Effektiv verkställighet av domar i EU: insyn i gäldenärers tillgångar (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är en kortfattad redogörelse för betänkandet av Neena Gill, för utskottet för rättsliga frågor, om effektiv verkställighet av domar i Europeiska unionen: insyn i gäldenärers tillgångar (2008/2233)(INI)).
Neena Gill
föredragande. - (EN) Herr talman! Den bakomliggande orsaken till kommissionens samrådsdokument om gäldenärers tillgångar är oron över att försenade och uteblivna betalningar av skulder äventyrar företagens och konsumenternas intressen. Detta gäller särskilt om borgenären och de verkställande myndigheterna saknar uppgifter om var gäldenären eller dennes tillgångar finns. Problemet kan lösas om gäldenären har tillgångar i EU som kan spåras och man kan vidta rättsliga åtgärder.
Kommissionen föreslog i sin rapport att en handbok över nationella bestämmelser och förfaranden på verkställighetsområdet ska utarbetas och framhävde möjligheten att öka tillgången till folkbokföringsregister. Kommissionen tog också upp frågan om huruvida verkställande myndigheter bör få bättre tillgång till socialförsäkrings- och skatteregister. Den föreslog att samarbetet mellan offentliga verkställande myndigheter skulle kunna förbättras. Slutligen presenterade den idén att införa en europeisk tillgångsdeklaration, där gäldenärer skulle åläggas att redogöra för samtliga tillgångar inom det europeiska rättsliga området, eventuellt åtföljt av sanktionsmöjligheter.
Jag föreslog i mitt betänkande, i den form som röstades fram av utskottet, att borgenärerna skulle kunna dra nytta av ett enklare, flexiblare förfarande med effekt i hela EU för att få till stånd ett föreläggande om utlämnande av uppgifter om tillgångar som sedan kan bli föremål för en dom. Dessa åtgärder skulle kunna ta formen av ett interimistiskt betalningsföreläggande, där borgenären tillerkänns omedelbar betalning i avvaktan på en lösning av den bakomliggande tvisten. I betänkandet efterlyser man även en undersökning av hur de nuvarande nationella systemen fungerar. Man skulle kunna jämföra länder med sedvanerätt, till exempel Storbritannien, med andra europeiska rättskipningsområden, och undersöka hur de befintliga systemen skulle kunna förbättras. I betänkandet framhäver man också behovet av att fundera över områden där ytterligare samarbete mellan medlemsstater skulle kunna ha en positiv effekt och hur förslagen kommer att fungera med hänsyn till den befintliga lagstiftningen om dataskydd och mänskliga rättigheter.
Vi har försökt att utforma betänkandet utifrån detta och de kompromisser som man har nått i utskottet har redan utjämnat vissa av skillnaderna mellan medlemsstaternas rättssystem. Många av de tillägg som vi har gjort har syftat till att göra förslaget tydligare och lättare för borgenären att använda.
Det kommer därför att vara viktigt att se till att den föreslagna handboken över nationella bestämmelser och förfaranden på verkställighetsområdet hålls uppdaterad och att informationen tillhandahålls i ett användarvänligt format och skrivs på ett lättförståeligt språk. Det kommer också att vara viktigt att initiativet kan fungera sida vid sida med de nationella domstolarna - snarare än att ersätta deras arbete. Det kommer att innebära att lagstiftningen måste begränsas till gränsöverskridande fall. Med detta förbehåll i åtanke kommer lagstiftningen att kunna genomföras effektivt och aktivt.
På det hela taget kommer betänkandet att hjälpa små företag och företagare att övervinna svåra hinder som står i vägen för deras framgång på grund av att de saknar de resurser som stora företag har för att spåra gäldenärer och vidta rättsliga åtgärder mot dem. Små företag drabbas särskilt hårt av människor som inte betalar. Om företagen därmed avskräcks från att bedriva handel med andra länder utgör det ett verkligt hot mot den gemensamma marknaden. Det kommer att vara viktigt att skydda de små företagens verksamhet i denna svåra tid eftersom små och medelstora företag utgör en stor andel av vår ekonomi.
Jag vill tacka sekretariatet i utskottet för rättsliga frågor för ett utmärkt stöd i arbetet med betänkandet. Jag måste också tacka mina kolleger i andra grupper som har kommit med mycket konstruktiva förslag.
Jag anser att det viktigaste är att lagstiftningen läggs fram så snart som möjligt. Jag uppmanar kommissionen att snarast agera utifrån parlamentets rekommendationer. Mycket av det goda arbete som medlemsstaterna har gjort för att ta itu med nedgången på marknaden måste inriktas på stora företag.
Joe Borg
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Det gläder mig mycket att få den här möjligheten att diskutera parlamentets synpunkter i frågan om indrivning av skulder i andra länder. Jag vill också tacka Neena Gill för hennes betänkande.
Vad står på spel? Både parlamentet och kommissionen håller med om att svårigheterna med indrivning av skulder över gränserna kan lägga allvarliga hinder i vägen för den fria rörligheten av betalningsförelägganden inom EU och försvåra tillgången till rättslig prövning. Det är dessutom avgörande för de små företagens överlevnad i det rådande ekonomiska klimatet.
Vilka mål bör gemenskapen ha mot bakgrund av detta och i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna? EU har tillgång till en imponerande rad rättsliga åtgärder för att garantera tillgången till rättslig prövning i gränsöverskridande fall och underlätta den fria rörligheten av beslut i civila och kommersiella frågor i EU.
Det råder dock ingen tvekan om att det - vilket förklarades i Haagprogrammet om ömsesidigt erkännande som antagits av Europeiska rådet - faktiskt vore mycket enklare att verkställa domar i EU om det gick att få fram korrekt information om gäldenärers ekonomiska ställning.
Kommissionen offentliggjorde en grönbok om insyn i gäldenärers tillgångar i mars 2008 och alla svaren - inklusive en sammanfattning - finns nu att tillgå på den offentliga webbplatsen.
De flesta av de svarande höll med om att det behövdes åtgärder på gemenskapsnivå för att öka insynen i gäldenärers tillgångar, även om åsikterna gick isär i fråga om vad som kan göras i praktiken.
Jag är tacksam för att parlamentet har lagt fram ett sådant detaljerat svar på grönboken. Parlamentet är i betänkandet ganska skeptiskt till de idéer som presenteras i grönboken och menar att det största problemet är skrupelfria och besvärliga gäldenärer.
Det är också mycket bekymrat över dataskydds- och integritetsfrågorna i samband med insamling av uppgifter om människors ekonomiska ställning. Kommissionen är också fast besluten att skydda medborgarnas integritet och personuppgifter.
I betänkandet kräver man i stället att det införs nationella register över utländska advokater som arbetar i andra medlemsstater för att hjälpa borgenärerna. Man föreslår också en provisorisk åtgärd på gemenskapsnivå.
Jag vill informera parlamentet om att det kommer att vara en högt prioriterad fråga för kommissionen att förbättra den praktiska verkställigheten av domar i det framtida Stockholmsprogram på området frihet, säkerhet och rättvisa för perioden 2010-2014 som kommissionen kommer att lägga fram 2009.
Kommissionen har dock inte planerat några specifika lagstiftningsåtgärder ännu för att följa upp sin grönbok.
Slutligen anser kommissionen mot bakgrund av de första resultaten av samrådet att förslaget - det vill säga att utarbeta en handbok över nationella bestämmelser på verkställighetsområdet, öka tillgången till handelsregister och offentliga register, förbättra samarbetet mellan verkställande myndigheter och skapa en obligatorisk tillgångsdeklaration - är ett stort steg mot att nå våra mål.
Kommissionen kommer därför naturligtvis att noga överväga parlamentets resolution om de olika frågorna i betänkandet.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på onsdag den 22 april 2009.
