Nuostolių apmokestinimo tvarka tarpvalstybiniais atvejais (diskusija) 
Pirmininkas
Kitas punktas: P. N. Kauppi pranešimas Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vardu dėl nuostolių apmokestinimo tvarkos tarpvalstybiniais atvejais.
Piia-Noora Kauppi
pranešėja Gerb. Pirmininke, aš norėčiau pradėti akcentuodama savo pranešimo, dėl kurio šiandien jau buvo diskutuojama, temą. Nepaisant to, kad mano pranešime formaliai kalbama apie apmokestinimą, tikroji svarstoma problema yra deramas ES vidaus rinkos funkcionavimas.
Pasaulio ekonomika vystosi kryptimi, kuri kelia vis didėjantį spaudimą Europai išlaikyti konkurencingumą. Šis faktas akcentuotas ir plačiai derintas įvairiose institucijose, ypač Lisabonos Strategijoje ir jos pataisytuose leidimuose. Mes privalome aktyviai reaguoti į šį iššūkį ir aš manau, kad visiškai funkcionuojanti bendroji rinka yra prioritetas to siekiant.
Be prekių, žmonių ir paslaugų judėjimo laisvės tai reiškia ir vienodas konkurencijos sąlygas Europos įmonėms kurti savo verslą bet kurioje Europos vietoje tartum tai būtų viena šalis, vidaus rinka - tikra vidaus rinka - kur sprendimai yra priimami atsižvelgiant į realią ekonominę padėtį, neiškraipytą faktų, biurokratinių procedūrų.
Šios laisvės kliūtys lemia ne tik ne tokias optimalias ekonomines alternatyvas, bet ir neleidžia Europos verslui plėstis. Apgailėtinas faktas yra tas, kad tokių kliūčių vis dar egzistuoja. Europos masto vidaus rinka yra tarsi tramplinas Europos įmonėms augti ir būtina sąlyga, kad daugiau Europos lyderių taptų pasaulio lyderiais.
Tarptautinnuostolių konsolidacija - šio pranešimo tema - žingsnis link tokios veikiančios vidaus rinkos. Šiuo metu grupės, veikiančios vienoje valstybėje narėje, apmokestinimui pirmenybpalyginti su tarptautine situacija teikiama vangiai. Apmokestinant pirminę įmonę vienoje valstybėje narėje įmongali lengvai kompensuoti savo filialų ir antrinių bendrovių patirtus nuostolius. Tačiau, kai tie filialai ir antrinės bendrovės yra kitose valstybėse narėse, susiduriama su smarkiai besiskiriančiais vietos įstatymais.
Daugeliu atvejų, jei nuostolių konsolidacija mokesčių tikslais toje pačioje grupėje yra įmanoma, ji apribota ilgais ir įvairiais delsimais. Šis prieštaringumas turi rimtas pasekmes vidaus rinkai tinkamai funkcionuoti. Tai iškraipo investavimo sprendimus ir sukuria barjerus įeiti į kai kurias rinkas bei sukelia polinkį eiti į nesąžiningas dideles rinkas, kur nuostoliai gali būti lengviau absorbuoti. Tai ypač varžo MVĮ galias plėstis, nes jos dažnai patiria įsikūrimo nuostolių, kurių jos negali tuojau pat absorbuoti - netgi laiko faktorius MVĮ yra labai aktualus. Akivaizdu, kad skirtingi valstybių narių įstatymai padidina atitikties išlaidas, o tam skirtas lėšas, kurios prisideda prie didesnių įmonių mokesčių inžinerijos, MVĮ gauna labai sunkiai.
Galiausiai visoms Europos įmonėms nuostolių padengimo delsimas yra nuostolingas ir varginantis. Tai susiję su didžiule išlaidų našta, kai įstatymiškai kompensuojamos lėšos yra suvaržomos, dažnai keleriems metams, nes dabartiniai šalių įstatymai dėl išmokų už patirtus nuostolius nenumato konsolidacijos be delsimų.
Tam pranešime pasiūlyta priemonskatinti galimybę kompensuoti patirtus nuostolius tais pačiais mokestiniais metais, tai perkeltų nepagrįstą laiko naštą nuo įmonės į viešąjį sektorių. Tai taip pat suvienodintų konkurencijos sąlygas ir sumažintų įmonių įtraukties išlaidas. Tai taip pat reikštų, kad mokesčių sfera yra ta sritis, kurioje vis dar reikia maksimaliai padirbėti dėl vidaus rinkos. Tai nereiškia mokesčių įkainių derinimo, tai daugiau mokesčių konkurencija, kuri yra naudingas bruožas Europos ekonomikai. Tačiau tai reiškia įstatymo, palengvinančio tarptautinį verslą, išleidimą, vienodų rinkos sąlygų sukūrimą, kur investicijos yra paremtos neiškraipyta ekonomine nauda.
Todėl šioje srityje Komisijos darbai paremti tarptautines išmokas už patirtus nuostolius yra sveikintini. Norėčiau, kad ir Parlamentas paremtų šį skubiai reikalingą įstatymą. Be to, esu labai dėkinga už šio proceso metu gautus paramos laiškus. Manau, kad Parlamento nuomonšiuo klausimu bus taip pat labai laiku, nes Europos Teisingumo teismas irgi ragina nustatyti politines rekomendacijas šiuo klausimu.
Aš norėčiau padrąsinti Komisiją ir toliau tęsti darbus, susijusius su bendra konsoliduota įmonių mokesčių baze kaip ilgalaikiu sprendimu, kuriam šiame pranešime, tikiuosi, pritars šis Parlamentas. Tačiau bendra konsoliduota įmonių mokesčių bazyra ilgalaikis projektas, kurio įgyvendinimas priklausys nuo tolimos ateities. O tarptautiniai įstatymai, išmokos ir nuostolių konsolidacija yra skubiai reikalingi kaip tarpinpriemonkelioms rimtoms problemoms, susijusioms su vidaus rinkos funkcionavimu, spręsti.
László Kovács
Komisijos narys. Gerb. Pirmininke, prieš kelias savaites, kaip jūs žinote, mes aptarėme mokesčių ir muitų politikos įnašą į augimo, darbo vietų ir konkurencingumo Lisabonos strategiją. Tarptautinės išmokos dėl patirtų nuostolių yra vienas iš uždavinių, siekiant sukurti be kliūčių konkuruojančią vidaus rinką ir tuo prisidėti prie vystymosi ir užimtumo.
Leiskite man paaiškinti tarptautinių išmokų dėl patirtų nuostolių svarbą vidaus rinkai. Įsivaizduokite mažą ar vidutinę įmonę, kuri sėkmingai veikia vietinėje rinkoje. Kai tik ji nutaria plėsti savo veiklą kitose ES valstybėse narėse, vidaus rinkoje, ji susiduria ne tik su sunkumais, susijusiais su papildomais įtraukties mokesčiais. Daugeliu atveju MVĮ nesugebės subalansuoti pradinių įsikūrimo nuostolių su pelnu, o tą ji gali ir toliau daryti savo valstybėje narėje.
Neatsižvelgimas į užsienio nuostolius lemia dvigubą apmokestinimą ir daugelį MVĮ atbaido nuo investavimo kitose ES valstybėse narėse. Pasinaudodamos nauja iniciatyva dėl tarptautinių išmokų už patirtus nuostolius didelės įmonės ir ypač MVĮ galėtų lengviau plėsti savo veiklą užsienyje ir džiaugtis visais vidaus rinkos privalumais.
Iniciatyva dėl tarptautinių išmokų už patirtus nuostolius yra tik trumpalaikis arba vidutinės trukmės tikslinis sprendimas, jis reiškia tarpinį žingsnį. Bet prašau atkreipti dėmesį, kad ši iniciatyva ateityje gali būti papildoma priemonbendrai konsoliduotai įmonių mokesčių bazei, ypač įmonėms, kurioms bendra konsoliduota įmonių mokesčių baznetaikoma.
Iniciatyva dėl tarptautinių išmokų už patirtus nuostolius yra labiau ribota nei konsoliduotoji mokesčių bazė, sukurta pagal bendrą konsoliduotą įmonių mokesčių bazę, nes ji automatiškai ir visapusiškai padengia visą įmonių grupės pelną ir nuostolius.
Aš labai dėkingas už stiprų Komisijos iniciatyvos tarptautinių išmokų už patirtus nuostolius srityje, koordinuojančio požiūrio ir, žinoma, mūsų darbo dėl bendros konsoliduotos įmonių mokesčių bazės palaikymą, išreikštą Piia-Noora Kauppi pranešime.
Kaip ir jūs, aš esu įsitikinęs, kad mes ir toliau turime stengtis vidaus rinkoje sugriauti mokesčių barjerus.
Zsolt László Becsey
PPE-DE frakcijos vardu - (HU) Ačiū, pone Pirmininke. Norėčiau padėkoti Komisijos narei poniai Piia-Noorai Kauppi už šį pranešimą. Jame nagrinėjamas svarbus klausimas, sužadinantis jautrius ir prieštaringus jausmus.
Du komentarai. Pirma, manau, jog yra svarbu, kad vidaus rinkos požiūriu, pagrindinėms įmonėms ir antrinėms įmonėms neturėtų grėsti pavojus atsidurti nepalankioje padėtyje vien tik todėl, kad jos veikia dviejose skirtingose valstybėse narėse, palyginti su vienoje valstybėje narėje veikiančiomis įmonėmis.
Todėl raginu, kad būtų atsisakyta dvigubo apmokestinimo, kaip sako Komisijos narys, galbūt taikant elektroninio bendradarbiavimo mechanizmą. Atsižvelgdami į laiko veiksnius galėtume paskatinti veiksmingą tarptautinę veiklą, vykdomą ekonomikos dalyvių, ir panaudoti kreditų bei lengvatų suteikimo metodus.
Manau, kad taip pat turime susirūpinti, kai antrinįmondirba pelningai, o pagrindinįmondirba nuostolingai. Ponia Piia-Noora Kauppi, pavyzdžiui, naujosiose valstybėse narėse tai įdomiau mūsų požiūriu.
Antrasis punktas apie dvigubo apmokestinimo atsisakymą yra susijęs su konsoliduota įmonių pelno mokesčio baze. Mes vis dar diskutuojame apie tai, bet man kyla abejonių. Aš nenoriu ginti mokesčių suverenumo, bet kol kas negaliu aiškiai suprasti bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės naudos. Be to, baiminuosi, kad bus didelis politinis spaudimas dėl minimalaus lygio, pavyzdžiui, kiek tai susiję su PVM arba pajamų mokesčiu. Tai rodo socialistų ir komunistų ir tikriausiai taip pat kairiųjų atstovų pateikti pasiūlymai, nors Mastrichto kriterijai, tikiu, padarys tam galą.
Bet šiuo atveju baiminuosi todėl, kad nežinau, koks bus poveikis naujoms, turinčioms mažą kapitalą, Rytų Europos narėms, atsižvelgiant į kapitalo srautą vidaus rinkoje. Kur bus administracija? Ir ar bus įmanoma išsaugoti atskiras mokesčių lengvatas, norint kompensuoti nepalankią infrastruktūros padėtį?
Dėl šių priežasčių balsuojant susilaikysiu nuo šių skyrių, bet noriu dar kartą padėkoti Komisijos nariui ir pranešėjui. Ačiū, pone Pirmininke.
Donata Gottardi
PSE frakcijos vardu. - (IT) Pone Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, pasiūlymas dėl rezoliucijos, dėl kurios turėsime balsuoti rytoj, turi fiskalinės politikos ES lygmeniu poreikio požymių.
Tai nereiškia nacionalinių mokesčių politikos krypčių silpninimo arba varžymo; nvienas neabejoja atskirų valstybių narių kompetencija šioje srityje. Tačiau tai reiškia priėjimą prie jų ir jų koordinavimą, ypač tada, kai, kaip bendrovės nuostolių tarpvalstybinėse situacijose atveju, Europoje ir už jos ribų įmonių priimti susijungimo ir perkėlimo sprendimai peržengia nacionalines ribas.
Neabejotinai nepakanka ne tik nacionalinių reglamentų, bei ir dvišalių susitarimų, su sąlyga, kad šiame globalių finansinių rinkų ir globalios gamybos amžiuje toks fenomenas pasitaiko labai dažnai ir peržengia pavienių šalių sienas. Pasiūlymo turinys yra susitarimo dėl daugelio dalykų rezultatas, ir noriu tik priminti pagrindinius dalykus, išreikšdamas nuoširdų dėkingumą pranešėjai už jos norą bendradarbiauti.
Dvidešimt septynios skirtingos mokesčių sistemos varžo sklandų vidaus rinkos veikimą ir sudaro kliūtis įmonėms, ypač mažoms, kaip pasakKomisijos narMagda Kósné Kovács. Pirmasis tekste suformuluotas teiginys yra akivaizdus ir išreiškia rimtą susirūpinimą neigiamu poveikiu, kurį skirtingas valstybių narių tarptautinių nuostolių vertinimas daro vidaus rinkos veikimui.
Siūlomas sprendimas yra tik tarpinis ir laikinas, kadangi vienintelis tinkamas sprendimas yra bendra konsoliduota įmonių pelno mokesčio baz(BKĮPMB). Dėl to mes palaikome Komisijos komunikatą, kaip svarbų žingsnį atkreipiant dėmesį į padėtį, ir kartu raginame imtis atitinkamo veiksmų koordinavimo dėl laiko parinkimo ir sprendimų: cituoju 4 punktą.
Svarbu prisiminti, kad yra bendros Europos institucijos, pavyzdžiui, "Europos įmonė" ir "Europos kooperatyvų sąjunga", taip pat ir ES procedūros, susijusios su Bendrijos lygio verslo įmonių grupėmis. Jos turi būti sukurtos, kadangi leidžia mums ne tik nustatyti ryšį su darbo santykiais ir dėl to daryti įtaką nedarbui, bet taip pat ir patvirtinti Bendrijos lygmens įmonių grupių formavimąsi, kad būtų stabilus. Galiausiai, ką mes siekiame skatinti, yra su Europa, o ne atskira valstybe nare, susijusios gamybos sistemos plėtra ir įdiegimas jos širdyje, būtent gamybos, kuri ne reaguoja į pavojaus garsus, o taktiškai nusprendžia plėstis į kitas šalis dėl mokesčių pranašumų, kompensavimo rinkliavų ir nuostolių, kur patogu. Gamybos sistema gali tikėtis vienodo traktavimo ir išvengti skirtingos apskaitos pagal tai, ar valdančioji įmonyra tik vienoje šalyje, ar yra keliose šalyse.
To negalima pasiekti be atitinkamų taisyklių ir vienodų sąlygų. Pripažinimas, kad pelningos mokesčių varžybos iš pagrindų pakenktų šio pasiūlymo turiniui, neprilygsta ideologinės vėliavos mojavimui prieš jį.
Olle Schmidt
ALDE frakcijos vardu. - (SV) Dėkoju Piia-Noorai Kauppi už gerą pranešimą. Ji pateikia subalansuotą problemų ir sunkumų, kurie kyla vidaus rinkoje turint 27 skirtingas mokesčių sistemas, ataskaitą. Tačiau paminėta globalizacija dar labiau didina bendro požiūrio į mokesčių klausimus ES poreikį, kad nebūtų kliūčių konkurencijai. Skirtingos taisyklės ir biurokratija taip pat reiškia įmonių ekonominio pajėgumo ir darbo vietų ES sumažėjimą. Mums reikia aiškesnių taisyklių ir požiūrio, kuris palankiai veiktų įmonę, kaip siūlo Piia-Noora Kauppi. Gal kai kuriems iš mūsų taip pat reikia plačiau atverti akis.
Kaip žinome, mokesčiai yra labai jautri tema. Sprendimo būdas čia būtų mokesčių konkurencija ir šalių teisnustatyti savo mokesčių tarifus. Komisijos ilgalaikis tikslas yra pasiekti konsoliduotą įmonių pelno mokesčio bazę. Kadangi tai nepasiekiama, tikslinės priemonės turėtų būti vykdomos tose srityse, kurios yra palankios vidaus rinkos veiksmingumui.
Pranešime apžvelgiamos įvairios galimybės veikti ir parodoma, kaip atskiros šalys pasirinko skirtingus požiūrius, kurie yra geri, bet nepakankamai. Tai iš principo taip pat priimtina įmonėms, kad galėtų kompensuoti nuostolius tarptautiniu mastu įmonės viduje arba tarp įmonių, sudarančių konsorciumą. Norint supaprastinti tokią tvarką reikia bendro požiūrio į tai, ką reikia apmokestinti, kitaip tariant į konsoliduotą įmonių pelno mokesčio bazę. Mes, priklausantys ALDE frakcijai, manome, kad tai tinkamai pasirinkta kryptis. Bendros BKĮPMB įvedimas savaime neapsaugos nuo mokesčių konkurencijos, o veikiau priešingai. Mokesčio bazbus bendra ir skaidrumas bus didesnis. Nauja sistema padidins galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ypač siekiant padengti savo nuostolius. Sunerimę finansų ministrai - o jų yra daug - gali ilsėtis būdami užtikrinti. Jūsų įtaka mokesčiams liks nepaliesta.
Dėl 1 pakeitimo mūsų frakcija norėtų balsavimo dalimis, kurio pirmojoje dalyje galima atskirai spręsti dėl akcizo mokesčių. O dėl kitos mes ketiname susilaikyti balsuojant dėl Donatos Gottardi E ir F pakeitimų, kad būtų lengviau pasiekti platų sutarimą ir platų palaikymą Parlamente dėl šio puikaus pranešimo.
Dariusz Maciej Grabowski
UEN frakcijos vardu. - (PL) Pone Pirmininke, pranešėja nusipelno tinkamo įvertinimo už savo darbą, bet tai yra prieštaringas pranešimas. Mes turime balsuoti dar kartą ir turiu paaiškinti kodėl.
Tai yra bandymas suvienodinti mokesčių režimus Sąjungos mastu ir primesti mokesčių sprendimus valstybėms narėms. Be to, tai prilygsta tarptautinių įmonių pasipelnymui per MVĮ, ir tai savo ruožtu privers daug vietinių įmonių kurti savo filialus ir antrines įmones kitose šalyse be jokio ekonominio pagrindimo, paprasčiausiai siekiant turėti naudos iš tarptautinėms įmonėms taikomų nuostatų.
Norėčiau atkreipti dėmesį, kad daug metų tarptautinės įmonės naudojosi kvalifikacijos trūkumu ir pareigūnų korupcija buvusiose komunistinėse šalyse, griebdamosi mokesčių ir apskaitos apgaulių, kad galėtų deklaruoti nuostolius ir išvengti mokesčių mokėjimo. Sąjunga tai toleravo. Nauja nuostata leistų tęstis tokiai elgsenai ir suteiktų jai teisinį pagrindą. Aš esu ypč nustebęs, kadangi neigiamus padarinius pajustų senosios Sąjungos šalys, kadangi jų mokesčiai sumažėtų.
Manau, kad pirmiausia būtina išspręsti mokesčių ir apskaitos suktybių, kuriomis naudojasi Sąjungoje veikiančios tarptautinės įmonės, problemą ir patobulinti fiskalines priemones, ypač naujosiose valstybėse narėse. Tai padėtų užkirsti kelią mokesčių prasižengimams ir juos nustatyti.
Sahra Wagenknecht
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE)) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, mes galime iš dalies sutarti vienu klausimu: dabartinpadėtis ES, kurioje 27 skirtingos mokesčių sistemos vienu metu veikia integruotoje bendroje rinkoje, kur visiškai laisvas kapitalo judėjimas, turi nepaprastai daug ydų. Tai klausimas, ties kuriuo vienybbaigiasi. Mokesčių konkurencija yra mokesčių dempingas turtingiesiems ir galingiesiems, o ant paprastų apmokamų darbuotojų ir vartotojų pečių tik užkraunama didesnmokesčių našta. Nenuostabu, kad ši padėtis ypač palanki turto savininkams ir didelėms įmonėms.
Vis dėlto iš tikrųjų stebina ir kelia nerimą tai, kad ši tikrovvis dar aptariama čia, Parlamente, kuris iš tikrųjų turėtų atstovauti daugumos interesams, o ne elito mažumai. Nepaisant visų šių niuansų ir vertinimų su niuansais, Piia-Nooros Kauppi pranešimas tiesiog yra tik tipiškas informacijos pateikimas palankioje šviesoje. Tai taikoma pozicijai, kuri buvo priimta dėl tariamo teigiamo mokesčių konkurencijos poveikio, kiek tik tai taikoma būdui, kuriuo joje nagrinėjamas faktinis dalykas, būtent nuostolių apmokestinimo tvarka tarpvalstybiniais atvejais.
Ne paslaptis, kad įmonės reguliariai naudojasi tarptautinio nuostolio sumažinimo metodu, norėdamos sumažinti savo mokesčių sąskaitą, perkeldamos savo pelną į mažų mokesčių zonas ir mažų mokesčių šalis. Jos labai sėkmingai tai daro, kaip rodo statistika: toks virtualus nuostolių perkėlimas faktiškai reiškia, kad per paskutinius 20 metų tarptautinių įmonių mokamų pelno mokesčių suma visą laiką mažėjo. Europos Teisingumo Teismo sprendimai pasitarnavo tik tam, kad palengvintų tokį mokesčių tvarkymą, ir dėl to labai pažeidvalstybių narių fiskalinį suverenitetą. Visa tai paprasčiausiai skatina įmonių mokesčių dempingo varžybas.
Tie, kurie palaiko tokias aplinkybes, aiškiai nori matyti Europą, kurioje galima sukaupti neapsakomus turtus piramidės viršuje ir kurioje einant į piramidės apačią skurdo lygis didėja ir ankstesnvidurinklasturi gyvuoti iš pajamų, kurios iš tikrųjų mažėja . Mes norime matyti kitokią Europą ir norime socialiai teisingos mokesčių politikos. Dėl šios priežasties mūsų frakcija atmes šį pranešimą.
John Whittaker
IND/DEM frakcijos vardu. - Pone Pirmininke, pranešėja tvirtina, kad ši iniciatyva paskatins mažąsias ir vidutines įmones plėsti savo tarptautinį verslą. Tačiau aš šiek tiek abejoju, kad jį labai rems didelės tarptautinės įmonės, kadangi būtent jos priešinasi, kad turėtų didžiausią naudą. Mano šalyje, Britanijoje, didžioji dauguma įmonių yra mažos ir jos teikia apie 70 proc. darbo vietų. Tik nedideljų dalis domisi veikla užsienyje. Bet pagrindinmano nepritarimo priežastis yra ta, kad Europos Sąjunga daugiau kišasi į mokesčių reikalus. Sprendžiant iš ES pridėtinės vertės mokesčio apskaitos, bus nuolatinis įstatymų kaitaliojimas. Mes turime tik aštuonias direktyvas dėl PVM, bet vis dar yra painiavos ir susiduriama su polinkiu sukčiauti.
Įmonės veikia geriausiai, kai yra paprastos ir lengvai suprantamos taisyklės, kaip ką tik pasakponas Olle Schmidtas. ES žino, kaip reikia daryti vieną dalyką, ir jį daro tobulai. Ir tai komplikuoja padėtį. Taigi, priešingai nei galvoja kiti nariai, aš manau, kad daug geresnis planas būtų skatinti mokesčių konkurenciją. Tada šios šalys, turinčios mažiausius ir paprasčiausius mokesčius, pritrauks daugiausia įmonių.
Elisa Ferreira
(PT) Pone Pirmininke, skirtingas nuostolių traktavimas įvairiose valstybėse narėse iškraipo konkurenciją vidaus rinkoje, yra nesąžiningas ir skatina netinkamą fiskalinę praktiką. Todėl pritariame Komisijos iniciatyvai pasiūlyti minimalų šių taisyklių suderinimo lygį ir tikimės, kad Taryba sutiks su šiuo pasiūlymu. Tai yra sritis, kurioje būtinas geresnis reglamentavimas, ypač siekiant panaikinti susijusį teisinį neapibrėžtumą, kuris atsirado dėl dažno kreipimosi į Europos Bendrijos Teisingumo Teismą ir kuris prisidėjo prie ekonominių santykių neapibrėžtumo, tokiu būdu pakenkdamas įmonėms bei MVĮ.
Neabejotinai svarbu užtikrinti, kad įvairi fiskalinpraktika būtų palyginama su veiksmingu vidaus rinkos veikimu. Pranešėjos Piia-Nooros Kauppi parengto pranešimo kokybleido pasiekti bendrą sutarimą tarp pagrindinių politinių grupių dėl pagrindinių dalykų. Tačiau tam tikri nesvarbūs šio pranešimo pradinio varianto aspektai gali sutrukdyti pasiekti šį susitarimą. Ypač Socialistų frakcijos nuomonėje šis procesas nesuderinamas su atvira mokesčių konkurencijos praktikos gynyba. Ši nusistovėjusi tvarka skatina dirbtinį įmonių, kapitalo ir žmonių judėjimą. Dėl tokio judėjimo dažnai atsiranda išsiskyrimo požymiai tiek socialiniu, tiek ir aplinkosaugos požiūriu bei produktyvi struktūra. Be to, kai kurių šalių ekonomikoje mokesčių konkurencija sukelia didžiules problemas makroekonominei pusiausvyrai bei kintančius padarinius, ypač visuomeninio turto, kuriuo naudotis šios šalys suteikgalimybę savo piliečiams, kokybės ir kiekybės lygio požiūriu.
Europos Parlamento Socialistų frakcija mano, kad tokios strateginės svarbos klausimu būtų labai naudinga pristatyti Komisijai ir Tarybai Europos Parlamento poziciją, turinčią plataus palaikymo pagrindą. Šios iniciatyvos srityje Europos Sąjungai vis dar reikia daug ką nuveikti, ypač dažnai minimos BKĮPMB arba bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės klausimais. Reikia sukurti politines sąlygas šiam būsimam darbui.
Mes galime pasiekti susitarimą dėl šio pranešimo. Mes tikimės, kad, kai jis bus pateiktas galutiniam balsavimui, kompromiso dvasia tarp politinių frakcijų leis išsaugoti pasiektą sutarimą dėl jo pagrindinių idėjų, kad būtų pasiektas platus galutinis patvirtinimas. Tiems antraeiliams aspektams, kurie mus skiriančiu politiniu požiūriu nėra neįveikiami, neturėtų būti leidžiama kliudyti jį patvirtinti.
Mes ypač džiaugiamės įvairių PPE-DE frakcijos narių, įskaitant pranešėją, aktyviu dalyvavimu šiame procese, jų sutarimo ir atvirumo dvasia, kuri leido pasiekti susitarimą svarbiausiais šio pranešimo klausimas. Ačiū, pone Pirmininke.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Aš norėčiau atkreipti dėmesį į vieną dalyką, kad mes labai daug kalbam apie įvairius vidaus rinkos trūkumus ir per mažai dėmesio akcentuojame, kad vidaus rinkos plėtra suteikia mums didžiulius privalumus. Šitas dokumentas yra svarbus tuo aspektu, kad jis suteikia privalumus įmonėms, dirbančioms bendroje rinkoje, padidinti savo darbo našumą. Tačiau nereikia pamiršti kito aspekto. Aš atstovauju šaliai, kurioje dauguma įmonių priklauso europinėms įmonėms, jos nėra nacionalinės. Ir mums kartais labai sunku valdyti savo ekonomiką makroekonominiu aspektu todėl, kad korporatyvinės strategijos užgožia nacionalinės ekonomikos tikslus, pavyzdžiui, fiskalinį subalansuotumą ir panašiai. Vadinasi, čia mes turime surasti puikų kompromisą tarp vidaus rinkos plėtros privalumų ir makroekonominio stabilumo. Aš dar kartą norėčiau atkreipti Komisijos nario dėmesį į būtinybę koordinuoti savo politiką su ekonominiais klausimais ir su ponu Joaquinu Almunia.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Pone Pirmininke, kadangi kalbu šioje diskusijoje dėl nuostolių apmokestinimo tvarkos tarptautiniuose ginčuose, norėčiau pabrėžti tokius klausimus:
pirma, tiesioginiai mokesčiai, pavyzdžiui, įmonių pelno mokestis, kurie nepriklauso Europos Komisijos kompetencijai. Todėl iš principo Komisija neturėtų rūpintis jais.
Antra, nustebau pamatęs, kad pranešime yra teiginių, kuriuose nepritariama tam tikrose valstybėse narėse įvestų įmonių pelno mokesčio tarifų mažinimui, ypač naujosiose valstybėse.
Trečia, man kelia nerimą Komisijos raginimas, kad būtų pagreitintas darbas dėl konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės įvedimo Europos Sąjungoje. Tokių mokesčių tipas, jų tarifai ir mokesčio bazės nustatymas yra kai kurie iš keleto priemonių, kurios vis dar priklauso valstybių narių kompetencijai ir gali būti naudojamos siekiant pagreitinti mažiau išsivysčiusių šalių ekonominiam vystymuisi.
Ketvirta, Komisijos pasiūlymų dėl konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės nagrinėjimas rodo, kad tikslas yra užtikrinti visų valstybių narių plėtrą greičiu, kai numatomas daugiausia 2 proc. BVP augimas per metus. Esant tokiam scenarijui, kaip naujosios valstybės narės, kurios atsilieka 20 ar 30 metų nuo labiau išsivysčiusių šalių, kada nors sugebėtų jas pasyvyti?
Katerina Batzeli
(EL) Pone Pirmininke, Komisijos nary, mokesčių ir galimybės tarptautinėms verslo grupėms perkelti nuostolius Europos Sąjungos mastu klausimas negali būti visiškai ir paprastai išspręstas įmonių tarptautinių veiklos sąlygų gerinimu. Žinoma, šis tikslas svarbus sklandžiam vidaus rinkos veikimui, bet, kai jis susijęs su įmonių apmokestinimo klausimu, kaip paminėta šiandien svarstomame Piia-Nooros Kauppi pranešime, turėtų būti pateikiamas platesniame svarstymo apie didesnį mokesčių suderinimą Europos Sąjungoje kontekste.
Jei mokesčių konkurencija neegzistuoja vienodomis sąlygomis ir nėra būtino susitarimo dėl įmonių bendros suvienodintos mokesčio bazės, kad būtų galima įvesti vienodas ir skaidrias taisykles mokesčio bazei nustatyti, tokių sąlygų kaip mokesčių lengvatos dėl tarptautinio pobūdžio nuostolių sudarymas šiuo metu reikalauja, kad mes priimtume atsargų požiūrį. Taip yra todėl, kad gresia rimtas pavojus iškraipyti valstybių narių mokesčių ir pajamų sistemas, taip pat ir patį vidaus rinkos veikimą bei įmonių konkurenciją.
Olle Schmidt
Gerb. Pirmininke, pagal naująją diskusijų formą šią minutę norėčiau išnaudoti paklausdamas komisaro, kokia yra dabartinpadėtis Taryboje su bendra konsoliduota įmonių mokesčių baze, nes mes žinome, kad keletas finansų ministrų nėra patenkinti. Ar galėtumėte, komisare, pasakyti mums, kaip vyksta diskusijos Taryboje ir ką 27 valstybės narės siūlo šiandien?
László Kovács
Komisijos narys. Gerb. Pirmininke, su dideliu susidomėjimu sekiau diskusijos eigą, ir jie patvirtino mano įsitikinimą, kad tarptautinės išmokos už patirtus nuostolius yra labai svarbus veiksnys stiprinant vidaus rinką.
Aš visiškai pritariu Piia-Noora Kauppi nuomonei, kad nors iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad kalbama apie apmokestinimą, bet iš tikrųjų apie tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą.
Aš ypač esu dėkinga už paramą lengvinant ypač MVĮ tarptautinę ekonominę veiklą, kuri yra artima mano širdžiai. Aš norėčiau padėkoti pranešėjai Piia-Noora Kauppi už labai padrąsinantį pranešimą, taip pat Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui ir Teisės reikalų komitetui už jų paramą. Komisija gali sutikti su daugeliu išvadų.
Parlamento parama yra sveikintina kaip veiksnys, kuris gali turėti teigiamą poveikį tolimesnėms Tarybos diskusijoms. Kaip ir siūloma pranešime, aš galiu patikinti jus, kad mes ir toliau stengiamės dirbti su konsoliduotos įmonių mokesčių bazės ir valstybių narių tiesioginės mokesčių sistemos koordinavimo klausimais. Bendros konsoliduotos įmonių mokesčių bazės klausimas taip pat yra artimas mano širdžiai, nes aš esu visiškai tikra, kad tai atitinkamai turės didesnę naudą mažoms ir vidutinėms įmonėms negu didelėms korporacijoms.
Tačiau aš suprantu susirūpinimą ir reaguodamas į klausimą diskusijos pabaigoje norėčiau pasakyti, kad Taryboje dabar tai svarstoma, bet ne kaip konkretus pasiūlymas. Šiuo metu tai yra svarstoma kaip koncepcija, o šiai koncepcijai du trečdaliai valstybių narių išreišksavo paramą ir mažiau negu viena trečioji išreiškarba abejones, arba nesutikimą.
Bet kokia diskusija, ypač diskusija, kuri apsunkintų dabartinę diskusiją dėl tarptautinių išmokų už patirtus nuostolius, būtų skubota todėl, kad jau kurį laiką nėra konkretaus pasiūlymo dėl teisės akto. Komisijos teisėkūros ir darbo programoje vis dėlto yra vienas punktas, kuris teigia, kad antroje metų pusėje mes pristatysime konkretų teisės akto pasiūlymą - su būtinu poveikio vertinimu - dėl bendros konsoliduotos įmonių mokesčių bazės. Tada mes galėsime diskutuoti, ar susirūpinimas yra pagrįstas ar ne.
Dar vienas dalykas: jeigu nėra vieningo sutarimo - ir šiuo metu, aš manau, jo ir nebus - kaip sprendimą mes galime išnaudoti stipresnį bendradarbiavimą. Taigi, nviena valstybnarnebus verčiama pritarti bendrai konsoliduotai įmonių mokesčių bazei ir ją naudoti. Ir net tose šalyse, kuriose pasirenkama naudoti bendrą konsoliduotą įmonių mokesčių bazę, nviena įmonnebus verčiama naudotis ja, nes nebus prasmės versti įmonių, kurios nedirba vidaus rinkoje - kurios neužsiima verslu vidaus rinkoje - naudoti šią bendrą bazę. Jos gali ir toliau naudotis buvusia vietine valstybine baze.
Todėl aš pritariu jūsų išvadoms, kad siekiant skatinti nuoseklią plėtrą ir deramą vidaus rinkos funkcionavimą, kliūtys, kylančios dėl skirtingų mokesčių sistemų valstybėse narėse, privalo būti panaikintos pasitelkiant bendrus pasiūlymus ir suderintus veiksmus.
Dėl nuostolių padengimo jūsų pranešimas išryškina kelias konkrečias sritis, kuriose turi būti atlikta daugiau darbų, pavyzdžiui, atkreipti dėmesį į tam tikrus MVĮ poreikius, grupių apibrėžimą ir automatinio keitimosi informacija galimybę.
Mano tarnybos išanalizuos šiuos pasiūlymus ir komentarus ir, kai įmanoma, klausimus perduos tolyn. MVĮ aspektas jau yra svarbi pirmininko pavaduotojo Güntherio Verheugeno darbo dalis. Kitas aspektas, įmonių grupių apibrėžimas, yra pagrindinis darbo dėl bendros konsoliduotos įmonių mokesčių bazės elementas.
Aš taip pat galiu patikinti, kad jūsų rekomendacijos dėl tarptautinių išmokų už patirtus nuostolius įmonėms ir įmonių grupėms pakoreguos mūsų darbą per ateinančius mėnesius. Jūsų pranešime yra keletas užuominų dėl vengimo mokėti mokesčius. Čia būtų galima pažymėti, kad praėjusį gruodžio mėn. Komisija priėmkomunikatą dėl kovos su piktnaudžiavimu priemonių taikymo tiesioginio apmokestinimo srityje.
Komisija taip pat sunerimusi dėl vengimo mokėti mokesčius, apie ką kalbama jūsų pranešime. Valstybės narės turi turėti galimybę sukliudyti mokesčių bazių ardymą, kurį sukelia piktnaudžiavimas ir netinkamas mokesčių planavimas. Tuo pat metu svarbu užtikrinti, kad nebus per griežtai ribojamos Sutartimi teikiamos laisvės. Ryžtingai imdamasi pastarosios iniciatyvos, Komisija siekia paskatinti tolimesnes diskusijas su kitomis institucijomis, kaip šalių kovos su piktnaudžiavimu priemonės galėtų atitikti šiuos reikalavimus. Į jūsų pastabas apie riziką vengiant mokėti mokesčius bus atsižvelgta.
Galiausiai dėl pasiūlytų pranešimo pakeitimų: Komisija pasisakytų prieš 1, 2, 3, 4, 5 ir 6 pakeitimus, bet galėtų paremti 7 ir 8 pakeitimus, kurie atitinka komunikato dvasią.
Pila-Noora Kauppi
pranešėja. Gerb. Pirmininke, kalbėsiu labai trumpai. Aš, žinoma, esu laiminga, paminėdama, kad daugelis frakcijų ketina rytojaus balsavime pritarti pranešimui. Mano frakcija yra pasiūliusi susilaikyti dėl 7 ir 8 pakeitimų. Aš manau, kad tai atitinka Komisijos rekomendacijas ir kad 7 ir 8 tikriausiai bus priimti, ir kad tai reiškia, jog mes turime gausią daugumos paramą rytojaus pranešimui.
Aš taip pat norėčiau truputį prisiminti praeitį: kaip buvo sunku, kol mes nepriėmėme pirmųjų įmonių apmokestinimo direktyvų - 10-ajame dešimtmetyje Pagrindinių ir pavaldžiųjų bendrovių direktyva ir Palūkanų ir honorarų direktyva - kalbėti šiais klausimais. Tačiau šiuo metu mes jas turime po ilgų diskusijų, ir aš vis dar tikiu, kad mes galime turėti ir visus praktinius dalykus, pvz., kovos su piktnaudžiavimu priemones, mes galime pagerinti Pagrindinių ir pavaldžiųjų bendrovių direktyvą, pervedimų kainodaros forumo darbą. Tokios iniciatyvos yra labai reikalingos.
Bet galų gale mums reikia labai svarbaus sprendimo ir bendros konsoliduotos įmonių mokesčių bazės. Šiuo metu tai yra geriausia turima galimybir mes privalome žiūrėti į tai rimtai. Aš tikiuosi, kad tai bus padaryta per šį Europos Parlamento semestrą, prieš 2009 m. rinkimus. Kažkas turi būti nuveikta iki 2009 m. rinkimų ir mes negalime sau leisti laukti ES valstybių narių ratifikavimų ir referendumų. Mes privalome veikti dabar ir iki baigiantis Parlamento kadencijos laikui.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks rytoj.
