Võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping (ACTA) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu (ACTA) kohta.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Palusite mul tulla täiskogu istungile selgitama, mis seisus on läbirääkimised rahvusvahelise võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu (ACTA) üle. Ma arvan nagu teiegi, et tegemist on tähtsa teemaga, ja olen siin vähem kui aasta jooksul juba kolmandat korda teiega seda arutamas.
Mis seisus me oleme? Paari sõnaga võib öelda, et oleme peaaegu ühel pool. Tõepoolest - 2. oktoobril 2010 jõudsid ELi ja kümne muu riigi läbirääkijad lõpule läbirääkimiste viimase vooruga. Nad on lahendanud peaaegu kõik probleemid ja ainult mõni asi on veel lahtine. Pöördun nende juurde hiljem tagasi.
Kavandatud lepingu konsolideeritud ja suuresti stabiliseeritud tekst avaldati kaks nädalat tagasi. Loodetavasti on see tekst andnud teile kinnitust, et komisjon on hoolikalt kinni pidanud põhimõtetest, mille ma esitasin oma eelmistel esinemistel siin parlamendis.
Tuleb meeles pidada, et ACTA on leping, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguste jõustamist. See tähendab, et lepinguga ei kohustata sellele alla kirjutanud riike kehtestama uusi põhjapanevaid õigusi või muutma olemasolevaid. Selles lihtsalt antakse alla kirjutanud riikidele ülesanne tagada, et õiguste omajad saavad oma õigusi igati kasutada, kui need olemas on.
ACTA eesmärk on luua uus vahend, mis kindlustaks olemasolevate intellektuaalomandi õiguste tõhusa kaitse. See on vajalik, kui tahame säilitada teadmistepõhises majanduses liidrikoha. Vastupidi sellele, mida mõned paistavad väitvat, ei ole ACTA eesmärk luua mingisugust "suurt venda”.
Tean, et teile tegi muret asjaolu, et läbirääkimised toimusid suletud uste taga ja läbi räägitavaid tekste ei avalikustatud. Komisjoni pealekäimisel on teksti järjestikused versioonid avaldatud ja meie läbirääkijad tulid pärast iga läbirääkimisvooru siia, et vastata kõigile teie küsimustele. Oleme need sammud teinud selleks, et võimaldada seda teemat arutada vastastikuse usalduse õhkkonnas.
Tahaksin mainida, et ombudsman tunnistas hiljuti just seoses ACTA läbirääkimistega, et mõningate peamiste läbirääkimisdokumentide konfidentsiaalsuse säilitamine oli põhjendatud. Ta kinnitas, et konfidentsiaalsuse hoidmine oli seaduslik ja kooskõlas 2001. aasta määrusega juurdepääsu kohta dokumentidele.
Lubage mul nüüd esile tõsta mõningaid ACTA peamisi tunnusjooni. Esimene on intellektuaalomandi õiguste laiaulatuslikkus. Arvestades, kui mitmekesised on need intellektuaalomandi õigused, millele Euroopa ettevõtjad oma leiutiste kaitsmisel tuginevad, oleme võidelnud laiaulatusliku kohaldamisala eest ja selle ka saavutanud. Eelkõige on meil õnnestunud tagada Euroopa geograafiliste tähiste võrdne kohtlemine.
See on ELi kordaminek. Seda võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu projektis ilma Euroopa Komisjonita ei oleks. Ma tean, et leping ei ole nii ulatuslik, kui mõned ehk sooviksid - näiteks piirimeetmete osas. Põhjendatud erinevused siiski jäävad ja ACTA osalisriigid ei pea ELi geograafiliste tähiste kaitse süsteemi enda eriomaste süsteemide kaudu vastu võtma.
Teiseks määratletakse ACTAs esimest korda rahvusvaheline standard internetis toimuvate intellektuaalomandi õiguste rikkumiste jaoks. Internet on kõige üleilmsem, avatum ja kiiremini arenev turukeskkond, kus ringlevad muusika, filmid, raamatud ja tarkvara. Iga päev kaubeldakse interneti vahendusel miljonite võltsitud kaupadega. Seega kujutab ACTA endast murrangulist, kuid siiski tasakaalukat ühtlustamist ja läbipaistvust seoses eeskirjadega, mida sedalaadi rikkumiste suhtes kohaldatakse, aga samas jääb see siiski täielikult kooskõlla ELi õigustikuga.
Ma soovin rõhutada, et ACTA ei muuda ELi õigustikku. Meie läbirääkimisjuhistes oli see nõue sees ja nagu te ka tekstist näha võite, oleme sellest hoolikalt kinni pidanud.
Kolmandaks kujutab ACTA endast tasakaalukat kokkulepet, mis vastab neljale peamisele parlamendiliikmete väljendatud probleemile ja teeb seda järgmisel neljal põhjusel.
Esiteks ei mõjuta dokument põhiõiguste kaitset, eraelu puutumatust ega andmekaitset.
Teiseks austatakse selles vaba interneti suurt osatähtsust ja kaitstakse teenusepakkujate rolli ning samuti autoriõiguse erandite Euroopa süsteemi, näiteks Euroopas kehtivat internetiteenuse pakkujate tingimusliku vastutusest vabastamise korda. Kehtima jäävad ka sellised Euroopa erandid nagu kasutamine era- ja haridusotstarbel.
Kolmandaks osutatakse dokumendis intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu neile sätetele, millega kaitstakse olulist tasakaalu õiguste omaja õiguste ja avaliku huvi vahel ning milles rõhutatakse, et intellektuaalomandi õigused peaksid kaasa aitama tehnoloogilistele uuendustele, sotsiaal-majanduslikule heaolule või tervise kaitsele.
Neljandaks tunnistatakse ACTAs sõnaselgelt, kui tähtis on tagada juurdepääs ravimitele, viidates seda küsimust käsitlevale Doha deklaratsioonile ning jättes patendirikkumised sõnaselgelt välja piiril rakendatavaid jõustamismeetmeid ja karistuste jõustamist käsitlevast jaost.
Milline on ACTA hetkeseis ja järgmised sammud? Tokyos ei olnud võimalik teksti lõplikult vormistada. Lepinguosalistel olid mõningad kahtlused, mida tuleb järgmistel nädalatel veel käsitleda. Eelkõige on lahtised kaks küsimust.
Esimene on see, kas patendirikkumised peaksid jääma tsiviilvaidlusmeetmete kohaldamisalasse või tuleks need sealt välja arvata? Sooviksin kuulda selles küsimuses teie seisukohti. Olen mures, et patentide, oluliste intellektuaalomandi õiguste täieliku väljajätmise tõttu võivad paljud tööstusharud jääda ilma selle peatükiga kaasnevatest hüvedest. Pean silmas näiteks auto-, masina-, ravimi- ja agrokeemiasektorit.
Teine tähtis küsimus on seotud ELi ettepanekuga, mille kohaselt ACTAs sätestatud internetti käsitlevaid meetmeid ei tule kohaldada mitte ainult autoriõiguse, vaid vähemalt ka kaubamärgi rikkumiste suhtes. Nagu teate, võib internetist leida tuhandeid pakkumisi Euroopa kaubamärke kasutavate võltskaupade kohta, olgu need rõivad, kosmeetika, kellad või isegi toidukaubad. Arvan, et peame neid interneti teel toime pandud rikkumisi käsitlema, sest need on põhimõtteliselt samasugused tegelikus elus füüsiliste kaupade puhul toime pandavate rikkumistega.
Kokkuvõttes olen täiesti veendunud, et võitlus Euroopa intellektuaalomandi laialt levinud kuritarvitamisega maailmas on tähtis. ACTA võib selle eesmärgi täitmisele suuresti kaasa aidata, olles täielikus kooskõlas kehtivate Euroopa õigusaktidega. ACTA on esimene oluline intellektuaalomandi õigusi käsitlev rahvusvaheline leping pärast 1994. aastal WTOs sõlmitud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut. Samuti luuakse sellega nõuetekohane tasakaal kodanike ja tarbijate õiguste osas.
Ootan põnevusega edasist põhjalikku dialoogi Euroopa Parlamendiga ning lepingu edukat sõlmimist ja sellele järgnevat heakskiitmist.
Daniel Caspary
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Soovin avaldada siirast tänu volinikule, kes on viimaste kuude jooksul mitu korda kasutanud võimalust esiteks siin täiskogu osaistungjärkudel aru anda ja teiseks osaleda isiklikult või oma personali kaudu asjaomase parlamendikomisjoni infotundides. On õige ja tähtis, et me anname Euroopa Parlamendile kindlustunde, et komisjon tõepoolest teavitab läbirääkimiste seisust läbipaistval viisil. Usun, et see annab meile ka võimaluse sellist lepingut kindlate andmete alusel hinnata ja see siis heaks kiita või tagasi lükata.
Mulle on praegu jäänud mulje, et paljudel kriitikutel hakkavad ACTA vastased argumendid otsa saama. Pean heaks seda, et ühenduse õigustik ei muutu. Oleks tõepoolest suurepärane, kui komisjon suudaks veel kord meile näidata, et see on tõepoolest raudkindel. Mõningatel Euroopa Parlamendi liikmetel on endiselt selle suhtes kahtlusi ning ma oleksin tänulik, kui komisjon selgitaks seda küsimust veel kord selgelt ja ühemõtteliselt - võib-olla peaks isegi komisjoni õigustalitus seda küsimust uurima. Minu arvates on hea, et ACTA keskendub ilmselgelt pigem olemasolevate õigusaktide rakendamisele kui uute loomisele.
Eriti hea meel on mul internetti käsitleva jao üle. Meil on ülim aeg võtta midagi ette internetis ringlevate filmide, muusika, raamatute ja tarkvara küsimusega. Ma ei soovi kedagi meie kodanikest kurjategijaks tembeldada, kuid leian, et ka kunstnikel ja loomeinimestel peab olema võimalus kasutada internetis oma intellektuaalomandi õigusi, ning mul on hea meel selle üle, et ACTA kujutab endast esimest sammu selle poole.
Loomulikult oleks mulle meeldinud käsitleda kogu teemat WTO kontekstis. Ma mõistan siiski ka seda, et WTO raames toimuva dialoogi jaoks puudusid meil sobivad partnerid ja seepärast on ACTA kindlasti hea algus. Oleksin tänulik, kui komisjon teeks vahest pärast ACTA sõlmimist kõik endast oleneva, et võimalikult palju teisi riike allkirjastaks kõnealuse lepingu ja näitaks ka omalt poolt üles natuke paindlikkust juhtumite puhul, kus esineb kahtlusi.
Eriti hea meel on mul selle üle, et teil on õnnestunud lisada lepingusse teave geograafilise päritolu kohta - näiteks Champagne'i vahuveini, Šoti viski, Parma singi ja muu puhul. Ma tunnustan teid selle eest. Usun, et tegemist on tohutu edusammuga Euroopa Liidu huvide kaitsmisel. Meie Euroopa päritolu märgistust ja teavet peab olema võimalik kaitsta samamoodi nagu Coca-Cola, Kellogg's Corn Flakesi ja teisi kaubamärke. Arvan, et peame oma tootjate pärast selles küsimuses aktiivsed olema.
Te tõstatasite patentide teema. Ühest küljest osutab lepingu pealkiri täiesti teise suunda. Teisest küljest aga on meie ettevõtetel selles vallas tohutult suuri probleeme ning ma teen ettepaneku, et vahest saaksime arutada seda teemat teiega üksikasjalikult esmaspäeval, kui te osalete rahvusvahelise kaubanduse komisjoni koosolekul.
Siiani saavutatu eest avaldan ma teile kiitust. Lahtiste küsimuste lahendamisel aga julgustan teid näitama üles südikust. Ootan huviga päeva, mil Euroopa Parlament saab otsustada, kas kiita leping selle lõpliku sõnastuse alusel heaks või lükata see tagasi.
Kader Arif
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Meie ees on ilmselgelt dokument, mille keerukus valmistab muret paljudele meist ja minu arust veelgi rohkem Euroopa kodanikele. Austatud volinik, ma palusin läbipaistvust ja te täitsite mu palve. Praegu olen ma siiski natuke mures.
Mina saan aru nii, et kui puhtalt tehnilised küsimused tõepoolest kõrvale jätta, siis seisneb peamine oht suunas, mille me valime isikuvabaduste ja interneti vahelise üha keerukama suhte puhul. Maailm muutub kiiresti ja me kõik teame seda. Me kõik teame, et põhjalik pööre ei toimu mitte ainult juurdepääsus teabele, vaid ka juurdepääsus kultuurile selle vahendi kaudu.
Tänapäeva maailmas, kus see juurdepääs on kohene ja vaba, on traditsioonilised juurdepääsupunktid sattunud kehvemasse olukorda. Niisiis on meie kõige keerulisem ülesanne määratleda uued eeskirjad, sest reguleerimist ei ole vaja mitte ainult kunstnike ja õiguste omajate kaitseks. Kuid ma ei soovi, et isikuvabadusi eirataks.
Mis puudutab vabaduste kaitsmist - ja üks olulisemaid neist on õigus eraelu puutumatusele -, siis minu põhilisi muresid seisneb selles, et võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga antakse õigus kontrollida piiril reisijate isiklikke esemeid ja pagasit. Kas see tähendab, et tolliametnikud võivad meie mobiiltelefone, MP3-mängijaid ja arvuteid läbi otsida, püüdes leida ebaseaduslikult alla laaditud faile?
Komisjoni sõnul on see kõigest üks võimalus, sest dokumendis kasutatud täpne termin ei ole siduv. On öeldud, et liikmesriigid võivad ise otsustada, kas nad lubavad isiklikku pagasit läbi otsida või mitte. Kuid vaadelgem olukorda hetkeks tõsise pilguga. Kuidas saab eeldada, et sellises sõnastuses ei nähta ajendit niisuguste kontrollide läbiviimiseks? Kas te tõesti arvate, et valitsus ei kasuta seda ACTAga antud võimalust lisada oma riigi õigusaktidesse sätted riigi territooriumile tulevate reisijate suurema kontrollimise kohta, eriti kui talle avaldab mõningal määral survet selle riigi muusikatööstus (ja ma toon selle näite tahtlikult)?
Teine probleem on järgmine: kui tehakse kindlaks, et eraisiku käsutuses olevad failid on mõeldud kasutamiseks ärilisel otstarbel, on karistus automaatne. Kuid kes teeb kindlaks, kas meie käsutuses olevad failid on ärilist laadi või mitte? Võidakse väita, et kui inimese MP3-mängijal on 500 laulu, on tal kindlasti ärilised eesmärgid, kuid miks ei võiks teised kasutada võimalust ja määrata selleks piiriks 300, 100, 50 või 10? Tegelikult piisab halbade kavatsustega inimesele sellest, kui laadida ebaseaduslikult alla üks film ja teha sellest tuhandeid koopiaid - sellest saab siis äriline tegevus.
Ja viimane asi. Karistused määrab iga riigi kohus, kuid Euroopa kodanikul, kelle lepingule alla kirjutanud riigi piirivalveasutus konkreetse siduva õigusakti alusel vahistab, ei ole mingit võimalust seda vaidlustada. Kas te soovite, et selline kuritarvitamine oleks võimalik? Kas komisjoni ülesanne ei olnud mitte teha omalt poolt kõik võimalik, et lepinguga keelataks isiklike esemete läbiotsimine?
Tõstatasin täna õhtul meelega ainult selle küsimuse, kuid esile on tõstetud palju muidki küsimusi, ja me kavatseme need lisada minu palutud resolutsiooni, mida hääletatakse tavakorras järgmise kuu täiskogu istungil. Lugupeetud volinik, ma palun, et te võtaksite selle hääletuse tulemust arvesse, sest see on kooskõlas meie kohustusega - see tähendab, et te võtaksite enne lepingu allkirjastamist arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta.
Niccolò Rinaldi
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Läbirääkimised on olnud rasked ning kõnealuse lepingu tagajärgede kohta on esitatud kaalukaid vastuarvamusi ja eri tõlgendusi. Nagu ma aru saan, pole läbirääkimiste praeguses seisus geograafiliste tähiste ja märkide käsitlemine tasakaalus, sest eelistatakse viimaseid. Samuti ei suudeta reageerida sellele, kui märkide puhul kasutatakse geograafiliste tähistega kaitstud üldnimetusi, rikkudes sealjuures intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklit 22. Üks paljudest võimalikest näidetest on Parmesan, mida võib selle nime all vabalt valmistada Ameerika Ühendriikides ja Austraalias ning eksportida Hiinasse või mujale, konkureerides otseselt Euroopa toodetega, mille üks tugevaid külgi on geograafilised tähised. Sellest tulenevalt tundub, et Euroopa tooted seisavad silmitsi kõlvatu konkurentsiga, ilma et võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping pakuks mingitki tõhusat kaitset. Sooviksin selles küsimuses selgitust saada.
Parmesan tähendab, et toode on pärit Parmast, mitte Austraaliast või Ameerika Ühendriikidest, ning see kehtib samamoodi kõikide Euroopa geograafiliste tähiste kohta. Peame olema ettevaatlikud, sest kui 21. sajandi üleilmastumise käigus meil mõne aasta pärast enam oma geograafilisi tähiseid ei ole, siis on see osaliselt põhjustatud praegustest valedest valikutest, ning nõnda kaotame ülisuure osa oma identiteedist. Seoses sellega pean ütlema, et kui see kõik oleks ACTAga lubatud, oleks leping vastuvõetamatu.
Nagu juba mainitud, on veel ka interneti küsimus. Euroopa Liit pooldab kõigile avatud laialdaste teadmiste põhist ühiskonda ja ACTA ei tohi mingil viisil piirata vabadust internetti kasutada. Selles küsimuses on paljugi saavutatud. Volinik on andnud olulised kinnitused, kuid oleks vastuvõetamatu, kui ühenduse õigustikku õõnestataks - nagu paistabki juhtuvat - artiklis 2 ette nähtud võimalusega esitada kohtulik tõkend ja võimalusega määrata kriminaalkaristusi, sealhulgas üksikkasutajatele, nagu on ette nähtud artikli 2.14 lõikes 1.
Ma pean väärtuslikuks väga tähtsaid kinnitusi arenguriikide juurdepääsu kohta ravimitele, kuid me teame, et ACTAt järgivate riikide nimekiri on väga piiratud ning sellest jäävad kõrvale suured võltsimisega tegelevad piirkonnad eelkõige Aasias, aga mitte ainult seal. Arvestades eeltoodut ja pidades silmas kõike, mis meil on kaotada seoses geograafiliste tähistega, ning võttes arvesse ka internetiga kaasnevaid riske, jääb vähemalt praegu mulje, et leping toob kaasa vaid kahju, ning seepärast oleks ehk parem sellest loobuda.
Jan Philipp Albrecht
Austatud juhataja, lugupeetud volinik De Gucht! On ilmselge, et võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping, mille üle peeti läbirääkimisi, võetakse peagi vastu. See leping sisaldab tervet hulka lepinguosaliste kohustusi, mille eesmärk on tugevdada intellektuaalomandi õiguste jõustamist. Teie, komisjon, palute meil, Euroopa Parlamendi liikmetel, kõnealuse lepingu peagi heaks kiita. Kuid Euroopa Parlament on juba kuid selgelt öelnud, et mitmed ACTA raames esitatud ELi kavatsuste deklaratsioonid võivad minna kehtivast ELi õigusest kaugemale. Ebaselge pole ainult see, kas on olemas piisav pädevus, et sõlmida sedalaadi kaubandusleping, mis sisaldab sätteid karistusmeetmete või põhiõigustesse sekkumise kohta, vaid meil ei ole ka teavet, mil määral sunnib ACTA kehtestama ELis ebaseaduslikke meetmeid. Seepärast tuleks läbirääkimisi ACTA üle veel jätkata. Ja siiski soovite te nüüd lepingut allkirjastada. Seepärast küsingi teilt esiteks: kas te olete lepingu juba allkirjastanud? Kui ei, siis millal te kavatsete seda teha? Teine küsimus: millal me saame üksikasjaliku mõjuhinnangu selle kohta, mil määral võib ACTA mõjutada ELis kehtivaid põhiõigusi? Jään ootama teie vastuseid.
Syed Kamall
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Arvan, et alustuseks peaksime väljendama rõõmu mõningate täna õhtul esitatud avalduste üle ja selle üle, et pärast Tokyo läbirääkimisvooru avaldas komisjon lepingu teksti Euroopa Parlamendile, kellel on lõpuks ometi õigus neile kokkulepetele oma nõusolek anda või andmata jätta. Arvan, et liikumine läbipaistvuse poole võiks heameelt valmistada tervele Euroopa Parlamendile. Lõppude lõpuks oli see üks valdkond, milles parlament jõudis üksmeelele - me võisime küll teatud üksikasjades eriarvamusele jääda, kuid olime nõus üha suurema läbipaistvusega.
Läbipaistvuse suurenemine tähendab, et me vähendame valesid oletusi läbirääkimiste sisu kohta, aga kui aus olla, siis toob see esile ka komisjoni positiivse tegevuse, millega ta püüdis läbirääkimispartnereid veenda suurema läbipaistvuse vajaduses. Arvan, et meil siin parlamendis oli oma osa surve avaldamisel komisjonile, et see omakorda saaks läbirääkimispartneritega kõnelda vajadusest suurema läbipaistvuse järele.
Euroopa Parlamendis ollakse intellektuaalomandi õiguste suhtes selgelt eri seisukohtadel. Autoriõiguse ja kaubamärgiõiguse omajate jaoks on kindlasti tegemist põhiküsimusega. Loodan, et ACTA on jõustamise mõttes oluline samm kõikide aktiivsete lepinguosaliste jaoks ja et see tugineb 1990ndate keskel vastu võetud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingule.
Mina isiklikult arvan, et vahet tuleks teha digitaalmaailmal ja aatomite maailmal. Suureneva infotöötlemisvõimsuse, kasvavate salvestusmahtude ja suurema hulga ribalaiuste maailmas on näha suundumust nullhinna poole ning näiteks muusikatööstuses ei ole paljud suutnud sellele reageerida. Õigusasjatundjatega peetud kõneluste põhjal mõistan siiski, et seda kõike on lepingusse väga raske lisada.
Mis puudutab geneeriliste ravimite tootmist, siis on mul hea meel, et ACTAga kaitstakse autoriõigust ja kaubamärke, kuid patendid jäetakse piirimeetmete alt välja. Sellega hoitakse ära geneeriliste ravimite arestimine ELi läbival transiidil. Kuid mul on siiski üks küsimus, sest komisjoni vastutusvaldkonda ei kuulunud ELi nimel peetavad läbirääkimised kriminaalõiguse jõustamise peatüki üle, vaid sellega tegeles liikmesriikide nimel nõukogu. Kui me arutame siin muresid kriminaalkaristuste pärast, siis kuidas me kavatseme kooskõlla viia kahed eri läbirääkimised tsiviil- ja kriminaalpeatükkide üle?
See küsimus on teile, volinik. Te võite küll õlgu kehitada, kuid oleks huvitav kuulda teie seisukohta selles küsimuses.
Helmut Scholz
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Sel nädalal kirjutasid USA senaatorid Bernie Sanders ja Sherrod Brown USA patendi- ja kaubamärgiametile, nõudes põhjalikke kontrolle selle kohta, kas läbi räägitud ACTA sõnastuse saab viia kehtivate USA õigusaktidega kooskõlla. Võite kindlad olla, et meie siin parlamendis täidame oma kohust ja kontrollime lepingut Euroopa Liidu õigusaktide kontekstis. Minu fraktsioon pooldab põhjalikku käsitlust ja võtab endale nii palju aega kui vaja, kuigi te olete taas andnud väga üksikasjalikud vastused ühenduse õigustikku puudutavatele küsimustele. Kuid küsimustele, mida võisime komisjonile esitada hiljuti pärast läbirääkimisi meile pakutud infotundides - nende eest soovin ma teid veel kord tänada -, me rahuldavaid vastuseid ei saanud. Teie pealäbirääkija jättis meile sageli mulje, et me oleme justkui jumalateotajad - kui te lubate mul siinkohal vabamalt väljenduda -, kes seavad kahtluse alla midagi püha, ega pööranud tähelepanu muredele, mida me Euroopa kodanike nimel esile tõstsime.
Sellegipoolest on osa meie esialgsest kriitikast internetti puudutavate tahkude kohta mõningasi tulemusi andnud ja mõned kahjulikumad ettepanekud on lepingust välja jäetud.
Angelika Werthmann
(DE) Lugupeetud juhataja! ACTA läbirääkimised paistavad olevat enam-vähem lõpule jõudnud. Lepingu viimase versiooni sõnastus kõlab juba nagu üksikutes liikmesriikides kohaldatav õigusakt. Seega jätab ACTA Euroopas kehtiva õigusliku korra peaaegu puutumata. Lepingu esialgne eesmärk oli parandada jõustamist. Ma ei suuda siiski ettepanekust tuvastada ühtegi konkreetset lahendust sellele küsimusele. Enne avaldamist sai teatavaks, et vaidlustatud punktid kavatsetakse välja jätta. Kuid tundub, et kõnealuses versioonis ei võeta siiski piisavalt arvesse erinevaid vastuolus olevaid huvisid. Näiteks kõlab lepingu artikli 2 lõige 2 järgmiselt: selle peatüki rakendamiseks vastu võetud, kehtima jäetud või kohaldatud meetmed on ausad ja õiglased ning võimaldavad nõuetekohaselt kaitsta kõikide menetlusosaliste õigusi. Ajutisi meetmeid käsitlev peatükk ei sisalda sõnaselget viidet õiglase kohtumõistmise õigusele ja samuti puudub säte võltsitud toodete hävitamise vajaduse kontrollimise kohta.
Ja veel üks sama tähtis asi - meile öeldi, et läbirääkimiste viimased punktid vormistatakse e-posti teel. Kuid need viimased punktid hõlmavad lepingu kui terviku kohaldamist. See tuleks ju kindlaks määrata enne, kui asutakse sisu koostama. Võib-olla tooks see kaasa ka mõne praktilise lahenduse lepingus endas.
Cristiana Muscardini
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Soovin tänada komisjoni ja eelkõige volinik De Guchti nende raskete läbirääkimiste eest, mida Ameerika Ühendriikidega läbi viiakse. Tegemist on ülesandega, mille eesmärk on leida lepingu suhtes ühine seisukoht, kuigi kahjuks tundub, et need läbirääkimised ei lõpe kunagi.
Me ei ole veel kaugeltki leidnud lahendust probleemidele, mis puudutavad intellektuaalomandit - jätkuvat vaidlusalust teemat kahe nii majanduslikus kui ka poliitilises mõttes erineva leeri vahel. Euroopa peab jätkuvalt keskenduma kahele põhipunktile. Euroopa geograafiliste tähiste kaitsmine nii tsiviil- kui ka tollimeetmetega peab olema kohustuslik, sest need tähised kannatavad tänapäeval kõige rohkem kahju. See ei mõjuta ainult põllumajanduslikku toidutööstust, mille tooted, mida teised võltsivad, kannatavad kõlvatu konkurentsi all, sest kasutatakse nimesid, millega kopeeritakse tuntud Euroopa kaubamärke, vaid see kahjustab ka disaini- ja moetööstuses tegutsevaid ettevõtteid. See kahjustab ettevõtteid, intellektuaalomandit, teadusuuringuid ja - nagu ikka - ka tarbijaid.
Teine keskne punkt on vajadus ühiste internetimüüki käsitlevate eeskirjade järele - filmide, raamatute, muusika, ravimite ja miljonite muude võltsitud kaupade müük internetis jätkub igasuguse kontrollita. Euroopa Liit peab ülejäänud maailmale edastama selge sõnumi: võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping peab olema kaitsevalliks igasuguse võltsimise eest.
Emine Bozkurt
(NL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Rahvusvahelised lepingud tuleb esitada Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. On tähtis, et meil oleks parlamendiliikmetena võimalus kasutada oma vetoõigust nii tihti kui vaja, kuid nüüd on meie töö tehtud peaaegu võimatuks. Ikka ja jälle oleme olnud sunnitud paluma, et komisjon selgitaks ACTA läbirääkimiste hetkeseisu. Kuid meid on sõnadega järjest tüssatud. Kõigepealt rahustati meid väitega, et läbirääkimised ei ole veel kaugeltki läbi, ning nüüd ütlesite meile, et tegemist on üksnes jõustamist käsitleva lepinguga ja et ELi õigustikus või liikmesriikide õigusaktides ei tehta mingeid muudatusi.
Sellisel juhul lubage küsida, milline on siis ACTAst tulenev lisaväärtus. Te ütlesite, et sellega ei ühtlustata kriminaalkaristusi ega kehtestata mingeid kaudseid kohustusi nn kolme rikkumise poliitika mõttes. Kuid siin me nüüd oleme ja räägime taas selle lepingu projekti sisust ning konkreetselt nendest punktidest, mida ma nimetasin. Ma saan iga päev sõnumeid murelikelt kodanikelt ja ettevõtjatelt ning Euroopa Parlamendi fraktsioonid on siiski üksmeelsel arvamusel, et kõnealune lepingu projekt õõnestab meie kodanike ja kolmandatest riikidest pärit reisijate põhiõigusi. Seepärast esitan teile täiesti otsese küsimuse: milline on ACTA vastuvõtmisest saadav konkreetne kasu? Palun veenge meid, et see 2. oktoobrist pärit dokument on hea ja vajalik.
Mul on teile, volinik, väga konkreetne küsimus: millal läbirääkimistel osalejad ACTA arutamiseks taas kohtuvad? Millised osalised ei ole selle lepinguga nõustunud? Miks see nii on? Austatud volinik, nagu näete, järgneb üks küsimus teisele. Taas on meile öeldud, et leping on veel lõplikult vormistamata. Kuidas me saame nõustuda lepinguga, mille üle peetakse läbirääkimisi suletud uste taga?
Marietje Schaake
Austatud juhataja! Eile võttis komisjon vastu strateegia õiguslikult siduva ELi põhiõiguste harta süvalaiendamise kohta. See oli meie, liberaalide, ettepanek, nii et see siin on muusika minu kõrvadele.
Täna, pärast kolm nädalat tagasi lõppenud viimaseid läbirääkimisi, esitas komisjon teabe ACTA kohta. Ühe punkti pealkiri on "ACTA positiivsed küljed”, kuid on ka mõned küsimused, mille võiks teistsuguse pealkirja alla panna.
Esiteks, kas kaubanduslepingud või õiguskaitselepingud - mida ACTA minu arvates tegelikult on - kuuluvad samuti põhiõiguste süvalaiendamise alla? Kas komisjon kavatseb seda hinnata?
Teiseks, kas komisjon on valmis pöörduma läbirääkimiste juurde tagasi, kui ACTA tõttu on ohus põhiõigused? Kas komisjon ootab läbirääkimiste lõpuleviimisega, et võtta tegelikult arvesse resolutsiooni, mille Euroopa Parlament järgmise aasta alguses avaldab? Minu teada ei ole ükski riik oma initsiaale ühelegi ACTA lehele pannud.
Mis puutub internetti, siis avalduse kohaselt on ACTA suisa teerajaja. Preambulis on öeldud, et ACTAga soovitakse edendada koostööd teenusepakkujate ja õiguste omajate vahel. Artikli 2.18 lõikes 3 on lisaks öeldud järgmist: iga lepinguosaline püüab autoriõiguse rikkumiste tõhusaks avastamiseks edendada koostööd äriringkondadega. Sellega kaasnevad kohtuvälised meetmed ja pannakse proovile pädevuse jagunemine. Artikli 2.18 lõikes 4 on sätestatud, et pädeval asutusel - mis ei pea tingimata olema kohtuasutus - peavad olema volitused sundida internetiteenuste pakkujat avaldama õiguste omajale kiiresti teavet, mis on piisav selleks, et määrata kindlaks klient, kelle kontot rikkumiseks väidetavalt kasutati.
Peale selle, et osutan sõnale "väidetavalt”, soovin rõhutada, et internetiteenuste pakkujad on mures selle pärast, et nad peavad hakkama õigust jõustama. Seega tuleb teha natuke ruumi peatükki "ACTA negatiivsed küljed”, et hinnata põhiõiguste aspekti, mis ACTA praeguses projektis ikka veel sees on ja mida komisjon on nüüd seaduslikult kohustatud süvalaiendama.
Eva Lichtenberger
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Alates sellest, kui ACTA tekst avaldati, oleme olnud seisukohal, et vastuste pakkumise asemel tekitab see hoopis rohkem küsimusi. Osaliselt on selle põhjuseks väga ebaselge ja ähmane õigusterminoloogia, mida on kasutatud kohtades, kus ei tundu midagi välistatavat, vaid kõik otsad lahtiseks jäetavat. Lubage mul puudutada siinkohal üht põhiküsimust, milleks on üleskutse teenusepakkujate ja õiguste omajate koostööle õiguste rakendamisel. Kas me peame sellest aru saama nii, et näiteks Warner Brothers teeks internetiteenuste pakkujatega koostööd peaaegu nagu asešerifitega? Kuidas see täpsemalt välja peaks nägema? Kas see tähendaks interneti kammimist rikkumiste tuvastamiseks? See segadus tuleneb asjaolust, et näiteks terminit "kasutamine eraotstarbel või ärilisel otstarbel” ei ole piisavalt defineeritud ja ühist määratlust ei ole leitud. Pean seda väga suureks probleemiks, sest see kätkeb seaduslike õiguste erastamist.
Nagu juba mainitud, andis komisjon eile lubaduse, et igasugustes uutes aktides esinevate tsiviilõiguste kohta koostatakse mõjuhinnang. Millal me võime oodata sellist mõjuhinnangut ACTA kohta? Mida me võime sellest hinnangust loota ja millal avaneb meil võimalus seda reaalselt lugeda? See on määrava tähtsusega asi, mis võimaldab meil kõnealust lepingut analüüsida.
Sajjad Karim
Austatud juhataja! Me oleme Euroopa Liidus kobanud pimeduses, püüdes toime tulla probleemidega, mida uus internetiajastu on meie teele veeretanud. Loomulikult ei ole me üksi ja paljud meie partnerriigid on samas olukorras, kuid me peame oma jõud ühendama ja püüdlema võltsimisvastaste õigusaktide ühtlasema jõustamise poole.
Autoriõiguse kaitse on kohustuslik, kuid oluline on leida tasakaal, et sõnavabadust ja uuenduslikkust ei pärsitaks. Me soovime väga tagada, et Gallo raportis saavutatud tasakaalu tunnustataks lepingus õigesti, et aidata kaasa majanduskasvu, konkurentsivõime ja uuenduslikkuse edenemisele, kuid pakkuda samas vajalikku kaitset õiguste omajatele. Lepingus ei ole jõustamise või jõustamiseks valitava lähenemisviisi jaoks kõigile sobivat ühesugust lahendust. Meie liikmesriikidele vajalikku paindlikkust tunnustatakse ja me toetame seda. Nagu volinik ütles, on ACTA esimene hea samm võitluses võltsimisega tegelevate rühmade ning internetis ja laiemas plaanis toimuva piraatluse vastu.
ELi jaoks ootame autoriõigust käsitlevat üksikasjalikku ettepanekut ja põhjalikku mõjuhinnangut, mida Euroopa Parlament asub meie kodanike nimel läbi vaatama, analüüsima ja kontrollima.
Christofer Fjellner
(SV) ACTA ehk pikemalt öeldes võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping on loomulikult väga vastuoluline. See on vastakaid arvamusi tekitanud siin, Euroopa Parlamendis, aga ka Rootsis, mida mina esindan. Olen olnud väga kriitiline, eriti kõige suhtes, milles ma olen näinud salatsemist - muu hulgas selle suhtes, et tekste on hoitud salajas. See on tekitanud meeleolu ja õhkkonna, milles lepingut ümbritsevad müüdid on kerged tekkima. Kõige visam näib olevat müüt, justkui hakkaks toll ACTA tulemusel kontrollima iPod'e ja arvuteid. Kuulsin seda viimati täna siin täiskogu istungil. Kuid ma mõistan nüüd, mil tekstid on avaldatud ja kõik on meie ette asetatud, et see on vale ja lihtsalt müüt. Usun, et kui Shakespeare oleks kirjutanud näidendi ACTAga kaasnevatest vaidlustest, oleks ta ka sellele pealkirjaks pannud "Palju kära ei millestki”.
Komisjon on lubanud, et ACTA ei muuda ELi õigusaktides midagi ja lepingut lugedes saan ka mina samamoodi aru. Asjaolu, et õigusakte ei muudeta, tähendab, et kodanike igapäevaelu ei muutu ja see leping ei muuda näiteks kodanike internetikasutust.
See ei tähenda siiski, et ACTA oleks ebaoluline või tarbetu, nagu mõned siin istungisaalis on väitnud. Vastupidi - ACTAga luuakse intellektuaalomandi kaitseks üleilmne kullastandard. See on tähtis ja see on nii Rootsi kui ka terve Euroopa huvides. See vähendab konfliktide arvu ning Rootsi ettevõtjatega kohtudes kuulen just seda, et ennekõike vajavad nad oma patentide ja intellektuaalomandi õiguste kaitset. See on hea, eelkõige väljaspool Euroopat. Nüüd, mil ma olen lugenud meile edastatud läbirääkimisdokumente, on mul kindel tunne. Olen veendunud, et ka kodanikud tunnevad sama. See tähendab, et mul on üsna kindel tunne enne sel teemal jätkuvat arutelu Euroopa Parlamendis.
Françoise Castex
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Olles koos kolleegide Stavros Lambrinidise, Zuzana Roithová ja Alexander Alvaroga võltsimisvastast võitlust käsitlevat kaubanduslepingut puudutava kirjaliku deklaratsiooni algataja, soovin ma teid kõigepealt tänada selle eest, mida te olete teinud läbipaistvuse ja üksmeele saavutamiseks, eelkõige viimastel nädalatel. Minu tänusõnad saavad siinkohal küll otsa, sest kõnealune tekst on põhiküsimustes väga mitmetähenduslik.
Austatud volinik, kõigepealt te ütlete, et see dokument ei muuda ELi õigustikku, aga kuidas on lood uute kriminaalkaristustega, mis on ette nähtud autoriõiguse rikkumistele - mida te siiski soovite võltsimisest eristada - kaasa aitamise ja õhutamise eest?
Kuidas me saame mitte mõelda sellele, mis toimub Prantsusmaal, kus ähvardatakse vastu võtta Hadopi seadus ja kehtestada võimalikud sanktsioonid tehniliste vahendajate neutraalsuse vastu. Asjaolu, et kõnealuse teksti üle pidas läbirääkimisi nõukogu, jätab selle komisjoni läbirääkimisvolituste alt välja ja võib-olla seepärast ka ELi õigustikust välja.
Teiseks tundub, et ACTA komiteel on võimalus viia tekstidesse sisse muudatusi. Seepärast mõistate kindlasti meie muret väljavaate üle võtta vastu tekst, mida võidakse muuta. Pean taas ütlema, volinik, et meil on raske anda tulevasele ACTA sekretariaadile piiramatuid volitusi ning et meie seisukoht kõnealuse teksti ratifitseerimise suhtes sõltub kahtlustest, mille me sõnastame teksti tõlgendamisel, kui hääletame resolutsiooni.
Christian Engström
Austatud juhataja! Käesoleva aasta 10. märtsil võttis Euroopa Parlament ülekaaluka häälteenamusega vastu resolutsiooni, milles öeldi muu hulgas, et leping ei tohiks anda võimalust kehtestada nn kolme eksimuse menetlust. Seepärast me ei soovigi, et internetiteenuste pakkujad hakkaksid tegutsema erapolitseina ja et neid sunnitaks seda ülesannet täitma.
Komisjon on mitmes suulises avalduses korduvalt öelnud, et nii ei juhtu. Mul on selliste avalduste üle hea meel. Kuid kui vaadata teksti, siis on juba preambulis kirjas, et eesmärk on edendada teenusepakkujate ja õiguste omajate koostööd seoses asjaomaste rikkumistega digitaalkeskkonnas. Nagu Marietje Schaake juba tsiteeris, on artikli 2.18 lõikes 3 öeldud, et kõik lepinguosalised püüavad edendada koostööd äriringkondadega, võitlemaks tõhusalt rikkumiste vastu. Kui see ei tähenda kolme eksimuse menetlust, siis mida see tähendab?
On väga tore rääkida õiguste omajate ja internetiteenuste pakkujate koostööst, kuid mida need teenusepakkujad peaksid tegema? Kui nad ei soovi seda teha, siis milliseid meetmeid nende suhtes kohaldatakse? Olen väga mures, et selle lepingu sõnastus - nagu Françoise Castex juba ütles - on nii mitmetähenduslik, et tegelikult ei ole selge, mida tahetakse öelda. Probleemid, mis on meile peavalu valmistanud, teevad mulle ikka veel muret ja ma sooviksin väga, et selle lepingu põhiõiguste aspekti hinnataks nõuetekohaselt.
Jörg Leichtfried
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Loomulikult on püüd sõlmida häid rahvusvahelisi lepinguid väga kiiduväärt ja ma olen täiesti nõus, et see ei ole kaugeltki mitte lihtne ülesanne. Sellele vaatamata peame selliste lepingute kaalumisel ühel hetkel peatuma ja küsima: kes saab selle tulemusel kasu ja kes kahju? Mul on tunne, et tegelikult saavad sellest kasu vaid need vähesed, kes soovivad teenida suurt kasu ja kes pole eriti huvitatud inimõiguste, teabevabaduse ja muu sellise kaitsmisest, ning et kasusaajatega võrreldes kannab kahju palju rohkem inimesi.
Mul ei ole ikka veel korralikku ülevaadet tegelikust olukorrast seoses geneeriliste ravimitega. Väidetavalt ei saa kriminaalkaristustega just palju korda saata. Kuid me teame siiski, et tsiviilhagid ning nendega seotud suured kahjunõuded ja muu võivad põhjustada palju rohkem kahju kui kriminaalmenetlused. Siis on veel kaubamärgikaitse ja päritolumärgistuse vastandumise küsimus. Meil toimus just arutelu, kus öeldi, et päritolumärkide tähtsus suureneb ja et need pakuvad kaubamärgikaitsest palju suuremaid võimalusi. Kuid ometi paistab, et kõik seotakse nüüd jäigalt kaubamärgikaitsega.
Ideele kasutada internetiteenuste pakkujaid kui de facto erapolitseinikke - nagu teised parlamendiliikmed on maininud - olen ma täielikult vastu. Kes hakkab teenusepakkujaid kontrollima? Puudub kohustus anda teavet ja puudub andmekaitse, nagu see riigiorganite puhul peaks tegelikult olemas olema. Kõik need küsimused panevad mind muretsema. Peale selle ei tea ma, mida nende mõjuhinnangutega saavutatakse inimõiguste valdkonnas ja ennekõike, mida kavatseb komisjon teha, kui Euroopa Parlament jõuab seisukohale, et tegemist on mõttetu lahendusega, ja keeldub seda heaks kiitmast.
Judith Sargentini
(NL) Austatud juhataja! Ma kujutan hästi ette, et kõnealuse lepingu peamine eesmärk võib olla ennetada käekottide ja kellade võltsimist. Kuid asjad tunduvad natuke keerulisemaks muutuvat siis, kui meil on leping, milles öeldakse, et äriringkonnad peavad tegema koostööd, võitlemaks autoriõiguse rikkumisega. Kui te lubate mul käekottide teema juurde tagasi pöörduda, siis ma saan aru, et parkal võib paluda lukkude ja pannalde valmistajal kontrollida kotiostjate isikuandmeid. Kas meie, ametivõimud, kavatseme siis anda sellised kontrolliülesanded sedalaadi ettevõtjatele? See oleks küll kehv samm ja te ei ole meile oma ettepaneku seda punkti üldse selgitanud.
Volinik De Gucht, ma olen kuulnud teid väljendamas kartust, et kui me jätame patendid ACTAst välja, kargab farmaatsiatööstus meile kraesse. Mul on teistsugune hirm, sest patentide ja piirikontrolli valdkonnas on ikka veel palju ebaselgust. Rääkimata sellest, et midagi nii piinlikku nagu HI-viiruse ravimite konfiskeerimine Rotterdami sadamas ei tohiks enam juhtuda.
Härra De Gucht, peatugem hetkeks ja kontrolligem ACTAt põhiõiguste seisukohast. Eile avaldas komisjon sellealase strateegia. Veenge meid, et arenguriikide inimestel on õigus tervishoiule. Veenge meid, et ettevõtted ei hakka internetikasutajate järel nuhkima ja et nende vabadust ei piirata.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Järjest suurem hulk võlts- ja piraatkaupu rahvusvahelisel turul suurendavad ohtu maailma majanduse jätkusuutlikule arengule, tekitavad kahtlemata rahalist kahju originaalkauba tootjatele ning ühtlasi rikuvad autorite ja tootmisse kaasatud isikute intellektuaalomandi õigusi. Samuti kujutavad need endast ilmselgelt ohtu tarbijatele ja põhjustavad töökohtade kadumist Euroopas.
Piraatlus- ja võltsimisvastast võitlust käsitlev mitmepoolne leping võib olla tõhus vahend sellise tegevuse ohjeldamiseks. Kuid ma ühinen siiski oma kolleegidega ja rõhutan vajadust läbipaistvuse ja suurema usaldusväärsuse järele igasuguste sedalaadi läbirääkimiste ja lepingute puhul. Pean võrdselt tähtsaks, et leitaks tasakaal nende õiguste, mille kaitsmisest me huvitatud oleme, ja meie ühiskonna jaoks esmatähtsate õiguste vahel. Mõne isiku õiguste jõustamine või kaitsmine ei tohi kahjustada teiste isikute õigusi ja põhjendatud huve. Viitan eelkõige nendele lepingu sätetele, mille eesmärk on kriminaliseerida täiesti ohutuid tavakasutajaid, kuid millega ei karistata suuri rikkujaid. Mulle tundub absurdne, et piirikontrolli käigus võib konfiskeerida tehnilisi seadmeid, mis sisaldavad isiklikuks kasutamiseks mõeldud audio- ja videosalvestisi. Meie õiguskorras on kopeerimine isiklikuks otstarbeks ilma ärilise eesmärgita tavaline, mitte ebaseaduslik. Austatud volinik, miks ei tohiks näiteks üliõpilane kopeerida raamatut, mida tal kooli jaoks vaja on?
Ma rõhutan veel kord, et peame andma oma nõusoleku vastuvõetavale autoriõiguse kaitsele. Kuid ACTA praeguse versiooni taga on nende USA plaadifirmade lobistide töö, kes oma kasumi jahil kavatsevad terroriseerida ja kurjategijateks tembeldada suurt osa meie ühiskonnast, eriti Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikke. Pean hiidtrahve, kohatuid kontrolle, suletud uste taga toimunud lepinguläbirääkimisi ja muud sellist ebaproportsionaalseks. Seepärast tahaksin paluda, et Euroopa Komisjon ei annaks alla lobistide tohutule survele, vaid koostaks ACTA praegusele versioonile mõistliku ja tasakaaluka alternatiivi.
Zuzana Roithová
(CS) Oma kirjaliku avalduse kaudu püüdsime saavutada ACTA läbirääkimiste läbipaistvust ning saada kinnitust isikuandmete ja ELi õigustiku kaitsmise kohta. Mul on hea meel, et lepingu projektid on lõpuks ometi avaldatud ja et enamik meie laidetud probleeme on lepingust kadunud. Kuid Euroopa Liidu jaoks tähendaks see siiski läbikukkumist, kui näiteks geograafiliste tähiste kaitset kärbitaks või kui Euroopa Liidu välistelt riikidelt ei nõutaks kogu nende territooriumil Karlovy Vary vahvlite või enne nimetatud Champagne'i vahuveini kaitsmist. Pelgalt piirikontrollist ei piisa. Palun volinikult selles küsimuses selgitust.
Lisaks on mul kahtlusi lepingu tõhususes, võttes arvesse, et maailma suurimad võltsijad Aasiast ei ole lepinguosalised. See võib lepingu rakendamise korral omakorda tekitada probleeme ettevõtjatele ja tarbijatele. Lõpetuseks palun, et volinik või komisjon esitaks meile üksikasjaliku analüüsi ACTAst Euroopa Liidule tuleneva mõju kohta.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Esiteks on mitmes sõnavõtus väidetud, et ACTA rakendamine tooks kaasa kodanikuvabaduste piiramise, ja mitu parlamendiliiget märkis näiteks sülearvutite või lennureisijate kontrollimist piiril.
Kõikide ACTA osalisriikide 16. aprilli ühisdeklaratsioon on üsna selge. Ei ole ühtegi ettepanekut sundida ACTAs osalejaid nõudma, et piirivalveasutused otsiksid läbi reisijate pagasit või nende isiklikke elektroonikaseadmeid lootuses leida rikkumisega seotud materjale.
ACTA eesmärk on võidelda laiaulatusliku ebaseadusliku tegevusega ja jälile saada kuritegelikele organisatsioonidele. Lepinguga ei soovita piirata kodanikuvabadusi ega ahistada tarbijaid. Tulevane võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping on kooskõlas praegu kehtiva ELi korraga, mis käsitleb selliste intellektuaalomandi õiguste jõustamist, millega austatakse täiel määral põhiõigusi ja -vabadusi ning kodanikuvabadusi, näiteks isikuandmete kaitset.
Üks näide sellest on ELi 2003. aasta tollimääruses sisalduv de minimis klausel, millega jäetakse reisijad kontrollist kõrvale, kui rikkumisega seotud esemete puhul pole tegemist suuremahulise kaubaveoga.
Uimasti-, relva- või inimkaubandusega sageli kokku puutuval ELi tollil ei ole aega ega õiguslikku alust otsida iPod'ist või sülearvutist mõnda piraatlaulu ja meil ei ole mingit kavatsust seda olukorda ka muuta.
Me ei muuda seda ja me tagame, et ACTA osalisriigid saavad sellist erandit jätkuvalt kohaldada. Sellegipoolest ei saa me kehtestada de minimis erandit täieliku kohustusena, sest mõned liikmesriigid on oma riigi õigusaktide alusel jätnud endale õiguse reisijaid teatud viisil kontrollida.
Taas nimetati nn kolme eksimuse seadust või Prantsusmaa Hadopi seadust, mis muudab sellise asja võimalikuks. See on siiski liikmesriigi eeskiri ja Euroopa Liidul puuduvad volitused sundida riiki seda muutma.
Mitu parlamendiliiget on küsinud ka põhiõigustele avalduva mõju hinnangut ning uuringut mõju kohta eraelu puutumatusele ja ühenduse õigustikule.
Olen siin täiskogu ees teinud korduvalt avaldusi selle kohta, et põhiõigusi või ühenduse õigustikku ei ole mingil viisil rikutud, ning ma pean ütlema, et täiskogus toimunud kolme arutelu jooksul ei ole keegi teist toonud näidet probleemidest, mis oleksid seotud põhivabadustega. Keegi ei ole osutanud ühenduse õigustiku rikkumisele. Keegi ei ole suutnud tuua ühtegi näidet. Kui te toote meile näite, siis me uurime seda.
Suletud uste taga läbirääkimiste pidamise kohta ütleksin seda, et Euroopa Parlament on palunud ACTA läbirääkimistes suuremat läbipaistvust. Just komisjon on selle reaalsuseks teinud, taganud, et teie ees on Tokyos läbi räägitud tekst, mille te saite paar päeva pärast selle lõplikku vormistamist. Kusjuures te saite selle koos reservatsioonidega, mis ikka veel olemas on - kolm neist on Euroopa Liidu ja kolm Ameerika Ühendriikide poolt. Teie käsutuses on läbirääkimiste tulemus. Kuidas te saate väita, et need on toimunud suletud uste taga?
Ka ombudsmanile on küsimus esitatud. Võib-olla te ei usalda mind. Mina esindan komisjoni. Võib-olla te ei usalda nõukogu. Võib-olla te ei usalda oma valitsusi. Olen paljudest siinsetest sõnavõttudest täheldanud, et teie usaldus liikmesriikide valitsuste vastu ei ole eriti suur, kuid ma arvan, et te usaldate vähemalt ombudsmani. Ta on väga selgelt öelnud, et me võime hoida dokumente konfidentsiaalsena ja et me oleme astunud uue pika sammu läbipaistvuse poole.
Võiks arvata, et kui me seda teeme, siis te aplodeerite. Või siis vähemalt kaalute asja, kuid mõned teist lihtsalt korrutavad edasi, et me pidasime läbirääkimisi suletud uste taga ja mingit läbipaistvust ei ole. Mis mõtet on siis läbipaistvuse suurendamise nimel pingutada, kui te ütlete pärast ikka, et läbipaistvust pole? Võib-olla oleks mul mõttekam oma aega millelegi muule pühendada.
Euroopa Komisjoni võimaluse kohta nõustuda lõpliku tekstiga ütleksin järgmist: Lissaboni lepingus on tegelikult väga selged eeskirjad selle kohta, kuidas rahvusvaheliste lepingute üle läbi räägitakse, kes seda teeb ja kuidas need lepingud sõlmitakse ja ratifitseeritakse, ning muu hulgas on kirjas ka Euroopa Parlamendi tähtis roll.
Ka raamlepingus on selged eeskirjad, kuidas Euroopa Parlamenti peab läbirääkimiste jooksul teavitama ja ära kuulama. Minu arvates oleme neid eeskirju rangelt järginud. Komisjonil on läbirääkijana õigus määrata, mis hetkest on läbirääkimised tehniliselt lõpule viidud ja saab lepingu parafeerida. Lepingut ei ole veel parafeeritud ning teil on võimalik täna õhtul esitada oma märkused veel enne, kui me lepingu parafeerime, ja enne, kui me isegi otsustame lepingu sellisena parafeerida. Me ei ole komisjonis veel otsustanud, mida me tegelikult teha kavatseme, sest meil on ikka veel mõned reservatsioonid, mille me soovime Ameerika Ühendriikidega enne otsuse langetamist selgeks rääkida.
Lepingu parafeerimine on komisjoni õigus ja see ei seo Euroopa Liitu täielikult. Leping muutub lõplikuks alles siis, kui Euroopa Parlament on andnud oma nõusoleku.
Austagem siis aluslepingut ja austagem raamlepinguid. Senikaua aga jätkame teie teavitamist ja kaasamist just nii, nagu raamlepingus kirjas on.
Muide, aluslepingu kohaselt on nõukogu see, kes lepingute allkirjastamise heaks kiidab, kuid Euroopa Parlamendil on alati viimane sõna. Parlament peab selle lepingu ratifitseerima ja kui nõusolekut ei anta, siis mingit lepingut lihtsalt ei ole.
Nii et olge natuke kannatlikumad. Mingit parafeerimist veel ei toimu. Kui jõutakse parafeerimiseni, siis saate te tõlke ja õiguskeele ekspertide kontrolli ning seejärel läheb leping nõukogusse allkirjastamiseks ja Euroopa Parlamenti ratifitseerimiseks. Niisiis ei ole praegu mingit otsust langetatud ja täna õhtul on teil järjekordne võimalus teha teatavaks kõik mõtted, mis teil meeles mõlguvad.
Mõned teist on küsinud, kuidas saab EL sellise lepingu sõlmimisest kasu, kui sellega ei minda praegu kehtivatest õigusaktidest kaugemale ja kui ka teised riigid, nagu USA, samuti väidavad, et nad ei muuda oma riigi õigusakte.
Siin ei ole küsimus põhjapanevas õiguses. See leping käsitleb olemasolevate õigusaktide jõustamist ja seepärast olen ma korduvalt öelnud, et me ei kavatse ühenduse õigustikku muuta. Ühenduse õigustik on põhjapanev õigus ja me ei muuda seda. Rahvusvaheline leping, millega võetakse vastu standardid, mis on sarnased ELi omadega, aga ka sellistes riikides nagu USA või Jaapan juba kehtivate standarditega, oleks ikkagi ülimalt väärtuslik täiendus praegu kehtivale rahvusvahelisele standardile, mis on määratletud WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus.
Meie eesmärk on edendada ACTA standardeid peamiste tärkava turumajandusega partnerite seas ja teha seda põhiliselt tulevaste kaubanduslepingute ja ka mitmepoolsete kohtumiste kaudu. Mitmed ACTA osalisriigid on ACTA läbirääkimistest saanud innustust vaadata oma riigi õigusaktid kokkulepitu alusel läbi.
Nii palju kui mina tean, vaatavad näiteks nii Jaapan kui ka Kanada praegu läbi oma internetti käsitlevate õigusaktide jõustamise korda. Lisaks jäetakse sageli tähelepanuta see, et ACTA ei tähenda mitte ainult parandatud õigusstandardeid. See tähendab ka koostööd õiguskaitseasutuste vahel, parimate tavade kasutuselevõtmist või tehnilise abi paremat kooskõlastamist.
Kuigi ELi ja USA koostöö neis valdkondades on viimase nelja-viie aasta jooksul olnud väga edukas, usume siiski, et ACTA võib parandada ka neid olulisi tahke võitluses intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu.
Leiame, et USA jõustamissüsteem on teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisel üldjoontes tõhus ja tulemuslik. Komisjon on rõhutanud, et ACTA ei ole varjatud vahend riigisisesest õigusloomeprotsessist möödahiilimiseks ja oma kehtivate õigusaktide pärandamiseks, ning sama on rõhutanud ka Euroopa Parlament. On arusaadav, et USA ametnikud toonitavad sama põhimõtet.
Lubage mul lisada, et õiguste omajate vaheline koostöö on kehtestatud juba alates 2003. aastast e-kaubanduse direktiivi artiklis 15, nii et selle näol ei ole tegemist uue põhimõttega. See on sees juba ekaubanduse direktiivis ja me lihtsalt viitame sellele. Me viitame juba kehtivale ELi õigusaktile.
Tahaksin veel öelda, et sageli jäetakse ACTAt käsitlevates aruteludes tähelepanuta suur hulk ELi kodanike töökohti, mis on intellektuaalomandi õigustega seotud, ja me arutame töökohtade teemat kõikjal parlamendis sageli.
Miljonid Euroopa töökohad sõltuvad intellektuaalomandi õiguste austamisest. Võltsimine on tõsine rünnak Euroopa tööstuse, Euroopa majanduse ja Euroopa uuenduste vastu, sest me oleme uuendustegevusel põhinev majandus.
Tegelikult räägime ju kõik ikkagi töökohtadest ja ma pean ütlema, et olen veidi üllatunud, et siiani täiskogus toimunud kolme arutelu jooksul ei ole seda tegelikult kordagi mainitud. Kordagi ei ole nimetatud töökohti. Räägitud on põhiõigustest ja ma olen selle teema suhtes väga tundlik, kuid kunagi ei ole toodud ühtegi kinnitavat näidet.
On viidatud piirikontrollile, mille puhul on selge, et ACTAga ei kaasne midagi, mida juba olemas ei oleks. On viidatud eraelu puutumatusele ja ma ei näe mingit põhjust, miks see puutumatus ohus oleks. On viidatud mingile ebamäärasele vabadusele ja vabadustele, mida te arvate ohus olevat, kuid te ei ole toonud selle kohta mingeid näiteid. Teisest küljest on väga selge - ja seda on dokumenteeritud ka igasugustes mõju-uuringutes, mida komisjon on kõikvõimalike punktide kohta muuseas läbi viinud -, et paljud meie töökohad on seotud intellektuaalomandi õigustega, ning see on üks neist põhjustest, miks me sellele teemale nii palju tähelepanu pöörame. Olen natuke üllatunud, et seda mainiti Euroopa Parlamendis haruharva.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub järgmisel osaistungjärgul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ioan Enciu
Soovin avaldada heameelt ACTA läbirääkimistel tehtud edusammude üle. See leping on hädavajalik, et kehtestada ühised rahvusvahelised standardid intellektuaalomandi õigusi käsitlevate õigusaktide jõustamiseks.
Pean siiski rõhutama, et intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastased sanktsioonid peavad olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning tuleb leida tasakaal toimepandud tegude raskusastme ja kohaldatud sanktsioonide vahel. Antud juhul viitan eelkõige intellektuaalomandi õiguste rikkumisele digitaalmeedias ja internetis, kus tuleks teha selget vahet laiaulatusliku ärilisel otstarbel toimuva piraatluse ning piiratud ja juhuslike intellektuaalomandi pettuse juhtumite käsitlemisel.
Peale selle tuleks sõltumata toimepandud rikkumiste tõsidusest seada lepingus tähelepanu keskmesse eelkõige sõnavabaduse kaitsmine, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja konfidentsiaalsusele.
