Euroopa Ülemkogu 29.-30. oktoobri 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad Euroopa Ülemkogu eesistuja ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja/komisjoni asepresidendi mandaati ja volitusi nagu ka uue komisjoni koosseisu (arutelu jätkamine) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on arutelu jätkamine seoses Euroopa Ülemkogu aruande ja komisjoni avaldusega Euroopa Ülemkogu 29.-30. oktoobri 2009. aasta järeldustega, mis käsitlevad nii Euroopa Ülemkogu eesistuja ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja / komisjoni asepresidendi mandaati ja volitusi nagu ka uue komisjoni koosseisu.
Elmar Brok
(DE) Austatud juhataja, komisjoni esindajad, eesistuja! Mario Borghezio sõnavõtt oli jällegi tüüpiline. Euroskeptikud ei suuda teha vahet Euroopa Nõukogul ja Euroopa Liidul. Otsuse krutsifikside kohta tegi Euroopa Inimõiguste Kohus, mis kuulub Euroopa Nõukogu alla. Seda ei saanud teha põhiõiguste harta raames.
Kuid lubage mul praeguse arutelu kohta paar märkust teha. Minu arvates suutis Rootsi eesistumine ratifitseerimisprotsessi väga tundlikult ja sihikindlalt lõpule viia, kui arvestada sellega, et Rootsi eesistumise jooksul oli protsess vaja veel neljas liikmesriigis lõpule viia. Soovin avaldada oma tänu selle eest, et see üheksa aastat kestnud protsess sel viisil lõpule viidud sai! Arvan, et nüüd on meil ka võimalus asja praktikas rakendada, sest see, kuidas asjad praktikas käivad, määrab ka põhiseadusliku reaalsuse. Peab olema selge, et Euroopa Ülemkogu eesistujal on ainult riigi- või valitsusjuhtide õigusjärgsus, ning et inimesed valivad otse iga põhiseaduse kohaselt ametis oleva presidendi, kes parlamendi ees ei vastuta. Sama peab kehtima ka Euroopa Ülemkogu eesistuja puhul. Ainult komisjoni presidendil on täielik õigusjärgsus.
Nagu president Barroso ennist Jean Monnet' tsiteerides ütles, soovin samuti juhtida tähelepanu sellele, kui tähtsad on institutsioonid meie püsimajäämise jaoks. Mis puudutab kõrget esindajat / komisjoni asepresidenti, siis peab olema selge, et kui ta ametisse astub, võtab ta enda kanda kohe ka mõlemad rollid. Ta ei saa 1. detsembril esmalt kõrge esindaja ametisse ja siis hiljem asepresidendi ametisse astuda. Ta saab astuda ametisse asepresidendina alles peale seda, kui ta on saanud Euroopa Parlamendi heakskiidu. See olgu selge, sest vastasel juhul tekivad meil õiguslikud probleemid.
Soovin ka mainida, et Euroopa Parlament kasutab välisteenistuse osas oma õigust. Me ei soovi, et Lissaboni lepingut kasutatakse selleks, et muuta Euroopat n-ö valitsustevaheliseks. See ei ole lepingu eesmärk! Välisteenistus mängib selles suhtes otsustavat rolli. Palun teil selles suhtes parlamendi seisukohta, mida te loomulikult väga hästi teate, tõsiselt võtta ning mitte teha selle kohta märkusi selles laadis, et me hävitaksime teid, sest meil on selleks vajalikud volitused.
Adrian Severin
Austatud juhataja! Lissaboni lepingu jõustumine on tõepoolest ajalooline sündmus. Selle üle tuleb olla uhke. Peaksime rõõmustama ja õnnitlema end ning kindlasti Rootsi eesistumist sellise tulemuse eest.
Kuid lepingust ei piisa. Isegi kõige täiuslikum leping ei suuda üksinda paljusid probleeme lahendada. Vajame selle täiustamiseks pühendunud ja kompetentseid inimesi. Eriti tähtis on see Lissaboni lepingu puhul, mis on lõputute kompromisside, pikkade läbirääkimiste ja arutelude tulemus. Seetõttu on selles vältimatult ka palju mitmetähenduslikkust ja lünkasid.
Tulevased tähtsaimad otsuste tegijad peavad asju selgitama, eeskirju täiustama, institutsioone kujundama, interpreteerima õigesti kõiki lepingu sätteid ning täpsustama töökirjeldust. Tulevane mandaat ja tulevased õigusaktid saavad Euroopa Liidu tulevikuarhitektuuri jaoks ülioluliseks. Kui me tahame, et see arhitektuur oleks elluviidav, peab see tuginema kõikide Euroopa regioonide ja kodanike ajaloolistele kogemustele, kultuurilistele omapäradele ja poliitilistele traditsioonidele.
Seepärast peavad Euroopa Liidu esimese kolme funktsiooni - nõukogu eesistuja, komisjoni president ja kõrge esindaja - loodud meeskonda kuuluma kõik Euroopa poliitilised omapärad ja regioonid ning kõik geopoliitilised, kultuurilised ja geograafilised regioonid. Usun, et see on saavutatav ja kui see kord saavutatakse, on see hea Euroopa arhitektuuri ning institutsiooni eduka toimimise, kuid samuti ka Euroopa Liidu usaldusväärsuse jaoks kõigi meie kodanike silmis.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Austatud juhataja! Soovin vahelduseks meediat tänada. Ilma vaba ja valvsa meediata ei teaks avalikkus ELi juhtide valimisest midagi. Õnneks on meil aga meedia, mis räägib toimuvast lobitööst ning on esitanud nii tõenäolised kui ka ebatõenäolised kandidaadid ELi presidendi ja kõrge esindaja kohale. Isegi antud arutelu jooksul on räägitud väga vähe nimedest, millest vaid paari mainitud on. Samal ajal üritame selgitada EList väljaspool olijatele demokraatlike valimiste tähtsust.
Mõne aja eest oli mul võimalus Türgit külastada. Kui me Lissaboni lepingu tulemusel tehtavatest valikutest rääkisime, küsis üks Türgi parlamendi liige, millal need valikud tehakse. Selle peale vastas Euroopa Liidu delegatsioon, et neil pole õrna aimugi, kes on kandidaadid või millal valik tehakse, kuna kõik toimus suletud uste taga. ELil on siin veel palju areneda, et saaksime selliseid asju palju läbipaistvamalt ajada.
Ashley Fox
Austatud juhataja! Mul on kommentaar mitteametlike arutelude kohta, mis olid viimases Euroopa Ülemkogus valdavaks. Ma viitan loomulikult järgmisele nõukogu eesistujale ja tema rollile.
Arvan, et eesistuja peaks olema nõukogu teenistuses. Ta peaks olema pigem esimees kui juhataja. Seepärast peab eesistuja olema kollegiaalne, keegi, keda inimesed usaldavad. Just nendel kahel põhjusel oleks Tony Blair halvim võimalik kandidaat. Jagan kantsler Merkeli kartusi, et peame siis kuulama järgmised viis aastat härra Flashi sel ajal, kui tema autokolonn ümber maailma sõidab.
Oluline on ka usalduse küsimus ning liiga paljudel juhtude on Tony Blair näidanud, et teda ei saa usaldada. Ta ei sobi avalikku ametisse ja ma palun nõukogul teda mitte ametisse valida.
Bastiaan Belder
(NL) Austatud juhataja! Lugesin suure huviga Rootsi eesistumise dokumenti Euroopa välisteenistuse kohta. Siiski olen selle projekti suhtes endiselt skeptiline. Igal juhul arvan, et Rootsi eesistumine peab uutele ametikohtadele õigete kandidaatide leidmisele veel aega pühendama, kuna kõrge esindaja ametikohta peab täitma niivõrd eeskujulik inimene, kelle sarnased on Euroopas väga haruldased.
Austatud juhataja! Nende uute ametikohtade mõju institutsioonidevahelisele tasakaalule valmistab mulle ikka veel muret. Arvan, et ka mu kaasparlamendiliikmed on samal arvamusel. Erinevalt neist on mul hea meel selle üle, et välisteenistus jääb komisjonist väljapoole. Välispoliitika on peamiselt liikmesriikide ülesanne ja kui see siiski euroopalikuks teha tuleb, siis eelistan nõukogus valitsevat kliimat komisjoni omale. Vaatamata meie hästi kavatsetud resolutsioonidele, toimubki see just nüüd.
Philip Claeys
(NL) Austatud juhataja! Kogu see tingimine Euroopa Ülemkogu eesistuja koha pärast ei ole üldsegi mitte hea. Näiteks Belgias toetatakse peaminister Herman Van Rompuy'd järgnevate argumentidega: ta ei ole pealetükkiv, tal on suhteliselt vähe vastaseid, ta on hea kompromisside sõlmija. Arutluskäik selle taga on, et igaüks, kes suudab juhtida sellist tehisriiki nagu Belgia, saab ka Euroopaga hakkama.
Kuid see ei ole Euroopa huvides, kui Euroopa Liit muutub suuremaks versiooniks Belgiast. Pealegi ei valitse Herman Van Rompuy tegelikult peaministrina. Belgia mudel ei ole enam valitsetav, mis tähendab, et Herman Van Rompuy on pigem tasakaalu säilitaja, kes tegeleb kõigest igapäevaste tegevustega.
Meil pole vaja värvitut maitsetut ja lõhnatut kuju, kes Euroopa Komisjoni pilli järgi tantsib. Vajame tugevat eestkostjat liikmesriikidele ja samuti Euroopa kodanikele, kellega kahjuks selle kõige juures ei arvestata.
Othmar Karas
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Kakskümmend aastat tagasi lõpetasime rahumeelselt Euroopa vägivaldse jaotuse rahu ja diktatuuri vahel. Meie kontinendi taasühendamise tegi võimalikuks Euroopa Liidu poliitiline projekt. EL on poliitiline projekt, mille eesmärgiks on laiendada Euroopas rahu, vabadust, demokraatiat ning stabiilsuse mõju. Meie ülesandeks on tugevdada seda väärtustel ja õigusriigi põhimõtetel loodud ühendust. Peame tegema kõik, mis meie võimuses, alustades nüüd ja kohe siinsamas, et ammutada praeguseks saavutatust jõudu ja enesekindlust ning kanda hoolt selle eest, et meie kontinendi rahva ja ülejäänud maailma vahele ei kerkiks enam kunagi uusi müüre või okastraadist aedu.
Lissaboni leping on demokraatia jaoks suurim samm peale kolmkümmend aastat tagasi toimunud esimesi otseseid valimisi ning annab Euroopa Liidule institutsioonid, võimalused ja vahendid, et meie kontinendi eest seista. Kuid seda võimalust ei tohi käest lasta. Peame näitama üles poliitilist tahet Lissaboni lepingu ülevõtmiseks ja rakendamiseks. Kui meil on see tahe, siis tähendab see, et peame jätma selle, et me alati ainult vähimat ühisnimetajat otsime. Igasugused loobumised nõrgendavad meie ühendust. Kriisid on lõppenud alles siis, kui töötuse tase hakkab ühtlaselt langema ja tagatud on taas jätkusuutlik kasv, ilma et peaksime süstima majandusse miljardeid eurosid, mis meie avaliku sektori eelarvepuudujäägi üha suuremaks ajavad.
Ka mu viimane punkt on selge: euroopapärane mõtlemine tähendab teineteisele vastu tulemist ja parimate lahenduste otsimist. Viimase paari päeva arutelud ametikohtadele määramiste üle tekitavad minus kartust, et me ei otsi parimat lahendust Euroopa jaoks, vaid kõige lihtsamat lahendust liikmesriikide ja poliitiliste fraktsioonide jaoks. See on väga vale vastus viimaste aastate poliitilistele arengutele ja Lissaboni lepingule.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja! Soovin teha kaks märkust seoses Euroopa Ülemkogu järeldustega kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehe seisukohalt, mis tähendab, et see kuulub vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonda.
Esiteks sisseränne. Tervitan väga asjaolu, et nõukogu pühendas oma järeldustes palju aega sisserände teemale. Minu arvates on väga tähtis, et sisserändepoliitikast saab esmakordselt ühenduse poliitika ja et sellele tehakse Hispaania eesistumise ajal algne hindamine, millesse on kaasatud nii Euroopa Parlament kui ka liikmesriikide parlamendid. Samas on mul aga kahju, et seoses viitega solidaarsusele sisserännanute liikumise korraldamisel ei tehtud seda siduva solidaarsusklausli raames koos selle finantstagajärgedega.
Mu teine märkus puudutab vabaduse, turvalisuse ja õiguse institutsioonilist mõõdet, kuna parlamendi tegevustes peab sellega kaasnema ka üks nn enne ja üks nn pärast. Lõpuks on olemas ühenduse poliitika, mille üle Euroopa Parlament otsuseid teeb.
Seoses Euroopa Ülemkogu järeldustega Rootsi eesistumise lõpus 10. detsembril on Euroopa kodanikel õigus suurtele ootustele vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, millest tehakse Stockholmi programmi kasutusele võtmisega lõpuks ometi suur tegevusvaldkond, mis on tõeliselt euroopapärane ning humanitaarne ning millele kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon teeb käesoleval nädalal vastu võetava raportiga otsustava panuse.
Andrew Duff
Austatud juhataja! On suurepärane, et saame Lissaboni lepingu viimase peatüki ükskord lõpetada. Kuid mul on kahju, et pidime laiendama ka tšehhidele sama pretsedendi, mille tegime brittide puhul harta protokolli kohaldamisega seoses.
Ajakirjanduse sõnul on protokoll hartast loobumine. Oleksin tänulik, kui eesistujariik saaks arutelu lõppedes kinnitada, et see üldsegi mitte nii pole ja et harta on ikkagi siduv ka tšehhidele ja presidendile oma lossis.
Protokoll viidi sisse selleks, et piirata kohtuid kasutamast hartat siseriiklike kohtuvaidluste puhul, mis on palju vähemolulisem ja kaugemalejäävam ning ei vaja tegelikult üldsegi mingit tähelepanu.
Mirosław Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Vaatamata valjuhäälsetele kuulutustele, et Lissaboni leping muudab Euroopa Liidu toimimist paremaks, tuleb välja, et sellega avati hoopis Pandora laegas. Lepingu sätted pole täpsed ning lisaks sellele, et need tekitavad vaidlusi, hakkavad need ka juba ELi juhtide vahele kiilu ajama.
Lepingus ei ole määratletud tulevase Euroopa Ülemkogu eesistuja eesõigused ega demokraatlik menetlus tema valimiseks ning eesistuja tegelik staatus sõltub tema isiksuse tugevusest ja varasematest funktsioonidest. Raske on ka näha, kas säilib klassikaline riiklike eesistumiste mudel, mis on siiani ELi poliitikale tooni andnud. Sarnased paistavad olema lood ka Euroopa Liidu välisministriga.
Suurem osa Euroopa kodanikest ootavad vastust küsimusele, kas me liigume tugeva Euroopa liitvabariigi loomise poole rahvaste iseseisvuse arvelt ning kas ei ole ohtu, et nõukogu eesistuja tahab tulevikus pöörduda tagasi 20. sajandi tugevate antidemokraatlike traditsioonide juurde.
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Soovin tänada ka Rootsi eesistumist lõppeva kuuekuuse perioodi jooksul saavutatud tulemuste üle. Samas aga sooviksin anda eesistujariigile Rootsile ühe kingi: selleks kingiks on tühi paberileht, mida võite kasutada järgmistel päevadel erakorralise vahendina, et lahendada raske probleem seoses Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Liidu välisasjade kõrge esindaja leidmisega.
Tegelikult, kui suudate veenda riigi- või valitsusjuhte kirjutama sellele paberilehele mitte seda nimejada, mida ajalehtedes ja televiisoris näidatakse, vaid nende ideid Euroopa välispoliitika kohta, oleme teinud juba suure sammu edasi. Kui nad meile selgeks teevad, kas nad usuvad näiteks suuremasse koordineerimisse või tõelisesse välispoliitikasse, on palju lihtsam leida nägu ja nime sellele ametikohale, mis peab meid maailma ees esindama. Sellist läbipaistvust me vajamegi! Peame mõistma, mis on meile kõige lähedasem idee Euroopast ja Euroopa Liidu välispoliitikast.
Seepärast on oluline, et valitud inimesed on need, kes kehastavad Euroopa projekti vaimu ja väärtusi, kes suudavad garanteerida Euroopale juhirolli rahvusvaheliste suhete alal, kes peavad oma tõelise efektiivsuse tagamiseks tõestama endas ELi asutajatele iseloomulike ideaalide olemasolu, mis on maailmalaval ainus tõeline ühendav ning seega läbilööv element. Euroopa Liit ei ole monoliitne plokk, vaid meie inimeste tegude tulemus ning sellena peab see püsimajäämise huvides ajaga kaasas käima. Lühidalt öeldes peab Euroopa alustama otsast peale, tuginedes nendele väärtustele, mille alusel see asutati, seni saavutatud tulemustele ja ka parajale hulgale reaalsusetajule. Viimases võite kindel olla.
David-Maria Sassoli
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Soovin samuti tänada eesistujariiki Rootsit suurepärase töö eest ning Lissaboni lepingu lõpliku ratifitseerimise jaoks vajalike tingimuste loomise eest! Vajame uut lepingut väga, sest see annab meile võimaluse tugevdada ja laiendada volitusi, näiteks parlamendi volitusi ning kahe uue ametiisiku volitusi, kes saavad esindada poliitilist ja tööstuslikku liitu. Seepärast loodame, et nõukogu suudab tõlgendada arukalt suurte Euroopa poliitiliste perede nõudeid, et järgmisel kohtumisel saaks teha usaldusväärse ja tugevalt toetatud otsuse seoses inimestega, kes peavad lepinguga loodud uusi institutsioonilisi ametikohti täitma.
Mida me vajame? Vajame nõukogu alalist eesistujat, kes suudab tagada terviklikkuse ja jätkuvuse. Vajame kõrget esindajat, kes suudab oma kogemuste ja autoriteedi varal tagada Euroopale mitmepooluselises maailmas juhirolli ning kes on samas ka lüliks ELi valitsustevahelise ja ühenduse tasandi vahel. Ning vajame ka volinike kolleegiumi, mis on poliitika, geograafia ja soo poolest tugev, üksmeelne ja tasakaalustatud. Eriti tähtis on, et see sünnib 20 aastat pärast Euroopat kaheks jaotanud Berliini müüri langemist, mis võib taassüüdata lootuse ühendatud tugevasse Euroopasse, mis ka edaspidi nõudmisi solidaarsuse ja õigluse järele toetab.
Louis Michel
(FR) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, head kolleegid! Kõigepealt soovin avaldada tänu ja õnnitleda eesistujariiki Rootsit selle tõeliselt märkimisväärse töö eest!
Siiski soovin kasutada sõnavõttu ka selleks, et kolmanda osapoole kaudu president Barroso poole pöörduda: loodan, et Cecilia Malmström edastab talle minu kommentaarid, eriti kui võtta arvesse austatud presidendi kõnet, mis oli vastuseks Guy Verhofstadtile.
Tahame kõik hästitoimivat ja usaldusväärset komisjoni, mis kasutab täies ulatuses oma volitusi ja algatusi ning ei karda ühenduse meetodi järgi tegutseda. Aga kui me sellist komisjoni tahame, ja nagu ma aru sain, tahab seda ka José Manuel Barroso, siis arvan, et komisjoni tegevused tuleb kujundada ümber, tuginedes neljale või viiele sambale, millest igaüks on ühe asepresidendi poliitilise vastutuse all, kellele on antud volitused ja võimalused, et tagada kogu poliitika järjepidevus tema samba ulatuses.
Olles olnud viis aastat volinikuks, võin julgelt öelda, et praegune komisjoni pädevuste jagunemine õõnestab ühenduse meetodit, halvab algatuste tegemise õigust ning kahjustab teie institutsiooni. Palun öelge José Manuel Barrosole seda minu poolt.
On arusaadav, et oli raske korraldada kohe ümber pädevuste struktuuri, mis pärines kohati imelikust, et mitte öelda kunagisest oportunistlikust korraldusest, kuid minu jaoks oleks arusaamatu, kui praegune president ei suudaks kehtestada seda korda, mida selle institutsiooni uued ambitsioonid nõuavad.
Michel Barnier
(FR) Austatud juhataja! Tänu Rootsi eesistumise püsivusele on Lissaboni leping lõpuks olemas. Kuid selline leping ei ole projekt, vaid tööriist Euroopa projekti tarvis, ning seepärast peavad pärast liigagi pikka üleminekuperioodi õppima institutsioonide eest vastutavad mehed ja naised - komisjon, selle president ja nõukogu -, nagu ka meie siin, neid tööriistu edaspidi hästi kasutama.
Nüüd on meie käsutuses paremad vahendid, et lahendada kolm suurt väljakutset, millega tegeledes ei seisa me kõik mitte ainult Euroopa Liidu usaldusväärsuse eest, vaid, nagu Václav Havel ütles, ka liidu iseseisvuse eest.
Esimene väljakutse on kriis, millest me ei tohi samamoodi välja tulla nagu me sinna sisenesime - nagu poleks midagi juhtunud. Meie dialoogist Ameerika Ühendriikidega on vaja palju õppida, eriti seoses juhtimise, solidaarsuse, läbipaistvuse ja globaalse majanduse juhtimisega. Euroopa jaoks on ka õppetunde seoses siseturu kindlustamisega - kasutasin seda sõna meelega -, seoses siseturu konsolideerimisega, n-ö turu ja ühiskonna lepitamisega, et kasutada sõnu, mille ma Mario Montilt üle võtsin, kellele president Barroso selle probleemiga tegelemise ülesande andis.
Teine väljakutse on keskkonnasõbralik areng. Tänu Euroopa Komisjonile võtsime endale Kyotos selles küsimuses juhirolli. Loomulikult peame seda seisukohta kindlustama ning kandma hoolt selle eest, et ka meie partnerid, teised suured riigid ja regioonid, asjale vastavalt lähenevad.
Kolmandaks väljakutseks on loomulikult see, et peame töötama koos, mitte vastu, vaid koos nendega, kes otsustavad järgmise 20 aasta jooksul korra või korralageduse üle maailmas. 27 liikmesriigiga pole see lihtne, kuid see on sellegipoolest hädavajalik, kui meil pole just midagi selle vastu, et oleme kõigest allhankijad või teiste riikide mõju all. Mina seda igatahes ei soovi.
Seepärast on meil palju usku kõrge esindaja tulevasesse töösse, kelle ülesanne on luua reaalne ühine diplomaatiline ja strateegiline tulevik. Austatud juhataja, nõukogu eesistuja! Mida varem oleme valmis, seda parem on see Euroopa kodanikele. Seepärast ootamegi innukalt ja kindlameelselt teie otsuseid.
Kinga Göncz
(HU) Sooviksin teha erandi ja mitte Lissaboni lepingust rääkida. Soovin pigem öelda Euroopa Ülemkogu kohtumise majandusliku, finants- ja sotsiaalse peatüki tulemuste valguses, et meil on hea meel näha selles dokumendis ka finantssüsteemi stabiliseerimise märke. Nii näeme seda olukorda ise, kuid on selge, et Euroopa inimeste säästud hakkavad kahanema.
Ettevõtetel on raskem leida rahalist tuge ja saada pangalaenu, ning samal ajal kasvab endiselt töötus. Ka seda on dokumendis mainitud. Minu arvates on oluline rõhutada, et majanduslik kasv ei saa olla jätkusuutlik. Me ei saa seni väita, et Euroopa tuleb kriisist tugevamana välja, kuni on võimalik kindlalt garanteerida, et tagatud on mitte ainult praeguse sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamine, vaid ka selle tugevdamine ning kuni saame suurendada tööhõivet ja vältida sotsiaalset tõrjutust.
Meie käsutuses olevad avatud lähenemisel põhinevad vahendid sotsiaalpoliitika koordineerimiseks on üpris nõrgad. Peame neid täiustama ning võtma kasutusele palju tõhusamad vahendid. Inimeste arvates on kõige tähtsamad tegurid sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalse Euroopa saavutused. Selle asjaolu esiletoomine on meie ühine vastutus.
Lena Ek
(SV) Austatud juhtaja! Poliitika ja psühholoogia käivad käsikäes ja hetkel üritavad väga paljud maha teha ootusi seoses paari nädala pärast Kopenhaagenis toimuvate Kyoto läbirääkimistega. Täpselt sama juhtus ka kliimaeesmärkide läbirääkimistel. Kliimaeesmärgid, mille kohta me siin parlamendis ettepanekuid tegime ja mille nimel töötasime, kuulutati enne lõpliku otsuse tegemist vähemalt kümme korda surnuks ja maeti maha.
Täpselt samamoodi on lood ka kliimapaketiga. Need, kes on kliimaeesmärkide vastu, on selle juba surnuks kuulutanud ja maha matnud. Seepärast palun ma Rootsi eesistumisel jätkata senist suurepärast tööd läbirääkimistel ja konstruktiivset tegevust, sest kui me Kopenhaagenis täielikult siduva kokkuleppe saavutamist ei nõua, siis me seda ka ei saavuta. Kuid kahe kraadi eesmärk on väga tähtis ning selles suunas peame täie pühendumusega edasi pürgima. Seneca tegi kunagi tähelepaneku, et inimkond jaguneb kaheks: need, kes tegutsedes edasi liiguvad ja need, kes neil kritiseerides järel käivad.
Marietta Giannakou
(EL) Austatud juhataja! Panin täpselt tähele, mida eesistujariik majanduskriisi kohta ütles, kuid on selge, et mitte ükski riik peale ühe ei saa stabiilsuspakti rakendada. Lisaks tuleb öelda, et majanduskriis ei tohi muutuda lõpuks väärtuste ja põhimõtete kriisiks.
Mis kliimamuutust puudutab, siis käitus eesistujariik täiesti õigesti. Selleks et olukord muutuks, ei ole vaja veenda mitte ainult arenevaid riike, vaid ka Ameerika Ühendriike, ja seepärast peab eesistujariik haarama Kopenhaagenis initsiatiivi enda kätte.
Oleme rahul ka kolmanda küsimusega, milleks on Lissaboni leping. Üheksa aastat pärast Nice'i lepingu kriisi ja suutmatust leida lahendust institutsioonilisele kriisile on meil lõpuks leping, mille pärast mitu osapoolt meid enne alla kirjutamist tülitasid. Kuid tähtsad ei ole ainult institutsioon ja leping. Olulised on ka seda rakendavad inimesed ning seoses sellega on Euroopa Komisjoni tasandil ka eesistujariik vastutav selle eest, et vastutavad inimesed - peamiselt välisminister - on huvitatud hästi toimivast Euroopa Liidust.
Samas ei ole paljud meist ühel meelel nõukogu tasandil toimuvaga, siinkohal pean eriti silmas nõukogu alalise eesistuja küsimust. Euroopa konventsiooni liikmena tean isiklikult, et paljud meist oleksid eelistanud, kui nõukogu alalise eesistuja kohta oleks täitnud komisjoni president, mida on ka minevikus juhtunud, kuna põhimõtteliselt on komisjoni presidendi rolliks koordineerida tööd nõukoguga ja vältida tööd segavaid konflikte.
Usun, et Euroopa Komisjoni presidentuur ja, mis veel tähtsam, nõukogu alaline eesistuja teevad liikmesriikidele vastavaid ettepanekuid, et mõlemad institutsioonid töötaksid viisil, mis ei erineks ühenduse modus operandist ja Euroopa suurepärasest tööst minevikus, mis on meile nii paljude aastate jooksul heaolu taganud.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Austatud juhataja! Minu arvates oli kokkulepe Tšehhi probleemi üle mõistlik lahendus. See polnud küll ideaalne, kuid see oli sellise tõsise probleemi jaoks parim lahendus.
Arvan, et 2010. aasta saab Euroopa jaoks väga heaks aastaks. Meil on uus volinike kolleegium, uus Euroopa Liidu ülesehitus ja uus õiguslik staatus: Euroopa Liit on nüüd üks isik, mille nimi on Euroopa Liit, millel on oma iseseisev õigusvõime ja mis pole enam eri rahvuste kogum. Nagu öeldud, nüüd kus meil on võimalus tegutseda, vajame ka tahet tegutsemiseks. Usun, et Euroopa peab saama üle väga tõsistest natsionalistlikest tendentsidest, mis edu saavutamist takistavad.
Peaksime mõtlema selle üle, kui kaugele oleksime jõudnud kümme aastat tagasi ühise rahaga teel Euroopa Liidu poole, kui me poleks loobunud frangist, margast, peseetast jne. Nagu ütles José Manuel Barroso, peame looma uuesti Euroopa hinges osa sellest lähenemisest.
Soovin mainida kahte olulist asja. Kõigepealt kiire asi: volinike kolleegium tuleb kinnitada detsembris Strasbourgis. Minu arust on väga tähtis, et järgmine eesistujariik jätkab jaanuaris oma mandaati nii, et see uus tee - volinike kolleegium - on juba käesoleva aasta lõpus paigas.
Teiseks tahan ennistada Euroopa Liidu aluspõhimõtte, selle mida Euroopa Liit saavutada tahab. Minu arvates on maailma suurmates foorumites kaalul väga tähtsad otsused ja Euroopa peab rääkima ühel tugeval häälel, et seista meie projekti omapärade eest, milleks on sotsiaalmudel ja uus õiguslik, majanduslik ja poliitiline struktuur maailmas, kus riik palju tähtsamat rolli mängib ja kus on palju parem turg. Euroopa vajab valjemat, ühtsemat ja tugevamat häält.
Olle Schmidt
(SV) Austatud juhataja! Soovin õnnitleda eesistujariiki Rootsit. See kangekaelne mees Prahas andis lõpuks oma allkirja ja meie pikk tee on ükskord lõppenud. Loodetavasti ei hakka järgmisel aastakümnel meie aega nõudma institutsioonilised küsimused, vaatamata sellele, et Václav Havel, Euroopa kangelane nagu ta on, oli juba nüüd valmis edasisteks sammudeks. Asjaolu, et Tšehhi Vabariigile tehti põhiõiguste hartas erand, on minu arvates pettumust valmistav. Nagu Andrew Duff mainis, piisab juba sellest, et Poola ja Ühendkuningriik oma erandid said.
Kopenhaagenis tuleb saavutada üleilmne kokkulepe, kus maailma rikkamad riigid suurema osa vastutusest endale võtavad. Vaesed riigid ei ole planeedi soojenemise eest vastutavad. Samas peavad loomulikult ka kasvavad majandused oma osa andma. Lõpuks, austatud eesistuja, soovin öelda, et senine protsess enne järgmise nädala tippkohtumist, kus tuleb valida alaline eesistuja ja välisminister, pidanuks olema palju läbipaistvam. Praegu valitsev salatsemine on demokraatliku Euroopa jaoks häbiväärne ning ma arvan, et ma pole ainus, kes nii arvab.
Tunne Kelam
Austatud juhataja! Mul on kolm tähelepanekut. Nüüd kus Lissaboni leping on jõustunud, vajab EL rohkem kui kunagi varem tõhusaid solidaarsusel põhinevaid ühiseid kaitse- ja energiapoliitikaid. Ainult selliste poliitikatega on võimalik vältida Schröderi-Putini kokkuleppe kordumist.
Teiseks peame mõistma, kui tähtis on selles uues olukorras järjepidev ja tugev komisjon, mis saab võtta vastutuse Lissaboni lepingu rakendamise eest.
Kolmandaks, uute ametikohtade osas vajame kõigepealt julgust edasi liikumiseks ja toetama mitte ainult portfelle vaid isikuid, kellel on pikaajaline nägemus ja pühendumus Euroopa väärtuste jätkamisele.
Meie ees seisvate suurte väljakutsetega tegelemiseks vajab EL taas kahte Adenaueri, Schumani või De Gasperi sarnast Euroopa riigimeest. Peaksime neid ilma eelarvamusteta otsima. Need uued riigimehed võib leida ka uutest liikmesriikidest, mis peaksid kindlasti tulevases kolmikus esindatud olema. Václav Havel ütles meile täna, et Euroopa on meie kodumaade kodumaa. Sellest aru saades arvan, et võime Lissaboni lepingu rakendamisega jätkata.
Sandra Kalniete
(LV) Soovin öelda, et Lissaboni lepingu jõustumine on tõesti suurepärane ning tahaksin rääkida sellest, kes peaks saama Euroopa presidendiks. Euroopa Ülemkogu eesistumine ei tähenda Euroopa eesotsas istumist, pigem tähendab see koosolemist Euroopa Liidu liikmesriikide ja liikmesriikide juhtidega ning nende toetamist ja julgustamist Euroopa Liidu rolli tugevdamisel homsete üleilmsete juhtide seas. Soovin öelda, et Läti endisel presidendil Vaira Vīķe-Freibergal on kõik isiklikud juhiomadused ja poliitilise juhtimise kogemused, et olla edukas Euroopa Ülemkogu eesistuja. Tema saatus sümboliseerib meie lõhestunud kontinendi ajalugu: pärast Teist maailmasõda oli ta põgenik ning seejärel naasis Lätti. Niipea kui meie riik taasiseseisvus, sai temast president. Tema kaheksa-aastase ametiaja jooksul sai Lätist Euroopa Liidu liikmesriik ja NATO liige. Vaira Vīķe-Freiberga on vankumatu Euroopa kodanik. Ta on kõrgelt haritud ja mõjukas kuju, kes mõistab selgelt Euroopa ees seisvaid väljakutseid. Kui vajalik, siis suudab ta ka kindlasti mittepopulaarseid otsuseid teha.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja! Olles siin riigi esindajana Lissaboni lepingu esimesena ratifitseerinud, tahaksin avaldada Rootsi eesistumisele Ungari õnnesoovid. Tegite suurepärase töö! Siin täiskogul külastas meid Václav Havel, tšehh, kes on Euroopa sõber, samas aga tekitas president Klaus parajat muret ja ta pole end Euroopa sõbrana üles näidanud.
Lissaboni lepingu jõustumine, uue komisjoni nimetamine ja vajalike struktuuride sisseseadmine tuleb võimalikult kiiresti lõpule viia, et me saaks taas tegelikule tööle keskenduda.
Minu arvates on väga tähtis, et Lissaboni leping on esimene leping, milles on kajastatud ka vähemustesse kuuluvate inimeste õigused. Cecilia Wallström! Te olete suur vähemuste eest võitleja. Palun öelge president Barrosole, et ta peaks oma sõna, et tulevane põhiõiguste volinik hakkab tegelema vähemuste õigustega, kaasa arvatud põliste rahvusvähemuste, nagu saamide, ja sisserännanud rahvusvähemuste, nagu romide, õigustega.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Meilt, iirlastelt küsitakse nüüd, kas Lissaboni lepingu jõustumise järel oleme elevil. Tegelikult ütlen neile, et ei ole, sest kõik kestis nii kaua ja kogu see protsess oli väga raske. Tunneme kergendust ja heameelt, kuid nagu antud arutelus, nii mõistame ka meie, et alles nüüd algab tõeline töö ja õigete inimeste ametisse nimetamine on raske töö. Asi ei ole töökohtades poistele ja tüdrukutele, vaid selles, et kõikidele uutele ametikohtadele tuleb leida õiged inimesed. Mul on väga kahju, et selleks nii palju lisaaega kulub, sest sellega lükkub edasi ka institutsioonide lõplik kujundamine, mille osas on meil veel palju töö ees. Kuid ehk ongi parem veidi viivitada, aga leida see-eest leida õiged inimesed õigetele kohtadele.
Need tipptöökohad, nagu neid nimetati, on tähtsad ja sinna tuleb leida inimesed, kes on pühendunud, andunud ja soovivad Euroopa Liitu paremaks muuta, mitte ainult heal ametikohal olla.
Viimaks soovin seoses tugevate institutsioonidega öelda, et José Manuel Barrosol on õigus. Peate kuulama, mida meil siin parlamendis öelda on! Kuulake hoolega, sest meie oleme oma valijaile kõige lähemal. Meid valitakse otseselt.
Petru Constantin Luhan
(RO) Hindan väga Fredrik Reinfeldti öeldut ning tervitan eriti asjaolu, et Euroopa Liit jõudis oktoobri Euroopa Ülemkogu kohtumisel Kopenhaageni konverentsi osas ühisele seisukohale.
Euroopa Liit tegi suuri edusamme kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramisega, võttes ise vastu tugevad meetmed kliimamuutuse vastu võitlemiseks. Kuid on selge, et Euroopa Liidu ainupingutused ei taga täielikku edu rahvusvahelistel läbirääkimistel.
Usun, et Euroopa Liit peab minema üle 20% heitkoguste vähendamise eesmärkidele ainult, säilitades teatud tingimusi, ilma milleta oleks ELi jõupingutused liigsed.
Need tingimused peavad olema seotud just nimelt tulevase kokkuleppe kohustusliku õigusliku iseloomuga. Lisaks peaksid arenenud riigid võtma vastu spetsiifilised heitkoguste vähendamise eesmärgid, mis on võrdsel tasemel ELi eesmärkidega, ning vastavate panustega arenevatelt riikidelt.
Heidi Hautala
(FI) Austatud juhataja! Siin ülemkojas on meil hetkel huvitav asjade korraldus - kõiki kolme institutsiooni esindavad naised: eesistujariiki Rootsit Cecilia Malmström, komisjoni Margot Wallström ja parlamenti Teie, lugupeetud juhataja. Tulevikus sooviksin näha sagedamini rohkem naisi juhtivatel kohtadel. Tean, et Margot Wallström ja Euroopa Parlamenti asepresident Diana Wallis tegid huvitava algatuse, mille käigus nad kaasasid ka meid teisi parlamendis ja komisjonis tähtsamatel kohtadel olevaid naisi.
Kirjutasime komisjoni presidendile José Manuel Barrosole ning ütlesime, et tahame muutusi ja ausamat tasakaalu naiste ja meeste vahel komisjonis ja teistel tähtsamatel kohtadel. Loodan, et nüüd on saabunud hea aeg selle võimaluse kasutamiseks. Olgugi et Euroopa Komisjoni president toetab meie ideid täielikult, ei tee riigi- ja valitsusjuhid kahjuks midagi selle kahetsusväärse olukorra parandamiseks. Me ei tohi lubada, et Euroopa Liitu esindavad pidevalt ainult mehed.
Jaroslav Paška
(SK) Kõigepealt soovin avaldada oma toetust president Klausile ja Tšehhi Vabariigi seisukohale. Kujutan ette, et just nagu Saksamaa pidi ootama konstitutsioonikohtu otsust, nii pidi seda tegema ka president Klaus.
Mis tema lähenemisse puutub, siis on tema tegevus minu arvates riigimehelikult vastutustundlik, kuna õigusliku kindluse puudumisel ootas ta ära asjaomase institutsiooni arvamuse, mis oli antud juhul kohus.
Soovin juhtida tähelepanu ka sellele, et Lissaboni leping jõustub ajal, mil Euroopas on majanduskriis. Praegused valitsuste otsused kriisist üle saamiseks polnud tõhusad ega piisavad ning sellest seisukohast lähtudes arvan, et peame edaspidi palju koordineeritumalt tegutsema ning mitte võtma vastu erakorralisi otsuseid, millel puudub tööhõive toetamise ja majandusarengu seisukohalt piisav tulemus.
Sel põhjusel arvan, et uute volinike ametisse nimetamisel peame kandma hoolt selle eest, et neile kohtadele määratakse asjatundjad ja eksperdid.
Enikő Győri
(HU) Olen veendunud, et Lissaboni leping annab Euroopale kahtlemata võimaluse toimida palju turvalisemalt ja loogilisemalt ning pöörab rohkem tähelepanu meie kodanike argielu probleemidele.
Kuid me peame ka küsima, mis hinda me selle saavutamiseks maksime. Selleks hinnaks oli tegelikult meie väärtuste õõnestamine ja see, et lasime pragmatismil väärtuseid võita. Te teate millest ma räägin! Euroopa Liit täitis Tšehhi Vabariigi presidendi absurdse nõudmise, rääkimata sellest, et tema sõnul vajas Tšehhi Vabariik Beneši määruste tõttu erandit. Tuletan meelde, et Beneši määruste raames jäeti õigustest ilma ja küüditati miljoneid ungarlasi ja sakslasi. Minu arvates on see, mida Euroopa Liit tegi, vastuvõetamatu nii õiguslikust, poliitilisest kui ka moraalsest vaatenurgast.
Kritiseerisime Tšehhi konstitutsioonilist süsteemi õiguslikust vaatenurgast, jälgisime Tšehhi parlamendi seisukohta ning kaasame dokumendi poliitiliselt igasugustesse tulevastesse ühinemistesse, millega karistasime tõenäoliselt Horvaatiat, riiki, mis asjasse üldsegi ei puutu. Moraalselt seisukohalt on vastuvõetamatu sellise küsimuse suhtes erandit lubada.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tervitan asjaolu, et Euroopa Ülemkogu võttis vastu Läänemere strateegia! Sama mudelit peab Euroopa Liit kasutama ka Doonau regioonis, et aidata kaasa sealse majanduse arengule ning samuti regiooni majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, mis tõstaks ka Euroopa Liidu konkurentsivõimet.
Euroopa Liit läheb Kopenhaageni konverentsile kui juht võitluses kliimamuutusega. EL võttis juba ühepoolselt vastu 20-20-20 eesmärgi. Energia ja kliimamuutuse pakett on osa ühenduse õigusaktidest ning seda kohaldatakse hetkel.
Palun ELil panna kiiresti paika tõhus ja uuenduslik raamistik rahastamaks ökoloogiliselt tõhusat majandust.
Lisaks peab EL ka keskenduma kliimamuutusega kohanemiseks vajalike meetmete rahastamisele.
Viimaks peab EL suutma luua investeeringuid tööstusesse ja avalikesse teenustesse töökohtade kindlustamiseks.
Kinga Gál
(HU) Austatud juhataja, eesistuja Malmström, asepresident Wallström! Raudse eesriide maharebimisest on möödunud kakskümmend aastat. Kuigi mõnedes uutes liikmesriikides toimus režiimivahetus õiguse ja riigi struktuuride raamistikus, on pingelistes olukordades minevik ikka veel nähtaval poliitilistes hoiakutes ja ametivõimude reaktsioonides. Mõelgem sündmustele Budapestis 2006. aasta sügisel, kus need, kelle kõige põhilisemad inimõigused ja vabadused jalge alla trambiti, ei ole tänaseni tõde ja õigust maitsnud. Rääkimata ka uute liikmesriikide rahvusvähemustesse kuuluvatest inimestest, kes isegi nüüd oma õigusi ja võimalusi puudutava diskrimineerimise all kannatavad.
Just Lissaboni lepingus leiduvate sätete pärast peab Euroopa Komisjon olema valmis selleks, et panna portfellide loomisel vajalikku rõhku inimõiguste ja -vabaduste probleemidele Euroopa Liidus. Samas peab selle portfelli üleandmisega kaasnema ka traditsiooniliste rahvusvähemuste ja keeleliste vähemuste õiguste kaitsmine, mis on valdkond, milles tuleb veel palju tööd teha. Meeldib see meile või mitte, aga Euroopa Liidu põliseid rahvusvähemusi vaevavad veel lahendamata probleemid. EL peab nendega tegelema ning liidu kohus on aidata kodanikke, kes oma õiguste eest võitlevad.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Kauaoodatud Lissaboni leping on lõpuks ometi jõustunud. Kindlasti toob see kaasa Euroopa Liidu tugevdamise ja parandamise tulevikuks.
Praeguseks vajab lepingu sisseviimine erinevaid otsuseid seoses autoriteedi, personali ja ennekõike koostöö vormi määramisega uute juhtide vahel, kes uue Euroopa tõeks tegema peavad. Lepinguga kaasnevad probleemid ei tohi juhtida meie tähelepanu kõrvale vahetu tähtsusega probleemidelt, milleks on aktiivne võitlus majanduskriisiga, meetmed kasvava töötuse taseme piiramiseks ning finantsiasutuste järelevalve korraldamine.
Oluline ja hädavajalik on saavutada Kopenhaagenis omavaheline mõistmine, kuid kriis ei ole hea aeg, et teha otsuseid selle üle, milliseid ressursse antud eesmärgiks eraldada ning millised riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid neid panuseid tegema peavad. Hetkel on ELi ja selle liikmesriikide kõige tähtsam ülesanne lahendada majandus- ja sotsiaalprobleeme.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Nagu mu kolleegil Mairead McGuinnessil, nii on ka minul suur au olla täna siin Berliini müüri langemise 20. aastapäeval ja Lissaboni lepingu jõustumise eelõhtul. See on suur privileeg, eriti arvestades sellega, et Iirimaal hääletas 67% hääletanutest Lissaboni lepingu poolt, milles kajastus hästi Euroopa Liidu paljude aastate vältel tehtud töö.
Mitmete aastate pärast vaatavad inimesed tagasi ka NSVLi lagunemisele ning näevad, et selle tulemusena ei levinud laialt kodusõjad, nagu juhtus nii paljudes teistes riikides, kaasa arvatud minu riigis, kui riiki tulnud vabadus ja rahu tõid kaasa kodusõja.
Ajaloolased viitavad Euroopa Liidu rollile nendele riikidele tuge, abi ja troosti pakkudes, et vältida kodusõdade puhkemist laiemas ulatuses.
Palju on räägitud ka kandidaatidest alalise eesistuja ja kõrge esindaja kohtadele. Ma arvan, et peaksime ka selle tiitli üle järele mõtlema. Kui president ei ole iseenesest president vaid eesistuja, siis miks mitte nimetada teda eesistujaks? Kolme presidendi omamine tekitab lihtsalt rahva seas segadust.
Gay Mitchell
Austatud juhataja! Soovin esmalt öelda, et mul on väga hea meel selle üle, et sain osaleda Stockholmis Euroopa arengupäevadel ning tahan õnnitleda eesistujariiki nende päevade korraldamise eest!
Võtsin hiljuti osa arutelust Iiri riiklikus raadios RTÉ koos naisterahvaga, kes oli väga mures selle pärast, et kärbime kulutusi tervishoiule ning ei tee piisavalt palju, et vähendada arenguabi kulutusi. Pidin selgitama, et küsimus ei olnud mitte kas ühes või teises, vaid mõlemas. Saame teha mõlemat. Arvestades sellega, et keskendume nii palju Euroopa taastumisele ja praeguse kriisi lahendamise vajadusele, mis peavad loomulikult olema meie päevakorra tipus, ei tohi unustada asjaolu, et igal aastal sureb arenevas maailmas 11 miljoni last, neist viis miljonit seepärast, et neil pole ravimeid, mida meie juba 30 aastat kasutanud oleme.
Hoidkem seda teemat päevakorra tipus ning kandkem hoolt selle eest, et välissuhete eest vastutava inimese nimetamisel jääb selle probleemiga tegelemine endiselt meie peamiseks eesmärgiks. Suured tänud senise hea töö eest!
Crescenzio Rivellini
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! On väga asjakohane, et Lissaboni lepingu jõustumine ja nõukogu liikmete ametisse nimetamine toimub 20 aastat pärast Berliini müüri langemist. Müüri langusest sai tõelise Euroopa algus. Kahekümne aasta eest varises kokku müür, mis tähendas eelarvamusi, türanniat ja nälga nii paljudele Ida-Euroopa kodanikele. Täna peaksime lõpetama selle müüri langemise tähistamise ning mõtlema sellele, mida teha nüüd, kus see läinud on. Tegelikult on samal ajal aga juba uued müürid püstitatud. Need müürid on meie planeedi põhja- ja lõunapoolsete riikide vahel, rikkamate ja vaesemate riikide vahel, riikide vahel, mis toodavad kaupu ja riikide vahel, mis toodavad ideid. Need müürid on palju kõrgemad ja neid on palju raskem maha lammutada. Ka võivad need tekitada kogu inimkonnale suuri probleeme ning isegi sõdasid.
Sel põhjusel ei tohigi Lissaboni lepinguga loodud kohtadele mõeldud Euroopa Ülemkogu kandidaate valida vähesed suletud uste taga. Need, kes tahavad anda oma panuse ning nendele kohtadele kandideerida, peavad ütlema Euroopa Parlamendile ja tervele Euroopale, mida nad teha kavatsevad ja mida nad teha saavad. Kui me selle nn ametisse nimetamise müüri maha lammutama, nii et tulevasi kandidaate valitakse riikidevahelise tasakaalu alusel, mitte nende isiklike omaduste järgi - alles siis oleme loonud Euroopa rahva.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Ühendkuningriigi opositsioonijuht on andnud teada oma soovist Lissaboni lepingu teatud osade suhtes uuesti läbirääkimisi pidada. See nõuab loomulikult kõigi 27 liikmesriigi nõusolekut. Ta on ka teatanud iseseisvusseaduse vastuvõtmisest, mis eeldab edasiste lepingute puhul referendumi korraldamist. Järgnevad valitsused saavad need ettevõtmised muidugi kergesti tühistada.
Kas nõukogu ja komisjon nõustuvad, et konservatiivide juhi plaanid on vaid tühi jutt? Tema partei peab otsustama, kas võtta Lissaboni leping vastu või, mis minu arvates veelgi parem, lõpetada Ühendkuningriigi liikmestaatus Euroopa Liidus.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (FR) Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Meil on olnud väga huvitav arutelu. Tänan teid kommentaaride eest!
Rootsi eesistumine jagab teie rõõmu, nähes, et kõik 27 liikmesriiki on lõpuks Lissaboni lepingu ratifitseerinud. See annab meile tõhusama ja demokraatlikuma Euroopa ning tugevama positsiooni rahvusvahelisel areenil. Olen sellepärast rõõmus.
Samuti nõustun nendega, kes ütlesid, et vaatamata võimalikule kokkulangevusele valis president Klaus lepingu allkirjastamiseks väga sobiva nädala. See on nädal, mil tähistame Berliini müüri langemist, kommunistliku diktatuuri lõppu, Euroopa ühtsuse algust ning Robert Schumani ideede võitu Jossif Stalini ideede üle.
(Aplaus)
Tšehhi Vabariigist rääkides tahan vastata Andrew Duffi küsimusele. Tšehhid ei saanud täielikku erandit seoses põhiõiguste hartaga. Protokoll 30 ei tähenda, et harta ei oleks Ühendkuningriigile, Poolale ja Tšehhi Vabariigile kohustuslik. See vaid piirab viisi, kuidas kohus seda kasutada saab ning lõpuks oleneb see komisjonist ja kohtust, kuidas seda konfliktide korral interpreteerida.
Nagu peaminister enne lahkumist ütles, kestavad konsultatsioonid tema 26 kolleegiga. See on keeruline, kuid see on tema eesmärk. Ta on juba kutsunud nad järgmisel neljapäeval ametlikule õhtusöögile.
Praegu on liiga vara tegelike nimede üle spekuleerida. Ka mina loen ajalehti. Olen kuulnud nii nimesid, keda teie kuulda ei taha, kui ka nimesid, keda te kuulda tahaksite. Ma usun, et ma märkasin kandideerimisavaldustel üht või kaht nime ka siit parlamendist. Olete oodatud oma kandideerimisavaldusi eesistujariigile saatma. Me tutvume nendega tähelepanelikult. Neljapäevani on veel nädal aega. Loomulikult võtame arvesse teie muresid regionaalse ja soolise tasakaalu pärast. See on ka minu arvates väga oluline. Peaksime olema suutelised Euroopa kodanikele näitama, et Euroopat ei juhi ainult mehed. Kuid nagu peaminister juba ütles, luuakse vaid kaks ametikohta. Kõiki nõudmisi on väga raske arvesse võtta, kuid me anname oma parima ning võtame teie nõuandeid arvesse.
Kõrge esindaja valmistab ette ja viib lõpuni raamistiku, mille me just Euroopa välisteenistuse osas vastu võtsime. Ta teeb seda koos parlamendiga enne, kui esitab selle nõukogule, mitte hiljem kui järgmise aasta aprillis.
Nagu on korduvalt öeldud, on kõrgel esindajal ka kohustus vastata küsimustele ning ärakuulamistele siin parlamendis. Seeläbi on tal võimalus arutada ning arendada oma välispoliitilisi vaateid.
Kui liikuda majandusteemadele, siis tahtsin öelda Marita Ulvskogile, keda siin ei pruugi praegu olla, et Rootsi eesistumine pole üldsegi oma väljumisstrateegiate alastest ambitsioonidest loobunud. Vastupidi - on äärmiselt oluline, et me jääksime oma kahe väljumisstrateegia ambitsiooni juurde, mitte küll praegu, vaid veidi hiljem. Kui me seda ei tee, siis laseme oma majandustel eelarvedefitsiiti kasvatada ning see teeb liiga ühiskonna kõige haavatavamatele inimestele. Seda me aga ei soovi.
Näeme tunneli lõpus valgust. Majandus taastub tasapisi, kuid suurem osa liikmesriike kannatab ikkagi suure tööpuuduse all ning seetõttu on praegu veel väljumisstrateegiate rakendamiseks liiga vara. Siiski on meil vaja sellel teemal arutleda. Selleks on vaja luua plaan, juhul kui soovime tulevastele põlvedele jätta jätkusuutliku majanduse.
Kliimamuutuse teemadel tahan öelda, et me ei ole oma ambitsioonidest loobunud. Rootsi eesistumine, komisjon ning paljud teised töötavad nii öösel kui ka päeval. Me veename, räägime läbi, vaidleme, proovime oma partnereid endaga kaasa tuua ja koos meiega pardale saada. On toimunud loendamatuid kohtumisi. Neid toimub veel, olgugi et Kopenhaageni tippkohtumiseni on jäänud kõigest 25 päeva.
On tõsi, et üleilmne teadlikkus on olemas ning paljudes riikides üle kogu maailma juhtub palju asju. See on julgustav, kuid see pole piisav, kui tahame kinni pidada kahe kraadi eesmärgist.
Tõsiasi on see, et meil ei ole õiguslikult siduva lepingu jaoks veel kõiki vajalikke osasid olemas. Mul on sellepärast kahju, kuid nii see on. Saame öelda, et me ikka veel püüdleme selle poole, kuid paljud partnerid ütlevad, et nad ei ole veel selleks sammuks valmis. Euroopa on ikka veel juhipositsioonil. Me töötame ikka veel väga ambitsioonika kokkuleppe nimel, millel on selge raamistik ning mis kaasab kõiki partnereid ja ajakava läbirääkimiste lõpuleviimiseks. Eesmärk on asendada Kyoto siduva kokkuleppega. Soovin tänada parlamenti nii töö eest, mida pragu sellel teemal tehakse kui ka töö eest, mida parlament hakkab pärast Kopenhaagenit tegema.
Euroopa on ikka veel juhipositsioonil ja me kavatseme sellega jätkata. Siiani on meil kõige suuremad ambitsioonid. Me oleme komisjoni hinnangud kinnitanud ja toetame neid. Oleme valmis oma osa mängima. Heitkogustele ning maksevõimele tuginedes luuakse üleilmne jaotusalus. Meil on töörühm, mille ülesandeks on uurida sisemist koormuse jagamist. Siiski ei olnud liikmesriigid veel valmis avaldama meie makstavat täpset summat. See on nii seetõttu, et soovime teistele riikidele survet avaldada. Ka nemad peaksid maksma, sest see on nende huvides.
Seega veedame iga ärkvel oldud minuti sellega töötades. Täname teid julgustuste eest ning ootame koostööd parlamendiga nii selles osas kui ka teistel teemadel!
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - (FR) Kuna Rootsi peaminister rääkis prantsuse ja inglise keeles, peaksin mina rääkima rootsi keeles.
(SV) Austatud juhataja! Üritan rääkida rootsi keeles ning öelda midagi olulise teema kohta, mis täna siin tõstatati. Nimelt selle kohta, kuidas uue lepingu tekst on seotud reaalsusega, mida meie muuta soovime, kuidas Lissaboni leping peab meid juhendama ning andma meile tööriistad, mida vajame kliimamuutusega võitlemisega seonduvate otsuste vastuvõtmiseks ning võitlemiseks majanduskriisiga ja sellest tulenevaga, milleks on töötus ja sotsiaalsed probleemid. Lissaboni leping peab meid aitama ka sisserändeprobleemidega tegelemisel ning teiste teemadega, mis on meile väga olulised.
Niimoodi need asjad seostuvad, täpselt nagu Michel Barnier ennist ütles. See on muidugi omakorda seotud rakendamise ja läbiviimisega ning nendega, keda me nimetame oma esindajateks komisjonis ning otse loomulikult ka juhtidega tippametikohtadel, mis tuleb nüüd täita. Nagu te teate, on vähemalt rootsi keeles öelduna asi nõnda, et õige mees õiges kohas on sageli naine. Usun, et see kehtib ka praegusel juhul. Õnneks tean, et mul on komisjoni presidendi toetus, kui ütlen, et menetlus, mida nüüd järgida tuleb, on demokraatlikust vaatevinklist väga oluline. Nüüd on ka liikmesriikidel võimalus näidata, et nad ei ole selle põhimõtte suhtes silmakirjalikud, vaid et neil on tõepoolest kompetentsed ja võimekad naiskandidaadid.
Vastasel juhul muutuvad need, kes moodustavad ELi elanikkonnas enamuse, demokraatlike otsuste tegemisel vähemuseks. Nagu Václav Havel on palju kordi kirjutanud ja öelnud, ei ole demokraatia taevast kukkunud. Seda tuleb säilitada ning selle eest tuleb pidevalt võidelda. Oleme loomulikult Rootsi eesistumisega koostööd teinud. Ma sooviksin jällegi nii enda kui ka komisjoni poolt Rootsi eesistumisele tänu avaldada raske töö eest sellega, mida nüüd rakendama hakatakse!
Nagu José Manuel Barroso ennist ütles, on komisjon täna vastu võtnud otsuse esimeste meetmete puhul, mille eest me vastutavad oleme - kodanikualgatus. Kui saadame välja rohelise raamatu kümne küsimusega, alustame laia ringi konsultatsioonidega. Kui saame sellele jaanuari lõpuks piisavalt vastuseid, loodame pärast kiiret arutelu, kaasaarvatud ka siin parlamendis, jõuda kodanikualgatusega järgmise aasta lõpuks nii kaugele, et see on rakendamiseks valmis. See on loomulikult hea näide sellest, kuidas saame kasutada Lissaboni lepingu uusi osi ja selle pakutavaid uusi võimalusi kodanikele suurema sõnaõiguse ja mõjuvõimu andmiseks.
Kliimaprobleemi ja -kõnelusi on juba paljud inimesed ja Euroopa asjade riigisekretär maininud. Loomulikult on meie suurimaks tugevuseks üksmeel ja nõudmine tugeva ja loomulikult siduva kokkuleppe järele. Saame vaadata lepingu vormi siis, kui teame, mida meie partnerid läbirääkimiste lauas pakuvad. Loodan, et me jätkame tihedat koostööd Lissaboni lepingu rakendamisel. See töö peab algama praegu nii siin kui ka komisjonis. Ma esitan hea meelega José Manuel Barrosole parlamendi vaated sellest, kuidas komisjoni tööd organiseerida. Me oleme lepingu valvurid ning kindlustame, et lepingut täht-tähelt järgitaks.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Oana Antonescu  
kirjalikult. - (RO) Saastekvootidega kauplemise süsteemi õigusaktide rakendamine toob endaga kaasa kulusid, mis jaotuvad igas riigis erinevalt vastavalt antud riigi majandusmudelile. Mõnel riigil on olemas juba lai valik võimalusi heitkoguste vähendamiseks ilma energiahindasid oluliselt tõstmata. Need riigid aga, milles on käimas protsessid energiasektori ümberkujundamiseks, tunneksid nende meetmete mõjusid ebaproportsionaalselt just tarbija tasemel seoses nende võimega maksta nende muutuste eest. Riik, mille energiaallikate seas on suur osakaal tuuleenergial, investeeris oma arenemise käigus taastuvenergia ressurssidesse ning tekitas seejuures siiski saastet. Samas aga seisab riik, mille energiatootmine sõltub suuremal määral söest, nüüd tehnoloogilise lünga ees, millest tuleb üle saada ning samal ajal ka veel saastavate ainete heitkoguseid vähendada. Ida-Euroopa riigid ongi viimases olukorras. Sel põhjusel arvan, et seda tuleb arvesse võtta, kui tehakse otsuseid kliimamuutuse vastu võitlemisega seoses, ning mitte kehtestada viimati liitunud riikidele teatud maksusid, mis nende majandustele liigse koormuse paneksid.
Elena Băsescu  
kirjalikult. - (RO) Hetkel pöörab Euroopa Ülemkogu erilist tähelepanu Euroopa Liidu majandus- ja finantsolukorrale. Üleilmne finantskriis andis Euroopa riikidele, kodanikele ja ettevõtetele tugeva hoobi. Arvestades sellega, et eeldatavasti langeb töötuse tase Euroopas veel edasi, tuleb pühendada jätkuvaid ressursse dünaamilise tööturu poliitikate loomisele. Euroopa Komisjoni hinnangul tõuseb töötuse tase kõikide 27 liikmesriigi ulatuses 10,25 protsendini. Nõukogu ja komisjon peavad jätkama oma jõupingutustega loomaks taastamise strateegia, rakendades koostöös Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega Euroopa majanduse taastamise kava.
Valitsustele kriisiga võitlemise strateegiate peatamise tähtaegade määramisel tuleb võtta eraldi arvesse iga liikmesriigi olukorda ja kohustusi. Rumeenia puhul katavad kokkulepped Euroopa Liidu ja rahvusvahelise rahandusfondiga 2009. ja 2010. aastat. Seetõttu katkestaks nimetatud rahalise toetuse pakkumise lõpetamine Rumeenias käiku lastud kriisiga võitlemise programmi. On kahetsusväärne, et ebastabiilsus, mille põhjustas Rumeenia parlamendi enamuse blokeerimine (PSD (Sotsiaaldemokraatlik Partei) + PC (Konservatiivide Partei), PNL (Rahvuslik Liberaalne Partei), UDMR (Rumeenia Ungarlaste Demokraatlik Liit) seab kahtluse alla kolmanda osamakse saamise rahvusvaheliselt rahandusfondilt.
Dominique Baudis  
kirjalikult. - (FR) Pärast läbirääkimisi Euroopa Ülemkogu kohtumisel 29. ja 30. oktoobril ning Tšehhi konstitutsioonikohtu otsust 3. novembril kirjutas Tšehhi Vabariigi president Václav Klaus Lissaboni lepingule alla.
Nüüd saab leping lõpuks jõustuda ning sellega on institutsioonidele kaheks ja pooleks aastaks loodud ka välisasjade kõrge esindaja ametikoht ning Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ametikoht. Uue komisjoni struktuur nagu ka inimeste valik Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ning välisasjade kõrge esindaja kohtadele on väga tähtsad.
Eesistuja valik on tähtis seepärast, et just tema kehastab Euroopat järgmised kaks ja pool aastat. Ka on välisasjade kõrge esindaja valimine globaliseerumise ja kontinentidevaheliste võimuvõitluste ajastul ülima strateegilise tähtsusega.
19. novembril toimub nende ametisse nimetamiste arutamiseks Euroopa Ülemkogu erakorraline koosolek. Oleme jõudnud Euroopa ajaloos pöördepunkti. Teie, meie riigi- ja valitsusjuhtide, otsused kujundavad Euroopa, mida te tulevikuks tahate. Seepärast olge ambitsioonikad, sest Euroopa peab jätkuva arengu saavutamiseks olema dünaamiline, tõhusalt toimiv ja poliitiline ning oskama sündmusi ennetada.
Maria Da Graça Carvalho  
kirjalikult. - (PT) Tervitan ELi riigi- või valitsusjuhtide poolt möödunud kuu Euroopa Ülemkogu kohtumisel üles näidatud kindlameelset pühendumust jätkata kliimamuutuse vastase võitluse juhtimist!
Euroopa juhid toetasid hinnangut, mille kohaselt võivad arenevate riikide kogukulud seoses kliimamuutuse leevendamise ja kohandamise meemetega tõusta 2020. aastaks umbes 100 miljardi euroni aastas. EL tugevdas oma läbirääkimispositsiooni kokkuleppega arenevate riikide ning eriti kõige vaesemate riikide rahastamise suhtes. Kuid mulle valmistab muret asjaolu, et ei ole veel tehtud selget otsust seoses ELi panustega ning iga liikmesriigi osaga kogupanusest, milles võetakse arvesse ka iga riigi maksevõimet. Selleks et Kopenhaageni konverents oleks edukas, on kindlasti vaja poliitilist kokkulepet, mis hõlmab palju ulatuslikumalt kõige tähtsamaid punkte, seda eriti seoses kõikide asjasse puutuvate osapoolte kohustustega.
Nessa Childers  
kirjalikult. - Taas ei suutnud Euroopa juhid lahendada takerdunud olukorda seoses Kopenhaageni konverentsi läbirääkimistega. Loomulikult tehti sellest tippkohtumisest meedias edukas sündmus, kuid reaalsuses ei saanud me midagi peale latramise. Meie Euroopa juhid oleksid saanud teha õiglase ja tõsiseltvõetava pakkumise seoses arenevate riikide toetamisega, et katta kulud, mis kaasnevad võitlemisega kliimamuutuse vastu, mis neid riike kõige enam mõjutab, kuid mille eest on meie arenenud riigid vastutavad. Tippkohtumine ei vastanud Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ega ka maailma kodanikuühiskonna standarditele, mis nõudis ELilt vähemalt 30 miljardi euro panustamist ning kindlat lubadust, et see lisandub juba olemasolevale ülemeremaade arengutoetusele.
Kopenhaageni kohtumine toimub või mitte, kuid kliimamuutus jääb igatahes meiega veel aastakümneteks. See on 21. sajandi seni suurim katsumus. Kopenhaagenis tuleb saavutada õiguslikult siduv kokkulepe ning selleks peavad Euroopa juhid näitama üles tõelist poliitilist julgust ja vähem latrama.
Diogo Feio  
kirjalikult. - (PT) Nüüd, kus Euroopa suutis lõpuks saada üle kriisist seoses lepingu sõlmimisega ja Lissaboni lepingu on lõpuks kõik 27 liikmesriiki ratifitseerinud, olen rõõmus selle üle, et paigas on uus institutsiooniline ja õiguslik raamistik, millega on võimalik kohandada liidu toimimist kooskõlas selle praeguse suurusega, mis on saavutatud Euroopa Parlamendi volituste konsolideerimisega ning keskendudes riiklike valitsuste rollile eurointegratsioonis.
Seda hetke oleme kõik kaua oodanud ja nüüd kus Lissaboni leping on kinnitatud, saab liit tänu uuele institutsioonilisele raamistikule pühenduda oma eelseisvatele ülesannetele. Siinkohal pean mainima tegevusi, mida oodatakse Euroopa Liidult seoses kriisi lahendamise, majanduse stimuleerimise, turu usalduse tugevdamisega, pannes erilist rõhku tööhõive taseme tõstmisele Euroopas. Nüüd, kus näeme esialgseid märke majanduse taastumisest, peame keskenduma Euroopa majanduse stimuleerimisele ning pöörama erilist tähelepanu esmastele ja teisestele sektoritele, eriti põllumajandusele, millele kriis eriti halba mõju avaldas, ning Euroopa järelevalvestruktuuri rajamisele.
Ilda Figueiredo  
kirjalikult. - (PT) Kahjuks oli lõppenud Euroopa Ülemkogu kohtumisel taas peateemaks niinimetatud Lissaboni lepingu 2009. aasta lõpuks jõustumise garanteerimise tingimuste vastuvõtmine ehk siis seisukohtade võtmine, mis võimaldaksid Tšehhi Vabariigi lepingu kiiret ratifitseerimist. Euroopa Liidu juhtide peamiseks mureks on institutsioonilised küsimused, millega tagada Euroopa Liidu kiirem kapitalistlik, föderalistlik ja militaarne areng.
Seepärast jäid tagaplaanile majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi puudutavad probleemid. Need vähesed edusammud, mida üldse tehti, olid võimalikud ainult tänu mitme liikmesriigi tähtsate sektorite surveavaldustele, millest on heaks näiteks piimakriis. Kuid isegi siin suurendas nõukogu 2010. aasta eelarvet kõigest 280 miljonit eurot.
Kuid nõukogu juhtnööride alusel Euroopa Komisjoni äsja esitatud ettepanekud on väga murettekitavad nii liigse eelarvepuudujäägi kui ka väljakuulutatud pensioniea tõstmise seisukohalt. Selle asemel, et leida vastus tõsistele vaesuse ja töötusega seostuvatele sotsiaalprobleemidele, lubavad nad hoopis meetmeid, mis sotsiaalset olukorda ja juba olemasolevat karjuvat ebavõrdsust veelgi halvendaksid.
Zita Gurmai  
kirjalikult. - Nõukogu kohtumine oli Euroopa liidu jaoks ülioluline, kuna sellega kõrvaldati viimased takistused Lissaboni lepingu jõustumise teelt. Kuid tahan hoiatada, et seda ei tohi võtta kui tulemust iseenesest. Oleme alles poolel teel ning nüüd peame harjuma uue institutsioonilise raamistikuga. Mis kohanemisse puutub, siis on parlament teinud juba häid edusamme oma kodukorra eeskirjade ülevaatamisel ja arutlenud ka uute institutsioonide üle, nagu Euroopa välisteenistus. Järgmiseks sammuks on seada sisse komisjon, mis näitab üles tõelisi juhiskusi ning kehastab meie väärtusi. Seepärast palun liikmesriikidel nimetada ametisse pädevad ja kvalifitseeritud inimesed ning teha ka kõik võimalik, et saavutada komisjonis suurem sooline tasakaal. Samuti peame täitma tähtsaimad juhikohad esimesel võimalusel ilma aega raiskamata. Aega pole raisata. Kui peame end universaalsete väärtuste kandjaks, vajame juhte, kes suudavad neid väärtusi usutavalt esindada. Näiteks Kopenhaagenis, kus riigid inimkonna lähituleviku üle arutavad, vajab Euroopa kokkuleppe saavutamiseks kogu oma talente, vastutusi ja heldust.
Marian-Jean Marinescu  
kirjalikult. - (RO) Kõigepealt soovin öelda, et olen väga õnnelik Tšehhi Vabariigi Lissaboni lepingu ratifitseerimise üle. Lissaboni lepingu jõustumine 1. detsembril ja sellega loodavad uued institutsioonilised määrused annavad Euroopa Liidu esindajatele palju paremad vahendid, et tegeleda nii majandus- ja finantskriisi tagajärgede kui ka Kopenhaageni kliimaläbirääkimistega. See, et on märke majanduse taastumisest, ei tähenda, et peaksime võtma kohe tagasi ka toetamise poliitikad, kuna see võib pikemas perspektiivis majandusele negatiivset mõju avaldada. Loodan ka, et liikmesriigid jõuavad seoses koordineeritud strateegia loomisega stimuleerivate meetmete tagasivõtmiseks üksmeelele, kui selleks õige aeg kätte jõuab. Ootame ka tulevast kokkulepet seoses ettepanekute paketiga uute finantsjärelevalve struktuuride sisseseadmiseks Euroopa Liidus. Lõpuks ei tohi unustada ka seda, et Euroopa kodanikud ootavad ühinenud Euroopalt veelgi enam ning tahavad, et EL parandaks lähiaastatel tööturu olukorda. Seepärast peavad Euroopa institutsioonid edendama esimesel võimalusel uusi dünaamilise tööturu poliitikaid.
Iosif Matula  
kirjalikult. - (RO) Soovin väljendada oma toetust Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu seisukohtadele esitatud dokumentides. Kopenhaageni konverents on lähenemas ja EL peab mängima olulist rolli läbirääkimistes ulatusliku ja ambitsioonika kliimamuutuse vastu võitlemise üleilmse kokkuleppe sõlmimiseks.
Euroopa Ülemkogu järeldustes on toodud välja nii üleilmsel kui ka Euroopa tasemel vajalikud rahalised vahendid võitlemaks kliimamuutuse negatiivsete mõjudega, nagu näiteks põuad, tulekahjud ja üleujutused, mis igal aastal nii palju inimelusid nõuavad ja suurt kahju tekitavad.
Arvan, et EL peab pakkuma liikmesriikidele võimalikult järjepidevat rahalist toetust niisutussüsteemide, tammide ehitamise, metsade istutamise ja taastuvenergia allikate, nagu päikese-, tuule-, hüdroenergia ja biokütuste kasutuselevõtmise soodustamiseks. Vajadus ELi rahalise toetuse järele on märgatav ka kohalike omavalitsuste ning eraisikute tasandil, kus puuduvad vajalikud rahalised vahendeid hoonete energiatõhususe tõstmiseks. EL peab sellele aspektile endiselt palju tähelepanu pöörama, et kodanikud ka edaspidi Euroopa poliitikates keskset rolli mängiksid.
Franz Obermayr  
kirjalikult. - (DE) Paari päeva eest Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel juhtunu on ennekuulmatu ja paneb vankuma usu sellesse väärtuste ühendusse, mida EL nii tihti rõhutab. EL tahtis sundida president Klausi lepingule iga hinna eest alla kirjutama ning andis selleks isegi heakskiidu ajaloolisele ebaõiglusele. Kuni 1947. aastani kuulutati Beneši määruste kohaselt ainult rahvuse alusel 2,9 miljoni inimest riigi vaenlasteks ning saadeti riigist välja. Selle tulemusena suri traagiliselt 230 000 inimest. Määrused ei otsusta inimeste üle nende kuritegude alusel, vaid lähtuvad puhtalt etnilisest päritolust. Tänapäeval nimetaksime seda etniliseks puhastamiseks, mille kõik liikmesriigid avalikult hukka mõistma peaksid. Õiguslikust vaatepunktist võeti ümberasustatud inimestelt õigus süütuse presumptsioonile, õiglasele kohtuprotsessile ja piisavale kompensatsioonile sundvõõrandamise eest. Rahvusvahelise õiguse professor ja ÜRO raportöör Felix Ermacora jõudis oma 1991. aasta õigusraportis järeldusele, et antud väljaajamine oli samaväärne genotsiidiga. Kuid vaatamata kõigele sellele ning ilma mingisuguse objektiivse õigustuseta anti president Klausile erand, millega tagati ELi põhiõiguste harta mittekohaldamine. Kuid see n-ö joonealune märkus ei jõustu enne, kui Island või Horvaatia on lepingu ratifitseerinud. Selle aja jooksul saab aga esitada hüvitamisnõudeid.
Rovana Plumb  
kirjalikult. - (RO) Vaatamata sellele, et EL on võitluses kliimamuutusega eesrinnas, ei piisa liidu ühepoolsetest tegevustest.
Üleilmset lepingut kliimamuutuse tagajärgede vähendamise ja nendega kohandumise kohta ei ole võimalik sõlmida ilma arenevaid riike ja eriti nende seas kõige arenenumaid riike kaasamata. Kliimamuutuse mõjud avaldavad nende riikide arengule juba mõju: põud, üleujutused, loodusõnnetused, kõrbestumine ning kõik sellega kaasnevad majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed.
Igat liiki tegevused nende tagajärgede vähendamiseks ja olukorraga kohanemiseks nõuavad robustset mehhanismi arengute mõõtmiseks, nendest teavitamiseks ja nende kinnitamiseks koos korralikult hallatud fondiga, mis koosneb avaliku ja erasektori rahalistest vahenditest.
Need ühendatud jõupingutused aitavad saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, jätkusuutliku majanduse loomise ja keskkonnasõbralike töökohtade loomise eesmärgid.
Joanna Senyszyn  
kirjalikult. - (PL) Peagi jagab president Barroso uutele volinikele nende portfellid. Loodan, et ta ei tee samasugust suurt viga nagu viimasel parlamendi ametiajal, kui määras õigusküsimuste volinikuks kandidaadi, kelle puhul oli tegemist 19. sajandi mõttelaadiga meesšovinisti, homofoobi ja katoliiklasest fundamentalistiga. Sel ajal ei lubanud Euroopa Parlament komisjoni sel viisil ohustada. Loodan, et parlament ei pea seekord taas sekkuma.
Vastavalt José Manuel Barroso avaldustele tuleks portfellid jagada kuldsest tasakaalupõhimõttest lähtudes. Komisjon peaks olema oluliselt rohkem sotsiaalsem ja volinikud pädevad. President Barroso ei pea enam taasvalimise pärast muretsema, mis tähendab, et ta saab keskenduda kriisi küsimustele ja oma programmi sotsiaalsetele aspektidele. Sel põhjusel on hädavajalik, et majanduslikud ja sotsiaalsed portfellid antakse volinikele, kes on valitud meie sotsiaaldemokraatide poliitilisest perest.
Kui komisjon ei ole soolises tasakaalus, on see märgiks tõelise tasakaalu puudumisest. On viimane aeg teha pidevalt saavutamata ideaal naiste ja meeste võrdsusest praktiliseks reaalsuseks. Euroopa Liidu kõige kõrgematele ametikohtadele on valitud mehed (Euroopa Parlamendi president ja Euroopa Komisjoni president). Kahjuks on see naiste avalik diskrimineerimine. On aega seda muuta ning teha ELi õigusaktid, mis iga laadi diskrimineerimise keelavad, lõpuks ka reaalsuseks. Saabunud on naiste aeg! Väga lihtne on leida sobilikke kandidaate Euroopa Liidu 250 miljoni dünaamilise julge ja tugeva naiskodaniku seast, seda kaasa arvatud Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ning ühise välispoliitika kõrge esindaja kohale.
