Az EU és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás - Az EU és Grúzia közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás - Vízumliberalizációs rendszer Szerbiában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban - Az EU és Oroszország közötti, vízumkönnyítésről szóló megállapodás végrehajtása (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a következők együttes tárgyalása:
az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlása az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás aláírására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (11324/2010 - C7-0391/2010 - 2010/0106(NLE)) (előadó: Nathalie Griesbeck),
az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlása az Európai Unió és Grúzia közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (15507/2010 - C7-0392/2010 - 2010/0108(NLE)) (előadó: Nathalie Griesbeck),
Kristiina Ojuland által a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport nevében a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdés az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás végrehajtásáról - B7-0568/2010),
Manfred Weber, Simon Busuttil, Elmar Brok és Alojz Peterle által az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) nevében a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdés az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás végrehajtásáról - B7-0656/2010),
Simon Busuttil, Manfred Weber, Anna Maria Corazza Bildt és Monika Hohlmeier által az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) nevében a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdés az Európai Unió vízumliberalizációs rendszerének szerbiai és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság-beli helyes alkalmazására vonatkozó aggodalmakról - B7-0654/2010),
Nathalie Griesbeck
Elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim! Ma este örömmel mutatom be ezt a két jelentést; e jelentéseket együtt mutatom be, mivel mindkettő az Európai Unió és Grúzia közötti megállapodásokkal foglalkozik. Az első a vízumok kiadásának megkönnyítésére, a másik az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadására vonatkozik.
Emlékeztetésképpen, a visszafogadásra vonatkozó kötelezettségekről szóló első megállapodás teljes kölcsönösséget biztosít, amelyet a saját állampolgárokra és a harmadik országok állampolgáraira egyaránt alkalmazni kell. Megállapítja a visszafogadási eljárásokat - visszafogadási kérelmek, adatok, benyújtott dokumentumok, igazolások, bizonyítási eszközök, határidők, szállítóeszközök, közlekedés, átszállítás stb.-, ellentétben az Európai Unió és Pakisztán közötti megállapodással, amelyet, mint emlékezhetnek, erősen elleneztem pár hónappal ezelőtt. Ebben az esetben azonban teljes megelégedésemet szeretném kifejezni a megállapodással kapcsolatban, mert valóban tiszteletben tartja az emberi jogokat, és lehetővé vált ezek alkalmazásának garantálása is, hiszen Grúzia aláírta a menekültek helyzetére vonatkozó genfi egyezményt és az emberi jogok európai egyezményét. Véleményem szerint e két előfeltétel elengedhetetlen egy ilyen megállapodás jóváhagyásához.
A vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló másik megállapodás lehetővé teszi a grúz állampolgárok, kiváltképp az utazók, például a diákok, az újságírók stb. számára, hogy rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kaphassanak, megkönnyítve ezáltal utazásukat az Európai Unióba, és így lényegesen kevesebb dokumentum benyújtását megkövetelve e vízumkérelemhez.
Arra is emlékeztetném önöket, hogy a közös megközelítés alapján e két megállapodás együtt jár, hiszen a vízumok kiadásának megkönnyítése csak akkor hajtható végre, ha egy visszafogadási megállapodás is létezik.
Ezért két fontos dolgot kell megemlíteni. Ez egy rendkívül fontos állomás az Unió és Grúzia közötti kapcsolatok erősítésében, amely az utóbbi években egyértelműen bizonyította a közelebbi kapcsolatok iránti igényt. E megállapodások az első lépést jelentik a privilegizált kapcsolatok tekintetében, és az Unió részéről erős üzenetet közvetítenek Grúzia felé.
E megállapodások természetesen regionális szinten is jelentősek. Hozzájárulnak az Unió azon erőfeszítéseihez is, amelyekkel erősíti az együttműködést a dél-kaukázusi régió országaival. Másokhoz hasonlóan én is úgy vélem, hogy ezzel arra ösztönözzük Grúziát, hogy hajtsa végre az összes szükséges reformot, amelyek - ahogy arra az elnök úr alig pár nappal ezelőtt emlékeztetett bennünket - elengedhetetlenek a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése szempontjából. Így talán közösen még hatékonyabban harcolhatunk a rejtett bevándorlás ellen és végső soron a demokrácia fejlődését ösztönözhetjük.
Ezért arra kérem önöket, hölgyeim és uraim, hogy hagyják jóvá ezt a két, Grúziával kötött megállapodást. Végezetül emlékeztetni szeretném önt, biztos asszony, hogy habár jó az együttműködés kettőnk között, pár hónappal ezelőtt, amikor a Pakisztánnal kötött visszafogadási megállapodásról vitáztunk, ön ünnepélyesen kötelezettséget vállalt arra, hogy kiértékelik a jelenlegi visszafogadási megállapodásokat és a Parlament számára egy rendes jelentést nyújtanak be a már lezárt és a még tárgyalás alatt álló megállapodásokról egyaránt. Ismét arra szeretném kérni, hogy ünnepélyesen vagy sem, de a tisztelt Ház előtt erősítse meg, hogy nem maradunk az oldalvonalon, illetve e nyilatkozatától kezdve nem csak kis mértékben vonnak majd be bennünket és nem fogunk hiányos tájékoztatást kapni a megállapodásokról szóló tárgyalások kezdetéről és fejleményeiről. Úgy gondolom, hogy ez elengedhetetlen akkor, ha közösen, hatékonyan és az értékeinkkel összhangban kívánunk előre haladni.
Kristiina Ojuland
szerző. - Elnök úr! Örülök, hogy az Unió és Oroszország közötti vízumeltörlésről ma vitát folytatunk a tisztelt Házban, mert ez az ügy már hosszú ideje az EU és az Orosz Föderáció közös politikai napirendjén szerepel.
Üdvözlök bármilyen politikai előrelépést, ami az előző heti csúcstalálkozón történt. De éberen figyelem majd, hogyan valósítják meg azt.
Az ALDE Képviselőcsoport nevében a Bizottsághoz intézett, az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás végrehajtására vonatkozó kérdésemmel kapcsolatban azt szerettem volna megtudni, hogy milyen előrehaladás történt eddig, és jelenleg vagyunk-e olyan helyzetben, hogy áttörés szülessen az olyan technikai kérdések megoldása terén, mint például, hogy az uniós polgárok kötelesek három napon belül bejelentkezni a hatóságoknál, ha Oroszországban magánlakásban tartózkodnak.
Teljes mértékben támogatom a vízumeltörlési megállapodást, amellyel az orosz állampolgárok minimális formalitások mellett utazhatnak az Európai Unióba, de az orosz féltől is ugyanezt a hozzáállást várom el az Európai Unió polgáraival szemben.
A másik megoldásra váró probléma az Orosz Föderáció külső határainak a védelme, figyelembe véve a délről és egyéb területekről érkező illegális bevándorlási hullámot. Az orosz félnek teljes körű ellenőrzést kell biztosítania határainál, és az Európai Uniónak is hasonlóképp kell eljárnia a határellenőrzések során. A jövőbeli vízumeltörlési megállapodásnak ki kell zárnia minden további, az Európai Uniót érintő fenyegetést.
Biztos asszony, várom a válaszát.
Manfred Weber
Elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim! Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportja arra szeretné felhasználni ezt a mai vitát, hogy általános képet kapjunk az Európai Unió vízumpolitikájáról.
Először is fontos hangsúlyoznunk, illetve tudatosítanunk kell magunkban, hogy a vízumpolitika nagy értéket képvisel az Európai Unió számára. Mivel egy közös Európa, egy emberek alkotta közös térség vagyunk, így létrehozhatunk egy közös vízumpolitikát. Ezért vízumpolitikánk egyben európai egységünk jele is - az európai egység nagyon sikeres jele -, kiváltképp vészhelyzetekben.
Másodszor, egyértelmű játékszabályokat követelünk, ha vízumkönnyítésről van szó. A betartandó technikai jellegű - a külső határokkal és az útlevelekkel, valamint személyazonossági papírokkal kapcsolatos - követelményeket egyértelműen szabályoztuk. Nem adhatunk politikai engedményeket e követelmények betartása tekintetében. 2010-ben azt láttuk, hogy a Balkánon kezdetben még odafigyeltek a technikai követelményekre, de aztán inkább a politikai viták kerültek előtérbe. Ha vízumkönnyítésről van szó, akkor nem lehet megállni az adott országnál; az egész területet egyként kell kezelni. Való igaz, hogy az egyéni eseteknél mindig nehéz mérlegelni. A középpontban azonban a technikai követelmények, a kritériumok állnak. E kérdésben én is osztom biztos asszony azon véleményét, hogy az általunk megkövetelt előírásokat a valóságban is végre kell hajtani. Ez a Bizottság egyik fontos feladata, mert csak így érhető el, hogy polgáraink is elfogadják vízumpolitikánkat.
Harmadszor, meg szeretném említeni, mennyire örülünk, hogy az európai Bel- és Igazságügyi Tanács legutóbb arról vitázott, hogy lehetővé teszi egy adott ország esetében a vízumkönnyítés gyors visszavonását vagy megszüntetését, amennyiben az nem tesz eleget a követelményeknek. Szerbia példája jól mutatja, hogy ez menedékkérők beáramlásához vezet.
Elérkeztem az utolsó ponthoz. Középtávon - ha Ukrajnáról vagy Oroszországról van szó - képviselőcsoportunk rendkívül szkeptikus az ajtó feléjük történő gyors kitárulásával kapcsolatban, mivel, mint ahogy Szerbia esetében is láttuk, ennek káros következményei is lehetnek. Ezért a vízumpolitika terén óvatosan kell eljárnunk.
Cecilia Malmström
a Bizottság tagja. - Elnök úr, tisztelet képviselők! Minden kérdéssel foglalkozni kívánok. Köszönöm, hogy napirendre tűzte ezt a nagyon fontos vitát.
Először is hadd köszönjem meg Griesbeck asszony támogatását és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban végzett munkáját, amikor az EU és Grúzia közötti megállapodás tekintetében kedvező véleményt fogadott el. A 2008-as grúziai válságot követően az Európai Unió Tanácsának rendkívüli ülésén úgy határoztak, hogy fokozzák a Grúziával fenntartott kapcsolatokat, és ennek keretében vízumkönnyítési intézkedéseket vezetnek be.
Ahogy korábban mondta, Griesbeck asszony, általánosan elfogadott uniós politika, hogy vízumkönnyítési megállapodást nem lehet felajánlani olyan országnak, amellyel nincs érvényben visszafogadási megállapodás, így az Európai Tanács döntése azt sugallja, hogy párhuzamosan tárgyalnak mindkét megállapodás megkötéséről.
Nagyon örülök, hogy Griesbeck asszony megemlítette az Európai Unió és Grúzia közötti kapcsolatok előrehaladását, amit e két megállapodás is jelképez. A megállapodás a szabványos uniós visszafogadási megállapodás irányvonalát követi, amely az állampolgárokra és a harmadik ország állampolgáraira egyaránt kiterjed, valamint egy hatályvesztési záradék és egy adatvédelemről szóló cikk révén védi úgymond az emberi jogok tiszteletben tartását is.
A megállapodás előírja egy visszafogadási vegyes bizottság létrehozását, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának nyomon követése. Ez fontos lépés, hogy zavartalanabb legyen a grúz és az uniós polgárok közötti mobilitás.
Grúzia az uniós polgárokkal szemben már eltörölte a vízumkötelezettséget, és ez a megállapodás a grúziai emberek számára is előremozdítja a mobilitást. A megállapodás valóban egyszerűbbé, olcsóbbá és gyorsabbá teszi a grúz állampolgárok - évente több mint 60 000 ember - számára a schengeni vízum megszerzését.
Konkrét előnyökkel is szolgál: a kérelmek feldolgozásának határideje 10 nap lesz, a vízum díja pedig 60 euróról 35 euróra csökken. Természetesen lesznek olyan kérelmezők is, akik díjmentesen igényelhetnek vízumot, például a diákok, az újságírók, a gyermekek, a nyugdíjasok, a rokkantak stb. Utazásuk során számukra is könnyebbséget jelent majd, hogy leegyszerűsítették a benyújtandó dokumentumokkal kapcsolatos követelményeket és bevezették a többszöri beutazásra jogosító vízumot. Ezenfelül, a diplomata-útlevéllel rendelkezők teljes mértékben mentesülnek a vízumkötelezettségek alól, ami tovább erősíti a hivatalos kapcsolattartást az EU és Grúzia között.
Griesbeck asszony említést tett az értékelésről. Ez némileg késik, de a jövő év elejéig - remélhetőleg legkésőbb februárban - be fogom nyújtani. Az értékelést szívesen megvitatom majd az Állampolgári Jogi Bizottsággal és a Parlamenttel. Hivatkozott a pakisztáni programra is. Még csak 13 napja van életben, ezért még túl korai lenne értékelni, de természetesen örömmel értesíteni fogjuk a fejleményekről.
Ami az Ojuland asszony által felvetett, az Európai Unió és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodással kapcsolatos kérdést illeti, e megállapodás már 2007. január 1. óta érvényben van. Ez a nyolc megkötött vízumkönnyítési megállapodás egyike. Fontos eleme, hogy kölcsönösen érvényes az Európai Unió polgáraira is, mivel jelenleg csak vízumkötelezettség mellett utazhatnak Oroszországba.
Ez számszerűen is fontos megállapodás. Az orosz statisztikák szerint 2008-ban több mint 1,5 millió vízumot állítottak ki uniós polgárok részére, ugyanebben az évben a tagállamok nagykövetségei több mint 3,5 millió vízumot adtak ki orosz állampolgárok részére. Ez meghaladja a világszerte kiadott schengeni vízumok összességének egynegyedét.
Minden uniós polgárnak és orosz állampolgárnak előnye származik a vízumkönnyítési megállapodásban elfogadott általános könnyítésből, például abból, hogy a díj 35 euróra csökken. Az egyik könnyítés értelmében egyes kategóriák mentesülnek is a vízumkötelezettség alól; lehetőség van a vízummentességre és a több beutazásra feljogosító vízumra is.
A Bizottság kiértékelte a könnyítést, és úgy találta, hogy megfelelően működik. Azonban hiányosságokról is szó esett. E hiányosságok kezelése érdekében egy hónappal ezelőtt elfogadtuk az Oroszországgal kapcsolatos vízumkönnyítések újratárgyalásáról szóló irányelvekre irányuló ajánlást. Ez kizárólag további könnyítéseket tartalmaz az igazoló okmányokkal és a vízumkérelmezési eljárás hosszával, a többszöri beutazásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó rendelkezések kiterjesztésével, valamint bizonyos kérelmezői kategóriákat érintő vízummentességgel kapcsolatban.
A vízumkönnyítési megállapodás - nyilvántartási eljárás egyszerűsítésére vonatkozó - 10. cikkének végrehajtásával kapcsolatos kérdés tekintetében értékelésünkben megjegyeztük, hogy Oroszország elfogadott néhány egyszerűsítést; például a nyilvántartásba vétel már postai úton is kezdeményezhető. Jövőre eltörlik a nyilvántartásba vételi díjat, de egyéb intézkedések, például a jelentkezések angolra történő lefordítása és az online jelentkezés még mindig nem valósult meg. Ezt a kérdést különböző fórumokon és orosz kollégáinkkal is megvitatjuk, és reményeink szerint erre hamarosan sor kerül.
A keleti partnerség többi országával kapcsolatban is elfogadtak egyéb intézkedéseket. Ez is szerepelt a kérdésében. 2008. január 1. óta vízumkönnyítési megállapodásunk van Moldovával és Ukrajnával, de ezeket a megállapodásokat is újratárgyaljuk.
Fehéroroszország tekintetében a Bizottság egy hónappal ezelőtt a vízumkönnyítéssel kapcsolatban elfogadta a tárgyalási irányelvek tervezetét, továbbá a jóhiszemű utazók részére javasolni fogjuk a hosszú érvényességi időtartamú, többszöri beutazásra jogosító vízumok bevezetését, meg fogjuk határozni a vízumkérelmek feldolgozásának határidejét és a diplomata-útlevéllel rendelkezők részére vízumkötelezettség alóli mentességet fogunk kérni.
Jövőre fogjuk elfogadni az Azerbajdzsánnal és Örményországgal kötendő vízumkönnyítési megállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelvek tervezetét.
A Tanács döntött Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vízumliberalizációs rendszerének - amelyről Weber úr is beszélt - megfelelő alkalmazásáról, és 2009-ben azt is kijelentették, hogy vízummentes utazást biztosítanak Macedóni Volt Jugoszláv Köztársaságba, Montenegróba és Szerbiába. A döntést intenzív párbeszéd és a vízumliberalizációs párbeszéd főbb pontjai tekintetében az említett országok által elért jelentős előrehaladás előzte meg. A párbeszédek hatékonynak bizonyultak számos fontos reform végrehajtásával kapcsolatban, de ahogy arra szintén rámutattak, a vízummentes rendszer felelősséggel jár, és az érintett országoknak megfelelő intézkedéseket kellene tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a vízummentességgel nem élnek vissza.
Számos tagállam az ezekből az országokból - kiváltképp Szerbiából és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból - érkező menedékjog iránti kérelem számának megnövekedésével szembesült. Ezeket jogszabályainknak megfelelően egyénileg kell kiértékelni. Számos lépést tettünk a helyzet kezelése érdekében: magas szintű találkozókat tartottunk a két kérdésről a belügyminiszterekkel, és magas szintű látogatást tett a belga elnökség és a Bizottság a két ország fővárosába.
E két ország hatóságai is tettek jó néhány lépést. Új tájékoztató kampányokat szerveztek a polgárok tájékoztatása érdekében. Utasításokat kaptak a határőrök arra, hogy hatékonyan vizsgálják át az országot elhagyó személyeket, és hogy tájékoztassák az utazókat az alaptalan menedékkérelmek kockázatairól.
Amikor idén kora ősszel az Albániával és Bosznia-Hercegovinával szembeni vízumkötelezettség megszűntetését javasoltuk, mindkét ország vállalta, hogy polgárai részére tájékoztató kampányokat szervez a vízummentességgel kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről, és ez meg is történt. Ezek igen ambiciózus kampányok. Ezenfelül az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyása után a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy fokozza a vízumliberalizációt követő megfigyeléseket valamennyi nyugat-balkáni ország tekintetében.
Ez két részt ölel fel. Egyfelől folytatjuk a reformok fenntartható végrehajtásának kiértékelését azon országoknál, amelyek érintettek a stabilizációs és társulási folyamatokban - kiváltképp a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. Másrészről egy megelőző mechanizmus keretében fellépünk majd olyan új helyzetekben, amikor a régióból emberek áramlanak be. Az ilyen helyzetek megelőzéséhez szükséges műveleti információk összegyűjtése már az év elején megtörtént, továbbá aktív részvételre számíthatunk majd a Frontex, az Europol, a bevándorlási összekötő tisztviselők, a nyugat-balkáni rendőrségi összekötő tisztviselők és a délkelet-európai rendőrségi együttműködési megállapodás titkársága részéről, amelyet a következő - magyar és lengyel - elnökségek is támogatnak.
Az uniós tagállamok rendelkezésre bocsátanak minden megosztott és összegyűjtött információt, és természetesen szükség esetén hozzáférést biztosítanak ezekhez a nyugat-balkáni országok számára is. Ezek az adatok beépülnek a Bizottság által a következő év első felében a vízumliberalizáció utólagos nyomon követésének keretében végzett értékelésbe is. Úgy vélem, hogy ezeknek az intézkedések hozzá kell járulniuk a vízummentes utazás rendszerével kapcsolatos visszaélések elkerüléséhez, és biztos vagyok benne, hogy a Bizottság által támogatott, származási országok és uniós célországok közötti szoros együttműködés hatásos választ jelent. Természetesen továbbra is rendszeresen jelentést készítünk az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ellenőrző mechanizmus eredményéről; erre először 2011 júniusában kerül sor.
Krzysztof Lisek
Elnök úr! Az Európai Unió Grúziával folytatott együttműködésének állandó európai parlamenti előadójaként, továbbá a Külügyi Bizottság Griesbeck asszony jelentéséről szóló véleményének előadójaként szeretnék pár szót szólni a két megállapodásról - az Európai Unió és Grúzia közötti visszafogadási és vízumkönnyítési megállapodásról. Kötelességemnek érzem elmondani, hogy e megállapodásokat elsöprő többséggel fogadta el a Külügyi Bizottság.
Szeretném megemlíteni, hogy a legutóbbi parlamenti ülésen itt Strasbourgban meghallgattuk Saakashvili elnök úr beszédét, amelyet még azok is, akik nem tartják magukat az elnök úr rajongóinak, tárgyilagosnak, kiegyensúlyozottnak és átgondoltnak tartottak. Saakashvili elnök úr beszéde során egyrészről kinyilvánította, hogy elutasítja az erőszak alkalmazását, valamint kész Oroszországgal tárgyalásokat folytatni a nehéz kérdésekről, másrészről kijelentette, hogy Grúzia külpolitikájának legfontosabb célja természetesen az európai integráció és a NATO-tagság.
Véleményem szerint nem feledkezhetünk meg arról, hogy jelenleg Grúzia és a grúz nép a leginkább Európa-barát azon országok közül, akik a keleti partnerségi programban vesznek részt, természetesen azonban most még nem beszélhetünk határidőkről, hiszen az az őrültség biztos jele volna. Az Európai Uniónak pozitív és tényleges választ kell adnia Grúzia törekvéseire. Nyitottnak kell lennünk a Grúziával való együttműködésre.
A mai vitánk tárgyát képező megállapodások nyilvánvalóan nem jelentenek forradalmat, de mindannyian úgy gondoljuk, hogy jó irányba halad. A legfontosabb, hogy minél előbb hatályba lépjenek, mert szerintem nem lenne jó, ha a vízum szempontjából az Abháziában vagy Dél-Oszétiában, azaz a Grúziától elszakadt területeken élő emberek - akik orosz útlevéllel rendelkeznek - könnyebb helyzetben lennének, mint a Grúzában élők.
Monica Luisa Macovei
a PPE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Az ENP képviselőcsoport támogatja az EU és Grúzia közötti megállapodásokra - a visszafogadási megállapodásra és a vízumkönnyítési megállapodásra - irányuló két javaslatot. Az utóbbiról, a vízumkönnyítési megállapodásról szeretnék beszélni.
Ez a megállapodás egyszerűsíti a grúz lakosokra vonatkozó vízumkérelmezési eljárásokat. A tagállamok egységes és egyszerűsített eljárásokat alkalmaznak majd. A vízum a jelenlegihez képest kevesebbe, 35 euróba kerül majd, valamint hat hónaponként 90 napos tartózkodást tesz lehetővé. A vízumkérelmet 10 nap alatt feldolgozzák, bizonyos esetekben 3 napon belül, vészhelyzet esetén akár hamarabb is. Diplomata útlevéllel rendelkezőknek nem kell vízum.
A szabad mozgás a demokrácia működésének megismeréséhez és megfigyeléséhez vezető út egyike. Az emberek közötti közvetlen kapcsolat az értékek és valóságok közös megosztását jelenti. Bizalmat épít. Ezért remélem, hogy egyre több uniós polgár fog Grúziába utazni, és egyre több grúz fog az Európai Unióba utazni.
Kinga Göncz
Elnök úr! Köszönjük Malström biztos asszony tájékoztatását! A vízumpolitika nagyon fontos eszköz a kezünkben abból a szempontból, hogy könnyebbé tehessük az emberek közötti kapcsolatokat és közelebb hozhassuk ezen országokat az Európai Unióhoz. Ebből a szempontból nagyon fontos ez az Európai Unió és Grúzia közötti megállapodás. Én a nyugat-balkáni országok vízumliberalizációjával kapcsolatban szeretnék egy pár szót szólni, elsődlegesen talán a Szerbia és Macedónia kapcsán felmerülő problémákról. Nagyon nagy többséggel támogattuk ezt a Parlamentben, és nagyon fontosnak tartjuk azon szempontok miatt, amelyeket már az előbbiekben említettem.
Ezek az országok komoly erőfeszítést tettek annak érdekében, hogy megfeleljenek az elvárásoknak, annak ellenére, hogy sokszor azt látjuk, hogy a politikai élet megosztott. E téren együttműködés volt tapasztalható ezekben az országokban. Örömteli, hogy megnövekedett az Európai Unió területére beutazók száma. Azon tény, hogy problémák vannak Szerbiában, Macedóniában, benyomásaink szerint elsődlegesen az emberkereskedelemnek köszönhető, és mindenképpen kisebb számot érint, akkor is, ha ez komoly problémákat okoz. Azt hiszem, hogy közös a felelősség. Közös a felelősség abból a szempontból, hogy ezek az országok is tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy egyrészt tájékoztassák az állampolgáraikat, másrészt lépjenek fel keményen. Egyébként ezt Szerbia nagyon gyorsan, hatékonyan meg is tette.
Azt hiszem azonban, hogy a mi felelősségünk is igen jelentős e téren. Részben a Bizottság felelőssége, hogy segítsen ezeknek az országoknak felvenni a harcot az emberkereskedelemmel szemben, és hogy tájékoztatást nyújtson, monitorozza az ott történteket, és valóban hatékonyabbá tegye ezt az egyébként nagyon fontos eszközt, amit szeretnénk a jövőben is használni, részben a nyugat-balkán országaival, részben egyéb országokkal kapcsolatban is. És hadd mondjam el még pár szóban, hogy nagyon örülünk annak, hogy ha egy év késéssel és némiképp később is, de Albánia és Bosznia-Hercegovina is csatlakozik a vízummentes országok köréhez még ebben az évben.
Sarah Ludford
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Egyetértek Weber úrral, az ENP tagjával, hogy a vízumpolitika rendkívül értékes, valamint a vízumkönnyítésre és a vízummentességre vonatkozó technikai követelményeket és feltételeket teljesíteni kell.
De nem hiszem, hogy a balkáni vízummentességgel kapcsolatban a politikai megfontolások felülírnák a technikai követelményeket. A Bizottság nagyon keményen dolgozott azon, hogy a dokumentumok sértetlenségének biztosítása, a bűnüldözés és a határellenőrzés terén megüssék a mértéket. Saját álláspontunkat értéktelenítenénk el, ha azt gondolnánk, hogy a technikai követelményeknek azért nem tettek eleget, mert a vízummentesség mellett szavaztunk.
Természetesen aggodalomra ad okot, ha az engedményekkel visszaélnek, de ezeket mérni kell, és megfelelő válasszal kell rendelkeznünk ilyen esetekre. Ahogy azt Malström biztos asszony is elmondta, az érintett országok kötelezettségekkel rendelkeznek, és ezekre emlékeztetni kell őket. A biztos asszony kifejtette, hogy meglehetősen intenzív munkát végzetek, magas szintű találkozókat szerveztek a belügyminiszterekkel, fővárosokat látogattak meg, tájékoztató kampányok indítását ösztönözték - Bosznia-Hercegovina és Albánia határozottan elkötelezték magukat állampolgáraik tájékoztatása mellett. Természetesen, ha gond van egy vízummentességi megállapodással, akkor ez aláássa a többit is, így bizonyos fokú felelősség és szolidaritás hárul minden polgárra, hogy tudjon arról, hogy mások utazási esélyeit sérthetik.
Engem megnyugtat - de szerintem a képviselőcsoportomat is megnyugtatja - az a tény, hogy a Bizottság fokozottan nyomon követi a megállapodás feltételeinek teljesítését, valamint a problémák feltárására rendelkezik egy, a partnerekkel folytatott szoros együttműködésen alapuló mechanizmussal. Remélem, ezt minden csoport megnyugtatónak és megfelelőnek találja. Ahogy szomszédom, Macovei asszony az ENP-től elmondta, az emberek közötti közvetlen kapcsolattartás bizalmat teremt. Ez a lényeg. Ezért támogatjuk a vízumkönnyítést és a vízummentességet.
Ez a javaslat a Parlamenten belül minden párt részéről széles támogatást élvez, mert az az uniós tapasztalatunkon és értékeinken alapul. Ne reagáljuk túl a helyzetet. Voltak problémák, de a Bizottság dolgozik ezeken. Bizonyosodjunk meg arról, hogy nem ássuk alá a menedékjogot és a vízummentességi megállapodásokat.
Tatjana Ždanoka
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Politikai csoportunk támogatja az EU és Grúzia közötti vízumkönnyítési megállapodást.
Fenntartásaink vannak azonban a visszafogadási megállapodással kapcsolatban. Ellene szavaztunk az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban, és benyújtottunk egy írásos kisebbségi véleményt, mert a megállapodás számos kétértelmű megjegyzést tartalmaz, amelyet esetleg a visszafogadási vegyes bizottság tisztázhat. Nem tartalmaz szigorú biztosítékokat az alapvető jogok megsértésére vonatkozóan és a Grúziában alacsony szinten álló visszafogadási normák magas színvonalának biztosítására. Annak célja a személyek olyan országba való visszaküldése, ahol gyakori a szexuális és a nemi alapú erőszak, és ahol szemet hunynak a rendőri visszaélések felett. Ez Abházia és Dél-Oszétia azon korábbi lakosaira is vonatkozik, akiket gyakorlatilag semmi nem köt Grúziához.
És most néhány szót szólnék az Oroszországra vonatkozó vízum megállapodásról. Három évvel ezelőtt egy jelentést fogadtak el az Oroszországgal kapcsolatos vízumkönnyítési megállapodásról, amely tartalmazta saját módosításomat, miszerint a kötelező nyilvántartási eljárás követelménye komoly akadályt jelent az Oroszország és az EU közötti utazás tekintetében. Sajnos azóta sem változott semmi, és ez rendkívül fontos választóimnak, akik magánlátogatásokat tesznek Oroszországba.
Paweł Robert Kowal
Elnök úr! Grúzia ma olyan ország, amely a sok probléma ellenére dinamikus társadalmi és gazdasági változásokon megy keresztül. Egyértelműen és örömmel üdvözölünk mindent, ami megmutatja a grúz társadalomnak, hogy e változások ereje tükröződik uniós intézményként adott válaszainkban. Oroszország esetében meg kell fontolni, hogy milyen összefüggésben tekintsünk az Oroszországra vonatkozó vízumpolitikára. Úgy gondolom, hogy nem szabad a hatóságoknak presztízskérdést csinálniuk az ügyből, vagyis ha eltöröljük a vízumkötelezettséget, akkor az orosz hatóságok jó tárgyalópartnerek lesznek. Más szemszögből kell megközelíteni a kérdést, egyrészről a modernizáció biztosítása szempontjából, másrészről az átlagos orosz emberekkel fennálló kapcsolataink szempontjából.
Ezért határozottan kijelenthetjük, hogy a vízumok eltörlésének, a határok meghatározott feltételek alapján történő megnyitásának folyamata rendkívül pozitív, amely határozottan hozzájárul a keleti társadalmakkal kialakított kapcsolatainkhoz. Meg kell cáfolni azt a mítoszt, miszerint a vízumok biztonságunk alapvető elemeit jelentik, és ki kell jelenteni, talán az Európai Parlamentben még inkább, és minden alkalommal el kell ismételni, hogy a vízumok szükségtelen falak. Az általam elnökölt EU-Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottságban a nem kormányzati szervezetekkel közösen tanulmányoztunk egy különjelentést, amelyben e kérdést vizsgáltuk. A jelentés egyértelműen azt mutatja, hogy a vízumok nem fontos biztonsági eszközök; a vízumok elválasztják az uniós és a keleti társadalmakat egymástól, jóllehet mindig nyitottnak kell lennünk. Ez a kötelességünk parlamenti képviselőként.
Alfreds Rubiks
Elnök úr! Képviselőcsoportom nevében azt mondhatom, hogy támogatjuk a vízumok kiadásának könnyítését, de ugyanakkor mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a rendeletekben előírt technikai követelményeknek. Lett választóim nevében én is az Oroszországból az EU-ba irányuló utazás feltételeinek könnyítését támogatom, mivel ez fontos például ahhoz, hogy a család összegyűljön, hiszen Lettországban sok vegyes család van, és a rokonság is különböző országokban él. Ez fontos az idegenforgalom szempontjából is, amely mostanában erősen fejlődik. Ezenfelül már most számos pozitív visszajelzés érkezett a jelenleg elért vízumkönnyítéssel kapcsolatban. Ez a vállalkozások számára is rendkívül fontos. Ha megnézzük Lettország Oroszországhoz fűződő üzleti kapcsolatait, ezek import esetén hétszer, export esetén nyolcszor nagyobbak. Ez mind nagyon pozitív dolog. Sok sikert kívánok a Bizottságnak a végrehajtáshoz.
Nikolaos Salavrakos
Elnök úr! Mint tudjuk, a vízummentesség 2009. december 19. óta a biometrikus útlevéllel rendelkező macedón, szerb és montenegrói polgárokra vonatkozik. Az Európai Unió tagállamai - és ma Malmström biztos asszony is - azonban aggályaiknak adtak hangot a Szerbiából és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból érkező menedékkérelmek megnövekedett száma és amiatt a lehetséges helyzet miatt, hogy veszélyeztetik a vízumkiadásokat és az intézkedés célját.
Országom, Görögország támogatta a nyugat-balkáni országok polgáraira vonatkozó vízumkötelezettség eltörlését, amely európai jövőjük valódi bizonyítéka. Ezt először a 2003 júniusában, Szalonikiben megrendezett ülésen tűzték napirendre, a "2014-ig tartó menetrend” görög kezdeményezés szellemében. Ennek ellenére aggódok, hogy ezen országok alkalmazzák-e a menetrenddel kapcsolatos kritériumokat, illetve ellenőrzik-e az Európai Unió tagállamaiba irányuló bevándorlást most, hogy az európai családokat a pénzügyi válság sújtja, és nem tudják elviselni a bevándorlókkal járó terheket. Meg kell értenünk, hogy a vízumkönnyítési megállapodások célja az Európai Unión belüli utazás, nem pedig bevándorlás vagy illegális tevékenységek, például emberkereskedelem megkönnyítése.
Daniël van der Stoep
(NL) Elnök úr! Az előző hónapban az Európai Bizottság jogosan küldött levelet Szerbia és Macedónia kormányainak, amelyben figyelmeztetett a két országból származó menedékkérelmek riasztó mértékű növekedésére. Elnök úr, keserű szájízt hagy maga után, hogy még ugyanabban a hónapban a tisztelt Ház úgy döntött, hogy vízummentességet ad Albániának és Boszniának. Nyilvánvaló, hogy ez a két ország is azonnal ugyanolyan viselkedést kezdett tanúsítani, mint amiért az első figyelmeztető levél megírásához vezetett.
Elnök úr! Ennek soha nem szabadott volna bekövetkeznie, de még nem túl késő. A vízumkötelezettség megszüntetése bizonyos felelősséggel jár, és ha nem vállalják e felelősséget, akkor nekünk kell cselekednünk. A Bizottságnak megrovásban kell részesítenie a szerb és macedón nagyköveteket, és cselekvésre kell felszólítania őket. Ha rajtam múlna a dolog, akkor még ma megvonnám tőlük a vízummentességet, de ezt a Bizottság valószínűleg nem támogatná, de amit valóban szeretnék mondani a Bizottságnak, hogy legyen bátorsága büntetéssel sújtani az említett balkáni országok által elkövetett minden további vétséget.
Szerbia és Macedónia Bosznia és Albánia előfutárai. Itt az ideje, hogy egyértelmű üzenetet küldjünk ennek a két balkáni országnak, ami nagyon jó lenne.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Elnök úr! A Szerbiából és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból érkező menedékkérelmek megnövekedett száma olyan intézkedéseket követel meg, amelyek védelmezik az 539/2001/EK rendelet módosítását.
A vízumok a bevándorlási politikák keretrendszerébe tartozó eszközök, amelyek célja, hogy legalizálják egy olyan országba történő beutazást, illetve olyan országban való ideiglenes tartózkodást, ahol a kérelmező nem rendelkezik sem állampolgársággal, sem pedig lakhellyel.
Az 539/2001/EK rendelet a vízumok meghosszabbításához egy értékelési mechanizmust kínál, amelyben eleget kell tenni bizonyos követelményeknek az illegális bevándorlással, a közrenddel és a biztonsággal, az Unió külső kapcsolataival, területi kohézióval és a viszonosság elvével kapcsolatban. Ez a mechanizmus az ellentétes irányba is működhet.
Másrészről a menedékjog olyan védelmi eszköz, amelyet nem lehet helytelenül használni. Ki kell hangsúlyozni, hogy az Európai Unió közös politikájának célja ezen a területen az, hogy megőrizze a menedékjog integritását az üldözötteket védő olyan eszközként, amely előnyben részesíti a genfi egyezmény és a New York-i jegyzőkönyv elveit, közös kritériumokat alkalmaz azon emberek azonosítására, akiknek valóban szükségük van a nemzetközi védelemre, és közös, minimális szintű juttatásokat garantál minden tagállamban a szóban forgó emberek boldogulásához.
Ezért a menedékjog az emberségesség és a szolidaritás eszköze, ennélfogva célját és jellegét tekintve egyedülálló. Ezért fontos, hogy az Európai Unió válaszoljon, valamint segítse a szerb és macedón hatóságokat a megfelelő intézkedések elfogadásában azokkal a követelményekkel kapcsolatban, amelyeknek eleget kell tenniük annak érdekében, hogy a menekült és a kiegészítő védelem státusz előnyeit élvezni lehessen, megakadályozva ezáltal ezek nem megfelelő és csalárd használatát.
Corina Creţu
(RO) Elnök úr! Köszönöm, biztos asszony, azokat az információkat, amelyet a vízumliberalizációs rendelkezésekről nyújtott, kiváltképp azokról, amelyek Grúziára, a Moldovai Köztársaságra és a volt Jugoszlávia országaira vonatkoznak. A vitánk időzítése valóban egybe esik az albán és bosznia-hercegovinai állampolgároknak nyújtott vízummentesség bevezetésével, köztük azon lehetőség bevezetésével is, hogy problémák esetén gyorsan felfüggesztjük ezt a megállapodást, például ha hirtelen elárasztanának bennünket a menedékkérelmek.
Úgy gondolom, minden arra irányuló próbálkozás hiba lenne, hogy az Európai Unió Nyugat-Balkánra vonatkozó politikája tekintetében visszaforgassuk az idő kerekét. A szabad mozgást akadályozó korlátok megszűntetésével komolyan hozzájárulhatunk a múlt sebeinek begyógyulásához. Ugyanakkor szorosabb együttműködésre van szükség az Európai Unió és ezen országok között, hogy megakadályozzuk a menedékkérelmek áradatát, szigorítsuk a határvédelmet, megfelelő információval lássuk el a helyi lakosokat és harcoljunk a szervezett bűnhálózatok ellen, amelyek emberkereskedelemmel, bűnözés exportálásával és prostitúcióval foglalkoznak. Ezek az intézkedések mind csökkenthetik az ilyen tevékenységek előfordulását.
Marije Cornelissen
(NL) Elnök úr! Olyan helyzetben vagyunk, ahol számos félrevezetett szerb és macedón állampolgár menedékjogot kért Belgiumban, Svédországban és Németországban a vízummentes utazás bevezetése óta. Támogatom az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport felszólítását, miszerint biztosítanunk kell, hogy a balkáni országok lakosságát jobban tájékoztassák, de van egy másik fontos dolog is, amelyet figyelembe kell vennünk.
Először is vannak mások is, akik nem értik, hogy a vízummentes utazás valójában mit is jelent. Hallottam e Parlament holland képviselőitől, akik teljes komolysággal mondták, hogy menedékkérők egész hulláma érkezik majd, hogy elvegyék munkahelyeinket, pont úgy, ahogy a lengyelek tették, és most nem a holland Szabadság Párt (PVV) küldöttségéről beszélek. Ez a gondolat nemcsak nevetséges, de még komoly kárt is okozhat. Az emberek félelmére és tudatlanságára játszanak.
Másodszor, a menedékkérők szinte kizárólag kisebbségek tagjai voltak. Ha van bármi, amire Szerbiát és Macedóniát fel kell szólítanunk az az, hogy sokat kell tenniük az etnikai kisebbségek helyzetének javítása érdekében. Tehát igen, bizonyosodjunk meg arról, hogy a balkáni lakosságot jobban tájékoztatják, de azt is biztosítsuk, hogy a tisztelt Ház tagjai, valamint az EU polgárai és miniszterei is legyenek kellően tájékozottak arról, hogy a vízummentes utazás valójában mit is jelent.
Jaroslav Paška
(SK) Elnök úr! Azon gondolkodunk, hogy az Oroszország és az Európai Unió között létrejött jelenlegi megállapodás megfelel-e az elvárásainknak, és hogy az emberek kétirányú mozgása egyezik-e utazási érdekeikkel.
Biztos asszony! Habozás nélkül azt mondhatom önnek, hogy a jelenlegi vízumrendszer hiányos és károsan hat az EU-ra. Oroszország rendkívüli mértékben változott a volt Szovjetunió óta. A középosztály fizetőképes, és érdeklődik a világ, az utazás, a kikapcsolódás és a vásárolgatás iránt. Mikor országom belépett a schengeni térségbe, az uniós jogszabályoknak megfelelően korlátozásokat kellett alkalmaznunk a Szlovákiába utazó orosz állampolgárokra. Ez súlyos pénzügyi hatással járt, az utazásszervezők és az üzletek sok jó fogyasztót vesztettek el. Az európai vízumrendszer elbátortalanítja a tisztességes oroszokat, hogy Szlovákiába utazzanak, míg egyáltalán nem korlátozza a kevésbé tisztességeseket a bevándorlástól. Ezért határozott meggyőződésem, hogy ha egyáltalán törődünk a tisztességes orosz polgárokkal, akkor próbáljuk megnyitni előttük gazdasági térségünket, és használjuk ki az Oroszországban rejlő lehetőséget az országaink közötti együttműködés kibővítésére és erősítésére.
Anna Maria Corazza Bildt
Elnök úr! Örülök, hogy két nap múlva - nem sokkal karácsony előtt - Albánia és Bosznia-Hercegovina lakosai végre megünnepelhetik, hogy vízummentesen utazhatnak az EU schengeni területére. Az ő boldogságuk az én boldogságom. Teljes mértékben elhivatott vagyok az összes nyugat-balkáni ország vízumliberalizációs folyamatának támogatása és felgyorsítása mellett, és végül szinte mindegyik élvezheti a lehetőséget, hogy három hónap erejéig látogatást tehetnek és tanulhatnak országainkban.
A Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésünket pozitívan kell tekinteni. Arra irányul, hogy meg kell bizonyosodni arról, hogy ezt az új szabadságot nem teszik kockára. A vízummentes rendszer nem politikai vagy gazdasági okok miatti menedékjogról szól. Nem állandó tartózkodásról szól. Nem a munkaengedélyről szól.
Üdvözlöm Malmström biztos asszony eddigi lépéseit, kiváltképp a szerbiai és macedón hatóságokkal kapcsolatos intézkedéseit, amelyek kifejezik a Bizottság eltökéltségét, hogy e folyamatot továbbra is ebbe az irányba terelje, és biztosítsa a rendszer megfelelő alkalmazását. Köszönöm válaszát.
Most közösen kell folytatunk a munkát, hogy foglalkozzunk a hibás értelmezésekkel, a félreértésekkel és a visszaélésekkel, és megakadályozzuk azokat. A felelősség továbbra is a régió hatóságait terheli. Üdvözöljük azt a tényt, hogy Albánia és Macedónia sikeresen indították el tájékoztató kampányukat, és a nyugat-balkáni régió összes országát arra bíztatjuk, hogy tegyen ugyanígy, és lépjenek fel a visszaélések ellen.
Arra kérjük a Bizottságot, hogy folytassa a nyomon követést, ahogy azt most is teszi, továbbá készítsen jelentést számunkra. Az emberek közötti kapcsolatok kialakítása - ahogy azt ön is kifejtette korábban - alapvető fontosságú a demokrácia és a régió stabilitása szempontjából. Ne tegyük mindezt kockára az európai távlati célokat tekintve. Kötelezettségvállalásom továbbra is őszinte marad.
Elena Băsescu
(RO) Elnök úr! Az Orosz Föderáció és az Európai Unió közötti teljes vízummentesség egyik alapvető feltétele a 2007-es megállapodásban foglalt kötelezettségvállalások teljesítése. Az orosz hatóságok több ízben kérték a rövid tartózkodásra jogosító vízumkötelezettség megszüntetését. Az EU viszont a fokozatos megközelítést részesíti előnyben, amelyet a közös intézkedések is tükröznek. Fontosnak tartom, hogy a vízumliberalizációval kapcsolatos döntés meghozatal előtt teljesüljön az összes technikai feltétel - például a határellenőrzés színvonalának javítása, a dokumentumok biztonsága vagy a korrupció elleni küzdelem.
Oroszországnak tettekkel is igazolnia kell szándékait, miszerint kézzel fogható eredményeket ér el a régió megoldatlan konfliktusainak rendezése terén. Ezzel kapcsolatban szigorú felelőssége van. Országom politikai prioritása a transznyisztriai konfliktus megoldása. Támogatjuk az 5+2 tárgyalások részét képező hivatalos megbeszélések folytatását, amelyek célja, hogy hosszú távú megoldást találjanak. Teljes mértékben tiszteletben kell tartani a nemzetközi jogszabályokat és a Moldovai Köztársaság szuverenitását.
Szeretném említést tenni a keleti partnerség országainak, köztük Grúzia és a Moldovai Köztársaság helyzetéről. Hosszú ideje várnak a vízumliberalizációra, és ezért sok reformot valósítottak meg. Szeretném kiemelni, hogy a keleti partnerségen belül a Moldovai Köztársaság ezen intézkedés nagy pártolója. Szeretném hangsúlyozni, hogy ha Oroszország könnyít a vízumrendszerén az EU közeli szomszédjaival szemben, akkor ez utóbbi ezt demoralizálónak tekinti majd. Ezt azt bizonyítaná, hogy a partnerségi országok státusza nem nagyon számít, ha az Unió stratégiai engedményei forognak kockán.
Marek Siwiec
(PL) Elnök úr! A vízumokról kellene beszélnünk; a vízumokról statisztikai szempontból kell szót ejtenünk, továbbá beszélnünk kellene az Európai Unió eddig elért eredményeiről. Ebben az ülésteremben széles körű elégedettség tapasztalható. Szeretném megkérni azokat, akik ma elégedettségüknek adtak hangot, hogy képzeljék el, milyen lehet 10 vagy több órán keresztül sorban állni, elviselni a megaláztatást és kellemetlenségeket, és szakadó esőben várakozni arra, hogy vízumot kaphassanak. Az embereknek sorban kell állniuk, és a fizetésük harmadát vízumra kell költeniük. Azt is hallják, hogy országuk diplomatáinak nem kell vízummal rendelkezniük, és miután több alkalommal szeretnék megszerezni a vízumot, mivel szükségük van rá, csupán egy egyszeri utazásra alkalmas vízumot kapnak, annak ellenére, hogy schengeni vízumra lenne szükségük, de legalább megkapták a kérdéses országba való beutazáshoz szükséges vízumot.
A vízumeljárás súlyos lelkiismereti kérdés kell hogy legyen számunkra. A vízumeljárás emberek milliói számára jelent megaláztatást - azon emberek számára, akiknek végig kell állniuk a sorokat. Emlékezzünk erre, amikor kifejezzük az ülésteremben annyira jellemző elégedettségünket. Megértem, hogy a vízumeljárást mézesmadzagként és furkósbotként használjuk, de mindennek a kormányokra kellene vonatkozniuk, és együtt kellene éreznünk a sorban álló emberekkel.
Biztos asszony! Ön Svédországból származik. Mint tudja, a 70-es években országa Ausztriával együtt azon két ország egyike volt, amelyek nem állítottak fel vízumrendszert a kommunista országokkal szemben. Lengyel állampolgárként meglátogattam országát 1976-ban, és tudja, miért? Mert nem kellett vízum ahhoz, hogy Svédországba lehessen utazni. Természetesen szeretem a királyukat, a svéd szabadságot és gazdaságot, de kérem, ne feledje, hogy amíg vízumra van szükségünk, addig nem érezhetjük magunkat kényelemben.
Simon Busuttil
Elnök úr! Az ENP képviselőcsoport nevében ki szeretném fejteni, hogy a vízumkönnyítési és vízumliberalizációs politikára pozitívan tekintünk, mert olyan pozitív eszköznek véljük, melynek révén harmadik országokkal tárgyalhatunk, kiváltképp azokkal, amelyek a közeli szomszédságunkban helyezkednek el. Így a kezdeti kilátások egyértelműen pozitívak.
A vízumkönnyítés az első lépés, és ezt a héten megadjuk Grúziának. Első, de fontos lépés is egyben, amelyre kollégám, Anna Maria Corazza Bildt személyek közötti kapcsolattartásként utalt. A vízumkönnyítést normális esetben visszafogadási megállapodások kísérik. Biztos asszony, fontosnak tartjuk a visszafogadási megállapodásokat is, mert biztosak akarunk lenni abban, hogy az EU területén illegálisan tartózkodókat felszólíthatjuk a távozásra. Csak így nyerhetjük el az emberek bizalmát a vízumkönnyítés, majd később a vízumliberalizáció terén. A kettő együtt jár, ezért arra kérjük, hogy dolgozzanak keményebben a köztünk és a harmadik országok között létrejött visszafogadási megállapodások hálózatának bővítése érdekében.
A vízumliberalizációt tavaly már megtettük Szerbia, Macedónia és Montenegró esetében. Jó látni, hogy albániai és bosznia-hercegovinai barátaink is élvezhetik ennek előnyeit. Ezt teljes szívvel üdvözöljük, és tudjuk, hogy ez helyes lépés volt az európai integráció irányába, melynek révén egészen biztosan közelebb kerülnek hozzánk ezen országoknak állampolgárai.
Amikor e dokumentumcsomagokról határozunk, mindig nagyon körültekintő döntést hozunk, amely nem politikai, hanem elsősorban technikai természetű, vagyis az országoknak először a technikai kritériumoknak kell megfelelniük, mielőtt pozitív döntést hoznánk velük kapcsolatban. A döntés természetesen politikai is, de annak elsősorban a technikai értékelésen kell alapulnia.
Ezt azért hangsúlyozom, mert leginkább a Bizottság feladata annak megállapítása, hogy egy adott ország eleget tett-e a technikai követelményeknek. Így amikor egy vízumliberalizációval rendelkező országból - például Szerbiából vagy Macedóniából - érkező és az uniós tagállamokban menedéket kérő emberek esetében visszaélésekre kerül sor, akkor fel kell tennünk a kérdést, hogy teljes mértékben és megfelelően teljesültek-e a technikai feltételek, mert az egyértelműen nem egyeztethető össze a vízumliberalizációval, hogy valaki az Európai Unióba jöjjön menedékjogot kérve. Ez azt sugallja, hogy valamikor valamiben hiba történt. Ezért jogos, ha feltesszük az a kérdést, hogy mi volt a gond, és hogy választ is kapjunk erre a kérdésre.
Végezetül, ki kell használni ezt az alkalmat arra, hogy egyértelmű üzenetet küldjünk a résztvevő országoknak, kiváltképp a visszaélésekben érintett Szerbiának és Macedóniának, miszerint egyértelműen tájékoztatniuk kell az állampolgáraikat arról, hogy mi is az a vízumliberalizáció. A vízumliberalizáció nem azt jelenti, hogy letelepedhetnek vagy munkát kereshetnek az uniós országokban, hanem egy egyszerű vízummentességet jelent egy rövid időre, egy látogatás erejéig. Ez az Európai Bizottságra is vonatkozik. Fontos, hogy a Bizottság szorosan működjön együtt ezekkel az országokkal, hogy biztosan átmenjen az üzenet.
Lara Comi
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Támogatom képviselőtársaim Bizottsághoz intézett kérését, miszerint értékelje az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás végrehajtását.
Ez megmutatja mindkét fél azon közös szándékát, hogy hosszú távon, véglegesen eltöröljék a vízumkövetelményeket, tekintve, hogy a vízumkiadási eljárások könnyítésére és egyszerűsítésére irányuló célkitűzések megfelelő végrehajtása milyen hatással lehet az egyénekre és a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlődésére.
Ezért úgy gondolom, hogy fontos a megállapodás végrehajtásának nyomon követése, így jelentősen fejlődnének a konkrét személyes, kulturális, tudományos és gazdasági kapcsolatok az Európai Unió és legfőbb nyugat-európai tárgyalópartnere között.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Megnyugtató volt Malström biztos asszony válasza, ami Szerbiát és Macedóniát illeti, azaz hogy nem kívánjuk a fürdővízzel kiönteni a gyereket. Csupán azért, mert problémák merültek fel Szerbia, Macedónia vonatkozásában, óriási hiba lenne újra bevezetni a vízumkényszert akár Szerbia, akár Macedónia vonatkozásában. Malström biztos asszony jelezte ezt, és biztos vagyok abban, hogy a magyar elnökség partner lesz a következő fél évben, hiszen Szerbia szomszédjaként Magyarország rendkívül érdekelt abban, hogy ezek a problémák rendeződjenek, mind a szomszédsági viszony, mind a 300 000-es magyar közösség okán. Nyilvánvaló, hogy a döntő lépéseket Szerbia és Macedónia kormányának kell megtennie, és ahogy Malström asszony utalt erre, az ő feladatuk tájékoztatni saját polgáraikat. Szeretném azonban jelezni, hogy a menedékproblémákkal érintett régi tagállamoknak meg kell vizsgálniuk menedékpolitikájuk megfelelőségét is, hiszen olyanoknak is megadják a menedékjogot, akiket az nem illet meg.
Andrew Henry William Brons
Elnök asszony! A vízumkönnyítés és a vízumliberalizáció egyértelműen kedvező feltételek. Ezeket mindig arra hivatkozva védelmezik, hogy semmi közük nincs a bevándorláshoz, és mindössze a tanulással és az idegenforgalommal kapcsolatosak - két újabb kedvező feltétel.
Hívjanak cinikusnak, de a tanulók nem mindig tanulni jönnek, és a turisták sem mindig korlátozott időre érkeznek. Egyesek időnként azért jönnek az EU-ba, hogy itt éljenek és dolgozzanak. A tapasztalatok nem támasztják alá azt, hogy az emberek mindig az igazat mondják el szándékaikkal kapcsolatban.
A jelenlegi válságban kevés a munkahely ? főként a képzettséget nem igénylő munkahely ? és a szálláshelyek iránti kereslet mindig meghaladja a kínálatot. Az illegális bevándorlókkal beöltött munkahelyeket a tagállamok állampolgárai is betölthetnék, ráadásul a munkafeltételek és a bérek gyakorta a minimális szint alatt vannak. Nem szabad úgy tennünk, mintha nemes cselekedet lenne szemet hunyni az illegális bevándorlás fölött. Mindez szegénységi bérszinthez, veszélyes munkakörülményekhez, kizsákmányoláshoz és visszaélésekhez vezet.
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök asszony! Én is felszólaltam már, hogy helyeseljem a képviselőtársaim által a vízummentesség elvi elfogadásával és pozitív megközelítésével kapcsolatban elmondottakat. Magától értetődik, hogy láttunk visszaéléseket és rossz példákat, hiányosan elkészített szövegeket, amelyeket már azonosítottunk és egészen a mentesség kezdete óta szorgalmaztuk azok kiigazítását. Életbevágóan fontos, hogy a Bizottság és a biztos személyesen működjön együtt azon országoknak a hatóságaival, ahonnan a problémák erednek. Természetesen itt Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra és Szerbiára gondolok. Különösen azért, mert más országok mentesítése is várható a közeljövőben - amely, ismétlem, a jó irányba való haladás -, tehát iránymutatásunk talán a következőképpen hangozzék: szorosabb együttműködés ezen országok hatóságaival, valamint olyan tevékenységek meghatározása, amelyek a jövőben is útmutatásként szolgálhatnak számunkra, nem megfeledkezve ezen ellenőrzési megállapodások alkalmazásáról
Csanád Szegedi
(HU) Elnök asszony, tisztelt Képviselőtársaim! Oroszország és az EU kapcsolata mindig is különleges, speciális kapcsolat volt, tekintettel mindkét fél nagyhatalmi státuszát. Kétségtelen, hogy e státusz miatt bizonyos kérdésekben nézetkülönbségek adódnak és számos kérdésben eltérő vélemények fogalmazódnak meg. Nem szabad azonban elfelejtenünk, sőt hangsúlyoznom kell, hogy Oroszország nem csupán geopolitikailag, de kultúrájában és történelmében is Európához tartozik. Ezen kötődések miatt a vízumkönnyítés a két fél között elengedhetetlen, és ezt a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatja is. Az EU egyes tagállamaihoz hasonlóan Oroszország önállóan határozhatja meg a vízummal kapcsolatos adminisztratív kötelezettségeket, amelyeknek a kölcsönösség elve alapján kell működnie. Közel nem ilyen egyértelmű Szerbia helyzete, ahol még sajnos a mai napig is igen sok hátrányt szenvednek az ottani magyar kisebbségek, illetve a többi kisebbség is. Ezt az Európai Parlamentnek és az Európai Uniónak mindenképpen ki kell vizsgálnia.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Elnök asszony! A vízumrendszer liberalizációjával egy időben egyértelműen meg kell mutatnunk értékeinket is. Ez nem csak az ajtók kitárásról szól - hiszen a lehető legnagyobbra kell azokat kitárnunk -, hanem arról is, hogy ösztönöznünk kell a demokráciát az Európai Unióval határos országokban. Ezért támogatnunk kell a demokráciára és jogállamiságra áhítozó, és az európai értékeket tiszteletben tartó országokat. De számomra úgy tűnik, hogy először a volt szocialista államok vonatkozásában kell liberalizálni a vízumrendszert, és csak ezután következhet Oroszország.
Ennél a pontnál egyetértek azokkal, akik azt mondják, hogy amennyiben előbb liberalizáljuk a vízumrendszert Oroszország vonatkozásában, mint Ukrajna és más volt szocialista országok vonatkozásában, akkor ezzel nagyon rossz üzenetet küldünk. Grúziában elképzelhető, hogy azokon a területeken, amelyet jelenleg Oroszország foglal el, sok ember szeretne majd orosz állampolgárságot kapni, és elfogadtatni azt, amelynek az lesz eredménye, hogy szabad utat adunk Oroszországnak. Tekintsünk úgy a vízumrendszerre, mint egy demokráciát elősegítő eszközre.
Cecilia Malmström
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! Szeretném megköszönni tisztelt képviselőtársaimnak ezt a vitát. Teljes mértékben egyetértek azzal, hogy a vízumkönnyítés és a vízumliberalizáció hatásos eszközt jelentenek a személyek közötti kapcsolattartások erősítésében. Nem csak az átlagpolgárok, diákok és turisták számára bír jelentőséggel, de növeli az üzleti lehetőségeket is, ami nagyon jó.
Az Európai Unióban úgy döntöttünk, hogy vízumliberalizáció irányába haladunk a Nyugat-Balkánon. Ez önmagában csak egy politikai döntés. Politikai akaratot testesít meg, amely nagyon fontos, de a célt csak rendkívül szigorú technikai keretek között lehet elérni. Csak akkor törölhetjük el vízumrendszert, ha szigorú kritériumokkal állítunk fel.
Ezek a kritériumok nyitottak, átláthatóak, mindenkire egyformán érvényesek, és fontos reformokhoz vezetnek azokban az országokban, amelyek vízummentességet és vízumliberalizációt kívánnak elérni. És valóban, Busuttil úr, a Bizottság szorosan nyomon követi ezt a folyamatot, és a szakértői küldöttségek tagjai tagállami szakértők. Minden ilyen jelentés elkészítése és a munka egésze átlátható módon történik.
Ezzel együtt voltak visszaélések, kiváltképp Szerbiában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban. Ennek azonban nem szabad az egész tevékenységet beárnyékolnia; a rendszer jól működik, de vannak visszaélések. A Bizottság már foglalkozik a kérdéssel. Ellátogattunk ezekbe az országokba. Beszéltünk a közvetítőinkkel. A belga elnökség rendkívül aktív volt.
A probléma kiértékelésén dolgozunk. Rendszerint kisméretű bűnözői hálózatok bátorítják a távoli térségekben élő lakosokat, hogy téves feltételezések alapján az Európai Unióba utazzanak azzal a reménnyel, hogy menedékjogot kapnak. Természetesen egyénenként kivizsgáljuk valamennyi kérelmet, de nagyon sok köztük a megalapozatlan, és ezért kell ezekkel a hálózatokkal foglalkoznunk. Ez folyamatban van, és párbeszédet folytatunk az érintett országok hatóságaival.
Egy hónappal ezelőtt a belga miniszter társaságában személyesen látogattam el Tiranába és Szarajevóba, hogy megerősítsük azt az üzenetet, miszerint rendkívül fontos dologról van szó, de vigyázni kell a visszaélésekkel. A tisztánlátás érdekében tájékoztattuk az összes minisztert, parlamenti képviselőt, a civil társadalom képviselőit, az egyetemeket és az azt hiszem ezen országok valamennyi televíziós csatornáját, hogy ez egy fantasztikus lehetőség, de nem szabad visszaélni vele.
Kiértékelési és nyomon követési mechanizmust alakítottunk ki, és tavasszal örömmel számolunk be önöknek arról, hogy miként működik.
Oroszország esetében ez számos jó dologhoz vezetett, köztük az országaink közötti megnövekedett mobilitáshoz. Azon kiértékelés szerint, amelyet a tagállamok is jóváhagytak, nem mutat semmilyen jel arra, hogy a vízumkönnyítés bármilyen biztonsági fenyegetettséghez vezetett volna, vagy hogy növelte volna az illegális bevándorlást. Jelenleg Oroszország és az Európai Unió közös intézkedési listájának meghatározásán dolgozunk, amely szükséges ahhoz, hogy folytatódhasson a vízumliberalizáció továbbvitelével kapcsolatos párbeszéd.
Grúziával kapcsolatban csupán meg szeretném ismételni zöld barátaimnak az előadó korábbi szavait, miszerint a visszafogadási megállapodás vonatkozásában csatlakoztak az Európa Tanácshoz és az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez. Az EU jogszabályai megkövetelik a tagállamoktól, hogy a menedék iránti kérelmeket egyénileg vizsgálják meg, és amennyiben szükség lenne nemzetközi védelemre, akkor az EU jogszabályai értelmében ezt, és a visszaküldés tilalmát tiszteletben kell tartaniuk, vagyis nem küldhetnek vissza bármely személyt egy olyan országba, ahol valószínűsíthető, hogy az illető megtorlásnak vagy súlyos bántalmazásnak lehet kitéve.
Általában véve - úgy gondolom - ez egy jó vita volt. Hamarosan beszámolok önöknek a visszafogadási megállapodás kiértékeléséről. Ezekről valóban nehéz tárgyalni, Busuttil úr, de dolgozunk rajta. Ahogy azt a vita során már elmondtam, lesz egy értékelés a következő év elején, és örömmel jövök majd ide a Parlamentbe, hogy megvitassam önökkel a következtetéseket, és azt, hogy miként mozdíthatjuk előre az ilyen típusú megállapodásokat a harmadik országokkal.
Nathalie Griesbeck
Elnök asszony! A biztos asszonyhoz hasonlóan én is meg vagyok elégedve a vita színvonalával, amely általánosságban jól tükrözte az intézményeink által felvállalt valódi felelősséget.
Ez a felelősség megnyilvánult biztos asszony válaszaiban, valamint a most tett, és a 2011. februárra és júniusra tervezett különböző kiértékelő találkozókon megismétlendő kötelezettségvállalásokon keresztül is. Természetesen nem kívántam rögtön Pakisztán esetére kitérni, valójában csak emlékeztetni kívántam Önt alapvető álláspontunkra. Ezenkívül szerettem volna megköszönni a kölcsönös biztonság vonatkozásában, a kérdésekre adott válaszok, a nyitottság és együttműködés, valamint a módosítások és a visszaélések elleni küzdelemmel kapcsolatos különböző jogi körülmények tiszteletben tartása tekintetében tanúsított hozzáállását.
Habár ezek a megállapodások megfelelően biztosítják a vízumkönnyítési és visszafogadási eljárások jogi keretének pontosan meghatározott és szigorú feltételekhez kötött kialakítását, ezt mégsem szabad összetéveszteni azon egyértelmű követelménnyel, hogy meghatározzuk az európai menedékhez való jog feltételeit és paramétereit.
Végezetül azt mondanám, hogy ez a politika olyan, mint Janus Bifrons, a kétarcú isten. Beszéltünk a politikáról és az eljárásról. Véleményem szerint Janus egyetlen arc két profilját testesíti meg, az eljárást és a politikát. Van egy technikai arc, vagyis az eljárások, a jogi feltételek és azok betartása, és van egy politikai arc, amelyet - ahogy egyes képviselőtársaim is kifejtették - a konszolidáció, az együttműködés elmélyítése, az Unió harmadik országok irányában tanúsított nyitottsága és egységes értékeink jellemeznek, ugyanakkor egyfajta választ is jelentve az európaiak nyitásra való hajlandósága tekintetében.
Befejezésképpen hadd mondjam el, hogy egyensúlyt kell teremtenünk ezen elemek között és mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy azok egyértelműek legyenek polgáraink számára. Egyértelművé kell tennünk, hogy mi is valójában egy három hónapos vízum, és így elkerülhetjük az esetleges ellentmondásokat vagy félreértéseket. Számítok Önre, biztos asszony.
Elnök
A közös vitát lezárom.
A szavazásra december 14-én, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Kinga Gál
A vízummentesség fenntartásának kérdése nemcsak technikai kérdés, hanem egyértelműen politikai ügy, de a vízummentesség mindenkor kölcsönös bizalmon, kölcsönös kötelezettségvállalásokon alapul. Mai vitánk az érintett országoknak azt az üzenetet hordozza, hogy a vízummentesség elnyerésével nem szűnt meg a kötelezettségvállalásaikból fakadó tennivalójuk hosszú sora, és annak érdekében, hogy a lehetőségből ne visszaélés legyen, továbbra is tájékoztatniuk kell állampolgáraikat arról, hogy mit is jelent a vízummentesség. A Szerbiának és Montenegrónak megadott vízummentesség elsősorban azon fiataloknak biztosítja az európai lehetőségekhez való hozzáférést, akikre a jövő Európája épül. A két évvel ezelőtt megadott mentesség fontos politikai üzenettel bírt ezen országok számára, és ennek visszavonása igen súlyos következményekkel járhat. Hasonlóan fontos a vízummentesség fenntartása a vajdasági magyarok számára, azon polgárok számára, akik a határok egyik vagy másik oldalán élnek, azonos nyelvet beszélnek, és szoros családi, kulturális kapcsolatokat ápolnak. Az Unió felé siető országok számára az egymás mellett élés határok nélküli feltételeinek megteremtése kiemelt jelentőségű.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Valamennyi vízumkövetelmény liberalizációja a liberalizációval érintett országok lakosai által támasztott elvárások teljesítését célozza. Szeretném kiemelni, hogy az EU és Grúzia közötti vízumkönnyítési megállapodást nem lehet az illegális bevándorlók visszafogadásáról szóló megállapodástól külön kezelni. Erről már régóta beszélünk itt Európában, mivel az EU-nak különösen fontos a vízumpolitika.
A vízumliberalizáció azt jelenti, hogy az EU országai megnyílnak a balkáni országok lakosai előtt, így lehetőséget biztosítva számukra ahhoz, hogy részt vegyenek az uniós párbeszédben és megismerhessék a demokráciát. A liberalizáció mellett azonban figyelembe kell vennünk azt is, hogy a könnyebb határátkelések révén megkönnyítjük az illegális bevándorlók és bűnözői csoportok dolgát is. A tagállamoknak egységes vízumkiadási eljárásokat kell alkalmazniuk, mivel Albánia és Bosznia-Hercegovina a sorukra várnak. Az Európai Bizottságnak ragaszkodnia kell a vízumliberalizáció feltételeinek betartásához és nyomon kell követnie a helyzetet, hogy a jó megoldások révén elkerülhetők legyenek az uniós tagállamokon belüli nehézségek. Továbbá fontos, hogy az országok együttműködjenek és felhasználják a vízumkiadási eljárás terén ez idáig szerzett tapasztalataikat.
Marian-Jean Marinescu
Úgy gondolom, hogy Szerbia komoly erőfeszítéseket tett arra, hogy megfeleljen az EU elvárásainak, és az integrációhoz vezető utat követi. 2009-ben és 2010-ben a következőket érte el: vízumliberalizáció, a stabilitási és társulási megállapodással kapcsolatos ratifikációs eljárás elindítása, valamint a Szerbia uniós csatlakozási kérelméről szóló véleménytervezet Európai Bizottság általi jóváhagyása.
Az viszont sajnálatos, hogy a szerb hatóságok nem tették közzé a médiában és nem magyarázták el megfelelően a 2009-ben bevezetett vízummentes utazási rendszer kialakításának következményeit annak érdekében, hogy állampolgárai ne élhessenek vissza a rendszerrel. Remélem, hogy a szerb állampolgárok által benyújtott menedékkérelmek számának riasztó növekedése nem befolyásolja majd Szerbia integrációs folyamatát. Határozott meggyőződésem, hogy a szerb hatóságok azonnal reagálnak erre. Emlékeztetnék arra, hogy a társuláshoz vezető út Szerbia azon egyéni erőfeszítésein múlik, hogy megfeleljen a koppenhágai kritériumoknak és a stabilitási és társulási megállapodásnak.
Jiří Maštálka
E vita általános témakörével (vízumok) kapcsolatban két konkrét témáról szeretnék beszélni, amelyek rendkívül fontosak. Mindkettőt érzékenyen érinti az európai jó szomszédsági politika sikeres végrehajtása. Először is az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás végrehajtásáról beszélnék. Véleményem szerint nem elég a megállapodás működődése átfogó értékelésének szempontjából kritizálni bizonyos intézkedéseket, amelyeket Oroszország sajnálatos módon alkalmazni kényszerült az uniós országokból Oroszországba utazókra is. Erre az ország általános biztonsága miatt van szükség, és az olyan intézkedések, mint például a nyilvántartási kötelezettség, alapvetően nem nehezítik a vízumkönnyítést. A második ügy az EU vízumliberalizációjának Szerbiában, Macedóniában és Montenegróban való megfelelő végrehajtásához kapcsolódik. A gond állítólag abból ered, hogy megnőtt a menedékkérelmet benyújtók száma ezekben az országokban, és ennek megoldásaként az érintett nemzeti hatóságok elleni intézkedéseket javasolják. Ez félrevezető és nem érinti a lényeget. Az EU és a NATO már hosszú ideje jelentősen befolyásolja az általános politikai helyzetet a balkáni országokban. E szervezeteknek elsősorban olyan intézkedéseket kellene végrehajtaniuk és olyan politikát kellene érvényesíteniük a balkáni országokban, amelyek nem kényszerítik az embereket e sokat szenvedett térség elhagyására.
Andreas Mölzer
Nem ihatunk előre a medve bőrére. Csak akkor hiszünk majd a Moszkvával kötött, kereskedelmi korlátozásokat eltörlő megállapodásban, miután azt jóváhagyták és végrehajtották. E tekintetben egyszerűen gondoljunk arra az orosz döntésre, amikor is nem írták alá az Energia Chartát. Az is kiderül majd, hogy a Kreml valóban eleget kíván-e tenni az EU vízumkönnyítési felszólításainak. Az Oroszország területének töredékét kitevő Nyugat-Balkán vízumliberalizációja menekülthullámokat váltott ki, így mire számíthatunk, ha a világ hetedik legnagyobb lakosságával rendelkező országára érvényes vízumkorlátozások megszűnnek? Abban az esetben, ha a Kaukázus nagyszámú iszlamistái orosz állampolgárságot kapnak, potenciális veszélyt jelentő terroristákat engedhetünk be az országba vízumkötelezettségek nélkül. Legyen szó Szerbiáról, Grúziáról vagy Macedóniáról, alaposan meg kell vizsgálnunk a helyzetet, és szükség esetén tovább kell folytatni a megfelelő visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatos munkát. Értékelnünk kell a balkáni országokban a vízumszabályozások eltörlésével kapcsolatban szerzett tapasztalatokat, frissíteni kell a Schengeni Információs Rendszer II (SIS II) adatait, és nyomon kell követni Moszkvában a vízumkötelezettség végrehajtását. Figyelemmel kell kísérnünk a Kaukázusból és a közép-ázsiai országokból Oroszországba irányuló menekülthullámok alakulását, csakúgy, mint a vízumkötelezettségek eltörlését szorgalmazó országokból származó menedékkérők számának növekedését.
Justas Vincas Paleckis
Az orosz statisztikai hivatal adatai szerint 2008-ban több mint 1,5 millió vízumot adtak ki uniós polgárok részére, és 3,5 millió EU-s vízumot adtak ki orosz állampolgárok részére. Ez a világszerte kiadott schengeni vízumok összességének több mint egynegyedét teszi ki. Az EU és Oroszország közötti vízumpolitika fontos eszközt kínál a nemzetközi kapcsolatok elmélyítéséhez, illetve ahhoz, hogy Oroszország közelebb kerüljön az EU-hoz. Szeretném felhívni a figyelmet az Orosz Föderációhoz tartozó kalinyingrádi terület lakosainak nehézségeire. Ezen, uniós tagállamok által körülölelt oroszországi "sziget” lakosainak többsége egyszeri beutazásra, rövid időre szóló schengeni vízumot kap. A szomszédos uniós tagállamokon keresztül utazó kalinyingrádi lakosoknak minden alkalommal vízumdíjat kell fizetniük, és az uniós tagállamok konzulátusain kell sorba állniuk. A közelmúltban kalinyingrádi társadalmi szervezetek képviselői, akik sztrájkőrséget állítottak Brüsszelben az Európai Bizottság épületénél, az uniós tagállamokba történő utazás speciális feltételeinek bevezetését követelték az enkláve lakosai részére anélkül, hogy ezt az ügyet összekapcsolnák az EU és Oroszország között zajló vízummentességi párbeszéddel.
Iuliu Winkler
A Nyugat-Balkán államaiban az elmúlt években olyan kedvező folyamatok indultak el, amelyek feledtetni látszanak azt a tényt, hogy a térség másfél évtizeddel ezelőtt még Európa háborús övezete volt. Kétségtelen, ezekhez a fejleményekhez hozzájárult az is, hogy az EU példamutató módon támogatta a Nyugat-Balkán demokratizálódási folyamatát és nyitva tartotta a térség államainak csatlakozási lehetőségét. Az egy évvel ezelőtt hozott vízumliberalizációs döntés a szabad mozgás európai gyakorlatát hozta el Macedónia, Montenegró és Szerbia számára, az európai törődés egyértelmű jeleként. Kétségtelen, hogy a tagállamok egy részében a bevándorlás újra komoly belpolitikai témaként jelenik meg és a gazdasági válság következményeként kiéleződik, de úgy vélem, az európai szolidaritásnak a válság ellenére is érvényesülnie kell, ha el alkarjuk kerülni a nacionalizmus és a protekcionizmus újraéledését. A Nyugat-Balkán még nem része ugyan az EU-nak, de a délkelet-európai stabilitás csak az Unió balkáni bővítése által érhető el. Az Uniónak szigorúan kell követnie a határvédelemmel kapcsolatos technikai követelmények betartását, ugyanakkor támogatást kell biztosítania ahhoz, hogy a nyugat-balkáni államok polgárai valósnak érezzék sorsuk jobbra fordulásának lehetőségét, és elérhetőnek tartsák az EU-s csatlakozást. Hatékony tájékoztatással, még több szolidaritással és további financiális eszközökkel kell támogatnunk a térséget a társadalmi és gazdasági fejlődés útján, hogy a polgárok saját hazájukban találják meg boldogulásukat.
