EURES-aktiviteterne 2004-2005 - Mod et fælles europæisk arbejdsmarked (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er mundtlig forespørgsel af Jan Andersson for Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender til Kommissionen om beretning om EURES-aktiviteterne 2004-2005 - Mod et fælles europæisk arbejdsmarked (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=OQ&reference=O-2007-0038&language=PL" - B6-0136/2007).
Jan Andersson  
forslagsstiller. - (SV) Hr. formand! Vi talte tidligere om betydningen af mobilitet for vækst og beskæftigelse i Europa. Derefter talte vi om mobilitet for arbejdstagere, der videreuddanner sig og søger nyt job i deres egne lande eller skifter erhverv gennem yderligere uddannelse, og om geografisk mobilitet inden for de pågældende lande, men også grænseoverskridende geografisk mobilitet. Hvis vi ser os omkring i Europa, kan vi se, at det er vigtigt i forbindelse med vækst. Nogle af de lande, der oplever størst mobilitet, oplever også størst vækst og beskæftigelse i Europa. Det er meget vigtigt.
Hvordan er situationen i Europa? Der er forskellige situationer i de forskellige lande, men samtidig oplever vi forbedringer. Vi har oplevet flere forbedringer i de seneste år. Jeg kommer fra et grænseområde mellem to skandinaviske lande, hvor der til at starte med ikke har været stor mobilitet, men vi har i løbet af de seneste år oplevet større mobilitet. Det er vigtigt for væksten og beskæftigelsen, at borgerne på den ene side af en national grænse kan flytte over på den anden side af grænsen. De har måske ikke lige kunnet finde et job, men har så fået arbejde på den anden side af grænsen. Mobiliteten skaber stigende vækst, og det er positivt for hele regionen.
Man støder også på mange hindringer i relation til dette spørgsmål. Der er hindringer i form af de forskellige socialsikringsordninger, skatteforhold osv., og manglende formidling af oplysninger. Hvad angår oplysninger om dette spørgsmål samarbejder vi med arbejdsformidlingerne gennem EURES-samarbejdet. EURES-samarbejdet har udviklet sig i de senere år. Til dels med grænseoverskridende projekter, men måske mest af alt gennem EURES-portalen, som de enkelte borgere kan få adgang til for at indhente oplysninger om jobmuligheder, men også om de forskellige socialsikringsordninger. Hvordan forholder det sig med hensyn til beskatning? Hvad skal jeg gøre, hvis jeg tager over på den anden side af grænsen?
Europa-Parlamentet skubbede i det seneste budget på for at opnå en stigning på 2 millioner euro til EURES-samarbejdet. Det er derfor, at vi fremlægger den mundtlige forespørgsel og beslutningsforslaget. Der eksisterer en række behov for yderligere at fremme mobiliteten. I vores mundtlige forespørgsel fokuserer vi på statsborgerne i tredjelande. Vi fokuserer på fremtiden. Vi ved, at Europa har brug for flere arbejdstagere, ikke mindst statsborgere fra tredjelande. De er der allerede, og vi bør styrke samarbejdet - især med de nabolande, som vi har naboskabsrelationer med - og skabe større muligheder for disse lande med henblik på at indhente relevante oplysninger om beskæftigelsessituationen, socialsikringsordningerne og skatteforholdene.
Derudover er der sæsonarbejderne. Der har i mange år været sæsonarbejdere i EU, og der skal formidles flere oplysninger til disse arbejdere om situationen generelt, socialsikringsydelser og de regler, der gælder. Oplysningerne kan formidles gennem EURES-portalen.
Endelig ønsker jeg at rejse spørgsmålet om, hvorvidt Kommissionen har gjort sig nogen tanker om at fremme mobiliteten i andre henseender. Vi havde en stor diskussion om overgangsordninger og mobilitet mellem de nye og gamle medlemsstater. Der er stadig en række lande i EU, som anvender overgangsordninger. Jeg håber, at denne periode vil være så kort som mulig, og at vi snart fuldt ud vil kunne skabe fri bevægelighed for alle, således at overgangsordningerne ophæves. Det er endvidere vigtigt for os at undersøge, hvordan eventuel større mobilitet vil have indflydelse på de lande, der ikke har benyttet sig af overgangsordninger, fordi mobiliteten ikke har været særlig omfattende. Den er ikke omfattende, og der er sikkert generelle begrundelser for at fremme formidlingen af oplysninger. Hvis overgangsordningerne ophæves nu - forhåbentlig - skal vi også fremme formidlingen af oplysninger til de enkelte arbejdstagere om jobmuligheder og krav i denne sammenhæng og om de foranstaltninger, der skal træffes i forhold til socialsikring, beskatning osv.
Vi har rejst disse spørgsmål over for Kommissionen. Jeg ved, at Kommissionen har samme målsætninger som Europa-Parlamentet, men hvilke tiltag planlægger Kommissionen?
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! Inden jeg besvarer de spørgsmål, der er stillet i den mundtlige forespørgsel, ønsker jeg endnu en gang at fortælle om EURES-samarbejdet.
Det er et samarbejde, et unikt samarbejde, hvis største fordel ligger i oprettelsen af et fælles netværk med over 800 kvalificerede rådgivere og en effektiv portal, hvor der er let adgang til oplysninger og udveksling deraf.
Med EURES-portalen har der siden 2006 været let adgang til jobformidling i EU samt til de offentlige arbejdsformidlinger i de lande, der har tiltrådt Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og oplysningerne formidles på 25 europæiske sprog. Portalen tilbyder i gennemsnit adgang til over 1.200.000 ledige arbejdspladser. Samtidig er der EURES-rådgivere til rådighed til at hjælpe de arbejdstagere og familier, som ønsker at udnytte de muligheder, som mobilitet medfører.
Jeg vil nu besvare spørgsmålene - et ad gangen.
Jeg vil starte med det første spørgsmål om den eventuelle udvidelse af EURES til at omfatte tredjelandsstatsborgere.
Som De ved, blev EURES-samarbejdet oprindeligt oprettet til fordel for borgerne i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde for at hjælpe dem med at finde arbejde uden for deres egne lande og dermed fremme mobiliteten. Kommissionen har på nuværende tidspunkt planer om også at oprette adgang til EURES for arbejdstagere fra andre lande. Det vil ikke blot være til fordel for borgerne, men også for EU. I lyset af den aldrende befolkning og den demografiske nedgang i Europa skal vi være forberedt på mangel på arbejdskraft i den europæiske arbejdsstyrke i Europa, og det vil påvirke vigtige dele af vores økonomi og livsstil. Derudover kan EURES-samarbejdet også bidrage til en mere global løsning på problemet med migration fra tredjelande.
Derfor er der tilføjet en ny retning for de generelle EURES-principper for perioden 2007-2010, hvormed der skabes mulighed for at udvide anvendelsesområdet for de oplysninger, der formidles gennem EURES-netværket, til at omfatte de behov, som arbejdstagerne fra tredjelande har.
Efter Kommissionens handlingsplan om lovlig migration skal vi foretage en grundig undersøgelse af mulighederne for at udvide EURES-databasen i denne sammenhæng. I den indledende fase kunne man overveje at supplere de eksisterende dele af databasen, der formidler oplysninger om "leve og arbejdsforhold", med oplysninger, der er skræddersyet til tredjelandsstatsborgere, som ønsker at arbejde på det europæiske marked, på de pågældende landes sprog.
Det andet spørgsmål handler om at udvide databasen til også at omfatte jobtilbud til sæson- og korttidsarbejdere i EURES-databasen. Det er sandt, at de indledende undersøgelser, som vi har foretaget i forbindelse med EURES, ikke viste behov for eller efterspørgsel efter korttidsarbejde i udlandet. De statistikker, vi har haft til rådighed, dækkede kun en minimumsperiode på et år, og der blev ikke taget højde for efterspørgslen efter sæsonarbejde eller joberfaring og uddannelsesperioder.
Efter Europa-Parlamentets henstilling til en stigning i EURES-budgettet for 2007 blev der forsket i EURES-portalen for at fastlægge behovet for og gennemførligheden af indførelse af en sådan tjeneste. Reaktionen var meget positiv i en lang række lande. Nogle af partnerne har allerede erfaring med denne form for tjeneste på turisme-, bygnings- og landbrugsområdet. I fremtiden, når der udvikles planer om yderligere udvikling af EURES-samarbejdet, vil muligheden for at udvide denne tjeneste automatisk blive taget i betragtning.
Hvad angår det tredje spørgsmål mener Kommissionen også, at geografisk mobilitet og job til job-mobilitet kan spille en positiv rolle i styrkelse af funktionen af det europæiske arbejdsmarked, og det er derfor vigtigt at støtte og fremme denne mobilitet.
I denne sammenhæng er Kommissionen i færd med at udarbejde en handlingsplan, der er baseret på resultaterne af det europæiske år for arbejdstagernes mobilitet 2006, og som har til formål at styrke mobiliteten inden for det europæiske arbejdsmarked og fjerne de største hindringer for yderligere udvikling heraf.
I henhold til handlingsplanen skal EURES' rolle styrkes i EU, og der skal skabes opmærksomhed omkring EURES. Handlingsplanen indeholder tre målsætninger:
1. en styrkelse af den strategiske dimension ved at styrke det analytiske potentiale med hensyn til mobilitetsstrømme og ændringer på arbejdsmarkedet,
2. en styrkelse af omfanget og kvaliteten af EURES' tjenester ved at støtte mobile arbejdstagere og deres familier i EU i alle spørgsmål, der vedrører deres mobilitetsforløb,
3. en øget operationel dækning ved at styrke programmets forbindelser med andre, især private, udbydere af lignende tjenester og i overensstemmelse med den strategiske plan for lovlig indvandring med en gradvis åbning af aktiviteterne for arbejdstagere fra andre dele af verden, især kandidatlandene.
Det fjerde og sidste spørgsmål omhandler grænseoverskridende EURES-projekter og den betydning, som disse projekter har med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at ophæve overgangsordningerne.
Håndtering af de specifikke problemer, der opstår i relation til grænseoverskridende forbindelser, har altid været en vigtig prioritet for EURES. Vi har nu 20 grænseoverskridende projekter, det seneste projekt mellem Tjekkiet og Tyskland og mellem Slovakiet og Ungarn. Ud over dette foretages der i øjeblikket 14 gennemførlighedsundersøgelser med henblik på at identificere nye projekter og tjenester, både mellem de "nye" medlemsstater og mellem de "gamle" og "nye" medlemsstater.
Mine herrer og damer, jeg mener dog, at det er på tide at holde op med at skelne mellem "gamle" og "nye" medlemsstater. I nogle sammenhænge er både Spanien og Grækenland nye stater, og jeg kunne nævne mange andre, men hvor længe skal vi blive ved med at bruge denne form for klassificering af ligeværdige EU-medlemsstater?
Som sagt foretages der i øjeblikket 14 gennemførlighedsundersøgelser med henblik på at identificere nye projekter. Projekterne er alle praktiske projekter, der er udformet til at hjælpe borgerne - arbejdsgivere og grænsearbejdstagere - i deres dagligdag. Partnerne kan bestå af fagforeninger, arbejdsgiverforeninger, offentlige arbejdsformidlinger, der arbejder på lokalt eller regionalt plan. Gennem disse projekter håber vi at kunne afhjælpe udvekslingen af arbejdstagere mellem partnerstaterne og opmuntre dem til at træffe de nødvendige foranstaltninger vedrørende overgangsordningerne.
Mine damer og herrer, jeg vil slutte af med at fremhæve et andet vigtigt aspekt af EURES-samarbejdet, og det er begrænsning af muligheden for social dumping. Det er klart, at personer, der er velinformerede, når de ankommer til et andet land, står meget stærkere end personer uden denne viden. Også i denne sammenhæng er EURES et unikt og meget effektivt værktøj.
Philip Bushill-Matthews
Hr. formand! Jeg vil starte med at understrege, at jeg stort set er enig i kommentarerne fra min kollega, hr. Andersson, på den anden side af mødesalen, selv om jeg også vil gøre opmærksom på, at det ikke nødvendigvis vil ske ved fremtidige lejligheder. Det er værd at nævne, at der var betydelig støtte til beslutningsforslaget på udvalgsplan. PPE-DE-Gruppen har ingen ændringsforslag til beslutningsforslaget, og jeg håber, at kollegerne fra alle de forskellige politiske partier og lande vil støtte noget, der er værd at støtte, og det er princippet om, at EU handler om mennesker og om at skabe flere muligheder for flere mennesker, og EURES-programmet spiller en særlig rolle i opfyldelsen af denne målsætning.
Jeg har dog to supplerende spørgsmål, som kommissæren enten kan svare på i sine opfølgende bemærkninger eller pr. brev. Det er to knap så presserende, men forhåbentlig ikke ubetydelige, spørgsmål.
Det første spørgsmål vedrører anvendelsen af portalen. Hvis man indtaster "jobmobilitet i Europa", kommer man direkte til EURES-portalen, der er en meget relevant portal, som er let at navigere. For at komme til dette websted skal man altså indtaste nøgleordet "jobmobilitet". Hvis man blot indtaster "job i Europa", får man en lang liste over andre portaler, f.eks. Eurojobs, Jobpilot, Topjobs, Careers in Europe osv. Det kan være nok så relevant, men idéen er at komme ind på EURES-portalen. Mit spørgsmål er derfor følgende: Kan der gøres noget for at sikre, at EURES-portalen er mere tilgængelig for personer, der ikke nødvendigvis søger gennem jobsøgningscentre, men blot ønsker at få adgang til netværket?
Det andet spørgsmål er, at jeg kan se, at et af aspekterne i EURES - som jeg også bifalder - er underportalen om livslang læring, og at der er endnu en underportal, der hedder Ploteus. Jeg var meget interesseret i at finde ud af mere om Ploteus, fordi denne portal - og jeg nævner dette af hensyn til andre kolleger, der som jeg ikke har vidst noget om portalen før i dag - vedrører uddannelsesmuligheder i rummet. Det er virkelig imponerende, ikke blot i Europa, men i rummet! Jeg læste om det, fordi jeg også mener, at der - selv om mange af mobilitetsspørgsmålene handler om at give vores venner og kolleger i Øst- og Centraleuropa mulighed for at flytte til Vesteuropa - skal fokuseres mere på mulighederne for at flytte fra Vesteuropa til Øst og Centraleuropa. En af forhindringerne - i hvert fald set med britiske øjne - er tilegnelse af og tilpasning til sprog, og ethvert tiltag, som kan iværksættes gennem Ploteus-projektet for at fremme sproglæring, er, og jeg håber, at Kommissionen er enig heri, en meget vigtig del af jobmobiliteten.
Det, jeg ønsker at understrege med disse to punkter om Ploteus og adgangen til netværket er følgende: Det er helt fint også at overveje muligheder i rummet, men bring venligst portalen helt ned på jorden, så den kan bruges oftere og af almindelige mennesker.
Stephen Hughes
for PSE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! EURES har et fantastisk potentiale, men meget af dette potentiale er stadig ikke realiseret, og der er fortsat en række begrænsninger. I vores forespørgsel foreslås det, at portalen skal være et rådgivningskontor for arbejdstagernes geografiske og beskæftigelsesmæssige mobilitet, men vi skal også erkende, at der er lang vej igen, inden portalen fungerer optimalt. Det burde dog være muligt at opbygge et sådant rådgivningskontor i vores avancerede elektroniske tidsalder.
Arbejdstagere, der planlægger at migrere til andre lande inden for EU for at arbejde, har brug for adgang til detaljerede oplysninger, herunder om lokale forhold, således at de har modet til og grundlaget for at flytte med deres familier - detaljerede oplysninger om f.eks. beliggenhed for skoler i et bestemt område, retningslinjer for de pågældende skoler, antal elever og pladser. Det samme gælder for sundhedsvæsen, boliger og en række andre spørgsmål.
Portalen omfatter oplysninger under disse overskrifter, men oplysningerne er meget generelle og giver kun et overordnet indtryk af det pågældende land. Det synes måske at være en meget stor opgave at indsamle detaljerede oplysninger i denne portal, herunder om lokale forhold, men det er ikke nødvendigvis tilfældet. Der findes allerede detaljerede oplysninger på webstederne for de lokale myndigheder, uddannelsesmyndigheder og offentlige kontorer. Man kan inkludere links til disse websteder i portalen, således at brugere, der har behov for mere detaljeret viden, kan gå videre til de pågældende sider.
De oplysninger, der er tilgængelige på lokalt plan, findes i stigende grad også på flere sprog. I den del af landet, hvor jeg er fra, er der f.eks. oplysninger om, hvordan man registrerer til en afstemning, og hvor der findes overnatningsmuligheder, på polsk og en række andre sprog.
Endelig findes disse oplysninger ofte på en række af tredjelandenes sprog, og det er i tråd med det spørgsmål, som kommissæren rejste. Migration til EU fra tredjelande kan ikke løse de problemer, som demografiske ændringer skaber for EU, men det kan hjælpe. Det glæder mig derfor at høre kommissærens udtalelser om planerne om at udforme EURES således, at portalen kan spille en vigtig rolle i den proces.
DanutBudreikaitė
for ALDE-Gruppen. - (LT) Fri bevægelighed for arbejdstagere er en af de fire betingelser, der er af afgørende betydning for eksistensen og den vellykkede funktion af EU's indre marked. Det fælles indre arbejdsmarked, der endnu ikke er udviklet, vil give jobsøgende mulighed for at vælge et job og udnytte deres kvalifikationer, og give arbejdsgiverne mulighed for at vælge mellem en lang række arbejdstagere for at få den mest velegnede til jobbet. EURES (det europæiske beskæftigelsesnetværk) er et instrument, der har til formål at skabe et fælles indre arbejdsmarked gennem styrkelse af den frie bevægelighed for arbejdstagere i EU, landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Schweiz (jeg vil ikke nævne tredjelande i denne sammenhæng). Nationale arbejdsformidlinger, fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og regionale og lokale myndigheder samarbejder inden for netværket. Deres aktiviteter koordineres af Kommissionen. EURES-netværkets formål er at informere, rådgive og hjælpe mobile arbejdstagere, der ønsker at arbejde i udlandet, formidle oplysninger om leve-, arbejds- og uddannelsesforhold i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og hjælpe arbejdsgivere, der ønsker at ansætte arbejdstagere fra andre lande.
EURES-portalen blev iværksat i 2006 og formidler en million ledige arbejdspladser i Europa. 8.000 arbejdsgivere og 184.000 jobsøgende er på nuværende tidspunkt registreret på portalen. Selv om retten til fri bevægelighed for arbejdstagere og muligheden for at leve og arbejde i udlandet er en af de grundlæggende rettigheder for europæiske statsborgere i henhold til Rom-traktaten, anvender mange af de gamle medlemsstater stadig overgangsordninger for de lande, der tiltrådte EU i 2004 og 2007. Tyskland planlægger at forlænge overgangsperioden for åbning af arbejdsmarkedet indtil 2011 på grund af den store arbejdsløshed i Tyskland. Ifølge informationskilder er der mangel på arbejdskraft i EU. Men ifølge andre rapporter er der stor arbejdsløshed. Der er millioner af ledige arbejdspladser på EURES-portalen, men samtidig er arbejdstagernes frie bevægelighed begrænset. Hvor effektiv er EURES? Jeg vil give et eksempel fra Litauen. Ifølge de officielle statistikker har 34.000 arbejdstagere forladt Litauen inden for de fire sidste år, men kun 405 arbejdstagere har forladt Litauen inden for de sidste to et halvt år med støtte fra EURES-tjenesterne. Medierne offentliggør ofte rystende oplysninger om slaveri af migranter i Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige, hvor arbejdstagere fra de nye lande udsættes for umenneskelige leve- og arbejdsforhold. Er det ikke et problem i forhold til EURES-netværket? Borgerne modtager ikke tilstrækkelige oplysninger om leve- og arbejdsforhold og ved ikke, hvor de skal henvende sig, når de støder på problemer. Aktiviteterne i 2006 viste, at der er opstået nye hindringer for den frie bevægelighed for arbejdstagerne. Det er praktiske problemer med f.eks. bolig, sprog, beskæftigelse af partner eller ægtefælle og psykologiske vanskeligheder, mens man vænner sig til tilværelsen i et andet land, samt i forbindelse med tilbagevenden. Det er positivt, at Kommissionen vil udarbejde en handlingsplan for mobilitet i 2007, som vil bidrage til at løse de problemer, der er opstået. Oprettelsen af et informationssystem om geografisk mobilitet og job til job-mobilitet vil også medvirke til at løse problemerne.
Ryszard Czarnecki
Hr. formand! Jeg lover, at jeg ikke vil snakke om cyberspace og de muligheder, som borgerne i Central- og Østeuropa har for at surfe på det, som taleren før mig, hr. Bushill-Matthews, gjorde.
I beslutningsforslaget roses EURES. Vi skal dog være bevidste om, at for nogle observatører er EURES et eksempel på EU-bureaukratiets abnorme vækst. For et øjeblik siden sagde min kollega fra Litauen, at blot 8 % af de litauere, der har forladt landet af beskæftigelsesmæssige grunde, har benyttet de instrumenter, som EURES foreslår. Det er virkelig meget lidt.
Måske er EURES ikke udtryk for bureaukratiets abnorme vækst, men det ville være mere klart, hvis det europæiske arbejdsmarked endeligt blev fuldstændigt åbnet. Så ville europæerne finde arbejde på en naturlig måde og ikke nødvendigvis benytte sig af bistand fra EURES.
Det er naturligvis værd at støtte enhver form for information om ledige stillinger for sæsonarbejdere eller midlertidige arbejdere, herunder via institutioner. Det bør dog i første omgang omhandle borgere fra EU's medlemsstater og først senere tredjestater, herunder lande, der samarbejder med EU inden for rammerne af naboskabspolitikken.
I forbindelse med vedtagelsen af retningslinjer for beskæftigelsespolitikken i medlemsstaterne understregede vi for to år og to måneder siden, at "fjernelse af hindringerne for arbejdstageres mobilitet i hele Europa inden for rammerne af traktaterne" er påkrævet. Det er en skam, at Tyskland, Østrig og nogle andre medlemsstater ikke har lyttet til denne opfordring. De blokerer fortsat for adgangen til arbejdsmarkedet, hvilket er i modstrid med de grundlæggende friheder, som EU udgøres af. Det skal nok ske på et tidspunkt, men det er spild af tid at vente. Lad os sige her og nu om generelle løsninger, og ikke tale om halve løsninger.
Elisabeth Schroedter
Hr. formand! De foregående talere har helt ret, når de siger, at EURES skaber en europæisk succeshistorie. Uden EURES-netværket ville geografisk og beskæftigelsesmæssig mobilitet i Europa ikke være muligt i det omfang, vi ser i dag, og den ville ikke findes for arbejdstagere, der kender deres rettigheder og derfor også er i stand til at benytte sig af dem. Den fjerde frihed i EU ville kun eksistere på papiret, hvis EURES ikke fandtes.
Derfor forstår jeg ikke, hr. kommissær, hvorfor De ikke viser større engagement for at forbedre EURES, dvs. skabe flere kontorer og forbedre kvaliteten, f.eks. ved hjælp af modeller for bedste praksis i grænseregionerne. De burde jo egentlig skyde op som paddehatte for fortsat at forfølge Deres mål i det europæiske år for arbejdstagernes mobilitet og øge den geografiske mobilitet i Europa. Her er der virkelig behov for et større engagement. Særligt regioner med mangel på faglært arbejdskraft ville profitere af, at mobiliteten i Europa blev gjort lettere. Men det er selvfølgelig først og fremmest medlemsstaterne - og Rådet glimrer på ny ved sit fravær - der træder på bremsen her.
Den gensidige anerkendelse af de sociale sikringssystemer er langt fra at nå et niveau, som ville gøre det muligt for arbejdstagere at tage et job i et andet medlemsland uden at miste deres sociale sikring. Det er endda endnu vanskeligere for arbejdstagere i medlemsstater - som det land jeg kommer fra - som fortsat insisterer på at begrænse den frie bevægelighed i en overgangsperiode. I disse lande finder den frie bevægelighed sted i illegale og skrøbelige ansættelsesforhold. Der bestemmer det sorte marked lønnen og sikkerheden. Men kampen mod social dumping kan kun føres, hvis den frie bevægelighed er lovlig.
Jeg forstår derfor ikke, hvorfor regeringer som den tyske på den ene side gør manglen på faglært arbejdskraft til et varmt emne, men på den anden side ikke har modet til at lade borgere fra østeuropæiske lande benytte sig af deres fri bevægelighed og derved mildne den undertiden absurde situation ved grænserne. Jeg appellerer også til arbejdsmarkedets parter om at arbejde mere for fri bevægelighed i de forskellige lande og skille de sorte får fra ved hjælp af offentlig kontrol og forhindre dem i at tjene på social dumping.
Derek Roland Clark
Hr. formand! Europa omfatter mange forskellige geografiske forhold i forbindelse med natur og klima, som medfører meget forskellige former for livsstil og økonomi. Der har især altid været meget forskellige former for arbejdspraksis og udvikling af arbejdsmarkedslovgivning. Forskellige mennesker arbejder på forskellige måder. Forskelle er spændende. Der er en særlig risiko forbundet med at blande sig i denne sammenhæng, da disse forhold er vigtige faktorer i forbindelse med fuld beskæftigelse og arbejdsmarkedslovgivning.
Beskæftigelsesudvalgets korrekte titel er Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, og den største sociale fordel for alle, både det enkelte menneske og for samfundet generelt, må uden tvivl være beskæftigelse. I april 2005 var arbejdsløsheden i Tyskland på 10 %, hvorimod arbejdsløsheden i Det Forenede Kongerige var på 4,5 %, men Det Forenede Kongerige har også taget mindre fra EU's arbejdsmarkedslovgivning. Mange lande i Østeuropa har stor arbejdsløshed. Der er sket fremskridt, og arbejdsløsheden er faldet noget, men det sidste, de ønsker, er at udskifte den sovjetiske planøkonomi, der ledes af kommissærer, der ikke er folkevalgte, med de centraliserede afgørelser fra EU-kommissærer, der heller ikke er folkevalgte.
Europa har ikke brug for EU til at pålægge fælles arbejdsmarkedsbestemmelser for alle. En sådan spændetrøje vil blot resultere i stigende arbejdsløshed og efterfølgende sociale spændinger, som vi har oplevet tidligere. Jeg håber, at vi aldrig skal opleve det igen.
Csaba Őry
(HU) Hr. formand! Der har været megen snak om vækst inden for geografisk mobilitet og job til job-mobilitet i EU som en væsentlig faktor til mindskelse af arbejdsløsheden og fremme af den økonomiske konkurrenceevne.
De 27 EU-medlemsstater har en meget stor arbejdsstyrke, men på grund af den ulige regionale fordeling af tilgængelige arbejdspladser, kan de ikke tilbyde beskæftigelsesmuligheder for en stor del af de personer, der indleder deres karrierer, og personer over 50 år. Derfor er det nu et presserende problem, at tilvandringen af arbejdstagere, som ankommer til flere medlemsstater fra tredjelande, selv om der er tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft i EU, accelererer.
EURES-netværket spiller en vigtig rolle i forholdet mellem udbud og efterspørgsel, men det er uheldigt, at netværket endnu ikke har modtaget den relevante støtte gennem de EU-midler, der er til rådighed til udviklingsformål. Det fremgår helt tydeligt, og jeg har hørt, at der er 700 EURES-rådgivere - selv om hr. Špidla nævnte, at der var 800 - og hvis vi sætter dette antal i forhold til 20 millioner borgere, der ikke kan finde arbejde i de 27 medlemsstater, fremgår det tydeligt, at der er alt for få rådgivere. Der er kun 25-26 rådgivere pr. land, og det er blot en dråbe i havet og på ingen måde tilstrækkeligt til at løse den pågældende opgave.
Et andet spørgsmål, som jeg opfatter som problematisk, er, at der er langt færre oplysninger på EURES-portalen om virksomheder, der tilbyder jobmuligheder, selv om der er mange oplysninger om jobsøgende. Ifølge de seneste oplysninger er et samlet antal på 11.000 virksomheder repræsenteret i EURES-netværket. Der skal iværksættes en langt mere omfattende oplysningskampagne, hvis de økonomiske aktører skal være mere involveret, end de er på nuværende tidspunkt. Jeg tror, at udviklingen af EURES-netværket og interessen for det er i de europæiske landes fælles interesse, og jeg ønsker derfor indtrængende at opfordre medlemmerne til at vedtage forslagene.
Proinsias De Rossa
(EN) Hr. formand! Der er ingen tvivl om, at EURES-programmet er uhyre vigtigt og fungerer godt, men der skal ske forbedringer.
Jeg ønsker at rejse et specifikt spørgsmål om mobilitet, som alle er enige om er nødvendigt og positivt for Europa. Det problem, som jeg henviser til, drejer sig om EU-borgere, der kommer til Irland og har en ægtefælle, som ikke oprindeligt er fra et EU-land.
I de seneste uger har den irske regering udvist 120 sådanne ægtefæller. Jeg ved, at de irske myndigheder har informeret flere ægtefæller om, at deres ansøgning om opholdstilladelse er suspenderet i afventning af resultatet af en retssag, der sandsynligvis ikke vil blive afsluttet før 2009. Det er helt tydeligt en hindring for mobiliteten i Europa for de EU-borgere, der ønsker at flytte til Irland for at påtage sig ledigt arbejde, og som oplever problemer, fordi deres ægtefæller ikke er fra et EU-land.
Det er efter min opfattelse uretfærdigt over for de personer, der ønsker at flytte, men det er dobbelt så uretfærdigt over for de personer, der allerede er flyttet og bor - i nogle tilfælde igennem lang tid - i Irland med deres ægtefæller, og som nu udvises. Jeg ønsker indtrængende at opfordre kommissæren til hurtigst muligt at kontakte den irske minister og indtrængende opfordre ham til at tilbagetrække ordrerne om udvisning og tildele de pågældende familier midlertidig opholdstilladelse og stoppe den usikkerhed, som de lever med vedrørende deres fremtid.
Hvis vi mener det alvorligt med mobilitet i Europa, bør sådanne problemstillinger ikke opstå. Jeg er overbevist om, at den nuværende irske lovgivning i denne sammenhæng er i strid med bestemmelserne i EU-direktivet af 2004 om mobilitet og ophold og i strid med EU's lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling, fordi lovgivningen udelukkende gælder for ægtefæller til EU-borgere, der ikke er irske statsborgere. Der er tale om to alvorlige spørgsmål, og jeg ønsker indtrængende at opfordre kommissæren til hurtigst muligt at konsultere de irske myndigheder, især minister Brian Lenihan, med henblik på straks at løse dette problem.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Hr. formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på to forhold i denne forhandling. For det første er det nødvendigt fuldt ud at realisere en af de vigtigste friheder, som EU's fælles marked er baseret på, nemlig arbejdskraftens frie bevægelighed. Bl.a. Tyskland og Østrig begrænser den alvorligt for arbejdstagere fra de nye medlemsstater, og det svækker helt åbenlyst arbejdstagernes mobilitet i EU.
For det andet er der behov for en betydelig støtte til at hæve beskæftigelsesfrekvensen, hvilket især gælder for de nye medlemsstater. I mit land, Polen, udgør den f.eks. 51 % for mænd og blot 46 % for kvinder, hvorimod den i USA eller de skandinaviske lande er over 70 %.
Gunnar Hökmark
(EN) Hr. formand! Der er efter min opfattelse bred forståelse for betydningen af større mobilitet, og alle erfaringerne har været meget positive vedrørende arbejdstagere, herunder forskere. Succesen ses især i forbindelse med mobiliteten og det europæiske samarbejde, og vi ved, at det er vigtigt for kvaliteten af beskæftigelse og effektiviteten af arbejdsmarkederne. Vi ved, at det er en et meget relevant EU-tiltag, og vi ved også, at det er af stor betydning for de enkelte borgeres muligheder. Men når dette er sagt, er der stadig nogle problemer, som skal løses.
Det er vigtigt at støtte EURES og sikre, at portalen fungerer efter hensigten. Men vi skal samtidig sikre, at problemerne, f.eks. med overgangsreglerne, løses hurtigst muligt, da det er et paradoks, at man på den ene side forsøger at fremme mobilitet og på den anden side accepterer, at der er hindringer for mobiliteten.
Derudover er det efter min opfattelse vigtigt i denne sammenhæng at understrege, at der stadig er for lidt mobilitet, selv om vi får løst problemerne. Det gælder både for vores egne arbejdsmarkeder og arbejdsmarkederne på tværs af grænserne. Jeg mener, at EURES kan anvendes til at informere og forbedre sikkerheden for de personer, der ønsker at flytte til et andet land og et nyt arbejdsmarked, som hr. Andersson fastslog tidligere i dag, og til at informere alle de beslutningsdygtige institutioner om de tilbageværende problemer, som vi oplever på de europæiske arbejdsmarkeder, da forskellen på teori og praksis er meget stor. Jeg mener endvidere, at EURES kan være af stor betydning for formidlingen af information ved både at henvende sig til de personer, der ønsker at flytte til et nyt arbejdsmarked, og til os og medlemsstaterne, således at vi kan arbejde på at gøre det lettere at flytte i praksis. Det er den udfordring, som vi bør drøfte i aften.
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg mener, at forhandlingen tydeligt har vist, at EURES er et godt værktøj, der har en funktion og er nyttigt. EURES bidrager til arbejdstagernes frie bevægelighed, fremmer mobiliteten og formidler oplysninger til borgerne om arbejdsmarkedet i EU og borgernes rettigheder.
Men som det også blev nævnt i forhandlingen, har vi ikke opnået en perfekt eller definitiv situation, og det er nødvendigt at udvikle EURES yderligere.
Der blev rejst nogle spørgsmål i forhandlingen, som jeg ikke vil kommentere på dette tidspunkt, da det drejer sig om meget specifikke og organisatoriske spørgsmål, og da jeg mener, at de alle bør underkastes ekspertvurdering.
Det fremgår tydeligt af forhandlingen, at Kommissionens generelle idé om at udvikle portalen og Europa-Parlamentets generelle idé om portalens formål og udvikling er mere eller mindre samstemmende, og vi har dermed mulighed for at indgå et meget effektivt og gunstigt samarbejde med gensidig inspiration.
Jeg ønsker at understrege, at der i dag har været mange idéer, som er mere vidtrækkende end dette parlamentariske spørgsmål, f.eks. spørgsmålet om national lovgivning, men jeg har noteret mig de pågældende spørgsmål, som vil blive undersøgt yderligere.
