Marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkus (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu regionaalarengukomisjoni nimel Lambert van Nistelrooij esitatud raporti üle, ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ettenähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega
- C7-0095/2009 -.
Lambert van Nistelrooij
raportöör. - (NL) Euroopa Parlament on dünaamiline - kaladest ja CITESist läheme edasi inimeste juurde, kuna on tähtis, et ka inimesi koheldaks vastutustundlikult. Mul on hea meel, et saame muuta täna Euroopa Regionaalarengu Fondi määrust seoses kõikjal ühenduses rasketes oludes elavate inimeste, marginaliseerunud rühmade eluasemeküsimusega.
Samuti olen rahul sellega, et meil õnnestus läinud nädalal kokkuleppele jõuda paljude Lissaboni lepinguga seotud juriidiliste probleemide osas. Üheskoos töötasime välja esimese õigusakti muudatuse sõnastuse Lissaboni lepingu alusel, mis on esimene ka parlamendi sellel ametiajal. Väga palju teisi ettepanekuid on blokeeritud, kuid meil see õnnestus. Lugupeetud kaasparlamendiliikmed! Tänan ka teid osutatud surve eest! Üheskoos rõhutasime, et siin oli tegelikult tegemist juba Nizza lepingu aegse kokkuleppega. Kuid edasiminek ei olnud piisav. Teema seoti teiste valdkondadega ja just sellepärast ei jõutud Rootsi eesistumise ajal kokkuleppele.
Räägitakse ka, et tänavu on tegemist uue olukorraga, kuna 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, see on eriti sobiv aasta taolise vahendi loomiseks. Seetõttu olen koos teistega avaldanud tugevat survet selle teema lõpuleviimise nimel ja ütleksin, et saime just õigel ajal valmis.
Samuti olen rahul ja rõõmus selle üle, et algselt vaid linnapiirkondade probleemsetele sihtrühmadele ettenähtud projekte saab nüüd ette võtta ka maapiirkondades, ning ka selle üle, et hõlmatud on kõik Euroopa Liidu liikmesriigid.
Ühtekuuluvuse idee tähendab endiselt sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse kogumit. Vaadeldavas ettepanekus on ülimaks seatud sotsiaalne mõõde, sotsiaalne ühtekuuluvus. Konsultatsiooniprotsessi jooksul olen ma rõhutanud mitmeid aspekte, mida teile siinkohal meenutaksin: 1. kõigi ELi riikide, kõigi 27 Euroopa Liidu liikmesriigi kaasamine; 2. jätkusuutlikkuse kriteeriumid; ja 3. konkreetsemate kriteeriumide väljatöötamine seda liiki ehitusprojektide ühiskonda integreerimiseks, sest paljud praegustest asukohtadest kriteeriumidele ei vasta - tegemist on viletsate elamutega viletsates kohtades. Nende renoveerimine ei ole lahendus. Kui me ei vali paremaid asukohti, see tähendab, et jätame üksikasjalikumad kriteeriumid väljatöötamata, siis ei ole niisuguse rahahulga kulutamine põhjendatud - aastas on regionaalfondidest ette nähtud välja maksta umbes pool miljardit eurot.
Muidugi ei lahenda see kõigi üheksa miljoni romi probleemi, kuid eluase on esmatähtis, füüsiline pool on oluline ning liikmesriigid saavad nüüd hakata midagi ka ette võtma. Küsin Euroopa Komisjonilt ja lahkuvalt volinikult, kas meid teavitatakse täpsemalt ka kogu paketi rakendamisest ning kas meid kaasatakse sellesse protsessi.
Ühes oma varasemas ametis tegelesin ma muu hulgas Madalmaade karavanielanike probleemiga ning tean, kui raske see oli. Olen külastanud Rumeeniat ja teisi Ida-Euroopa riike ning paljugi nähtust oli mulle tuttav. Minu arvates on tõesti väga hea, et lõpuks selle otsuse saame vastu võtta. Ilma korraliku eluaseme, heade elukohtade, toetava sotsiaalpoliitika, hariduse ja tööhõiveta me edu ei saavuta. Olen rõõmus, et saame nüüd seda teha ja tänan kõiki, kes viimastel kuudel lahenduse nimel head koostööd tegid!
Paweł Samecki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Täna arutatav ettepanek on selge näide sellest, kuivõrd pühendunult ELi institutsioonid tegutsevad marginaliseerunud ja äärmises puuduses elavate kogukondade ühiskonda integreerimise nimel. Ettepanek on vastuseks parlamendi ja nõukogu soovile ning näitab, et tõukefondide ülesanne ei ole ainult rahastamine, vaid nende kaudu propageeritakse ka integreeritud lähenemisviisi marginaliseerunud kogukondade sotsiaalmajanduslike probleemide lahendamisel.
Ettepaneku konkreetseks sihtrühmaks on Euroopa 10miljoniline romide kogukond. Kuid vastavalt üldistele romide kaasamise põhimõtetele ei välista ettepanek ka teisi samasugustes sotsiaalmajanduslikes oludes elavaid marginaliseerunud rühmi.
Praeguse kompromissettepanekuga laienevad elamumajandusmeetmed mitte ainult 12 uue liikmesriigi marginaliseerunud kogukondadele, nagu komisjon algselt kavandas, vaid kõigile 27 liikmesriigile. Praegu kehtivat artiklit 7 kohaldatakse vaid linnapiirkondade elamumajandusmeetmetele, kuid muudatusega soovitakse neid laiendada ka maapiirkondadesse. Kuna enamik uute liikmesriikide romidest elab maal, mitte linnades, on taoline lähenemine põhjendatud.
Muudatusettepaneku kohaselt oleks abikõlblik nii olemasolevate elamute renoveerimine kui ka uuselamute ehitus. Erakordselt halva kvaliteediga hoonete renoveerimine võib tähendada lausa avaliku sektori raha raiskamist. Ettepaneku arutamise käigus soovis regionaalarengukomisjon konkreetselt viidata eraldatuse vastu võitlemise meetmetele. Ettepaneku põhjenduses nr 6 ongi nüüd elamumajandusmeetmetega kaasnevate muude tegevuste hulgas nimetatud ka eraldatuse vastu võitlemise meetmeid. Eraldatud elupaigad viitavad iseenesest ebakindlusele, raskendatud juurdepääsule koolidele ja töökohtadele, aga ka vägivaldsetele rünnakutele ja kuritegevusele. Kindlasti ei ole meie eesmärgiks uute marginaliseerunud alade tekitamine, isegi kui seal on korralikud, ERDFi rahaga ehitatud majad.
Teame, et paljudes liikmesriikides on juba olemas romide kogukondade integreerimise poliitika, erilise rõhuasetusega eluasemega seonduvale. Poliitika elluviimine ei ole aga kerge ülesanne. Tõukefondid võivad protsessis osaleda, kusjuures elamumajandusest tähtsamgi on toetus tegevustele, mis aitavad paremaks muuta nende kogukondade tootlikke võimalusi, näiteks VKEd, naised, ettevõtlusalgatused jne.
Siinkohal tahaksin rõhutada, et ühtekuuluvuspoliitika peaeesmärk on lähendada piirkondade majandust tootlike võimaluste edendamise abil.
Nagu te kindlasti teate, lisab komisjon ja lisavad ka enamik liikmesriike uuele määrusele avalduse, kus kinnitatakse, et kõikjal Euroopa Liidus asuvate marginaliseerunud kogukondade elamumajandusmeetmete abikõlblikkust ERDFi raames tuleb vaadelda erandlikuna. Taoline erand ei tähenda sugugi, et ühtekuuluvuspoliitika vahendeid hakataksegi nüüd kasutama elamumajandusmeetmete jaoks.
Veel tahaksin märkida regionaalarengukomisjoni ettepanekut lisada teksti eraldi põhjendus komiteemenetluse kohta. Selles valguses lubage osutada, et kolme institutsiooni vahel on põhimõtteliselt juba välja töötatud horisontaalne lahendus komiteemenetlust puututavate üleminekusätete osas. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 rakendamise kohta tehti eesmärgiga hoida ära institutsionaalsete küsimuste tõstatamine iga konkreetse õigusakti puhul ajal, mil ei ole veel jõustunud uus komiteemenetluse raammäärus. Komisjonil on kahju, et taoline põhjendus lisati, kuid me ei hakka sellepärast takistama võimalust saavutada kaasseadusandjate kokkulepe esimesel lugemisel.
Ootan suure huviga algavat arutelu!
Jan Olbrycht
fraktsiooni PPE nimel. - (PL) Austatud juhataja! Tahaksin rõhutada täna arutatava määruse muudatuse kahetist tähtsust. Ühelt poolt puudutab see otseselt marginaliseerunud kogukondi, kuigi see mõiste ise ei ole väga täpselt määratletud. Teiselt poolt lisab see aga olulise elemendi majandusele. Pean siinkohal silmas võimalust rahastada Euroopa Regionaalarengu Fondist elamuehitust - see teema tekitas Euroopa Parlamendi eelmise koosseisu ajal suuri vastuolusid. Kriisi selline mõju on kahtlemata üsnagi üllatav: Euroopa Parlamendi liikmete aastaid tagasi esitatud vastuväited lükati tagasi ja eluaseme rahastamist lubati tollal vaid uute liikmesriikide jaoks. Nüüd aga, muutunud majandus- ja rahandusoludes, ollakse nõus kulutama elamuehitusele vägagi spetsiifilises kontekstis. Leian, et käimasolevat väga positiivset eksperimenti tuleb jätkata ning elamumajanduse rahastamisel peaks olema koht tuleviku ühtekuuluvuspoliitikas just nii nagu tänagi.
Georgios Stavrakakis
fraktsiooni S&D nimel. - (EL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin kiita raportööri Lambert van Nistelrooij'd, sest tänu tema südikusele ja kannatlikkusele viimase kolmepoolse kohtumise ajal on meil see tähtis raport täna arutamisel ja homme hääletusel ning me ei ole raisanud kallist aega selle märtsikuusse edasilükkamisega.
Raport on äärmiselt tähtis, kuna näeb ette, et marginaliseerunud kogukondadele suunatud elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse määruse kohaldamisala on terve Euroopa Liit, mitte vaid uued liikmesriigid, nagu Euroopa Komisjoni algses ettepanekus.
Nii minu fraktsioon kui ka komisjon, mille liige ma olen, pidas mõeldamatuks, et vanad liikmesriigid jäävad määruse laiendatud kohaldamisalast välja, sest me teame ju kõik, et marginaliseerunud kogukondadel, eriti romidel, on tõsised eluasemeprobleemid, mis toovad kaasa sotsiaalseid tagajärgi kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides.
Leiame, et nii raport kui ka eluasememeetmete kohaldamisala laiendamine tervele Euroopa Liidule tugevdab ühtekuuluvust kõikide piirkondade vahel, diskrimineerimata seejuures ei uusi ega vanu liikmesriike. Sellega anname selgelt mõista, et ühenduse rahastamise aluseks on põhimõte võidelda sotsiaalsete probleemidega, ükskõik millises liidu piirkonnas need ka esile ei kerkiks.
Karima Delli
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Austatud juhataja! 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ja just selles kontekstis loodetavasti võtamegi vastu Lambert van Nistelrooij raporti, mis on oluline samm puudustkannatavate inimeste elutingimuste parandamisel, sest muudab võimalikuks ERDFi kaudu Euroopa abi kasutamise elamute renoveerimiseks ja ehitamiseks ning energiapuuduse vastu võitlemiseks kõikides liikmesriikides.
Seda ettepanekut, mida toetab ka Euroopa Nõukogu, on oodanud kaua kõik need, kes võitlevad marginaliseerunud kogukondade, eriti romide integreerimise õiguse eest.
Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel tervitan ma asjaolu, et liit investeerib suuri summasid kõige raskemas olukorras olevate kogukondade elutingimuste parandamiseks, kuid me ei tohi sellel teel peatuda nüüd, kus meil nõnda hästi läheb. Me valvame väga hoolikalt nende vahendite kasutamise järele, sest tulemuseks ei tohi olla marginaliseerunud kogukondade eraldatus.
Linnaelamute renoveerimise projektidest kohta on tõesti palju näiteid. Võtkem näiteks Barcelona linnakeskuse restaureerimine või uute liikmesriikide linnade ajalooliste keskuste taastamistööd, millel on eriti hästi läinud, sest tänu kinnisvarahindadega spekuleerimisele on rendi- ja üürihinnad lakke tõusnud. Kuid selle tagajärjel on kõige vähem kindlustatud pered pidanud linnakeskustest lahkuma.
Neile inimestele on hädatarvilik garanteerida tõeline sotsiaalabi ja juurdepääs kõigile avalikele teenustele, nagu haridus, tervishoid ja ühiskondlik transport. Kuid nagu me komisjonis asja arutades välja pakkusime, peavad nad saama ka piisavalt vahendeid, et ei peaks oma elukohast lahkuma ning et need piirkonnad ei muutuks ainult rikaste elupaikadeks.
Parlamendil tuleb enne 2013. aastal tehtavat uut rahastamise otsust seni elluviidud projekte hinnata ning samuti peab parlament osalema abikõlblikkuse kriteeriume sätestava uue määruse koostamisel, seda eriti seoses läbipaistvusega kindlustamaks, et iga haavatav rühm tõepoolest need vahendid saaks ning võiks ka pikas perspektiivis inimväärikalt elada.
Oldřich Vlasák
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Me teame omast käest, missugused on getod ja agulid. Seal elavad inimesed saavad madalaimat palka, on sageli töötud või sõltuvad ainult sotsiaalabist. Nad ei maksa õigeaegselt üüri, elektri- ega veearveid. Tihti on sealsed tänavad ja tagahoovid täis äravedamata prügi. Jagatud või õigete omaniketa hooned jäävad hooletusse. Teame omast kogemusest, et sellistes majades elavad sotsiaalselt marginaliseerunud kogukonnad. Vahel koosnevad need vaid mõnest perest või isikust, kes ühes kortermajas elavad, teinekord on aga tegemist terve ümbruskonnaga, kus elab tuhandeid. Asukoht võib olla nii linna keskuses või äärelinnas kui ka hoopis väljaspool asulaid.
Sellepärast on hea, et muudatusega soovitakse Euroopa vahendite kasutusala laiendada marginaliseerunud kogukondade elamuasemetele ning võimaldatakse lisaks linnadele investeerida ka maapiirkondadesse, selleks et remontida olemasolevat elamufondi või ehitada uusi maju. Mina olen siiski kindlalt veendunud, et ainuüksi infrastruktuuri investeerimisega getode probleemi ei lahenda. Prügi äravedamine, hoonete fassaadide remontimine, trepikodade renoveerimine ja majade ülevärvimine ei tähenda, et paari aasta pärast kõik samasugune välja näeks. Getosid ei tekita mitte ainult keskkond ja hooned, vaid ka inimesed, kes seal elavad. Seetõttu tuleks tulevikus leida viise, kuidas taolisi investeeringuid kombineerida kohapeal tehtava sotsiaaltööga, kuidas aidata kaasa getode elanike tööhõivele ning eriti, kuidas võimaldada noortel sellest sotsiaalsest vaesuselõksust pääseda. Vaid nii võivad getodest ja agulitest saada korralikud paigad meie linnades.
David Campbell Bannerman
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Selle eluasememääruse I muudatusettepanek näeb ette Euroopa Regionaalarengu Fondi kasutamise kõikides liikmesriikides, mitte ainult neis, mis liitusid 2004. aastal. Tähendab, see puudutab otseselt ka Suurbritanniat.
Resolutsioonist selgub, et suurim toetust saav marginaliseerunud kogukond on romide kogukond, lisaks veel teised, kel on samasugune sotsiaalmajanduslik olukord.
Euroopa ühtekuuluvuse jaoks on ettenähtud seitsme aasta jooksul kulutada tohutu summa - 347 miljardit eurot, mis on suurem paljude riikide majandusest.
Minu valimisringkonnas East Anglias ollakse juba praegu väga mures rändurite ja mustlaste kogukondade mastaapsuse pärast, eriti Essexis. Mu valijad saavad pahaseks, kui need meetmed peaksid Euroopa Liidus kaasa tooma veelgi massilisema rände.
Sestsaadik kui leiboristid 1997. aastal võimule tulid on Suurbritannia rahvaarv kasvanud kolm ja pool miljonit elanikku, mis on poole Londoni linna jagu. Teades juba praegu, et peaaegu üheksa igast kümnest uuest Suurbritannia kodust (86%) ehitatakse järgmise 30 aasta jooksul immigrantidele, siis loovad taolised ettepanekud lihtsalt uue sillapea järgmiseks massiliseks sisserändeks Suurbritanniasse. Meil ei ole seda ruumi. Jutt on ruumist, mitte rassist.
Viisade ja elamislubadega kontrollitud ränne on hea, kuid kontrollimatu ränne on halb, sest sealt viib otsetee ekstremismini ja seda ei soovi meist keegi.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Eriti raskes sotsiaalmajanduslikus olukorras olevate leibkondade elamumajandusmeetmete toetamine on iseenesest väga hea mõte. Samuti on vägagi tervitatav, et toetust saavad nüüd võrdselt nii linna- kui ka maapiirkonnad. Kuid mingil juhul ei tohi toetada ning selgelt eelistada ainult teatud liikmesriike ja ainult teatud kogukondi. See oleks teiste rühmade jultunud diskrimineerimine. Aga just seda praegune ettepanek teeb. Ettepanekus pööratakse erilist rõhku romidele ja seaduslikele sisserändajatele.
Pealegi tuleb marginaliseerumise vastu võidelda alati kahepoolselt - ühelt poolt tehku seda võimuorganid, aga teiselt poolt asjaomased kogukonnad ise, sest neil on iseeneste integreerimisel samuti aktiivne roll. Lõpetuseks arvan, et me peame hoolikalt hindama kõigi nende meetmete kasulikkust ning peame olema kindlalt vastu kellegi eelistamisele etniliste kriteeriumide alusel.
Lívia Járóka
(HU) Olen rõõmus Euroopa Regionaalarengu Fondiga seotud muudatuste üle ning tahan kiita kaasparlamendiliiget Lambert van Nistelrooij'd raporti eest. ERDF toetab paljusid programme, mis võivad märkimisväärselt parandada ja tegelikult ka parandavad Euroopa arvukaima vähemuse, romide, elamistingimusi, unustamata seejuures teisi samasuguses sotsiaalmajanduslikus olukorras olevaid rühmi.
Juba pikka aega on püütud saavutada seda, et elamumajandusmeetmed ei piirduks ainult linnadega, et tohiks ehitada ka uusehitisi ja et sedalaadi toetusi võiksid saada ka vanad liikmesriigid, kuna see probleem on omane kogu Euroopale. Võrreldes piirkonna keskmisega märkimisväärselt vähem arenenud ja getostunud alad pärsivad kogu Euroopa arengut. Kõikjal Euroopas elab suur osa romidest ebasoodsamates piirkondades, mille arenguks antakse küllaltki suurt toetust.
Tegutseda tuleb kohe ja üheskoos. Sel põhjusel peaksimegi hoolikalt kaaluma Euroopa Liidu tasandil teatud hulga vahendite sihtotstarbelist kasutamist ainult selleks, et mõned kohalike haldusüksuste esimese tasandi alad täielikult korda teha. Väga tähtis on vaadeldavasse määrusse kätkeda integreeritud lähenemisviis, mis tagaks meetmete elluviimise laiemas komplekssemas raamistikus, võttes arvesse ka hariduse, majandustegevuse ja avaliku teenistuse perspektiive. Me vajame poliitiliste parteide ja valimistsükliteülest kompleksset ühenduse tegevusplaani, mis arvestab Euroopa Parlamendi seisukohtadega, ja mis kohaste rahaliste ning õiguslike vahendite rakendamisel aitab saavutada tõsist edasiminekut tegelikku sotsiaalse tõrjutuse määra peegeldavate Laekeni näitajate osas.
Monika Smolková
(SK) Regionaalpoliitika eesmärk on majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste kaotamine. Euroopa Liidul on 27 liikmesriiki, mis on jagatud 271 piirkonnaks. Igas neljandas on SKT ühe elaniku kohta 75% madalam kui 27 ELi riigi keskmine. See on murettekitav näitaja.
Euroopa regionaalpoliitika annab lisandväärtust kohapeal elluviidavate meetmete kaudu. See aitab rahastada konkreetsetele piirkondadele, linnadele, küladele ja nende elanikele kasutoovaid projekte. Eelmisel aastal oli väga positiivne, et muudeti Euroopa Regionaalarengu Fondi eeskirju nõnda, et kõik liikmesriigid said hakata hoonete energiatarbimise vähendamiseks selle vahendeid kasutama.
Praegu on sellest juba näha konkreetset kasu. Paljudes linnades on hoonete soojusisolatsiooni parandatud, kuid sellele lisandub veel esteetiline väärtus, paranenud elukvaliteet ja väiksemad kulud, mis pole samuti vähetähtis. Mina olen Ida-Slovakkiast valitud parlamendiliige, ja meie piirkonna jõukus on kaugel allapoole ELi keskmist. Sestap tervitan uut määruse eelnõud, mille eesmärgiks on kaasata elamumajandusmeetme jaoks abikõlblikena marginaliseerunud kogukonnad.
21. sajandil on ikka veel palju alandavates oludes elavaid kogukondi. Sotsiaalse seisundi tõttu on neil võimatu parandada iseenda ja ka oma laste elamistingimusi. Kohalikel omavalitsustel hakkab nüüd olema võimalus selle rühma liikmeid tasapisi enamuse hulka integreerida. Koos kaasparlamendiliikmetega Slovakkiast ja sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonist tervitan ja toetan seda ettepanekut.
Trevor Colman
Austatud juhataja! Probleem, mida meie raporti ja Euroopa regionaalarengu rahastamise muutmisega püütakse lahendada, on väidetavalt kodutute, ehk nagu raportis öeldakse, marginaliseerunud kogukondade probleem. EL näeb lahendusena miljonite eurode kulutamist tuhandete majade renoveerimisele ja ehitamisele.
Algselt oli raportis ette nähtud elamumajanduse rahastamine neis liikmesriikides, kes liitusid ELiga 1. mail 2004 või hiljem. Nüüd aga jagatakse raha kõikidele liikmesriikidele. 2007. aasta Edela-Inglismaa seirearuande kohaselt on Inglismaa edelaosa krahvkondade rahvaarv kiiresti kasvanud ja see on toimunud täielikult rände arvel. Vaatamata tugevale ja üha kasvavale avalikkuse vastuseisule ning paljude taoliste arendusprojektide sobimatule asukohale läheb ELi elamuehituskava Suurbritannias aga mürinal edasi, pööramata vähimatki tähelepanu demokraatlikele protsessidele.
Edela-Inglismaa kohalike omavalitsusjuhtide nõukogule on nüüd antud õigus kontrollida ja kinnitada planeeringuid: tüüpiline ELi näide sellest, kuidas valitsusasutuse ülesanded antakse organile, millel vastavat pädevust pole. Suurbritannias kasvab avalikkuse meelehärm. Piiramatu ja kontrollimatu ränne toidab avalikkuse pahameelt. Suurbritannia elamuehituse rahaline toetamine kannustab üha rohkem immigrante siia tulema ja see teeb juba niigi ettearvamatu olukorra veelgi hullemaks.
Kui raportis ei pöörduta tagasi esialgse kava juurde toetada vaid 1. mail 2004 ja hiljem ELiga liitunud riike, siis muutub Suurbritannia elulaad, eriti maapiirkondades, märkimisväärselt ning see toob kaasa brittide üha kasvava pahameele.
Iosif Matula
(RO) Mina tervitan esitatud raportit ning kiidan Lambert van Nistelrooij'd selle eest, kuidas ta raportiga töötas ja seda viimistles. Leian, et ERDFi määrust tuleb muuta, et riigid võiksid selle vahendeid kasutada marginaliseerunud kogukondadele elamute renoveerimiseks ja ehitamiseks. Riigi ja kohalike omavalitsuste meetmete eesmärgiks peab olema nende kogukondade jätkusuutlik sotsiaalne kaasamine nii maal kui ka linnas.
Olen rõõmus ka selle üle, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid peavad tegema ühiseid jõupingutusi romide kogukonna toetamiseks. Just sellepärast, et romid on suurim aktiivse piiriülese liikuvusega marginaliseerunud kogukond Euroopas. Kuid arvestada tuleb ka teiste kogukondade, eriti seaduslikest immigrantidest ja ajutiselt teistes liikmesriikides töötavatest isikutest koosnevate kogukondade vajadustega. Seepärast on hea, et ERDFi raha lubatakse kasutada kõigi ELi liikmesriikide elamumajandusmeetmete jaoks.
Usun selle programmi edukusse ja loodan, et läheme ka edasi, viies toetuse marginaliseerunud kogukondadest peredele uuele tasemele, luues neile kohased võimalused, aidates leida ja säilitada töökohti, eriti praeguse kriisi ajal. Toetan raportit, kuna see annab ka Rumeeniale juurdepääsu vahenditele, et kergendada linna- ja maapiirkondade marginaliseerunud kogukondade sotsiaalset kaasamist.
Luís Paulo Alves
(PT) ERDFi käsitleva raporti eesmärgiks on laiendada elamuehitusmeetmete abikõlblikkust meie liikmesriikide marginaliseerunud kogukondadele. Senini said taolist abi vaid uute liikmesriikide linnapiirkondades asuvad marginaliseerunud kogukonnad. Otsesõnu öeldes tähendas see, et taolised kogukonnad ei saanud tegelikult oma halva kvaliteediga eluaseme väljavahetamiseks abi kasutada, kuna suurem enamus seda liiki kogukondadest elab maapiirkondades ja varjupaikades.
Küsimus taandub siin tegelikult ühe tegematajätmise likvideerimisele: nimelt andes liikmesriikidele ja nende piirkondadele rohkem võimalusi kujundada oma poliitikat nende kogukondade spetsiifiliste probleemide leevendamiseks.
Samuti olen rahul liikmesriikide võrdse kohtlemisega, sest abi ja integreerimist vajavad marginaliseerunud kogukonnad peavad saama abi kõikjal, olenemata liikmesriigist.
Kui me võtame selle vaesusevastast võitlust ning inimväärikust toetava tähtsa raporti esimesel lugemisel vastu, siis on seda võimalik kiiresti ellu viia majanduse elavdamise kava raames, reageerides nõnda operatiivselt ka kriisile, mis kõiki puudutab.
Sophie Briard Auconie
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Euroopa ühtekuuluvuspoliitika loodi selleks, et anda oluliste rahaliste vahendite toel reaalseid vastuseid küsimustele, mis kerkisid üles seoses teiste Euroopa poliitikatega. Ühtekuuluvuspoliitika eriline eesmärk oli aidata kõige hapramas olukorras olevatel liikmesriikidel tulla toime siseturu konkurentsiga.
Nüüdseks on selle poliitika peamiseks ülesandeks leida lahendusi piiride avanemise ja isikute vaba liikumise tagajärjel tekkinud probleemidele. Piiride avanemine ja vaba liikumine on küll väga head, kuid selle tulemusena võivad tekkida ajutised raskused. Romide elutingimuste küsimus on seotud ka piiride avanemisega. See on Euroopale iseloomulik probleem. Seetõttu on ainult õiglane, et kõik liikmesriigid võivad Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) abi kasutada selleks, et romidele eluasemeid luua ning näidata nii tõelist eurooplastevahelist solidaarsust.
Esitasin regionaalarengukomisjonile mitu muudatusettepanekut, kus taotlesin selle meetme laiendamist kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele. Mul on hea meel, et mind kuulda võeti ning ma toetan kahel käel muudetud teksti.
Leian, et ERDFi kaasrahastatavate elamumajanduskulude abikõlblikkuse laiendamine peaks sundima meid ka muid võimalikke keskpika ja pikaajalise perspektiiviga arenguid kaaluma, olgu siis teatud strateegiliste prioriteetide rahastamise abikõlblikuks tegemise või sihtfinantseerimise abil.
Kinga Göncz
(HU) Minagi tervitan ERDFi määruse muutmist ning usun, et see on konkreetne vahend, mis aitab oluliselt kaasa tõeliste üleeuroopaliste lahenduste leidmisele romide kogukondade elujärje parandamisel vaatamata sellele, et vahend ei ole ette nähtud ainuüksi romidele, vaid ka teistele marginaliseerunud kogukondadele.
Tahaksin öelda rändest kõnelnud kolleegidele, et erinevuste vähenemine ja elutingimuste paranemine pigem ei soosi rännet, ning usun, et ka praegusel juhul võime sama tulemust loota.
Loetleksin mõned põhimõtted, mida peaks kindlasti selle määruse ning selle rakendamise juures silmas pidama. Väga oluline on teha vahendid kättesaadavaks lisaks linnapiirkondadele ka maal nõnda, et elamufond suureneks nii renoveerimise kui ka uusehituse arvelt. Eraldatuse vähendamine tuleb seada oluliseks eesmärgiks ning lähenemisviis peab olema integreeritud ning kombineeritud haridus- ja tööhõiveprogrammidega, et tagada jätkusuutlik, kestev lahendus. Lubage mul rõhutada, et eesistujariikide kolmiku üheks tähtsaks prioriteediks on romide olukorra parandamine. Eesistujariik Hispaania on selles suunas olulisi samme teinud ning Ungari liigub eesistujana samas suunas.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Esiteks tahan kiita kolleeg Lambert van Nistelrooij'd usina töö ja eestvedamise eest selles tähtsas valdkonnas!
Arvan, et paljud inimesed püüdlevad selle poole, et omada maja, ja see meenutab mulle ühe Iiri poeedi paari luulerida, mida ma ammu aega tagasi kord lugesin, see kõlas umbes nii: "Oh! Oleks mul ometi majake! Oh! Oleks mul kolle ja järi ja muu! Oh! oleks mul puhvetis ilusad nõud, ja pliidi ees alati puud!”.
Minu meelest aitame meie siin täna paljudel inimestel kogu Euroopa Liidus, eriti aga romidel, seda unistust ellu viia.
Samuti on osutatud vajadusele laiendada toetust teistele marginaliseerunud kogukondadele. Arutasime seda küsimust ning tegime vastava ettepaneku. Pean siinkohal silmas oma kodukohta Limerickis, kus mõned piirkonnad, näiteks Myross ja Southill, on raskelt kannatanud uimastiäri ja sellega seotud vägivallategude tõttu. Nüüd peab asuma kardinaalsetele ümberkorraldustele, et sealset õudset olukorda leevendada.
Ettepanekud võimaldavad seda ning teisalt on väga tähtis anda uut hoogu ehitussektorile, mis majanduslanguse tõttu on kõikjal Euroopa Liidus ränga hoobi saanud.
Nõnda siis tegutseme õigel ajal ning meie tegudest saavad abi enim marginaliseerunud, et nendelgi võiks täituda unistus oma majast, koldest, järist ja ilusatest nõudest.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) ERDFi rahastatavate elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse laiendamine marginaliseerunud kogukondadele aitab liikmesriikidel Euroopa vahendite kasutamist parandada. Minu isiklik arvamus on see, et abikõlblikud peavad olema kõik liikmesriigid.
Määrust (EÜ) nr 1080/2006 muudeti hiljuti selleks, et kõik liikmesriigid võiksid parandada elumajade energiatõhusust. Uues tekstis sätestatakse määraks 4%. Teksti ühtsuse ja bürokraatia vähendamise eesmärgil võiks ehk meiegi sama protsendi säilitada.
Uute sätetega nähakse ette vajadus toetada arendusprojekte linnapiirkondades, mida ohustab füüsiline halvenemine ja sotsiaalne tõrjutus, toetust pakutakse ka marginaliseerunud kogukondadele. Siia kuuluvad ka looduskatastroofide, näiteks maavärina või üleujutuste tagajärjel kannatanud alad. Austatud juhataja! Lõpetuseks soovin, et komisjon ühendaks jõud liikmesriikidega ning kasutaks 2010. aastat rakenduskavade revideerimiseks, eesmärgiga suurendada Euroopa raha kasutuselevõttu sotsiaalelamufondi paremaks muutmisel.
Jan Březina
(CS) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! On tuntud tõde, et praeguse majanduskriisi käes kannatavad enim sotsiaalselt haavatavad kodanikerühmad. Seetõttu on mul hea meel, et EL otsib viise nende inimeste abistamiseks. Linnades elavatele marginaliseerunud kogukondadele on ka praegu võimalik Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust saada, kuid sedalaadi meetmed on olnud maapiirkondade elanike jaoks senini praktiliselt välistatud ning nad on pidanud hakkama saama rahaliselt nõrgema Maaelu Arengu Fondi toetusega. Olen veendunud, et taoline rahaline ebavõrdsus tuleb kaotada. On tähtis, et ei aktsepteeritaks ainult olemasolevate hoonete uutega asendamise kulusid, vaid ka olemasolevate elamute renoveerimise kulusid. Nii avarduksid võimalused märkimisväärselt ning ka meetmete tõhusus oleks suurem.
Eriti uutes liikmesriikides on nende kogukondade eluasemed sagedasti kriitilises seisus ja vajavad kiiret ja otsustavat avaliku sektori sekkumist. ELi tõukefondid on liikmesriikide iseenesest ebapiisavatele riigisisestele vahenditele tõhusaks täienduseks, et tekiks põhimõtteline pööre paremuse suunas.
Olen igati nõus, et viidatakse konkreetselt romidele, kes on suurim sotsiaalselt marginaliseerunud kogukond, kuid samas leian, et romidele suunatud meetmed ei tohiks välistada toetust samasuguses sotsiaalmajanduslikus olukorras olevatele teistele rühmadele.
Zigmantas Balčytis
(LT) Kõikjal Euroopa Liidus on inimestel raskusi oma kodude renoveerimisega, aga olukord on eriti keeruline just uutes Euroopa Liidu liikmesriikides. Neid ühendab nimelt sarnane olukord päranduseks saadud hõredate kortermajadega, mida on kulukas ülal pidada ja mille renoveerimine edeneb kas väga aeglaselt või üldse mitte. On väga oluline, et selle määruse reguleerimisala ei oleks piiratud vaid suurte sotsiaalselt isoleeritud kogukondadega, vaid selle sätteid saaks kohaldada ka sotsiaalselt enim haavatavatele rühmadele, nagu puuetega inimesed, vaesed, puudustkannatavad noored pered, sisserändajad ja teised, kes samuti on sotsiaalselt isoleeritud ega oma võimalusi oma kodude renoveerimiseks. Olen veendunud, et tõukefondide abi kasutades võimaldab vaadeldav dokument igal Euroopa Liidu piirkonnal investeerida sotsiaalsesse infrastruktuuri, tagades nõnda inimestele eluaseme ja vähendades seeläbi mitte ainult sotsiaalset isolatsiooni, vaid aidates kujundada kõikjal ühenduses stabiilse sotsiaal-, majandus- ja keskkonnakaitsepoliitika.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Komisjoni ettepanek Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse muutmiseks näeb ette elamumajandusmeetmeid ainult linnapiirkondades ja ainult olemasolevate elamute renoveerimise vormis. Maapiirkonnad on välja jäetud ja see tähendab, et paljud Kesk- ja Ida-Euroopa riikide marginaliseerunud sotsiaalsed rühmad ei saa neid meetmeid kasutada. Põhjuseks on see, et uutes liikmesriikides elavad kõige vaesemad, sotsiaalselt tõrjutud rühmad oma viletsa materiaalse olukorra tõttu enamasti maal.
Minu arvates teevad muudatused määruse paremaks, pakkudes kaitset ka väljaspool linnasid elavatele kogukondadele, toetades märkimisväärselt ka seda tööd, mida teeb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond. Sedalaadi muutus lubab parandada materiaalset olukorda kõige vaesemates kogukondades, kus inimesed on ebasoodsas seisundis oma elukoha tõttu. Põhjuseks on see, et uutes liikmesriikides on elatustaseme erinevused linna- ja maaelanike vahel palju suuremad kui Lääne-Euroopas. Selles Euroopa osas määrab kahjuks varanduslik olukord ikka veel juurdepääsuvõimalused haridusele, tööle ja kultuurielus osalemisele. Sotsiaalselt enim tõrjutute eluaseme tingimuste parandamine annab neile võimaluse oma sotsiaalset seisundit parandada ning tõukab enesearendamisele. Kohalikud omavalitsused ning valitsusvälised organisatsioonid peaksid ühendama oma jõud sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks.
Nuno Teixeira
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Lubage, et esmalt tõstan esile raportööri Lambert van Nistelrooij'd, kes töötas kõvasti konsensuse saavutamise nimel ning oli alati valmis teiste pakutud ettepanekuid oma raportisse võtma!
Homme hääletame ERDFi määruse muudatuste üle, mis on eriti olulised nn vanade liikmesriikide, sealhulgas Portugali jaoks. Muudatustega laiendatakse ERDFi vahendite kasutamist marginaliseerunud kogukondade elamumajanduse korraldamiseks. Seni sai neid rahasid kasutada vaid linnade arendustegevuseks.
Minu ja mu kaasliikmete pakutud ja enamuse regionaalarengukomisjoni liikmete poolt heaks kiidetud muudatused võimaldavad lisaks esialgses eelnõus ettenähtud uutele liikmesriikidele sellest rahastamisvahendist osa saada ka vanadel liikmesriikidel.
Tegin seda selleks, et vältida minu meelest ohtlikku pretsedenti, kus kõik vanad liikmesriigid jäetakse sellest meetmest ja suure tõenäosusega ka muudest ühenduse abisaamise võimalustest kõrvale. Niisugune lähenemine ei ole arukas, kuna eluasemega on probleeme nii uutes kui ka vanades liikmesriikides.
Kasutan võimalust veel kord rõhutada, et Euroopa Liidu liikmestaaž ei saa olla tõukefondide vahendite eraldamise kriteeriumiks ja sellisest kriteeriumist tuleb otsekohe loobuda.
2013. aastale järgneva perioodi ühtekuuluvuspoliitika läbirääkimiste aluseks peab olema territoriaalsele ühtekuuluvusele suunatud solidaarsus, ning neid piirkondi, mis on ennast näidanud eeskujulike ühenduse abi kasutajatena tuleb tunnustada, mitte karistada.
Artur Zasada
(PL) Austatud juhataja! Seoses tänase aruteluga tahaksin osutada vastuolulisele ettepanekule muuta komisjoni 2006. aasta määruse artiklit 47. Selles nõutakse, et elamuarenduseks valitavad alad peavad vastama vähemalt kolmele samas artiklis loetletud kriteeriumile. Kuid uues määruses piisab kvalifitseerumiseks vaid ühe kriteeriumi täitmisest, mis praktikas tähendab seda, et aladele, mis kriteeriume ei täitnud, on võimalik toetust küsida, viies nende seisundi õiguslike nõuetega kooskõlla. Näiteks kriteeriumi "vähene majandustegevuse tase” on maapiirkondadesse ehitatud uutes elamurajoonides väga kerge täita. Ja siis satub abi mitte kõige hädalisemate, vaid hoopis kinnisvaraarendajate ja jõukate uuselamurajoonide asukate kätte.
Frédéric Daerden
(FR) Austatud juhataja, austatud volinik, lugupeetud kolleegid! Selge on see, et eluasemeküsimustega on Euroopa tasandil raske tegelda, kuna need ei kuulu tegelikult Euroopa Liidu pädevusse. Samas mõistetakse üldiselt, et kvaliteetsete elamute ehitamine on sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks ning komisjoni majanduse elavdamise kava eduks vajalik.
Seepärast ongi mul hea meel, et tõukefondide vahendeid kasutatakse üha rohkem elamumajanduse ja eriti hoonete energiasäästlikkuse investeeringuteks, kuid sellest veel ei piisa. Sellepärast peame ettepanekust kaugemale püüdlema, võttes eriti sihikule kodutud, keda Euroopas arvatakse olevat umbes kolm miljonit.
See on põhjus, miks 2010. aasta teises pooles eesistumist algustav Belgia on selle üheks oma prioriteediks võtnud. Loodan, et nii tõuseb teema ka Euroopa päevakorda ning saame sellega formaalsemalt töötada. Meie ülesannete hulka kuulub muu hulgas kodutute arvu täpse kindlakstegemise meetodite väljatöötamine, et avalikkust sellest teavitada ning suuremat toetust sotsiaaleluasemetele saavutada.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Tean, et raport käsitleb esmajoones romide perekondi ja teisi taolisi rühmi.
Tahan rõhutada, et kõik inimesed väärivad ja vajavad oma eesmärki täitvat sotsiaalset eluaset. Kuid parlament ei tohiks unustada, et ka tavalistes kogukondades, olgu linnakeskustes või maapiirkodades, elab palju selliseid inimesi, kelle eluase on väga viletsas seisus ja kel pole võimalik korralikku elamist hankida. Neil inimestel on tarvis teada, et meie parlament tunnistab ka nende vajadusi. Nemad on just niisama marginaliseerunud, olgu põhjuseks vaesus, uimastid või kuritegevus.
Põhja-Iirimaal on sotsiaalelamute ehitajate jaoks üheks probleemiks riigihanke eeskirjad. Kuigi eeskirjad on mõeldud õiglaste konkurentsitingimuste tagamiseks kogu Euroopa Liidus, kaasnevad nendega negatiivsed mõjud, mida ei osatud ette näha ja mis takistavad marginaliseerunud kogukondade jaoks hädavajalike sotsiaalelamute ehitamist peamiselt raskuste tõttu kruntide hankimisel, sest kuni viimase ajani olid turul peamiselt maaga spekuleerijad.
Põhja-Iirimaal on see suuri probleeme tekitanud ning läinud aastal tuli sellepärast programmi kavandatud 1500 sotsiaalelamust 500 jaoks asendus leida.
Ka nendele teemadele tuleb tähelepanu pöörata. Loodan, et meie täiskogus vaadeldakse neidki küsimusi kui marginaliseerunud kogukondade eluaset puudutavaid hädasid.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse uued eeskirjad on hea näide sellest, kuidas sama raha on võimalik tõhusamalt kasutada ilma et oleks tarvis rohkem kulutada.
Esimese sammuna lihtsustati eelmisel aastal Euroopa vahendite kasutamise eeskirju energiasäästu tõhustamiseks. Sellega seoses tahan vaid öelda, et tegemist oli õige pisikese sammuga ning et lubatud protsendimäär tuleks uuesti üle vaadata. Teise sammu astume täna.
Mõlemal juhul kohandati tekste, mis olid osaliselt koostatud aegadel, mis praegustest vägagi erinevad. Sellepärast arvangi, et ehk ei oleks paha üle vaadata Euroopa vahendite kasutamise teisedki aspektid muutmaks kriteeriume, mis enam tänastele vajadustele ei vasta.
Petru Constantin Luhan
(RO) 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta. Kahjuks kannatab aga suur hulk inimese äärmise vaesuse ja marginaliseerumise tõttu ning see ei ole sugugi kooskõlas Euroopa Liidu põhimõtete ja väärtustega. Praegune majanduskriis on need kogukonnad ilmselgelt veelgi haavatavamaks muutunud. Seepärast on mul väga hea meel algatuse üle, mis avardab Euroopa Regionaalarengu Fondist abi saamise tingimusi, sest tegemist on tähtsa ja olulise vaesusevastase võitluse vahendiga.
Elamistingimuste halb kvaliteet nõuab minu arvates kiirendatud korras finantsabi andmist. Rahalist toetust tuleb anda nii linna- kui ka maapiirkondade elamumajandusmeetmetele. Peale selle ei tohi rahalise toetuse eraldamisel teha vahet romide ja teiste sarnases olukorras olevate kogukondade vahel.
Paweł Samecki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin tänada raportööri tehtud töö eest! Hindan seda väga. Mul on kaks märkust arutelu sisulise külje kohta. Siin avaldati muret täiendava rände vormis ilmnevate võimalike kõrvalmõjude kohta. Tegelikult ei ole ettepanek mõeldud rännet motiveerima. Selle eesmärk on toimetulek praeguse olukorraga. Pigem tuleks seda näha rännet mittesoodustava meetmena, nagu Kinga Göncz osutas.
Teine sisuline märkus: komisjon on loomulikult igati valmis rakenduskavasid uuesti üle vaatama. See sõltub liikmesriikide ja piirkondade vastavatest algatustest, kuid meie vaatame sellistele muutustele väga hea pilguga.
Lõpetuseks tahan avaldada heameelt arutelu üle, mille käigus parlament kinnitas, et on kindlalt valmis marginaliseerunud kogukondi kaasama. See on järjekordne samm avatud ja kaasava Euroopa 2020. aasta strateegia toetuseks. Loodan, et võime arvestada sellega, et riikide ja piirkondade võimud uusi vahendeid hästi ära kasutavad.
Lambert van Nistelrooij
raportöör. - (NL) Olen muidugi lõpmata tänulik toetuse ja ülesnäidatud loova suhtumise eest, kuid praegu tahaksin siiski teile meenutada, et me ei ole veel finišis. Me võime küll raamistiku paika panna, kuid siis tuleb välja töötada kriteeriumid ja see on kindlasti erakordselt põnev, sest rahaga saab kõike teha, sealhulgas halbu asju, mis mulle endiselt veidi muret tekitavad. Seda meenutan ma kindlasti ka uuele volinikule ning nõukogule.
Teiseks tahan ma osutada, et siin on teatud mõttes tegemist ju vabatahtliku raamistikuga. Seda pakume liikmesriikidele nüüd õigusakti vormis. Ei ole aga teada, kas ka nemad seda prioriteetseks peavad. Seetõttu kutsun ma Euroopa Komisjoni üles aktiivset teavitustööd tegema, sest tegemist on põhimõttelise valikuga! Meile on täna öeldud: "Teie valite Euroopa eest”. Uue, sotsiaalse näoga komisjoni jaoks on oluline, et me osaleksime aktiivselt rakendamises. Asjaomased sotsiaalsed rühmitused peavad olema samuti elluviimisse kaasatud, sest nii saame parema ja jätkusuutlikuma tulemuse.
Tahaksin veel kord kõiki tänada ja loodan, et homme läheb kõik hästi! Peame kogu teemat hoolega silmas ja jälgime, kuidas asjad kohtadel edenevad.
Lõpetuseks veel nii palju: see, et just meie õigusloome pakett uue lepingu alusel esimesena vastu võetakse, tuleneb sellest, et me seda teemat niivõrd tähtsaks pidasime.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeva keskpäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ádám Kósa  
kirjalikult. - Olen kindlalt veendunud, et komisjon tegi õigesti, kui tuli välja ettepanekuga muuta Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ettenähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega. Lisaks leian, et ka nõukogu mõistis ettepaneku olulisust ja nägi uue, integreeritud lähenemisviisi vajalikkust. Kesk-Euroopas, eriti Ungaris, elab väga lagunenud ja vanades elamutes palju raskete puuetega inimesi. Paljud neist olid enne II maailmasõda mõisad või lossid, kuid kommunismi ajal vajusid need unustusse ühes sinna mahajäetud inimestega. Tean, et paljude rasketes oludes kogukondade puhul on tegemist eriliste asjaolude ja probleemidega ning olen veendunud, et meil tuleb arvesse võtta ka finants- ja majanduskriisi tagajärgi. Me peaksime ühes kodanikeühendustest sidusrühmadega toetama selliseid muudatusettepanekuid, mis on suunatud suuremale projektide integreeritusele, mis ühtaegu hõlmavad ehitussektorit, turismi, tööturgu, maaelu arengut ja sotsiaalset integratsiooni. Me ei saa lubada, et Euroopa maksumaksjate raha kasutataks projektidele, mis kuhugi ei vii. Meil tuleb otsida tõelisi lahendusi.
