Galileo (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelse fra Kommissionen om Galileo.
Jacques Barrot
næstformand i Kommissionen. - (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg takker Parlamentet, fordi det har taget initiativ til denne beslutning. Indholdet i beslutningen fremmer Kommissionens indsats. Vedtagelsen af den på plenarforsamlingen er et yderligere udtryk for EU's klare og aldrig svigtende vilje til at gennemføre dette store europæiske projekt, som Galileo er.
Hvad er situationen? Da forhandlingerne om kontrakten med konsortiets ansøger er gået i stå, og da der ikke er sket en udvikling i de betingelser, jeg fastsatte for et år siden, har jeg stillet et ultimatum med sidste frist for at komme ud af dette dødvande. På grundlag af dette ultimatum, som Rådet støtter, har jeg fået beføjelse fra Rådet til at undersøge alle muligheder. Kommissionens arbejde på grundlag af beføjelsen fra Rådet (transport) den 22. marts 2007, og som får en værdifuld støtte i beslutningen, skrider tilfredsstillende frem. På basis af resultatet af dette arbejde bliver der udarbejdet en meddelelse til Parlamentet og Rådet, som Kommissionen regner med at vedtage den 10. maj 2007, dvs. en måned før det næste møde i Rådet (transport) i juni 2007.
Den kommende meddelelse kommer til at opfylde Rådets anmodninger fra den 22. marts 2007, og de anmodninger, som Parlamentet har fremsat i den beslutning, De lige har vedtaget. Meddelelsen kommer til at omfatte en gennemgang af den nuværende situation, problemerne i forbindelse med programmet, og særlig grundene til, at forhandlingerne om koncessionskontrakten er gået i stå, en analyse af mulighederne for en hurtig indgåelse af koncessionskontrakten samt alternative løsninger på den hidtidige plan. Der bliver ingen tabuområder hverken vedrørende årsagerne til de nuværende problemer, de påtænkte tidsfrister eller vedrørende finansieringen eller styreformerne.
Hvad angår alternative løsninger, er der flere muligheder. De kan gå fra bibeholdelse af projektet i den nuværende form lige til lukning af det, hvilket jeg selvfølgelig ikke regner med. En midlertidig løsning kunne være, at den offentlige sektor overtager udbredelsen af en del eller hele satellitinfrastrukturen, og at en privat partner derefter driver den. Det er et af alternativerne. Men de enkelte alternativer skal undersøges nærmere med hensyn til de tekniske og økonomiske virkninger af dem samt styreformen.
Kommissionen er mest optaget af at sikre det bedste cost-benefit-forhold i projektet og samtidig undgå yderligere forsinkelser, hvilket er af afgørende betydning i forbindelse med risikoen for, at konkurrerende systemer bliver moderniseret. Hvis den nuværende plan bliver videreført, og forhandlingerne om koncessionskontrakten bliver genoptaget meget aktivt i løbet af de kommende uger, vil jeg holde Parlamentet underrettet om udviklingen.
Jeg vil nu tale om Egnos-programmet, som betyder, at GPS-systemet bliver forbedret for de europæiske brugere. Den Europæiske Rumorganisation afslutter gennemgangen af dette systems driftsegnethed i marts 2008. Egnos er derefter klar til at blive taget i brug, og der skal inden marts 2008 findes en virksomhed, som er i stand til at udnytte Egnos-faciliteterne. EU-institutionerne er ligeledes fra dette tidspunkt i stand til at sikre finansieringen af systemet. Jeg understreger dette, fordi vi med Egnos allerede kan vurdere en række anvendelser af satellitnavigationen, hvilket er meget vigtigt, da det er en første etape, som bringer klarhed over Galileos tilblivelse.
Vedrørende finansiering af europæiske programmer for satellitradionavigation stillede Kommissionen som bekendt allerede i juli 2004 et forslag til en forordning fra Parlamentet og Rådet. Dette forslag indeholdt for Galileo-programmet et særligt retligt instrument, som var i overensstemmelse med det fremtidige europæiske rumprogram og ønsket om god økonomisk forvaltning inden for de finansielle overslag for 2007-2013. Dette forslag omfatter en midlertidig finansiel intervention fra EU på en milliard euro. Rådet vedtog en generel delindstilling for dette forslag den 21. april 2005. Parlamentet vedtog ligeledes en positiv udtalelse ved førstebehandlingen den 5. september 2005. Den endelige opgørelse afhænger af de fastsatte valgmuligheder, og den bliver selvfølgelig forelagt budgetmyndigheden i rette tid.
Hvad angår styreformen for Galileo-programmet, overvejer Kommissionen for tiden, hvordan man kan opnå en mere effektiv koordination mellem de forskellige aktører i programmet, som er Kommissionen selv, tilsynsmyndigheden og Den Europæiske Rumorganisation.
Nu vil jeg sige et par ord om de eksterne forbindelser. De internationale aftaler om Galileo-programmet bliver forhandlet på grundlag af artikel 300 i traktaten. Den procedure, der er fastsat i denne artikel, omfatter stadig en høring af Parlamentet, inden de indgås. Jeg har selvfølgelig bemærket mig Parlamentets ønske om at blive inddraget i opfølgningen på styreformen.
Med hensyn til anvendelserne af Galileo og grønbogen om disse anvendelser er den offentlige debat ved at være afsluttet. Vi har modtaget mere end 70 bidrag fra meget forskellige aktører. Kommissionen skal nu gennemgå resultaterne, inden den fastsætter den handlingsplan, der skal iværksættes i 2008.
Som bekendt er Galileo det mest ambitiøse industrielle projekt, som EU nogensinde har iværksat. Derfor tøver jeg i aften ikke med at anmode om Parlamentets støtte i betragtning af vanskelighederne i foretagendet, men også i betragtning af vores ønske om at gennemføre det med et vellykket resultat. Den kommende måned bliver for Kommissionen og de ansvarlige tjenestegrene en tid med en stor arbejdsbyrde for at finde de bedste løsninger, således at det kan blive muligt for os at komme ud over den nuværende situation og gennemføre programmet til tiden.
Dette var, hvad jeg har at sige i aften til Parlamentet. Selvfølgelig vil jeg, efterhånden som de igangværende undersøgelser afvikles, holde Parlamentet underrettet. Jeg takker på forhånd for, at De i det beslutningsforslag, De stemmer om i morgen, giver os den nødvendige støtte til, at vi kan overbevise medlemsstaterne om, at et projekt som dette er af for stor betydning for EU's fremtid til ikke at blive gennemført med beslutsomhed.
Etelka Barsi-Pataky
Hr. næstformand! Tak for de detaljerede oplysninger. Ved åbningen af fotoudstillingen om Airbus hørte vi om de imponerende resultater, som de europæiske udviklingsingeniører har opnået i det 21. århundrede. Men vi har også hørt fra Airbus' repræsentant, at der opstod problemer med produktionen, at forsinkelserne har forårsaget uoprettelige skader, og ligeledes at Airbus ikke er europæisk nok, men styres af medlemsstaternes overvejelser.
Nu er det samme ved at ske for Galileo, men siden rådsmødet i foråret har Rådet, Kommissionen og Parlamentet tilsyneladende været enige om, at disse fejl stadig kan undgås. Sidste efterår henledte Parlamentet Kommissionens og Rådets opmærksomhed på det stigende antal uløste problemer, og derfor, hr. næstformand, glæder vi os over Deres modige skridt og beslutsomme indsats. Jeg kan forsikre Dem for, hr. næstformand, at De har Europa-Parlamentets opbakning til løsningen af de vanskeligste spørgsmål, hvis vi endelig når frem til en gennemsigtig, entydig og gennemførlig tidsplan og en rimelig finansiering, enten gennem forhandling eller ved hjælp af alternative løsninger. Det er dette, vi har ventet på: effektiv, bedre offentlig forvaltning, en klar politisk ansvarsfordeling til anskaffelsen af de nødvendige værktøjer. Vi søger et utvetydigt svar på det overordnede behov for fællesskabsfinansiering og Fællesskabets ansvar. Vi afventer et klart svar fra aktørerne i den europæiske rumfartsindustri med hensyn til den økonomiske deltagelse, finansieringsmodellen baseret på 2/3-formlen, eftersom dette er angivet i udbudsindkaldelsen.
Galileo er den første fællesskabsinfrastruktur, og derfor følger Europa-Parlamentet den med stor interesse. Hr. næstformand, De nævnte, at Europa-Parlamentet har vedtaget at bevilge næsten 1 milliard euro til Galileo-programmet på sit syvårige budget. Beløbet er til rådighed pr. 1. januar, og vi vil gerne vide, hvad vi skal bruge det til, og hvordan vi skal bruge det.
Norbert Glante
for PSE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, kommissær Barrot, mine damer og herrer! Det er virkelig en smule frustrerende at se det kritiske punkt, vi efterhånden er nået til på grund af forsinkelserne i Galileo-projektet. Det er utvivlsomt ambitiøst at skulle gennemføre et OPP-projekt på europæisk plan for første gang. Men de små og mellemstore virksomheder, der deltog i undersøgelsen i forbindelse med grønbogen, venter på grønt lys til at udforme, producere og markedsføre deres applikationer, således at de arbejdspladser, de alle håber at kunne skabe, rent faktisk bliver til noget.
Erhvervslivet forventer, at vi holder det uden for politisk indblanding. "Erhvervslivet driver forretning", plejer man at sige. Igen og igen får jeg imidlertid en følelse af, selv om jeg altid er meget erhvervsvenlig, at når erhvervslivet løber ind i vanskeligheder, tyr man til appeller om politisk bistand og afstår fra at tage en risiko.
En rimelig fordeling af investeringer, risici og overskud er af altovervejende betydning i OPP-modellen. Forslaget i udtalelsen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi om, at der skulle hensættes midler i reserven til tilsynsmyndigheden, var i første række tænkt som en påmindelse til alle parter om at komme videre og indhente den tabte tid. Vi ved alle, at det svarer til at sparke hunden, når man ønsker at sparke dens herre, for at citere et gammelt mundheld, men desværre har vi ikke andre muligheder for at udøve pres.
Vi er fortsat optimistiske, og Den Socialdemokratiske Gruppe i Europa-Parlamentet støtter også fortsat projektet, men vores tålmodighed er ikke ubegrænset. Jeg håber, at tidsfristerne, som nu er blevet fastlagt, vil bidrage til at samle deltagerne fra erhvervslivet og det krævede konsortium. For at slutte med en anden talemåde vil jeg sige, at ord må afløses af handling. Det er på tide at skride til handling.
Fiona Hall
Hr. formand, hr. kommissær! Jeg glæder mig over muligheden for at få denne drøftelse i aften om Galileo, men det giver mig en underlig fornemmelse af at befinde mig i en tidslomme.
Der er gået syv måneder, siden vi sidst havde en drøftelse i plenum af dette emne, og det er meget alarmerende at opdage, at der ikke er sket nogen fremskridt siden da. Ved den lejlighed i september gav jeg i lighed med andre medlemmer udtryk for bekymring over de hastigt stigende udgifter til projektet. Vi må være hensynsløst ærlige: ingen tabuer, som kommissæren sagde. Galileo har mulighed for at blive et stort europæisk projekt, men teknologien bevæger sig meget hurtigt. Der er sket så mange forsinkelser, at man kunne nå det punkt, hvor det simpelthen ikke er værd at udføre det mere. Galileo er afhængig af indtægter, og hvis det ikke giver nogen ekstra værdi, så vil ingen betale for at bruge det.
Jeg har med stor interesse hørt på, hvad kommissær Barrot sagde. Det ser ud til, at noget, der omsider har ændret sig, er Rådets og Kommissionens vilje til at gøre noget afgørende. Jeg glæder mig meget over fristen den 10. maj og over, at man insisterer på, at der inden da skal ske omfattende og øjeblikkelige fremskridt vedrørende de indledende betragtninger. Jeg glæder mig også over løftet om at undersøge alternativer med henblik på gennemførelsen af projektet, men jeg er foruroliget over muligheden for en midlertidig løsning, der er afhængig af offentlige midler.
Endelig har Kommissionen sagt, at den kan blive nødt til at se på nogle af de grundlæggende aspekter af sine tidligere antagelser og sin tidligere tilgang igen. Jeg vil spørge kommissæren, om han ikke set i bakspejlet vil indrømme, at det var en fejl i juli 2005 at gå med til en sammenslutning af de to konsortier. Det forekommer mig, at det var det punkt, hvor Kommissionen mistede al sin indflydelse. Er han nu ikke enig i, at det er drivkraften fra konkurrence og forekomsten af alternativer, som med størst sandsynlighed kan holde et partnerskab mellem den offentlige og den private sektor fast på sin tidsplan og sit budget?
David Hammerstein Mintz
Hr. formand! EU gør en stor indsats i de finansielle overslag for at lancere Galileo-programmet. Nu har vi en forpligtelse til at sikre, at EU's penge bruges og forvaltes ordentligt.
Hvis de private partnere i programmet ikke lever op til deres forpligtelse, bør de udskiftes øjeblikkeligt. Vi håber, at Galileo-systemet bliver operativt hurtigst muligt, og at det vil blive et centralt element med henblik på at bistå transporten og sikre en bedre observation af vores miljøproblemer, f.eks. klimaændringen.
Vi ser gerne, at Galileo-projektet også bliver kompatibelt og kan interagere med de konventionelle navigationssystemer - f.eks. GSM-systemet - og andre systemer. Det er vigtigt, at de kan kobles sammen og supplere hinanden. Sammen med det nordamerikanske GPS-system og det russiske GLONASS-system kan de bidrage til at forbedre vores navigationssystem.
Samtidig skal vi blive ved med at overvåge programmet, så Galileo-applikationerne lever op til selv de strengeste etiske normer og menneskerettigheder.
Vi spørger imidlertid os selv, om Galileo blot er en illusion, eller om det vil blive en realitet. Jeg spørger mig selv, om EU's forvaltningskapacitet er på højde med omstændighederne og udfordringer i forbindelse med Galileo. EU's prestige står på spil.
Gerard Batten
Hr. formand! Der er et udmærket eksisterende satellitsystem til rådighed for EU-borgerne. Men vi ved alle, at Galileo i virkeligheden drejer sig om at udstrække EU's magt og herredømme, og at det med tiden skal bruges til militære formål af de væbnede styrker, som det er planen, at EU skal have.
I mellemtiden støder finansieringsplanerne for dette grandiose projekt, der vil koste milliarder af euro, ind i alvorlige vanskeligheder. Den britiske regering, der altid har øje for en ekstra beskatningsmulighed, har planlagt at bruge det til at gennemføre vejafgiftsordninger, så britiske borgere kan hjælpe med til at betale for det ved at blive beskattet for det privilegium at køre på deres egne veje.
Galileo har al mulig udsigt til at blive en Airbus i rummet, og, som Galileo Galilei påpegede, det, der stiger, må falde. I dette tilfælde ville det være meget bedre, hvis det slet ikke kom i luften.
Józef Pinior
(PL) Hr. formand! Galileo-satellitnavigationssystemet vil sikre EU's plads i den globale civilisation i det næste århundrede. Det vil ikke lykkes de egoistiske interesser hos enkelte selskaber og lande at undergrave hele Unionens begrundede interesse i dette. Europa-Parlamentet er bekymret over forsinkelserne med Galileo-projektet og kræver, at Kommissionen fremlægger en plan, der vil sikre, at EU's egen satellitnavigation rent faktisk kommer i gang. Europa-Parlamentet må støtte Kommissionen i dens bestræbelser på at få Galileo opbygget på en alternativ måde af en anden gruppe af deltagere end det konsortium, der blev oprettet i 2005. Vi må huske på, at Europa kan blive overhalet af det russiske GLONASS- eller det kinesiske BEIDOU-system. Galileo-systemet vil sikre EU en plads i fremtidens civilisation.
Jacques Barrot
Hr. formand! Først vil jeg takke fru Barsi-Pataky for hendes støtte til dette program, samtidig med at hun har været meget årvågen, da hun har altid stillet de rigtige spørgsmål vedrørende programmet.
Jeg vil gerne gøre det klart for Parlamentet: Jeg tror ikke, fru Hall, at problemet skyldes, at der kun er ét enkelt konsortium. Det egentlige problem er, at Galileo-programmet er blevet iværksat med et offentlig-privat partnerskab, som måske ikke har været tilstrækkeligt forberedt. Et offentlig-privat partnerskab er altid baseret på en detaljeret forretningsplan, og jeg kan tilføje, at man i USA har opnået uafhængighed på rumområdet ved hjælp af hærens militærbudget, hvilket har gjort det muligt for NASA at udvikle sine tjenester.
Jeg tror derfor, at vi nu skal gøre os overvejelser vedrørende indholdet. Skal det offentlig-private partnerskab, selv om vi bibeholder det, have nøjagtig samme form? Det er spørgsmålet. Jeg tror oprigtig talt ikke, fru Hall, at det egentlige problem er, om der er et eller to konsortier. Det egentlige problem er nu, om anvendelserne af Galileo tilfører en merværdi på en sådan måde, at de berettiger EU's deltagelse på det niveau, en sådan deltagelse er planlagt.
Jeg har også hørt, at Galileo er overflødigt. Vi skal finde ud af, om vi virkelig ønsker, at EU skal være uafhængigt på rumområdet, men også om vi ønsker en lang række fremskridt i dagliglivet, som borgerne får gavn af. Det er ikke kun et prestigeprogram. Det er et program, som grundlæggende er koncentreret om opfyldelse af behov, og jeg ved i kraft af min stilling, i hvor høj grad vi på transportområdet kan få gavn af Galileo-programmet.
Jeg har lovet at holde Parlamentet løbende underrettet om udviklingen i vores overvejelser. Jeg må sige, at jeg virkelig har taget denne sag til mig. Jeg ønsker oprigtigt at undersøge tingene nærmere, således at det kommer til at stå klart, at hvis vi er nødt til at ændre det oprindelige scenarium en anelse, er det for at være sikre på, at der kommer et godt resultat ud af det. Bl.a. hr. Glante har nævnt fordelene for borgerne ved Galileo samt for de små og mellemstore virksomheder, som får nye muligheder takket være Galileo. De har ret. Dette er det centrale i dette spørgsmål. Vi skal finde ud af, hvilken merværdi Galileo har, og hvordan det kan anvendes.
Vi er ved at undersøge alt dette nærmere. Dette er, hvad jeg har at sige i aften, men jeg står til Parlamentets rådighed med nærmere forklaringer på dette interessante, men vanskelige spørgsmål.
Formanden
Som afslutning på forhandlingen har jeg modtaget et beslutningsforslag, jf. forretningsordenens artikel 103, stk. 2.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag kl. 12.00.
