Kyselytunti (neuvosto)
Puhemies
. Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0017/2207).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.

Aihe: Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) vahvistaminen
Mitä toimia neuvosto on toteuttanut vahvistaakseen Frontexin toimintaa siten, että seuraavien kuukausien aikana ei saavu viime vuoden tapaan valtavia määriä maahanmuuttajia?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Ortega, voin vastata kysymykseenne seuraavalla tavalla. Joulukuussa 2006 julkaisemissaan päätelmissä Eurooppa-neuvosto totesi näin: Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston - EU:n rajaturvallisuusviraston Frontexin - valmiuksia parannetaan nopeasti. Tätä varten varmistetaan riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit ja niiden tehokas käyttö, määritellään hätätilanteissa sovellettavat menettelyt, lujitetaan operatiivisia välineitä, tiivistetään yhteyksiä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden verkostoon ja saatetaan viraston ja sen tehtävien suunniteltu tarkistaminen päätökseen vuonna 2007.
Viraston talousarviota vuodelle 2007 on kasvatettu tuntuvasti, ja se on nyt yhteensä 22,2 miljoonaa euroa. Henkilöstön määrä lisääntyy myös tasaiseen tahtiin. Vuonna 2007 työntekijöitä on 87. Hätätilanteissa sovellettavien menettelyjen osalta neuvosto on äskettäin käynyt parlamentin kanssa neuvotteluja ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi nopeiden rajainterventioryhmien perustamista koskevan mekanismin vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen muuttamisesta kyseisen mekanismin osalta. Euroopan parlamentti äänestää asetuksesta huhtikuun lopulla. Sen jälkeen oikeus- ja sisäasioiden neuvosto käsittelee asetusta kesäkuussa.
Henkilöstön lähettämisen lisäksi Frontex kerää parhaillaan keskitettyä luetteloa, "työkalupakkia", jäsenvaltioiden tarjoamasta ulkorajojen valvontaan soveltuvasta teknisestä kalustosta, jota ne ovat halukkaita antamaan muiden jäsenvaltioiden käyttöön vapaaehtoisesti ja erikseen pyydettäessä. Helmikuun 15. päivänä 2007 neuvosto tarkasteli "työkalupakin" perustamisessa saavutettua edistystä ja pyysi jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti tähän prosessiin. Tilannetta tarkasteltiin jälleen neuvoston kokouksessa 19.-20. huhtikuuta.
Neuvoston päätelmissä 14.-15. joulukuuta 2006 Frontexia kehotettiin perustamaan vuoden 2007 puoliväliin mennessä yhdessä alueen jäsenvaltioiden kanssa pysyvä rannikkovartioverkosto eteläisiä merirajoja varten. Tämän verkoston käyttöönotto on merkittävä askel yhteistoiminnassa sekä erityisesti jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvassa koordinoinnissa, jolla torjutaan laitonta maahanmuuttoa eteläisillä merirajoilla. Verkosto on tehokas keino torjua alueelle parin seuraavan viikon ja kuukauden aikana odotettavissa olevaa kasvavaa muuttopainetta. Rannikkovartioverkoston on suunniteltu aloittavan toimintansa 24. toukokuuta 2007.
Lopuksi mainitsen vielä, että Eurooppa-neuvoston 4. marraskuuta 2004 hyväksymän Haagin ohjelman mukaisesti komissio jättää ennen vuoden 2007 loppua neuvostolle virastoa koskevan arviointikertomuksen, ja tuon arvioinnin yhteydessä voidaan pohtia mahdollisuutta antaa Frontexille lisätehtäviä tai -valtuuksia.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, haluan antaa tunnustusta neuvoston tällä alalla tekemälle työlle, ja mielestäni myös selititte sitä erittäin selkeästi.
Ainoa huolenaiheemme on kuitenkin se, että näyttää siltä, että jo perustetut operaatiot - erityisesti ERA 1, ERA 2 ja ERA 3 - on jossain vaiheessa keskeytetty Atlantin merirajan turvaamisen osalta, ja ihmisistä on alkanut tuntua siltä, että turvatoimet ovat täysin väliaikaisia ja ettei mitään pysyvää turvaa ole.
Katsooko puheenjohtajavaltio, että näillä toimilla voidaan taata tämän rajan - tällä hetkellä hyvin haavoittuvan rajan - pysyvä valvonta, josta hyötyisi koko Euroopan unioni?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Ulkorajojen turvaaminen kuuluu tietenkin ensisijaisesti kunkin jäsenvaltion vastuulle. Erityistilanteissa voidaan kuitenkin turvautua Frontexin apuun. Siksi se perustettiin. Tämä tarkoittaa sitä, että tietyissä tapauksissa Frontexin toimia ei tarvita, koska asianomainen jäsenvaltio selviää yksinkin. Mutta tietenkin haluamme viedä läpi sellaista ajattelutapaa, että tietyissä erityistilanteissa, kuten laittoman maahanmuuton yhteydessä, Euroopan unioni osoittaa keskinäistä solidaarisuutta. Siitä tässä eurooppalaisessa aloitteessa oli kysymys. Se ei vain voi olla pysyvä ratkaisu. On siis todellakin niin, että Frontexin on toimittava vain erityistapauksissa.
Alexander Stubb
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, paljon kiitoksia vastauksestanne, joka koski rajaturvallisuusviraston vahvistamista. Puhuitte pitkään henkilökunnan lisäämisestä, toisin sanoen lisärahan tarpeesta. Jos se on ehdotuksenne, miten paljon suosittelisitte, että Frontexin henkilöstövahvuutta lisätään ja millaisia summia meidän pitäisi varata Frontexin talousarvioon?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Arvoisa jäsen, tällä hetkellä en pysty antamaan tarkkoja lukuja. Olemme perustaneet tämän viraston ja meidän on nyt katsottava, mitä siltä vaaditaan, mitä tehtäviä jäsenvaltiot voivat ottaa vastuulleen ja mitä tehtäviä Frontex voi hoitaa. Se on kuitenkin edelleen auki asiasta käytävissä keskusteluissa.
Joka tapauksessa, jos ymmärsin arvoisaa jäsentä oikein, meidän on myös viestitettävä, että emme ole luoneet tällaista elintä vain silmänlumeeksi. Kansalaisten pitää nähdä, että Euroopan unioni on tunnustanut, että tarvitaan tehokkaisiin toimiin kykenevää virastoa. Sitten meidän on tietenkin myös myönnettävä sen käyttöön tarvittavat varat.
Puhemies
. Kysymys nro 2 on peruutettu.

Aihe: Joukkotuhonnan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten tutkiminen ja niistä syytteeseen asettaminen
Neuvosto on hyväksynyt päätöksen 2002/494/YOS joukkotuhonnasta, ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista ja sotarikoksista vastuussa olevia henkilöitä koskevan eurooppalaisen yhteyspisteiden verkoston perustamisesta ja päätöksen 2003/335/YOS joukkotuhontarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten tutkinnasta ja syytteeseenpanosta tehostaakseen lainvalvontaviranomaisten toimintaa näiden tutkiessa joukkotuhontaa, ihmisyyttä vastaan tehtyjä rikoksia ja sotarikoksia ja asettaessa henkilöitä syytteeseen mainituista teoista.
Millä tavoin neuvosto aikoo parantaa verkoston institutionaalista infrastruktuuria vahvistaakseen kansallisten viranomaisten keskinäistä yhteistyötä ja edistääkseen jäsenvaltioiden yhtenäistä lähestymistapaa vakavia kansainvälisiä rikoksia koskevan rankaisemattomuuden torjunnassa? Mitä mieltä neuvosto on ehdotuksesta perustaa Eurojust-yksikkö verkoston sihteeristöksi? Harkitseeko neuvosto verkoston ottamista 36 artiklan komitean kokousten esityslistalle, jotta verkoston päätelmien seurannasta voidaan huolehtia? Kuinka neuvosto aikoo oikaista jäsenvaltioissa nykyisin ilmenevän sotarikoksiin erikoistuneiden yksiköiden puutteen, kun otetaan huomioon neuvoston päätöksen 2003/335/YOS 4 artikla?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Tällä hetkellä ei ole käynnissä keskusteluja eurooppalaisen yhteyspisteiden verkoston institutionaalisen infrastruktuurin parantamisesta. Toistaiseksi pidetyt verkoston kokoukset on valmisteltu yhteistyössä neuvoston puheenjohtajan ja pääsihteeristön kanssa. Neuvostossa ei myöskään ole vireillä mitään ehdotusta verkoston sihteeristön perustamisesta Eurojustin yhteyteen. Jos sellainen ehdotus tehdään, neuvosto keskustelee siitä.
Neuvoston puheenjohtajan ominaisuudessa voin kertoa teille, arvoisa jäsen, että joukkotuhonnasta, ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista ja sotarikoksista vastuussa olevia henkilöitä koskevan eurooppalaisen yhteyspisteiden verkoston seuraava kokous pidetään 7.-8. toukokuuta. Nykyisen käytännön mukaan kokouksen päätelmät toimitetaan 36 artiklan komitealle jatkokeskusteluja varten.
Vuonna 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaan sotarikoksiin erikoistuneiden yksiköiden perustaminen kuuluu jäsenvaltioiden tehtäviin. Kaikki jäsenvaltiot ovat jo nimenneet yhteyspisteet joukkotuhontarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten tutkintaa varten.
Sarah Ludford
(EN) Selvä, se on kohtuullisen rohkaisevaa. Toivon, että tulette siihen johtopäätökseen, että Eurojustista pitäisi tehdä sihteeristö tai ainakin yhteyspiste. Olen iloinen siitä, että toukokuussa järjestetään yhteysryhmän kokous. Valitettavasti edellisellä puheenjohtajakaudella ei ollut yhtään kokousta. Voitteko vakuuttaa minulle, että Euroopan parlamentille tiedotetaan kokouksen tuloksista?
Neuvosto on alkamassa laatia Haagin jälkeistä YOS-ohjelmaa. Miten se aikoo varmistaa, että EU:n sitoutuminen vakavia kansainvälisiä rikoksia, joukkotuhontaa, ihmisyyttä vastaan tehtyjä rikoksia ja sotarikoksia koskevan rankaisemattomuuden torjuntaan sekä unionissa että sen ulkopuolella sisältyy olennaisena osana vapauden, turvallisuuden ja oikeuden toimintaohjelmaan, jotta saadaan luotua yhtenäinen oikeusalue vakavimpien rikosten uhreille?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Ensimmäisen kohdan osalta totesinkin jo, että on tärkeää, että parlamentille tiedotetaan asianmukaisesti tästä kokouksesta 36 artiklan mukaisesti. En kuitenkaan vielä pysty sanomaan, mitä päätelmiä siellä tehdään ja miten ne sisällytetään mihinkin prosesseihin. Voin kertoa sen sitten, kun ensimmäinen kokous on pidetty 7. toukokuuta.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: I-tyypin diabetes
Lapsilla yleisemmin esiintyvä I-tyypin diabetes on sairaus, joka koskettaa Euroopan väestöä jopa enemmän kuin paljon puhuttu II-tyypin diabetes. Eniten maailmassa tapauksia on Suomessa, kun taas Yhdistynyt kuningaskunta on diabetestilastoissa sijalla neljä. Syistä, jotka I-tyypin diabetesta aiheuttavat, ei ole juurikaan tietoa ja nyt huomio olisikin suunnattava sen varmistamiseen, että kyseisestä sairaudesta kärsiville taataan mahdollisimman hyvä elämänlaatu. Tämä edellyttää varhaisessa vaiheessa tehtävää ja tarkkaa diagnoosia.
Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että diabetesta sairastavat saavat vähimmäisstandardien mukaista hoitoa kaikkialla jäsenvaltioissa ja että kaikki tarvitsijat saavat halutessaan käyttöönsä insuliinipumpun? Tällä hetkellä uskotaan laajalti, että se on paras olemassa oleva väline niille diabetesta sairastaville, jotka haluavat parantaa elämänhallintaansa ja elämänlaatuaan.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Tähän kysymykseen haluan todeta, että kansanterveysasioissa aloiteoikeus on yksinomaan komissiolla. Tällä hetkellä neuvoston käsiteltävänä ei ole mitään diabetesta koskevaa lakiehdotusta. Saanen huomauttaa, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 4 kohdan sekä siihen liittyvän 251 artiklan mukaan tällainen ehdotus kuuluisi yhteispäätösmenettelyn piiriin. Haluan myös muistuttaa teitä neuvoston vastauksesta vuonna 2006 asiasta esitettyyn kirjalliseen kysymykseen.
Glenis Willmott
(EN) I-tyypin diabetes koskettaa erityisesti lapsia, ja lasten diabeteksen huono hoito saattaa ajan mittaan aiheuttaa ongelmia, kuten munuaisten vajaatoimintaa, sokeutta ja amputaatioita. Miten neuvosto aikoo varmistaa, että potilas ja hänen vanhempansa saavat asianmukaista tietoa ja että taudista levitetään tietoa valistuskampanjoilla, joilla ennaltaehkäistään syrjintää, jota monet diabetespotilaat kohtaavat?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Olette aivan oikeassa nostaessanne esiin I-tyypin diabeteksen vaikutukset etenkin lapsiin. Älkää ymmärtäkö minua väärin, mutta muistuttaisin kuitenkin, että tämä on ensisijaisesti jäsenvaltioiden asia.
On kuitenkin tärkeää tehdä tutkimusta ja uusia löytöjä ja sitten vaihtaa tietoja tuloksista Euroopan laajuisesti, vaikka terveysasioissa vastuu onkin jäsenvaltioilla. Tässä on kysymys lasten hyvinvoinnista ja tulevaisuudesta, ja meidän velvollisuutemme on levittää tietoa tutkimustuloksista nopeasti ja tehokkaasti.
Sarah Ludford
(EN) Neuvoston puheenjohtaja vastasi, ettei EU:lla ole lainsäädännöllistä toimivaltaa, mikä on totta, mutta onhan sillä tutkimuksen puiteohjelma.
Katsooko neuvosto, että EU antaa riittävästi taloudellista tukea I-tyypin diabeteksen tutkimukseen? Ymmärtääkseni tiedemiehet ovat sitä mieltä, että I-tyypin diabetekseen on löydettävissä parannuskeino, vaikkakin se edellyttää yhteistyötä. Diabetes on todennäköisesti maailmanlaajuisista sairauksista sellainen, johon meillä on parhaat mahdollisuudet löytää parannuskeino.
Lisäisin vielä, että minun on ilmoitettava etunäkökohdasta, sillä aviomieheni on I-tyypin diabeteksen tutkimusta tukevan Juvenile Diabetes Research Foundation -säätiön Yhdistyneen kuningaskunnan osaston puheenjohtaja.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Olen kanssanne täysin samaa mieltä siitä, että meidän on tietenkin selvitettävä sairauden syitä, ja se vaatii tutkimusta. Kuten sanoitte, on täysin mahdollista, että tätä tautia koskevaa tutkimusta tehdään seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä.
Jäsenvaltioiden on tietenkin tehtävä ensin aloite, mutta tätä ehdottomasti tarpeellista välinettä voidaan käyttää aloitteiden käynnistämiseen seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Päivähoito
Jäsenvaltiot sopivat Barcelonan Eurooppa-neuvostossa vuonna 2002, että vuoteen 2010 mennessä 90 prosentilla 3-6-vuotiaista lapsista ja vähintään 33 prosentilla alle 3-vuotiaista lapsista olisi päivähoitopaikka. Tähän liittyen komissio antoi äskettäin uuden tiedonannon Euroopan väestöllisistä muutoksista. Voiko neuvosto kertoa miten lähellä eri jäsenvaltiot ovat näiden tavoitteiden toteuttamista?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Vuoden 2007 kevätraportissaan komissio totesi, että kohtuuhintaisen päivähoidon saatavuudessa on ongelmia joissakin jäsenvaltioissa, mikä tekee työn ja perhe-elämän yhteensovittamisesta vaikeaa. Vuosia 2006-2007 koskevassa yhteisessä työllisyysraportissa todetaan nimenomaisesti, että jotkut jäsenvaltiot ovat asettaneet kansallisia tavoitteita päivähoidolle. Nämä toimet olisi tunnustettava. Samalla meidän on kuitenkin seurattava tilanteen kehittymistä jäsenvaltioissa varmistaaksemme, että Barcelonan prosessin mukaisia velvoitteita noudatetaan.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Kiitos, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, mutta kaikella kunnioituksella, se oli hyvin ympäripyöreä vastaus. Ehkä ette tällä hetkellä pysty antamaan parempaa vastausta, mutta pyytäisin teitä ystävällisesti toimittamaan minulle sähköpostitse yksityiskohtaisempia tietoja, joita teillä mahdollisesti on, tai kertomaan, mistä voin saada jäsenvaltiokohtaisia tietoja, koska, kuten aivan oikein totesitte, työn ja perhe-elämän keskinäisen tasapainon parantaminen on ensisijainen tavoite ja on meidän kaikkien etujen mukaista varmistaa, että mahdollisimman monet jakavat kanssamme tämän tavoitteen. Toivon, että te puolestanne rohkaisette seuraavaa puheenjohtajavaltiota ottamaan myös tämän asian omaksi painopistealakseen.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Pari viikkoa sitten kävimme samaa aihetta sivuavaa keskustelua, joka liittyi perheallianssiin (Alliance for Families) ja Barcelonassa itsellemme asettamiimme tavoitteisiin. Tuossa keskustelussa ehdotin puheenjohtajavaltion puolesta, että ensi vuonna laadittaisiin raportti, jossa selvitettäisiin, miten hyvin kyseiset tavoitteet on saavutettu yksittäisissä jäsenvaltioissa. Sen jälkeen olemme myös laatineet luettelon kriteereistä, joiden perusteella raportti laaditaan vuonna 2008. Se on tärkeä näkökohta.
Olen myös tyytyväinen voidessani kertoa, että päivähoito on ollut näkyvästi esillä useissa konferensseissa parin viime viikon aikana, myös perheallianssista käydyn keskustelun yhteydessä. Kuten tiedätte, olen kotoisin Saksasta ja tunnen hyvin maassamme parhaillaan käynnissä olevan keskustelun. Olemme myös todenneet, ettei ongelma rajoitu pelkästään Saksaan.
Mitä me sitten voimme tehdä? Mitä parhaisiin käytäntöihin tulee, tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät kokemukset ja tulokset on esiteltävä ensi vuonna laadittavassa raportissa, jonka mainitsin.
Lähetämme teille pyytämänne tiedot aikanaan.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Arvoisa ministeri, mainitsitte Saksan. Haluaisin tietää päivähoitotilanteesta vanhoissa ja uusissa osavaltioissa. Minusta se, että päivähoitotilanne on erityisen huono uusissa jäsenvaltioissa, on ongelma EU:lle. Miten te näette tämän ongelman?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Euroopan unionissa on tietenkin erilaisia kehityssuuntia, eikä vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden erottelu ole tarpeen. Olemme havainneet, että jotkut jäsenvaltiot ovat luoneet toimivan infrastruktuurin vuosien kuluessa - se on ollut poliittinen tavoite - kun taas toiset tulevat jälkijunassa. Itä-Saksan osavaltioissa oli erilainen rakenne jo ennen yhdistymistä, ja siellä on tarjolla päivähoitopalveluja.
Meillä on tietenkin Saksan itäisissä osavaltioissa toinen ongelma ratkaistavanamme, nimittäin väestökato: se, että ihmiset muuttavat pois tietyiltä alueilta, koska taloudellinen tilanne ei vastaa ihmisten odotuksia. Yleisesti ottaen Saksan olisi löydettävä keinot kokopäivähoidon ja alle kolmivuotiaiden hoidon järjestämiseen. Saksan liittopäivillä keskustellaan parhaillaan siitä, miten voimme saavuttaa itsellemme Barcelonassa asettamamme tavoitteet.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, haluaisin huomauttaa, ettei päivähoito voi korvata perhettä; se voi vain helpottaa perheiden elämää. Siksi haluaisinkin tiedustella tarjottavien palvelujen laadusta, nimittäin siitä, miten voidaan taata ja miten voimme olla varmoja, että näiden laitosten palkkaama henkilökunta pystyy havaitsemaan mahdolliset oppimisvaikeudet tai muut häiriöt, jotta lasten kasvua voidaan suojella samalla kun tarjotaan heille vahvat eväät tulevaa koulunkäyntiä varten, josta on hyötyä koko loppuelämäksi.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Meidän tarkoituksenamme ei ole sanella vanhemmille, että heidän täytyisi panna lapsensa päivähoitoon; me vain olemme havainneet, että vanhemmilla - ja joissakin jäsenvaltioissa nimenomaan naisilla - on oltava mahdollisuus halutessaan osallistua työelämään, mahdollisesti taloudellisten syiden pakottamina. Heille pitäisi siis myös tarjota sopivia päivähoitopalveluja.
Puheenjohtajavaltion asia ei ole arvioida palvelujen laatua tai henkilökunnan valmiuksia. Kukin jäsenvaltio varmistaa itse, että henkilökunta on saanut tehtävään tarvittavan koulutuksen.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Televisio ilman rajoja -direktiivin ajantasaistaminen sekä väkivallan ja syrjinnän torjuminen
Yhteisön audiovisuaalista mediaa koskevaa direktiiviä, jota kutsutaan myös "televisio ilman rajoja -direktiiviksi" ajantasaistetaan. Aikooko neuvosto hyväksyä yhteisen toimintalinjan väkivaltaisten ja ihmisarvoa loukkaavien ohjelmien torjumiseksi erityisesti lapsille ja nuorille suunnatuissa lähetyksissä sekä niissä ohjelmissa, jotka koskevat naisasioita ja herkkiä yhteiskuntaryhmiä?
Onko neuvoston jäsenten valistaminen edellä mainituista asioista tärkeämpää kuin vapaata kauppaa ja kilpailua koskevat säännöt tai unionin kansainväliset velvoitteet?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Ensinnäkin haluan huomauttaa, että Televisio ilman rajoja -direktiivin tarkistus hyväksytään yhteispäätösmenettelyssä. Toisena lainsäädäntöelimenä Euroopan parlamentilla on aivan yhtä suuri oikeus kuin neuvostollakin vaikuttaa lainsäädännön sisältöön.
Neuvosto on ottanut huomioon ne erityiset huolenaiheet, jotka toitte esiin direktiivin tarkistamiseen liittyen. Erityisesti neuvosto harkitsee direktiivin soveltamisalan laajentamista siten, että alaikäisten suojelua ja vihaan yllyttävän aineksen kieltoa koskevat säännökset soveltuisivat myös uusiin tilattaviin palveluihin ja uusilla alustoilla, kuten mobiiliverkoissa ja Internetissä tarjottaviin palveluihin. Neuvosto ennakoi, että tarkistetussa direktiivissä tunnustetaan, että yhteissääntely- tai itsesääntelyvälineillä voidaan vaikuttaa tähän merkittävästi. Kuten tiedätte, tarkistuksen lopullisesta laajuudesta on päätettävä yhdessä parlamentin kanssa.
Tein myös selväksi eilisessä puheenjohtajakokouksessa, että neuvoston puheenjohtaja on hyvin halukas yhteistyöhön Euroopan parlamentin kanssa, jotta päätös saadaan aikaan nopeasti.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, haluaisin kysyä neuvoston edustajalta erityisesti vapaasta kaupasta ja vapaasta kilpailusta näiden tuotteiden yhteydessä sekä esteistä, joita tämä direktiivi saattaa synnyttää, kun siinä kielletään tiettyjä tuotteita, jotka ovat haitallisia lapsille.
Haluaisin myös kysyä, onko tarkoitus säätää asetus, jota sovellettaisiin unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävään kauppaan, jotta tuontituotteet voitaisiin myös tarkastaa.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Asiaa koskevat keskustelut ovat vielä kesken. Rajat ylittävillä lähetyksillä on tietenkin myös tärkeä merkitys. Käymme jatkossakin tiivistä vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa siitä tärkeästä kysymyksestä, kuinka suojata lapsia ja nuoria tietyiltä tuotteilta.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa ministeri, onko mitään mahdollisuutta käyttää tätä direktiiviä siihen, että ainakin EU:n jäsenvaltioiden julkiset tiedotusvälineet lopettaisivat suurimmaksi osaksi väkivallan esittämisen radiossa ja televisiossa?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Ensinnäkään me emme pyri erottelemaan yksityisiä ja julkisia televisiokanavia vaan laatimaan yleisen televisiota koskevan direktiivin. Oletan myös, että useat televisioyhtiöt ovat itse ottaneet asiakseen varmistaa, ettei niiden ohjelmissa yllytetä vihaan tai muuhun vastaavaan.
DanutBudreikait
(LT) Paikallisten televisioyhtiöidemme ohjelmat sisältävät paljon yhdysvaltalaista materiaalia. Juuri kyseisestä maasta tulee paljon väkivaltaisia ja aggressiivisia ohjelmia ja elokuvia, joilla on hyvin huono vaikutus nuoriin ja lapsiin. Seuraukset ovat nähtävissä Yhdysvaltojen todellisuudessa joukkomurhina kouluissa ja yliopistoissa. Voisiko meillä olla mitään vaikutusta tämäntyyppisen materiaalin tuonnin ja lähettämisen rajoittamiseen Euroopassa?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) En ole varma, voidaanko tällä direktiivillä estää kaikkea, mutta puheenjohtajavaltion ja Euroopan parlamentin välisissä keskusteluissa pyrimme löytämään keinoja vaarojen minimoimiseksi.
Toistan: meidän on ehdottomasti löydettävä tasapaino toisaalta niin kutsutun tiedonvälityksen vapauden ja toisaalta lasten ja nuorten suojelun välille. Tietenkin lapsia on suojeltava. Nähtäväksi jää, mitä neuvotteluissa saadaan aikaan seuraavien parin päivän aikana.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Makedonian EU-lähentyminen
Miten Makedonian tasavallan EU-lähentymistä voitaisiin puheenjohtajavaltion mielestä edistää ja miten Makedonian ehdokasasema voisi lähitulevaisuudessa edetä käytännössä?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Posselt, Eurooppa-neuvoston 15.-16. joulukuuta 2005 tekemä päätös myöntää entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ehdokasvaltion asema oli tunnustus maan siihenastisista uudistuspyrkimyksistä. Eurooppa-neuvosto korosti, että seuraavia askelia Makedonian lähentämisessä Euroopan unioniin harkitaan, jos neuvoston päätelmissä esitetyt ehdot ja edellytykset täyttyvät.
Komissio pitää teidät ajan tasalla tästä kehityksestä edistymisraporteissaan. Tarkasteltuaan komission edistymisraporteissa esiteltyä kehitystä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa neuvosto ilmaisi viime vuoden joulukuun 11. ja 12. päivänä pitämässään kokouksessa pahoittelunsa uudistustahdin hidastumisesta vuoden 2006 aikana.
Viime vuoden joulukuun 14. ja 15. päivänä Eurooppa-neuvosto toisti, että yksittäisten maiden eteneminen Euroopan unioniin johtavalla tiellä riippuu niiden kunkin omista ponnisteluista Kööpenhaminan kriteereiden ja vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen täyttämiseksi. Entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa se kehotti nopeuttamaan uudistusvauhtia keskeisillä aloilla sekä panemaan täytäntöön Eurooppa-kumppanuudessa määritellyt ensisijaiset tavoitteet päästäkseen eteenpäin liittymisprosessissa.
Maan hallituksella on edessään suuria haasteita erityisesti poliisin ja oikeuslaitoksen uudistamisessa sekä korruption torjunnassa. Kuten korostin täällä maaliskuussa vastatessani Ryszard Czarneckin kysymykseen, avoimena olevat kysymykset on ratkaistava pikaisesti. Liittymisprosessin etenemisvauhti riippuu siis ensisijaisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian omista ponnisteluista ja saavutuksista. Komission seuraavasta edistymisraportista saadaan lisävalaistusta asiaan. Euroopan unioni jatkaa aktiivisesti maan tukemista tavoitteensa muuttamisessa todeksi.
Bernd Posselt
(DE) Kolme lyhyttä kommenttia erinomaisesta vastauksesta. Ensinnäkin haluaisin kysyä teiltä, mikä on kantanne Ohridin sopimuksen täytäntöönpanoon ja erityisesti paikallishallinnon uudistukseen. Oletteko tyytyväinen sisäasioissa saavutettuun edistykseen?
Toiseksi mitä ajattelette neuvoston tulevan puheenjohtajamaan Slovenian ilmoituksesta, että se pitää tavoitteenaan päivämäärän lukkoonlyömistä.
Kolmanneksi onko hankalaan nimikiistaan liittyvä jännitys millään tavalla lieventynyt?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Aloitan viimeisestä kohdasta, koska tiedän sen olevan hyvin kiistanalainen. Parasta olisi, jos asianomaiset kaksi maata pystyisivät ratkaisemaan asian keskenään, mutta ne eivät ole toistaiseksi pystyneet pääsemään sopuun mistään.
Jos ymmärsin oikein, päivämäärän osalta kysymys oli Slovenian puheenjohtajakaudesta. Äskeisen vastaukseni viesti oli, että vaikka Eurooppa-neuvosto on antanut selkeän viestin myöntämällä maalle ehdokasaseman, emme edelleenkään käy liittymisneuvotteluja, koska toivomme vielä lisäedistystä tämän keskustelun jälkeen. Mielestäni tässä vaiheessa ei ole oikea hetki lyödä lukkoon päivämääriä.
Jos ehdot täytetään, jos tarvittava edistysvauhti saavutetaan ja jos tuloksia syntyy, Eurooppa-neuvosto on valmis asettamaan tarkat päivämäärät, jotta seuraava vaihe voi alkaa.
Hyvä jäsen Posselt, Ohridin sopimuksen osalta en voi antaa teille täsmällistä arviota tämänhetkisestä tilanteesta, mutta lähetän teille mielelläni vastauksen myöhemmin.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa ministeri, jos Makedonia todella liittyy Euroopan unioniin jossain vaiheessa, se saattaa synnyttää samanlaisen kielten sekamelskan kuin muinaisessa Babyloniassa, sillä Makedoniassa yksistään on kuusi virallista kieltä. Onko neuvosto todella tietoinen siitä, millaisia ongelmia edessä oleva kielten määrän räjähdysmäinen kasvu voi aiheuttaa?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Thessalonikin huippukokouksessa Euroopan unioni totesi yksimielisesti, että Länsi-Balkanin maille on niiden aiempien tapahtumien vuoksi tarjottava liittymismahdollisuutta. Tälle päätökselle antoi pontta halu lisätä alueen vakautta.
Kaikkia kielten moninaisuuteen liittyviä asioita, joita nostitte esiin, ei ole vielä näin alkuvaiheessa pohdittu. Tärkeää on kuitenkin se, että me autamme alueen vakauttamisessa, ja esiin nostamanne ongelma on toistaiseksi sivuseikka. Joka tapauksessa Euroopan unioni on jo ratkaissut aivan toisenlaisia ongelmia.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Oletteko samaa mieltä siitä, että uuden perussopimuksen tai perustuslakisopimuksen valmistuminen ja hyväksyminen on ehdoton edellytys Makedonian, Kroatian ja muiden Länsi-Balkanin maiden liittymiselle?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Olemme jo keskustelleet laajentumisvauhdista ja tietenkin laajentumisen rajoista useaan otteeseen aiemminkin täällä parlamentissa. Samalla jo tehtyjen päätösten, kuten mainitsemani Thessalonikin päätöksen, valossa olemme kuitenkin todenneet, ettei Euroopan unioni saa muuttua liian isoksi ja vaikeasti hallittavaksi, mikäli laajentumisen halutaan jatkuvan.
Oli jo selvää, että 15 jäsenvaltion EU olisi tarvinnut erilaisia rakenteita säilyttääkseen toimintakykynsä. Tämä pätee sitäkin enemmän 25:n tai 27 jäsenvaltion unioniin. Jotta tulevat laajentumiset voisivat olla mahdollisia, Euroopan unionin on täytettävä mainitut edellytykset; toisin sanoen sen on oltava avoin eikä se saa olla liian vaikeasti hallittava.
Siksi sanon aina - niin kuin neuvoston puheenjohtaja on aina sanonut täällä Strasbourgissa - että ne, jotka vaativat Euroopan unionin laajentumisen nopeuttamista, ovat usein samoja henkilöitä, joilla on vaikeuksia sulattaa perustuslakisopimusta. Mutta jos haluamme saattaa ehdokasvaltiot Euroopan unioniin lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä - ja poliittisin perustein sitä on täysi syy haluta - siinä tapauksessa meidän on tietenkin luotava sellaiset olosuhteet, ettei Euroopan unioni pääse muuttumaan liian vaikeasti hallittavaksi. Sellaisia olosuhteita ei tällä hetkellä ole.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Darfur
Sudanin hallitus jatkaa kansalaistensa suojelun laiminlyömistä Darfurissa ja tukee edelleen janjaweed-joukkoja, jotka yhdessä Sudanin hallituksen joukkojen kanssa ovat suurimmaksi osaksi vastuussa tällä alueella tapahtuneista vakavista ihmisoikeuksien ja kansainvälisten humanitaarisen oikeuden rikkomisista. Koska Sudanin hallitus on kieltäytynyt äskettäin myöntämästä viisumeita YK:n ihmisoikeusneuvoston korkean tason ryhmän vierailulle Darfuriin ja koska hallitus on toistuvasti vastustanut YK:n rauhanturvaajien lähettämistä alueelle, onko neuvosto valmis harkitsemaan kohdistettuja pakotteita Sudanin hallitusta vastaan? Voiko neuvosto vahvistaa, että se tekee kaikkensa painostaakseen Venäjää ja Kiinaa toimimaan, sillä niiden strategiset öljyedut Sudanissa antavat niille oivan mahdollisuuden vaikuttaa Sudanin hallitukseen?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Neuvosto on esittänyt voimakkaan vastalauseen sen johdosta, että Sudanin hallitus on kieltäytynyt myöntämästä viisumeita YK:n ihmisoikeusneuvoston arviointiryhmän vierailulle Sudaniin, ja pahoittelee syvästi Sudanin hallituksen yhteistyöhaluttomuutta.
Euroopan unioni oli jo aiemmin lähestynyt useaan otteeseen Sudanin ulkoministeriä ja vedonnut Sudaniin, jotta se tekisi yhteistyötä ryhmän kanssa. Neuvosto pitää myönteisenä sitä, että YK:n ihmisoikeusneuvosto käsitteli arviointiryhmän raporttia neljännessä istunnossaan ja hyväksyi yksimielisesti päätöslauselman Darfurin ihmisoikeustilanteesta. Erityistarkkailijoiden ryhmälle annettiin tehtäväksi käydä läpi kaikki nykyiset Darfurin ihmisoikeustilanteen parantamista koskevat suositukset sekä vauhdittaa niiden täytäntöönpanoa.
Maaliskuun 17. päivänä 2007 neuvosto vahvisti uudelleen tukevansa YK:n turvallisuusneuvoston päätöstä harkita pikaisesti lisätoimia Sudania vastaan ja huomautti, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1591 mukaan henkilöt, jotka estävät rauhanprosessia, on saatettava vastuuseen ja heitä vastaan on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin. Neuvosto ilmaisi myös vakaan aikomuksensa harkita lisätoimia erityisesti YK:n puitteissa kaikkia niitä konfliktin osapuolia vastaan, jotka estävät YK:ta antamasta tukeaan Afrikan unionin operaatiolle Darfurin alueella Sudanissa, mihin sisältyisi myös jo sovitun AU:n ja YK:n yhteisoperaation toteuttaminen.
Darfurin konfliktista on keskusteltu säännöllisesti sekä Kiinan että Venäjän kanssa käydyissä neuvotteluissa sekä esimerkiksi poliittiseen vuoropuheluun sisältyvissä tapaamisissa. Olemme ottaneet johdonmukaisesti sen kannan, että Sudanin hallituksen on tehtävä työtä poliittisen ratkaisun löytämiseksi konfliktiin sekä annettava selkeä hyväksyntänsä YK:n AMIS-operaatiolle myöntämän täyden tukipaketin täytäntöönpanolle.
Fiona Hall 
laatijan sijainen. - (EN) Darfurin tilanne aiheuttaa hirvittävää voimattomuuden tunnetta: käsiä väännellään mutta mitään edistystä ei tapahdu, ja viimeaikaiset tapahtumat ovat voimistaneet tätä tunnetta entisestään.
YK:n rauhanturvaajien lähettämisestä ei ole päästy sopuun ja neuvosto tarkastelee parhaillaan lisätoimia. Pitääkö se yhtenä mahdollisuutena EU:n toimeenpanemaa lentokieltoaluetta, jonka valvonnasta vastaavat lentokoneet sijoitettaisiin rajan toiselle puolelle Tšadiin? Tämä vaihtoehto on vuodesta 2004 lähtien aika ajoin nostettu esiin keskusteluissa. Olisiko neuvoston puheenjohtajan mielestä nyt aika panna se täytäntöön?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Ulkoministerien neuvosto keskusteli Sudanista ja Darfurista jälleen viime maanantaina Luxemburgissa. Kuten ehkä tiedättekin, YK:n erityisedustaja Jan Eliasson osallistui keskusteluihin.
Alueen tilannetta, joka oli muutenkin jo vaikea, ei ole ainakaan parantanut se, että Sudanin eri puolueiden välisten nykyisten konfliktien lisäksi nyt myös eri heimot ovat äkkiä alkaneet ottaa yhteen toistensa kanssa.
YK:n erityisedustajan nimenomaisesta pyynnöstä neuvosto ei kuitenkaan ryhtynyt toistaiseksi lisätoimiin. Erityisedustaja pyysi, että yrittäisimme vielä politiikan ja diplomatian keinoin saada aikaan sopimuksen YK:n tukemasta operaatiosta sekä saada kenties vielä Kiinan muuttamaan asennettaan.
Ulkoministerit totesivat kuitenkin, että Euroopan unioni harkitsee tehokkaita lisätoimia Sudania vastaan, mikäli sovinnosta ei näy merkkejä lähiaikoina. Päätöstä ei voida lykätä loputtomiin. Emme voi lykätä asioita viikkojen ja kuukausien päähän ja jäädä vain odottamaan.
DanutBudreikait
(LT) Berliinin julistuksen esittelypuheessaan liittokansleri Merkel mainitsi Darfurin meitä kaikkia yhdistävänä traumana, ja hän sanoi, että nyt Euroopan unionin on aika ryhtyä yksipuolisiin toimiin.
Haluan nyt vielä varmistaa: kuinka kauan joudumme odottamaan näitä päätöksiä? Ovatko diplomaattiset neuvottelut edelleen käynnissä, vaikka ne eivät tähän mennessä ole tuottaneet tulosta eivätkä mitä todennäköisimmin koskaan tuotakaan?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Olemme pyrkineet tekemään selväksi, että haluamme saada uuden arvion tilanteesta ja haluamme tehdä sen tällä kertaa YK:n erityisedustajan välityksellä mutta myös hankkimalla tietoja Afrikan unionin erityisedustajalta. Se oli viime viikolla kokoontuneen ulkoministerien neuvoston tahto. Olen valmis myöntämään, että tämä todellakin on arka paikka, mutta minun täytyy pyytää teitä ottamaan tämä erityisedustajan pyyntö vakavasti ja seuraamaan, voisivatko viime päivinä otetut pienet edistysaskeleet sittenkin johtaa ratkaisun löytymiseen, jolloin yhteisoperaatio tulisi mahdolliseksi.
Toistan kuitenkin, ettei tämä ole sellainen hanke, jossa voidaan odotella viikkokausia ilman mitään tuloksia. Euroopan unionin on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, mikäli tämä prosessi, jota erityisedustaja Eliasson haluaa ja jota me myös haluamme, ei pääse käynnistymään.
Esko Seppänen
(FI) Arvoisa ministeri, Euroopan unionilla on taistelujoukot, joissa päivystävät tänä päivänä saksalaiset, suomalaiset ja hollantilaiset joukot. Voitteko kuvitella tilannetta, jossa käytettäisiin taistelujoukkoja Darfurin tilanteen rauhoittamiseen?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Eurooppalaisilla sotilailla on hyvin suppeat toimivaltuudet. Pääasiassa se on Afrikan unionin tehtävä. Siksi me jälleen viime maanantaina teimme selväksi, että operaation ylläpitämiseen käytettävissä olevat varat ovat vähitellen kulumassa loppuun, ja Euroopan unionin on sitten tietenkin tuettava afrikkalaisten toimia taloudellisesti siitä eteenpäin. Neuvoston puheenjohtaja on myös nimenomaisesti pyytänyt, että tässä yhteydessä pohdittaisiin, miten valmiita jäsenvaltiot olisivat kahdenvälisiin rahalahjoituksiin, joilla tuettaisiin Afrikan unionin operaatiota Sudanissa, Darfurissa, mikäli EU:n rahoitus ei riitä.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Laittomat teloitukset Filippiineillä
Mitä mieltä neuvosto on poliittisesta tilanteesta Filippiineillä, jossa on Gloria Macapagai-Arroyon vuonna 2001 käynnistyneellä hallintokaudella teloitettu laittomasti yli 830 vasemmistolaista poliittista aktivistia, lehtimiestä, asianajajaa, tuomaria, ihmisoikeusaktivistia, pappia ja ay-aktivistia, mitä Yhdistyneiden kansakuntien erityisraportoija arvosteli kärkevästi äskettäin? Mitä mieltä neuvosto on Arroyon hallinnon ilmeisestä asioihin puuttumattomuudesta ja raporteista, joiden mukaan maan armeija olisi murhien takana?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Pflüger, kuten vastauksessa kysymykseen 619/2007 on jo selitetty, neuvosto on tietoinen Filippiineillä tapahtuneista laittomista teloituksista. Euroopan unioni ilmaisee säännöllisin väliajoin syvän huolensa näiden tapausten johdosta ja kehottaa viranomaisia puuttumaan ongelmaan pikaisesti sekä sallimaan riippumattomat tutkimukset, niin että syylliset saadaan oikeuden eteen ja voidaan ryhtyä ennaltaehkäiseviin toimiin.
Kuten jo totesin vastauksessa, johon äsken viittasin, Euroopan unioni on halukas auttamaan Filippiinejä sen oikeusjärjestelmän kehittämisessä. EU:lle on täysin selvää, että laittomien teloitusten lopettamiseksi Filippiineillä tarvitaan erityisasiantuntemusta, mutta myös maan korkeimman johdon poliittinen tahto on ratkaisevassa asemassa. EU jatkaa painostusta, jotta tällaista tahtoa alkaisi löytyä. Toivomme, että näiden rikosten asianmukaisella tutkinnalla ja syyllisten asettamisella syytteeseen on myös ennaltaehkäisevä vaikutus.
EU:n jäsenvaltiot ja komissio valmistelevat huhtikuussa selvitysryhmän lähettämistä lähiaikoina Manilaan arvioimaan asiantuntija-avun tarvetta. Tämä on vastaus ulkoministeri Romulon esittämään pyyntöön, jossa toivottiin apua epäselviä kuolemantapauksia tutkimaan asetetun Melon toimikunnan suositusten täytäntöönpanoon.
Tobias Pflüger
(DE) Onko neuvosto tietoinen seuraavista laittomista teloituksista: Cipriano Ligaspo, murhattu 14. maaliskuuta, Carlito Getrosa, murhattu 11. maaliskuuta, Che Che Gandinao, murhattu 10. maaliskuuta, Felisa Timog Ocampo ja Renato "Atong" Torrecampo Pacaide, murhattu 2. maaliskuuta?
Kysymykseni kuuluu, onko pakotteita harkittu? Sanoitte juuri, että Filippiinien hallitus on pyytänyt apua ja saanut sitä. Ongelman ydin on kuitenkin se, että hallitus on itse osallisena. Onko tämä sen vuoksi oikea lähestymistapa?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Tiedän, että laittomia teloituksia on valitettavasti ollut useita. En tiedä yksittäisiä nimiä, mutta asiaa voidaan selvittää. EU:n ja Filippiinien välisessä prosessissa on mielestäni käytettävä poliittisia keinoja, joilla varmasti pystytään vaikuttamaan tietynlaiseen kehitykseen. On myös oikein ja tärkeää, että Euroopan unioni antaa asianmukaista apua ja toivottavasti myös auttaa näiden tapausten selvittämisessä, jos maa itse on valmis tunnustamaan oikeusjärjestelmänsä puutteet.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Rauhanaktivistien vastaiset hyökkäykset Sri Lankassa
Aseistautunut taistelijajoukko hyökkäsi Sri Lankassa 9. tammikuuta United People's Movement -järjestön (UPM) jäseniä vastaan ja ryhtyi vainoamaan näitä ennen yleisötilaisuutta. Tiedotusvälineiden mukaan UPM:n jäseniin kohdistetussa hyökkäyksessä oli osallisena myös virkaatekevä ministeri Mervyn Silva.
Mitä mieltä neuvosto on tässä yhteydessä Sri Lankan hallituksen jäsenten suorista hyökkäyksistä rauhanaktivisteja vastaan? Miten tapaukset vaikuttavat jatkossa neuvoston tukeen Sri Lankan hallitukselle?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Neuvostolla ei ole mitään todisteita siitä, että Sri Lankan hallituksella olisi osallisuutta tähän välikohtaukseen. Näin ollen ei voida tehdä mitään johtopäätöksiä tapauksen vaikutuksista EU:n ja Sri Lankan hallituksen välisiin suhteisiin.
Yleisemmin ottaen neuvosto on kuitenkin syvästi huolissaan Sri Lankan kehityksestä. Euroopan unioni kehottaa molempia osapuolia lopettamaan väkivaltaisuudet välittömästi ja palaamaan viipymättä neuvottelupöytään, jotta konfliktiin voidaan löytää toimiva ratkaisu rakentavien ehdotusten pohjalta. Ilmeisistä vaikeuksista huolimatta Euroopan unioni yhtenä avunantajamaiden muodostaman Tokion konferenssin yhteispuheenjohtajista tutkii edelleen kaikkia mahdollisia keinoja, joilla Sri Lankan rauhanprosessia voitaisiin tukea.
Sahra Wagenknecht
(DE) Sanoitte juuri, että neuvosto on syvästi huolissaan, mutta siinä tapauksessa kysymykseni on hyvin yksityiskohtainen: mitä neuvosto aikoo tehdä painostaakseen Sri Lankaa lopettamaan sotilaalliset hyökkäykset Tamil Eelamin vapaustaistelijoita vastaan - mistä on jo tähän mennessä aiheutunut lukuisia siviiliuhreja - ja pakottaakseen osapuolet palaamaan neuvottelupöytään?
Toinen kysymykseni on: onko neuvosto tietoinen siitä, että tässä konfliktissa käytetään myös EU:n jäsenvaltioiden toimittamia aseita?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Kysymyksen toisesta osasta minun täytyy sanoa, etten tiedä siitä mitään, mutta tutkimme asiaa ja selvitämme, onko mitään tietoja saatavilla.
Kysymykseen siitä, millaisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, voin vastata, että neuvosto tukee Sri Lankan tarkkailuoperaation (SLMM) ja norjalaisen välittäjän työtä. Olemme toistuvasti vaatineet sotivia osapuolia noudattamaan vuoden 2002 aseleposopimusta sekä kunnioittamaan ihmisoikeuksia.
Euroopan unioni on myös jättänyt oman päätöslauselmaluonnoksensa Sri Lankan ihmisoikeustilanteesta Geneven ihmisoikeusneuvostolle. Kyseisessä luonnoksessa ilmaistaan EU:n huoli väkivallan kiihtymisestä Sri Lankassa viime aikoina ja vaaditaan väkivaltaisuuksien ja ihmisoikeusloukkausten lopettamista välittömästi ja humanitaarisen oikeuden perusperiaatteiden noudattamista.
Toivon, että se johtaa seuraavaan askeleeseen. Palaan kysymykseenne ja toimitan teille tietoa asiasta.
Tobias Pflüger
(DE) Sri Lankan konfliktin parhaillaan käynnissä olevan laajentumisvaiheen alkaessa täällä parlamentissa keskusteltiin siitä, pitäisikö Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit -järjestö (the Liberation Tigers of Tamil Eelam, LTTE) lisätä EU:n laatimaan terroristijärjestöjen luetteloon. Mikä on tämänhetkinen näkemyksenne LTTE:n lisäämisestä terroristijärjestöjen luetteloon, kun konflikti on sittemmin laajentunut valtavasti? Oliko se näin jälkikäteen ajateltuna oikea ratkaisu? Erityisesti oliko se ajankohtaan nähden oikea?
Toinen kysymys: Norjalla on hyvin myönteinen rooli tässä konfliktissa, erityisesti neuvotteluissa, ja Norja on kritisoinut EU:ta diplomaattikanavien välityksellä toteamalla, että EU:n suhtautuminen maan hallitukseen on ollut varsin puolueellista. Mitä te sanotte siihen?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) En voi yhtyä viimeiseen väitteeseen. Kuten jo aiemmin sanoin, konfliktien ja niiden siviiliväestölle aiheuttamien ongelmien vuoksi on tärkeää, että molemmat osapuolet osallistuvat konfliktin ratkaisemiseen. Siitä syystä Euroopan unioni ei ole luottanut kumpaankaan osapuoleen toista enemmän, ei edes hallitukseen. EU:n ja muiden alueella toimivien järjestöjen toimet on suunnattava niin, että konflikti saadaan päättymään pysyvästi.
En pysty henkilökohtaisesti kommentoimaan kysymyksen ensimmäistä osaa, mutta pyydän tutkimaan sen uudelleen.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Pohjoisen kaasuputken ympäristövaikutukset
Pohjoista ulottuvuutta koskevassa politiikassa, johon Itämeren-strategia kuuluu, kiinnitetään huomiota ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutokseen. Itämeri on yksi saastuneimmista meristä koko maailmassa. Lisäksi sen pohjaan on jäänyt toisen maailmansodan ajoilta 282 000 tonnia vaarallisia aseita. Itämerellä harjoitettava taloudellinen toiminta ja etenkin kaavailtu pohjoisen kaasuputken rakentaminen saattavat laukaista ympäristökatastrofin, jonka seurauksia on vaikea ennakoida.
Eikö hankkeeseen osallistunut puheenjohtajavaltio katso, että EU:n olisi ennen tällaisten hankkeiden toteuttamista pyydettävä riippumaton asiantuntijalausunto kaasuputken rakentamisen mahdollisista seurauksista? Hankkeita toteuttavien omissa lausunnoissa on kyse niiden omista eduista, ja ne eivät riitä vakuuttamaan yhteisön kansalaisia hankkeen turvallisuudesta.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Neuvostolla ei ole suoraa osuutta kaasuputken rakentamiseen, sillä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle, ja komission tehtävänä on varmistaa, että jäsenvaltiot soveltavat lainsäädäntöä asianmukaisesti.
DanutBudreikait
(LT) En tietenkään tyydy tuollaiseen vastaukseen. Eihän se tarkoita sitä, että Euroopan unionin jäsenvaltiot saisivat tehdä mitä lystäävät EU:n maaperällä. Venäläiset asiantuntijat ovat jo todenneet, että merenpohjaan upotettuna on runsaasti aseita, ja nyt ollaan harkitsemassa kaasuputken reitin muuttamista.
Venäläisten mielestä Gaspromin pitäisi saada asettaa aseistettuja turvallisuusjoukkoja, jotka yhdessä Baltian maiden laivastojen kanssa vartioisivat koko kaasuputkea ja kaikkia jotka purjehtivat alueella ja käyttävät ympäristöä.
Itämeri kuuluu meille kaikille, eikä minusta tämä ole vain kahden maan välinen asia.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Haluan vielä kerran tehdä selväksi, että tätä kaasuputkea ei ole suunnittelemassa mikään valtio, vaan yksityiset yhtiöt. Näiden yhtiöiden on jätettävä suunnitteluhakemukset. Koska asia koskee myös useita jäsenvaltioita, on noudatettava asiaankuuluvia säädöksiä.
Olen jo jokin aika sitten todennut täällä, että asiaan liittyy monenlaisia näkökohtia. Mainitsitte ammukset, joita on todellakin löydetty. Ekosysteemi ja muita kysymyksiä on myös otettava huomioon. Kaikkea tätä voidaan kuitenkin tarkastella EU:n lainsäädännön valossa vasta sitten, jos hakemus jätetään ja asiaankuuluva menettely käynnistetään. Tietyille yhtiöille ei ole olemassa mitään erityisoikeuksia: kansallisia ja EU:n säädöksiä, etenkin ympäristönsuojeluun liittyviä, on noudatettava.
Nils Lundgren
(SV) Jos ympäristöselvitysten tekemisestä Ruotsin vesillä tulee kiistaa, ratkaiseeko asian EY:n tuomioistuin vai Ruotsin ympäristötuomioistuin?
Liikkeellä on ollut hyvin erilaisia tietoja siitä, onko neuvosto hyväksynyt saksalais-venäläisen kaasuputken rakentamisen Itämeren pohjaan. Onko neuvosto tehnyt tällaisen päätöksen?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Tietääkseni neuvosto ei anna asiasta minkäänlaista arviota. Ensinnäkin kyseessä on yksityisten yhtiöiden kaupallinen ratkaisu. Saksan liittotasavalta ei putkea rakenna. Sen sijaan sitä rakentaa tai haluaa rakentaa saksalainen yritysryhmittymä, jossa on mukana hollantilaisia kumppaneita. Jos menettely käynnistetään ja jäsenvaltioiden on ratkaistava, noudattaako hanke säädöksiä niiden alueella, tai jos hakija ei tyydy niiden päätökseen, siinä tapauksessa asian ratkaisee tietenkin ensisijaisesti kansallinen tuomioistuin.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: EU:n alueellinen agenda
Puheenjohtajavaltio Saksan tärkeimpiin tavoitteisiin kuuluu EU:n alueellisen agendan hyväksyminen.
Mitä käytännön toimia neuvosto aikoo toteuttaa EU:n alueellisen agendan hyväksymiseksi? Aiotaanko suunnitellulla Leipzigin peruskirjalla yhdistää tämä politiikka aluepolitiikkaan ja jos aiotaan, miten?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Neuvosto sinänsä ei osallistu millään tavalla aloitteisiin, jotka liittyvät Leipzigin peruskirjaan kestävästä kaupunkikehityksestä tai EU:n alueelliseen agendaan. Nämä ovat jäsenvaltioiden epävirallisesti tekemiä aloitteita.
Leipzigin peruskirja ja EU:n alueellinen agenda ovat alue- ja kaupunkikehityksestä vastaavien ministereiden tarjoamia ehdotuksia kaupunkisuunnitteluun ja aluepolitiikkaan liittyvien kysymysten ottamiseksi entistä paremmin huomioon EU:n politiikkojen täytäntöönpanossa, esimerkiksi siinä, miten yhdennetyllä alue- ja kaupunkipolitiikalla voidaan vaikuttaa Lissabonin ja Göteborgin tavoitteiden saavuttamiseen: kestävään talouskasvuun ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin vahvistamiseen. Tämän vuoksi epävirallisen ministerikokouksen tulokset toimitetaan kaikille EU:n toimielimille. Ne voivat sitten itsenäisesti tutkia, missä määrin kaupunki- ja aluekysymysten huomioon ottaminen auttaa niiden poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää arvoisaa ministeriä vastauksesta. Alueellinen agenda kuitenkin kuuluu kiistatta Saksan puheenjohtajakauden painopistealoihin ja on tärkeällä sijalla sen ohjelmassa. Siksi pyytäisin arvoisaa ministeriä selittämään meille tarkemmin, mitkä tällaisen alueellisen agendan tavoitteet ovat, miten puheenjohtajavaltio Saksa aikoo tarkastella sitä ja miten se sisällytetään sen tulevaan ohjelmaan, joka ulottuu kesäkuun loppuun.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Yksityiskohtaiset tulokset on ensin arvioitava ja sen jälkeen ne voidaan toimittaa asianmukaisten toimielinten käsiteltäväksi, ainakin jos käsiteltävää ilmenee.
Lähtökohtana oli, että mahdollisuuksia yhdennettyyn alue- ja kaupunkisuunnitteluun on myös rajat ylittävillä aloilla. Puheenjohtajuuskauttamme on jäljellä enää hieman yli kaksi kuukautta. Oletan, että neuvoston puheenjohtaja esittelee tulokset puheenjohtajakautensa päätteeksi ja toimittaa ne asianomaisten toimielinten käyttöön.
Puhemies
. Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Haluan kiittää neuvoston puheenjohtajaa ja parlamentin jäseniä.
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.00 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
