Spørgetid (spørgsmål til Rådet)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0019/2008).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: Udvidelse af Schengen-området
Har Rådet vurderet de politiske konsekvenser af den seneste udvidelse af Schengen-området og indvirkningen på forholdet mellem EU og de nabolande, som Schengen-områdets nye grænser nu strækker sig til, såvel medlemmer som ikkemedlemmer af EU?
Janez Lenarčič
Fru formand! Der er gået fire måneder siden den seneste udvidelse af Schengenområdet den 21. december sidste år. Som De ved, blev udvidelsesprocessen ikke færdig før slutningen af marts, da grænsekontrollen i lufthavne blev fjernet. Derfor har der ikke været meget tid eller mange muligheder til at vurdere udvidelsens generelle politiske effekt og dens betydning for forholdet mellem de medlemsstater i EU, som anvender Schengenreglerne, og nabolandene.
Nogle af Rådets arbejdsgrupper diskuterer dog allerede emner såsom omorganisering af grænsemyndighederne i nogle medlemslande, som følge af udvidelsen af Schengenområdet, og ændringer og tendenser inden for ulovlig indvandring, som kan blive en konsekvens af udvidelsen. Udvidelsen af Schengenområdet har uden tvivl haft en positiv indvirkning på EU's visumpolitik, især for borgerne i tredjelande. De kan rejse i hele Schengenområdet med et visum, der er udstedt af en ny medlemsstat, hvilket ikke tidligere var tilfældet.
Desuden har EU allerede afsluttet forhandlinger med de østeuropæiske lande og landene på Vestbalkan om at forenkle udstedelsen af visum.
Manuel Medina Ortega
(ES) Fru formand, hr. minister! Mange tak for Deres svar. Da De er fra et land, som netop er i denne situation, er jeg sikker på, at Sloveniens formandskab følger sagen med stor interesse.
Jeg har personligt gjort mig den ulejlighed at besøge nogle af landene, som er i denne situation. På den ene side håber jeg, at vi kan opnå en garanti for vores grænser, men på den anden side ønsker vi ikke, at EU skal bygge en ny mur, nye volde.
Hvilke garantier har vi for, at udvidelsen af Schengenområdet ikke kommer til at skabe problemer, f.eks. for grænsearbejdere eller dem, som er vant til at rejse ind i lande, som nu er en del af Schengenområdet, uden problemer? Det gælder især for Slovenien, som har et naboland, der søger om tiltrædelse i EU.
Janez Lenarčič
Tak, hr. Medina Ortega for Deres tillægsspørgsmål. Som det allerede er blevet nævnt, har Rådet endnu ikke haft en diskussion på højeste plan og har ikke foretaget en omfattende vurdering af udvidelsen af Schengenområdets indvirkning på de enkelte lande.
De spurgte til den slovenske oplevelse, og hertil vil jeg gerne sige, at det helt sikkert ikke er et spørgsmål om at bygge nye mure, men om at udskifte EU's ydre grænser med nye grænser. Det betyder, at Schengenområdets ydre grænser har rykket sig for at indbefatte en lang række EU-medlemsstater. Det var et krævende arbejde for de stater, hvis grænser nu delvist er blevet til de nye grænser i Schengenområdet. De brugte mange år på at forberede sig på det. Det var et meget udfordrende projekt, og EU anerkendte dette ved at opstille en særlig finansieringskilde kaldet "Schengenfaciliteten", som hjalp til at etablere hensigtsmæssige kontrolforanstaltninger ved Schengenområdets nye ydre grænser.
De spurgte også til grænserne mellem Slovenien og Kroatien. Det er en kendsgerning, at dette tidligere var en usynlig grænse. Det er også en kendsgerning, at det, på tidspunktet for vores uafhængighed, var en foreløbig grænse. I samarbejde med vores partnere i EU lykkedes det os faktisk at udarbejde grænsekontroller, som ikke gør det mere besværligt for borgere i Kroatien at krydse grænsen. Det lykkedes os også at bevare samtlige elementer, som kræves ifølge Schengenstandarder og -forskrifter for effektive grænsekontroller.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand! Udvidelsen af Schengenområdet i december sidste år har ført til mere, ikke mindre sikkerhed. Det bekræftes af statistikker, og det bør vi være glade for.
I næste trin skal Schweiz og Liechtenstein inkluderes i Schengenområdet, men jeg hører, at der kan opstå problemer, fordi nogle medlemsstater måske ønsker at tage forbehold for tiltrædelsen af Liechtenstein. Jeg har hørt forskellige kommentarer fra Den Tjekkiske Republik i den henseende.
Derfor har jeg et spørgsmål til Rådet: Er Rådet klar over de mulige forbehold, og hvad vil Rådet gøre for at undgå problemer i forbindelse med Liechtensteins ikketiltrædelse?
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Mit spørgsmål handler om Schengenreglerne og deres indsats mod klimaændringer og øgede kuldioxidemissioner. Forrige onsdag havde jeg fornøjelsen af at flyve fra Bruxelles til Ljubljana for i to dage at være gæst i Deres dejlige land som del af PPE-DE-delegationen.
Da vi landede i Ljibljana, steg vi alle ud af flyet og blev skubbet ind i en bus, som det sker i mange lufthavne. Vi blev mast ind i en bus. Det tog 22 minutter. Så kørte bussen hen imod, hvad vi troede var pas- eller bagagekontrollen. Den bevægede sig præcis 20 meter - fra hvor jeg står nu og hen til Dem - og så steg vi alle ud og gik hen til gaten. Det er ikke en joke. Da jeg satte spørgsmålstegn ved det tåbelige ved denne procedure, blev jeg forsikret om, at det var påkrævet ifølge Schengenreglerne. Vær rar at forklare dette.
Janez Lenarčič
Fru formand! For at besvare hr. Picklers spørgsmål: Det er en kendsgerning, at procedurerne for indlemmelsen af Den Schweiziske Føderation og Fyrstendømmet Liechtenstein i Schengenområdet allerede er påbegyndt. På nuværende tidspunkt er disse procedurer og evalueringsprocedurerne endnu ikke afsluttet. Holdningen fra formandskabet er, at indlemmelsen af disse to lande i Schengenområdet udelukkende afhænger af resultaterne af disse procedurer, særligt evalueringsprocedurerne. Vi kender ikke til, at der er rejst nogen indsigelser af medlemsstaterne angående de procedurer, der er forudset for indtrædelsen af enkelte lande i Schengenområdet.
Som svar på fru Doyles spørgsmål må jeg indrømme, at jeg ikke er overbevist om, at dette er Schengenreglerne. De omhandler sikkert forordninger om lufthavnssikkerhed. I hvert fald kan jeg ikke her forklare grunden til de 20 meters kørsel med lufthavnsbussen. Jeg formoder, at der er forordninger, som dækker bevægelse i lufthavne, som ikke er del af Schengenreglerne, men sikkert er forbundet med lufthavnssikkerheden.
Formanden
Tak, hr. minister. Måske får De mulighed for at undersøge dette på vej hjem i aften.
Om: Bevarelse af den erhvervsaktive befolkning i bjergegne, vanskeligt tilgængelige områder og øsamfund
En stor del af arbejdsstyrken beslutter sig ofte for at forlade EU's regioner på grund af de ringe erhvervsmæssige muligheder, hvilket medfører, at disse områder affolkes, og kun ældre personer bliver tilbage.
Med udgangspunkt i denne udvikling og med tanke på det store demografiske problem, EU står over for, bedes formandskabet oplyse, om der vil blive foreslået foranstaltninger med henblik på at bevare den erhvervsaktive befolkning i bjergegne, vanskeligt tilgængelige områder og øsamfund, så alle EU's regioner vil være i afbalanceret udvikling, og konkurrenceevnen bibeholdes.
Janez Lenarčič
Fru formand! Som svar på fru Panayotopoulos-Cassiotous spørgsmål vil jeg gerne sige, at ud over fire andre forordninger på området for samhørighedspolitik vedtog Rådet forordningen om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden i juli 2006. I henhold til artikel 3 i denne forordning var støtten fra disse fonde også tiltænkt visse øer og ømedlemsstater samt bjergområder.
Samtidig vedtog Rådet en forordning om Den Europæiske Socialfond. Denne forordning giver følgende definition af Den Europæiske Socialfonds rolle: at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne, befordre et højt beskæftigelsesniveau samt skabe flere og bedre job. Disse to forordninger er harmoniserede for at sikre støtte til bestemte områder. I henhold til dem kan medlemsstaterne, i deres operationelle programmer og projekter, give særlig opmærksomhed til at stimulere udvikling og beskæftigelse i de regioner, som fru Panayotopoulos-Cassiotou nævner i sit spørgsmål. Derfor er det op til den enkelte medlemsstat at beslutte, hvilke operationelle programmer og konkrete foranstaltninger i disse programmer der dækker kriteriet, som nævnes i spørgsmålet. Kommissionen evaluerer foreslåede programmer, påpeger utilstrækkeligheder for at nå samhørigshedspolitikkernes mål og dække bestemte forordningers bestemmelser, og, hvis alle forhold er tilstrækkelige, vedtager disse forordninger.
Når det handler om at fastlægge nye retlige foranstaltninger på området for samhørighedspolitik, er det Kommissionens pligt at træffe beslutninger, som gør det muligt at realisere samhørighedspolitikkens mål. Den første mulighed for perioden 2007-2013 vil være debatten om den første interimsbetænkning om gennemførelsen af samhørighedspolitikken. Vi forventer, at Kommissionen fremlægger rapporten i juni.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru formand! Jeg takker ministeren for at gentage alle de foranstaltninger, der tiltænkes i strukturfondene og Den Europæiske Socialfond. Jeg vil gerne vide, om formandskabet og Rådet er bekendt med, at visse regioner i Europa fortsat er ubeboede. De hører selvfølgelig til nationale stater, men dette udpiner EU og udsætter det for folk, der er inviteret fra andre regioner. Dette emne vedrører os alle, da det ikke udelukkende omhandler enkelte stater. Det er derfor, jeg spørger, om formandskabet har i sinde at interessere sig særligt for dette område.
Janez Lenarčič
Fru formand! Tak for dette tillægsspørgsmål fru Panayotopoulos-Cassiotou. Formandskabet er bekendt med, at der ikke længere er en aktiv befolkning i visse regioner. Jeg vil dog gerne gentage, at det er op til medlemsstaterne, som vedtager de påkrævede foranstaltninger for at undgå at dette fænomen forekommer. På den anden side må vi forstå, at vi ikke kan tvinge folk til at bo eller arbejde i bestemte regioner.
Det er et alvorligt problem, som skal løses. Jeg gentager, at foranstaltninger i samhørighedspolitikken tilbyder løsninger, men det er op til medlemsstaterne, hvilke af disse løsninger der foreslås i konkrete sager.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. minister! Må jeg være uenig i Deres sidste bemærkninger. Selvfølgelig ligger kompetencen hos medlemsstaterne, men EU har også et ansvar for affolkningen af disse regioner. Dette sker, på grund af det vi står over for i hele EU, nemlig liberalisering. Posthuse lukker i små samfund, fordi de ikke er længere er økonomisk rentable, lokale sparekasser lukker, og lokale swimmingpooler lukker, i visse tilfælde fordi offentlige tjenester privatiseres. Alt dette gør livet en lille smule mindre værd at leve i disse samfund. Jeg kommer fra en bjergregion, og jeg har set det ske. Mit spørgsmål er derfor, om Rådet har tænkt over dette emne.
Må jeg også komme med en kort kommentar i forbindelse med det foregående spørgsmål. I Graz skal man også ind i bussen for at køre fem meter, så De er ikke den eneste. Det er det samme gamle sludder. De påstår, at det er Schengens skyld, hvilket selvfølgelig er fuldstændig løgn.
Janez Lenarčič
Fru formand! Jeg tror, det var 20 og ikke fem meter, men selv det er for kort. Som jeg sagde før, ønsker jeg ikke at diskutere procedurerne i Ljubljana lufthavn, som er et uafhængigt selskab, der følger sine egne regler for drift. Jeg vil dog gerne gentage, at EU samhørighedspolitikken giver medlemsstaterne mulighed for at håndtere problemet, som fru Panayotopoulos-Cassiotou gjorde opmærksom på. Hvor meget succes, de har med det, er et andet spørgsmål, der kan stilles.
De nævnte posttjenester, som er et meget interessant punkt. Jeg må understrege, at direktivet om posttjenester, som EU også vedtog sidste år, også griber dette problem an. En vigtig del i direktivet er garantien for, at posttjenesten vil forblive universel, selv efter at dette marked er åbent. Derfor er problemet, De nævnte, løst på behørig vis i dette direktiv.
Om: Lissabontraktaten
Ifølge artikel 1, stk. 24, vedrørende kapitel 1, artikel 10 A, stk. 2, skal Unionen "bidrage til udarbejdelsen af internationale foranstaltninger med henblik på at beskytte og forbedre miljøkvaliteten og en bæredygtig forvaltning af de globale naturressourcer med det formål at sikre bære dygtig udvikling".
Indebærer det efter Rådets opfattelse, at et EU-forbud mod en særlig indsats på miljøområdet, som er mere vidtrækkende end en fuldstændig harmonisering, kan anses for at være i uoverensstemmelse med traktaten?
Janez Lenarčič
Fru formand! Fru Goudins spørgsmål ligger uden for Rådets kompetenceområde. Rådet som sådan deltog ikke i den mellemstatslige konference, som forberedte udkastet til Lissabontraktaten, men medlemsstaternes regeringer gjorde. Desuden ved vi, at Lissabontraktaten endnu ikke er trådt i kraft. Når den træder i kraft, og vi håber, det bliver snart og til den forventede tidsfrist, vil det være domstolen, som vil have kompetence til at tage sig af forklaringerne i dens bestemmelser. Jeg tror, det er det, fru Goudin spurgte om.
Christopher Heaton-Harris
(EN) Hr. minister! I Parlamentet har vi fået mange vurderinger af, hvor ens den gamle forfatning og Lissabontraktaten er. Kan De give os Deres eget syn på, hvor ens de to dokumenter faktisk er?
Nils Lundgren
(SV) Fru formand! Jeg mener, at vi bør være i stand til at stille fornuftige spørgsmål til, hvordan vi skal fortolke traktaten, som nu præsenteres under et andet navn, men er den samme, og at Rådet så burde være i stand til at besvare spørgsmålene. Mit tillægsspørgsmål til spørgsmål tre er nu: Betyder denne formulering, at EU ikke bare vil beslutte målene for global miljøpolitik, men også midlerne - de midler, som medlemsstaterne skal benytte for at opnå målet?
Janez Lenarčič
Fru formand! Spørgsmålet om, hvor lig eller ulig Lissabontraktaten er den tidligere forfatningstraktat, handler mest om personlige indtryk. Den er forskellig fra forfatningstraktaten, men den tilbyder tilsvarende eller endda identiske løsninger. Jeg vil begrænse mig selv til de følgende kendsgerninger.
Den er anderledes, eftersom det ikke er den slags traktat, som fortrænger alle tidligere traktater. Dette er en klassisk måde at vedtage grundlæggende EU-traktater på. Den er anderledes i den forstand, at forfatningskonceptet er taget af bordet, og der er ikke længere tale om en EU-forfatning, men en klassisk traktat.
Der kan findes ligheder og ækvivalenter i adskillige løsninger, herunder institutionelle løsninger, funktionelle løsninger og løsninger inden for forenkling, vedtagelse af beslutninger og en tiltagende rolle for de nationale parlamenter og EU. Derfor er traktaten forskellig fra den tidligere forfatningstraktat, men tilbyder tilsvarende eller endda identiske løsninger.
Med hensyn til det andet spørgsmål var jeg især opmærksom på sproget i fru Goudins spørgsmål, og jeg vil gerne pointere, at denne bestemmelse handler om EU's støtte til at forme internationale foranstaltninger for at bevare og forbedre miljøkvaliteten, kvaliteten af bæredygtig udvikling osv. Sagt på en anden måde foreskriver eller pålægger EU ikke, men hjælper. Jeg mener, denne sprogbrug taler for sig selv.
Formanden
Jeg tager endnu et tillægsspørgsmål angående dette emne. Vi er blevet oversvømmet med tilkendegivelser, men jeg tager hensyn til den politiske balance, og hvem der allerede har stillet et spørgsmål.
Jens Holm
(SV) Fru formand! Fru Goudins sprogbrug er god, og det er fantastisk, at vi ønsker at beskytte og forbedre miljøet. Det er en god formulering i Lissabontraktaten. Det konstante problem med EU's miljøpolitik er, når miljøforanstaltninger strider mod det internationale marked. Kommissær Verheugen sagde for nylig, at i de seneste fem år, hvor Kommissionen har indbragt medlemsstater for EF-Domstolen, har det hele 19 gange været vedrørende sager, hvor medlemsstater har lovgivet for at beskytte miljøet. I alle 19 sager dømte domstolen til fordel for det internationale marked og mod miljøet. Jeg spekulerer over, om dette på nogen måde styrker miljøgarantien? Med denne formulering kan vi så sige, at miljøet har forrang for markedsefterspørgselen? Kan De komme med en udtalelse om dette?
Janez Lenarčič
Fru formand! Jeg vil gerne sige til hr. Holm, at jeg er helt enig med ham. Det er bestemt sådan, at der er sammenstød mellem retsnormer på forskellige områder, selv når det handler om retsnormernes karakter. Den norm eller den bestemmelse i Lissabontraktaten, som jeg gentager endnu ikke er trådt i kraft, omhandler EU's støtte. Retsnormens karakter er forskellig fra en afgørelse eller et forbud. Det største antal afgørelser og forbud findes faktisk på det fælles marked.
Det er en kendsgerning, at der er mulighed for et sammenstød, men det er også en kendsgerning, at det er sagens natur, at disse skal løses af domstolen i henhold til gældende fællesskabsret. Det kan lade sig gøre at fjerne risikoen for disse sammenstød, men det er Kommissionens opgave, som alene har lovgivningsinitiativret. Jeg er overbevist om, at når Kommissionen tager det initiativ, vil den være påpasselig for at undgå potentielle sammenstød.
Om: Lissabontraktaten
Er Rådet overbevist om, at de spørgsmål, som det slovenske formandskab har indgivet til medlemsstaterne, og som indeholdt 33 punkter om Lissabontraktaten, omkring hvilke der var brug for en afklaring, er blevet besvaret på fyldestgørende vis?
Janez Lenarčič
Fru formand! Fru Harkin stillede et spørgsmål til de punkter, som det slovenske formandskab rejste. Det handler om det tekniske arbejde, som er nødvendigt for at forberede os på ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten - arbejde, som skal gøres på forhånd, hvis vi ønsker at indføre traktaten i fuldt omfang. Dette arbejde begyndte i januar i overensstemmelse med det mandat, som Rådet tildelte det slovenske formandskab i december sidste år.
Jeg må understrege, at disse aktiviteter er af ren indledende karakter. De er indledende, fordi traktaten, som vi ved, kun vil træde i kraft, når den er blevet ratificeret af alle 27 medlemsstater. Ikke desto mindre kommer Rådet jævnligt med rapporter vedrørende dette indledende forberedelsesarbejde, eller tekniske arbejde, til formanden for Parlamentets kontor, især når de vedrører spørgsmål, som inddrager Parlamentet.
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Det glæder mig, at det slovenske formandskab gør gode fremskridt. Jeg vil gerne vende et eller to spørgsmål med ministeren, som i øjeblikket skaber røre i Irland. Jeg vil gerne have en afklaring fra det slovenske formandskab af disse spørgsmål.
For det første vedrørende indførelsen af et fælles konsolideret beskatningsgrundlag, og især skatteharmonisering, vil De afklare, om hvert land har vetoret på dette område?
For det andet vil jeg spørge Dem om protokollen, der er vedlagt Lissabontraktaten, vedrørende Euratom-traktaten. Jeg vil gerne have, De forklarer mig, om denne protokol på nogen måde ændrer hovedindholdet eller procedurerne i Euratom-traktaten, og om der er nogen ændringer i retsgrundlaget eller nogen konsekvenser, særligt i forbindelse med atomkraft.
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (EN) Fru formand! Jeg vil gøre en undtagelse og tale engelsk, fru Harkin, for at undgå yderligere kontroverser og for at udtrykke mig så tydeligt som muligt om de rejste spørgsmål.
Først beskatning: Som det er nu, har hver enkelt medlemsstat vetoret på områder omhandlende beskatning, om det så er det fælles selskabsbeskatningsgrundlag, skatteharmonisering eller andre skatteområder, og det vil fortsat være sådan, når Lissabontraktaten træder i kraft. Lissabontraktaten ændrer ikke på dette. På området for beskatning forbliver beslutningsmekanismen den samme. Beslutninger kan kun træffes ved konsensus af alle medlemsstater, herunder selvfølgelig Irland.
Det samme gælder Deres andre spørgsmål. Energisammensætningen og valg af energikilder er og forbliver inden for området for medlemsstaternes selvstændige beslutninger. Hver medlemsstat har ret til at vælge atomkraft, at inkludere atomkraft i sin energisammensætning, og hver medlemsstat har ret til ikke at vælge det. Det forbliver det samme efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten.
Syed Kamall
(EN) Fru formand! Da medlemsstaterne ønsker afklaring af bestemte dele af Lissabontraktaten, tænkte jeg, om jeg også kan få afklaring, særligt af passerellebestemmelsen. EU forsøger at have kompetence på mange områder, hvor der ikke er et retsgrundlag, og det har gennem årene været genstand for stærk kritik og undersøgelse, men er De ikke bekymret for, at EU med passerellebestemmelsen kan opnå nye kompetencer uden at skulle rådføre sig med de nationale parlamenter? Er De ikke bekymret for, at dette faktisk underminerer de nationale parlamenter og demokratier i EU?
Jim Allister
(EN) Fru formand! Vil ministeren udtale sig om, hvorfor det mentes at være nødvendigt at indføre et moratorium ved den irske folkeafstemning om dårlige nyheder fra Bruxelles og om et hvert nyt kontroversielt forslag fra Bruxelles?
Er frygten for folket så stor, at Rådet og Kommissionen mener, det er bedre at holde dem uvidende hen? Kan De informere os om, hvilke forslag der er underlagt moratoriet, og særligt om de omhandler noget som helst, der relaterer til harmoniseringen af selskabsskatteberegninger og, i bekræftende fald, hvorfor?
Janez Lenarčič
Fru formand! I forbindelse med hr. Kamalls spørgsmål vil jeg gerne understrege, at passarellebestemmelsen gør det muligt for medlemsstaterne at enes om at træffe en beslutning, der tillader en bestemt aktivitet på EU-plan. Jeg mener, det er forkert, at betragte dette, som noget der kan ske, uden at de nationale parlamenter samtykker. Hvis nogen handlede uden de nationale parlamenters samtykke, ville denne handling ikke have opbakning i hjemlandet.
Lad mig også forklare, at Lissabontraktaten vil styrke de nationale parlamenters rolle og involvere dem mere direkte i EU's mekanismer. Denne passerellebestemmelse er også underlagt de nationale parlamenters større rolle.
Som svar på hr. Allisters spørgsmål må jeg sige, at jeg ikke er bekendt med noget moratorium. Der er ingen, hverken Rådet eller formandskabet, der har truffet beslutninger om et moratorium om dårlige nyheder eller ømtålelige emner.
Spørgsmålet, De stillede som illustration, om et fælles selskabsbeskatningsgrundlag, er ikke et nyt spørgsmål. Dette emne er nu blevet diskuteret i længere tid, faktisk i årevis, og der er stadig ikke nogen enighed. Uden enighed vil der ikke ske fremskridt. Årsagen er, som jeg allerede har forklaret i et tidligere svar, at beskatning hører under den kategori af spørgsmål, som EU udelukkende træffer beslutninger om i enighed. Det har ikke ændret sig og vil ikke blive ændret, hverken som konsekvens af den irske folkeafstemning eller efterfølgende.
Formanden
Vi går nu videre til to spørgsmål, som vil blive besvaret i fællesskab, om menneskerettigheder i Kina. Det første spørgsmål er fra fru Doyle, og det andet er fra hr. Evans.
Om: Menneskerettigheder i Kina
Den 17. januar 2008 vedtog Parlamentet en beslutning (P6_TA(2008)0021), hvori det på det kraftigste advarer Kina "mod at benytte De Olympiske Lege i 2008 som påskud for at anholde ... og fængsle systemkritikere, journalister og menneskerettighedsaktivister, som beretter om eller demonstrerer imod menneskerettighedskrænkelser".
Hvilke foranstaltninger har Rådet truffet i denne henseende som reaktion på Parlamentets beslutning? Hvilken respons - om nogen - har det fået fra de kinesiske myndigheder? Er det overbevist om, at de kinesiske myndigheder gør en tilstrækkelig stor indsats for at overholde principperne i det olympiske charter?
Om: Menneskerettigheder i Kina
Den kinesiske menneskerettighedsaktivist Yang Chunlin indsamlede i begyndelsen af 2007 underskrifter til en petition i Kina med titlen: "vi ønsker ikke De Olympiske Lege, men menneskerettigheder". I juli samme år blev han anholdt for "statsundergravende virksomhed" og tilbageholdes fortsat i Jiamusi City.
Deler Rådet min dybe bekymring over den fortsatte tilbageholdelse og behandling af Yang Chunlin? Er Rådet enig med mig i, at fængslingen af menneskerettighedsaktivister er i modstrid med de løfter, som et stort antal officielle kinesiske repræsentanter afgav under optakten til De Olympiske Lege i Beijing?
Janez Lenarčič
Fru formand! I lighed med de to parlamentsmedlemmer, som stillede de to spørgsmål, er Rådet også foruroliget over forfølgelsen af kinesiske menneskerettighedsaktivister. Med hensyn til de kinesiske forpligtelser ved De Olympiske Lege er dette en sag for Den Internationale Olympiske Komité. Vi kan dog sige, at nylig undertrykkelse af menneskerettighedsforkæmpere og andre aktivister sår tvivl om Kinas forpligtelse til at indfri sine løfter i forbindelse med de internationale menneskerettighedsstandarder. Dette omfatter at beskytte individets legitime ret til ytringsfrihed.
Vi er også foruroliget over udsættelser og forfølgelser, herunder de der er forbundet med olympiske konstruktioner. I overensstemmelse med retningslinjerne om menneskerettigheder følger lederne for EU-medlemsstaternes missioner i Kina nøje situationen for folk som Yang Chunlin og Hu Jia. Rådet advarer konstant og på forskellige måder de kinesiske myndigheder om sager, der giver anledning til bekymring.
Efter at Hu Jia blev tilbageholdt i december, udtalte Rådet sig flere gange om hans sag, men uden et tilfredsstillende svar. Rådet følger disse sager tæt og forsøger at tage affære.
Ikke desto mindre bør vi nævne nogle positive sager, f.eks. den hurtige løsladelse af kinesiske journalister, heriblandt Yu Huafeng og Ching Cheong. Vi glæder os også over ændringerne i medielovene, nemlig at der er kommet en midlertidig lempelse af restriktionerne for udenlandske journalister i optakten til De Olympiske Lege.
I den sidste runde af menneskerettighedsforhandlingerne mellem EU og Kina, som blev afholdt i oktober 2007, opfordrede EU's trojka Kina til at bevare lovgivningen om udenlandske journalister, selv når De Olympiske Lege er afsluttet. Den kinesiske delegation forsikrede, at journalister stadig vil have lettere ved at arbejde efter oktober i år. Rådet vil bestemt diskutere dette emne igen med de kinesiske myndigheder.
De ved sikkert, at Rådet forbereder de næste runder af menneskerettighedsforhandlingerne mellem EU og Kina. Disse forhandlinger vil finde sted i Ljubljana den 15. maj. EU's trojka har i sinde at diskutere tidens mest bekymrende emner, særligt ytringsfrihed, internetkontrol, spørgsmålet vedrørende lovgivning af udenlandske journalister, retten til fredelige forsamlinger og civilsamfundets rolle. EU vil især være opmærksom på problemet med rettigheder for menneskerettighedsfortalere. Jeg kan forsikre Dem om, at EU's trojka vil gøre sit bedste i diskussionen af disse emner og utvetydigt give udtryk for sin bekymring over for repræsentanterne for den kinesiske regering.
Avril Doyle
(EN) Fru formand! "Målet for den olympiske idé er overalt at placere idrætten til gavn for den harmoniske udvikling af mennesket" og "enhver form for diskrimination, hvad angår et land eller en person, på grund af race, religion, politisk overbevisning, køn eller andet er uforenelig med at tilhøre den olympiske bevægelse". Det er to fundamentale principper fra det olympiske charter, som Kina har indvilliget i. Selv om jeg ønsker, at De Olympiske Lege bliver en stor succes - og jeg mener ikke, at vi skal boykotte legene - skal vi ikke være bange for at minde de kinesiske myndigheder om, at de skal gøre en større indsats for at bevare den menneskelige værdighed gennem et frit og retfærdigt retssystem, frie medier, bedre behandling af tibetanere og andre etniske minoriteter, bedre dyrevelfærd osv. Vi skal også anerkende de enorme demografiske, miljømæssige og moderniseringsudfordringer, som Kina står over for. Jeg vil gerne spørge, om Rådet er enigt i, at som del af denne proces, er de kinesiske myndigheder dog nødt til at kunne acceptere legitim kritik, når de ikke lever op til de forpligtelser, de har indvilliget i, såsom grundlæggende principper i det olympiske charter?
Robert Evans
(EN) Fru formand! Ministeren sagde, at han endnu ikke havde modtaget et tilfredsstillende svar fra de kinesiske myndigheder. Vil han i de kommende uger og måneder kraftigt følge op på det, som han allerede har spurgt om, og som han endnu ikke fået svar på? Ministeren skal være opmærksom på, at i tiden op til den olympiske budrunde gav Kina mange løfter om forbedring af dets menneskerettighedssituation, løfter, som vi ved endnu ikke er blevet holdt.
Det er nu det opportune tidspunkt til at handle - i den før-olympiske periode - for efterfølgende vil det være for sent. Når De skal have disse diskussioner den 15. maj, vil De så virkelig diskutere, hvilke positive skridt De kan tage for at presse Kina på områderne for ytringsfrihed, journalisters rettigheder og rettigheder til at demonstrere osv.?
Vil ministeren også presse Kina angående deres brug af dødsstraf? De statistikker, der findes, viser nemlig, at Kina på nuværende tidspunkt henretter flere folk end resten af verden til sammen. Vi kan ikke afholde De Olympiske Lege der, uden eftertrykkeligt at give de kinesiske myndigheder denne besked.
Janez Lenarčič
Fru formand! Som svar på fru Doyles spørgsmål: Som jeg sagde i mit første svar, er det olympiske charter en sag for Den Internationale Olympiske Komité. Det organ er kompetent til at handle, hvis de vurderer, at der er sket en overtrædelse af det olympiske charter.
Som svar til hr. Evans vil jeg sige, at EU overvåger menneskerettighedssituationen. Jeg har allerede sagt, at forhandlinger om menneskerettigheder mellem EU og Kina vil foregå den 15. maj. De vil omfatte spørgsmålene om ytringsfrihed, internetkontrol, lovgivning for udenlandske journalister, retten til fredelige forsamlinger og civilsamfundets rolle. Dette er ikke en udførlig eller eksklusiv liste, og andre spørgsmål kan også blive diskuteret. I forbindelse med dødsstraf er EU's holdning klar, og EU udtrykker og håndhæver konsekvent denne holdning i alle multilaterale og bilaterale fora.
Vincas Justas Paleckis
(LT) Fru formand, hr. minister! De har nævnt, at der ville være forsøg på at påvirke den kinesiske regering. Hvor sandt. Afbrydelserne ved det olympiske fakkelløb har dog givet os indsigt i, at kinesisk tv ikke bare vil dække idrætskonkurrencerne under De Olympiske Lege, men også forskellige politioptøjer i gaderne og på pladserne, som involverede kinesiske borgere og turister. I lyset af denne situation tror De så, at det er mere tænkeligt at lægge pres på Kina eller vælge de diplomatiske forhandlinger?
Gay Mitchell
(EN) Fru formand! Det hævdes, at hvis du ønsker en organtransplantation i Kina, fortæller de dig, at de meget snart har organet, og der er en mistanke om, at de faktisk slår folk ihjel på bestilling, om jeg så må sige. Folk, der bliver henrettet, bliver det for at imødekomme disse henvendelser.
Jeg drøftede med en anden kommissær her i går, at megafondiplomati ikke fungerer, når det drejer sig om Kina. Kan vi så gå ud fra, at Rådet vil tilstræbe andre former for diplomati med Kina, da det virker? Vil særligt De rejse disse spørgsmål, som tidligere er blevet dokumenteret i og rejst af Kommissionen?
Janez Lenarčič
Fru formand! Vedrørende hr. Paleckis spørgsmål, mener jeg, at svaret er meget enkelt. Vi skal aldrig opgive diplomati som middel til at diskutere, overtale og opnå resultater. Derfor er svaret enkelt. Som vi har sagt, er Rådet ved at udforme en meget udviklet dialog mellem EU og Kina. Dette er en løbende dialog, og et nyt kapital vil blive afsløret i næste måned. Vi ønsker at fortsætte denne dialog, som menneskerettigheder er en del af og fortsat vil være det vigtige element i.
Jeg kan ikke udtale mig om hr. Mitchells spørgsmål, da Rådet ikke har debatteret dette fænomen og ikke har en holdning til det. Hr. Mitchell, De vil sikkert give mig ret i, at jeg ikke kan udtale mig om oplysninger, som optræder i medierne eller andetsteds.
Paul Rübig
(DE) Fru formand! De sagde med rette, at i praksis kan dialog være medvirkende til at løse konflikter. Mit spørgsmål er så, om De kan forestille Dem at skabe nye fora med Kina, det være sig inden for uddannelse eller forskning? At lære fra hinanden og forstå hinanden bør have fokus for opmærksomheden. Vi har trods alt ikke bare sport, musik og handel på internationalt plan. Der er også de menneskelige relationer, og her har vi behov for nye fora.
Syed Kamall
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, min kollega hr. Evans stillede. Hvis kineserne ikke håndterer emnet, som min kollega på tilfredsstillende måde skitserede, hvad mener han så, Rådet og medlemsstaterne bør foretage sig?
Hvis han ikke mener, at han kan svare på det på nuværende tidspunkt, hvad vil han så foreslå, Rådet foretager sig? Eller skal vi bare sidde ubeskæftiget hen og ydmygt acceptere, hvad som helst kineserne fortæller os, og bare deltage i De Olympiske Lege? Hvad skal vi foretage os?
Janez Lenarčič
Fru formand! På en måde er hr. Rübigs og hr. Kamalls spørgsmål forbundet. Spørgsmålet handler om, hvad der kan gøres, hvis vi ikke modtager et tilfredsstillende svar, og en af mulighederne er helt afgjort at stille spørgsmålet igen. De spurgte om nye platforme i forbindelse med dialogen med Kina - ja, selvfølgelig, hvis behovet opstår, og hvis Rådet og den kinesiske delegation aftaler en sådan udvidelse af dialogen. Jeg mener dog, at det er altafgørende, at dialogen fortsætter, og det ser jeg som et fælles svar til begge herrer. Rådet er opsat på at fortsatte dialogen og håndtere menneskerettighedsspørgsmålet.
Om: Tibet
I forbindelse med den voldelige undertrykkelse af urolighederne i Myanmar reagerede EU kraftigt. Der blev truffet økonomiske reaktioner og udpeget en særlig EU-repræsentant for landet.
I Kinas tilfælde fører Rådet en langt mere afdæmpet tale. EU's højtstående repræsentant for udenrigspolitikken, Javier Solana, gav ligefrem udtryk for, at forbindelserne mellem EU og Kina afviger fuldstændigt fra forbindelserne mellem EU og Myanmar.
Er der efter Rådets opfattelse forskel på Myanmar og Kina, når det gælder de massive overtrædelser af menneskerettighederne og myndighedernes voldelige optræden? Kan Rådet oplyse, hvilke forbedringer der er opnået gennem den politiske dialog med hensyn til menneskerettighederne og den stilling, som Tibets sprog og kultur har? Hvordan stiller Rådet sig til Amnesty Internationals forslag om at give internationale iagttagere adgang til Tibet, så det bliver muligt at udarbejde en undersøgelse?
Janez Lenarčič
Fru formand! I lighed med Parlamentet er Rådet også foruroliget over nye hændelser og overtrædelser af menneskerettighederne i Tibet.
Den 19. marts, blot få dage efter hændelserne, kom Rådet med en udtalelse i EU's navn, hvor det opfordrede til tilbageholdenhed. Rådet opfordrede den kinesiske regering til at reagere på tibetanernes frygt med hensyn til respekten for menneskerettighederne. Det appellerede til den kinesiske regering og Dalai Lana om at gå i konkret og konstruktiv dialog, som kan føre til en varig løsning, der er acceptabel for alle og fuldt ud respekterer den tibetanske kultur, religion og identitet. Det slovenske formandskab kom med en lignende udtalelse for EU under mødet for Menneskerettighedsrådet i Genève den 25. marts.
Vi er klar over kravene om en FN-undersøgelse af Kinas svar på begivenhederne i Tibet. Rådet appellerede til den kinesiske regering om at fjerne restriktioner på adgang til regionen, hvilket ville hjælpe på en uvildig vurdering af situationen. Menneskerettighedsforhandlingerne mellem EU og Kina, som er blevet nævnt flere gange i dag og kommer til at foregå i den slovenske hovedstad Ljubljana den 15. maj, er endnu en mulighed for at diskutere situationen i Tibet og andre presserende emner, såsom menneskerettighedskæmperes holdning. EU's trojka vil insistere på, at de kinesiske myndigheder tillader, at udenlandske journalister får adgang til Tibet i henhold til de nye regler, der blev vedtaget under optakten til De Olympiske Lege.
EU og Kina vil i Ljubljana tale om internetcensur og dermed fortsætte debatten fra de sidste runder af dialogen sidste år i oktober.
Det er vigtigt at vurdere menneskerettighedsdialogen i kontekst af en bredere dialog mellem EU og Kina om menneskerettigheder, reformer og politiske og sociale fremskridt. Emnerne, som ligger til grund for de uroligheder, vi overværede i Tibet, bliver jævnligt diskuteret som del af menneskerettighedsdialogen med Kina. Disse emner er religionsfrihed, minoritetsrettigheder og kulturelle rettigheder. EU's trojka havde under de sidste runder af forhandlingerne i oktober sidste år en meget åben diskussion med de kinesiske myndigheder om begrænsningen af religionsfrihed.
Blandt de positive ændringer, der for nylig er sket på området for menneskerettigheder i Kina, er også, at en ny beskæftigelseslovgivning trådte i kraft i år, og kompetencen til at vurdere dødsstraf er nu tilbage i hænderne på Kinas højesteret. Som en konsekvens heraf er antallet af henrettelser faldet.
Til sidst vil jeg gerne understrege, at EU følger situationen i Burma lige så tæt som situationen i Tibet. Med hensyn til sidstnævnte støtter EU aktivt FN's forsøg på at fremskynde overgangen til demokrati, forsoning og udvikling af landet og er også involveret i høringer med dets asiatiske partnere.
Koenraad Dillen
(NL) Fru formand! Jeg takker ministeren for hans svar, som var ret detaljeret, men desværre ikke nåede ind til sagens kerne. Vi i Parlamentet er alle enige om, at vi bør være foruroliget over menneskerettighedsituationen i Burma og Kina. Jeg vover at tvivle på, at en positiv forandring er på vej. Jeg vil gerne understrege, at for blot få uger siden offentliggjorde den franske avis Libération på forsiden billeder af de instrumenter, som blev brugt til at torturere tibetanske fanger i Kina, så jeg tvivler på, at der er sket en positiv forandring.
Jeg vil dog gøre mit spørgsmål mere specifikt. Hvorfor har EU dobbelte standarder, når der f.eks. er skredet til kraftig handling over for Burma, i form af økonomiske sanktioner, og dette ikke sker i Kina? Kan grunden være, at når der er betydningsfulde økonomiske interesser på spil, er vi mindre værdifaste end med menneskerettigheder?
Janez Lenarčič
Hr. Dillen! Jeg kan ikke give Dem ret i, at der er dobbelte standarder. Jeg mener ikke, at EU anvender dobbelte standarder. Hvis det var tilfældet, ville det slovenske formandskab ikke have talt på vegne af EU ved mødet med FN's Menneskerettighedsråd i Genève den 25. marts om det emne, De nævnte.
Når det handler om menneskerettigheder, stræber EU mod at have samme standarder for alle tredjelande. Spørgsmålet er, hvilke midler der skal benyttes. Det varierer fra sag til sag. Når man beslutter, hvilken magt eller hvilke midler der skal tages i brug, er det altafgørende at overveje muligheden for at opnå det ønskede resultat.
Om: Menneskerettigheder i Tchad
Kan Rådet specifikt redegøre for, hvordan det helt præcist øger det diplomatiske pres for at opnå våbenhvile i Tchad med henblik på at beskytte betrængte civile og øge den diplomatiske indsats for at sikre fred?
To oppositionspolitikere, som den tchadiske regering siger, at den ikke tilbageholder, blev rent faktisk pågrebet af statslige sikkerhedsstyrker den 3. februar i Tchad. Hvordan sikrer Rådet efter kupforsøget i begyndelsen af februar den politiske oppositions frihed i kølvandet på anholdelser, som var et led i hårdhændede aktioner mod politiske modstandere i hovedstaden N'Djamena?
Præsident Deby erklærede undtagelsestilstand den 14. februar og gav sin regering særlige beføjelser til at censurere medierne, visitere personer, ransage ejendom og fastsætte strenge begrænsninger for al bevægelse i Tchad. Hvordan sikrer Rådet, at Deby-administrationen ikke krænker tchadiske borgeres menneskerettigheder med disse nyerhvervede mere vidtrækkende beføjelser?
Janez Lenarčič
Fru formand! Rådet har fulgt borgerrettighedssituationen i Chad tæt, især siden myndighederne i Chad erklærede undtagelsestilstand. Som vi ved, blev undtagelsestilstanden ophævet den 16. marts. Rådet opfordrede præsident Déby til at respektere grundlæggende rettigheder og frihed, udvise tilbageholdenhed og straks løslade fangerne. På nuværende tidspunkt savnes kun en person.
Der blev opnået en aftale med næsten alle politiske oppositionspartier den 13. august sidste år. Rådet opfordrer stadig til, at underskriverne af den politiske aftale fortsætter med at udføre aftalen uden hensyn til den afbrydelse, som forekom på grund af voldelige sammenstød med oprørsgrupper. En fortsat udførelse af aftalen gælder også for bestemmelserne for fremme af demokratisk frihed og ytringsfrihed. Rådet slutter sig til internationale initiativer til at fremme dette fremskridt og i særdeleshed opnå politiske oppositionspartiers og civilsamfundets tillid.
Pres fra EU har ført til etableringen af en undersøgelseskommission, hvor EU og Francophone, den internationale organisation for fransktalende lande, samarbejder om rollen som international observatør. En af denne kommissions opgaver er at undersøge menneskerettighedsovertrædelser under kampene og fastslå, under hvilke omstændigheder nogle oppositionsledere forsvandt. Kommissionen bør afslutte denne opgave inden for tre måneder.
Colm Burke
(EN) Fru formand! Jeg var faktisk i Chad den 24-30. marts og mødtes med udenrigsministeren og med formanden for nationalforsamlingen. Jeg er ikke tilfreds med de svar, jeg fik, i forhold til hr. Saleh, som stadig savnes, og også i forhold til undersøgelseskommissionen.
Jeg vil bare spørge, om de internationale folk på undersøgelsen og repræsentanterne for EU er der som observatører? Tager de rent faktisk del i undersøgelsen? Min opfattelse er, at de kun er der som observatører, og hvis dette er tilfældet, er jeg ikke tilfreds. Jeg mener ikke, at vi kan få en sandfærdig og præcis rapport, hvis der ikke er nogen internationale repræsentanter involveret i undersøgelsen i forhold til at være observatører.
Janez Lenarčič
Fru formand! De har ret, hr. Burke. EU-repræsentanterne og repræsentanterne for Francophone, den internationale organisation for fransktalende lande, deltager i denne undersøgelse som internationale observatører. Efter min mening er denne rolle tilstrækkelig for at evaluere rapporten, som vi forventer, Kommissionen forelægger om tre måneder.
Formanden
Jeg har ikke flere spørgsmål til det punkt, og det næste spørgsmål vil være det sidste spørgsmål.
Om: Fredsbevarende mission i Tchad
Kan Rådet fremkomme med en udførlig redegørelse for, hvordan det i øjeblikket går for EU's fredsbevarende mission i Tchad?
Janez Lenarčič
Fru formand! Efter angrebene på hovedstaden N'Djamena, som oprørere fra Chad i januar udførte fra Sudan, besluttede general Nash den 31. januar midlertidigt at afbryde deployeringen.
Denne beslutning blev accepteret af to årsager. For det første for at tillade evalueringen af den nye politiske situation og sikkerhedssituation og for det andet for at foretage en uforhindret evakuering af europæere og civile fra andre lande. Deployeringen blev genoptaget efter 12 dage, og denne 12-dages pause havde ikke indflydelse på resten af aktionen. Den indledende operationelle kapacitet blev nået den 15. marts, og ifølge planen skal den fulde kapacitet nås i slutningen af juni.
Uanset denne korte midlertidige afbrydelse har Rådet tydeligt anført, at det stadig forpligter sig til indførelsen af mandatet i henhold til den relevante resolution fra FN's Sikkerhedsråd, særligt det humanitære mandat.
Sammenstødene i starten af februar blev forudset som et muligt scenario, som blev taget i betragtning helt fra starten af, da aktionen blev planlagt. Beklageligvis blev disse forudsigelser virkelige, hvilket gjorde deployeringen af EUFOR-missionen og FN's mission i Chad og Den Centralafrikanske Republik endnu mere uopsættelig.
Rådet er af den mening, at det er i det internationale samfunds og EU's interesse at forbedre stabiliteten og sikkerheden i regionen. Tilstedeværelsen af de nævnte flerdimensionelle strukturer vil bidrage til at stabilisere den humanitære og politiske situation og hindre, at krisen spreder sig til nabolandene og -regionerne.
Med hensyn til hændelsen ved den sudanesiske grænse, hvor én EUFOR-soldat blev dræbt, beklagede chefen for aktionen den utilsigtede krydsning af grænsen og den uheldige hændelse, som resulterede i dette dødsfald. Chefen bekræftede, at EUFOR ville udføre sit mandat i henhold til resolutionen fra FN's Sikkerhedsråd, dvs. med upartiskhed og konsekvent respekt for den sudanesiske grænse.
Jeg bør tilføje, at undersøgelsen af den hændelse stadig er i gang. Deployeringen af tropperne fortsætter efter planen. I øjeblikket er der 1.800 EUFOR-soldater i Chad og Den Centralafrikanske Republik. Når missionen blive fuldt ud operationel, vil der være 3.700 soldater fra 14 medlemsstater. På nuværende tidspunkt er forhandlingerne med tredjelande om deres mulige bidrag i gang.
Liam Aylward
(EN) Fru formand! Må jeg spørge ministeren, om han er overbevist om, at der er tilpas logistisk støtte ledig til at sikre fuld deployering af den fredsskabende mission i løbet af de næste tre måneder?
Er ministeren desuden enig i, at EU's fredsskabende mission i Chad sender en meget kraftig besked til den sudanesiske regering, fordi mange af de 300.000 flygtninge, der er strandet i lejrene i det østlige Chad, er kommet dertil for at undslippe folkedrabet i Darfurregionen?
Janez Lenarčič
Svaret på første del af hr. Aylwards spørgsmål er bestemt ja. Svaret på anden del er ja, hvis mandatet for aktionen, som ikke inkluderer Darfur, bliver observeret.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Formanden
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.10 og genoptaget kl. 21.00)
