Situace v Moldavské republice (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je prohlášení Rady a Komise o situaci v Moldavské republice, ale domnívám se, že nejprve chce pan Watson upozornit sněmovnu na přítomnost význačných moldavských osobností.
Graham Watson
Pane předsedající, rád bych své kolegy upozornil, že dnes jsou zde v sále přítomni vůdci tří opozičních stran zastoupených v moldavském parlamentu, kteří se zúčastní této rozpravy: Dorin Chirtoacă, který je starostou Kišiněva a místopředsedou Moldavské liberální strany; Vladimir Filat, který je předsedou Liberální demokratické strany, a Serafim Urechean, předseda Aliance Naše Moldavsko.
(Potlesk)
Petr Nečas
úřadující předseda Rady. - Vážený pane předsedo, vážený pane komisaři, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, Rada stejně jako Parlament sleduje s velkým znepokojením události, k nimž dochází v Moldavské republice v návaznosti na parlamentní volby konané dne 5. dubna. V našem bezprostředním sousedství došlo k významné politické krizi, jež představuje závažnou výzvu pro politiku EU týkající se Moldavska a obecněji i celého příslušného regionu. Tato skutečnost je obzvláště znepokojivá, neboť EU se v současné době chystá zahájit Východní partnerství. V zájmu nás všech je zajistit, aby situace v Moldavsku neměla negativní dopad na implementaci Východního partnerství. Musíme jasně rozlišovat mezi výroky prezidenta Voronina a činy politických představitelů na jedné straně a zájmy občanů Moldavska a EU na straně druhé.
Bezprostředně po vypuknutí násilných protestů, k němuž došlo v Kišiněvě dne 7. dubna, vyslala EU do Moldavska svého zvláštního zástupce pana Kalmana Mizseiho. Od té doby se pan Mizsei usilovně snaží iniciovat mezi jednotlivými moldavskými stranami politická jednání. Strany, jež získaly křesla v novém parlamentu, se musí dohodnout na realistickém řešení respektujícím demokratické zásady. Během celé krize udržuje zvláštní zástupce časté kontakty s předsednictvím i s vysokým představitelem Javierem Solanou.
Jak je vám možná známo, včera navštívil Kišiněv rovněž český předseda vlády pan Mirek Topolánek. Důrazně vyzval tamní orgány i opozici, aby zahájily politický dialog. Setkal se s prezidentem Voroninem, s ministerskou předsedkyní Greceanii a s představiteli opozice. Hlavní poselství, které předsednictví předalo, bylo plně v souladu s dlouhodobým působením Kalmana Miszeiho. Je nutné posílit občanskoprávní rozměr moldavské společnosti, vláda musí umožnit řádné fungování občanské společnosti, zaručit svobodu projevu a další základní lidská práva. Dále je nezbytné dát moldavské opozici přístup do hlavních médií, aby měla možnost projevovat své názory a zapojit se do politické soutěže za rovných podmínek. Na druhou stranu je třeba, aby představitelé opozice konstruktivně spolupracovali s vládnoucí stranou a respektovali výsledek voleb. Premiér Topolánek jako předseda Evropské rady všem představitelům zdůraznil, že je zásadní mít vždy na paměti evropskou perspektivu. Moldavsko nesmí ustoupit z cesty demokratizace. Zapojení do projektu Východního partnerství by Moldavsko na této cestě mělo posílit.
Rád bych připomněl, že oficiálním výsledkem voleb vyhlášeným dne 8. dubna bylo vítězství moldavské Komunistické strany, jež získala téměř 50 % hlasů. Zbylé hlasy získaly tři opoziční strany. Na základě toho by komunisté v novém parlamentu získali 60 ze 101 křesel. V předběžném hodnocení vydaném mezinárodní volební pozorovatelskou misí byly volby označeny za platné, ačkoli v něm bylo vyzdviženo několik problémů, k nimž během kampaně došlo.
Opozice a řada nevládních organizací však prohlásily, že během voleb došlo k podvodu. Minulý týden ústřední volební komise přepočítala hlasy a dospěla k závěru, že vládnoucí Komunistická strana získala 60 z celkových 101 křesel v parlamentu, čímž potvrdila výsledky prvního sčítání. Podle opozice nespočívá hlavní problém v samotném sčítání hlasů, nýbrž v seznamech voličů, jež údajně obsahovaly několik set tisíc "mrtvých duší" neboli neexistujících osob. Opozice seznamy voličů kontroluje, aby mohla tyto zprávy podložit důkazy. Podle mluvčího komise nebyly během přepočítávání nalezeny známky podvodu. Opozice rovněž poukazovala na široké využití administrativních zdrojů vládnoucí stranou během volební kampaně. Mezinárodní volební pozorovatelská mise v tomto ohledu moldavské orgány rovněž kritizovala. EU na problémy tohoto druhu moldavské orgány před volbami několikrát upozornila. Zejména bylo poukazováno na nedostatečnou svobodu sdělovacích prostředků a na pronásledování opozice represivními orgány.
V návaznosti na protesty vzrostl výrazně tlak na nezávislé sdělovací prostředky. Dochází k zatýkání a pronásledování novinářů. Někteří zahraniční novináři byli vyhoštěni nebo jim bylo zabráněno ve vstupu do země. Existuje další velmi závažný důvod ke znepokojení. Během uvedené krize se moldavské orgány dopustily závažného porušování lidských práv. Podle zpráv bylo po násilných protestech konaných dne 7. dubna zatčeno přibližně 250 osob. Mnoho z nich, většinou mladí lidé, bylo policií zbito, bylo vystaveno nelidskému zacházení a mučení, byl jim odepřen přístup k právní pomoci a nebylo jim dovoleno informovat své rodiny. Tři mladí protestující lidé zemřeli.
Dali jsme moldavským orgánům velmi jasně najevo, že takovéto porušování lidských práv a svobody sdělovacích prostředků je pro EU nepřijatelné. Násilnosti, k nimž v Kišiněvě došlo, nejsou opodstatněním pro uvedená krutá opatření přijatá státními orgány. Moldavsko přijalo evropské normy a hodnoty, mimo jiné v rámci akčního plánu EU-Moldavsko. EU naléhavě vyzvala moldavské orgány, aby prosazovaly zásady lidských práv a základních svobod.
Dne 15. dubna učinil moldavský prezident Vladimir Voronin krok správným směrem, když vyhlásil amnestii vztahující se na osoby zatčené během protestů, a to s výjimkou osob, které měly předchozí kriminální záznam. Rovněž vyzval k transparentnímu a korektnímu vyšetření dotyčných událostí. Uvedené vyšetřování musí probíhat ve spolupráci s příslušnými evropskými a mezinárodními institucemi. Situaci lidských práv sleduje bedlivě přímo na místě kromě EU rovněž Rada Evropy, OBSE a OSN. Je důležité, aby tyto činnosti byly koordinovány. Aby bylo možno vyšetřování v Moldavsku považovat za spolehlivé a spravedlivé, je zapotřebí mezinárodní účasti. Výrazné rozpory a nedůvěru, jež v moldavské společnosti za posledních několik týdnů převládají, může pomoci překonat jedině transparentní proces.
Tuto krizi je nepochybně třeba řešit politicky. Moldavsko čelí velmi závažným hospodářským problémům plynoucím z celosvětové finanční krize. Pokračující politické rozbroje by zemi znemožnily, aby tyto hospodářské problémy řešila. Urychleně je třeba fungující vláda. Rovněž bude zapotřebí vnější pomoci, mimo jiné výrazného zapojení Mezinárodního měnového fondu. V této fázi je velmi důležité hledět do budoucnosti přesahující bezprostřední důsledky uvedené krize a zvážit, jaká bude naše politika vůči Moldavsku z dlouhodobějšího hlediska. Krize jasně ukázala, že je třeba konzistentních a ambiciózních opatření pro posílení demokratických norem a institucí v Moldavsku. Bude zapotřebí posílené pomoci ze strany EU zaměřené na podporu budování institucí včetně reformy soudnictví a policie a na zajištění svobody a plurality sdělovacích prostředků. Dohoda moldavských politických stran o způsobu překonání stávající krize by měla zahrnovat odhodlání k důkladným reformám v uvedených oblastech.
Závěrem bych rád zdůraznil, dámy a pánové, že Moldavsko bylo po mnoho let jednou z nejvyspělejších zemí v rámci východoevropského sousedství, pokud jde o odhodlání dodržovat demokratické normy a o ochotu přiblížit se k EU. Je v našem zájmu, abychom Moldavsku pomohli stávající krizi překonat a pokračovat dále uvedeným směrem. Východní partnerství poskytne nový a ambiciózní rámec pro posílení pomoci poskytované ze strany EU pro účely politických a hospodářských reforem v Moldavsku i v dalších zemích v dotyčném regionu. Je v zájmu nás všech, abychom zajistili, že demokracie v Moldavsku bude posilována a že se Moldavsko bude i nadále Evropské unii přibližovat.
Olli Rehn
člen Komise. - Paní předsedající, dovolte mi nejprve reagovat na oznámení pana Watsona a vřele přivítat naše hosty z Moldavska.
Situace v Moldavské republice je nepochybně velmi znepokojivá. Pečlivě sledujeme vývoj a hledáme způsoby, jak podpořit dialog a smír mezi politickými silami v zemi.
Pokud jde o vedení nedávných voleb, má kolegyně Benita Ferrero-Waldnerová uvítala předběžné hodnocení mezinárodní mise pro pozorování voleb vedené Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě. Mise došla k závěru, že volby se odehrály v otevřeném prostředí, že voličům byly nabídnuty rozmanité politické možnosti a že byla splněna řada mezinárodních norem pro demokratické volby.
Nicméně byly odhaleny i závažné nedostatky, které jsou velmi znepokojivé a na které již upozorňovala Komise s dostatečným předstihem před volbami. Jedná se o přehnané administrativní zásahy, nedostatečný respekt ke svobodě projevu a přístupu všech stran k médiím a o celkový nedostatek důvěry veřejnosti v demokratický volební proces. Tyto nedostatky je třeba naléhavě řešit, obzvláště vzhledem k událostem ze 7. dubna.
Mnohem znepokojivější jsou zprávy o rozšířeném porušování lidských práv po demonstracích po volebním dnu. Po nepokojích, které následovaly po demonstracích 7. dubna, Komise striktně odsoudila nepřiměřené použití síly a vyzvala zúčastněné strany k zastavení buřičství a násilí.
Nadále se na tuto záležitost soustředíme. Respektování lidských práv zůstává hlavní podmínkou pro další rozvoj našeho vztahu s Moldavskem. Je nezbytné, aby byla obvinění ze závažného porušování lidských práv bezpečnostními silami podrobně a okamžitě prošetřena. Pokud jsou obvinění prokázána, musí úřady zajistit, aby lidé odpovědní za tato zneužití byli postaveni před soud.
Souhlas prezidenta Voronina k návštěvě komisaře pro lidská práva Rady Evropy, Thomase Hammarberga, a spolupráce se zvláštním zástupcem EU na těchto záležitostech jsou vítány. Podobně je pozitivní také moldavský zájem o možnost vyslání vyšetřovací mise EU.
Přestože tyto mise nemohou nahradit odpovědnost státu za vyšetřování a stíhání porušování lidských práv, měly by pomoci osvětlit poslední volby a jejich dohru. Měly by také napomoci usnadnění politického dialogu, aby mohla být obnovena důvěra veřejnosti.
Dnes je situace v Moldavsku velmi křehká. Země stále vyjadřuje své přání prohloubit vztah s Evropskou unií. Současná krize je testem odhodlání Moldavska v této věci.
Vítáme skutečnost, že Rumunsko upustilo od přijetí odvetných opatření po znovuzavedení vízové povinnosti pro rumunské občany a vyhlášení jeho velvyslance za personu non grata. Měli bychom všechny partnery nabádat, aby postupovali velmi obezřetně a aby měli vždy na paměti prvořadý cíl stabilizovat zemi.
Současná situace je velmi znepokojivá, ale neměli bychom ztrácet schopnost vidět souvislosti. Klíč k budoucí stabilitě a prosperitě pro Moldavsko tkví v prohlubování jeho vztahu s Evropskou unií. Před zahájením Východního partnerství je třeba, abychom ukázali, že jsme připraveni pomoci Moldavsku překonat současné potíže, zejména zmírněním napětí, podporou dialogu a posilováním vazeb mezi námi.
Moldavská republika je náš soused. V uplynulých 15 letech jsme s občany Moldavska úzce spolupracovali v důvěrném vztahu. Jsme si plně vědomi moldavských proevropských snah. Je nezbytné, abychom zůstali s moldavskými lidmi spojeni a abychom se společně snažili nejen překonat problémy, které vyvstaly v období kolem voleb, ale také ty, které se vynořují jako důsledek celosvětového finančního a hospodářského poklesu. Jinými slovy, Moldavsko a jeho obyvatelé nás zajímají.
Marian-Jean Marinescu
Moldavská republika má mezinárodní povinnosti a závazky, které znamenají, že přijala odpovědnost respektovat demokracii, právní řád a lidská práva. Nedávné události nám však ukazují vážná porušení všech těchto závazků. Bezdůvodná zatčení, únosy, zmizení lidí, zjevné porušování práv zatčených lidí, nelidské a ponižující zacházení, zastrašování obyvatel a vyhrožování zbraněmi jsou nežádoucí skutky, které ohrožují budoucnost země v EU.
Započatá kampaň proti zástupcům hromadných sdělovacích prostředků a opozičním stranám, spolu se zatýkáním a vyháněním novinářů jsou závažné, odsouzeníhodné činy. Odsuzuji tuto trýznivou kampaň, závažné porušování lidských práv a nezákonné aktivity, které vykonává vláda Moldavské republiky.
Pomoc EU naplánovaná pro období 2007-2010, která má za cíl podpořit rozvoj demokracie a řádné správy v Moldavsku, činí více než 50 milionů EUR. Doufám, že tyto peníze nejsou používány na trénování policie, jak používat násilí proti obyvatelstvu. Rád bych požádal Komisi, aby Evropskému parlamentu dodala zprávu o využívání všech financí EU v Moldavské republice.
Rumunsko provádí a bude nadále provádět proaktivní politiku zamířenou na podporu integrace Moldavské republiky do evropských struktur. Důvodem k tomu nejsou jen historické vazby, které máme s občany tohoto státu, ale praktičtěji je to pevné přesvědčení, že osud Moldavské republiky leží v Evropě, kde má být moderním demokratickým státem založeným na respektování lidských práv a základních svobod. Obvinění, která moldavské úřady vznesly proti rumunskému státu, jsou nesmyslná. Zavedení víz pro rumunské občany je také bezdůvodný a nepřijatelný krok. Hlava státu se mění, ale občané zůstávají.
Jsem přesvědčen, že je v zájmu Evropské unie, aby se Moldavská republika vydala po evropské cestě v souladu s touhou svých občanů žít ve stabilním, bezpečném demokratickém státě. V tomto ohledu je Východní partnerství účinným nástrojem a východiskem pro proevropské smýšlení občanů Moldavské republiky.
Marianne Mikko
jménem skupiny PSE. - (ET) Dámy a pánové, vždy jsem byla velkou zastánkyní Moldavska, ale současná krize mě velmi znepokojuje. Přestože Moldavsko je malá země, která závisí na pomoci ze zahraničí, nemůžeme přivírat oči, když jsou porušovány zásady právního řádu.
Vztahy mezi Evropskou unií a Moldavskem jsou pro nás stále velmi důležité, ale člověk by neměl doufat, že Evropská unie je plná modrookých naivních lidí, kteří věří všemu, co nám moldavské úřady předkládají jako pravdu. Nadcházející ad hoc mise Evropského parlamentu do Moldavska je velmi důležitá. Žádné téma nebude tabu. Budeme chtít vědět, jak se policie chovala k demonstrantům v povolebním období. Pozorování situace v oblasti lidských práv nejen slovně, ale také činy, je pro Evropskou unii a také pro zástupce přímo zvolené lidmi nejvýznamnější. Bohužel, Moldavská republika na včerejším setkání Výboru pro zahraniční věci a moldavské delegace naznačila, že Evropa musí být připravena na monology v Kišiněvě. To nemůžeme přijmout, protože evropská integrace znamená otevřený dialog. To znamená, že partneři diskutují o všem. Já věřím ve Východní partnerství a také v možnost demokracie Moldavsku. Pomozme tedy Moldavsku.
Graham Watson
jménem skupiny ALDE. - Paní předsedající, situace Moldavska vyvolává vzpomínky na nešťastnou minulost Evropy: komunistická vláda, která vyhlásila vlastní vítězství, mlácení a zabíjení protestujících, obviňování, že sousedi vyvolávají nepokoje. Pokud existují reálné důkazy, že rumunská bezpečnostní služba podněcuje násilí, měly by být podrobeny přezkoumání mezinárodního společenství.
Mise Parlamentu musí v příštím týdnu hledat důkazy týkající se zpráv o 200 000 dodatečně vytištěných hlasovacích lístcích, o obviněních, že 400 000 voličů se v den voleb zaregistrovalo s nesprávnými průkazy, a o tvrzeních, že voliči v Podněstří byli hromadně zbaveni volebního práva. Dokud toto nebude vyšetřeno, dokud nebudou vypracovány zprávy Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, mnozí zkrátka nebudou věřit výsledkům, ať dojdou moldavské soudy k jakémukoli závěru. Možná se ukáže, že vrozený optimismus paní komisařky Ferrero-Waldnerové není na místě.
Prezident Voronin by také měl odsoudit věznění, týrání a nezákonné zabíjení mladých lidí, kteří se náhodně shromáždili po protestech. Už žádné překážky pro právníky nebo nevládní organizace, žádné odmítání poskytnutí jmen a počtů těch, kteří byli zadrženi. Chtěl bych, aby Komise potvrdila, zda vyhoštění rumunského velvyslance a vyžadování víz od turistů porušuje dohody, které má s touto zemí naše Unie. Pokud ano, jaká opatření Komise přijme?
Oznámení prezidenta Băsescu o pasech také zvýšilo napětí. Musíme přistupovat citlivě k oboustranným vztahům, přesto však musíme trvat na tom, aby byly ctěny dohody.
Naši dnešní moldavští hosté popisují zemi, kde jsou svoboda a demokracie mnoha způsoby popírány, kde záhadně selhává internet, kde televizní kanály mizí z éteru, kde státní televizní stanice vysílá spíše o břišním tanci než zprávy o násilí v ulicích.
Naše Unie, s přihlédnutím ke geopolitice, musí chápat politiku Moldavska, národa toužícího uplatňovat demokracii a svobodu volby, země obchodující převážně se zeměmi na západ od svých hranic, země spojené s členskými státy Unie geograficky, historicky i kulturně. Až se příští měsíc naši vůdci setkají na summitu pro Východní partnerství, měli by zajistit, aby budovali partnerství na základě demokracie a lidských práv. Prezident Voronin a jeho přátelé se musí k této věci zavázat. Naše Unie na tom musí trvat.
Bastiaan Belder
(NL) Mezinárodní zprávy o nepokojích v Moldavsku na začátku dubna a o jejich důsledcích vyvolávají řadu otázek, otázek, které musí evropské instituce položit moldavským a rumunským úřadům.
Úvodem Kišiněv. Skutečně moldavská vláda hodlá od nynějška v případě potřeby střílet na demonstranty? Odkázal bych poslance na oznámení premiéra ve státní televizi. Jak moldavská vláda vysvětlí radikální obrat v přístupu orgánů národní bezpečnosti vůči demonstrantům a ostatním oponentům? Byl to obrat od nepochopitelné pasivity k vandalismu, žhářství a drancování vládních budov, brutálnímu fyzickému násilí vůči neozbrojeným občanům, které mělo za následek tři podezřelá úmrtí.
Především, jak Moldavská republika přistoupí k odpovědnosti za tato porušení nejzákladnějších práv? Pro odpověď na tuto zásadní otázku, paní předsedající, musí být přihlédnuto k otevřenému dopisu, který byl včera předán českému předsednictví čtrnácti moldavskými ochránci občanské společnosti a který obsahuje devět doporučení. Doufám, že evropské instituce, pane komisaři Rehne, a české předsednictví vezmou dopis v úvahu. Přední osobnosti moldavské společnosti žádají o vysvětlení. Musíme se moldavským úřadům postavit.
Kromě toho musí Brusel alespoň požádat Bukurešť o vysvětlení návrhu na usnadnění hromadného přístupu k rumunskému občanství moldavským občanům s rumunskými prarodiči. Je rozhodně vhodné se o dalekosáhlých důsledcích takového zásadního rozhodnutí poradit s Evropou.
Adrian Severin
Paní předsedající, násilí v Moldavské republice nebyla revoluce, ale vzpoura, která se odehrála v revoluční atmosféře v rozdělené společnosti. Toto násilí by mohlo být také vnímáno jako vyprovokované a využité jako součást strategie s cílem přetvořit hranice mezi Evropskou unií a Eurasií.
Proto problém, s nímž se musíme vypořádat, je problémem evropským. Není to jen vnitřní problém nebo problém jednoho členského státu. Nicméně řešení tohoto problému nesmí být odplata, ale znásobení snah o zavedení Moldavska na evropskou cestu. Řešením není ani podporování moldavských elit, aby opouštěly zemi jako držitelé zahraničních pasů.
Z toho důvodu musíme posílit misi vyslanců Evropské unie do Moldavska, a to jak co do rozsahu, tak co do prostředků, urychlit vyjednávání s Moldavskem o zjednodušení víz a prohloubit spolupráci v oblasti zlepšování jak veřejného pořádku, tak dodržování lidských práv. Musíme spolupracovat s úřady, opozicí a občanskou společností, ale také s Ruskem, které má v regionu významné postavení. Měli bychom zabránit tomu, aby byly tyto události vnímány jako omluva pro jednostranné řešení v otázce Podněstří.
Anna Ibrisagic
(SV) Paní předsedající, jsou lidé, kteří se domnívají, že bychom měli vydat usnesení o Moldavsku, a lidé, kteří se domnívají, že bychom neměli. Ti, kteří usnesení nechtějí, často zmiňují skutečnost, že Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě již volby schválila. Je však třeba říci, že zpráva OBSE nebyla zcela nekritická. Naopak, obsahovala mnoho kritiky. Nicméně usnesení se netýká jen voleb, ale také toho, co se stalo po volbách a co se v Moldavsku již nějakou dobu děje.
Lidská práva se musí respektovat. Média musí být svobodná. Násilné potlačování mírových demonstrací nesmí být tolerováno. Schválení tohoto usnesení by znamenalo, že vyšleme lidem v Moldavsku silný signál, že nejsou sami, že vidíme, co se u nich děje, a že to odmítáme. Proto vás všechny vyzývám k podpoře tohoto usnesení.
Victor Boştinaru
(RO) K událostem, k nimž došlo v Moldavské republice, se již dlouho schylovalo. Mám na mysli skutečnost, že v roce 2008 v dialogu mezi EU a Moldavskou republikou šlo o nejméně tři hlavní témata: a) volný přístup opozice k hromadným sdělovacím prostředkům, který jí byl Voroninovým režimem systematicky odepírán; b) nevyhovění požadavku Benátské komise ustoupit od pozměnění zákona o parlamentních volbách, který režim v Kišiněvě a jeho spolupracovníci kategoricky odmítli; c) účast opozice v hlavních rozhodnutích o politice země, zejména o politice pro její evropskou integraci, další opatření, které bylo kategoricky zamítnuto.
Skutečnost, že tato tři hlavní témata jsou našimi partnery v Kišiněvě přehlížena nebo systematicky odmítána, nás přesvědčí, že Moldavsko Evropskou unii rozhodně odmítlo, když přijde na zásadní záležitosti pro budoucnost této země. Události, k nimž došlo v den voleb, byly jen předvídatelným koncem historky, na kterém možná Evropská unie a Evropský parlament nesou svůj díl viny.
Maria Petre
(RO) Paní předsedající, dámy a pánové, máme s Moldavskou republikou tři problémy, všechny tři vážné, pro něž můžeme navrhnout tři druhy opatření. První typ se týká lidských práv. Jsou zde stovky mladých lidí, kteří byli zadrženi, někdy dokonce týráni. Další problém se týká svobody tisku. Jsou zde novináři, kteří byli zastrašováni a za bílého dne uneseni z ulice. Poslední typ se týká metody vedení voleb. Máme velké množství údajů vypovídajících o zmanipulování voleb. Stejně rozhodní budeme muset být při rozhodování o tomto posledním aspektu. Opoziční strany trvají na tom, že zmanipulováním se výsledek voleb změnil o 10-15 %. Občané Moldavské republiky stále s nadějí čekají na naše rozhodnutí, na naše odpovědi. Je to jejich jediná cesta z této tragické situace, která v Evropě téměř nemá obdoby a v níž musí žít.
Alexandru Nazare
(RO) V současné době v Kišiněvě, paní předsedající, máte právo zůstat zticha, máte právo dělat, co vám řeknou, a máte právo platit daně privilegované vrstvě, která není nikomu odpovědná, a také můžete emigrovat, přizpůsobit se a, je-li třeba, nenávidět dle příkazu. Nemáte právo na svobodu projevu, shromažďování, právo na veřejnou diskusi a ani právo rozhodnout o své identitě. Pane komisaři, takové jsou tedy podmínky pro stabilizaci Moldavské republiky, ale ty neskýtají žádný důvod k optimismu.
Na této cestě může Moldavsko potkat jedině, v nejlepším případě, osud Běloruska. Dlouho před volbami se komunistické straně podařilo získat a upevnit si absolutní kontrolu nad všemi kanály hromadných sdělovacích prostředků. Tato opatření zbavila demokratický proces obsahu a donutila čtvrtinu obyvatel země k emigraci. Za těchto okolností se volby nemohly odehrát bez jakékoli pochybnosti. Represe uplatňovaná Kišiněvem se nyní stala prostředkem ke komunikaci úřadů s obyvateli.
Proto si EU nyní nemůže dovolit přijímat shovívavý, nejednoznačný postoj k režimu v Kišiněvě. Od teď naše mlčení nebo nejednoznačná prohlášení budou znamenat schvalování a spoluvinu na pohrdání základními svobodami a demokratickým právním systémem a na projevech násilí a represe. V neposlední řadě krize v Kišiněvě ukazuje, že musíme vylepšit metody, které používáme k pozorování voleb, a přehodnotit úlohu našeho tamního stálého zástupce.
Charles Tannock
Paní předsedající, Moldavsko je stále jednou z nejchudších zemí v Evropě, s křehkou demokracií vedenou prezidentem Voroninem, který je zarytý homo sovětikus, který se stále hrdě nazývá komunistou a který je bohužel nejednoznačný ve vztahu k EU, dokonce i pokud jde o Východní partnerství.
Nicméně zůstává populárním, zejména ve venkovských oblastech a mezi starší generací, která je v ekonomicky nejistých dobách nostalgická po bezpečí SSSR.
Trojka OBSE, která zahrnovala delegaci Evropského parlamentu, v podstatě podpořila jeho vítězství, takže prostě musíme přijmout tuto skutečnost, přestože silně protestujeme proti tvrdému represivnímu zákroku vůči opozičním demonstrantům, kteří obvinili vládu ze zmonopolizování médií během kampaně, používání zastaralého a nespolehlivého volebního registru - včetně mnoha lidí, kteří by měli být po smrti - odebrání hlasovacího práva početné diaspoře v zahraničí, která nemohla volit.
Nyní se musíme soustředit na porušování lidských práv, které musí být plně prošetřeno misí Evropské unie, pokud chce Moldavsko nadále mít naši podporu ve svých euro-atlantických ambicích.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, jsem za tuto dnešní debatu velmi vděčný, protože dokazuje, že Evropa s 27 členskými státy a 500 miliony obyvatel rozhodně má za hranicemi Evropy slovo. Mnoho občanů Moldavska poznalo, jak důležité je rozdělení moci, rozvinutí základního demokratického porozumění a boj za něj.
Dnes není samozřejmostí, že se lidé postaví za demokracii a že lidé mohou hlásat svá přesvědčení na veřejnosti a nejsou za to zavíráni nebo utiskováni. Proto jsem přesvědčen - a zde bych rád plně podpořil pana komisaře -, že my v Evropě bychom měli využít všech momentálně dostupných prostředků v boji za svobodu jednotlivých občanů, za svobodu tisku a za zavedenou demokracii.
Petr Nečas
úřadující předseda Rady. - Vážená paní předsedkyně, vážený pane komisaři, dámy a pánové, situace v Moldavsku je nadále křehká a Evropská unie musí pokračovat ve svém intenzivním úsilí přivést strany k jednacímu stolu a nalézt společně s nimi řešení, jež bude komplexní, vyvážené, realistické a jež přispěje k posílení demokratického procesu a demokratických institucí v Moldavsku. Musím naprosto souhlasit s panem poslancem Grahamem Watsonem, který řekl, že pan Voronin se musí přihlásit k principům demokracie a musí odsoudit mučení a násilí páchané na demonstrantech. Myslím, že všichni také musí jednoznačně odsoudit zatýkání novinářů a masivní porušování svobody slova. V tomto ohledu je také důležité, abychom plně podporovali práci zvláštního zástupce Evropské unie v Moldavsku.
Je mimo vší pochybnost, že Evropská unie, tedy i Rada, je vážně znepokojena porušováním lidských práv, k nimž během krize v Moldavsku došlo. Naléhavě žádáme moldavské orgány, aby se zapojily do transparentního procesu za plné spolupráce s příslušnými evropskými i mezinárodními institucemi a aby porušování lidských práv vyšetřily a také odsoudily. Uvedená krize ukázala, že je zapotřebí posílené pomoci ze strany Evropské unie určené na další politické a hospodářské reformy v Moldavsku s cílem posílit oddanost Moldavska demokratickým normám a hodnotám, a to v souladu s podporou Evropské unie ve věci moldavské svrchovanosti a územní celistvosti. Evropská unie je připravena spolupracovat a pomoci přivést Moldavsko blíže k Evropské unii. Základem je však demokratické Moldavsko, Moldavsko, které respektuje lidská práva, Moldavsko, kde je svoboda slova a kde fungují základní demokratické instituce.
Olli Rehn
člen Komise. - Paní předsedající, rád bych využil svůj řečnický čas ke zodpovězení některých vašich otázek a poznámek v této podle mého názoru velmi odpovědné výměně názorů.
Začnu s poznámkami pana Watsona ohledně víz a lidských práv, ale nejprve musím komentovat jeho poznámky týkající se mé kolegyně, paní Benity Ferrero-Waldnerové, která je odpovědná za naše vztahy s Moldavskem. Řekl jste, že Benita je přirozená optimistka. Předně se jí a postoje Komise mohu zastat konstatováním, že ve skutečnosti je postoj Komise velmi realistický a vyvážený. Zadruhé, jste-li evropským komisařem, musíte být profesionálním optimistou, alespoň pokud odpovídáte za rozšiřování EU a vztahy pro jihovýchodní Evropu.
Pokud jde o otázku víz, rozhodnutí Moldavska vyžadovat víza od rumunských občanů nás samozřejmě zděsilo. Je to nepřijatelné. Přezkoumáváme, zda je tento krok legální. Budeme se tomuto tématu věnovat 30. dubna, den před svátkem práce 1. května, s moldavskými úřady v souvislosti se smíšeným řídicím výborem Komise a Moldavska, který byl založen v rámci dohody o zjednodušení víz.
Celkově, pokud jde o volby, jejich důsledky a porušování lidských práv, Komise důrazně odsoudila násilí, které vypuklo v ulicích Kišiněva dne 7. dubna, a hromadné a nepřiměřené použití síly sbory orgánů pro prosazování práva a údajně také domobranou. Zprávy o častých porušováních lidských práv, pokud jde o zadržené, a o únosech jsou velmi znepokojivé.
Realisticky chápeme, že pokud má Moldavsko splnit své evropské ambice, je nejdůležitější, aby byla důkladně a nestranně prošetřena obvinění z porušování lidských práv za účasti všech politických sil a nejlépe pod mezinárodním dohledem. Ti, kteří jsou podezřelí ze spáchání trestných činů, včetně porušování lidských práv, musí být prošetřeni a, pokud jsou z těchto skutků obviněni, musí jim být nabídnuto právo na spravedlivý proces.
A konečně, pokud jde o pravděpodobný vliv důsledků voleb na vztahy EU-Moldavsko, vyplul tak na povrch nedokončený charakter vnitřních reforem Moldavska, zejména s ohledem na právní řád a dodržování základních svobod. Očekáváme, že se všechny dotčené strany v Moldavsku, oficiální úřady i politická opozice a občanská společnost, dohodnou na řešení současné krize, které moldavským lidem přinese více, nikoli méně, demokracie a svobody.
Historie Evropské unie je konkrétním důkazem, že dialog a spolupráce a právní řád mohou přinést soudržnou a udržitelnou směs respektu k základním svobodám, politické stability a hospodářské prosperity.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování o veškerých návrzích usnesení se bude konat během příštího zasedání.
Písemná prohlášení (článek 142)
Corina Creţu  
V době, kdy se komunističtí představitelé v Kišiněvě nadále drží moci pomocí podvodů a týrání, premiér země, která drží předsednictví EU, se spokojí s popsáním krize na hranicích EU jako "znepokojivé". Ani důkaz o teroru a agresivním postoji vůči členskému státu Evropské unie nespustil takovou reakci jako zkreslení legitimního rozhodnutí Rumunska urychlit proces znovuzískání rumunského občanství pro ty, kdo o ně nedobrovolně přišli při tragických historických okolnostech, na nichž má svůj podíl také Západ. Nemohu se nezmínit o pokrytectví politiků, kteří nyní šíří poplašné zprávy o milionech Moldavanů chystajících se zaplavit Západ stejně, jako to do roku 2007 říkali o náporu Rumunů.
Pokud jde o pošlapávání demokracie a základních svobod, budeme mít příležitost pro výměnu názorů s pány Lukašenkem a Voroninem po zahájení Východního partnerství. Pokud tento mechanismus pro spolupráci nebude podporovat demokratické reformy v bývalých sovětských státech, které byly pozvány, znamená to, že je mrtvý.
Nemohu se zbavit smutného dojmu, že pro některé Evropany je Tibet blíže než Moldavsko. K tomu pravděpodobně dochází, když cesta do Kišiněva vede přes Moskvu.
Silvia-Adriana Ţicău  
Volby, které se uskutečnily v Moldavské republice 6. dubna 2009, byly následovány demonstracemi. Bohužel, tisk narazil na problémy s podáváním informací o vývoji událostí. Domnívám se, že svoboda tisku, svoboda projevu a respektování lidských práv a právního řádu jsou zásady, které všichni ctíme, prosazujeme a bráníme.
Jsem přesvědčena, že situace v Moldavské republice je nesmírně vážná. Zejména jsem přesvědčena, že Evropská unie musí brát tuto situaci vážně a diplomaticky. Domnívám se, že obvinění vznesená vůči Rumunsku jsou zamířena také vůči Evropské unii. Nicméně vyhlášení rumunského velvyslance v Kišiněvě za personu non grata a náhlé jednostranné zavedení víz Moldavskou republikou pro rumunské občany je nepřijatelné.
Moldavská republika je evropská země díky své historii i geografii. Je jedním ze sousedů EU a vztahy mezi EU a Moldavskou republikou musí být i nadále založeny na dobrém sousedství. Region, z něhož pocházím, sousedí s Moldavskou republikou a Ukrajinou. Jsme zapojeni do mnoha společných rozvojových programů a já se domnívám, že Rumunsko a Evropská unie musí nadále podporovat hospodářský a sociální rozvoj v Moldavské republice prostřednictvím partnerství založeného nejen na dobré spolupráci, ale zejména na vzájemném respektu.
