Prepoved uporabe tehnologij na cianidni osnovi v rudarstvu (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o vprašanju Komisiji za ustni odgovor gospoda Áderja in gospoda Tőkésa v imenu skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) o prepovedi uporabe tehnologij na cianidni osnovi v rudarstvu - B7-0206/2010).
János Áder
avtor. - (HU) Kolegi poslanci, v zadnjih nekaj letih so bile v Evropski uniji sprejete zelo pomembne odločitve, namenjene varstvu našega okolja. Omenil bi samo odločitev o biotski raznovrstnosti ali Okvirno direktivo o vodah. Na podlagi Okvirne direktive EU o vodah so države članice odgovorne za zaščito kakovosti vode in preprečevanje onesnaževanja. Je to plemenit cilj? Da, je. Je naša odgovornost storiti vse, kar lahko, da ga dosežemo? Seveda je. Ali obstajajo tehnologije v rudarstvu, ki ogrožajo naše vode in naše okolje? Žal so. Poleg tega obstaja tehnologija, ki je izredno nevarna in sočasno povsem zastarela. Skupaj s kar nekaj kolegi poslanci bi rad dosegel prepoved te tehnologije po vsej Evropski uniji. Nesreča s cianidom na reki Tisi pred desetimi leti in tudi nesreče, ki so se zgodile od takrat nas opominjajo na ta problem.
Gospe in gospodje, ta trenutek je srečen in nujen. Srečen, ker glede na informacije, ki smo jih prejeli od Komisije, danes samo tri države uporabljajo to tehnologijo na cianidni osnovi v rudarstvu, srečen pa je tudi zato, ker ker so tri druge držabe prepovedale tehnologijo na cianidni osnovi v rudarstvu, s čimer so dale zgled drugim državam članicam EU. Sočasno je tudi nujen, ker se zaradi naraščajočih cen zlata načrtuje odprtje novih rudnikov po vsej Evropi, kjer se bo uporabljala ta nevarna in zastarela tehnologija. To predstavlja resno grožnjo za naše okolje.
Gospe in gospodje, če smo resni glede potrebe po varstvu naših voda, ne moremo poleg naših rek in jezer ustvariti jezer, zastrupljenih s cianidom. Vendar pa je to posledica te zastarele tehnologije. Če smo resni glede varstva biotske raznovrstnosti, ne moremo dopustiti uporabe tehnologij, ki ubijajo vse oblike življenja v naših rekah, od mikroorganizmov do rakov in rib. Prišel je čas, cenjeni kolegi poslanci, da ukrepamo. Ne čakajmo na novo nesrečo, ki nas bo opozorila na to.
Dovolite mi, da se nazadnje zahvalim vsem tistim kolegom poslancem, ki so prisotni, in tistim, ki bodo sodelovali v razpravi, vendar ne morejo biti tu zaradi izbruha vulkana, ki so storili veliko, da bi pripomogli k pripravi tega predloga sklepa, in zaradi katerih lahko temu parlamentu podamo skupni predlog besedila, ki je plod kompromisa in ki ga podpira ne samo skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), ampak tudi skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze, Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu ter Evropski konzervativci in reformisti. Menim, da je to glede na resnost zadeve povsem utemeljeno. Kolege poslance bi prosil, naj predlog še naprej podpirajo v zadnji fazi postopka odločanja.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospa predsednica, spoštovani poslanci, moj kolega komisar Piebalgs se opravičuje. Žal danes ne more biti tu z vami, zato mi je poveril to razpravo z vami. Hvala za to priložnost, da pojasnim stališče Komisije o uporabi cianida za pridobivanje zlata v Evropski uniji.
Prvič, kot spoštovani poslanci vedo, smo izvedli natančno in celovito študijo damatične nesreče in njenih vzrokov v kraju Baia Mare v Romuniji leta 2000, ko je popustil jez, ki je zadrževal strupene snovi. Ugotovitve te študije so bile upoštevane, ko je Evropska unija leta 2006 sprejela posebno Direktivo o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti.
Skrajni rok za države članice za prenos direktive v nacionalno zakonodajo je bil pred samo dvema letoma, direktivo pa se še danes smatra za sodoben, sorazmeren in ustrezen pristop k nevarnosti uporabe cianida.
Direktiva vključuje številne zahteve za izboljšanje varnosti objektov za ravnanje z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti in omejitev njihovega vpliva na okolje.
Za gradnjo in upravljanje objektov za ravnanje z odpadki, ki se jih mora upravljati z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij, so navedene izrecne in natančne zahteve.
Za objekte za ravnanje ali skladiščenje strupenih snovi se zahteva popolna politika preprečevanja nesreč. Načrt ukrepov za ravnanje ob nesrečah mora pripraviti ne samo upravljavec, ampak tudi pristojni organ. V direktivo so vključene jasne zahteve glede informacij, če se pričakuje čezmejne učinke.
Ta zakonodaja vključuje tudi zahteve za zaprtje objektov za ravnanje z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti in fazo po njihovem zaprtju. Vključuje obveznost pologa podpisane finančne garancije za vsak objekt pred začetkom delovanja. Direktiva vključuje stroge najvišje mejne vrednosti koncentracij cianida, preden se to snov skladišči v usedalnih bazenih, da preostale ostanke razgradijo oksidacija, sončna svetloba ali bakterije.
V praksi je za izpolnjevanje strogih mejnih vrednosti potrebno vgraditi posebno opremo, ki uniči večino cianida pred skladiščenjem v bazenih.
Kolikor nam je znano, na trgu žal ni ustrezne alternative uporabi cianida za pridobivanje zlata. V večini evropskih najdišč je zlato zlito z drugimi kovinami, kar pomeni, da je potrebna metoda ločevanja. Popolno prepoved cianida bi povzročila ustavitev pridobivanja v Evropi in posledično povečala uvoz zlata pogosto iz držav z nižjimi okoljskimi in socialnimi standardi.
Komisija kljub temu spremlja razvoj tehnologije v sektorju in razpravo bomo morda ponovno začeli, če se v naslednjih letih pojavijo alternativne tehnike.
Medtem je ključnega pomena izvajanje te direktive, da se zagotovi varnost teh objektov in zmanjša tveganje, povezano z njihovim upravljanjem. Naj poudarim tudi, da so države članice odgovorne za odločitev o tem, ali se na njihovem ozemlju odpre rudnike zlata.
Vloga Komisije je zagotoviti polno izvajanje te direktive, dobro izvajanje in uveljavljanje pa sta prednostni nalogi.
V skladu z direktivo so države članice dolžne Komisiji zagotoviti informacije o izvajanju najkasneje leta 2012, mi pa smo dolžni izvesti analizo in poročati na osnovi tega.
To bo očitno pravi čas, da ocenimo učinkovitost tega pristopa, in če se bo takrat izkazalo, da je trenutni pristop neučinkovit, ne smemo izključiti možnosti popolne prepovedi.
Nazadnje bi poudaril še pomen zagotavljanja visoke stopnje recikliranja odpadkov in izboljšanja učinkovitosti virov v sektorju pridobivanja rudnin. Celo brez uporabe cianida je rudarjenje zlata daleč od tega, da bi bilo prijazno okolju.
Za pridobivanje 1 g zlata je treba povprečno izkopati in obdelati 5 000 kg rude. Enako količino je mogoče dobiti z recikliranjem približno 5 kg starih mobilnih telefonov. Ta primer kaže pomen povečanja ločenega zbiranja in recikliranja odpadkov - v tem primeru elektronskih in ekektričnih odpadkov, ki lahko vsebujejo zlato in druge podobne plemenite kovine. Zato je učinkovitost virov prednostna naloga te Komisije.
Richard Seeber
Gospa predsednica, vesel sem, da je tu komisarka Malmström, toda v tem primeru bi raje videl njenega kolega gospoda Potočnika, pristojnega komisarja, saj mora ta problem rešiti on.
Najprej bi rad povedal, da Evropa proizvede 0,73 % svetovnega zlata in da se zlato trenutno pridobiva v Bulgariji, na Finskem, Madžarskem, v Italiji, Romuniji in na Švedskem. Nevarnih tehnologij na cianidni osnovi ne uporabljajo vse. Izpostavil bi, da je delovna skupina, sestavljena za preiskavo nesreče v kraju Baia Mare, ugotovila, da je bila zasnova objekta neprimerna za skladiščenje in odlaganje rudarskih odpadkov, da odobritve te zasnove niso pregledali nadzorni organi in da nadzor zajezitve in delovanja objekta ni bil zadosten, tako da je upravljavec objekta storil mnogo napak. Kot je pravilno ugotovila komisarka, smo se naučili iz te nesreče. Vendar pa menim, da mora Komisija izluščiti nadaljnje zaključke glede na to zelo nevarno tehnologijo.
Ker alternativne tehnologije, ki so na trgu, kolikor mi je znano, ne zagotavljajo rezultatov, ki jih dejansko hočemo, moramo preučiti tudi, kaj lahko storimo na področju raziskav in razvoja, da bi zagotovili prihodnost pridobivanja zlata, vendar tudi varnost objektov. Evropa se je ob številnih priložnostih zavezala visokim standardom varstva okolja. Spomnil bi vas na okvirno direktivo o vodah, katere cilj je očitno preprečevanje teh nevarnosti, toda tudi obveznosti na področju biotske raznovrstnosti. Zato vas prosim, gospa Malmström, da komisarju Potočniku prenesete našo jasno zahtevo, naj na področju pridobivanja zlata Komisija, evropski zakonodajalec, doseže napredek.
Csaba Sándor Tabajdi
v imenu skupine S&D. - (HU) Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu brez zadržkov podpira prepoved uporabe tehnologij na cianidni osnovi, saj bi rad pozornost komisarke usmeril k dejstvu, da ni dovolj, da Komisija ukrepa po dogodku. Žal so v evropskem varstvu okolja - in zlasti v Odboru za peticije - številni primeri, kjer se onesnaževanje okolja začne in nadaljuje, ne da bi ga lahko preprečili; zato mora biti cilj Evropske unije odslej preprečevanje. Moja kolega gospod Áder in gospod Seeber sta omenila tudi nesrečo s cianidom v rudniku v kraju Baia Mare. Ko pozivamo k prepovedi uporabe cianida v rudarstvu, pridobivanju zlata, to delamo na podlagi izkušenj iz posebne, zelo žalostne okoljske katastrofe.
Glede na trenutne naložbe v Roşia Montană načrti vključujejo znatno večji rudnik zlata. Naložba je povezana s številnimi problemi. Ni zagotovila, da površinsko rudarjenje, ki spremlja naložbo, ne bo preoblikovalo krajine. V okolje se bo sprostilo veliko strupa. Pričakovana življenjska doba rudnika je samo 20 let in bo ustvaril komaj kaj delovnih mest. Ni jamstva, da bo investitor povrnil okolje v prejšnje stanje po koncu rudarjenja. Zaradi vseh teh razlogov Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu skupaj s skupino Zelenih/Evropske svobodne zveze in Konfederalno skupino Evropske združene levice/Zelene nordijske levice ne samo sproža pobudo, ampak Komisijo poziva tudi, naj do leta 2010 ali 2011 pripravi zakonodajo, s katero se dokončno prepove uporabo cianida v rudarstvu znotraj Evropske unije, saj se onesnaževanje okolja ne ustavi na nacionalnih mejah. Tudi če nekaj držav prepove uporabo cianida pri pridobivanju zlata, je to brez koristi, če problema ne rešimo na ravni EU.
Michail Tremopoulos
v imenu skupine Verts/ALE. - (EL) Gospa predsednica, tema, o kateri razpravljamo, je zelo pomembna, saj je cianid zelo nevarna snov. Ne strinjamo se s tem, kar je predstavnica Komisije povedala o tem, da ni varne tehnologije. Menimo, da bi se moralo tri trenutne naložbene načrte za pridobivanje zlata v Grčiji urediti tako, da se prepove ta tehnologija. V krajih Evros, Rodopi in Halkidiki so lokalne skupnosti ostro reagirale in vrhovno upravno sodišče v Grčiji, Svet države, je izreklo sodbe.
Grožnja z vključitvijo Mednarodnega denarnega sklada kot posledica krize v moji državi vzbuja strah pred morebitnimi pritiski za omilitev zakonodaje za varstvo okolja in nadzor. Obstajajo prakse in izkušnje iz drugih držav s tragičnimi rezultati. V Grčiji nevarnost izhaja iz pridobivanja zlata v Bolgariji, ki je povodje Evrosa.
Tu se zastavlja tudi vprašanje turške obale in povezanih groženj za Egejsko morje. Podobni načrti obstajajo tudi v drugih državah. Vendar se je Madžarska, kot že vemo, decembra lani odločila prepovedati uporabo tehnologij na cianidni osnovi v rudarstvu.
To bi morala podpreti tudi evropska zakonodaja s popolno prepovedjo in sočasno vzpostavitvijo varnostne mreže za gospodarsko ranljive države kot je Grčija. Pozivamo, naj šibka zakonodaja Evropske unije postane odločnejša in naj se odpravi različne ravni dovoljenih onesnaževal za vsako državo članico.
Nikolaos Chountis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospa predsednica, v imenu Konfederalne skupine Evropske združene levice/Zelene nordijske levice bi rad povedal, da se nam zadeva zdi izredno resna; potrebno je takojšnje ukrepanje in to ni čas za oviranje.
Komisija in stališče, ki ga je zavzela, sta sproščena, direktiva pa je polna lukenj in ne preprečuje nevarnosti, ki so jih omenili drugi poslanci. Pomen in posledice uporabe cianida pri pridobivanju kovin sta dobro dokumentirana in videli smo, kaj se je zgodilo v Romuniji. Eden izmed poslancev je prej omenil rudarske programe, ki se trenutno pripravljajo v Grčiji. Ko sem Komisijo vprašal o načrtovanju rudnikov zlata v Bolgariji, ki uporabljajo tehnologijo na cianidni osnovi v rudarstvu, je odgovor Komisije podkrepil moj strah in potrebo po strožji zakonodaji in njenem ofločnejšem izvajanju. Prepričani smo, da se bodo odzvali državljani, vendar pa moramo ukrepati tudi mi. Zato se pridružujemo vsem, ki pozivajo k popolni prepovedi uporabe cianida pri pridobivanju kovin, takšni prepovedi pa bi se morale zavezati vse države, tako kot se je nedavno Madžarska.
Jaroslav Paška
Predstavniki organov EU javno pogosto zelo poudarjajo varovanje zdravja naših državljanov ter varstvo narave in okolja. Zato je presenetljivo, da so evropski predpisi skorajda sumljivo nedosledni, ko gre za uporabo zelo strupene kemične snovi cianida pri pridobivanju plemenitih kovin.
Med strokovnjaki je dobro znano, da je cianid ena izmed najbolj strupenih kemičnih snovi. V organizem se vnese skozi nepoškodovano kožo ali z zaužitjem. V zadostnih koncentracijah v nekaj sekundah ali minutah sledi smrt.
Argumenti rudarskih družb, da lahko zagotovijo pogoje za pridobivanje zlata, ki bodo preprečili tveganje, da bi škodoval zdravju ali okolju, so se vedno izkazali za ničvredne. Včasih gre za človeško napako in včasih nas preseneti narava. To je mogoče razbrati iz desetin resnih nesreč po vsem svetu, katerih posledica je bilo obsežno uničenje narave, ogrožanje zdravja in tudi izguba življenja.
Omenimo jih samo nekaj iz zadnjih let: Summitville v Koloradu, Carson Hill v Kaliforniji, Brewer v Južni Karolini, Harmony v Južni Afriki, Omai v Gvajani, Gold Quarry v Nevadi, Zortman-Landusky v Montani, Kumtor v Kirgizistanu, Homestake v Južni Dakoti, Placer na Filipinih, Baia Mare v Romuniji in Tolukuma na Papui Novi Gvineji. V vseh teh krajih so prebivalci in narava drago plačali pohlep sodobnih zlatokopov, ki ga podpira nezanimanje organov.
Komisarka, prišel je čas, da ljudem v EU pokažete, kaj je za avs resnično pomembno: okolje ter zdravje in življenja ljudi ali dobički rudarskih družb.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Strinjati se moramo, da bo prepoved uporabe cianida v rudarstvu postala prednostno vprašanje okolja ne samo v Romuniji, ampak tudi po vsej Evropi. Med leti 1998 in 2006 se je po svetu zgodilo več kot 25 nesreč in izpustov, s čimer je postalo vse bolj jasno, da je cianid desetletja predstavljal nenehno nevarnost okolju. Te rudarske nesreče porajajo številna vprašanja o praksah in uporabi predpisov, ki urejajo ravnanje s cianidom, čeprav so vpletene družbe dobronamerne.
Poleg tega upravljanje prevoza, skladiščenja in uporabe cianida povezano s pomanjkljivostmi pri upravljanju in vzdrževanju usedalnih bazenov, da ne omenjam slabega vremena, lahko povzroči eksplozije z uničujočim učinkom na okolje. Obstajajo alternative uporabi cianida v rudarstvu, vendar jih rudarska industrija ne spodbuja, čeprav se na ravnmi Evropske unije izvaja predpise za aktivno spodbujanje novih tehnologij, ki so varne.
Novembra 2005 so poslanci Evropskega parlamenta in države članice sprejeli Direktivo o odpadkih iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti. Ta direktiva je neučinkovit zakonodajni instrument zaradi velikega pritiska, ki ga izvaja rudarska industrija, in pomislekov, ki so jih izrazile države v srednji in vzhodni Evropi zaradi zavračanja zahtev in odgovornosti za čiščenje starih, zapuščenih rudnikov. Nekatere izmed vrzeli v direktivi postanejo očitne, če pomislimo, da se na primer ne nanaša na emisije cianida v zraku.
Vzemimo primer rudarskega razvoja kraja Roşia Montană v okrožju Alba. Če bo rudnik začel delovati, se ocenjuje, da bo vsak dan v zrak spuščenih 134,2 kg cianida, kar se bo dogajalo vsak dan normalnega delovanja. To pomeni letno količino 48 983 kg emisij ali 783 728 kg v 16 letih delovanja rudnika. Poleg tega ne obstaja evropska zakonodaja o kakovosti zraka za takšne emisije. V tem okviru je naša moralna dolžnost do prihodnjih generacij in spoštovanje svetovnih teženj glede prepovedi uporabe cianida v rudarstvu, da podpremo ta zakonodajni predlog.
Zuzana Roithová
(CS) Gospe in gospodje, v času, ko obhajamo deseto obletnico velike okoljske katastrofe, ko je v evropske reke iz romunskega rudnika zlata ušel cianid, glasujemo o resoluciji, v kateri zahtevamo prepoved pridobivanja zlata z uporabo cianida po vsej EU. To je izredno nevarna tehnika ne samo v primeru nesreč, ki ogrozijo veliko območje, ampak tudi zato, ker povzroča okoljsko obremenitev v teku pridobivanja, ki je ni mogoče več dopuščati. Iz vsake tone rude, onesnažene z zelo strupenim materialom, ki se v okolju le stežka razgradi, se pridobi le nekaj gramov zlata. Hkrati se ustvarja veliko ton te strupene kamnine. Poleg tega so nasprotovanja večine tujih lastnikov rudnikov našim dejavnostim neutemeljena, saj obstajajo druge, varnejše, čeprav dražje metode pridobivanja.
Prosila bi vas za vašo podporo pri glasovanju o naši skupni resoluciji, s katero Evropsko komisijo pozivamo, naj prepove tehnologijo na cianidni osnovi znotraj EU od leta 2012 dalje, ter pozivamo Komisijo in države članice, naj ne podpirajo rudarskih projektov, pri katerih se uporablja cianid, znotraj EU ali tretjih držav. Prepoved danes že velja v Češki republiki, Nemčiji in na Madžarskem, in tudi druge države bi morale prepovedati to tehniko pridobivanja. Menim, da je za rudarske družbe bistveno, da imajo obvezno zavarovanje za škodo, povzročeno z nesrečami, vključno s stroški za vračilo območij, ki so jih prizadele nesreče, v njihovo prvotno stanje. Za konec bi rada poudarila, da nas neznatni dobički zaradi cenejšega pridobivanja zlata z uporabo cianida ne morejo odvezati naše odgovornosti glede delujočega ekosistema in ohranjanja ekosistema za naslednje generacije.
Kriton Arsenis
(EL) Gospa predsednica, komisarka, po Černobilu vsi razumemo jedrsko nevarnost. Toda leta 2000 je drugo največjo okoljsko katastrofo v zgodovini Evrope - morda celo v zgodovini sveta - povzročila nesreča v kraju Baia Mare v Romuniji, ki so jo omenili številni poslanci. Sto tisoč kubičnih metrov vode z zelo visokimi koncentracijami cianida in drugih težkih kovin je ušlo iz rudnika zlata v reko Tiso in iz nje v Donavo, zaradi česar so bile prizadete Madžarska in Srbija ter tudi Romunija in je prišlo do pomora na deset tisoče rib ter zastrupitve pitne vode.
Onesnaženje prehranjevalne verige na neposredno prizadetih območjih je bilo dolgoročno. Madžarska je poročala o 1 367 tonah mrtvih rib. Več kot 100 oseb, pretežno otrok, se je zastrupilo z onesnaženimi ribami in so jih nemudoma zdravili.
Kljub temu se ne nadaljuje samo pridobivanje zlata z uporabo cianidnih topil, ki še vedno ni prepovedano na evropski ravni; nasprotno, zadevne naložbe subvencionirajo države članice in Evropska unija. Pridobivanje se nadaljuje ali načrtuje na Švedskem, Finskem, Slovaškem, v Romuniji, Bolgariji in Grčiji, medtem ko je z zakonom prepovedano na Madžarskem in v Češki republiki in s sodno prakso v Nemčiji.
Čas, ko smo žrtvovali lokalno okolje in zdravje naših državljanov za delovna mesta, je že dolgo mimo. Celo ekonomska upravičenost te dejavnosti bi se zrušila, če bi se uporabljalo načelo preprečevanja in načelo "onesnaževalec plača".
Vsaka gospodarska dejavnost je dobrodošla, če je v skladu z varstvom okolja in varovanjem zdravja naših državljanov. Toda ko uporabljamo cianid, izpostavljamo okolje in tudi zdravje naših državljanov nepopravljivi nevarnosti.
Komisarka Malmström, nam lahko zagotovite, da bomo imeli ustrezno in močno zakonodajo in da se Baia Mare ne bo tokrat ponovila na Švedskem, Finskem, v Bolgariji ali Grčiji? Komisijo pozivam, naj dokaže, da spoštuje obveznosti, ki jih je pred samo dvema mesecema prevzela pred Evropskim parlamentom.
Svoj glas dodajam tistim v lokalnih skupnostih, ki bodo prvi trpeli posledice in ki se pridružujejo boju okoljskih gibanj, ter pozivamo k takojšnji prepovedi uporabe cianida pri pridobivanju zlata v Evropski uniji.
Theodoros Skylakakis
(EL) Gospa predsednica, komisarka, zlato je tam; ne more uiti. Poziva se nas, naj razpravljamo o tem, kdaj, kako in s kakšnim okoljskim vplivom se ga odločimo pridobiti.
Če se naložbo izvaja z uporabo cianida, so posledice nepopravljive, saj zlata ni več in mulj, ki vsebuje nevarni strupeni cianid, kot priznava sama direktiva, v velikih količinah ostane na območju pridobivanja. To vprašanje ne zadeva samo teh držav članic, saj so nižje ob reki tudi države članice, katerih objekti so ob rekah.
Obstoječa direktiva ima eno pomanjkljivost: zahtevana finančna garancija ne zajema vseh posledic v primeru nesreče, zlasti ko se zadevne objekte zapre. Posledično se krši osnovno načelo "onesnaževalec plača", zlasti ker so družbe, ki uporabljajo to tehniko, večinoma zunaj Evrope in po koncu pridobivanja izvlečejo bel robček in nam pomahajo v slovo.
Zato moramo natančno preučiti alternativne metode pridobivanja in ponovno uveljaviti osnovno načelo "onesnaževalec plača" s polnim in zanesljivim zavarovanjem v primeru nesreče od zdaj naprej in tako dolgo, dokler bodo te nevarne snovi ostale v tleh. Dokler ne bodo izpolnjeni ti predpogoji, menim, da je treba popolnoma prepovedati to tehnologijo, kar bo verjetno motiviralo družbe, da izvedejo natančne raziskave alternativ, tehnik, ki manj onesnažujejo, saj nimaš razloga, da bi raziskoval alternative, če imaš poceni metodo in ti ni treba plačati za onesnaženje, ki ga povzroča.
Jan Březina
(CS) Gospe in gospodje, odločil sem se govoriti o tej temi, saj sem pozorno spremljal dogodke v zvezi z načrtovanjem in odprtjem najdišč Mokrsko in Kašperské Hory v Češki republiki, kjer je bilo treba drobno razpršeno zlato pridobiti s cianidnim postopkom. Takrat, sredi devetdesetih let 20. stoletja, smo preučili okoljski vpliv uporabljenih kemičnih snovi in dejstvo, da cianidni postopek vključuje obdelavo velikih količin rude, poleg česar so bili škodljivi učinki ne samo cianida, ampak tudi snovi, uporabljenih za tako imenovano izpiranje cianida, ki sta klor in kalcijev oksid. Obstaja tudi nadaljnje dejstvo, da se lahko z uporabo tega postopka mobilizira škodljive spremljevalne elemente. Ti elementi vključujejo predvsem arzen, ki je zelo nevaren in se pogosto nahaja v arzenovem piritu, zelo pogostem spremljevalnem mineralu. V mnogih primerih se osebno zavzemam za pridobivanje kot potrebnen predpogoj za tehnološki napredek, toda ko gre za obdelavo rude, ki vsebuje zlato, s cianidom, nasprotujem tej tehnologiji in sem zadovoljen, da jo je leta 2000 sprememba zakona o rudarstvu v Češki republiki izključila iz dopustnih metod za obdelavo zlata. Glede na velika tveganja, povezana z uporabo cianidnega postopka, bi bilo dobro to tehnologijo izključiti ne samo v EU, ampak po vsem svetu. To pa zato, ker so tveganja cianidnega postopka nesorazmerno velika predvsem v državah tretjega sveta, kjer je raven varstva okolja nižja. Komisarka, ste prepričani, da so bile nove alternativne tehnologije ter novi načini ločevanja in flotacijskega ločevanja ustrezno preučeni?
Alajos Mészáros
(SK) Najprej bi se rad zahvalil pobudnikoma, in sicer gospodu Áderju in gospodu Tőkésu, da sta načela to zelo resno vprašanje. Kolikor je mogoče močno bi rad podprl predlog resolucije o splošni prepovedi tehnologij na cianidni osnovi po vsej Evropski uniji.
Vsak, ki je doživel in videl posledice okoljske katastrofe, ki jo je povzročila napaka v tehnologiji v kraju Baia Mare, in posledični izpust strupenih cianidnih odpadkov v vodotoke z obsežnimi učinki na živalstvo v reki Tisi na Madžarskem in Donavi v Bolgariji, bi storil vse, kar je mogoče, da zagotovi, da se kaj podobnega v Evropski uniji ne bi moglo več ponoviti.
Moja država Slovaška je bila resno prizadeta zaradi katastrofe, saj se je odvijala ob naših mejah. Poleg tega obstaja podobna grožnja na Slovaškem zaradi ponovnega odprtja številnih starih rudnikov plemenitih kovin, kjer se razmišlja o uporabi tehnologije na cianidni osnovi zaradi nizkih koncentracij plemenitih kovin.
Bilo bi popolnoma napačno in nepravilno, če bi ta proces označili kot dvostransko zadevo med dvema državama članicama EU. Upam, da bo Komisija zavzela nekoliko odločnejše stališče kot je to, ki ga je tu predstavila komisarka.
S sprejetjem resolucije se moramo zavzeti za splošno in širšo obrambo evropskih vrednot v naši okoljski politiki.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Za začetek bi se zahvalil komisarki za uravnoteženo stališče, ki ga je komisarka predstavila na začetku razprave. Tehnologije, ki uporabljajo cianid, so nevarne. Vendar pa obstajajo druge tehnologije, ki so prav tako nevarne, na primer proizvodnja jedrske tehnologije. Sprejeti so predpisi, standardi in norme za preprečevanje nesreč. Ni nam treba uvesti prepovedi; upoštevati moramo samo pravila. Resolucija omenja 30 nesreč v zadnjih 25 letih. Ne navaja, koliko izmed teh se je zgodilo v Evropi, saj jih je bilo zelo malo, predvsem v državah, ki v času, ko se je zgodila nesreča, niso bile članice Evropske unije. Komisija je zaostrila pravila zaradi nesreče, ki se je zgodila leta 2000.
Tehnologija na osnovi cianida se uporablja za pridobivanje vrste proizvodov, celo farmacevtskih proizvoidov in viraminov. Resolucija obravnava samo pridobivanje in podrobneje pridobivanje zlata. Zakaj? Razlog za to je, da ni problematičen cianid, ampak zlato. V njej ni samo zahteve po prepovedi te tehnologije, ampak tudi zahteva po ustavitvi tekočih projektov do datuma verjetne prepovedi. Edini prihodnji projekt v Evropi, za katerega vem in ki vključuje pridobivanje zlata, je v Romuniji.
Kolegi poslanci, prosil bi vas, da pozorno preberete besedilo resolucije; zlasti izjave kot so "obilno deževje v prihodnosti bo povečalo tveganje uhajanja" ali "rudarska industrija zagotavlja malo zaposlitvenih priložnosti in še ta z omejenim trajanjem 16 let" ali "pride lahko do človeške malomarnosti, ker so nekatere države članice nesposobne uveljaviti zakonodajo". Menim, da za takšne izjave v besedilih Evropskega parlamenta ni prostora.
Kolegi poslanci, zato pretehtajte razloge za in posledice glasovanja proti resoluciji, ki zmanjšuje našo verodostojnost pred Komisijo in možnost, da se predloge resolucij, odobrene v Evropskem parlamentu, upošteva ne samo v trenutnem primeru, ampak na splošno.
Mariya Nedelcheva
(BG) Gospod predsednik, gospe in gospodje, uporaba cianidnih mešanic v rudarski industriji je vprašanje, do katerega nihče ne more biti nevtralen. Seznanjeni smo s pravnimi ukrepi, ki jih je sprejela Evropska unija. Posredujejo jasno sporočilo: še naprej moramo zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi in varstva okolja z uporabo ustreznih virov, struktur, nadzornih mehanizmov in sistemov upravljanja. Tudi nadaljnja mobilizacija javnega mnenja v Evropi je del naše naloge. Vendar ko se to stori z izkoriščanjem strahu ljudi in uporabo okoljske karte za zaščito interesov drugačne vrste, sprejeto stališče popolnoma izgubi svojo vrednost.
V skladu s poročilom SRE Consulting se večino cianidnih mešanic, ki se trenutno uporabljajo na ravni industrije, uporablja za namene kemične industrije in površinsko obdelavo kovin. To pomeni, da se jih bo še naprej uporabljalo za druge namene, čeprav prepovemo njihovo uporabo za pridobivanje zlata, naša prepoved pa ne bo povzročila znatnega zmanjšanja njihove uporabe. V celoti podpiram nujno potrebo po oceni vpliva na okolje in da oba operaterja in nadzorni organi v naših državah izvajata predhodni in naknadni nadzor.
Moja država Bolgarija trenutno nima izrecne prepovedi uporabe cianidnih mešanic pri pridobivanju zlata. V tem primeru se uporaba drugih tehnologij, zlasti med trenutno krizo, ni izkazala za učinkovitejšo. To ne pomeni, da sklepamo kompromise, ampak da poslušamo glas razuma in ne zapadamo v skrajnosti. Zato most, ki povezuje skupino ljudi, ki nasprotuje prepovedi, s skupino ljudi z drugačnim mnenjem, poteka prek vas. To je most, ki ga, pozivam vas, ne smemo požgati.
Sari Essayah
Gospod predsednik, strinjam se, da se jalovinskih pregrad, kakršna je leta 2000 povzročila nesrečo v kraju Baia Mare, ne sme graditi. Finska je velika proizvajalka zlata po evropskih standardih. Nov rudnik v kraju Kittilä je največji v Evropi in v njem vsako leto pridobijo 5 000 kg zlata. Vendar si moramo zapomniti eno znanstveno dejstvo: edina tekočina, v kateri se raztaplja zlato, je cianid. Zato postopek pridobivanja v kraju Kittilä vključuje tudi cianid, vendar v zaprtih postopkih. Cianid, ki se uporablja pri predelavi obogatenega mulja, se uporabi ponovno, ostanki cianida pa se po končanem postopku uničijo. Očistijo se celo ostanki cianida v vodi iz jalovinskih pregrad. Bolj naravi prijazno bi bilo pridobivanje rude na osnovi bakterij, vendar se to še ne uporablja za zlato.
Edini rudnik na svetu, ki je na osnovi mikrobov pridobival nikljevo rudo, je v kraju Talvivaara, tudi na Finskem. Čiščenje ostankov cianida z mikrobi se razvija z dobrimi rezultati, zato močno priporočam, da se obrnemo v to smer. Zaradi tega ne podpiram predloga o popolni prepovedi uporabe cianida, zagotovo pa spodbujam strog okoljski nadzor z najboljšo razpoložljivo tehnologijo in zaprtimi postopki.
Cristian Dan Preda
(RO) Mislim, da je pobuda za prepoved uporabe tehnologije na cianidni osnovi pri pridobivanju zlata neupravičena. Kot je bilo že omenjeno, na tem področju obstajajo številni veljavni evropski zakonodajni akti, ki močno zaostrujejo predpise o pogojih za uporabo cianida, in sicer vse od prej omenjene tragične nesreče, ki se je zgodila v kraju Baia Mare in ki je žal povzročila onesnaženje.
Zato bi si morali predvsem prizadevati za to, da bi vse države članice v takšnih okoliščinah strogo izvrševale ta zakonodajni okvir na nacionalni ravni. Tehnologija na cianidni osnovi se za pridobivanje zlata uporablja že več kot 100 let pod pogoji, ki zagotavljajo varnost okolja, in kot del učinkovitega postopka za pridobivanje zlata. Pravzaprav je bilo prav s to in z nobeno drugo tehnologijo v svetu v zadnjih 20 letih pridobljenih 90 % zlata.
Tehnični predpisi, ki urejajo uporabo in nevtralizacijo cianida, so pomagali zmanjšati tveganja za okolje in zdravje delavcev. Mislim, da moram tudi poudariti, da ustrezna uporaba previdnostnega načela ne vključuje čustvenega odziva, ki bi prevzel obliko prepovedi tehnologije, ki je dokazala svoje koristi in katere tveganja so popolnoma znana in obvladljiva. Pri uporabi previdnostnega načela je treba preučiti tudi tveganja za okolje, ki jih povzroča uporaba drugih alternativnih sredstev, ki so podobni cianidu. V vsakem primeru strokovnjaki pravijo, da uporaba takšnih alternativnih sredstev predstavlja večje tveganje kot uporaba cianida.
Csaba Sógor
(HU) Dopuščanje ali prepoved rudarskih postopkov, pri katerih se uporablja cianid, v nekaterih državah članicah odpira občutljiva vprašanja. Predvsem moramo dokazati, da reševanje tega problema ne more biti žrtev političnih namer ali interesov. Ocenjevanje nevarnosti onesnaženja je stvar strokovnjakov, in če takšna nevarnost obstaja, potem je dolžnost političnih voditeljev, da zaščitijo interese državljanov. Na tej točki vprašanje sega dlje od skrbi za varstvo okolja, kajti onesnaženje lahko ogrozi zdravje ljudi, kar je v nasprotju s pravico državljanov EU do visoke ravni varovanja zdravja (člen 35 Listine o temeljnih pravicah). Na tem področju ne more biti vprašanja o majhnem ali velikem tveganju. Če je zdravje državljanov ogroženo, potem je politična razprava brez pomena, organi pa morajo ukrepati proti morebitnem onesnaževalcu. Čeprav je uporaba cianida v nekaterih državah članicah prepovedana, v drugih pa dovoljena, se morajo države članice med seboj posvetovati in si prizadevati za oblikovanje partnerstev. Komisija pa mora prevzeti v zvezi s tem svoje stališče in začeti pripravljati predpise, ki izključujejo možnost škode za zdravje državljanov EU.
Hannu Takkula
(FI) Gospod predsednik, ker prihajam iz države zlata, s severne Laponske, bi tudi sam želel prispevati k tej razpravi. Kot je v svojem odličnem govoru dejala gospa Essayah, se zlato raztaplja z uporabo cianida, to pa se na Finskem dogaja v zaprtih postopkih.
V rudniku zlata v kraju Kittilä, ki je dokaj blizu kraju, kjer živim, se vsako leto pridobi več kot 5 tisoč kilogramov zlata. Tam ni bilo nobenih problemov, ker so se okoljska vprašanja reševala tako, da se je zakonodaja dopolnjevala, postopki so zaprti, ostanki pa se uničijo. Pomembna je tudi tehnologija. Pri tem se evropske države zagotovo v veliki meri razlikujejo in prepričan sem, da moramo vzpostaviti sodelovanje in izmenjati najboljše prakse.
Drugo pomembno vprašanje je uporaba mikrobov, kar je novost. Tudi v to moramo vlagati v prihodnosti, da bi lahko začeli izvajati celo še bolj okolju prijazen in učinkovit postopek raztapljanja zlata. Po vsej Evropi si moramo usklajeno prizadevati, da se bo rudarjenje lahko nadaljevalo, pri tem pa moramo na trajnosten način upoštevati okolje.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, besede gospe Roithove, gospoda Březina in gospoda Mészárosa so me zares prepričale, saj so govorili o tem, da je v državi, v kateri so živeli prej, tj. v komunistični Čehoslovaški, obstajalo podobno vsesplošno izkoriščanje, da se je potem pogled na to spremenil in da so danes oni tisti, ki zagovarjajo varstvo okolja in skupne evropske standarde.
Mislim, da ta drugačen pogled potrebujemo po vsej Evropi. Zavedati se moramo dejstva, da smo sredi procesa razvoja novih tehnologij. Zakaj ne bi okrepili izkopavanje rezerve, ki jo tako ali tako zmanjkuje, in najprej razvili te nove tehnologije? Želel bi pojasniti eno stvar: če ne bomo pazljivi, se bo uničilo nekaj nenadomestljivega, prihodnje generacije pa nas bodo zaradi tega preklele.
Zato moram tu zares pozvati k dolgoročnem pristopu. Ključnega pomena je, da imamo enotne evropske standarde, kajti reke prečkajo meje, cianid pa seveda prav tako predstavlja nevarnost za okolje, ki prečka meje.
Elena Băsescu
(RO) Strinjam se, da je na ravni Evropske unije treba sprejeti vse možne ukrepe, da bi se zmanjšalo domnevno tveganje, ki ga povzroča uporaba strupenih, nevarnih snovi, kot je cianid. Vendar pa prepoved teh snovi ne sme biti edina rešitev. Strupene, nevarne snovi se razen v rudarstvu uporabljajo tudi v mnogih drugih industrijskih procesih. Poleg nesreče v kraju Baia Mare leta 2000 sta se v rudarskem sektorju zgodili še dve veliki nesreči: ena v Španiji leta 1998 in druga na Švedskem leta 2003, obe pa sta bili večje razsežnosti. Vzrok zanju pa je bil podoben: sesedla sta se jalovinska bazena.
Tehnologija na cianidni osnovi za pridobivanje kovin se uporablja pri več kot 90 % pridobivanja zlata in srebra po vsem svetu. Brezpogojna prepoved te tehnologije in njena nadomestitev s tehnologijo na osnovi snovi, ki so za okolje manj nevarne, vendar so pretirano drage in ustvarjajo manjše donose, pomeni, da bo neka država dejansko morala ustaviti pridobivanje teh kovin ne glede na gospodarske in družbene posledice, ki jih bo to povzročilo.
Michael Theurer
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot je pravkar povedal gospod Takkula, je tehnologija na cianidni osnovi pogosta metoda v rudarstvu. Vendar pa je, kot smo slišali, izredno nevarna. Katastrofa, ki jo je pravkar omenila gospa Băsescu, je takrat povzročila onesnaženje Donave in nas vse pretresla, veste pa tudi, da se sam močno zavzemam za Podonavje. Zato se kot politik, usmerjen na trgovinsko področje, sprašujem, kaj lahko v zvezi s tem storimo? V Evropski uniji smo samo omejili zmogljivosti pridobivanja zlata. Cilj je vnesti spremembe po vsem svetu s tehničnimi inovacijami. Tu obstaja visoka tehnologija, to vem. V Nemčiji so bile razvite okoljske tehnologije, ki bodo pomagale, da se bomo v prihodnosti lahko izognili cianidu. Poskrbeti moramo, da bodo te evropske visoke tehnolofije postale komercialno izvedljive in cenovno dostopne. V tem vidim velik potencial za trgovino. Ne smemo se omejiti na Evropsko unijo, temveč moramo poskrbeti, da bomo v interesu okolja in našega gospodarstva dosegli preboj tudi v mednarodni trgovini.
Miroslav Mikolášik
(SK) Tehnike za pridobivanje na cianidni osnovi so povezane z visokim tveganjem okoljske škode, zato predstavljajo tudi nevarnost za življenje in zdravje ljudi. Uporaba cianida za luženje plemenitih kovin, kot je zlati, je prepovedana v številnih državah članicah, vendar pa tveganja naravnih nesreč, ki vključujejo onesnaženje površinskih voda, segajo prek nacionalnih meja.
Razvpita nesreča v kraju Baia Mare (ki je v Romuniji, tukaj pa moram popraviti svojega kolega, gospoda Posselta: ni se zgodila na Čehoslovaškem, temveč v Romuniji, nato pa je onesnažila tako Madžarsko kot Slovaško, s tem pa nekdanjo Čehoslovaško) je povzročila neizmerno škodo, celo do 1 000 km ali dlje stran od mesta, kjer se je zgodila. Med prizadetimi je bila tudi moja država.
Kljub temu zakoni v mnogih evropskih državah še vedno dovoljujejo uporabo takšnih tehnologij. V interesu varstva zdravja ljudi in okolja ter glede na dejstvo, da lahko tehnologije pridobivanja na cianidni osnovi v primeru nesreeč prizadenejo več držav, sem trdno prepričan, da je nujno in prav zares temeljnega pomena, da na evropski ravni oblikujemo enotno zakonodajo.
Iosif Matula
(RO) Kemična snov, nad katero ni nadzora in ki je ušla v okolje, povzroča resne probleme, vendar pa imamo več kot 10 milijonov kemičnih snovi. Celo večje pa je število lokacij, na katerih se opravlja delo z uporabo kemičnih snovi. Tukaj, v Evropskem parlamentu, bi lahko razpravljali o milijonih potencialno nevarnih scenarijev. Cianidi so nedvomno strupeni, toda jaz sem kemik in lahko vam povem, da imamo svetoven problem: v rudarstvu se uporablja manj kot 18 % cianidov. Preostali cianidi se uporabljajo pri proizvodnji zdravil, potrošniškega blaga v kozmetičnih industriji in na številnih drugih področjih.
Na našem planetu pa se uporabljajo še snovi, ki so tisoč krat bolj strupene od cianidov. Splošno rečeno, če kemične snovi pridejo v vodo, uničujejo življenje. V svetu imamo mnogo mrtvih rek, ki se jih cianidi niso niti dotaknili. V Mrtvem morju ni nobenih znakov življenja, ker vsebuje velike količine natrijevega klorida, z drugimi besedami, namizno sol. Pri uporabi katere koli kemične snovi je treba upoštevati vse tehnologije in predpise za varstvo okolja, ki se uporabljajo v letu 2010. To je zagotovo pot, ki jo je izbrala Romunija kot evropska država. Enako mora storiti vsaka država na svetu.
Traian Ungureanu
Gospod predsednik, z vsem dolžnim spoštovanjem, rekel bi, da gre ta razprava v veliki meri v napačno smer. Tema, o kateri govorimo, je zelo nenavadna. Ponovno pogreva nesrečo, ki se je zgodila pred 10 leti. Zakaj? Zakaj je bila vmes tako dolga tišina? In zakaj zdaj? Zakaj razpravljamo zdaj? Če bomo sledili temu vzorcu, bi lahko prepovedali in bi morali prepovedati vse, kar bi lahko povezali z neko nesrečo iz preteklosti. Cela ta reč se mi zdi neutemeljena. Mislim, da okolje izkorišča kot paravan in da temelji na strahovih množic, ki so danes tako moderni. Po mojem mnenju, in to resnično mislim, je to samo slaba politična zarota.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, na kratko bi želel mojemu kolegu poslancu pojasniti nekaj, česar zaradi prevoda ni pravilno razumel. Kraj Baia Mare poznam zelo dobro in vem, da se ni nahajal v nekdanji Čehoslovaški, temveč na severu Transilvanije. To zelo dobro vem. Šlo je za prevajalsko napako. Govoril sem samo o tem, kar so rekli gospod Březina, gospa Roithová in gospod Mészáros , ki so govorili o izkušnjah v kraju Kašperské Hory ali Bergreichensteinu itd. Geografijo srednje Evrope pa poznam.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za to razpravo. Seveda bom poskrbela, da bo gospod Potočnik z njo v celoti seznanjen.
Glede cianida smo enako zaskrbljeni kot vi. To je seveda zelo nevaren toksin in tega se zavedamo. Vendar naj vam zagotovim, da je Komisija potegnila določene zaključke iz strašne nesreče, ki se je pred 10 leti zgodila v kraju Baia Mare. Direktiva, ki smo jo sprejeli prav pred kratkim, vključuje veliko omejitev in zahtev, da bi se zagotovila največja zaščita v zvezi z vplivi na okolje in zdravje ljudi. Direktiva bo zmanjšala verjetnost, da bi se takšna nesreča ponovno zgodila, če pa bi do tega res prišlo, bo v veliki meri zmanjšala možen vpliv nesreče. Zato je ustrezno izvajanje direktive izredno pomembno.
Glede na zelo stroge zahteve direktive o rudarskih odpadkih ter na današnje pomanjkanje ustreznih alternativ, splošna prepoved uprabe cianida za pridobivanje zlata se v tem trenutku ne zdi ustrezna. Vendar pa to vprašanje spremljamo, preučujemo razvoj najnovejše tehnologije, leta 2012 pa bomo opravili oceno. V EU moramo povečati stopnje recikliranja proizvodov, ki vsebujejo plemenite kovine, da bi v celoti zmanjšali odvisnost od pridobivanja zlata.
Zahvaljujem se za to razpravo. Gospod Potočnik vam bo seveda na voljo in bo odgovoril na naknadna vprašanja v zvezi s tem. Komisija to jemlje zelo resno. Če boste preučili direktivo, boste videli, da so mnogi izmed vaših pomislekov že tam. Pomagajte nam, da prepričamo države članice, da jo bodo zares izvajale v celoti, saj bo to v veliki meri zmanjšalo tveganja.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo na prvem delnem zasedanju v maju.
Želim vam srečno pot domov. Upajmo, da je ne bo prekinil vulkan ali kar koli drugega oziroma kdor koli drug!
Pisne izjave (člen 149)
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) 30. januarja 2000 je pregrada okrog jalovinskega bazena, v katerem so bili odpadki iz podjetja Aurul iz kraja Baia Mare v Romuniji, počil, zaradi česar je izteklo približno 100 000 kubičnih metrov onesnažene vode, ki je vsebovala 100 ton cianida in težkih kovin. Zaradi tega je 2,5 milijona ljudi v treh državah ostalo brez oskrbe s pitno vodo. V reki Somes so koncentracije cianida 700 krat presegale dovoljene ravni. Življenje v vodi je bilo popolnoma uničeno na razdalji več sto kilometrov. Ne smemo pozabiti podrobnosti te nesreče, ki je postala mednarodni sinonim za onesnaženje. Opozarja nas, da se kljub zakonodaji in nadzorom takšne nesreče lahko zgodijo kadar koli. Če želimo nesreče prepričiti, potem za nevarne snovi v rudarstvu ni prostora. V kraju Roşia Montană se namerava zgraditi najvišji površinski rudnik zlata v Evropi, ki bo temeljil na uporabi cianida. Kakšne bodo potem posledice? Uničenje okolja, izginotje vasi, preselitev prebivalcev, cerkev in pokopališč ter smrtna obsodba za dragocene ostanke iz rimskega in predrimskega obdobja. Iz zgodovine se učimo. To je dolžnost vseh nas. Popolnoma nujno je, da v celoti prepovemo uporabo cianida v rudarstvu znotraj EU, da bi preprečili tragedije, ki prizadenejo ljudi in okolje.
László Tőkés  
v pisni obliki. - (HU) V zadnjih dveh letih sem ob več priložnostih, tako na plenarnih zasedanjih Evropskega parlamenta in v njegovih različnih forumih, govoril o nevarnostih rudarjenja na cianidni osnovi. Poleg tega sem napisal tudi pismo gospodu Stavrosu Dimasu, komisarju za okolje, in sicer o rudarskih postopkih v Romuniji (Roşia Montană) in Bolgariji (Čelopek in Krumovgrad). O uporabi tehnologij rudarjenja na cianidni osnovi se včasih govori kot o nevarni "kemični atomski bombi" zaradi njenega vpliva na življenjsko okolje. Od leta 1990 je bilo po vsem svetu približno trideset primerov hudega onesnaženja, ki ga je povzročilo rudarjenje na cianidni osnovi. Nesreča na reki Tisi pred desetimi leti velja za najhujšo evropsko okoljsko katastrofo po Černobilu. V samo zadnjih nekaj dneh je reko Arieş, ki se zliva v Tiso, onesnažil rudnik zlata, ki so ga zaprli pred 40 leti. Lansko leto je na obisku v bližnjem rudarskem podjetju (Roşia Poieni) sam predsednik Traian Băsescu dejal, da "ne smemo sedeti na takšni ekoliški bombi, kajti to je čisti umor". Na podlagi novih načrtov za razvoj rudarstva v Romuniji (Roşia Montană, Baia Mare, Certeju de Sus itd.) poudarjam, da prepoved rudarjenja na cianidni osnovi ni zgolj romunski niti na noben način "etnični" problem, temveč univerzalno - evropsko - vprašanje, pri katerem lahko tako države članice EU kot skupine Evropskega parlamenta dosežejo razumen dogovor. Evropa ne more biti ravnodušna do nesreč, povezanih s cianidom, iz preteklosti ali do nevarnosti novih nesreč v prihodnosti. V interesu vseh nas je, da zaščitimo ljudi in okolje, ne samo pred radioaktivnostjo ali onesnaženjem zraka, temveč tudi pred zastrupitvijo s cianidom. Cenjeni Parlament prosim, da našo pobudo podpre.
