Příspěvek regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním ohledem na cíl č. 2 (krátké přednesení) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva Rodi Kratsa-Tsagaropuluové jménem Výboru pro regionální rozvoj o příspěvku regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním ohledem na cíl č. 2.
Rodi Kratsa-Tsagaropulu
zpravodajka. - (EL) Pane předsedající, pane komisaři, účelem této zprávy je zdůraznit význam regionální politiky pro obnovu Evropské unie v dnešní době, bezprostředně po finanční krizi a jejím dopadu na reálnou ekonomiku.
Chceme zdůraznit, že regionální politika je základním zdrojem investic do růstu. Strukturální fondy nejsou jen souborem nástrojů k odstraňování nerovností a strukturálních problémů; je to také soubor nástrojů, který musí být přizpůsoben současným okolnostem a využíván tím nejlepším způsobem k vyváženému růstu, k fungování vnitřního trhu.
Zpráva se zaměřuje především na regiony, na které se vztahuje cíl č. 2, regiony, které jsou od roku 2000 odpovědné za zvýšenou míru HDP a rekordně vysokou míru konkurenceschopnosti, inovací a výzkumu.
Po reformě v roce 2006 se regiony, na které se vztahuje cíl č. 2, zaměřily na konkurenceschopnost a vytváření kvalitních pracovních míst. Jen pro ilustraci širokého záběru této iniciativy, intervence v rámci cíle č. 2 se týkají 168 regionů s 314 miliony občanů v 19 členských státech Unie.
Měli bychom tedy pokračovat v tomto úsilí na evropské, vnitrostátní a místní úrovni. Je to zřejmé z návrhu usnesení, že chceme podpořit regionální rozměr strategie Evropa 2020, což je priorita zaměřená nejen na regionální a sociální soudržnost, ale i na konkurenceschopnost regionů.
Usnesení vyzývá Evropskou komisi k větší pružnosti při rozdělování prostředků a pružnějšímu rozhodování, aby bylo možné využívat strukturální fondy rychleji a lépe. Již jsme zmiňovali, že z celkem 117 operačních programů financovaných z Evropského sociálního fondu se jich 13 v některých členských státech Evropské unie měnilo a upravovalo kvůli finančním obtížím a v souvislosti s neschopností poskytnout dostatečné vnitrostátní spolufinancování. Vyzýváme Evropskou komisi, aby s ohledem na využití této přizpůsobivost snahy členských států podporovala.
Náš základní návrh je podpořit rozhodnutí Rady, aby se zvýšily zálohy pro země, jejichž HDP pokleslo o více než 10 % nebo které získaly podporu platební bilance od MMF pro účely finančního přizpůsobování. Dále požadujeme, aby Evropské komisi bylo umožněno najít flexibilní řešení pro pravidlo N+2 a N+3, aby členské státy s finančními potížemi o evropskou pomoc nepřišly.
Naše další poznámka se týká nedostatečného množství kvalitativních a kvantitativních údajů o regionech, na které se vztahuje cíl č. 2, v šesté zprávě o pokroku v oblasti soudržnosti. Proto vyzýváme Evropskou komisi, aby předložila studii obsahující veškeré potřebné informace, abychom za současných okolností mohli s ohledem na přizpůsobitelnost zasáhnout a připravit další finanční výhled na základě skutečných okolností a skutečných potřeb.
Další věc, kterou chceme zdůraznit, je to, že za zvláštních okolností, jako jsou ty, za nichž zpráva vznikla, tedy za hospodářské krize, je nutno pružněji uplatňovat pravidlo N+2 s ohledem na cíle politické soudržnosti a dopady cyklických hospodářských změn na veřejné finance a soukromé investice.
Zdůrazňujeme také, že je důležitá podpora iniciativ JASPERS, JEREMIE A JESSICA, neboť existují země jako Řecko (které ve zprávě není zmíněno, uvádím ho ale jako příklad), které si svým podpisem u Evropské investiční bance v roce 2007 zajistilo možnost rozvíjet tyto iniciativy, a teprve nedávno tyto postupy zahájilo.
Máme-li tedy regionální politiku dobře využít, potřebujeme bdělost, přizpůsobivost a koordinaci nezbytných prostředků.
Seán Kelly
Pane předsedající, plně podporuji návrhy zpravodaje. Přínos financování cíle 2 znám z vlastní zkušenosti ze své vlasti a přede dvěma týdny jsem ho mohl vidět i v Manheimu. Kdyby toto financování mělo být pozastaveno, byl by to pro regiony obrovský krok zpátky. Oblast, která spadá do mého volebního obvodu, získala od Evropské unie podnikatelskou cenu. Přede dvěma týdny jsem měl v Manheimu možnost vidět především zhodnocování finančních prostředků a co je ještě důležitější - jejich účinek.
Myslím, že obecně vzato jsou na světě inovátoři a imitátoři. Jen několik málo dokáže inovovat, téměr každý by měl nebo může imitovat. Často naleznete nejlepší inovace v těchto malých regionech. Viděl jsem to v Manheimu, viděl jsem to v obchodních parcích atd. Jejich práce přináší prospěch pro jejich vlastní regiony, ale prostřednictvím imitace z ní může mít prospěch i mnoho dalších regionů.
A konečně, jak řekl zpravodaj, o kupní síle regionů nelze rozhodnout jen na základě HDP.
Petru Constantin Luhan
(RO) Rád bych na úvod poblahopřál panu zpravodaji. Tato zpráva je stejně tak důležitá, jako dobře napsaná.
Úlohou regionální politiky je zmírňovat hospodářskou a sociální krizi a bojovat proti ní, o tom není pochyb. Rozvoj regionů a záruka hospodářské, sociální a územní soudržnosti jsou též klíčové pro růst hospodářské konkurenceschopnosti Evropské unie a pro dosažení cílů EU 2020.
S ohledem na současnou krizi se domnívám, že je rozhodně nutné zjednodušit postupy pro využívání strukturálních fondů a Fondu soudržnosti a že je nutné rozšířit uznatelné náklady s cílem ještě účinněji přispívat k naplnění cílů souvisejících s trhem práce a sociálním začleněním.
Nadále podporuji zaměstnanost v klíčových odvětvích hospodářství a záruku, že hospodářská, sociální a územní soudržnost zůstane prioritou Evropské unie. Díky tomu budeme moci dosáhnout inteligentního a udržitelného hospodářského růstu evropských států a regionů.
Karin Kadenbach
(DE) Pane předsedající, pane Šefčoviči, děkuji za to, že si ještě v tak pozdních hodinách mohu vzít slovo. Myslím, že politika soudržnosti byla sotva kdy tak důležitá jako nyní v době krize. Příznakem krize je i skutečnost, že pracovní místa a investice se v jednotlivých členských státech soustřeďují v místech s hustějším osídlením. Domnívám se, že právě nyní potřebujeme, aby politika soudržnosti hrála aktivní úlohu a aby se v regionech investovalo.
V regionech tento hnací motor, tento impuls potřebujeme. Potřebujeme každé euro. Jen pokud jde o Dolní Rakousko, které je rovněž regionem spadajícím pod cíl č. 2, mohu říci, že se nám v minulosti podařilo z každého jednoho eura z EU vytvořit v našem regionu tři. Musíme mít v tomto ohledu jasná pravidla. Jinak řečeno potřebujeme větší spolehlivost a musíme být schopni plánovat dopředu. Avšak konkrétně v situacích, jako je ta, v níž se současnosti nacházíme, musí být možné zvolit i pružný přístup. Proto přikládám této zprávě takový význam, jelikož požaduje takovou pružnost a protože v regionech jsou zapotřebí příležitosti.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Základním cílem Unie je překonat hospodářskou krizi, což v zásadě znamená odstranit strukturální problémy, které v důsledku krize vznikají, konkrétně ve vztahu ke konkurenceschopnosti a zaměstnanosti.
Evropská komise předložila následující návrhy, jejichž cílem je dosáhnout zlepšení situace v hospodářství na vnitrostátní a regionální úrovni: podpora pro podniky, zlepšování znalostí a inovací a pružnější programy soudržnosti. Očekává se tedy, že urychlíme investice, zjednodušíme realizaci programů politiky soudržnosti a zvýšíme jejich pružnost. Základem programů politiky soudržnosti by měly být inteligentní investice.
Dále bychom měli přijmout opatření pro další a hlubší integraci celé Unie a snažit se o posílení solidarity v Unii a na trhu Společenství s tím, že opatření jednotlivých členských států se nesmí omezovat jen na jejich dílčí zájmy. Evropská unie se musí zaměřit na vytvoření trvalých mechanismů, jež zaručí ochranu před nežádoucími dopady hospodářské krize.
Elena Băsescu
- (RO) Nejprve bych ráda blahopřála paní Kratsaové k návrhu této zprávy.
Vlády členských států v celé Unii se nacházejí ve stavu, kdy realizují přísná opatření zaměřená na vnitrostátní hospodářskou obnovu. Kromě přijímání úsporných opatření podle mne potřebujeme zvýšit investice z evropských fondů.
V souvislosti s překonáváním krize je cíl č. 2 politiky soudržnosti mimořádně důležitý pro zvýšení konkurenceschopnosti evropských regionů a zvýšení zaměstnanosti.
Všechny regiony v Rumunsku stále spadají do cíle č. 1 regionální politiky, tedy konvergence. Jediným schůdným řešením, jak pomoci mé zemi překonat krizi, je to, že bude mít přístup k maximálnímu možnému objemu evropských finančních prostředků a místní správy budou podněcovány k tomu, aby s využitím evropských peněz realizovaly maximální množství projektů.
Maroš Šefčovič
místopředseda Komise. - Pane předsedající, rád bych poděkoval paní zpravodajce za její zprávu o úloze politiky soudržnosti pro plán obnovy, ale nejen pro tento plán, a chci také poděkovat Evropskému parlamentu, že se zajímá o sledování dopadu tohoto opatření na vnitrostátní a regionální ekonomiky.
Politika soudržnosti je tu proto, aby vyrovnávala sociálně-ekonomické podmínky a zajišťovala skutečnou konveregenci prostřednictvím investic do opatření na posílení strukturálnách změn. S celkovými finančními prostředky ve výši 347 miliard EUR pro období 2007 až 2013, z čehož je 228 miliard vyčleněno na investice spojené s Lisabonem, je tato politika soudržnosti silnou podporou rozpočtové stability a veřejných investic v členských státech a regionech Evropské unie. I když nemůže sloužit jako proticyklická hospodářská politika, vytváří mocnou a potřebnou páku, kterou má Unie k dispozici na podporu investic do reálné ekonomiky. Tím se také vysvětluje, proč se tato politika stala klíčovou součástí plánu evropské hospodářské obnovy.
Cílem tohoto plánu a těchto evropských opatření bylo čelit zásadním negativním dopadům této krize. Komise proto navrhla soubor legislativních změn a cílených doporučení. Přednostním cílem tohoto návrhu bylo urychlit provádění programů a zrychlit příjemcům financování programů, které již byly pro období tohoto finančního výhledu schváleny. Dosáhli jsme toho prostřednictvím posílení předběžného financování ze strany EU a řady zjednodušujících opatření.
Legislativní změny vstoupily v platnost v dubnu 2009 a doporučení členským státům vycházející ze sdělení Komise byla přijata v prosinci 2008. Můžeme tedy říci, že tento legislativní balíček byl přijat během pěti měsíců, což je doba plně slučitelná s naléhavostí nápravných opatření potřebných v boji proti krizi. Chtěl bych zdůraznit, že tento úspěch odrážel kvalitu interinstitucionální spolupráce a také plodnou spolupráci s institucionálními partnery - a zejména s Evropským parlamentem -, neboť všichni jsme chtěli reagovat rychle a adekvátně politickým a hospodářským potřebám.
Všehna tato opatření byla ve svém celku charakterizována jako pozitivní posun, který poskytl potřebné prostředky pro urychlení výdajů na projekty a vedl k omezení některých překážek jejich realizace. Přijatá opatření byla dostatečně pružná, aby umožnila členským státům vybrat si a realizovat jen ty programy, které nejlépe vyhovují jejich konkrétnímu vnitrostátnímu a regionálnímu prostředí, protože víme, že žádné řešení, které by vyhovovalo všem, neexistuje. Mechanismy obnovy zároveň přispěly k přezkoumání a zdokonalení mechanismů provádění politiky soudržnosti, neboť byly maximálně zjednodušeny podmínky pro přípravu projektů a jejich řízení. Cílem těchto opatření nebyl jen boj proti krizi, ale i jejich trvalé fungování v době po skončení krize v rámci současného programovacího období.
V neposlední řadě předloží Komise zprávu o provádění a výsledcích přijatých opatření v rámci plánu obnovy, která se vztahují k politice soudržnosti Evropské unie, jak to vyplývá z jejího závazku, že tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu ve druhém pololetí roku 2010.
Předsedající
Rozprava je skončena.
Hlasování se bude konat zítra, v úterý 6. července ve 12:00 hodin.
