Klausimų valanda (Klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0303/2011). Kolegos, turėkite omenyje, kad pradedame vėluodami 40 minučių.
Toliau užduodami klausimai pateikiami Komisijai.
Gay Mitchell
Pone pirmininke, žinau, kad laužiuosi pro atviras duris keldamas šį klausimą, tačiau dar kartą noriu pareikšti, jog tikrai nepriimtina, kad klausimų valanda vyksta tokiu būdu.
Visuose pasaulio parlamentuose klausimų valanda yra šventas reikalas. Dar kartą jūsų prašau iškelti šį klausimą per Parlamento prezidiumo posėdį.
Pirmininkas
Pone G. Mitchellai, tai ne Parlamento prezidiumo, o Pirmininkų sueigos kompetencijos klausimas, bet neabejoju, kad H. Swobodos vadovaujama Parlamento veiklos reformų darbo gruppateiks pasiūlymų, kaip spręsti šį klausimą. Pritariu jūsų nuomonei. Tai visiškai nepriimtina, bet perėmiau pirmininkavimą tik 19.40 val., todėl tikrai nesu atsakingas už vėlavimą.

Tema: Naujojo biudžeto projekto lėšos, skirtos kovai su jaunimo nedarbu
Pavyzdinėje iniciatyvoje "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė" pabrėžiama, kad užimtumo lygis dėl krizės sumažėjo iki 69 proc., o bedarbių skaičius padidėjo iki 10 proc. Manant, kad 2010-2011 m. darbo rinka stabilizuosis ir norint iki 2020 m. pasiekti užsibrėžtą 75 proc. užimtumo lygį, reikės, kad per metus užimtumo lygis padidėtų vidutiniškai šiek tiek daugiau kaip 1 proc. Tuo pat metu jaunimo iki 25 metų amžiaus nedarbas siekia beveik 20 proc. ir dėl užsitęsusios krizės užimtumas dar labiau mažės, o tai neatitinka tikslo, kad užimtumas didėtų 1 proc. per metus.
Kaip ir kokiomis biudžeto projekto lėšomis Komisija bandys siekti užsibrėžto ES užimtumo tikslo, t. y. sieks, kad iki kitų metų užimtumas vidutiniškai didėtų 1 proc.?
Ar ji mano, kad siūlomas kitų metų biudžeto lėšų mažinimas apskritai ES turės neigiamą įtaką sumoms, numatytoms švietimui, profesiniam mokymui ir užimtumo skatinimui?
László Andor
Komisijos narys. - Kaip visi žinote, strategijoje "Europa 2020" pateikiamuose pagrindiniuose ES tiksluose numatoma padidinti užimtumo lygį iki 75 proc., bent 20 mln. žmonių ištraukti iš skurdo ir socialinės atskirties, sumažinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos mastą iki mažiau nei 10 proc. ir užtikrinti, kad bent 40 proc. jaunosios kartos atstovų iki 2020 m. įgytų aukštąjį išsilavinimą.
Komisija padeda valstybėms narėms siekti šių tikslų teikdama finansinę paramą, ypač pasitelkdama Europos socialinio fondo lėšas, taip pat ES lygmeniu koordinuodama politinius sprendimus ir nustatydama su Europos semestru susijusias politines gaires. 2011 m. bendrojoje užimtumo ataskaitoje, paremtoje Komisijos parengtu valstybių narių nacionalinių reformų programų projektų vertinimu, valstybės narės raginamos pagerinti savo darbo rinkų veikimą, įdiegiant užimtumą skatinančias apmokestinimo sistemas ir numatant deramą atlygį už darbą, užtikrinant, kad atlyginimai atspindėtų darbo našumo raidą, sudarant lanksčias darbo sąlygas, kad moterys galėtų lengviau integruotis į darbo rinką, užtikrinant, kad vykdant pensijų reformą būtų labiau atsižvelgiama į tiesiogines vėlesnio išėjimo į pensiją ir didėjančių pensijų išmokų sąsajas, panaikinant ankstyvojo išėjimo į pensiją paskatas ir susiejant nedarbo išmokas su ekonomikos ciklu.
Tai reiškia, kad reikėtų, kaip buvo elgiamasi per pastaruosius pora metų, stiprinti padarinių švelninimo priemones, o pinigai būtų taupomi gerais laikais. Kada tiksliai prasidėtų geri laikai, priklausytų nuo atskiro kiekvienos šalies padėties įvertinimo. Tikėkimės, kad per pora metų jie prasidės mums visiems. Tačiau dabartinėmis labai sudėtingomis aplinkybėmis taip pat svarbu, kad viešojo įdarbinimo tarnybos suteiktų geresnę paramą ieškant darbo. Taip pat turime sumažinti darbo rinkos susiskaidymą. Iš tiesų esama požymių, kad atskiros darbuotojų grupės, ypač turinčios laikinas arba nesaugias darbo sutartis, daug labiau nukentėjo nuo krizės padarinių. Dėl šios priežasties Komisija paragino valstybes nares įvesti neterminuotas darbo sutartis, kuriose būtų numatoma galimyblaipsniškai didinti apsaugos teises.
Nors, palyginti su nacionalinių valstybių biudžetais, ir nedidelėmis Europos socialinio fondo lėšomis valstybėms narėms padedama įveikti dabartinę ekonomikos krizę. Remiantis Komisijos komunikato dėl biudžeto peržiūros ir Penktosios socialinės sanglaudos ataskaitos nuostatomis, strategijoje "Europa 2020" numatomi aiškūs bendrieji prioritetai ir finansavimo prioritetų po 2013 m., atitinkančių pažangaus, tvaraus ir integruoto augimo, įskaitant ir žmogiškojo kapitalo plėtrą, kriterijai. Komisija birželio mėn. pabaigoje pateiks savo pasiūlymus dėl kitos daugiametės finansinės programos.
Kalbėdamas apie 2012 m. biudžetą, norėčiau pabrėžti, kad balandžio 20 d. Komisijos patvirtintas biudžeto projektas atitinka kovo 24-25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose teigiama, kad finansinio konsolidavimo pastangas būtina papildyti augimą skatinančiomis struktūrinėmis reformomis. To siekdamos valstybės narės įgyvendins investavimo į švietimą ir mokymą priemones. Įšaldydama savo nominaliąsias administracines išlaidas, Komisija dėl jų ėmėsi ribojančių politinių priemonių. Vis dėlto Komisija pasiūlpadidinti savo asignavimus įsipareigojimams ir mokėjimams atitinkamai 3,7 proc. ir 4,9 proc., susitelkiant prie strategijos "Europa 2020" nuostatų, įskaitant ESF, mokymosi visą gyvenimą programą, programą "Veiklus jaunimas", Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą ir konkurencingumo bei inovacijų programas.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dėkoju, Komisijos nary, už jūsų atsakymą. Žinoma, norėčiau jums priminti, kad nedarbas Europoje, ypač tarp jaunimo, šiuo metu siekia 20,5 proc., ir kai kur jis tapo nevaldomas. Mano turimais duomenimis, Ispanijoje jis siekia 43,5 proc., o Graikijoje - kartoju, jaunimo nedarbo lygis - siekia beveik 36 proc. Turint omenyje, kad šios ypatingos kritinės padėties negalėjome numatyti prieš dvejus ar trejus metus, ar be to, apie ką mus informavote, šiomis ypatingomis aplinkybėmis galime tikėtis papildomo Komisijos įsikišimo?
Gay Mitchell
Komisijos nary, ar svarstytumėte pagrįstą atsaką į jaunimo nedarbo problemų sprendimo būdus, atsižvelgdami į atskirų vietovių ypatybes? Pamatytumėte, kad aukščiausias nedarbo lygis būdingas asmenims, turintiems žemiausią išsilavinimą, galbūt gyvenantiems socialiniuose būstuose ir neturintiems tinkamų galimybių dalyvauti švietimo ir socialinės paramos sistemoje.
Esama vietos plėtros modelių, pagal kuriuos jau imamasi spręsti šias problemas atsižvelgiant į konkrečių vietovių ypatybes. Ar Komisija svarstytų galimybę, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imtis kokių nors veiksmų, kad būtų mėginama spręsti vietovių, kuriose nedarbo lygis aukščiausias, problemas?
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, jau girdėjome, kad jaunimas - tiek Graikijoje, tiek Europoje - kenčia nuo masinio nedarbo. Kartu jauni žmonės, moterys ir imigrantai yra pažeidžiamiausios visuomenės grupės, labiausiai nukenčiančios nuo darbdavių savivalės, kurią minėdamas turiu omenyje prieš darbuotojų teises nukreiptus veiksmus ir kolektyvinių darbo sutarčių nesilaikymą. Todėl noriu jūsų, Komisijos nary, paklausti, kokių veiksmų ketinate imtis, kad apsaugotumėte jaunus darbuotojus nuo nesaugių darbų ir darbdavių savivalės.
László Andor
Komisijos narys. - Padėtis Europos Sąjungoje yra gana nevienoda. Bendroji statistika, jos vidurkiai, atrodo labai blogai ir tikrai kelia nerimą. Vis dėlto verta pastebėti, kad kai kurios šalys tvarkosi gana gerai, net ir nuosmukio metu sėkmingai kovodamos su jaunimo nedarbu. Tai ypač pasakytina apie Nyderlandus ir Austriją bei tokiu pat mastu - apie Vokietiją. Šalys, kuriose padėtis blogesnė, galėtų pasimokyti iš jų patirties.
Sėkmingai veikiantį modelį sudaro kelios sudedamosios dalys, taip pat esama kelių priežasčių, dėl kurių šalys, kuriose jaunimo nedarbas padidėjo iki trečiosios amžiaus grupės dalies, patiria nesėkmę. Šiuo metu antrajai grupei priklauso keletas, daugiau nei pustuzinis, šalių. Švietimo sąsaja su darbo rinka ypač svarbi gerinant švietimo sistemos veiklą (labai svarbios profesinio ir kitokio pobūdžio mokymų galimybės), todėl skatiname šia linkme nukreiptas reformas.
Tikrai galima imtis veiksmų siekiant pagerinti su darbo sutartimis susijusią padėtį, todėl pavyzdinėje iniciatyvoje "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė" ir vėlesniuose dokumentuose pabrėžėme susiskaidymo problemą ir skatinome naudoti neterminuotas darbo sutartis, kurios būtų svarbios bendrai, tačiau ypač naudingos jaunajai kartai.
Taip pat skatinome suteikti garantijas jaunimui, tai buvo sėkmingai taikoma kai kuriose valstybėse narėse; jų taikymas platesniu mastu teikia daug vilčių. Norėčiau išskirti jaunimui skirtas ESF programas. Mačiau, kaip veikia kelios jų. Manau, jos labai svarbios, ypač ten, kur atskirties nuo įdarbinimo galimybių grėsmkelia didelį socialinį pavojų. Manau, kad Europos socialinio fondo lėšas galima panaudoti naujoviškai, tam turime daug gerų pavyzdžių.
Esame pasirengę plėtoti tinkamus projektus, kuriuos įgyvendinant būtų suteikiamos užimtumo ir mokymosi galimybės jaunimo gyvenamosiose vietovėse; tačiau esama daug pavyzdžių kai suteikiamos galimybės išvykti dirbti ir į kitas šalis. Manau, kad, ypač šiais laikais, taip pat turime atkreipti jaunimo dėmesį į judumo būtinybę ir užsienyje esančias galimybes. Turime padėti lavinti įgūdžius ir skleisti informaciją (tam labai tinka EURES tinklas, kuriam Komisija teikia tiesioginę paramą), taip pat remiame judumą, nes įsidarbinimo galimybės ir laisvos darbo vietos labai dažnai pasitaiko skirtingų šalių skirtinguose regionuose. Esant jauno amžiaus, tai neturėtų būti laikoma kliūtimi.
Tema: Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP) ir daugiametfinansinprograma po 2013 m.
Ypač atsižvelgiant į neseniai padidėjusias energijos kainas ir nestabilumą kai kuriuose regionuose, dabar kaip niekada svarbus poreikis tinkamai finansuoti BŽŪP, pagal kurią užtikrinamos viešosios gėrybės, pvz., saugus ir tvarus maisto tiekimas ES, kuri padeda užtikrinti stabilią maisto kainų sistemą tiek ūkių, tiek parduotuvių lygmeniu ir kuri palaiko gyvybingą kaimo ekonomiką.
Ar Komisija gali patvirtinti, kad tinkamai finansuojama BŽŪP, išlaikant dabartinę jai skiriamą ES biudžeto dalį, bus visų reformų, susijusių su daugiamete finansine programa, centrindalis, atsižvelgiant į tai, kad bendroji žemės ūkio politika atlieka pagrindinį vaidmenį tiekiant tokias viešąsias gėrybes?
Tema: BŽŪP finansavimas po 2013 metų
Ar Komisija gali patvirtinti savo paramą stipriai ir gerai finansuojamai bendrajai žemės ūkio politikai remiantis kita daugiamete finansine programa?
Dacian Cioloş
Pone pirmininke, būsimoji bendra žemės ūkio politika turi būti skirta žemės ūkio problemoms spręsti, turiu omenyje apsirūpinimo maistu saugumą, pajamų iš žemės ūkio veiklos stabilizavimą bei aukštos kokybės ir labai saugių maisto produktų gamybą. Vis dėlto tuo pačiu metu vykdant bendrą žemės ūkio politiką būtina spręsti aplinkosaugos ir teritorines problemas bei siekti strategijos "Europa 2020" tikslų, kartu teikiant paramą konkurencingumui bei žemės ūkio pramonės ir kaimo vietovių tvarumui.
Komisija ketina pasiūlyti plačių užmojų ir visa apimančią bendros žemės ūkio politikos reformą, kurią vykdant prireiks ūkininkų indėlio įgyvendinti strategijos "Europa 2020" tikslus. Pasitelkus bendrąjį tiesioginių išmokų "ekologiškumo" poveikį ir tikslingesnes kaimo plėtros priemones, BŽŪP galės tvirčiau ir visapusiškiau teikti aplinkosaugos viešąsias gėrybes.
Tvirtai ir plačių užmojų bendrai žemės ūkio politikai taip pat reikia atitinkamo Europos Sąjungos biudžeto. To siekdama, Komisija 2011 m. birželio mėn. pabaigoje pristatys kitai daugiametei finansinei programai skirtus pasiūlymus dėl teisės aktų. Po to, antrąjį 2011 m. pusmetį, ji pateiks savo pasiūlymus dėl bendros žemės ūkio politikos reformos, siekdama užtikrinti pasiūlymų dėl teisės aktų koordinavimą biudžeto lygiu, atsižvelgiant į mūsų užmojus, susijusius su ateities bendra žemės ūkio politika.
Seán Kelly
Noriu užduoti trumpą papildomą klausimą. Komunikate dėl BŽŪP artėjant 2020 m. teigiama, kad siekiant visų būsimosios BŽŪP tikslų "reikės išlaikyti valstybės paramą žemės ūkio sektoriui ir kaimo vietovėms". Jūs, Komisijos nary, pats tai minėjote. Kaip siūlote išlaikyti šią paramą BŽŪP naujojoje ES daugiametėje finansinėje programoje?
Liam Aylward
Komisijos nary, kaip žinote, viešųjų gėrybių teikimo ir maisto tiekimo sąnaudos labai didelės. Ūkininkai turi žinoti, kad už jų pastangas bus deramai atlyginta. Jie taip pat privalo turėti galimybes planuoti į ateitį savo veiksmus.
Šiuo atžvilgiu ir siekiant pažangos derybose dėl BŽŪP, kada Komisija mano galėsianti atskleisti savo išsamesnius pasiūlymus dėl BŽŪP biudžeto dalies būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje? Manau, mums būtina tai sužinoti kuo greičiau, nes Parlamento nariai šiuo metu klaidžioja tamsoje ir nežino, kokiais finansiniais ištekliais galės disponuoti.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Komisijos nary, sprendžiant iš to, ką kalbėjote, atrodo, kad bendros žemės ūkio politikos laukia toli siekiančios permainos. Noriu užduoti su tuo susijusį klausimą: ar tai bus tik kokybinio pobūdžio pokyčiai, ar, pvz., taip pat ketinama pakeisti atskiroms šalims skiriamo finansavimo pobūdį? Šiuo metu žemės ūkiui numatytos lėšos atskiroms šalims paskirstomos labai skirtingai.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Noriu nuoširdžiai padėkoti Komisijos nariui už pateiktą atsakymą. Pasauliniame maisto prekių kainų kilimo pažeidžiamumo indekse iš 40-ties pirmąsias vietas užimančių šalių keturios yra Europos Sąjungos valstybės narės. Neabejoju su biudžetu susijusiais geriausiais Komisijos nario ketinimais, bet kokiu mastu būsimojo biudžeto lėšomis bus galima spręsti apsirūpinimo maistu ir naująsias aplinkosaugos problemas?
Dacian Cioloş
Pone pirmininke, manęs klausė, kaip biudžeto lėšomis bus sprendžiama apsirūpinimo maistu problema ir kartu įgyvendinami Europos Sąjungos sutarčių tikslai, susiję su bendra žemės ūkio politika ir strategija "Europa 2020". Atsakysiu, kad tai pasieksime pasitelkdami keletą priemonių, kurių ketiname imtis vykdydami šią reformą, pirmiausia tikslingiau panaudodami turimas biudžeto lėšas, kad būtų užtikrinta geresnmokėjimų pusiausvyra tarp atskirų ūkių kategorijų ir valstybių narių, ir naudodami biudžeto lėšas kaip paskatą ūkininkams, pasinaudojant tinkamai nukreipta žemės ūkio patirtimi, gaminti maisto produktus ir rinkai skirtas gėrybes.
Manau, tokiu būdu galėtume užtikrinti, kad būsimoji bendra žemės ūkio politika, būdama sektorinpolitika, pateiktų atsaką į kelių sektorių problemas, ir būtų parodoma, kad panaudojant bendros žemės ūkio politikos lėšas yra kuriama tikroji europinpridėtinvertė. Manau, taip galėtume pateisinti nemažos apimties bendros žemės ūkio politikos biudžetą, kuris atitiktų šiai politikos sričiai keliamus tikslus. Akivaizdu, kad skiriamų lėšų dalis turės atitikti bendros žemės ūkio politikos ir ūkininkų gebėjimus užtikrinti rinkai skirtų gėrybių gamybą.
Kalbėdami apie biudžetą turime nepamiršti bendrųjų ekonominių sąlygų, kuriomis yra svarstomas biudžetas, todėl šiuo metu sudėtinga kalbėti apie naujausius skaičius. Valstybės narės deda pastangas, kad sumažintų savo išlaidas; taip pat ir Europos lygiu turime sugebėti panaudoti esamus finansinius išteklius įgyvendindami tikruosius prioritetus ir kurdami europinę pridėtinę vertę. Manau, taip, pone S. Kelly, galime pateisinti nemažos apimties bendros žemės ūkio politikos biudžetą, atkreipdami dėmesį į šios politikos naudą Europos visuomenei ne tik rinkai skirtų žemės ūkio produktų gamybos srityje, bet ir kalbant apie neprekinę gamybą - gaminius, už kuriuos nemokama rinkose. Tiek turėdami omenyje išmokas ūkininkams, tiek antrąjį ramstį ar pasitelkdami investicijas vietos produktų gamybai skatinti, sugebėsime siekti šių tikslų.
Kaip minėjau savo įžanginėje kalboje, pasiūlymus dėl daugiametės finansinės programos pateiksime birželio mėn. ir tik po to, rudenį, Komisija teiks pasiūlymus dėl teisės aktų. Komisija imasi visiškai nuoseklių priemonių, savo lapkričio mėn. išplatintame komunikate jau pristatėme pagrindines šios politikos gaires. Birželio mėn. pabaigoje Komisija pateiks su daugiamete biudžeto sistema susijusius pasiūlymus. Remdamasi šiais pasiūlymais ir komunikato, kuriame pristatomos svarbiausios reformos gairės, nuostatomis, Komisija rudenį pateiks teisės aktų rinkinį. Tuo metu jau tikrai neklaidžiosime tamsoje, nes jau bus pristatyta daugiametbiudžeto sistema.
Todėl bendros žemės ūkio politikos pokyčiai nebus vien kokybiniai, leidžiantys lengviau siekti mūsų tikslų, jie taip pat bus susiję su išmokų paskirstymu valstybėms narėms - tiek tarp pačių valstybių narių, tiek pagal atskiras ūkių kategorijas - siekiant turimais ištekliais geriau įgyvendinti nustatytus tikslus. Tokia mokesčių pusiausvyra bus ne tik teisingesnė, bet ir labiau sutelks įvairias žemės ūkio gamyboje dalyvaujančias struktūras siekti naujų tikslų, kuriuos patys išsikeliame, nes dabartinėmis sąlygomis, kuriomis nustatome labai aiškius būsimosios bendros žemės ūkio politikos tikslus, ilgiau negalime pateisinti istorine anksčiau gautų mokėjimų patirtimi grindžiamų išmokų.
Pone R. Niculescu, kaip sėkmingai užtikrinti darnias rinkai skirtų gaminių, maisto gamybos ir aplinkosaugos gėrybių sąsajas? To nepasieksime mėgindami dar labiau didinti ūkininkų naštą, veikiau turime mėginti panaudoti dalį biudžeto lėšų kaip paskatą gaminti naudojantis aplinkai nekenksminga žemės ūkio patirtimi, kurią pasitelkus nebūtinai labai padidėtų gamybos sąnaudos. Todėl dėl šios iniciatyvos ir nedarant rimto poveikio žemės ūkio gamybos apimčiai Europos ūkininkai sugebės gaminti rinkai skirtus gaminius. Vis dėlto akivaizdu, kad rinkai skirtų gaminių gamybos dalis bus tiesiogiai proporcinga skiriamo biudžeto lėšoms, kad būtų galima padengti su tokio pobūdžio žemės ūkio veikla susijusias išlaidas. Taigi, įgyvendinant reformos tikslus, bendra žemės ūkio politika galės aprėpti įvairius aspektus - ekonominį, aplinkosaugos, taip pat su klimato kaita ir kaimo vietovių teritorijų suderinamumu susijusius aspektus.
Tema: Kovos su klimato kaita naujovės ir priemonės
ES reikalingos naujos novatoriškos technologijos, kad ji galėtų pasiekti savo plataus užmojo klimato srities tikslus. Taigi prisitaikymas prie klimato kaitos gali tapti ekonomikos augimo priemone, kuri padėtų sukurti šimtus tūkstančių darbo vietų, taip pat paskatinti pažangių technologijų eksportą. Tačiau dėl nepakankamų privačių investicijų į naujas itin rizikingas mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) novatoriškos ekologiškos technologijos Europoje liks labai priklausomos nuo viešojo finansavimo. Remiantis EBPO duomenimis, ES, kurioje vykdoma 27 valstybių narių naujovių politika ir daugybES programų (pavyzdžiui, Europos ekonomikos atgaivinimo planas (EEAP), Europos strateginis energetikos technologijų planas, finansinpriemon"NER 300", iniciatyva "Europe INNOVA", Sanglaudos fondas), itin svarbus tarpvyriausybinis koordinavimas.
Taigi ar Komisija mano, kad būtų tikslinga visose srityse veikiančiai specialiai institucijai patikėti supaprastinimo, bendrų tikslų ir atrankos kriterijų nustatymo ir informacijos suinteresuotiesiems subjektams apie ES naujovių ir ekologiškų technologijų programas teikimo užduotį?
Ar Komisija išnagrinės naujų paskatų, pavyzdžiui, kasmetinės premijos už naujoves kovos su klimato kaita srityje, teikimo galimybę?
Dacian Cioloş
Pone pirmininke, kova su klimato kaita yra didžiausias Europos iššūkis, todėl prireiks daugiau pastangų mokslinių tyrimų ir naujovių srityse siekiant sukurti visuomenę, kuri išskirtų į aplinką mažai anglies dioksido ir būtų atspari klimato kaitai.
Šiuo metu nėra vienos šioje srityje veikiančios specialistų grupės, taip pat nėra ypatingų paskatų, pvz., minėtų metinių premijų už naujoves kovos su klimato kaita srityje. Nepaisant to, buvo padėta nemažai pastangų siekiant koordinuoti požiūrį į įvairius Europos Sąjungos politinius sprendimus ir programas.
Siekiant išvesti Europos ekonomiką iš krizės ir spręsti esamas socialines problemas, buvo patvirtinta strategija "Europa 2020" ir jos pavyzdininiciatyva "Inovacijų sąjunga". Investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas - įskaitant naująsias technologijas, pvz., ekologinių inovacijų - sudaro šios strategijos pagrindą. Taip pat planuojamos naujos finansinės priemonės, siekiant labai padidinti privačių investicijų dalį ir užtikrinti tvarų bei ilgalaikį augimą. Kaip sudedamoji "Inovacijų sąjungos" dalis buvo pasiūlytas bandomasis "Europos inovacijų partnerystės" projektas, kuriuo siekiama aprėpti visą inovacijų grandinę nuo mokslinių tyrimų ir plėtros, siekiant užtikrinti, kad būtų sudaromos tinkamos sąlygos mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatus sėkmingai įdiegti rinkoje. Kiti "Europos inovacijų partnerystės" projektai galės būti siūlomi vėliau.
Antra, Komisijos žaliojoje knygoje "Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas" pateikiami svarbūs pasiūlymai, kaip pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, sudarysiančias kitos ES daugiametės finansinės programos sudedamąją dalį.
Pirmasis tikslas - susieti mokslinius tyrimus ir inovacijas, sujungiant svarbias Europos Sąjungos priemones į bendrą strateginę sistemą, kuria naudojantis būtų įgyvendinamos tikros kompleksinės strategijos, aprėpiančios ištisą inovacijų sistemų spektrą, nuo mokslinių tyrimų iki technologijų plėtros, pristatymo ir rinkos.
Be to, siūloma susieti Europos Sąjungos finansavimą su svarbiausiais visuomenės patiriamais iššūkiais, pvz., klimato kaita. Taip būtų siekiama pasinaudoti Europos Sąjungos finansavimu, kaip svertu pritraukti daugiau privačių investicijų, pvz., inovacijų ir žaliųjų technologijų srityje.
Galiausiai, žaliojoje knygoje keliamas klausimas, kaip panaudoti Europos Sąjungos lėšas siekiant taip pat paremti mažąsias ir vidutines įmones. Komisija paragino dalyvaujančias šalis iki 2011 m. gegužės 20 d. pateikti savo pasiūlymus šia žaliosios knygos tema. Vėliau, iki šių metų pabaigos, Komisija pristatys savo pasiūlymus dėl teisės aktų, susijusių su Europos Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimu ateityje.
Spyros Danellis
(EL) Ačiū, Komisijos nary, už atsakymą. Kalbant apie žemės ūkio sektorių, už kurį esate atsakingas, norėčiau paklausti, kuo, jūsų manymu, galėtų būti naudingos žemės ūkio ir maisto produktų gamybos grandinėje pritaikomos inovacijos, ne tik kovojant su klimato kaita, bet taip pat sprendžiant atvirkštinio poveikio, kurį, kaip visi žinome, darysime kaimo gyvenimui, problemą ir užkertant jai kelią.
Dacian Cioloş
Pone pirmininke, praktiškai galime tai užtikrinti skatindami ūkininkus naudoti tokius žemės ūkio veiklos metodus, kuriais nebūtų kenkiama aplinkai, dirvožemio kokybei, vandeniui ir biologinei įvairovei, tačiau kuriais būtų užtikrinama, kad ūkininkai sugebėtų sumažinti į aplinką išmetamo anglies dioksido kiekį ir daugiau jo išlaikytų dirvožemyje.
Mūsų planas, ypač įgyvendinant antrojo bendros žemės ūkio politikos ramsčio priemones - įskaitant investicijas ūkininkų veiklai modernizuoti - skatinti juos panaudoti šias investicijas anglies dioksido išmetimui sumažinti. Pvz., viešosios paramos lygis įsigyjant didelį arba įprastą anglies dioksido kiekį išmetantį traktorių nebus vienodas, palyginti su mažai anglies dioksido išmetančio traktoriaus ar kitos žemės ūkio įrangos įsigijimu. Taigi, pasinaudosime viešuoju finansavimu skatindami ūkininkus atsižvelgti į šiuos aspektus.
Antra, ketiname parengti priemones, kuriomis būtų prisidedama prie žiniomis grindžiamo žemės ūkio plėtojimo, t. y. tokio žemės ūkio, kuriame galėtume panaudoti mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų rezultatus - įskaitant pagal bendrosios mokslinių tyrimų strategijos tikslus vykdomus tyrimus - ir visus juos įgyvendinti praktikoje. Europos lygmeniu sukursime tinkamos praktikos ir inovacijų tinklą, kuris sujungs mokslininkus, konsultantus, instruktorius, ūkininkus ir maisto gamybos pramonę, siekiant rasti trumpesnį kelią nuo žinių iki jų praktinio panaudojimo. Taigi, pasitelkę technologijas ir ūkininkų naudosimą žemės ūkio techniką galėsime skatinti ne tik ekonomikos konkurencingumą, bet ir mažinti žemės ūkio veiklos poveikį klimato kaitai.
Tema: Būtinybkeisti ES biudžetą
Dėl 2008 m. prasidėjusios krizės ES valstybių narių deficitas ir skola laipsniškai išaugo iki neregėto lygio, tuo pačiu metu padidėjo kreditų kaina ir kilo didelių skolos tvarkymo sunkumų. Beveik visų ES valstybių narių vyriausybės siekdamos sumažinti viešąsias išlaidas ir apriboti viešųjų investicijų programas patvirtino griežtas taupymo programas. Dėl šių priemonių poveikio, kuris pasijuto nedelsiant, ypač sumažėjo socialinės išmokos ir išplito recesija. Ar atsižvelgdama į tai, kad ES biudžetas yra galima pagrindinaugimo skatinimo priemonė, ir į tai, kad jis dar nebuvo iš esmės pertvarkytas siekiant reaguoti į naujus pokyčius, susijusius su išplitusia ekonomikos ir skolų krize:
Komisija svarsto pasiūlymus dėl bendro ES biudžeto pertvarkymo, kuris apimtų biudžeto gairių ir asignavimų pakeitimus, kad galima būtų valstybėms narėms padėti kovoti su krizės socialiniu poveikiu ir remti jų pastangas siekiant skatinti ekonomikos augimą?
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. - Komisijai skirtame klausime nustatoma tikrosios Europos ekonomikos būklės diagnozir pateikiami gydymo receptai. Tam tikru mastu galiu pritarti tiek diagnozei, tiek gydymui. Taip, gyvename Europoje, kurioje įgyvendinamos socialiniu požiūriu skausmingos, politiniu požiūriu brangiai kainuojančios ir ekonominiu požiūriu būtinos taupymo programos, kurios tam tikru mastu kelia problemų sunkiai atsigaunančiai Europos ekonomikai.
Europos Komisija labai pritaria fiskaliniam konsolidavimui kaip tvaraus augimo prielaidai, bet geriau nei bet kada suvokiame ekonominių diskusijų, šiuo metu vykstančių supriešinant "atsigavimą ir taupymą", svarbą, šis klausimas net ir šiandien buvo aptariamas Komisijos narių kolegijoje. Jei pasirinktumėte ilgalaikę perspektyvą ir skaitytumėte strategijos "Europa 2020" nuostatas, diskusija būtų aiški, kaip ir svarstant bendrosios rinkos atgaivinimo strategiją, tačiau ši diskusija - apie Europos ekonomikos potencialo išlaisvinimą. Atsakymas į kylančius klausimus turėtų būti nedelsiant patvirtinamas Europos Sąjungos biudžetas, nes augimo ir naujų darbo vietų mums reikia dabar.
Taip turime elgtis dėl ypatingo, į investicijas sutelkto, Europos Sąjungos biudžeto pobūdžio. Nacionaliniai biudžetai daugiausia skirti socialinėms išmokoms; Europos Sąjungos biudžetas daugiausia susijęs su investicijomis, todėl jis galėtų daryti stiprinamąjį poveikį kuriant darbo vietas ir skatinant augimą. Nagrinėdami 2012 m. biudžeto projektą matome, kad kartu su konkurencingumo ir sanglaudos politika daugiau lėšų numatoma skirti struktūriniams fondams bei moksliniams tyrimams ir plėtrai; kita didėjančių išlaidų kategorija - migracijos politika. Šios išlaidos yra palankios augimui ir darbo vietų kūrimui. Ilgainiui tas pats turėtų būti pasakytina ir apie pasiūlymus dėl būsimosios finansinės perspektyvos, kuriuos ketiname pateikti birželio pabaigoje ir kuriuose bus numatoma daug papildomų dalykų, palyginti su mano minėtais bendraisiais energetikos ir transeuropinės infrastruktūros klausimais, kurie taip pat susiję su augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimu.
Tad galiu teigti, kad dėl savo pobūdžio Europos Sąjungos biudžetas galėtų tapti ta priemone, kurią pasitelkus būtų galima pakeisti taupymo laikotarpiu nacionaliniu lygmeniu sumažėjusias investicijas. Todėl turėtume maksimaliai išnaudoti šį Europos Sąjungos biudžeto potencialą.
Nikolaos Chountis
(EL) Ačiū, Komisijos nary, už atsakymą. Nežinau, ar Komisija šiuo metu svarsto naujausius spaudos pranešimus apie Graikijos skolą, kuriuose minimi slapti susitikimai, skolos restruktūrizavimas, naujos paskolos ir galimybGraikijai išstoti iš euro zonos. Kartu gyvename jausdami labai stiprų memorandumo poveikį. Be tvaraus augimo nebus galima grąžinti skolos ir nepagerės ekonomikos būklė. Noriu paklausti, kokių biudžeto politikos priemonių siūlote imtis nedelsiant, kad padėtumėte nuo krizės nukentėjusioms šalims, pvz., Graikijai?
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. - Sutinku, tačiau tai tokios svarbos ir skubos klausimas, kad pastarosios savaitės informacijos nutekėjimas buvo svarstomas Komisijos narių kolegijos posėdyje.
Tai skatina spekuliacijas. Tokio pobūdžio informacijos nutekėjimas turi savo kainą, o tai, kas patenka į viešumą iš aplinkui Graikiją blogėjančios aplinkos, Graikijai nėra naudinga. Per būsimuosius posėdžius bus svarstoma Graikijos restruktūrizavimo programa ir su atitinkamomis sąlygomis siejamos pagalbos teikimu susiję teisės aktai. Vis dėlto, esu čia ne tam, kad svarstyčiau klausimus, dėl kurių, dalyvaujant Graikijos valdžios institucijoms, turi susitarti kompetentingi Komisijos nariai ir Tarptautinio valiutos fondo atstovai.
Galime tik palinkėti Graikijai visokeriopos sėkmės dedant pastangas, kurios, veikiausiai, yra labai skausmingos politiniu požiūriu ir brangiai kainuoja šias priemones įgyvendinančiai vyriausybei. Sutinku, kad nutekėjus informacijai yra kurstomos spekuliacijos ir bloginamos galimo Graikijos atsigavimo sąlygos.
Tema: Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad 2011-ieji yra Europos savanoriškos veiklos metai, gali Parlamentą informuoti apie tai, kokia dabartinteisėkūros proceso, kuriam vykstant steigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas, padėtis?
Ar galėtų Komisija pirmiausia nurodyti, kokių veiksmų numatyta imtis remiantis vieša konsultacija, ir, antra, ar ji galėtų nurodyti, kokie konkretūs bandomieji projektai iki šiol atrinkti?
Kristalina Georgieva
Komisijos narė. - Pone pirmininke, pasistengsiu atsakyti kuo trumpiau.
Lisabonos sutartyje numatoma steigti Europos humanitarinės pagalbos korpusą, kuriuo siekiama sudaryti sąlygas bendrajam jaunųjų europiečių indėliui į Europos Sąjungos vykdomas humanitarinės pagalbos teikimo operacijas. Pastaraisiais 2010 m., dalyvaudami dvišaliuose susitikimuose, atlikdami tyrimus ir 2010 m. rugsėjo mėnesį surengdami šiai temai skirtą konferenciją, svarstėme esamą savanoriškos veiklos padėtį. Po to, rugsėjo 23 d. patvirtinome komunikatą, kuriame pasirenkamas požiūris steigti korpusą etapais.
Per pirmąjį duomenų rinkimo etapą nustatėme dabartines spragas, poreikius ir sąlygas, kad savanoriškos pagalbos korpusas galėtų įnešti teigiamą indėlį į ES teikiamą humanitarinę pagalbą. Šiais, 2011 m., daugiausia dėmesio bus skiriama tolesniam požiūrio plėtojimui, įskaitant viešąsias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, kurių rezultatai bus paskelbti iki šio, t. y. 2011 m. gegužės mėn., pabaigos. Antra, atliksime parengiamuosius veiksmus, kuriais, atsižvelgiant į pasiūlymo dėl teisės akto patvirtinimą, Komisijai bus leidžiama finansuoti bandomuosius projektus, skirtus riboto savanorių skaičiaus atrankai, mokymui ir išsiuntimui. Trečia, atliksime visapusišką poveikio įvertinimą, kurio metu rinksime informaciją apie galimą ekonominį ir socialinį savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso poveikį. Šios veiklos rezultatai bus panaudojami rengiant pasiūlymą dėl reglamento, kuris bus teikiamas 2012 m.
Viešųjų konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai bei atrinkti bandomieji projektai, Vengrijai pirmininkaujant, bus pristatyti 2011 m. birželio mėn. Budapešte rengiamoje šiai temai skirtoje konferencijoje.
Marian Harkin
Pone pirmininke, atsižvelgiant į tai, kad turime mažai laiko ir kad Komisijos narpakankamai tiksliai atsakį mano klausimą, papildomo klausimo neturiu.
Tema: Humanitarinpagalba Libijai
Kokios yra Komisijos galimybės skirti humanitarinę pagalbą sukilėliams ir nekaltiems civiliams gyventojams Libijoje bei kituose krizės apimtuose Šiaurės Afrikos regionuose? Kaip Komisija vertina savo pastarųjų mėnesių veiklą šioje srityje?
Tema: Atsakas į civilines ir karines nelaimes
Konfliktas Libijoje atskleidEuropos gebėjimo mobilizuoti įvairius išteklius siekiant skubiai reaguoti svarbą.
Kaip Komisija vertina ES gebėjimo koordinuotai sutelkti karinius ir humanitarinius pajėgumus pažangą?
Ar imtasi kokių nors veiksmų pasiūlymui įsteigti nuolatinį organą, kuris koordinuotų ES ir valstybių narių atsaką į civilines ir karines nelaimes, įgyvendinti?
Kristalina Georgieva
Komisijos narė. - Nuo Libijos krizės pradžios Europos Sąjunga suvienijo pastangas, kad, laiku teikdama didelę humanitarinę pagalbą, palengvintų civilių gyventojų kančias.
Iki šiol Komisija skyr50 mln. EUR - 40 mln. EUR iš mūsų humanitarinės pagalbos biudžeto ir 10 mln. EUR iš civilinės saugos biudžeto eilutės - o 27 valstybės narės kartu skyr52 mln. EUR taip padidindamos ES humanitarinės pagalbos apimtis iki 102 EUR. Mes užtikrintai pirmaujame tenkinant Libijos žmonių poreikius.
Savo humanitarinės pagalbos lėšomis finansuojame partnerių - JT agentūrų, Raudonojo Kryžiaus, Raudonojo Pusmėnulio ir NVO atliekamus veiksmus. Mūsų veikla skirta patenkinti būtiniausius Libijos vidaus ir iš jos bėgančių žmonių poreikius. Iki šios dienos, ieškodami saugumo iš šalies išvyko 740 000 migruojančių darbuotojų musulmonų.
Pačioje Libijoje mūsų veikla apima apie 2 000 civilių evakuaciją iš Misratos, maisto, vandens, sanitarinių medžiagų ir vaistų tiekimą Misratai ir kitoms Libijos sritims, taip pat maisto atsargų kaupimą, nes manome, kad per artimiausias keturias, šešias savaites apsirūpinimo maistu padėtis blogės.
Pasienio su Libija regionuose Komisija teikia paramą kaupiant privalomąsias atsargas. Taip pat teikiame paramą Tunise, Egipte ir Alžyre vykdomoms operacijoms, susijusioms su asmenimis, išvykusiais iš Libijos.
Du kartus pasitelkėme ES civilinės saugos mechanizmą: pirma, teikiant paramą valstybių narių konsuliniams veiksmams evakuoti civiliams - buvo evakuoti 5 800 europiečių - ir, antra, siekiant palengvinti Tunise bei Egipte įstrigusių migruojančių darbuotojų grįžimą namo. Komisijai remiant buvo surengti 157 skrydžiai iš valstybių narių, taip pat pasinaudodami Tarptautinės migracijos organizacijos pajėgumais finansavome trečiųjų šalių piliečių repatriaciją. Iš viso, daugiau kaip 56 000 asmenų saugiai pasieksavo namus. Žinoma, šie veiksmai taip pat padeda sumažinti migrantų antplūdžio į Europą grėsmę.
Nepaisant vykstančių kovų ir jų išplitimo įvairiose Libijos dalyse, humanitarinės pagalbos teikimo organizacijos atlieka didžiulį darbą užkirsdamos kelią didelio masto humanitarinei katastrofai. Šiuo metu didžiausią rūpestį mums ir toliau kelia aplinkybė, kad ribojamas humanitarinės pagalbos darbuotojų patekimas į didžiąją dalį M. Gaddafi kontroliuojamos Libijos teritorijos.
Noriu jus patikinti, kad Komisija ir toliau dės pastangas siekdama padėti šio konflikto poveikį patiriantiems žmonėms.
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, labai dėkoju Komisijos narei už jos atsidavimą šiam klausimui. Norėčiau tai labai aiškiai pabrėžti. Norėčiau tik užduoti tokį klausimą: vakar ar šiandien Jungtinės Tautos paragino paskelbti paliaubas, kad būtų galima patenkinti humanitarinius poreikius. Ar teikiama humanitarinpagalba pasiekia didžiąją dalį Libijos gyventojų ir kokia šalies ar jos gyventojų procentindalis, jūsų vertinimu, nepasiekiama humanitarinės pagalbos agentūroms?
Sarah Ludford
Komisijos nare, atsižvelgiant į Parlamento rezoliucijas ir pastarąsias gruodžio mėnesio Vadovų Tarybos išvadas, ar galėtumėte įvertinti padarytą pažangą, palyginti su 2006 m. M. Barnier pranešimu, parengiant tikrai nuoseklų greitojo reagavimo ar katastrofų valdymo mechanizmą, kuris sutelktų humanitarinės pagalbos, civilinės saugos ir karinius pajėgumus ir kurio finansavimo fondui valstybės narės, užuot vadovaudamosi ad hoc požiūriu, iš anksto numatytų skirti lėšų? Ar sugebėsime sutelkti savo pastangas? Ar galite mus tuo patikinti?
Kristalina Georgieva
Komisijos narė. - Atsakydama į pirmąjį klausimą sutinku, kad galimybės patekti į Libijos vietoves, kuriose vyksta karo veiksmai, yra ribotos, bet - drąsių humanitarinės pagalbos darbuotojų dėka - sugebėjome pasiekti dvi nukentėjusiųjų gyventojų grupes Misratoje ir ginčytinuose pajūrio zonos miestuose. Nesugebėjome pasiekti nukentėjusiųjų gyventojų M. Gaddafi kontroliuojamoje vakarinėje Libijos dalyje.
Taip pat esame labai susirūpinę matydami didėjantį Libijos pabėgėlių skaičių. Iš šiandien minėtų 740 000 asmenų apie 50 000 yra libiai ir jų skaičius didėja, o mums kyla papildomų problemų teikiant pagalbą šiems žmonėms. Dauguma jų persikelia pas juos priglaudžiančias Tuniso ir Egipto bendruomenes. Turime rasti būdų jas paremti.
Kalbant apie paliaubas, raginome jas paskelbti, kad būtų galima saugiai atgabenti humanitarinę pagalbą ir, žinoma, labai remiame JT pastangas šioje srityje. Galiu jus patikinti, kad palaikome nuolatinį ryšį su JT ir Jungtinių Tautų vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru (UNHCR), kad galėtume suteikti pagalbą, kai tik tam atsiras galimybė, kaip jau pasielgėme daugeliu atvejų, pvz., Misratoje.
Buvo užduotas atskiras klausimas dėl suderinto atsako. Ar galiu tęsti atsakydama į šį klausimą? Padarėme didelę pažangą rengdami komunikatą dėl ES katastrofų valdymo mechanizmo stiprinimo, kuriam praėjusiųjų metų pabaigoje vienbalsiai pritarTaryba. Siekiame pagreitinti šio komunikato nuostatų įgyvendinimą, planuodami iki šių kalendorinių metų pabaigos įsteigti ištisą parą be poilsio dienų veiksiantį Europos reagavimo į nelaimes centrą. Jis bus steigiamas dabartinio MIC - stebėsenos ir informavimo centro - ir buvusių ECHO reagavimo į nelaimes ir humanitarinės pagalbos teikimo grupių pagrindu. Bus sudarytos fizinės galimybės šiam centrui veikti ištisą parą be poilsio dienų.
Per pastaruosius metus, ypač reaguojant į Haičio katastrofą, potvynius Pakistane ir, šiuo metu - įvykius Libijoje, užmezgėme tokius tvirtus ir veiksmingus darbo santykius su Europos išorės veiksmų tarnybos ES kariniu štabu, kad dabar ES karinis štabas skiria ryšių karininkus dalyvauti mūsų humanitarinės pagalbos teikimo operacijose, kad būtų galima užtikrinti bendrą jų planavimą ir vykdymą.
Be užuolankų atsakau į jūsų klausimą: taip, mes darome pažangą. Deja, dėl pastarųjų metų įvykių, 2010-aisiais ir šiais metais susidūrėme su labai sudėtingomis aplinkybėmis, kurios suteiklabai stiprų postūmį dirbti geriau.
Tema: Konservuoti žuvų produktai kaip pagalbos maistu dalis
Ar Komisija įtraukperdirbtus konservuotus žuvų produktus į pagalbos maistu paketus, kuriuos Europos Sąjunga siuntį šalis, patiriančias humanitarinę krizę? Ar Komisija nesutinka, kad perdirbti konservuoti žuvies produktai idealiai tinka kaip pagalba maistu, nes šie produktai turi daug baltymų, jų galiojimo laikas ilgas ir šiuos produktus galima tiekti tuoj pat?
Kristalina Georgieva
Komisijos narė. - Europos Sąjunga yra viena didžiausių pagalbos maistu teikėjų. Komisija įsipareigojo imtis lyderės vaidmens užtikrindama, kad krizių metu pažeidžiamiausi asmenys gautų saugaus, tinkamo ir maistingo maisto. Komisija nevykdo pagalbos teikimo operacijų. Ji skiria finansavimą organizacijoms partnerėms - JT agentūroms, tarptautinėms NVO, Raudonojo Kryžiaus šeimai - ar didelę patirtį teikiant pagalbą pažeidžiamiausiems asmenims sukaupusiems partneriams.
Mūsų vykdomiesiems partneriams suteikiami įgaliojimai, atsižvelgiant į visas specialiąsias aplinkybes, priimti sprendimus dėl tinkamiausios pagalbos maistu. Kuo labiau raginame juos įsigyti maistą vietoje. Kodėl? Todėl, kad taip elgdamiesi jie suteikia naudingą paramą vietos ūkininkams, o mes kartu pamaitiname žmones ir savo atvežtiniu maistu nestumiame į pražūtį vietos ūkininkų. Komisija visuomet pritaria tokiam pasirinkimui ir užtikrina, kad būtų atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip pakankama žaliavų pasiūla ir maistinvertė, vietos gyventojų mitybos įpročiai ir maisto gaminimo pajėgumai bei sąnaudos, įskaitant vežimo išlaidas.
Šiuo pagrindu nustatoma tiksli mūsų pagalbos maistu sudėtis. Žinoma, konservuoti maisto produktai turi savo privalumų, įskaitant ir konservuotus žuvies produktus, nes jų ilgesnis saugojimo laikas, todėl jie tinkami naudoti kaip maisto atsargos. Jie taip pat turi ir kai kurių trūkumų, kartais susijusių su sąnaudomis arba vietos gyventojų mitybos įpročiais. Taigi, visuomet turime būti tikri, kad savo veiksmais galėsime pačiu veiksmingiausiu būdu padėti žmonėms.
Pat the Cope Gallagher
Ačiū, Komisijos nare, už atsakymą, kuriuo tikiu. Savo kalboje kelis kartus minėjote maistingumą, tiesą sakant, konservuoti žuvų produktai atitinka visus reikalavimus: jie nebrangūs, turi daug baltymų, jų nereikia gabenti šaldytuvuose arba atgabenus laikyti šaltai ir, žinoma, jie - tinkami naudoti ilgą laiką. O kalbant apie gaminimą, žuvis jau yra pagaminta. Ypač turiu omenyje skumbres ir silkes.
Noriu jūsų paklausti, galbūt galėtumėte per savo tarnybas bent pasiūlyti panaudoti konservuotą žuvį šiais tikslais? Mes finansuojame pagalbą maistu, tad norėčiau turėti galimybę susitikti su kuo nors iš jūsų generalinio direktorato ir aptarti šį klausimą, nes esu iš regiono, kuriame gausu žuvies, bet nėra jokių kitokių darbų. Padėdami kitiems turėtume mėginti padėti ir savo žmonėms.
Kristalina Georgieva
Komisijos narė. - Jūsų pasiūlymas labai vertas dėmesio. Turime atsižvelgti į didelę maistinę vertę ir vartojimo paprastumą. Kartu norėčiau, kad nebūtų didinami Komisijos įgaliojimai, iš anksto nusprendžiant, kokia atitinkamomis aplinkybėmis turėtų būti pagalbos maistu sudėtis.
Teikiant pagalbą maistu, Europos Sąjunga ėmėsi labai svarbaus lyderės vaidmens, nesusaistydama savo teikiamos pagalbos maistu, kitaip tariant, nereikalaudama, kad Europos pagalbą maistu sudarytų Europoje gaminami maisto produktai. Kartais Europos perviršinžemės ūkio produkcija yra naudojama teikiant pagalbą maistu.
Reikalaujame, kad žmonėms tiekiamas maistas visuomet būtų tinkamiausias atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes. Kodėl taip elgiamės? Atsiedami savo pagalbą maistu, suteikiame galimybes organizacijoms partnerėms pirkti maistą vietoje ir taip skatinti vietos ūkininkus. Neveždami maisto iš Europos, nežlugdome vietos ūkininkų ir paskui neteikiame jiems vystomosios pagalbos, atveždami jiems dar daugiau maisto, nes pasirinkome neišmintingą požiūrį į pagalbą maistu.
Galiu jus patikinti, kad pasaulio mastu Europos veiksmai šioje srityje vertinami teigiamai, besivystančių šalių gyventojai ir mūsų partneriai mus giria už tokį požiūrį į pagalbą maistu. Atsižvelgiant į tai, mes taip pat remiame maisto atsargų kaupimą, kuriam šiuo atveju labai tiktų konservuotos žuvies produktai. Galiu jus patikinti, kad siekiame elgtis tinkamai. Kai sprendimai yra teisingi, žinoma, raginame, kad jie būtų įgyvendinami.
Mielai kviečiame jus apsilankyti mūsų tarnybose - visuomet džiaugiamės galėdami pasidalyti mintimis su Europos Parlamento nariais.
Pirmininkas
Baroniene S. Ludford, jūs jau girdėjote atsakymą į savo klausimą. Ar bandote daryti man spaudimą, norėdama užduoti papildomą klausimą? Ar tikrai taip? Į jūsų klausimą jau buvo atsakyta.
Sarah Ludford
Taip, iš tiesų! Gruodžio mėnesio Tarybos išvadose minimi įvairūs 2011 m. numatomi Komisijos pasiūlymai. Negaliu teigti, kad esu specialistšioje srityje, tačiau nepastebėjau atitinkamų spaudos antraščių, todėl būtų įdomu sužinoti, ar kokie nors pasiūlymai apskritai buvo pateikti. Tai pasakytina ir apie anksčiau pateiktus, taip pat ir mano frakcijos kolegų pasiūlymus dėl ES taikomos pagreitintos organizavimo tvarkos. Parlamentas ragino sukurti Europos civilinės saugos pajėgas, siekiant turėti kažką panašaus į nuolat veikiančias tarnybas ir nepriklausyti nuo to, ką turime po ranka; sukurtume mechanizmus, kuriais naudodamiesi galėtume labai greitai imtis veiksmų. Žinau, jūs minėjote, kad padarėme pažangą, bet ar artėjame prie tikrai idealios padėties?
Kristalina Georgieva
Komisijos narė. - Taryba savo išvadose suteikmums įgaliojimus dirbti, kad remdamiesi valstybėms narėms skirtais moduliais, galėtume suburti prognozuojamas ir parengtas greitam išsiuntimui Europos civilinės saugos pajėgas, kurias, įvykus katastrofai, galėtume nedelsdami sutelkti ir nuvežti ten, kur reikia.
Iki šios dienos padarėme gana įspūdingą pažangą, nes valstybės narės jau užregistravo 104 modulius ir yra įsipareigojusios leisti mums prognozuojamai sutelkti pajėgas ir suteikti pagalbą, kol joms neprireiks tų pačių modulių kovoti su jų viduje vykstančiomis tomis pačiomis katastrofomis.
Turime dar daug ką nuveikti nustatydami spragas ir sugalvodami, kaip jas užpildyti, kad galėtume tinkamai atlikti darbą ir po to kreiptis į leidimus išduodančias institucijas, Tarybą ir Parlamentą, siekdami patvirtinimo savo pasirinktam spragų užpildymo būdui.
Greičiau, nei tikėtasi, pastaraisiais metais steigiamas Europos reagavimo į nelaimes centras. Galiu jus patikinti, kad jo veikla bus labai svarbi, leidžianti mums greičiau planuoti katastrofų, kurioms turime būti pasirengę, scenarijus ir modeliuoti valstybių narių skiriamus pajėgumus.
Labai svarbūs žodžiai buvo "savanoriški valstybių narių įsipareigojimai". Bet prisiėmus įsipareigojimus, šie pajėgumai tampa Bendrijos nuosavybe ir mes galime jais naudotis.
Tema: Klimato kaita ir ūkininkų vaidmuo
Ar Komisija turi nuomonę dėl to, kokią svarbą reikėtų teikti ūkininkų vaidmeniui anglies dioksido absorbentų, miškų ir kitų priemonių aspektais sprendžiant vieną iš didžiausių problemų, su kuria šiandien susiduriama aplinkos srityje?
Kaip Komisija ketina remti ūkininkus jų kovoje su klimato kaita?
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Tiek žemės, tiek miškų ūkiui, žinoma, tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant ES kovos su klimato kaita tikslus. Žemės ūkio išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos be CO2 šiuo metu įtrauktos į ES bendrųjų pastangų mechanizmą, bet su žemės naudojimu, jos paskirties keitimu ir miškų ūkiu susiję išmetamieji teršalai ir CO2 pašalinimas (vadinamasis LULUCF) nėra 2008 m. klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje nustatytų dabartinių išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo įsipareigojimų sudedamoji dalis.
Vis dėlto, rengiant dokumentų rinkinį Vadovų Taryba ir Parlamentas paprašKomisijos įvertinti į ES taršos mažinimo įsipareigojimus iki 2011 m. vidurio įtraukiamas sąlygas ir pateikti atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų. Komisija šią vasarą, labai greitu laiku, ketina paskelbti atitinkamą komunikatą.
Įtraukus šias nuostatas, galima būtų padidinti mūsų kovos su klimato kaita įsipareigojimų aplinkosauginį naudingumą, įtraukiant visus išmetamus bei šalinamus kiekius ir padarant pastebimesnėmis ūkininkų ir miškininkų pastangas mažinti taršą tausiai naudojant valdomą žemę.
DabartinBŽŪP apima kovos su klimato kaita priemones, daugiausia pasitelkiant įvairialypę abipusę naudą, kurią teikia žemės ūkio ir aplinkosaugos politika bei kovos su klimato kaita veiksmai. Pirmajame ramstyje užtikrinamos ūkininkų, kuriems taikomos kompleksinio paramos susiejimo sąlygos, pajamos - koncepcija, apimanti bazinius įsipareigojimus, kurių keli yra svarbūs kovojant su klimato kaita. Vykdant antrojo ramsčio kaimo plėtros politiką įgyvendinamos valstybėms narėms prieinamos tikslingesnės kovos su klimato kaita priemonės.
2008 m. atliktus BŽŪP peržiūrą buvo dar kartą patvirtinta, kad klimato kaita yra viena didžiausių spręstinų problemų ir jau dabar, vykdant kaimo plėtros politiką, galima teikti paramą su miško ūkiu susijusioms priemonėms, pvz., apželdinimui mišku.
Reformuota BŽŪP, turinti ekologiškesnį pirmąjį ramstį, numatanti kompleksinio paramos susiejimo ribas peržengiančius nesutartinius kasmetinius su aplinkosauga susijusius veiksmus, ir antrąjį ramstį, labiau skirtą kovoti su klimato kaita, remiama profesionalios ūkių konsultavimo tarnybos, galėtų būti nukreipiama padėti ūkininkams tvarkyti savo naudojamos žemės sistemas ir prisidėti prie klimato kaitos švelninimo bei sudarytų jiems sąlygas prisitaikant prie klimato kaitos mažiau nuo jos nukentėti. Būtent to ketiname siekti įgyvendindami būsimąją BŽŪP.
Jim Higgins
(GA) Noriu padėkoti Komisijos narei. Akivaizdu, kad jos vykdoma politika nukreipta tinkama linkme. Kalbant apie žemės ūkio įtaką mano šalies ekonomikai, ji iš tiesų labai didelė. Pvz., 2010 m. tiesioginės ES įmokos į Airijos žemės ūkio biudžetą buvo vertinamos 978,3 mln. EUR. Akivaizdu, kad ūkininkai nori su jumis bendradarbiauti kovos su klimato kaita ir kitose panašiose srityse, bet norėdami užtikrinti tokio pobūdžio bendradarbiavimą, turime išmokėti jiems kompensacijas ir suteikti piniginę paramą. Akivaizdu, kad jie nusiteikę bendradarbiauti, bet kartu šis bendradarbiavimas neįmanomas be kompensacijų, be ekonominių sprendimų ir be pinigų.
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Manau, iš esmės sutinku su jūsų teiginiu. Minėjote žodį "kompensacija". Aš pageidaučiau, kad bendra žemės ūkio politika labiau būtų vykdoma tokiomis sąlygomis, kai dalis pagalbos skiriama asmenims, įnešantiems savo indėlį į bendrųjų gėrybių kūrimą. Taip ūkininkams būtų sudaromos apčiuopiamesnės ir konkretesnės sąlygos ką nors nuveikti kovojant su klimato kaita, gerinant vandens kokybę ar imantis kitokios veiklos, kuria už žemės ūkiui skiriamas subsidijas būtų sukuriama didesnvertė. Bent šiuo siekiu yra grindžiamas Komisijos mąstymas.
Tema: Lyčių lygybkovoje su klimato kaita
2011 metų pasaulinis klimato rizikos indeksas rodo, kad tarp 35 su didžiausia rizika susiduriančių pasaulio valstybių yra net 6 ES valstybės. Klimato kaitos požiūriu pažeidžiamiausios yra moterys, nes jos sudaro didžiausią vargingiausiai gyvenančių žmonių dalį. Nors lyčių lygybyra pripažįstama kaip būtina sąlyga norint pasiekti tvarios plėtros ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus, klimato kaitos politikoje, pasak ekspertų, šiam principui nėra teikiama pakankamai dėmesio. Matomas akivaizdus moterų įtraukimo į kovos su klimato kaita procesus trūkumas.
Kokių priemonių ketina imtis EK, kad lyčių lygybės aspektas būtų įtrauktas į ES kovos su klimato kaita politiką?
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Europos Sąjunga nuo seno skatina lyčių lygybę. Remiant šiuos veiksmus tiek Komisijos viduje, tiek už jos ribų laikomasi nusistovėjusios plataus masto konsultacijų praktikos. Ypač konsultuojantis su visomis Komisijos tarnybomis galima atsižvelgti į visų pasiūlymų dėl teisės aktų ir kitų iniciatyvų lyčių lygybės aspektus, įskaitant ir susijusius su klimato kaita.
Komisija pripažįsta rimtą klimato kaitos socialinį poveikį moterims, taip pat jų svarbų vaidmenį kovojant su klimato kaita. 2009 m. spalio mėn. Komisija paragino įsteigti moterų platformą, ypač kad būtų išgirstas jų, kaip kovotojų su klimato kaita, balsas.
Be to, Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir ES pirmininkaujančiomis šalimis, ES lygmeniu rengiant tolesnių veiksmų rodiklius, susijusius su vadinamosios Pekino veiksmų platformos 12 susirūpinimą keliančių sričių.
Šiuo atžvilgiu Komisija, rengdama 2010-2015 m. vyrų ir moterų lygybės strategiją, be kitų būsimosios Europos lyčių lygybės instituto veiklos prioritetų, numatnustatyti moterų ir aplinkos sąveikos rodiklius. Taip pat žinome, kad per pirmąjį kitų metų pusmetį pirmininkaujanti Danija ketina parengti šios srities rodiklius, ypač susitelkdama į klimato kaitą. Šiuo klausimu rengiamą Europos lyčių lygybės instituto ataskaitą ir specialiąsias išvadas Taryba galėtų patvirtinti baigiantis Danijos pirmininkavimui.
Taigi, savo darbotvarkėje lyčių lygybei kovoje su klimato kaita skiriame pakankami dėmesio.
Justas Vincas Paleckis
Ačiū už išsamų atsakymą. Prieš kelis metus Komisija paskelbė, kad dabar didžiausią grėsmę saugumui kelia klimato kaita ir kad žmonijai liko apie 10 metų norint pakreipti pokyčius priešinga kryptimi. Asmeniškai laikausi nuomonės, kad ekonomikos krizė, revoliucijos Šiaurės Afrikoje ir šiuo metu Fukušima nukreipmūsų dėmesį nuo kovos su klimato kaita. Ar jums taip pat susidaro toks įspūdis?
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Akivaizdu, kad per porą pastarųjų metų susidūrėme su daugeliu iššūkių. Vis dėlto, kalbant, pvz., apie Šiaurės Afriką, turiu pasakyti - kaip jau buvo minėta - kad įvykiai Tunise, be kitų priežasčių, prasidėjo taip pat dėl padidėjusių maisto kainų.
Manau, pasaulis pamatė, kad klimato kaita nėra vienintelpriežastis maisto produktų kainoms didėti, bet klimato kaita didina grėsmes. Dėl jos didėja kitų grėsmių įtaka. Tai nėra padėtis, kai reikia rinktis "viena ar kita". Vis dėlto manau, kad daugeliu atžvilgiu vis daugiau šalių, vyriausybių, verslo įmonių ir sektorių suvokia, kad esama sąsajos tarp kovos su klimato kaita ir žmonių saugumo užtikrinimo.
Tema: CO2 išmetimo mažinimo Europos Sąjungoje sąnaudos
Europos Sąjunga planuoja iki 2020 m. sumažinti išmetamo CO2 kiekį 20 proc. Šis ryžtingas tikslas negali nedaryti įtakos valstybių narių ekonomikai. Jau dabar firmos perkelia savo gamybą už Europos Sąjungos ribų, nes nepakelia Europos klimato politikos sąnaudų naštos.
Ar Komisija atliko kokius nors modelių tyrimus, iš kurių būtų matyti, kaip išmetamo CO2 kiekio mažinimas paveiks ES valstybių narių ekonomiką?
Kurių valstybių narių sąnaudos dėl šios iniciatyvos bus didžiausios ir kokį tai turės poveikį jų BVP?
Kokios būtų ES valstybių narių ekonomikos sąnaudos, jei tikslas būtų iki 2020 m. sumažinti išmetamų dujų kiekį 10 proc. ir 15 proc.?
Connie Hedegaard
Komisijos narys. - Tiesą sakant, Komisija jau 2010 m. kovo ir balandžio mėn. pateikatsakymus į panašius gerbiamo Parlamento nario Z. Ziobro klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo Europos Sąjungoje iki 2020 m. ir dėl klausimo, susijusio su anglies dioksido nutekėjimu.
ES sugebėjo atsieti savo ekonomikos augimą nuo išmetamo teršalų kiekio. ES BVP nuo 1990 m. padidėjo 45 proc., o išmetamų teršalų kiekis, įskaitant 2010 m., t. y. laikotarpio po krizės, duomenis, sumažėjo 13 proc. Per tą patį laikotarpį ES gamybos pramonės apimtys padidėjo daugiau kaip 30 proc. Šie skaičiai patvirtina, kad nuoseklus augimas dera su mažėjančiu išmetamu teršalų kiekiu. Pvz., remiantis dabartiniais vertinimais manoma, kad nuo 2005 iki 2009 m. vien atsinaujinančiųjų išteklių energetikos pramonėje buvo sukurta 550 000 naujų darbo vietų.
Pirma, kalbant apie anglies dioksido nutekėjimą, Komisija norėtų pabrėžti, kad patvirtindami naujausius Direktyvos dėl prekybos taršos leidimais pakeitimus Europos Parlamentas ir Taryba nusprendspręsti šį klausimą skiriant daugiau nemokamų apyvartinių taršos leidimų tiems sektoriams ir subsektoriams, kuriems, manoma, kyla rimta anglies dioksido nutekėjimo grėsmė. Praėjusiųjų metų gegužės mėnesį paskelbus Komisijos tyrimo rezultatus buvo patvirtinta, kad nemokami apyvartiniai taršos leidimai yra veiksminga priemonsprendžiant galimo anglies dioksido nutekėjimo grėsmės klausimą.
Be to, anglies dioksido nutekėjimo grėsmmažinama ir toliau, nuo šiol daugiau kaip 80 valstybių, tarp jų visos besiformuojančios ekonomikos šalys, vykdo savo Kopenhagoje prisiimtus įsipareigojimus ir įgyvendina savo vidaus tikslus. Turiu pareikšti, kad Komisija neturi įrodymų, jog įmonės dėl kovos su klimato kaita politikos iškelia savo gamybą už ES ribų.
Antra, Europos Komisija išsamiai įvertino išmetamo CO2 kiekio mažinimo sąnaudas ir teikiamą naudą Europos ekonomikai, atsižvelgiant į 2008 m. patvirtinto klimato ir energetikos srities teisės aktų rinkinio nuostatas. 2010 m. atlikto naujausio vertinimo duomenimis, siekio sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc. sąnaudos, palyginti su 2008 m. atlikto poveikio vertinimo rezultatais, sumažėjo mažiausiai trečdaliu. Dabar jos vertinamos 48 mlrd. EUR, tai sudaro 0,32 proc. 2020 m. prognozuojamo BVP. Turint tai omenyje, taip pat reikėtų paminėti, kad kai kurių šių investicijų lėšos grįš, pvz., sutaupant naftai pirkti numatytas lėšas.
Plėtodama klimato ir energetikos srities teisės aktų rinkinį, Komisija deramai atsižvelgį aplinkybes, susijusias su skirtingu valstybių narių ekonomikos išsivystymo, gerovės lygiu ir energijos rūšių deriniu. Be to, klimato ir energetikos srities dokumentų rinkinyje numatomi trys specialieji mechanizmai, siekiant užtikrinti bendrųjų sąnaudų valstybėse narėse pusiausvyrą bei sąžiningai ir tolygiai paskirstyti naštą.
Zbigniew Ziobro
(PL) Pone pirmininke, ačiū, kad buvote toks malonus ir įtraukėte mano klausimą. Atsižvelgiant į tai, kad labai vėluojame, vis dėlto, jei leisite, norėčiau apsiriboti vienu aspektu. Mielai perduosiu Komisijos narei informaciją apie įmones, kurios nusprendžia iškeldinti savo gamybą iš ES valstybių narių dėl apribojimų, susijusių su CO2 kiekio mažinimu. Mano nuomone, jei pristatyčiau jums šiuos konkrečius faktus, būtų galima įtikinti Komisiją įvertinti neigiamą poveikį, kurį šis procesas daro Europos Sąjungos valstybių ekonomikai.
Atsižvelgiant į tai, kad CO2 išmetimai nesustoja ties valstybių sienomis, o perkėlus gamybą tarša tęsiama ir neišvengiamai daromas neigiamas poveikis aplinkai, Europos Sąjungos ekonomika, eksportuodama darbo vietas, patirs nuostolių.
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Žinoma, visi tam pritariame. Dėl šios priežasties, pasitelkę atskaitos dydžių sistemą, užtikrinome, kad labiausiai nuo anglies dioksido nutekėjimo kenčiantiems sektoriams beveik visi apyvartiniai taršos leidimai būtų išduodami nemokamai.
Tačiau leiskite man paaiškinti vieną nesusipratimą: manau, Europos Sąjungoje turėtume elgtis labai apdairiai ir nemanyti, kad kiti nieko nedaro. Praėjusią savaitę grįžau iš Korėjos. Jie taip pat įveda prekybos taršos leidimais tvarką; jie tiksliai nustato, kaip ji turėtų veikti. Jie pradės taikyti šią tvarką nuo 2015 m. sausio 1 d. Kinija vykdo plataus masto bandomąjį projektą, susijusį su prekyba taršos leidimais. Ji nori artimiausioje ateityje paversti jį nacionaline sistema. Kinijoje taip pat įvedami aplinkos taršos mokesčiai ir t. t., ir pan.
Galėčiau pateikti pavyzdžių apie daugelį šalių, su kuriomis konkuruojame ir kurios jau suvokė, kad taip pat turi vykdyti plačių užmojų aplinkos apsaugos, energetikos ir kovos su klimato kaita politiką. Jos taip pat suprato, kad, jei imsis apgalvotų veiksmų, galiausiai tai atneš naudos taip pat ir jų ekonomikoms.
Pirmininkas
Į klausimus, neatsakytus dėl laiko stokos, bus pateikti atsakymai raštu. (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 20.20 val. ir atnaujintas 21 val.)
