítélkezési gyakorlat megreformálásával, az intézményi módosítások bevezetésével, a válságkezelési folyamatokkal és a fenntartható fejlődés helyreállításával.
Mégis azt gondolom, hogy a szállítási infrastruktúra, különösen a vízi szállítás, amelyben a Duna is érintett a multimodalitás mellett, sajátságos és kiváló módszert képez a fenntartható fejlődés megvalósításához és új munkahelyek teremtéséhez. Úgy gondolom, hogy ennek a kérdésnek a hiányát sürgősen orvosolni kell a spanyol elnökség programjában!
Maria do Céu Patrão Neves
Elnök úr! Képviselőtársaim! A rossz idő, amely sok tagállamot érint, és amelynek komoly következményei vannak a mezőgazdaságra nézve, különösen decemberben okozott sok gondot. Portugália egyike az érintett tagállamoknak, ahol december 23-án olyan súlyos, jeges esővel és szélviharral kísért esőzések voltak, amelyek letarolták a nyugati és algarve-i régiót. Több mint 80 millió eurónyi kár keletkezett. A szélsőséges időjárás körülbelül ezer gazdának okoz fejtörést, és mivel a termények nagy része megsemmisült, szinte egyáltalán nincs esély a veszteség pótlására a következő hónapokban. A 2010-es melegházi termények teljesen megsemmisültek, ráadásul az infrastruktúra 90%-át helyrehozhatatlan kár érte.
A visszaesés megakadályozása érdekében, és figyelembe véve a természeti katasztrófák ciklikusságát, amelyek gyakorisága és intenzitása a klímaváltozás miatt egyre növekszik; a segélyek hiányát, amelyek a veszteséget pótolnák; valamint azt a tényt, hogy a természeti katasztrófák okozta károkat az Európai Unió Szolidaritási Alapja nem fedezi, haladéktalanul szükség van egy európai védelmi rendszer kiépítésére...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Ricardo Cortés Lastra
Elnök úr! Először is szeretném kifejezni részvétemet és együttérzésemet a haiti földrengés áldozatainak.
A pusztító földrengés azután történt, hogy a múlt évben négy hurrikán söpört végig a térségben. A földrengés apropóján nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy haiti lakosságának 80%-a már a katasztrófa előtt is nyomorban élt. Amerikában itt a legmagasabb a csecsemőhalandóság, ám emellett a nyomor, az erőszak és a hontalanság a Haitin élő lakosság többségének a mindennapi életéhez tartozott.
Ezeket a körülményeket ismerve nemcsak humanitárius segélyre van szükség a térségben, hanem arra, hogy ha Haiti lekerül a címlapokról, akkor is folytassuk az elkezdett kezdeményezéseket és biztosítsuk, hogy az ország fenntartható, összehangolt és kiegyensúlyozott fejlődésen menjen keresztül.
Corina Creţu
Románia és Bulgária három éve csatlakozott ugyan az Európai Unióhoz, polgárai azonban még mindig nem élvezhetik teljesen az európai polgárokat megillető jogokat. Habár a munkaerő szabad áramlása az európai integráció alapvető eleme, tíz tagállam még mindig korlátozza a román és bolgár munkavállalók munkavállalási jogait.
A döntés értelmében a helyi munkaerő-piaci munkavállalásra vonatkozó korlátozásokat kiterjesztették, annak ellenére, hogy az Európai Unió javaslataiban rávilágít arra, hogy a kelet-európai munkavállalók nemhogy nem zavarják a munkaerő-piaci folyamatokat, de elősegítik a gazdasági növekedést. Sajnos a gazdasági válságot még mindig ürügyként kezelik a korlátozások fenntartására, a helyi munkanélküliségre és a bevándorlók által a munkaerő-piaci folyamatokra gyakorolt nyomásra hivatkozva.
A valóság tulajdonképpen az, hogy az új tagállamokból beáramló munkaerő piaci hatásának lehetséges következményeit eltúlozzák. A korlátozások fenntartása megakadályozza, hogy a munkát kereső munkavállalók kilábaljanak a válság okozta kilátástalanságból és hozzájáruljanak az európai gazdaság helyreállításához. Éppen ezért remélem, hogy az új Európai Bizottság nagyobb erőbedobással veszi fel a harcot a szabad uniós munkaerő-áramlást korlátozó protekcionista intézkedésekkel szemben.
Izaskun Bilbao Barandica
Mit gondolnának, hölgyeim és uraim, akkor, ha letartóztatásukat élő adásban közvetítené az egyik legnézettebb országos televízió-csatorna?
Hogy éreznének akkor, ha azzal vádolnák Önöket, hogy együttműködnek fegyveres csoportokkal, 5 napig zárva tartanák egy elszigetelt zárkában, majd vagyonukat befagyasztanák és másfél évnyi börtönre ítélnék Önöket azért, mert az egyetlen baszk nyelven íródó újság lapigazgatói, amelyet vizsgálat nélkül szüntetnek be?
A foglyok nagy része azt állítja, hogy kínzásokat kellett elviselniük. Mit gondolnának akkor, ha hét évvel később még mindig tárgyalásra várnának, pedig az ügyészek bizonyíték hiányában lezárnák az ügyet? És mit éreznének, ha emellett pénzügyi jogi perek is várnának Önökre?
Tíz ember él most ilyen kétségek között 2003 februárja óta - legtöbbjük újságíró - akik ellen azóta folyik büntetőeljárás, amióta a spanyol legfelsőbb bíróság úgy döntött, vizsgálat nélkül beszünteti az Egunkaria napilapot. Az eljárás a mai napig tart, amely ennyi idő távlatában és az ismert körülmények miatt egyáltalán nem nevezhető jogszerűnek, mert sárba tiporja az elítéltek jogait.
Margrete Auken
Elnök úr! Közel egy év telt el azóta, hogy a Parlament - igen jelentős többséggel - elfogadta a durva és barbár spanyol urbanizációs szabályozások következményeivel kapcsolatos jelentésemet, amelyben a közös európai uniós jogszabályok és az unió alapját képező alapelvek nagyon súlyos áthágásaira hívom fel a figyelmet. A spanyol állampolgárok mellett más tagállamok Spanyolországban élő állampolgárai kényszerülnek arra, hogy fizessenek az ingatlantársaságok, -irodák, -ügynökök, mi több, a megválasztott képviselők által elkövetett korrupciós bűnökért és egyéb kihágásokért. Azt tapasztalják, hogy az otthonaik tönkremennek. Házaikat jóhiszemben vásárolták meg, és ezekért a hibákért mégcsak nem is kártalanítják őket.
A spanyol kormány még mindig nem válaszolt a jelentésben szereplő bírálatokra. Ezért arra szeretném kérni Önt, hogy szólítsa fel állásfoglalása kifejtésére a spanyol kormányt az Auken-jelentésben szereplő következtetéseket illetően.
Kyriacos Triantaphyllides
Elnök úr! Szeretném felhívni figyelmét az Olaszországban kibontakozó helyzetre: a mezőgazdasági ágazatban illegálisan dolgozó vendégmunkásokat minden kétséget kizáróan példátlan mértékű idegengyűlölet és rasszista erőszak éri.
Konkrétan a rozzanoi esetről beszélek, amelynek kapcsán 1500 bevándorló hagyta el otthonát önként vagy hatósági kényszer hatására. Az illegális bevándorlás bűncselekményként való kezelése még súlyosabb mértékű kizsákmányoláshoz vezet. A hatóságok korlátozzák munkavállalási és otthonhoz való jogaikat, és megvonják tőlük az alapvető szolgáltatásokat.
Arra szeretném kérni a Bizottságot és a Tanácsot, vizsgálják meg, hogy hogyan lehet a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló ENSZ-egyezmény rendelkezéseit uniós jogszabályba átültetni. Célunk, hogy megakadályozzuk az ilyen jellegű incidensek előfordulását az Európai Unióban.
Elnök
Auken Asszony! Megkérem arra, hogy küldjön át egy rövid összefoglalót annak érdekében, hogy a közeljövőben megtehessem a szükséges lépéseket.
Janusz Wojciechowski
Elnök úr! Az Európai Bizottság néhány hete elutasította a lengyel kormány kérését, amelyben segítséget kér a dohányfeldolgozó mezőgazdasági üzemek átalakítására.
A döntés miatt 15 000 dohányfeldolgozó családi kisvállalkozás megy csődbe, különösen az ország délnyugati régiójában. Ez az Európai Unió egyik legszegényebb térsége.
Nem tudom, hogy mi az oka a Bizottság döntésének, ám még ha a lengyel kormány formai hibákat vétett is, nem hiszem, hogy a bürokratikus eljárások miatt egyszerű emberek megélhetését kellene veszélyben sorolni. Éppen ezért arra kérem az Európai Bizottságot, hogy vegye elő és fontolja meg még egyszer a lengyel kormány kérését, és tartsa szem előtt a szegény gazdák érdekeit.
Rui Tavares
Hölgyeim és uraim! Képviselőtársam, Triantaphyllides úr már ismertette Önökkel a dél-olaszországi Calabriában tapasztalható kizsákmányolást, amely a külföldi munkavállalókat érinti. Szeretném hozzátenni, hogy igazán aggasztó faji vetülete is van az ügynek: a fekete-afrikai bevándorlók elkülönítve élnek, dolgoznak, még a rendőrség is külön elbánásban részesíti őket, tüzet nyit rájuk és erőszakkal kényszeríti őket, hogy elhagyják a rozzanoi térséget.
Mivel a bevándorlók egy része deportációs központokban vár arra, hogy kitoloncolják az országból, felmerül a kérdés: vajon az olasz hatóságok jóhiszeműen jártak-e el, amikor arra tettek ígéretet, hogy védelmet biztosítanak nekik, és most mégis kitoloncolják őket? Ha világosan átgondoljuk a helyzetet, akkor egyáltalán kitoloncolhatók a faji üldöztetés áldozatai? Az Európai Unió tagállamaként Olaszország képes véget vetni az etnikai tisztogatásnak, amelyet a calabriai N'Drangheta bűnszövetkezet tagjai kezdtek el? Egyszerűen elfogadhatatlannak tartom, hogy az áldozatokkal egyáltalán nem ismertették jogaikat!
Alaposan ki kell vizsgálnunk ezt az ügyet, és ezért a rozzanoi eset áldozatait nem szabad kiutasítani az unió területéről.
John Bufton
Elnök úr! A világpolitikára irányuló figyelem a záloga bolygónk jövőjének. A világ népességének növekedéséről folyó párbeszédek közepette az Európai Unió még arra sem képes, hogy világos állásfoglalást adjon a migrációt illetően. Ehelyett a szokásos indokokkal, azaz a képzett munkaerő elszívása okozta űr pótlása és a gazdaság felélénkítése okán olyan intézkedések születnek, amelyek elősegítik a munkaerő áramlását.
A múlt évben az Európai Unió adatai szerint 1,7 millió bevándorló érkezett az Egyesült Királyságba, majdnem kétszer annyi, mint öt évvel ezelőtt. Röviddel karácsony előtt Szerbia benyújtotta csatlakozási kérelmét, Horvátország pedig már 2012-ben uniós tag lehet. Még csak ezután fogjuk igazán érezni a Római Szerződés hatálya alatt álló szabad munkaerő áramlásának valódi hatásait. Az a 10 ország, amely 2004-ben csatlakozott az unióhoz, köztük Lengyelország, Csehország és Lettország, csak 2011-től élvezhetik korlátlanul a szabad munkaerő-áramlás előnyeit. Bulgária és Románia csak 2014-től. Mivel ezekben az országokban az életszínvonal igen alacsony, ezért azt gondolom, hogy a korlátozás nélküli munkaerő-áramlás jelentős hatással lesz a fejlettebb tagállamokra.
Európa nagy része bírálja az Egyesült Királyságot akkor, amikor a bevándorlási politikával kapcsolatban tiltakozását fejezi ki. A Lisszaboni Szerződés szinte ugyanannyi jogkörrel ruház fel bennünket, mint a KAP mezőgazdasági kérdésekben, és felelőtlen lépés lenne teljesen figyelmen kívül hagyni...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Csanád Szegedi
Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Képviselőtársak! Elvileg az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság elvein alapul, amely alapelvek közösek a tagállamokban. De sajnos csak elvileg, ugyanis Szlovákia mindennap alapjaiban sérti meg az Európai Unió alapelveit, ezért kezdeményezem, hogy az Európai Parlament tegye meg a szükséges jogi lépéseket annak érdekében, hogy függessze fel Szlovákia uniós tagságát mindaddig, amíg vissza nem vonja a magyarokat mindennap megalázó szélsőségesen rasszista nyelvtörvényét. De a Kárpát-medencében sajnos nem csak Szlovákia jeleskedik az Európai Unió alapelveinek megsértésében, hanem Romániában is politikai offenzíva van a magyar kisebbségek elnyomása érdekében. A partiumi több, mint 300 000-es lélekszámú magyarság kisemmizése miatt elérkezett az idő, hogy a székelyföldi autonómia mellett az érmelléki magyar önrendelkezést is a közbeszéd tárgyává tegyük.
José Manuel Fernandes
Elnök úr! Hölgyeim és uraim! 2008. október 22-én az Európai Parlament elnöke és a Tanács a 2010-es évet a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének nyilvánította. Napjainkban 78 millió uniós állampolgár él szegénységben, közülük 19 millió gyerek. Ma, a gazdasági világválság hatásainak fényében, amelyből az egyik a munkanélküliség növekedése, fontos, hogy kiemelt ügyként kezeljük a szegénység elleni harcot.
Politikai ténykedéseink egyik elsődleges célja az emberi méltóság megőrzése, ezért nem hunyhatunk szemet afelett, hogy kontinensünkön emberek éheznek. Ezért úgy vélem, hogy az Európai Uniónak mérlegelnie kellene a jelenlegi társadalmi helyzetet, és ha szükséges, növelnie a szegénység leküzdéséhez szükséges intézkedésekre szánt pénzalapokat. Ehhez költségvetésre van szükség.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
Elnök úr! Gratulált azért, mert elfogadtuk a Lisszaboni Szerződést. Lényeges, hogy ilyenkor ébredünk rá arra - amikor Haitinek nagyon nagy szüksége van a segítségünkre -, hogy milyen fontos az Európai Unió hatékony működése.
Természetesen tisztában vagyunk azzal, hogy sok tagállamban mennyire keveset foglalkoztak nyilvánosan a szerződéssel. Kevesen ismerik a szerződés tartalmát. Ellenzői, csakúgy, mint az Európai Unió megszilárdulásának ellenzői demagóg vádaskodásaira gyakran nem érkezik válasz. A Lisszaboni Szerződés tartalmáról még mindig sok koholmány lát napvilágot. Most, hogy a Szerződés már hatályos, lehetőségünk van arra, hogy tájékoztató kampány keretében ismertessük részleteit és az Unió működését. Ezt a lehetőséget minden tagállamnak meg kell ragadnia! Ezért kérem az Unió társadalmi kommunikációjáért felelős testületeit, hogy az átalakulás pillanatát megragadva indítsanak tájékoztató kampányt, amely az Európai Unióra vonatkozó ismereteket és az európai identitás megteremtését hivatott szolgálni.
Ramón Jáuregui Atondo
Elnök úr! Csak néhány nap telt el azóta, hogy a francia, portugál és spanyol rendőrség letartóztatott két ETA alakulatot, amelyek tagjai robbantásos merényleteket készültek végrehajtani Spanyolországban.
Szeretném nyilvánosan megköszönni a terrorizmus spanyol áldozatainak, hogy együttműködtek a portugál és francia hatóságokkal ebben a fontos ügyben. Ez az eset is nagyszerűen példázza, hogy mit jelent európainak lenni. Szeretném még hozzátenni, hölgyeim és uraim, hogy az ETA terrorszervezet spanyolországi merényleteiben közel ezer ember halt meg, és nincs olyan politikai vagy morális ok, amely a terrorizmus létjogosultságát igazolhatja.
Szeretném megköszönni Franciaországnak és Portugáliának közbenjárásukat az ETA tagjainak letartóztatásában.
Zigmantas Balčytis
Elnök úr! Szeretném felhívni figyelmét a Baltikum keleti határsávjánál kialakult helyzetre. Egy ideje karácsony előtt minden évben teherautó-blokádot állítanak fel az Európai Unió keleti külső határainál.
A blokád feltartja a szállítójárműveket és súlyos gondot jelent az EU vállalatainak. Sőt az EU és a szomszédos országok viszonyát is feszültté teszi. Úgy gondolom, hogy az újonnan megalapított Európai Külügyi Szolgálatnak reagálnia kell a kialakult helyzetre és a helyzet megoldása érdekében aktívabban kell együttműködnie a külső országokkal.
Nicole Kiil-Nielsen
Elnök úr! Hölgyeim és uraim! A Gázai övezetet az összezsugorodás veszélye fenyegeti. A 2007 óta izraeli blokád alatt álló Gáza lakossága 2009-ben véres merényletek áldozatává vált. Ennek eredményeképpen született meg a Goldstone-jelentést, amely megállapította, hogy az izraeli hadsereg háborús bűnöket követett el.
Most éppen az egyiptomi hatóságok készülnek föld alatti fémsorompó felállítására, amellyel megakadályoznák, hogy az alagúton keresztül bármilyen szállítmány átjusson. Mikor lesz már vége az emberiség ellen elkövetett bűntetteknek? Meddig szenvednek még férfiak, nők és gyermekek egy középkori módszerekkel működő kormány manipulációjától?
Cselekednünk kell! Az Európai Unió Izrael fő gazdasági szövetségeseként és a palesztin területek elsődleges támogatójaként értékes adut tart a kezében. Az izraeli kormány csak külső, nemzetközi szervezet nyomására hajlandó változtatni politikáján.
Az EU fontos szerepet játszhat a békefolyamatok továbbvitelében és egy független, szuverén palesztin állam megteremtésében, amely visszakapná az 1967 óta megszállt területeit és fővárosát, Kelet-Jeruzsálemet.
Jaroslav Paška
Elnök úr! Múlt év végén Szlovákiát folyamatosan indokolatlan és felháborító támadások érték a magyar kormány részéről, amiért egy olyan törvényt fogadott el, amely állítólag megfosztja a szlovákiai magyarokat jogaiktól.
Amíg Magyarországról megalapozatlan híresztelések érkeztek egy "légből kapott” szlovák törvénnyel kapcsolatban, addig Szlovákia a nemzeti kisebbségi főbiztoshoz, Knut Vollebækhoz fordult, hogy részrehajlás nélkül értékelje a Szlovákiában elfogadott törvényt. 2010. január 4-én az EBESZ nemzeti kisebbségek főbiztosa, Vollebæk úr ismertette állásfoglalását az állami nyelvtörvénnyel kapcsolatban, amelyben megerősítette, hogy az állami nyelvtörvény nem tér el a Szlovák Köztársaság nemzetközi kötelezettségvállalásaiban tett ígéreteitől. Kifejtette továbbá, hogy a törvény megfelel a nemzetközi szabályozásoknak, és jogszerű célkitűzésnek próbál érvényt szerezni. Állásfoglalásában kijelenti, hogy az állami nyelv használatának támogatása nem ássa alá a nemzeti kisebbségek nyelvhasználathoz való jogait. Az EBESZ nemzeti kisebbségek főbiztosa, Knut Vollebæk, helyesli a szlovák nyelvtörvényt.
Hans-Peter Martin
Elnök úr! Az Európai Unió tagállamaiban is szörnyű földrengés pusztít, amely azonban nem hagy nyomot a föld felszínén. A metaforával a pénzügyi piacokon eluralkodó káoszra utaltam. Kiderült, hogy egy csődbe jutott vagy állami tulajdonba került karintiai bankban európai uniós alapokat is kezeltek. Követelem, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal indítson átfogó vizsgálatot az ügyben. Az új elnökség alatt ugyanis megvan annak a lehetősége, hogy valamivel függetlenebbül végzi munkáját, mint korábban.
Ezzel kapcsolatban szeretném felhívni figyelmüket a Közös Európai Megfigyelőközpont "captive commission” témájú tanulmányára, amely nagyon fontos problémát feszeget: mégpedig, hogy a nagyvállalatok túlságosan nagy arányban képviseltetik magukat szakértői csoportokban, amelyeknek pedig pont az lenne a feladatuk, hogy megóvják a gazdaságot a szélsőséges kilengésektől. A kis- és középvállalkozások, valamint a fogyasztói szervezetek és a szakszervezetek nem tudnak érdemi megoldást nyújtani a problémára. A szakértők általában 20-80%-os arányban képviseltetik magukat ezekben a csoportokban. Ezen az arányon minél hamarabb változtatni kell.
Gay Mitchell
Elnök úr! Csatlakozom a Haiti ügyét felhozó képviselőtársaimhoz. Tudom, hogy az ülés során napirendre kerül a kérdés, de engedje meg, hogy egy konkrét szempontot kiemeljek most: az Egyesült Államok jóval szervezettebben működik az Uniónál. Tisztában vagyok azzal, hogy az ország közelebb fekszik a régióhoz, mint az Európai Unió. A tagországok szintjén valóban hathatós felajánlások érkeztek, példaként szeretném megemlíteni a belga légierő segítségnyújtását.
Az Európai Unió a világ legnagyobb támogatást nyújtó szervezete, de a humanitárius segítségnyújtás hatékonyan kell cselekednünk. Hiszem, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével elérkezett az idő arra, hogy az intézmények közötti megállapodás értelmében alakítsunk egy hathavonta cserélődő kis és nagy tagállamokból álló segélycsoport, amely humanitárius segélyeket osztana szét a rászorulóknak. A csoport összetétele hathavonta cserélődhetne, vagy akár olyan ütemben, ahogyan az elnökségek váltják egymást, mindenesetre szükség van egy olyan csoportra, amely az EU humanitárius "zászlóshajójaként” eljuttatja a segélyeket a szükséget szenvedőknek.
Proinsias De Rossa
Elnök úr! Ismételten össze kell fogniuk a szervezeteknek, a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy véget vessünk a Gázai övezet izraeli megszállásának.
Egy évvel ezelőtt 1400-an haltak meg a térségben, többségében civilek, és több mint 300 gyerek. Izrael amellett, hogy nem enged be az övezetbe megfelelő mennyiségű élelmiszer-utánpótlást, még mindig tiltja, hogy a palesztinok újjáépítsék otthonaikat, vállalkozásaikat, egészségügyi intézményeiket; valamint rendbe hozzák infrastruktúrájukat: a vízellátó és csatornarendszert, valamint a villamoshálózatot.
Európának abban is közbe kell lépnie, hogy az amerikai állampolgárságú Jared Malsin újságírót ne utasítsák ki az országból, és hogy folytathassa a ciszjordániai Ma'an nonprofit hírügynökséggel közösen végzett munkáját.
A Bizottság érvénytelenítette a Guineával fennálló halászati egyezményt, mert a kormány intézkedései 150 tüntető halálát okozták. Miért részesül Izrael eltérő bánásmódban? Éppen ideje lenne, hogy megmondjuk: elfogyott a türelmünk, és Izraelnek tiszteletben kell tartania a nemzetközi emberi jogokat, például szabad, kormánybeavatkozástól mentes sajtószabadságot kell biztosítania az embereknek.
Ilda Figueiredo
Elnök úr! Múlt év novemberében az Európai Bizottság nyilvános kampányba kezdett az Európai Unió 2020-as stratégiájáról, amely állítólag a lisszaboni stratégiát követi. Mint tudjuk, a lisszaboni stratégia célkitűzéseit sokat hangoztattuk egy időben, azonban ezek nem valósultak meg, ahogy azt a munkanélküliség és a szegénység növekedése bizonyítja.
A nyilvános egyeztetés múlt hét végén, január 15-én véget ért, azonban az új, tevékenységét csak jövő februárban megkezdő Bizottsággal kapcsolatos vizsgálatok még mindig nem fejeződtek be.
Mi értelme van hát egy ilyen fontos dokumentummal kapcsolatos egyeztetések lezárásának, ha az új Bizottság még meg sem kezdte működését? Vissza kell térnünk erre a kérdésre, ezért arra kérem az elnök urat, hogy szenteljen különös figyelmet annak a javaslatnak, miszerint az Európai Bizottságnak át kell gondolnia álláspontját.
György Schöpflin
Elnök úr! A spanyol elnökség kezdete valóban egy új uniós "intézmény”, az elnökségi trió megalakulását jelenti. Bár már korábban is működött hasonló elnökségi trió, azonban ez az első, amely összehangolt programmal, és a Lisszaboni Szerződés értelmében kezdi meg működését. A triót alkotó másik két tagállam Belgium és Magyarország.
Magyarország szempontjából az elnökség azért különösen fontos, mert így lehetőségünk nyílik arra, hogy hozzájáruljunk a folyamat kibontakozásához. Sok fontos kérdés mellett az elnökségi trió feladata, hogy foglalkozzon az Európát érintő vízhiány egyre súlyosabb problémájával, amellyel a kontinens történetében először szembesülhet. Magyarország fekvésének köszönhetően stratégiai fontosságú szereppel bír, és nélkülözhetetlen szerepe van abban, hogy ez a kérdés napirendre kerüljön.
Nick Griffin
Elnök úr! Két hónappal ezelőtt súlyos áradások voltak választókerületemben. Bár a jelenséget megtévesztő módon a klímaváltozás következményének tartják, Cockermouth városának pusztulása valójában annak tudható be, hogy az Unió privatizálta és elcsalta a közszolgáltatási tartalékokat. A víztárolók megfelelő karbantartása helyett a United Utilities költségcsökkentési törekvéseivel elhanyagolta a felújítási munkálatokat, figyelmen kívül hagyta a biztonsági intézkedéseket, és pánikszerűen kinyitotta a zsilipeket, amelyek az emberi hanyagság özönvizét zúdították a városra.
Csak a csodának köszönhető, hogy csak egyetlen ember vesztette életét az áradásban. Az ilyen jellegű katasztrófákra egyre gyakrabban kell számítani a jövőben, mivel egyre több közszolgáltatást vonnak meg a pénzsóvár nagyvállalatok.
Választópolgáraimat sokkolta a hír, hogy egy pennyt sem kapnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjából, mivel az Egyesült Királyság csak akkor folyamodhat támogatásért, ha a kár meghaladja a 3 milliárd eurót. Mivel országom nem földrengés sújtotta övezet, emiatt szinte elképzelhetetlen, hogy ilyen méretű katasztrófa történjen, ezért a brit adófizetőknek, noha adójukkal jelentősen hozzájárulnak az alap növekedéséhez, nincs reális esélyük arra, hogy az alapból bármit is viszontlássanak. Ennyit a szolidaritásról. Vissza akarjuk kapni a pénzünket!
Elnök
Meg kell mondjam, azt is figyelembe kell vennem, hogy a képviselők szót kaptak-e az előző két ülés egyperces felszólalásai során. Az ALDE csoport nem szólalt fel elegendő alkalommal ezeken az üléseken. Az utolsó felszólaló Gallagher úr.
Pat the Cope Gallagher
Elnök úr! Haitinek égető szüksége van támogatásra, legyen az gyógyszer-támogatás, élelmiszersegély, víz, esetleg menedék.
(GA)A földrengés sújtotta területen még mindig sokan várnak segítségre. Az Európai Uniónak a nemzetközi segítségnyújtás éllovasaként kell közreműködnie Haiti lakosságának megsegítésében.
Nyomatékosan kérem az Európai Bizottságot, hogy az élelmiszerhiány okozta növekvő probléma mérséklésére az Európai Unió segítségnyújtása részeként küldjön tartós élelmiszert, például halkonzervet Haiti lakosságának. A konzervben tartósított halnak magas a fehérjetartalma, hosszú ideg eláll, és rövid idő alatt szállítható.
(GA) Arra szeretném kérni az Európai Bizottságot és a biztosokat, különösen azokat, akiknek a segélyezés és a halászat a hatásköre, hogy minél hamarabb vegyék fontolóra javaslatomat.
Elnök úr! Köszönöm a türelmét!
Elnök
Köszönöm, hogy felszólalt. Hölgyeim és uraim! A meghallgatások következnek, amelyekre ezúton szeretném meghívni Önöket. A mai napon 32 felszólaló kapott lehetőséget véleménynyilvánításra. Ne feledjék, hogy előre jelezniük kell felszólalási szándékukat a listán. Eddig 72 képviselő jelezte, hogy szót kér. A felszólalások sorrendjével kapcsolatban azt kértem, hogy a listán szereplő jelentkezési sorrendet kövessék! Kérem, minél hamarabb jelezzék az egy hónap múlva esedékes egyperces felszólalási szándékukat!
Georgios Toussas
Elnök úr! Úgy gondolom, hogy az a módszer, amellyel kiválasztja a felszólalókat, nem felel meg az Európai Parlament eljárási szabályzatának. Az állítja, hogy a felszólalókat az alapján választja ki, hogy a korábbi európai parlamenti ülésen kaptak-e lehetőséget ugyanabban a témában, ugyanazon eljárás alapján. Ellenőrizze a feljegyzéseit, abból világosan kiderül, hogy az ülésen nem követte a megadott sorrendet, és olyan képviselőnek is szót adott, aki már beszélt a korábbi plenáris ülésen, tehát ebből következően az állításai nem állják meg helyüket.
Elfogadhatatlannak tartom, hogy az Európai Parlament elnöke cenzúrázza a parlamenti képviselőket. Ezt semmilyen körülmények között nem tartom elfogadhatónak.
Elnök
Toussas úr! Hadd mondjam el a véleményemet! Nem adtam szót olyan képviselőnek, aki egy hónapja is felszólalt. Arra kérem, hogy ellenőrizze a listát, mert azoknak a képviselőknek, akik egy hónapja is felszólaltak, valóban nem adtam lehetőséget. Úgy vélem, hogy azok, akik két hónapja szólaltak fel, erre még kevesebb esélyt kaptak. Ellenőrizze a tényeket. Várom az irodámban, hogy közösen tekintsük át a listát. Nyugodtan ellenőrizheti a tevékenységemet.
