Investice do nízkouhlíkových technologií (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je otázka k ústnímu zodpovězení, kterou pokládá Herbert Reul Radě a Komisi - B7-0011/2010), pokud jde o investice do rozvoje nízkouhlíkových technologií.
Herbert Reul
Paní předsedající, pane komisaři, pane úřadující předsedo Rady, tato otázka se týká skutečnosti, že v roce 2007 předložila Komise plán, jehož cílem byla podpora toho, aby bylo možné rychle zahájit využívání technologií v oblasti energie s nízkými emisemi CO2. Byly učiněny návrhy na velmi zvláštní opatření: evropské průmyslové iniciativy, a to především v oblastech větrné energie, solární energie, bioenergie, zachycování a uchovávání uhlíku, elektrických rozvodných sítí a jaderného štěpení, zřízení Evropského spojenectví pro energetický výzkum, udržitelná přeměna evropských energetických infrastrukturních sítí, pravidelně aktualizované evropské systémy pro energetické technologie a zřízení řídící skupiny pro strategické energetické technologie.
V tomto stádiu zůstala jedna zásadní otázka nezodpovězená, konkrétně se jednalo o otázku financování. Sedmý rámcový program pro výzkum poskytuje ročně 886 milionů EUR na výzkum v oblasti energetiky. To je všem jasné, avšak není to dostatečné. V roce 2009 Komise předložila své sdělení o financování nízkouhlíkových energetických technologií, ve kterém popisuje potřebu ztrojnásobit financování výzkumu v oblasti energetiky v průběhu příštích deseti let. To by znamenalo, že bude muset být investováno 50 miliard EUR. Ve sdělení je popsáno, jak by měly být finanční prostředky rozděleny mezi nejvýznamnější nízkouhlíkové technologie tak, aby se Evropa mohla oprostit od své silné závislosti na fosilních palivech a přistoupit k výraznějšímu snížení emisí CO2. Konečný plán odhaduje, že 6 miliard EUR bude vyčleněno na výzkum větrné energie, která by mohla podle Komise do roku 2020 tvořit až pětinu dodávek energie EU; 16 miliard EUR bude vyčleněno na solární energii s cílem vyvíjet nové fotovoltaické koncepty a hlavní průmyslové koncentrace solárních energetických zařízení; 9 miliard EUR bude vyčleněno na výzkum bioenergie, aby pokryla 14 % energetické potřeby EU. Za účelem začlenění obnovitelných zdrojů energie na trh s energií by se vyčlenily 2 miliardy EUR na elektrické rozvodné sítě, aby byla polovina soustavy schopná fungovat na základě principu tzv. inteligentní rozvodné sítě. Nehledě na obnovitelné zdroje energie se plánuje vyčlenit 13 miliard EUR až na dvanáct projektů v oblasti zachycování a uchovávání uhlíku, zatímco jaderný výzkum by získal 7 miliard EUR. Návrh financování rovněž předpokládal vyčlenění dalších 11 miliard EUR na program pro inteligentní města, aby bylo možné nalézt také v této oblasti vhodné odpovědi.
Komise v té době tvrdila, že nejspolehlivějším způsobem financování výzkumu v oblasti energetiky jsou partnerství veřejného a soukromého sektoru, nebyla však schopná přesně vysvětlit, jak by byla finanční zátěž na taková opatření rozdělena mezi tyto dvě strany. V současnosti připadá 70% podíl výzkumu v oblasti energetiky soukromému sektoru a 30% podíl veřejnému sektoru, a to vyjma jaderného výzkumu. EU tvrdí, že je nutné významně zvýšit veřejné financování. Komise uvedla, že v případě projektů s vyššími riziky by mělo veřejné financování hrát hlavní roli. S cílem optimalizovat úroveň intervence požádala Komise o sestavení programů EU zejména v oblastech, které přináší jasnou přidanou hodnotu na úrovni EU, jedná se např. o programy, které jsou pro členské státy jednotlivě příliš nákladné. V současnosti je 80 % veřejných investic do výzkumu nejaderné energie financováno na vnitrostátní úrovni. Toto sdělení nakonec také nechává otevřenou otázku, odkud mají být finanční prostředky vydávány. Komise se domnívá, že zde existuje potřeba dalších 75 až 80 miliard EUR.
To je důvod, proč jsme se v našem výboru zaměřili na objasnění několika otázek v této oblasti financování. Pouze bych vám chtěl připomenout otázky. Za prvé, jaké by měly být priority Komise v rámci plánu na období 2010-2020, aby se podpořilo financování nízkouhlíkových technologií? Kdy budou za tímto účelem představeny iniciativy průmyslové politiky? Za druhé, jakým způsobem chce Komise získat v rozpočtu EU další prostředky? Konkrétněji řečeno, má Komise v úmyslu zajistit přísun finančních prostředků, které by měly být k dispozici předtím, než začnou být poskytovány prostředky z osmého rámcového programu? Má Komise v úmyslu zajistit dodržování rozpočtů nejrůznějších průmyslových iniciativ? V neposlední řadě, jak Komise - a samozřejmě to se bude vždy vztahovat také na Radu - získá další prostředky z rozpočtu EU na financování jiných technologických možností, než jsou ty, které jsou určené ve sdělení, včetně technologií uchovávání, energií z oceánů atd. Není třeba, abych četl všechny otázky. Otázky jsme zde předložili a od Rady a Komise žádáme odpovědi.
Pedro Luis Marín Uribe
úřadující předseda Rady. - (ES) Paní předsedající, dámy a pánové, na začátku mého projevu bych rád zdůraznil důležitost strategického plánu v oblasti energetiky a nezbytný přínos, který bude mít pro urychlení rozvoje a uplatňování technologií pro čistou, udržitelnou a účinnou energii.
Bez tohoto plánu by nebylo možné dosáhnout cílů, které jsme stanovili pro rok 2020, ani přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství do roku 2050 v takové míře, jak bychom chtěli.
Těší mě, že vidím širokou shodu mezi Parlamentem a Radou, pokud jde o důležitost a nutnost jak cílů plánu, tak zdrojů, které musí být zajištěny.
Rada pro dopravu, telekomunikace a energetiku má v úmyslu přijmout závěry ke strategickému plánu pro energetické technologie (plán SET) na svém zasedání, které se uskuteční tento pátek 12. března. Tyto závěry budou významným referenčním bodem pro jarní zasedání Evropské rady, které se bude konat dne 25. března, protože na programu bude figurovat téma změny klimatu.
Návrh závěrů, který má být prodiskutován na zasedání Rady, bude zahrnovat téma financování, i když k této otázce se bude přistupovat s náležitou obezřetností. Nechceme se předem zaobírat jednáními, k nimž musí k tomuto tématu dojít v souvislosti s příštím finančním rámcem.
Nyní předložím hlavní prvky návrhu závěrů. Za prvé, nadešel čas přejít od technologických plánů k praktickému provádění evropských průmyslových iniciativ. Měli bychom tak učinit postupně, ale co nejrychleji.
Za druhé, náš přístup k budoucí spolupráci v otázce výzkumu v oblasti energetiky v Evropě by se měl zaměřit na účinné využívání veřejných zdrojů a vybudování pružného partnerství veřejného a soukromého sektoru s průmyslem. Proto naléhavě vyzýváme Komisi, aby zavedla platformu, která bude zahrnovat všechny zainteresované finanční organizace, aby mohly sdílet informace a osvědčené postupy a aby zároveň mohly koordinovat své činnosti, pokud je to považováno za nutné.
Za třetí, vzhledem k míře střednědobého veřejného a soukromého financování, která je potřebná zejména na podporu hlavních demonstračních projektů, může být nezbytné navýšit podíl veřejných investic na úrovni EU. Budeme tedy muset zohlednit tyto oba druhy financování, až budeme provádět revizi rozpočtu a jednat o příštím finančním rámci.
Za čtvrté, měli bychom podporovat vlády členských států a povzbuzovat je k tomu, aby poskytovaly vhodné pobídky a odpovídající signály, aby byla tato politika prováděna. Pokud to bude nezbytné, měly by také významně navýšit veřejné financování určené na rozvoj nízkouhlíkových technologií.
Pátým bodem, který chci zmínit, je to, že Evropská komise a Evropská investiční banka již spolupracují na zdokonalení koordinace a kontinuity financování určeného na demonstrační projekty v odvětví energetiky, které zahrnují vysoké technologické riziko. Pracují rovněž na uvolnění a zpřístupnění dalších zdrojů financování, a to jak veřejných, tak soukromých.
Komise a Evropská investiční banka prošetřují optimální finanční balíčky pro hlavní demonstrační projekty, a proto rovněž naléhavě vyzýváme Komisi, aby analyzovala nové způsoby kombinace prostředků z různých zdrojů a vytvořila pro tento účel nástroj pro financování zavádění nízkouhlíkových technologií na trh.
Dámy a pánové, všechny tyto prvky tvoří jasnou zprávu pro budoucí investování do rozvoje nízkouhlíkových technologií. Navzdory přísným rozpočtovým omezením, jimž v současné době čelíme, bude zpráva, kterou Rada v pátek vyšle na svém zasedání, závazkem, jež pozitivně vyjádří významnost této záležitosti na evropské úrovni a zásadní důležitost toho, aby každý členský stát investoval do nízkouhlíkových technologií.
Janez Potočnik
člen Komise. - Paní předsedající, ačkoli dnes nahrazuji mého kolegu Günthera Oettingera, je pro mě skutečným potěšením diskutovat s vámi o budoucnosti nízkouhlíkových technologií.
Osobně jsem se úzce podílel na vypracování Evropského strategického plánu pro energetické technologie (plán SET) v rámci minulé Komise a pevně věřím, že rozvoj těchto technologií je jedním ze základních kamenů energetické politiky, jíž musíme v nadcházejících letech společně rozvíjet.
Zpráva Parlamentu o plánu SET z června 2008 velmi jasně navrhla odpovídající úroveň ambicí, o něž usilujeme. Nyní bychom tyto ambice neměli snižovat. Dnes jste položili tři jasné otázky a já na ně postupně odpovím.
Co se za prvé týče našich priorit na roky 2010 až 2020 a zahájení evropských průmyslových iniciativ, těchto šest iniciativ skutečně odpovídá našim prioritám - větrná energie, solární energie, bioenergie, udržitelné jaderné štěpení, inteligentní rozvodné sítě a zachycování a uchovávání uhlíku představují priority, které Parlament a Rada silně podporují.
Na vaši žádost jsme mezi priority začlenili také energetickou účinnost, a to vypracováním nové specializované iniciativy "inteligentní města" s cílem odblokovat tržní potenciál energeticky účinných technologií ve městech a regionech. K tomu, aby Komise stanovila činnosti v rámci této iniciativy za prioritu, vypracovala společně se zúčastněnými stranami technologické plány na období 2010-2020. Tyto plány stanoví konkrétní cíle a také činnosti nutné k jejich dosažení. Iniciativy mohou být zahájeny letos, tedy v roce 2010. Inteligentní města jsou naplánována na příští rok.
Vaše druhá otázka se týká potřeby disponovat v současném finančním období a v období po roce 2014 předvídatelnými, stálými a vhodnými rozpočty pro plán SET. Náš odhad týkající se potřeb v oblasti veřejných a soukromých investic pro účely rozvoje nízkouhlíkových technologií uvedený v plánu SET dosahuje výše 8 miliard EUR za rok. V současnosti se v Evropské unii ročně investují 3 miliardy EUR, což znamená, že na období 2010-2020 je zde potřeba dalších 50 miliard EUR. Překlenutí této mezery by mělo být předmětem jedné z klíčových institucionálních diskusí v průběhu nadcházejících let. Úsilí musí být zaměřeno tam, kde je intervence nejúčinnější, přičemž je třeba vyhnout se duplikacím a podporovat co největší možný dopad na trhu.
Je jasné, že investice učiněné na úrovni EU - které pocházejí buď ze sedmého rámcového programu, nebo z Evropského energetického programu pro hospodářské oživení - nebudou dostačující. Dostačující nebudou ani případné finanční prostředky z 300 milionů obchodovatelných emisních povolenek, vyčleněných na demonstraci zachycování a ukládání uhlíků a inovativní obnovitelné technologie. V běžných cenách to jsou přibližně 4 miliardy EUR. Je proto třeba vyvíjet velké úsilí jak na straně soukromého, tak veřejného sektoru; veřejný sektor zahrnuje Evropskou unii a samozřejmě také členské státy. Abych to řekl stroze, převážná část finančních prostředků musí přijít odtud, kde tolik finančních prostředků je.
Za třetí jste se dotazovali, zda Komise zamýšlí financování dalších technologických možností a zda zamýšlí navrhnout další průmyslové iniciativy. V průběhu času se jistě objeví další technologie, které si zaslouží zásah na evropské úrovni, takže plán SET musí být pružný, jak jsme to již ukázali v případě nové iniciativy k energetické účinnosti - inteligentní města - jíž plánujeme zahájit v roce 2011, jak jsem již řekl. Prostřednictvím informačního systému plánu SET budeme podrobně sledovat nejslibnější technologie. Tento informační systém nazývaný SETIS se již zabývá technologiemi uchovávání a technologiemi pro získávání energie z oceánů, aby mohl posoudit jejich potenciál a určit nejlepší příležitosti pro evropskou intervenci. Rovněž jsme podporovali zřízení nové technologické platformy pro obnovitelné zdroje, vytápění a chlazení, která by měla dotčeným odvětvím napomoci k lepšímu vymezení přenosu jejich technologií.
Velmi mě těší, že se tomuto tématu dostává podpory, jakou si zasluhuje. Je to klíčové téma pro dosažení našich cílů energetické politiky, klíčové téma pro Evropu a pro naši budoucnost.
Jean-Pierre Audy
Paní předsedající, pane ministře, pane komisaři, těší mě, pane Potočniku, že vás mohu vidět zpět ve funkci komisaře pro životní prostředí. Zastupujete našeho komisaře pro průmysl - za to vám děkuji a děkuji vám rovněž za váš projev.
Vítám otázku, kterou položil můj kolega, pan Reul, který se vás, pane komisaři, správně ptá, jak Komise pohlíží na tuto zásadní otázku neuhlíkových energií a financování nových technologií. Světová populace narůstá. V roce 2030 budeme potřebovat o 30 % více energie a dodal bych, že 80 % z této spotřebitelské poptávky bude pocházet ze zemí, které nepatří mezi země Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD).
Vzhledem k těmto hlavním výzvám není řešením přijmout ideologii, která prosazuje, abychom snížili naši spotřebu energie nebo se uchylovali k myšlenkám o minulosti. Evropská unie má tedy povinnost zasáhnout a rád bych řekl několik slov k otázce, která nás může rozdělovat i v rámci našich politických skupin, jedná se o jadernou energii.
Pokud jde o jadernou energii, některé členské státy mají v této záležitosti dlouhou tradici. To nedává Evropské unii žádné privilegium, ale znamená to, že máme povinnost přispět k této diskusi a k financování. Jak víme, jaderná energie je neuhlíkovou energií a potřebujeme finanční prostředky, pane komisaři, a zejména ty, které pochází z uhlíkových kreditů, abychom mohli investovat do výzkumu, vývoje a odborného vzdělávání v těchto oblastech.
Navrhujeme vám několik pozměňovacích návrhů, jejichž zvláštním cílem je zlepšení usnesení, která jste předložili, a na závěr chci říci několik slov k vedlejším produktům při výrobě jaderné energie, jež jsou zdrojem velkých obav našich spoluobčanů. Ve světě existují dvě varianty: dlouhodobé ukládání, což je možnost, jíž si zvolily Spojené státy, a my v Evropské unii jsme si zvolili jiný přístup, kterým je opětné využití prostřednictvím recyklace. Tuto možnost si vybralo Rusko, Japonsko a Francie.
V této souvislosti musíme, my, kteří jsme odpovědní za bezpečnost, vložit naši důvěru do vědy a znalostí, pokud jde o všechny tyto záležitosti.
Teresa Riera Madurell
Paní předsedající, pane ministře a úřadující předsedo Rady, pane komisaři, všichni jsme si vědomi, že zde již existuje jasný konsensus ohledně myšlenky, že čím rychleji zavedeme ekologické hospodářství, tím rychleji překonáme hospodářskou krizi.
Na základě několika studií bylo vypočítáno, že pokud dosáhneme cíle 20% podílu obnovitelných zdrojů energie, bude to znamenat, že do roku 2020 bude v tomto sektoru možné zaměstnat 2,8 milionu evropských pracovníků. Navíc se odhaduje, že dvě třetiny nových pracovních míst budou vytvořeny u malých a středních podniků. Klíč k tomuto, dámy a pánové, spočívá v rozvoji ekologických technologií.
Aby se tato situace stala skutečností, moje skupina podporuje tři hlavní cíle. Nejprve potřebujeme skutečný závazek, že budou vyčleněny zdroje pro strategický plán pro energetické technologie (plán SET). Není dostačující pouze jinak seskupit a přejmenovat podpůrné programy, které již máme. Souhlasíme, že je třeba přeměnit náš cíl ve skutečné navýšení prostředků určených na výzkum energie z obnovitelných zdrojů a výzkum energetické účinnosti. Měli bychom tak učinit okamžitě, při příští revizi finančního výhledu a samozřejmě při jednáních o novém finančním výhledu.
Za druhé, pokud chceme vytvořit pracovní místa, která naše hospodářství potřebuje, aby bylo možné překonat krizi, je zásadní, abychom podpořili fázi demonstrací inovačních technologií a usnadnili jejich uvádění na trh.
Možné vytvoření ekologicky zaměřených pracovních míst nelze správně řídit, pokud nemáme vysoce kvalifikovanou pracovní sílu. Musíme investovat do vzdělávání a připravenosti, abychom posílili vazby mezi podnikatelským světem a akademickým světem, a měli bychom podporovat kvalifikace potvrzující excelenci ve výzkumu, vývoji a inovacích, aby bylo možné pokrýt veškeré potenciální mezery na trzích práce v oblasti energií z obnovitelných zdrojů.
Fiona Hall
jménem skupiny ALDE. - Paní předsedající, abychom se vypořádali se změnou klimatu, můžeme si stanovit jakékoli cíle, ale nedosáhneme jich, zejména pak dlouhodobých cílů pro rok 2050, pokud nebudeme hluboce a systematicky investovat do rozvoje a zlepšování udržitelné nízkouhlíkové technologie.
Spojené státy jsou právem kritizovány za to, že se nepřipojily k cílům snižování emisí skleníkových plynů, EU se však zdaleka nepřibližuje úrovni investic, na jaké se v současnosti Spojené státy nachází. Bez řádného investování bude zastaven program EU pro udržitelné investování do nízkouhlíkových technologií, což znamená, že statisíce pracovních míst, jež mohly být vytvořeny zde v EU a v regionech, jako je ten můj, tedy v Severovýchodní Anglii, které již začínají přistupovat k tomuto přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství, bez investování budou tato pracovní místa vytvořena jinde, ve Spojených státech a Číně.
Jsem zklamaná, že Komise odstoupila od dřívějšího návrhu plánu SET, v němž byly zdroje na určené nezbytné investice jasně uvedeny. Vyjádří se nyní Komise zřetelnějším způsobem, co se týče zejména ročního deficitu ve výši 1 miliardy EUR, který pan komisař právě zmínil?
V oblasti jaderné technologie je samozřejmě důležité dosáhnout zlepšení, a to zejména s ohledem na bezpečnost jejího fungování a nakládání s odpadem, ale moje skupina je toho názoru, že pojem "udržitelné jaderné štěpení" obsahuje vnitřní rozpor. Hodlá komisař přejmenovat šestou evropskou průmyslovou iniciativu jednoduše na iniciativu "jaderná energie"?
Claude Turmes
jménem skupiny Verts/ALE. - Paní předsedající, domnívám se, že tento plán SET je v podstatě prázdnou schránkou, protože není podpořen žádnými finančními prostředky. Opravdu se musíme zamyslet nad tím, odkud by mohly finanční prostředky pocházet. Horší je to, že nástroje, jakými Komise disponuje - NER 300 a plán hospodářské obnovy a některé fondy, jež jsou v současnosti dostupné u Evropské investiční banky - jsou více upřednostňovány pro ty tzv. nízkouhlíkové technologie, které jsou nejméně účinné a představují největší riziko.
V roce 2008 a 2009 bylo již více než 70 % všech investic na evropském trhu věnováno na obnovitelné zdroje energie: větrnou energii, solární energii a biomasu. Jak je tedy možné, že navrhujeme plán SET - a vyčleňujeme finanční prostředky na úrovni EU - který v podstatě uděluje obnovitelným zdrojům energie nižší podíl, než jaký v současnosti absorbuje trh, přičemž jsou finanční prostředky převáděny na sekvestraci uhlíku a jaderné štěpení, na což se tento dokument nezaměřuje, ale co získává zdaleka největší podíl z finančních prostředků EU?
Naším problémem je to, že kvůli některým nátlakovým skupinám nemáme odvahu stanovit správné priority a domnívám se, že dokonce i Mezinárodní energetická agentura (IEA), která není ekologickou komunitní organizací, má mimořádně jasný názor, pokud jde o priority. Padesát pět procent všech snížení emisí CO2 bude pocházet z energetické účinnosti. Proč jsme v rámci stimulačního balíčku EU vyčlenili na energetickou účinnost nula eur? Třiceti až třiceti pěti procentní snížení emisí skleníkového plynu CO2 bude vyplývat z obnovitelných zdrojů energie, zatímco v nejlepším případě pouze 10 % bude pocházet ze sekvestrace uhlíku a 10 % z využívání jaderné energie. Tak je tomu podle agentury IEA, která není ekologickou organizací působící zdola. Takže i v Evropě zaostáváme za tím, co agentura IEA říká vládám, pokud jde o to, jak rozdělujeme finanční prostředky.
Jediným východiskem je stanovení jasných priorit. Číslo jedna: energetická účinnost; číslo dvě: obnovitelné zdroje energie, protože snižují množství uhlíku, aniž by představovaly riziko; a poté ostatní technologie.
Giles Chichester
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, musím vyjádřit určité zklamání nad posedlostí, která panuje na levé straně tohoto Parlamentu, pokud jde o jadernou energii, což znamenalo, že dnes v Parlamentu předkládáme dvě usnesení, jejichž obsah si je ve většině velmi podobný kromě této otázky jaderné energie, a to zejména pokud je to jediná osvědčená technologie, která může v Evropě dodávat velký objem elektrické energie s mimořádně nízkými emisemi uhlíku.
Pokud si máme odvyknout od fosilních paliv - zejména ropy a uhlí - budeme v energetice potřebovat všechny nízkouhlíkové technologie, jaké můžeme získat. Mnoho z nich má stále větší potenciál než výsledky a musíme být realističtí v tom, jak jsme byli úspěšní při dosahování cílových úrovní energie z obnovitelných zdrojů. EU drží rekord ve stanovování velmi ambiciózních cílů a 100% rekord v jejich neúspěšném plnění. Musíme se zlepšit.
Mezitím nesmíme ztrácet čas při navyšování podílu evropské elektrické energie, která bude dodávána prostřednictvím jaderné energie. Jaderná energie již produkuje největší část elektrické energie, ale protože přecházíme na alternativní a nové technologie a rozvíjíme je, budeme potřebovat elektřinu v době základního zatížení, abychom měli dostatek elektrické energie, např. aby mohla pohánět elektrická vozidla.
Nové ekologické technologie mají obrovský potenciál, jedná se o technologie jako je solární tepelná energie ze Sahary a větrné elektrárny v Severním moři nemluvě o zachycování a uchovávání uhlíku a základních zlepšeních v energetické účinnosti, kde - alespoň v tomto bodě - souhlasím s mým kolegou ze strany Zelených, ale to vše vyžaduje velké investice a to je základním bodem, pokud jde dnes o tyto otázky.
Marisa Matias
jménem skupiny GUE/NGL. - (PT) Paní předsedající, pane komisaři, pane úřadující předsedo Rady, jsme zde, abychom prodiskutovali vytvoření evropského energetického systému prostřednictvím investic do nízkouhlíkových technologií.
Domnívám se, že je to jedna z nejvýznamnějších výzev, jak je zmíněno ve sdělení. Je to jedna z výzev, na níž se musíme zaměřit, ale není zde žádné objasnění, takže je důležité položit tyto otázky a hledat objasnění. Zdá se, že zde chybí nejen objasnění týkající se financí, ale také objasnění politické.
Hovoříme o energetické účinnosti, zachycování uhlíku, jaderné energii, biopalivech, solární energii a hovoříme obecně o energetické účinnosti jako o nejlevnějším způsobu, jak snížit emise. Překvapuje mě, že existují jiné, mnohem levnější způsoby snižování emisí uhlíku, které nejsou v tomto sdělení ani zmíněny, jde např. o snižování spotřeby energie, mikrovýrobu, distribuci a různé formy distribuce a různé projekty, které nemusí být pouze velkými strukturami, a o přístup k energii. Domnívám se, že bychom zde nepochybně přispěli k posílení finančního objasnění a k výběru nejlevnějšího plánu.
V rámci tohoto politického a finančního objasnění tedy musíme prodiskutovat to, co je podle mého názoru zásadně důležitou záležitostí, tedy to, že důraz je vždy kladen na partnerství veřejného a soukromého sektoru, jako kdyby byla tato partnerství řešením na všechno.
Když se zeptáme, odkud pocházejí finanční prostředky, Komise nám řekne, že pocházejí odkudkoli. Přiznávám, že se necítím lépe informovaná, když je mi řečeno, že finanční prostředky pocházejí odkudkoli, aniž by bylo řečeno odkud přesně..
Pokud tedy jde o skutečnost, že se máme spoléhat na partnerství veřejného a soukromého sektoru, k čemuž systematicky dochází, hovoříme-li o nízkouhlíkových technologiích, máme nepochybně jednu jistotu: tím, že nevíme, odkud finanční prostředky pocházejí, a víme, že jsou vytvořena partnerství veřejného a soukromého sektoru, od začátku víme, kdo bude platit. Nejprve jsou to daňoví poplatníci, kteří budou platit, spotřebitelé, kteří jsou mimochodem nakonec také daňovými poplatníky. Rovněž víme, že těmi, kteří platí méně jsou instituce a soukromé organizace - že jsou to ti, kteří investují, jsou za to placeni, ale nakonec si ponechají zisky pro sebe.
Bez tohoto objasnění se mi opět zdá, že účet za změnu evropského energetického modelu systematicky ponecháváme k zaplacení příštím generacím.
Christian Ehler
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, v zásadě všichni souhlasíme, že plán SET má být vítaným opatřením. Souhlasíme s hlavními body obsahu, máme však dva problémy. Na jedné straně nebudeme moci - a s tím se obracím zejména na pana Turmese - vyvinout nátlak zároveň na členské státy a Komisi, pokud budeme pokračovat v ideologické diskusi, jejímž předmětem je vždy jaderná energie. To je problém, kterému čelíme při dnešním hlasování. Ohledně plánu SET jsme dosáhli kompromisu a tímto kompromisem je, že jsme určili kritéria, podle nichž to chceme podporovat, a tato kritéria jsou jasně vymezena, konkrétně se jedná o udržitelnost, konkurenceschopnost a zabezpečení dodávek. Uvedli jsme, že chceme pracovat, aniž bychom se omezovali na určité technologie a opět vedeme ideologickou diskusi o jaderné energetice, což je diskuse, kterou vést můžeme, ale která nemá v souvislosti s plánem SET žádný smysl.
Vlastně se vás ptám, čeho může plán SET skutečně dosáhnout. Byla již ve skutečnosti vyřešena otázka, do jaké míry jsou členské státy připraveny zaujmout soudržný přístup k energetické politice? To, co dnes předložila Rada, je souborem otřepaných frází. Problémy ve skutečnosti nejsou tak rozsáhlé, jak uvádíme v plánu SET, ale jde spíše o to, jak různé finanční prostředky na výzkum, inovace a finance z plánu SET, otázka demonstračních zařízení, otázka provedení evropských směrnic na vnitrostátní úroveň - jak se to všechno vzájemně ovlivňuje. V současnosti se nacházíme v bodě, kdy musíme opravdu jasně říci, že dokážeme vytvořit jiný plán SET a že můžeme přijmout jiný plán SET, avšak co nyní potřebujeme, jsou konkrétní opatření. Pokud tomu tak je, neměli bychom se stále dohadovat o podrobnostech. Měli bychom posílit nátlak vyvíjený na Komisi a členské státy, aby se něco dělo, pokud jde o provádění plánu.
Marita Ulvskog
(SV) Paní předsedající, zbožné přání není dostatečným způsobem, jak dospět k přechodu k udržitelným, obnovitelným zdrojům energie a společnosti, která se bude chovat šetrně ke klimatu. Podstatné investice jsou rovněž potřeba. Soukromý sektor musí do velké míry sdílet odpovědnost za financování základního výzkumu a také členské státy se k tomu musí více zavázat. Z rozpočtu EU navíc musí být uvolněno více finančních prostředků.
Rozpočet musí být zcela jednoduše přizpůsoben tak, aby byl v souladu s politickými prioritami ohledně solární a větrné energie, energetické účinnosti atd. Pro finanční prostředky v rámci rozpočtu EU musíme stanovit nové priority a tyto prostředky nově rozdělit. To je jediným způsobem, jakým si plán SET a poslanci v tomto Parlamentu dokáží zachovat svou důvěryhodnost.
Chris Davies
- Paní předsedající, je to tři roky, od doby, kdy si Rada stanovila cíl mít do roku 2015 v provozu až dvanáct demonstračních projektů v oblasti zachycování a uchovávání uhlíku a dosud toho nemáme moc, co bychom mohli ukazovat.
Ano, určili jsme zdroj financování a nyní disponujeme návrhem rozhodnutí Komise, který očekává potvrzení Parlamentem, pokud jde o to, jak toto financování využívat, ale teprve až na konci příštího roku budeme schopni identifikovat projekt, který bude způsobilý pro toto financování. Harmonogram je tedy velmi těsný a dodržení lhůty, která trvá do roku 2015, se stává stále složitějším. Skluz se projevuje v každé fázi.
Rád bych požádal Komisi, aby tyto záležitosti zvážila. Za prvé je třeba přešetřit harmonogram. Můžeme ho vůbec zkrátit o několik dnů, o několik týdnů? A zejména pak můžeme na Evropskou investiční banku vyvíjet co největší nátlak, aby dodržela rozvrh, který obdržela v rámci návrhu rozhodnutí?
Za druhé, jakmile bude dokončen postup projednávání ve výborech v Parlamentu, Komise by se měla vyjádřit k časovému rozvrhu a zveřejnit ho. Napomůže to zajistit, aby docházelo k minimálnímu skluzu. Každého to bude nutit pracovat tak, aby byly splněny stanovené lhůty.
Uvědomte si, že největším samostatným faktorem zdržení je pravděpodobně žádost, kterou musí vypracovat tvůrci projektů, aby získali stavební povolení na potrubí apod. pro odvádění CO2. To by mohlo být velmi zdlouhavé. To by mohlo naprosto narušit stanovenou lhůtu.
Chci tedy požádat Komisi, aby vydala prohlášení, v němž bude trvat na tom, aby stavitelé usilující o evropské finance začali podávat žádosti o stavební povolení nyní. Dejme jim finanční prostředky, které potřebují.
Konrad Szymański
(PL) Paní předsedající, usnesení, které bylo předloženo, velmi dobře ilustruje převahu politiky v oblasti klimatu nad zabezpečením dodávek energie v Evropské unii. Rovněž jasně ukazuje zaujatost části tohoto Parlamentu proti jaderné energii. Zdá se tedy, že jaderná energie je jediným komerčně osvědčeným nízkouhlíkovým zdrojem energie, ale navzdory tomu je v usnesení velmi vážně kritizována. Omezené finanční prostředky Evropské unie mají být investovány do vybraných zdrojů energie pouze proto, že jsou tyto zdroje udržitelné a to představuje silný tržní zásah. Tato politika určitě omezí výdaje na strategické velké infrastrukturní projekty, které jsou potřebné již dnes, a výdaje na podporu propojovacích vedení. Jednoduše nebudeme disponovat dostatečným množstvím finančních prostředků určených na zabezpečení dodávek energie. Proto dnes nemůžeme toto usnesení podpořit.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Paní předsedající, pane ministře, pane komisaři, všichni velmi dobře víme, že drogově závislé osoby jsou velmi nebezpečné, protože je nic nezastaví v tom, aby si dali další dávku. Vlastně víme, že jakákoli forma závislosti je nevítaným jevem, který musí být vymýcen. Naše hospodářství v Evropské unii je závislé a tato závislost je podporována dovozem ropy a plynu. To je situace, jíž musíme změnit. Musíme navýšit investice do technologií, které přímo zvýší používání a využívání solární, větrné a vodní energie a biomasy v Evropské unii. A co více, existuje několik silných argumentů, proč by to měly být tyto určité technologie. Za prvé, pokud nebudeme do těchto technologií investovat, naše závislost na ropě a plynu se bude pouze zvyšovat a situace se bude zhoršovat, protože se tyto zdroje stanou vzácnějšími než kdy jindy, a to po celém světě, a ceny ještě více porostou. Za druhé, učiníme-li tyto investice, zároveň budeme moci podporovat malé a střední podniky zejména tehdy, pokud jim poskytneme určité výhody, když požádají o finanční prostředky. Za třetí, investováním do nových technologií se nám podaří přímo překonat současné překážky v otázce vyvážení elektrických rozvodných sítí s proměnlivým množstvím elektřiny, jež je vyráběna ze solárních a větrných zdrojů. Dámy a pánové, nastal čas jednat. Musíme snížit naši závislost na dovážené ropě a plynu a musíme podpořit investování přesně do těch technologií, které zvýší a podpoří intenzivnější využívání solárních, větrných a vodních energetických zdrojů a biomasy.
Děkuji vám za pozornost.
Britta Thomsen
- (DA) Paní předsedající, plán SET nás může odůvodněně těšit. Bez 59 miliard EUR, které jsou nyní investovány do zdravých energetických projektů, nedosáhneme našeho cíle v otázce obnovitelných zdrojů energie, který usiluje o 20% snížení emisí do roku 2020. Investice do skutečných a udržitelných obnovitelných zdrojů energie představují dvě třetiny prostředků, kterými disponuje plán SET. Vztahuje se to např. na fotovoltaické systémy, větrné turbíny a biomasu. Plán SET však není významný a správný proto, že nám zajišťuje čistší energii. Plán SET je rozhodujícím prvkem také v našem úsilí o překonání sociální a hospodářské krize. Na základě obrovských investic do moderní energetické technologie, budeme moci vytvořit statisíce nových ekologických pracovních míst. Rovněž budeme moci učinit z EU středisko znalostí, pokud jde o ekologickou a udržitelnou technologii. Nezapomínejme však, že jsou tyto investice spojeny s odpovědností: odpovědností zajistit, aby byla mnoha občanům, kteří jsou v současné době zaměstnáni v odvětví energetiky, dána příležitost k rekvalifikaci a dalšímu vzdělávání. Investice do technologie tedy musí být doprovázeny investicemi do lidí.
Liam Aylward
- Paní předsedající, rád bych učinil dvě stručné poznámky. První se týká významnosti investic do nízkouhlíkových technologií a druhá se týká zachycování uhlíku v odvětví zemědělství.
Z reálného hlediska je za prvé zásadní, aby EU zaměřila svou pozornost a rozpočet na strategický plán pro energetické technologie. Aby EU dosáhla čísel, která si stanovila v rámci cíle pro rok 2020, není pochyb o tom, že zvýšené zacílené investice do nízkouhlíkových technologií jsou nezbytné.
Za druhé zde musí docházet k posílenému výzkumu a většímu investování do zachycování a uchovávání uhlíku, což představuje praktický způsob boje proti změně klimatu. Zemědělství zde může hrát klíčovou roli v oblasti sekvestrace uhlíku a může přispět k plnění cílů pro rok 2020.
Půdní biomasy a přírodní ukládání uhlíku - uhlíku v půdě - může přinést další výhody zemědělcům, protože omezí erozi a sníží potřebu používat hnojiva. Další výzkum a investice jsou potřebné, aby bylo možné plně využívat zemědělství a zemědělskou půdu k zachycování uhlíku a přispět k dosažení cílů pro rok 2020.
Aby bylo možné dosáhnout měřitelných výsledků, je nutné odpovídajícím způsobem a účinně podporovat inovace a výzkum v oblasti nízkouhlíkových technologií.
Vicky Ford
- Paní předsedající, vítám iniciativu hovořit o investicích do nízkouhlíkové technologie, konkrétněji však o úsporách energie a poskytování bezpečnějších a diverzifikovaných dodávek energie. Ráda bych se zaměřila zejména na využívání finančních prostředků EU.
Region, který zastupuji již disponuje finančními prostředky EU ve výši více než 250 milionů EUR, které jsou určeny na hospodářský růst na základě využívání nízkouhlíkových technologií. Ačkoli jsou tyto ambice hodnotné, využití těchto prostředků na to, aby byly skutečně učiněny smysluplné investice, zdaleka nesplňuje očekávání.
Východní Anglie, včetně Cambridgeské univerzity, je domovem rovněž pro vedoucí výzkumná zařízení a v mém regionu bylo podepsáno více než 250 smluv na sedm rámcových grantů. Viděla jsem několik vynikajících projektů v oblasti inovačního výzkumu, ale vyskytují se zde velké otázky ohledně složitosti, zejména pro malé a střední podniky, dále ohledně byrokracie a strnulosti v otázce přizpůsobení se vývoji a
vědě. V některých případech jsou zde otřesné příběhy pozdních plateb ze strany samotné EU.
Když zvažujeme, jak mají být v budoucnu investovány finanční prostředky daňových poplatníků, měli bychom se poučit z toho, co stalo již v minulosti, a ujistit se, že v budoucnu tyto prostředky vynaložíme lepším způsobem.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Dosažení cílů v oblasti klimatu, které stanovila Evropská unie, závisí na vypracování strategie, jež podpoří postupný přechod k nízkouhlíkovému průmyslu a využívání udržitelné energie.
Využívání nových technologií může snížit spotřebu energie v budovách až o 17 % a emise uhlíku z dopravy až o 27 %, přičemž zavedení inteligentního měření spotřeby by mohlo snížit spotřebu energie až o 10 %. Za účelem dosažení optimální veřejné a soukromé spotřeby energie je pro měření spotřeby a měření emisí uhlíku vyžadováno, aby byla používána standardní metodologie. S ohledem na to potřebujeme společné minimální funkční specifikace a interoperabilní inteligentní sítě na evropské úrovni.
Komise musí spolufinancovat co největší počet rozsáhlých projektů, aby bylo možné usnadnit využívání inteligentního měření a inteligentních sítí jakožto standardu, a to i ve členských státech, které tyto technologie stále ještě nemají.
Chtěl bych se zeptat, zda Komise v současné době zamýšlí poskytnout z rozpočtu EU dodatečné zdroje na podporu malých a středních podniků v tom, aby vyvíjely technologie pro výrobu nízkouhlíkové, udržitelné energie.
Děkuji.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Potřebujeme ambiciózní a inteligentní průmyslovou politiku, která bude Evropské unii umožňovat, aby si zachovala svoji celosvětovou konkurenceschopnost a pracovní místa a produkci v rámci EU. Investice do vývoje nízkouhlíkové technologie Evropské unii napomůžou překonat hospodářskou krizi a do roku 2020 mohou přispět k vytvoření přibližně 2,7 milionu pracovních míst.
Evropská unie musí investovat do evropských iniciativ, jež prosazují obnovitelné zdroje energie a jejich zavádění do evropské elektrické rozvodné sítě, dále musí investovat do biopaliv a ekologické dopravy. Prostřednictvím investování do inteligentních měst a energetické účinnosti budov, zejména obytných budov, je možné dosáhnout rychlých výsledků.
Naléhavě vyzývám Komisi a členské státy, aby navýšily rozpočty vyčleněné na energetickou účinnost obytných budov a aby při provádění přezkumu v polovině období týkajícího se využívání strukturálních fondů přijaly opatření, která jsou vyžadována k zajištění lepší absorpce 4% podílu Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) určeného na energetickou účinnost obytných budov. To umožní, aby byl tento podíl v období na roky 2014-2020 navýšen.
Děkuji.
Zbigniew Ziobro
(PL) Diskuse o investování do nízkouhlíkových technologií je diskusí o metodách přizpůsobení hospodářství členských států požadavkům na snížení emisí skleníkových plynů. Bez ohledu na to, jak klimatické a povětrnostní podmínky za několik posledních měsíců na našem kontinentu směřovaly k tomu, že poskytovaly argumenty těm vědcům, kteří zpochybňují vliv člověka na změnu klimatu důsledkem emisí CO2, bychom přesto měli, když v této souvislosti hovoříme o nízkouhlíkových technologiích, položit následující otázku: jak lze zajistit prostředky nezbytné pro rozvoj čistých technologií, aby bylo možné dosáhnout v co nejkratším čase maximálních účinků?
Domnívám se, že systém, který je vytvářen na podporu výzkumu a vývoje by měl být co nejvíce pružný, aby umožňoval takovou správu zdrojů, která odpovídá dynamice vědeckého výzkumu. Vyvstává otázka, zda a jakým způsobem je naplánováno vytvoření vhodných mechanismů na podporu investování do nízkouhlíkových technologií.
Na závěr bych rád dodal, že nezávisle na tom, jak významné argumenty mohou být nalezeny ve prospěch investování do rozvoje nízkouhlíkových technologií, nemělo by k tomu docházet na úkor politiky soudržnosti.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Paní předsedající, ve sdělení Komise ze dne 23. ledna 2008 nazvaného "Podpora brzkého uskutečnění demonstrace udržitelné výroby energie z fosilních paliv", které je součástí balíčku opatření týkajících se změny klimatu a energie, bylo uvedeno, že Evropská unie podpoří výstavbu deseti až dvanácti demonstračních elektráren využívajících zachycování a uchovávání oxidu uhličitého. Na konci roku 2008 se Evropský parlament touto záležitostí rovněž zabýval, a to v rámci usnesení. Bod 11 tohoto dokumentu uvádí, že opatření, na která poukázala Komise, nejsou dostatečná, aby zajistila žádoucí pobídky pro instalaci nejméně dvanácti demonstračních zařízení do roku 2015, zatímco v bodě 18 je vyjádřen názor, že je naléhavě nutné, aby oněch nejméně dvanáct demonstračních projektů, které by měly být podpořeny, využívalo všech možných kombinací tří technologií zachycování a uchovávání oxidu uhličitého.
Předpokládají se finanční prostředky, avšak ty mají pocházet z prodeje 300 milionů povolenek na emise CO2 z rezervy pro nové účastníky neboli systému NER 300. V důsledku toho bude částka určená na podporu výstavby demonstračních elektráren záviset na tržní ceně povolenek. Odhaduje se, že tato částka dosáhne výše od 7 do 12 miliard EUR. Z navrhovaného rozhodnutí Komise, které je součástí návrhu, lze vyvodit, že podpora v rámci systému NER 300 se bude vztahovat na šest projektů zaměřených na zachycování a uchovávání oxidu uhličitého při výrobě elektrické energie a na dva projekty v průmyslu.
Chce Rada ve spolupráci s Komisí podpořit výstavbu dalších dvou až čtyř elektráren, a pokud ano, pak jakým způsobem?
Roger Helmer
- Paní předsedající, dnes jsme slyšeli spoustu nesmyslů, které se týkaly ekologických pracovních míst. Skutečnost je taková, že naše posedlost obnovitelnými zdroji energie již nyní zvyšuje cenu elektřiny a dohání evropské občany k energetické chudobě. Vyšší ceny za energii znamenají, že hospodářské subjekty s vysokou spotřebou energie jednoduše ukončí svoji činnost v Evropě a odejdou tam, kde pro ně bude příznivější jurisdikce. Vyšší ceny za energii znamenají menší růst a vyšší nezaměstnanost a stojí pracovní místa. Viděl jsem pouze jednu oficiální studii, která se zabývala otázkou ekologických pracovních míst. Bylo to ve Španělsku a studie ukazovala, že na každé jednotlivé pracovní místo v ekologickém odvětví připadá ztráta 2,2 pracovních míst jinde/v jiném odvětví.
Pokud to s nízkouhlíkovou elektrickou energií myslíme vážně, existuje pouze jedno řešení a to je jaderná energie. V celé Evropě se začíná mluvit o nové jaderné kapacitě a to je dobře. Pokud chceme stále mít dostatek energie, potřebujeme jadernou renesanci a potřebujeme ji rychle.
Maria Da Graça Carvalho
- (PT) Výzkum a technologie hrají zásadní roli ve vývoji nízkouhlíkové společnosti. Je významné investovat do radikální sociální změny založené na udržitelnosti měst, decentralizované výrobě energie a konkurenceschopnosti průmyslu. Je to základní politikou prosperující a udržitelné společnosti, která je připravena na výzvy, jež předkládá změna klimatu, na výzvy zabezpečení dodávek energie a výzvy globalizace, a která ve světě zaujímá vedoucí postavení v oblasti čistých technologií.
Účelem strategického plánu pro energetické technologie je přispět právě k tomuto cíli. Vítám základní pokyny představené ve sdělení o tom, jak uspořádat logiku zásahů mezi veřejným a soukromým sektorem, v rámci financování ze strany Společenství, z vnitrostátní a regionální úrovně.
Je však zásadní navýšit veřejné financování vědeckého výzkumu v oblasti čistých technologií. Evropa musí rovněž vytvořit podmínky, které podpoří větší soukromé investice do této oblasti. Naléhavě se musíme posunout od slov k činům.
Prioritami budoucího finančního výhledu EU a osmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj bude muset být zabezpečení dodávek energie, boj proti změně klimatu a životní prostředí. To je jediným způsobem, jak budeme schopni zachovat si konkurenceschopnost našeho průmyslu, podporovat hospodářský růst a vytvářet pracovní místa.
Patrizia Toia
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, toto není pouze rutinní rozprava, naopak by měla být velmi specifická a pokládat jasné a přesné otázky - jaké zdroje zde jsou a kde je získat - a doufám, že Parlament rovněž očekává jasné a přesné odpovědi jak dnes, tak při nadcházejících zasedáních Rady ve dnech 12. a 25. března.
Komisi a Radě chceme odhodlaně sdělit, že Evropská unie, která hodlá podpořit boj proti atmosférickým emisím a změně klimatu a dává to najevo celému světu, nyní musí být důsledná, nechce-li ztratit důvěryhodnost. Musí učinit vše co je v jejích silách, aby dosáhla těchto cílů. Musíme si dobře uvědomovat, že pokud hovoříme o nízkouhlíkovém hospodářství, představuje to určitý druh koperníkovské revoluce pro výrobní systém; znamená to potřebu změnit mnoho věcí, mít jasné priority a politickou vůli, ale především dostatek zdrojů a nástrojů.
Víme rovněž, že tato koperníkovská revoluce je zásadní pro náš výrobní systém, evropský průmysl, abychom byli nadále konkurenceschopní. V mnoha zemích, v mnoha výzkumných střediscích a v mnoha univerzitách se vyskytují připravené intelektuální zdroje, jsou tam schopnosti a vůle: nyní nastal čas uvést věci do pohybu. Musí to udělat všichni, jak uvedl pan komisař a Rada: musí to udělat členské státy, podnikatelé a soukromý sektor. Domnívám se však, že zásadní úkol, jak toto komplexní partnerství vytvořit, náleží Evropské unii.
Mairead McGuinness
- Paní předsedající, všichni souhlasíme s tím, že větší energetická účinnost je prvním krokem v celé řadě, v mém příspěvku vás však chci upozornit na politickou rozpačitost a znepokojení, které obklopuje bioenergie.
Domnívám se, že zejména tento Parlament a Komise a Evropa obecně se vzdálily od cesty k bioenergiím, když došlo ke zvýšení cen potravin v letech 2007 a 2008. Málo z nás hovoří o realitě, kterou nyní zažívá většina zemědělců v celé Evropě a kterou představuje krize důvěry, protože ceny se zhroutily. Dosud zde pro ně není žádná promyšlená politická zpráva ohledně využívání půdy a využívání jejich půdy k pěstování energetických plodin.
Zejména v Irsku vláda od této oblasti utíká. Podívejte se, to, co toto odvětví potřebuje je politická jistota; to, co politici nedokáží poskytnout je tato jistota a za to jsme sklidili odměnu.
Pokud hovoříme o investování do výzkumu a tento výzkum se nesetká s pochopením, protože neučiníme správná politická rozhodnutí, zbytečně ztrácíme čas.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Paní předsedající, pane komisaři, financování přechodu k ekologickým nízkouhlíkovým technologiím bude obzvláště složité v případě nových členských států. Možným a velmi významným zdrojem by pro středoevropské a pobaltské státy mohlo být využití emisních kreditů shromážděných v rámci systému obchodování s povolenkami na emise podle Kjótského protokolu, čímž by získaly prospěch z klimatických zdrojů těchto zemí. Podmínkou pro takový postup by samozřejmě bylo zřízení systému, který bude navazovat na Kjótský protokol, nebo pomoc ze strany Evropské rady a Komise v našem úsilí odpovídajícím způsobem zohlednit naše zbývající klimatické zdroje. Jako zpravodaj v oblasti bioplynu jsem si velmi dobře vědom, jaké jsou náklady na nové technologie a také tedy toho, že technologický rozvoj je velmi důležitý. Je velmi důležité zabývat se tímto bodem v rámci společné zemědělské politiky, a to např. změnou složení krmiva pro hospodářská zvířata, zavedením jiných metod orby, než je hluboká orba, a zavádění nových inovativních technologií.
Bogusław Sonik
(PL) Jednou z nejvýznamnějších priorit začleněných do dlouhodobé strategie Evropské unie by mělo být vytvoření inovativního hospodářství, a to např. změnou současného energetického systému využitím modelu, který prosazuje nízké emise, zejména pak takového, jenž je založen na čistých uhlíkových technologiích. Přibližně 80 % primární energie využité v Evropské unii pochází z fosilních paliv. Za několik posledních desetiletí byly dodavatelské sítě a řetězce zdokonaleny, pokud jde o dodávky energie určené společnosti, které pochází právě z těchto zdrojů. Hospodářský růst a prosperita jsou postaveny na ropě, uhlí a plynu a je složité změnit to ze dne na den.
Evropský strategický plán pro energetické technologie, jenž je pilířem politiky v oblasti energetiky a klimatu Evropské unie, je dobrým krokem směrem k posunu Evropské unie k inovativnímu hospodářství, a to samozřejmě za podmínky, že zohlední financování čistých uhlíkových technologií. Dokud Evropa chce dosáhnout ambiciózních cílů v otázce snížení emisí ekonomicky, je důležité, aby zvýšila výdaje na výzkum v oblasti čistých, udržitelných a účinných energetických technologií a posílila koordinaci při sjednocení sil, potenciálu a zdrojů jak ze strany veřejného sektoru, tak ze strany soukromého sektoru.
Průmyslové revoluce v minulosti ukázaly, že technologie může změnit náš způsob života nastálo. V současné době máme neopakovatelnou a uskutečnitelnou příležitost změnit náš model výroby energie. Investování do vývoje a prosazování čistých obnovitelných zdrojů energie však může být provedeno pouze tehdy, pokud Společenství zajistí dostatečnou úroveň financování a začlení tyto investice na seznam strategických cílů Evropské unie.
Fiorello Provera
Paní předsedající, dámy a pánové, v rozpravě o energetických možnostech Evropské unie je jedna věc jistá: nejvýznamnějším, nejlevnějším a nejudržitelnějším pro nás dostupným zdrojem energie je úspora energie. Z přírodních, historických, kulturních a ekonomických důvodů jsou horské regiony modelem pro snižování spotřeby energie v souladu s požadavky moderního života a samy se propůjčují rozsáhlým experimentům v otázkách obnovitelných zdrojů energie s nízkými emisemi uhlíku.
Horské regiony produkují téměř veškeré množství evropské hydroelektrické energie. Například samotná provincie v Itálii, ze které pocházím, produkuje 12 % hydroelektrické energie v celé zemi. V horských oblastech navíc existuje historická zkušenost se stavěním budov, které jsou účinnější, pokud jde o úspory energie. Dokážeme stavět obytné budovy, které jsou naprosto soběstačné, pokud jde o elektřinu a vytápění a které dokonce zabezpečí více energie, než využijí, k tomu samozřejmě dochází za využití vyspělých technologií. Horské oblasti jsou často testovací oblastí a jsou tedy ideálním prostředím pro experimentování v otázce lepšího využití biomasy, solární energie, geotermální energie, tepelných čerpadel a především přezkoumání systémů distribuce energie.
Pane komisaři, horské oblasti jsou plné energie, čisté energie: pouze ji musíme využít. Z tohoto důvodu žádáme Komisi, aby začlenila horské regiony do své strategie, pečlivě prozkoumala jejich zkušenosti a uznala jejich právo na získání spravedlivé náhrady za veškerou energii z obnovitelných zdrojů, kterou tyto oblasti již dodaly. Článek 174 Lisabonské smlouvy uznává úlohu horských oblastí, a proto znepokojeně očekáváme iniciativu ze strany Komise, na jejímž základě bude uplatněn tento článek, a očekáváme, že v oblasti energetiky bude zavedena také evropská horská politika.
Proto vyzývám Komisi, aby se řídila doporučeními zprávy pana Durnwaldera předložené Výboru regionů a zahrnula do posouzení evropských území energetické otázky a výrobní kapacitu horských regionů, pokud jde o energii z obnovitelných zdrojů a pasivní stavby.
Horské oblasti, které tvoří 40 % evropského území a jsou domovem pro 90 milionů lidí, byly doposud považovány za znevýhodněné oblasti: uplatňováním inovativních a důsledných energetických politik mohou tyto regiony překonat tuto nevýhodu a poskytnout podstatný stimul pro dosažení cílů stanovených v tzv. strategii 20-20-20, což ukazuje, že energetické soběstačnosti lze dosáhnout s přijatelnými náklady, pokud zde existuje pevná politická vůle.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Evropské zemědělství je často obviňováno z toho, že představuje hlavní zdroj globálního oteplování. Tato představa samozřejmě není úplně správná. Na druhou stranu nemůžeme přehlížet podíl, jakým může zemědělství přispívat ke snížení emisí oxidu uhličitého.
Tímto tématem se již samozřejmě zabývali jiní mluvčí. Uchovávání uhlíku, biomasa a také investice do snižování množství používaných hnojiv jsou pouze několika příklady způsobu, jakým je zemědělství tímto problémem ovlivňováno. V souvislosti s diskusemi o investování do nízkouhlíkových technologií si proto myslím, že zemědělství musí být součástí priorit a nesmí být úplně opomenuto, jak se stalo např. v případě jiné evropské strategie. Odkazuji na strategii EU pro období po roce 2020.
Děkuji.
Karin Kadenbach
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, pane úřadující předsedo Rady, hovořím nyní sama za sebe a chtěla bych říci opozičnímu kolegovi, že podle mého názoru není jaderná energie řešením, a pokud jde o mě, není ani obnovitelným zdrojem energie.
Naším úkolem je zde zavést opatření, která přinesou prospěch našim dětem a naší budoucnosti v dlouhodobém horizontu. Je proto velmi důležité, abychom snižovali emise CO2, ačkoli k takovému snižování nesmí docházet na úkor životního prostředí - jinými slovy musíme věnovat velmi velkou pozornost tomu, jaká opatření jsou financována a do jakých opatření je investováno. Nemůžeme šetřit emisemi CO2 a zároveň ničit naše životní prostředí.
Rok 2010 je rokem biologické rozmanitosti a je velmi důležité, abychom do těchto dokumentů zaznamenali také to, že všechny na investice, na všechna opatření, je nutné pohlížet s ohledem na zachování našeho životního prostředí pro naše děti, pro naši budoucnost a pro biologickou rozmanitost.
João Ferreira
- (PT) Paní předsedající, pane komisaři, rozprava o přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství nám nesmí dovolit zapomenout na tuto skutečnost. Tento přechod bude těžko hladkým procesem. Za několik let budeme čelit účinkům nedostatku a postupného vyčerpávání primárních zdrojů energie, na nichž jsme závislí: tedy fosilních paliv. Tato paliva slouží jako suroviny pro mnoho velmi významných průmyslových odvětví, jako je např. chemický nebo farmaceutický průmysl.
Pro lidstvo je naprosto nezbytné, aby byly zbývající světové zásoby ropy spravovány velmi moudře, což znamená především velmi šetrně.
Právě v této souvislosti by bylo přijetí plánu nazvaného Protokol o vyčerpání ropy, jenž byl předložen v roce 2002 v Uppsale a v roce 2005 v Lisabonu skupinou vědců a specialistů z několika zemí, kteří jsou součástí Sdružení pro studium vrcholu těžby ropy a zemního plynu (Association for the Study of Peak Oil and Gas), zásadní při představení plánu, který upřednostňuje správnou a spravedlivou správu těchto zdrojů, zmírnění jejich nedostatku a kontrolovaný přechod k jiným primárním zdrojům energie.
Alajos Mészáros
(HU) Podle mého názoru nezískala jaderná energie v této zprávě místo, jaké si zaslouží. Řešení zacílená na rozvoj alternativní energie, bioenergie, větrné a solární energie jsou zdlouhavá a vůbec není jisté, zda se nakonec vyplatí. V naší strategii v oblasti energetiky však musíme rychle pokročit, jestliže si připomeneme účinky loňské krize zemního plynu a hrozbu změn klimatu. Jaderná energie je největším zdrojem energie bez emisí uhlíku v Evropské unii a v současnosti dodává jednu třetinu naší poptávky po elektřině. Její další bezpečný rozvoj je jednoduše nevyhnutelný. Bylo by prospěšné, kdybychom si to všichni uvědomili.
Seán Kelly
(GA) Paní předsedající, naslouchal jsem rozpravě a bylo to velmi zajímavé. Co bylo možné, to jsem si k tomuto tématu přečetl.
Chci poznamenat pouze dva body. Číslo jedna: byla položena otázka, odkud bude pocházet financování. Číslo dva: jakým způsobem bude koordinován výzkum a vývoj?
Zdá se mi, že pro tři orgány Evropské unie - pro odborníky z Parlamentu, Rady, Komise - se zde vyskytuje příležitost společně vytvořit řídící skupinu. Číslo jedna: určit zdroj financování, které je potřebné pro partnerství veřejného a soukromého sektoru, a to pro možné cíle v případě každé země; a číslo dva: dohlížet na výzkum a koordinovat ho. Mělo by se jednat o výzkum, demonstrace a dodávky a určitý podíl financování by měl určitě záviset na úspěšném výsledku, jinak se bude o výzkum pokoušet každý profesor v Evropě a výzkum bude nakonec nekoordinovaný.
Zoltán Balczó
(HU) Od zástupců Rady a Komise jsme si vyslechli krásná slova ohledně nízkouhlíkových technologií, nezaměřili se ale na klíčovou otázku: odkud bude financování pocházet? Určitá skupina členských států má zdroj přichystaný: bývalé socialistické země zdaleka překročily své závazky v rámci Kjótského protokolu. Evropská unie se proto mohla zúčastnit kodaňské konference se vztyčenou hlavou. Tyto země mají nárok na to, aby jim bylo proplaceno plnění kvót emisí oxidu uhličitého. Avšak Komise a patnáct původních členských států jim v tom chtějí zabránit. V případě Maďarska tato částka dosahuje výše několika stovek miliard forintů. V Kodani Maďarsko a Polsko souhlasily s tím, že využijí tyto částky na ekologické infrastruktury. Toto jsou tedy dané zdroje. Tento návrh je do nynějška přehlížen, což značí, že je to konec konců pravda: nové členské státy jsou opravdu považovány za druhořadé členy Evropské unie.
Elena Băsescu
(RO) Jedním z hlavních cílů Evropské unie je vybudovat nízkouhlíkové hospodářství. Záměrem je, aby do roku 2020 bylo 20 % celkového množství vyrobené energie vyprodukováno na základě obnovitelných zdrojů.
Rumunsko si stanovilo ambicióznější cíl ve výši 24 %. Podle studií je region Dobrudža v jihovýchodním Rumunsku v pořadí druhou oblastí v Evropě, pokud jde o potenciál větrné energie, první je severní Německo. V současnosti se zde buduje nejrozsáhlejší větrný park na pevnině v Evropě, který bude sestávat z 240 větrných turbín a vyrobí 600 MW energie z obnovitelných zdrojů. První fáze tohoto projektu bude dokončena během letošního roku, kdy bude do provozu uvedeno 139 zařízení. Celý projekt bude dokončen v roce 2011 v oblastech Fântânele a Cogealac, které se nacházejí v župě Constanţa.
Realizace tohoto projektu je významná pro zabezpečení dodávek energie pro Rumunsko, protože to napomůže ke snížení dovozu energetických zdrojů.
Děkuji.
Antonio Cancian
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, věřím, že se můžeme všichni shodnout na několika bodech, které se týkají toho, co jsem slyšel dnes dopoledne: účinnosti, úspor, obnovitelných zdrojů energie a nových technologií. To však není dostatečné, dámy a pánové, pokud se nebudeme rozhodně zabývat dalšími dvěma záležitostmi.
První záležitostí je jaderná energie: pouze tento termín, pouhé zmínění této otázky nás děsí. Zabývejme se výzkumem a pokusme se být při tomto výzkumu odpovědní. Druhou záležitostí je financování: jak jsem dnes dopoledne slyšel, obáváme se hovořit o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru. Pouhá myšlenka, že by mohl hrát soukromý sektor roli v jakékoli iniciativě společně s veřejným sektorem je téměř považována za něco nepřátelského, ostudného a podezřelého.
V případě finančních prostředků, na které musíme poukazovat, je to nevyhnutelné, dámy a pánové. Pro veřejný sektor je navíc důležité, aby pracoval společně se soukromým sektorem, protože veřejný sektor se musí naučit jednat podnikatelským způsobem a v souladu s udržitelnou politikou.
Christian Ehler
(DE) Paní předsedající, moji otázku vyjádřím stručně. Ve skupinách vedeme banální rozpravy - ale oprávněné - o ideologických otázkách v souvislosti s technologiemi. Vznesme ale společně pro tento případ otázku, na níž musí Rada a Komise odpovědět. Po dlouhou dobu jsme diskutovali o plánu SET. Jaké jsou nástroje pro jeho uplatňování? Jaké jsou časové rámce? Jaké jsou zde závazky ze strany členských států?
Claude Turmes
(DE) Paní předsedající, nebudu se nyní zabývat otázkou ideologie - to můžeme učinit jindy - ale opravdu se domnívám, že ideologové se nachází na druhé straně této sněmovny.
Za několik týdnů bude Komise disponovat dvěma konkrétními nástroji. Prvním je finanční nástroj pro sdílení rizik, který je stále vybaven určitým množstvím finančních prostředků. Tyto finanční prostředky mohou být nyní využity na obnovené prosazování energií z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti. Bylo mi řečeno, že generální ředitelství pro výzkum Komise tyto finanční prostředky blokuje - nechce tyto finanční prostředky vydat na energetiku, ale raději tyto prostředky vydá na informační a komunikační technologie a ostatní oblasti. Pan komisař má možná v tomto ohledu co říci?
Druhý nástroj sestává z 15 % - přinejmenším - finančních prostředků, které jsou podle všeho stále dostupné v rámci plánu hospodářské obnovy, a my, jakožto Parlament, jsme stanovili, že musí být tyto finanční prostředky vydány na energetickou účinnost, zejména na program pro inteligentní města. Můžete mi říci rovněž něco k tomuto, pane komisaři?
Iosif Matula
(RO) Skutečnost, že dnes v Evropském parlamentu vedeme rozpravu o investování do nízkouhlíkové technologie zdůrazňuje, že si Evropská unie přeje potvrdit svoji vedoucí úlohu nejen v otázce snižování spotřeby energie a v otázce zvyšování energetické účinnosti, ale také v zajištění zdravého životního prostředí. Domnívám se, že naší rolí je nyní podporovat oblasti, jako je výzkum a inovace, abychom mohli určit řešení, která budou základem pro udržitelný evropský energetický systém. V této oblasti proto musíme stanovit požadavky na financování, a to s cílem zvýšit konkurenceschopnost Evropské unie v celosvětovém měřítku.
Myslím si, že je pro nás zásadní, abychom zaměřili naši pozornost na zvláštní potenciál ekologické energie na regionální a místní úrovni. Region, ze kterého v Rumunsku pocházím, nabízí významný potenciál, pokud jde o geotermální energii, který není v současnosti dostatečně využíván. To je podloženo různými důvody, ale domnívám se, že musíme v této věci udělit místním orgánům důležitou roli, abychom je podpořili ve vytváření partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem.
Děkuji.
Pedro Luis Marín Uribe
úřadující předseda Rady. - (ES) Paní předsedající, dnešní dopolední rozpravě jsem věnoval řádnou pozornost a těší mě, že mohu potvrdit, že mnoho obav, které Parlamentem vyjádřil, s ním Rada sdílí. Věřím, že závěry, jež zítra přijmeme, nám umožní stanovit pevný základ, který se vypořádá s vyjádřenými obavami a umožní nám učinit okamžitý pokrok v zahájení průmyslových iniciativ.
Myslím si, že jsme se jasně shodli na skutečnosti, že tyto iniciativy jsou zásadní, pokud máme snížit naši energetickou závislost, zlepšit naši účinnost, pokračovat v technologickém pokroku - a tím dále podporovat evropskou technologii - a samozřejmě odpovídat na výzvy změny klimatu.
Tyto iniciativy jsou nezbytné také pro zachování evropské konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst. Myslím si, že mohu ujistit pana Helmera: existují další studie kromě té, jíž uvedl, některé z nich prováděla samotná Komise a ukazují pozitivní dopad na zaměstnanost - účinek, který bude ještě větší v dlouhodobém horizontu.
Navrhujeme tedy, aby byl uplatňován soubor společných zásad a postupů, který bude udávat směr stávajících průmyslových politik. To samozřejmě vyžaduje mimo jiné zavedení finančních nástrojů a kritérií veřejných zásahů, jež jsou potřebné na podporu rozvoje těchto technologií.
Velký důraz je kladen na finanční hlediska a to představuje rovněž obavu, kterou Rada sdílí. Rada se však nemůže zavázat k přerozdělení finančních prostředků, protože musí respektovat právo Komise na iniciativu a pravomoci, které v této oblasti sdílí Parlament. Prozatím tedy budou muset být uplatňovány současné dohody o financování.
Musíme nicméně trvat na významnosti zvyšování našich rozpočtů za účelem rozvíjení těchto nových technologií a na skutečnosti, že upřednostnění těchto navýšení musí být základním prvkem budoucích diskusí v evropských institucích, zejména v tomto Parlamentu.
Mohu vás rovněž ujistit, že Rada udělala vše, co je v jejích silách a bude v tom pokračovat, aby zajistila, že je strategický plán pro energetické technologie (plán SET) vybaven odpovídajícími finančními prostředky jak v rámci stávajícího finančního rámce, tak v rámci budoucích rámců.
Jak již uvedl pan komisař, rád bych připomněl, že soukromé iniciativy - soukromé zdroje financování - obecně také mají významnou roli; v této oblasti musíme spolupracovat s cílem maximalizovat dopad veřejných zdrojů financování. Musíme dosáhnout rozsáhlého multiplikačního efektu, který nám umožní úspěšné provádění těchto iniciativ, které jsou zásadní pro budoucnost Evropy.
Janez Potočnik
člen Komise. - Paní předsedající, nejprve bych rád poděkoval za tuto diskusi. Velmi pečlivě jsem ji sledoval a je zde mnoho věcí, které v naší budoucí činnosti zajisté zohledníme.
Dovolte, abych začal krátkým příběhem. Po ropné krizi, k níž došlo v 70. letech 20. století, jsme byli svědky nadšení pro inovace přinášející konkurenční výhodu a dokonce respektující životní prostředí, a to v nevídané míře, ale mělo to krátké trvání. Poté, co se ceny ropy po dostatečnou dobu důsledně snižovaly, od investic do výzkumu a vývoje a rozvíjení těchto investic bylo upuštěno, místo nových technologií na trhu zrušeno, způsoby spotřeby se změnily a byli jsme natlačeni do období záludného pohodlí, kdy závisíme na levné energii ze zahraničí. Bylo to období provázené iluzí udržitelnosti.
Investice do výzkumu a vývoje v oblasti energetiky bezprostředně po ropné krizi byly mimochodem přibližně čtyřikrát vyšší než v současnosti nebo před několika lety.
A kde jsme dnes, po tomto období váhavého a nezodpovědného vývoje, kterému chyběl proaktivní přístup? Reagujeme na hrozby změny klimatu a pokoušíme se vyřešit závislost na dodávkách energie, takže se skutečně domnívám, že proaktivní vize je reálným a nezbytným přístupem a nikoli vzdušným zámkem.
V této souvislosti - tyto věci jsou zdůrazněny v dokumentu, který jsme přijali před několika dny: strategii Evropské unie do roku 2020 - nevidíme k ekologickému růstu žádnou alternativu. Potřebujeme více čistých průmyslů, nikoli více čisticích průmyslů. Potřebujeme pobídky, ceny, náklady a správné signály. Musíme se zaměřit na energetickou účinnost; musíme se zaměřit, pokud chcete, na účinné využívání zdrojů, což je jedna z hlavních věcí zahrnutých ve strategii EU 2020.
Nyní se budu věnovat druhé otázce, jíž je plán SET, o kterém diskutujeme. Všechny odhady předložené v plánu SET ohledně požadovaného financování jsou založené na technologických plánech. Byla to velmi seriózní práce. Jestliže se podíváte na návrhy, na to, co předvídáme, jak odhadujeme financování potřebné pro budoucnost, najdete následující údaje: větrná energie: 6, solární energie: 16; bioenergie: 19; zachycování a uchovávání uhlíku: 13; jaderná energie. 7; inteligentní rozvodné sítě: 2; palivové články a vodík: 5; inteligentní města: 11; Evropské spojenectví pro energetický výzkum: 5 a základní výzkum: 1. Pokud to sečtete, dospějete k číslu 75.
Chtěl bych vám připomenout, že u jaderné energie je číslo 7. Musím být spravedlivý. Není zde zahrnuta jaderná syntéza a jaderná syntéza by také měla představovat vysoké číslo, ale pokud se podíváme na tento obrázek, myslím si, že naše zpráva ze strany Komise o tom, kam bychom měli vložit objem našich investic, je dost jasná.
Další otázkou jsou zdroje financování a technologické plány. Hlavní zdroje, jak jsem řekl v mém úvodním projevu, budou muset pocházet odtud, kde takové hlavní zdroje jsou, a to je průmysl a členské státy. To znamená rozpočet Evropské unie, současný a budoucí finanční výhled, Evropský energetický program pro hospodářské oživení, systém Evropské unie pro obchodování s povolenkami na emise a samozřejmě použití dalších nástrojů, které existují, a v tomto ohledu by měla být brána v úvahu zejména Evropská investiční banka.
Vyvstává zde závažná otázka ohledně struktury investování pro různé navrhované iniciativy. Domnívám se, že je zřejmé, že vnitřní struktura veřejných a soukromých investic nebude stejná, a to vzhledem k blízkosti k trhu, vzhledem k tržním selháním, kterým čelíte u různých druhů technologie, čímž je potřeba se zabývat, ale opravdu se domnívám, že to, co je před vámi, je vážná věc, zejména až začnete diskutovat o příštím finančním výhledu, a že se musíme znovu zamyslet, jaké jsou naše priority a jak bychom měli v budoucnu investovat.
Další věcí, kterou bych rád zmínil je to, že v průběhu roku 2010 zahájíme všechny iniciativy až na jednu - inteligentní města, která přišla z vašeho podnětu později a v níž se převážně jedná o účinné využívání zdrojů - ale nemyslete si, že se zde o všem pouze mluví, ale ještě to neprobíhá: probíhá to, a zejména v oblasti výzkumu. Spojenectví pro výzkum na této otázce pracuje již několik let.
Poslední věcí, kterou chci zmínit je to, že plánem SET na úrovni Evropské unie vlastně zahajujeme něco velmi specifického. Víte, že v mém předchozím mandátu jsem usilovně bojoval za Evropský výzkumný prostor. Na evropské úrovni zacházíme přibližně s pěti procenty finančních prostředků určených na výzkum, takže pokud nespojíme naše síly na úrovni EU - tedy na evropské úrovni - a nevyhneme se duplikaci našeho úsilí, nemůžeme počítat se skutečným úspěchem. Nezaměřujte se pouze na evropský rozpočet. Měli bychom dát dohromady finanční prostředky na to, abychom posílili naši výzkumnou kapacitu.
Plán SET je nejlepším příkladem, který v současnosti máme, pokud jde o společné plánování na úrovni EU. Přicházejí rovněž další činnosti a to je správné, ale myslím si, že bychom neměli podcenit to, co se zde děje. Hovoříme zde o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru, která jsou velmi potřebná a jsou jednou z otázek, na níž bych vás chtěl upozornit, pokud jde o budoucnost. Budete o tom diskutovat také v rámci finančního nařízení. Musí to umožňovat přijetí rizika, pokud vážně chceme, aby byly tyto otázky řešeny.
Domnívám se, že jsme za jedním z největších nových vývojů v Evropě, když mluvíme o plánu SET, o společném plánování, které za tím stojí. Máme zde Evropské spojenectví pro energetický výzkum - nejlepší rozvíjející se výzkumnou organizaci - která již dnes pracuje na všech těchto hlavních otázkách.
Mým posledním sdělení je to, že se domnívám, že naší hlavní povinností je, abychom podpořili tento program na základě naší politické síly.
Předsedající
Na závěr rozpravy jsem obdržela dva návrhy usnesení v souladu s čl. 115 odst. 5 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v 12:00 ve čtvrtek 11. března 2010.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Luís Paulo Alves  
Ačkoli uznávám, že cílem tohoto sdělení Komise je urychlit rozvoj nových technologií s vyšším potenciálem pro nízké emise uhlíku prostřednictvím větší energetické účinnosti a využitím energie z obnovitelných zdrojů, lituji, že role evropských regionů v této strategii stále ještě není lépe vymezena.
Je třeba zajistit regionálním orgánům správné financování, např. zajistit financování během fáze testování pilotních projektů nebo investice během fáze výzkumu a testování projektů zaměřených na energii z obnovitelných zdrojů.
Domnívám se, že je nezbytné počítat např. s geotermální energií. Je to obnovitelný zdroj energie s velkým potenciálem pro rozvoj ve vulkanických oblastech, který je obzvláště významný pro vzdálené a ostrovní regiony Unie a pro nějž nebyly stanoveny žádné cíle.
V této souvislosti je třeba navýšit veřejné a soukromé investice rozvojem energetických technologií, aby bylo možné dosáhnout zamýšlených cílů nízkouhlíkového hospodářství a rovněž napomoci k překonání tržních selhání, na něž odkazuje balíček opatření v oblasti klimatu a energetiky.
András Gyürk
, písemně. - (HU) Myslím si, že je významné, že Evropská komise při sestavování svého strategického plánu pro energetické technologie zohlednila výši podpory potřebnou pro výzkum a vývoj ekologických technologií. To je ještě více podpořeno skutečností, že solární energie, bioenergie a vodíková technologie v současném stádiu ve většině případu ještě není komerčně výhodná. Jak správně zdůraznil Steven Chu, ministr pro energetiku Spojených států, aby byly ekologické technologie konkurencí pro tradiční technologie využívající fosilní paliva, je nutné dosáhnout ve výzkumu pokroků, které budou mít takovou kvalitu, že by mohly získat Nobelovu cenu. Vážnou vadou plánu pro ekologické technologie však je to, že nemáme žádnou představu o tom, jaké finanční prostředky EU budou použity pro jeho provádění. Když se podíváme na 16 miliard EUR považovaných za potřebné pro výzkum solární energie nebo na 5 miliard EUR odhadovaných pro potřeby vodíkové technologie, nemůže být tato úvaha podružná. V tomto bodě nemáme žádné informace o tom, že příští sedmiletý finanční rámec poskytne na výzkum ekologických technologií více prostředků. Jsme si dobře vědomi, že podpora z veřejných prostředků není náhradou za úsilí soukromých investorů. Evropská unie a členské státy nicméně musí navýšit prostředky určené na výzkum ekologických technologií. Případné příjmy ze systému pro obchodování s emisemi pro toto mohou sloužit jako dobrý základ. Sázky nejsou zanedbatelné. Nemůžeme dovolit, aby plány pro energetickou politiku a ochranu klimatu potkal stejný osud jako Lisabonskou strategii, jejíž výsledky byly rozporné.
Jim Higgins  
písemně. - Aby bylo možné uvést uhlíkovou technologii do praxe, musíme se zabývat nedostatkem inženýrů a dalších vysoce kvalifikovaných pracovníků, kteří navrhují a vytváří vyspělé technologie. To můžeme učinit na základě vytváření nebo posilování systémů odborné přípravy a stipendií s cílem zajistit, že jsou dovednosti pracovníků v době pro hospodářkou obnovu zdokonalovány. Musíme zajistit dostatek vysoce kvalifikovaných a dobře vzdělaných pracovníků se správnou kombinací jak teoretických, tak praktických zkušeností. Musíme se rovněž vypořádat s přetrvávajícími překážkami v oblasti mobility v rámci EU, zejména pro výzkumníky a vysoce kvalifikované osoby, a zabývat se otázkou uznávání kvalifikací inženýrů v celé EU. Finanční trhy a instituce bývají opatrné v případě investování zejména tehdy, pokud se malé a střední podniky zajímají o několik systémů EU na podporu inovací, přestože musí být lépe synchronizovány a koordinovány jak z hlediska nabídky, tak z hlediska poptávky. Musíme usnadnit spolupráci mezi malými a středními podniky a výzkumnými ústavy, přičemž je třeba podporovat práva duševního vlastnictví a převod technologií. Podniky elektrotechnického průmyslu samy musí být při podporování iniciativ klastrů a zapojování se do nich proaktivnější. Výzkum a inovace musí být stimulovány daňovými pobídkami nebo inovačními poukázkami a zlepšováním podmínek pro investice rizikového kapitálu, například kapitálu od investorů typu "business angels" nebo přeshraničního rizikového kapitálu.
Wojciech Michał Olejniczak  
Globální oteplování klimatu způsobené lidskou činností je skutečností. Boj proti tomuto procesu a jeho negativním účinkům je naléhavě potřebný. Jedním ze způsobů, jak se vypořádat s těmito problémy, je využívat čisté a obnovitelné zdroje energie. Aby však hrály tyto zdroje energie v evropském energetickém systému významnou roli, musí být splněny dvě podmínky. Za prvé, potřebujeme navýšení financování pro výzkum jejich rozvoje. Za druhé, potřebujeme navýšení financování určeného na investice, které budou sloužit k zavádění nejnovějších nízkoemisních technologií. Investování do rozvoje nízkoemisních technologií obsažené v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie je důležité z hlediska celé EU. Je však důležité zejména pro země, jejichž energetický průmysl - z historických důvodů - vypouští velká množství CO2. Jednou takovou zemí je Polsko. Zdokonalování a rozvoj technologií pro zachycování a uchovávání oxidu uhličitého (CCS) je otázkou zásadní významnosti pro celé polské hospodářství.
