Čezmejno sodelovanje na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Bárbare Dührkop Dührkop v imenu odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o pobudi Zvezne republike Nemčije z namenom sprejetja Sklepa Sveta o izvajanju Sklepa 2008/.../PNZ o pospešitvi čezmejnega sodelovanja zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (11563/2007 - C6-0409/2007 -.
Bárbara Dührkop Dührkop
poročevalka. - (ES) Gospod predsednik, poročilo, ki sem ga pripravila za to razpravo, in današnja odobritev vključujeta pobudo iz leta 2005, v kateri se je sedem držav članic odločilo, da bodo pospešile čezmejno sodelovanje na vseh področjih, povezanih s terorizmom, organiziranim kriminalom in nezakonitim priseljevanjem.
Nemško predsedstvo je predlagalo vključitev dela tega sporazuma v pravni red Skupnosti z okvirnim sklepom, tj. v okviru tretjega stebra, podobno kot pri schengenskem sporazumu, pri čemer bi se izpustilo vprašanje nezakonitega priseljevanja, ki se po programu iz Tampereja uvrsti pod tretji steber.
Zato je škoda, da jasne pristojnosti Skupnosti niso vključene v mednarodno pogodbo, saj to ustvarja zmedenost na področju sodstva in ohranja dva referenčna zakonodajna okvira.
O prvem so se pogajali na ne v celoti pregleden način. Ni bilo posvetovanja z državnimi parlamenti ali Evropskim parlamentom. Obvestili so nas zadnji trenutek, v naglici in na neobvezujoč način, saj je bil instrument že pripravljen za vključitev v pravni red Skupnosti.
Poročilo našega nesrečnega kolega Fausta Correie oblikuje stališče Evropskega parlamenta o tej zadevi.
Danes lahko rečemo, da je bilo posvetovanje Sveta predstavljeno na podlagi postopka soodločanja. To je posvetovanje, ki ni omejeno le na sam sporazum, ampak vključuje tudi njegovo preambulo in prilogo, kar cenimo, ker čeprav sta tehnični, vsebujeta nekatere določbe, ki so politično zelo pomembne. Številne od njih so namenjene zagotavljanju varstva zasebnih in občutljivih podatkov.
Vendar nam je žal, da Svet še ni odobril okvirnega sklepa o opredelitvi varstva podatkov, zato da se določijo nekateri minimalni predpisi. Za Svet je nesmiselno, da se pripravlja na sprejetje tega sklepa in ne na sprejetje svojega splošnega zakona. Prav tako se niso posvetovali z evropskim nadzornikom osebnih podatkov.
Na kratko, poročilo zagotavlja sodelovanje glede izmenjave podatkov o DNK, prstnih odtisih in registrskih številkah vozil ter osebnih in neosebnih podatkov. Cilj je primerjanje profila DNK osebe z zbirkami podatkov iz 27 državnih kontaktnih točk, ki bodo na voljo v prihodnosti.
Poročilo jasno opredeljuje, da je treba določiti skupna zagotovila za varstvo podatkov in pravico do obrambe osumljenih in krivcev. Prenašajo se lahko le nekodirani deli DNK ali območja, ki ne vsebujejo nobenih genskih informacij.
Vse skupne informacije morajo kazati stopnjo procesa, na kateri se nahaja zadevna oseba, ter zbirko podatkov, iz katere so bile informacije pridobljene.
Če Svet želi na kakršen koli način spremeniti pobudo Zvezne republike Nemčije, se je treba ponovno posvetovati z Evropskim parlamentom, zlasti v zvezi s številom lokusov, potrebnih za natančne primerjave.
Poleg tega Svet opozarjam, da konferenca predstavnikov vlad držav članic poziva k možnosti vključitve tega okvirnega sklepa v nov sistem lizbonske pogodbe, zato da se omogočijo pritožbe na Sodišču.
Poleg tega bi rada poudarila, da se v odstavku, ki obravnava uradnike in možnost čezmejnega sodelovanja, ne strinjam z delom, ki ga je odobril odbor, ki uradnikom daje pooblastila za pridržanje in pridobivanje izjav v državi članici, katere državljani niso.
Končno, gospe in gospodje, dvostranska čezmejna sodelovanja so vedno obstajala, vendar bo ta sklep prvi v okviru vseevropskega sodelovanja. Res je, da obstaja zaskrbljenost, resna zaskrbljenost, da lahko kljub dobrim nameram hitro širjenje mrež povzroči zlorabe in mogoče hude napake.
Varovanje nedolžnih je nedvomno najpomembnejša naloga vseh in zlasti našega parlamenta, ker predstavlja vse naše državljane.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, po političnem soglasju, ki ga je Svet dosegel 13. junija 2007 o prvem delu zakonodajnega paketa, ki obravnava prenos prümske pogodbe v evropsko zakonodajo, je Nemčija predložila pobudo, o kateri bomo razpravljali, tj. izvajanje odločitve, ki jo obravnavata prvi del in njegova priloga.
Gospa Dührkop, Komisija dosledno podpira vključitev prümske pogodbe v Evropsko unijo. To je zelo pomemben instrument, ki bo znatno okrepil sodelovanje policije med državami članicami, saj bo omogočil učinkovitejše ukrepe za boj proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, na primer izmenjavo profilov DNK in daktiloskopskih podatkov iskanih oseb.
Odprava pregledov oseb na notranjih mejah EU med državami podpisnicami schengenskega sporazuma je pomemben korak naprej v procesu evropskega združevanja. Vendar je naša dolžnost zagotoviti, da je to območje prostega gibanja hkrati seveda tudi varno in pravično območje.
Izboljšanje sodelovanja med policijskimi enotami posameznih držav članic, medtem ko se v celoti spoštujejo temeljne pravice in zlasti varstvo podatkov, je bistveno za zagotavljanje večje varnosti v Evropski uniji in koristi našim državljanom.
Osnutek sklepa, o katerem razpravljamo danes, vsebuje spremljevalne ukrepe, potrebne za zagotovitev celotne tehnične in operativne izvedbe sklepa, v zvezi s katerim je Svet dosegel politično soglasje junija 2007. To soglasje bo preneslo bistvene določbe prümske pogodbe v zakonodajni okvir Evropske unije.
Komisija tudi nenehno podpira potrebo po vključitvi Parlamenta v postopek spreminjanja priloge tega instrumenta. Komisija meni, da bodo določbe o varstvu podatkov iz sklepa iz junija 2007 in tudi iz osnutka, o katerem zdaj razpravljamo, dopolnjene z določbami iz okvirnega sklepa o varstvu podatkov v tretjem stebru. Jasno je, da morajo biti dopolnjene, kot ste rekli.
Komisija na splošno pozdravlja spremembe, ki ste jih predlagali, gospa Dührkop. Vendar, gospod predsednik, ker je to pobuda držav članic, bo Komisija predložila svoje natančno stališče o spremembah med razpravami v Svetu.
To je moj odziv, končujem s ponovno zahvalo poročevalki, saj je poudarila ukrepe in pogoje za pravilno izvajanje te določbe.
Herbert Reul
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, evropski državljani se glede nekaterih vprašanj na splošno strinjajo, da se Evropa resno trudi v njihovem imenu. Danes razpravljamo o pomembnem vprašanju te vrste: sodelovanje med državami članicami, zato da se uspešno bojujemo proti čezmejnemu kriminalu in terorizmu. Veseli me, da nam je uspelo doseči tako soglasje tudi v odboru, zlasti zaradi priprav in pravilnega sodelovanja s poročevalko. To pomeni, da čeprav se ne strinjamo o vsaki točki, se na splošno strinjamo in želimo sodelovati pri napredovanju v zvezi s to zadevo.
Proces prümskega sporazuma je bil težaven in dolgotrajen. Napredovali smo počasi. Vendar je dobro, da imamo zdaj evropske sporazume o izmenjavi podatkov, da se državne zbirke podatkov povezujejo, pri čemer lahko te zbirke podatkov uporabljamo za preganjanje in preprečevanje kriminala.
Rad bi videl več napredka na nekaterih področjih celotnega projekta. Zato bom ob tej priložnosti govoril ne le o naših dosežkih, ampak tudi o tem: seveda ta sklep vsebuje nekaj točk, ki se bodo izvajale jutri ali pojutrišnjem. Na primer, želimo si, da bi skupne policijske enote delovale učinkoviteje in hitreje, ter da bi policijske sile ene države članice, ki imajo posebno strokovno znanje, delovale v drugih državah članicah. Gospa Dührkop Dührkop je poudarila, da pri tem obstajajo nekatere težave. Vendar je pomembno, da se ta proces nadaljuje, da se tukaj zagotovi več evropske odgovornosti in izvede več skupnih ukrepov. Na koncu bomo morda ugotovili, da je dober način za spodbujanje evropske zamisli ljudem predstaviti, da poskušamo pomembna vprašanja reševati na način, ki ga tudi oni obravnavajo kot pozitivnega.
Alexander Alvaro
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, menim, da govorim v imenu svoje skupine, ko poudarjam, da smo odlično sodelovali s poročevalko. Tesno smo sodelovali, kot je ravno izjavil gospod Reul. Kljub temu se moramo vprašati, zakaj je tako nujno sprejeti ta sklep, zakaj ga moramo sprejeti zdaj in zlasti pred koncem leta. Zadovoljni bi bili, če bi na tem področju uporabili predpise iz lizbonske pogodbe, kot so sodni nadzor in tudi ustrezna udeležba v smislu soodločanja z Evropskim parlamentom.
V zvezi z vidikom varstva podatkov, ki smo ga tu obravnavali, vsebuje prümska pogodba lastne predpise glede varstva podatkov, poleg tega imamo še izvedbena pravila in pravila pogodbe. Dejansko je gospa Dührkop Dührkop prav tako zaznala potrebo po okvirnem sklepu v tretjem stebru. Če pozorno pogledamo kategorije podatkov, ki jih ureja prümska pogodba, lahko vidimo, da pri tej zadevi nujno potrebujemo okvirno zakonodajo. Prav tako se moramo vprašati, zakaj so vključene tako imenovane posebne kategorije podatkov, kot so informacije o spolni usmerjenosti, zdravju, političnih in sindikalnih dejavnostih ter verskem prepričanju. To presega osnovne podatke, nujne v zvezi z organiziranim kriminalom. Glede uporabe podatkov so določene omejitve, vendar je neverjetno, da se lahko sploh uporabljajo.
V primeru podatkov o DNK močno podpiramo stališče poročevalke, tj., če so podatki potrebni in se lahko izmenjujejo, potem morajo biti jasno omejeni in se lahko uporabljajo le za namen, za katerega so bili mišljeni. Poleg tega je treba jasno poudariti, da državam članicam, ki nimajo državnih zbirk podatkov o DNK, teh ni treba uvesti.
Na koncu želim dejati, da bi bilo razumno, kot je bilo izpostavljeno v osebnih izmenjavah mnenj s policijskimi organi, namesto osredotočanja na zakonodajne ukrepe financirati programe za pomoč izmenjavi osebja v policijskih enotah. To bi zagotovo izboljšalo sodelovanje v Uniji.
Presenetljivo je, da financiranje še ni bilo razjasnjeno glede na to, da se bo sklep kmalu sprejel. Pred porabo sredstev morajo ljudje vedeti, koliko sredstev je temu namenjenih, prav tako morajo pred sprejetjem sklepa vedeti, koliko to stane.
Athanasios Pafilis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospod predsednik, pobuda nemške vlade in poročilo, o katerem razpravljamo, nista tako nedolžno tehnična, kot ju predstavljajo. Obravnavata tehnične in upravne pogoje, ki so nujni za hitro in uspešno uporabo preventivnega beleženja podatkov, predpisanega s prümsko pogodbo, ki je bila pred nekaj meseci vključena v zakonodajo EU. Podatki o DNK, osebni podatki in različne informacije se samodejno zbirajo, obdelujejo in izmenjajo v zvezi z vsako podrobnostjo, 24 ur na dan, sedem dni na teden, med represivnimi mehanizmi držav članic in EU. Vsak državljan in delavec v EU je lahko pod preventivnim nadzorom, pri čemer se podatki o njem shranjujejo. Varnostne sile ukrepajo ob najmanjšem sumu, da bo nekdo morda nekoč v prihodnosti naredil prekršek ali ogrozil javni red in varnost. Z drugimi besedami, vsak je kriv, dokler mu ni dokazana nedolžnost.
Poročilo, o katerem razpravljamo, naredi še korak dlje v zvezi z zakonodajo o beleženju podatkov ter odpira vrata beleženju in izmenjavi podatkov, ki obravnavajo politična načela, verska in filozofska prepričanja ter članstva v političnih strankah ali sindikatih. Zakaj potrebujete vse to? Za obravnavanje organiziranega kriminala? To je laž. Hočete podatke o vsakem človeku na svetu. Izločiti in zastrašiti hočete vsakogar, ki dvomi o vaši politiki. Zato poslanci iz grške komunistične stranke glasujemo proti poročilu.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, od napadov 11. septembra in mogoče že pred tem osredotoča EU svoje tehnične varnostne ukrepe skoraj v celoti na boj proti terorizmu. Zdaj je dejansko prav, da možnim morilcem onemogočimo prenos navodil za izdelavo bomb iz spleta in hkrati seveda pozdravljamo tesnejše sodelovanje med državami članicami. Vendar v boju proti terorizmu ne smemo dovoliti, da nedolžni državljani postanejo tarče ali da se utišajo neprimerne kritike.
Menim, da se v svetu pojavlja nevaren trend, ki želi izbrisati osnovne svoboščine, za katere so se naši predniki trdo borili. Tvegamo, da bomo s predajanjem podatkov o potnikih in spletnim nadzorom postali zelo neliberalna družba. Upam, da se ne bomo kmalu znašli v razmerah, v katerih bomo vsakega drugače mislečega, ki se udeleži protesta za podporo referendumu ali kritiko EU, označili za možnega terorista.
Seveda je pomembno, da smo pazljivi, vendar ne v škodo državljanskim svoboščinam. Seveda tudi ne smemo dopustiti, da so druga področja, kot je boj proti organiziranemu kriminalu, zaradi tega prikrajšana. Ne smemo podcenjevati nevarnosti vzporednih družb, ki se nenehno širijo, nasilja, ki temelji na priseljevanju, ter možnih etničnih in kulturnih sporov.
Urszula Gacek
Gospod predsednik, ko govorimo o spodbujanju terorizma v dobi svetovnega spleta in novih tehnologij, govorimo o popolnoma novih izzivih in grožnjah ter moramo, kot je omenil moj kolega, poiskati zelo dobro ravnovesje med kršenjem državnih svoboščin različnih političnih organizacij in bojem proti grožnjam naši varnosti ter varnosti naših državljanov.
V zadnjih tednih so govorniki iz Sveta Evrope na primer izrazili različne skrbi ter nas pozvali, da v celoti sprejmemo različna priporočila, ki jih je predložil Svet Evrope. Previdni moramo biti v zvezi s tem, katere vidike zelo pomembnega dela Sveta Evrope bomo prenesli v Evropski parlament, ker ima Evropski parlament v tej zadevi svojo edinstveno vlogo.
Pri obravnavanju novih groženj, ki jih predstavlja terorizem, je največji problem, s katerim se bomo srečali, opredelitev izraza spodbujanje in ali upravičeno kritiko vlad sploh lahko obravnavamo kot spodbujanje k terorizmu. To je bil eden od argumentov, ki jih je nedavno na seji odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve predstavil gospod Dick Marty iz Sveta Evrope. Očitno je dvomil o naši demokratični strukturi, saj je omenil, da lahko vlade izkoristijo različne točke. Sama bolj zaupam v naše demokratične postopke in menim, da bomo lahko obravnavali to vprašanje s previdnostjo ter preudarnostjo, ki ju zahteva od te institucije.
Sarah Ludford
Gospod predsednik, v državni zbirki podatkov o DNK Združenega kraljestva, ki so na voljo policiji, je 4,3 milijona posameznikov. To je 7 % prebivalstva Združenega kraljestva - kar je petkrat več v primerjavi z ostalimi državami. To število vključuje 150 000 otrok, mlajših od 16 let, od katerih jih 25 000 še nikoli ni bilo obtoženih. Najvišji policijski sodni izvedenec v Britaniji je celo predlagal, da se v zbirko podatkov o DNK vključi celo otroke, stare od pet let, če kažejo znake obnašanja, ki lahko pomenijo, da bodo v prihodnosti postali kriminalci. To je policijsko napovedovanje, ki je doseglo že nesmiselno raven.
Moja stranka meni, da je to izvajanje Orwellovega britanskega "Velikega brata". DNK nedolžnih ljudi se ne sme izmenjevati, v skladu z nasveti evropskega nadzornika osebnih podatkov morajo tudi obstajati natančne omejitve o tem, katere podatke se lahko izmenjuje, pri čemer mora izmenjava vsebovati tudi opozorilo, če je zadevna oseba nekaznovana.
Carlos Coelho
(PT) Gospod predsednik, podpredsednik Barrot, gospe in gospodje, danes razpravljamo o drugem sklepu za uvedbo predpisov, potrebnih za izvajanje druge pobude, ki jo je Svet že soglasno podprl, vendar še ni bila niti sprejeta.
Zavedam se, da obstaja cela vrsta pobud za boj proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, zato da se krepita varnost in previdnost, vendar obžalujem, da nismo enake pozornosti namenili povečanju zaščite temeljnih pravic. Evropska unija še vedno nima usklajenih postopkovnih zaščitnih ukrepov in primernega zakonodajnega instrumenta tretjega stebra o varstvu podatkov, kot je podpredsednik Barrot priznal v svojem govoru.
Gospod komisar, pozivam vas, da pomagate Svetu razložiti, da so te razmere nesprejemljive, zlasti če upoštevamo, da večina ukrepov za boj proti terorizmu in spodbujanje sodelovanja policije vključuje zbiranje in izmenjavo osebnih podatkov. Ta zadnja pobuda je še en primer tega, in je le še bolj resna, saj vključuje zbiranje, hrambo in izmenjavo podatkov o DNK ter prstnih odtisih itd. Standardi za varnost podatkov, ki jih določa poglavje 4 prümske pobude, ki zagotavlja posebna jamstva, niso samozadostni ter za pravilno delovanje potrebujejo celoten in splošen okvir, ki ga lahko učinkovito zagotovi le okvirni sklep tretjega stebra o varstvu podatkov.
Z velikim zadovoljstvom smo odobrili to pobudo, v kateri se bodo bistveni vidiki sodelovanja v prümski pobudi prenesli v okvir Unije. Vendar moramo to nalogo dokončati. Prav tako je bistveno zagotoviti obstoj jasnega in učinkovitega pravosodnega okvira za varstvo podatkov.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, menim, da je gospod Coelho pravkar predstavil zelo jasen in objektiven opis razmer.
Predlog, ki ga je na začetku predložila Komisija, je bil seveda bolj ambiciozen, zato obžalujemo zlasti omejen obseg tega sklepa. Vendar je namen sklepa vzpostaviti temelje, potrebne za minimalno raven varstva v tretjem stebru. Brez sprejetja takega sklepa ne bi imeli nobenega splošnega predpisa, uporabnega v tretjem stebru, kar bi bilo še slabše. Upamo, da bo ta sklep sprejet čim prej po tem, ko bo Parlament predložil svoje mnenje o novem besedilu, ki ga je Svet že dvakrat predložil Parlamentu.
Kot sem že prej omenil pri ponovni zahvali poročevalki gospe Dührkop, Komisija jasno meni, da bodo določbe o varstvu podatkov dopolnjene z določbami iz okvirnega sklepa o varstvu podatkov v tretjem stebru.
S temi izjavami ob koncu, gospod predsednik, se zahvaljujem vsem govornikom za njihove prispevke v tej razpravi.
Bárbara Dührkop Dührkop
poročevalka. - (ES) Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem kolegom poslancem, s katerimi mi je bilo v zadovoljstvo sodelovati pri tem poročilu. Ne bom odgovarjala vsakemu posebej, ampak na splošno.
Vsi smo zlasti zaskrbljeni zaradi potrebe po ravnovesju med bojem proti terorizmu in kriminalu ter strogim varovanjem zasebnih in javnih pravic, ker nikomur ne moremo odvzeti njegovih državnih svoboščin zaradi boja proti terorizmu.
Tako ravnovesje je včasih težko doseči, vendar smo mi demokrati odgovorni, da smo nenehno pozorni, ali se na tem področju pojavljajo kakršne koli zlorabe.
Drugič, omenili ste sodelovanje policije: to je bistveno. Živim na območju, na katerem je prisoten terorizem. Sama imam policijsko zaščito in kadar grem v Francijo, moram to sporočiti lokalni policiji, ki nato pošlje obrazec v Madrid, pri čemer ta vpraša Francijo za dovoljenje prehoda meje s strelnim orožjem, in celoten proces traja en teden. Zavedam se, da bi morali imeti hitrejši, manj birokratski sistem, zato bi morda morali imeti evropsko policijsko dovoljenje. Menim, da so evropske policijske enote deležne precej podobnega usposabljanja.
Poleg tega, kot so omenili gospod Alvaro ter tudi Sarah Ludford in gospod Coelho, nujno potrebujemo okvirni sklep, in to je zadeva, ki jo želimo predložiti Svetu. Za varstvo podatkov potrebujemo minimalne standarde. To je upravičena zahteva v imenu vseh državljanov.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 22. aprila 2008.
John Attard-Montalto  
v pisni obliki. - Danes imajo na srečo organi za kazenski pregon na voljo orodja, kot so podatki o DNK, samodejna identifikacija prstnih odtisov in podatki iz registrov vozil. Podpiram skupno zbirko podatkov vseh potrebnih orodij za boj proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu. Dejstvo je, da je varstvo podatkov bistveno, vendar je v boju proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu na drugem mestu.
Podpiram skupno uporabo zbirk podatkov in tudi ustanovitev obveznih državnih zbirk podatkov. Večina evropskih državljanov in prebivalcev spoštuje zakone, zato se ne smejo bati, da bi bili njihovi podatki, DNK ali prstni odtisi na voljo v skupni evropski zbirki podatkov.
Malta je nevtralna država, vendar glede terorizma nismo nevtralni. Škodovanje nedolžnim civilistom ne sme biti opravičljivo. Terorizem je eden od najbolj krutih zločinov, ki ga lahko primerjamo z genocidom in vojnimi zločini.
Zdaj je pravilo, da se teroristom sodi na državnih sodiščih. Prišel je čas, ko moramo razmisliti o mednarodni pravosodni strukturi, ki bo obravnavala teroriste.
Anneli Jäätteenmäki  
v pisni obliki. - (FI) Nujno je večje sodelovanje med organi za nadzor meje, carino, policijo in varnostnimi organi za izboljšanje varnosti Evropejcev.
Namen prümske konvencije je poglobiti sodelovanje med državami EU za boj proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakonitemu priseljevanju.
Prümska konvencija bo okrepila varnost v Evropi. Nemoten pretok v izmenjavi informacij med varnostnimi organi, zlasti organi za nadzor meje, bo glavna prednostna naloga.
Za izmenjavo informacij med državami članicami morajo biti tehtni razlogi. Jasno je, da sta taka razloga kršenje zakona ali zadostni dokazi za nameravane prestopke.
Izmenjava informacij mora spoštovati varstvo evropskih posameznikov, ki spoštujejo zakone, da se ne pojavijo zlorabe človekovih pravic kot posledica poseganja v zasebnost.
Namen sodelovanja v varnostnih zadevah je ohraniti varno Evropo in varovati državljane, ki spoštujejo zakone.
Sodelovanje v varnostnih zadevah mora varovati Evropejce pred kriminalci in zagotoviti, da bo naše vsakdanje življenje čim varnejše ter da naši otroci ne bodo živeli v strahu.
