Puolalaisten telakoiden uudistusohjelma (keskustelu)
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma puolalaisten telakoiden uudistusohjelmasta.
Marek Siwiec
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin ilmoittaa teille, että puolalaisen ammattiliiton valtuuskunta on saapunut lehterille. He aikovat seurata keskusteluamme. Valtuuskuntaan kuuluu edustajia Gdanskin, Gdynian ja Szczecinin telakoilta Pyytäisin teitä toivottamaan puolalaiset ystävämme tervetulleiksi.
Puhemies
(IT) Kiitos, Marek Siwiec. Valtuuskunta on tervetullut.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, komissio on hyvin tietoinen Puolan telakoiden historiallisesta merkityksestä. Sen vuoksi olemme pyrkineet ponnekkaasti löytämään ratkaisun, jonka avulla koko ala voidaan uudistaa siten, että kyseisille alueille tarjotaan toimeentulo. Olemme kuitenkin riippuvaisia Puolan viranomaisten yhteistyöstä, jotta pääsemme toteuttamiskelpoiseen ratkaisuun. Tehdäkseni asian selväksi, näitä tapauksia koskeva valtiontukien tutkinta on ollut vireillä noin neljän vuoden ajan.
Tämä tutkinta koskee Szczecinin, Gdynian ja Gdanskin telakoille myönnettyä merkittävää toimintatukea. Vaikka vuodesta 2002 tähän saakka myönnettyjä valtiontakuita ei laskettaisi mukaan, Gdynian telakka sai Puolan valtiolta, eli Puolan veronmaksajilta, tukea noin 167 000 euroa työntekijää kohden. Tämä merkitsee vuodessa noin 24 000 euroa työntekijää kohden, eli jokaisen telakkatyöntekijän saama tuki on ainakin kaksinkertainen puolalaisen työntekijän keskimääräiseen vuosituloon verrattuna.
Vaikka valtiontakuita ei huomioitaisi, Gdynian telakan saama tuki on nimellisarvoltaan yhteensä noin 700 miljoonaa euroa ja Szczecinin telakan noin miljardi euroa.
Tästä rahamäärästä huolimatta telakkojen ja työntekijöiden tulevaisuus on edelleen vaarassa. Haluaisin korostaa, että tämä huolestuttaa minua kovasti. Minusta työntekijöiden tulevaisuus on otettava huomioon. He ovat välttäneet tuskallisen, mutta välttämättömän uudelleenjärjestelyn, johon on ryhdytty esimerkiksi Saksan ja Espanjan telakoilla ja johon myös Malta valmistautuu tällä hetkellä.
Näiden neljän kuluneen vuoden aikana komissio on aina pitänyt ovea auki Puolan eri hallituksille. Olen tavannut monia Puolan eri hallitusten ministereitä ja pääministereitä. Olemme jatkuvasti pyrkineet pääsemään sopimukseen ja valitettavasti, sanon tämän hyvin raskain sydämin, Puolan viranomaiset eivät ole hyödyntäneet näitä mahdollisuuksia.
Tämän vuoden heinäkuussa komissio tuli siihen tulokseen, että uusimmilla rakenneuudistussuunnitelmilla ei varmistettu telakoiden toimintakelpoisuutta, mutta koska olemme tietoisia siitä, kuinka tärkeä tämä asia on Puolan taloudelle ja Puolan yhteiskunnalle, komissio toimi joustavasti ja antoi kaksi kuukautta lisää, jotta lopulliset suunnitelmat esitettäisiin 12. syyskuuta mennessä.
Komission virkamiehet olivat jatkuvasti tavoitettavissa kesän aikana ja he antoivat saamastaan luonnoksesta palautetta Puolan viranomaisille. Olen tutkinut hyvin tarkkaan Puolan viranomaisten 12. syyskuuta jättämiä rakenneuudistussuunnitelmia. En voi kuitenkaan valitettavasti nähdä, miten kyseisillä tarkistetuilla lopullisilla suunnitelmilla varmistetaan telakoiden toiminnan kannattavuus. Näihin suunnitelmiin tarvitaan vielä lisää julkista rahoitusta tulevaisuudessa mukaan lukien päivittäistoiminnan tukea.
On korostettava sitä, että 12. syyskuuta toimitetuissa rakenneuudistussuunnitelmissa, puhun siis Puolan hallituksen suunnitelmista, ennakoidaan, että noin 40 prosenttia työpaikoista häviää. Nämä uhraukset tehtäisiin kuitenkin siten, että jäljelle jääville työntekijöille ei annettaisi mitään mahdollisuuksia kestävään työllisyyteen, koska telakat eivät olisi todennäköisesti tuottavia. Ne tarvitsisivat valtion tukea, minkä kustantaisivat puolalaiset veronmaksajat.
Tämä ei ole hyväksyttävä lopputulos. Se ei ole hyväksyttävä EU:n kilpailulainsäädännön näkökulmasta eikä telakoiden tulevaisuuden kannalta. Se ei ole hyväksyttävä työntekijöille ja yleisemmin Puolan taloudelle. Sen vuoksi en näe tässä tilanteessa, miten Gdynian ja Szczecinin telakoihin kohdistuvat kielteiset päätökset voidaan välttää.
Komissio ei halua kuitenkaan pelkästään sanoa "ei". Olemme tehneet hyvin aktiivisesti työtä voidaksemme auttaa Puolan viranomaisia löytämään ratkaisun, jolla Gdanskin, Gdynian ja Szczecinin talouskeskuksille varmistetaan elinkelpoinen liiketoiminnallinen tulevaisuus ja vakaalla pohjalla olevat työpaikat.
Tämän skenaarion mukaan Gdynian ja Szczecinin telakkojen omaisuus myydään markkinaehtojen mukaisesti useassa paketissa. Omaisuus järjestetään paketteihin avoimien, rajoittamattomien ja syrjimättömien tarjouksien jälkeen. Jäljelle jäänyt osa yritystä käyttää omaisuuden myynnistä saadut tulot maksaakseen vuosien aikana saadut tuet. Sitten se asetetaan selvitystilaan. Omaisuuden ostaneet osapuolet voivat sen jälkeen jatkaa taloudellista toimintaa telakoilla ja niitä ei tarvitse rasittaa vuosien aikana saadun merkittävän valtiontuen takaisinmaksuilla. Ne voivat ottaa uudelleen töihin enemmän henkilöitä, kuin mikä olisi mahdollista siinä tapauksessa, että 12. joulukuuta esitetyt rakenneuudistussuunnitelmat pantaisiin täytäntöön.
Luulen, että kaikki sijoittajat, jotka ovat valmiita jatkamaan telakoiden toimintaa tai kantamaan ainakin osan niistä nykyisestä vastuusta, hankkisivat mieluiten kaikkein tärkeimmät tuotantovälineet ilman, että niihin liittyy velkaa, ja kehittäisivät niitä kilpailukykyisellä ja kestävällä tavalla. Lopputulos olisi todennäköisesti myönteinen kahdesta syystä: ensinnäkin ilman työtä jääneiden työntekijöiden määrä olisi pienempi kuin Puolan viranomaisten esittämässä rakenneuudistussuunnitelmassa ja toiseksi niillä työntekijöillä, jotka telakoiden ostajat ottavat uudestaan työhön, olisi paljon vakaammat työnäkymät toimivissa yrityksissä, koska entisten velkojen taakkaa ei enää esiintyisi.
Tämä Olympic Airwaysin ennakkotapauksen kanssa yhdenmukainen ratkaisu antaisi mahdollisuuden aloittaa telakoiden taloudellinen toiminta uudelleen, mikä myös hyödyttäisi työntekijöitä.
Komissio on esittänyt tämän mahdollisuuden Puolan viranomaisille. Olemme tehneet sen monta kertaa, ja toivon vilpittömästi, että he käyttävät hyväksi joustavuuttamme ja tekevät meille konkreettisen ehdotuksen. Puolan viranomaisten ja komission virkamiesten välillä käydään muodollista keskustelua siitä, että Olympic Airwaysia koskevaa ratkaisua voitaisiin soveltaa Gdynian ja Szczecinin telakoihin.
Gdanskin tapauksessa uskon, että myönteiseen tulokseen pääsyyn on hyvät mahdollisuudet, jos kumpikin osapuoli osoittaa jatkossakin joustavuutta ja hyvää tahtoa. Kysytte varmasti minulta, miksi tätä lähestymistapaa sovelletaan Gdanskiin. Tähän on kaksi syytä: ensinnäkin Gdansk on jo myyty yksityiselle toimijalle, joka on sijoittanut siihen varoja ja toiseksi tämän telakan velkarasite on huomattavasti Gdynian ja Szczecinin telakoita alhaisempi.
Komissio on jo ilmoittanut kantansa Puolan viranomaisille korvaavista toimista, joita tarvitaan EY:n valtiotukisääntöjen noudattamiseksi. Koska tämä telakka on saanut vähemmän tukea aikaisemmin, voimme myös olla vähemmän vaativia. Puolan viranomaisten pitäisi antaa nyt vastapalveluksena komission avoimuudesta Gdanskin telakan rakenneuudistussuunnitelma, jotta kaikista avoimista kysymyksistä keskusteltaisiin. Olen pahoillani, että emme ole tähän mennessä saaneet tällaista suunnitelmaa, ja on tärkeää, että Puolan viranomaiset toimittavat sen nopeasti.
Lisäksi Puolan hallitus voi pyytää tukea Euroopan globalisaatiorahastosta, ja siihen vastataan todennäköisesti myönteisesti. Tuen suuruus riippuu siitä, kuinka paljon Puolan hallitus on valmis investoimaan yhteisrahoitukseen, koska Euroopan globalisaatiorahasto myöntää korkeintaan 50 prosenttia hankkeen kustannuksista.
Komissio arvioi, että Euroopan globalisaatiorahastosta pitäisi myöntää henkeä kohden 500-10 000 euroa, johon on lisättävä saman verran tukea jäsenvaltioilta.
Lopuksi voin todeta, että komissio on pyrkinyt arvioimaan avoimesti näitä tapauksia ja se on osoittanut huomattavaa joustavuutta. Olemme tehneet asiassa kaikkemme ja jatkamme yhteistyötä Puolan viranomaisten kanssa sellaisen taloudellisesti kannattavan ja yhteiskunnallisesti kestävän ratkaisun löytämiseksi, joka on EY:n kilpailulainsäädännön ja komission ennakkotapausten mukainen.
Pallo on nyt Puolan viranomaisilla. Telakoiden ja työntekijöiden tulevaisuus riippuu siitä, kuinka valmiita Puolan viranomaiset ovat yhteistyöhön komission kanssa, jotta voitaisiin löytää nopeasti myönteinen ratkaisu edellä esittämieni näkökohtien mukaisesti.
Puhemies
(IT) Vetoaisin parlamentin jäsenten järjestykseen ja vastuuntuntoon, koska meillä on hyvin tiukka aikataulu. Meillä on hyvin paljon asioita tänä iltana esityslistalla, joten pyydän teitä noudattamaan tunnollisesti puheaikoja.
Jerzy Buzek
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Kroes, kiitos, että tulitte tänne tänään käsittelemään telakoita koskevaa kysymystä ja kiitän myös puheenvuoronne lopussa esittämistänne myönteisistä näkökohdista.
On itsestään selvää, että tunnustamme kilpailuperiaatteen ja haluamme, että Euroopan yritykset saavat voittoa ja varmistavat kunnollisen palkan työntekijöilleen. Puolan telakoilla on ollut pitkään vaikeuksia soveltaa näitä periaatteita. Komission telakoita koskeva päätös johtaa kuitenkin niiden konkurssiin, ja tätä tilannetta on vaikea hyväksyä.
Hyväksymme sen, että tällaisen konkurssin taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset olisivat alueellisia tai korkeintaan kansallisia ja että Euroopan unioni kamppailee tällä hetkellä maailmanlaajuisen kriisin kanssa. Ei ole kuitenkaan mitään järkeä, että yleisen talouskasvun hidastumisen lisäksi lisätään Puolan telakoiden ja niiden työntekijöiden ahdinkoa. Euroopan ja Puolan telakkateollisuus kannattaa säilyttää. En voi sen vuoksi ymmärtää kielteistä päätöstä ja pyydän, että tätä päätöstä lykätään, jotta Puolan hallituksella ja sijoittajilla olisi aikaa toimia. Me odotamme sen vuoksi, että komissio antaa myönteisen viestin. Ensinnäkin tällä tarjotaan rakenneuudistuksen aikana mahdollisuus varmistaa, että asianmukaiset yritykset voivat jatkaa telakkatoimintaa. Jos telakat hajotetaan osiin yksityistämisen vuoksi, telakkateollisuutta ei ole mahdollista elvyttää. Toiseksi myönteisen ratkaisun ansiosta telakoiden työntekijät pitävät työpaikkansa tai löytävät sopivaa uutta työtä ja tuotannon ja työllisyyden jatkuvuus varmistetaan.
Kolmanneksi tämän ajanjakson aikana tarvitaan jonkin verran suojatoimia tuotannon ylläpitämiseksi ja sen varmistamiseksi, että muutokset ovat kestäviä. Tähän tilanteeseen olisi löydettävä optimaalisia ratkaisuja ja uskon vahvasti, että komission jäsen Kroes ja komissio ovat samaa mieltä niistä.
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, ryhmäni pyysi keskustelua kanssanne, arvoisa komission jäsen, koska olemme lähes joka suhteessa eri mieltä kanssanne. Ette voi nykyisessä maailmanlaajuisessa taloudellisessa tilanteessa vaan todeta, että telakat on suljettava, koska joitain sääntelyä koskevia näkökohtia ei ole noudatettu. Jos suljette telakat nyt tässä taloudellisessa tilanteessa, kuten juuri ilmoititte, niin syöksette koko alueen taloudelliseen katastrofiin. Tätä ei voida hyväksyä. Puolan hallitus sekä komissio ja parlamentti tarvitsevat sen vuoksi enemmän aikaa. Ette voi tällaisessa taloudellisessa tilanteessa sanoa vain, että joitakin sääntöjä ei ole täytetty, joten se siitä.
Toinen näkökohtani on se, että 24 000 euroa käytetään jokaiseen työpaikkaan, ja tämä on oikeutettua. Toteaisin kuitenkin, että toimin aikaisemmin kaupunginjohtajana saksalaisessa kaupungissa, jossa oli toimiva hiilikaivos. Meille kerrottiin, että jokaiseen työpaikkaan käytettiin liikaa määrärahaa, joten kaivos suljettiin. Kesti 20 vuotta, kokonaista 20 vuotta, ennen kuin saimme takaisin puolet menetetyistä työpaikoista. Tilanne on aivan sama Puolan telakkakaupungeissa. Jos te sanotte tänään, että kaikki on ohi, niin teillä kestää vähintään kaksi vuosikymmentä toteuttaa rakenneuudistus tällä alueella.
Sen vuoksi on keskityttävä siihen, että telakat pidetään auki eikä niitä suljeta. Kehotan ryhmäni kollegoiden tavoin sekä komissiota että Puolan hallitusta tekemään kaikkensa, jotta Puolan telakat säilytetään näissä kolmessa kaupungissa. Tämä on yksi ratkaiseva asia, jonka haluamme teidän toteuttavan.
Jos Puolan viranomaiset eivät ole toimineet riittävän nopeasti, jos toimintasuunnitelmat ja liiketoimintasuunnitelmat, jotka komission jäsen mainitsi, eivät ole vielä saatavilla, kysyn teiltä: pitääkö meidän rangaista Puolan telakoiden työntekijöitä, koska tietyt viranomaiset tai hallitus eivät ole hoitaneet tehtäväänsä? Jotakuinkin näinhän te meille ilmoititte: työntekijät joutuvat maksamaan hallituksen tai hallinnon laiminlyönneistä, ja tätä ei voida missään nimessä hyväksyä.
Siten globalisaatiorahaston käyttö on hyvä asia, mutta teidän on käytettävä sitä niin, että voimme tarjota apua paikan päällä. Voimme siten säilyttää telakat, ja näin säilytämme Puolan kilpailukykyisen laivanrakennusteollisuuden.
Tämä on tärkeä näkökohta myös meille sosiaalidemokraateille, jotka emme ole peräisin Puolasta, ja sen vuoksi esitän asian tässä keskustelussa. Puolan telakat esimerkiksi Gdanskissa ja Szczecinissä olivat tärkeä symboli meille kaikille Puolan kansan demokraattisesta taistelusta diktatuuria vastaan. Tämä on toinen syy, minkä vuoksi näitä telakoita ei saa sulkea.
Janusz Onyszkiewicz
ALDE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Puolan telakoita koskeva ongelma ei ole mikään uusi asia. Se on kehittynyt usean vuoden aikana. Perättäiset hallitukset eivät ole valitettavasti pystyneet ratkaisemaan asianmukaisesti ongelmaa. Miksi kävi näin? Tämä ei ole oikea paikka tai aika käsitellä tätä kysymystä. Tästä tilanteesta vastuussa olevien tahojen on vastattava seuraamuksista Puolan demokraattisten menettelyjen mukaisesti.
Tilanne on kuitenkin vaikea tällä hetkellä. On ymmärrettävää, että komissio ei voinut olla ottamatta huomioon, että toimiin ei ole ryhdytty. Meidän on toisaalta korostettava sitä, että eri suunnitelmiin sisältyy erilaisia kustannuksia. Vaihtoehto tilanteen parantamisesta siten, että telakat tosiasiallisesti suljetaan, aiheuttaisi varmasti vakavia seurauksia. Työpaikkoja joudutaan ennen kaikkea vähentämään. Nämä työntekijät voidaan palkata uudelleen tulevaisuudessa, mutta he joutuvat siihen saakka epävarmaan tilanteeseen ja suuriin vaikeuksiin.
Meidän on tämän lisäksi otettava huomioon toinen näkökohta. En halua palata aikaisemmin esitettyihin seikkoihin, mutta Puolan telakkojen sulkeminen ja edessämme oleva todennäköisesti vaikea kausi on tullut esille Euroopan parlamentin vaalikautena. Olisi erittäin valitettavaa, jos eräät henkilöt voisivat käyttää hyväkseen näitä päätöksiä, ja valitettavasti Puolassa on paljon henkilöitä, jotka vielä vastustavat Euroopan unionin jäsenyyttä.
Haluaisin sen vuoksi, että komissio toimii mahdollisimman joustavasti Gdanskia koskevassa kysymyksessä. Me toteutamme luonnollisesti puolestamme toimia Puolassa sen varmistamiseksi, että Puolan hallitus toimii määrätietoisesti ja joustavasti.
(Suosionosoituksia)
Elisabeth Schroedter
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa komission jäsen, kehotan Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän puolesta, että komissio varmistaa telakoiden tulevaisuuden.
Kyse ei ole lyhyen aikavälin rakennemuutoksesta, kuten usein läntisissä maissa. Emme saa unohtaa, että nämä telakat kantavat raskasta historiallista taakkaa, ei ainoastaan sosialistisen valtiontalouden taakkaa vaan myös liittymisprosessissa tehtyjen virheiden taakkaa. Komissio ei ottanut huomioon sitä, että tässä valtiossa oli vaikea siirtymäkausi ja se esitti silloin vaatimuksia, jotka olivat epärealistisia ja jotka eivät edistäneet asianmukaisesti sosioekonomista kehitystä. Nämä virheet tehtiin tässä prosessissa, ja teidän on jaettava siitä vastuu.
Sen vuoksi ei ole mitään järkeä kieltää valtiontukea ja tuhota työpaikkoja ja sen jälkeen tukea työttömäksi jääneitä työntekijöitä globalisaatiorahastosta. Mitä hyötyä tässä vaiheessa on työttömien tukemisesta? Tämä olisi suuri pettymys paikallisille asukkaille, ja EU olisi siitä vastuussa. Olisi paljon järkevämpää aloittaa telakoiden asianmukainen kehittäminen, jotta kolmelle kaupungille, Szczecinille, Gdanskille ja Gdynialle, tarjotaan kestävä tulevaisuus. Tämä on mahdollisuus, jota meidän on tuettava, emme saa ainoastaan reagoida asiaan jälkikäteen. Tämä on ainoa vaihtoehto, jonka näen tässä tapauksessa.
Meillä on se vaihtoehto, että komissio hyväksyy valtiontuen käytön, mutta tällä valtiontuella olisi uudenaikaistettava työpaikkoja ympäristönäkökohtien vuoksi. Näin varmistetaan telakoiden pitkän aikavälin tulevaisuus ja se, että työntekijöillä on siellä hyviä työpaikkoja pitkäksi aikaa.
Adam Bielan
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin toimipaikkaa pidetään symbolina Ranskan ja Saksan sovinnosta, ja olemme kokoontuneet sinne tänään. Se on ainoa syy, miksi Euroopan parlamentilla on edelleen kaksi sijaintipaikkaa, jossa pidetään täysistuntoja, eli Bryssel ja Strasbourg. Euroopan veronmaksajat maksavat tästä useita satoja miljoonia euroja vuodessa.
Puolan telakat, erityisesti Gdanskin telakka, ovat symboli kommunistisen hallinnon vastaisesta taistelusta. Ne ovat symboli Euroopan kahtia jakaneen rautaesiripun kaatumisesta. Sen vuoksi Euroopan parlamentin rakennusten ympärillä olevat lipputangot, joissa liehuvat jäsenvaltioiden liput, valmistettiin Gdanskin telakoilla. Yhdistyneen Euroopan puolesta taistelleiden Puolan telakkatyöntekijöiden urhoollisten toimien ansiosta voimme tavata täällä yhdessä. Nämä ihmiset ansaitsevat kunnioituksemme, ihmisarvoisen ja kunnollisen elämän.
Komission ehdottama telakoiden sulkeminen merkitsee, että useat tuhannet koulutetut työntekijät irtisanotaan julmasti ja että lisäksi 80 000 henkeä menettää elinkeinonsa. Tällaiset toimet johtaisivat massiiviseen taloudellisista syistä tapahtuvaan maastamuuttoon. Puolan telakkatyöntekijät eivät halua tätä. He haluavat pysyä kotimaassaan ja työskennellä uudenaikaisilla ja kannattavilla telakoilla.
Vetoan sen vuoksi komission jäseneen Kroesiin, että tätä merkittävää mahdollisuutta ei menetetä. Meidän on annettava Puolan telakoille tilaisuus toipua taloudellisesta perikadosta. Arvoisa puhemies, olen tietoinen, että Puolan nykyinen hallitus ja erityisesti sen valtiovarainministeri tekivät useita virheitä viime vuonna. Kymmenien tuhansien viattomien henkilöiden ei pitäisi joutua kärsimään Aleksander Gradin epäpätevyydestä. Erityisesti nyt, kun Länsi-Euroopan valtiot käyttävät kymmeniä miljoonia euroja pankkijärjestelmiinsä vapaan kilpailun periaatteista huolimatta, komission kielteinen päätös tulkittaisiin Puolassa hyvän tahdon puutteeksi.
(Suosionosoituksia)
Ilda Figueiredo
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, on aika, että komissio tarkastelee uudelleen Euroopan unionin telakoita koskevaa strategiaansa. Laivanrakennusteollisuus uhrattiin maissamme uusliberalismin vuoksi, ja nyt on vakava vaara, että Puolassa tai Portugalissa jäljelle jääneet telakat tuhotaan.
On selvää, että komission yhteisön laivanrakennusalan kilpailukykyyn soveltama globaali strategia on riittämätön. Joissain valtioissa laivanrakennusteollisuus on elpynyt, mutta niin ei ole käynyt kaikkialla. Portugalin tärkeimmät telakat, kuten Almadassa sijaitseva tuhansia työntekijöitä työllistänyt Lisnave, on lopetettu. Tähän päivään saakka tällä alueella ei ole toteutettu minkäänlaisia taloudellisia tervehdyttämistoimia. Meillä on vielä jäljellä Viana do Castelon telakka, joka on strategisen tärkeä koko alueelle ja joka tarvitsee tukea uudistamista varten, jotta vakavat uudet ongelmat voidaan välttää.
Tämä vuoksi meidän on ilmaistava solidaarisuutemme laivanrakennusteollisuuden työntekijöille Puolassa, Portugalissa ja kaikissa muissa jäsenvaltioissa, ja meidän on pidettävä kiinni ratkaisuista, joilla tästä teollisuudesta saadaan kannattava. Jos erityistoimiin voidaan ryhtyä talouskriisin vuoksi, miksi laivanrakennusteollisuudelta evätään samat toimet? Tämä on kysymykseni, arvoisa komission jäsen.
Witold Tomczak
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, solidaarisuus merkitsee, että toimimme yhdessä emmekä koskaan toisiamme vastaan. Puolan telakoita koskeva ongelma tuo esille perustavanlaatuisen kysymyksen: palvelemmeko me taloutta vai palveleeko talous meitä? Pankkien ahne ja epäpätevä johto nopeutti rahoituskriisiä, ja syyttävä sormi osoitti kansalaisia pankkiirien sijasta. Maailma käyttää siten veronmaksajien varoja rahoitusjärjestelmän pelastamiseksi, vaikka taloudellisten näkökohtien mukaan syylliset olisi tuomittava ja pankkien olisi mentävä konkurssiin. Valitettavasti Puolan telakoihin sovelletaan toisenlaista ajattelutapaa. Onko pankkiiri parempi ihminen kuin telakan työntekijä?
Puolan telakat ovat symboli muutoksista, jotka johtivat Berliinin muurin kaatumiseen ja uuden Euroopan luomiseen. Pankit eivät jättäneet mitään sellaista jälkeä historiaamme. Me autamme kuitenkin pankkeja, kun meidän pitäisi lykätä päätöstä telakoista. Puolan telakoiden hankalaan tilanteeseen eivät ole syypäänä työntekijät eikä laivanrakennusalan puutteellinen ammattitaito. Siihen on syynä huono hallinto, poliittiset pelit ja telakoiden luhistumiseen liittyvät hämärät taloudelliset edut.
Vaikka monet vanhojen jäsenvaltioiden telakat saivat valtiontukea, Gdanskin telakka, vapauden ja ihmisoikeustaistelun symboli, tuhotaan poliittisista syistä. Puolan telakoiden rahoituksellinen perikato on niiden osapuolten edun mukaista, jotka kaappaavat niiden omaisuuden sekä houkuttelevan maa-alueen, jolla telakat sijaitsevat. Telakoiden tuhoaminen hyödyttää selkeästi myös kilpailijoita mukaan lukien Euroopan ulkopuolisia kilpailijoita. On syytä korostaa, että koko Euroopan unionin osuus maailmanlaajuisesta laivanrakennusteollisuudesta on kolme kertaa pienempi kuin pelkästään laivanrakennusteollisuuttaan tukevan Etelä-Korean osuus.
Hyvät parlamentin jäsenet, on käynyt ilmi, että merkittävä osuus telakoille myönnetystä valtiontuesta käytettiin muihin tarkoituksiin. Tätä asiaa olisi tutkittava perusteellisesti. Hyvä komission jäsen Kroes, kehitysmahdollisuuksien varmistaminen Puolan telakoille turvaa tuhansien puolalaisten telakkatyöntekijöiden ja heidän perheidensä sekä telakkoihin liittyvien teollisuusalojen työntekijöiden elannon. Se on myös tilaisuus kehittää modernia puolalaista taloutta, ja Euroopan unionin pitkän aikavälin edun mukaista on, että laivanrakennusteollisuutta tuetaan. Puolan telakoiden lopettaminen on siten ristiriidassa Lissabonin strategian kanssa.
(Suosionosoituksia)
Sylwester Chruszcz
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Puolan telakoiden tämänhetkinen tilanne edellyttää hallitukselta, koko laivanrakennusteollisuuden alalta ja komissiolta välittömiä toimia. Telakoiden yksityistämisen sijasta ne olisi kansallistettava, jotta kattava rakenneuudistusohjelma toteutetaan. Mitä järkeä on antaa apua, jos ainoa ratkaisu on yksityistäminen ja se, että telakat omistavat Euroopan unionin ulkopuoliset toimijat? Tämä häiritsee EU:n kilpailusääntöjä ja johtaa Puolan taloudelle strategisen alan menettämiseen. Yli 100 000 henkeä työskentelee tällä hetkellä laivanrakennusalalla ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla.
Kansainvälisen talouskriisin vuoksi pankeille äskettäin myönnetty tuki johtaa tosiasiassa niiden kansallistamiseen ja niiden saattamiseen valtion valvontaan. Valtiontukea myönnetään, jotta taloudellinen toiminta olisi kannattavaa rakennemuutoksen aikana. Tällaiset toimet olisivat esimerkiksi pelastaneet Puolan telakkateollisuuden. Komissio on tiedustellut, mihin Puolan telakoille vuodesta 2005 lähtien myönnetty valtiontuki on käytetty. Olisi hyvä, jos komissio soveltaisi vastaavanlaisia perusteita myös Euroopan unionin muiden maiden telakoiden toimiin.
Sen sijaan, että telakat suljetaan ilman, että tällaisia toimia harkitaan, Puolan pitäisi saattaa näiden yritysten epäasianmukaiseen hallintoon syyllistyneet vastuuseen aina johtoportaasta keskushallintoon saakka. Huonoista päätöksistä vastuussa olevat henkilöt olisi selvitettävä. Emme saisi rangaista Puolan veronmaksajia, joilta saatavilla maksuilla rahoitetaan myönnettävä valtiontuki. Pyydän teitä, arvoisa komission jäsen, että toimitte harkitusti. Tarvitsemme aikaa asianmukaisiin ja tehokkaisiin toimiin ryhtymiseksi. Olen varma, että tämä aika ei valu hukkaan.
(Suosionosoituksia)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, kaikki kotimaani kansalaiset odottavat komissiolta myönteistä ratkaisua. Meidän pitäisi pyrkiä varmistamaan myönteinen tulos. Meidän olisi tarjottava apua Puolan telakoiden uudistamisessa sen sijaan, että uhkaamme niitä sulkemisella. Gdynian, Gdanskin ja Szczecinin telakoiden sulkeminen johtaa kokonaisen taloudenalan romahtamiseen. Sadat tuhannet henkilöt menettävät työpaikkansa ja ihmiset osoittavat mieltään kaduilla. Sitäkö haluamme?
On olemassa monia perusteita, jotka tukevat Puolan laivanrakennusalan pelastamista. Ensinnäkin asiantuntijat ovat samaa mieltä siitä, että alusten maailmanlaajuinen kysyntä lisääntyy nopeasti. Toiseksi telakoilla on täydet tilauskirjat parin seuraavan vuoden ajan, millä taataan niiden kannattavuus tänä ajankohtana. Kolmanneksi Puolan telakoilla on pätevää henkilöstöä ja erinomaista tekniikkaa, joka on edellytys selviytyä Aasian telakoiden kilpailusta. Neljänneksi telakoiden toiminnan lopettaminen ja siitä seuraavat joukkoirtisanomiset asettavat suuremman rasitteen Puolan sosiaaliturvajärjestelmälle.
Komission jäsenen joustamattomuuden vuoksi meidän pitäisi ehkä pysähtyä harkitsemaan tilannetta erityisesti, kun otamme huomioon, että tietyt Euroopan valtiot käyttivät valtavia summia rahoituskriisin uhkaamien pankkien pelastamiseksi. Ovatko nämä kaksi asiaa todella niin erilaisia? Vai onko kyse siitä, että komissiolta puuttuu hyvää tahtoa?
Haluaisin jälleen kerran pyytää, että Puolan telakoita koskeva ongelma ratkaistaan myönteisesti.
(Suosionosoituksia)
Bogusław Liberadzki
(PL) Arvoisa puhemies, olen Etu-Pommeria edustava parlamentin jäsen. Szczecin pitää alueellisena pääkaupunkina telakkaa yhtenä symboleistaan, samoin kuin Gdansk ja Gdynia. Arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, olemme tällä hetkellä talouskriisin kourissa, pankkikriisissä ja uudistussopimuksen ratifiointia koskevassa kriisissä. Liberalismin aika on päättymässä ja sen vuoksi komission on joustettava enemmän valtiontukia kokevassa asiassa eikä ainoastaan pankkien vuoksi. Vaikuttaa siltä, että pankin työntekijä asetetaan valtiontuen käytön osalta puolalaisen telakkatyöntekijän edelle.
Ehdotan, että valtiontuen myöntäminen Puolan telakoille hyväksytään tarkoituksenmukaiseksi toiminnaksi. Koska se on valtiontukea, sitä ei tarvitsisi maksaa takaisin. Laivanrakennusteollisuuden uudistaminen on viivästynyt. Kuten puheenjohtaja Martin Schulz totesi, komission ei pitäisi rangaista 100 000 henkilöä Puolassa, kolmen hallituksen laiminlyöntien ja sydämettömyyden vuoksi.
Mikä on tilanne tällä hetkellä? Telakoilla on sijoittajia, jotka odottavat myönteistä päätöstä. Telakoilla on rakennemuutossuunnitelmia. Jos niitä on parannettava, se on komission ja Puolan hallituksen tehtävä. Tiedämme, mitä aluksia voidaan rakentaa ja mitä voidaan tuottaa aluksien lisäksi. Työntekijät ja ammattiliitot ovat olleet poikkeuksellisen yhteistyöhaluisia. Meidän pitäisi saada uudistaa telakoita häiritsemättä. Emme saisi aiheuttaa konkursseja ja irtisanomisia tai päättää sopimuksia toimittajien ja asiakkaiden kanssa.
Meidän on saatava telakoista tehokkaita ja kilpailukykyisiä. Tätä ei voida toteuttaa vain muutamassa viikossa. Siihen tarvitaan ainakin yksi vuosi, ja ehdotan juuri sitä. Tiedätte, arvoisa komission jäsen, että tarvitsemme aikaa. Rinnastuksenne Olympic Airwaysiin ei ole asianmukainen, kun otetaan huomioon telakoiden nykyinen tilanne. Yksi vuosi ei ole paljon, kun lähes 100 000 perheen kohtalo on vaakalaudalla.
(Suosionosoituksia)
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Arvoisa puhemies, Puolassa ollaan yhä enemmän katkeria ja suuttuneita tästä asiasta. Julkinen mielipide ei voi ymmärtää, miksi komissio haluaa pakottaa Puolan laivanrakennusteollisuuden konkurssiin. He kysyvät yhä useammin, kuka tästä hyötyy eniten. Onko tämän teollisuuden tuhoaminen Euroopan kehityksen edistämistä? Maailmanlaajuisessa kriisissä rahoitusalalle annetaan avustuksia satoja miljardeja. Onko järkevää tai kohtuullista vaatia palauttamaan muutaman kymmenen miljoonan valtionapu, joka maksettiin joitakin vuosia sitten telakkateollisuudelle? Onko nyt oikea ajankohta tuhota työnantajat ja viedä alihankkijoilta niiden tärkeimmät asiakkaat? Olemmeko todella valmistautuneet lumipallovaikutukseen, jolla voi nykyisessä kriisissä olla tuhoisia seurauksia?
Toivon, että huhut edunvalvojien vaikutuksesta komission kovaan linjaan tässä asiassa eivät pidä paikkansa. Solidaarisuuden ajatus, joka syntyi Puolan kansalaisten silmissä telakoilla, merkitsee yksinkertaisesti, että meidän kaikkien pitäisi huolehtia toisistamme, ellei komissio usko joidenkin Orwellin Eläinten vallankumouksen hahmojen tavoin, että kaikki eurooppalaiset ovat tasa-arvoisia, mutta tietyt henkilöt ovat muita tasa-arvoisempia.
Filip Kaczmarek
(PL) Arvoisa puhemies, pyydän komissiota hyväksymään rakenneuudistussuunnitelmat, jotka koskevat yhteisesti Gdynian ja Gdanskin telakoita sekä Szczecinin telakkaa. Komission ei pitäisi hyväksyä näitä suunnitelmia, koska Gdanskin telakka on symboli. Symbolin olemassaolo on tärkeää, erityisesti jos on kyse Gdanskin telakan kaltaisesta vertauskuvasta, mutta edes tämä ei vapauta sitä tarpeesta kunnioittaa lainsäädäntöä ja yleisiä sääntöjä. Rakenneuudistussuunnitelmat olisi hyväksyttävä muidenkin syiden vuoksi: koska ne ovat järkeviä ja koska ne ovat luultavasti ainoa mahdollinen ratkaisu. Tämä johtuu siitä, että niillä vastataan laivanrakennuksen uudistamista koskevaan tarpeeseen ja niiden soveltaminen merkitsee vapaan kilpailun periaatteiden vaalimista. Tämä tarkoittaa, että telakat yksityistetään ja että ne voivat toimia itsenäisesti markkinaehtojen mukaisesti.
Meidän pitäisi olla tyytyväisiä siihen, että Puolan tämänhetkinen hallitus on ensimmäinen hallitus moneen vuoteen, joka pyrkii auttamaan laivanrakennusta pääsemään vaikeasta asemasta. Adam Bielan on asiasta täysin väärässä, koska ministeri Gradówin ansiosta meillä on nyt mahdollisuus ratkaista nämä ongelmat pysyvästi.
Presidentti Sarkozy totesi tänä aamuna parlamentissa, että "me haluaisimme, että Eurooppa toimii yhtenäisesti". Yhtenäisyys merkitsee myös, että Puolan telakoiden pelastamiseksi on syytä luoda mahdollisuus. Rakenneuudistussuunnitelmien hyväksyminen tarjoaisi tällaisen mahdollisuuden. Presidentti Sarkozy totesi myös, että Eurooppa tarvitsee vahvan teollisuuden ja että Euroopan on tuotettava ajoneuvoja ja aluksia. Jos komissio hylkää rakenneuudistussuunnitelmat, se merkitsee, että jälleen yksi Euroopan valtio lopettaa aluksien rakentamisen.
Puheenjohtajavaltio Ranskan tänään esittämän pyynnön looginen seuraus olisi hyväksyä Puolan telakoiden rakenneuudistussuunnitelmat. Silloin meillä olisi eurooppalaisen yhteisymmärryksen mahdollisuus tässä asiassa, ja parlamentti, komissio ja neuvosto voisivat yhdessä edistää Puolan telakoiden pelastamista.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Arvoisa komission jäsen, en voi olla samaa mieltä yhdenkään täällä mainitsemanne liberaalin näkemyksen kanssa. Te ehdotitte, että Puolan telakat hajotetaan osiin ja myydään tarjouskilpailussa, johon ei sisälly ehtoja, ja siten ne saatetaan yksityisten sijoittajien käsiin. Ihmettelen, kenen edun mukainen tämä ehdotus on? Se ei ole todellakaan telakkatyöntekijöiden tai telakan edun mukainen, vaan se palvelee sijoittajien etua.
Haluaisin myös kertoa teille, että tekemänne ehdotus ei ole valitettavasti Puolan lainsäädännön mukainen, sillä se merkitsee yksinkertaisesti selvitystilaa. Miksi te ja komissio ette ehdottaneet, että Euroopan pankkien omaisuus pilkotaan ja myydään tarjouskilpailussa, johon ei liity ehtoja? Tällä hetkellä hallitukset ovat ehdottaneet 10 miljardin euron takauksia Alankomaissa, 10,5 miljardin Ranskassa ja 400 miljardin Saksassa, koska Eurooppa on sosiaalisten arvojen ja solidaarisuuden tyyssija.
Tiedän, että Puolan eräät hallitukset ovat tehneet paljon virheitä. Ne on valitettavasti korjattava nyt, ja Puolan hallitus tarvitsee ainakin vuoden verran aikaa sen varmistamiseksi, että nämä virheet eivät kohdistu Puolan työntekijöihin. Pyydän teiltä lisää aikaa. Vetoan sosiaaliseen myötätuntoonne ja talousasioita koskevaan terveeseen järkeenne. Puolan telakat ovat Euroopan telakoita.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, muistan, miten noin viisitoista vuotta sitten Szczecinin telakan edustajat ilmoittivat minulle valtavasta määrästä tukea, jota EU ja Saksa myönsivät Saksan laivanrakennusteollisuudelle Szczecinin telakoiden aiheuttaman kilpailun vuoksi. Sanon tämän nyt, jotta ei yhtäkkiä nouse esille, että Bryssel suhtautuu asiaan kahden mittapuun mukaisesti, eli että EU:lla on parempia ja huonompia telakoita, tasa-arvoisia ja tasa-arvoisempia telakoita ja telakoita, joihin komissio suhtautuu hyväntahtoisesti ja niitä, joita se arvostelee vain pikkuasioista.
Ensiksi neljän suurimman jäsenvaltion johtajat, sen jälkeen euroalueen maat ja lopulta kaikki 25 jäsenvaltiota päättivät jakaa huolettomasti miljoonia euroja satoja henkilöitä työllistävien pankkien pelastamiseksi, mutta ne eivät halunneet antaa tukea telakoille, joissa työskentelee tuhansia tai kymmeniä tuhansia työntekijöitä, jos alihankkijat lasketaan mukaan. Puolan telakkatyöntekijöiden ei pitäisi joutua maksamaan irtisanomisista aiheutuvia korkeita kustannuksia komission ja Puolan nykyisen hallituksen välisen kummallisen köydenvedon vuoksi. Komission on helppo tehdä päätös siitä, pelastetaanko vai lopetetaanko Szczcinin ja Gdynian telakat. Jos komissio tekee tällaisia kiistanalaisia päätöksiä, sen pitäisi ainakin antaa kiistan osapuolille jonkin verran aikaa. Hyväksykää asiantuntijakomitean luominen ja älkää kääntäkö selkäänne Puolan laivanrakentajille ja heidän perheilleen.
Urszula Gacek
(PL) Arvoisa puhemies, olen kuunnellut keskustelua Puolan telakoista tyytyväisenä ja uskon, että suurin osa Puolan valtuuskunnasta on osoittanut olevansa tehtävän tasalla, esittänyt aukottomia näkökohtia sekä samalla pidättäytynyt syyttämästä ketään osapuolta.
Emme voi hyväksyä selvitystilaa, joka johtaa lopulta telakoiden pilkkomiseen. Mainitsitte esimerkkinä Kreikan lentoyhtiön, joka pystyi selvitystilan vuoksi pääsemään eroon veloistaan ja jatkamaan toimintaansa. Valitettavasti Puolan konkurssilainsäädännön mukaan maksukyvyttömään yritykseen ei voida soveltaa tällaisia elvyttämistoimia, joilla se pyritään saamaan parempaan kuntoon. Tällaiset toimet tuhoaisivat Puolan telakat. Velkataakan vuoksi telakat eivät kuitenkaan koskaan pystyisi toimimaan kannattavasti. Puolalaisen sanomalehden haastattelussa sanoitte, että velkaantuneiden pankkien pelastaminen on aivan eri asia kuin velkaantuneiden telakoiden auttaminen. Telakoita on ehkä hallinnoitu huonosti ja vaikeaa rakennemuutosta on ehkä jatkuvasti lykätty, mutta yksi asia on varma: ne eivät turvautuneet pankkialan tavoin vastuuttomiin ja kyseenalaisin toimiin. Puolan veronmaksajat ovat maksaneet Puolan telakoiden virheistä ja me kaikki maksamme nyt ja jatkossakin Euroopan pankkien virheistä.
Tämä keskustelu on osoittanut, että olemme samaa mieltä telakoiden uudistamisesta siten, että niille annetaan toivoa kannattavasta toiminnasta tulevaisuudessa. Tiedämme kaikki, että jos komissio hyväksyy näkökantamme, mutta Puola haaskaa tämän mahdollisuuden, niin toista mahdollisuutta ei tule.
Marek Siwiec
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, eikö nyt olisi aika myöntää, että jotain uutta tapahtuu Euroopassa ja koko maailmassa? Eikö nyt olisi aika muuttaa jonkin verran tunteita ja ajatuksia? Eikä nyt ole aika myöntää, että tässä kiistassa ei ole kaksi osapuolta vaan ainoastaan yksi? Olemme kaikki samalla puolella ja haluamme kaikki tehdä sen vuoksi jotain myönteistä. Eikö ole oikea aika näyttää Puolan työntekijöille ja Puolan kansalle, että Euroopan unioni voi tehdä jotain myönteistä tässä tilanteessa?
Haluaisin rohkaista teitä siirtymään myönteiselle puolelle. Haluaisin rohkaista teitä hyödyntämään enemmän herkkyyttänne ja mielikuvitustanne ja asettautumaan tälle uudelle puolelle, koska historian kulku muuttuu juuri nyt, ja teillä on mahdollisuus olla tällä asioiden myönteisellä puolella.
(Suosionosoituksia)
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Arvoisa puhemies, pankeille ja rahoituslaitoksille on myönnetty välittömästi satoja miljardeja euroja vapaiden markkinoiden ja Euroopan unionin suojelemiseksi. Puolan telakat eivät ole saaneet edes nimellistä summaa, kun taas taloudellisten laitosten keinottelu johti maailmanlaajuiseen kriisiin ja Puolan valuutan vahvistuminen yli 30 prosentilla johti sen laivanrakennusteollisuuden romahtamiseen.
Tällä hetkellä unioni antaa apua kriisistä vastuussa oleville osapuolille kansalaistensa taskusta, mutta uhrit asetetaan selvitystilaan. Puolan telakoille annettu rangaistus on myös lahja Saksan telakoille, jotka saivat vuoden 1989 jälkeen satoja miljardeja Saksan markkoja avustuksina, joita ei tarvinnut maksaa takaisin. Yli 100 000 työpaikan menettäminen pääasiassa Puolassa on hinta, jonka Puolan kansalaisten, eikä Euroopan unionin, on maksettava.
Pitääkö henkilöiden ja paikkojen, jotka olivat Solidaarisuus-liikkeen, Berliinin muurin murtumisen ja Euroopan vapauttamisen alullepanijoita, joutua Brysselin mielivaltaisten päätöksen uhriksi? Kyseiset päätökset on tehty niiden keinottelijoiden etua ajatellen, jotka haluavat rikastua äkkiä telakoiden raunioiden ja joutomaan kustannuksella. Me vaadimme komissiolta päätöksiä, joilla autetaan pelastamaan laivanrakennusteollisuus ja kehittämään sitä.
Janusz Lewandowski
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, näin monen puheenvuoron, joista suurimman osan on pitänyt puolalainen jäsen, jälkeen minulla on vain kaksi huomautusta. Ensiksi viitaan PPE-DE-ryhmän Puolan valtuuskunnan komission puheenjohtaja Barrosolle lähettämään kirjeeseen, jossa häntä muistutettiin, että laivanrakennusta pidettiin rautaesiripun takana puolalaisena erikoisalana. Sen vuoksi tekniikka on suhteellisen korkeatasoista ja inhimillinen pääoma hyvälaatuista. Annoimme sen eräänlaisena myötäjäisenä yhdentyneelle Euroopalle. Tämä voidaan nähdä tällä hetkellä hyvin toimivissa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, mutta myös kolmen tänään käsiteltävänä olevan telakan mahdollisuuksissa mukaan lukien niiden inhimillisissä voimavaroissa. Telakoiden suunnitelmien uskottavuus määräytyy myös niiden nykyisten ja mahdollisten yksityisten sijoittajien mielenkiinnosta, jotka haluavat riskeerata rahansa näiden telakoiden tulevaisuuden vuoksi.
Toinen huomautukseni koskee kilpailupolitiikan järkevyyttä näinä vaikeina aikoina. Järkevä toiminta ei voi päättyä siihen, että kilpailijoiden väliset oikeudenmukaiset suhteet varmistetaan Euroopan alueella. Sen perusteella olisi vastattava maailmanlaajuiseen tilanteeseen sekä otettava se huomioon. Sen on kohdattava kilpailijat, jotka joskus pelaavat eri peliä: kun me pelaamme jalkapalloa Euroopassa, he pelaavat rugbyä. Se, että tulokset eivät ole aina hyviä, voidaan nähdä esimerkistä Puolan lähiympäristöstä. Olette varmaan kuulleet Aker-konsernista, nykyisen Euroopan vaikutusvaltaisimmasta konsernista, johon on yhdistetty Skandinavian, Ranskan, Saksan ja jopa Brasilian laivanrakennusteollisuus luultavasti Kaukoidän kilpailua vastaan. Aker-konserni on menetetty jo kauan sitten. Siitä on tullut Korean STX. Asiassa ei käynyt niin kuin piti. Siten näinä vaikeina aikoina on erittäin tärkeää tehdä päätöksiä, joilla saadaan aikaan vakautta eikä aiheuteta vaaraa. Tämä koskee myös Puolan telakoita.
(Suosionosoituksia)
Dariusz Rosati
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olette esittänyt suunnitelman, joka voi olla perustana Puolan telakoiden onnistuneelle rakenneuudistukselle. Puolan hallitus on jo aloittanut intensiivisen työn tämän suunnitelman vuoksi, mutta tärkein ongelma on aika. Me vetoamme teihin, jotta komissio lykkäisi telakoita koskevaa päätöstään. Pyydämme, että annatte enemmän aikaa Puolan viranomaisille, jotta he valmistelevat ohjelman, jolla voidaan onnistua asiassa ja jolla pelastetaan 100 000 työpaikkaa Puolassa. Sillä autetaan Eurooppaa säilyttämään tärkeä teollisuudenala, joka pystyy kilpailemaan kansainvälisellä areenalla. Minulla on ainakin kaksi syytä pyytää lisäaikaa. Ensinnäkin ehdottamanne suunnitelma edellyttää huomattavia lainsäädännöllisiä muutoksia Puolassa. Tätä ei voida tehdä muutamassa viikossa, vaan se vie useita kuukausia. Toiseksi nykyinen tilanne vaikuttaa meihin kaikkiin. Rahoituskriisistä uhkaa tulla yleinen eurooppalainen kriisi. Viimeinen asia, jota Eurooppa tarvitsee tällä hetkellä, arvoisa komission jäsen, on koko teollisuudenalan romahtaminen.
(Suosionosoituksia)
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Arvoisa puhemies, haluan korostaa kolmea näkökohtaa tässä keskustelussa. Ensinnäkin Puolan telakoille myönnetty rahoitus on kohdennettua tukea. Sen vuoksi komission ei pitäisi vaatia sen palauttamista. Toiseksi Puolan telakoille myönnettävä tuki merkitsee Euroopan laivanrakennusalalle annettavaa tukea. Sitä annettiin aikaisemmin Itä-Saksan laivanrakennusteollisuudelle. Euroopan unioni tarvitsee nykyaikaisen ja tuotantokykyisen laivanrakennusteollisuuden, jolta myös Euroopan merenkulkualan toimijat tilaavat aluksia. Kolmanneksi Puolan telakoiden tähän asti saaman valtiontuen taso sekä tulevaisuutta varten ennustettu määrä ovat nimellisiä verrattuna lähes 2 miljardin euron tukeen, joka on myönnetty Euroopan yksityisen pankkisektorin käyttöön. Eräiden jäsenvaltioiden hallitukset tekevät lisäksi tästä asiasta niin hätäisiä päätöksiä, että niillä ei ole edes aikaa ilmoittaa niistä komissiolle.
Emme voi hyväksyä komission ehdotuksia siitä, että Puolan telakoiden rakenneuudistuksessa paras vaihtoehto on perustaa erillisiä tuotantoyrityksiä. Tämä merkitsisi telakoiden omaisuuden jakamista osiin, joten telakat eivät voisi enää rakentaa laivoja.
Zbigniew Zaleski
(PL) Arvoisa komission jäsen, olen tyytyväinen, että ymmärrätte näiden telakoiden historiallisen ja moraalisen ulottuvuuden. Olette liian älykäs, että ette ymmärtäisi sitä, että taloudellinen peruste ei ole enää pitävä. Mielestäni se, että toteutamme toimia pankkien mutta emme telakoiden vuoksi, ei kestä lähempää tarkastelua. Minusta meidän olisi tehtävä rohkeita päätöksiä tässä vaikeassa tilanteessa. Ehkä tämä olisi se mahdollisuus.
Kolmanneksi antaessani synkän tulevaisuudennäkymän konkurssista ja omaisuuden myynnistä luultavasti Puolan ulkopuolelta tuleville sijoittajille, koska heitä ei ole ollenkaan maassamme, voisin kuvitella, että tilanne olisi sama, jos korealaiset hallinnoisivat Siemensiä tai Airbusia. Hyötyvätkö Puola ja Eurooppa, jos laivanrakennuksen kaltainen suuri kansallinen teollisuudenala joutuu toisiin käsiin?
Bogdan Golik
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, esitin kahdesti, heinäkuussa ja syyskuussa, kysymyksen, johon en saanut kirjallista vastausta, joten kysyisin sitä nyt suullisesti. Kysymys koski sitä, onko totta, että komission ja Ulstein-konsernin (joka on yksi sijoittajista) valtuuskunnan välillä 20. kesäkuuta pidetyssä kokouksessa komission edustaja Soukup - lainaan komission muistiinpanoja - ilmoitti Szczecin Nowa -telakan ostohintaa koskevaan kysymykseen, että hinta ei olisi korkeiden velkojen ja tappioiden vuoksi kovin suuri. Tässä yhteydessä hän kysyi, miksi Ulstein-konserni ei ollut kiinnostunut ostamaan omaisuutta mahdollisen maksukyvyttömyysmenettelyn jälkeen. Menettely aloitettaisiin tuen palauttamista koskevan päätöksen jälkeen. Hän korosti, että rakennemuutostuelle ei olisi minkäänlaista mahdollisuutta, jos omaisuus otetaan haltuun maksukyvyttömyysmenettelyssä, mutta tukea olisi mahdollista saada uusia investointeja ja työpaikkojen luomista koskevasta alueellisesta tuesta. Kokeneena liikemiehenä tämä merkitsee mielestäni, että sijoittajaa neuvotaan pidättäytymään ja toimimaan vastoin yrityksen etua. Oliko asia näin, komission jäsen?
Ewa Tomaszewska
(PL) Gdanskin telakka, solidaarisuuden kehto, kommunismin vastaisen taistelun tärkein toimija, telakka, joka kärsi syrjinnästä ja joka kommunistien poliittisten päätösten vuoksi saatettiin huonoon taloudelliseen tilanteeseen, odottaa komission myönteistä päätöstä. Samaa voidaan sanoa koko laivanrakennusteollisuudesta. Puolan laivanrakennusteollisuus ei ole yksin riippuvainen tästä päätöksestä, koko Euroopan unionin telakkateollisuus on siitä riippuvainen. Ongelma on kilpailu Korean ja sellaisten valtioiden kanssa, jotka antavat julkista tukea, jotka heikentävät työolovaatimuksia ja jotka eivät kunnioita työntekijöiden oikeuksia. Kilpailu ei ole reilua, jos telakoita kohdellaan huonommin kuin pankkeja, jotka käyttivät epäreiluja keinoja kiinnitysluottojen edistämiseksi.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Puolan laivanrakennusteollisuuden tuhoutuminen ei ole tarpeen Puolalle eikä Euroopan unionille. Meidän on siten löydettävä ratkaisu yhdessä.
Komission on ensiksi peruutettava pyyntönsä julkisen tuen palauttamisesta erityisesti siksi, että suurin osa niistä oli valtiontakuita lainaajille. Toiseksi pyydätte telakoita palauttamaan tuet samaan aikaan, kun EU pyrkii pois markkinataloudesta ja kansallistaa pankit. Tämä ei ole oikeudenmukaista ja se heikentää Euroopan unionin tarkoitusta.
Kolmanneksi Euroopan unionin ja Puolan talouden on kehityttävä. Kehitys ei voi perustua pelkästään siihen, että yksittäisiä teollisuudenaloja asetetaan selviytymistilaan tai niiden tuotantoa rajoitetaan. Neljänneksi jos Solidaarisuus-liikkeen ja Euroopan muutosten kehto asetetaan selvitystilaan, siitä voi aiheutua laajamittainen julkinen puolustusreaktio, mitä kukaan ei tarvitse tällä hetkellä. Ja viidenneksi Euroopan unionissa lähes 100 miljoonaa ihmistä elää jo toimeentulon rajalla. Miksi köyhyyttä pitäisi lisätä?
Marcin Libicki
(PL) Arvoisa puhemies, voimme havaita Euroopan unionin toimielimiin kohdistuvan luottamuskriisin Irlannissa, Alankomaissa ja Ranskassa. Mutta emme Puolassa. Emme ainakaan vielä. Puola luottaa EU:n toimielimiin. Jos telakoita estetään toimimasta ja uudistumasta, myös Puolassa voidaan kokea Euroopan unionin toimielimiin kohdistuva luottamuskriisi, sillä kaikille olisi selvää, että käytämme eri mittapuita: ne olivat erilaisia entisen Itä-Saksan tapauksessa ja ne ovat erilaisia myös pankkeja koskevassa asiassa. Voimme puhua mittakaavaa koskevista eroista, mutta työpaikkansa menettävät eivät ymmärrä niitä. Minulla oli kunnia vierailla Puolan laivanrakentajien luona komission jäsenen kanssa, ja sain vaikutelman, joka on luultavasti oikea, että haluatte löytää hyvän ratkaisun. Pyydän teitä sen vuoksi saamaan aikaan parhaan mahdollisen ratkaisun ja antamaan näille telakoille mahdollisuuden. Kiitos paljon.
Puhemies
(IT) Pyydän anteeksi Mieczysław Edmund Janowskilta, Bernard Wojciechowskilta ja Bogdan Pękiltä, koska emme voi valitettavasti jatkaa. Toimin ammattiyhdistysliikkeessä 30 vuotta ja ymmärrän murheen ja inhimillisen draaman, mutta minun on annettava puheenvuoro komission jäsenelle Kroesille.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen erittäin vaikuttunut, miten parlamentin jäsenet ovat osallistuneet tähän asiaan ja olen kiinnittänyt huomiota tänä iltana esitettyihin kommentteihin.
Haluan tehdä parhaani antaakseni teille vastauksen ja jos sallitte, käytän jonkin verran aikaa ja yritän selvittää, mikä on tämänhetkinen todellinen tilanne.
Jerzy Buzek aloitti antamalla selvityksen Puolan tilanteesta ja hän mainitsi aivan oikein, että meidän pitäisi olla valmiita tarjoamaan myönteistä ratkaisua liiketoiminnan säilyttämiseksi. Me tarjoamme myönteisen ratkaisun liiketoiminnan säilyttämiseksi. Jos sijoittajat ovat kiinnostuneita laivanrakennuksesta, kuten eräät ilmoittivat heidän olevan - emme saaneet tätä viestiä ainoastaan yhdeltä hallituksen jäseneltä vaan eri osapuolilta - he voivat tehdä tarjouksen, ja juuri tätä seikkaa halusin korostaa. Olkaa hyvä ja ottakaa huomioon, että komission mielestä ratkaisu voi johtaa kannattavaan taloudelliseen toimintaan Puolassa. Meidän on puhuttava kannattavasta taloudellisesta toiminnasta, koska en halua esittää asiaan osallistuville työntekijöille jotain, joka ei ole kannattavaa.
Tämä on vienyt liikaa aikaa. Kaikilla näillä henkilöillä on oikeus tietää, mitä tapahtuu ja mikä heidän tulevaisuutensa on. Kukaan ei odota, että sanomme: jatketaan, vähät siitä, mitä voimme tehdä nyt, jatketaan vaan siitä, mitä olemme tehneet tähänkin saakka. Olemme tietoisia, että tämä ei ole enää kannattava tilanne. Komissio yritti kuitenkin kaikin keinoin saada aikaan ratkaisun.
Sen vuoksi, kuten totesin aikaisemmin, Puolan hallituksen pitäisi ensiksi tarjota meille Gdanskia varten liiketoimintasuunnitelma, joka on tulevaisuudessa toteutuskelpoinen. Kaikki siellä olevat ammatinharjoittajat voivat tehdä erinomaista työtä ja tekevät jo työtä, jota voidaan hyvin todennäköisesti kehittää. Telakka on yksityistetty, omistajat voivat tehdä investointeja, ja on mahdollisuus, että toiminta voi jatkua. Kaipaamme kuitenkin kovasti liiketoimintasuunnitelmaa, ja sitä minä teiltä pyydän. Teidän, jotka olette niin sitoutuneet tähän Puolan tilanteeseen, pitäisi vedota Puolan hallitukseen ja sanoa: "hei pojat ja tytöt, nyt on aika tehdä jotain. Me, Euroopan parlamentin jäsenet, emme enää hyväksy sitä, että ette toimi". Toisin sanoen, he eivät tarjoa ratkaisua kysymykseen, joka teillä on mielessä.
Jos Gdanskia koskevaan ongelmaan puututaan mainitsemallani tavalla, voin nyt käsitellä kahta muuta telakkaa. Mainitsin juuri, että Gdynian ja Szczecinin telakoiden työllisyyden tulevaisuus voisi olla kannattavalla pohjalla. Juuri tästä keskustelemme, ja siksi mainitsin Olympic Airwaysin esimerkin. Ne ovat luonnollisesti täysin eri asioita: yksi koskee laivanrakentamista ja toinen lentotoimintaa. Kuitenkin Olympic Airwaysin tapauksessa alkuperäinen ajatus oli selvitystilaan asettaminen, sen jälkeen ei tarvitsisi maksaa takaisin valtavia summia, ja sitten uudet sijoittajat voisivat antaa näille yrityksille mahdollisuuden kannattavaan tulevaisuuteen.
Hyvä Martin Schulz, emme sanoneet, että telakat pitäisi sulkea. Me pyrimme löytämään tavan, jolla näistä telakoista saadaan tarvittavan voimakkaita, jotta ne voivat kestää tulevan taantuman ja jotta niillä olisi mahdollisimman kannattavaa toimintaa. Tässä on mahdollisuus kummallekin telakalle, kun pääoma niputetaan. On otettava huomioon, että on olemassa pari mahdollista sijoittajaa, jotka ovat kiinnostuneita antamaan niille kannattavan tulevaisuuden.
Hyvä Elisabeth Schroedter, Puolan telakoilla on ollut pidempi siirtymäkausi kuin Itä-Saksan telakoilla ja lisäksi voimakkaasti kasvavan talouden aikana. Sylwester Chruszcz ja Ryszard Czarnecki, jos vertaatte tätä tilannetta Saksan telakoihin, ja on oikein todeta, että niissä on samankaltaisuuksia, niin minulla on kaksi yleistä näkökohtaa asiasta.
Meidän on ensinnäkin ymmärrettävä, että laivanrakennusteollisuutta muissa valtioissa, kuten Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa julkisia varoja ei saatu niin avokätisesti, on vähennetty huomattavasti tai jopa lopetettu. Voin vakuuttaa, että tiedän tästä: omassa maassani useat telakat jouduttiin sulkemaan. Jos puhumme tasa-arvoisesta kohtelusta, niin meidän on otettava huomioon, että muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on suljettu telakoita, jotka eivät pystyneet enää olemaan kannattavia.
Eräät parlamentin jäsenet vertasivat tilannetta Saksaan. Puolan kolmen, Gdynian, Gdanskin ja Szczecinin, telakan koko on verrattavissa Saksan telakoiden kokoon ennen niiden rakennemuutosta, ja Puolan telakoille kaudella 2002-2008 myönnetty tuki on myös verrattavissa Saksan telakoille annettuun tukeen, joka on 3 miljardia euroa. Vertailu voidaan siis tehdä.
Kilpailun vääristymisen ja vakaan työllisyyden turvaamisen näkökulmasta Puolan rakennemuutosprosessi on kuitenkin tilannetta vaikeuttava tekijä. Saksan telakat yksityistettiin vuonna 1993 ja niiden rakennemuutos saatiin toteutettua vuosina 1995-1996. Puola telakoiden toimintaa on tuettu hyvin kauan, jo kauan ennen kuin Puola liittyi EU:hun, ja niitä on autettu selviytymään monta kertaa.
Olen maininnut jo aikaisemmin, että vuonna 2008 on kulunut yli neljä vuotta Puolan liittymisestä EU:hun ja kahdeksan vuotta siitä, kun vuonna 2000 otettiin käyttöön ensimmäiset valtiontukisäännöt vuoden 1994 assosiaatiosopimuksen mukaisesti. Laivanrakennusteollisuus on hyötynyt lisäksi ennennäkemättömästä nousukaudesta edellisen viiden vuoden aikana. Tämäkin olisi otettava huomioon: silloinkin kuin alalla on ollut noususuhdanne, Puolan telakoita ei saatu kannattavaan kuntoon. Tämä on siis pantava merkille. Myöskään tämän ajanjakson aikana asiat eivät sujuneet hyvin muihin telakoihin verrattuna.
Jos otamme huomioon, että tämä noususuhdanne, jonka aikana tilauksia tuli runsaasti ja hinnat nousivat, loi suotuisat edellytykset kauaskantoiselle rakennemuutokselle Puolassa, niin Puola ei hyödyntänyt tätä mahdollisuutta. Teollisuuden asiantuntijat ennustavat jo taantumaa, ylikapasiteettia maailmanmarkkinoilla seuraavaksi kahdeksi tai kolmeksi vuodeksi.
Yhteenvetona voidaan todeta, että vertaus Saksaan voi olla merkitsevä. Kyllä, kyseessä on samankaltainen ja hyvin vertailukelpoinen tilanne. Tämä osoittaa, että Puolan telakoita kohdellaan täsmälleen samalla tavalla kuin Saksan telakoita. Samoja perusteita käytetään, kun arvioidaan valtiontukea, ja kannattavuus on yksi näkyvin peruste.
Lopuksi asiaa olisi verrattava tapauksiin, joissa komissio ei sallinut valtionavun käyttöä ja joissa se jopa määräsi perimään takaisin laittoman valtiontuen muissa jäsenvaltioissa. Muistan laivanrakennusalalla tehdyt kielteiset päätökset, joiden perusteella määrättiin palauttamaan tuki, ja jotkut teistä muistavat myös Espanjan julkisen telakan IZARin, Kreikan telakat ja muutaman muun tapauksen.
Adam Bielan sanoi, kuten itsekin totesin puheenvuorossani, että tähän on kulunut vuosia näiden telakoiden taloudellisen, sosiaalisen ja symbolisen merkityksen vuoksi. Kyllä, tämä on totta. Minä puolustan sitä, mutta paras asia, jonka voimme tarjota telakoiden sankareille on kestävä tulevaisuus, ja juuri sitä minä pyydän teiltä: realistista lähestymistapaa, jota sankarit ansaitsevat.
Eurooppalaisesta laivanrakennuksesta esitettiin kysymys. Komissio, yhteistyössä Euroopan laivanrakennusteollisuuden kanssa, toteuttaa aktiivisesti integroitua strategiaa, jota kutsumme nimellä "Leadership 2015" -ohjelma, jolla pyritään lisäämään laivanrakennusteollisuuden kilpailukykyä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Tässä yhteydessä toteutetaan toimia, joilla autetaan teollisuutta Puolassa ja muualla vastaamaan alan keskeisiin haasteisiin esimerkiksi siten, että innovaatiota helpotetaan ja kansainvälisiä teollis- ja tekijänoikeuksia suojellaan paremmin. Jatkuva tukien myöntäminen ei voi olla vastaus kilpailukyvyn haasteisiin.
Komissio haluaa, aivan kuten te, toimintakykyisen teollisuuden, joka voi toimia ilman valtion väliintuloa ja valtionapua ja joka voi kilpailla omien ansioidensa perusteella. Tästä on kyse monilla telakoilla Euroopassa erityisesti korkean teknologian laivoja koskevalla alalla.
Witold Tomczak ja monet muut parlamentin jäsenet vertailivat asiaa rahoitusalan ja pankkien tämänhetkiseen tilanteeseen ja siihen, ketä talous palvelee. EU:n pienenevää osuutta maailman laivanrakennuksesta ei voida kääntää ympäri siten, että telakat pidetään toiminnassa, vaikka se ei ole kannattavaa. Sylwester Chruszcz ja Witold Tomczak puhuivat rahoituskriisin yleisestä suuntauksesta. Yritin selittää tämän ensimmäisessä puheenvuorossani. Haluaisin esittää vielä muutaman näkökohdan joistakin esittämistänne kysymyksistä.
Täällä esitettiin kysymys mahdollisuudesta soveltaa valtiontukisääntöjä vähemmän tiukasti, kun otetaan huomioon komission juuri hyväksymät rahoituslaitosten valtiontuet. Tämä on mielenkiintoinen kysymys, eikä ainoastaan tämänpäiväisessä kokouksessanne. On kuitenkin totta, että meidän on tarkasteltava, miksi komissio vaikuttaa olevan tiukempi Puolan telakoita koskevassa tapauksessa, vaikka se sallii valtavat tuet Euroopan pankeille.
Haluaisin sanoa, että Puolan telakoiden tilanne on täysin erilainen kuin pankkialan tilanne. Tähän on kaksi syytä, jotka haluaisin selvittää. Ensimmäinen syy: suuren eurooppalaisen pankin konkurssi voisi johtaa monen muun rahoituslaitoksen romahtamiseen ja siten aiheuttaa systeemisiä kielteisiä vaikutuksia yhden tai useamman jäsenvaltion talouteen. Sen vuoksi harkitsemme tällä hetkellä kiireellisiä lyhyen aikavälin toimia pankeille, mutta Puolan telakat ovat saaneet monen vuoden ajan rakennemuutostukea. Jos pankit tarvitsevat pitkäaikaista valtiontukea, niin niihin sovelletaan samankaltaisia vaatimuksia kuin Puolan telakoihin. Niiden on annettava uskottava rakennemuutossuunnitelma. Niiden on varmistettava edunsaajilleen pitkän aikavälin kannattavuus. Siten on tosiseikka, että käännymme pankkialalla tällä hetkellä pankkien puoleen myös siksi, että rakennemuutos toteutetaan ja saadaan toteuttamiskelpoisia liiketoimintasuunnitelmia tulevaisuutta varten.
En näe, miksi jotkut teistä ovat niin huolestuneita telakoiden omaisuuden ostajien kansalaisuudesta. Jos he ovat todellisia yrittäjiä ja jos he ovat kiinnostuneita näiden yritysten omistuksesta, niin meidän on annettava tälle tilaisuus. Olemme velkaa telakan työntekijöille sen, että etsimme ratkaisua ilman kansalaisuutta koskevia huolenaiheita tai protektionismia. Tämä ei ole vastaus, jonka haluaisin tarjota niille työntekijöille, jotka ovat kiinnostuneet työpaikastaan ja sen kestävyydestä.
Olen erittäin iloinen joidenkin parlamentin jäsenten tunnustuksesta sille, että telakat ovat joustavia ja että meidän ei ole tarkoitus tehdä niistä mitään opinkappaleita. Jos alusten tuottaminen on ainoa mahdollisuus, luulen, että emme käsittele näitä tapauksia asiantuntevasti. Kyseisten henkilöiden ammattitaidolla pitäisi tuottaa kestävästi kaikkia mahdollisia tuotteita. Jos kysyntä kasvaa ja telakoiden työntekijät ovat päteviä, jonka uskon ja mihin viittasitte, voimme antaa heille mahdollisuuden vapauttaa ne aikaisemman valtiontuen taakasta.
Lopetan puheenvuoroni, koska ymmärrän elekieltänne. Yksi tärkeimmistä kysymyksistä, johon minun on vastattava on: voitteko antaa enemmän aikaa? Onko tämä tapa, jolla meidän olisi käsiteltävä tätä vaikeaa kysymystä? Uskon, että kaikilla näillä työntekijöillä on oikeus pyytää meiltä toimivaa ratkaisua tulevaisuutta varten. Se, mitä komissio esittää ja mitä pyydämme Puolan hallitukselta ja mitä varten tarvitsemme kipeästi tukeanne Puolan hallituksen suhteen, on se, että he olisivat tietoisia. Heidän olisi annettava liiketoimintasuunnitelma Gdanskin telakoille. Pyydämme sitä hartaasti. Voitte olla tietoisia, että Gdynian ja Szczecinin kysymyksessä on olemassa mahdollisuuksia.
On olemassa tulevaisuus, mutta meidän on toimittava siten, että viime vuosien valtiontuesta aiheutunut taakka maksetaan takaisin pääomasta ja että pääomaa niputtamalla luodaan uusi tulevaisuus kummankin telakan toiminnalle molemmilla alueilla.
On ehdottoman tärkeää, että tämä taakka ei ole telakoiden pääomassa, sillä jos tämä taakka on pääomassa, niin sijoittajat ovat vähemmän kiinnostuneita. Tämä on oikeudenmukainen tapa ajatella ratkaisua. Jos telakat asetetaan selvitystilaan, se voidaan toteuttaa samalla kertaa, ja jos se tehdään samalla kertaa, niin se ei vie niin paljon aikaa.
Jos minun on kohdattava nämä työntekijät, niin pyytäisin heitä mieluummin ottamaan vastaan komission tarjoaman ratkaisun. Jos hyväksytte sen, niin se voidaan tehdä nopeasti. Älkää sanoko minulle, että jos Puolan laki on tietynsuuntainen, niin ette voi muuttaa sitä. En ole täysin varma siitä, että ratkaisu ei olisi lainsäädännön mukainen, mutta jos näin on, te voitte toimia hallituksen tavoin. Kokemuksellani viime vuosisadalta toisessa asemassa tiedän, ja tiesin aikaisemminkin, että jos ratkaisu halutaan, niin siihen on keinot. Pyydän teitä hartaasti kaikkien näiden työntekijöiden puolesta: olkaa hyvä ja vedotkaa asiasta Puolan hallitukseen.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Andrzej Tomasz Zapałowski  
Arvoisa puhemies, komission tämänhetkinen toiminta Puolan telakoita koskevassa asiassa on vahvistanut uskoani siihen, että Puolan ei olisi pitänyt liittyä EU:hun muutama vuosi sitten tarjottujen ehtojen mukaisesti. Miljoonat maanmieheni olivat asiasta samaa mieltä, mutta enemmistöä huijattiin uskomaan, että EU auttaisi Puolaa saavuttamaan "vanhan" EU:n kehitystason. Tämä ei koske ainoastaan telakoita, vaan monia muita aloja, kuten maataloutta. Kannatan, että kotimaani osallistuu Euroopan yhteisöön, mutta vastustan ja protestoin sitä vastaan, että Puolaa kohdellaan talouden kannalta kuin valloitettua aluetta. Voin nähdä, kuinka aikaisempaan kommunistiseen Itä-Saksaan tai pankkialaan sovelletaan eri kriteerejä. Ne voivat saada valtiontukea.
Tällä hetkellä, kun Lissabonin sopimuksen kohtalo on avoin, olen vakuuttunut, että se saattaisi taloudellisesta näkökulmasta Puolan täysin riippuvaiseksi Brysselin byrokratiasta. Sen vuoksi Euroopan parlamentin tulevissa vaaleissa Euroopan kansojen on tuettava poliitikkoja, jotka sanovat "ei" tälle sopimukselle.
