Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedinte
Următorul punct îl reprezintă intervenţiile cu durata de un minut privind chestiuni de importanţă politică.
Jörg Leichtfried
(DE) Dle Preşedinte, nu ştiu dacă ceea ce urmează să spun mai are legătură cu ordinea de zi, dar cred că este momentul cel mai potrivit pentru a fi menţionat. Una dintre consecinţele Tratatului de la Lisabona este, desigur, faptul că numărul deputaţilor în Parlamentul European se va schimba, iar pentru Austria acest lucru înseamnă că doi noi deputaţi se vor alătura acestui Parlament. Aceşti deputaţi sunt pregătiţi, au fost aleşi şi este important să vină aici curând.
Aş dori să vă întreb ce măsuri au fost luate deja pentru a li se permite acestor deputaţi europeni să îşi ocupe locurile aici repede, fie ca observatori, fie ca deputaţi cu drepturi depline, sau ce măsuri intenţionaţi să întreprindeţi pentru ca acest lucru să se aibă loc rapid.
Preşedinte
Prima măsură în această chestiune ar trebui luată de către Consiliul European. Am luat cuvântul în cadrul Consiliului European, joia trecută, şi am spus clar că este extrem de important pentru Parlament ca primele măsuri juridice să fie luate de Consiliu, pentru a ne permite să acceptăm deputaţii suplimentari, şi pentru a şti din ce ţări vor proveni aceştia. Acest lucru trebuie realizat în conformitate cu principiile de drept, iar această măsură ar trebui luată de Consiliu. Solicit în continuare Consiliului să ia măsurile corespunzătoare. În urma unei decizii iniţiale luate de Consiliu, următoarele măsuri ar trebui luate de către Parlament.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Dle Preşedinte, aş dori să condamn în acest Parlament provocările, abuzurile de putere şi ameninţările continue ale preşedintelui Venezuelei, Hugo Chávez. Cu metoda sa dictatorială de guvernare, acesta ameninţă, printre altele, libertatea de exprimare în Venezuela şi ordinea democratică în America Latină.
Preşedintele Chávez a închis treizeci de posturi de radio şi câteva canale de televiziune. Acesta ameninţă şi pedepseşte jurnalişti în Venezuela, întrucât aceştia nu sprijină regimul său autocratic.
Din cauza tuturor acestor lucruri, dle Preşedinte, ar trebui subliniat, de asemenea, faptul că în timp ce în Venezuela există întreruperi de electricitate, lipsă de apă şi penurie de alimente, iar sărăcia continuă să crească în urma administrării defectuoase de către guvernul Chávez, tiranul venezuelian încearcă să muşamalizeze totul aruncând în aer poduri de frontieră şi ameninţând Columbia. Acesta laudă teroriştii internaţionali şi se compară cu dictatorii despotici ai lumii, iar cuvintele şi discursurile sale reprezintă provocări continue şi incitări la război menite să destabilizeze continentul american.
Acesta este motivul pentru care Parlamentul, care este întotdeauna angajat libertăţii şi democraţiei în orice parte a lumii, trebuie să condamne cu fermitate politicile autocratice şi dictatoriale ale lui Hugo Chávez în Venezuela.
Alain Cadec
(FR) Dle Preşedinte, aş dori detalii suplimentare cu privire la consecinţele reducerii cu 40 % a cotelor globale de ton care poate fi pescuit.
La 15 noiembrie în Recife, Comisia internaţională pentru conservarea tonului de Atlantic (ICCAT) a decis că toate părţile contractante trebuie să îşi reducă cu cel puţin 40 % capacitatea de pescuit. Această măsură înseamnă că în 2010 cota mondială de ton roşu care poate fi pescuit va fi redusă la 13 500 de tone, faţă de 22 000 de tone în prezent.
Într-adevăr, statele membre ale ICCAT au decis să vizeze supracapacitatea flotelor de pescuit, pentru a le reduce la jumătate până în 2011. Sezonul de pescuit pentru navele care pescuiesc ton va fi, de asemenea, redus la o lună, fără posibilitate de prelungire. Aceste măsuri, necesare pentru conservarea speciilor, şi care vor fi transpuse în legislaţia Uniunii Europene, vor pune în pericol activitatea pescarilor europeni.
Aş dori să ştiu ce măsuri sunt avute în vedere pentru a sprijini condiţiile de trai ale pescarilor şi pentru a opri planurile de reducere a flotei. Ce măsuri au fost luate pentru a reduce consecinţele socio-economice foarte semnificative ale transpunerii acestor decizii ale ICCAT în legislaţia comunitară?
Vasilica Viorica Dăncilă
După cum se ştie, implementarea strategiilor şi a programelor operaţionale pentru perioada 2007-2013 este încă la început şi România are pentru prima dată posibilitatea de a beneficia de fondurile comunitare din cadrul politicii de coeziune. Politica de dezvoltare regională este una din politicile cele mai importante şi cele mai complexe ale Uniunii Europene, iar obiectivul său trebuie să fie unul de reducere a disparităţilor economice şi sociale existente, însă în diverse regiuni ale Europei.
Doresc să remarc eforturile realizate de toate statele membre pentru a integra în cadrul programelor operaţionale priorităţile generale ale politicii de coeziune. Cred, însă, că rolul Uniunii Europene trebuie să fie strategic, astfel încât implementarea cu succes a programelor operaţionale în toate statele membre să se realizeze cât mai rapid, promovând măsurile menite să consolideze capacitatea instituţională în funcţie de nevoile specifice ale fiecărui stat membru
Ramon Tremosa i Balcells
Dle Preşedinte, aş dori să denunţ criza economică profundă cu care se confruntă de câţiva ani sectorul catalan şi european al fructelor cu coajă lemnoasă. Scăderea continuă a preţurilor pentru fructele cu coajă lemnoasă ameninţă viitorul producătorilor europeni.
Aş dori să vă avertizez cu privire la politica nonintervenţionistă a guvernului turc. Există 500 000 de tone de fructe cu coajă lemnoasă stocate de organismul public turc responsabil cu achiziţionarea de fructe cu coajă lemnoasă. Acest organism doreşte să vândă cele 500 000 de tone de fructe cu coajă lemnoasă în ianuarie 2010. În lumina celor spuse de autorităţile turce în cadrul unei reuniuni bilaterale cu Uniunea Europeană la 2 octombrie 2009, o astfel de situaţie ar afecta în mod grav producătorii europeni, cu o nouă scădere dramatică a preţului pentru fructele cu coajă lemnoasă.
Am adresat Comisiei Europene o întrebare cu privire la această chestiune cu două luni în urmă, însă niciuna dintre dispoziţiile de salvgardare speciale existente nu va fi aplicată pentru a proteja producătorii noştri. Acestea sunt preocupările pe care am dorit să vi le împărtăşesc.
Petru Constantin Luhan
Domnule Preşedinte, stimaţi colegi, după cum ştiţi, România doreşte să facă parte din spaţiul Schengen începând cu 2011. În acest sens, a fost supusă unor evaluări, şi anume cinci, din care au fost deja elaborate patru.
Doresc să amintesc în mod special misiunea de evaluare a frontierei maritime, care a fost atât de apreciată de către experţii Schengen, încât România a fost prezentată ca şi exemplu de bune practici. Mai avem de trecut, însă, o probă, şi sunt convins că o vom trece cu bine.
Bazându-mă pe exemplul oferit de România, vă propun să vedem cu mai mult optimism extinderea spaţiului Schengen, şi anume să nu mai privim acest proces ca pe o ameninţare la adresa securităţii frontierelor noastre, ci ca pe o oportunitate de întărire a cooperării dintre statele membre în domeniul justiţiei, libertăţii şi securităţii.
Mă bucur să constat că aceste idei se regăsesc şi în Programul Stockholm, adoptat săptămâna trecută de Consiliul European şi care priveşte extinderea spaţiului Schengen ca pe o prioritate pentru politica internă a Uniunii Europene
Luis Yáñez-Barnuevo García
(ES) Dle Preşedinte, după cum ştie toată lumea, în Honduras a avut loc o lovitură de stat la 28 iunie. Au trecut aproape şase luni, iar Parlamentul nu a găsit încă timp să condamne această lovitură. În plus, deputaţii europeni din Grupul PPE şi al Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni au vizitat ţara pentru a aproba consecinţele acestei lovituri de stat prin prezenţa lor. Prin sprijinul lor, aceştia au creat confuzie între Parlamentul European şi partidele politice şi au susţinut alegerile conduse de un guvern de facto care au avut loc în condiţii ce nu garantează legitimitatea acestora.
Prin lovitura de stat din Honduras se creează un precedent corupt, întrucât de acum înainte loviturile de stat moderate, temporare, relativ fără vărsare de sânge nu doar că vor fi acceptate de dreptul continental, ci vor fi, în realitate, salutate şi încurajate de dreptul european şi nord-american. Ceea ce s-a întâmplat în Honduras este extrem de regretabil!
Sarah Ludford
Dle Preşedinte, doresc să deplâng decizia profund îngrijorătoare a Curţii Constituţionale din Turcia, de vineri, de a închide Partidul Societăţii Democratice, care reprezintă în mare măsură interesele kurzilor, şi de a interzice parlamentarilor conducători ai acestuia de a participa la viaţa politică. Acesta reprezintă un pas înapoi şi va fi folosit ca pretext de către extremişti, pentru a reveni la violenţă. Acesta închide opţiunea politică democratică pe care prim-ministrul, dl Erdoğan, a afirmat că vrea să o continue.
Una dintre probleme este că partidul de guvernământ AK nu a reuşit să reformeze legea care a fost folosită pentru a închide Partidul Societăţii Democratice - de fapt, legea în temeiul căreia Partidul AK aproape că a fost închis el însuşi. Aşadar, acest lucru nu este în interesul Guvernului Turciei sau al poporului său.
Grupul ALDE va solicita cât mai curând posibil în noul an o dezbatere în plen pe această temă, întrucât acest lucru reprezintă un pas cu adevărat retroactiv pentru Turcia.
Marina Yannakoudakis
Dle Preşedinte, cunoaştem cu toţii importanţa reciclării, şi este de la sine înţeles că ne-am aştepta ca, odată utilizată, hârtia să fie reciclată.
Am vizitat recent o tipografie din circumscripţia mea din Londra, unde am aflat mai multe despre imprimarea cu jet de cerneală. Procesul complicat folosit în reciclarea hârtiei imprimate cu jet de cerneală face ca operaţiunea să fie costisitoare, precum şi neecologică din cauza utilizării înălbitorului suplimentar. Cerneala nu poate fi separată cu uşurinţă de hârtie, ceea ce înseamnă că o mare parte din materia imprimată în prezent nu poate fi reciclată.
Companii precum cea pe care am vizitat-o în Londra, care folosesc alte modalităţi de imprimare, ecologice, trebuie încurajate, şi trebuie oferite stimulente pentru ca procesul să devină şi mai imparţial din punct de vedere economic. Aş dori să văd o soluţie orientată spre piaţă sprijinită de statele membre, o soluţie în care industria să se autoreglementeze prin adoptarea unui cod de practică, preluând conducerea în agendele de mediu.
Cu toate acestea, UE are un rol important de jucat în promovarea conştientizării acestor probleme şi sprijinirea alternativelor la imprimarea cu jet de cerneală, atunci când şi acolo unde este cazul.
Nikolaos Chountis
(EL) Dle Preşedinte, am cerut cuvântul pentru a atrage atenţia şi a sensibiliza Parlamentul European asupra unui aspect al politicii de imigraţie referitoare la minorii neînsoţiţi şi drepturile copilului, o chestiune care trebuie rezolvată de Uniune ca un întreg şi nu doar de ţările de intrare, precum Grecia.
După cum bine ştiţi, în conformitate cu legislaţia comunitară, fiecare cerere de azil sau de şedere trebuie examinată în primul stat membru în care intră solicitantul, indiferent de destinaţia reală a acestuia.
Acest lucru plasează o povară asupra structurilor din ţările de intrare şi acţionează împotriva drepturilor solicitanţilor, cererile fiind tratate în masă, în conformitate cu cele mai scurte proceduri. Aceştia sunt adesea trimişi mai departe, fără nicio garanţie că drepturile lor şi viaţa vor fi respectate, sau rămân în ţară fără să li se acorde niciun fel de protecţie sau asistenţă socială şi, prin urmare, în cazul copiilor, aceştia ajung victimele abuzurilor şi exploatării de către diferite grupuri.
Consider că, în calitate de Parlament European, ar trebui să luăm măsuri pentru a schimba şi adapta legislaţia comunitară şi naţională, astfel încât minorii neînsoţiţi să ajungă în ţara care este destinaţia lor finală, să nu fie deportaţi, şi să li se asigure o şedere demnă şi sigură în Uniunea Europeană.
Niki Tzavela
(EL) Dle Preşedinte, săptămâna trecută am participat la reuniuni cu diferiţi politicieni din statele arabe, şi anume Emiratele Arabe Unite, Egipt şi Iordania. Aş dori să transmit îngrijorarea acestora în legătură cu programul nuclear al Iranului.
Am întâlnit israelieni extrem de îngrijoraţi, iar preocuparea lor principală este sprijinul pe care Turcia îl acordă în prezent Iranului. Aceştia au întrebat care este poziţia oficială a Uniunii Europene în legătură cu sprijinul prim-ministrului Erdoğan acordat administraţiei Teheranului, şi în legătură cu declaraţiile dlui Erdoğan potrivit cărora programul nuclear al Iranului are scopuri paşnice.
Trebuie să recunosc că nu ştiu care este poziţia noastră oficială cu privire la declaraţiile şi comportamentul Turciei în legătură cu programul nuclear al Iranului. Raportul privind progresele înregistrate spune un lucru, iar dl Erdoğan spune altceva.
Georgios Papastamkos
(EL) Dle Preşedinte, este un semn bun faptul că dna Boel, comisarul prezent, a numit inadecvat un text privind revizuirea bugetului comunitar în legătură cu politica agricolă comună, în cadrul unei reuniuni publice a Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală a Parlamentului European.
În opinia mea, dezbaterea privind revizuirea financiară nu trebuie în niciun caz să anticipeze revizuirea politicii agricole comune pentru perioada post-2013. Nu solicităm pur şi simplu să fie definit raportul de cheltuieli agricole la bugetul comunitar global. Solicităm, în primul rând, să fie definită politica agricolă pe care o dorim, pentru a finaliza contribuţia sectorului agricol la producţia de bunuri publice, şi apoi pentru a lua o decizie cu privire la resursele care trebuie puse la dispoziţie pentru atingerea obiectivelor stabilite.
Acesta este mesajul pe care doresc să îl transmit şi pe care vreau să îl fac cunoscut dnei comisar Boel.
Iliana Ivanova
(BG) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, libera circulaţie a persoanelor constituie una dintre libertăţile fundamentale ale Uniunii Europene şi unul dintre pilonii pieţei unice. Cu toate acestea, o serie de state membre continuă să impună restricţii asupra bulgarilor şi românilor în ceea ce priveşte accesul pe piaţa muncii.
Argumentele pentru menţinerea restricţiilor sunt contrare logicii pieţei, în special în timpul unei crize. Chiar şi comisarul european pentru ocuparea forţei de muncă a declarat cu puţin timp în urmă: "Dreptul de a munci într-o altă ţară este o libertate fundamentală pentru cetăţenii din UE”. Acesta are perfectă dreptate. Menţinerea acestor restricţii împotriva lucrătorilor din noile state membre creează anomalii pe piaţă şi contrazice principiul nediscriminării, care este consacrat în tratatele pe care se întemeiază Uniunea Europeană, defăimând astfel imaginea Uniunii Europene.
Îndemn Comisia Europeană să coordoneze împreună cu statele membre ridicarea, cât mai curând posibil, a restricţiilor de pe piaţa muncii pentru statele membre care au aderat recent. Stimaţi colegi, solicit, de asemenea, sprijinul dumneavoastră, astfel încât să putem realiza o piaţa cu adevărat liberă şi drepturi egale pentru toţi cetăţenii europeni.
Françoise Castex
(FR) Dle Preşedinte, aş dori să revin asupra unui eveniment recent, şi anume votul elveţian privind minaretele. Desigur, votul a avut loc într-o ţară din afara Uniunii Europene, dar acesta se referă în mod clar la o chestiune care nu ne este necunoscută.
Aş dori să revin asupra acestui eveniment deoarece acesta oferă, de asemenea, o scuză să vorbim despre laicism, şi nu putem vorbi niciodată suficient de mult despre laicism în acest Parlament. Există o nevoie urgentă ca principiul laicismului să domine organizarea societăţii noastre. Aş dori să vorbim în termeni simpli aici.
În primul rând, principiul opus laicismului nu este lipsa de religiozitate sau mai puţină spiritualitate. Principiul opus laicismului este comunitarismul religios care stabileşte reglementările şi legile ce sunt deasupra dreptului civil şi izolează persoanele în grupuri infrasociale.
Uniunea Europeană, ca urmare a istoriei sale, este multiculturală şi multietnică. Este şi va fi şi mai mult, şi doar laicismul poate permite persoanelor emancipate şi comunităţilor acestora să trăiască şi să prospere.
Teresa Riera Madurell
(ES) Dle Preşedinte, studiile clinice sunt o metodă de referinţă a cercetării clinice şi sunt considerate a fi cea mai sigură sursă de informaţii pe care se întemeiază deciziile cu privire la tratament.
Cu toate acestea, aş dori să atrag atenţia Parlamentului asupra faptului că un studiu recent realizat de Societatea Europeană de Cardiologie a demonstrat încă o dată că există limitări serioase cu privire la această metodologie, ca urmare a nivelurilor scăzute de participare a femeilor la astfel de studii.
Diferenţele dintre bărbaţi şi femei, în termeni de factori de risc, prezentarea bolii şi răspunsul la tratament au fost demonstrate ştiinţific.
Rezultatul este că realizările spectaculoase din ultimii ani în ceea ce priveşte prevenirea şi tratamentul bolilor cardiovasculare nu s-au reflectat într-un declin semnificativ al ratelor mortalităţii femeilor.
Prin urmare, este esenţial ca în calitate de instituţii europene, să promovăm cercetarea destinată în mod special femeilor, fie prin includerea mai amplă a acestora în studiile clinice, fie prin elaborarea de studii care sunt efectuate exclusiv pe femei.
Frieda Brepoels
(NL) Dle Preşedinte, şi eu doresc, de asemenea, să vorbesc despre decizia de vinerea trecută a Curţii Constituţionale de a interzice Partidul Societăţii Democratice (DTP), care a avut ca rezultat fie excluderea din parlamentul turc a 22 de membri, fie privarea acestora de drepturile lor politice timp de cinci ani. Din nefericire, printre aceşti parlamentari se numără Leyla Zana, căreia i-am acordat Premiul Saharov în 1995. Este a patra oară când un partid kurd este interzis; kurzii au încercat în repetate rânduri să se ridice pentru a apăra drepturile cetăţenilor lor sub un nume diferit, şi au fost asupriţi în repetate rânduri pentru că ar fi propus idei care ar fi în contradicţie cu unitatea statului turc. Cu toate acestea, esenţa democraţiei include libertatea de asociere şi libertatea de opinie, iar acest lucru înlătură orice credibilitate a aşa-numitei iniţiative de "deschidere democratică” lansată de prim-ministrul Erdoğan mai devreme în acest an în ceea ce priveşte chestiunea kurdă. Aş dori să sprijin solicitarea dnei Ludford pentru o dezbatere în acest sens în luna ianuarie.
Hélène Flautre
(FR) Dle Preşedinte, ceea ce urmează este un extras din scrisoarea scrisă de William Bourdon, avocatul dlui Taoufik Ben Brik, către dl Sarkozy, preşedintele Republicii Franceze: "Am avut ocazia de a denunţa, astfel cum au făcut toţi avocaţii săi tunisieni, farsa juridică în urma căreia dl Taoufik Ben Brik a fost condamnat, în mod incredibil, fără o examinare în detaliu, la şase luni de închisoare. Pot să atest fără echivoc şi oficial faptul că dosarul procedurilor care a condus la această condamnare a fost complet fabricat şi s-a bazat pe răzbunarea personală a preşedintelui Ben Ali.
De-a lungul acestui an, 2009, acesta nu s-a putut deplasa, întrucât fragilitatea sistemului său imunitar este de aşa natură încât acesta este întotdeauna supus riscului unor boli grave. Cred că familia acestuia a reuşit să îi aducă medicaţia esenţială, dar nu sunt sigur. Avocaţii săi tunisieni au doar acces intermitent la clientul lor, iar unora li se refuză în mod sistematic posibilitatea de a-l vizita. Singura dată când soţia sa a putut să îl vadă a fost acum câteva zile, pentru câteva minute, şi de atunci aceasta nu a mai fost în măsură să îl vadă din nou.”
Dle Preşedinte, vă rog să scrieţi autorităţilor tunisiene şi să solicitaţi eliberarea dlui Taoufik Ben Brik.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Dle Preşedinte, o să continuu de la discursul dnei Flautre şi o să vă invit să scrieţi autorităţilor tunisiene.
Anul acesta vom acorda Premiul Saharov, simbol al angajamentului Parlamentului European la drepturile omului. Avem un acord de parteneriat cu Tunisia care conţine multe dispoziţii referitoare la democraţie şi drepturile omului.
Cu toate acestea, alegerile prezidenţiale din Tunisia tocmai au fost organizate în condiţii lamentabile, nedemne de dispoziţiile cuprinse în acordul cu Uniunea Europeană. Nu putem rămâne tăcuţi. Apărătorii drepturilor omului din Tunisia sunt dispreţuiţi, arestaţi şi umiliţi. Acest lucru nu poate continua.
De aceea, dle Preşedinte, vă îndemn să scrieţi preşedintelui Ben Ali pentru a solicita, în particular, eliberarea dlui Taoufik Ben Brik, un jurnalist devotat a cărui singură crimă a fost faptul că a criticat aşa-numita democraţie din Tunisia.
Fiorello Provera
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, am cerut ca fotografia unei tinere iraniene, Neda Agha-Soltan, să fie afişată la Bruxelles alături de cea a lui Aung San Suu Kyi.
Dna Soltan a fost ucisă întrucât dorea libertate şi transparenţă în Iran, şi a devenit un simbol pentru libertate şi, mai presus de toate, pentru femeile care luptă pentru libertate. Cererea mea a fost semnată de 75 de deputaţi europeni şi cinci grupuri politice. Cred că este deosebit de important ca cererea să fie acceptată, în special la momentul actual, întrucât Ayatollah Khamenei declară în Iran că intenţionează să reprime orice fel de protest şi orice fel de opoziţie. Sper ca solicitarea mea să fie acceptată.
Alajos Mészáros
Dle Preşedinte, pe lângă apropierea sezonului de iarnă, ameninţarea unei noi crize a gazelor apare din est. Cu câteva săptămâni în urmă, prim-ministrul Putin a indicat în mod explicit faptul că Rusia poate încălca din nou contractele sale privind furnizarea de gaze încheiate cu statele membre ale UE. Pentru a evita acest lucru, dumnealui a solicitat UE să acorde Ucrainei 1 miliard de euro pentru ca aceasta să fie în măsură să îşi îndeplinească angajamentele referitoare la tranzitul gazelor. Aşadar, ne putem aştepta la o nouă rundă de joc politic ciudat regizat de partenerul nostru rus. Este inacceptabil.
Deşi anumite state membre sunt vizate de acest lucru la diferite niveluri, UE va trebui să ia măsuri unitare şi să adopte un punct de vedere categoric pe această temă, esenţială în principiu, din motive de solidaritate. Mai mult decât atât, acesta este un semnal pentru a accelera noile noastre proiecte pentru diversificarea furnizării de energie pe termen lung, astfel încât influenţa Rusiei să fie minimalizată.
Eduard Kukan
(SK) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a avut, de asemenea, un efect favorabil asupra condiţiilor pentru continuarea extinderii UE. Nimeni nu mai poate argumenta acum faptul că Uniunea nu dispune de capacitatea instituţională de extindere şi de luare a deciziilor, întrucât tratatul este acum în vigoare.
Prin urmare, nu există motive pentru întârzierea sau obstrucţionarea procesului de extindere suplimentară. Acest lucru se aplică în special regiunii Balcanilor de Vest. Recent au avut loc evoluţii intense şi, în general, pozitive în regiune. Rapoartele publicate recent privind progresele înregistrate în ţările individuale confirmă acest lucru, la fel ca şi strategia de extindere pentru 2010, publicată de Comisie.
Odată cu introducerea unui regim al călătoriilor fără viză pentru intrarea în spaţiul Schengen, decurge o şansă reală pentru ţările din regiune de a face progrese pe calea lor europeană. Este la latitudinea acestora să o utilizeze. Totuşi, UE nu trebuie să oscileze, ci trebuie să procedeze în mod responsabil şi raţional, respectând pe deplin circumstanţele, iar Parlamentul European trebuie să joace un rol activ.
Tanja Fajon
(SL) Săptămâna aceasta, în noaptea de vineri spre sâmbătă, după mai bine de două decenii, cetăţenii din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, precum şi din Serbia şi Muntenegru, vor putea în sfârşit să intre din nou fără viză în Uniunea Europeană. Aceasta va fi o zi mare şi un motiv de sărbătoare.
Totuşi, aş dori să profit de această ocazie pentru a solicita din nou Comisiei Europene şi Consiliului să facă tot posibilul pentru a ridica obligaţia de a deţine viză pentru cetăţenii din Bosnia şi Herţegovina şi Albania, cât mai curând posibil. Nu trebuie să permitem orice altă diviziune în Balcanii de Vest sau să pierdem timpul, în special în detrimentul tinerei generaţii. Este greu de crezut că majoritatea tinerilor din aceste ţări încă nu ştiu nimic despre Uniunea Europeană.
Responsabilitatea noastră este de a dărâma zidurile noii vize care a apărut în Balcanii de Vest după căderea Zidului Berlinului. Acest lucru este valabil şi pentru cetăţenii din Kosovo. Regiunea Balcanilor de Vest are nevoie de o perspectivă europeană clară. Să nu cedăm unor temeri nefondate.
Cristian Silviu Buşoi
Domnule Preşedinte, stimaţi colegi, două evenimente cu adevărat istorice au marcat sfârşitul anului 2009: intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona şi summitul de la Copenhaga.
Doresc, în această intervenţie, să îmi manifest satisfacţia în legătură cu modul în care Uniunea Europeană se dovedeşte, în aceste zile, a fi principalul actor în găsirea de soluţii viabile pentru lupta împotriva schimbărilor climatice. Mă bucur, în acelaşi fel, şi pentru faptul că statele membre au reuşit să se pună cât de cât de acord şi să prezinte o poziţie comună, chiar dacă acordul între cele 27 de state membre nu e uşor de obţinut.
Poate că rezultatul nu va fi conform ambiţiilor şi aşteptărilor noastre, dar decizia statelor Uniunii Europene de a oferi 7,2 miliarde de euro ţărilor în curs de dezvoltare este cu atât mai importantă cu cât aceste ţări au nevoie acută de sprijin financiar. Şi, poate, prin acest exemplu, celelalte ţări ONU ar putea fi antrenate în aceeaşi direcţie.
De asemenea, este de apreciat că şi ţările din Uniunea Europeană care până acum au fost afectate în mod serios de criza financiară şi-au exprimat solidaritatea, au făcut un efort şi vor contribui (chiar dacă unele dintre ele, în mod simbolic) pentru a-şi arăta ataşamentul faţă de lupta împotriva încălzirii globale
Charalampos Angourakis
(EL) Dle Preşedinte, permiteţi-mi să încep prin a-mi exprima în Parlamentul European solidaritatea deplină cu lupta sindicaliştilor şi să le urez succes.
Un val masiv de măsuri împotriva muncii este dezlănţuit de guvernul elen, iar formele flexibile de lucru devin normă şi sunt impuse în cadrul consiliului de administraţie. Sistemul de securitate socială este, de asemenea, decimat, iar salariile şi pensiile sunt îngheţate.
Guvernul elen, Uniunea Europeană şi reprezentanţii capitalului încearcă să terorizeze lucrătorii prin afişarea sperietoarei deficitului bugetar şi a datoriei publice elene. Aceştia implică lucrătorii în dialogul social, care este o înscenare, pentru a-i forţa să îşi dea acordul, pentru a limita furia justificată a acestora şi a redirecţiona reacţiile maselor populare.
Primul răspuns la atacul împotriva maselor populare de către guvern şi Uniunea Europeană va fi greva naţională din 17 decembrie, anunţată şi organizată de Frontul Militant al Tuturor Lucrătorilor (PAME). Aceştia solicită măsuri care să satisfacă cerinţele maselor populare, ce pot fi îndeplinite numai de un front unit al claselor muncitoare, al claselor sărace şi de mijloc din oraşe şi din sate, pentru a confrunta şi răsturna politica Uniunii Europene împotriva maselor populare.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dle Preşedinte, la 8 decembrie, misiunea PESA, Operaţiunea Atalanta, a sărbătorit un an de existenţă. Potrivit Preşedinţiei suedeze, operaţiunea şi-a demonstrat abilitatea de a combate pirateria în mod eficient, şi s-a înregistrat o scădere semnificativă a atacurilor. Totuşi, ultima declaraţie este deosebit de controversată.
Potrivit unui raport al Biroului Maritim Internaţional, în primele nouă luni ale anului 2009, au existat mai multe atacuri decât în tot anul 2008. Numărul atacurilor armate a crescut, de asemenea, cu 200 % per total. Eficienţa financiară a acestei operaţiuni ridică, de asemenea, foarte multe semne de întrebare. Costul daunelor provocate de piraterie în această regiune este estimată la 200 de milioane de dolari, în total, în timp ce UE şi statele membre investesc 408 milioane de dolari pe an.
Noua misiune PESA planificată în Somalia, încă o dată, nu va ajunge la baza problemei, ci va trata doar simptomele. Ceea ce ar merita cu adevărat ar fi ca UE să instituie o monitorizare de coastă eficientă pentru a preveni pescuitul ilegal...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Dominique Baudis
(FR) Dle Preşedinte, programul SESAR, care are ca scop modernizarea gestionării traficului aerian în Europa, este un proiect major.
Cum intenţionează Comisia să se pregătească pentru viitoarea etapă de desfăşurare a SESAR şi, în special, pentru finanţarea acestui program, care este esenţial atât pentru mediu, cât şi pentru poziţia noastră ştiinţifică şi tehnică? Va urma Comisia recomandările raportului 2007, potrivit cărora o persoană cu înaltă calificare ar trebui să asigure monitorizarea politică a acestui program? Într-adevăr, o serie de obstacole trebuie depăşite - de natură juridică, psihologică şi tehnică - pentru a uni spaţiile aeriene naţionale şi a obţine colaborarea între controlorii din diferite ţări.
Dacă Europa nu poate să creeze un singur spaţiu aerian, cum va putea să construiască o uniune politică puternică?
Edit Bauer
(HU) Dle Preşedinte, având în vedere că atât dvs., cât şi Comisia, v-aţi exprimat intenţia de a monitoriza punerea în aplicare a legii privind limba naţională din Slovacia, aş dori să vă atrag atenţia asupra următoarelor aspecte. Guvernul a publicat dispoziţia de punere în aplicare, care nu numai că anulează legi, ci şi introduce restricţii suplimentare. Propunerea de punere în aplicare specifică faptul că scopul legitim al legii este doar de a proteja şi susţine limba naţională în relaţiile oficiale, precum şi de a proteja drepturile utilizatorilor limbii naţionale. Aceasta prevede că, în cazul persoanelor fizice şi juridice, protecţia acestor drepturi are ca scop legitim interferenţa cu drepturile şi libertăţile fundamentale. Prin urmare, este extrem de evident faptul că aceasta este o referire la drepturile şi libertăţile persoanelor care aparţin minorităţilor. Măsura de punere în aplicare subliniază, de asemenea, faptul că indiferent dacă proporţia de punere în aplicare este peste sau sub 20 %, limba minoritară poate fi utilizată oriunde doar dacă o persoană terţă prezentă este de acord cu acest lucru. Cred că această absurditate este inacceptabilă în Europa.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Dle Preşedinte, în cadrul ultimului summit UE-Rusia, părţile au semnat un memorandum privind principiile unui mecanism de alertă rapidă în materie de energie. Comisia Europeană speră că, pe viitor, aceasta ne va permite să evităm o criză energetică similară cu cea pe care am trăit-o la începutul anului, când disputa dintre Rusia şi Ucraina referitoare la furnizarea şi tranzitul gazelor au determinat Moscova să întrerupă furnizarea de gaze pentru aproximativ trei săptămâni, paralizând efectiv mai multe ţări europene.
Apropierea iernii şi creşterea aferentă a consumului de gaz înseamnă că trebuie să dezvoltăm principii care să guverneze piaţa energetică europeană. Uniunea Europeană trebuie să înţeleagă că întreruperile în furnizarea gazului nu reprezintă doar o ameninţare pentru economie, ci ameninţă, de asemenea, fundaţiile integrării europene care, consolidate de solidaritatea europeană, susţin piaţa liberă. Sper, de asemenea, că această iarnă nu va trebui să fie un test al adevărului declaraţiilor făcute, şi al faptului dacă solidaritatea este un cuvânt nesemnificativ şi gol sau o adevărată garanţie de cooperare între statele membre ale Uniunii Europene.
Ioan Mircea Paşcu
Dle Preşedinte, după cum probabil ştiţi, România a încheiat recent o perioadă de doi ani în care diferite alegeri au fost organizate la fiecare şase luni. Ultima consultare electorală a fost prezidenţială şi a fost câştigată de actualul preşedinte, cu o marjă foarte strânsă de 70 000 de voturi, provenite în special de la diasporă.
Ceea ce mă deranjează ca cetăţean este că, pe parcursul întregii campanii electorale, nu am putut posta nimic critic la adresa actualului preşedinte pe blogul meu, Europolis, accesul public la blog fiind întrerupt cu totul. Consider acest lucru ca fiind inacceptabil, atât pentru că reprezintă cenzura dreptului la libertatea de exprimare, cât şi pentru că arată că Internetul este controlat, de asemenea, de cei aflaţi la putere şi/sau de susţinătorii acestora.
În sfârşit, este regretabil că, la 20 de ani după revoluţie, în care mulţi oameni au murit pentru ca democraţia să prindă rădăcini, astfel de atitudini sunt tolerate - eventual chiar încurajate - de cei care beneficiază temporar de fructele democraţiei, care sunt aleşi la conducere chiar şi cu astfel de marje atât de strânse.
Frédéric Daerden
(FR) Dle Preşedinte, din 2007, transportul feroviar de mărfuri a suferit o liberalizare cu amănuntul a aprovizionării. Operatorii care nu au o misiune de serviciu public se vor confrunta de acum înainte cu o concurenţă sporită.
În multe ţări, acest lucru înseamnă o creştere a ofertei în cele mai profitabile segmente ale pieţei, şi anume transport combinat şi transport complet cu trenul. În schimb, transportul prin tehnica încărcării unui singur vagon nu prezintă interes pentru companiile private, întrucât profitabilitatea este foarte scăzută.
Dacă dorim cu adevărat să dezvoltăm transportul feroviar de marfă ca o forţă motrice care să se afle în spatele mobilităţii durabile, este esenţial să sprijinim transportul cu vagoane izolate. În caz contrar, transportul se va transfera în întregime pe şosea, ceea ce ar fi în contradicţie cu obiectivele noastre în ceea ce priveşte reducerea de emisiilor de dioxid de carbon. Sprijinirea transportului cu vagoane izolate trebuie considerată, prin urmare, o misiune de serviciu public, întrucât constituie o parte integrantă a strategiei de mobilitate durabilă.
În contextul orientărilor Comisiei Europene care descriu condiţiile pentru intervenţia statului, considerăm că este posibilă includerea sprijinului pentru transportul cu vagoane izolate, fie sub formă de compensaţii pentru obligaţiile de serviciu public, fie sub formă de ajutor pentru...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Vilja Savisaar
(ET) Dle Preşedinte, aş dori să vorbesc despre un scop foarte practic pentru ţara mea de origine, Estonia, un subiect extrem de important. Cu câţiva ani în urmă, cele trei ţări baltice - Estonia, Letonia şi Lituania - nu aveau nicio legătură feroviară cu Europa. Infrastructura era într-o stare proastă şi era foarte puţin folosită. De atunci, s-au înregistrat evoluţii pozitive, atât în renovarea căii ferate existente, cât şi în efectuarea de studii pentru a construi căi ferate în conformitate cu standardele europene. Pentru a pune în aplicare Rail Baltica - numele sub care cunoaştem acest proiect - este extrem de important ca atât Parlamentul European, cât şi Comisia Europeană, să ofere un sprijin considerabil pentru proiectul Rail Baltica, în ciuda faptului că populaţia din această regiune nu este întocmai cea mai mare, iar situaţia financiară cu care se confruntă ţările baltice este cumplită.
Acest proiect este important nu numai pentru a asigura o legătură feroviară normală, dar va avea şi un efect considerabil asupra celor trei ţări cu privire la politica regională şi socială. Estonia, Letonia şi Lituania au nevoie de o legătură feroviară cu Europa, atât din motive economice, cât şi pentru a menţine economia ecologică în centrul atenţiei, întrucât transportul feroviar permite transportul unor încărcături mai mari cu mai puţină poluare. În momentul de faţă, principala legătură este Via Baltica...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Angelika Werthmann
(DE) Dle Preşedinte, aş dori să spun, pe scurt, câteva cuvinte despre două subiecte. În primul rând, problema egalităţii de tratament este legată, cu acelaşi nivel de urgenţă, de problema restantă a egalităţii de tratament dintre bărbaţi şi femei. Ar trebui să fie de la sine înţeles ca bărbaţii şi femeile de calibru egal, cu aceleaşi calificări şi în aceeaşi poziţie să primească aceeaşi remuneraţie. În Austria totul este pe dos, deoarece cu cât femeile sunt mai calificate, cu atât mai rău este comparată avansarea acestora cu cea a colegilor de sex masculin cu aceleaşi calificări. Cifre foarte recente arată că dezavantajul femeilor creşte odată cu vârsta, femeile cu vârsta peste 60 de ani câştigând, de exemplu, cu aproximativ 34 % mai puţin decât colegii lor de sex masculin.
În al doilea rând, aş dori să afirm că copiii necesită protecţie. Aş fi dorit să văd Convenţia ONU privind drepturile copilului consacrată în constituţia austriacă. Sper că această discuţie va fi în curând abordată din nou în Austria şi că va avea un rezultat pozitiv.
Iosif Matula
Sunt bucuros să anunţ aici reconfirmarea domnului Traian Băsescu în funcţia de preşedinte al României. Intrarea noastră în Uniunea Europeană în 2007 a avut loc primul mandat al preşedintelui Traian Băsescu şi cu contribuţia sa directă. Un nou mandat îi va permite preşedintelui să continue reformele şi aplicarea deplină a normelor şi valorilor europene în România.
Concluzia care se desprinde în urma acestor alegeri prezidenţiale este una singură: România a avut parte de alegeri prezidenţiale care se conformează rigorilor internaţionale, după cum au confirmat şi observatorii OSCE, dar şi decizia Curţii Constituţionale a României, şi renumărarea voturilor nule în urma căreia preşedintele în funcţie şi-a sporit avantajul faţă de contracandidatul său.
Considerăm că victoria democratică a preşedintelui Băsescu, susţinut de Partidul Democrat Liberal, este totodată o victorie a Partidului Popular European. Colegii noştri din PPE, în frunte cu domnii Wilfried Martens şi Joseph Daul şi-au exprimat susţinerea pentru preşedintele Băsescu, fapt pentru care le mulţumim încă o dată
Silvia-Adriana Ţicău
În al doilea trimestru al anului 2009, veniturile celor 27 de state membre au reprezentat 43,9 % din produsul intern brut, iar cheltuielile lor 49,7 %. În aceeaşi perioadă, la nivelul UE-27, taxele şi contribuţiile sociale au reprezentat aproximativ 90 % din veniturile generale ale statelor membre, deşi cheltuielile pentru bunăstarea socială au reprezentat doar 42,2 % din produsul intern brut. Deficitul bugetar al celor 27 de state membre a crescut de la 0,8 % în al doilea trimestru al lui 2008, la 5,8 % în al doilea trimestru al lui 2009. În aceeaşi perioadă, rata de ocupare a forţei de muncă a scăzut cu 2 %, iar producţia industrială cu 10,2 %. Cele mai afectate domenii au fost construcţiile, agricultura, producţia industrială, comerţul, transporturile şi comunicaţiile. Consider că este absolut necesar ca viitoarea Comisie Europeană să prezinte un program de lucru axat pe dezvoltare economică, reducerea şomajului şi asigurarea unor condiţii decente de trai
Alf Svensson
(SV) Dle Preşedinte, antisemitismul se răspândeşte în lume, chiar şi aici în Europa, pe teritoriul UE. Desigur, se subînţelege că Parlamentul European trebuie să se familiarizeze cu această hidră - care devine din ce în ce mai răspândită - şi să încerce să o elimine de la rădăcină.
Trebuie clarificat, de asemenea, faptul că, bineînţeles, politica statului Israel poate fi criticată - la fel cum orice stat poate fi criticat, întrucât niciun stat nu funcţionează perfect. Totuşi, politica statului Israel este o chestiune separată de antisemitism.
Presupun că Parlamentul European se va opune cu fermitate oricărei tendinţe de antisemitism. În prezent, aceste tendinţe sunt frecvente şi răspândite.
Diogo Feio
(PT) Dle Preşedinte, problema pe care o aduc astăzi în atenţia Parlamentului se referă la sistemul TVA pentru agricultorii portughezi. În conformitate cu legislaţia comunitară, există trei sisteme posibile: sistemul general, cu contabilitate organizată; opţiunea sistemului pentru întreprinderile mici şi mijlocii; sau regimul forfetar în care nu există nicio rambursare, dar există dreptul la despăgubiri. Din nefericire, de când Portugalia a aderat la UE, acest drept la despăgubiri a fost de 0 %.
În prezent sunt iniţiate proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva Portugaliei. Această formă de impozitare afectează aproximativ 18 000 de fermieri în legătură cu 5,3 % din vânzările lor. Aş dori să clarific faptul că trebuie găsită o modalitate ca legislaţia portugheză să fie conformă cu acquis-ul comunitar.
Preşedinte
Stimaţi colegi, aici se încheie intervenţiile cu durata de un minut. Aş dori să explic faptul că sunt multe nume pe listă, cel puţin de două ori mai multe decât avem timp pentru intervenţii. Astăzi am avut mai mult timp decât de obicei, dar nu uitaţi că dacă cineva a vorbit ultima dată în cadrul intervenţiilor cu durata de un minut, acum o lună sau două, atunci nu vor mai exista foarte multe şanse de a vorbi din nou astăzi. Trebuie să acordăm atenţie acelora care nu au vorbit deloc. Îmi pare rău, dar acestea sunt regulile. Pe listă există de două ori mai mulţi deputaţi decât ne permite timpul. Îmi pare foarte rău că nu toată lumea a putut lua cuvântul.
James Nicholson
Dle Preşedinte, apreciez ceea ce spuneţi, dar faptul că numărul deputaţilor europeni care doresc să vorbească este dublu faţă de timpul alocat arată cât de importantă este de fapt această parte a funcţiei noastre, şi anume aceea de a reprezenta cetăţenii noştri.
Aş putea să vă rog să găsiţi o altă modalitate prin care să nu stăm aici o oră şi pe urmă să nu fim chemaţi, întrucât - şi nu mă plâng, ştiu că aveţi o sarcină grea - astfel cel puţin am putea fi anunţaţi să nu venim această săptămână, sau orice altceva. Aţi decide în prealabil câte persoane pot lua cuvântul, iar restul dintre noi ar putea să revină data următoare, sau să îşi expună problemele într-un alt mod. Cred că ar putea fi un lucru bun, în loc să pierdem timpul deputaţilor europeni.
Preşedinte
Cred că există întotdeauna un motiv de a participa la reuniune şi de a asculta discuţiile. Nu cred că ar trebui să vorbim astfel. Astăzi, aproape toţi cei care nu au vorbit în timpul ultimei sesiuni au avut posibilitatea de a lua cuvântul.
