Kyselytunti (kysymykset neuvostolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0484/2008).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.

Aihe: Kristityt Turkissa - Mor Gabrielin luostari
Millaiseksi neuvosto arvioi kristittyjen vähemmistöjen aseman Turkissa ja etenkin nykytilanteen kiistassa Itä-Turkissa sijaitsevan Mor Gabrielin luostarin osittaisesta pakkolunastuksesta?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, sanoisin Marian Harkinille, että neuvosto pitää kysymystä uskonnonvapaudesta Turkissa erittäin tärkeänä, kuten se on osoittanut useassa yhteydessä.
Erityinen tapaus, johon Marian Harkin viittaa, on vielä tutkittavana Turkin tuomioistuimissa, enkä voi kommentoida sitä tässä vaiheessa, mutta seuraamme tilannetta erittäin tiiviisti.
Yleisesti ottaen kysymyksenne koskee uskonnonvapautta Turkissa. Se on erittäin tärkeä asia, ja Turkin on kiireesti edistyttävä siinä ja hyväksyttävä konkreettisia toimia asianmukaisen lainsäädäntökehyksen luomiseksi. Euroopan unioni nostaa nämä kysymykset jatkuvasti esiin Turkin kanssa käytävässä vuoropuhelussa, ja niitä käsiteltiin erityisesti EU:n ja Turkin assosiaationeuvoston viime kokouksessa 27. toukokuuta 2008. Siinä yhteydessä Euroopan unioni pani merkille Turkin hallituksen ilmoittaman aikeen ja uudistetun sitoumuksen jatkaa uudistusprosessia ja korjata jäljellä olevat puutteet, ja Euroopan unioni korosti tarvetta panna kyseiset hankkeet nopeasti täytäntöön konkreettisina toimenpiteinä.
Jotain edistystä oli havaittavissa: Turkki on toteuttanut toimenpiteitä, esimerkiksi hyväksymällä tarkistuksia säätiölakiin helmikuussa 2008. Näiden tarkistusten ansiosta ulkomaalaisia koskeva kielto perustaa säätiöitä Turkissa on poistettu, ja nyt sovelletaan vastavuoroisuuden periaatetta.
Näistä säätiölain kiitettävistä piirteistä huolimatta vielä on kuitenkin ratkaistava lukuisia ongelmia, joita uskonnolliset yhteisöt ja vähemmistöt edelleen kokevat. Ongelmat koskevat erityisesti niiden oikeudellista asemaa ja, minun on korostettava tätä, niiden omistusoikeuksia.
Uskonnonvapautta koskeva kysymys otettiin jälleen kerran puheeksi poliittisen vuoropuhelun merkeissä 15. syyskuuta Brysselissä pidetyssä ministerikokouksessa, ja neuvosto voi vakuuttaa Marian Harkinille jatkavansa uskonnonvapauden ja myös uuden säätiölain täytäntöönpanon tiivistä tarkkailua ja ottavansa tämän asian puheeksi Turkin viranomaisten kanssa joka tasolla, jossa pitää sitä tarpeellisena.
Valitettavasti kuulin vasta nyt, että itse asiassa Bernd Posselt esitti tämän kysymyksen. Niin ei ollut minun papereissani, ja pyydän anteeksi, arvoisa puhemies.
Bernd Posselt
(DE) Paljon kiitoksia neuvoston puheenjohtajalle. Se oli minun kysymykseni. Kiitos teille erittäin hyvästä vastauksesta. Ranskalla on perinteisesti ollut kestävät suhteet Lähi-idän kristittyihin. Haluaisin esittää lisäkysymyksen. Uskonnollisen roolinsa ohella Mor Gabriel toimii alueella assyrialaiskristittyjen kulttuurin ja talouden keskuksena. Mitä neuvosto tekee kyseisen uhatun vähemmistön suojelemiseksi? Mikä on neuvoston kanta kirkkojen rakentamiseen - joka on edelleen erittäin vaikeaa Turkissa - muiden kristittyjen yhteisöjen osalta?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Arvoisa puhemies, aloitan pyytämällä Bernd Posseltilta vilpittömästi anteeksi tahatonta erehdystäni. Toivon, että hän ei ottanut sitä henkilökohtaisesti. Vastauksena hänen kysymykseensä seuraamme, kuten sanoin alkupuheenvuorossani, erittäin valppaasti uskonnonvapautta Turkissa, kuten muissakin maissa, sekä kansallisten viranomaisten antamia takuita, erityisesti vähemmistöjen osalta.
Turkissa ja joissakin muissa maissa vähemmistöt ovat kristittyjä, ja kuten Bernd Posselt sanoi, olemme erityisen tarkkaavaisia näissä tapauksissa. Mor Gabrielin luostarin tapauksen käsittely on kesken, ja meidän on odotettava kyseistä luostaria koskevaa tuomiota.
On selvää, että osana neuvotteluja tarkistetusta Turkin liittymiskumppanuudesta käytävässä vuoropuhelussa Turkin viranomaisten kanssa on käsitelty kaikkia perusoikeuksia ja uskonnonvapautta koskevia kysymyksiä sekä tarvetta luoda suvaitsevaisuuden ilmapiiri, jossa uskonnonvapaus voidaan taata, ja kysymykset ovat Turkin viranomaisten kanssa käytävien neuvottelujen keskiössä. Haluaisin vakuuttaa sen teille, Bernd Posselt.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kristillisiä kirkkoja koskevat ongelmat eivät rajoitu vain Turkkiin vaan niitä esiintyy myös jaetun Kyproksen saaren koillisosassa.
Keskustellaanko asiasta neuvostossa ja toteutetaanko Turkkia koskevia erityistoimia sen varmistamiseksi, että Turkki käyttää oikein vaikutusvaltaansa, jota sillä epäilemättä kyseisellä alueella on?
Jim Allister
(EN) Haluaisin kiinnittää ministerin huomion Turkin erittäin pientä protestanttista yhteisöä vastaan suunnattuun jatkuvaan kampanjaan, josta hyvä esimerkki on nyt joitakin kuukausia käynnissä ollut farssioikeudenkäynti kahta nuorta miestä - Turan Topalia ja Hakan Taştania - vastaan. Miehiä on syytetty turkkilaisuuden loukkaamisesta. Heidän rikoksensa on ilmeisesti se, että he ovat harjoittaneet uskontoaan. Jos näkemys uskonnonvapaudesta on tällainen, eikö ole selvää, että Turkki on erittäin kaukana ihmisoikeuksia ja uskonnonvapautta koskevien perusnormien täyttämisestä?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Arvoisa puhemies, vastauksena Reinhard Rackin kysymykseen tunnemme toki Turkin vahvan vaikutuksen Kyproksen pohjoisosaan ja aiomme käsitellä ongelmia. Kuten tiedätte Pohjois-Kyproksen vaaleilla valittujen edustajien valtuuskunta vierailee Euroopan parlamentissa torstaina, ja se on tilaisuus ilmaista syvä huolemme näistä kysymyksistä.
Rauhoitan Jim Allisteria kertomalla hänelle, että seuraamme luonnollisesti uskontokuntien kohtaloa, ja kiitän häntä siitä, että hän on kertonut protestanttista yhteisöä edustavan kahden nuoren miehen tapauksesta, jotka ovat todellakin joutuneet uhkailun tai aggression uhriksi uskonnollisen vakaumuksensa takia. Viemme siksi tämän tapauksen Turkin viranomaisten tietoon, Jim Allister.
Aihe: Eurooppaan kohdistuvat uudet maahanmuuttopaineet
Viime viikkojen aikana on havaittu, että Euroopan unionin Välimeren alueen maihin kohdistuva maahanmuuttopaine on lisääntynyt.
Harkitseeko neuvosto uusia diplomaattisia tai muunlaisia toimia auttaakseen kyseisiä maita pidättelemään tällä hetkellä kyseisellä alueella vellovaa uutta laittoman maahanmuuton aaltoa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, vastaan Manuel Medina Ortegalle ellen erehdy, mutta te olette jo auttanut minua. Arvoisa puhemies, maahanmuuttopolitiikka, jota Euroopan unioni aikoo panna täytäntöön, perustuu yhteisvastuullisuuden periaatteeseen, jäsenvaltioiden väliseen yhteisvastuullisuuteen, erityisesti niiden jäsenvaltioiden välillä, joihin kohdistuu suuria maahanmuuttopaineita, ja yhteisvastuullisuuteen alkuperämaiden kanssa erityisesti köyhyyden syiden korjaamiseksi.
Periaate on perustana maailmanlaajuiselle siirtolaisuutta koskevalle lähestymistavalle, jonka Eurooppa-neuvosto määritteli joulukuussa 2005. Maailmanlaajuisella siirtolaisuutta koskevalla lähestymistavalla pyritään vahvistamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä siirtolaisten alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa. Lähestymistavalla pyritään siihen, että vuoropuhelu kyseisten maiden kanssa kattaa kaikki siirtolaisuuden ulottuvuudet, erityisesti laillisen maahanmuuton, laittoman maahanmuuton ennaltaehkäisyn ja torjunnan sekä myös siirtolaisuuden ja kehityksen yhteyden.
Sittemmin Eurooppa-neuvosto on jatkuvasti vahvistanut tarpeen noudattaa tätä lähestymistapaa, tehostaa sitä ja tehdä sen täytäntöönpanosta entistä tehokkaampaa.
Ensimmäinen siirtolaisuutta ja kehitystä käsitellyt EU:n ja Afrikan ministerikokous pidettiin alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaiden välisen yhteistyön hengessä heinäkuussa 2006 Rabatissa. Toinen ministerikokous siirtolaisuudesta ja kehityksestä pidetään Pariisissa 25. marraskuuta 2008. Sitä pyydetään hyväksymään monivuotinen toimintaohjelma, joka koostuu monista toimista, joita Länsi-Afrikan siirtolaisreiteillä sijaitsevia kumppaneita pyydetään toteuttamaan ja jotka koskevat erityisesti laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ennaltaehkäisyä ja torjuntaa.
Rajaturvallisuus, mukaan luettuna fyysisten ja inhimillisten resurssien vahvistaminen ja operatiivinen yhteistyö Frontexin kanssa, on myös ensisijaisen tärkeä ala kolmansien maiden, erityisesti Välimeren alueen maiden kanssa toteutettavassa vuoropuhelussa ja operatiivisessa yhteistyössä. Esimerkiksi vuonna 2008 Frontexin suojissa toteutettu yhteinen Hera-operaatio on vähentänyt huomattavasti Kanariansaarten rannikolla maihin nousevien siirtolaisten määrää.
Samassa hengessä siirtolaisasiat muodostavat osan kysymyksistä, joita käsitellään neuvotteluissa, jotka komissio aikoo käynnistää tässä kuussa Libyan kanssa neuvoston syyskuussa antaman mandaatin turvin ja joiden tavoitteena on päästä puitesopimukseen Euroopan unionin ja Libyan välillä.
Lopuksi, kuten tiedätte, vastuun periaate vahvistettiin viime lokakuussa Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksella. Sopimuksessa korostetaan myös tarvetta yhteisvastuullisuuteen niiden jäsenvaltioiden kanssa, joihin kohdistuu maantieteellisen sijainnin takia maahanmuuttovirtoja tai joiden resurssit ovat rajalliset, ja siinä komissiota pyydetään esittämään ratkaisuja, joissa otetaan yhteisvastuullisuuden hengessä huomioon kyseisten valtioiden kohtaamat vaikeudet.
Manuel Medina Ortega
(ES) Neuvoston puheenjohtaja, olen samaa mieltä neuvoston noudattamasta lähestymistavasta. Kysymys kuuluu, voimmeko hyväksyä konkreettisia toimenpiteitä: aika kuluu ja ongelmat kasvavat kaiken aikaa. Erityisesti Välimeren maat ovat vaikeuksissa. Joillakin niistä on taloudellisia resursseja vastata vaikeuksiin, kun taas toisilla ei ole, esimerkiksi Maltalla, joka pienen kokonsa ja rajallisten resurssiensa takia kohtaa valtavia vaikeuksia.
Ongelmia aiheutuu myös kansainvälisistä säännöistä, kuten Haagin yleissopimus lasten suojelusta, joka estää tosiasiassa lasten palauttamisen alkuperäisiin perheisiinsä. En tiedä, onko neuvosto ottanut huomioon sen, että lasten suojelua koskevat säännöt on kirjoitettu siten, että olemme joutuneet absurdiin tilanteeseen, jossa lapsia tulee Eurooppaan eikä heitä voida palauttaa edes alkuperäisiin perheisiinsä huolimatta siitä, että heidät on tunnistettu.
Lopuksi minun on mainittava erityiset kysymykset: tiedän, että tällä hetkellä on joitakin erityisiä aloitteita Afrikan maiden, esimerkiksi Malin kanssa siirtolaisuuskeskusten perustamiseksi niin että alkuperä- tai kauttakulkumaat voivat hallita ongelmaa itse välttääkseen dramaattisen tilanteen, jossa kymmeniä ihmisiä kuolee merellä yrittäessään epäonnistuneesti päästä rannikoillemme.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, kiitän Manuel Medina Ortegaa rakentavista, olennaisista kysymyksistä. Hän on aivan oikeassa. Meidän on varmistettava vähemmän resursseja omaavien valtioiden vahvistaminen: tiedän, että Maltan tapaus on täysin selvä. Meidän on harkittava resurssien uudelleenkohdistamista niiden vahvistamiseksi Maltan ympärillä, ja meidän on myös pohdittava keinoja Frontexin mekanismin vahvistamiseksi tässä suhteessa, erityisesti Maltan tapauksessa.
Toiseksi, kuten Manuel Medina Ortega tietää, toinen EU:n ja Afrikan ministerikokous siirtolaisuudesta ja kehityksestä pidetään 25. marraskuuta 2008 Pariisissa Rabatin kokouksen jatkoksi, ja siinä yhteydessä järjestetään kolme teknistä kokousta laillisesta maahanmuutosta, laittomasta maahanmuutosta sekä siirtolaisuudesta ja kehityksestä. Lupaan, että pyydän neuvoston pääsihteeristöä raportoimaan tarkemmin alaikäisten suojelua koskevasta normista, koska en pysty tällä hetkellä vastaamaan.
Kolmannen asian, Malin, kohdalla Manuel Medina Ortega on täysin oikeassa korostaessaan kyseisten sopimusten merkitystä. Se, mitä haluamme tehdä puheenjohtajana ja mihin haluamme myös neuvoston pyrkivän, on todellakin tällaisten sopimusten tekeminen siirtolaisten alkuperämaiden kanssa. Yhteinen kehittäminen ja vuoropuhelu alkuperämaiden kanssa on tärkeää, ja minulle kyseinen sopimus Malin kanssa toimiin esimerkkinä. Tämän halusin sanoa Manuel Medina Ortegalle.
Bernd Posselt
(DE) Kysymykseni liittyy Välimeren unioniin, johon aloitteen on tehnyt presidentti Sarkozy. Voidaanko sitä käyttää tehokkaana välineenä tässä asiassa? Haluan mainita kaksi erityistä asiaa. Ensinnäkin Pohjois-Afrikasta tulevat maahanmuuttajat: mitä tehdään työpaikkojen luomiseksi siellä? Toiseksi Länsi-Afrikasta tulevat maahanmuuttajat: eikö ole mahdollista perustaa vastaanottokeskuksia itse Pohjois-Afrikkaan?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, haluan sanoa, että Bernd Posseltin kysymys on olennainen. Välimeren unioni on ensinnäkin käytännön hankkeiden unioni. Se on myös kulttuurienvälinen visio. Se liittyy luonnollisesti taloudelliseen kehitykseen, ja kaikki yhteistä kehittämistä koskevat asiat on sisällytetty taloudelliseen kehitykseen. Näin voin vahvistaa Bernd Posseltille, että kyseisiä näkökohtia käsitellään tavalla tai toisella sopivana ajankohtana Välimeren kahden rannikon välisissä taloudellisessa kehittämistä koskevissa hankkeissa ja keskusteluissa.
Aihe: Vuoropuhelun aloittaminen Kuubassa
Kuubaa koskevat neuvoston päätelmät 23. kesäkuuta 2008 on otettu oikein hyvin vastaan saaren demokraattisissa piireissä, jotka arvostavat sitä, että kaikkien poliittisten vankien vapauttaminen ilman ehtoja on EU:n ensisijainen prioriteetti ja että EU sitoutuu siihen, että ihmisoikeuksia kunnioitetaan ja pyritään aidosti kohti moniarvoista demokratiaa.
Mihin käytännön toimenpiteisiin neuvosto aikoo päätelmissään tekemiensä sitoumusten mukaisesti ryhtyä syventääkseen vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition edustajien kanssa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Antonio Masip Hidalgo, kuten korostitte, neuvosto päätti todellakin 23. kesäkuuta kohentaa suhteita Kuubaan tietyn viimeaikaisen myönteisen ihmisoikeuskehityksen valossa.
Ensinnäkin neuvosto päätti jatkaa uudelleen vuoropuhelua Euroopan unionin ja Kuuban välillä ilman ennakkoehtoja ja vastavuoroisuuden pohjalta sekä käsitellä siinä kaikkia yhteistä etua koskevia kysymyksiä. Vuoropuhelulla pyritään konkreettisiin tuloksiin, erityisesti ihmisoikeusasioissa. Tässä yhteydessä, Antonio Masip Hidalgo, pidettiin 16. lokakuuta Pariisissa ensimmäinen Euroopan unionin ja Kuuban välinen poliittinen vuoropuhelu ministeritasolla.
Toiseksi neuvosto vahvistaa 23. kesäkuuta annetuissa päätelmissään jatkavansa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition edustajien kanssa korkean tason vierailujen aikana, ja silloin käsitellään aina ihmisoikeuskysymyksiä. Tarvittaessa opposition kanssa järjestetään kokouksia kyseisten vierailujen yhteydessä.
Neuvosto korostaa myös sitä, että Euroopan unioni jatkaa käytännön tuen antamista kaikille Kuuban yhteiskunnan sektoreille rauhanomaisen muutoksen toteuttamiseksi saarella. Näiden päätelmien soveltamiseksi oppositiota edustavia organisaatioita pyydetään säännöllisesti esittämään näkemyksiään ajankohtaisesta poliittisesta kehityksestä.
Lopuksi neuvosto vahvisti sen, että Euroopan unioni on valmis antamaan rakentavan panoksensa kaikkien Kuuban yhteiskunnan sektorien kehittämiseen, mukaan luettuna kehitysyhteistyö. Tämän sitoumuksen yhteydessä, kuten tiedätte, komission jäsen Louis Michel on juuri tehnyt virallisen vierailun Kuubaan sopiakseen yhteistyön suuntaviivoista ja käytännön hankkeista, joita mahdollisesti käynnistetään.
Louis Michelin vierailun lisäksi näette, että neuvosto on ryhtynyt toteuttamaan monia toimenpiteitä kesäkuun päätelmien soveltamiseksi, ja ensi kesäkuussa, Tšekin puheenjohtajuuskauden lopussa, neuvosto alkaa arvioida Kuuban kanssa käytyä poliittista vuoropuhelua ja sen tuloksia. Vuoropuhelu jatkuu tältä pohjalta, jos näyttää siltä, että Kuuba täyttää unionin odotukset, erityisesti ihmisoikeusasioissa.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Oikein paljon kiitoksia, Jean-Pierre Jouyet, kollegani Luis Yañez-Barnuevo Garcían puolesta. Hän on rehellinen ja demokratiaa kannattava henkilö, joka tukee Kuuban oppositiota ja Kuuban kansaa.
Teidän on jatkettava ponnistelujanne näiden painopistealojen hyväksi ja keskityttävä vuoropuhelussa Kuuban oppositioon. Meidän on saavutettava demokratia Kuubassa ja varmistettava EU:n sitoutuminen Kuubaan.
Zita Pleštinská
- (SK) Huolimatta raporteista Kuubassa tapahtuneista ”muutoksista” tosiasiat osoittavat, ettei Kuuba ole vieläkään vapaa ja demokraattinen valtio. Syyt Kuuban vastaisille poliittisille ja diplomaattisille pakotteille eivät ole poistuneet, sillä alkuperäisestä 75 toisinajattelijasta 55 on edelleen vankilassa.
Mielestäni ennen Euroopan unionin poliittista päätöstä Kuuban vastaisten pakotteiden lopettamisesta olisi pitänyt arvioida avoimesti tilanteen kehitys, erityisesti Kuuban kansalaisten ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien alalla.
Mitä neuvosto on tehnyt ja mitä se aikoo tehdä varmistaakseen kaikkien poliittisten vankien vapauttamisen Kuuban vankiloista?
Bogusław Sonik
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, minut karkotettiin Kuubasta toukokuussa 2005. Saapuessani lentoasemalle minut karkotettiin siksi, että olen Euroopan parlamentin jäsen. Hain äskettäin viisumia varmistaakseni, että pääsen rajan yli, mutta hakemus hylättiin. Voinko luottaa teihin, puheenjohtajavaltioon, sen suhteen että Euroopan parlamentin jäsen voi vierailla vapaasti Kuubassa?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin vastata Zita Pleštinskálle ja sitten Bogusław Sonikille. Neuvoston vuonna 1996 antama yhteinen kanta on edelleen voimassa. Siinä suositellaan siirtymäprosessia demokraattiseen pluralismiin ja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja tätä tarkoitusta varten Kuuban viranomaisten ja kaikkien yhteiskunnan sektorien kanssa käytävän vuoropuhelun tehostamista. Euroopan unioni on valmis tukemaan prosessia Kuuban avaamiseksi sitä mukaa, kun Kuuban viranomaiset etenevät kohti demokratiaa.
Mitä tulee teidän tilanteeseenne, Bogusław Sonik, olen pannut sen merkille, ja on selvää, että meidän on seurattava tilannetta erittäin tarkasti kaikkien Euroopan parlamentin jäsenten osalta ja tuettava teitä toimissanne. Se on neuvoston kanta.
Aihe: Rahoituskriisin opetukset
Mitä neuvosto on oppinut vallitsevasta rahoituskriisistä? Mistä lyhyen ja pitkän aikavälin toimenpiteistä tällä hetkellä keskustellaan?
Ovatko näissä neuvotteluissa mukana Islanti ja muut EU:hun kuulumattomat Euroopan maat, joiden taloudet ovat tiiviisti kytköksissä toisiinsa?
Aihe: Jäsenvaltioiden vastaaminen kansainväliseen rahoituskriisiin
Pitääkö neuvosto yksittäisten jäsenvaltioiden toimia pankkiensa ja taloutensa suojelemiseksi kansainvälisen rahoituskriisin pahimmilta seurauksilta askeleena taaksepäin?
Aihe: EU:n vastaus finanssikriisiin
Luottamus rahoitusmarkkinoilla on heikko ja pankkiala sekasortoisessa tilassa. Onko neuvosto ryhtynyt toimenpiteisiin puuttuakseen kriisiin ja palauttaakseen luottamuksen yhdenmukaisella ja yhteisellä lähestymistavalla vai katsotaanko, että jäsenvaltiot selviävät tästä rahoitusmarkkinoiden myllerryksestä paremmin yksin?
Aihe: Rahoituskriisi ja vakaussopimus
Maailmanlaajuinen rahoituskriisi on osoittanut, että EU-maiden hallitukset ja Euroopan keskuspankki toimivat epäjohdonmukaisesti myöntäessään rahaa pankkien pelastamiseen romahtamiselta ja rikkovat siten vakaussopimusta, josta ne eivät ole vuosikausiin sallineet pienintäkään poikkeusta kärjistyneiden sosiaalisten tarpeiden tyydyttämiseksi.
Miten neuvosto arvioi tätä asiaa? Aikooko se viimeaikaisten tapahtumien valossa tarkastella uudelleen vakaussopimuksen ehtoja ja markkinatalouden yksiulotteista näkökantaa, jolla eurooppalaisia rakenteita yksinomaan hallitaan?
Aihe: Itä-Euroopan tilanne ja näkymät rahoituskriisin aikana
EU:n päätöksentekijät ovat huolissaan Itä-Euroopan haavoittuvuudesta rahoituskriisin yhteydessä. Itä-Euroopan valtioiden johtajat kokevat maidensa taloudellisen tilanteen Länsi-Euroopan talouksia heikommaksi. Mitkä ovat neuvoston mielestä tärkeimmät rahoituskriisin aiheuttamat uhat Itä-Euroopalle ja etenkin Baltian maille? Millaiset ovat neuvoston mielestä Itä-Euroopan ja erityisesti Baltian maiden lähivuosien (2009-2010) sekä pidemmän aikavälin näkymät?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, yritän vastata kaikkiin kysymyksiin, jotka liittyvät rahoituskriisiin, joka on vaikuttanut maailmantalouteen 15 viime kuukautta tai pitempäänkin ja joka vaikuttaa edelleen jäsenvaltioiden talouksiin.
Unionin osalta muistuttaisin teitä siitä, että Eurooppa-neuvosto ilmoitti 15. ja 16. lokakuuta sitoumuksensa toteuttaa kaikissa olosuhteissa kaikki tarvittavat toimet rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpitämiseksi, suurten rahoituslaitosten tukemiseksi, konkurssien välttämiseksi ja säästäjien talletusten suojelemiseksi.
Rahoitusjärjestelmän alalla Eurooppa-neuvosto vetosi voimakkaasti kaikkiin järjestelmän toimijoihin, jotta nämä toimivat vastuullisesti, erityisesti pankkialalla. Eurooppa-neuvosto korosti sitä, että yritysjohtajien todellinen suoritus pitäisi näkyä heidän palkassaan, mukaan luettuna erorahat ja kaikki ”kultaisiin laskuvarjoihin” liittyvä. Eurooppa-neuvosto päätti samoin varmistaa, että osakeoptiojärjestelyt eivät saisi johtaa liialliseen riskinottoon eivätkä lyhyen aikavälin tavoitteiden liialliseen korostamiseen.
Kyseisen kokouksen jälkeen 7. marraskuuta pidetyllä valtion tai hallituksen päämiesten epävirallisella kokouksella, jonka tehtävänä oli valmistella koordinoitua EU:n lähestymistapaa viime viikonloppuna Washingtonissa pidettyyn G20-kokoukseen, oli tavoitteena tehdä nopeita päätöksiä avoimuudesta, maailmanlaajuisista sääntelynormeista, erityisesti kirjanpitonormeista, rahoitusvalvonnasta ja kriisinhallinnasta, eturistiriitojen estämisestä ja ennakkovaroitusjärjestelmän luomisesta ja pönkittää tällä tavoin säästäjien ja sijoittajien luottamusta.
Vastatakseni tarkemmin parlamentin jäsenten kysymykseen, joka jätettiin Euroopan parlamentin sosialistiryhmän puolesta ja joka heijastelee Evansin kysymystä kriisiä koskevista käytännön toimenpiteistä, haluaisin viitata vakavaraisuusdirektiivin uudistukseen, jota neuvosto parhaillaan käsittelee. Neuvosto on jo edennyt pitkälle kyseisen ehdotuksen kanssa. Komissio on myös juuri ehdottanut asetusta luottoluokituslaitosten hyväksymisjärjestelmästä. Kyseinen ehdotus on samansuuntainen sikäli, että pääomavaatimukset riippuvat myönnetystä luokituksesta.
Säästäjien talletusten alalla komissio on ehdottanut nykyisen direktiivin muuttamista vähimmäistakuun nostamiseksi 50 000 euroon ja suunnittelee sen nostamista tulevaisuudessa 100 000 euroon. Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät ehdotusta parhaillaan.
Eurooppa-neuvoston kokouksessa 15. ja 16. lokakuuta perustettiin myös rahoituskriisiryhmä. Kuten tiedätte, ryhmä on epävirallinen mekanismi varoituksia, tiedonvaihtoa ja arviointia varten neuvoston, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission, komission puheenjohtajan, Euroopan keskuspankin pääjohtajan, euroryhmän puheenjohtajan ja jäsenvaltioiden hallitusten sekä tietysti talous- ja rahoituskomitean edustajien kesken. Viimeksi mainittu on ennakkovaroitusjärjestelmän keskeinen tekijä.
Vastatakseni Mairead McGuinnessin ja Gay Mitchellin kysymyksiin korostaisin, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman tarjotakseen kansallisen pelastuksen valmiin yhteisen kehyksen jäsenvaltioille sekä tukitoimia rahoitusalalle. Eurooppa-neuvosto vetosi jäsenvaltioihin, jotta nämä ottavat huomioon kansallisten päätöstensä mahdolliset vaikutukset muihin jäsenvaltioihin. Tunnustamme myös, että Islanti on kokenut vakavia vaikeuksia. Eurooppa-neuvosto lähetti Islannille lokakuussa solidaarisuuden viestin. Kokouksia järjestettiin Ecofin-neuvostossa 4. marraskuuta ja lopulta Euroopan talousalueen neuvoston kanssa, tapasin henkilökohtaisesti Islannin edustajia ja uskon, että pystyimme löytämään tyydyttäviä solidaarisuusmekanismeja ja myös tekemään sopimuksia, jotka yhdistävät meidät Islannin kanssa Euroopan talousalueen neuvoston puitteissa.
Dimitrios Papadimoulisin esittämässä kysymyksessä vakaus- ja kasvusopimuksesta muistuttaisin teitä neuvoston 7. lokakuuta hyväksymistä päätelmistä, joissa se vahvisti toiveensa nähdä sopimusta sovellettavan ottaen samalla huomioon poikkeukselliset olosuhteet, joissa olemme. 7. lokakuuta annetun päätöksen täytäntöönpanossa on tietysti otettava huomioon G20-kokouksen päätelmät, joissa kehotetaan käyttämään kaikkia käytettävissä olevia keinoja aktiivisuuden ylläpitämiseksi.
Vastatakseni nyt Laima Liucija Andrikienėn kysymykseen muistuttaisin teitä siitä, että komission mukaan rahoituskriisi on vaikuttanut Unkariin, Liettuaan, Viroon, Bulgariaan ja Romaniaan vakavammin kuin muihin jäsenvaltioihin. Kyseiset jäsenvaltiot ovat vuosien ajan hyötyneet suotuisista ulkoisista rahoitusolosuhteista, mikä on tietysti aiheuttanut vaihtotaseen vajetta ja kasvattanut ulkoista velkaa. Nyt on selvää, että rahoitusolosuhteet ovat vähemmän suotuisat ja kyseisten valtioiden ongelmana on ulkoisen velan rahoittaminen.
Neuvosto on juuri myöntänyt Unkarille 6,5 miljardin euron lainan keskipitkän aikavälin rahoitusavun mekanismin puitteissa maksutasetta varten. Neuvoston lainojen lisäksi lainoja on saatu Kansainväliseltä valuuttarahastolta 12,5 miljardia euroa ja Maailmanpankilta yksi miljardi. En tiedä, onko viimeksi mainittu dollareita vai euroja.
Nykyisellä 12 miljardin euron rahoituksella on olemassa riski, että mekanismi ei riitä tulevaisuuden vaatimuksiin, ja siksi komissio on juuri ehdottanut avun lisäämistä Unkarille 25 miljardiin euroon. Neuvosto on pyytänyt Euroopan parlamenttia antamaan mielipiteensä tästä ehdotuksesta.
Peter Skinner
(EN) Olen tyytyväinen neuvoston huomautuksiin ja rahoituspalveluja koskevaan yleiseen lähestymistapaan ja toivon todellakin, että voimme hyödyntää äskettäin pidetyn G20-kokouksen tuloksia. Kuten sanoitte, meidän on hyödynnettävä kyseistä liikettä maailmanlaajuisten tulosten aikaansaamiseksi maailmanlaajuisilla säännöillä sekä erityisesti rahoitusvalvonnalla.
Minun on sanottava, että rahoitusvalvonta vaatii myös taloudellista tukea. Olemme nähneet sen. Kyseessä ovat tietysti veronmaksajien rahat. Mutta ollakseen asianmukaista valvonta tarvitsee asianmukaista vakavaraisuutta pankkien lisäksi myös vakuutusyhtiöiden osalta. Mietin siksi tuetteko myös ryhmävalvontaa ja sellaista ryhmävalvontaa, joka mainitaan Solvenssi II -hankkeessa, jotain, jota ei mainita varainhoitoa koskevien säännösten luettelossanne mutta joka keksittiin kriisiajan ulkopuolella ja joka voisi auttaa meitä kriisissä. Jos asia on näin, ehkäpä puheenjohtaja voisi selittää, miksi se aikoo 2. joulukuuta poistaa ryhmätuen tästä ehdotuksesta, ja tajuaisi miten hyödytöntä se voi olla.
Mairead McGuinness
(EN) Kysymyksemme laadittiin muutama viikko sitten, ja tilanne on nyt vielä pahempi ja erilainen kuin silloin. Siltä pohjalta haluaisin kysyä, miten yhtenäinen neuvosto on yhteisessä toiminnassa, ja toimiiko järjestelmä tehokkaasti tilanteessa jossa jäsenvaltioiden on toimittava yksin?
Gay Mitchell
(EN) Eikö olisi aika saada jotain Marshall-suunnitelman tapaista, ehkäpä Sarkozy-suunnitelma Euroopalle?
Miten se rahoitettaisiin? Oletetaan, että Kiina lainaisi rahaa Euroopan investointipankille tai Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille ja sitten annettaisiin avustuksia jäsenvaltioille - jotka eivät vaikuttaisi niiden velkaan suhteessa BKT:hen.
Miten se maksettaisiin takaisin? Tulleista ja valmisteverosta, jota perittäisiin kaupasta, ja ehkä ylimääräisestä 0,5 prosentin arvonlisäveromaksusta jäsenvaltioilta, jotka käyttäisivät kyseistä välinettä.
Voitteko harkita joulukuun kokouksessa Marshall-suunnitelman tapaista suunnitelmaa ja lopettaa yksityiskohtien kanssa näpertelyn? Olemme juuri joutuneet tähän taantumaan ja jos otamme sen vastaan laskelmoidulla riskillä, voimme selvitä siitä.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, vaikka komission entinen puheenjohtaja Romano Prodi sanoi, että vakaussopimus on typerä koska sinä huolehditaan vain inflaatiosta, alijäämästä ja velasta aikana, jolloin EU on vajoamassa taantumaan ja tarvitsee toimia, joilla voidaan edistää kehitystä, työllisyyttä, ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Kysymykseni kuuluu: harkitsetteko sen korvaamista sen sijaan että vain höllentäisitte sitä? Jos ette voi tai ette halua, niin välittäkää neuvoston puheenjohtajalle terveiset, että tämän kriisin kanssa kiertelyn on loputtava.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Arvoisa Jean-Pierre Joyet, puhuitte Unkarista ja solidaarisuudesta, jota Unkarille osoitetaan, mikä on rohkaisevaa, mutta olen myös erittäin kiinnostunut muista mainitsemistanne maista: Bulgariasta, Romaniasta ja erityisesti Liettuasta. Voiko myös Liettua odottaa Euroopan unionin solidaarisuutta nykyisessä rahoituskriisissä?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, vastatakseni parlamentin jäsenelle, joka toisteli Robert Evansin kysymystä, olette aivan oikeassa. Vakavaraisuuskysymykset vaikuttavat pankkien lisäksi myös vakuutusyhtiöihin, ja valvontamekanismimme on mukautettava käsittelemään ryhmiä tällä alalla, joka voi olla konsolidoitu tai ylikansallinen.
Siksi haluamme ehdottomasti saavuttaa tyydyttävän tuloksen Solvenssi II -direktiiviä koskevassa työssä. Toivomme, että työ saadaan päätökseen mahdollisimman pian, ja tuemme komissiota työn suorittamisessa. Toivomme löytävämme kompromissin tässä asiassa, mutta on selvää että tarvitsemme tekijöitä, joilla vahvistetaan vakavaraisuuden valvontaa vakuutusyhtiöiden tasolla.
Vastatakseni Mairead McGuinnessille katson, että G20-kokouksen vastaus, tapa jolla sitä valmisteltiin ja se seikka, että G20 on sopinut toimintasuunnitelmasta, osoittavat, että neuvosto oli yhtenäinen toimissaan. Muistuttaisin teitä siitä, että tämän toimintasuunnitelman suhteen on niitäkin, jotka sanovat että meidän olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia resursseja aktiivisuuden ylläpitämiseksi. Tässä toimintasuunnitelmassa on erittäin käytännöllisiä rahoitusalan sääntelytoimia, jotka juuri mainitsin ja joita en nyt aio toistaa ja joiden nopeaa täytäntöönpanoa odotamme Euroopan unionissa. Olemme pyytäneet rahoituskriisin lisäksi myös talouskriisin takia, että komissio käynnistää vaaditut lainsäädännölliset tai käytännölliset aloitteet ja että Euroopan parlamentti tukee niitä hyväksymällä vaaditut tekstit mahdollisimman pian.
Jäsenvaltioiden koordinoinnista sanoisin Mairead McGuinnessille, että pidän tärkeänä sitä, että ennakkovaroitusryhmä, koordinointiryhmä, toimii oikein talous- ja rahoituskomitean ja jäsenvaltioiden edustajien ja eri instituutioiden, Euroopan keskuspankin tai euroryhmän, puitteissa.
Gay Mitchellin puhetta kommentoin siten, että mainitsematta Marshall-suunnitelmaa ja soveltaen G20-periaatteita ja puhuen puheenjohtajan nimissä haluamme nähdä yhteisön käyttävän kaikkia keinoja yhdessä jäsenvaltioiden keinojen kanssa: Euroopan investointipankin nykyisiä lainaohjelmia, yhteisön talousarvion käytettävissä olevia varoja, joita pitäisi käyttää myös aktiivisuuden ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden talousarvioiden resursseja, erityisesti tuleviin menoihin ja yritysten tukihankkeisiin liittyviä resursseja, tai yhteisön tasolla jopa tiettyjen sääntöjen höllentämistä tai mukauttamista suurimmissa vaikeuksissa olevien alojen auttamiseksi. Tästä näkökulmasta tarkastelemme asioita erittäin käytännönläheisesti, mutta on selvää, että meidän on toimittava tällä alalla. Olette joka tapauksessa aivan oikeassa, ja puheenjohtajavaltio jakaa näkemyksenne täysin.
Laima Liucija Andrikienėlle voin todeta olevani pahoillani, mutta Unkari on saanut talousapua. Kuten sanoin ja voin vahvistaa sen, rahasto on myöntänyt 12,5 miljardia euroa, josta 6,5 miljardia euroa tulee unionilta, ja on selvää, että tämä solidaarisuus hyödyttää maita, joiden maksutaseeseen vakava kriisi on vaikuttanut ja joilla on vaikeuksia maksaa takaisin ulkoista velkaa.
Olkaa huoletta siitä, että panemme unionissa täytäntöön vaadittavat solidaarisuusmekanismit. Olemme kohdanneet erityisen vakavan tilanteen Unkarin tapauksessa. Viittasin myös Islantiin. Olemme vaikeassa tilanteessa. Jos, enkä toivo sitä, Baltian maat tai tietyt maat, jotka tunnette hyvin, joutuisivat samoihin vaikeuksiin, silloin käytettäisiin samoja solidaarisuusmekanismeja. Tämä on puheenjohtajavaltion kanta, eikä yhtenäisyyttä tietenkään voi olla ilman solidaarisuutta.
Haluaisin sanoa Dimitrios Papadimoulisille, että ensinnäkään en ole aina samaa mieltä puheenjohtaja Prodin kanssa. Sellaista se on joskus. Toiseksi, nyt tarvitaan tiettyä budjettikuria. Kolmanneksi, kuten sanoin viitatessani G20-kokouksen päätelmiin, vaikuttaa selvältä, että kyseisiä periaatteita on mukautettava poikkeuksellisiin olosuhteisiin ja nyt vaaditaan poikkeuksellisia toimenpiteitä. On järkevää, siitä olen samaa mieltä, välttää aina dogmaattisuutta. Lopuksi ja neljänneksi matkailu, tunnen neuvoston puheenjohtajan tarpeeksi hyvin että tiedän hänellä olevan muita suosikkikohteita ja että hän laittaa kaiken energiansa Euroopan unionin palvelukseen. Luotan siihen, että tiedätte sen olevan välttämätöntä meille.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Jean-Pierre Jouyet, arvopaperistamisen rahoitustekniikalla Yhdysvaltojen subprime-lainoja on sisällytetty kiinnitysvelkakirjoihin ja muihin rahastoihin, joita EU:n pankit ja kansalaiset ovat ostaneet.
Tietääkö neuvosto, miten paljon tätä rahoitusroskaa on myyty meille Atlantin toiselta puolelta?
Avril Doyle
(EN) Haluaisin tietää, tunteeko puheenjohtajavaltio Ranska itsensä eristyneeksi neuvoston pöydässä, koska se on historian aikana suosinut markkinoiden sääntelyä ja tässä erityisessä tapauksessa rahoituspalvelujen sääntelyä.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, minulla ei ole päässäni tarvittavia lukuja vastaukseen parlamentin jäsenelle. Suuruusluokat, joiden kanssa olen tekemisissä, ovat todella korkeita ja arvopaperistamisen ylilyönnit, pääasiassa Atlantin takaa, jotka ovat levinneet Eurooppaan ovat suurempia kuin monen jäsenvaltion tai jopa EU:n BKT. Se on todella huomattavaa. Sen voin teille kertoa. Arvopaperistaminen on siten aiheuttanut ennennäkemättömän vakavan epävakauttavan kriisin. Sen voin teille tänään kertoa.
Vastatakseni Avril Doylelle toivon, että emme ole täysin eristyneitä tässä tai muissa asioissa ja että puheenjohtajavaltio on luottavainen. Rahoitusalan sääntely ei todellakaan ole helppo asia, Arvil Doyle, mutta katson, että olemme edistyneet. Tänään iltapäivällä keskustelimme täällä parlamentissa Euroopan komission puheenjohtajan kanssa ja luotamme pitkälti toimintasuunnitelmaan, jonka Eurooppa-neuvosto on määritellyt ja jonka koko EU on muotoillut valtion tai hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa ja jota sittemmin on ohjattu G20-kokouksen työllä tänä viikonloppuna Washingtonissa.
Sanoisin, että enää ei ole mitään kiistoja, ei ainakaan teoriassa. Meidän on käsiteltävä sääntelyn puutetta. Kukaan ei tarvitse tai halua lisää sääntelyä, mutta meidän on mukautettava sitä ja varmistettava, että käytettävissä on turvallinen ja avoin järjestelmä säästäjille ja sijoittajille. Uskon, että koko maailma on kanssamme samaa mieltä tästä asiasta. Sen jälkeen kyse on sopeuttamisesta.
Aihe: Poliittinen vastuu EU:n sotilasoperaatioiden aikana tapahtuneista rikkomuksista
Useat henkilöt Ruotsissa ovat antaneet todistajanlausuntoja, joiden mukaan Artemis-nimiseen EU:n sotilasoperaatioon Buniassa, Kongossa, osallistuneet ranskalaisjoukot kiduttivat erästä vankia ja valeteloittivat tämän. Todistajien mukaan teot tapahtuivat 13. heinäkuuta 2003, ja niitä on tutkittu sekä Ruotsin että Ranskan puolustuslaitoksessa. Tapahtuma herättää monia kysymyksiä tulevasta yhteistyöstä.
Onko olemassa takeita siitä, että EU:n lähettämät joukot kunnioittavat allekirjoitettuja yleissopimuksia EU-operaatioiden aikana ja että niillä on kansainvälisoikeudellinen pätevyys tehtäviensä suorittamiseen? Mitä jatkotoimia neuvosto aikoo toteuttaa Ranskan tekemän Bunian tapahtumia koskevan selvityksen johdosta?
Aihe: Poliittinen vastuu EU:n sotilasoperaatioiden aikana tapahtuneista rikkomuksista
Useat henkilöt Ruotsissa ovat antaneet todistajanlausuntoja, joiden mukaan Artemis-nimiseen EU:n sotilasoperaatioon Buniassa, Kongossa, osallistuneet ranskalaisjoukot kiduttivat erästä vankia ja valeteloittivat tämän. Todistajien mukaan teot tapahtuivat 13. heinäkuuta 2003, ja niitä on tutkittu sekä Ruotsin että Ranskan puolustuslaitoksessa. Ruotsalaisten todisteet sisälsivät ristiriitaisia kertomuksia ja Ranskan tutkimuksessa pääteltiin, että väärinkäytöksiä ei ollut tapahtunut, mutta tapahtuma herättää monia kysymyksiä tulevasta yhteistyöstä.
Kenellä on poliittinen vastuu, jos jonkin jäsenvaltion sotilaalliset joukot syyllistyvät rikkomuksiin EU-operaatioiden aikana? Jos jonkin jäsenvaltion sotilaallisten joukkojen todetaan syyllistyneen sotarikoksiin EU-operaatioiden aikana, onko mahdollista kieltää kyseisen jäsenvaltion osallistuminen EU-operaatioihin pitemmäksi aikaa, jotta voidaan suojella EU-maiden sotilaallisten joukkojen mainetta ja imagoa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, Hélène Goudin ja Hanne Dahl ovat esittäneet vakavia kysymyksiä. Voin vakuuttaa heille kummallekin ja parlamentille, että Euroopan unionin operaatioissa noudatetaan ihmisoikeuksien suojelua koskevia yleissopimuksia ja kansainvälistä oikeutta.
Tämä periaate on selvästi eritelty kaikissa neuvoston hyväksymissä suunnitteluasiakirjoissa ja sisällytetty yksittäisiin ohjeisiin, jotka annetaan operatiivisille joukoille. Englanniksi se tunnetaan nimellä ”soldiers' corps”.
Silloin kun yksittäiset henkilöt ylittävät ulkomaan- ja puolustusoperaatioissa velvollisuutensa, rankaiseminen ja oikeudelliset seuraukset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kaikki jäsenvaltiot noudattavat yleissopimuksia, joilla suojellaan ihmisoikeuksia.
Tapauksesta, johon tässä yhteisessä kysymyksessä viitataan, haluaisin sanoa luopuen hetkeksi neuvoston puheenjohtajuudesta tämän: avoimuuden vuoksi Ranskan viranomaiset tutkivat asian perusteellisesti otettuaan ensin yhteyttä Ruotsin viranomaisiin. Ranskan operatiivisten joukkojen ja maanpuolustuksen tarkastuslaitos suoritti tutkimuksen.
Tutkimuksessa todettiin, että Ranskan joukkojen Artemis-operaation aikana 13. heinäkuuta 2003 Kongon demokraattisessa tasavallassa vangitsemaa nuorta miestä ei kidutettu eikä kohdeltu julmasti. Siten Ranskan ja Ruotsin joukkoja vastaan nostetut syytökset ovat perusteettomia.
Hélène Goudin
(SV) Haluaisin esittää seuraavan kysymyksen: kyseinen nuori mies on, kuten tiedämme, kadonnut. Miten voidaan todistaa, ettei hänelle tapahtunut mitään?
Hanne Dahl
(DA) Arvoisa puhemies, haluaisin pyytää kysymykseen liittyen selvitystä siitä, miten siinä tapauksessa, että epäillään noudattaako jokin jäsenvaltio kansainvälisiä yleissopimuksia EU:n operaation yhteydessä, on mahdollista estää kyseistä jäsenvaltiota osallistumasta operaatioon. Uskon, että joissakin tapauksissa se voisi olla tarpeellista ja on tärkeää että säännöt ovat selvät.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, menemättä äärimmäisyyksiin haluan antaa tosiasioihin perustuvan vastauksen Hélène Goudinin ja Hanne Dahlin kysymyksiin ja siksi annan täysistunnolle ja neuvoston puheenjohtajalle tiedot raportista, joka koskee Ranskan operatiivisten joukkojen ja maanpuolustuksen tarkastuslaitoksen tekemää tutkimusta.
Tiedoksi täysistunnolle - tehtäväni eivät sisällä velvollisuutta käsitellä näitä kysymyksiä, mutta teen niin - annan teille yhteenvedon tutkimuksesta, joka koskee tapahtumia 13. heinäkuuta 2003 Chem-Chemin leirissä Buniassa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Tutkimuksessa, joka tehtiin Ruotsin joukkojen tuella ja yhdessä niiden kanssa, todettiin, että Ranskan joukkojen Artemis-operaation aikana 13. heinäkuuta 2003 Kongon demokraattisessa tasavallassa vangitsemaa nuorta miestä ei kidutettu eikä kohdeltu julmasti. Hän oli pidätettynä leirissä useita tunteja, sitten hänet vapautettiin. Armeijan komentaja määräsi tutkimuksen tehtäväksi 31. maaliskuuta 2008 täydentämään alustavia tutkimuksia, jotka Ruotsin ja Ranskan viranomaiset olivat tehneet omassa maassaan. Viranomaisten yhteistyö toimi erittäin hyvin, ja tutkimusten tuloksena näyttää siltä, että Ranskan ja Ruotsin sotilaita ja kahta everstiä vastaan esitetyt syytökset ovat perusteettomia.
On siis selvää, että ihmisoikeuksia on suojeltava ja kansainvälisten yleissopimuksia on noudatettava ulkopolitiikan turvallisuus- ja puolustusoperaatioissa kaikissa vaiheissa suunnittelusta täytäntöönpanoon ja se on tehtävä erityisesti kouluttamalla joukkoja jatkuvasti tällä alalla.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, olisin kiinnostunut kuulemaan, mitä te pidätte YK:n roolina näissä asioissa. Katsotteko, että YK:lla on tehtävänsä näillä aloilla?
Mairead McGuinness
(EN) Olen helpottunut kuultuani kommenttinne - sekä Ranskan että neuvoston puolesta.
Ettekö kuitenkin katso, että kyseinen tapaus ja kaikki vastaavat tapaukset ovat erittäin pahoja EU:n operaatioiden kannalta ja että meidän on toimittava erittäin selkeästi ja varovaisesti sen suhteen, miten käsittelemme tällaisia raportteja, niin että käsittelemme ne ajoissa eivätkä ne mustamaalaa hyvää työtämme?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, olen täysin samaa mieltä siitä, mitä Mairead McGuinnees sanoi. On selvää, että kaikista ulkomaanoperaatioista, jotka on toteutettu Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa tai yhteisissä puitteissa, pitäisi tietysti ilmoittaa ja raportoida. Avoimuus on välttämätöntä.
Olen täysin samaa mieltä Mairead McGuinnessin kanssa, ja siksi meidän on kehitettävä kaikkea, mikä liittyy ”sotilaalliseen Erasmukseen”. Toivon, että seuraava Eurooppa-neuvoston kokous, joka pidetään joulukuussa, voi laajentaa koulutusta ja parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden välillä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa.
Vastauksena Mairead McGuinnessille katson, että tämä on erittäin tärkeä osatekijä, jos haluamme kehittää strategian EU:n turvallisuudelle ja läsnäololle ulkomailla. Olette aivan oikeassa, Mairead McGuinness.
Paul Rübigin kysymykseen vastaan, että asiaa käsitellään huomenaamuna keskustelussamme Kongon demokraattisesta tasavallasta. Pidän YK:n roolia todella tärkeänä. Kysymys kuuluu, miten resursseja voidaan vahvistaa ja täydentää.
Puhemies
(EN) Näen, että Hanne Dahl pyytää jälleen puheenvuoroa. Pelkäänpä, että voin antaa teille vain lisäkysymyksen ja se on siinä. Olen pahoillani, mutta niin se on.
(Välihuomautus salista)
En voi pakottaa juuri siihen, mitä te haluaisitte kuulla. Neuvoston puheenjohtaja on vastannut, ja pelkäänpä että sen on loputtava siihen, ellette tee lisää kysymyksiä.

Aihe: Kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen
Kysyn neuvostolta, mitä edistymistä on saavutettu kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan yhteisön lainsäädännön ajanmukaistamisessa ja yksinkertaistamisessa? Tämän prosessin ensimmäisen vaiheen muodosti asetus (EY) N:o 883/2004, jonka myötä EU:n kansalaiset saattavat liikkua vapaasti EU:ssa säilyttäen oikeutensa ja sosiaalietuutensa (terveydenhoito, eläkkeet, työttömyyskorvaukset).
Milloin on määrä hyväksyä täytäntöönpanoasetus, jolla korvataan asetus (ETY) N:o 574/722 ja johon sisältyy säännöksiä, jotka tähtäävät kansallisten elinten välisen yhteistyön lisäämiseen ja tietojenvaihtomenetelmien kehittämiseen?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Vastauksena Marie Panayotopoulosille sanoisin, että neuvosto yhtyy täysin hänen mielipiteeseensä tarpeesta päästä mahdollisimman pian sopimukseen ehdotetusta asetuksesta, jolla säädetään sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan asetuksen N:o 883/2004 soveltamistavoista.
Se tarkoittaa olosuhteiden luomista kyseisen asetuksen hyväksymiselle, jotta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen uudistus saadaan mahdollisuuksien mukaan päätökseen toukokuuhun 2009 mennessä. Komission tammikuussa 2006 ehdottama asetus on säännösten laajuuden ja erittäin teknisen luonteen takia ollut eri puheenjohtajavaltioiden luku luvulta edenneen tarkastelun kohteena.
Edeltävien puheenjohtajien jatkuvien ponnistelujen ansiosta on hyväksytty osittaiset yleisnäkemykset. Prosessi saatiin päätökseen viime kuussa puheenjohtajavaltio Ranskan johdolla hyväksymällä osittaiset yleisnäkemykset kahdesta jäljellä olevasta luvusta, jotka liittyvät työtapaturmaetuuksiin ja työperäisiin sairauksiin ja myös kuolintapausetuuksiin.
Euroopan parlamentti antoi mietintönsä viime heinäkuussa ensimmäisessä käsittelyssä. Neuvosto on tyytyväinen näkemysten laajaan lähentymiseen parlamentin kanssa. Neuvosto näkee siinä tulokset erittäin rakentavasta yhteistyöstä, joka käynnistyi kahden toimielimen välillä aivan tekstin käsittelyn alussa.
Yhteisen kannan hyväksyminen asetusluonnoksesta on puheenjohtajavaltio Ranskalle yksi suurista askelista henkilökohtaisen liikkuvuuden lisäämiseksi unionissa. Siksi puheenjohtajavaltio tekee kaiken voitavansa, jotta yhteinen kanta hyväksytään neuvoston kokouksessa 15. joulukuuta, niin että parlamentti voi hyväksyä sen ensi tammikuun istuntojaksolla.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, kysyisin neuvoston puheenjohtajalta uudesta komission ehdotuksesta 2008/414 potilaiden oikeuksista rajatylittäviin palveluihin.
Mikä on puheenjohtajavaltio Ranskan kanta uuteen ehdotukseen?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Ranskalle on selvää, että meidän on tuettava tätä komission ehdotusta.
Käytännössä se helpottaa vakuutettuja henkilöitä koskevia menettelyjä, nopeuttaa eri sosiaaliturvapiireissä toimivien instituutioiden vastaus- ja käsittelyaikaa rajatylittävissä tilanteissa, kuten työtapaturmat, työperäiset sairaudet ja invaliditeetti. Meidän on edistyttävä ja hyväksyttävä sääntöjä tässä asiassa. Kuten tiedätte, puheenjohtajavaltio Ranska esitti Alain Lamassourelle, jonka te tunnette, kysymyksen tavoista, joilla rajatylittävät esteet voidaan poistaa. Sosiaaliturva-alan yhdenmukaistaminen on yksi vastauksista.
On löydettävä asianmukainen tasapaino sosiaaliturvajärjestelmiä koskevien kansallisten perinteiden ylläpitämisen ja muutosten tekemisen välillä. Ensin mainittu on tärkeää kaikille jäsenvaltioille ja jälkimmäinen on erittäin tärkeää rajatylittävän liikkuvuuden helpottamisen kannalta.
Tässä yhteydessä tuemme mainitsemaanne ehdotusta, ja puheenjohtajavaltio tekee Xavier Bertrandin johdolla kaiken voitavansa, jotta se hyväksytään.
Paul Rübig
(DE) Katson, että yksi suurimmista ongelmista, joita meillä on EU:ssa, on kaksinkertainen verotus, joka johtaa erityisesti sosiaaliturvan alalla odottamattomiin lisäverotaakkoihin. Haluaisin tietää, voidaanko odottaa aloitetta neuvoston puheenjohtajavaltio Ranskalta.
Avril Doyle
(EN) Nyt kun käytettävissä ovat sähköiset pankkisiirrot ja korvauksia voidaan helposti maksaa sähköisesti, EU:n toimielimillä on varmasti tarpeeksi toimivaltaa ja älyä kehittää teknologia, jolla mahdollistetaan sisämarkkinoiden keskeinen oikeus kaikkien kansalaistemme vapaaseen liikkuvuuteen tai rajatylittävään liikkuvuuteen - mukaan luettuna vammaiset henkilöt ja ikääntyneet eläkeläiset ja muut - vai onko kyse siitä, ettei ole kollektiivista tahtoa tehdä niin? Vastustaako joku jäsenvaltio ongelman yhteistä ratkaisua?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin vastata Paul Rübigille ja Avril Doylelle, koska nämä ovat kysymyksiä, jotka ovat jo kiinnittäneet huomioni.
Ensinnäkin katson, että Avril Doyle on oikeassa. Kaikkia teknologioita, ja sähköiset teknologiat ovat tässä tapauksessa erityisen hyödyllisiä, pitäisi käyttää potilaskertomusten käsittelyyn.
Toiseksi, Avril Doyle, kannatamme yhteistä ratkaisua edellyttäen, että liikkuvuuden tapauksessa emme uhkaa kunkin jäsenvaltion sosiaaliturvan perinteitä.
Kolmanneksi, olen samaa mieltä Paul Rübigin kanssa. On havaittu, että maksuongelmiin liittyy oikeudellisia kysymyksiä, jotka koskevat kaksinkertaista verotusta. Paul Rübig on oikeassa.
Kerron teille oman näkemykseni pohdittuani kysymyksiä huolellisesti vasta viime viikolla, koska tulemme naapurivaltioista, Paul Rübig, katson, että kansalliset hallinnot eivät ole aina asianmukaisesti koulutettuja, luottavaisia tai riittävän motivoituneita ratkaisemaan tämäntyyppistä ongelmaa. Vastatakseni Avril Doylelle, se vaikuttaa minusta todelliselta vaikeudelta. Siksi tarvitaan yhteisön yhteistä lähestymistapaa. Komission on todellakin toimittava ponnekkaasti. Myös puheenjohtajavaltio toimii ponnekkaasti asian edistämiseksi, koska kussakin jäsenvaltiossa on hallinnollista, byrokraattista ja kulttuurista vastahakoisuutta.
Rajatylittävä liikkuvuus on todellinen kysymys Euroopan integraatiossa, uuden eurooppalaisen sukupolven kehittämisessä ja yksinkertaisesti siinä asiassa, että kansalaisemme pääsevät näkemään Euroopan unionin käytännön etuja. Rajatylittävälle liikkuvuudelle on aivan liian monta hallinnollista estettä, erityisesti sosiaali- ja veroalalla.
Se on todellinen kysymys. Katson, että se vaatii myös syvällisiä uudistuksia ja koordinointia yhteisön toimielinten välillä, erityisesti komission ja kansallisten hallintojen välillä.
Puhemies
(EN) Kyselytunti on päättynyt.
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
(Istunto keskeytettiin klo 19.05, ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
