Montenegró - Stablizációs és társulási megállapodás az EK és Montenegró között (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a közös vita, melynek témái:
a Bizottság nyilatkozata Montenegróról,
Marcello Vernola ajánlása a Külügyi Bizottság nevében az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanács és a Bizottság határozatra irányuló javaslatról - C6 0463/2007 - -.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Tisztelt Elnök úr! Szeretném megköszönni Vernola úrnak ezt a nagyon tartalmas jelentést, amely a Montenegróval kialakult kapcsolatunk nagyon sorsdöntő szakaszában kerül elfogadásra.
Először a Nyugat-Balkán európai perspektívájára szeretnék kitérni. Az EU külügyminiszterei a hétfői napon megerősítették, hogy Nyugat-Balkán jövője az Európai Unión belül van. Ezt alátámasztandó, az elmúlt két hónapban aláírtunk Montenegróval egy stabilizációs és társulási megállapodást és mind Szerbiával, mind Bosznia Hercegovinával parafáltunk STM-ket.
Megköszönöm a portugál elnökségnek ezekhez a biztató lépésekhez tett jelentős hozzájárulását. Remélem, hogy amint a két ország teljesíti a feltételeket, rövid időn belül aláírhatjuk a két utóbbi megállapodást.
A Szerbiával fenntartott jól működő és zökkenőmentesebben alakuló kapcsolatokat is beleértve Montenegró jelentős előrelépést tett függetlensége óta. Montenegró európai útjának döntő állomására azonban idén október 15-én került sor, amikor az országgal aláírtuk az STM-et. Üdvözlöm a montenegrói parlament részéről történt egyhangú ratifikálást. Az STM a gazdasági, politikai és intézményi fejlődéshez biztosít stabil keretet Montenegróban és a megállapodás megfelelő végrehajtása esetén jelentős előrelépést jelenthet az integrációhoz vezető úton.
Szintén üdvözlöm azt a másik pozitív eredményt, hogy néhány nappal az STM aláírását követően elfogadták Montenegró alkotmányát. Az európai előírásokkal szoros összhangban lévő új alkotmány, elősegíti az országban a demokratikus intézmények megerősödését. Teljes körű megvalósításához azonban további erőfeszítésre és elszántságra van szükség.
A november 6-án elfogadott, haladásról szóló rendszeres európai bizottsági jelentés kiemeli ezeket a pozitív eredményeket. Elismerően nyilatkozik Montenegróról, a függetlenséget követően kialakított szükséges jogi és intézményi keretek kialakításával összefüggésben. Kiemeli Montenegró eredményeit, melyeket az STM végrehajtásának előkészítése és az adminisztratív kapacitás megerősítése terén ért el. A haladásról szóló jelentésünkben rámutatunk néhány kulcsfontosságú kihívásra, amelyekkel Montenegrónak az elkövetkező években kell szembenéznie. Például, Montenegró igazgatási kapacitása továbbra is elég hiányos, ezért az igazgatási reformokat minden szinten folytatni kell. A korrupció elleni harcban sürgős lépés szükséges a konkrét, kézzelfogható eredmények eléréséhez. A pénzmosás és a szervezett bűnözés továbbra is olyan terület, amely aggodalomra ad okot. Az Önök jelentésében ezek helyesen, mind kiemelt területként szerepelnek.
Egy új alkotmányos testület felállításával, a bírák kinevezéséért és elbocsátásáért felelős Bírói Tanács létrehozásával az új alkotmány megnöveli a bírói hatalmi ág függetlenségét. A kormány a 2007-2012-es időszakra elfogadta az igazságszolgáltatási reformra irányuló stratégiát Ennek végrehajtása komoly kihívást fog jelenteni, de egyértelmű, hogy Montenegrónak biztosítania kell bírái és ügyészei függetlenségét, számonkérhetőségét és szakértelmét.
Montenegró aktív közreműködést vállal a regionális együttműködésben. Jó kapcsolatokat tart fenn szomszédaival. A függetlenség után Szerbiával kapcsolatban felmerült kérdések többsége rendeződött. Koszovó státuszának kérdéséhez - az EU álláspontjával összhangban - Montenegró konstruktív módon viszonyul
Most az egész STM előkészítésének teljes körű végrehajtására és az európai partnerség ajánlásaira kell összpontosítanunk. Montenegrónak jó eredményeket kell elérnie a végrehajtás és a reformok terén. Montenegró nagyon jól vette a stabilizációs és társulási folyamat rajtját és remélem, hogy az ország képes lesz építeni erre a pozitív lendületre.
Nagy várakozással tekintünk, Montenegró kormányával, parlamentjével, egyéb intézményeivel és az ország civil társadalmával folytatott, az európai reform keretprogramjára vonatkozó még szorosabb együttműködés elé. Örömmel tájékoztatom Önöket, hogy november 1-je óta működik az új, bizottsági delegáció és készül az Európai Újjáépítési Ügynökség munkájának átvételére a tervezett időpontban. Montenegró a 2009-ig terjedő hároméves periódusban várhatóan közel 100 millió EUR összeghez fog jutni az előcsatlakozás keretei között. Ezek az alapok Montenegrónak olyan területeken nyújtanak majd segítséget mint a jogállamiság, az igazgatási kapacitás megerősítése és az STM végrehajtása. A másik kiemelt fontosságú területet a gazdasági és szociális fejlődés valamint a civil társadalom fejlődése jelenti. Bízom az Európai Parlament által nyújtott segítségben, amely mint mindig, most is kulcsfontosságú.
Bernd Posselt
(DE) Tisztelt Elnök úr! Ez a napirend vitaként illetve a Tanács és a Bizottság nyilatkozataként lett meghirdetve. Csak azt akarom megkérdezni, hogy hol van a Tanács, és hogy vajon a Tanácshoz intézett kérdések óráján vagy esetleg a vita folyamán legalább képviseli-e majd megint valaki a Tanácsot.
Elnök
A szolgálatok arról tájékoztatnak, hogy a vita az Elnökök Értekezletének határozata értelmében zajlik ilyen módon, mivel a Tanács jelenleg a holnap, Lisszabonban tartandó ülésének előkészítésével van elfoglalva.
Marcello Vernola
előadó. - (IT) Tisztelt Elnök úr! Mostanra már elfogadottá vált, hogy a balkáni országok jövője Európán belül van, ezt elismerte az Európai Tanács 2003. évi thesszaloniki ülése és mi magunk ebben a Házban is számos alkalommal elismertük már, véget vetve ezáltal a kérdés bármilyen további megvitatásának.
Montenegró kétségtelenül kedvező helyzetben van az Európai Unióhoz való csatlakozást illetően, mint ahogy azt a tények is mutatják: miután 2006-ban, egy rendben lebonyolított népszavazást és a szerb kormánnyal hivatalos megállapodást követően kihirdette a Szerbiával kialakult államszövetségtől való függetlenné válását, újraindultak és alig több mint két és fél hónap alatt lezárultak az ország saját stabilizációs és társulási megállapodására vonatkozó tárgyalások. A megállapodásokat 2007. március 15-én parafálták, de sajnos technikai problémák merültek fel, amik lelassították a további folyamatot, habár most már látható a vége. A biztos úr az imént jelentette be, hogy Podgoricában már meg is nyílt egy hivatal - ami dicséretet érdemel - és a megállapodás ratifikálásának minden feltétele adott.
Montenegró elmúlt évben elért fejlődése, az Európai Közösséggel kapcsolatos kötelezettségvállalásai és a folyamatban lévő reformtevékenység - még az elmúlt pár napban is - mind azt eredményezi, hogy a megállapodás megkötése mellett szóló pozitív véleményt támogassuk. Világos azonban, hogy ez nem a végső célt, hanem mindössze egy kiindulási pontot jelent.
Montenegrónak most a már megkezdett reformfolyamat megvalósításához szükséges intézkedések végrehajtására kell koncentrálnia annak érdekében, hogy teljesíteni tudja a stabilizációs és társulási megállapodásban vállalt kötelezettségeit. Ezzel kapcsolatban, érdemes felhívni a figyelmet az együttműködés jó légkörére az Európai Parlament és a montenegrói parlament között, amellyel számos alkalommal találkoztunk, és amely jövő héten Podgoricában fog bennünket fogadni. Montenegrónak minden a rendelkezésére áll, ami ahhoz kell, hogy rövid idő alatt véghezvigye ezt a folyamatot, kezdve egészen a tagjelölt státuszától.
Montenegró gazdasága tovább növekedett az elmúlt évek során, ami hatalmas külföldi befektetéseket vonzott, amely részben a vállalatok számára kedvező fiskális politikának volt köszönhető. Ennek eredményeként a munkanélküliség jelentősen lecsökkent 33%-ról 12%-ra.
Néhány hónappal ezelőtt egy új alkotmányos alapokmány került elfogadásra, ami világosan jelzi, hogy az ország milyen mértékben erősíti demokratikus jogait, amelyekkel kitűnik a balkáni térségében. A montenegrói hatóságok nagy sebességgel dolgoznak az európai követelményekhez való felzárkózásuk megvalósításán. A legfrissebb hír hatására öt módosítást nyújtottunk be, ezek a legutóbbi fejlemények számbavételére vonatkoznak.
Az elmúlt néhány napban, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel aláírásra került egy együttműködési megállapodás, amely szabályozza a törvényszékre vonatkozó technikai segítséget. Nem szabad megfeledkeznünk arról sem, hogy a Jugoszlávia felbomlása nyomán létrejött utódállamok számára kulcsfontosságú az ad hoc Hágai Törvényszékkel fenntartott feltétel nélküli együttműködés. Azt is szem előtt kell tartanunk, hogy Montenegró sohasem bújt ki a nemzetközi kötelezettségvállalásai alól, valójában mindig dicséretben részesült a jogi és külföldi hatóságokkal folyatott hatékony együttműködéséért.
Montenegrónak további erőfeszítéseket kell tennie az illegális csempészet terén kialakult szervezett bűnözés elleni küzdelem, illetve annak felszámolása érdekében. Az Európai Parlament szükségesnek tartja a közigazgatásban és a bírói karban meglévő korrupció elleni küzdelmet is: az ország kedvező válaszokat ad az európai hatóságoknak, ennek látható jelei vannak az új alkotmányban, amely az autonóm és független igazságszolgáltatás védelmét szolgáló mechanizmusokat hoz létre.
Az uralkodó osztály képességeinek fejlesztése a közösségi ikerintézményi és a tagállamokkal folytatott csereprogramokban való részvételük révén fog megvalósulni. Ezek közül néhány program a fiatalabb korcsoport és a kutatók fejődését segíti elő. Az emberek, elsősorban diákok és kutatók, szabad mozgásának előmozdítása egy olyan cél, amit többek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok egyszerűsítésével kívánnak megvalósítani, ezzel összefüggésben írtak alá külön megállapodásokat tavaly decemberben az Európai Unióval. A végső célt a teljes vízummentesség jelenti, annak érdekében, hogy hatékonnyá váljon a mozgásszabadság, ami a stabilizációs és társulási megállapodás egy másik fontos pontja és megnyíljon a növekedés és oktatás felgyorsulása előtti út. Meglátásunk szerint engedélyezni kellene a kulturális intézmények virágzását, például az önkéntes tevékenységek előmozdításával és a civiltársadalom képviselőinek megvédésével. Biztosítani kell a gondolatszabadságot éppúgy, mint a tájékoztatáshoz való jogot.
Különleges figyelmet érdemel a környezet: az előző alkotmány Montenegrót környezettudatos köztársaságként határozza meg - az első állam a világon, ami önmagának ilyen elnevezést ad. A természet kegyes volt az országhoz, a gyönyörű tengerparttól a Kotori-öbölig, a Durmitor-hegységig, amely szerepel az UNESCO Világörökség listáján. Az örökséget egyedi szabályozások révén kell megóvni, a törvénykönyv már több ilyet tartalmaz, betartásuk azonban sok esetben pénzhiány miatt még messze nem kielégítő.
Az országnak jelentős jövedelme származik a turizmusból, de sajnos maga a turizmus káros hatással lehet a környezetre, mivel a meglévő lehetőségek ökológiai szempontból nem rendelkeznek a nagyszámban beáramló turisták kezeléséhez szükséges rendszerekkel. Ezért egy másik fórumon megkértük Rehn biztos urat, hogy irányítsa a Bizottság figyelmét a környezetvédelmi politikák előmozdítására, különös tekintettel a megújuló energiaforrásokra, a vízre és vízgazdálkodásra és a partvidéki szakaszok védelmére. Montenegró tisztában van a problémával, és tovább dolgozik a természeti erőforrások megfelelő kezelésének megvalósításán. A területek támogatására vonatkozó terv, ami a partvidéki szakaszok megóvása érdekében az építkezések szabályozására vonatkozik, a közelmúltban került elfogadásra.
Doris Pack
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt Elnök úr! A PPE-DE képviselőcsoport nevében, természetesen üdvözlöm a haladást, amit Montenegró függetlenségének kikiáltása óta elért, és ami nagyon rövid idő alatt elvezetett a stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséhez.
A montenegróiaknak természetesen nem hátradőlni és lazítani, hanem az általuk aláírt megállapodást kell teljes egészében végrehajtani. A saját maguk által megállapított iránymutatásokat kell követniük, és lehetővé kell tenniük, hogy közigazgatásuk képes legyen a meghozott jogszabályok alkalmazására. Biztosítaniuk kell, hogy az igazságszolgáltatás rendszere megfelelő minőségű legyen, és hogy intézkedéseket hozzanak a korrupció elleni küzdelem eredményessége érdekében, elsősorban a közigazgatás és az igazságszolgáltatás terén.
Tisztában vagyok azzal, hogy az a különleges helyzet, ami a 90-es években uralkodott a térségben, lehetővé tette a korrupció állandósulását, amit ma nagyon nehéz megszüntetni, ez azonban semmit sem változtat Montenegrónak az Európai Unió országai körében kialakult hírnevén, amikor a neve állandóan felbukkan a csempészettel, a korrupcióval és a pénzmosással kapcsolatban. A montenegrói politikusoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük a Montenegróról kialakult kép megváltoztatása érdekében. Végül is egyszer eljön majd az idő, amikor az Európai Unió népeinek vélhetően üdvözölnie kell a csapatban Montenegrót. Ezért elkerülhetetlen, hogy Montenegróban a demokrácia fejlődése és egy piacgazdaság kialakulása valóban átlátható keretek között valósuljon meg.
Nem kívánok minden ma felvetett vagy a továbbiakban felvetetett kérdést megvitatni és nem fogok az állásfoglalás minden részletére kitérni. Szeretném azonban kihangsúlyozni, hogy a montenegrói partvidék egy ékszer és páratlan jellegének megőrzéséhez különleges intézkedésekre van szükség. Ezt azt jelenti, ahogy azt Marcello Vernola is mondta, hogy a záradéknak az új alkotmányban, ami kimondja, hogy Montenegró egy környezettudatos állam, nem szabad üres ígéretté válnia. A partvidéki és a hátvidéki szakaszt meg kell védeni és meg kell akadályozni minden megalitikus beruházási projektet. A történelmi és kulturális vonatkozású természeti sajátságokat és területeket meg kell őrizni annak biztosítása érdekében, hogy Montenegró ne pocsékolja el kivételes idegenforgalmi vonzerejét. Elég sok figyelmeztető nyugat európai példa van az ilyen megszentségtelenítésekre.
Meg kell akadályozni a partvidéki és a hátvidéki szakasz kiárusítását, az aktuális feladatot az idegenforgalom ésszerű fejlesztése és az óvatos földhasználat jelenti. Elsőrendű fontosságú a partvidéki szakasz túlfejlesztésének megakadályozása és meg kell fékezni a telek- és ingatlanspekulációkat. Örömmel veszem tudomásul, hogy a területre már elkészült egy földhasználati terv. Üdvözlöm az ICTY-vel, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel kialakított együttműködést, és remélem, hogy ez majd egyszer Karadžić úr letartóztatásához fog vezetni.
Őszintén kívánom továbbá, hogy lássam, hogy Montenegró végül létrehozza azt a nemzeti ügynökséget, ami biztosítani fogja, hogy az ország lehetővé tegye a diákjai és gyakornokai számára az Erasmus és a Leonardo oktatási programokban való részvételt.
A jövő héten a montenegrói parlament illetékes képviseletével fogunk találkozni és arra fogjuk biztatni őket, hogy támogassák kormányukat az Európai Unióval való konvergencia útján történő előrehaladásra tett erőfeszítéseiben és az általunk említett visszaélésekkel szembeni küzdelemben.
Vural Öger
a PSE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt Elnök úr! A 2003. júniusi thesszaloniki EU csúcstalálkozón az állam- és kormányfők ismételten megerősítettek az európai kilátások előmozdítására vonatkozó támogatásukat a Nyugat-Balkán területén, ahol Montenegró a volt Jugoszlávia legfiatalabb utódállama, amely 2006-ban kiáltotta ki Szerbiától való függetlenségét.
Azóta, az Európai Unióval kialakult kapcsolatok még szorosabbá váltak és Montenegró egyértelműen az európai utat választotta. Különösképpen üdvözlöm az október 18-án megkötött stabilizációs és társulási megállapodást, ami egy sarokkő az EU és Montenegró közötti kapcsolatokban. Ez számos előnyt jelent a kis balkáni ország számára, különösen az üzleti tevékenység és a kereskedelem terén, mert részben biztosít egy szabadkereskedelmi övezetet, részben pedig elősegíti a beruházások és az üzleti együttműködések kialakulását.
2007. október 17-én, alig több mint egy évvel a függetlenség kikiáltása után egy újabb fontos célt sikerült megvalósítani, amikor a montenegrói parlament elfogadta az ország első alkotmányát, amely különösen fontos szerepet fog játszani ennek a fiatal nemzetnek az önmeghatározásában. Az alkotmány kimondja, hogy Montenegró egy demokratikus, liberális és környezettudatos állam, amely a jogállamiságra épül. Ez egy óriási siker. Montenegrónak igaz még nagy utat kell megtennie az uniós tagság megszerzéséig, azonban a még meglévő akadályok felszámolása lépésről-lépésre megtörténik.
A feketegazdaság és a korrupció elleni küzdelem terén még mindig fennáll az előrelépés szükségessége. Egy szabad és független igazságszolgáltatási rendszer működtetése, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel kialakított együttműködés és mindenekelőtt a demokratizálódás, az emberi jogok és a kisebbségek védelmének területén megvalósuló reformfolyamatok, mind elengedhetetlenek Montenegró saját és az Európai Unión belüli jövője szempontjából. Az egyik első prioritást a stabilizációs és társulási megállapodásban előírt reformok sikeres végrehajtása kell, hogy jelentse.
2008. január 1-jén Szlovénia, egy másik volt jugoszláv tagállam veszi át az EU Tanács elnökségét. Örömteli tény, hogy a Nyugat-Balkán a szlovén elnökség egyik prioritása lesz. A Nyugat-Balkán biztonsága és stabilitása a térség és egész Európa legfőbb érdeke.
Egy demokratikus és stabil Montenegró meghatározó szerepet játszhat és kell, hogy játsszon a célok megvalósításában. Befejezésképpen, engedjék meg, hogy kihangsúlyozzam, hogy Montenegró EU-csatlakozási kilátása, habár ez a távolabbi jövőben van, jelenti a további reformfolyamatok fő hajtóerejét. Nekünk az Európai Unióban, támogatnunk kell Montenegrót az EU-csatlakozáshoz vezető úton.
Jelko Kacin
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (SL) Több, mint száz évvel ezelőtt, Montenegró egy királyság volt Európa politikai térképén. Mind kulturálisan, mind politikailag elismert és nagyra értékelt királyság volt.
A partvidék egy része, a Kotori-öböl, szerves része volt az Osztrák-Magyar Monarchiának és abban az időben a mai Hercegovinával együtt biztosította a tengerhez való kijáratot. Valaha Montenegró a modern Európa részét képezte és most a teljes együttműködésre és az európai uniós tagságra készül.
2006. májusa óta, amikor új európai országgá vált, Montenegró biztató haladást ért el az európai menetrend végrehajtásában. Őszinte dicséretet érdemel a stabilitási és társulási megállapodás aláírásáért és az októberben elfogadott új törvényekért. Podgorica szintén elismerést érdemel a Hágai Törvényszékkel való együttműködésért és a térség hosszú távú stabilitásához való hozzájárulásáért és ezen a téren betöltött pozitív szerepéért.
Azonban a mai naptól kezdve az Európai Uniónk más lesz, mivel néhány órával ezelőtt, ebben a teremben szemtanúi voltunk egy rendkívüli történelmi eseménynek, amikor aláírásra került az Alapjogi Charta. Montenegró állampolgárai is nagyobb demokráciát, nagyobb tiszteletet, nagyobb sokszínűséget és nagyobb jogbiztonságot érdemelnek. Ennek a fiatal országnak a legfőbb kihívást a szervezett bűnözés és korrupció jelenti, ezen a területen többet kell és többet lehet tenni. Felkérem az illetékes hatóságokat, hogy proaktívabbak legyenek a korrupció, a szervezett bűnözés, az ember-, a fegyver-, és a kábítószer-csempészet elleni harcban.
Ezzel összefüggésben üdvözlöm a szilárd jogalkotási keretet. Kiemelem azonban, hogy a jogszabályok gyakorlati végrehajtása egy olyan folyamat, amely megfelelő adminisztratív és politikai erőforrásokat is igényel. Még mindig nagyon aggódom a politikai és a gazdasági szerkezet átláthatósága és politikai kultúra hiánya miatt. Ez meggátolja Montenegrót egy demokratikus társadalomnak és egy szabad piacnak a megvalósításában.
Montegrónak többet kell tennie a média szabadsága, pluralitása és szakszerűsége terén is. Teljesen végig kell vinnie az elfogadott reformokat, és biztosítania kell a montenegrói rádió és televízió függetlenségét.
Sajnálom, hogy még mindig eredménytelen a nyomozás a meggyilkolt újságíró Duško Jovanović ügyében, aki halála előtt cikksorozatot közölt a montenegrói szervezett bűnözésről.
Az újságírók és a civil társadalom fontos szerepet játszanak a demokrácia fejlődésében, elsősorban ott, ahol érzékeny társadalmi problémákra hívják fel a figyelmet. Ezért kérem a kormányt, hogy aktívabb szerepet vállaljon a problémák megoldásában, valamint vonja be és konzultáljon a civil társadalommal, és jobb működési feltételeket biztosítson számukra.
Gisela Kallenbach
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, engedje meg, hogy köszönetet mondjak Vernola úrnak a jelentéséért és azért az együttműködésért, amit a Külügyi Bizottságban tanúsítottak. Azonban még nagyobb elismeréssel gratulálok a montenegrói partnereinknek és a Bizottságnak, akik ismét megmutatták, hogy egy európai perspektíva megerősíti a demokrácia fejlődését, a jogállamiságot és a stabilitást.
Valójában azonban úgy érzem, hogy a folyamat túlságosan lassan halad előre. Ezért felhívással fordulok mindkét félhez, kezdve magunkkal az európai intézményekkel, hogy ne feledkezzünk el arról, hogy Montenegró és valójában az egész Nyugat-Balkán, Európa része. A saját érdekünk, hogy tartós béke és demokrácia uralkodjon ott. A térséggel szembeni kötelezettségvállalásainkat tovább kell fokozni. A Nyugat-Balkánnal létrejövő, zárt gazdasági és környezeti partnerség konkrét napirendjére tett javaslatunkat el kell fogadni. Szüntessük meg a vízumkötelezettséget, amilyen gyorsan csak lehet.
Kérem Montenegrót, hogy biztosítsa, hogy a haladásról szóló jelentés, az elmúlt évektől eltérően, többé ne a korrupció elleni harc hiányos intézkedéseiről, a szervezett bűnözésről, és az elégtelen kapacitással működő közintézményekről szóljon. Erőfeszítést kell tennie az európai értékek gyakorlati megvalósítására. Ebbe beleértendő a nyitottság légkörének megteremtése, amelyben kibontakozhat a civil társadalom tevékenysége, és amelyben megvalósulhat a média korlátlan szabadsága.
Végezetül, konstruktív szerepvállalásával, meghatározóbb szerepet kell játszania az egész térségben, valamint a Koszovó státuszának megoldására tett erőfeszítésekben. Érdemes átgondolnia azokat a lépéseket, amelyek bizonyos területeken Európán kívüli országoktól való függőséghez vezettek. Ezek közé a lépések közé tartozik az Egyesült Államokkal aláírt kétoldalú mentességi megállapodás és a káros telek- és ingatlanspekulációt lehetővé tevő szabályozás, amely aláássa a környezet védelmére és a montenegrói megdöbbentően gyönyörű partszakasz valóban fenntartható fejlődésének megóvására tett erőfeszítéseket.
Fontos lépést jelent a földhasználat-tervezés célkitűzéseinek a közelmúltban történt elfogadása. Még egyszer gratulálok, és támogatásomról biztosítom az európai uniós tagsághoz vezető úton.
Helmuth Markov
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt Elnök úr, Biztos úr! 1918-ban a független Montenegró önként döntött a szomszédos államokkal, Szerbiával, Horvátországgal, Bosznia-Hercegovinával és Szlovéniával való egyesülésről. Jugoszlávia felbomlását követően, 2006-ban a montenegrói választók demokratikus döntést hoztak a Szerbiától való elszakadásról. Ezáltal Montenegró Európa 49. független állama lett, egy olyan állam, amelynek népessége - eltekintve a döntően albán etnikumú Albániával és Koszovóval határos területektől - többségében szláv.
A mindennapi politika szempontjából fontos, hogy Montenegró ne szolgáljon menedékként olyan külföldiek számára, akik az adóelkerülésben és a nem egyenes úton szerzett pénz mosásában érdekeltek. Montenegrónak megoldást kell találnia a környezetszennyezéssel és a Szerbiából, illetve Koszovóból hosszú távra érkező menekültek kilátástalan helyzetével kapcsolatos problémákra.
A vasúthálózatnak újra működnie kell és küzdeni kell a csempészet ellen. Képviselőcsoportom örömmel veszi tudomásul, hogy a Külügyi Bizottság elfogadta a menekültek élet- és munkafeltételeire vonatkozó módosításainkat. Azok, akik jelenleg egyetlen országnak sem állampolgárai, nem maradhatnak örökre hontalanok, és Montenegrónak az Európa Tanács által lefektetett megfelelő iránymutatásokat kell követnie.
A szerb határon elhelyezkedő Nikšić-ig és Shkoder albán határvárosig vezető vasúti szolgáltatások újraindítására tett javaslatunk is elfogadásra került. Sürgős intézkedések szükségesek az észak-dél vasúti összeköttetés felkarolására és a gépjárművek, buszok és teherautók kizárólagos használatát javasoló határozat által előidézett egyensúlyhiány helyreállítására.
Üdvözöljük azt is, hogy az előadó nem ismételte meg az ország NATO-hoz való gyors csatlakozására, az előző Montenegróról szóló jelentésében tett felhívását. A NATO-hoz való csatlakozást nem lehet az EU-tagság megszerzésének feltételeként megjelölni.
Az is helyes, hogy ez a jelentés már nem tartalmazza a neoliberális gazdaságpolitika folytatásának követelményét, ami még az Európai Unión belül érvényes gazdaságpolitikánál is továbbmenne. Montenegrónak megvan a lehetősége arra, hogy uniós tagállammá váljon.ez nemcsak Montenegró számára, de a többi, hasonlóképpen csatlakozni kívánó volt jugoszláv tagállam számára is fontos.
Bastiaan Belder
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt Elnök úr! Az előadó, Vernola úr, helyesen állítja, hogy Montenegró jövője az Európai Unión belül van. De az európai integrációhoz vezető út nem rózsákkal van felszórva. A fiatal balkáni állam fejlődése nyugtalanságra ad okot. Lehet, hogy Montenegró elméletben csodálatosan "zöld” és ideálisan fejlődik, de Podgoricának ezt hosszú távon kell fenntartania. Úgy tűnik azonban, hogy erősen beágyazódtak a jelenlegi gyakorlatok.
Veszélyt jelent például a Kotor környéki Aranypart ingatlanárainak kiszámíthatatlan növekedése. Ráadásul a gyorsan terjedő és illegális építkezések miatt aránytalanul nagy nyomás nehezedik az ország víz és csatornarendszerére. Vernola úr említette ezt, de nem a probléma fontosságának megfelelő hangsúllyal.
A montenegrói idegenforgalom óriási növekedési lehetőségének is megvan a maga árnyoldala. Miközben a kis állam adriai tengerrel határos partvidéke óriási fejlődésen megy keresztül, az ország északi részén a munkanélküliség több mint 20% és a szegénység pedig, meghaladja a nemzeti átlagot.
A háború öröksége még mindig érezteti hatását. Minimális az infrastruktúra és bizonyos helyeken a népességnek együtt kell élnie a víz- és villamos-energiahiánnyal. Azok a lépések, amiket a montenegróiak a sikeres gazdasági jövő megvalósítása érdekében tettek, még mindig nem bizonyulnak elég hatékonynak. Tekintettel a fejlődésre és az Európához való csatlakozásra, Montenegrónak az egész országra kiterjedő, jól átgondolt növekedési stratégiára van szüksége. Egy új "Európai Aranypart”-tal kapcsolatban semmilyen meggondolatlan lépés sem engedhető meg.
Alojz Peterle
(SL) Örömmel támogatom az Európai Unió és Montenegró között létrejött stabilitási és társulási megállapodás megkötésére irányuló javaslat jóváhagyását, ami az elmúlt hónapok egyik legfontosabb és legpozitívabb lépése volt Délkelet-Európában. Ez a megállapodás a Montenegró által elvégzett munka elismerése, ugyanakkor szerződéses kötelezettséget is jelent a teljes jogú tagsághoz vezető munka folytatására a thesszaloniki perspektíva szellemében.
A megállapodás világosan kijelöli a politikai, gazdasági és egyéb területek kulcsfontosságú prioritásait. Ezzel összefüggésben, üdvözlöm a megállapodás világos megállapításait az idegenforgalom, a környezetvédelem, a közlekedés és energiatermelés területeit érintő fejlesztési prioritásokkal kapcsolatban. Mindezen prioritások szorosan kapcsolódnak egymáshoz, ezért fontos, hogy Montenegró véghezvigyen vagy megvalósítson egy igazgatási reformot, amely gyors fejlődést biztosít, és lehetővé teszi a tagjelölt státusz megszerzéséhez szükséges feltételeknek való megfelelést. Őszintén kívánom, hogy Montenegró sikeres legyen ezen a téren, mivel a végrehajtás, ahogy az előttem felszólaló is hangsúlyozta, ettől függ.
Meggyőződésem, hogy a szlovén elnökség ideje alatt az Európai Unió látni fogja, hogy a Montenegró által elért eredmények a szerződéses kötelezettségekkel összhangban valósultak meg. A Montenegró által elért haladás, természetesen különösen Délkelet-Európa, de ezáltal az Európai Unió egészének is érdeke.
Hannes Swoboda
(DE) Tisztelt Elnök úr! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Sok minden van Montenegróban, ami lenyűgöző. A táj csodálatos, éppúgy, mint az a mód, ahogy végbement a Szerbiától való elszakadás, Montenegró és Szerbia is nagyon felelősségteljesen viselkedett. Elragadtatásomat kell kifejeznem az ország kisebbségi politikájával szemben, ennek köszönhető, hogy nagy általánosságban, a kisebbségek kezdik otthon érezni magukat Montenegróban. Ezek és sok minden más is kiérdemli csodálatunkat. Azonban a dolgoknak árnyoldala is van, ami aggodalommal tölt el, és amit már más felszólalók is említettek. Az egyik ilyen, a külföldi, elsősorban orosz befektetők tevékenysége. Semmi kifogásom sincs Montenegróban vagy bárhol máshol az orosz beruházások ellen. A montenegróiaknak azonban óvakodniuk kell egy olyan egyensúlyhiánytól, ami egyetlen országtól való függőséghez vezethet - és ez bármelyik országtól, nem csak az Oroszországtól való függőségre vonatkozik. Ezek közül a beruházások közül már jó néhány veszélyezteti Montenegró természeti szépségét és festői tájait.
Ami továbbra is nagyon elszomorít, az a korrupció elterjedtsége, amire már néhány képviselő is utalt. Több jelentés is érkezett hozzánk olyan médiaforrásoktól, amelyekről feltételezhető, hogy viszonylag kiegyensúlyozott módon próbálnak tudósítani. A cigarettacsempészettel kapcsolatos súlyos korrupcióra vonatkozó esetek - és más esetek is, amelyekről olvashatunk - olyan dolgok, amikről azt hittük, hogy azok már csak történelem. Kérem a Bizottságot, hogy vegye fel ezeket az eseteket prioritásai közé. Ha csak a korrupció lenne az egyetlen egy kritérium, nem lenne szükség sem ma, sem később a stabilizációs és társulási megállapodás elfogadására. Mi azonban jóvá fogjuk hagyni - és idesorolom a szocialista képviselőcsoportot is - mert segíteni akarunk az országnak a reformfolyamatban.
Mondani sem kell, hogy a Bizottságtól és az országtól is elvárjuk, hogy tegyen meg mindent a korrupció felszámolásáért, ami - és ez szomorú - még a politikai köröket is érinti. Legalábbis széles körben elterjedtek politikusokat érintő, korrupcióval kapcsolatos súlyos feltételezések. Kacin úrhoz hasonlóan, szeretném kiemelni azt a tényt, hogy a meggyilkolt Duško Jovanović ügye még nem zárult le. Felmerül bennem, hogy puszta véletlen-e, hogy ő és a kollégája sokat írtak a szervezett bűnözésről. Remélem, hogy véletlen egybeesésről van szó és nincs összefüggés a két dolog között. Feltétlenül remélem, hogy a montenegrói hatóságok mielőbb megoldják ezt az esetet és sokkal többet fognak tenni a korrupció leküzdéséért saját hazájukban.
Ewa Tomaszewska
(PL) Tisztelt Elnök úr! Az Európai Közösségek és a Montenegrói Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló állásfoglalás egy nagyon speciális helyzetet érint. Ez az első alkalom, hogy olyan országgal van dolgunk, amely népszavazás útján vívta ki függetlenségét.
Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének képviselőjeként, megfigyelőként vettem részt Montenegróban a népszavazást követő első parlamenti választáson. Mind az Európa Tanács küldöttsége, mind az OECD, megerősítette a választások demokratikus jellegét. Engem lenyűgözött, hogy a választási folyamat megfigyelésében milyen nagyfokú volt a polgári jelenlét. A nem kormányzati szervezetek képviselői és a szavazatszedő bizottsági elnökök jelen voltak az összes általunk felkeresett választási bizottságban. Egyértelműen látni lehetett azt a nagy elkötelezettséget, amivel a választási bizottság tagjai a választási eljárások betartását biztosították. Megjegyezendő továbbá, hogy Montenegró elfogadta törvényes fizetőeszközként az eurót.
Tekintettel az Európai Unióba való integráció irányába tett haladásra, támogatom a megállapodás megkötéséről szóló ajánlást. Kívánom, hogy az átállási folyamat segítségével, Montenegró képes legyen a lakosság életkörülményein javítani.
(Az elnök megszakítja a felszólalót)
Jaromír Kohlíček
(CS) Hölgyeim és uraim! Az EU és a Balkán közötti kapcsolat egy nagyon kényes kérdés, ami részben azzal magyarázható, hogy a legnagyobb uniós tagállamok "oszd meg és uralkodj” szemléletű politikájukkal jelentős mértékben hozzájárultak a volt Jugoszlávia felbomlásához, amely az első világháború óta kulcsfontosságú stabilizáló tényező volt az egész térségben. Szlovénia kivételével ezeket az államokat a stabilitás hiánya, az etnikai feszültségek, a migrációs kérdések, a korrupció és a munkanélküliség magas szintje, a gyenge állapot és a megválasztott parlamentek korlátozott mértékű befolyása jellemzi. Egy ilyen környezet táptalaja az illegális kereskedelemnek és a fegyver-, az ember-, a kábítószer-, az alkohol-, és a cigarettacsempészetnek. Egy ilyen környezetben nehéz megtervezni a közlekedést, az energetika fejlesztését és a gazdasági fejlődést. Nehézséget jelent a környezet védelme is. Nem okozhat meglepetést Önök számára, hogy ezekre a Montenegróban is uralkodó jelenségekre úgy tekintünk, mint a földünket is érintő, sürgősen megoldandó, átfogó kérdésekre. A jelenlegi helyzet kialakulásáért felelős tagállamok bűneinek jóvátételéhez ezzel az állásfoglalással, csak nagyon kismértékben járulunk hozzá. Tudatában van ennek a Parlament?
Georgios Georgiou
(EL) Tisztelt Elnök úr! Képviselőtársunk, Vernola úr egy kiváló - mondhatnám színes - képet festett Montenegróról, amely a Balkán legelbűvölőbb zuga. A balkáni legendákban mindig léteztek történetek erről az ősi királyságról, amelynek öt szomszéd mellett is sikerült fennmaradnia. Milyen sok szomszéd! Közös határa van Boszniával, Horvátországgal, Szerbiával, Albániával és Koszovóval is, ami talán most problémát fog Montenegró számára jelenti, mert ahogy látjuk az újságokban, és amit hallunk a képviselőtársaktól, Koszovó függetlensége kikiáltására készül, ezt azonban egyoldalúan kívánja megtenni!
Ez probléma lehet Montenegró számára, amely mára nagyszámú albánnak ad otthont. Meglátásom szerint a tárgyalások kezdeteként a csatlakozási megállapodás aláírása nagyon kedvező jelnek tekinthető, ami elősegíti majd a közigazgatási és igazságszolgáltató hatóságok megreformálását, de mindenekelőtt a korrupció elleni küzdelmet és remélem, hogy ugyanez a megállapodás vissza fogja szorítani az albán lakosság körében esetlegesen kialakuló irányzatokat is.
Jacek Protasiewicz
(PL) Tisztelt Elnök úr! Ez a Parlament már évek óta különös figyelmet fordít a Balkánon kialakult politikai helyzetre. Örülünk, hogy a véres konfliktusok időszaka után, most a nemzetek közötti béke és együttműködés jellemző a térség mindennapi életére.
Még a legérzékenyebb kérdések is - mint az új államok függetlenségének kikiáltása - most olyan módon jelentkeznek vagy jelentkezhetnek, amelyek a legmagasabb szintű nemzetközi normáknak felelnek meg. Ez jelenti a Balkán politikai fejlődésének valódi irányát, egy olyan irányt, ami lehetővé teszi annak a stratégiai célkitűzésnek a megvalósítását, ami a térségben élő nemzetiségek többségének akaratát fejezi ki, nevezetesen a szorosabb együttműködés kialakítását az Európai Unióval, egészen a teljes jogú tagság megszerzéséig.
Montenegró tökéletes példája ennek az irányvonalnak. A függetlenség kikiáltását követően jó kapcsolatokat ápolt közvetlen szomszédaival, beleértve a Szerb Köztársaságot is, amellyel korábban egy szövetségbe tartozott. Azonnal intenzív tárgyalásokba kezdett a stabilizációs és társulási megállapodásról, ami ez év október 17-én a megállapodás aláírásában érte el tetőpontját. Ezzel párhuzamosan megkötött egy szabadkereskedelmi megállapodást az EU-val, ami januárban fog hatályba lépni.
Ez alatt a rövid, alig másfél éves időszak alatt, Montenegró elismerésre méltó haladást ért el. A fiskális- és adópolitikában végrehajtott változások, a tőke szabad mozgására és a versenyre épülő piacgazdaság létrehozása, pozitív teljesítményként értékelendők.
Azonban sok még a teendő, elsősorban a szociálpolitika, a foglalkoztatottság, az energia, a környezetvédelem, a biztonság és a polgári jogok terén. A szervezett bűnözés és korrupció elleni hatékony küzdelem, a Hágai Nemzetközi Törvényszékkel folytatott teljes körű együttműködés - ezek különösen fontos feladatot jelentenek a montenegrói kormány számára.
Azonban nem csak Montenegróban léteznek ezek a problémák. Hasonló kihívásokkal néz szembe az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó többi balkáni ország is. Ebben a folyamatban az egyik vezető szerepet Montenegró játssza és remélem, hogy ez a továbbiakban is így lesz. Az Unió felkészült a balkáni országoknak a közösségbe való befogadására. Hogy ez vajon bekövetkezik-e és mikor, az elsősorban a balkáni elit és a balkáni politikusok bölcsességén múlik.
Libor Rouček
(CS) Tisztelt Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Montenegró rövid fennállása alatt, szemmel látható eredményeket ért el. Lerakták egy új állam alapjait és elfogadtak egy új alkotmányt. Az ország gazdasága jelentős, 8%-os növekedést mutat és a külföldi beruházások ebben az évben, elérték a 700 milliós EUR összeget. Aláírásra került a stabilizációs és társulási megállapodás és Montenegró megtette az első lépést a teljes jogú EU-tagság irányába. Amennyiben el akarja érni, hogy a teljes jogú EU-tagsághoz vezető út a lehető legrövidebb és leggyorsabb legyen, akkor Podgoricának meg kell meghoznia néhány alapvető döntést. Szükség van a jogállamiság működésének megerősítésére és többek között egy független igazságszolgáltatás biztosítására. Szükség van továbbá - meggyőzőbben, mint eddig bármikor - a korrupció elleni küzdelemre és az átláthatóság növelésére a politikai és gazdasági struktúrákra vonatkozó döntéshozatalban, tekintettel a piacgazdaság demokratikus és igazságos működésének biztosítására. Montenegró gazdasága számára alapvető jelentőségű az idegenforgalom. Fenntarthatóságának biztosítása érdekében olyan egységes jogalkotási keretre van szükség, amely a természetes környezet és a partszakasz védelmét szolgálja.
Hölgyeim és uraim! Montenegró és szomszédainak csatlakozási folyamata a regionális együttműködés sokkal nagyobb fejlődését eredményezi. Meggyőződésem, hogy a CEFTA keretei között megvalósuló regionális együttműködés szintén hozzájárul a térség egészében jelentkező politikai, gazdasági és társadalmi kérdések megoldásához. Felszólalásom végén, szeretném felkérni a Bizottságot, hogy segítse Montenegrót és a többi nyugat-balkáni államot a regionális együttműködés kialakításában, elsősorban az energia, a közlekedés és a környezet területén.
Ryszard Czarnecki
(PL) Tisztelt Elnök úr! Swoboda úr jogosan utalt egy perccel ezelőtt, a korrupció széleskörű elterjedésére Montenegróban. Ennek alátámasztására, szeretném a Transparency International néhány adatát idézni, ami megmutatja, hogy egy 0-tól 10-ig terjedő skálán (ahol a 10 a korrupciótól való mentességet mutatja), Montenegró mutatója 3,3. Így tehát, legelől szerepel azon országok között, ahol a korrupció komoly problémát jelent.
Hozzáteszem, hogy a csempészet is drámai problémát jelent Montenegró számára. Ebben az értelemben az országnak valójában nincsenek határai. A közelmúltban javaslatot tettek a dohányzás nyilvános helyeken való betiltására, miközben ezzel egy időben a főváros központjában több ezer csomag csempészett cigaretta kapható. Ezen a területen Montenegrónak még egyértelműen sok mindent kell tennie az Európai Unióhoz vezető úton.
Másrészről ösztönözni kell az országot, hogy a lehető legrövidebb idő alatt megfeleljen az uniós előírásoknak. Üdvözlöm azt a tényt, hogy például az igazságszolgáltatásban vagy a közigazgatás működésében, szemmel látható haladás történt. Értékelnünk kell mindazt, amit Montenegró, a népszavazást követő függetlenség meglehetősen váratlan kikiáltásának pillanatától kezdve elért ezen a területen
Úgy hiszem, az Európai Uniónak világosan jeleznie kell, hogy amint a megfelelő kritériumok teljesülnek, lerövidül az Unióhoz vezető út. A tagság valódi perspektíváját kell felmutatnunk - nyilvánvalóan nem két, három vagy négy éves távlatot - de valódi ösztönzést kell adnunk a montenegrói társadalomnak, annak érdekében, hogy minél nagyobb mértékben tegyen eleget az európai követelményeknek.
Bernd Posselt
(DE) Tisztelt Elnök úr! Montenegró nemcsak a világ egyik legszebb országa, de egyben a modernkor legrégibb függetlenségi hagyományaival rendelkező balkáni országa is. Belgium megalakulásakor, Montenegró már több évszázada független volt és rendelkezett egy állam jellegzetességeivel. Ezt azért hangsúlyozom ki, mert Montenegrót tévesen egy olyan figyelemre sem méltó kis állam példájaként tartják számon, amely a sors fintorának köszönheti függetlenségét.
Hadd mondjam el Markov úrnak, hogy az első világháborút követően, Montenegrót megszállta szerb szövetségese. Abban az időben fel sem merült az önkéntes egyesülés kérdése. Egy pro forma parlamenti szavazásra került sor, de ez volt minden. Létrejött egy erős montenegrói felszabadítási mozgalom, amely a húszas és harmincas években is folytatta tevékenységét. Később Tito Jugoszlávia keretei között visszaadta Montenegró függetlenségét és Tito jugoszláv alkotmánya értelmében megvolt az elszakadáshoz való joga. Amikor azonban élni akart ezzel a jogával, akadályokat állítottak az útjába. Ma egy független állam, amely az európai uniós tagság felé tart.
Támogatnunk kell az ottani demokratikus erőket. Mint ahogy már szóba került, a kisebbséghez való viszonya a térség többi országának számára példaként szolgál, ennek köszönhető, hogy a kisebbségek is támogatták a függetlenséget. Amire azonban továbbra is szüksége van, az a független oktatás erősebb rendszere, mint amilyen például a ferences rend iskolaközpontja Tuziban, Podgoricához közel. Magánoktatási kezdeményezésekre van az országnak ahhoz szüksége, hogy lerázhassa magáról a merevséget.
Felszólítom a kormányt, hogy erőteljesen haladjon tovább a pluralizmus felé vezető úton, nemcsak a gazdaság, de az oktatás és az ország alkotmányos és demokratikus szerkezetének tekintetében is.
(Taps)
Józef Pinior
(PL) Tisztelt Elnök úr! Kétségtelen, hogy Montenegró példa a Balkánon bekövetkezett pozitív változásokra, ami az államszerkezetet, az alkotmányt, a jogállamiságot, a világpiacon való megjelenést és a piacgazdaság megteremését illeti. Ezért egy pillanatig sem kétséges, hogy az Európai Parlamentnek támogatnia kell az Európai Unió és a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodást.
Ugyanakkor azonban nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy Montenegrónak még sok mindent meg kell változtatnia, még sok a teendője, különös tekintettel a jogállamiság tiszteletben tartására és a korrupció elleni küzdelemre. Rá kívánok mutatni, hogy 2007. áprilisában, Montenegró egy kétoldalú megállapodást írt alá az Egyesült Államokkal, amelyben rögzítik, hogy Montenegró nem ad ki amerikai katonai személyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróságnak. Sajnálatos módon, ez a megállapodás ellentétes az Európai Unió közös álláspontjával és alapelveivel. A Nemzetközi Büntetőbíróság az uniós politika szemszögéből egy nagyon fontos intézmény. A kétoldalú megállapodás ezért káros hatással van az Unióval kötendő megállapodás kilátásaira.
Ezt nem azért mondom, hogy az Európai Parlamentben ellenérzést váltsak ki Montenegróval szemben. Ellenkezőleg, hiszem, hogy az Európai Bizottságnak és az összes uniós intézménynek nagyon sokat kell ma tennie annak érdekében, hogy az ország megfelelően készülhessen szorosabb kapcsolatok kialakítására az Európai Unióval, elsősorban a korrupció elleni küzdelem, a jogállamiság megerősítése, a piacgazdaság kiépítése és a feketepiac felszámolása területén.
Paul Rübig
(DE) Tisztelt Elnök úr! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Montenegró példája megmutatja, hogy milyen fontos lehet egy népszavazás. Ezért megértem, hogy miért volt látható a magasban olyan sok népszavazást követelő plakát itt ebben a Házban, mivel természetesen maga a Lisszaboni Szerződés biztosítja számunkra annak lehetőséget, hogy felkínáljunk egy ilyen népszavazást az európai emberek számára. Fontosnak gondolom a teljes lakosságnak a konzultációs folyamatba való bevonását és annak a lehetőségnek a megteremtését, hogy kifejezhessék óhajukat.
Úgy hiszem, Montenegróban szükség van az ország gazdasági szerkezetének javítására is, mint ahogy Posselt úr már utalt rá, ezzel kapcsolatban kifejezetten fontosak az oktatási intézmények és az európai uniós programok. Az energia területén is az energiahatékonyság és a megújuló energiák óriási kihívást jelentenek Montenegró számára, de egyben még sohasem látott lehetőségeket is biztosítanak.
A távközlési ágazatban Montenegró számára az is kívánatos lenne, ha a barangolásról szóló (roaming) irányelv bekerülne a nemzeti jogba, mert ez lehetővé tenne az európai országokkal egy kedvezőbb árfekvésű, jobb kommunikáció megvalósítását.
Mondani sem kell, hogy a környezet jelenti az egyik legfőbb kihívást, különösen a hulladékfeldolgozás, a csatornahálózat és a szennyvíz jelent problémát. Ha csodálatos, érintetlen természeti szépségről beszélünk, akkor minden alapunk megvan a legújabb szabványok alkalmazására. Az Európai Unió felkínálja a környezetvédelmi támogatási kerettervet, amit a lehető legrövidebb időn belül alkalmazni kell.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Köszönetet mondok az előadónak, aki ebben a jelentésben bemutathatott egy új, ugyanakkor régi európai országot. A Szerbiától való "bársonyos elválást” követően, Montenegró lehetőséget kapott egy kis és büszke országban rejlő korlátlan lehetőségek bemutatására. Másrészről, Montenegrónak vezető szerepet kell a regionális együttműködés fejlődésében vállalnia azáltal, hogy továbbra is egyre több jogot biztosít a kisebbségek számára, és hozzájárul a balkáni térség puskaporos hordóból nemzetek kertjévé való átalakulásához.
Ahhoz a többi országhoz hasonlóan, amelyek neve csak a közelmúltban került fel a térképre, Montenegró is számos veszélyes kihívás előtt áll: mélyen gyökerező korrupció, illegális tevékenységek, a feketegazdaság, stb. Sajnálatos, hogy egyes, elsősorban Oroszországból érkező befektetők, főleg azért vonzódnak ehhez az országhoz, mert itt könnyűszerrel lehet illegális pénzügyi üzleteket nyélbe ütni. A döntés, hogy nem ad ki amerikai személyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróságnak, amiért cserébe katonai segítséget kap, aláássa Montenegró hitelességét a szomszédaival való békés együttműködésre való hajlandóság tekintetében, sőt megkérdőjelezi az európai célkitűzések iránti elkötelezettségét is.
Ma, a múlt árnyaiból előtörve, Montenegró - néhány szomszédjához hasonlóan - törekszik az európai uniós tagság elérésére. Az uniós tagság valódi perspektívája ösztönzőleg hat a demokrácia és az emberi jogok fejlődésére, valamint az állampolgárok életszínvonalának növelésére. A stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtásával a montenegrói reformok vitorlája megkapja Európa szelét. Az ország felhasználhatja a szomszédos Szlovénia és az új évezredben csatlakozó többi ország EU-tagsághoz vezető út során szerzett tapasztalatait.
Dicséretre méltó Montenegró kezdeményezése, hogy környezettudatos köztársaságként határozza meg önmagát, azonban a hiteles végrehajtáshoz még hosszú utat kell megtennie.
Jó, hogy a Montenegró és a többi balkáni ország vízumkérdését körülvevő elszigeteltség függönyét szétszakították. Az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak nem szabad félúton megállni, le kell rombolni ezt az akadályt a pénzügyi és bürokratikus korlátokkal együtt, de ezzel egy időben szükség van a bűnözőkkel és jogsértőkkel szembeni magas szintű védelem fenntartására.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Tisztelt Elnök úr! Először is, szeretném megköszönni a képviselőknek ezt a fontos és lényegre törő vitát és szeretném megköszönni Vernola úrnak a vitára való ösztönzést.
A legtöbb képviselő helyesen hangsúlyozta a korrupció és bűn elleni harcnak és a jogállamiság megerősítésének szükségességét Montenegróban. Teljes egészében osztom: a jogállamiság a társadalom minden ágazata számára alapvető fontosságú, mert ez jelenti az egész társadalom és a gazdaság működésének alapzatát. Pontosan ezért ragaszkodik a Bizottság az előcsatlakozási folyamat kezdeti időszakában az igazságszolgáltatás reformjához Montenegróban és más Nyugat-Balkán országokban Ez a csatlakozás egyik legfontosabb politikai kritériuma, ezt kell elsősorban és mindenekelőtt szem előtt tartani.
Vernola úr és számos képviselő is kiemelte az ökológia és a környezet jelentőségét. A Bizottság, Montenegró igazgatási kapacitásának erősítésével, ami lehetővé teszi, hogy az ország könnyebben tudjon jogszabályainknak megfelelni - például a hulladékgazdálkodás és a vízkezelés terén - segítséget nyújt ennek az ősi királyságnak, hogy a nemzetek kertjében ökológiai köztársasággá váljék, ahogy Paleckis úr mondta.
Azonban ez is összefügg a korrupció kérdésével. Idézni kívánok a Bizottság eredményekről szóló jelentéséből "Nincsenek eredmények a politikai korrupció megakadályozására tett lépések terén... Komoly aggodalomra ad okot az állami vagyon kezelése. Jelentős tér nyílik a korrupcióra különösen az építőiparban, a terület felhasználásnak tervezésében, a privatizáció, a koncesszió és az állami beszerzések során.” Ez egy nagyon komoly kérdés és ezért szükséges, hogy Montenegró elsődleges prioritásai között kezelje a korrupció kérdését.
Hadd tájékoztassam a tisztelt képviselőket arról, hogy a Bizottság jövő év elejére - várhatóan márciusra -egy új közlemény elfogadását tervezi, amiben összegezésre kerülnek a Tesszaloniki és az előző évi Salzburg óta elért eredmények, és amely iránymutatással szolgál a jövőre nézve. Az egyik ilyen a vízummentesség kérdése lesz, amit helyesen, Önök közül már sokan felvetettek. A Bizottság a vízummentes utazás megvalósítását célzó útitervekről párbeszédet kezdeményez, ami hozzásegíti a Nyugat Balkán országait a követelményeknek való mielőbbi megfeleléshez, aminek következtében állampolgárai vízum nélkül utazhatnak majd az Európai Unióba.
De ki kell hangsúlyoznom, hogy ez nem a Bizottság hatáskörébe tartozik. Ez a téma az Európai Unió nemzeti kormányainak a kezében van, itt a kulcsszerepelők a minisztériumok és a belügyminiszterek. Fogjunk tehát össze és folytassunk hatékony lobbytevékenységet a belügyminisztereknél és az érintett Nyugat-Balkán országoknál, mivel a vízummentesség felé való elmozdulás előtt biztosnak kell abban lennünk, hogy eleget tettek minden biztonsági követelménynek, mint például az okmányok kiadása és határellenőrzés.
Végül, örömmel értesülök a Montenegrói Parlament és az Európai Parlament között kialakult sikeres parlamenti együttműködésről. Tudom, hogy ez nagyon fontos - ez egy valós politikai integráció része - és elősegíti Montenegróban az intézmények kívánatos fejlődését. Bízom abban, hogy képesek vagyunk együttdolgozni Montenegró demokratikus intézményeinek és igazgatási kapacitásainak megerősítése érdekében. Örülök, hogy Montenegró jövőbeli fejlődésének és az Európai Unióhoz vezető útjára vonatkozó kérdésben egyetértés van közöttünk.
(Taps)
Elnök
Egy állásfoglalásra irányuló indítványt kaptam a Bizottság nyilatkozatáról szóló vita lezárására.
A közös vitát lezárom.
Az állásfoglalásra irányuló indítványról és a Vernola úr jelentéséről szóló szavazásra 2007. december 13-án, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozat (142.cikk)
Bogdan Golik  
írásban. - (PL) Tisztelt Elnök úr! Mint az Európai Parlament képviselője, örömmel támogatom az Európai Közösségek és tagállamaik, valamint a Montenegrói Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás megkötését.
Hiszem, hogy az Európai Unió és a Montenegrói Köztársaság közötti együttműködés mindkét fél számára egyaránt előnyös lesz, elsősorban a kétoldalú szabadkereskedelmi zóna fokozatos kialakításának köszönhetően. Nagyon elégedett vagyok azzal az eredménnyel is, amit a Montenegrói Köztársaság az Európai Unió által támasztott kötelezettségek teljesítése terén elért.
Szeretnék azonban röviden utalni azokra a területekre, mint ahogy azok a Bizottság ajánlásaiban is szerepelnek, amelyeken Montenegrónak további erőfeszítéseket kell tennie, ha közelebb akar kerülni az Európai Unióhoz. A legfontosabb feladat a jogállamiság javítása a közigazgatás reformján keresztül annak érdekében, hogy az intézmények minden szinten megerősödjenek, és lehetőség nyíljon a politikai befolyásoltságuk elleni küzdelemre. Tisztában vagyok , Montenegró ezen a területen tett jogalkotási erőfeszítéseivel és értékelem azokat, de a legfontosabb az, hogy ezek a gyakorlatban fokozatosan mindinkább megvalósuljanak. A montenegrói hatóságoknak nagyobb átláthatóságot kell megvalósítaniuk a költségvetés ellenőrzésével, az állami alapok kezelésével és a pályázati eljárásokkal összefüggésben is.
Hiszem, hogy amennyiben a Montenegrói Köztársaság végrehajtja az Európai Bizottság összes ajánlását, lehetővé válik az ország számára, hogy mielőbb ráálljon a csatlakozáshoz vezető nyílegyenes útra.
