Dostop evropskih podjetij na trg EU (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Guardansa Camba v imenu odbora za mednarodno trgovino o strategiji EU za olajšanje dostopa na trge evropskim podjetjem.
Ignasi Guardans Cambó
poročevalec. - (ES) Gospod predsednik, med razpravami o lizbonski strategiji in o vsem, kar je prispevala k rasti in konkurenčnosti v Evropi, vprašanje zunanje trgovine še ni bilo obravnavano z ustrezno pozornostjo, ki si jo zasluži kot bistven del strategije za konkurenčnost, rast in delovna mesta v Evropski uniji. Zdaj smo napredovali in Evropska komisija je razmere izboljšala, spravila stvari v red ter natančno opredelila zunanjo trgovino in dostop do tujih trgov kot drugi steber strukture, ki mora spodbuditi rast in blaginjo v Evropski uniji.
Izvoz blaga in storitev je bistveni element konkurenčnosti našega gospodarstva ter tako tudi dejavnik zaposlovanja in blaginje v Evropski uniji. Izvoz najbolj ogrožajo zlasti netarifne ovire in ne splošno priznane tarife. Komisija je že izvedla obsežno posvetovanje in s tem pokazala svoje namere v okviru širše strategije za globalno Evropo, tj. namere, ki jih podpiramo. To poročilo dejansko zajema veliko odgovorov, prejetih med posvetovanjem, ali vsaj nekatere, za katere se je Komisija odločila, da jih ne bo vključila.
Globalizacija ni zunanja grožnja, pred katero se moramo zaščititi. Po mojem mnenju pomeni veliko priložnost, da dosežemo, kar prej nismo mogli doseči, večji trg pa je en način ustvarjanja bogastva, drugače povedano, ustvarjanja delovnih mest in izboljšanja blaginje državljanov. Določen oddelek tega parlamenta opozarjam, da poročilo očitno poziva k izboljšanju dostopa na trg in k strategiji, ki lahko in mora upoštevati okoliščine posamezne države. Evropsko vodstvo na tem področju upošteva upravičeno zaskrbljenost nastajajočih gospodarstev, s čimer mora nadaljevati.
Eno od najbolj odprtih gospodarstev na svetu, kot je evropski model, si ne sme dovoliti, da bi ga upravljale dogme. Izvoz blaga in storitev ne smejo upravljati neupravičene ovire ali javna naročila, Komisija pa lahko in mora na teh področjih storiti več. Lahko in mora izboljšati svoje instrumente v Bruslju v okviru EU z boljšim usklajevanjem z organi za spodbujanje trgovine v državah članicah in regijah ter z dejansko udeležbo podjetij. Komisar, na tem področju je treba izraz subsidiarnost razumeti v najširšem smislu. Na tem področju mora Komisija opravljati nalogo, ki je ne more opravljati kateri koli drug subjekt, nalogo, ki nikogar ne izključuje in koristi vsakomur od nas ter usklajuje delo, ki ga opravljajo že drugi, vendar morda manj učinkovito kot Komisija.
Vendar poročilo določa število posebnih točk, od katerih so nekatere zelo specifične, ki jih lahko Komisija izboljša v okviru svoje strategije o dostopu na trg. Ne nameravam vseh našteti, vendar so izjemno jasne in natančne ter jih je mogoče oceniti z enako natančnostjo. Prav tako imamo za Komisijo zelo posebno zahtevo, in sicer da določi začasni potek ukrepov za zagotavljanje in izboljšanje razpoložljivosti proizvodov malih in srednje velikih podjetij na trgih tretjih držav, ker so ti proizvodi najbolj težavni, ko niso zaščiteni.
Komisija lahko in mora zagotoviti tudi boljše lokalno usklajevanje sredstev, ne da bi se povečala občutljivost ali bi bil kdo izključen. Vsaka država, vsak organ za izvozno pomoč in vsaka trgovinska delegacija iz držav članice: trgovinske delegacije EU lahko, ne da bi koga užalile, okrepijo svojo vlogo v tretjih državah. Pomanjkanje komunikacije med nekaterimi udeleženci zunanje trgovine ni dopustno, kar vedo vsi prisotni. Prav tako, kadar je mogoče, ne smemo zanemariti pristnega večstranskega pristopa k izboljšanju standardizacije in potrebe po izboljšanju mehanizmov v okviru STO; vse to se bo izkazalo za zelo uporabno.
Zato menim, da lahko vsi glasujemo za sprejetje tega poročila, po možnosti z veliko večino. Zlasti se zahvaljujem sekretariatu odbora za mednarodno trgovino, ki je pomagal pri pripravi poročila, in poročevalcem v senci iz različnih parlamentarnih skupin, ki so predložili predloge sprememb in izboljšali besedilo.
To izraža začetek novega političnega zagona. Ne gre le za dokument, ki ga je treba odobriti, uokviriti in obesiti na steno. To je začetek strategije, na kar napeljuje že ime, strategija pa zahteva niz ukrepov: te ukrepe je treba izvesti, zato moramo pozvati Komisijo, da se pozneje vrne v Parlament in pojasni, kako so bili ti ukrepi izvedeni.
Peter Mandelson
komisar. - Gospod predsednik, zahvaljujem se poročevalcu, gospodu Guardansu Cambu, in odboru za mednarodno trgovino za to zelo ustvarjalno poročilo. To potrjuje, da imamo skupno vizijo o pomenu proaktivne strategije o dostopu evropskih podjetij in delavcev na trg ter o osnovnih načelih, ki jih mora vključevati ta strategija.
Prednostne naloge, ki so določene tu - mala in srednje velika podjetja, ovire za storitve in naložbe, javna naročila ter pravice intelektualne lastnine - so tudi moje prednostne naloge. To je enako sporočilo, ki ga je Evropski svet poslal lanskega junija, in ponovno pretekli mesec kot odziv na naše poročilo o napredku. Dosegli smo novo močno soglasje o pomembnosti tega dela.
V osrčju globalne evropske strategije, ki smo jo sprožili leta 2006, je bila zavezanost ohranjanju odprtosti lastnih trgov v Evropi in preusmeritvi sredstev v ustvarjanje novih priložnosti za evropske delavce in podjetja na trgih naših najpomembnejših trgovinskih partnerjev. To lahko dosežemo predvsem z uspešnim trgovinskim sporazumom STO ali z novo generacijo sporazumov o prosti trgovini. To pomeni tudi sprejetje stvarnejšega pristopa k sodobnim trgovinskim oviram in zlasti netarifnim oviram, ki ne delujejo na meji, ampak za njo. Evropski delavci in podjetja lahko konkurirajo skoraj povsod, če dobijo pošteno priložnost in so jim zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji. Naša naloga je, da jih podpiramo in jim zagotavljamo platformo, da lahko to storijo, kar pomeni, da se moramo osredotočiti na ovire, pogoje in diskriminatorne regulativne prakse, ki delujejo proti njim ter jim preprečujejo pošteno priložnost za konkuriranje in trgovanje.
Izziv leta 2007 je bil začetek izvajanja te politike v praksi. Zlasti smo se osredotočili na lokalno krepitev naših sredstev na naših najpomembnejših trgih, tako da smo ustvarili delovne skupine za dostop na trg, ki povezujejo podjetje, državo članico ter osebje in strokovnjake Komisije Ti ljudje dejansko poznajo trge in lokalne politike ter vedo, kaj je potrebno in kaj je mogoče. To je prineslo dobre rezultate. V zadnjih šestih mesecih smo dosegli velik uspeh v Južni Ameriki, srednji in južni Aziji, na Japonskem in v Rusiji. Prav tako smo pospešili naše sodelovanje z Združenimi državami v zvezi z vprašanji dostopa na trg, ki je delno prispevalo k temu uspehu.
Poleg tega smo uvedli spletni register pritožb za podjetja EU ter sprožili poročanje v realnem času in mesečno poročanje o razvoju na področju dostopa na trg. Zato se ne strinjam popolnoma z domnevo v poročilu, da Komisija ni storila dovolj, da se izkoristijo vse možnosti tega partnerstva v fazi razvijanja. To ne pomeni, da menim, da je sodelovanje popolno ali da ne bi mogli kaj storiti drugače in bolje kot zdaj.
Strinjam se, da je ta nova strategija dinamičen proces, ki zahteva stalno pazljivost in zavezanost. Odkrito povedano potrebuje tudi več prepoznavnih zagovornikov naših dejavnosti ter napredka pri uresničevanju naših ciljev v tem parlamentu in v državah članicah, tj. ljudi, ki verjamejo v gospodarsko odprtost in se ne bojijo zagovarjati obojestranske odprtosti trgov, zlasti v nastajajočih gospodarstvih, katerih lastna rast je odvisna od dostopa do naših trgov. To je pravično in pošteno načelo mednarodne trgovine, v katero verjamemo - če se bo namreč učinkovito in ustrezno upoštevalo načelo mednarodne trgovine in bomo odprli trge za druge, bodo tudi ti postopno odprli svoje trge za nas.
Strinjam se s pozivom poročevalca, naj vse zainteresirane strani dejavno sodelujejo v partnerstvu. Še naprej izboljšujemo naše usklajevanje držav članic in industrije, vendar potrebujemo strokovnjake, ki bodo usklajevanje pospešili, da bomo lahko izkoristili svoje možnosti.
V zvezi z vprašanjem o sredstvih sem hvaležen za dodatno osebje, ki so ga proračunski organi dodelili za generalni direktorat za trgovino. Še naprej si bomo prizadevali za več sredstev za najpomembnejše trge v Aziji in na primer v Braziliji. Medtem smo okrepili zaposlovanje v dejavnostih v zvezi z dostopom na trg v Bruslju.
Poleg tega upoštevamo vašo zahtevo, da Komisija predloži letno poročilo. Poleg rednega poročanja bi s Parlamentom z veseljem razpravljal o letnem poročilu o dejavnostih.
Ponovno se zahvaljujem poročevalcu in Parlamentu za njuno sodelovanje pri tem pomembnem delu. V letu 2008 in pozneje moramo vzdrževati svojo energijo in zavezanost. Ta prednostna naloga veliko pomeni meni in mojim službam; zelo je pomembna tudi za naša evropska podjetja in delovna mesta, ki jih lahko ustvarijo za naše delavce, kar bo povečalo dostop na trg in okrepilo svetovno trgovino, ki je v središču naše strategije o trgovinski politiki za globalno Evropo.
(Ploskanje.)
Silvia-Adriana Ţicău
poročevalka o odobritvi odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (RO) Gospod predsednik, gospod komisar, leta 1996 se je začela izvajati strategija Evropske unije za dostop na trg. Komisija je razvila brezplačno storitev, ki evropskim izvoznikom zagotavlja elektronski, javen in posodobljen register v zvezi s pogoji o dostopu na trg v približno 100 državah.
Leta 2007 je bil na euroobmočju v trgovini dosežen presežek v višini 28,3 milijarde EUR v primerjavi s primanjkljajem 9,3 milijarde EUR leta 2006. Leta 2007 je EU-27 dosegla primanjkljaj v višini 185,7 milijarde EUR v primerjavi s primanjkljajem 192,1 milijarde EUR leta 2006. Zato je treba na ravni Skupnosti izvajati ukrepe za povečanje konkurenčnosti držav članic zunaj euroobmočja.
Menimo, da se bo dostop na trg zagotovil s promocijo vrednot in načel Evropske unije v tretjih državah ter s spodbujanjem odprtih trgov, približevanjem socialnim in okoljskim standardom ter z zagotavljanjem zaščite pravic intelektualne lastnine.
Partnerstvo Komisije z državami članicami in evropskimi podjetji mora vključevati naložbe v raziskave, promocijske kampanje za objavo razpoložljivih storitev in informacij, izboljšanje računalniškega sistema Skupnosti v zvezi z dostopom na trg ter medsebojno povezovanje posebnih baz podatkov in usposabljanje strokovnjakov, ki bodo podpirali evropska podjetja.
Corien Wortmann-Kool
v imenu skupine PPE-DE. - (NL) Gospod predsednik, nova strategija Komisije o dostopu na trg mora dejansko prispevati k odpravi ovir v tretjih državah. Kot je dejal komisar, je strategija ustrezen dodatek k sporazumu STO in k sporazumom o prosti trgovini. Zelo sem zadovoljna s pozitivnim poročilom Parlamenta, zato bi se zahvalila našemu poročevalcu Ignasiju Guardansu Cambu, ki je uspešno določil jasne prednostne naloge: boljše sodelovanje z evropskimi podjetji ter večja podpora malim in srednje velikim podjetjem; služba za pomoč v Komisiji in lokalno v tretjih državah. Menim, da je evropski institut za mala in srednje velika evropska podjetja na Kitajskem odlična pobuda Komisije.
Gre za vzajemnost. Če bomo odprli svoj trg za tretje države, bodo tudi tretje države odprle svoje trge za naša evropska podjetja, zlasti v nastajajočih gospodarstvih na Kitajskem ter v Indiji, Braziliji in Rusiji. Zato moramo v strategiji za dostop na trg temu dati prednost ter vzpostaviti delovne skupine za dostop na trg, ki bodo v teh državah pomagale evropskim podjetjem. Kot ste že poudarili, to pomeni, da moramo zaposliti dovolj osebja, tudi v teh evropskih veleposlaništvih. Evropska podjetja so največji izvoznik na svetu in stalno se moramo boriti proti zaščitnim ukrepom, tudi v zadevnih tretjih državah. Določite prednostne naloge za področja, ki so pomembna: storitve, javna naročila, naložbe, intelektualna lastnina in carinski postopki.
Vesela sem, da ste izjavili, da nam boste vsako leto poročali, prav tako pa bilo koristno enkrat na leto obravnavati prednostne naloge. Pokazali ste svoje prizadevanje, kar zelo cenimo. Upam, da boste pokazali svoje prizadevanje tudi takrat, ko bo treba prilagoditi instrumente trgovinske zaščite, kot ste si prizadevali v tej strategiji.
Carlos Carnero González
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospod predsednik, na začetku želim čestitati poročevalcu za njegovo pomembno delo v obliki predlogov in analize.
V Parlamentu se ne glasuje o obrazložitvah, če pa bi potekalo glasovanje v zvezi s tem poročilom, bi glasoval za, ker zagotovo utemeljuje glavne predloge določb. Zato lahko napovem podporo skupine socialdemokratov, vendar poročevalca pozivam, da upošteva nekatere glavne predloge sprememb, ki smo jih predložili v skladu z ideali levo usmerjene skupine.
Evropa je zagotovo največji svetovni izvoznik blaga in vodilni izvajalec storitev. Poleg tega imamo v globaliziranem svetu zakonito pravico, da tržimo neomejeno število naših proizvodov in storitev, v tem primeru na trgih držav v razvoju. Zakaj pa ne? To je logično in običajno, tega pa si želijo tudi naši državljani. Tako so predlogi, ki so predstavljeni v poročilu in določeni v sporočilu Komisije, ustrezni, zlasti preprečevanje netarifnih ovir, ki jih poročevalec tako primerno opisuje kot Hidro, ki deluje v ozadju ter ne le preprečuje dajanje evropskih proizvodov in storitev na trg, ampak tudi ovira uravnotežen razvoj v teh državah in na trgih.
Zato menim, da je to poročilo na pravi poti, ker je naša naloga ohranjati program lizbonske strategije in okrepiti naš socialni model. Zagotoviti moramo tudi, da se lahko ta model prenese v države v razvoju, s katerimi želimo trgovati. Nobenega dvoma ni, da bo to koristilo tako evropskim delavcem kot tudi delavcem v drugih državah.
Veliko pozornost namenjamo delovnim pogojem, varnosti, varstvu okolja in zlasti človekovim pravicam. To so naši glavni predlogi sprememb.
Poročevalca ponovno pozivam, da te predloge sprememb upošteva. Kako bomo dejansko sploh dosegli te cilje? Dosegamo jih z veliko bolj intenzivnim sodelovanjem - nisem prepričan, če ga lahko imenujem "okrepljeno sodelovanje", ker to lahko ustvarja zmedo glede na institucionalne določbe iz nove pogodbe - med EU, državami članicami in podjetji, zlasti s podporo za mala in srednje velika podjetja. Še enkrat vam čestitam in lahko noč.
Cristiana Muscardini
v imenu skupine UEN. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, vsi se zavedamo, kako občutljivo je to vprašanje in koliko pozornosti se mu namenja v naših državah.
Skupina UEN je zelo zadovoljna s predlogom, ki ga je predstavil gospod Guardans Cambó, in dodatnim delom, ki ga je opravil odbor za mednarodno trgovino. Poročevalca želim pohvaliti zaradi njegove analize in evropske usmerjenosti ter posledično zaradi njegovega izpostavljanja težav, ki jih pogosto povzročajo neupravičene ovire za evropsko industrijo na mednarodnih trgih.
Izboljšanje konkurenčnosti pomeni, da si na vse mogoče načine prizadevamo za zagotovitev uspeha lizbonske strategije. Če lahko evropski industriji zagotovimo boljši dostop do mednarodnih trgov, bomo podjetjem omogočili rast, vlaganje v znanje in tehnologijo ter ustvarjanje več delovnih mest. To zahteva več gospodarskih sektorjev v naših državah.
Različne ovire preprečujejo dostop evropske industrije na tuje trge. Te ovire vključujejo več različnih ukrepov, in sicer od nejasnih predpisov in ovir za naložbe ali dostop na trg do nepravičnih trgovinskih praks, zelo slabega spoštovanja pravic intelektualne lastnine in široko razširjenega ponarejanja, kar škoduje evropskim proizvodom ter na splošno resno in sistematično krši pravila Svetovne trgovinske organizacije in druga pravila, ki urejajo mednarodno trgovino.
Sporočilo Komisije je korak v pravo smer in Parlament podpira pobude iz tega sporočila, ki so namenjene izboljšanju dostopa na tuje trge. Te pobude vključujejo oblikovanje močnejšega strateškega partnerstva med Komisijo, ki ohranja svojo vlogo koordinatorja, državami članicami in podjetji v Evropski uniji, da se podpre gospodarske subjekte in zlasti mala in srednje velika podjetja, ki želijo stopiti v stik s tretjimi državami ali izvažati v njih.
Številčno je treba okrepiti delegacije Komisije v nekaterih ključnih državah. To je treba vključiti v širšo strategijo, ki jo izvajamo skupaj z našimi glavnimi trgovinskimi partnerji, kot so Združene države, Japonska in Kanada, ki imajo enake težave na mednarodni ravni in bi se lahko pridružile Uniji pri pospeševanju sprejetja večstranskega sporazuma na tem področju, da se podprejo mehanizmi Svetovne trgovinske organizacije, ki zagotavljajo hitrejši odziv na kakršne koli nove netarifne ovire.
Večstransko delovanje, ki je zaradi velikega števila vključenih držav najučinkovitejši in hkrati tudi najtežavnejši način delovanja, morajo torej dopolniti sporazumi, ki opredeljujejo in odpravljajo neskladnosti zaradi obstoja neupravičenih ovir v tretjih državah.
Carl Schlyter
v imenu skupine Verts/ALE. - (SV) Gospod predsednik, ob prebiranju sporočila Komisije in zlasti poročila Parlamenta se zdi, kot da ubogo majhno EU ogrožajo zlonamerne tuje sile. To sledi zlasti iz odstavka 4 poročila, ki navaja, da Komisijo pozivamo k zagotovitvi zaščite trgovinskih interesov Evropske unije pred neprimernimi ali nepoštenimi trgovinskimi praksami tretjih držav. In podobno: kadar tretje države neupravičeno omejujejo dostop podjetij iz Evropske unije na svoje trge, se mora Evropska unija hitro in odločno odzvati.
Pri uporabi takšnega izražanja za nekdanje kolonije moramo biti previdni. Te države niso pozabile, kdaj se je Evropa nazadnje odločno odzvala za zaščito svojih interesov. Takšen način izražanja nam lahko škodi bolj kot kakršne koli trgovinske omejitve.
Komisija ima seveda prav, da obstajajo tehnične ovire v trgovini in nepravična pravila. O tem moramo mirno in razumno razpravljati z našimi partnerji ter reševati morebitne težave. Vendar k temu ne povabite le podjetij, ampak tudi prostovoljne organizacije, vključno s tistimi iz tretjih držav. Takrat bomo morda lahko razumeli, kako so takšna pravila nastala in če so razumna ali ne.
Zaskrbljen sem zaradi seznama z desetimi točkami. Restriktivne izvozne postopke za surovine, zgornjo mejo za tuje lastništvo v sektorju storitev, omejitve neposrednih tujih naložb, državni postopek javnih naročil in izvajanje državne pomoči je treba obravnavati kot ovire za trgovino, ki so upravičene, ker izhajajo iz legitimne zakonodaje in so upravni ukrepi javnih organov. Ni jih mogoče odpraviti brez javnega posvetovanja in razmisleka, da se ne ogrozi stabilnost v teh državah.
Države morajo imeti pravico, da zaščitijo zdravje in okolje, ter postopke javnih naročil, ki zagotavljajo, da njihova lokalna podjetja niso v celoti izključena iz mednarodne konkurence, kar bi povzročilo veliko brezposelnost. Prav tako moramo biti razumni in od držav ne moremo pričakovati, da bodo zaščitile naše lastninske pravice, ko pa imajo komaj dovolj sredstev za zaščito človekovih pravic. Namesto da nastavljamo pasti, bi morali spodbujati svobodo.
Odločno moramo kritizirati tista pravila, ki dajejo prednost podjetjem v njihovih državah, ki poslujejo v tujini, in delujejo v škodo drugih tujih udeležencev. V takšnem primeru lahko odpravimo pravila. Prezreti moramo pravila, ki so neposredno ali posredno namenjena zaščiti prebivalstva ali lokalno dejavnih podjetij. Tudi sami smo ščitili svojo industrijo, dokler ni bila sposobna mednarodne konkurence. Tudi drugim je treba dovoliti, da storijo enako.
Christofer Fjellner
(SV) Ustvarjanje dostopa na trg pomeni ukinjanje tarif in netarifnih ovir za trgovino po vsem svetu. Gre za izjemno pomembno prednostno nalogo za trgovinsko politiko Unije. Ne ustvarja le poslovnih priložnosti za evropska podjetja, ampak jim tudi zagotavlja dostop do boljših in cenejših proizvodov iz drugih delov sveta. Po vsem svetu povzroča blaginjo.
Gre tudi za vprašanje, za katerega menim, da v zvezi z njim v Evropskem parlamentu obstaja neobičajno soglasje. To je razveseljivo v času, ko se po vsem svetu širi protekcionizem. Zato mislim tudi, da sta zdaj sporočilo Komisije in poročilo gospoda Guardansa Cambója primerna bolj kot kdaj koli prej. Dejansko sta zelo dobra.
V tej razpravi želim opozoriti na drugo vprašanje, ki ga ne smemo zanemariti, in sicer drugo stran odprtosti. Mislim, da ti vprašanji spadata skupaj. Evropska podjetja potrebujejo tudi odprtost znotraj Evrope, da bi lahko bila konkurenčna na svetovni ravni in izkoristila dostop na trg, ki ga lahko dosežemo v drugih državah. V našem globaliziranem svetu, v katerem ima vedno več podjetij globalne dobavne verige, lahko naše lastne tarife našim uspešnim podjetjem škodujejo enako kot tarife, s katerimi se srečujemo v drugih državah.
Za komisarja imam konkreten predlog, ki bi lahko nekoliko prispeval k reševanju te težave. Ko imajo podjetja težave pri trgovanju znotraj EU, to sporočijo sistemu Solvit, ki je odlično orodje za povečanje mobilnosti na notranjem trgu. Če ima podjetje težave pri izvažanju v državo zunaj EU, to predloži v podatkovno zbirko o dostopu na trg. Tudi to je izjemno pomembno. Oba sistema zagotavljata podlago za pogajanja o pospeševanju trgovine. Upamo, da bomo lahko razvili tudi podatkovno zbirko o dostopu na trg ali Solvit za obvladovanje težav, s katerimi se lahko srečujejo podjetja, ki uvažajo v EU.
S tem se lahko tako mi kot preostali svet še naprej pomikamo v smeri ugodnejšega okolja za prosto trgovino. Tako lahko dokažemo, da Evropa prevzema vodstvo pri odpiranju trgov tako na tujem kot doma.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Gospod predsednik, poročilo gospoda Guardansa Cambója obravnava vsa področja, ki zadevajo krepitev partnerstva za olajšanje dostopa evropskih izvoznikov na trge tretjih držav.
Protekcionizem, nepoštena konkurenca in vzpostavljanje birokratskih ovir pogosto omejujejo dostop na te trge. Mala in srednje velika podjetja ustvarjajo večino delovnih mest v Evropi, vendar se pri izvozu srečujejo s posebnimi težavami. Njihove možnosti so omejene zaradi pomanjkanja sredstev za raziskave, novo tehnologijo, uveljavitev na teh trgih ter prilagoditev svojih proizvodov in storitev potrošnikom.
Poročilo ustrezno poudarja potrebo po evropskih, vladnih in diplomatskih sredstvih, da se malim in srednje velikim podjetjem zagotovi pomembna pomoč. Evropska unija mora okrepiti svoje logistično delovanje in zagotoviti ustrezno podporo, da bi tem podjetnikom olajšali dejavno poslovanje na trgih tretjih držav.
Georgios Papastamkos
(EL) Kot vi, gospod komisar, smo posebej zaskrbljeni zaradi neustreznih vzajemnih pogojev dostopa na trg in neenakega obravnavanja evropskih proizvodov, s čimer se srečuje več partnerjev.
V tekstilni industriji in sektorju oblačil na primer EU uporablja povprečno tarifo 9 %, ki je ena najnižjih na svetu. Na drugi strani več konkurentov uveljavlja tarife do 30 % in več skupaj z več netarifnimi ovirami.
Tako morajo tudi nastajajoča gospodarstva do neke mere sprejeti načelo vzajemnosti glede koncesij v skladu z njihovo stopnjo razvoja in konkurenčnostjo v zadevnem sektorju. Zaščita pravic intelektualne lastnine in geografskih označb na svetovni ravni je še vedno precej neustrezna, kar zmanjšuje konkurenčno prednost visoke dodane vrednosti evropskih industrijskih in kmetijskih proizvodov.
Uskladitev mednarodnih regulativnih modelov in pravil omogoča dostop na tuje trge ter ne sme povzročiti večje prilagodljivosti evropskega regulativnega okvira za varstvo okolja, socialno varstvo, varstvo zdravja ljudi in varstvo potrošnikov.
Ravno nasprotno, cilj je približevanje, vendar v pozitivni smeri. Zlasti pomembno je razvrščanje uvoza glede na ustrezne specifikacije in zahteve ter iskanje uspešnih metod za obvladovanje okoljskega in socialnega dampinga.
Na koncu želim poudariti, da morajo biti jedro nove strategije dostopa na trg mala in srednje velika podjetja.
Poročevalcu, poročevalcu v senci in komisarju čestitam. Pozdravljamo pobudo Komisije o novi strategiji dostopa na trg.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod komisar, tudi sama sem prepričana, da je treba zagotoviti znatno večja pooblastila za delegacije Komisije in nove delovne skupine za dostop na trg, ki delujejo v tretjih državah. Menim, da mora Komisija ponovno razmisliti o svojih prednostnih nalogah pri dodeljevanju človeških virov za delegacije EU in povečati število osebja delegacij, zlasti tistih, ki delujejo na Kitajskem, v Indiji, Rusiji in Braziliji. Tudi države članice morajo imeti pomembnejšo vlogo na tem področju ter sorazmerno s svojimi trgovinskimi interesi prispevati k človeškim in finančnim sredstvom za te delegacije. Poleg tega morajo Komisija in države članice izboljšati sodelovanje z evropsko trgovinsko zbornico, trgovinskimi združenji in agencijami držav članic v tretjih državah. To je bistveno za izmenjavo informacij med delegacijami, diplomatskimi misijami in evropskimi poslovnimi združenji. To bi koristilo zlasti malim in srednje velikim podjetjem. Vendar mora biti glavni cilj naše strategije vzajemnost v trgovinskih odnosih, zlasti na primer na Kitajskem, in strožje uveljavljanje mednarodne trgovinske zakonodaje, ne da bi to uveljavljanje označevali kot protekcionizem.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, zanimivo je, da je komisar edini omenil pogajanja o svetovni trgovini. Morda je to možnost, da pridobimo nekaj informacij o novih priložnostih na trgih naših glavnih trgovinskih partnerjev, ki bi jih zagotovil uspešen sporazum v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Vendar, gospod komisar, navedli ste tudi, da bi lahko k temu morda prispevala tudi nova generacija sporazumov o prosti trgovini. Ali to pomeni, da priznavate poraz v Svetovni trgovinski organizaciji? Morda bi nam lahko posredovali nekaj novejših informacij o tem vprašanju, ker mislim, da pomeni bistven del te razprave.
Poleg tega vas prosim tudi, da pojasnite nekatera vprašanja v zvezi s sedanjimi razmerami na področju kmetijstva v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Zaskrbljenost povzročajo dodatne koncesije EU glede uvoznih tarif za občutljive proizvode in nekatera znatna povečanja tarifnih kvot kot del programa, ker obstaja tudi vprašanje napredka v Svetovni trgovinski organizaciji glede dostopa do nekmetijskih proizvodov in storitev. Mislim, da v tej razpravi potrebujemo aktualne podatke, če nam jih lahko zagotovite.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, v okviru te razprave želimo opozoriti na tri vprašanja. Prvič, bistveno je, da Evropska unija sprejme odločno in jasno stališče za vsak položaj, ko so ogroženi izvozni interesi države članice zaradi nepravične prakse tretjih držav. V zvezi s tem moramo priznati stališče, ki ga je Evropska unija sprejela v primeru embarga, ki je preprečeval uvoz poljskega mesa in kmetijskih proizvodov na ruski trg. To stališče glede Rusije se je žal sprejelo šele več kot eno leto po tem, ko je Rusija uvedla omejitve za uvoz poljskih proizvodov, in po tem, ko je Poljska uporabila svoj veto za prekinitev priprav na sporazum med EU in Rusijo.
Drugič, odpiranje trgov Unije za proizvode in storitve iz tretjih držav mora urejati načelo vzajemnosti. Zato mora Unija kot celota spremljati, ali izvozniki iz tretjih držav med svoje proizvodne stroške vključujejo prispevke za skladnost z okoljskimi standardi in socialno varnost delavcev v njihovih državah. Če se ne bodo upoštevali navedeni stroški, bodo evropske proizvode vedno prehiteli njihovi konkurenti na svetovnih trgih.
Tretjič, pri odpiranju trgov Unije za dostop kmetijskih proizvodov iz tretjih držav je potrebna izjemna previdnost. Če se bo trg odprl v celoti, bo več sektorjev evropskega kmetijstva enostavno izginilo, kar bi ogrozilo varnost preskrbe s hrano v Evropi.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, odprto gospodarstvo in trgi so značilnosti sodobnega tržnega gospodarstva, gospodarstva 21. stoletja. To je bistveno za globalno gospodarstvo. Vendar vsi gospodarski subjekti ne morejo obvladovati konkurence, zlasti če ta konkurenca ni vedno poštena, ker v njej prevladujejo veliki in vplivni subjekti.
Uvažajo lahko tako velika kot mala podjetja, vendar imajo za razvoj izvoza več možnosti velika podjetja. Razlog za to je, da vstop na nove trge zahteva veliko naložb v promocijo in vzpostavljanje celotnega logističnega sistema. Zato se zdi ustrezno, da mala in srednje velika podjetja načrtujejo skupne ukrepe za razvoj izvoza, zlasti za promocijo tega izvoza.
Dovoliti je treba določeno stopnjo pomoči in državne podpore za podjetja na področju promocije izvoza, zlasti na področju strokovnega znanja in izkušenj. Tudi na ravni Svetovne trgovinske organizacije je treba doseči sporazum o razvoju trgovine med malimi in srednje velikimi podjetji. Zlasti pomemben je dostop do informacij o subjektih, ki delujejo na globalnem trgu. Izboljšati je treba kakovost trgovine in dati prednost ustvarjanju enakih možnosti za dostop na trg.
Peter Mandelson
komisar. - Gospod predsednik, vam osebno in poslancem se zahvaljujem za zelo konstruktivno in koristno razpravo o tem odličnem poročilu. Posebej se zahvaljujem poslancu, ki je zahteval ponovno oceno dodeljevanja osebja za delegacije Komisije v ključnih gospodarstvih. Mislim, da je to odličen predlog, ki ga bom brez odlašanja sporočil svojim kolegom. Našteval bi lahko podrobnosti o majhnem številu osebja, ki deluje na primer v delegaciji za trgovinska vprašanja na Kitajskem, v primerjavi s precej večjim številom osebja, ki se ukvarja z zelo majhnim obsegom razvojne pomoči in sodelovanja v tej državi, medtem ko gre pri trgovini z Evropo za milijarde. Vendar o tem ne bom razpravljal; sprejel bom predlog in ga posredoval dalje.
Ne gre za to, da bi zagovarjal sporazume o prosti trgovini na račun pogajanj o svetovni trgovini. Vsi, ki poznajo trgovinsko strategijo za globalno Evropo, objavljeno novembra 2006, razumejo, da je bilo moje zagovarjanje temeljitih in celovitih sporazumov o prosti trgovini, ki ne le preusmerjajo svetovno trgovino, ampak dejansko prispevajo k povečanju skupnega obsega svetovne trgovine, značilnost našega pristopa v okviru naše zavezanosti pogajanjem Svetovne trgovinske organizacije, tj. krogu pogajanj iz Dohe. Spoštovanemu kolegu lahko zagotovim, da si še vedno prizadevam za njihov uspešen zaključek in ne za njihov neuspeh. Govorice o dodatnih nesprejemljivih ali neustreznih koncesijah na področju kmetijstva niso utemeljene. Edine govorice, s katerimi sem seznanjen in zadevajo takšne neupravičene koncesije, je dejansko sprožil irski zunanji minister na današnjem zasedanju sveta za splošne zadeve. Zdi se, da se te govorice razširjajo v sorazmerno majhnem interesnem krogu.
Dejstvo je, da se bomo na področju kmetijstva in drugih področij iz kroga pogajanj iz Dohe premaknili tako daleč, kot je za nas primerno, da bi prispevali k uspehu pogajanj o svetovni trgovini, vendar mora to potekati v okviru mandata, ki smo ga prejeli na podlagi reforme skupne kmetijske politike iz leta 2003.
Res je, da so nam v preteklih tednih predsedniki pogajalskih skupin predložili dve novi pogajalski besedili. Na področju kmetijstva imamo besedilo, ki ni v celoti po našem okusu, vendar v tem besedilu o kmetijstvu ni ničesar, česar ne bi mogli obvladati ali zaradi česar bi presegli meje svojega mandata.
V primeru dostopa do nekmetijskih trgov, tj. industrijskih proizvodov, pa položaj po mojem mnenju ni tako ugoden. Na tem področju je novo besedilo, ki ga je predstavil predsednik, v pogajanjih namesto konkretnejših temeljev povzročilo večjo negotovost. To obžalujem, vendar je to stvar, ki jo moramo obvladati in nadaljevati s pogajanji.
Ta razprava bi ne bila tako prijetna brez prispevka gospoda Schlyterja. Kadar koli je na govorniškem odru, sem še bolj prepričan v lastno zavezanost in stališče v zvezi s prosto trgovino. Njegovi govori vedno okrepijo moje prepričanje, da smo dejansko na pravi poti. Ne gre za to, da se uboga majhna Evropska unija bori proti mogočnim gigantom v nastajajočih gospodarstvih, niti ne gre za izbruh agresivnega ustrahovanja, ki se je razširilo v Komisiji na področju trgovine, na katerem želimo brez posvetovanja ali premisleka uveljaviti svoje interese nad interesi drugih.
Dejstvo je, da si tisti, ki verjamemo v mednarodno trgovino, prizadevamo za ravnovesje in vzajemnost, prav tako pa tudi za medsebojne koristi. Ko si prizadevamo za odpiranje gospodarstev drugih držav, naš namen ni enostavno izpolnjevanje lastnih interesov in lastnih potreb. S tem prispevamo tudi k blaginji in rasti gospodarstev, katerih večjo odprtost poskušamo dosegati.
Liberalizacijo gospodarstva je seveda treba dosegati postopno. Gre za postopen proces in ne za velik dogodek ali nenaden šok. Dejstvo je, da imajo nastajajoča gospodarstva koristi od večjega odpiranja. To vključuje koristno konkurenco za spodbujanje inovacij in produktivnosti v teh gospodarstvih; pomeni znižanje stroškov vložkov za lokalno industrijo, nižje cene proizvodov za potrošnike v teh razvijajočih gospodarstvih ter uvoz kapitala, tehnologije, ustvarjalnosti in sodobnega znanja na področju upravljanja v ta gospodarstva.
Ta proces odpiranja in vključevanja v globalno gospodarstvo dejansko zagotavlja rast in krepitev teh nastajajočih gospodarstev, kar njihovim podjetjem omogoča rast, ustvarja nujno potrebna delovna mesta za njihove delavce ter prispeva k proizvodnji izdelkov in storitev za izvoz, kar povzroča in jamči vedno večji delež mednarodne trgovine. Drugače povedano, odpiranje povzroča odpiranje, trgovina povzroča trgovino. Naša blaginja in možnosti povzročajo možnosti za ljudi, ki živijo in delajo v teh nastajajočih gospodarstvih. Drugače povedano, govorimo o učinkovitem procesu in o tem govori tudi strategija dostopa na trg, ki jo obravnava odlično poročilo našega poročevalca.
Na koncu želim povedati, da je v zvezi z lokalnimi naročili zelo pomembno podpirati in spodbujati zmogljivost nastajajočih gospodarstev in držav v razvoju, da oskrbujejo svoje lokalne trge javnih naročil. Vendar če to pomeni višje stroške javnih naročil v teh gospodarstvih, če pomeni neučinkovitost, pomanjkanje preglednosti in v nekaterih primerih korupcijo pri izvajanju javnih naročil, kdo nosi stroške tega? To so lokalni prebivalci, lokalni delavci in lokalni davkoplačevalci v nastajajočih gospodarstvih in državah v razvoju, ki ne morejo kriti teh stroškov.
Zato je pomembno, da v politiko in vedenje na področju javnih naročil v nastajajočih gospodarstvih vnesemo odprtost in preglednost. Ne gre le za to, da bi ugodili ubogi majhni Evropski uniji.
Ignasi Guardans Cambó
poročevalec. - Gospod predsednik, ni več veliko za dodati. Najprej naj se ponovno zahvalim vsem poslancem, ki so s svojimi prispevki, predlogi sprememb in celo neformalnimi pogovori obogatili to razpravo, ne le danes, ampak vse od njenega začetka, kar je povzročilo oblikovanje končnega besedila, ki ni delo enega poročevalca, ampak vseh sodelujočih.
Strinjali smo se zlasti glede ugotovljenega stanja in zelo sem bil presenečen zaradi tona nekaterih pripomb s strani zelenih strank v Parlamentu. Zanimivo bi bilo, če bi se zadevni poslanec na kraju samem seznanil z rezultati in posledicami proste trgovine ter srednje velikemu podjetju, na primer v bližini Barcelone, kjer živim, pojasnil, da je bil to "kolonialni pristop". Navedel bi lahko veliko podjetij, ki si prizadevajo za izvoz, ker je od izvoza odvisen velik del njihove dejavnosti. Delavcem teh tovarn bi lahko poslanec povedal tudi, da delujejo le kot evropski kolonizatorji, ko poskušajo povečati tržni delež izvoza proizvoda, ki ga izdelujejo; če Kitajska vzpostavi ovire, ki onemogočajo izvoz njihovih proizvodov, pa bodo ogrožena njihova delovna mesta.
Pri tem ne gre le za besedičenje o tem, da so velika evropska podjetja kolonialna, ampak gre za nekaj veliko bolj resničnega. Čeprav ima vsak pravico, da stvari predstavi po svoje, moram povedati, da me je zamisel, da je to poročilo "kolonialistično", dejansko presenetila, več izvoznikov v moji državi pa bi jo lahko obravnavalo celo kot smešno.
Vseeno je jasno, da se na splošno strinjamo glede ugotovitve stanja; kot je navedla Komisija, je to stvar, ki jo je začel Svet, za katero si je prizadevala Komisija in ki jo danes podpira Parlament, kar vam seveda daje veliko odgovornost, gospod komisar, ker je naš pristop skupen. Naj ponovno poudarim, da gre za dinamičen proces in novo strategijo; nekaj elementov je dejansko novih in jih je treba nadgraditi. Naj navedem točko iz poročila, ki jo je poudaril kolega poslanec in ki vam je bila tako všeč: "Komisijo pozivamo, da ponovno opredeli prednostne naloge na področju razvrščanja osebja in po potrebi poveča človeške vire za delegacije Evropske unije, da bi bilo na voljo več osebja za začetek in zagotovitev uspešnega delovanja delovnih skupin za dostop na trg." Enako velja med drugim tudi za to, kar poročilo navaja glede malih in srednje velikih podjetij. V tem poročilo je veliko novosti in pri njihovem uresničevanju vam želimo veliko uspeha.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 19. februarja 2008.
Pisne izjave (člen 142)
Tokia Saïfi  
v pisni obliki. - (FR) Konkurenčnost evropske industrije je treba uvrstiti v samo jedro programa Skupnosti, saj nam bo le to omogočilo ustvarjanje kvalificiranih delovnih mest ter zagotovitev gospodarske rasti Evrope, obstoj evropskega sistema socialnega varstva in ohranitev EU kot velike trgovske sile v 21. stoletju.
Da se zagotovi ohranjanje te konkurenčnosti, je treba vzpostaviti pogoje za dostop na trg, ki so pravični, nepristranski in vzajemni. Evropski trg je dejansko eden od najbolj odprtih in konkurenčnih trgov na svetu, zlasti zaradi pravice do svobodne konkurence, ki zagotavlja odprto in pravično trgovanje znotraj EU.
Kljub temu se Evropska unija še vedno srečuje s številnimi trgovinskimi ovirami pri zunanji trgovini, ker trgi glavnih trgovinskih partnerjev Evrope niso enako odprti in pregledni kot trg Skupnosti. Zato moramo sprejeti nujne ukrepe za ponovno vzpostavitev vzajemnih pogojev za dostop na trg v tretjih državah in zlasti v državah v razvoju ter za boj proti omejevalnim poslovnim praksam. Delovati moramo hitro in odločno, da bi zagotovili popoln in neomejen dostop naših malih in srednje velikih podjetij do vseh trgov, zlasti na področju javnih naročil.
