Čas za vprašanja Komisiji
Predsednica
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0138/07).
Danes smo želeli, in mislim, da nekateri kolegi poslanci to že vedo, izvesti majhen poskus, s katerim bi čas za vprašanja naredili nekoliko prijaznejši in interaktivnejši. Zato vabim vse poslance tega parlamenta, da pridejo bliže in se usedejo v prvo vrsto, tako da bomo bolj prijateljski med seboj in s Komisijo. Prosim, pridite v prve vrste, namesto da sedite čisto zadaj.
Vidim, da ste nekateri še vedno malce sramežljivi. Dajte no, prav zabavno bo narediti poskus.
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Ugrabitev otrok
Kakšne ukrepe predlaga Komisija v zvezi s številom primerov ugrabitve otrok in njihovega izginotja, da bi v državah članicah uskladila sredstva za preprečevanje in kaznovanje takšnega ravnanja v celotni Evropski uniji?
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - Komisija se v celoti strinja s pomembnostjo boja proti izginotjem in ugrabitvam mladoletnikov. Doseči večje otrokove pravice je, kot vsi dobro veste, ena mojih osebnih prednostnih nalog.
Prvi ukrep, ki ga je Evropska komisija leta 2001 izvedla v zvezi s tem je bil, da je podprla ustanovitev evropske mreže organizacij, evropske zveze za pogrešane in spolno zlorabljene otroke, ki se zdaj imenuje Pogrešani otroci Evrope (Missing Children Europe). Danes imamo 21 organizacij v 15 državah članicah.
Nato je bilo s finančno podporo našega programa Skupnosti, programa Daphne, med leti 2001 in 2005 s pomočjo evropske agencije za pomoč otrokom Child Focus ustanovljenih ali prenovljenih več centrov.
Več držav članic je v zadnjih 10 letih vzpostavilo klicne linije za pomoč v stiski, da bi pospešile iskanja in podprle družine pogrešanih otrok.
Primeri pogrešanih in ugrabljenih otrok lahko hitro dobijo čezmejne razsežnosti. Zato predlagamo enotno telefonsko številko za nujne klice v zvezi s pogrešanimi otroki. Glede tega se bo izvedla Odločba Komisije z dne 15. februarja 2007 o rezervaciji nacionalnega območja oštevilčenja, ki se začenja s 116, za usklajene številke za usklajene storitve družbene vrednosti. To je pomembna odločitev vsake države članice, zlasti v zvezi s številko 116000 vročih telefonov za pogrešane otroke.
Kot veste, so za pravilno uporabo storitev v zvezi s številko 116 še vedno odgovorne države članice. Na žalost moram povedati, da se tri države članice na to še niso odzvale. Pravne ukrepe je sprejelo 17 držav članic. V 12 državah članicah so bili razpisi za kandidate za upravljanje s številkami vročih telefonov, samo 4 od njih pa so do zdaj izbrale ponudnika storitev: Belgija, Danska, Grčija in Portugalska. Zato nikakor nisem zadovoljen z izvajanjem sklepa, sprejetega februarja 2007.
Poleg teh telefonskih številk za klic v sili je potreben mehanizem pomoči pri iskanju pogrešanih otrok. Več takšnih sistemov že obstaja in lahko spodbudijo ukrepe v celotni EU. Saj poznate ameriški sistem "Amber Alert", francoski "Alerte enlèvement" in grški sistem "Amber Alert Hellas", ki že delujejo. Države članice podpiramo pri izvajanju podobnih mehanizmov na nacionalni ravni. Če vse države uvedejo takšne mehanizme in uporabijo sisteme medsebojnega povezovanja, bo s tem omogočeno reševanje čezmejnih primerov, ki bo tudi lažje. Zato smo osnovali smernice, ki opisujejo našo zamisel o opozorilnem mehanizmu za otroke v celotni Evropi. O tem vprašanju se je prvič razpravljalo na neuradnem zasedanju sveta za pravosodje in notranje zadeve 1. oktobra 2007.
Nazadnje izražamo podporo oblikovanju mednarodne podatkovne baze primerov otroške zlorabe, ki bo novo orodje za pomoč pri prepoznavi žrtev in storilcev. Študija izvedljivosti in stopnja izvajanja se financirata iz programa AGIS, in to bazo podatkov, ki jo uporablja Interpol, od septembra 2005 financirajo vlade G8 in zasebna podjetja. Do zdaj je ta baza omogočala izsleditev in aretacijo več storilcev v Evropi in drugje, nazadnje zelo znanega pedofila na Tajskem, pri čemer so bile žrtve rešene.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Gospa predsednica, zahvaljujem se vam, da ste nam omogočili srečanje s komisarjem, ki sem mu zastavil že veliko vprašanj o podobnih zadevah.
Vprašanje pogrešanih otrok je boleče vprašanje. Na primer samo na mojih otokih, Kanarskih otokih, so v zadnjih letih brez sledu izginili trije otroci, kar pomeni, da se niso pojavili niti v pedofilskih mrežah. Izginili so popolnoma, zato se sprašujemo, ali te otroke uporabljajo za določene namene, kot na primer za trgovanje z organi, ter ali v Evropski uniji delujejo mafijske organizacije z možnimi mednarodnimi zvezami.
Zato menim, da je treba v zvezi s tem vprašanjem sprejeti pobudo, ki je bolj ambiciozna od tistih, ki jih je Komisija sprejela do zdaj. Vem, da je bil Komisar vedno ambiciozen, vendar ga pozivam, da je ambiciozen tudi na tem področju, saj je to boleče vprašanje za starše in družbo na splošno, ker so otroci najdragocenejše, kar imamo.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospod predsednik, gospod Medina, v celoti se strinjam z vašimi željami, pri čemer naj povem, da sem razočaran nad državami članicami, ker tudi ko sprejmemo pobude, teh pobud ne izvajajo.
Vse države članice bi morale do konca septembra uvesti enotno telefonsko številko za nujne klice v Evropi. Zdaj je konec oktobra, pri čemer sistem deluje samo v štirih državah članicah, medtem ko jih je preostalih 17 pobude sprejelo, vendar zaostajajo z izvajanjem.
Nadalje predlagamo tesno sodelovanje za spremljanje tako imenovanega "spolnega turizma". Na žalost veliko evropskih državljanov potuje na druge konce sveta, da bi spolno zlorabljali otroke, pri čemer se strinjam, da je treba na tem področju okrepiti mednarodno sodelovanje. Strinjam se z vami in na žalost imamo dokaze, da so pogrešani otroci pogosto žrtve trgovine z organi. Žal to velja za mojo regijo ter za druge sosednje regije Evropske unije, kot so Balkan, Vzhodna Evropa in črnomorska regija.
Žal je trgovina z organi realnost, da sploh ne omenjam odkritja trgovine z organi odraslih in otrok iz daljnega Vzhoda in jugovzhodne Azije. Čeprav pristojnosti na tem področju nacionalne vlade do zdaj niso želele prenesti na EU, bo delno zaradi sprejetja sporazuma o novi institucionalni pogodbi to področje morda kmalu učinkoviteje vodila Evropska unija.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, komisarja sprašujem, ali zagotovo drži, da so v vseh državah članicah rojstva otrok objavljena. Ali se beleži število otrok, ki prečkajo meje EU, da se lahko ugotovi njihovo morebitno izginotje ali uporaba njihovih organov?
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (FR) Prav imate. Ugotovili smo, da v nekaterih primerih otroci na mejnih prehodih niso bili registrirani, zato menim, da je identifikacija zelo pomembna.
Z identifikacijo pomagamo matičnim državam v EU, čeprav bolj pogosto sosednjim ali partnerskim državam, ki včasih nimajo vzpostavljenega ustreznega nadzora nad registrom ter v katerih otroci sploh niso registrirani, zaradi česar sem zlasti zaskrbljen.
Zato smo se odločili, da delno s sredstvi iz evropskih programov financiranja podpremo strateške projekte, katerih namen je okrepiti zmogljivosti civilnih registrov partnerskih in sosednjih držav.
Reinhard Rack
(DE) Gospa predsednica, gospod komisar, v okviru svojih primerov ste izrecno omenili, da so štiri države članice vzpostavile telefonsko številko za klic v sili. Poznamo tudi druge primere, kot takrat na območju, ki ga je prizadel cunami, kamor so pedofili prišli zlorabljat otroke, vendar so bili njihovi podatki zaščiteni z zakonom o varstvu podatkov, zato sorodniki in organi niso vedeli, kdo je bil dejansko žrtev. Ali ni čas, da presežemo diplomatsko zadržanost in navedemo te države članice? Treba bi jih bilo poimenovati in izpostaviti ter jih s tem spodbuditi k ustreznemu ukrepanju.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - Kot sem že povedal, nikakor nisem zadovoljen z ravnijo izvajanja in do zdaj so le štiri države članice izvedle ta sklep. Izvesti ga morajo vse države članice. Dejstvo, da do zdaj le štiri države članice izvajajo ta sklep, ki je bil soglasno sprejet februarja 2007, pomeni, da moramo v zvezi s tem storiti veliko več.
V zvezi s pravšnjim ravnotežjem med zaščito zaupnosti ali zasebnosti podatkov in bojem proti pedofiliji, kadar razpravljamo o pedofilih, kaznivih dejanjih in zlorabi otrok, sem osebno na strani žrtev, torej otrok, in nisem na strani storilcev. Zato, če so priznane vse zagotovitve, moramo najprej pomagati žrtvam in njihovim staršem, ne storilcem.
Predsednica
Poslance bi rada spomnila na svoj predlog na začetku časa za vprašanja. Izvajamo poskus, pri katerem vabim vse poslance v prve sedeže dvorane, da ustvarimo bolj zaupno in prijateljsko vzdušje, ter si morda povemo več. Torej, tudi če ponavadi sedite bolj zadaj v dvorani, ste toplo vabljeni, da pridete bližje.
Naslednje vprašanje je v zvezi s tropskim virusom čikungunja v Evropi. Nisem prepričana, če sem ga pravilno izgovorila.
Zadeva: Tropski virus čikungunja v Evropi
Italijanski organi so z uporabo evropskega sistema zgodnjega opozarjanja obvestili druge države članice EU o epidemiji tropske mrzlice, ki jo povzroča virus čikungunja v provinci Emilia-Romagna. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni svari, da so podnebne razmere ugodne za trajno prisotnost tega virusa še naslednjih nekaj mesecev, zlasti v sredozemskih državah, in da obstaja visoko tveganje prenosa tega virusa v druge evropske države, kjer so podnebne razmere ugodne za njegovo preživetje. Ali v tem času izrazitih sprememb podnebnih razmer in visoke stopnje mobilnosti Komisija pripravlja načrt za ukrepanje v primeru izbruha epidemije tropske mrzlice na širšem območju?
Markos Kyprianou
komisar. - Dejansko sem imel tudi sam probleme z izgovorjavo tega virusa. Sprva sem upal, da bo izkoreninjen, preden se ga bom moral naučiti izgovoriti, vendar je na žalost trdovraten, in zato moramo o njem razpravljati.
Včeraj sem imel med enominutnimi govori priložnost slišati mnenje poslanca o tem vprašanju, in strinjam se z njim. Lahko bi rekli, da imamo sorazmerno malo okužb, na primer 250 v Italiji, medtem ko jih je bilo na otoku Reunion več kot 150 000. Vendar je zaskrbljenost trend. Naše skrbi dejansko povečuje dejstvo, da so tropske bolezni, ki se širijo v Evropi, v povezavi s podnebnimi spremembami, ki seveda pripomorejo k širjenju in preživetju virusov, in obenem s povečano mobilnostjo, ki omogoča, da se virus prenaša prek ljudi, ki pripotujejo iz tropskih krajev.
Pomembno je bilo ukrepati takoj. Italijanski organi so pravilno, hitro in učinkovito ukrepali od vsega začetka, zato lahko sedanje razmere označimo za precej boljše, čeprav primeri bolezni še obstajajo.
Komisija je najprej izvedla razne ukrepe, pri čemer je uporabila veljavne instrumente ali jih je prilagodila danim razmeram. Na začetku smo zagotovili tehnično podporo z evropskim centrom za obvladovanje bolezni, katerega ustanovitev se je ponovno izkazala za pametno potezo Evropske unije.
Zdaj se moramo spopasti s to novo nevarnostjo in novim izzivom. Prilagodili smo svojo zakonodajo in dodali prenosljive bolezni na seznam bolezni, o katerih se prednostno razpravlja. Obenem smo pozvali države članice, da o tem obvestijo Komisijo in druge države članice z odzivnim sistemom zgodnjega opozarjanja, kar je tudi njihova pravna obveznost. Zelo pomembno je, da se lahko primeri bolezni odkrijejo čim prej, da se prepreči njena širitev.
Evropski center za obvladovanje bolezni je poleg teh opredelitev določil standardne postopke delovanja in jih redno posodablja. Zelo pomembno je, da smo nadgradili in okrepili laboratorijske zmožnosti, da se virus čikungunja izsledi in prepozna. To smo naredili s pomočjo Evropske mreže za vnesene virusne bolezni (ENIVD), ki se financira iz programa javnega zdravja. S tem programom prav tako financiramo skupne dejavnosti z državami članicami za krepitev pripravljenosti na nujne primere v zvezi z javnim zdravjem še naprej.
Na plenarnem zasedanju smo imeli priložnost razpravljati o obveščevalnem in akcijskem načrtu glede splošne pripravljenosti, ki je bil sprejet leta 2005. Ta sistem je ustrezen in ga seveda lahko uporabimo ter ga tudi smo, vendar ga moramo prilagoditi in primerno spremeniti, da se bomo lahko spopadali s takšno obliko nevarnosti za zdravje. Obveščanje javnosti je zelo pomembno in to izvajamo tudi prek Evropskega centra za obvladovanje bolezni, za okužena območja in za popotnike.
Ustrezno je uporabiti dokumente s tehničnimi napotki o hitrem odkrivanju okužbe virusom čikungunja in temelje učinkovitega epidemiološkega nadzora. Evropski center za obvladovanje bolezni je predložil zajeten paket dokumentov s tehničnimi napotki: informacije za zdravstvene delavce, opredelitve primerov okužbe z virusom čikungunja in diagrame poteka za prepoznavanje takšnih primerov. Ti napotki so na voljo in trenutno jih pristojni organi uporabljajo za pospeševanje procesov odločanja na nacionalni ravni.
Prav tako se neposredno ukvarjamo z vprašanjem varnosti krvi, ki je tudi pomemben dejavnik, pri čemer sodelujemo z nacionalnimi pristojnimi organi. Vendar v primeru, da bodo takšne razmere trajale še naprej, sem pripravljen sprejeti nov zakon o odklonu krvodajalcev tudi za to bolezen.
Z novim javnim programom in drugimi instrumenti se bodo prav tako financirale raziskave več vprašanj v zvezi z boleznimi, ki jih prenašajo živalski prenašalci, pri čemer moramo preučiti tudi žuželke na splošno in seveda tudi globalne spremembe s pomočjo projektov, kot je Eden, ki se ukvarja s pojavom novih bolezni v spreminjajočem evropskem okolju.
Vse to ponazarja, kako podnebne spremembe neposredno vplivajo na zdravje. Ob tem moram omeniti, da je zaradi podnebnih sprememb ogroženo tudi zdravje živali. Evropska komisija namerava prihodnje leto sprejeti sporočilo tudi v zvezi s tem vidikom podnebnih sprememb.
Milan Gaľa
(SK) Komisar, zahvaljujem se vam za temeljit odgovor ter čestitam italijanskim organom za ustrezno ukrepanje. Menim, da je nenavadno, da za virus čikungunja ni na voljo nobenega cepiva, čeprav je po nekaterih podatkih s tem virusom v Afriki okuženih približno 1 milijon ljudi. Delno je to razumljivo za ptičjo gripo, za katero cepiva ne moremo razviti, ker virus, ki se lahko prenaša, še ni izoliran. Medtem ko gre v tem primeru za virus, ki ga je mogoče identificirati s serološkimi in drugimi metodami, pri čemer bi lahko zdaj razvili serum ali cepivo proti temu virusu. Če bi se virus razširil, bi lahko s tem serumom ali cepivom učinkovito zdravili proti virusu čikungunja ter morda celo proti hujšim okužbam, kot je vročica denga.
Markos Kyprianou
komisar. - Prvič, pomembno je, da upoštevamo tudi vročico denga, ker lahko ta žuželka prenese bolezen na sveže meso, zato smo zaskrbljeni tudi zaradi tega. Zaradi tega pripravljamo poročilo za obravnavo bolezni, ki jih prenašajo žuželke, ki se, kot sem že dejal, zaradi podnebnih sprememb razmnožujejo hitreje, in s toplejšimi zimami povezanih daljših življenjskih dob žuželk, ki prenašajo bolezni.
Prav imate, cepiva ni, kar je žalostno. Dejstvo je, da raziskave potekajo, vendar moram za zadaj reči, da smo še precej daleč od kakršnih koli rezultatov.
Seveda bomo to vprašanje izpostavil tudi pri WHO in s svojimi instrumenti ter politikami poskušali pospešiti razvoj teh cepiv.
Rad bi dodal še svoje osebno mnenje že od prvih razprav o ptičji gripi, ki velja za države članice: do držav v razvoju in tretjih držav smo solidarnostno odgovorni, da jim pomagamo pri obravnavi nevarnosti za zdravje, pri čemer gre tudi za obliko samoobrambe in moramo spoznati, da ne moremo biti imuni in varni le na svojem domačem območju tukaj v Evropski uniji. Nismo. Zato je zelo pomembno, da nevarnosti za zdravje po celem svetu obravnavamo tudi kot nevarnosti za Evropsko unijo, kar mora postati ena naših prednostnih nalog.
Strategija za zdravje, ki smo jo danes sprejeli v Komisiji, bo poslana v Parlament, da bomo o njej razpravljali tudi z vami. Vključuje zelo pomemben globalni vidik zdravstvenih politik Evropske unije, in optimistično verjamem, da lahko s tem novim pristopom spremenimo in izboljšamo razmere.
Zadeva: Humanitarna katastrofa v Iraku
Z zaprtjem sirijske meje je bil onemogočen edini preostali način pobega za tisoče iraških beguncev, vključno z zelo velikimi družinami in velikim številom otrok.
Poleg etničnega čiščenja, ki so ga večkrat spodbujale dejavno vpletene iraške oblasti, se je pojavila resna epidemija kolere, ki je neposredno povezana z izredno slabimi zdravstvenimi pogoji, ki prevladujejo v večjem delu države.
Odziv Komisije na humanitarno katastrofo v Iraku je bil popolnoma neustrezen in je v nasprotju z evropskimi vrednotami.
Kako namerava Komisija pomagati iraškemu ljudstvu, ki beži znotraj ali iz Iraka?
Kako namerava Komisija pomagati neposredno prizadetim državam, kot je Jordanija, ki morajo nesorazmerno nositi posledice takšnih razmer?
Neelie Kroes
komisarka. - Komisija se popolnoma zaveda obsega humanitarnih potreb v Iraku in sosednjih državah. Odziv Komisije na te krizne razmere je dvojen. Prvič, maja 2007 se je neposredno odzvala s sprejetjem sklepa o finančni humanitarni pomoči v višini 6,2 milijona EUR za pomoč pri najnujnejših potrebah iraških beguncev. Ta znesek pomoči bo do konca leta 2007 povečala na 7 milijonov EUR.
Komisija se je prav tako povezala z vladama Sirije in Jordanije, ki nosita največje breme begunske krize, da bi skupaj razvili programe pomoči. Ti vladi sta jasno izrazili nestrinjanje s tujimi programi humanitarne pomoči, ki jih izvajajo mednarodne in nevladne organizacije. Od mednarodne skupnosti pričakujejo podporo svojih nacionalnih sistemov, zlasti na področju izobrazbe in zdravja, ki prav tako koristijo iraškim beguncem.
Zato je Komisija opredelila projekte hitrega učinka v višini 37,7 milijonov EUR, glede katerih je v posvetovalnem postopku z državami članicami. Vsi ti ukrepi so v okviru neposrednega odziva Komisije na najnujnejše potrebe beguncev.
Komisija se zaveda, da z njimi le delno omili strahotno trpljenje in pritisk na institucije ter družbo sosednjih držav, zato še naprej razvija svojo strategijo odziva, da omogoči ustrezno financiranje.
Drugič, v zvezi z razmerami v Iraku je Komisija Mednarodnemu odboru Rdečega križa do zdaj prispevala 4 milijone EUR in trenutno išče dodatne zanesljive ter primerne partnerje, ki delujejo v Iraku, da bi povečala svojo raven pomoči.
Potrebno se je zavedati, da je poleg velikih humanitarnih potreb tudi veliko ovir pri dostavljanju humanitarne pomoči. Komisijo in druge donatorje pomoči pri razdeljevanju sredstev, ki so resnično potrebna, skrbi varnost in ovira otežen dostop.
Dejansko na območju Iraka primanjkuje humanitarnih partnerjev, ki bi lahko delovali in izvajali programe, s katerimi bi ustrezno pomagali najbolj ranljivim ljudem.
Na koncu Komisija želi spomniti na dejstvo, da v Mednarodni sklad za obnovo Iraka prispeva največ finančnih sredstev, in sicer v višini 123 milijonov EUR. Mimogrede, do danes je to 46 % vseh prispevkov. Od leta 2003 je Komisija za Irak namenila več kot 800 milijonov EUR.
Paulo Casaca
(PT) Gospa predsednica, komisar, zahvaljujem se vam za pojasnila, vendar nas vas spomnim, da se v Egiptu nahaja že 200 000 iraških beguncev, pri čemer Evropska komisija Egiptu ne nudi pomoči. Na Univerzi v Ammanu so pred kratkim izvedli študijo, v skladu s katero naj bi se v Jordaniji nahajalo več kot milijon beguncev, kar ima uničujoč makroekonomski učinek, pri čemer Evropska komisija za reševanje tega vprašanja ni sprejela nobenih ukrepov. Celo Izrael je vzpostavil obsežen program zdravniške pomoči za iraške otroke. Kar zadeva Sirijo, ne sodelujem na pogovorih med Komisijo in Sirijo, vendar sem se pogosto pogovarjal s sirskimi organi: dejstvo je, da se je število prebivalcev povečalo približno za 2 milijona. Gospa predsednica, naj vas spomnim, da lahko na meji med Sirijo in Irakom v mestu Rabia vsak trenutek izbruhne humanitarna katastrofa: na tisoče Iračanov, ki so slišali govorice, da se bodo meje odprle, se je tukaj zbralo in ne morejo prestopiti meje. Razmere so zelo tragične, pri čemer tega dogajanja ne moremo več prezreti.
Predsednica
Mislim, da nas vse skrbijo iste stvari, vendar je v skladu z našimi pravili čas za dopolnilna vprašanja pol minute.
Neelie Kroes
komisarka. - Povedala sem že, da sta ti vladi, zlasti sirijska, na katero se je poslanec skliceval, jasno izrazili nestrinjanje s tujimi programi humanitarne pomoči, ki jih izvajajo mednarodne in nevladne organizacije. Zato količina pomoči ustreza nasprotovanju sirijskih in jordanskih oblasti, da bi dovolile mednarodnim nedržavnim akterjem, kot so Združeni narodi in nevladne organizacije, posredovati v njunih državah.
Naša pomoč lahko prihaja le prek organizacij, ki so jih lokalne oblasti sprejele in ki imajo zadostno operativno zmogljivost. S tem smo pri svojem delovanju omejeni. Vendar si prizadevamo pri programih krepitve zmogljivosti in sodelujemo neposrednih dialogih z jordanskimi in sirijskimi oblastmi, da bi povečali svoje zmogljivosti izvajanja pomoči v teh državah.
Potrebno se je zavedati, če lahko tako rečem, da daje iraška vlada sama vtis, da zelo nerada pomaga svojim sosedom. Ta vlada je že večkrat izjavila, da bo namenila 25 milijonov USD za pomoč iraškim beguncem. Vendar se kljub obljubam na konferenci v Sharm el-Sheikhu maja lani in okrepljenim odnosom med iraškimi, sirijskimi in jordanskimi uradniki zdi, da Irak ne sodeluje dovolj. Zato moramo iraško vlado pozvati, da za svoje državljane prevzame vsaj finančno odgovornost.
Pomanjkanje usklajevanja med agencijami ZN pri odpravljanju humanitarnih kriz je zelo zaskrbljujoče. Ugotavljamo, da humanitarne agencije ZN med seboj zelo tekmujejo, namesto da bi tesno sodelovale, kar je grozno. Upamo, da se bo z imenovanjem novega humanitarnega koordinatorja povečala zmožnost naših partnerjev ZN pri obravnavi te krize.
DanutBudreikait
(LT) Pred kratkim je Turčija, država kandidatka EU, izvedla vojaški akcijo na iraške Kurde v Iraku. Kakšno je vaše mnenje v zvezi s tem? Kakšen učinek lahko ima ta ukrep na razmere v Iraku? Ali bi bila potrebna pomoč in kaj Komisija meni o turškem ukrepu?
Neelie Kroes
komisarka. - To ni enostavno vprašanje. Komisija obsoja vse teroristične napade in jih označuje kot kriminalna dejanja, ki se jih ne da upravičiti. Po tej izjavi obžalujemo trpljenje, ki so ga povzročili ti ukrepi.
Turčija se neprestano srečuje s čezmejnimi terorističnimi napadi s strani kurdske delavske stranke (PKK), ki je na seznamu terorističnih organizacij EU. Komisija razume potrebo Turčije po zaščiti svojih državljanov, vendar Turčijo in Irak še naprej spodbujamo, da to težavo rešujeta s sodelovanjem med ustreznimi organi in spoštovanjem mednarodnega prava. Pri tem pozdravljamo nedavni dvostranski sporazum med Turčijo in Irakom o boju proti terorizmu.
EU in Turčija sta večkrat poudarjali, da si še naprej prizadevata za neodvisnost, suverenost, enotnost in ozemeljsko celovitost Iraka. Pričakujemo, da bo Turčija še naprej imela konstruktivno vlogo pri doseganju teh ciljev in spodbujanju regionalnega sodelovanja.
Vendar pri tem upoštevajmo pritisk turške javnosti, ki se na jugovzhodu države skoraj vsak teden sooča z uboji vojakov in civilistov. Turška vlada mora pokazati pripravljenost in sposobnost za učinkovitejše ukrepanje.
Kot se veliko naših držav članic dobro zaveda, je težko učinkovito reševati problem teroristov. Razumljivo je, da Turške oblasti poskušajo pri svojih prizadevanjih dobiti pomoč ameriških, iraških in iraško-kurdskih oblasti. To je edini način. Resolucija, ki jo je sprejel Parlament, in oblikovanje verodostojne grožnje posredovanja se morata obravnavati kot del te strategije.
Predsednica
Nekateri poslanci so že sprejeli moje vabilo, tiste, ki še niste, pa vabim, da brez zadržkov pridete bližje. To razpravo poskušamo narediti bolj domačo in interaktivno, zato vas vabim, da pridete čisto blizu in da lahko komisarju pogledamo v oči. Prepričana sem, da bo s tem zadovoljen.
Drugi del
Zadeva: Pogodbeni uslužbenci na delovnih mestih in njihovo pokrivanje stalnih in trajnih potreb v institucijah ter službah EU
V skladu z direktivo 1999/70/ESdržave članice ne smejo dovoliti zlorab pogodb za določen čas za pokrivanje stalnih in trajnih potreb.
V kakšnem obsegu institucije in službe EU same spoštujejo zgornje načelo in kolikšen je odstotek pogodbenih uslužbencev v institucijah in službah EU, ki na delovnih mestih pokrivajo stalne in trajne potrebe?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Kolega poslanec je bil opozorjen, da spodnji natančni odgovori zadevajo samo Komisijo, ki je seveda daleč največji delodajalec med evropskimi institucijami.
Eden od namenov direktive 1999/70/ES o okvirnem sporazumu o delu za določen čas je vzpostaviti okvir za preprečevanje zlorab, izhajajočih iz veriženja pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij za določen čas.
Določba 5(1) v zvezi s preprečevanjem zlorabe obvezuje države članice, da kadar ni ustreznih pravnih ukrepov, ki bi preprečevali zlorabo, uvedejo enega ali več naslednjih ukrepov za preprečevanje zlorab, izhajajočih iz veriženja pogodb o zaposlitvi:
objektivne razloge, ki upravičujejo obnovitev takšnih pogodb ali razmerij;
najdaljše skupno trajanje zaporednih pogodb ali razmerij za določen čas;
število obnovitev takšnih pogodb ali razmerij.
Pravila o zaposlovanju osebja v evropskih institucijah so določena s kadrovskimi predpisi, o katerih se je razpravljalo s kadrovskimi predstavniki, preden jih je sprejel Svet.
S tem so evropske institucije zakonsko zavezane, da spoštujejo določbe teh kadrovskih predpisov. Kadrovski predpisi evropskim institucijam omogočajo, da zaposlujejo tri glavne vrste osebja: redno zaposlene, začasne in pogodbene uslužbence.
Začasni uslužbenci in redno zaposleni so zaposleni v okviru kadrovskega načrta. Imajo lahko neomejen obseg odgovornosti.
Za pogodbene uslužbence je položaj drugačen. Niso zaposleni v okviru kadrovskega načrta in svoje delo morajo opravljati pod nadzorom redno zaposlenih ali začasnih uslužbencev. Pogodbeni uslužbenci se delijo v dve kategoriji. Ena kategorija opravlja pomožne naloge, za katere ni nujno, da jih opravlja uradnik. Takšnim pogodbenim uslužbencem se lahko ponudi pogodba za nedoločen čas, in tako se njihove naloge lahko obravnavajo kot stalne.
V skladu z direktivo 1999/70/ES se takšnemu osebju na splošno ponudi prva pogodba za določen čas, nato podaljšanje za določen čas in tretja pogodba za nedoločen čas. V nekaterih primerih se lahko ponudi pogodba za nedoločen čas takoj pri zaposlitvi.
Trenutno Komisija zaposluje okrog 2 300 takšnih pogodbenih uslužbencev po vsem svetu, zlasti v delegacijah, predstavništvih in uradih.
Druga kategorija pogodbenih uslužbencev pokriva začasne ali strokovne potrebe, ki jih ne pokrivajo obstoječa delovna mesta, in nadomešča osebje, ki je začasno odsotno zaradi porodniškega ali starševskega dopusta ali drugega razloga. S triletno omejitvijo najdaljšega skupnega trajanja verižnih pogodb o zaposlitvi za določen čas v kateri koli instituciji so kadrovski predpisi dejansko v skladu z določbo 5(1)(b) navedene direktive.
Takšni pogodbeni uslužbenci predstavljajo približno 15 % vsega osebja. Jasno je, da so glavni steber osebja Komisije redno zaposleni. Pogodbeni uslužbenci omogočajo uradnikom Komisije pri njihovem delu dragoceno podporo za določen čas. Trenutno opravlja delo za Komisijo v njenih različnih območjih okoli 3 200 takšnih pogodbenih uslužbencev.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarju za odgovor. Poleg tega ga sprašujem, ali pri pogodbenih uslužbencih ali pomožnemu osebju, kot so se prej imenovali, prejšnja leta zaposlitve veljajo kot delovna doba? Če veljajo, ali bodo imeli kandidati, ki so delali pogodbeno, prednost pri zaposlovanju pred kandidati s kvalifikacijami, ki so uspešno opravili preizkus, vendar še niso bili imenovani?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Seveda razmerje med pogodbenimi uslužbenci in delodajalcem temelji na pogodbi, ki mora biti obenem v skladu z zakoni in trgom dela v teh krajih, zato sistem stažev, kot je v primeru redno zaposlenih, ne obstaja. Ta pogodba torej temelji na pogojih trga dela in uspešno smo zaposlili veliko dobrih pogodbenih uslužbencev.
Paul Rübig
(DE) Komisar, prepričan sem, da se zavedate, da je razvoj zaposlovanja Evropske unije v prihodnosti velik izziv za nas. Zato je za Parlament zelo pomembno, da smo obveščeni o številu zaposlenih in prostih mest - saj menim, da ste te zaposlene označili kot zaposlene za polni delovni čas - ter o natančnem številu načrtovanih delovnih mest za posamezne kategorije ter njihovi porazdelitvi med državami članicami. Ali nam lahko predložite te statistične podatke?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Želite razčlembo osebja države članice. Ta je na voljo v naših statističnih podatkih. Vsi izračuni so na voljo, zato se prosim povežite z našimi ljudmi, ki vam bodo dali natančne številke.
Zadeva: Vpliv rastočega števila uradnikov EU na pokojninsko zavarovanje
V zadnjih sedmih letih se je v Komisiji število zaposlenih za nedoločen čas očitno povečalo za 16 % na 20000 uradnikov. V začetku tega leta, po pristopu Bolgarije in Romunije, se je zaposlilo več kot 700 uradnikov, da okrepijo notranji trg. Tako rastoče število uradnikov EU vpliva na proračun, še bolj pa je zaskrbljujoče, da se lahko pričakuje povišanje pokojninskega zavarovanja. Leta 2008 se je na račun evropskih davkoplačevalcev pokojninsko zavarovanje povišalo za več kot 10 %.
Kakšno je mnenje Komisije o rasti števila uradnikov Komisije v prihodnosti? Se je že razpravljalo o obliki zamrznitve števila uradnikov? Ali se Komisija zaveda predvsem finančnih posledic v zvezi s pokojninskim zavarovanjem?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Pravice v zvezi s pokojnino in pokojninski sistem sta eni od najbolj zapletenih stvari v vsej Evropi. Najprej je treba omeniti, da je bilo v letu 2007 s proračunom zagotovljenih 23198 službenih mest v Komisiji. To vprašanje vsebuje dve podvprašanji, tj. o ukrepih Komisije v zvezi z zaposlovanjem z namenom, da se omejijo posledice rastočega števila uradnikov EU na proračun in o vplivu rastočega števila uradnikov EU na pokojninsko zavarovanje.
Glede prvega podvprašanja naj vas opomnim, da so bili Kadrovski predpisi urejeni leta 2004, med drugim z namenom, da se znižajo proračunski stroški v zvezi s povečanjem števila osebja v ustanovah. Nova poklicna in promocijska struktura ter nova kategorija osebja pogodbenih delavcev sta bili uvedeni z namenom, da bi pozitivno vplivali na proračun. Poslanci bi se lahko zavedali, da je leta 2007 v proračunskem postopku Evropski parlament zaprosil Komisijo naj izvede vsebinski pregled, ki bi zagotovil vmesno oceno potrebe po osebju ter podrobno poročilo o kadrovski strukturi Komisije za podporo in koordinacijo nalog. Evropski parlament je želel biti obveščen o namenih Komisije v zvezi s prerazporejanjem osebja, da bi se tako osredotočili na prednostne naloge novega medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in izboljšanju dobrega finančnega poslovodenja ter zlasti o tistih politikah, ki jih je Parlament podprl med pogajanji.
Po pregledu človeških virov Komisije, ki je bil izveden na željo Evropskega parlamenta, je Komisija potrdila potrebo, ki se je pokazala v letih 2002 in 2005, po dodatnem osebju izključno glede na naloge, povezane s širitvijo, tj. 890 novih uslužbencev v letu 2008, kar pomeni 640 novih uslužbencev za širitev EU z desetimi novimi članicami in 250 službenih mest za širitev EU z dvema novima članicama. Potrjeno je, da bo v letu 2009 potrebnih še zadnjih 250 službenih mestih za širitev EU z dvema novima članicama.
Komisija podpira odločitev, da se ohrani nespremenljiva kadrovska struktura, ko se bo vso osebje, povezano s širitvijo integriralo in ne bo zahtevala novih službenih mest v obdobju 2009-20013. Komisija se zavezuje, da bo izpolnila nove kadrovske strukture na ključnih političnih področjih s prerazporejanjem znotraj in med službami. Komisija se zavezuje k zagotavljanju najvišjih standardov cenovne primernosti za državljane, katerim služi, in s povečanjem učinkovitosti zagotovi visokokakovostne storitve. Komisija je že pokazala svojo predanost tem ciljem v praksi. Podatki iz obdobja 2000-2007 kažejo, da je povečanje v okviru organizacijske sheme službenih mest v Komisiji manjše kot v drugih ustanovah.
V zvezi z drugim podvprašanjem naj se upošteva, da bo zaposlovanje v obdobju 2004-2008 zaradi širitve vplivalo le na pokojninsko zavarovanje naslednjih 30 let, kar pomeni, da širitev v bližnji prihodnosti ne bo imela učinka na pokojninsko zavarovanje. Kljub temu je Komisija zelo pozorna na rast pokojninskega zavarovanja v prihajajočih letih. Pričakuje se, da se bo pokojninsko zavarovanje v proračunu v letu 2008 povečalo za 10 %. Razlog so izjemne okoliščine. Nadpovprečna rast v letu 2008 je običajna reakcija na podpovprečno rast v letih 2006 in 2007. Pojavila se bosta prvi del odhodov pogodbenih uslužbencev, katerih prispevek se bo moral prenesti v drugo shemo, in pričakovan 3 % letni dvig plač in pokojnin. Celo s to izjemo ocenjujemo, da bo stopnja dviga pokojnin v obdobju 2007-2013 združljiva z 8,5 % povprečne rasti izdatkov, ki upoštevajo finančni sistem za obdobje 2007-2013.
Posledica v zvezi z dolgoročnimi finančnimi učinki sedanjih zaposlitev je bila analizirana, ko se je pripravljala reforma kadrovskih predpisov. Sprejeti so bili ukrepi za znižanje pokojninskega zavarovanja, Kadrovska pravila pa zahtevajo, da se stopnja pokojninskega prispevka, ki ga plačujejo zaposleni in trenutno znaša 10,25 %, posodablja letno, tako da ustreza tretjini skupnih prispevkov, ki so potrebni za zagotovitev dolgoročnega ravnovesja pokojninskih shem Komisije.
Johan Van Hecke
(NL) Gospa predsednica, sem občinski svetnik v belgijski občini, ki ima 13 000 prebivalcev. Nadzorni organ proračuna te majhne občine ne odobri, dokler ni predložen načrt o zaposlovanju, vključno z natančnim proračunom. Nikoli ne bi odobril 16 % zvišanja števila uradnikov za nekaj let ter več kot 10 % povečanja pokojninskega zavarovanja v enem letu, tako kot v EU. Komisar je kot razlog navedel širitev, vendar se je kljub širitvi število poslancev Evropskega parlamenta zmanjšalo. Moje vprašanje je: ali komisar ne meni, da je skrajni čas, da kljub možnim nadaljnjim širitvam ne zaposlujemo več osebja?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Kot sem že povedal, bo po širitvi prišlo do zamrznitve v zvezi z osebjem, zato ta primerjava z mestno občino ni primerna. Imamo velik politični projekt, širitev Evropske unije, zato smo zaposlili nove uradnike. Tak model smo uporabljali pri vseh prejšnjih širitvah. Pri zaposlovanju ljudi iz novih držav članic smo bili precej uspešni, to pa se bo zamrznilo. Po tem se bo zamrznilo celotno število.
Justas Vincas Paleckis
Gospod komisar, v Bruslju pravijo, da imaš pred seboj mirno življenje vse do upokojitve, če opraviš vse teste in preizkuse ter si tako kot uradnik sprejet v Evropsko komisijo.
Zato sprašujem po kvaliteti tistih, ki so zaposleni v evropskih institucijah. Morda ima Komisija kakšne načrte v zvezi s tem, da oteži položaj tistim, ki niso delavni, da zahteva spričevala in da jasno razlikuje med tistimi, ki dajo vse od sebe in tistimi, ki delajo premalo.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Z veseljem vam podrobno predstavim našo ureditev poklicnega razvoja, za katerega moram reči, da je eden od najbolj zapletenih na svetu in o katerem se konstantno razpravlja. Poteka letno vrednotenje vsakega posameznega uradnika. Ureditev napredovanja glede na to vrednotenje ponudi določeno število točk, ki posledično tvorijo podlago za napredovanje. Ta ureditev je zelo podrobna in razvita.
Prav imate tudi v tem, da sprašujete po kvaliteti osebja. V zvezi s povprečnim javnim natečajem ali izbirnim preskusom je prijavljenih približno 42 resnih prijaviteljev, da ostalih sploh ne omenjamo, za vsako razpisano službeno mesto. Ker je tako med letom, testi za zaposlovanje pa so zelo težki, smo zmeraj imeli velik dotok zelo dobrih in izkušenih ljudi.
Moram povedati, da delo v Komisiji ni preprosto in da čas do upokojitve ni tako miren in tih. Vendar imate prav, ko trdite, da večina uradnikov v Komisiji dela zelo dolgo, to pa je lahko za Komisijo tudi prednost.
Ingeborg Gräßle
(DE) Danes ste večkrat omenili pregled osebja. En od rezultatov pregleda osebja je bil, da je 32 % osebja Komisije zaposlenega v upravi, kjer je zadolženo za zagotavljanje upravne podpore in usklajevanja.
To je 11 000 ljudi. Vprašanje: kdaj boste ukrepali v zvezi s temi številkami? Kdaj boste sestavili akcijski načrt za zmanjšanje števila osebja?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - To jemljemo zelo resno, za kar bomo zagotovo predlagali tudi rešitve. Razpravljamo o teh vprašanjih.
Treba je upoštevati, da so vse te administrativne in nadzorne naloge prav tako posledica razvoja v Komisiji, kjer so poslovodne naloge bile ovrednotene ali ocenjene kot bolj pomembna naloga. Prav tako so se povečale spremljajoče ureditve. Trenutno razpravljamo o nadaljevanju, zagotovo pa bomo imeli ustrezne projekte pred novim pozivom za krčenje naših službenih mest. Prav tako razpravljamo o režijskih stroških in vzporednih nalogah, v Komisiji pa se o tem seveda pojavljajo različna mnenja. Ni presenetljivo, da nekatere horizontalne storitve želijo bolj racionalizirane storitve, medtem ko druge storitve predstavljajo argumente v prid obstoječi ureditvi.
Razpravljamo o tem, vendar vam zagotavljam, da bomo v zvezi s pregledom jasno ukrepali.
Zadeva: Komisija in sindikati
Ali je v Komisiji običajno, da so uradniki Komisije v sindikatu zaposlenih plačani iz sredstev EU? Če so, koliko uradnikov dobi plačo na tak način?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Žal mi je, da ne morem odgovoriti v finščini takoj, vendar lahko poteka razprava naprej v finščini. Zaskrbljen sem, da ne uporabljam prave terminologije, ki mora v Evropski uniji biti zelo natančna.
Tako kot Svet, je Komisija sklenila sporazum s sindikati zaposlenih tako, da jim je dala na razpolago določen obseg človeških virov. V Komisiji je na podlagi sporazuma o virih iz leta 2001 in letnih protokolov o virih sindikatom zagotovljenih 12 t. i. napotitvenih službenih mest iz stalne osnove več kot 23000 službenih mest v Komisiji.
Take napotitve k sindikatom na podlagi reprezentativnosti so dovoljene od leta 1989. Ob tem je na osnovi prilagodljivosti zagotovljeno omejeno število službenih mest zlasti z namenom, da se prikažejo spremembe večine po volitvah. Tako bo osebje, dano na razpolago sindikatom, še naprej plačano iz proračuna EU tako kot osebje Komisije. Poleg tega sindikati dobijo proračun, ki jim omogoča, da zaposlijo do devet pogodbenih uslužbencev iz funkcionalne skupine II (sekretarji).
Esko Seppänen
(FI) Gospa predsednica, komisar, kolikor vem, ste bili vodja sindikata v vaši državi, pri čemer vas mora dejavnost sindikata glede na vaše ozadje zagotovo zanimati. Na vprašanje, koliko teh članov sindikata dela pri Komisiji v vseh zastopanih sindikatih, nisem dobil natančnega odgovora.
Postavil bom še eno vprašanje v zvezi s tem. Govori se, da bo Komisija svojim zaposlenim izplačala plačo med stavko. Ali je sindikatom uspelo doseči dogovor, da bodo dobili plačo kljub stavkanju?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - (FI) Povem lahko le tiste podatke, ki jih poznam. V sindikatu Komisije je 12 začasno zaposlenih strokovnjakov ter 19 zaposlenih iz odborov uslužbencev, ki so seveda ločeni organi. Zaposlijo lahko devet tajnic.
Kar ste rekli glede stavkanja, je delno res. Res je, da je Komisija sprejela dogovor na pogajanjih, da se med stavkanjem uradnikom izplača del njihove plače, vendar običajno ne v celoti. Zame je občutljiva zadeva, da ljudje, ki stavkajo, dobijo le polovico svoje plače.
Paul Rübig
(DE) Komisar, zanima me, koliko denarja se namenja za funkcionarje? Koliko to znaša na leto?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Proračun sindikatov znaša letno približno 500000 EUR in je vzet iz proračuna Komisije.
Predsednica
Naj ponovno opomnim tiste poslance, ki so se nam pridružili med zasedanjem, da danes začenjamo s poskusom, zato bi vas prosil, da pridete bliže v ospredje sejne dvorane. Naj vas ne bo sram, raje zasedite sedeže v prvi vrsti kot tiste čisto zadaj, da bo tako srečanje bolj tesno.
Zadeva: Skupna višina glob, naloženih podjetjem v okviru pravil o konkurenci
Lahko Komisija navede skupni znesek glob, ki jih je od začetka sedanjega mandata nalagala podjetjem v okviru evropskih pravil o konkurenci in ali so v zvezi s tem bili sprejeti kakršni koli ukrepi ali so potekala posvetovanja v Komisiji glede varčevanja denarja, z upoštevanjem manj pomembnih vsot, za dodatne aktivnosti EU raje kot pa za dajanje dodatnega proračuna državam članicam?
Neelie Kroes
komisarka. - Od začetka sedanjega mandata do septembra 2007 je Komisija sprejela 21 sklepov v zvezi z nalaganjem glob podjetjem, ki so prekršila protimonopolne predpise.
Skupne globe, naložene v navedenem obdobju, znašajo nekaj čez 5,2 milijona EUR, od katerih je 95 % naloženih kartelnim udeležencem.
Vendar je treba upoštevati, da take globe postanejo del evropskega proračuna takrat, ko se končajo, tj. če podjetje, kateremu je bila naložena globa, ne vloži ugovora ali če je Evropsko sodišče zavrnilo vse možne pritožbe.
Ker podjetja pogosto izpodbijajo veljavnost sklepov Komisije, ki nalagajo globe, velik del že omenjenega ni dokončen.
Možno porabo iztržkov od glob za dodatne aktivnosti, kot je predlagal poslanec, preprečujejo pravne omejitve. Taka poraba bi nasprotovala proračunskim načelom univerzalnosti, kot je določeno v členih 17 in 20 sedanje finančne uredbe.
Po tem principu skupni prihodki pokrijejo skupne odhodke brez kakršne koli določene povezave med danim prihodkom in danim odhodkom.
Osnovni namen protimonopolnih glob, kot je določeno v preambuli smernic o načinu določanja glob za leto 2006, je zagotoviti opominjanje, tj. podjetja odvračati od nezakonitih dejavnosti.
Čez čas lahko upamo, da se bodo stopnje zlorab in tako tudi število in obseg naloženih glob zmanjšal, medtem ko se bodo stopnje izpolnitev višale, mi pa bomo naše delo še naprej primerno opravljali.
Bart Staes
(NL) Gospa komisarka, zahvaljujem se vam za te zanimive informacije. Zanima me, ali sem pravilno razumel: kar zadeva finančno uredbo, se večina denarja sčasoma vrne nazaj v države članice, je tako? Drugič, pravite, da po dokončnih odločitvah, denar pripada proračunu EU. Ali lahko poveste, približno kolikšen delež tega visokega zneska 5 milijard EUR se lahko dejansko obravnava kot "dokončen"?
Neelie Kroes
komisarka. - (NL) Odgovor na prvi del vprašanja je jasen "da": vrne se v države članice. Kar pomeni, da je prispevek države članice v evropski proračun manjši. Vaše naslednje vprašanje je, kdaj je znesek dokončen, kar je težko reči. To je odvisno od okoliščin v posameznem letu, in sicer ali je bila stranka razumna in se ni pritožila, ali pa se je odločila za daljšo pot in poskušala doseči znižanje zneska.
Reinhard Rack
(DE) Gospa komisarka, omenili ste zneske, naložene kot globe. Te globe naj bi podjetja, ki so jim bile te globe naložene, spodbudile k drugačnemu ravnanju. Kakšne so vaše ugotovitve v zvezi s tem?
Spomnim se, da ste nam ob nastopu vaše funkcije kot komisarke v odboru za regionalni razvoj omogočili, da smo z vami razpravljali o pravilu de minimis. Takrat ste se zelo hitro odzvali, za kar smo vam zelo hvaležni. Ali se tudi podjetja odzivajo tako hitro, kot ste se vi takrat?
Neelie Kroes
komisarka. - Upamo, da je tako, vendar o tem nisem popolnoma prepričana in tudi ne dovolj, da bi se o tem z vami lahko odkrito pogovarjala.
Upoštevati moramo, da na želeno spremembo v vedenju podjetij ne vpliva le višina globe ampak tudi ugled.
Zanimiv je podatek, da veliko število častnikov gradbenega inženirstva iz organizacij, s katerimi sem v stiku, pravijo, da se zavedajo, da je to prava politika Komisije in da so tistim, ki se ne vedejo v skladu s pravili in jih zlorabljajo, naložene visoke globe. Kot že veste, z novo stopnjo glob vsekakor ne gre več za nizke vsote denarja.
Zato v lastnih organizacijah svoje ljudi s tem soočajo in zatrjujejo, da se to v njihovih družbah ne sme dogajati. Z njimi se soočajo, če ne uporabljajo pravih ukrepov in trdijo, da morajo nepravilnosti takoj prijaviti vodstvu ker bodo v nasprotnem primeru pozneje takoj odpuščeni.
Omenili so tudi, da je ugled skupaj z globami zelo pomemben razlog za njihovo vedenje in za boj za urejanje družb. Nekaj jih je v zadnjem času omenilo, da jim je ugajalo biti na naslovnici časnika Finantial Times, vendar ne zaradi naših glob. To je vsekakor zelo dober korak naprej.
DanutBudreikait
(LT) Letos poleti je Nemčija objavila, da namerava zvišati cene živil. Hkrati so litvanski proizvajalci jasno sporočili, da nameravajo zvišati cene živil jesen, pri čemer niso navedli nobenih objektivnih razlogov. Ali lahko predvidite sklepanje kartelnih sporazumov med mednarodnimi proizvajalci hrane? Cene živil naraščajo v vseh državah, čeprav cene surovin ne naraščajo.
Neelie Kroes
komisarka. - Nismo edini, ki smo se zavzeli za boj proti kartelom To so prav tako storili nacionalni organi za konkurenco in zavedam se, da je z nami v to vpletenih vseh 27 nacionalnih organov za konkurenco.
O tem razpravljamo v okviru evropske mreže za konkurenco. Zavedam se, da v tem primeru gre vsekakor za enosmerno politiko, zato je vaš primer povsem domače vprašanje in bi ga moral obravnavati nacionalni organ za konkurenco. Zato je možnih veliko razlogov za dvig cen hrane. Ni nujno, da je vzrok kartel, vendar te možnosti ni mogoče izključiti. Zato poslancu svetujem naj se v tem primeru obrne na nacionalni organ za konkurenco.
Zadeva: Združitev Sueza in Gaz de France
3. septembra je bilo objavljeno, da sta se odbora francoske energetske družbe Suez in državnega podjetja Gaz de France odločila, da nadaljujeta z načrtovanim združevanjem. Tako bi nastala četrta največja energetska družba, takoj za družbami Gazprom, Electricité de France in EON. Komisija je združeni družbi že naročila naj se odcepi od številnih dejavnosti v Belgiji in Franciji.
Ali Komisija meni, da so ti načrti za združitev še vedno v skladu s trenutnimi načeli, ki jih zagovarja v zvezi z liberalizacijo energetskega trga v Evropski uniji?
Do katere mere bosta nova združena družba in francoska država odvzeli lastništvo glavnim mrežam, ki jih je zahtevala Komisija?
Neelie Kroes
komisarka. - Komisija je odobrila združitev podjetja Gaz de France (GDF) in skupine Suez novembra 2006 ob upoštevanju zavez strani, ki so Komisiji dovolile sklep, da združitev ne bo znatno ovirala konkurence.
Zaveze, ki so vstopile z združenjem strani, vključujejo zlasti odprodajo delnic Sueza Distrigasu, belgijskemu monopolistu na področju plina, ki je, kot veste, prav tako vstopil na francoski trg, odprodajo delnic GDP alternativnim belgijskim proizvajalcem plina in električne energije SPE ter opustitev kakršnega koli nadzora z zakonom ali doslednega nadzora, ki ga ima Suez nad belgijskim upravljavcem prenosnega omrežja plina Fluxys.
Medtem ko GDF Suez lahko ostane delničar Fluxysa, bodo določeni dogovori zagotovili, da se bo s slednjim upravljajo na samostojen način, ta izid pa je popolnoma skladen s cilji politike, ki jo je uveljavljala Komisija glede liberalizacije energetskih trgov v Evropi, zlasti paketov predlogov iz septembra 2007.
Sklep Komisije o združitvi zagotavlja, da morata strani nadaljevati z odprodajo njunega lastništva, vključno z delno odprodajo sodelovanja v Fluxysu ter druge zaveze vključno s tistimi, ki se nanašajo na upravo Fluxysa, v določenem obdobju odprodaje. Strani morata ravnati v skladu z zavezami v celoti, da se združitev pravno izvrši. Medtem morata strani spoštovati določene obveznosti, ki jih bo Komisija predvidela s pomočjo skrbnikov za nadzor.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, na srečo lahko govorim v nizozemščini. Komisarka se zaveda, da Parlament zanima vprašanje nacionalnih prvakov: "enaki konkurenčni pogoji". Postavil bom dve kratki dodatni vprašanji. Ali je navzkrižno subvencioniranje med proizvodnim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja odpravljeno? Drugič, ali sem pravilno razumel, da so sedanji predlogi v celoti skladni z novim paketom, ki ste ga predložili skupaj s komisarjem Piebalgsom?
Neelie Kroes
komisarka. - (NL) Odgovor na obe vprašanji je "da".
Vprašanje št. 51 zapade, ker je avtor odsoten.
Zadeva: Subvencija za Volvo Cars Gent/pravila EU o državni pomoči
Komisija je 12. septembra 2007 napovedala preiskavo združljivosti s pravili EU o državni pomoči za načrtovano subvencijo flamske regije v višini 6,02 milijona EUR za splošne in določene stroške usposabljanja v Volvo Cars Gent; subvencija bi znašala 20 % celotnega računa podjetja. Komisija trdi, da želi zagotoviti, da se pomoč ne porabi samo za subvencioniranje stroškov usposabljanja, ki bi jih podjetje imelo v vsakem primeru. Komisija svoj namen utemeljuje na podlagi zelo omejene razlage uredbe (ES) št. 68/2001.
Ali lahko Komisija pojasni, kako bo v tem primeru uporabila pravila EU o državni pomoči? Katero dejstvo Komisija jemlje kot osnovo za trditev, da pomoč daje nezakonito konkurenčno prednost in da je zato nezdružljiva s pravili EU o državni pomoči?
Neelie Kroes
komisarka. - Komisija bo analizirala načrtovano subvencijo za Volvo Cars Gent neposredno na podlagi pogodbe ES, saj zadeva presega zgornjo mejo 1 milijona EUR, ki je bila določena v posebni uredbi o skupinski izjemi o pomoči za usposabljanje. Člen 87 pogodbe zagotavlja, da je ta pomoč, ki olajša razvoj določenih gospodarskih dejavnosti in ki konkurence ne izkrivlja neprimerno, združljiva s skupnim trgom.
Pomoč za usposabljanje se lahko odobri, ko ustvari pobude za dejavnosti, ki bodo povečale število strokovnih delavcev v Evropski uniji in ki se v drugih primerih ne bi izvajale. To je primer, ko je v zadevnem sektorju storjeno več kot ponavadi, na primer zato, ker se usposablja več delavcev ali ker je usposabljanje bolj obsežno. Tako je bilo v nedavnem primeru Fiata.
Vendar pomoči za usposabljanje, ki je le dodatek za dobro delovanje zadevnega podjetja in ki bi zato bilo izvedeno tudi brez pomoči, ni mogoče odobriti. Če na primer tovarna, ki sestavlja vozilo, želi izdelati nov model, je treba delavce usposobiti za nove tehnike in sprejeti nove delovne metode. Subvencioniranje te vrste usposabljanja podjetje razbremeni za strošek, ki bi ga drugače imela. Zato je Komisija nedavno delno prepovedala pomoč za nekatere proizvodne tovarne, kot na primer General Motors v Belgiji in Ford Genk.
Predlaganih osem ukrepov za Volvo Carc Gent se nanaša na uvedno nove proizvodne platforme. Komisija na tej stopnji ne more izločiti možnosti, da se bo zadevno usposabljanje vseeno izvajalo in tako ne bi prispevala k povečanju števila strokovnih delavcev v EU. Zato se je Komisija odločila, da sproži formalno preiskavo ne glede na končno odločitev v zvezi s tem primerom. Potrebujemo več časa, da v zvezi s tem ugotovimo kaj več. Belgijski organi oblasti, upravičenci in tretje strani bodo imeli možnost, da komentirajo in predložijo podatke pred končno odločitvijo.
Anne Van Lancker
(NL) Hvala za odgovor gospa komisarka. Poleg tega vam čestitam za zmago proti podjetju Microsoft. Če prav razumem, se zadeva še obravnava. Ali drži, da nova obrazložitev pravil o državni pomoči za usposabljanje omogoča upoštevanje družbenega pomena tečajev usposabljanja, ki zagotavlja, da usposabljanje, ki delavcem omogoča več možnosti na svetovnem trgu dela, ne bo obravnavano kot oviranje konkurence?
Neelie Kroes
komisarka. - - (NL) Hvala za prijazne besede. Strinjam se, da moramo biti zelo previdni pri pregledu smernic o državni pomoči, ker bi pomoč morala biti zagotovljena za usposabljanja, ki prispevajo k širjenju področij usposobljenosti evropskih delavcev. Za dosego tega potrebujemo dejstva, kar v tem primeru pomeni, da smo se obrnili na zainteresirani strani, da bi dobili več informacij.
Zadeva: Trgovinske in podnebne spremembe
EU je upravičeno v ospredju političnih dejanj pri reševanju v zvezi s podnebnimi spremembami. Vendar so samo njena prizadevanja očitno nezadostna. Prav tako ne smemo spregledati podrejenega konkurenčnega položaja evropskih podjetij ter grožnjo v zvezi s premestitvijo in izgubo delovnih mest. Komisar Mandelson se je odločil za pristop, ki temelji na zagotavljanju spodbud za "čisti" trg.
Ali Komisija upošteva možnost razvijanja ukrepov za trgovinsko zaščito pred, na primer, družbeniki, ki ne izvršijo Kjotskega protokola? Katere pobude bo prevzela v zvezi s problemom okoljskega dampinga in zagotovitvijo vzajemnosti med EU in njenimi trgovinskimi družbeniki glede skladnosti okoljskih standardov na dvostranski, regionalni in večstranski ravni?
Peter Mandelson
komisar. - Podnebne spremembe so eden od najpomembnejših izzivov tega časa; tega ni treba ponavljati. Najpomembnejše ni vprašanje v zvezi s trgovino vendar obstajajo področja, na katerih trgovina lahko pomaga. Zato Komisija želi, da krog pogajanj v Dohi omogoči liberalizacijo okoljskega blaga in storitev ter predvidi obseg novih sporazumov o prosti trgovini, ki bi pomagali pri spodbujanju trajnostne trgovine.
Cilj Komisije so pogajanja o ambicioznem in celovitem klimatskem okviru za obdobje po letu 2012. Če nam uspe vključiti vse pomembne udeležence, bi dosegli vse kar je v naši moči za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev za industrijo EU. To tudi pomeni, da se bomo izognili neuspehu pri doseganju sporazuma v zvezi z uhajanjem ogljika, tj. premikanjem onesnaževanja iz enega na drug prostor, ki drugače. Naš cilj je, da na sorazmeren način vključimo vse večje onesnaževalce in da družabnikov ne odvrnemo od pogajanj na Baliju ter da pozneje na tej stopnji pripravimo trgovinske ukrepe za uvoze. Raje se osredotočimo na vprašanje glede prostih strelcev, vendar le, če se dejansko pojavijo.
Dobra trgovinska politika lahko pomaga svetu pri obravnavanju podnebnih sprememb tako, da pridobiva premoženje, ki je potrebno za financiranje preseljevanja in prilagajanja potrebnih ukrepov. Naložba v trgovino z blagom in storitvami z nižjimi emisijami ogljika lahko razširi veščine in podnebju prijazne tehnologije v globalnem gospodarstvu in tako pomaga pri obravnavanju podnebnih sprememb na globalni ravni na cenovno najučinkovitejši način. Zavračanje tega bi pomenilo oviranje politike o podnebnih spremembah. Ne smemo pozabiti, da je politika pristopa k podnebnim spremembam pripomogla, da je evropska industrija v ospredju kar se tiče okoljske tehnologije z nižjimi emisijami ogljika. Tako ima EU znatno prednost prvega koraka.
Sternovo poročilo jasno kaže na to, da je boj proti podnebnim spremembam tudi gospodarsko smiseln poleg številnih družbenih koristi, saj so vpleteni stroški nižji od stroškov neukrepanja. Trgovinska politika lahko podpre cilje v zvezi s podnebnimi spremembami tako, da zmanjša navedene stroške in pridobi potrebne delne finance ter da spodbuja ureditvene okvire, ki podpirajo naložbe in trgovino z blagom, storitvami in tehnologijo z nižjimi emisijami ogljika.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, komisar Mandelson dosledno upošteva časovno omejitev vprašanj. Omejil se je na formalistične odgovore.
Komisar, danes smo sprejeli nov okvir za dajanje fitofarmacevtskih sredstev v promet. Začetek veljavnosti tega okvira bo vplival na primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov ter na evropsko živilsko industrijo. Ali nam lahko zagotovite, da so uvoženi proizvodi učinkovito pregledani, da se ugotovi skladnost s strogimi specifikacijami, določenimi za domačo proizvodnjo?
Peter Mandelson
komisar. - Dejansko upoštevamo vse te vidike. Vendar bi rad le poudaril točko, ki sem jo izpostavil na začetku, tj. doseči želimo najboljši, dolgoročni, najbolj vključujoč sporazum za obdobje po letu 2012, kar je možno.
To zahteva veliko prepričevanj naših trgovinskih družabnikov, nastajajočih gospodarstev, ki jih moramo prepričati naj verjamejo in podpišejo sporazum za obdobje po letu 2012, v zvezi s katerim se vsi strinjamo, da je zelo potreben in ki mora imeti čim večji geografski obseg.
Vprašanje, ki si ga moramo zastaviti je, s katero taktiko lahko najverjetneje prepričamo nastajajoča gospodarstva, da podpišejo sporazum, ki ga želimo spodbujati.
Menimo, da je za pričetek uporabljanja groženj ali ustvarjanje scenarija v katerem bi bili tisti, ki bi morda imeli pomisleke, na nek način kaznovani z nekaterimi trgovinskimi ukrepi ali drugimi, ker bi padli v kategorijo prostih strelcev, prezgodaj in bi imelo nasprotni učinek.
Če bi razmišljali o teh ukrepih, bi ugotovili, da bi po temeljitem razmisleku in posvetovanju seveda moral biti vsak ukrep, tudi če bi ga samo pregledali, to moram poudariti, ocenjen glede skladnosti s pravili STO.
Evropska unija ne bo spodbujala ali sprejela ukrepa, ki ni jasno in trdno skladen s pravili STO.
Daniel Caspary
(DE) Komisar, imam še eno vprašanje. V celoti se strinjam s svojim kolegom gospodom Papastamkosom, da moramo preprečiti, da ne bodo evropska podjetja prikrajšana, če druge države ne bodo sodelovale pri kakršnih koli obveznostih, ki bodo sledile kjotskemu sistemu.
V zvezi s tem so tri možnosti: prvič, Evropska unija lahko nadaljuje sama. S tem bi bila podjetja pod hudim finančnim pritiskom, medtem ko bi bili mi prikrajšani. Druga možnost je, da se vključno z drugimi državami tudi mi odpovemo sodelovanju, čeprav s tem ne bi mogli doseči ciljev v zvezi s podnebjem, ki smo si jih postavili. Tretja možnost je, da uvedemo ustrezne sankcije, če se nam drugi ne bodo pridružili pri sodelovanju v okviru, ki bo nadomestil kjotski sistem. Kakšne bi lahko bile te sankcije? Ali lahko navedete posamezne sankcije?
Peter Mandelson
komisar. - Daleč smo od tega, da bi morali premišljevati o tem, kaj bi se zgodilo, če pogajanja, ki se niso še niti začela, propadejo. Zelo daleč smo od tega, da bi morali upoštevati implikacije ali posledice za določene narode, ki odklanjajo podpis in oblikovanje ustreznih zavez. Zato je nocojšnje razpravljanje o sankcijah, kot sem že povedal, ne le prezgodnje ampak bi lahko imelo tudi nasprotni učinek.
V Komisiji potekajo razprave v okviru revizije sistema trgovanja z emisijami (ETS) in preiskovanja položaja zlasti energetsko intenzivnih industrij tega sistema. Slednje je dosledno upoštevano v naših prizadevanjih, da sistem trgovanja z emisijami izboljšamo, vsekakor pa se bo upošteval tudi položaj navedenih industrij v okviru kakršnega koli mednarodnega sporazuma, glede katerega potekajo pogajanja ter posledice za evropske industrije zlasti energetsko intenzivne, če ne ustvarimo enakih konkurenčnih pogojev, ki jih v pogajanjih iščemo.
Zadeva: Razprava o prihodnjih instrumentih trgovinske zaščite
V glasovanju o "Globalni Evropi" z dne 22. maja 2007 je Evropski parlament jasno izrazil svoj namen, da obdrži sedanje instrumente trgovinske zaščite in zavrne kakršno koli sprostitev svojih zahtevkov.
Kako namerava Komisija to vključiti v svoje delo v zvezi s prihodnjimi instrumenti trgovinske zaščite? Kako bo razrešila protislovje med izjavami o prihodnjih instrumentih trgovinske zaščite komisarja Mandelsona in mnenjem Evropskega parlamenta?
Obstajajo dokazi, da je prirejena upravna praksa v različnih postopkih privedla do bolj omejenih zahtevkov glede ukrepov proti dampingu. Zlasti "interes Skupnosti" se vedno bolj razlaga v prid uvoznikom in potrošnikom ter v škodo industrije Skupnosti. Ali lahko Komisija obrazloži takšno spremembo zahtevkov?
Ali lahko Komisija nevede razloge o tem, zakaj v prvi polovici leta 2007 ni bil sprejet noben primer v zvezi z antidampingom?
Zadeva: Instrumenti trgovinske zaščite EU
Kako Komisija ocenjuje izide posvetovanj o zeleni knjigi o evropski trgovinski politiki? Kakšen bo končen predlog Komisije glede na to, da večina delničarjev očitno ne podpira nadaljnje liberalizacije te politike?
Peter Mandelson
komisar. - Komisija ceni interes, ki ga je Parlament pokazal v reviziji instrumentov trgovinske zaščite (ITZ) in ponovno poudarja pomembnost, ki jo pripisuje vidikom Parlamenta v okviru sedanje revizije. Veseli se poročila odbora za mednarodno trgovino in upa, da bo kmalu končan.
Komisija prav tako zaključuje svoj odziv na proces posvetovanja. Komisija je dejansko izvedla predhodno, usmerjeno razpravo pred današnjim zasedanjem o tej temi. Predlogi se lahko dajo Svetu v naslednjih tednih. Komisija bo Parlament tesno vpletla in ga o tem obveščala.
Komisija je seveda temeljito preučila vse odzive na zeleno knjigo, katerih je na stotine. Namen je države članice in Parlament obvestiti o bistvenih odzivih in prejetih predlogih, ki bodo tudi objavljeni. Komisija jih bo ponovno obravnavala pred predložitvijo predlogov Svetu, po možnosti v drugi polovici novembra.
Večina delničarjev se po posvetovanjih in predložitvi svojih vidikov strinja z mnenjem Komisije, da ITZ ostajajo ključni pri globalizaciji svetovnega gospodarstva, v zvezi s čemer so z več strani odobrena pravila o konkurenci pomanjkljiva.
Prav tako večina delničarjev ne vidi potrebe po večji obnovi ureditve ITZ. Enakega mnenja je tudi Komisija. Vendar se pojavlja tudi želja, da se pravila bolj pojasnijo in da se izboljša preglednost ter da se uvedejo učinkovitejši zahtevki po instrumentih.
Trditev, da je Komisija spremenila svoj pristop k ocenjevanju interesa Skupnosti, v nekaterih nedavnih primerih ni resnična. Vsak primer je bil pregledan na podlagi lastnih tehničnih prednosti. Nekateri primeri so sprožili netipična vprašanja, vendar so bila po temeljiti razpravi z državami članicami rešena v skladu z zakonodajo Skupnosti in z manjšo diskrecijo, ki jo dovoljuje zakonodaja.
Res je, da v prvi polovici leta 2007 niso bile sprožene nobene nove preiskave v zvezi z antidampingom. Vendar je treba izpostaviti, da so preiskave v zvezi z antidampingom industrijsko usmerjene in da jih nismo sprožili mi. Povedano drugače, sprožijo se na podlagi pritožb iz industrije Skupnosti.
V prvih šestih mesecih leta 2007 niso bile vložene nobene pritožbe, skladne z zakoni. Ni nenavadno, da število uvedb niha vsako leto, saj je to odvisno od dejavnikov, kot so poslovni cikel, presežek zmogljivosti v tretjih državah in preusmeritev trgovine, ki je posledica ukrepov trgovinske zaščite na drugih svetovnih trgih.
Število uvedb je prav tako nihalo v zadnjih nekaj letih. Leta 2003 je, na primer, Komisija sprožila skupno samo osem novih preiskav, med katerimi je prva bila sprožena konec maja istega leta. Prav tako je prvi semester leta 2007 sledil obdobju, ki je konec leta 2006 bilo izjemno aktivno.
Ob koncu bi vas rad opozoril še na to, da sta septembra 2007 bili sproženi dve novi preiskavi v zvezi z antidampingom proti uvozom iz Kitajske, tj. ena v zvezi s citronsko kislino in druga v zvezi z mononatrijevim glutamatom.
Daniel Caspary
(DE) Gospod komisar, zahvaljujem se vam za vaše pripombe. Preglednost je pri tem procesu zelo pomembna. Kdaj bomo prejeli oceno raziskave zelene knjige? Ali ocena še ni bila izvedena, pri čemer bi v tem primeru knjigo objavili brez ocene, ali pa je bila izvedena - predvidevam, da je bila - pri čemer je skrajni čas, da jo predstavite javnosti in Parlamentu.
Drugič, zanima me, ali menite, da je sprejemljivo, da se bistvene zadeve določijo brez spreminjanja osnovne uredbe na podlagi novih načel.
Tretjič, zakaj želite "tržna" in "netržna" gospodarstva obravnavati enako?
Četrtič, kar zadeva proizvodnjo Skupnosti, koliko odstotkov naj bi znašal prag za proizvodnjo izven EU?
Peter Mandelson
komisar. - Komisija se je zavezala k predčasnemu ocenjevanju odzivov na zeleno knjigo, kar je dalo podlago za našo današnjo usmerjeno razpravo o tej temi. To utrjuje še bolj strogo ocenjevanje, ki bo spremljalo premislek Komisije in sporazum o predlogih, ki jih na podlagi revizije želi predložiti državam članicam.
Poslancu lahko zagotovim, da so podatki o odzivih objavljeni, mislim, da že, na spletni strani GD trgovine, vendar bomo objavili tudi upam da lažje dostopno verzijo ali predstavitev odzivov na zeleno knjigo, ki smo jih dobili in tako omogočili, da se preučevanje teh odzivov prične preden Komisija predloži naše predloge.
Poslanec je očitno že naletel na določene vidike predlogov Komisije, ki Komisiji še niso bili predloženi ali s katerimi Komisija še ne soglaša, zato menim, z vsem spoštovanjem, da se je glede nekaterih predpostavk, za katere se zdi, da jih postavlja, prenaglil.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Vprašanje, ki ga bom postavila, zadeva moja srečanja in razprave z industrialci države, ki jo zastopam, tj. Litve. Ponovim lahko, kar je povedal že moj kolega: zaskrbljeni so zaradi liberalizacije trgovinske politike, do katere so zelo kritični. Moje vprašanje je: kaj bo Komisija storila, če ne bodo spremenili stališč? Kakšne ukrepe namerava Komisija sprejeti? Ali boste upoštevali mnenja poslovnih predstavnikov, ali menite, da so drugi argumenti pomembnejši?
Peter Mandelson
komisar. - Nisem povsem prepričan kaj poslanec označuje kot "liberalizacijo naše trgovinske politike". Po definiciji se trgovanje lahko prične takrat, ko so trgi odprti in so trgovinski tokovi posledično liberalizirani. Trgovanje ne poteka za zaprtimi mejami ali tam, kjer gospodarstvo postane pretrdno, zato Komisija seveda poskuša spodbujati liberalizacijo trgovine.
Revizija in strategija trgovinske politike globalne Evrope, ki so ju predstavile in s katerima so soglašale Komisija in države članice pred enim letom, jasno določata interese Evropske unije, katerih cilj je odprte trge obdržati doma, spodbujati in uporabljati večstranska in dvostranska pogajanja, odprtje trgov v tujini in uporaba učinkovitih ukrepov trgovinske zaščite pri obravnavanju nepoštenega trgovanja ali nepoštene konkurence. Navedeni so trije temelji naše strategije, med katerimi je vsak enako pomemben.
Revizija tretjega temelja poteka po dokaj dramatičnih spremembah v svetovnem gospodarstvu, in prav tako v evropskem gospodarstvu, saj je zadnja revizija naših ukrepov trgovinske zaščite potekala pred več kot desetimi leti. Odgovorni smo za to, da poskrbimo, da naši ukrepi delujejo v najboljši meri in da od držav članic zahtevajo soglasje, podporo in solidarnost. Ko navedeno oslabi ukrepi trgovinske zaščite postanejo težji ali pa se verjetnost za uporabo zmanjša. Z izvajanjem te revizije želimo ponovno zgraditi in obnoviti navedeno soglasje, podporo in solidarnost med državami članicami.
Predsednica
Gospod komisar, da preidemo na naslednje vprašanje, bom naslednji dopolnilni vprašanji združil in vas prosil, da ju obravnavate skupaj.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, poleg vprašanj, ki jih je postavil kolega Caspary, imam dodatno vprašanje o tem, kdaj bomo imeli dostop do ocene vprašalnika o zeleni knjigi. Komisar, evropski ukrepi proti dampingu in subvencijam znašajo manj kot 0,45 % vrednosti vseh uvozov v EU. Kako lahko glede na to Komisija upraviči prizadevanje za enostranski pregled politike trgovinske zaščite? Za kaj se zavzema Komisija? Za vpletanje politike v postopek ali odrekanje odškodnine ljudem zaradi nepoštenih praks?
Elisa Ferreira
(PT) Gospa predsednica, komisar, postavila bom vprašanje v zvezi z vašim odgovorom. Parlament ne priznava potrebe po pregledu instrumentov trgovinske zaščite, kar je bilo sklenjeno tudi na javnem posvetovanju. Komisar Parlamentu ni pojasnil namen svojega predloga ter zlasti, v kolikšni meri so se njegov predlog in prepričanja spremenila na podlagi mnenja, izraženega na javni obravnavi, in mnenja Parlamenta. To je bistvo vprašanja, ker ne razumemo, zakaj vztrajate pri pregledu instrumentov, za katere vsi menijo, da so koristni in dobro delujejo. To želimo razumeti.
Peter Mandelson
komisar. - Ne vem natančno, na katero spremembo smeri se poslanka nanaša; spremembe v smeri ni in, kot sem že pojasnil, delničarji, ki se odzivajo na revizijo, in Komisija zavzemata stališče, da je potrebna temeljna obnova ali temeljna reforma. Zato ne vem natančno kaj razlaga kot spremembo smeri. Če potrebe po reviziji ne bi bilo, menim, da bi zelena knjiga, ki smo jo izdali, dobila veliko manj odzivov kot 500, ki smo jih prejeli. To kaže, da zelena knjiga z več kot 500 odzivi potrjuje interes za revizijo, ki je bila izvedena.
Kot odgovor na prvo vprašanje Parlamentu ne morem predložiti ocene, dokler ne bo izvedena. Komisija še ni izvedla ocenjevanja; o tem odzivu še ni odločala. Danes je izvedla plenarno zasedanje in bo svoje vidike predstavila, ko bo predložila svoje predloge državam članicam in jih hkrati predstavila tudi Parlamentu približno v drugi polovici novembra, kar ni pozno.
Kar se tiče politizacije - politizacija teh vprašanj je skoraj neizogibna. Ker evropska industrija predstavlja različne vidike in konkurenčne interese, ter, odkrito, daje zelo različne tekmovalne predloge za sprejetje ukrepov trgovinske zaščite, se to odraža v položaju naših držav članic. Če bi države članice namesto tega takoj izbrale objektivno in strogo analizo storitev Komisije in sprejele sklepe in ukrepe, ki smo jih predlagali, če bi torej bile pripravljene storiti samo to, se politizacija ne bi pojavila. Vendar so države članice tako kot mi izpostavljene lobiranju in različnim konkurenčnim interesom proizvajalcev, prodajalcev na drobno, distributerjev, uvoznikov in potrošnikov. Če imajo ljudje različne vidike morajo o njih razpravljati širše na političen način, s političnim procesom in to je tisto, kar se zgodi.
Predsednica
Na vprašanja, na katera se zaradi pomanjkanja časa ni odgovorilo, se bo odgovorilo pisno (glej prilogo).
Opravičujem se tistim, ki so čakali.
S tem se zaključuje čas za vprašanja.
(Seja je bila prekinjena ob 19.35 in se je nadaljevala ob 21.00.)
