Roční účetní závěrky některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou předkládá Klaus-Heiner Lehne jménem Výboru pro právní záležitosti o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty - C6-0074/2009 -.
Klaus-Heiner Lehne
Pane předsedající, dámy a pánové, tato zpráva se týká projektu, který Parlament prosazuje po mnoho let, a nyní se domnívá, že je možné jej přiblížit úspěšnému řešení.
Chtěli jsme vyjmout mikrosubjekty - tím máme na mysli společnosti, které jsou mimořádně malé, jen s několika málo zaměstnanci, vykazují minimální obrat a zisk a fungují pouze na regionální a místní úrovni, řekněme pekaře nebo malíře pokojů - z povinnosti vedení účetnictví. Ve spolupráci s Radou - ve čtvrté směrnici, o níž tady hovoříme a která byla několikrát pozměněna - se Parlament opakovaně pokoušel tento záměr realizovat. Poslední pokus byl učiněn v rámci zprávy paní van den Burgové na konci roku 2008. Nepodařilo se nám tehdy dosáhnout dohody v jednáních s Radou. Výsledkem bylo téměř jednomyslné usnesení, které Parlament schválil v prosinci 2008. Komisi v něm vyzval, aby se tato možnost vynětí mikrosubjektů z povinností vedení účetnictví z legislativního hlediska rozběhla. A právě to se od té doby skutečně stalo. Komise vytvořila návrh, a tak učinila pro věc přesně to, co chtěl Parlament. Kromě toho své stanovisko k tomuto problému i vydal výbor svolaný Evropskou komisí - konkrétně skupina pana Stoibera, jež se bude zabývat omezováním byrokracie - který odpověděl, že tato záležitost bude představovat rozhodující nástroj pro snížení zátěže mikrosubjektů v Evropě. Hovoříme zde o možných úsporách v celkové výši až 6,3 miliardy EUR. Neměli bychom zároveň zapomínat, že v případě mikrosubjektů je byrokratická zátěž obzvláště silná.
Tento návrh Komise je v boji proti byrokracii a v rámci politiky v oblasti boje proti byrokracii v Evropské unii svým způsobem stěžejní, a má proto zásadní a mimořádný význam. Ve skutečnosti můžeme nalézt celou řadu důvodů, proč je tento návrh správný. Směrnice, o níž teď diskutujeme, pochází z roku 1978. Zaměřovala se na velké a střední podniky. Nebyla nikdy určena mikrosubjektům. Skutečnost, že mikrosubjekty podléhají povinnostem stanoveným touto směrnicí, konkrétně sestavování účtů, které jsou z hlediska své struktury a prvků v zásadě totožné s těmi, jež jsou vyžadovány od velkých společností, vůbec nezohledňuje to, co je skutečně nutné, ale ani potřeby mikrosubjektů. V případě, že mikrosubjekty potřebují půjčku, je tento způsob vedení účtů takřka k ničemu. Řekl bych dokonce, že většina mikrosubjektů - což potvrdil výzkum Komise - svým účtům vůbec nerozumí. Ještě jednou si dovolím zdůraznit, že to, co je v těchto účtech uvedeno, má téměř nulovou hodnotu. Skutečný význam z hlediska přidělování půjček má cashflow. Zde se například jedná o likviditu či otázku rezerv, které mohou být snadno aktivovány. Jsou to však všechno věci, které z účetní rozvahy v této podobě v zásadě nelze vyčíst; ta ukazuje jen na okamžitou situaci firmy a neurčuje, zda si takový podnik může, či nemůže dovolit půjčku.
Není to ani věc hospodářské soutěže, narozdíl od toho, o čem tu hovořily zájmové skupiny lobbistů. Na jednotném trhu si tyto podniky v přeshraniční činnosti zpravidla vůbec nekonkurují. Fungují pouze v regionálním či místním měřítku. Z tohoto důvodu nemá tento problém z hlediska jednotného trhu žádný vliv. Kromě toho jednotný trh není samoúčelný. Je důležitý a je dobře, že ho máme. Jeho pravidla by se však měla vztahovat na fungování jednotného trhu a přeshraničního obchodu, ne na otázky, které se projevují jen dovnitř v míře nepřekračující vnitrostátní ekonomiku.
V těchto souvislostech považujeme za nutné dovést tento nekonečný příběh k závěru. Zprávu bychom měli přijmout. Připravila by půdu k tomu, aby Rada své rozhodnutí přehodnotila a možná prolomila stávající kvalifikovanou menšinu. Byl by to pěkný dárek nejmenším evropským podnikům.
Michel Barnier
Pane předsedající, nejprve bych rád vyjádřil své díky a uznání, pokud jde o práci těchto dvou zpravodajů: pana Lehneho, předsedy Výboru pro právní záležitosti, který právě hovořil, a pana Sterckxe. Chtěl bych připomenout, že, jak uvedl pan Lehne, tento návrh směrnice, který předložila Komise, je reakcí na přání sněmovny. Dne 18. prosince 2008 Parlament přijal usnesení. Vyzval v něm Komisi, aby předložila legislativní návrh, který by členským státům umožnil vyjmout mikrosubjekty z oblasti působnosti účetních směrnic.
Zároveň na podporu tohoto návrhu jednoznačně vystoupila skupina nezávislých zúčastněných stran na vysoké úrovni pro oblast administrativní zátěže, vedená panem Stoiberem, jak to před okamžikem zmínil pan Lehne.
A konečně, tomuto návrhu na zjednodušení účetních postupů vyjádřil podporu i Evropský hospodářský a sociální výbor. To je tedy situace, ve které se nacházíme.
Proč je toto opatření důležité? Vytvořením jednotného způsobu vykazování by tento návrh členským státům umožnil homogenizovat požadavky na vykazování pro všechny mikrosubjekty a více je přizpůsobit potřebám těchto subjektů. Tento nový přístup by měl přinést výrazné snížení nákladů těchto společností.
Pane Lehne, hovořil jste o několika miliardách eur. Já sám mám k dispozici údaje, které jsem obdržel od svých podřízených, a v nich se odhaduje úspora nejvýše 6,3 miliardy EUR. I kdyby toto číslo mělo být nižší, bylo by z mého pohledu stejně důležité v diskusi na toto téma pokračovat s cílem podnítit činnosti prováděné evropskými mikrosubjekty. To je další důvod, proč požaduji, aby návrh týkající se mikrosubjektů byl rychle přijat.
Kdybychom měli tento návrh zahrnout do širšího rámce přezkumu účetních směrnic, jak to chtěl Hospodářský a měnový výbor, trvala by pak celá věc zcela jistě déle. Ve skutečnosti by to mohlo být i několik let, než by tato pravidla vstoupila v platnost.
V této chvíli, dámy a pánové, slyším kritické poznámky, konstatování a návrhy z obou stran, a rád bych se pokusil na ně reagovat či vás o třech konkrétních bodech ujistit.
Zaprvé tento návrh dává členským státům na výběr, že mohou, či nemusí postup zvolit. Jinými slovy kterýkoli členský stát může na základě vlastní úvahy ponechat současná pravidla a nemusí měnit své vnitrostátní předpisy.
Zadruhé bych rád zdůraznil, že tento návrh je zaměřený na zjednodušení a subsidiaritu. Chceme-li, aby široká veřejnost a podniky pochopily výhody domácího trhu a využívaly jej, nesmíme předepisovat na evropské úrovni pravidla, která nejsou naprosto nezbytná. Myslím, že konkrétně v případě mikrosubjektů by se současná platná pravidla mohla odůvodněně jevit jako nepřiměřená.
Zatřetí, na rozdíl od toho, co tu bylo řečeno, tento návrh nutně neznamená úplné vyloučení mikrosubjektů ze všech požadavků spojených s účtováním. Vím, že nad tím bylo v některých členských státech vyjádřeno znepokojení. Kompromis navržený Výborem pro právní záležitosti je v této otázce poměrně jasný. Podniky budou muset vést podpůrnou evidenci, která bude jasně dokazovat provedené transakce a bude vypovídat o finanční situaci subjektu.
Na závěr této úvodní řeči, před tím, než si vyslechnu, co máte na srdci vy, bych chtěl osobně povzbudit sněmovnu k tomu, aby tento návrh podpořila. Strany zúčastněné v tomto procesu na naše rozhodnutí čekají a myslím si, že v této chvíli je nutný silný signál ze strany Parlamentu, abychom se v této oblasti pohnuli kupředu. Zjednodušení všichni samozřejmě podporujeme. A tento návrh, jemuž je předseda Výboru pro právní záležitosti velmi příznivě nakloněn, je příkladem toho, jak by takové zjednodušení mohlo v praxi vypadat, a já doufám, že mikrosubjekty budou brzy moci těžit z úspor, které jim díky tomuto návrhu vzniknou.
Dirk Sterckx
Pane předsedající, těší mne, že postoj Hospodářského a měnového výboru v této věci může být nakonec předložen jednání pléna, neboť před několika týdny jsme měli důvod o tom pochybovat. Schvaluji základní myšlenku, kterou vyjádřila Komise, že administrativní zátěž malých podniků se musí snížit a že je - jak uvedl pan Lehne - třeba v případě velkých a malých podniků postupovat odlišně.
Leč návrh, jenž byl předložen, k tomuto cíli nesměřuje, což vysvětluje postoj Hospodářského a měnového výboru. Nebudou-li k dispozici žádné účetní závěrky, velmi to zkomplikuje malým podnikům možnost získat informace o jejich kolezích. V současné době jsme bohužel svědky toho, že situace v jednotlivých členských státech se liší, což zvláště v případě malých podniků, které nejsou odborníky v takových věcech, nepovažuji za dobré. Chtěl bych proto kolegy poslance požádat, aby podpořili náš postoj.
Požadujeme skutečně komplexní posouzení dopadu, které nebude postihovat jen 6,3 miliardy na straně pozitivních přínosů, ale také negativní dopady; to bylo v případě Komise opomenuto. Administrativní zjednodušení by bylo nejlépe provést jako součást revize směrnic v oblasti práva obchodních společností, potom by se dotýkalo všech stejnou měrou. Mohla by být v tomto rámci realizována zjednodušení a navrženy odlišnosti podle formy a velikosti podniku. A zatřetí bychom nakonec získali jednotnou směrnici v rámci EU, silnější vnitřní trh a skutečné administrativní zjednodušení.
Tadeusz Zwiefka
Pane předsedající, všichni velmi dobře víme, že mikrosubjekty se liší od malých a středních podniků, nemluvě o velkých subjektech. Proto bych rád obrátil vaši pozornost k vnějším faktorům, které jsou pro aktivity těchto firem nevýhodné. Kromě určitých makroekonomických faktorů, jako jsou právní předpisy, zdanění a byrokracie, jsou to i faktory mikroekonomické, například obtíže vyplývající z trvalé nejistoty a slabé finanční likvidity. Co je výsledkem takové situace? Je pravda a bylo to zmíněno, že za posledních několik let se podíl mikrosubjektů, které přežívají první rok svého provozu, pohyboval okolo 60 %. Znamená to, že více než třetina nově vzniklých mikrosubjektů nevydržela přes první rok svého fungování na trhu. Pokud uvážíme, že v řadě členských států navíc tvoří mikrosubjekty více než 90 % všech hospodářských subjektů, pak je diskuse na téma snížení administrativních překážek a jiných druhů zátěže, zejména v souvislosti s účtováním, zcela zásadní.
Je rovněž důležité, aby se tyto diskuse soustředily nejen na zjednodušení, ale i na dopad povinností vedení účetnictví na malý podnik tohoto druhu. Debata na téma zjednodušení se zaměřuje obecně na náklady, zatímco debata o dosahu povinností vedení účetnictví se zabývá tím, jaký je užitek finančního výkaznictví, a konkrétními potřebami jednotlivých uživatelů. Existuje řada znaků, které odlišují tyto firmy od velkých podniků a které hovoří ve prospěch zavedení jednodušších pravidel. Prvním je to, že přínosy zavedení všeobecných norem jsou zcela jistě menší než v případě velkých společností. To vede k nerovnováze nákladovosti a ziskovosti podniků, které používání norem přijmou. Vytvoření patřičné rovnováhy nákladovosti a ziskovosti vyžaduje snížení nákladů.
Zadruhé, finanční výkaznictví nesehrává významnou roli při dodržování povinností poskytování informací vlastníky mikrosubjektů, neboť se většinou jedná o rodinné podniky. Při diskusi o potřebě změny v souvislosti s finanční krizí si uvědomme, že mikrosubjekty nebyly těmi, kdo způsobil krizi.
Françoise Castex
jménem skupiny S&D. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jak oba zpravodajové i pan komisař poznamenali, v tomto případě bude návrh směrnice ve skutečnosti vypadat podle toho, jaké bude hlasování v Parlamentu.
Skupina progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu je nicméně k tomuto návrhu stále ještě kritická, neboť zde hrozí, že se obrátí proti lidem, které chce podpořit. Rádi bychom ulevili podnikům od zátěže a ve skutečnosti je připravujeme o možnost postupovat za podmínek transparentnosti a důvěry, které jsou pro jejich řízení a dynamiku jejich činnosti nepostradatelné.
Především si myslím, že musíme mít jasno ohledně hranic pro stanovení mikrosubjektů a v tom, co vlastně mikrosubjekt je. Je to malý nebo střední podnik s více než 10 zaměstnanci a obratem převyšujícím 1 milion EUR. Ať se podíváte na kterýkoli stát, to představuje velkou většinu všech podniků.
Je možné, že se jedná o místní podniky, které nemají na trhu Společenství téměř vůbec žádné aktivity, ale neznamená to, že pro ně budou účetní pravidla zrušena. Tyto podniky budou muset poskytnout informace o svém účetnictví, kdykoli budou chtít jednat s orgánem bankovnictví nebo s partnery, či při jednáních s daňovými orgány a hospodářskými a sociálními institucemi. Účetní pravidla jim pak budou vnucena, a možná budou v takové situaci muset zaplatit více, než kolik by je stálo běžné účetnictví, aby získaly potřebné údaje ke splnění požadovaných kritérií, aniž by však bylo jisté, zda kritéria nakonec skutečně splní.
Nechci, abychom směřovali k systému, kde povinnost vypracovat účetní závěrku bude v takovém případě uložena mimo společný rámec Evropské unie. Problémem není jen konkurence. Je to poměrně jednoduchá otázka hospodářské integrace a práva Společenství, a rovného přístupu ke všem podnikům v Evropské unii.
V každém případě je poměrně jasné, že zjednodušení povinností vedení účetnictví pro malé a střední podniky je nutné. K tomuto cíli ostatně směřují tři iniciativy: tento návrh, který dnes projednáváme; Mezinárodní standard účetního výkaznictví; a přezkum čtvrté a sedmé účetní směrnice, k němuž by Evropská komise měla brzy předložit své návrhy.
Dostali jsme slib, že tyto návrhy budou předloženy v roce 2010. Zdá se, že došlo k prodloužení této doby, nemyslím si ale, že by toto prodloužení mělo být samo o sobě dostatečným důvodem k tomu,, že těchto tří návrhů bude dosaženo ve spěchu a prostřednictvím polovičaté práce. Sledují stejný účel, pravděpodobně však nebudou formulovány úplně stejným způsobem a zdá se mi, pane komisaři, že by podniky uvítaly a bylo by pro ně zřetelnější, kdybychom jim poskytli jednoduchou, obecnou odpověď, která by jim umožnila skloubit zjednodušení povinností, které si každý z nás přeje, s reálným životem v malém podniku, který takové zjednodušení potřebuje.
Nynější problém spočívá v tom, že Evropská komise má v navrhování revize těchto směrnic zpoždění, což poškozuje naše uvažování o celé otázce. Vyzývám proto Evropskou komisi k urychlení dialogu na téma vynětí z povinností, které v současnosti rozděluje jak hospodářské instituce, tak hospodářské kruhy v Evropě, a k tomu, aby co nejdříve vypracovala hodnocení dopadu.
Alexandra Thein
jménem skupiny ALDE. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, jako stínová zpravodajka skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu nechápu, že může někdo být proti osvobození mikrosubjektů - a zdůrazňuji mikrosubjektů, nikoli malých a středních podniků - od povinnosti zpracovávat roční účetní závěrku. Zde nehovoříme o vývozně zaměřené středně velké společnosti z Bádenska-Württemberska se stovkou zaměstnanců, ale o malých řemeslných podnicích, obchodu s květinami, pekaři na rohu ulice, nově založené společnosti, která chce zahájit podnikání v oblasti informačních technologií. Po léta politici opakovali stále znovu, na vnitrostátní i evropské úrovni, že právě těmto mikrosubjektům musí být poskytnuty úlevy. Úlevy od zbytečných nákladů, v tomto případě zbytečných nákladů na daňového poradce, ne od nákladů, které jsou z jiného hlediska důležité - v Belgii sestavuje účetní závěrku právník, ve Francii auditor - a dále úlevy od zbytečné spousty práce a administrativní zátěže, což je nyní, ve finanční a hospodářské krizi, nezbytné více než kdykoli předtím.
Nyní, když Komise konečně předložila návrh, který Parlament tak dlouho požadoval, náhle skeptici a negativisti vyjadřují obavy. Pouze sedm procent mikrosubjektů, o kterých tu hovoříme, se zapojuje do přeshraničních aktivit. Proto by, z hlediska zásady subsidiarity, mělo sotva kdy existovat nařízení na evropské úrovni. A co víc, účetní pravidla jsou nadále zaměřena na potřeby velkých a středních podniků a celkově jsou zcela nevhodná pro mikropodniky, o nichž tu hovoříme.
Slyším argumenty opozice, v prvé řadě to, že mikrosubjekty budou možná potřebovat půjčku, a v takovém případě nebudou schopny předložit cokoli své bance. Tvrdím, že ten, kdo je obeznámen se směrnicí Basilej II, ví, že pro banku je roční účetní závěrka přinejlepším pěkný bonus, ale nic víc. Zadruhé, domnělá ochrana věřitele: věřitelé, kteří jsou závislí na roční účetní rozvaze, jsou v menšině. Za celou dobu své právnické praxe jsem se v případech, kdy byl podnik této velikosti prodáván, nikdy nesetkala s kupcem, pro kterého by měla základní význam roční účetní závěrka, ať už v jakékoli formě. Zatřetí, jižní členské státy Evropské unie - ano, právě ty, které jsou nyní největším terčem potupných zpráv v našich novinách - chtějí zachovat starou právní úpravu. Mohou tak učinit, neboť právní úprava je dobrovolná. Avšak státy, které požadují roční finanční výkazy od mikropodniků, jelikož nemají jinou účinnou správu daní a nevykonávají žádnou kontrolu kromě obdržení ročního účetního výkazu, by neměly být zaskočeny, pokud jim bude chybět příjem z daní nebo objeví daňové podvody.
Vyzývám proto všechny poslance Evropského parlamentu, zejména sociální demokraty, aby schválili tuto citlivou právní úpravu, zejména poté, kdy pan Lehne z našeho Výboru pro právní záležitosti vzal prostřednictvím kompromisních předpisů v úvahu všechny připomínky, a v důsledku toho nebyly předloženy žádné další relevantní argumenty.
William
(Žádá o položení otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu) Pane předsedající, akceptuje paní Castexová, že tvrzení, které uvedla, že by měl tento návrh být pozdržen kvůli posouzení dopadu, se ve skutečnosti rovná tomu, že řekneme "ne"?
Françoise Castex
(Zodpovězení otázky postupem modré karty podle odst. 149 odst. 8) (FR) Pane předsedající, plně tuto otázku chápu. Zamítnutím tohoto návrhu způsobíme, že se bude muset vrátit do fáze navrhování, a jestliže se tak stane, můžeme ovšem uvažovat o posouzení dopadu.
Jak již bylo řečeno, my nejsme proti zjednodušení účetních pravidel pro malé podniky, zejména z důvodu nahromadění směrnic a opatření do takové míry, že potřebují být reorganizovány, aby se situace vyjasnila.
Myslíme si jen, že namísto toho, aby tento návrh věci zjednodušoval,,podnikům přináší nejistotu.
Kay Swinburne
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, zdá se, že návrh vyjímající mikrosubjekty z některých povinností vedení účetnictví není zdaleka optimální a v hlasování ve výboru ECON se moje skupina připojila k žádosti zpravodaje za ECON pana Sterckxe, aby Komise učinila pokrok, pokud jde o pomoc významně snižovat zátěž všech mikrosubjektů a malých a středních podniků v celé EU tím, že tento návrh zamítne a předloží tolik potřebný přezkum celé čtvrté a sedmé směrnice o právu obchodních společností, s cílem mít na stole smysluplnější návrh, jež umožní větší oblast působnosti.
Rovněž posouzení dopadu provedené Komisí a její výroky o tom, jak moc prospěšný tento návrh bude, jsou znepokojivé. Zdá se, že bude mít velmi omezený dosah. V této z hospodářského hlediska velmi obtížné době musíme však mít na paměti to, že i sebemenší pomoc je dobrá.
Věřím tomu, že pokud toto opatření podpoříme, přinese to užitek byť jen jednomu malému podniku v mém volebním obvodu ve Walesu. Nebude to kouzelný proutek, který vyřeší všechny problémy způsobené recesí, a nesmíme takové drobné opatření povyšovat na obrovský úspěch z naší strany. Pokud však úprava, kterou schválíme, pomůže alespoň několika podnikům, aby přestály tyto těžké časy, neměli bychom jí stát v cestě.
Cornelis de Jong
jménem skupiny GUE/NGL. - (NL) Pane předsedající, zpravidla bývám potěšen, když Evropská unie čas od času ruší pravidla, kterých už je příliš a zatěžují občany i podniky. Vybírejme si však správná pravidla, například pravidla pro zadávání veřejných zakázek, která subjekty příliš zatěžují a jsou složitá.
Povinnost zveřejňovat roční účetní závěrky přitom není ten druh pravidel, jež bychom měli rušit, a to ani pro velmi malé podniky (mikrosubjekty). Bez řádné, transparentní finanční správy podniky nemohou získat úvěr, a podnikání se obecně stává výrazně složitějším. Chápu ty mikrosubjekty, pro které je finanční administrativa problém, a z informací, které mám k dispozici, vím, že je jich hodně. Pokud roční účetní závěrky nebudou napříště povinné a nastane tedy situace, že nebudou zdrojem informací, jedinou možností je požadovat dokumenty zpracovávané pro daňové účely. Avšak kdo zaručí, že jsou tyto dokumenty stejně spolehlivé jako ověřené roční účetní závěrky? Aby se o tyto dokumenty dalo skutečně opřít, znamenalo by to pokaždé stoprocentně auditovat daňová přiznání, včetně předávání všech podpůrných dokumentů. A to je právě to, co správci daně, stejně jako malé podniky, nepotřebují.
Souhlasím proto s Hospodářským a měnovým výborem, který navrhuje zamítnutí návrhu Komise. Tomuto opatření může spousta malých podniků padnout za oběť, a to by tato sněmovna v době, kdy malé a střední podniky tak nutně potřebujeme k rozšiřování nabídky pracovních míst, nechtěla mít na svědomí.
William  Dartmouth
jménem skupiny EFD. - Pane předsedající, ve Spojeném království je 2 460 000 nezaměstnaných. Nezaměstnanost mladých dosahuje ve Spojeném království 20 %. Ve Francii je nezaměstnanost mladých 24 %. V Itálii je to 25 a neuvěřitelných 39 % ve Španělsku. Velké společnosti se za poslední dva roky zbavovaly lidí a budou v tom dále pokračovat.
Největší nadějí pro nezaměstnané jsou mikrosubjekty. Směrnice EU však úspěšné fungování mikrosubjektů komplikují. Předpisy EU potlačují jejich růst, a pro jednou se Komise snaží proti tomu něco rozumného dělat tím, že navrhuje vyjmout mikropodniky z některých účetních povinností. Ve Spojeném království máme více než 1,7 milionu mikropodniků. Kdyby měla každá z těchto firem možnost zaměstnat byť jen o jednoho dalšího člověka navíc, vážná nezaměstnanost ve Spojeném království by se tím z velké části vyřešila.
Všichni jsme obdrželi oběžník od pana Sterckxe a jeho kolegů. V něm se pan Sterckx se svými kolegy staví proti tomuto návrhu, a jeden z důvodů spočívá v tom, že vynětí velmi malých firem z celého balastu účetních směrnic EU jde jaksi proti jednotnému trhu. To je úplně absurdní argument, s nímž mohli přijít snad jen belgičtí poslanci skupiny ALDE. Vím, že v tomto Parlamentu, jakmile kritizujete Belgii nebo Belgičany, dostanete pokutu, rád bych vám ale připomenul kousek historie. Před devadesáti šesti lety Británie vstoupila do první světové války, aby chránila územní celistvost Belgie. Navrhoval bych, aby pan Sterckx tento dluh částečně splatil tím, že laskavě upustí od pokusu zničit britské hospodářství a Británii jako národní stát.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
Dirk Sterckx
Pane přesedající, dovolte mi nejprve poděkovat mému předřečníkovi za to, co pro nás Británie před mnoha lety učinila.
Mám na něj otázku: když žádáme Komisi o revize dvou směrnic, obě jsou plánované na tento rok, a o to, abychom měli celkový rámec, stane se toto pro vás skutečně překážkou tomu, čeho chceme dosáhnout - administrativního zjednodušení?
William
Pane předsedající, odpovím jediným slovem: ano. Malé podniky potřebují administrativní zjednodušení teď.
Diogo Feio
(PT) Pane předsedající, rád bych nejprve poděkoval panu Lehnemu za zprávu, kterou nám předložil, za schopnost vést dialog a za otevřenost, již v této záležitosti prokázal, a za přesvědčení, s nímž hájí zájmy mikrosubjektů.
To především proto, že opatření, o němž tu dnes hovoříme, sice má již svou historii, ale jedná se o obzvláště důležité opatření ve smyslu boje proti krizi, a také proto, že osvobozuje malé podnikatele od povinností, které jsou drahé, byrokratické a pro transparentnost nejsou nezbytné.
Důležité z hlediska transparentnosti vztahů mezi podniky a státem je to, že zůstává zachována daňová odpovědnost. Podniky, které se navzájem značně liší, se nelze zabývat jedním způsobem. Není možné stejným způsobem přistupovat k malým a velkým podnikům.
Je také čas na to, abychom malé a střední podniky hájili a přešli od slov k činům. Je správný čas na to, zasadit se o jednodušší, méně nákladná opatření pro malé a střední podniky, která ovšem povedou k možnosti většího počtu pracovních míst a většího růstu.
V Evropě jsme bohužel svědky zániku řady těchto malých podniků, a to je důvod, proč bychom neměli provádět posuzování; z tohoto důvodu musíme jednat.
A to je přesně to, co bylo stranou, kterou zde zastupuji, předloženo portugalskému parlamentu. Proto vyzývám portugalské poslance tohoto Parlamentu, aby hlasovali pro toto opatření, a vyvinuli tudíž tlak na portugalskou vládu, aby přestala s blokováním, které bohužel nastává v Radě.
Rád bych na závěr řekl, že tato zpráva může být zásadním krokem vpřed nejen k řešení krize, ale rovněž směrem ke zjednodušení a nižším nákladům pro malé podniky, které to tak zoufale potřebují.
Evelyn Regner
(DE) Pane předsedající, cíl snížení administrativní zátěže pro mikrosubjekty musí samozřejmě obdržet naši plnou podporu, neboť se snaží zabránit tomu, aby pravidla pro mikropodniky, pokud jde o výkaznictví, byla totožná s pravidly pro velké hráče. Lze však tohoto cíle s návrhem Komise nebo vaší zprávou, pane Lehne, ve skutečnosti dosáhnout, a koho vlastně máme na mysli, když hovoříme o mikrosubjektech? Paní Castexová to už zmínila. Ráda bych se tímto hlediskem zabývala dále.
Mikrosubjekty nejsou zpravidla tak malé. Například v Rakousku se nejedná o účtování na hotovostním základě, ale o komanditní společnosti, společnosti s ručením omezeným či veřejné obchodní společnosti a korporace. V tomto případě představují 90 % všech podniků v Rakousku s méně než deseti zaměstnanci, to bych zde ráda řekla zcela jasně.
Povinnost vedení finančního výkaznictví by proto měla představovat stinnou stránku omezené finanční odpovědnosti, avšak, jak bylo zmíněno už na začátku, v jiné formě než u velkých společností, a ke zrušení povinnosti vést výkaznictví by docházet nemělo. Namísto úplného vyjmutí mikrosubjektů ze čtvrté směrnice by měl být jasně určen a ustanoven redukovaný požadavek na finanční řízení, a to v rámci plánované revize čtvrté a sedmé směrnice.
Jaroslav Paška
(SK) Probíhající hospodářská krize nám jasně ukázala, že Evropa začíná být dýchavičná a že už nedokáže úspěšně držet krok s dynamikou hospodářství a hospodářského rozvoje v jiných částech světa, například s Asií.
Organizace našeho podnikatelského prostředí je těžkopádná a zkostnatělá. Vezměme si třeba čínského či indického řemeslníka. Co myslíte, kolik času ze své práce věnuje vyplňování všelijakých výkazů a hlášení o svém podnikání? Žádný! A podívejte se na našeho řemeslníka. Například v mé zemi zákony řemeslníka nutí, aby posílal stejné údaje a hlášení o svém podnikání v rozličných modifikacích na čtyři různé státní instituce - daňový úřad, obchodní rejstřík, zdravotní pojišťovnu, statistický úřad. Když na něco náhodou pozapomene, v lepším případě dostane vysokou pokutu, v horším případě mu úřady zruší podnikání. Čtyři státem zřízené instituce žijí z toho, že šikanují podnikatele a obírají ho o čas a prostředky, protože na daních z jeho práce se pase celý ten byrokratický moloch. Vždyť všechny údaje by mohl sesbírat pro stát jeden jediný, a to ne velmi velký úřad.
Jak se k tomu postavit? Buď zrušíme nesmyslné úkony, zjednodušíme a zefektivníme naši administrativu a dáme větší části našich úředníků příležitost, aby se též začali živit poctivým řemeslem, anebo dopadneme tak jako pověstní královští místodržitelé, které v květnu 1618 vyhodily z oken Pražského hradu nespokojné české stavy. Bylo by dobré, kdybychom učinili to první, a to co nejdříve.
Othmar Karas
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jsem jedním z členů vedení pracovní skupiny napříč frakcemi pro malé a střední podniky. Řada z nás spolupracovala na návrhu Small Business Act. Doufejme že, v otázce malých a středních podniků nám jde všem o totéž, jsme pro zjednodušování a méně zátěže pro malé a střední podniky, aby bylo zajištěno jejich prioritní postavení.
Dnes jsme zde slyšeli názory, které zní velmi atraktivně. Pokud jsou tak atraktivní, proč není slyšet odevšad potlesk? Proč existuje tolik různých příkladů, které se navzdory tomuto "zjednodušení" nesetkávají s nadšeným potleskem? To má své důvody. Je nová regulace slučitelná se směrnicí Basilej II? Po léta jsme se zasazovali o jednotnost účetních postupů, a teď najednou účetní postupy rušíme.
Chceme řešení v rámci Evropy a zjednodušování, ne národní řešení, ne právní roztříštěnost. Bránilo by to přeshraničním činnostem subjektů. Osvobození od povinnosti vypracovávat roční účetní závěrku by úlevu ve skutečnosti neznamenalo, neboť v řadě členských států se nutnost nasbírat stejné údaje nezmění, bude pouze probíhat pod jiným názvem. Kontrola úvěruschopnosti by se však měla zpřísnit. I na malé podniky by se měly používat normy pro prokazování kvality podniku. Jinak hrozí ztráta transparentnosti.
Jak podniky budou růst, musí splňovat předpisy, které pro ně na úrovni mikrosubjektů možná nebyly přirozené, a jednotný trh se za těchto okolností svobodou volby v členských státech oslabuje. Ze všech těchto důvodů jsem pro revizi čtvrté a sedmé směrnice o právu obchodních společností, která povede k důslednější úpravě a skutečným úlevám.
Marianne Thyssen
(NL) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jistě je nutné omezit byrokracii, samozřejmě v tom Evropa musí sehrát svou úlohu a ovšemže to bude platit zejména pro malé a střední podniky, které jejím následkem nejvíce trpí. Neznamená to ovšem, že bychom měli vylít dítě s vaničkou.
Schválení návrhu Komise by dalo vzniknout odlišným postupům pro zpracování výročních zpráv v závislosti na místě usazení společnosti a případně také na tom, zda sestávají její obchodní styky do vyšší či nižší míry z obchodu uvnitř Společenství. V každém případě by tento druh pravidel omezoval růst malých společností a tvořil by překážku jejich přeshraničnímu fungování.
Kromě toho - a tato obava byla vyjádřena zde ve sněmovně též jinými poslanci - by bylo očekávané zjednodušení nahrazeno jinou administrativní zátěží, jako například požadováním informací ze strany daňové správy, potenciálních poskytovatelů úvěrů, a dokonce odborů; všechny takové subjekty se snaží dosáhnout transparentnosti. Neměli bychom zapomínat ani na to, že samotné tyto podniky potřebují mít přehled o stavu svých financí, který může nabídnout dobré účetnictví, kvalitní roční účetní závěrky a správné výkaznictví.
I když je očekáváno snížení zátěže na úrovni podniků, je docela možné i její zvýšení, a to vzbuzuje u zástupců organizací malých a středních podniků v řadě zemí a na evropské úrovni obavy. Tuto obavu mám také. Proto, přestože plně respektuji dobré záměry Komise a práci, kterou odvedl pan Lehne a Výbor pro právní záležitosti, nemohu tuto zprávu podpořit.
Podporuji však žádost obsaženou ve stanovisku Hospodářského a měnového výboru, kterou vypracoval pan Sterckx, aby před celkovou revizí čtvrté směrnice o právu obchodních společností, která nám byla oznámena, bylo provedeno důsledné posouzení dopadu. Oznámená revize by se měla uskutečnit tento rok, a nemělo by tedy dojít k příliš velkému zdržení.
Hella Ranner
(DE) Pane předsedající, ráda bych svým vystoupením poskytla stručné shrnutí. Všechny argumenty pro současnou podobu směrnice a proti ní již byly řečeny. Mám za to, že nikdo zde nemůže být proti nám, chceme-li ustanovení o finančním výkaznictví zredukovat, abychom mikrosubjektům zjednodušili situaci. Mám však dojem, že jsme se zastavili v půli cesty, nebo bychom alespoň tak rádi učinili, a nemáme ve skutečnosti odvahu pro důkladný pokrok v těchto otázkách.
Všichni dobře víme, že ustanovení pro finanční výkaznictví potřebujeme, a že i ty nejmenší podniky budou muset vést záznamy, jimiž budou státu vykreslovat a prokazovat stav svého podnikání. Nyní se zdá, že by to mohla být ustanovení směrnice Basilej II, mohla by to být evidence pro daňové účely, mohla by to být řada věcí. V budoucnu se mohou objevit nová ustanovení, která k nám možná přijdou z jiných zemí - ze Spojených států nebo odkudkoli -, s nimiž se budeme muset vypořádat. Musí však v tom být možné zajít dál a uvažovat, jak budeme v otázce ustanovení o finančním výkaznictví nadále postupovat. V prostoru pro hospodářskou soutěž, jejž Evropa představuje, musí být možné najednou a pro všechny vytvořit opravdu konkrétní směrnice, a zejména - a na to chci upozornit - nejen pro mikrosubjekty, ale opravdu též pro větší podniky.
Toto úsilí - znám to ze své právní praxe - nezbytné k tomu, aby mohly být poskytovány požadované výkazy, které je poté zapotřebí analyzovat za účasti několika různých profesí, je obrovské i ve větších společnostech. Souvisí s tím spousta práce a stojí to hodně peněz. Mikrosubjekty si navíc toto úsilí vůbec dovolit nemohou. Pokud se však zaměřujeme na tyto podniky a skutečně se budeme s těmito ustanoveními o finančním výkaznictví chtít vypořádat v rámci čtvrté a sedmé směrnice, vyzývám vás k tomu, abyste též zvážili zjednodušení administrativní zátěže obecně a vytváření citlivých, rozumných směrnic.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Děkuji, pane předsedající, pane komisaři, kdyby kdokoli z vás v tuto chvíli založil podnik, byl by to, alespoň zpočátku, mikropodnik.
Všichni víme, že v současné době je v Evropské unii krize a také nezaměstnanost. K řešení této nezaměstnanosti potřebujeme mít v Evropě co nejvíce podniků. Z toho vyplývá, že potřebujeme co možná nejvíce mikropodniků, a měli bychom tedy učinit vše pro to, abychom pomohli mikropodnikům fungovat bezproblémově. Máme skutečně příležitost to udělat, konkrétně máme před sebou návrh Komise na osvobození mikrosubjektů od povinností vyplňovat finanční prohlášení, což těmto mikrosubjektům umožní, aby snadněji fungovaly a aby se v praxi snadněji ustavovaly. Nezaměstnanost v Evropě by se tím snížila. To má různé důvody. Zaprvé, jak už jsem zdůraznil, si musíme uvědomit, že prakticky všechny nové podniky jsou mikropodniky, alespoň zpočátku. Proto, když zrušíme povinnosti, snížíme tím náklady, a snížením nákladů usnadníme podnikům jejich fungování. Zadruhé je úsilí nezbytné k vypracování finančních prohlášení pro takový podnik zcela v nepoměru k výslednému užitku pro podnik samotný či pro stát. Je-li zapotřebí požádat o bankovní půjčku, banka bude požadovat aktuální prohlášení odrážející současnou situaci, nikoli dokument směrodatný před půl rokem, či dokonce před rokem. Zatřetí se jedná o praktické řešení, kterým můžeme začít plnit cíl Komise snížit zátěž malých a středních podniků do roku 2020 o 25 %. Vyzývám proto poslance, aby o podpoře malých a středních podniků přestali pouze hovořit a aby skutečně proměnili svá slova ve skutky tím, že přijmou toto usnesení, jehož cílem je ulevit mikrosubjektům od zátěže. Děkuji.
Lara Comi
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, ačkoli sehrávají v evropském hospodářském systému rostoucí úlohu, malé a střední podniky dosud nemají k dispozici také dostatečné pobídky.
Evropská komise vytvořila a zavedla řadu opatření, která jsou specificky určena k pomoci těmto podnikům. Na pořadu je zásada "nejprve mysli v malém", podle níž je zcela zásadní a vhodnější zaměřit se v prvé řadě na malé podniky a podporovat jejich působení v podnikatelském prostředí.
Snížení administrativních nákladů, zjednodušení postupů a zlepšení přístupu k trhům, a tím zvýšení konkurenceschopnosti, to jsou rozhodující nástroje, které nám pomohou vybřednout z krize. Myslím, že návrh pana Lehneho vyjmout mikrosubjekty z povinností ročních účetních závěrek, a v těchto firmách tak přispět ke snížení administrativní byrokracie, je pozitivní.
Jsem také zastáncem toho, aby byla členským státům alespoň do omezené míry poskytnuta svoboda ve způsobu uplatňování takové směrnice. Vzhledem k tomu, že úplné harmonizace v právní oblasti v Evropské unii nebylo dosud dosaženo, myslím si, že vypracovat scénář v oblasti vynětí z povinností by mělo být nezbytným mezikrokem.
V situaci mé vlastní země, která je nadmírou byrokracie pověstná, jsem přesvědčena, že bychom se k prvotnímu zjednodušení měli postavit zcela jasně, jak se již v některých regionech stalo, zavedením elektronických postupů, které nevyžadují technické poradenství ani dodatečné náklady. Pokrok v této věci by měl být učiněn jako první.
Monika Hohlmeier
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, jsem poněkud šokována tím, že kolegové poslanci, kteří jinak vždy hovoří o zjednodušování pro malé a střední podniky, v situaci, kdy má být učiněn první vstřícný krok vůči mikrosubjektům - a chci zdůraznit, že jen ty jsou předmětem dnešní rozpravy - mají důvod k jakémukoli zjednodušování opět říkat ne. Není možné o něco žádat a pak to vždy odmítnout.
Hovořila jsem osobně s mnoha vlastníky mikrosubjektů. V tento nový předpis doufají a čekají na něj. Hovořila jsem se zástupci regionálních bank, kteří dali velmi jasně najevo, že pokud by se finanční výkaznictví změnilo, nebyl by to pro ně vůbec problém; používají v každém případě jiné údaje. Není pochyb o tom, že nedojde k žádné změně ve smyslu transparentnosti, protože - jak vysvětlil pan komisař - v platnosti zůstanou ustanovení, která zajistí, aby také transparentnost byla zachována. Obchodu se tato změna nedotkne, neboť mikrosubjekty nemají na evropském trhu z hlediska obchodování po celé Evropě v podstatě žádný vliv.
Vyzývám kolegy poslance, aby přijali toto opatření, a děkuji panu Lehnemu a výboru za jejich skvělou práci.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, s některými argumenty, které předložili paní Thyssenová, pan Karas a paní Castexová, souhlasím. Kladu si nicméně následující otázku: je nutné, abychom, po kompromisu, jehož se nám podařilo dosáhnout a který umožňuje, že přežijí vnitrostátní způsoby, blokovali tuto směrnici, která je pozitivním znamením zjednodušování pro mikrosubjekty?
Když dovolíte, pane komisaři, učinil bych nezávazný návrh. Navrhoval bych nejdříve, že Parlament musí podporovat návrh pana Lehneho, a vy vezmete v potaz, co bylo řečeno o úpravě dalších směrnic. Výsledkem bude, že dosáhneme shody velmi rychle: účetní pravidla pro malé podniky, a vznik evropského systému v této oblasti.
Seán Kelly
Pane předsedající, stejně jako řada mých kolegů i jsem dnes ráno vstával ve čtyři hodiny, abych přijel sem, ale jsem velmi rád, že jsem vytrval až do konce dnešní rozpravy, neboť mne tyto dvě poslední otázky, které jsme projednávali, naplnily obrovskou nadějí.
Úspora 6,5 miliardy EUR, prakticky mávnutím naší ruky, je velmi významná skutečnost. Na jednu stranu někdo může tvrdit, že se prokáže, co uvedla řada kritiků, že Evropská unie je skutečně příliš byrokratická, ale alespoň máme dost síly a odvahy přiznat si tento fakt a přijmout nápravná opatření - ne jako banky, které dosud nenalezly hrdost, aby daly najevo lítost a výčitky za své kroky.
Je však také pravda, že potřebujeme odstřihnout mnohem více byrokracie, abychom dosáhli cíle 25% snížení, a čím dříve tohle uděláme, tím lépe.
Georgios Papanikolau
(EL) Pane předsedající, nacházíme se uprostřed hospodářské krize, a není třeba ani zdůrazňovat, že vynětí mikrosubjektů z jejich zákonných povinností vypracovávat a zveřejňovat roční účetní závěrky je na podporu malých a středních podniků vítaným krokem, a ovšemže se zpravodajem v tomto bodě souhlasím. Je pravda, že tento druh opatření snižuje provozní náklady společností, zvyšuje jejich ziskovost a může i kladně přispívat k zachování pracovních míst.
Domnívám se však, a myslím si, že z toho má obavu většina poslanců, že musíme být velmi obezřetní ohledně toho, jakých forem a prostředků používáme, abychom tomuto zranitelnému hospodářskému odvětví poskytli rychlou a okamžitou úlevu. Cíl musí být odlehčit společnostem a nikoli - opakuji nikoli - poskytnout těmto společnostem alibi, aby skrývaly nebo zatajovaly svou skutečnou finanční situaci, se všemi důsledky, které to má pro jejich budoucí vývoj.
Proto si myslím, že bychom měli návrh Komise v zásadě přivítat a vřele jej podpořit, a samozřejmě dávat pozor, aby opatření, která v budoucnosti zavedeme, nijak nenarušila náš skutečný záměr, jímž je podporovat společnosti.
Zigmantas Balčytis
(LT) Dnes pravděpodobně nikdo nepochybuje o tom, že mikrosubjekty musejí být plně podporovány, a myslím, že nejlepší formou by bylo co možná největší snížení daní v jednotlivých členských státech Evropské unie, ale také zjednodušení požadavků na registraci a odhlášení dokumentů a řady dalších věcí. Zmíním se o jedné z myšlenek, která zde dnes padla, a to, že když si budeme chtít vzít půjčku od banky, bude stále třeba poskytnout určité informace, a to nejen účetní výkazy, ale budeme muset bankám poskytnout rovněž některé další informace. Souhlasím s tím, aby stát věděl, k jakým procesům dochází, a proto si v otázce poskytování účetních výkazů stále ještě myslím, že je velmi důležité je zjednodušit, ale takovým způsobem, abychom neohrozili základní požadavky na transparentnost a zásady hospodaření společnosti.
Michel Barnier
Pane předsedající, je už nyní velmi pozdě, a přesto zde diskutujeme o tématu, které je, jak už bylo před několika okamžiky řečeno, mimořádně důležité. Naslouchal jsem pozorně a myslím si, že mezi vámi neexistuje nikdo, kdo by potřebu snížit objem a složitost administrativního zatížení těch, které nazýváme "mikrosubjekty", nepodporoval. Rád bych vám připomenul - a tento údaj jsem konzultoval se svými podřízenými - že tento návrh, který dnes projednáváme, by se mohl v Evropě dotknout téměř pěti milionů podniků.
Poté, co jsem vás dnes slyšel hovořit, jsem si nicméně všiml, že existují určité rozdíly a neshody ohledně toho, jaký by měl být časový plán, paní Castexová, a jak by to vše mělo být vykonáno. Rád bych znovu zformuloval své jasné přesvědčení. Před Parlamentem jsem prohlásil - když jsem zde na základě vaší žádosti vystoupil - že veřejnost, spotřebitelé, a především, jak jsem ve svém vystoupení rovněž uvedl, malé a střední subjekty, musí znovu směřovat k jednotnému trhu, jímž je ve skutečnosti evropský trh.
Z tohoto důvodu můžeme s velkým odhodláním ještě vylepšovat tento text během dialogu, který budeme mít s Radou. Myslím si - jak to pan Lehne zmínil - že potřebujeme toto znamení operativnosti. Byl jsem si velmi dobře vědom toho, že vyjádření pana Earla of Dartmouth bylo poklonou Komisi - a to se stává málokdy. Řekl: "pro jednou se Komise snaží...". Vaše rozumné připomínky jsem zaznamenal. Doufám, že nyní, když se chystáme pracovat společně, budeme schopni ukázat, jak často Komise dělá věci, které jsou rozumné, užitečné a konkrétní, a ještě stále doufám, že vás přesvědčím, abyste rozhodněji a častěji tyto snahy Komise podporovali. To je rámec, v jakém v souvislosti s touto sněmovnou uvažuji: poněkud utopický, ale jsem přesvědčen, že, jestliže vytrváme, nakonec bude dělat Komise užitečné věci za podpory a často i na žádost Parlamentu.
Dámy a pánové, myslím si, že tento konkrétní, progresivní a rozumný návrh nabízí výrazné zjednodušení zátěže pro nejmenší podniky. Tento návrh nezruší účtování. Podnikům nebude bránit ve vydávání informací, které různé zúčastněné strany požadují. Nebude bránit členským státům, aby plnily ustanovení směrnice, pouze, budou-li si to přát. To je má jasná odpověď na obavy, které vyjádřil pan Sterckx.
Na základě tohoto návrhu bude možné přizpůsobit pravidla zveřejňování informací včetně finančních informací na vnitrostátní a regionální úrovni. Účetní pravidla pro velmi malé podniky jsou lepší při přijetí na úrovni, na které fungují; jinými slovy na místní úrovni.
A konečně si myslím, že je velmi důležitý časový plán. Tento návrh může být přijat rychle. Je to příležitost, jak pomoci malým podnikům, a nesmíme ji promarnit. Jasně jsem slyšel paní Castexovou hovořit o jiném plánu. Je jím odhodlání v budoucnu uskutečnit celkovou revizi účetních směrnic. Lhůta, se kterou pracujeme - zmiňovali jste zde konec roku 2010, ale pravděpodobně to bude spíše začátek roku 2011 - je jednou z těch, které rozhodně nebudeme chtít zmeškat. Slyšel jsem jasně také doporučení pana Gauzèse, které bylo zároveň nezávazné i jednoznačné. Budeme moci využít i tento nástroj celkové revize účetních směrnic.
To nám však, s vaší podporou, nebude bránit v bezprostřední možnosti dosažení pokroku, který představuje tento návrh týkající se mikrosubjektů. Když pak budeme účetní směrnice podrobovat revizi, můžeme dojít dále a zaznamenat další pokrok. Nečekejme. Toto celkové přezkoumání - před chvílí jsem vám řekl, že počátkem roku 2011 - bude vyžadovat čas.
Všiml jsem si, že vystoupení řady z vás byla mimořádně přesná. Pan de Jong na začátku, pan Kariņš, pan Feio, paní Swinburnová a další zmínili krizi a hospodářské obtíže, ve kterých se v současné době nacházíme. Z našich výpočtů vyplývá, že, jestliže se nám podaří znovu zahájit vnitřní trh, jak se o to pokouší předseda Barroso a - což je zásadní pro můj mandát - jestliže se nám podaří zajistit, aby vnitřní trh mohl mimořádně účinně a mnohem plynuleji fungovat, možná se v Evropě ocitneme v situaci dalšího růstu někde mezi 0,5 a 1,5 %.
Můžeme se poohlédnout na růst mimo Evropskou unii, v celosvětové konkurenci, začneme ale jeho nacházením doma. Myslím si - přesně podle filozofie zprávy pana Lehneho - že velkou část tohoto růstu je třeba v Evropě hledat v pěti milionech velmi malých podniků, jestliže se nám poštěstí usnadnit jim jejich práci. Toto je filosofie v pozadí tohoto návrhu.
Jasně jsem slyšel pana Karasa a paní Rannerovou zmiňovat minimální požadavky a minimální normy. Všimnul jsem si i toho, že zpráva pana Lehneho minimální požadavky neupravuje. Potřebujeme k tomu čas. Uvidíme, co s tím budeme moct udělat v jednáních s Radou. Rád bych vás požádal, abyste tuto zprávu a návrh přijali. Jsou míněny takto: konkrétní pokrok organizace a část provozu, jež jsou zapotřebí k tomu, aby se navzdory současným obtížím pět milionů velmi malých evropských podniků, a miliony pracovních míst, která přinášejí, mohlo rozvíjet.
Z toho důvodu bych rád využil tuto příležitost poděkovat panu Lehnemu a ujistit ho o tom, že se mi podaří a budu o to usilovat, jakmile, jak doufám, Parlament návrh přijme, pracovat velmi rychle společně s Radou na završení konkrétního a praktického pokroku, jehož jsme dosáhli, abychom podpořili pro hlavní evropský trh nejmenší podniky.
Klaus-Heiner Lehne
Pane předsedající, chtěl bych poděkovat všem kolegům poslancům a panu komisaři za tuto rozpravu. Mám šest základních připomínek.
První se týká posouzení dopadu. Komise předložila vyčerpávající posouzení dopadu v rámci tohoto návrhu Komise a předložila jej i Výboru pro právní záležitosti. Poté, co byla uzavřena zpráva pana Sterckxe v Hospodářském a měnovém výboru a ve Výboru pro právní záležitosti, jsme se podrobně ptali, jaké další posouzení dopadu by se mělo provést. Čekali jsme několik týdnů, ale odpověď jsme nedostali.
Zadruhé, skutečnost, že kompromis poskytuje minimum ustanovení, je vlastně úplně správně. Není to v žádném případě zrušení veškerých povinností, ale snížení povinností na úroveň, která je skutečně nezbytná, což podniky skutečně potřebují.
Zatřetí, kdokoli takové účtování potřebuje pro účely bankovní půjčky, nic mu nebrání v tom, aby je vypracovával. Jestliže však mikrosubjekty takové bankovní půjčky vůbec nepotřebují, pak nahlíženo objektivně je nepochopitelné, proč by měly být těmito dodatečnými náklady za účetní a daňové poradce zatěžovány.
Začtvrté, zůstávají nezměněná a tímto návrhem vůbec nedotčená ustanovení o výkazu zisků pro daňové účely. Návrh se týká výlučně řádných účetních rozvah a dodatečných nákladů, jež vznikají jen v souvislosti s vypracováváním řádných účetních rozvah.
Začtvrté, přezkoumání čtvrté a sedmé směrnice není malý úkol; jedná se o poměrně velký úkol. Sedmá směrnice se dotýká i fúzí. To je vysoce komplexní a velice složité. Odvážil bych se předpovědět, že, jestliže nepřijmeme nyní toto rozhodnutí, pak s velkou revizí čtvrté a sedmé směrnice existuje reálné nebezpečí, že malé a střední podniky zapadnou, neboť nebudou sehrávat v této diskusi vlastně žádnou roli, protože ani jejich lobby nebude v této diskusi sehrávat žádnou roli. Proto je důležité, aby bylo toto rozhodnutí přijato nyní, a nikoli odkládáno na pozdější datum, když už ani nevíme, zda to bude vůbec fungovat.
Moje šestá poznámka se týká postavení sdružení podniků. Vím, že z velkých evropských asociací podniků, které zastupují zájmy malých a středních podniků, pouze jedna je proti. Všechny ostatní jsou pro. V této věci si myslím, že bychom se na ni měli ještě jednou zaměřit.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční ve středu 10. března 2010 ve 12:00.
Písemná prohlášení (Článek 149)
José Manuel Fernandes  
Prosperita EU bude záviset na úspěchu malých a středních podniků. EU a členské státy by proto měly vytvořit příznivé prostředí pro rozvoj těchto podniků. Velkou překážkou, jíž malé a střední podniky čelí, je dodržování administrativních formalit. Ve skutečnosti nesou malé a střední podniky regulační a administrativní zátěž, která je nepřiměřená ve srovnání s velkými podniky. Odhaduje se, že zatímco velké podniky vydávají na každého zaměstnance 1 EUR na plnění regulačních povinností, malý podnik může vydávat na každého až 10 EUR. V tomto návrhu Komise je definice mikrosubjektu rozšířena tak, aby zahrnovala podnik, který k rozvahovému dni nepřevyšuje ani jedno z těchto dvou kritérií: celková rozvaha ve výši 500 000 EUR, čistý obrat ve výši 1 000 000 EUR a/nebo průměrný počet zaměstnanců během finančního roku 10 osob. Členské státy by si mohly zvolit, zda vyjmou tyto mikrosubjekty z povinností daných ve směrnici Společenství o ročních účetních závěrkách. V každém případě budou mikrosubjekty i nadále vést svou evidenci o prodejích a transakcích pro účely jejich řízení a pro zpracovávání informací pro daňové účely. V Portugalsku by se toto vynětí mohlo týkat 356 140 portugalských podniků.
Zbigniew Ziobro  
Jsem velmi potěšen, že přijetím nových požadavků na výkaznictví pro mikrosubjekty snižujeme byrokratickou zátěž na tyto firmy. Překážky, které stojí v cestě podnikání ve formě nejrůznějších předpisů, jsou jednou z příčin, proč nebylo možné dosáhnout cílů Lisabonské strategie. Malé a střední podniky jsou obzvláště ohroženy byrokratickými restrikcemi a náklady na vedení účetnictví a právní služby jsou v těchto firmách nepřiměřeně vysoké ve srovnání s jejich příjmy. Jak může EU být nejvíce konkurenceschopnou světovou ekonomikou, když tyto firmy podléhají tolika předpisům? Pro mě je těžké říci, že autor velkého množství těchto předpisů, jež brání v rozvoji firmám, je Brusel, který tímto způsobem přispívá k další restrikci ekonomické svobody. Proto si iniciativa Komise zasluhuje plnou podporu, a věříme, že i s přijetím pozměňovacích návrhů Výboru pro právní záležitosti, protože není žádný důvod k zachování povinností komplikovaného výkaznictví v případě malých podniků. Jestliže se EU má rozvíjet tempem, jaké bychom si všichni přáli, musíme přijmout další vhodné kroky k odstranění řady překážek. Vyzývám proto Evropskou komisi, aby se připojila k jasnému cíli strategie EU 2020 v podobě snížení velkého počtu předpisů EU, který je na obtíž podnikům. Oblasti, které jsou nadbytečně regulované, je třeba co nejdříve určit a tyto předpisy pak odstranit. Jinak Evropa zůstane regionem, který se rozvíjí mnohem pomaleji než jiné rozvinuté světové ekonomiky.
