Zátěžové testy bankovního sektoru EU (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o
otázce k ústnímu zodpovězení položené Komisi o zátěžovém testu bankovního sektoru EU v roce 2011, kterou pokládají paní Wortmann-Koolová, pan Gauzès a pan García-Margallo y Marfil jménem skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) - B7-0216/2011),
otázce k ústnímu zodpovězení položené Komisi o zátěžových testech bankovního sektoru EU, kterou pokládají paní Bowlesová, paní Goulardová, pan Sterckx, pan Haglund a pan Schmidt jménem skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu (B7-0219/2011), a
otázce k ústnímu zodpovězení položené Komisi o zátěžových testech bankovního sektoru EU v roce 2011, kterou pokládá pan Bullmann jménem skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu (B7-0309/2011).
Corien Wortmann-Kool
Pane předsedající, skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) vyjadřuje znepokojení nad zátěžovým testem evropského bankovního sektoru, který se bude konat v červnu, protože loni tento test postrádal důvěryhodnost a jeho důsledky byly bolestně očividné, když se krátce po jeho uskutečnění dostaly do vážných potíží irské banky, které jím předtím úspěšně prošly. Je třeba, abychom zajistili, že se to letos nebude opakovat. Otázkou je, zdali je náš finanční sektor vybaven na to, aby si poradil s obtížnými podmínkami. To je důležité vědět, máme-li obnovit důvěru ve finanční sektor.
Moje otázka na pana komisaře tedy zní: Jaké nejdůležitější změny byly učiněny pro to, aby se tento rok neopakovalo loňské selhání zátěžového testu?
Pane předsedající, loni mohly jednotlivé země rozhodnout, které banky by měly podstoupit zátěžový test, ale letos byl nově zřízený Evropský orgán pro bankovnictví pověřen zajištěním stejných kritérií pro všechny banky a všechny členské státy. Tento zátěžový test bude testem nejen pro banky, ale rovněž pro důvěryhodnost nové struktury dohledu. Je Komise potěšena skutečností, že zatímco se v některých zemích bude zátěžový test týkat 85 % bankovního sektoru v jiných to bude stěží 50 %? To je poměrně pozoruhodná statistika a jsem zvědava na vaše vysvětlení této situace.
Pane předsedající, potřebujeme stabilní evropský mechanismus řešení krizí pro přeshraniční banky, a zatímco - přičemž výsledky zátěžového testu obdržíme nejdříve v červnu - můžeme pomáhat bankám s potížemi, promarníme příležitost, že stále nebudeme disponovat evropským mechanismem řešení krizí. Skupina PPE vás vyzývá, abyste předložil ambiciózní návrhy, a zde v Parlamentu se budete moci spolehnout na naši podporu.
Sharon Bowles
autorka. - Pane předsedající, panu komisaři bych chtěla sdělit toto: na řešení bankovní krize se pracuje na mezinárodní úrovni a je třeba řešit rovněž důležité otázky v oblasti hospodářské soutěže, ale to neznamená, že všechno musí počkat, zejména pokud máme společný veřejný dluh a bankovní krizi.
Loňské testy byly nedostatečné. Říkali jsme to tehdy a stále opakujeme, že zátěžové testy bank musí být důvěryhodné, důkladné a transparentní. Vlastně potřebujeme mnohem vyšší transparentnost bank obecně. Takže navrhuji, abychom si vzali ponaučení z USA a Dodd Frankova zákona, který požaduje zveřejnění, s dvouletou prodlevou, poskytování likvidity Federální banky USA. Ve zveřejněných údajích USA se vyskytují evropské názvy a bylo by celkově správné, aby centrální banky EU jako doplněk k novým zátěžovým testům provedly podobná zveřejnění ohledně podpory v letech 2008 a 2009.
Nyní se tyto nové zátěžové testy zlepšují pod vedením Evropského orgánu pro bankovnictví, ale stále jsou zde problémy, které se obcházejí kvůli ochranářství nebo vytáčkám členských států. Je načase uvést, že myšlenka zanořená do této slabé politické vůle není odpovědí na krizi a prodražuje řešení. Proč se nadále pokoušet skrývat celou míru expozice bank vůči veřejnému dluhu, zejména když všichni známe pravděpodobnou realitu?
Skutečně neexistuje žádný důvod, proč zátěžovému testu nevystavovat bankovní portfolia. Pod hlavičkou Držené po splatnosti jsou zde umístěna různá aktiva, jež by byla přesunuta, pokud by neztratila hodnotu. Analytici na trhu jsou samozřejmě schopni analogického chápání zátěžových testů a dalších informací a provádění odhadů, co se bude dít v rámci bankovního portfolia. Ale temnější výklad odkazující na samotné některé členské státy bude doložen skutečností, že členské státy - a v mnoha případech jsou viníky orgány dohledu - nebyly čisté z hlediska příjmů.
Zatímco jsou zátěžovými testy vyvolávány akce, banky vyhledávají kapitál, některé členské státy aktivně nutí banky k navýšení kapitálu. Ale neexistuje celkový plán pro vyřešení problému nedostatečného kapitálu. To prostě neobstojí; jednou z věcí, které jsme se naučili v krizi, je, že jsme navzájem velmi propojeni. Pokud si banky navzájem nedůvěřují a jsou-li zmrazeny mezibankovní půjčky, máme velký problém. Takže prosím, mohli bychom mít řádně zveřejněnou koordinaci reakce?
Ale nevyhýbejme se evidentní pravdě: nejedná se pouze o banky, jedná se o veřejný dluh a stabilitu eura: neoddělitelně spojené a nanejvýš důležité.
Antolín Sánchez Presedo
Pane předsedající, pane komisaři, je čas provádět evropské zátěžové testy, které budou transparentní, flexibilní, spolehlivé a účinné: jejich kvalita a důvěryhodnost jsou nutným příspěvkem k finanční stabilitě a k obnovení důvěry trhu.
Zátěžové testy jsou základním nástrojem dohledu pro posuzování konkrétní solventnosti jednotlivých bank a schopnosti celého systému odolat zátěži. Účelem jejich koncepce a realizace je vypočítat, jak by banky odolávaly zátěži za určitých nepříznivých podmínek, a zjistit rizika šíření škodlivých dopadů, aby se zabránilo dominovému efektu, který by mohl způsobit zhroucení.
Evropská unie má předchozí zkušenost se zátěžovými testy prováděnými Evropským výborem orgánů bankovního dohledu (CEBS). Tato zkušenost se datuje do května 2009, kdy orgán CEBS pověřil Radu Ecofin provedením zátěžových testů finančního systému ve spolupráci s Evropskou komisí a Evropskou centrální bankou. Cílem bylo získání určité míry celkových informací o schopnosti evropského finančního systému jako celku odolávat zátěži a dotčené subjekty se zaměřily na 22 největších bank. Výsledky nebyly zveřejněny, protože trh byl, jak se tehdy tvrdilo, velmi citlivý. Zveřejněna byla pouze metodologie, jejíž pomocí byly stanoveny tři výsledky - nejlepší, průměrný a nejhorší - a cílem těchto testů nebyla transparentnost trhu.
Během jejich rozvíjení byly v červnu 2009 přijaty pokyny ke státní podpoře navržené Komisí, v nichž se uvádí, že banky, které ke zvládnutí krize potřebují finanční pomoc, by se měly podrobit zátěžovým testům. Dne 1. října 2009 byly souhrnné výsledky zaslány Radě Ecofin, která dne 2. prosince 2009 požádala CEBS, aby jí poskytla informace o síle bankovního systému, u něhož by měly být provedeny nové zátěžové testy.
Výsledky těchto zátěžových testů provedených orgánem CEBS byly zveřejněny podle pokynů Evropské rady z června 2010. Týkaly se 91 bank z Evropské unie, ale byly kritizovány, protože postrádaly evropské zaměření, neboť každá země rozhodovala o tom, které banky se těmto testům podrobí, protože se scénář lišil podle jednotlivých zemí, a proto, že získané informace byly často nesprávné; všichni si pamatujeme případ Irska a nedostatek informací o některých aspektech expozice bank některých zemí vůči veřejnému dluhu. Nehledě na zlepšující se vnímání některých členských států vše výše uvedené neuspělo při obnově důvěry v Evropskou unii.
Toto jsou podmínky, za nichž nadešel čas k navržení nového kola zátěžových testů, nicméně za úplně odlišné situace - s novými evropskými orgány dohledu. Poprvé je k dispozici evropský rámec dohledu se zkušenostmi z předchozích dvou testů, což umožňuje podporu transparentnosti, podporu spolehlivosti a zcela jasně podporu efektivity, která je klíčovým aspektem těchto třetích testů.
Samozřejmě první věcí, kterou chceme vědět, je, co se udělá pro to, aby se zabránilo chybám učiněným v předchozích dvou testech. Zadruhé, chceme vědět, co se udělá pro pokrytí a zachycení potenciálu závažných rizik ve všech členských státech. Patřičná diagnóza je nutná. Rovněž je třeba vypracovat metodu podle různých bankovních modelů a struktur, aby byly zátěžové testy schopny poskytnout informace nezbytné pro přijetí příslušných opatření.
Toto je velmi významná doba, protože nové orgány finančního dohledu zahajují svou činnost. Dne 18. března Evropský orgán pro bankovnictví zveřejnil stručný přehled obsahující metodologii a chtěli bychom vědět, kdy by podle Evropské rady měly být tyto informace zveřejněny, jaká opatření...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Michel Barnier
Pane předsedající, děkuji paní Wortmann-Koolové, paní Bowlesové a nyní také panu Sánchezi Presedovi za jejich tři otázky týkající se velmi důležitého tématu, konkrétně důvěryhodnosti zátěžového testu bank.
Vážení poslanci, nacházíme se v situaci, kdy se finanční odvětví pomalu zotavuje z krize, bezprecedentního zápasu - přestože se zdá, že pro některé banky již krize pominula. Z toho jsme se ještě zcela nepoučili a všichni se podílíme na důležitém legislativním úkolu.
Abychom tuto krizi rozumně zvládli a abychom získali poznatky, z nichž se musíme poučit, potřebujeme rámec dohledu, a zejména díky vám máme jeden takový od 1. ledna k dispozici. Ve všech těchto institucích potřebujeme nástroje pro předvídání problémů a lepší řízení. Rovněž potřebujeme lepší kapitalizaci, k čemuž se vrátíme. Pak bychom potřebovali měření, měření teploty, průběžné měření tepu. Proto, jak právě uvedli někteří z vás, potřebujeme spolehlivé měřicí nástroje. Zátěžový test je v tomto kontextu klíčovým opatřením a klíčovým nástrojem, o kterém jsme nediskutovali pouze zde, diskutovali jsme o něm s ministry financí v Radě při mnoha příležitostech - naposledy v dubnu.
Jak jste řekli, loňský zátěžový test byl zcela nedostatečný a Komise to sama při několika příležitostech sdělila novému Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA), který testy koordinuje ve spolupráci s vnitrostátními orgány dohledu. Proto se správně pozastavujete nad kvalitou a, opakuji, důvěryhodností nových testů v roce 2011, které byly zahájeny před několika týdny v dubnu, a rád bych odpověděl na vaše otázky a poskytl vám analýzu pěti bodů.
Zaprvé, jak jste si přáli, zátěžové testy pro rok 2011 prošly skutečnými zlepšeními, zejména v šesti oblastech, o nichž bych vás rád ve stručnosti informoval.
1. Použitý nepříznivý makroekonomický scénář simuluje podmínky mnohem vážnější, než byly podmínky ve scénáři z roku 2010. Mimo jiné přidává vážné otřesy na realitních trzích a rovněž přímý dopad na náklady spojené s financováním.
2. Soudržnost tohoto testu se významně zvýšila díky konsolidované metodologii směrem nahoru a přesným posuzováním podle zásady kontradiktornosti směrem dolů, jinými slovy vzájemnému posuzování.
3. Podle zásady zvýšené transparentnosti bude zlepšeno červnové zveřejnění výsledků a bude doplněno o samostatnou podrobnou publikaci s bankovními rozvahami. To bude rovněž zahrnovat zveřejnění podílů na veřejném dluhu a také kapitálové struktury.
4. Banky budou rovněž testovány podle horního limitu kapitálu, základní úrovně.
5. Zveřejnění metodologie před zveřejněním výsledků zátěžového testu zvýší jeho obecnou důvěryhodnost.
6. Konečně se výrazně zdokonalila a zlepšila koordinace mezi vnitrostátními orgány odpovědnými za použití tzv. "záchytných" řešení, která budou uložena bankám, jež testem neprojdou.
Takový je dosavadní pokrok, zlepšení testů z loňského roku, jež si zcela správně přejete a která proběhla letos.
Vážení poslanci, druhou poznámkou, kterou bych chtěl učinit, je, že musíme mít více jasno ohledně expozicí týkajících se veřejného dluhu. Mnoho z vás - zejména skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu - se mě ptalo na metodologii používanou v tomto kontextu, jako to právě teď učinila paní Wortmann-Koolová. Negativní scénář navrhovaný orgánem EBA předpokládá vážný otřes v podobě cenových výkyvů veřejného dluhu a nákladů spojených s jeho financováním.
Avšak jak jste si všimli, tento scénář se netýká případů, kdy je splácení veřejného dluhu v prodlení. Je tomu tak proto, že otřes předpokládaný orgánem EBA by měl dopad pouze na veřejné dluhy zahrnuté do obchodního portfolia banky.
Nicméně volba učiněná letos má své vysvětlení. Chtěl bych zopakovat, že zátěžové testy simulují extrémní scénáře, které však musí být považovány za věrohodné. Dnes, v kontextu nedávného zavedení nového evropského mechanismu finanční stabilizace a evropského nástroje finanční stability, jež poskytují eurozóně několik nástrojů řízení, se celkem oprávněně domníváme - stejně jako Evropský orgán pro bankovnictví -, že by bylo nyní mnohem užitečnější zajistit úplnou transparentnost expozic souvisejících s veřejným dluhem podle toho, jak se vyskytují v obchodním a bankovním portfoliu. Jejich zveřejnění tedy bude mnohem podrobnější než loni.
Zatřetí jste nás rovněž upozornili na potřebu soudržnější realizace scénářů zátěžového testu v celé Unii. To je pro důvěryhodnost testu skutečně zásadní. Orgán pro bankovnictví vyvíjí značné úsilí tím, že provádí přesné posuzování výsledků tohoto testu. Tím bude zajištěna soudržnost metodologií používaných bankami a rovněž sbližování - domnívám se, že vhodné - způsobů převádění makroekonomických scénářů do parametrů příslušných rizik. Tento přístup nebrání bankám, aby zohledňovaly určité specifické aspekty svého obchodního portfolia nebo konkrétního modelu řízení.
Je zde další prvek, který je zásadní pro soudržnost testu: použití společných definic pro kapitálové limity, podle nichž budou účastnící se banky posuzovány. Odkaz na kapitál uvedený EBA je z větší části založen na stávajících ustanoveních směrnice o kapitálových požadavcích, které již zohledňují různé bankovní struktury a modely řízení existující v Evropě.
Začtvrté, se paní Bowlesová a další řečníci ptali na rozdíly v pokrytí bankovního sektoru v rámci Unie. Orgán bankovního dohledu se usilovně pokouší o vypracování dostatečně reprezentativního vzorku na vnitrostátní úrovni i na úrovni celé Evropské unie a o současné zajištění, že test bude nadále zvládnutelný. Vážení poslanci, pokud jde o celkový majetek, banky během roku 2011 otestovaly účty 65 % evropského bankovního sektoru. V každém členském státě byl vzorek určen tak, aby pokrýval alespoň 50 % celkového majetku ve vnitrostátním bankovním sektoru.
Tím se dostávám k páté poznámce, o níž se zmínil zejména pan Sánchez Presedo a která se týká otázky nápravných opatření - záchytných řešení -, která by mohly banky očekávat, pokud by se staly zranitelnými nebo by se jim případně nedostávalo kapitálu. Tyto banky budou povinny uplatňovat vhodná opatření k nápravě svých slabých míst, a především se obrátit na soukromý sektor prostřednictvím vlastního financování z trhů nebo z prodeje majetku. Pokud, a pouze pokud, se tato opatření ukáží jako nedostatečná, lze předpokládat veřejnou podporu, samozřejmě za podmínky, že bude odpovídat evropským pravidlům pro poskytování státní podpory. Na této závažné problematice od základu spolupracují pan Almunia a celý jeho tým a členské státy.
Bude-li nezbytná veřejná podpora, tak podle sdělení z prosince 2010 o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank banky, které veřejnou pomoc přijímají, poskytnou Komisi plán restrukturalizace, jež bude vhodný pro řešení problému, zejména k tomu, aby se upevnila a obnovila jejich dlouhodobá životaschopnost.
Konečně si zcela správně přejete strategii rekapitalizace a restrukturalizace bank v potížích, jak ve své zprávě o řešení krizí navrhla paní Ferreiraová. Vážení poslanci, jak víte, pracujeme na legislativním rámci pro řízení krize, usnesení o bankách, o němž jsme již při několika příležitostech diskutovali. Mým cílem je poskytnout orgánům dohledu a budoucímu výboru pro řešení problémů příslušným pro tyto přeshraniční instituce soubor nástrojů, který umožní přijímání preventivních opatření a zabrání správně určeným rizikům dříve, než z nich vzniknou krize, a umožní zabránit krizím dříve, než se změní v katastrofy.
Proto, abychom zajistili - a případně financovali - včasný zásah a abychom zajistili, že banky budou platit za banky: to považujeme za správné řešení a zamýšlím tento návrh do konce léta předložit jak Radě ministrů, tak vám.
Takové jsou technické odpovědi, které jsem chtěl co nejprecizněji poskytnout na tři velmi důležité otázky, jež jste položili na začátku této rozpravy.
Jean-Paul Gauzès
Pane předsedající, pane komisaři, jak jste se právě dozvěděli, loňské testy neměly předpokládané výsledky. Měli bychom se vyvarovat stejných chyb v koncepci i realizaci. Oblasti šetření musí být soudržné a podobné. Pokud tato diagnóza nebude správná, nedojde k žádné stabilizaci. Vlády si to musí uvědomovat.
Proto musí být tyto testy zcela reálné. Řešení, která jste nám právě podrobně sdělil, jsou takové povahy, že mohou poskytnout odpověď na vaše otázky. Nyní je na Evropském orgánu pro bankovnictví, aby v rámci kontroly a přezkumu výsledků těchto testů provedl první test své efektivity.
Tyto testy nám musí umožňovat, abychom lépe určovali potřeby rekapitalizace bank a přijímali opatření, která jste právě zmínili. Provádění zátěžových testů je ale nejlepším způsobem, jak uklidnit finanční trhy a omezit vliv ratingových agentur a nepříznivých dopadů jejich rozhodnutí na celou naši ekonomiku.
Důvěryhodnost výsledků těchto testů může ukončit závislost na uvedených agenturách, nebo tuto závislost alespoň omezit. Orgány dohledu nemají jinou možnost než zajistit úspěšnost těchto testů, tedy aby poskytly přesvědčivý důkaz.
Pane komisaři, dovolte mi využít mně přiděleného času a upozornit vás na skutečnost - podle mého názoru důležitou -, že nebyly využity právní předpisy týkající se ratingových agentur, které nyní vstoupily v platnost, a že orgány, jimž tyto agentury předložily své dokumenty, nepodnikly kroky k tomu, aby je informovaly o požadavcích vyplývajících z této dohody. Plánovali jsme přechodné období do vytvoření Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a ještě dnes jednáme, jako by se nic nestalo.
Anni Podimata
Pane předsedající, pane komisaři, pokud existuje jedna věc, o které jsme se z nedávné finanční krize poučili, je to skutečnost, že úplná kapitálová přiměřenost našich úvěrových institucí a účinný dohled nad úrovní rizik, která podstupují, jsou klíčovými body celkového hospodářského - nejen pouze finančního - řízení. Zachování a soudržné obnovení růstu evropské ekonomiky nezbytně závisí na obnovení důvěry v bankovní sektor a obnově finančního systému obecně tak, aby fungoval bezproblémově a transparentně a aby obnovil svou základní úlohu zdroje finančních prostředků reálné ekonomiky.
Jak jsme zjistili v praxi, a různí řečníci na to upozornili, loňské zátěžové testy nesplnily svůj cíl poukázat na to, které banky požívají nezbytné důvěry svých klientů, svých věřitelů a vnitrostátních regulačních orgánů.
Letos se nacházíme v odlišné situaci. Zátěžové testy provede nový orgán dohledu, Evropský orgán pro bankovnictví, a za každou cenu se musíme vyvarovat loňských chyb. To bude v zásadě záviset na tom, že budou bankám uložena společná zátěžová kritéria, která budou vykládána a uplatňována jednotně a v širokém rozsahu, aby pokryla různá rizika všech vnitrostátních trhů.
Pane komisaři, toto je bezpochyby nejvyšší priorita této fáze zátěžových testů, avšak chtěla bych rovněž poukázat na to, že ve druhé fázi bude třeba, aby byly do úplného a základního preventivního dohledu začleněny vhodné mechanismy, které vyřeší dnešní obzvláště stinné stránky bankovního sektoru.
Sylvie Goulard
Pane předsedající, pane komisaři, bylo toho hodně řečeno o metodologii. Odpověděl jste podrobně. Chtěla bych nyní učinit krátkou poznámku o tom, co se stane po zátěžových testech, přičemž budu krátce reagovat na to, co řekl pan Gauzès, tedy, že se nikdo nemůže spokojit s přijímáním právních předpisů: musí být dodržovány.
Osobně tyto testy vnímám jako doplněk balíčku o správě ekonomických záležitostí. S veřejným dluhem můžeme dělat, co chceme, ale pokud nevyčistíme bankovní sektor, nedosáhneme ničeho. Pouze bych vás chtěla upozornit na to, co se stane, a na to, jak tato známá záchytná opatření umožní přijetí opatření na konci zátěžových testů.
Rovněž bych chtěla upozornit na to, co se stalo během slyšení za přítomnosti Mervyna Kinga a Andrey Enriy, jejichž velmi rozhodná opatření velmi vítáme. Přišli nás navštívit jako místopředsedové Evropského výboru pro systémová rizika a s potěšením jsme vyslechli, zejména od pana Mervyna Kinga - bylo to dosti zábavné, pokud si vzpomínáte na loňská jednání, pane komisaři -, že jim ochranné doložky, které členské státy s potěšením doplnily do balíčku vypracovaného Komisí, nezabrání v postupu podle pokynů o rekapitalizaci vydaných Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA).
Chtěl bych vás upozornit na jednu drobnou skutečnost. Ze systémového hlediska to Výbor pro systémová rizika považuje za důležité a já jsem přesvědčena, že pokud kvalita práce EBA, s vaší podporou a za dohledu Výboru pro systémová rizika, znamená, že můžeme s potěšením odložit tyto zcela směšné ochranné doložky, u nichž členské státy usilovaly o začlenění do balíčku o dohledu, pak učiníme krok vpřed. Proto doufám, že Komise a Výbor pro systémová rizika budou skutečně chtít zajistit, aby tato opatření přijaly malé i velké členské státy. Španělsko jde příkladem a dělá určité množství práce; doufáme, že se přidají ostatní.
Vicky Ford
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, loni v létě bylo cílem testů obnovení důvěry v banky. Byl to pokus Evropy, jak globálním trhům sdělit: "uklidněte se, vážení" Selhal. O devatenáct týdnů později se zhroutily irské banky a zachraňovat je museli daňoví poplatníci z celé Evropy a minulý týden jsme se dověděli, že 12 miliard EUR na navrhovanou záchranu Portugalska je určeno pro jeho banky. Krize veřejného dluhu nebude vyřešena, dokud se nevyřeší bankovní krize - a bankovní krize nebude vyřešena, dokud nebudou trhy s důvěrou bankám poskytovat kapitál a likvidní prostředky.
Cílem zátěžových testů je zdůraznění rizik. Aby se zmírnily obavy trhu, musí zdůraznit rizika, kterých se trhy obávají, a právě nyní se trhy obávají výše veřejného dluhu. Odmítnutí testovat veřejný dluh uvedený v celé bankovní rozvaze důvěru neobnoví. Evropský orgán pro bankovnictví samozřejmě stojí před těžkou volbou: veřejné uznání, že existuje riziko snížení hodnoty majetku, může udržovat riziko jeho vzniku, ale úplné odmítnutí jeho existence by bylo vzhledem k jeho funkci regulačního orgánu zcela nezodpovědné.
A dále jsou zde otázky za biliony dolarů. Za zavřenými dveřmi se argumentace zaměřuje na čitatele. Jaký druh kapitálu banky vlastní? Čím déle jednotlivé členské státy bojují za vlastní neúčast, tím více se každému stává zřejmé, že ne všechny banky jsou si rovny, a trh se obává znásobení. Ale měli bychom se rovněž zabývat jmenovatelem. Jaké je riziko aktiv v rozvahách a můžete věřit rizikovým vahám uplatňovaným pro tato aktiva? Pokud mají banky v USA rizikové váhy o 50 % vyšší než jejich evropské protějšky, je možné dovolit evropským bankám, aby zásadně podváděly s riziky ve svých rozvahách?
Finanční krize by nás měla všechny naučit, abychom si vážili transparentnosti. Vkladatelům, investorům, věřitelům a daňovým poplatníkům tyto zátěžové testy neposkytují žádnou transparentnost, a to je výsměch.
Sven Giegold
za skupinu Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, pane Barniere, dámy a pánové, důvodem, proč má zveřejnění zátěžových testů bank tak rozhodující význam a proč jej naši občané vnímají tak kriticky je, že banky stojí ve středu krize. Byly to banky, kdo investoval obrovské finanční částky, aniž by zvažovaly rizika, přičemž vytvářely realitní bubliny v mnoha členských státech, které jsou nyní touto krizí postiženy. Něco, co jsme vždy považovali za nemožné, konkrétně to, že by trhy mohly být méně informovány než mnoho vnějších pozorovatelů, se skutečně stalo a trhy se zásadně zmýlily. Je zcela zřejmé, že banky, které krizi způsobily, nebyly během této krize schopny činit správná rozhodnutí.
Nyní je rovněž zřejmé, že se během poklesu obrovsky zvýšil státní dluh, a to za prvé kvůli nákladům na záchranu bank a souvisejícím zárukám a zadruhé, a to je ještě důležitější, kvůli nákladům způsobeným samotným poklesem. Proto ústřední otázkou je: Získali jsme z bankovní krize nějaká zásadní ponaučení? Není to ale jen tak, že banky odpovídají za to, k čemu došlo v minulosti, nýbrž rovněž za současné potíže, protože trhy stále nefungují správně.
Mezi evropskými centrálními bankami se na účtech systému Evropské centrální banky a systému platebních transakcí TARGET2 nyní nahromadilo 427 miliard EUR v nevyřízených pohledávkách, protože systém zasáhl mezi centrální banky místo nefunkčních trhů.
Vzhledem ke slabině bankovního systému váháme se zavedením opatření pro restrukturalizaci dluhů, která naléhavě potřebují slabší země. Stručně řečeno: lidé v Řecku, Irsku a Portugalsku mají pocit, že trpí kvůli špatné struktuře našeho bankovního systému. Evropské zátěžové testy jsou prováděny poslední dva roky. Mysleli jsme si, že bychom mohli konečně nalézt pravdu. Jak již bylo několikrát řečeno, zátěžové testy v roce 2010 byly nedostatečné, zejména s ohledem na rizika související se státem, která byla téměř zcela ignorována. Tyto zátěžové testy bank neodrážely realitu.
V roce 2011 je situace velmi podobná. Přestože vám děkujeme za váš příspěvek, pane Barniere, stále jste nevysvětlil, proč jsou rizika související se státními dluhopisy zaznamenávána do obchodního portfolia, ale nikoliv do bankovního portfolia. Vysvětlení je vždy stejné: pro případ nouze tu máme záchranné balíčky. Je to však troufalý způsob předjímání politického rozhodnutí. Koneckonců, záchranné balíčky nelze považovat za jisté, nýbrž je musí nejprve schválit vnitrostátní parlamenty. Pokud jsou tyto záchranné balíčky uváděny jako důvod, proč nejsou rizika správně hodnocena, pak se prakticky řečeno jedná o něco jako znárodnění soukromých rizik, před nějž jsme postaveni jako před hotovou věc.
Kromě toho stále nemáme vhodný zátěžový test pro pojistný trh. Vyzývám vás, pane Barniere, abyste se podrobně zabýval i touto oblastí. Jsem zklamán, že Evropský orgán pro bankovnictví, který jsme vytvořili a který za tyto zátěžové testy odpovídá, vlastně neprošel vlastním zátěžovým testem.
Pane Barniere, prosím vás, abyste pokračoval a abyste tuto záležitost řešil naléhavěji. Zdá se, že celá tato problematika dokládá slova Bertolta Brechta, který řekl, že založit banku je mnohem horší zločin než nějakou vyloupit. Bertolt Brecht se však mýlil. Nyní se musíme naučit, že mnohem horší je převzetí zatížení bank. Nyní se musíme naučit, že ještě horší je nést břemeno bankovních dluhů.
Paul Murphy
za skupinu GUE/NGL. - Pane předsedající, nyní byla zmíněna nejzásadnější slabina navrhovaných zátěžových testů. Je to možnost šíření chyb v rámci veřejného dluhu. Zajisté se jedná o velmi pravděpodobný vývoj vzhledem k neuvěřitelné výši dluhů zatěžujících ekonomiky, které je prostě nejsou schopny platit. Například Irsko bude v roce 2014 podle všeho dlužit 750 miliard EUR a náš státní dluh přesahuje 120 000 EUR na jednoho pracujícího.
Bez ohledu na případné snižování úrokových sazeb a na naše takzvaná záchranná opatření je to neudržitelné a Irsko bude v prodlení. Chápu, že německé banky jsou vystaveny rizikům pocházejícím z Řecka, Irska, Portugalska a Španělska, takzvaných PIGS, která činí až 400 miliard EUR. Riziko francouzských bank dosahuje 260 miliard a britských 300 miliard. Toto masivní ohrožení je důvodem pro tvrdá úsporná opatření uplatňovaná Komisí a Evropskou centrální bankou vůči pracujícím v okrajových ekonomikách.
Chápu, že zátěžové testy budou předpokládat, že finanční potřeby bank zůstanou stabilní. Vzhledem k potenciálu pro prohloubení krize je to nepravděpodobné. Například z šesti irských tuzemských bank odešlo za poslední tři měsíce roku 2010 34 miliard EUR, což banky přinutilo, aby spoléhaly na údajně krátkodobé financování z ECB ve výši 160 miliard EUR.
Pokud jde o restrukturalizaci bankovního sektoru, zajisté nejzásadnější poučení, které si musíme vzít z událostí posledních několika let a velké krize, je, že velké finanční instituce a banky nesmí být ponechány v soukromých rukou. Hon těchto soukromých institucí za ziskem hrál významnou roli při devastaci našich ekonomik, za níž naši pracující platí strašlivou cenu. Velké finanční instituce, velké banky, musí být převzaty do demokratického veřejného vlastnictví. Diktatura finančních trhů musí být ukončena a jejich obrovské prostředky je třeba využívat k prospěchu běžných občanů prostřednictvím poskytování úvěrů malým podnikům, dostupných hypoték pro osoby kupující byt či dům a tak dále.
Jaroslav Paška
za skupinu EFD. - (SK) Nový Evropský orgán pro bankovnictví zveřejnil dne 18. března scenáře a metodiku zátěžových testů, jimiž chce prověřit evropské banky.
Pokud chceme, aby výsledky těchto testů akceptovala i odborná veřejnost, musíme se vyhnout povrchnosti a nedůslednosti, kterými byly poznamenány testy bankovního sektoru z července 2010. Vzheldem k tomu, že se podle náročnosti těchto testů bude pravdepodobně posuzovat důvěryhodnost celého evropského finančního sektoru, bylo by dobré, aby byly testy co nejkomplexnejší a aby svou náročností odrážely skutečná rizika, kterým může být finanční sféra v této době vystavena. Proto se, podle mého názoru, v těchto zátěžových testech nemůžeme vyhnout přiměřenému posouzení expozice bank vůči konkrétním státním dluhům nebo dluhům jiných bank, abychom dokázali v testech zohlednit ty nejhorší možné scénáře, jako je například platební neschopnost země. Rovněž musíme zajistit vyvážený a spravedlivý přístup posuzování odlišných bankovních struktur a modelů podnikání v jednotlivých členských státech a usilovat o to, aby se nové zátěžové testy vztahovaly pokud možno na celý bankovní sektor v každém členském státě. Pouze tak získáme ztracenou důvěru finančních odborníků.
Elisa Ferreira
(PT) Pane předsedající, pane komisaři, v analýze bank provedené v roce 2010 bylo jednomyslně shledáno, že jedním z problémů těchto testů je převažující vnitrostátní přístup, ať již jde o metodologii, diagnostiku či výběr kritérií. Dále ve zprávě, kterou jste laskavě zmínil a jejíž jsem byla zpravodajkou, Parlament požádal po posílení evropského rozměru řízení bankovních krizí.
Mezitím byly vytvořeny Rada pro systémová rizika a Evropský orgán pro bankovnictví (EBA), což naznačuje, že jsme usilovali o to, abychom dali bankovnímu sektoru evropský rozměr.
Avšak o zátěžových testech, o nichž diskutujeme, se ve dnech 24. a 25. března Evropská rada vyjádřila následovně. Budu číst v angličtině, protože takové je znění mého dokumentu.
"Členské státy před zveřejněním výsledků připraví konkrétní a ambiciózní strategie pro restrukturalizaci ohrožených institucí, včetně řešení v rámci soukromého sektoru ... ale rovněž pevný rámec odpovídající pravidlům pro státní podporu pro poskytování státní podpory v případech nouze."
(PT) Proto, pokud jde o zátěžové testy, v tuto chvíli - bez jakéhokoliv jasného, komplexního rámce slaďujícího různé vnitrostátní postupy -, znovu doporučujeme, že je to věc členských států. Znovu tedy posilujeme vnitrostátní rozměr přístupu k řešení a ke korekci zátěžových testů bankovního sektoru.
To mě přivádí k zásadní otázce. Neztratíme s tímto typem metodologie jedinečnou příležitost ke konečnému vytvoření evropského rámce řešení problému regulace, který by nahradil rámec vnitrostátní?
Olle Schmidt
(SV) Pane předsedající, žijeme v těžké době. Finanční krize nám ukazuje, jak je pro naše občany důležité, aby měli důvěru v banky a platební systémy. Zátěžové testy bank jsou z tohoto důvodu důležitým nástrojem pro odolnost bank proti neočekávaným otřesům. Finanční stabilita je o tom, jak dobře mají banky zajištěný kapitál a jak jsou odolné. Naše zkušenosti ukazují, že náročné testy zvyšují důvěru v bankovní sektor, a testy by měly být tvrdé, spolehlivé, komplexní a musí mít jasné požadavky. Příklad Irska bohužel dokládá opak.
Chtěl bych zdůraznit význam otevřenosti a transparentnosti, pokud jde o zveřejnění výsledků těchto zátěžových testů. Zveřejnění jednotlivých testů je velmi důležité, protože přispěje k posílení důvěry v banky na straně občanů a trhů. Přesně, jak řekl pan Barnier, vše je o důvěře.
Je třeba, aby byly budoucí zátěžové testy nepřetržitě vyvíjeny, aby zahrnovaly skutečné tržní podmínky a rizika. Nahlášením míry expozice vůči státnímu dluhu mohou tržní subjekty provádět vlastní posouzení rizik. To je důležité pro posílení důvěry trhu ve strukturu a spolehlivost testů. Komise, Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) a Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) by měly objasnit, jaké testy zamýšlí předložit, a měly by zkontrolovat a zajistit, že předpoklady zátěžových testů budou odrážet rizika.
Pokud zátěžové testy odhalí, že jakékoliv konkrétní banky neodpovídají daným požadavkům, musí členské státy přijmout okamžitá opatření. Švédská zkušenost s expanzí bank do pobaltských států ukazuje, že rizika mohou rychle narůstat v důsledku zvyšující se nerovnováhy. Historie nás učí, že opatrnost je nezbytná, ale prodlení nebo váhavost tváří v tvář neuspokojivým výsledkům může být zničující. Děkuji vám.
Philippe Lamberts
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, zátěžové testy jsou moderní. Máme hlubokou hospodářskou a finanční krizi, takže přimějeme naše banky, aby podstoupily zátěžové testy! Máme jadernou krizi, takže bychom měli přimět naše jaderné elektrárny, aby podstoupily zátěžové testy! Jako kdyby bylo opravdovou myšlenkou zátěžových testů obnovit důvěru našich spoluobčanů nebo finančního trhu. Protože zcela jasně vše závisí na možnostech, které zajišťují, a jak jste řekl, pane komisaři, nemůžeme tvrdit, že loňské finanční zátěžové testy byly z tohoto hlediska skutečně spolehlivé.
Kromě toho, jaderné zátěžové testy, jak dnes odpoledne připustil váš kolega pan Oettinger, jsou rovněž velkým vtipem - dosud každopádně -, protože doposud nebyla zohledněna možnost, že do jaderné elektrárny narazí letadlo. Proto bych rád řekl, že v takovém případě, kdy do jaderné elektrárny narazí letadlo, existuje zcela zřejmé riziko chyby.
Pane komisaři, tvrdíte, že by měly být zohledněny věrohodné možnosti, takže nebudeme zohledňovat možnost, že v Evropě bude existovat suverénní stát v prodlení. Proto bych chtěl uvést toto: buď považujete tuto možnost za odmítnutou, a pokud ano, řekl bych vám, že ji popíráte, protože údaje o řeckém dluhu a irském dluhu jasně ukazují, že dříve či později tyto státy své dluhy restrukturalizují, nebo hrajete o čas, a pokud tomu tak je, řekl bych vám, že jste stejně nezodpovědný, protože čím déle se bude tento problém řešit, tím více bude celou společnost stát. Pane komisaři, proto v této záležitosti apeluji na váš smysl pro realitu a odpovědnost.
Jste ambiciózním Evropanem, víte, že lidé, jejichž míra zátěže je testována každý den, jsou naši spoluobčané, kteří opravdu velmi dobře vědí, že nebudeme schopni zaručit jejich bezpečnost, ani bezpečnost finančního trhu, dokud nechytneme býka za rohy. Chytit býka za rohy dnes znamená radikální restrukturalizaci evropského finančního sektoru. Vím, že jste začal, ale z toho rovněž vyplývá potřeba evropské rozpočtové federace. Ale o této záležitosti budeme diskutovat zase zítra.
Othmar Karas
(DE) Pane předsedající, pane Barniere, dámy a pánové, především bych chtěl poděkovat za podrobnou odpověď na mou parlamentní otázku ze dne 8. února o zátěžových testech týkajících se irských bank.
Dnes jsme něco ujasnili: důvěra vyplývá z důvěryhodnosti. A rovněž vážný, četný a rozhodný přístup nám pomůže překonat tuto krizi důvěryhodnosti. Proto musím prohlásit, že si myslím, že poslední zátěžové testy nebyly posouzeny přiměřeně. Důsledky jsou neznámé. Přes logické závěry, které jste dnes nastínil, mi stále nejsou jasné důsledky následujících testů. Proto položím tři otázky.
Moje první otázka zní: Pane komisaři, jak můžete nyní zaručit, že bude zvoleno dlouhodobé hledisko namísto krátkodobého zaměření, jako se tomu stalo posledně v případě irských bank?
Zadruhé, zhoršuje se evropská krize veřejného dluhu před našima očima, jak popisuje pan Giegold? Toto zhoršení bude v rámci současných zátěžových testů otestováno pouze v obchodním portfoliu bank. Avšak v bankovním portfoliu jsou vedeny položky, které banky drží až do konečné splatnosti. Přesto nebude do zátěžových testů bankovní portfolio zahrnuto. Jak můžete tento rozdíl zdůvodnit?
Zatřetí, nepovede to znovu k pocitu, že je dlouhodobé přežití bank zaručeno, protože není správně hodnocen náš hlavní problém, krize státního dluhu?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, chtěl bych vám poděkovat za vaši odpověď.
Je důležité stanovit správnou diagnózu, ale po jejím úspěšném stanovení musíme být rovněž schopni nasadit správnou léčbu. Proto je třeba, abychom zátěžové testy učinili transparentnějšími a spolehlivějšími - a ubíráme se správným směrem -, ale rovněž je třeba, abychom zefektivnili reakci.
Potřebujeme solventní finanční instituce, stabilní finanční systém a především obnovení toku úvěrů do reálné ekonomiky.
Banky, které projdou zátěžovými testy, nebudou osvobozeny od toho, aby vyvíjely veškeré úsilí na zvládnutí negativních scénářů a na přípravu na stále přísnější regulační situaci. Banky, které těmito testy neprojdou, by měly neprodleně hledat řešení k nápravě stavu a členské státy - jež tak dosud neučinily - by měly přijmout iniciativy, které bankám pomohou a které přispějí k jejich rekapitalizaci, nebo hledat způsoby řešení.
Evropský orgán pro bankovnictví může vydávat doporučení k nápravě zjištěných rizik, aby byly určeny všechny instituce představující systémové riziko - jež budou podléhat přísnějšímu dohledu - a aby mohly být uplatňovány postupy pro záchranu, obnovu a řešení.
Pan komisaři, ohledně těchto postupů vás podpoříme, takže bude možné vytvořit ambiciózní evropský rámec, aby se mohlo pokročit ještě dále, protože měnová unie vyžaduje nejen větší finanční integraci, ale i větší fiskální a politickou integraci.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Pane předsedající, zátěžové testy jsou důležité pro posouzení zdravotního stavu bankovního systému. Zcela zásadní však jsou dvě podmínky. Zaprvé, kvalita těchto testů a přesnost aktuálního postupu hodnocení. Chtěl bych poznamenat, že v různých zemích mají banky různé obchodní modely. V Rumunsku, stejně jako v jiných zemích, se banky neúčastnily transakcí s rizikovými aktivy. Na druhé straně ale prováděly expanzivní úvěrování založené na externích zdrojích převáděných krátkodobě a poskytujících dlouhodobé financování. Avšak výsledky byly stejné: ztráty, obzvláštní zranitelnost vznikající v příslušných zemích a samozřejmě nedostatečná odpovědnost za řízení rizik. Druhou podmínkou je transparentnost výsledků testování, které budeme aplikovat v rámci bankovních systémů. Tuto transparentnost požadují jak finanční trhy, tak občané.
Olle Ludvigsson
(SV) Pane předsedající, během bouřlivého období, které zažíváme během posledních několika let vzhledem k našim veřejným financím, jsme ztratili ze zřetele příčinu problému. Při naší snaze o záchranu veřejných financí nejslabších zemí máme tendenci zapomínat, že naším největším problémem jsou banky.
To je zčásti způsobeno skutečností, že hlavním důvodem, proč jsou nyní veřejné finance tolika zemí tak zranitelné, je dlouhá řada katastrof v bankovním sektoru, a zčásti tím, že v bankovním systému přetrvává mnoho klíčových slabin. Je třeba, abychom nalezli realizovatelná řešení veřejných financí Athén, Dublinu a Lisabonu. Avšak tato řešení nebudou mít příliš velkou cenu, pokud současně nepodpoříme ty banky, které stále nejsou schopny stát na vlastních nohou. Pokud v této fázi nevyvineme úsilí nezbytné k vytvoření udržitelného bankovního sektoru, dříve či později dojde k takovému zatížení veřejných financí, se kterým budou mít problémy i ty nejsilnější země.
V tomto ohledu je obzvláště deprimující skutečnost, že několik zemí, jejichž finance jsou nyní v dobrém stavu, dělají velmi málo pro to, aby se vypořádaly se slabinami vlastních bankovních systémů. Hlasitě požadují, aby se Řecko, Irsko a Portugalsko zlepšily, ale samy si svůj úkol neplní, přestože k tomu mají prostředky. To je nepřijatelné.
Je zřejmé, že nadcházející zátěžové testy musí být prováděny přísným a transparentním způsobem, který podnítí důvěru. Stejně tak je zřejmé, že po zátěžovém testu musí následovat příslušné iniciativy, jež budou řešit zjištěné slabiny. K tomu by významnou měrou přispěla společná evropská strategie. Očekávám, že Komise takovu iniciativu brzy přijme na základě pokynů navržených Parlamentem ve zprávě paní Ferreiraové o krizovém řízení v bankovním sektoru. Nakonec však hlavní odpovědnost zůstane na vnitrostátní úrovni. Všechny země, a zejména ty nejsilnější, musí zajistit, že vyřeší nedostatky, které v bankovním systému stále přetrvávají. Děkuji vám.
Thomas Mann
(DE) Pane předsedající, pane Barniere, zátěžové testy EU pro banky, které byly prováděny vloni v létě, potřebují radikální revizi. Je zcela zřejmé, že zaměření se pouze na kapitálový základ bank nebude stačit. Musí být přezkoumán rovněž dopad krize na likviditu bank. Připomínám: banky jako Lehman Brothers se zhroutily proto, že čelily závažným problémům s likviditou. Nerozumím diskusi, zda mají být zveřejněny výsledky kontroly likvidity, či nikoliv.
Každý, kdo trvá na tom, aby byly tyto údaje udrženy v tajnosti, podkopává účel tohoto testu. Je jen málo pochyb o tom, jaký je zámět: cílem je zastavit pokles důvěry trhů v banky, které testy neprojdou. Avšak pokud bychom před veřejností zatajovali výsledky testů, vedlo by to pouze k nárůstu nedůvěry. V takovém prostředí se daří pověstem a polopravdám.
Přestože budou lidé kritizovat novou metodologii a různé parametry, společný cíl musí být jasný. Transparentnost je klíčem k určení citlivosti evropských bank na krizi. Je naléhavě třeba vytvořit široce založenou důvěru, a na tom se musí banky ve vlastním zájmu podílet.
Antonio Cancian
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, chtěl bych poděkovat panu Barnierovi za vynikající práci, kterou odvádí. Je třeba, abychom obnovili stabilitu a důvěru, a domnívám se, že je za tímto účelem vyvíjeno obrovské úsilí. Legislativní rámec pro krizové řízení poskytuje panu Barnierovi prostředky k přijetí celé řady preventivních opatření a rovněž ke zvládnutí současné situace. Je třeba, abychom se měli na pozoru před byrokratickým pokušením vytvářet orgány, agentury nebo další nástroje, které by mohly komplikovat budoucí vývoj, a abychom mu odolali.
Pro předcházení problémům a budoucím finančním krizím a k tomu, abychom umožnili bankám fungovat lépe a za stejných podmínek v celé Evropě, je zásadní koordinovaný přístup podle obecného právního rámce Evropské unie. Domnívám se, že by k zajištění transparentnosti měly regulační orgány nepřetržitě vyvíjet standardní pravidla a postupy.
Chtěl bych však zdůraznit, že je třeba při zveřejňování výsledků postupovat opatrně. Finanční rok 2010 jasně ukázal, jak je zveřejnění výsledků citlivé a důležité s ohledem na důslednost. Mohou rovněž způsobit kontraproduktivní reakce na trzích a narušení. Této otázce tedy musí být věnována pozornost a musí být vážně vzata v úvahu.
Seán Kelly
Pane předsedající, banky se kdysi v Irsku těšily úctě. Nyní jsou zatracovány a není třeba zjišťovat příčiny. Jsem zde, abych pokládal otázky, ne abych podával vysvětlení, a položím několik otázek.
Zaprvé, musí zátěžové testy podstoupit všechny banky? Zadruhé, můžeme si být jisti, že zátěžové testy budou nyní odrážet skutečnou situaci bank? A zatřetí, jakou pravomocí disponuje evropský orgán bankovního dohledu, pokud jde o uplatňování autority vůči chybujícím bankám, bankám, jež jsou nadměrně exponovány, bankám chovajícím se nezodpovědně a podobně?
A na závěr, pan Gauzès hovořil o tom, že je třeba, abychom se zbavili závislosti na ratingových agenturách. Jak je možné tento ideální stav realizovat co nejdříve?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Velmi vám děkuji, že jste mi umožnili položit otázku. Chtěl bych zcela objasnit, že pokud byste vy sám, pane komisaři, a Evropská komise nepřijali opatření, byli bychom na tom dnes mnohem hůře, pokud jde o situaci v evropském bankovním systému. Tato situace se však vyvíjí velmi dynamicky. Naštěstí se nám podařilo vyřešit některé problémy týkající se likvidity bank, ale objevují se nové problémy a hrozby. V souvislosti s tím bych se vás, pane komisaři, chtěl zeptat, zdali byste nám mohl sdělit váš názor na hrozby, které se objevují v současné době, a hrozby, jimž budeme muset čelit v blízké budoucnosti. Chci co nejcitlivěji zdůraznit, že některé problémy jsou již naštěstí za námi, ale neustále se objevují další problémy.
Mairead McGuinness
Pane předsedající, abychom nezapomněli, že existují lidé, kteří jsou těmito problémy zasaženi- dnes jsem v letadle do Frankfurtu potkala mladého Ira cestujícího do Austrálie s jednosměrnou letenkou, je to jen jeden z tisíců, kteří tak činí kvůli našim problémům v oblasti ekonomiky a bankovního sektoru.
Je Komise ochotna připustit, že škoda, jež důvěryhodnosti Evropy způsobilo zfalšování prvních zátěžových testů bank jsou - a říkám to s velikou lítostí - je takřka nenapravitelná? Občané Evropské unie se rozčílení dívají na to, co se odehrává v bankovním sektoru. Poškozujeme důvěru v Evropskou unii a v eurozónu.
Jak víte, irský bankovní sektor podstoupil druhé kolo zátěžových testů a nová vláda předložila plán restrukturalizace. Výše požadovaného dodatečného kapitálu činila 24 miliard EUR. Irskou ekonomiku to ovlivnilo v tom smyslu, že se spořádaným podnikům nedostává kapitál, protože se banky všemocně snaží splnit různé požadavky. To je nemožný scénář a chtěla bych pana komisaře požádat, aby se touto situací zabýval.
Elena Băsescu
(RO) Pane předsedající, skutečnost, že předchozí zátěžové testy nebyly důvěryhodné, komplikuje provedení následujících testů. Krize v Irsku podstatně změnila nové údaje v evropském bankovním systému. V této situaci musí být budoucí testy mnohem přesnější, pokud jde o poskytování informací. Vnitrostátní orgány již musí uplatňovat akční plány. To by mělo obecně vyřešit problémy vyplývající ze zátěžových testů. Neměli bychom očekávat, že banky testem neprojdou. Nové testy by měly zdůrazňovat slabiny bankovního systému a současně rozpoznat, kde je potřeba provést konsolidaci kapitálu. Měla bych zdůraznit význam skutečnosti, že Komise přijala spravedlivý přístup k uplatňování zátěžových testů v úplně všech členských státech.
Na závěr bych chtěla říci, že jsou podle mne užitečné informace Komise o hlavních úpravách, které navrhla.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Pane předsedající, význam tohoto tématu nelépe zdůrazňuje skutečnost, že podobnou otázku položili Komisi hned tři poslanci Evropského parlamentu. Nejedná se o náhodu, protože pokud budeme provádět zátěžové testy podobné těm z loňského roku, kterým se nepodařilo obnovit důvěru v evropský bankovní sektor, může dojít k poškození důvěryhodnosti Evropské unie. Práce ESRB a EBA na přípravě tohoto testu se jeví jako správná, jak v případě jednotné metodologie, tak pokud jde o metodu použitou k jeho provedení.
Avšak některé otázky zůstávají podle mne stále nezodpovězené, a to i po odpovědi pana komisaře. Například, poradí si výběrový proces s přeshraničními podniky a vlastnickými vztahy, stejně jako s různými obchodními modely? Další otázkou je, zdali je možné s absolutní jistotou tvrdit, že tato série testů nebude ignorovat jakoukoliv banku, jejíž činnost by mohla představovat riziko pro evropskou ekonomiku.
Michel Barnier
Pane předsedající, děkuji všem, kdo zde vystoupili v tuto pozdní hodinu, aby názorně ukázali ostražitost Evropského parlamentu, a dokonce bych řekl jeho inteligenci, pokud jde o tuto složitou problematiku.
Zaprvé, abych se hned vrátil k nyní vyřčené otázce paní Gáll-Pelczové, která hovořila o odpovědnosti Komise - jsem zvyklý svou odpovědnost přijímat -, poukázal bych na to, že tyto zátěžové testy, které se provádějí dnes, navrhl nový orgán, jenž za ně rovněž nese odpovědnost a který jsme společně vytvořili, tedy Evropský orgán pro bankovnictví. S tímto orgánem samozřejmě úzce spolupracujeme a, podobně jako Evropská centrální banka, jsme pomáhali připravit toto nové kolo testů společně s EBA, ale odpovědnost za to nese především EBA.
Pan Zemke položil obecnější otázku ohledně budoucích hrozeb a rizik. Zaprvé, jsem přesvědčen, že neexistuje nic jako nulové riziko, ani v této oblasti, ani v oblasti ochrany životního prostředí. Myslím, že je velmi obtížné předvídat budoucnost, a koneckonců všichni víme, pane Zemke, že se trhy vyvíjejí rychleji než éra demokracie, než naše éra, bez ohledu na to, jak rychle se vyvíjíme a bez ohledu na to, jak rychlý a efektivní vývoj chceme.
Jak ale můžeme být připraveni lépe než před čtyřmi lety, když jsme čelili krizi, která vznikla ve Spojených státech a téměř vše smetla? Vytvořením nástrojů, rámců pro správu, dohled, odpovědnost, transparentnost, všeho, co chybělo, všeho, co bylo součástí velmi silného přílivu radikálního liberalismu, který se jako první přehnal světem v devadesátých letech, všeho, co bylo téměř zničeno také kvůli pošetilé myšlence, že by se trhy mohly regulovat samy.
V rámci G20, a pravděpodobně v některých oblastech nad rámec požadavků G20, dnes trpělivě obnovujeme správu, regulaci, transparentnost, prostě bych řekl "morálku" - pokud toto slovo mohu použít - , nebo etický rámec a nástroje, které ve struktuře finančního trhu výrazně chyběly zhruba 15 let.
Proto je důležité, abyste tuto situaci pochopili, a proto je velmi důležitá vaše úloha při vytváření evropských orgánů dohledu - paní Goulardová zmínila Evropskou radu pro systémová rizika.
Proto - a tím se obracím také na pana Gauzèse, který se zmínil o ratingových agenturách - začleňujeme tuto iniciativu, specifické téma dnešního zasedání, vše, co trpělivě děláme, týden po týdnu, do hlavního evropského projektu finanční a hospodářské správy a ještě toho máme spoustu na práci. V kontextu tohoto hlavního projektu nemám problém používat slovo federace; myslím, že to byl pan Giegold, kdo toto slovo použil již dříve. Je třeba, abychom více sdíleli naši energii a naše politiky, a občas potřebujeme překročit hranice pouhé koordinace.
Souhlasím s panem Gauzèsem ohledně významu pokračování reforem v oblasti ratingových agentur. Pracujeme na třetí reformě, která doplní předchozí dvě. Pokud jde o otázku, kterou jste, pane Gauzèsi, položil a která se týkala nadměrné závislosti na ratingu, velice brzy, na začátku července, se zbavíme několika ratingů. Zbavíme se několika odkazů na rating, abychom zabránili této nadměrné závislosti na ratingu vytvářeném bankami, a vlastně nikoliv pouze bankami. Proto budeme na tomto tématu dále pracovat.
Paní Goulardová se zmínila o slovech pánů Kinga a Enriy a já jsem si je zaznamenal . Děkuji jí, že mě upozornila na jejich poznámky, které navíc ukazují na proaktivní a měnící se přístup, což mě velmi těší. Rovněž bych jí velmi rád poděkoval za to, že zmínila velice důležitou úlohu - a víme, jak vám máme být vděční, paní Goulardová - Rady pro systémová rizika. Musíme spolupracovat se všemi těmito subjekty a s EBA a samozřejmě musíme přihlížet k úloze Rady pro systémová rizika, abychom zátěžové testy prováděli soudržně a abychom se z nich poučili.
Konečně bude spíše na členských státech než na EBA, aby se poučily ze stanovování podmínek a brzdících mechanismů, což bude velmi pozorně sledováno v období bezprostředně následujícím po zátěžových testech.
Když došlo k vytvoření tří evropských orgánů dohledu a Rady pro systémová rizika, říkal jsem, že se chystáme otestovat půdu tím, že se po ní projdeme. To právě děláme. Jsem přesvědčen, že EBA odvádí pod vedením pana Enriy dobrou práci, a to samé platí i pro ostatní orgány, pro Radu pro systémová rizika a, pane Giegolde, pro Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA). Před chvílí jste zmínil testy v sektoru pojišťovnictví; EIOPA v současné době v tomto odvětví připravuje sérii testů, stejně jako to udělal orgán EBA v případě bank.
Vznesl jste citlivou a velmi důležitou otázku, pane Giegolde, stejně jako před tím pánové Karas a Schmidt, tedy šok ze státního dluhu. Jak jsem již uvedl, a k této záležitosti se již nebudu dnes večer vyjadřovat, orgán EBA dostal za úkol tyto testy navrhnout a vypracovat. Podle tohoto orgánu byl šok způsobený bankovním portfoliem nereálný, takže v této fázi nemělo smysl toto portfolio testovat. Vše, co mohu říci, je, že o tom diskutujeme s orgánem EBA, jsme odhodlaní - pan Giegold se ve všech ohledech poučil z tohoto nového kola testů, stejně jako jsme se my poučili z minulého kola, které bylo neuspokojivé - a jsme ambiciózní - pan Sánchez Presedo mě požádal, abychom ukázali své ambice -, což znamená, že v rámci tohoto dialogu budeme klást požadavky a budeme nekompromisní, přičemž ovšem budeme respektovat pravomoci a nezávislost orgánu EBA, stejně jako v Komisi požadujeme respekt k naší vlastní nezávislosti. Mojí ambicí je, pane Giegolde, abychom racionálně reflektovali to, co jsme se naučili v tomto kole testů, které bude uzavřeno na konci července, a abychom se podle svých možností maximálně poučili z dialogu s EBA, a mohli tak zlepšit následující kolo.
Pane Manne, pan Giegold stejně jako vy zmínil posuzování rizik souvisejících s likviditou. Jak víte, posuzování tohoto rizika není součástí samotných zátěžových testů, jejichž výsledky budou zveřejněny. Evropský orgán pro bankovnictví na začátku roku oznámil, že v rámci pravidelného cyklu posuzování rizik provede v prvním čtvrtletí roku 2011 samostatný tematický přezkum rizik spojených s likviditou v bankovním sektoru EU. Dalo by se říci, že se tímto tématem bude zabývat v tomto paralelním kontextu.
Pan Karas vyzval své kolegy poslance a Komisi, aby vše, co děláme, začlenili do dlouhodobých strategií, a rád bych panu Karasovi řekl, že to je obecně zásada, se kterou souhlasím, a v tomto duchu rovněž pracuji se svými týmy na navrhování všech nových právních předpisů, jež jsou součástí finančního a hospodářského řízení, které potřebujeme. To konkrétně platí pro otázku řízení, pro to, co se chystáme udělat v oblasti odpovědnosti vlastníků - pracujeme z hlediska dlouhodobé perspektivy - a co udělat chceme, jak jsem již dříve řekl paní Ferreirové, s ohledem na usnesení o bankách. To platí i pro další záležitost, kterou vedu v patrnosti, přestože jste se o tom nezmínili. Jedná se o jeden z důvodů, nebo jednu z příčin této krize: nemravné mzdy a bonusy, které se zvyšovaly společně s rostoucím rizikem, protože ti, kteří tato rizika přijímali, věděli, že za ně zaplatí všichni ostatní.
Pokud při přezkumu uplatnění stávajících pokynů ke mzdám a bonusům zjistíme, že nejsou postačující, zcela jasně zajistím, jak mnozí z vás požadují, že během nadcházejících týdnů budou provedeny a aplikovány ve všech členských státech. Když říkám, že v této otázce uvažuji o nových pokynech, je to přesně za účelem řešení jedné z příčin krize - bláznivého podstupování rizik - a za účelem toho, aby se subjekty z bankovního sektoru začaly znovu chovat opatrněji a zodpovědněji.
Paní Ferreiraová a pan Lamberts se zmínili o tom, že zátěžové testy nebyly soudržné. Řekl jsem, co si myslím o nedostatcích minulých testů. Potřebujeme větší soudržnost, potřebujeme více evropský přístup při jejich používání, a k tomu velmi přispěje vzájemný přezkum provedený společně s EBA.
Pokud jde o otázku harmonizovaného rámce usnesení o bankách, tak právě na tom pracujeme, paní Ferreiraová. Mohu vám potvrdit, že náš návrh předložíme do konce letošního léta a že budeme reálně a upřímně vycházet z mnoha vašich návrhů.
Několik z vás, včetně pana Ludvigssona, paní Fordové, pana Canciana a paní Băsescuové, nyní požádali, aby byly testy - zopakuji, co jsem slyšel - důkladné, spolehlivé a transparentní. Opakuji, že v celkovém kontextu tohoto finančního a hospodářského řízení, které právě vytváříme, budou testy v roce 2011 důkladnější, spolehlivější a transparentnější než minulé kolo, a že se chystáme vycházet z poznatků a přezkumu tohoto kola z roku 2011, abychom zajistili, že následující fáze zátěžových testů bankovního sektoru budou ještě efektivnější, důkladnější, spolehlivější a transparentnější, jak požadujete.
Předsedající
Mnohokrát vám děkuji, pane Barniere. Naše rozprava se trochu protáhla. Zasloužíte si velké uznání za to, že jste odpověděl každému řečníkovi. Avšak, možná pro příště, bychom se měli z výchovných důvodů dohodnout na tom, že by závěrečné prohlášení komisaře mělo reagovat pouze na ty řečníky, kteří se stále nachází ve sněmovně. Tím bychom ušetřili nějaký čas. Touto rozpravou jsme se dostali až na samou hranici času, který máme k dispozici.
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149)
Zigmantas Balčytis
písemně. - (LT) Jak dnes vidíme, zátěžové testy bank fungujících v členských státech Evropské unie, které byly provedené minulý rok, neodhalily skutečný stav tohoto odvětví. Příklad Irska nám ukázal, že tato kontrola byla v zásadě nespolehlivá. Letos byl proveden další trochu vylepšený test a všichni čekáme na jeho výsledky. Domnívám se, že pro obnovení obecné důvěry občanů EU v bankovní a finanční systém a pro zajištění důvěryhodnosti celého evropského finančního institucionálního rámce musí Evropský orgán pro bankovnictví získat mnohem větší pravomoci a důležitější úlohu. Jsem přesvědčen, že by testy měly být prováděny systematicky a měly by se týkat co nejširší škály rizikových prvků - které se liší podle jednotlivých členských států. Evropský orgán pro bankovnictví by měl rovněž stanovit jasné postupy a měl by mít možnost předkládat rozhodnutí, která budou pro banky povinná, pokud kontroly odhalí finanční nestabilitu nebo nedůvěryhodnost bank.
Csanád Szegedi
Je zajímavé, že po selhání zátěžového testu byl tisk zaplaven falešnými zprávami o úspěchu, a to i vloni - samozřejmě k tomu přispěly rovněž machinace Evropské komise. A nyní všichni, ne pouze my, ale všichni od liberálů až po skupinu PPE, požadujeme vysvětlení tohoto selhání. Oni však hledají ve špatných odpovědích, například ve formě dalších státních kapitálových injekcí pumpovaných do bank nebo v další bruselské centralizaci. Ale skutečnou příčinou tohoto selhání je právě to, že tato bruselská byrokracie nám prostě ve většině oblastí našich životů není schopná účinně pomoci. Takže po tomto fiasku by neměli chtít odebrat členským státům další licence a rozhazovat miliardy eur na zřizování dalších mamutích orgánů, namísto toho by měli uznat, že Evropa nemůže existovat jako Spojené státy evropské a že čím více bude Brusel získávat pravomocí, tím více se bude snižovat účinnost.
