Stockholmi tegevuskava (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Stockholmi tegevuskava kohta.
Eelmine arutelu oli väga huvitav, kuid me oleme sellele eraldatud aja ületanud, mistõttu ma palun igaühel, kes sõna võtab, talle eraldatud ajast täpselt kinni pidada.
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala on Euroopa Liidu üks suuremaid saavutusi. See on üks liikmesriikide koostöö, tsiviilkoostöö, kriminaalkoostöö ja sisejulgeoleku edusamme. See on Euroopa projekti üks kõige olulisem tulemus ja üks neist tulemustest, millega on jõutud kõige lähemale selle saavutamisele, mida Euroopa Liidul seoses üldsusega kunagi ei õnnestu saavutada.
See on kindlasti üks selline Euroopa Liidu poliitika aspekt, mis tema kodanike arvates lisab kõige enam väärtust nende igapäevase elu tähtsaimatele tahkudele ja nende vabaduste, näiteks turvalisuse nautimisele. See on kindlasti üks suurtest saavutustest vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas.
Nõukogu võttis enne Lissaboni lepingut - kui see oli õieti ainult valitsustevaheline valdkond - vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas vastu isegi mõned otsused, mis puudutasid teemat, millel enne arutlesime: genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimine riiklikul tasandil.
Näiteks nõukogu 13. juuni 2002. aasta ja 8. mai 2003. aasta otsustega sätestati liikmesriikide õigus teha koostööd riiklikul ja valitsustevahelisel tasandil, et nimetatud kuritegude üle kohut mõista, mida õnneks - ja me kõik mäletame kindral Pinocheti juhtumit - mõne liikmesriigi õigusaktid isegi hõlmavad.
Näiteks Hispaanial, rääkimata muudest riikidest, on olemas see, mida nimetatakse universaalseks õiguseks, mis tähendab, et väga tõsiste kuritegude puhul, kui need on toime pandud väljaspool riiki, saab nende üle seal kohut mõista, kui see võimalik on, isegi kui see tähendab, et tuleb rikkuda territoriaalsuse põhimõtet, mida muidu kriminaalõiguses pühaks peetakse. See põhimõte on tegelikkuses kõrvale heidetud mõnes riigis, kus selliste kuritegude eest, mis on eriti talumatud ja mis kahjustavad sügavalt inimväärikust, võib kohut mõista isegi väljaspool seda territooriumi, kus need toime pandi.
Üheks vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna osaks on Stockholmi programm ja seda ajal, mil Lissaboni leping on juba seda valdkonda avamas mitte üksnes valitsustevahelisel tasandil, vaid ka rangelt ja selgelt ELi sfääri kuuluvates asjades. See programm on selgelt omane ELi meetodile ning annab seega parlamendile ja Euroopa Kohtule juhtrolli, mida neil varem polnud.
Stockholmi programm on äärmiselt oluline, mistõttu me tervitame seda, et 2009. aasta detsembris võttis selle vastu nõukogu, misjärel seda tegi ka Euroopa Ülemkogu. See programm toob välja selge töökava Euroopa Liidule ja selle liikmesriikidele ning seab järgnevateks aastateks inimeste huvid ja vajadused ELi prioriteetide keskmeks.
Seetõttu on see ülimalt tähtis programm. Kõnealuse programmiga - lubage mul taas kord viidata varasemale arutelule - kehtestatakse liikmesriikide kohustus teha koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga genotsiidi ja inimsusevastaste kuritegude kohtu alla andmisel, et need ei jääks karistamata. See on osa Stockholmi programmist, mis võeti vastu eelmise aasta lõpus Rootsi eesistumisajal.
Seega räägime äärmiselt olulisest programmist, mis tuleb ellu viia ja üksikasjalikult kavandada. Seoses sellega tunnustame komisjoni teatist pealkirjaga "Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele - Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”, milles esitatakse algatused, mille abil programmi ellu viia.
Stockholmi programm võimaldab meil toetuda eelnevatele saavutustele ja minna vastu uutele väljakutsetele, kasutades ära uusi võimalusi, mida pakub Lissaboni leping. See on uus ajajärk. Institutsionaalselt on see ilmselt suurel määral tõeline revolutsioon - kui tohin end nii tundeküllaselt väljendada - sest see on tõeline õiguslik ja institutsionaalne revolutsioon vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna jaoks, mis varem oli täielikult valitsustevahelise tegevuse osa, kuid nüüd liigub selgelt ELi kätesse. See on oma esialgset kuju võtmas kõnealuses olulises Stockholmi programmis. Nõukogu tunnustab parlamendi tähtsust kaasseadusandja ja institutsionaalse partnerina enamiku meetmete puhul, mida kavatseme lähema viie aasta jooksul vastu võtta.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Te teate seda juba, kuid lubage mul teile lühidalt esitleda komisjoni tegevuskava pealkirjaga "Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele” - Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava. See tegevuskava annab suunised väga konkreetseks meetmeteks, mida tuleb järgmise viie aasta jooksul võtta.
Kuid esmalt lubage mul minna sammuke tagasi: viimaste nädalate ja kuude sündmused on tõestanud, et valitseb ühtne tunne, et on hädavajalik astuda vastu majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale Euroopas, ning meie kodanikud ootavad väga selgelt, et EL peab tegutsema kiiresti ja otsustavalt. Mäletate, et komisjon võttis märtsi lõpus vastu oma tööprogrammi, mille sisu näitas, et komisjonil pole mitte ainult kavatsus, vaid ta juba tegutseb. Nimetatud programm keskendus muu hulgas vajadusele, et EL ehitaks üles kodanikekeskne tegevuskava, milles kodanikud asetatakse Euroopa tegevuse keskmesse. Tegevuskava justiits- ja siseküsimuste valdkonnas on uue komisjoni esimene strateegiline algatus selleks, et tööprogrammi ellu viia; see järgib väga täpselt nii Stockholmi programmi volitusi kui ka laiemat filosoofiat ning võtab arvesse parlamendi ja nõukogu ettepanekuid ning soovitusi.
Põhiõiguste ja -vabaduste austamise tagamise väljakutset, integreerides ja tagades samal ajal julgeolekut Euroopas, on seal meie arvates käsitletud kõikehaaravalt. Kõnealune kirja pandud algatuste kogum on teekaart vaba ja turvalise Euroopa saavutamiseks. Oleme veendunud, et vabadust ei saa turvalisusest eraldada: need on ühe mündi kaks eri külge; nad mõlemad on seotud kodanikega ja see on üks viis, kuidas saada kodanikke Euroopat paremini tundma.
Kõnealune tegevuskava juhib meid kasutama väga edasipüüdlikku konkreetsete meetmete kogumit valdkonnas, kus Euroopa lisandväärtus on meie kodanikele väga hästi nähtav. See on ka jõuline sõnum, milles korratakse seda, mille üle enne arutlesime, et Lissaboni leping ja ELi põhiõiguste harta kodanike jaoks võetud sammud. Kuna kõik need tegevused on omavahel seotud, hädavajalikud ning kooskõlas Lissaboni lepingus ja põhiõiguste hartas kindlaks määratud püüdluste tasemega, peame selle auahne tulemuseni jõudma võimalikult kiiresti ja kodanike ootuste kohaselt.
Seetõttu ei tohiks parlament ka võtta kõnealust tegevuskava kui midagi, mis on kivisse raiutud; võib tulla ette ootamatuid sündmusi, ja kui neid tuleb, kasutab komisjon kindlasti oma algatusõigust, et aidata probleeme lahendada. Seetõttu kavatseme - ja see on parlamendi jaoks oluline - esitada 2012. aastal Stockholmi programmi rakendamise vahekokkuvõtte, et tagada, et programm püsiks kooskõlas Euroopa ja maailma arenguga.
Kuid nagu nõukogu eesistuja juba õigesti ütles, ei sõltu see tegevuskava ainult sellest, mida Euroopa Komisjon välja pakub. Väga palju sõltub ka sellest, mida liikmesriigid teevad: kuidas nad algatusi teevad, kui kaalul on subsidiaarsus; kuidas nad rakendavad Euroopa Liidu otsuseid oma õigusaktides ja kuidas nad hakkavad tegema koostööd teiste liikmesriikidega.
Seetõttu saab kõnealune tegevuskava lõpuks edukaks siis, kui kõik institutsioonid täidavad oma osa, ning olen väga kindel, et parlament aitab meil liikuda kiiresti õigel teel.
Anna Maria Corazza Bildt
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Esmalt tahaksin õnnitleda komisjoni, et ta esitas õigel ajal väga konkreetse tegevuskava Euroopa kodanikele õiguste andmiseks. Olen väga aktiivselt osalenud parlamendi aruteludes, sest usun tõesti, et Stockholmi programm on parim viis liikuda edasi kodanikukeskse Euroopa poole: Euroopa poole, mis on tema kodanike jaoks ja kus on inimesed.
Seega ma kutsun komisjoni üles jääma konkreetsete ettepanekute esitamisel järgmiseks viieks aastaks Stockholmi programmi juurde. Vastuvõetud programm kujutab endast tõelist tasakaalu kodanikele turvalisuse pakkumise, nende õiguste, vabaduste ja puutumatuse austamise ning nende kodanikuks olemise tugevdamise vahel.
Seoses kõnealuse tegevuskavaga tervitan ma iseäranis hiljuti esitatud meetmeid inimkaubanduse ja laste kuritarvitamise vastu võitlemiseks ning saatjata alaealiste kaitse suurendamiseks - need on vaid vähesed näited. Samuti tervitan seda, et tegevuskava hõlmab strateegiat naiste suguelundite moonutamise, koduvägivalla ja naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks. Siiski soovin, et see ettepanek oleks esitatud varem, kui see kavas oli, proua volinik.
Peame ka julgustama kodanike osalemist selles protsessis ning tagama otsuste tegemise läbipaistvuse ja dokumentide avatuse. Loodan, et need meetmed esitatakse kasutajasõbralikult.
Kokkuvõtteks ootan rõõmuga töö jätkumist koos mu kolleegidega parlamendis ning komisjoni ja nõukoguga, et tõepoolest luua ja muuta tõelisuseks vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala.
Kinga Göncz
Tahaksin teha mõned üldised ja mõned konkreetsed märkused kõnealuse kava kohta. Muidugi peame Stockholmi programmi väga oluliseks. Just seetõttu on see tegevuskava tekitanud mõnevõrra pettumust, sest selle taotlused ei peegelda täielikult seda tähtsust, mida parlament on talle omistanud või selle enamuse suurust, millega parlament mitme teema kohta käivate parandusettepanekute puhul hääletas. Näeme, et selle kava kõige olulisemad või paljud olulised punktid on edasi lükatud aastatesse 2013-2014 ning tänavuse aasta puhul näeme juba teatavat kõrvalekaldumist. Samuti näib olevat üldine probleem, et komisjoni ja parlamendi koostööd rahvusvahelistes lepingutes pole veel selgitatud. Kuigi tagasiside on oluliselt paranenud, nagu näiteks SWIFTi ja TFTP (terroristide rahastamise jälgimise programm) üle läbirääkimiste puhul USAga, on mõned punktid, mida tuleb veel selgitada.
Tahan teha mõned konkreetsed ettepanekud: meil on kahju, et vaenu õhutamist seaduseelnõus ei mainita, vaid kavade seas on ainult raportid ja raamotsus rakendamise kohta. Samuti pole teabe andmine inimõiguste kohta piisavalt kategooriline. Teame, et rakendamine seondub sellega, mil määral on inimesed oma õigustest teadlikud. Seoses sisserändega tahaksin mainida, et koostöö on alanud, kuid tundub, et selles pole piisaval määral edasipüüdlikkust. On veel kaks olulist küsimust. Esimene puudutab viisade vastastikkust, milleks on vaja uusi tõhusaid lahendusi nii viisanõude taaskehtestamise kui ka ebavõrdsuse tõttu. Teine puudutab tööjõu vaba liikumist, mille puhul on oluline teha lõpp diskrimineerimisele, mis endiselt uute liikmesriikide suhtes aset leiab.
Renate Weber
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Stockholmi programm on kahtlemata suurte eesmärkidega, kuid peame siiski võtma vastu tegevuskava, mille abil seda kõige tõhusamalt ellu viia. Tõhusus ei tähenda mitte ainult sobivat ajakava, vaid see puudutab ka õigusaktide sisu, mida lähiaastatel vastu võtame, ja institutsioone, mis sellele tulevikus üles ehitatakse.
Kui tahame, et Euroopa Liit oleks ühtekuuluvam, peame töötama usalduse ja vastastikuse tunnustamise kallal õiguse vallas või politsei koostöös sarnaselt põhimõttega, millest on juhindunud ELi ühtne turg. Selle saavutamiseks peame muutma oma vaateid õigustraditsioonidele, mida ei tohiks enam jälgida, kasutada või väärtarvitada, et vältida seda, et meil on miinimumstandardid ja seda eriti kriminaalõiguses.
Meie kodanikud nõuavad ning väärivad paremat kaitset terrorismi ja organiseeritud või piiriülese kuritegevuse vastu. Meie kohus on seda kaitset pakkuda, kuid seda tehes peame me täielikult austama mitte ainult ohvrite, vaid ka süüdistatavate õigusi. Seetõttu peavad menetluse miinimumnõuded kehtima kõigile liikmesriikidele ja kui peame nende eest julgelt seisma, siis me seda teeme. Oleme julged, kui usaldame Eurojustile rohkem volitusi või kui peame kaitsma oma kodanike andmeid või kui peame reguleerima varjupaigapaketti.
Minu poliitiline fraktsioon on kindlalt nõuks võtnud teha konstruktiivset koostööd komisjoni ja nõukoguga ning võidelda samal ajal visalt inimõiguste kaitsmise eest.
Judith Sargentini
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Kuulates voliniku ja nõukogu esindaja sõnavõtte Stockholmi programmi teemal, tulid mulle pähe mõned küsimused.
Praegu hakkab lõpule jõudma Hispaania eesistumise aeg, mida on veel jäänud viis nädalat. Algul kuulsime eesistujariik Hispaanialt suurepäraseid ideid varjupaiga, rände, diskrimineerimisvastase direktiivi ja naiste emantsipeerumise kohta, kuid pean ütlema, et arvestades, et viis nädalat on jäänud, tahaks teada, kus on konkreetsed tulemused ja ettepanekud.
Komisjon ja parlament tegid oma tööd varjupaigaküsimuste ja rände vallas ning ootame väga, et nõukogu tegutsema asuks. Need ei ole, nagu volinik Reding ütles, üksnes liikmesriigid eraldi, kes peavad oma seadusi rakendama. Nõukogu peab tulema välja ideedega Dublini süsteemi, vastuvõtudirektiivi, Eurodac-süsteemi ja miinimumnõuete direktiivi kohta. Ootame seda tõepoolest.
Diskrimineerimisvastase direktiivi poolt hääletati parlamendi täiskogu istungil ja rohelised tõesti ootavad seda. Pöördudes selles küsimuses komisjoni poole - võrdsus ja võitlus diskrimineerimise vastu on loomulikult Stockholmi programmi põhialused, kuid miks otsustas komisjon mitte panna samast soost isikute partnerlust üheks prioriteediks selles tegevuskavas? Ütlesite, et keskendutakse inimesele. Samast soost isikute partnerlusega seonduva korrastamine on inimeste seadmine kesksele kohale. Kas võiksite mulle selgitada, miks nii?
Mis puudutab Europoli Lissaboni lepingu eelsel ajal, siis see teema anti parlamendile vaid minimaalseks arutamiseks ja nii on ka praegu, kuigi nüüd meil on Lissaboni leping. Näiteks kolmandate riikidega koostöölepingute üle läbirääkimistesse asumise pädevus põhineb nõukogu otsustel, mis pärinevad mitme aasta tagusest ajast. Räägitakse, et Europol arutab praegu lepingu sõlmimise üle Iisraeliga ning kes teab, mis riikide poole lepingute asjus veel pöördutakse. Lissaboni leping annab parlamendile uue rolli ja tahaksin, et komisjon selle peale tegutseks.
Mara Bizzotto
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! 170 meedet viie aasta jooksul, see on arv, mis on liiga suur eesmärk programmi puhul, milles puudub igasugune tõeline tähendusvarjund, eriti mis puudutab teatud teemasid.
Mis puudutab sisserännet, siis selles on kõnealune programm häbiväärselt nõrk; kui vaadata ametlikest dokumentidest kaugemale: mis mõte on lubada tugevdada organeid ja ametiasutusi, kui puudub poliitiline strateegia? Tõeliselt kasulik strateegia, mis peab rajanema mõnedel kindlatel punktidel: võitlus ebaseadusliku sisserände vastu lõunapiiril, tagades, et kõik ELi liikmesriigid jagaksid vastutust ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise eest, kolmandate riikidega lepingute sõlmimist käsitlev poliitika ja eelkõige selle tunnustamine, et sisseränne pole abinõu kriisi ajal.
Parlamendi kodulehel öeldakse, et enam kui 20% noortest Euroopas on töötud. Mandril, kus 25 miljonit inimest on töötud, ütleb siseasjade volinik, et sisserände küsimus peab põhinema solidaarsusel. Selle asemel on tegelikult vaja ühist arutlust ja realismi: praegu on meie prioriteet anda tööd oma kodanikele! Kõik ülejäänu on maailmaparanduslik retoorika, mis ei aita sisserändajatel integreeruda ning kindlasti ei aita see meie inimesi.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Austatud juhataja! Räägime praegu enam kui 360 tegevusest viie aasta jooksul. Minu vaatevinklist oleks tegevuskava esitlemise jaoks parlamendis pidanud olema rohkem aega, et anda parlamendiliikmetele võimalus selle üle arutleda ja, mis veelgi olulisem, ettepanekuid muuta.
Vaadakem mõningaid näiteid: võitlus radikaliseerumise vastu, terroristide rahastamise jälgimine ja võimalus luua terroristide rahastamise jälgimise programm (TFTP), ELi vaatluskeskuse (SitCen), Europoli ja Eurojusti koordineerimine terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, võitlus interneti kasutamise vastu terrorismi eesmärkidel, Frontexi määruse muutmine ja Euroopa piirivalvesüsteemi loomise elujõulisus. Peale selle, mida mainisin, on räägitud veel paljust muustki. Need on väga tähtsad küsimused, mis oleks väärinud teistsuguses vormis käsitlemist parlamendis.
Lisaks on märkimisväärne, et seoses kuriteoohvrite kaitsega pakutakse selles tegevuskavas välja vaid üks meede: luua üleilmne vahend ohvrite kaitsmiseks, kusjuures ohvrite hulka kuuluvad terrorismi ohvrid. Usun - ja see on muudatusettepanek, mida ma pole saanud kodukorra reeglite tõttu esitada -, et terrorismiohvrite kaitseks vastava vahendi loomine peaks olema Euroopa Liidu jaoks võõrandamatu prioriteet. Tahan rõhutada, et see on minu seisukoht.
Lõpetuseks tahaksin, proua Reding, seoses Europoliga teada, miks 2013. aastaks asendatakse üks nõukogu otsus Europoli määrusega.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Stockholmi programmi tegevuskavas on mitmeid valdkondi, millest tahaksin rääkida, ning kuna me peame minema edasi, nimetan need probleemsed valdkonnad.
Mina pean kindlasti ELi ühist varjupaigasüsteemi probleemseks valdkonnaks, mille üle oleme siin koos juba vähemalt mitu korda arutlenud, sest komisjon räägib selle puhul ühelt poolt vajadusest integreerida seaduslikud sisserändajad edukalt sellesse ühisesse süsteemi, kuid teisest küljest ei näita kõnealune tegevuskava väga suuri taotlusi selles suunas.
Samuti ilmneb, et me ei oota ettepanekut varjupaigataotluste ühtlustatud töötlemise kohta enne 2014. aastat ning seega ka ELi liikmesriikide vahelist põgenike õiguste vastastikust tunnustamist. Teie plaanid on aga siiski üsna konkreetsed sisserändajate sissevoolu ja liikumise tõkestamise vallas, näiteks hooajatöötajate puhul.
Seega, lühidalt öeldes ei ole silmapiiril edumeelset ja õiglast ühist varjupaigasüsteemi ning kõnealuses kavas täpsustatakse üsna repressiivseid meetmeid.
Tahaksin mainida veel vähemalt kahte valdkonda. Esimene on kurb tõsiasi, et isegi komisjoni enda sõnade kohaselt ei ole edusammud registreeritud samast soost isikute partnerluse ELi raames vastastikuse tunnustamise vallas prioriteet ja selle teema teisejärguliseks jätmine teeb mulle tõsiselt muret.
Viimane valdkond, mida tahaksin mainida, on äriühingute õigused. Stockholmi tegevuskavas mainitakse tihti kodanikke ja nende õigusi, kuid väga selgelt rõhutatakse ärivabadust ilma piisavate seda reguleerivate õigusaktideta, mis on vähemalt üllatav ning seda eriti praeguse finants- ja majanduskriisi kontekstis.
Sarah Ludford
Lugupeetud juhataja! Minu jaoks on kõnealuse tegevuskava parim osa viie konkreetse meetme loetelu seoses üksikisiku õigustega kriminaalmenetluses, mis moodustab Stockholmi programmiga heaks kiidetud teekaardi.
Räägin raportöörina esimesest nendest meetmetest, mis puudutab suulist ja kirjalikku tõlget kaebealuste jaoks, milles, mida mul on hea meel öelda, ma jõudsin eesistujariik Hispaaniaga just täna hommikul esialgsele kokkuleppele ja ma loodan, et meie vastavad institutsioonid kiidavad selle tulemuse heaks.
Ma tänan volinik Redingit tema kindla toetuse eest, sest me toetusime üksmeelselt komisjoni ettepanekule ja komisjoni esindajad andsid täiel määral oma panuse, seega minu isiklik tänu talle.
Me oleme lõpuks, ühe aastakümne võrra hiljaks jäänuna, üles ehitamas vastastikust usaldust vastastikuse tunnustamise jaoks. Minu toetust Euroopa vahistamismäärusele piirab minu jahmatus ja tõepoolest viha mõnede väära õigusemõistmise juhtude üle ning selle üle, kuidas asi praegu toimib, nagu näiteks Gary Manni ja Andrew Symeou juhtumite puhul, millesse ma kaasatud olen. Kui meil oleks need meetmed kümne aasta eest olemas olnud, siis usun, et sellised väära õigusemõistmise juhud toimuda ei saaks.
Simon Busuttil
(MT) Austatud juhataja! Ma nõustun nendega, kes ütlevad, et ühine Euroopa turg, ühtne turg, on ilmselt suurim projekt, mida Euroopa Liit on eales ette võtnud. Usun, et see projekt, mis kohtleb soosivalt Euroopa kodanikke, on järgmine suur ülesanne Euroopa Liidu jaoks. On huvitav, et ühtne turg sai alguse 1992. aastal - samal aastal, mil võtsime vastu Maastrichti lepingu, milles võeti kasutusele Euroopa kodakondsuse mõiste.
Kõnealuse tegevuskava abil loome nüüd ala, milles saab Euroopa kodakondsust rakendada. Seda saab teha mitmes valdkonnas, milleks on inimõigused, kodanikuõigused, õiguskaitse kättesaadavus ja õigus liikumisvabadusele Euroopa Liidu piires. Euroopa Liit saab olla ka eeskujuks mitmes valdkonnas, milleks on nimelt salakaubaveo, pedofiilia vastu võitlemine, laste õigused, küberkuriteod ning muidugi sisserände- ja varjupaigaküsimused.
Siiski usun, et see projekt vajab kolme asja: esiteks, poliitiline pitser annab sellele meie kodanike jaoks tähtsuse ja tähenduse. Teiseks, subsidiaarsuse põhimõtte austamine, sest on teatud olulised valdkonnad, mille puhul ei saa subsidiaarsuse rakendamise õigust loovutada. Kolmandaks, tähtajad - nendest tuleb tegevuskavas kinni pidada, muidu ei hakka sel tulemusi olema.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Lugupeetud juhataja! Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehena olin ma koos härra Casini ja härra Berlingueriga Stockholmi programmi kohta novembris vastu võetud resolutsiooni kaasautor. Tahaksin märkida, et ütlesin tol ajal, et Stockholmi programm ei tee parlamendi elu vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas kergemaks, vaid vastupidi palju raskemaks.
Tahan siinkohal öelda, et mõnesid nõudeid selles vastuvõetud resolutsioonis pole kajastatud, sest neid pole selgelt komisjoni välja pakutud tegevuskavas nimetatud. Seega, olles teadlik piirangutest seoses parlamendi arutelu ja parlamendi sekkumisega arutellu tegevuskava üle, tahan juhtida tähelepanu, et parlamendi resolutsiooni lõiked 148-150 sisaldasid mõnesid täpseid viiteid seoses äärmiselt oluliste küsimustega.
Paljud neist on nimetatud, alates ohvrite kaitsest kuni Schengeni, Europoli, Eurojusti, Frontexiga seotud institutsioonide ja ametiasutusteni ning Euroopa Varjupaigataotlejate Tugiametini ja sellega seotud uute vastuvõtmist ootavate määrusteni, kuid seal oli veel ka mõningaid õigusakte, mis reguleerivad olulise ja põhilise tähtsusega probleeme, nagu andmekaitse ja diskrimineerimisvastase võitluse klausel. Andmekaitse ja turvalisuse vastastikuse sõltuvuse üle on parlamendis kindlasti arutletud ja seda eriti alutelus terroristide rahastamise jälgimise programmi (TFTP) üle ning selles rõhutati, et Euroopa peab andma oma panuse turvalisuse ja eraelu puutumatuse vahel sobiva tasakaalu saavutamisse.
Oluline on aga see, et komisjonil seisab nüüd ees viis aastat tööd, et rakendada järk-järgult Stockholmi programmi tegevuskava kõik lülid. Seetõttu ma kutsun komisjoni üles töötama väga kõvasti koos parlamendiga, et võtta arvesse kõiki resolutsiooni lõigetega 148-150 seotud kohustusi, pidades meeles, et kui komisjon ei tööta usinalt ja tihedasti koos parlamendiga, siis viimane on valvel ja teeb ettepanekuid. Komisjon teeb muidugi koostööd ka nõukoguga, mis saab vastu võtta algatusi, mis võivad olla väärt seda, et parlament neid kaaluks ja nendega tegeleks.
Nathalie Griesbeck
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, härra López Garrido! Mina omakorda tahan öelda, kui hea meel mul on rääkida Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavast ehk teekaardist, nagu proua Reding seda nimetas. See käsitleb hulka põhiküsimusi ning selle asemel et mulle antud väga lühikese aja jooksul juhuslik loetelu koostada, keskendun lihtsalt punktidele, mis - üks vormi ja teine sisu poolest - põhjustavad sellest küsimusest rääkimisel mõningast pettumust.
Vormi poolest, nagu oleme siinses arutelus rääkinud, oleme seadnud omale mõned väga täpsed tähtajad meetmete rakendamiseks ning ma tahaks, et me annaksime endast parima konkreetse sammu astumisel, et me lihtsalt ei kiidaks silmakirjalikult ideaale.
Selleks peame sisus käsitlema kahte peamist punkti, et kõnealune rakendamine oleks edukas. Peame määratlema mõned prioriteedid. Mis puudutab sisu, siis proua Reding kõneles lisandväärtusest. Teen ettepaneku, et me rühiksime edasi mõnede punktidega, mida peame teistest pakilisemateks: esiteks õigusalane koostöö, et me õiguslikus mõttes oleksime ühel lainel, kusjuures meil on muidugi seejuures teatud laadi Erasmuse programm kohtunike jaoks, kuid miks ei võiks olla sellist programmi kõigi õigusalatöötajate jaoks ja veel ühte sellist politseitöötajate jaoks?
Nüüd teine punkt sisu ja põhiprioriteedi kohta on see, et tuleb võtta kõik võimalikud meetmed, et tagada laste õigused, kaitsta neid ning võidelda küberkuritegude, lapspornograafia ja laste seksuaalse ärakasutamise vastu.
Stavros Lambrinidis
(EL) Immigratsiooniprogrammidest puudub tähtis sõna "solidaarsus”. Täna hääletasime kolmandatest riikidest pärit varjupaigataotlejate ümberasustamise üle Euroopas, kuid komisjoni programmis ei edendata sarnast sätet varjupaigataotlejate asumise kohta ühest Euroopa riigist teise või ümberasumise kohta raha eest. Mis on juhtunud solidaarsusega?
Igal aastal saabub Türgist Kreekasse üle 100 000 ebaseadusliku sisserändaja. Mis sai Euroopa ja Türgi lepingust selliste ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmise kohta? See on kõrvale jäetud ja seda vaevu mainitakse meie programmis. Mis on saanud lepingust, mille üle Frontex praegu Türgiga läbirääkimisi peab? Kas saate meile kinnitada, et see ei sea otseselt või kaudselt vaidluse alla Kreeka ja seega Euroopa suveräänseid õigusi neil piiridel?
Lõpetuseks on meil sisserändajate endi suhtes tohutu kohustus nimega integratsioon. Ilma sisserändajaid integreerimata pole võimalik, et 40 miljonit inimest, kes on tulnud meie sekka elama, saavad seda teha meiega võrdsetel tingimustel. On võimalik, et ehitame viitsütikuga pomme. On vaja programme ja raha, kuid praegu komisjonil neid pole.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) (Kõne algul mikrofon välja lülitatud) Mul on tunne, et Euroopal, milles piirid on kadunud ja kus riigiüleste kuritegude arv kasvab, peavad olema suuremad eesmärgid riigiülesele kuritegevusele reageerimiseks.
Usun, et vajame suuremaid eesmärke järgmistes valdkondades: politseikoostöö ehk teisisõnu Europol, õigusalane kooordineerimine ehk teisisõnu Eurojust, Euroopa prokurör, kriminaaljuurdluste tehniline standardimine, kriminaalmenetlusõiguse ühtlustamine ja kriminaalõiguse süsteemide lähendamine üksteisele.
Kallid kolleegid! Usun, et on liiga väikesed eesmärgid ja liiga palju liikmesriikide vastuseisu ning ma palun teil tungivalt, eriti nõukogus, saada üle liikmesriikide suveräänsust pooldavast suundumusest ja ühtlustada meie kriminaalõiguse süsteemid, et oleks võimalik tõhusalt võidelda turvalisuse puudumise ja riigiülese kuritegevuse vastu.
Salvatore Iacolino
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Stockholmi programmiga pakutav võimalus on kindlasti oluline: see on suur hulk positiivseid tegevusi, mida komisjon peab ellu viima, kujundades nii välja tõelise vabaduse, turvalisuse ja õiguse ühise ala.
Nimetatud eesmärkide saavutamine aga nõuab meetodit, millega Euroopa institutsioonid omavahel ja liikmesriikidega, mis on tõelise koostöö jaoks hädavajalik, koostööd teevad. Sellised probleemid nagu rändevoogude reguleerimine objektiivsete õigluse kriteeriumite alusel, inimeste väärikus tänapäevastes ülerahvastatud vanglates, pärast uimastisõltuvust rehabiliteeritute heaolu, agentuuride taaselustamine, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu piiriülesel tasandil muudavad niisuguse tõelise koostöö tõesti hädavajalikuks.
Meie parlamendi tegevus keskendub ilmselgelt sellele väljakutsele ning annab ka tugeva ja kindla tõuke komisjonile ning teistele ühenduse institutsioonidele ja liikmesriikidele.
Gerard Batten
Austatud juhataja! Proua Sarah Ludford ütles, et tal on mure väära õigusemõistmise üle seoses Euroopa vahistamismäärusega Andrew Symeou ja Gary Manni juhtumite puhul. See on liiga pehmelt öeldud, kui üldse! Euroopa vahistamismäärus ise on üks väära õigusemõistmise juhtum. Väljaandmine on taandatud pelgalt bürokraatlikuks formaalsuseks. Briti kohtutelt on võetud võime kaitsta Briti kodanikke ebaõiglase vahistamise ja vangistamise eest, kui nad on välisriigile välja antud. Ma tean seda, sest ma olin Andrew Symeou juhtumi arutamisel apellatsioonikohtus, kui kaks Lordide Koja kõrgemat kohtunikku ei suutnud vältida härra Symeou väljasaatmist, kuigi kõigile kohtusolijatele oli ilmne, et tõendusmaterjal puudus või oli see politsei poolt välja mõeldud. Kuid nii see on, sest kohtul pole lubatud tõendusmaterjali vaadata; neil pole selleks õigust. Proua Sarah ja liberaaldemokraadid võivad nüüd valada krokodillipisaraid selliste juhtumite üle nagu härra Symeou puhul, kuid nad peavad kandma vastutust selle häda üle, mida nad on inimestele põhjustanud.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja! Oleme tõelise rahuloluga hääletanud Stockholmi programmi sätete poolt, mis viitavad solidaarsusele sisserände küsimustes ja võitluses ebaseadusliku sisserände vastu. Lugesin tegevuskavast, et komisjon loob 2011. aastal vahendi, millega hinnata liikmesriikide varjupaigasüsteeme, et ta saaks liikmesriikidele neist iga võimete ja vajaduste kohaselt paremat abi pakkuda.
Samal ajal oleme siin parlamendis andnud rohelise tee Euroopa Varjupaigataotlejate Tugiameti tegutsema hakkamisele Maltal. Küsimus on selline: kas Euroopa Varjupaigataotlejate Tugiametil on selle mehhanismiga midagi pistmist ja, selle mehhanismi kaudu, läbiviidavate hindamistega? Kas on hoolitsetud rahvusvahelise põgenike ümberasustamise programmi eest, et ühtlustada liikmesriikide koormust?
Monica Luisa Macovei
Austatud juhataja! Tahaksin viidata liikmesriikides aset leidva korruptsiooni hindamise mehhanismile, mis on tegevuskavas ette nähtud. Meil on nõukogu otsus Stockholmi programmi kohta, mis seda küsimust puudutab, ja meil on komisjoni tegevuskava Stockholmi programmi rakendamiseks. Nendes mõlemates viidatakse liikmesriikide korruptsioonivastaste jõupingutuste hindamisele. Seega vajame liikmesriikide tugevat poliitilist tahet ja pühendumust, et niisugune mehhanism kasutusele tuleks. Ütlen seda, sest me kõik teame, et siiani pole riigisisesed jõupingutused kõigis liikmesriikides tõhusad olnud, kui tagasihoidlikult väljenduda.
Teiseks on tegevuskavas teatisele Euroopa Liidu korruptsioonivastase poliitika ja mehhanismi kohta antud tähtajaks 2011. Tahaksin teha ettepaneku teha seda enne 2010. aasta lõppu. See vastaks paremini vajadusele võidelda korruptsiooni vastu Euroopa Liidus, sest korruptsiooni peetakse ka üheks majanduskriisi põhjuseks. Seega oleks see meede, millega seda peatada ja ära hoida.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Lugupeetud juhataja! Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat Euroopa ala käsitleva arutelu tegelikuks keskmeks on minu arvates see, mida õigesti ütles härra Busuttil, kui ta rääkis Euroopa kodakondsusest.
Räägime siin sellest, millest see Euroopa kodakondsus, mida peame süvendama, koosneb. See on kindlasti Euroopas Lissaboni lepinguga alguse saava uue poliitilise ajajärgu üks tulipunkt ja on seda olnud ka eesistujariik Hispaania jaoks.
Selle kohta esitas nõukogule väga selge ja otsese küsimuse proua Sargentini: mida on eesistujariik Hispaania oma eesistumise aja jooksul ära teinud ja mis on olemas tulevikuks.
Ma tänan teda selle väga otsese küsimuse eest ja püüan ehitada oma vastuse üles mõnele punktile, mis kõik puudutavad Euroopa kodakondsust ning õiguste, vabaduste, turvalisuse ja õiguse teemat: lühidalt Euroopa kodanike staatust 21. sajandil.
Seoses vabadustega rääkisime enne ELi ühinemisest Euroopa inimõiguste konventsiooniga. See on üks eesistujariik Hispaania prioriteete. Ma viitan ulatuslikule arutelule, mis meil enne toimus.
Ma usun ka, et seoses vabaduste ja õigustega peame rääkima direktiivist õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses. Nagu teate, töö selle direktiivi kallal käib.
Ootame, et Euroopa Komisjon teeks üldise ettepaneku proua Sargentini mainitud väga konkreetse direktiivi kohta: diskrimineerimisvastane direktiiv. See on väga suurte eesmärkidega ja oluline direktiiv. Nõukogu eesistujariik muidugi toetab seda ning me ootame komisjoni algatust.
Ohvreid, eriti soolise vägivalla ohvreid puudutavad teemad on olnud eesistujariik Hispaania jaoks murettekitavad ja prioriteetsed. Tahan teile öelda, et selle aja jooksul on tehtud edusamme inimkaubanduse vastase võitluse direktiivis. Mis puudutab seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlemise direktiivi, siis me töötame selle nimel, et saavutada ühine seisukoht juunis. Samuti käib töö õigusliku algatuse kallal, et võidelda soolise vägivalla vastu: Euroopa lähenemiskeeld, mille üle praegu käivad arutelud mitmes parlamendikomisjonis: kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonis. Sooline vägivald on kahtlemata üks suurim nuhtlus, millel on suurim arv ohvreid Euroopa ühiskondades. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) kiitis ka eelmisel kuul heaks naistevastase vägivalla vaatluskeskuse ja ohvrite abitelefoni loomise.
Seoses julgeoleku küsimustega võeti Euroopa Ülemkogu märtsikohtumisel vastu sisejulgeoleku strateegia. Seoses sellega on vastu võetud sisejulgeoleku operatiivkoostöö alalise komitee põhikiri. On sõlmitud kokkuleppeid Ameerika Ühendriikidega julgeolekuküsimustes ja mõned kokkulepped on sõlmimisel: Toledo deklaratsioon julgeoleku ja tsiviillennunduse kohta, SWIFT-teema, mis on parlamendile väga hästi teada, mille jaoks on olemas volitus pidada läbirääkimisi poliitilise lepingu üle Ameerika Ühendriikidega nii ruttu kui võimalik. Samuti töötame koos Ameerika Ühendriikidega ühisdeklaratsiooni kallal terrorismivastase võitluse kohta ja andmekaitselepingu kallal.
Mis puudutab tsiviilkoostööd, siis loodame jõuda kokkuleppele abielu puudutavas Rooma III määruses.
Seoses sisserände- ja varjupaigateemaga, mida paljudes kõnedes mainiti, tuleb öelda, et eesistujariik Hispaania on vastutav Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti esimese hindamise eest, mida ta teeb koostöös komisjoniga. Samal ajal on samuti koostöös komisjoniga valmimas saatjata alaealiste tagasisaatmise programm.
Lisaks, mis puudutab varjupaigateemat, Frontexi operatsioonid jäävad alles ning käib töö Euroopa pagulaste ja pagulaste ümberasustamise programmi kallal ning mõnede riikidega ka repatrieerimisprogrammide kallal.
Peale nimetatute on olemas Euroopa Pagulasfond, mis peaks olema valmis aastaks 2011. Parlamendi Tavaresi raport hoolitseb selle eest, et see selleks ajaks kasutusele võetaks. Seega on seoses sisserändega töös hulk olulisi algatusi.
Tahaksin sellele vastusele lisaks mainida arutelu, mida komisjon - eriti volinik Reding - on väga konstruktiivselt üles võtnud - Euroopa prokuröri teema, mis on ette nähtud Lissaboni lepingus. Arvan, et see arutelu on meile vajalik. See oleks väga huvitav ja mitte ainult selleks, et nagu Lissaboni leping ütleb, kaitsta Euroopa Liidu majandushuve, mis on muidugi väga aktuaalne teema. See oleks ka väga huvitav hilisemas järgus, et isikuid saaks vastutusele võtta rahvusvahelise kuritegevuse puhul. Ka selle arutelu on käivitanud Euroopa Liidu eesistujariik Hispaania.
Need on mõned konkreetsed asjad, mis on käivitamisel või käivitatud Hispaania eesistumise ajal koostöös komisjoni ja parlamendiga. Usume, et on ülimalt oluline, et oleksime usaldusväärsed selles, et ehitame üles avatud, turvalise Euroopa, mis kaitseb oma inimesi. Selles vaimus tahab eesistujariik Hispaania jätkata koos meie partneritest eesistujariikide kolmikuga: Belgia ja Ungariga. See on eesistujariik Hispaania kavatsus ning muidugi loodame Euroopa Parlamendi koostööle, mis on olemas.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Kõik räägivad Stockholmi programmist. See on jõulupuu mitmesaja sooviga. Tahaksin, et kõik kõneleksid tegelikkusest. Kuidas neid jõulusoove enne Lissaboni lepingut käsitleti? Suletud uste taga, ilma kodanike ning nende tahtmiste, soovide ja ootustega palju arvestamata; kolmanda samba raames, kus siseministrid ei küsinud ei Euroopa Parlamendilt ega ka komisjonilt ja kus Euroopa Kohtul polnud võimalik sekkuda.
Sellisest olukorrast me alustame: võimatust olukorrast. Kus vähetähtsaid otsuseid ei viidud liikmesriikide tasandil isegi läbi, kus kodanikel polnud vahendeid või dokumente, mille alusel pöörduda kohtusse, rahulolematust avaldada ja õigust nõuda.
Õnneks on meil nüüd Lissaboni leping. Enam ei ole kolmandat sammast. On komisjoni ettepanekud, kaasotsustamine, rakendamine liikmesriikide tasandil, Euroopa Kohtu kontroll, kuid see tähendab ka, et enam ei saa midagi kohe teha. Reeglid ja ettepanekud peavad järgima tavapärast viisi, mil teie, parlamendiliikmed, olete palunud komisjonil oma tööd teha.
Esiteks põhjalik analüüs selle kohta, mis on teostatav, mis on hea ja millel on lisandväärtus. Teiseks avalik arutelu, et teada saada, kas need ideed, mida esitame, on vastuvõetavad kodanikuühiskonnale, tööstusele, liikmesriikidele, liikmesriikide parlamentidele, kes nüüd kõigis neis küsimustes kaasarääkijad on ja viivad ellu subsidiaarsuse kontrolli. Ja seejärel mõju hindamised, et näha, kas see, mida teeme, on õige. Ning alles siis tuleb kindel ettepanek komisjonilt.
Kui tahate, et komisjon jätkaks samamoodi, nagu ta on teinud viimaste aastate jooksul, ainult öelge mulle ja ma esitan igal nädalal ettepaneku. Ja kas teate, mis nendest ettepanekutest saab? Esiteks jääks need pidama liikmesriikide parlamentidesse ja seda õigustatult, sest me peame välja tulema tõsiste ettepanekutega, mis põhinevad õiguslikel eeldustel, et see mida teeme, on tugev ja teostatav ning liikmesriigid saavad seda rakendada.
Ma ei taha, et esimene ettepanek, mille teeme, vaidlustataks Euroopa Kohtus või Euroopa Inimõiguste Kohtus. Tahaksin juhtida meid kõiki teele, kus kodanikud saavad aru, et meie tegevuse lisandväärtus tuleb neile tõeliselt ja praktiliselt kasuks. Jah, naisküsimuste eest vastutava volinikuna olen kuulnud parlamenti arutlemas selle üle, mida peame tegema eelkõige selle jaoks, et anda kõigi liikmesriikide naistele õiguskindlus, et kui neil on probleem vägivallaga, siis õiglus seatakse jalule, mitte ei ole tegemist illusiooniga õiglusest, mistõttu nad ei jõua kuhugi ja ei saa midagi. Seega selles me peame tõesti koostööd tegema.
On sadu meetmeid, mida tuleb Lissaboni lepinguga vastavusse viia, tuua lagedale avaliku tähelepanu alla ja kohandada tegelike õigusnormidega - need sajad meetmed, mis ei tööta.
Vahistamismäärus: proua Ludford just rääkis sellest. Loomulikult seda ei viida liikmesriikides ellu, sest vastastikuse tunnustamise ja usalduse, mis on vastastikuse tunnustamise alus, struktuuri pole üles ehitatud. Kolleegid, te ei saa seda teha ilma vastastikuse usalduseta. Mul on kahju, aga ma ei saa dekreediga panna vastastikust usaldust terve Euroopa kohtunikele pähe!
Peame vastastikuse usalduse saavutama seadusandluse ja kõigi meie liikmesriikide kodanike õigusi edendavate meetmetega, et ka kohtunikud rakendaksid reegleid, mida oleme otsinud ning, jah, me teeme selles kiiresti edusamme.
Tegevuskava, nojah, seda kolleegi ei ole enam siin, tegevuskava naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks. 2011. aastal tuleb vastu võtta ulatuslik tekst ohvrite, seejuures igal laadi ohvrite kaitsmise kohta - minu jaoks ei ole ühesugust ja teistsugust ja siis veel kolmanda kategooria ohvrit - kõiki ohvreid tuleb arvesse võtta.
Jah, oleme töötanud andmekaitse kallal, kuid õnneks teie parlamendis ütlesite ei sellele, nagu asi oli toimunud enne Lissaboni lepingu rakendamist. Me ei jätka enam samamoodi ning, jah, teie, komisjoni esimees, teate, et teie komisjon ja teised komisjonid on täielikult kaasatud meie tegevusse.
Meil on palju asju koos teha: väga tehnilised küsimused, millel on väga oluline mõju meie ühiskonnale. Peame midagi tegema; peame selgitama kodanikele, mida me teeme. Sest see on ka osa kogu tervikust ja mitte kõige lihtsam osa.
Jah, peame võtma meetmed, näiteks ebaseadusliku sisserände ja varjupaigaküsimuste üle. Nagu olete näinud, siis minu kolleegil Cecilia Malmströmil on väga konkreetsed ettepanekud ebaseadusliku sisserände, piirikontrolli ja seadusliku rände kohta. Jah, oleks oluline, kui parlament koos nõukoguga võtaks vastu olemasolevad ettepanekud, varjupaigapaketi, ettepaneku lihtloa kohta, ühise ümberasustamisprogrammi, vastastikune tunnustamise programmi ja hiljuti vastuvõetud tegevuskava saatjata alaealiste kohta. Hirmus palju on ettevalmistamisel.
Asi pole selles, kes mida teeb, sest teatud asju lihtsalt ei saa teha. Toon ühe näite: küsisite diskrimineerimisvastase direktiivi kohta. Diskrimineerimisvastane direktiiv, mul on kahju seda öelda, on küsimus, mis tuleb lahendada üksmeelselt ning see on pidama jäänud nõukogusse. Seega, mida ma teie arvates tegema pean - mitte mina, see oli enne minu ametiaega - komisjon on diskrimineerimisvastase direktiivi esitanud, kuid üksmeel on takerdunud nõukogu taha? Niisiis rääkige nõukoguga, nendega, kes seda takistavad.
Samasoolised paarid: teate vägagi hästi, et see on subsidiaarsuse eelisõigus, liikmesriikide pädevus reguleerida samasooliste paaride kohtlemist. Euroopa Liit tuleb mängu samasooliste paaride piiriülese kohtlemise puhul. Kuid ma ei saa teha tööd ära Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Rumeenia, Kreeka ja Luksemburgi eest. Seda peavad tegema need liikmesriigid ise. Mina ei näe diskrimineerimist, kui need inimesed, ükskõik, kust nad tulevad, kasutavad oma õigust piiriüleseks liikumiseks, ja selle valdkonnas me tegutseme.
Oleme seda juba hakanud nägema kodanike liikumises, õigustes, õigussüsteemide vahelise koostöös ja ühtsel turul veel olemasolevate piiride kõrvaldamises, kusjuures, mul on kahju seda öelda, tegemist ei ole ühtse turuga, kui asi puudutab kodanikke. Mul on väga hea meel, sest olen lugenud Mario Monti raportit. Nimetatud raportis on palju detaile, mis ütlevad, kuhu peame liikuma. Kas teate, mis on minu piibel? Ühe teie liikme koostatud raport sisaldab kõiki kodanike vaba liikumise detaile ja kõiki probleeme, mis tuleb lahendada.
Nüüd teen teile ettepaneku võtta need ükshaaval ja lahendada need ükshaaval täielikus koostöös teiega. Kui ma esitan ettepaneku, ja te olete näinud, kuidas see käib, on teil nii palju ettepanekuid, mille kallal peate öösel töötama - ma ei tea, kas see on tööeeskirjade ja inimõiguste kohaselt lubatud, kuid ma ei hooli teie kui parlamendiliikmete inimõigustest. Me peame töötama, kuni oleme need probleemid lahendanud - sajad probleemid on vaja lahendada ja mina ei saa seda üksi teha. Vajan teie väga edasiviivat abi. Ma tean, et saan seda abi, kuid aidake mul töötada ühe detaili kallal korraga, isegi, kui see tähendab ühte detaili nädalas. See on varsti teie laual. Olen valmis tulema teie komisjonidesse nii tihti, kui mind kutsute, austatud juhataja, ning me arutame kõik detailide kaupa läbi. Viie aasta pärast oleme teie abiga selle mandri teistsuguseks muutnud.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
