Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0212/2009).
Na Komisijo so bila naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Zastopanost žensk na vodilnih mestih na trgu dela
Najnovejši statistični podatki kažejo na vztrajno nizko zastopanosti žensk na vodilnih mestih na trgu dela: v večjih evropskih podjetjih je v povprečju od desetih članov upravnih odborov le ena ženska.
Kaj meni Komisija o pobudah držav članic za spodbujanje imenovanja večjega števila žensk na vodilna mesta v gospodarstvu? Kateri so primeri dobre prakse, še zlasti katere je pri svojem delovanju ugotovila evropska mreža žensk na vodilnih mestih v politiki in gospodarstvu? Ali je Komisija naklonjena predlogu, da je treba določiti najnižji delež zastopanosti žensk v upravnih odborih velikih podjetij? Katere predloge in pobude namerava predlagati glede na končno oceno načrta za enakost med ženskami in moškimi in pregled smernic lizbonske strategije v letu 2010?
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, število žensk, ki sodelujejo pri odločanju, v zadnjih letih morda narašča, vendar pa je moč na političnih in gospodarskih področjih še vedno trdno v moških rokah. Stereotipni predsodki glede vloge žensk in moških in težav pri vzpostavljanju ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem skupaj z drugimi oblikami očitne in skrite diskriminacije predstavljajo oviro, ki ženskam preprečuje, da bi dobile dostop do odgovornih, vodilnih položajev.
V zadnjih desetletjih so postale ženske v večini držav EU bolj vključene v politične odločitve. Hitrost teh sprememb je majhna in na žalost ostaja celotno razmerje žensk na vplivnih položajih majhno. Na gospodarskem področju je razmerje žensk z močjo odločanja precej nezadovoljivo. V zasebnem sektorju je devet moških od desetih direktorjev najboljših evropskih podjetij. Zgolj 3 % teh podjetjih imajo uprave, ki jih vodijo ženske.
Komisija si močno prizadeva podpirati boljšo zastopanost žensk na višjih položajih in podpira aktivnosti držav članic v zvezi s tem tako, da zbira, analizira in razširja primerljive podatke za to področje, podpira mreže zainteresiranih strani ter spodbuja izmenjavo izkušenj in uveljavljenih pristopov na evropski ravni. Evropska mreža za podporo žensk na vodilnih položajih, ki jo je Komisija ustanovila junija 2008, je poudarila pomembnost ukrepov, namenjenih podpori usmerjanja, razvoju mrež za podporo žensk, boljši prepoznavnosti žensk, ki prevzemajo pomembne vloge in spodbujanje žensk, da se prijavijo na višje položaje. V letu 2010 bo Komisija priredila informacijske aktivnosti in izmenjavo uveljavljenih pristopov.
Komisija z zadovoljstvom poroča, da so mnoge države članice sprožile pobude za podporo dostopa žensk do vodilnih položajev, zlasti s kulturnimi dogodki v zasebnem sektorju, izobraževalnimi programi za ženske, ki jih zanima kariera na najvišjih položajih, z razvojem listin ali oznak za podjetja, ki podpirajo enakost spolov, z uvedbo kodeksov dobrih praks v podjetjih in dogodki v podporo ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem ter z bojem proti predsodkom na podlagi spola.
Razprava o vprašanju kvot za ženske v upravah velikih podjetij je v teku. Menim, da je treba v okviru tega preučiti skandinavske izkušnje , kjer so sprejeli ta radikalen pristop. Vendar je v celoti odvisno od držav članic, katero strategijo, ki bo temeljila na njihovih posebnih okoliščinah, bodo izbrale. Rad bi izpostavil, da člen 141, odstavek 4 Pogodbe državam članicam omogoča, da sprejmejo "pozitivne ukrepe". Vendar je Sodišče Evropskih skupnosti to možnost razlagalo omejeno in je prepovedalo samodejno sprejetje takšnih ukrepov ter zahtevalo, da se vsak primer pregleda posebej, skladno z objektivnimi merili.
Komisija namerava sredi leta 2010 predložiti novi strateški okvir za enakost spolov, ki ga bo spremljala podrobna ocena vpliva in v katerem bodo upoštevani rezultati izvajanja obstoječega načrta za obdobje 2006-2010. Podpora večji udeležbi žensk na višjih položajih bi morala predstavljati prednostno nalogo Komisije. Nenazadnje bo Komisija v začetku naslednjega leta podala predlog za novo strategijo za rast in zaposlovanje za obdobje po letu 2010. Vprašanje enakosti spolov bi moralo predstavljati osrednji element v novi strategiji.
Gospe in gospodje, rad bi poudaril, da vprašanje enake zastopanosti žensk in moških ni le vprašanje političnega načela, demokracije in etike, temveč je v bistvu temeljno gospodarsko vprašanje, kajti ne moremo upati na razvoj v prihodnosti, če naša družba ne izkoristi vseh svojih sposobnosti na najboljši možen način. Zato moram jasno izjaviti, da enakost spolov in primerna zastopanost žensk na vodilnih položajih že sama po sebi predstavljata aktivno sestavino evropske konkurenčnosti.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Komisar, še enkrat hvala za vašo zavezanost spodbujanju žensk na odgovorne položaje. Smem povedati, da je bilo moje vprašanje bolj specifično. Glede pregleda lizbonskih ciljev in ocene načrta bo Evropska komisija predlagala specifične ukrepe za boj proti pomanjkanju žensk na odgovornih položajih na trgu dela.
Ali bodo modeli, norveški model, ki ste ga omenili, predstavljali navdih v smislu smernice? Kako se lahko sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti, ki ste ga omenili, poveže s tem? Ali vaše zavzemanje stališča v prid eni od smeri vpliva na vas, kot Evropsko komisijo, spodbudno ali vam jemlje pogum?
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Hvala za dodatno vprašanje. Menim, da sem se glede tega jasno izrazil, a vendar mislim, je treba biti pri tem še jasnejši. Komisija na splošno meni, da predstavljajo enake možnosti najpomembnejšo sestavino evropske konkurenčnosti, ne glede na moralne obveznosti, povezane s tem. Ta oblika enakosti bo torej zelo pomembna prednostna sestavina strategij v prihodnosti in predlagamo ustrezne ukrepe, ki bodo to vprašanje pospešili v vseh ustreznih dokumentih. Rad bi izjavil, da moramo vedno ostati znotraj okvira Pogodbe, seveda pa smo pripravljeni ta okvir uporabiti v celoti.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, komisar, kar ste povedali, je zvenelo zelo lepo, vendar pa morajo biti politiki vedno pozorni na to, ali njihova dejanja izpolnjujejo njihove besede. Za vsa imam vprašanje, in sicer, kako je mogoče, da sem imel v zadnjih petih letih priložnosti sodelovati le z moškimi visokimi člani Komisije? Kako je mogoče, da Komisija ni sestavljena po načelu paritete spolov? Prav tako se zdi, da Komisija tudi v prihodnosti ne bo mogla biti proporcionalno sestavljena. Ali ne bi bilo dobro, če bi bili enkrat za spremembo vzor, da bi lahko potem bolj verodostojno ukrepali?
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Menim, da bi bilo primerno poudariti, da je v Komisiji trenutno zastopanih več žensk kot kdaj koli prej. Prav tako bi bilo primerno izpostaviti, da so moje ženske kolegice imele in imajo najpomembnejše portfelje. O tem ni nikakršnega dvoma. Lahko bi omenil Neelie Kroes, Dalio Grybauskaite in tako dalje, kot preprosto vse svoje ženske kolegice, ki imajo zelo pomembne portfelje. Komisija je zato, gledano iz tega zornega kota, vzor, vendar pa je jasno, da je imenovanje komisarjev v rokah držav članic in če države članice ne predlagajo ženskih kandidatk, se to seveda odraža v sestavi Komisije. Kar zadeva strukturo evropske uprave, dobro veste, da ima Komisija načrte za izboljšanje razmer in za nadaljnje izboljšave le-teh, saj smo še vedno daleč od tega, da bi imeli primerno zastopanost moških in žensk in z zadovoljstvom lahko povem, da smo zaradi prizadevanj kolega Siima Kallasa zelo očitno napredovali, če primerjate številke na začetku z razmerami danes. Vendar pa imate prav, ko pravite, da so razmere še vedno daleč od zadovoljivih.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, ta pogovor imamo vsako leto in zdi se mi, da se mora politika spremeniti, če želimo, da bo več ljudi - in še zlasti več žensk - vključenih v Komisijo, Svet in Parlament, za katere pa se zdi, da tega ne želijo. Način, na katerega delujemo kot parlament, ne ustreza staršem z otroki - bodisi moškim bodisi ženskam - in nekdo mora sprejeti odločitev. Sama sem izbrala ta poklic, a imam nekoga, ki se je odločil ostati doma. Menim, da moramo biti v naših razpravah realni glede tega, kaj je praktično.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) V svojem uvodu sem izpostavil, da smo bili priča mnogim okoliščinam, ki so bile ali pozitivne ali negativne. Očitno je, da na koncu vsi sprejemamo svoje temeljne odločitve, čeprav dajejo nekatere institucije, nekatere politike in nekatere ureditve nedvomno dosti več svobode pri izbiri kot druge. Zato sem precej jasno prepričan, da moramo poleg ostalega zavzeti ustavni pristop do enakih možnosti in do odprave vseh vrst diskriminacije, bodisi neposredne ali posredne, saj trenutno ne drži, da imajo moški in ženske enako možnost izbire. Ženske so na žalost še vedno v zapostavljenem položaju, ki se poleg ostalega očitno kaže v njihovem pomanjkanju dostopa do položajev, na katerih se sprejema politične in gospodarske odločitve.
Predsednik
Ker vpraševalca nista prisotna, sta vprašanji 22 in 23 brezpredmetni.
Drugi del

Zadeva: Skrb za jezik v mejnih regijah
Ali se po mnenju Komisije v državah članicah in na ravni EU dovolj ukrepa, da bi se mladi v mejnih regijah med državami članicami bolje naučili jezika sosednje države, in ali lahko narodnostne manjšine in čezmejne evropske regije pri tem igrajo posebno, pozitivno vlogo?
Leonard Orban
V skladu s členom 149 Pogodbe ES sta izobraževalna vsebina in organizacija izobraževalnega sistema izključni odgovornosti držav članic. Kot je omenjeno v zadevnem členu, bo EU prispevala k razvoju kakovostne izobrazbe s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami in, če bo potrebno, s spodbujanjem njihovih dejavnosti. Po drugi strani pa Komisija verjame, da je treba pri izbiri jezikov, ki se jih poučuje v šolah držav članic, upoštevati geografsko lego ter prisotnost narodnostnih manjšin.
Ta točka je bila poudarjena v Sporočilu septembra 2008 z naslovom "Večjezičnost: prednost Evrope in skupna zaveza", kjer je določeno, da si je treba še vedno prizadevati za povečanje števila jezikov, ki se poučujejo, zlasti v zvezi z izbiro drugega tujega jezika, pri čemer je treba upoštevati lokalne okoliščine. Kot del postopkov za širitev možnosti v smislu jezikov, ki se poučujejo, Evropska komisija predlaga, da se vzpostavi dialog med izobraževalnimi telesi in ponudniki, ki bi ga spodbujali denimo program "Comenius-Regio", partnerstva z zainteresiranimi lokalnimi stranmi ter tesno sodelovanje z institucijami drugih držav.
S programi EU za izobraževanje, usposabljanje in mlade ljudi podpiramo učenje vseh jezikov, govorjenih v Evropski uniji, vključno s tistimi, ki jih govorijo manjšine, in sicer tako, da prav tako podpirajo mlade ljudi, ki potujejo v tujino, da bi se naučili te jezike.
Programi, ki spodbujajo evropsko čezmejno teritorialno sodelovanje, lahko podpirajo tudi dejavnosti v zvezi z usposabljanjem in socialno vključenostjo, vključno z učenjem jezikov. Na primer, projekt Avenir éducatif commun, ki ga podpira čezmejni program Francije in Združenega kraljestva za obdobje 2007-2013, je namenjen vzpostavitvi čezmejne mreže šol, zlasti za učenje jezikov in vpeljevanje v delo. Celotni stroški znašajo 2,2 milijona EUR, s partnerji, vključenimi na obeh straneh Rokavskega preliva.
Še en primer iz drugega dela Evrope je izpostavljen s projektom, ki poteka kot trije čezmejni programi in vključuje Dunaj: Avstrija-Češka republika, Avstrija-Slovaška ter Avstrija-Madžarska. Projekt vključuje pripravo mladih ljudi za življenje v čezmejni regiji znotraj Srednje Evrope, zlasti z nudenjem izobrazbe za pridobivanje spretnosti: jezikovnih, medkulturnih, komunikacijskih ter znanja. Celotni stroški tega projekta znašajo 791 000 EUR.
Predsednik
Gospoda Posselta bi rad vprašal, ali ima še kakšno dodatno vprašanje.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, vi ste izrazit primer večjezičnosti. Najprej bi rad komisarja vprašal, ali ne moremo vzpostaviti podobnega projekta, kot ga je omenil, namreč med Avstrijo in Madžarsko in med Avstrijo, Češko republiko in Slovaško, tudi med Madžarsko in Slovaško? To bi bilo zagotovo zelo koristno in bi bilo uporabno s političnega stališča. Drugič, prepričan sem, da bi moralo v obmejnih regijah potekati več učenja jezikov sosednjih držav iz resničnega življenja, kot denimo češčine na vzhodnem Bavarskem, vendar pa to ne bi smelo biti omejeno na šole. V Schirndingu imamo na primer nemško-češki otroški vrtec. Ali bi lahko vi podprli tudi vrtce? Prav tako me zanima učenje odraslih - vseživljenjsko učenje - tako da bi imele tudi starejše generacije v obmejnih področjih priložnost za učenje jezikov sosednjih držav.
Leonard Orban
Hvala za dodatno vprašanje. Kar zadeva prvo vprašanje o možnem projektu med Madžarsko in Slovaško, in če bo takšen projekt predložen Evropski komisiji, mu bomo zagotovo namenili kar največ pozornosti. Na ta način bi radi prispevali k iskanju rešitev, ki so v skupnem interesu obeh držav.
Kar zadeva drugo vprašanje, bi najprej rad poudaril, da smo septembra začeli s pobudo, ki je povezana z zgodnjim učenjem tujih jezikov. Ta pobuda bo trajala več let in je v določeni meri že uspešna. V državah članicah poteka kot del te pobude tudi kampanja za spodbujanje staršev otrok, starih med 2 in 6 let, da bi motivirali svoje otroke za učenje tujih jezikov.
V zvezi z drugim delom vprašanja o vseživljenjskem učenju pa je to glavni cilj politike, ki jo spodbujamo. Imamo številne projekte, katerih cilj je usmerjen v učenje tujih jezikov in pridobivanje medkulturnih spretnosti za ljudi, ki so izven izobraževalnega sistema, vključno za tiste, ki obiskujejo visoke strokovne šole, za tiste, ki imajo takorekoč manj priložnosti, kot tudi za upokojene ljudi in brezposelne. Ta položaj se ne odraža le v načinu, na katerega različne projekte financiramo, temveč je tudi zelo jasno izpostavljen v strategiji Evropske komisije, sprejeti leta 2008.
Želimo si, da bi imeli vsi državljani Evropske unije, ne le mladi ljudje, sredstva in priložnosti za učenje vsaj dveh tujih jezikov.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Komisar, rad bi se vam zahvalil za zanimive podatke, vendar ste se v svojem odgovoru osredotočili na šole, medtem ko so v mnogih obmejnih mestih poskušali ustanoviti univerze. Takšna vrsta univerze je bila denimo ustanovljena na meji med Poljsko in Nemčijo v Frankfurtu na Odri - Evropska univerza Viadrina. Rad bi postavil naslednje vprašanje: ali je znotraj okvira različnih šol, o katerih ste govorili, mišljena podpora tudi za to vrsto institucije visokošolskega izobraževanja, namreč za univerze, ki so se izoblikovale v različnih mestih ob nacionalnih mejah znotraj Evropske unije?
Leonard Orban
Če lahko univerze predložijo projekte, ki bodo ustrezali zahtevam programa za vseživljenjsko učenje v obdobju 2007-2013, potem je Evropska komisija pripravljena financirati tudi te projekte. Pravzaprav bi rad omenil, da cela vrsta projektov, ki jih Evropska komisija že financira, vključuje veliko število univerz kot partnerjev po vsej Evropi. Zato je moj odgovor jasno pritrdilen. To, kar šteje, je kakovost projektov, ki jih predložijo posamezni predstavniki.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, imamo številne programe Erasmus za študente, mlade podjetnike in sedaj tudi za novinarje. Ali mislite, da bi lahko programe Erasmus uporabili tudi za izboljšanje komunikacije v obmejnih regijah, in če je to tako, kaj bi v zvezi s tem izpostavili?
Leonard Orban
Moj odgovor na to vprašanje je jasno pritrdilen. Glede programa Erasmus: to, kar se je pred približno 20 leti začelo kot program, ki ga mnoge agencije v EU niso videle ravno v pozitivni luči, je danes eden izmed najuspešnejših programov v Evropski uniji.
Med svojimi rednimi obiski ne le prestolnic držav članic, ampak tudi mnogih drugih regij v Evropski uniji, sem lahko bil priča izjemno pozitivnemu vplivu tega programa. Zadeva v zvezi z univerzami na Poljskem in v Nemčiji je že bila omenjena. Z veseljem se spominjam, da sem imel med svojim obiskom Univerze v Varšavi priložnost videti veliko število nemških študentov na Poljskem, ki so imeli preko programa Erasmus možnost pridobiti nekaj znanja poljščine pa tudi poljske kulture, povedano drugače, kar bi strokovno poimenovali kot medkulturno znanje.
Zelo jasno dokazujejo, kako učinkovito in uspešno je to znanje. Na koncu svojega odgovora bi vas želel spomniti, da je predsednik Komisije, gospod Barroso, omenil, da namerava v svojem prihodnjem mandatu, v obdobju, ki je pred nami, spodbujati tiste pobude, ki zadevajo krepitev in pospeševanje gibanja mladih ljudi natanko tako, da lahko pridobijo te spretnosti, ki so čedalje nujnejše.
Zadeva: Nezainteresiranost Komisije za preiskavo škandala Siemens
Škandal v zvezi s podjetjem Siemens je eden izmed najhujših primerov korupcije, ki so v zadnjih petih letih pretresli Evropsko unijo. Iz sodne preiskave, sodb sodišč, priznanj vpletenih in javnih izjav samega podjetja izhaja, da so bili politične stranke in vplivni posamezniki v številnih državah, tudi v Grčiji, podkupljeni, da bi lahko bil Siemens v prednosti pri pridobivanju razpisov in pogodb za javni sektor in javna podjetja, od katerih jih je bilo veliko sofinanciranih s sredstvi Skupnosti.
Glede na to, da Sim Kallas, komisar pristojen za boj proti goljufijam, glede nadzora Skupnosti vse odkar se je škandal Siemens pokazal v vsej razsežnosti zatrjuje, da takšna preiskava ne spada v pristojnost Evropske unije in da nobena država članica ni zaprosila za pomoč urada za boj proti goljufijam (OLAF), bi prosil, da Komisija odgovori na naslednja vprašanja: na kakšen način sta Evropska komisija in urad za boj proti goljufijam, ki je uradno pristojen za preiskave primerov goljufij na škodo proračuna Skupnosti, bdela nad denarjem evropskih državljanov? Kakšen je bil prispevek Komisije in OLAF-a pri razkrivanju te pomembne afere, kjer je nujna popolna preglednost? Kakšni so sklepi Komisije in OLAF-a glede tega primera?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Komisija namenja ogromno pozornosti vsem primerom korupcije po vsej Evropi, a moram povedati, da je število trenutnih zadev, ki neposredno ali posredno zadevajo Siemens ter sredstva EU, precej omejeno. V nadaljevanju sledi pregled štirih od zadevnih stvari.
Zadeva, ki jo trenutno preiskuje urad OLAF in je bila zaključena v zadnjem četrtletju leta 2003, ki je vključevala zunanjo pomoč, je v sodni obravnavi v Nemčiji. Urad OLAF podrobno spremlja sodne postopke v tej državi.
Druga zadeva, ki jo zdaj obravnava urad OLAF, je povezana s projekti, ki jih financira EIB. Vključuje postopke javnega naročanja.
Tretjič, še eno zadevo, ki je povezana s projekti, ki jih financira Evropska investicijska banka, in ki vključuje postopke javnega naročanja, urad OLAF trenutno ocenjuje, da bi določil, ali obstojajo dovolj resni sumi goljufije ali nepravilnosti, ki so v škodo finančnim interesom EU. Glede na izid tega ocenjevanja se bo OLAF odločil, ali je treba v zvezi s tem odpreti zadevo.
In končno, četrtič, špansko Vrhovno sodišče je 4. novembra 2008 izdalo odločbo v zadevi, v kateri so bili vključeni strukturni skladi in v katerega je bil prvotno vpleten Siemens. Primer so sredi devetdesetih let preiskovale nacionalne oblasti in sledeče sodne postopke je podrobno spremljala Enota za usklajevanje preprečevanja goljufij (UCLAF) in kasneje urad OLAF. S to odločbo je bilo med drugim več oseb obsojenih na zaporno kazen in naložene so jim bile globe za ponarejanje. Vendar pa je treba tudi upoštevati, da je bil v tem primeru Siemens v zadevi oproščen s prvo odločbo, ki jo je kazensko sodišče v Madridu izdalo dne 22. junija 2006.
Ko pri vseh takšnih zadevah velja splošno stališče, da urad OLAF ni organ pregona. Urad OLAF tesno sodeluje z državami članicami, slednje so dolžne obveščati urad OLAF, OLAF pa seveda spremlja in namenja resno pozornost vsem zadevam, v katerih so kakor koli vključena sredstva EU ali pa so v preiskavi.
To je splošna slika. Urad OLAF prav tako tesno sodeluje na mednarodni ravni z vsemi drugimi mednarodnimi ustanovami v boju proti zlorabi denarja, ki je namenjen humanitarni pomoči in ostalim projektom.
V zvezi z morebitnimi svojevrstnimi elementi zadeve pa Komisija poslanca spodbuja, da ves material, če ga ima in bi lahko bil pomemben za takšne zadeve, pošlje uradu OLAF, ki ga bo ocenil in v skladu s svojim mandatom sprejel ustrezno odločitev.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, komisar, občutek, ki vlada v Grčiji v zvezi s škandalom Siemens, je v bistvu takšen, kot ga poročajo mediji. Z drugimi besedami, vlada občutek, da je škandal - največji v povojni Grčiji - vsekakor usmerjen proti omejitvam, ki so sledile drugi odločbi Vrhovnega ustavnega sodišča v Nemčiji, v kateri je navedeno, da gospoda Christoforakos, nekdanjega izvršnega direktorja podjetja Siemens Hellas, in "svečenika" korupcije, Nemčija ne more izročiti Grčiji.
To je občutek. Na takšen način se škandal razvija v Grčiji, škandal, v katerega so bili, glede na izpovedi in obsodbe nemških sodišč, vpleteni in vključeni državni uradniki, ki jih je Siemens več let podkupoval z umazanim denarjem, da bi mu dodeljevali neznano število javnih naročil in naročil del.
Ponovno vprašam, komisar; saj vsi vedo, da je bila večina teh javnih naročil sofinanciranih del, samo vaše službe - in na žalost to potrjuje vaš odgovor - se pretvarjajo, da tega ne vedo, in se po mojem mnenju zatekajo v arbitražni smisel določb Skupnosti. Vprašanja so bila postavljena in odgovori so: postrezite nam s podatki, mi preiskujemo zadevo, mi jo spremljamo. Zahtevam specifičen dogovor. Komisar, vi ste dolžni varčevati z denarjem evropskih davkoplačevalcev. Kaj bo Komisija storila, da bodo kaznovane osebe, za katere je bilo potrjeno, da kršijo zakonodajo o javnih naročilih Skupnosti?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Na mojem področju odgovornosti za proračunsko razrešnico bom kmalu stopil pred Parlament in Odbor za proračunski nadzor in pojasnil, kaj je treba ukreniti, da bi zaščitili in zagotovili pravilno porabo evropskega denarja; to so zelo obsežne teme.
Še enkrat, če razpolagate s kakršnimi koli informacijami, ki zadevajo zlorabo denarja v sofinanciranih projektih, bi bili zelo veseli - enako pa velja tudi za Generalni direktorat za regionalno politiko (GD REGIO) in ostale oddelke -, če bi takšne informacije prejeli. Lahko vam zagotovim, da se bo s temi informacijami ravnalo zelo resno.
Vendar, kar zadeva izročitev nekega posameznika ene države članice drugi, pa je to zadeva, ki je povsem v rokah držav članic, in nobeden izmed generalnih direktoratov na mojem področju odgovornosti ne more storiti ničesar, da bi olajšal izročitev osebe, za katero se to zahteva.
Zadeva: Tihotapljenje cigaret in prihodki
Evropski urad za boj proti goljufijam je avgusta v izjavi za javnost sporočil, da je bil v Združenih državah obsojen eden največjih tihotapcev cigaret. Novica je dobrodošla, vendar ostaja dejstvo, da je zaradi nezakonite trgovine s cigaretami Evropska unija letno prikrajšana za prihodke v višini 9,5 milijarde evrov, ta denar pa gre v žepe hudodelcev in se uporablja za financiranje terorističnih organizacij, kot je Resnična Ira.
Kakšna je strategija Komisije v boju proti sedanjim razmeram, ko se 97% nezakonite trgovine s cigaretami izogne plačilu davkov, kar gre na račun evropskih davkoplačevalcev in posledično škoduje evropski varnosti?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Rad bi se zahvalil poslancu za to vprašanje, ki mi ponovno omogoča, da namenim pozornost temu obsežnemu vprašanju, ki škoduje proračunom držav članic. To je ponovno zadeva, kjer delujejo države članice, a tudi zadeva, kjer je sodelovanje med državami članicami živahno in kjer je tudi naša služba, urad OLAF, zelo aktivna in igra pomembno vlogo v boju proti mednarodnemu tihotapljenju cigaret.
Urad OLAF ima jasno strategijo. Prvič, OLAF pomaga in podpira organe kazenskega pregona po vsej Evropski uniji pri njihovih primerih in prireja ter usklajuje operacije po vsej Evropi: operacija Diabolo leta 2007, katere cilj je bil usmerjen v ponaredke iz Kitajske, ki se tihotapijo v ladijskih zabojnikih v EU; operacija Mudan leta 2008, ki je načela vse večji problem tihotapljenja cigaret po pošti; in Diabolo II, ki je imela isti cilj kot prva operacija Diabolo, ki je potekala septembra 2009.
Urad OLAF zagotavlja obveščanje njenim partnerjem o novih nevarnostih in sodeluje z državami članicami, zato je to dejansko področje mednarodnega sodelovanja. Delo urada OLAF kaže, da je to sodelovanje treba uveljavljati, vendar moram tudi povedati, da sta se v času petletnega mandata te Komisije pripetila dva zelo pomembna dogodka, v katerih je urad OLAF odigral ključno vlogo.
To sta sporazum s Philip Morris ter kasnejši sporazum z Japan Tobacco decembra 2007, v katerih sta največji tobačni družbi priznali, da je bilo njuno ravnanje glede poštene trgovine s cigaretami pomanjkljivo in da sta v proračun EU plačali zajetne vsote denarja; pav tako tesno sodelujeta v boju proti tihotapljenju cigaret, ki prav tako ni v njunem interesu.
To so bili zelo pomembni dosežki in vse države članice so podpisnice zadnjega sporazuma s Japan Tobacco.
Na tem zahtevnem področju še naprej sodelujemo, vendar menim, da se je s tema velikima sporazumoma slika rahlo spremenila in da opažamo skromen napredek.
Zadeva v zvezi s sodnim postopkom in odvzemom prostosti državljana tretjih držav, o kateri govori poslanec, je zelo pomembna zadeva in to je ena izmed mnogih mednarodnih preiskav, ki jo je Urad koordiniral na podlagi takšnega sporazuma. Mnogo sodnih postopkov v EU je temeljilo na delu urada OLAF.
To je prvi sodni postopek v tretji državi osebe, ki ni državljan EU in je neposredno povezan s tihotapljenjem cigaret v EU, torej to kaže svetovno sodelovanje. Lahko predložim številne druge podrobnosti od uradnikov za zavezo na Kitajskem in v ostalih krajih. Vsem nam je v interesu, da nadgradimo to sodelovanje in se borimo proti tihotapljenju cigaret.
Gay Mitchell
Če pustimo ob strani delovna mesta, ki so bila uničena v registriranih podjetjih, so posledice tega na zdravje ogromne. Polovica vseh bolnikov, ki so bili sprejeti v največjo bolnišnico na Irskem, St. James's Hospital, je bilo sprejetih z boleznimi, povezanimi s kajenjem. Če želite preveriti, boste v vseh ostalih državah članicah ugotovili podobne razmere. Te cigarete prispevajo k ustvarjanju te težave, ne prispevajo pa ničesar k stroškom njenega reševanja.
Razumem, da številka iz naslova količine cigaret, ki prispe v Evropsko unijo preko nezakonite trgovine, znaša 9,5 milijard EUR in da 97 % te ne odkrijemo. Ali ni napočil čas za celovit pristop Komisije, vključno z denimo upoštevanjem možnosti vključitve obalne straže, ki bi se ukvarjala s to težavo?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Nedavno sem obiskal države izven Evropske unije, kjer kajenje ni prepovedano in dejansko sem opazil, kako velika je razlika v Evropski uniji, kjer vsaj na javnih mestih ne zaznavamo neprijetnega cigaretnega vonja. Domnevam, da je to najpomembnejši korak, da se izognemo nevarnostim za zdravje ljudi.
Kar zadeva boj proti tihotapljenju cigaret, moramo vključiti vse naše organe pregona. To je očitno najpomembnejša prednostna naloga, a ponovno mejna policija je tista, ki mora v državah članicah zaseči nezakonito uvožene cigarete.
Sam sem obiskal pristanišče, ki ima zelo napredno opremo za odkrivanje pošiljk nezakonito uvoženih cigaret, vendar pa je to področje vsake posamezne države članice. Lahko zgolj spodbujamo, obveščamo in storimo vse, kar je v naših močeh, da državam članicam pomagamo. Njihove mejne službe pa morajo takšne pošiljke zaseči in jih na meji ustaviti.
Paul Rübig
(DE) Komisar, tihotapljenje cigaret je mogoče razdeliti na tri tokove: sredstev, blaga in na koncu tudi spremljevalne dokumentacije. Ali si lahko predstavljate, da bi uvedli namensko obdavčitev ali dajatve za tokove sredstev, za katere nenazadnje vemo in ki potekajo tukaj?
Seveda smo že seznanjeni s tem davkom na finančne transakcije, kjer nista obdavčena niti proizvod niti papirologija, temveč so finančne transakcije tiste, ki so močno obdavčene. Izziv, da bi o tem razmišljali pri državah kot je Švica, se zdi zelo privlačen.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Strinjam se, da je to zelo pomembno vprašanje za davčne organe. V Evropi imamo prej visoke trošarine na tobačne proizvode, a kolikor mi je znano iz izkušenj pri obravnavanju sporazuma s Philip Morris in sporazuma z Japan Tobacco, to večinoma vključuje iste družbe, ki so naši glavni proizvajalci tobaka. To je tudi rezultat: da sodelujejo. V zvezi s Švico ne vem; nobenih namigov nimamo, da bi Švica na tem področju v Evropi na splošno povzročala težave. Vse države priznavajo nevarnosti, ki izhajajo iz nezakonite trgovine s cigaretami in če bomo torej dobili kakšen namig, bomo zagotovo stopili v stik s švicarskimi oblastmi.
Predsednik
Ker vlagatelj ni prisoten, se vprašanje št. 27 šteje za brezpredmetno.

Zadeva: Izobraževanje v novi evropski strateški politiki
V sedanji gospodarski recesiji je bilo večkrat slišati pozive k sprejetju nove evropske strategije za zaposlovanje ter trajnostno in pametno rast. Pri tem so bila dana različna priporočila za najrazličnejša področja, nobenih napotkov pa ni bilo na področju izobraževanja. Evropska komisija in države članice prav tako niso dale konkretnih pobud.
Ali Komisija ob upoštevanju potrebe po dokončni uvedbi bolonjskega procesa - ki ne poteka brez težav -, posodobitvi univerz in visokošolskih ustanov, spodbujanju trikotnika izobraževanje-inovacije-raziskave ter certificiranju strokovnega usposabljanja na evropski ravni namerava sprejeti ukrepe ali pobude za novo evropsko strategijo na tem področju, da bi bil leta 2010 dosežen celovit evropski prostor visokošolskega usposabljanja, ki bi bil konkurenčen na svetovni ravni, družbeno vključujoč in visoke kakovosti?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Zahvaljujem se vam za vprašanje, saj je to dandanes zelo primerno. Rad bi izpostavil, da se Komisija pod okriljem lizbonske strategije za rast in delovna mesta že vrsto let drži svoje agende za posodobitev evropskega visokošolskega izobraževanja.
Ta agenda je osredotočena predvsem na tri specifična področja učnih načrtov, upravljanja in financiranja. Reforme na področju učnih načrtov se izvajajo v okviru bolonjskega procesa, katerega namen je do leta 2010 ustvariti evropski prostor visokošolskega usposabljanja.
Kot veste, bolonjski proces ni pobuda Komisije, temveč medvladni proces 46 evropskih držav. Vendar Komisija priznava izredni pomen procesa in se mu je pridružila ter ga popolnoma podpira, saj je primeren za njeno lastno uresničevanje agende za evropsko visokošolsko izobraževanje.
Da samo izpostavim nekatere izmed povezanih pobud v preteklih letih, bi omenil spodbujanje trikotnika znanja z vzpostavitvijo Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, spodbudo za priznavanje izobraževanja in usposabljanja po Evropi, uvedbo evropskega okvira kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk, dodatki k diplomi in evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.
Eden izmed ciljev je tudi ta, da naredimo evropsko visokošolsko usposabljanje bolj pregledno in primerljivo in zato projekti za razvrščanje in razporejanje institucij za visokošolsko usposabljanje že potekajo.
Komisija prav tako priznava velik pomen današnjih in prihodnjih trgov dela ter izzivov, ki jih ti prinašajo, zlasti mladim generacijam, in zato smo pripravili pobudo "Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta" ter organizirali univerzitetno poslovni forum, kjer potekajo pomembne izmenjave stališč, mnenj in izkušenj med akademijo in tudi med podjetji.
V zvezi s prostorom evropskega visokošolskega usposabljanja obstaja soglasje med sodelujočimi državami, da se projekt ne bo končal do leta 2010, temveč se bo nadaljeval vsaj do leta 2020, pa čeprav je bilo do sedaj in od leta 1999 doseženo že veliko.
Gledano s stališča Komisije bi moral biti bolonjski proces v prihodnjih letih osredotočen na vprašanje, kako še naprej spodbujati mobilnost na področju visokošolskega usposabljanja, kako krepiti družbene razsežnosti s pravičnim dostopom do visokošolske izobrazbe in kako razviti globalne razsežnosti procesa, torej sodelovanje med evropskimi visokošolskimi ustanovami in njihovimi partnerji po vsem svetu.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Gospod predsednik, komisar, že drugič danes mi je v čast, da vam lahko postavim vprašanje in slišim vaš odgovor. Zahvaljujem se vam za vaše besede. Očitno se strinjamo glede ocene vsega, kar se dogaja v bolonjskem procesu.
Moje vprašanje je bilo bolj povezano z bližnjo prihodnostjo in z ne tako bližnjo prihodnostjo, saj gospodarska kriza, ki smo jo utrpeli, pomeni, da imamo celo vrsto sektorjev, nekatere zrele sektorje, ki ne bodo ustvarjali novih delovnih mest. Med drugim pa govorimo o novih delovnih mestih v gospodarstvu, ki mu pravimo "zeleno".
Zato se moje vprašanje glasi: kako se bodo te nove razmere, to novo gospodarstvo, s katerim želimo začeti, prenesle v načrte in študije, tako na univerzah kot tudi na področju poklicnega usposabljanja, zlasti zdaj, ko smo, kot dobro veste, že pričeli z izvajanjem københavnskega procesa za poklicno usposabljanje?
Rada bi slišala več o vaših stališčih v zvezi s tem.
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Menim, da ste ponovno nakazali zelo pomemben problem. Kot smo se že zjutraj razpravljali, imamo v Evropski uniji trenutno 78 milijonov ljudi z osnovnim ali nižjim znanjem in zelo jasno je, da do roka, ki smo si ga zastavili za leto 2020, zagotovo ne bomo imeli enakega števila delovnih mest za tiste ljudi z osnovnim ali nižjim znanjem.
Zato je vsekakor nujno, da se na tisti čas pripravimo: nadgraditi in posodobiti moramo svoj izobraževalni sistem in nadaljevati z analiziranjem in raziskovanjem, da bi dognali, kaj bi lahko prestavljalo to novo znanje in delovna mesta. Predvsem moramo na to pripraviti mlajšo generacijo, pa tudi generacijo v srednjih letih.
Zato bi radi nadaljevali z raziskavo, ki poteka znotraj strateškega okvira "Izobraževanje in usposabljanje 2020" za politiko sodelovanja in vzajemnega učenja. To je samo eden izmed okvirov, s katerimi bi radi nadaljevali in sodelovali z izobraževalnimi ustanovami in s podjetji glede zahtev za prihodnost za najširšo in najustreznejšo kombinacijo znanja, ki jo bodo naši državljani potrebovali do leta 2020.
Gay Mitchell
Jasno je, da je izobraževanje v veliki meri stvar vlad držav članic, vendar pa se vprašanje, ki bi ga komisar lahko pomagal uskladiti, glasi, kako končati s tem, čemur pravimo apartheid v izobraževalnem sistemu. V celotnih delih naše skupnosti ljudje preprosto nimajo dostopa do izobrazbe tretje stopnje.
Če vzamete za primer Dublin, bi lahko opredelil pet območij, ki skupaj predstavljajo 75 % vseh zapornikov v zaporu Mountjoy, ki je naš največji zapor. Ni potrebno povedati, da je dostop do izobrazbe tretje stopnje v teh istih skupnostih v 21. stoletju še vedno na najnižji točki. Sklepam, da je to tako povsod po Evropi. Ali bi lahko spodbujali standarde za končanje apartheida in vsem omogočili dostop do izobrazbe tretje stopnje?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Svoje vprašanje ste začeli z zelo jasno analizo, da smo priča delitvi dela in delitvi pristojnosti, vendar pa je jasno, da Komisija močno zaostaja za prizadevanji, da bi se povečalo razmerje prebivalstva z najvišjo možno stopnjo izobrazbe. Zelo jasno je, da lahko, kot ste omenili, samo z izboljšanjem stopnje izobrazbe, s povečevanjem dostopa do visoko kakovostne visokošolske izobrazbe, ohranimo vodilni položaj evropskega gospodarstva in blaginjo ter visok življenjski standard, ki ga uživamo v Evropi.
Zato menim, da morajo Komisija in države članice tesno sodelovati, da bodo ustvarile pogoje, pod katerimi bodo lahko imeli tudi študentje ali učenci, ki izhajajo iz težavnih družbeno-gospodarskih okolij, dobro možnost in dober dostop do visokošolske in univerzitetne izobrazbe.
Silvia-Adriana Ţicău
Dandanes 19 % mladih v Evropi opusti šolanje. Evropska unija ne more doseči trajnostnega gospodarskega razvoja, če ne bo vlagala v izobraževanje in razvoj. Do zdaj je zgolj pet držav članic vložilo več kot 2 % DBP v raziskave in inovacije.
Tako BDP držav članic kot tudi Skupnosti zaradi gospodarske krize upada. Zato obstaja tveganje, da se bodo v prihodnjih letih zmanjšali tudi proračuni, dodeljeni izobraževanju in razvoju. Vendar pa moramo vlagati v izobraževanje in inovacije, tako da bo Evropska unija lahko ohranila svojo gospodarsko konkurenčnost in ustvarila nova delovna mesta.
Katere ukrepe lahko Komisija skupaj z državami članicami sprejme, da bi v prihodnjih letih zagotovila najmanjšo raven vlaganja v raziskave in izobraževanje?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Popolnoma prav imate, da je odstotek tistih, ki zgodaj opustijo šolanje, v Evropi zelo visok. Zadali smo si, da bomo do leta 2010 dosegli raven 10 %. Dokaj očitno je, da tega merila ne bomo dosegli, saj imamo trenutno približno 15 % tistih, ki zgodaj opustijo šolanje, in popolnoma prav imate, da to ne vpliva dobro na potrebe po kakovosti v našem izobraževalnem sistemu po Evropi.
Ponovno imate prav, da v trenutnih okoliščinah - ko imajo nacionalne vlade različne omejitve glede javnih financ in financiranja svežnjev spodbud in pogosto izvajajo izhodne strategije, namenjene obnovi javnih financ za finančno trdnost v prihodnjih letih - veliko razpravljamo o proračunu.
Kaj morale biti prednostne naloge? Kaj bi morali poudariti? Mislim, da ste že opazili, da s strani Komisije prihaja močan glas, ki izpostavlja potrebo po ohranitvi ustrezne ravni financiranja raziskav in inovacij v izobraževalnih sektorjih, saj verjamemo, da je to način, s katerim bomo ohranili in izboljšali našo konkurenčno prednost in pripravili naše prihodnje raziskovalce, naše prihodnje delavce iz visoko konkurenčnih področij na večjo učinkovitost v prihodnosti.
Zagotovo boste slišali glasove Komisije, ko bo jasno pozivala k ohranitvi financiranja aktivnosti, ki so povezane z izobraževanjem ter raziskavami in pomočjo za inovacije na najvišji možni ravni celo pod temi težkimi gospodarskimi omejitvami.
Zadeva: Ukrepi, s katerimi bi mladim zagotovili dostop do kakovostne izobrazbe, jih spodbujali k nadaljevanju študija in jim pri tem pomagali ter jim omogočili lažji vstop na trg dela
V EU živi 96 milijonov mladih v starosti od 15 do 29 let, kar je približno 20% celotnega prebivalstva. Statistični podatki Eurostata za leto 2007 kažejo, da 20 % tistih, ki še niso dopolnili 25 let, grozi revščina, medtem ko je zaradi gospodarske in finančne krize vedno težje najti stabilno delovno mesto. Približno 15% mladih Evropejcev predčasno opusti šolanje. Februarja 2009 približno 17,5% Evropejcev, mlajših od 25 let, ni imelo zaposlitve, kar je več kot dvakrat več od skupne stopnje brezposelnosti v EU, ki je bila v istem obdobju 7,9-odstotna. Prav tako morajo številni mladi Evropejci sprejeti zaposlitev za določen čas, ker ne najdejo stalne zaposlitve.
Prihodnost Evrope je odvisna od generacije mladih. Ali Komisija lahko navede, s kakšnimi ukrepi namerava mladim zagotoviti dostop do kakovostne izobrazbe, jih spodbujati k nadaljevanju študija in jim pri tem pomagati ter jim omogočiti lažji vstop na trg dela, da jim tako zagotovi boljšo vključitev v družbo?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Gospod predsednik, nekaj argumentov sem že uporabil v svojem prejšnjem odgovoru, vendar pa je jasno, da je to zelo pomembno področje in zato bom v odgovoru na to vprašanje skušal poudariti nekaj drugih dodatnih informacij.
Kot veste, ostaja odgovornost za vsebino in organizacijo izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja v skladu s členoma 149 in 150 na strani držav članic. Dejansko je odvisno od njih, da odločijo o vsebini svojih izobraževalnih programov za vse ravni izobraževanja in usposabljanja.
Vendar Komisija priznava pomembnost vprašanja, ki ga je postavila poslanka in z odprto metodo koordinacije države članice podpira pri izvajanju njihovih reform.
Priporočilo iz leta 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje določa ključne kompetence, ki naj bi jih mladi razvili v času njihovega osnovnega izobraževanja in usposabljanja do ravni, ki jih bo pripravila na njihovo odraslo življenje in jim bo omogočila, da razvijejo dobre delovne spretnosti za prihodnost. Prav tako bi morali s tega vidika gledati na prej omenjeni strateški okvir za izobraževanje in usposabljanje ("ET 2020"). Rad bi poudaril, da ima Komisija poleg drugih prednostnih področij za prvi krog tega programa cilj razviti sodelovanje med državami članicami za izboljšanje osnovnih spretnosti pri branju, matematiki in znanosti ter okrepiti delo za zniževanje števila tistih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje.
Preko københavnskega procesa drţave članice Evropske unije vedno bolj sodelujejo pri izmenjavi izkuđenj in izboljđujejo povezave med poklicnim izobraţevanjem in usposabljanjem ter trgom dela, da bi mladostnikom pomagali pri dostopu do trga dela pod boljđimi pogoji. Povečevanje privlačnosti in kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja je glavna prednostna naloga, prav tako pa tudi spodbujanje pomena vseživljenjskega učenja in povezanih politik, tako da je evropska delovna sila prožna in sposobna prilagajati se na spremembe v pogojih na trgu dela.
Samo da poudarim druge programe, ukrep mobilnosti programa Leonardo da Vinci je tudi zelo učinkovito orodje, ki mladostnikom pomaga dostopati do trga dela. To najbolj zadeva vajence in druge mladostnike na trgu dela. Zaradi tega programa se lahko udeležijo usposabljanja v drugi državi. Do sedaj smo beležili zelo pozitivne rezultate, saj so ta usposabljanja v tujini izboljšala spretnosti, ki so uporabne za delodajalce. Izboljšali so svoje jezikovne sposobnosti in medkulturne spretnosti.
Prav tako bi rad omenil program Erasmus, vendar v rahlo drugačni luči, saj smo do sedaj večinoma govorili o izmenjavah za študente med univerzami. Vendar pa je od leta 2007 s programom Erasmus podprta tudi študentska delovna praksa v podjetjih. Ta program je bil vse od začetka zelo uspešen, saj je samo v prvem letu njegovega izvajanja več kot 20 000 študentov opravilo delo v tujini in več kot 15 000 podjetij je sodelovalo v teh prizadevanjih. To je en primer, kako lahko povečamo zaposljivost diplomantov in spodbujamo boljše sodelovanje med akademskim svetom in podjetji.
Pravkar smo razpravljali o pozitivnih učinkih bolonjskega procesa na mobilnost študentov in sodelovanje med univerzami ter visokošolskimi ustanovami, torej ne bom ponavljal tega, kar sem povedal pred nekaj minutami.
Na koncu bi rad poudaril, da Komisija priznava določene težave, s katerimi se mladi spopadajo, ko vstopajo na trg dela. V okviru lizbonske strategije za rast in v okviru več in boljših delovnih mest sta se Komisija in tudi Evropski svet osredotočila zlasti na izboljšanje stanja na področju zaposlovanja mladih. Države članice so se zavezale, da bodo s sprejetjem Evropskega pakta za mlade iz leta 2005 več pozornosti namenile vključevanju mladih v izobraževanje, zaposlovanje in družbo na splošno, vendar pa se je na začetku obetaven napredek ustavil zaradi trenutne gospodarske krize. Drži, da je ta mlade ljudi posebno močno pretresla, saj so oni v sedanjih razmerah prvi izgubili delovna mesta. V svojem sporočilu "Skupna zaveza za zaposlovanje" iz junija 2009 je Komisija države članice in socialne partnerje spodbudila k zagotovilu, da bodo imeli mladi kljub težavnemu gospodarskemu okolju dostop do izobraževanja in usposabljanja in zlasti do visoko kakovostnega vajeništva in pripravništva.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Zaradi gospodarske krize obstaja tveganje, da bodo mladi težje našli delovno mesto, saj bodo morali sprejeti delovno mesto, ki je pod njihovo ravnijo kvalifikacij ali ker bodo prisiljeni preživeti daljša obdobja brezposelnosti. Komisija bi morala zagotoviti, da bodo imeli ti mladi v tem obdobju brezposelnosti priložnost za usposabljanje in da ne bodo v slabšem položaju zaradi zaposlitvenih pogojev, ki zahtevajo minimalno obdobje izkušenj, včasih 5-10 let. Katere ukrepe namerava Komisija sprejeti v zvezi s tem?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Popolnoma prav imate, da morajo biti Komisija in države članice v teh trenutnih okoliščinah zelo ustvarjalne in izboljšati pogoje za mlade, ki jim bodo omogočali, da obdržijo svoja delovna mesta ali, če so jih izgubili, da jih preusposabljajo in bolje pripravijo na naslednjo priložnost, za naslednjo možno zaposlitev. Komisija zelo tesno sodeluje z državami članicami in strokovnjaki in v trenutnih razmerah so osredotočeni na tri področja: kako izkoristiti to obdobje za zagotavljanje, da bodo dosegli pravo osnovno znanje in ključne kompetence, kako doseči, da bo dostop do visoko kakovostne izobrazbe bolj pravičen in kako zagotoviti kakovost poučevanja in učenja v šolah. Prepričan sem, da so to osnovni predpogoji za pripravo mladih, da premagajo to zelo težavno obdobje in da se jih pripravi na naslednji val delovnih mest, ki se bo, upajmo, sprožil, ko bo kriza pojenjala.
Zadeva: Prostovoljno delo v športu
Ali lahko Evropska komisija navede, s kakšnimi pobudami namerava širše podpreti prostovoljno delo v športu?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Prostovoljno delo v tretjem sektorju igra pomembno vlogo pri oblikovanju politike EU glede na koristi za družbo v smislu kohezije, vključevanja, demokracije, državljanstva in tudi v smislu tega, da nam prinaša jasno, svojevrstno gospodarsko vrednost. Prostovoljno delo zagotavlja mnogo možnosti za neformalno izobraževanje in si zasluži ustrezno priznanje. Medtem ko se prostovoljno delo izvaja v mnogih sektorjih, pa glede športa obstajajo strukturne posebnosti.
Prostovoljna dejavnost v športu predstavlja osnovo za organizacijo, upravljanje in izvajanje športnih dejavnosti v novih državah članicah in igra temeljno vlogo pri podpiranju celotne športne strukture. Ta pomembnost prostovoljne dejavnosti v športu je bila že večkrat priznana na politični ravni EU: Komisija v beli knjigi o športu iz leta 2007 nedvoumno priznava vlogo prostovoljne dejavnosti kot ene skupnih elementov evropskega pristopa k športu. Namen bele knjige je, da z akcijskim načrtom "Pierre de Coubertin" spodbuja prostovoljno delo v športu in neprofitne športne organizacije preko določenih ukrepov, vključno s študijo o prostovoljnem delu in izmenjavo dobrih praks v neformalni delovni skupini EU "neprofitna športna organizacija".
Poleg tega so bili projekti, ki so povezani s prostovoljnim delom v športu, financirani preko programov "Evropa za državljane" in "Mladi v akciji". Spomladi 2009 se je začela izvajati nova študija o prostovoljnem delu in je opisovala in bo opisovala prostovoljno delo v vseh 27 državah. To bo prineslo podrobno analizo glavnih priložnosti in izzivov in sledilo ji bi priporočilo državam članicam Evropske unije, civilni družbi in športnim organizacijam. Rezultate študije pričakujemo pred koncem leta 2009, torej jih bomo zagotovo prejeli v prihodnjih tednih.
Mislimo, da bi morala študija prispevati k širšemu razumevanju prostovoljnega dela v športu, v socialnem in tudi v gospodarskem smislu, kot osnove za odziv na politično zahtevo po spodbujanju prostovoljnih dejavnosti v športu in njegovo temeljno strukturo v smislu EU.
Kakor je določeno v njenem predlogu, ki je še vedno predmet zakonodajnega postopka, Komisija prav tako namerava spodbujati prostovoljno dejavnost v športu v okviru evropskega leta prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva 2011. Če bo Lizbonska pogodba začela veljati, bo za izvajanje novih določb o športu, med katere je vključena posebna referenca na spodbujanje športnih struktur, ki temeljijo na prostovoljnih dejavnostih na ravni EU, potreben ustrezen premislek. V tem primeru bo Komisija izvedla posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi razvila politiko in trajnostne pobude z jasno dodano vrednostjo EU.
Liam Aylward
Rad bi se zahvalil zlasti komisarju za njegova sklicevanja na belo knjigo o športu.
Rad bi omenil debelost, ki je v današnjem času ena najresnejših težav na področju javnega zdravja v Evropi. Ocenjujemo, da je v Evropski uniji 22 milijonov otrok s prekomerno telesno težo, med temi pa jih je 5,1 milijona debelih. Naraščanje števila debelih otrok je izredno zaskrbljujoče. Ker je debelost v otroštvu tesno povezana z debelostjo v odrasli dobi, je to težavo najbolje reševati zgodaj v življenju.
Kako namerava Komisija povezati prostovoljno delov v športu in pojem "šport za vse" z bojem proti povečevanju stopenj debelosti med otroci v Evropski uniji in v državah članicah? Ali obstaja kakršna koli možnost, da bi vaš oddelek izvajal izobraževalni program in tako zagotovil, da bo sporočilo uspešno po celotni Evropi in v vsaki državi članici?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Hvala, ker ste izpostavili to izredno pomembno temo, ki je malo povezana z naslednjim vprašanjem. 100-odstotno se strinjam z vami, da je debelost pri otrocih in kasneje pri odraslih ena od resnih težav, s katerimi se spopadamo v Evropski uniji. Kasneje bom govoril o študijah, ki smo jih izvedli in ocenili v zvezi s to temo, in zelo jasno je, da ima zadeva dve plati. Po eni strani moramo se moramo zelo truditi, da bi izboljšali športne dejavnosti v šolah in spodbujali športne dejavnosti pri odraslih; po drugi strani pa moramo biti zelo previdni pri prehranskih smernicah.
Prepričan sem, da se popolnoma zavedate, da so nedavne študije pokazale, da smo v 1950-ih zaužili več kalorij. Takrat smo zaužili več maščob, a nismo imeli težav z debelostjo. Odgovor je zelo jasen, da so se ljudje takrat mnogo več gibali in so bili mnogo bolj fizično aktivni. Eden izmed zaključkov je tako, da ne moremo zmagati bitke proti debelosti le prehranskimi priporočili, ampak da je treba te združiti z ustrezno fizično dejavnostjo.
Z ozirom na to Evropska unija še vedno čaka na prave pristojnosti v športu. Čakamo na zaključek procesa ratifikacije Lizbonske pogodbe in nato se bo Komisija lotila obsežnih posvetovanj z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bomo lahko pripravili zelo dobre, široko sprejete in pozitivne pobude. To bo ena od tem, na katero se moramo osredotočiti, saj je eden od načinov, da bomo pozitivno izboljšali stanje med otroci, povečanje števila ur, ki je v šoli posvečeno fizični dejavnosti. Tega ne bo tako težko uvesti in prepričan sem, da bi to prineslo zelo pomembne in pozitivne rezultate.
Marian Harkin
V svojem odgovoru gospodu Aylwardu ste dejali, da prostovoljno delo prinaša jasno gospodarsko vrednost. Vsekakor jo prinaša, prinaša pa tudi socialno vrednost. Glede na to, da v svojem odgovoru leto 2011 omenjate kot evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva, bi vas rad vprašal, zakaj je Komisija za to leto predlagala le 6 milijonov EUR, v letu 2010 pa bo proračun znašal 18 milijonov EUR.
Prostovoljno delo je prostovoljno v smislu, da se daje neomejeno, a to ni dober razlog, da Evropska komisija ne vlaga v 100 milijonov prostovoljcev v EU. Zato bi želel vaša stališča glede količine financiranja, ki je bila dodeljena za to leto, ker resnično verjamem, da to ni dovolj.
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Ravno sem se posvetoval s svojim chef de cabinet, da vam lahko dam čim bolj natančen odgovor. Po mojih informacijah je bilo za celotno leto prostovoljnih dejavnosti dodeljenih 8 milijonov EUR. Mislim, da z ustreznim načrtovanjem -, ki upam, da se bo začelo zelo hitro po sprejemu odločitve - in s to količino denarja lahko resnično poudarimo pomembnost prostovoljnega dela, koristi, ki jih prinaša za družbeno življenje, in prihranke, ki jih prinaša socialnim, kulturnim in drugim dejavnostim. Upam, da lahko s to količino denarja zagotovo dosežemo cilje, ki ste jih omenili v svojem vprašanju.
Zadeva: Bela knjiga o športu
Katere programe izvaja Evropska komisija v skladu s cilji politike bele knjige EU o športu, da bi poudarila koristi boljših prehranjevalnih praks v Evropi?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - To vprašanje je še vedno do neke mere povezano z mojim prejšnjim odgovorom glede tega, kako združiti boljše prehranske prakse, kako lahko spodbujamo bolj zdrav način življenja in kako lahko nacionalnim politikam na teh področjih dodamo evropsko dodano vrednost.
Najprej bi rad omenil, da je v beli knjigi "Strategija za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo" poudarjena pomembnost proaktivnega ukrepanja, da se obrne zmanjševanje fizične dejavnosti, in ukrepi, predlagani na področju fizične dejavnosti v tej beli knjigi in v beli knjigi o športu, drug drugega vzajemno krepijo in dopolnjujejo.
Komisija je ustvarila skupino na visoki ravni za prehrano in telesno dejavnost, kjer lahko uradniki iz vseh držav članic izmenjujejo politične zamisli in najboljše prakse in pridobijo pregled vseh vladnih politik na tem področju. Kakor verjetno veste, se ta skupina na visoki ravni sestavne vsaj trikrat letno.
S programom javnega zdravja Komisija daje podporo pobudam, med drugim tudi mreži lokalnih partnerstev, ki je ciljno usmerjena v prehrano in telesno dejavnost pri mladih.
Če se vrnem k beli knjigi o prehrani, moram poudariti, da ta knjiga izpostavlja, da morajo zasebni sektor in nevladne organizacije igrati zelo pomembno vlogo pri tem, da nam pomagajo zagotoviti, da se bodo ravni debelosti dejansko zmanjšale.
Delo evropske platforme glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja poteka in člani platforme se zavezujejo ukrepom na tem področju, da bi poskusili to težnjo obrniti.
Na področju športa ostaja bela knjiga edina najpomembnejša referenčna točka. Predvideva več ukrepov na področju športa in zdravja, znanih pod pojmom "spodbujanje zdrave telesne dejavnosti" (HEPA), ki vključuje podporo omrežja HEPA. Prav tako vsebuje predloge za več možnosti financiranja projektov na tem področju, in sicer v smislu Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, programa javnega zdravja, programov mladine in državljanstva in programa vseživljenjskega učenja.
Smernice EU glede telesnih dejavnosti, ki so bile sprejete leta 2008, lahko obravnavamo tudi kot prispevek k obveščanju državljanov o koristih fizične dejavnosti in ohranjanju ustreznega ravnotežja med prehrano in telesno dejavnostjo.
Komisija zdaj na področju športa izvaja pripravljalne ukrepe, da bi pripravila prihodnje ukrepe EU v skladu s proračunskimi sklepi, ki jih je sprejel Parlament, in pripravljalni ukrep iz leta 2009 je že jasno pokazal na veliko zanimanje na področju HEPA, saj je bilo 64 % vlog za ukrepanje iz tega področja.
Brian Crowley
Gospod predsednik, komisarju bi se rad zahvalil za ta odgovor. Dejansko ni bil povezan s prejšnjim vprašanjem; ubral sem drugačen zorni kot.
Komisar se je dotaknil dveh točk, na kateri sem želel opozoriti: najprej glede skupine za prehrano in zdravje, ki se sestaja v zvezi z vrstami prehranskih in dietetičnih pogojev, a tudi glede lažnega oglaševanja mnogih, ki trdijo, da je šport povezan z določenimi vrstami izdelkov in dodatkov, ki so lahko zelo škodljivi za zdravje. Namesto uporabe naravnih izdelkov za ustvarjanje boljšega in bolj zdravega okolja za tiste ljudi, ki želijo trenirati v šport, uporabljajo prehranska dopolnila, kot so rastni hormoni, zgoščeni v določene pijače, in pijače za visoko učinkovitost, ki se prodajajo pod pretvezo, da vam dajo dodaten zagon in energijo, a v resnici povzročajo velike zdravstvene težave. Zato sem želel povezati najboljše pri športu in to kar športniki in športnice počnejo, da bi prišli do kondicije, ki jo imajo, hkrati pa tiste, ki so na nižjih stopnjah športne dejavnosti, spodbuditi, da bodo razumeli, da jim hitra pijača ne bo pomagala k temu, da postanejo najboljši športniki na svetu.
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Mislim, da je vaš zorni kot popolnoma pravilen, saj če greste danes v fitnes center, še preden pridete do naprav, vidite police polne različnih izdelkov, prehranskih dopolnil, energijskih pijač in tako dalje. Popolnoma prav imate, da je to področje zelo velik posel in da bi morali zelo previdno premisliti o tem, kako mu pristopati in kako najti ustrezno ravnotežje pri nudenju možnosti športnikom, da bodo imeli dobre izdelke, in jim hkrati zagotoviti, da bodo imeli ustrezne informacije o tem, kakšne izdelke uporabljajo.
Mislim, da bi bila informacijska kampanja o takšnih negativnih posledicah izdelka zelo pomembna. Na ravni zaščite potrošnika morajo biti ti izdelki zelo jasno opisani in zelo jasno mora biti označeno kakšne škodljive posledice lahko uživanje teh izdelkov povzroči športnikom. Mislim, da imate popolnoma prav, ko pravite, da moramo misliti na to, kako se lahko izognemo negativnim posledicam sodelovanja v športu in nato popolnemu uničenju koristi z uporabo izdelkov, ki so dejansko škodljivi za zdravje.
Zadeva: Težave Slovenskega stalnega gledališča v Trstu
EU nujno potrebuje komisarja za človekove pravice. Pravice manjšin so v EU grobo kršene. To je primer iz Italije. Eden stebrov nacionalne identitete in kulture slovenske manjšine v Italiji je Slovensko stalno gledališče v Trstu, ki so ga že leta 1945 ustanovile občinske, pokrajinske in deželne oblasti Italije.
Gledališče se že vsa leta sooča s finančnimi težavami, ker italijanske oblasti ne zagotavljajo rednega financiranja. Septembra je gledališče zaradi finančnih težav prenehalo izvajati program. Skrb za potrebe državljanov Italije, pripadnikov slovenske manjšine, je pomembna notranja in mednarodna zaveza Republike Italije. Republika Italija ne spoštuje pravic lastnih državljanov in z onemogočanjem delovanja gledališča izvaja aktivno asimilacijo manjšine. V Sloveniji tako ravnanje razumemo kot grobo kršenje obveznosti do (slovenske) manjšine.
Sprašujem vas, kaj lahko kot evropska komisarja storita za ohranitev slovenskega gledališkega ustvarjanja v Trstu in s tem povezano ohranitvijo slovenskega jezika?
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Rad bi se zahvalil tudi temu poslancu za to vprašanje. Jasno je, da se na moč trudi, da bi pomagal temu gledališču in izboljšal razmere v njem. Najprej moram poudariti, da ukrepi Skupnosti na področju kulture temeljijo na členu 151, ki določa, da morajo biti ukrepi Skupnosti usmerjeni v spodbujanje sodelovanja med državami članicami in če je potrebno v podpiranje in dopolnjevanje njihovih ukrepov.
Vendar pa je odločitev glede dodeljevanja nacionalnih sredstev kulturnim ustanova v rokah držav članic in nobena prisotnost Skupnosti Komisiji ne dovoljujejo vplivati na takšne izbire. Kljub temu pa sta medkulturni dialog in spodbujanje kulturne raznolikosti ključna cilja evropske kulturne agende in mednacionalni projekti na tem področju so zato lahko upravičeni do podpore Skupnosti pod programom kulture.
Natančneje meri v spodbujanje ustvarjalnosti in mobilnosti umetnikov, javnega dostopa do kulture, širjenja umetnosti in kulture, medkulturnega dialoga in poznavanja zgodovine in kulturne dediščine evropskih ljudstev. Financirati je mogoče le projekte z evropsko razsežnostjo, kar pomeni, da morajo biti pri projektu udeležene vsaj tri - ali pri večletnih projektih šest - organizacij iz različnih držav članic.
Nepovratna sredstva za izvajanje nalog za eno samo kulturno ustanovo so mogoča le, če se dejavnosti izvajajo na evropski ravni v vsaj sedmih državah, ki sodelujejo v kulturnem programu. Prav tako je treba omeniti, da je Komisija razvila strategijo za spodbujanje večjezičnosti v Evropski uniji, ki zajema uradne, nacionalne, regionalne in manjšinske jezike ter jezike migrantov.
Sporočilo iz septembra 2008 "Večjezičnost: prednost Evrope in skupna zaveza" potrjuje podporo Komisije za vse jezike, ki se govorijo v skupnosti, tudi jezike, ki jih govorijo manjšine. Ta strategija se izvaja v tesnem sodelovanju z državami članicami, ki pa vseeno ostajajo nosilke odločanja glede notranje jezikovne politike. Spodbujanje učenja jezika in jezikovna raznolikost sta del posebnih ciljev celotnega programa. Po tem programu Evropska unija podpira projekte in mreže za spodbujanje vseh jezikov, ki so prisotni v EU, vključno z jeziki manjšin.
Poleg tega je treba poudariti tudi, da je zaščita oseb, ki pripadajo manjšinam, eno od načel, na katerih temelji EU. Zato Komisija meni, da morajo države članice uporabljati vse pravne instrumente, ki so na voljo, da bi zagotovile pravice posameznikov - vključno s tistimi, ki so pripadniki narodnih manjšin - in proaktivno ukrepale proti vsem virom diskriminacije. Evropska komisija ponovno zagotavlja svojo zavezanost zaščiti temeljnih pravic in nediskriminacije.
Jelko Kacin
G. komisar, hvala za vaš odgovor, ki načelno odgovarja na vprašanje. Ampak ne gre za načelen problem, gre za zelo konkreten in življenjski problem. Komisija pač misli, da je to v pristojnosti držav članic, ampak ta Evropski parlament misli, da v Italiji neke stvari ne funkcionirajo, in zato bomo prav jutri tukaj glasovali o resoluciji, ki je posledica razprave o medijski svobodi v Italiji. Komisija pač misli, da za to ni pristojna, mi pa trdimo z večino glasov, da se Komisija more ukvarjati tudi s temi vprašanji.
Vprašanje manjšin ni samo vprašanje pravic državljanov. Je tudi vprašanje odgovornosti in dolžnosti države, da spoštuje pravice manjšin. Zelo sem vesel, g. komisar, da ste govorili o diskriminaciji in nasprotovanju diskriminaciji. Ampak nobena manjšina ne preživi, če ni deležna pozitivne diskriminacije. Manjšina potrebuje več razumevanja, več pomoči, več moralne, politične, tudi finančne podpore, če hoče preživeti. Za pozitivno diskriminacijo gre. In v tem primeru, g. komisar, gre za inštitucijo, ki je bila ustanovljena s strani organov države, o kateri govorim. Več kot štirideset let, več kot petdeset let že deluje, ampak vsako leto se dogaja ena in ista zgodba. Vse do konca leta ni zagotovljenih finančnih sredstev, kar je oblika političnega pritiska, in kot sami veste, vsi slovanski narodi imamo enak pregovor: prazna vreča ne stoji pokonci. Potrebni so konkretni finančni ukrepi.
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Popolnoma razumem vašo zaskrbljenost, a v Komisiji moramo delovati po jasno določenih pravilih, zlasti za področje dodeljevanja proračunskih sredstev in črpanja proračuna.
Zato sem vam v svojem odgovoru poskušal zagotoviti možnosti, kako lahko na evropski ravni pomagamo slovenskemu gledališču.
Edini način, kako lahko Komisija finančno pomaga v tem smislu, bi bil, če bi uprava gledališča lahko vzpostavila sodelovanje s svojimi sosedi in postala aktivna v kulturnem programu po sedanjih pogojih. Mislim, da je to mogoče in možno doseči in verjamem, da bi bilo tudi v korist, ne le gledališč, ampak tudi drugih kritikov in partnerjev, s katerimi bi lahko sodelovalo slovensko gledališče v prihodnosti, ker lahko Komisija le pod temi pogoji pozitivno gleda na financiranje teh konkretnih ukrepov, ki zelo jasno opisujejo element evropske dodane vrednosti in evropskega sodelovanja v tem pogledu.
Kakor veste, pa tovrstnih projektov, če za njih nimamo posebne proračunske postavke, ne moremo financirati. Popolnoma razumem, da je razprava glede te teme zelo pogosto zelo napeta, saj resnično zadeva narode, nacionalnost in jezike. Zato mislim, da je Evropski parlament zelo dobro postavljen, da lahko razpravlja o tem vprašanju, kakor ste izpostavili v svojem dopolnilnem vprašanju.
Predsednik
Čas za vprašanja se je zaključil.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
