Pikaajalise viisaga isikute liikumine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel Carlos Coelho koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 562/2006 seoses isikute liikumisega pikaajalise viisa alusel - C6-0076/2009 -.
Carlos Coelho
raportöör. - (PT) Lugupeetud juhataja, volinik, head kolleegid! Me räägime täna täiesti absurdsetest olukordadest, nagu see juhtum, kus üliõpilasel tuli hankida viisa, et Belgias ühel kursusel osaleda. Kuna ta ei kuulu direktiivi 2004/114/EÜ alla, ei või ta minna Hollandisse erialaraamatukogust oma väitekirja jaoks materjali koguma ega sõita nädalalõpuks Barcelona linnaga tutvuma, kuna ta peetaks kinni selles riigis, mis väljastas viisa.
Schengeni konventsioon näeb ette, et pikaajalise viisaga isikud võivad elada ainult viisa väljastanud liikmesriigi territooriumil. Nad ei või reisida teistesse liikmesriikidesse ega läbida neid oma päritoluriiki naastes.
Schengen tähendab liikumisvabadust. Iga isik, kes elab seaduslikult ühes liikmesriigis, peaks saama sisepiirideta alas vabalt liikuda. Ideaalseks lahenduseks oleks see, et liikmesriigid järgiksid oma kohustust anda elamisluba kolmandate riikide kodanikele, kellel on olemas selle kategooria viisa. Kuid enamikus liikmesriikides see nii ei toimi.
Liikmesriigid on ajutiselt lahendanud selle olukorra D-kategooria + C-kategooria viisade väljastamisega, mis lubavad pikaajalise viisa omanikel kolme esimese kuu jooksul Schengeni alas vabalt liikuda. Selline viisakategooria tühistatakse 2010. aasta aprillist koos ühenduse viisaseadustiku jõustumisega, mis muudab sellele probleemile lahenduse otsimise veelgi pakilisemaks.
Minu esitatud muudatusettepanekud, mida toetab enamik kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetest, aitab kaasa selle probleemi lahenemisele ilma Schengeni ala julgeolekut ohustamata.
Pikaajaliste viisade taotluste käsitlemisel on Schengeni infosüsteemiga konsulteerimise kohustus samasugune nagu juba kehtiv kord kolmandate riikide kodanike puhul, kellel on elamisluba. Sel moel oleme me lahendanud seoses julgeoleku vähenemisega kõik kartused.
Tegelikult on eri liikmesriigid väljastanud pikaajalisi viisasid ja elamislubasid tagantjärele, konsulteerimata esmalt Schengeni infosüsteemiga, eriti artikli 96 nõuete suhtes, mis käsitlevad sissepääsuloa mitteandmise põhjuseid.
Selline tava vähendab Schengeni ala julgeolekut ja tekitab selle välispiiridel probleeme, kui kehtivate viisadega isikud on Schengeni infosüsteemis registreeritud. See tekitab keerulisi ja tarbetuid olukordi nii nende isikute endi kui ka piirivalvurite jaoks, kellel tuleb välja selgitada, kas viisad on võltsitud, kas viide Schengeni infosüsteemis on ebakorrektne ja tuleks eemaldada või kas viisade väljastamine oli alusetu.
See algatus, mille üle me hääletama hakkame, võimaldab pikaajaliste viisade omanikel iga kuue kuu jooksul kolmel kuul vabalt ringi liikuda. See on sama periood, mis kehtib ka elamislubadega isikute puhul ning paneb samas ka liikmesriikidele kohustuseks väljastada elamisluba, kui on lubatud enam kui ühe aasta pikkune riigisviibimine.
See toob välja ka vajaduse tugevdada Schengeni lepingu järgi kehtivat andmekaitsetaset ning paneb ette, et komisjon peaks esitama vajalikud algatused, juhul kui SIS II ei rakendu enne 2012. aastat.
Lissaboni lepingu jõustumisega liideti kaks esialgset ettepanekut ja anti uus õiguslik alus. Tekst, mille üle me siin täiskogu istungil hääletama hakkame, on Rootsi ja Hispaania eesistumisaja jooksul jätkunud läbirääkimiste tulemus. Selle tulemuseks oli kokkuleppe saavutamine esimesel lugemisel, võimaldades seega määruse vastuvõtmist enne viisaseadustiku jõustumist.
Lugupeetud juhataja! Ma oleksin soovinud, et eesistujariik Hispaania, kes on arutelult puudu, oleks taganud, et see määrus saab jõustuda enne 5. aprilli 2010. On väga oluline vältida seaduselünka.
Ma õnnitlen Euroopa Komisjoni õigeaegse algatuse puhul! Olen tänulik nõukogu, eriti eesistujariikide Rootsi ja Hispaania ustava koostöö eest ning samuti variraportööride koostöö eest, mis võimaldas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis laiapõhjalise konsensuse saavutada. Selle meetmega on meil võimalik lahendada probleem, millega tuhandetel kolmandate riikide kodanikel silmitsi tuleb seista, ning me saame teha seda hästi, tugevdades samas nii vabadust kui ka julgeolekut.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Nagu raportöör juba mainis, on käesoleva ettepaneku eesmärgiks hõlbustada kolmandate riikide kodanikel, kes on pikaajalise või D-kategooria viisaga ühe liikmesriigi elanikud, Schengeni alas liikumist. Kehtiva Schengeni acquis'i kohaselt saavad elamisluba omavad kolmandate riikide kodanikud Schengeni alas vabalt liikuda, kuna elamisluba on viisaga võrdväärne.
Kuid hiljutine tendents on selline, et liikmesriigid ei vaheta saabumisel pikaajalisi viisasid elamislubade vastu välja. Seepärast me täna seda arutelu peamegi. On selge, et komisjonil, nõukogul ja parlamendil tuli sellele probleemile lahendus leida. Sellisel õiguslikul ja tegelikul olukorral on märkimisväärsed negatiivsed tagajärjed kolmandate riikide kodanike jaoks, kes viibivad D-kategooria viisaga seaduslikult meie liikmesriikides. Need isikud ei saa seaduslikult teise riiki reisida ega oma päritoluriiki naastes mõne teise riigi territooriumi läbida. Olukorra absurdsust väljendab ka raportööri Carlos Coelho toodud näide.
Parimaks lahenduseks oleks muidugi see, et liikmesriigid väljastavad vajalikud elamisload ning teevad seda õigeaegselt. Kahjuks praegune ei ole olukord selline ja seepärast ongi meil ettepanek, mille eesmärgiks on laiendada elamisloa ja lühiajaliste viisade samaväärsuse põhimõtet ka pikaajalistele D-kategooria viisadele. Kolmanda riigi kodanik, kellele üks liikmesriik on väljastanud pikaajalise D-kategooria viisa, saab seeläbi iga poole aasta jooksul kolm kuud teisi liikmesriike samadel tingimustel külastada, nagu elamislubadega isikud. See taastaks ilma sisepiirideta ala loomise aluseks oleva filosoofia - nimelt selle, et isik saab Schengeni alas lühiajaliselt reisida dokumentidega, mille alusel ta seaduslikult liikmesriigis viibib.
Mul oli väga hea meel teada saada, et Carlos Coelho andis juba algselt ettepanekule oma toetuse ning raportöör koos kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja õiguskomisjoniga on mõistnud vajadust tegutseda, et hõlbustada kolmandate riikide kodanike elu, kuna me soovime julgustada inimesi meie alas seaduslikult elama. Ma tahan tänada raportööri tema konstruktiivse suhtumise eest.
Mul ei ole vaja teile meelde tuletada, et meil tuleb kiirelt lahendus leida, eriti viisaseadustiku tõttu, mis rakendub selle aasta 5. aprillist ja keelab ära n-ö D-kategooria + C-kategooria viisad, mis olid mõeldud D-kategooria viisade omanike jaoks olukorra osaliseks parandamiseks. Mulle tundub, et määruse eelnõu lõplik tekst rahuldas kõiki pooli, kuna kompromisstekstis jõudsid kõik institutsioonid kokkuleppele. Mõne Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide väljatoodud mure, näiteks julgeolekuküsimus, lahendamiseks on algtekstis mitmeid muudatusi tehtud.
Ühe näitena lüheneb selle ettepaneku kohaselt pikaajaliste viisade kehtivusaeg. Nende kehtivusaeg ei tohiks olla pikem kui üks aasta. Selle ühe aasta täitudes kehtestatakse ettepanekuga liikmesriikidele kohustus väljastada elamisluba.
Samuti tugevdatakse Schengeni infosüsteemist (SIS) süstemaatiliste kontrollide sooritamise nõuet. Olukorras, kus liikmesriik kaalub elamisloa või D-kategooria viisa väljastamist, peaks vastutav asutus sooritama Schengeni infosüsteemi süstemaatilisi kontrolle, et vältida olukorda, kus samaaegselt pikaajalise viisaga on olemas ka sissesõidukeeld.
Biomeetria suhtes julgeolekuküsimustele vastamiseks, mis on ka paljude liikmesriikide peamiseks mureks, on määruse eelnõule lisatud poliitiline deklaratsioon, milles palutakse komisjonil uurida võimalust biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtmiseks seoses pikaajaliste viisadega ning esitada uurimuse tulemused sellele täiskogule ja nõukogule 2011. aasta 21. juuliks. Samuti on komisjon nõus, et määruse eelnõu kohaldumisel hakkab kehtima ka selles sisalduv aruandekohustus.
Lõpetuseks, Euroopa Parlamendi põhimure suhtes, mis käsitleb kõrgetasemelise andmekaitse tagamist juhtudel, mil Schengeni infosüsteemis on kehtestatud sissesõidukeeld, kompromissi leidmiseks on kokku lepitud ühisdeklaratsioonis. Nõukogu ja Euroopa Parlament paluvad komisjonil esitada vajalikud õigusloomega seotud ettepanekud, millega muudetakse Schengeni konventsiooni asjakohaseid andmekaitsesätteid juhul, kui projekti SIS II rakendamisel esineb edasisi olulisi viivitusi, mis ulatuvad kaugemale kui 2012. aasta. Ma usun, et nende muudatustega oleme me jõudnud mõistliku ja tasakaaluka lahenduseni, mis hõlbustab märkimisväärselt meie riikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike elusid. See vastab igati ka sisepiirideta Euroopa põhimõttele.
Ma soovin veel kord tänada kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, õiguskomisjoni ja raportööri nende väga konstruktiivse lähenemise eest.
Cecilia Wikström
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (SV) Lugupeetud juhataja! ELi koostöö põhineb väärtustel, millest kõige olulisemaks on vabadus. Meie tänase arutelu teemaks on inimese võimalus vabalt ringi liikuda. Minu ELis ei ole selles suhtes mitte mingeid piiranguid. Ma usun, et selles ELi tähtsus peitubki. Meie kõik, kes me siin elame, naudime liikumisvabadust, kuid sama peaks kehtima ka nende isikute puhul, kes tulevad siia pikemaks ajaks elama.
Schengeni konventsiooni alusel ei ole praegu pikaajalise viisaga isikul liikumisvabadust. Selle asemel, nagu ka Carlos Coelho mainis, võib ta elada ainult viisa väljastanud liikmesriigis. Selle tulemusena ei saa näiteks Indiast pärit külalisprofessor, kes elab ja töötab Rootsis minu kodulinnas Uppsalas, reisida Pariisi ja osaleda seal toimuval konverentsil ilma Prantsusmaa viisat hankimata, ning Hiinast pärit tudeng ei saa ilma Saksamaa viisata nädalalõpuks Saksamaale oma sõbrale külla sõita.
Selline liikumisvabaduse barjäär ei tohi ELis eksisteerida. Me muudame seda nüüd. Ettepaneku eesmärgiks on tagada kogu Schengeni alas liikumisvabadus kolmandate riikide kodanikele, kes elavad pikemaajaliselt ühes liikmesriigis.
Ma soovin tänada Carlos Coelhot, kes on raportöörina äärmiselt tublit tööd teinud ning võtnud arvesse nii minu õiguskomisjoni nimel esitatud kui ka teiste variraportööride arvamusi. Tulemus on nüüd meie ees: tegemist on positiivse ettepanekuga, mis moodustab veel ühe elemendi ELis liikumisvabaduse tagamisel, sealhulgas kolmandate riikide kodanike jaoks. See arendab olukorda ning see on EL, kus mul on uhke elada ja mille heaks mul on uhke töötada.
Kinga Gál
fraktsiooni PPE nimel. - (HU) Lugupeetud juhataja, volinik, head kolleegid! Mul on hea meel võimaluse üle võtta parlamendis vastu resolutsioon, millega hõlbustatakse seaduslikult Euroopa Liidu territooriumil elavate kolmandate riikide kodanike reisimist, ning ma õnnitlen oma kaasparlamendiliiget Carlos Coelhot suurepärase töö eest, mida ta selle küsimuse suhtes parlamendis teinud on. Ettepanek hõlbustab märkimisväärselt mõne liikmesriigi väljastatud pikaajalise D-kategooria viisaga kolmandate riikide kodanikel Euroopa Liidus reisimist. See pakub lahendust olukordadele, kus mõned liikmesriigid ei saa või ei taha mingil põhjusel oma territooriumil elavatele kolmandate riikide kodanikele õigeaegselt elamisluba anda. See tähendab, et nad ei kasuta Schengeni määruste raamistikku nõuetekohaselt. Ning mul on hea meel, et me saame selle probleemi lahendamiseks vajalikke samme astuda.
Meie eesmärgiks on vältida, et Euroopa Liitu saabuvatel kolmandate riikide kodanikel jääks mulje nagu nad siseneksid vallutamatusse kindlusesse. Integreeritud piirihaldus ja viisapoliitika peaksid oma otstarvet täitma. Ungarist pärit parlamendiliikmena palun ma, et Euroopa Liidu piirid muudetaks heas usus reisijatele läbitavateks. Teineteisel pool piiri elavate kodanike kontakti ei tohiks piirata. ELi naaberriikides elavate kolmandate riikide kodanike huvides, sealhulgas ka Ungari vähemuste huvides, on võimalus elada ilma igasuguse bürokraatia või halduskoormuseta seaduslikult Euroopa Liidu territooriumil. See nõuab asjakohaseid seadusi nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil, mis ei oleks vastastikuselt takistavad, vaid pigem tugevdaksid üksteise eesmärke.
Ma loodan, et see ei jää suuresõnaliseks ideeks, vaid ühenduse õigusaktid hakkavad tõepoolest praktilist tuge pakkuma, eeskätt noortele ja üliõpilastele, kes soovivad liikmesriikides õppida. Nemad peaksid olema kõige tähtsamad määrusest kasusaajad. Siinkohal olen ma igati nõus, et nende eesmärkide saavutamiseks peaks komisjon esitama raporti määruse täitmise tagamise kohta hiljemalt 2012. aasta aprilliks ning tegema vajadusel ettepaneku määruse muutmiseks.
Vilija Blinkevičiūtė
fraktsiooni S&D nimel. - (LT) Ma õnnitlen raportööri Carlos Coelhot aruande ettevalmistamise puhul ning nõustun samuti, et on tähtis võimalikult kiiresti tagada Schengeni alas liikumisvabadus nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kellel on pikaajaline viisa ja kes elavad seaduslikult mõnes liikmesriigis. Vastavalt liikmesriikide praegusele tavale läheb erinevatel põhjustel praegu üpris kaua aega, et kolmandate riikide kodanike pikaajaline viisa saaks elamisloa vastu vahetatud. Ma võin viidata paljudele näidetele Euroopa Liidu liikmesriikidest, sealhulgas ka oma enda riigist Leedust, kus näiteks D-kategooria viisaga pikamaa-autojuht ei saa oma põhitööd teha. Selles valdkonnas väljakujunenud tava õõnestab Euroopa Liitu tööle või õppima tulnud kolmandate riikide kodanike õiguspäraseid ootusi. Liikmesriigid peaksid võtma kasutusele ka asjakohased meetmed viisade väljastamise menetluste lihtsustamiseks. Pikaajaline viisa peaks andma inimesele sisepiirideta Schengeni alas samasuguse liikumisvabaduse nagu elamisluba. Siinjuures ei ole kõige tähtsamaks aspektiks mitte periood, mille vältel D-kategooria viisa omanik teist liikmesriiki külastab, vaid just võimalus Schengeni ala piires oma vajadusi täita. Seepärast nõustun ma ettepanekuga, mille kohaselt peaks ühe liikmesriigi väljastatud pikaajalise viisaga kolmanda riigi kodanik saama viibida mõnes teises liikmesriigis kolm kuud iga kuuekuulise perioodi jooksul samadel tingimustel nagu elamisloaga kodanik. Samal ajal on väga tähtis tagada, et kolmandate riikide kodanike jaoks lihtsustatud liikumine Schengeni alas ei kujutaks täiendavat ohtu liikmesriikide julgeolekule. Seepärast kutsun ma teid üles seda osaliselt muudetud määrust koheselt vastu võtma.
Nathalie Griesbeck
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Lugupeetud juhataja, volinik, head kolleegid! Rasketel aegadel kujunevad välja prioriteedid. Nii on ka selle teksti puhul, mida minu eri vaadetega kaasparlamendiliikmed just väga hästi selgitasid ja mis käib kõikide kolmandate riikide kodanike kohta, kes elavad Euroopas just nimelt seaduslikult.
On tõepoolest viimane aeg see tekst vastu võtta. On viimane aeg kolmandate riikide kodanike jaoks ELi piires liikumisvabadus kehtestada ning mul on hea meel, et me oleme jõudnud nii kaugele, et asetame veel ühe kivi vabaduste Euroopa loomiseks valdkonnas, mille puhul me soovime, et see üha turvalisemaks muutuks.
See esindab nii selget tõsiasja kui ka sammu edasi. Nagu inimesed on maininud, on selgeks tõsiasjaks, et selle teksti üle ei ole põhimõtteliselt mitte mingit suurt poleemikat ning need mõned muudatused näitavad, et me kõik tahame luua Euroopat, kus mitte keegi ei oleks ühes liikmesriigis kinni, ilma võimaluseta ülejäänud Euroopat avastada. Teiseks on see suur samm edasi, kuna esindab kolmandate riikide kodanike, üliõpilaste, teadlaste või teiste ELi territooriumil elavate inimeste õigusi.
Lõpetuseks võib öelda, et see julgustab kindlasti väljaspool Euroopat elavaid inimesi mõtlema Euroopast kui ühtsest alast, ühendatud Euroopast, ühisalast ning see võimaldab Euroopa kultuuril ja identiteedil meie piiridest väljapoole levida.
Rui Tavares
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Lugupeetud juhataja! Ma soovin kõigepealt tänada raportööri Carlos Coelhot, kelle ettepanekut koos teiste kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni variraportööridega toetan.
Mul on juba olnud võimalus siin öelda, et Carlos Coelho on teinud head tööd Euroopa Liidus liikumisvabaduse põhimõtte, kodanikuõiguste - olgu siis tegemist kas Euroopa või võõrriikide kodanikega - ja Euroopa demokraatia enda suhtes. See ei tähenda mitte üksnes ELi enda kodanike, vaid ka mitmete tuhandete või isegi miljonite kolmandate riikide kodanike usaldamist, kes läbivad Euroopa territooriumi, kes elavad siin ning kes tulevad siia lühemaks või pikemaks ajaks kas siis tööle või õppima.
Carlos Coelho on koos variraportööridega olnud äärmiselt koostööaltid ja lahkelt teavet jaganud. Eelkõige on ta teinud seda õigeaegselt ning selle probleemi puhul on aeg otsustava tähtsusega, arvestades, et see puudutab üksikisikute elusid.
Nagu teised eelkõnelejad, saaksin ka mina tuua näiteid õpilaste, uurijate ja teadlaste kohta, kes tulevad Euroopasse oma töö tunnustatud kvaliteedi tõttu, kuid kes ei saa siit edasi meie piire ületada, mis on tegelikult mõnelt teiselt kontinendilt pärit inimeste jaoks tõepoolest väga suletud. Kahe tunniga saab uurija lahkuda Portugalist ja siseneda Hispaaniasse, liikudes järgmise liikmesriigi piiri poole, kuid tegelikult ei saa ta lahkuda, kui tal on näiteks viisa kaheaastase magistriõppe läbimiseks, nagu mõnel puhul on olnud, mis ei võimalda tal riigist lahkuda, et mõnes teises liikmesriigis oma tööd jagada või seal uuringuid teha.
Isegi meie ise oleme mõnel juhul pidanud selliste probleemidega tegelema, kui oleme soovinud Brüsselis näiteks kedagi oma arutellu kaasata.
Peaksime tähele panema, et see ei ole ebavajalik ja ebaõiglane koorem mitte üksnes kõnealuse kolmanda riigi kodaniku jaoks. See on asjatu kulu ka meie jaoks, kes me loodame nende panusele. See on asjatu kulu meie konkurentsivõime suhtes, kui me võrdleme näiteks samalaadset väliskodaniku liikumisvabadust Ameerika Ühendriikide, Hiina, India või Brasiilia omaga ja vaatame seejärel nende takistusi Euroopa Liidus liikumisel. See on asjatu kulu meie tööjõu ja teadusringkondade liikuvuse suhtes, kui mööname, et suurenev liikuvus on väga tähtis sellistel kriisiaegadel nagu praegu ning samuti on see asjatu kulu ka teadmisteühiskonna jaoks.
Seepärast on aeg, et nõukogu rakendaks need ettepanekud enne viisaseadustiku jõustumist aprillis, mis põhjustab asjaomaste isikute jaoks veel rohkem ebavajalikke takistusi. Seega jääb mul meie fraktsiooni nimel üle vaid öelda, et toetame raportööri ettepanekut ja hääletame selle poolt.
Gerard Batten
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Raport teeb ettepaneku, et liikmesriigid võivad väljastada kolmandate riikide kodanikele pikaajalisi viisasid kuni 12 kuuks, mida tunnistavad ka teised Schengeni ala riigid.
Suurbritannia ei kuulu Schengeni alasse, mispärast näib, et seda see otseselt ei mõjuta. Kuid need ettepanekud muudaksid ühte liikmesriiki sisenevate ELi-väliste riikide kodanike jaoks teistesse ELi riikidesse reisimise lihtsamaks.
Suurbritannias on ebaseaduslik sisseränne tohutuks probleemiks. Seal on vähemalt miljon ebaseaduslikku sisserändajat. Nende ettepanekute alusel saaksid ebaseaduslikult Suurbritanniasse sisse rännata soovivad isikud tulla täiesti seaduslikult mõnda teise ELi riiki ning hankida sealt pikaajaline viisa, mille abil nad saavad näiteks Prantsusmaale, kust nad võivad ebaseaduslikult Suurbritanniasse tulla.
Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei Euroopa Parlamendi liikmed hääletavad raporti vastu, et kaitsta meie piire täiendava ebaseadusliku sisserände eest.
Frank Vanhecke
(NL) Lugupeetud juhataja! Raportis kohtasin ma tõepoolest kõige veidramat näidet selle kohta, miks me peame kohe kindlasti reegleid vabamaks laskma, nimelt näidet välistudengi kohta, kellele on väljastatud viisa Belgias õppimiseks ning uue korra kohaselt saab ta nüüd Hollandi raamatukogust teavet otsida ja seejärel edasi Barcelonasse reisida. See on tema jaoks hea uudis!
Ometigi ei ole asi tegelikult üldse selles. Tegelikult tähendavad Schengen ja Euroopa viisapoliitika tervikuna hoopis midagi muud kui üliõpilaste liikumisvabadust. See tähendab meie piiride täielikku lõhkumist, andes vaba voli organiseeritud kuritegevusele ja ebaseaduslikule sisserändele ilma ühegi väidetavalt kogu süsteemi aluseks oleva kindla välispiirita, mis seda kontrolli all hoiaks. Schengeni üheks otseseks tulemuseks on näiteks see, et Hispaaniasse massiliselt ebaseaduslikult sisserännanud isikutel, kellele on antud riigis viibimise õigus, on nüüd vabadus teistesse liikmesriikidesse liikuda.
Minu arvates käituks see parlament õigemini, kui mõtiskleks kordki taoliste otsuste mõju üle Euroopa tavakodanikele, selle asemel, et muretseda välistudengite igapäevaste probleemide pärast.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Lugupeetud juhataja! Ma soovin alustuseks õnnitleda Carlos Coelhot suurepärase töö puhul ning eriti laiapõhjalise konsensuse puhul, mis saavutati nõukogu, komisjoni ja eri parlamendi fraktsioonide vahel. Tema hästi tehtud töö tõttu on selle teema suhtes arvatavasti väga vähe lahkarvamusi.
Euroopa Liit moodustab kõigi aegade suurima vabadusruumi. Me peaksime kõrvaldama kõik tõkked, mis takistavad nii Euroopa kodanike kui ka liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike vaba liikumist. Me peame tegema lõpu absurdsetele olukordadele, millega pikaajaliste D-kategooria viisade omanikud nii sageli silmitsi peavad seisma.
Nagu te teate, lubab pikaajaline viisa selle omanikul elada liikmesriigis, mis selle viisa on väljastanud. Nende viisade omanikud ei saa aga Euroopa Liidus vabalt liikuda, vaid saavad reisida ainult selle viisa väljastanud liikmesriiki. On paradoksaalne, et kirjeldatud olukorrad on väga sagedased. Ma toon veel ühe näite: Lissabonis Põhja- ja Lõuna-Ameerika ajaloo teemalist doktoritööd ettevalmistav üliõpilane ei saa konsulteerida ühe lennutunni kaugusel asuvas Seville'i üldarhiivis olevate toimikute ja dokumentidega.
Lõppkokkuvõttes on ettepaneku eesmärgiks anda pikaajalistele viisadele samad õigused, mis kehtivad elamislubade puhul. Head kolleegid! Meil on vaja parandada liikuvuse põhimõtet: põhiliselt just liikuvust töistel, teaduslikel ja akadeemilistel eesmärkidel.
Kuigi mulle näib see täiesti ebavajalikuna, palun ma siiski lõpetuseks teil kõigil Carlos Coelho raportit toetada, mitte üksnes selle kvaliteetsuse pärast, vaid ka sellepärast, et see annab täiendava kindluse suurele vaba liikuvuse ruumile, mida me kaitseme. Samuti toetan ma ka Carlos Coelho väljapakutud ajakava.
Iliana Malinova Iotova
(FR) Lugupeetud juhataja! Ma soovin tänada raportööri Carlos Coelhot tema töö eest ning kiita parlamendi, nõukogu ja komisjoni koostööd nende kahe raporti ühendamisel ja esimesel lugemisel, mis peaks jääma ka viimaseks!
On otsustava tähtsusega, et raport võetaks vastu enne 2010. aasta aprilli lõppu, et seda saaks viisaseadustikuga samaaegselt rakendada. On äärmiselt tähtis, et kõik Euroopa Liidu elanikud saaksid kõikides liikmesriikides vabalt reisida. Sellega saame me lahendada D-kategooria + C-kategooria viisade ning elamislubade eeskirjade kohaldamise topeltprobleemi.
Tänu raportile on kõikidel pikaajalise viisaga kolmandate riikide kodanikel õigus aastas kuue kuu jooksul kogu Euroopas reisida. Kõik asjaomased isikud peaksid viisa kättesaamisel saama ka kogu vajaliku teabe ning eelkõige tuleks neid teavitada, et see viisa muutub automaatselt elamisloaks enne üheaastase kehtivusaja lõppemist.
Lõpetuseks on oluline rõhutada, et julgeoleku tagamiseks tuleb uurida iga D-kategooria viisa taotleja tausta, kuid igaüks ei pea olema SIS-is registreeritud. Lepinguosaline peab võtma asjakohaselt arvesse igat teavet, mis on teise lepinguosalise poolt SIS-i juba sisestatud.
Peale selle, kui SIS II ei rakendu 2012. aasta lõpust, siis soovitame tungivalt komisjonil ja nõukogul esitada vajalikud õigusaktid, et pakkuda samal tasemel andmekaitset, nagu SIS II seda võimaldab.
Mario Borghezio
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Ettepanekud taotlevad liikmesriigis seaduslikult elavate kodanike jaoks pikaajalise D-kategooria viisa põhjal Schengeni alas liikumise lihtsustamist.
Põhiliselt soovitakse sellega laiendada elamislubade ja lühiajaliste C-kategooria viisade vahel kehtivat võrdväärsuse põhimõtet ka pikaajalistele viisadele. Seega on pikaajalise viisaga isikutel edaspidi Schengeni alas ringi liikumise suhtes samad võimalused nagu elamisloaga isikutel. Teisisõnu soovitakse sellega võimaldada igaühel, kellel on olemas liikmesriigis seaduslikult elamist tõestav dokument, Schengeni alas iga poole aasta jooksul kokku kuni kolm kuud vabalt ringi liikuda.
Me juhime komisjoni ja nõukogu tähelepanu julgeolekuprobleemidele, mis võivad selle vaba liikumise puhul tekkida. Juba praegu on ühes liikmesriigis väga keeruline kontrolli teostada. Olgem tähelepanelikud ohtude suhtes, mis tekivad selle põhimõtte järsu rakendamisega!
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja! Mõne kuu eest ei valitsenud siin parlamendis mitte üksnes pidulik õhkkond, vaid paljude siinviibijate jaoks ka tõeline rõõmutunne, kuna mitmete Euroopa riikide puhul muudeti viisaeeskirjad vabamaks.
Niisiis, milline on reaalne olukord? 2009. aasta detsembris Montenegro, Makedoonia ja Serbia kodanike jaoks viisanõude kaotamisega kaasnes Balkani maadest Austria kaudu Kesk-Euroopasse ja kuni Skandinaaviasse väljareisivate inimeste laine. Tõeline rahvasterändamine. Siseministeeriumi andmetel on vaid seitsme nädala jooksul 150 000 makedoonlast seda uut liikumisvabadust ära kasutanud. Kaks kolmandikku nendest inimestest tagasiteed enam ette ei võta. Paljudest küladest, eriti Albaania ja Makedoonia omadest, väljub iga päev Kesk- või Lääne-Euroopasse viis bussitäit inimesi turistiviisadega, millega on palgatöö selgelt keelatud. Seega tähendab see, et 90 päeva pärast muutuvad need isikud ebaseaduslikult sisserändajateks ja need väidetavad turistid leiavad end taas kord odaval tööturul alatasustatud tööd tegemast. Selline ongi tegeliku olukorra ja Euroopa Parlamendi soovunelma erinevus.
Selle tagajärgede all peavad kannatama meie koduriigid. Nad peavad kannatama kojas häälteenamuse saanud otsuste tagajärjel. Nad peavad taluma vaevu kontrollitavat ebaseaduslikku sisserännet, õigusvastasust ja mustalt töötamist.
Simon Busuttil
(MT) Ma soovin samuti õnnitleda oma kaasparlamendiliiget Carlos Coelhot tema raporti puhul algatuse kohta, mis annab kolmandate riikide kodanikele Euroopa vabatsoonis suurema liikumisvabaduse võimaluse. Kuid lugupeetud juhataja, ma pean juhtima tähelepanu irooniale, mis on arutelus ülesse kerkinud, nimelt samal ajal, kui meie anname kolmandate riikide kodanikele suuremaid õigusi, seisavad just praegu Euroopa Liit ja selle kodanikud silmitsi tõsise probleemiga seoses näiteks sellisesse riiki reisimisega nagu Liibüa. Seda just Šveitsi ja Liibüa vahelise jätkuva probleemi tõttu, mille pärast on Liibüa tõkestanud riiki sissesõidu kõikide Euroopa Liidu kodanike, mitte üksnes šveitslaste jaoks. Seega, samal ajal kui meie anname kolmandate riikide kodanikele rohkem vabadusi, võetakse meie endi kodanikelt ära vabadus reisida kolmandatesse riikidesse, nagu Liibüa. Millised on selle tagajärjed? Tagajärjed on väga rasked. Töölised ei saa Liibüasse töötama minna, sellesse riiki investeerinud ettevõtetel takistatakse oma töölisi lähetada samal ajal, kui teised töölised on praegu Liibüas ja peavad jääma sinna seniks, kuni nende asendajatele sisenemisõigus antakse. See on ohtlik olukord ja ma esitan volinik Malmströmile palve sellesse probleemi kiirelt sekkuda. Ma saan aru, et tegemist on kahe isegi mitte Euroopa Liitu kuuluva riigi vahelise diplomaatilise küsimusega, kuid sellel on tõsine mõju Euroopa Liidu kodanikele, kes tahavad Liibüasse reisida, et seal elatist teenida.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Minu kaasparlamendiliikme Carlos Coelho raport ja ka resolutsiooni eelnõu käsitlevad inimeste vaba liikumist, mis on Euroopa Liidu demokraatia oluline osa ning seepärast on vastuvõetamatu, et isikutel, kellel on ühe Euroopa Liidu liikmesriigi pikaajaline viisa, ei ole võimalik kogu Euroopa Liidus reisida.
Eespool nimetatud algatuste toetamiseks on mitu põhjust. Esiteks, põhiliste inimõiguste austamine ja toetamine, mille hulka kuulub kahtlemata ka liikumisvabadus. Kui üks liikmesriik legaliseerib kolmanda riigi kodaniku riigisviibimise, siis ei ole mitte mingit põhjust, miks see isik ei võiks Schengeni alas vabalt liikuda. Loomulikult tuleks täpsustada üksikasju, mis on seotud Schengeni alas julgeolekutaseme vähenemisega.
Siin on olnud juttu ka üliõpilastest ja teadlastest, kes ei ole saanud teise liikmesriiki reisida. Ma sooviksin seda gruppi veelgi laiendada ja lisada sinna ka ettevõtjad, kuna kui me neile seda ei võimalda, vähendame me sellega Euroopa Liidu konkurentsivõimet. Ja seepärast ma usun, et ettepanek leiab toetust ning õnnitlen ka raportööri.
Piotr Borys
(PL) Lugupeetud juhataja! Ma soovin väga Carlos Coelhot tänada! Minu arvamus on määrusesse juba kaasatud. Mul on olnud võimalus ka ise selle määrusega töötada. Ma tahaksin öelda, et Carlos Coelho raporti olemus ei ole mitte üksnes kiireloomuline ja tähtis, vaid ka sümboolne. Täna võin ma ühe uue liikmesriigi esindajana uhkusega öelda, et saame muuta eeskirju, mis võimaldavad vaba liikumist Schengeni alas, kus kuni viimase ajani tuli mõnel Euroopa Liidu liikmesriigil sarnaste raskustega silmitsi seista. Ma arvan, et nende muudatuste sümboolset väärtust ei ole täna võimalik ülehinnata, ning ma loodan, et siin täiskogul saavutatud konsensus on suur kordaminek meie kõigi jaoks.
Teiseks tahaksin ma öelda, et D-kategooria + C-kategooria viisade likvideerimine ja tõsiasi, et liikmesriigid ei saa elamislubasid väljastada, sunnib meid viivitamatult tegutsema. Ma esitan vaid mõned näited probleemidest, mida täna siin kojas mainiti. Kaks Ukraina üliõpilast, kes reisisid eelmisel aastal Wrocław'st Berliini, peeti piiriületamisel kinni, kuna noored ei olnud eeskirjadest teadlikud ning soovisid vaid meie intellektuaalseid ressursse kasutada. Minu arvates saab tänane hääletus meie jaoks väga oluline ja tähtis olema.
Ma sooviksin pöörata tähelepanu ka viimasele probleemile - julgeolekuküsimusele. Meil peaksime olema Schengenis täna hea kogutud teabe vahetussüsteem. Me peaksime kindlasti teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi ja viisainfosüsteemiga töötama ning ennekõike tuleks meil ehk sagedamini läbivaatamisi korraldada ja raporteid esitada. Siinkohal sooviksin pöörduda Cecilia Malmströmi poole suure palvega tagada, et liikmesriikidevaheline julgeolekualane kooskõlastus oleks vähemalt sama hea, kui see on praeguseni olnud, ning sooviksin veel kord Carlos Coelhot tema suurepärase raporti eest tänada!
Kinga Göncz
(HU) Lugupeetud juhataja! Tahan öelda, et olen raportööriga igati nõus ja toetan teda ning samuti volinik Malmströmi sellele probleemile lahenduse otsimisel, mis oleks kooskõlas õigusriigi põhimõtetega, inimõiguste austamisega, andmekaitsega ja loomulikult ka julgeolekukaalutlustega. Siin tõstatati palju muresid. Ma sooviksin välja tuua mõned probleemid. Selleks et määrus toimiks, tuleb meil esmalt iga liikmesriigi tavasid uurida ja tundma õppida. Me teame, et mõned liikmesriigid on võimelised elamislubasid õigeaegselt väljastama. Need head tavad võivad meie jaoks olulised olla. Meil tuleb liikmesriikide tavasid kooskõlastada, et usaldusväärsust suurendada. Kõik liikmeriigid peaksid kasutama süsteemi SIS, aga me teame, et päris kõik seda täna veel ei tee, ning süsteemi SIS II sisseseadmine ja VIS-süsteemide kasutuselevõtmine on äärmiselt vajalikud ülesanded, kuna need süsteemid pakuvad pikaajalist kindlust. On Euroopa huvides, et siin elavad kolmandate riikide kodanikud - üliõpilased, ettevõtjad, teadlased - saaksid tõepoolest vabalt liikuda.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja! Ka mina soovin alustuseks tänada Carlos Coelhot tema suurepärase töö eest raportiga ning sedastada järgmist.
Esiteks on Schengeni acquis just liikumisvabadus Schengeni ala piires. Seepärast tuleb meil sellel arutelul teha esimene põhiline ja lihtne järeldus, et selle määrusega jätkamine on äärmiselt oluline. Üliõpilase kohta toodud näide on vaid näitlik. Igal pikaajalise viisaga isikul peaks olema õigus vabalt liikuda.
Ma sooviksin rõhutada tõstatunud probleeme, et kas see aitab kaasa ebaseaduslikule sisserändele, olgugi et kaudselt, kas tekib julgeolekuprobleeme ning kas seda õigust kasutaval isikul ei ole samas võimalik liikuda, millega liikmesriikidel tuleb arvestada.
On ilmselge, et iga liikmesriik peab viisade väljastamisega väga ettevaatlik olema. Nagu raportis määratud, tõuseb siinkohal esile väga tähtis ja kõige otsustavam parameeter: enne pikaajalise viisa väljastamist muutub Schengeni infosüsteemis andmete töötlemine nüüd kohustuslikuks. Seega, eespool toodud kaalutlustest lähtuvalt ei kaitse me mitte üksnes Schengeni acquis'd, vaid tugevdame ka julgeolekut.
Me kõik peaksime nende väljavaadete suhtes positiivselt meelestatud olema ning hädavajaliku SIS II süsteemiga peab kiirelt jätkama, tulgu, mis tuleb. Lõpetuseks, me ei pea koostöös liikmesriikide ja nende teenustega mitte üksnes Schengeni acquis'd hõlbustama ja tugevdama, vaid tugevdama samaaegselt ka julgeolekut, mis on tähtsaks elemendiks iga liikmesriigi, meie kõigi ja Schengeni acquis' jaoks.
(Aplaus)
Tanja Fajon
(SL) Liikumisvabadus ja sisepiiride kaotamine on Euroopa integratsiooni kaks kõige tähtsamat tegurit. Me peame hõlbustama liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike liikumist Schengeni alas. On vastuvõetamatu, et me piirame Euroopas bürokraatia tõttu üliõpilaste, uurijate ja ettevõtete liikumist.
Samamoodi tuleb meil võimalikult kiiresti anda liikumisvabadus ka Bosnia ja Hertsegoviina, Albaania ning Kosovo kodanikele, kellel on täna, paradoksaalselt, vähem õigusi vabaks liikumiseks kui neil oli aastate eest. On selge, et selleks peavad olema õiged tingimused ning me ei tohi lasta end massilise ebaseadusliku sisserände andmetest eksitada.
Lääne-Balkani riikide rahvas on olnud viisarežiimi tõttu juba liiga kaua isoleeritud. Neil on vaja tugevdada kontakte Euroopa Liidu kodanikega, kuid pahatihti takistab nende viisataotluste tagasilükkamine neil seda teha. Ärgem riskigem veelgi tugevama isoleerituse ja diskrimineerituse tunde tekitamisega, eriti noorte inimeste seas, kellel ei ole ehk mitte kunagi olnud võimalik Euroopa Liiduga tutvuda! Seepärast, ärgem raisakem rohkem aega, kui Bosnia ja Hertsegoviina või Albaania vastavad viisanõude kaotamise kriteeriumitele!
Iga Schengeni alas reisimise hõlbustamiseks võetud meede on samm edasi ja Euroopa Liidu enda huvides.
Zbigniew Ziobro
(PL) Lugupeetud juhataja! Kõnealune ettepanek käsitleb ühte Euroopa Liidu toimimise põhimõtetest - sisepiiride kaotamine ja inimeste vaba liikumine. Seepärast nõuab see erilist tähelepanu. On arusaamatu ja ka vastuvõetamatu, et pikaajalise viisaga isikutel on Schengeni alas vähem liikumisvabadust kui lühiajalise viisaga isikutel. Sel põhjusel pooldan ma ka Euroopa Komisjoni ettepanekut. Kuid ma arvan siiski, et peaksime julgeoleku tagamiseks ettepanekus muudatusi tegema. Seepärast toetan kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut, mille kohaselt peaks Schengeni infosüsteemi üheks osaks olema ka liikmesriikidevaheline teabevahetus soovimatute isikute kohta. Euroopa Komisjonilt tuleks nõuda määruse rakendamise kohta raporti esitamist hiljemalt 5. aprilliks 2012. Ettevalmistatud muudatusettepanekud väärivad tõsist kaalutlemist ja enamjaolt ka toetamist.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Lugupeetud juhataja! Mitte ainult kolmandate riikide kodanikud ei soovi, et nende jaoks Schengeni alas liikumine lihtsamaks muutuks, vaid ka meie, Euroopa Liidu elanikud, ootame seda. On paradoksaalne, et lühiajalise viisaga isikul on hetkel suurem liikumisvabadus kui pikaajalise viisaga isikul, ning isik, kellel on seaduslik luba pikaajaliseks riigis viibimiseks, näiteks Poolas, ei saa reisida Saksamaale või Prantsusmaale. Liikumisvabadus ei tohiks kehtida ainult Euroopa Liidu elanikele. Kolmandatest riikidest pärit teadlased, üliõpilased, koolilapsed ja ettevõtjad peaksid saama vabalt liikuda, sõpru külastada ja teiste riikide traditsioone, kombeid ja kultuuri tundma õppida. Nendest saavad head Euroopa Liidu idee esindajad ning meie kui Euroopa Liidu elanikud astume sellega piirideta liidu idee realiseerimisele sammu lähemale.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Schengeni riikide viisasüsteem on ilmselt nii keeruline, et konsulaadi töötajad ei tea enam isegi, mida nad teevad, ning lasevad ausatel viisaga reisijatel viisa lõksu langeda. Asjaolu, et konsulaartöötajad ei ole D- ja C-viisakategooriatest teadlikud, tundub üpris kummaline. Kui keegi jätab Schengeni infosüsteemi kontrolli teostamata, et oma tööd lihtsustada, siis on tegemist täieliku hooletusega. On selge, et see tekitab välispiiril mitmeid tarbetuid probleeme ning selline olukord vajab viivitamatult muutmist. Seoses sellega ei ole väga suurt mõtet arutleda riigisiseste sissesõidukeeluregistrite üle, kui ELi sissesõidukeelusüsteemi ja ELi sissesõidukeelu määruseid isegi järjepidevalt ei rakendata.
Balkani riikide viisanõude kaotamise kehtestamisega kaasneb nendest riikidest tulevate tulutute varjupaigataotluste suurenemine. Praegu, kui Balkani riikide suhtes viisamääruste vabamaks muutmisega tekib reaalne sisserändelaine oht ning kui seitsme nädalaga on peaaegu 150 000 makedoonlast kasutanud ära oma liikumisvabadust ja hinnanguliselt peaaegu kaks kolmandikku neist ei tule kodumaale tagasi, siis on eriti tähtis kiirelt viisamääruste täitmise tagamist parandada.
Krisztina Morvai
(HU) Ungarist pärit parlamendiliikmetena oleme erilises olukorras, kui meil tuleb hääletada ja otsustada, kas võimaldada kolmandate riikide kodanikel Euroopa Liidus vabamalt liikuda või vastupidi, üritada seda takistada. Trianoni lepinguga kaotas Ungari väga suure osa oma territooriumist ning meil on väga palju ungarlastest kaasmaalasi, kes elavad väljaspool praeguse Ungari piiri ja seega ka väljaspool Euroopa Liidu piiri, endises lõunapiirkonnas ja Taga-Karpaatias. Meie kaasmaalased on väga häbiväärses olukorras, kui nad õpivad või töötavad oma lõhestatud riigis teadus- või muus valdkonnas ja ei tohi Ungari territooriumilt lahkuda. See on äärmiselt kehv ja talumatu olukord, mille suhtes meil tuleb vajalikke samme astuda. Seepärast hääletame meie, Ungarist pärit ja ungarimeelsed parlamendiliikmed, ettepaneku poolt, et teha lõpp sellele absurdsele olukorrale.
Andrew Henry William Brons
Lugupeetud juhataja! See ettepanek põhineb eeldusel, et ELi sisenevad kolmandate riikide kodanikud tegutsevad heas usus ning kui nad ütlevad, et tulevad siia õppima, siis seda nad ka tegelikult teevad. ELis on palju fiktiivseid kõrgkoole ning isegi algupäraste kõrgkoolide nimekirjas on sageli üliõpilasi, kes tegelikult seal ei õpi. Kui nende liikumist teistesse riikidesse lihtsustatakse, siis muutub nende staatuse õigsuse kontrollimine ja selle ekslikuks osutumisel nende isikute leidmine palju keerulisemaks.
Kuigi Ühendkuningriik ei kuulu Schengeni alasse, on teada, et EL annab ebaseaduslikele sisserändajatele riigis viibimise õiguse. Tänane pikaajalise viisa või elamisloa omanik võib olla homne ebaseaduslik rändaja ja ülehomne ELi kodanik, kellel on täielik liikumisvabadus.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Siin tõstatati kaks küsimust, mis ei ole küll nimetatud probleemiga eriti seotud, kuid ma kasutaks võimalust ja käsitleks neid siiski lühidalt.
Simon Busuttil tõstatas Liibüa küsimuse. Ma võin talle kinnitada, et tegemist on väga keerulise probleemiga, kuid me oleme aktiivses dialoogis Liibüa, Šveitsi ja liikmesriikidega, et leida lahendus sellele väga keerulisele olukorrale, enne kui see veelgi pingelisemaks muutub. Seega ma loodan, et saan peagi teie ette tagasi tulla, et selle probleemiga seotud edusammudest rääkida.
Tanja Fajonile tahan ma öelda, et loomulikult on Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina olukord teine teema ning me tegeleme praegu seal ühe ülesande lõpetamisega, et hinnata, kuidas nimetatud kaks riiki kriteeriumitele vastavad. Pärast liikmesriikide ja ekspertidega konsulteerimist koostab komisjon selle kohta raporti ning enne võimaliku ettepaneku päevakorda püstitamist jagatakse raporti hinnangut ka kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetega.
Selle ettepaneku suhtes võin ma parlamendiliikmetele ja raportöörile kinnitada, et komisjon on selle toimimapanemisele äärmiselt pühendunud ja me anname endast parima, et tagada määruse rakendumine. See võib näida tehnilise probleemina, kuid ei ole seda. See puudutab üksikisikuid ning me tahame julgustada inimesi - olgu nendeks siis üliõpilased, uurijad, eksperdid või teadlased - siia seaduslikult koos korrektsete dokumentidega tulema. See on kasulik nii nende kui ka meie jaoks. Samuti kuulub sisepiirideta ala ju ka Euroopa Liidu põhimõtete alla. Seepärast tuleks meil vältida nende inimest jaoks elu tarbetult keeruliseks muutmist.
Minu arvates oleme me ettepanekuga hea tasakaalu leidnud. Meil on õnnestunud julgeolekukaalutlusi küllaldaselt arvesse võtta ja võime endale õnne soovida. See liit toimib kõige paremini, kui kolm institutsiooni üritavad probleemi tuvastada ja sellele konkreetset kodanike jaoks kasulikku lahendust leida.
Seega, tänan teid väga teie töö eest, Carlos Coelho, ning tänan teid asjaliku arutelu eest sellel täiskogu istungil!
Carlos Coelho
raportöör. - (PT) Lugupeetud juhataja! Ma esitan neli viimast punkti. Esiteks on kahetsusväärne, et nõukogu esindaja tool selle arutelu ajal tühi on. Teiseks soovin tänada volinik Malmströmi tema lahkete märkuste eest ning samuti soovin teda ja nõukogu paluda, et nad tagaksid 5. aprillist määruse jõustumise. Vastasel juhul tekib meie õigusaktidesse lünk, mis toob inimeste jaoks kaasa reaalsed tagajärjed.
Kolmandaks on kahetsusväärne, et arutelus osalenud ja julgeolekuprobleemide küsimuse tõstatanud parlamendiliikmed ei ole mõistnud, milliseid parandusi on parlament määrusega teinud, eriti kohustust eelnevalt Schengeni infosüsteemiga konsulteerida.
Nagu ma oma algses avalduses rõhutasin, usun ma, et parlament on oma tööd hästi teinud, kuna see on tugevdanud nii liikumisvabadust kui ka julgeolekut. Selle mittemõistmine tähendab, et vaadatakse vaid ühelt poolt tervikpilti nägemata.
Lugupeetud juhataja! Viimase punktina tahan tänada kõiki neid inimesi, kes on kõik koos selle eesmärgi nimel töötanud, nimelt neid, kes võimaldasid meil esimesel lugemisel kokkuleppele jõuda, eriti komisjoni ja nõukogu, aga ka kõiki fraktsioone kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonist ja õiguskomisjonist, mis tegid selle laiapõhjalise konsensuse võimalikuks. Ma arvan, et sel viisil koos lahendust otsides on meie töö kõige tõhusam.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kohe.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Petru Constantin Luhan  
kirjalikult. - (RO) Ma toetan raporti raames tehtud pingutusi, et laiendada elamislubadega ja lühiajaliste viisadega isikutele kehtivat liikumisvabadust edukalt ka pikaajalise viisaga isikutele. Praegu jõus olevad lepingud on toonud kaasa mitmeid takistusi mõnes liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike jaoks, kes soovivad mitmesugustel põhjustel ka mujal Euroopa Liidus reisida. Eri liikmesriikide puhul on viisade väljastamiseks vajaliku aja, viisi ja kategooria suhtes erinevusi. Praktikas on täheldatud, et ühelt liikmesriigilt äraütleva vastuse saanud viisataotlejad proovivad õnne ka teistes liikmesriikides. Selle põhjuseks on, et mõned liikmesriigid on viisade ja elamislubade väljastamisel nõudlikumad, samal ajal, kui teised on vabamad. Selleks et vältida viisataotlejate sissevoolu teatavatest liikmesriikidest, mille viisade väljastuspoliitika on vabam, teen ma ettepaneku kõikides liikmesriikides viisataotlejate kontrollimise ja heakskiitvate meetodite standardimise kohta. See menetlus tagab standardmeetodi kõikide viisataotlejate suhtes, kõrvaldades Schengeni alas kerge sissepääsutee tekkimise ohu.
