Duševní zdraví (krátké přednesení) 
Předsedající
Dalším bodem jednání je krátké přednesení zprávy o duševním zdraví paní Tzampaziovou, jménem Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin.
Evangelia Tzampazi
Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, společnost si v současné době stále více uvědomuje, že duševní zdraví je nezbytným předpokladem fyzického zdraví. Začínáme si být vědomi faktu, že problémy s duševním zdravím často mají dopad, z humanitárního i finančního hlediska, na osobní, rodinné, profesní a společenské životy jednotlivců a jejich rodin a na společnost jako celek.
Statistické údaje mluví samy za sebe: každý čtvrtý člověk má zkušenost s nějakou formou duševní poruchy. Deprese je jednou z nejčastějších poruch a do roku 2020 bude nejčastější nemocí v rozvojovém světě. V Evropské unii je každý rok spácháno přibližně 59 000 sebevražd, z toho 90 % lze připsat duševním poruchám. U zranitelných skupin a sociálně marginalizovaných skupin, jako jsou například zdravotně postižení lidé, je vyšší pravděpodobnost, že budou mít problémy s duševním zdravím.
V Evropě, jejíž obyvatelstvo stárne, jsou také stále častější neurodegenerativní onemocnění. Všichni se tedy společně shodneme na tom, že potřebujeme zaujmout společný přístup k výzvám, jež představuje duševní zdraví a že se to týká nás všech. My všichni máme povinnost hájit duševní zdraví duševně nemocných pacientů a zaručení práv duševně nemocných pacientů a jejich rodin představuje ideologický a politický postoj, jehož prostřednictvím stát poskytuje sociální podporu a ochranu těm, kdo ji potřebují. Prvním krokem byla Zelená kniha Komise; dalším krokem pak evropská konference 'Společně za duševní zdraví a pohodu', která také založila Evropský pakt za duševní zdraví a pohodu.
V souladu s těmito kroky zpráva o duševním zdraví, kterou jednomyslně schválil Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, obsahuje řadu doporučení k podpoře duševního zdraví a pohody obyvatelstva s cílem bojovat proti stigmatizaci spojené s diskriminací a sociálním vyloučením, posílit preventivní opatření a svépomoc a poskytnout podporu a přiměřené zacházení lidem s duševními problémy a jejich rodinám a pečovatelům.
Ve zprávě zdůrazňujeme potřebu poskytovat špičkové, přístupné, účinné a všeobecné služby v oblasti duševního zdraví a zajistit aktualizaci právních předpisů. Žádáme, aby byl kladen důraz na školení všech činitelů v klíčových funkcích. Žádáme, aby byl zajištěn přístup k příslušnému vzdělávání, školení a zaměstnání, a aby bylo vytvořeno příslušné podpůrné prostředí, se speciálním důrazem na zranitelné skupiny. Žádáme, aby byl kladen důraz na prevenci duševních chorob prostřednictvím sociálních zásahů. Žádáme členské státy, aby zplnomocnily organizace, které zastupují osoby s problémy v oblasti duševního zdraví. Navrhujeme přijetí platformy ke sledování provádění Paktu. Žádáme Komisi, aby představila závěry tematických konferencí. Zdůrazňujeme potřebu vytvořit vhodné ukazatele s cílem zlepšit posuzování potřeb na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství.
Zároveň formulujeme návrhy v rámci pěti prioritních oblastí Paktu. V tomto rámci zdůrazňujeme, že za účelem předcházení depresím a sebevraždám musíme provádět víceoborové programy a zřizovat sítě institucí, rozvíjet zdravou atmosféru ve školách, zlepšovat pracovní podmínky, přijmout opatření ke zlepšení kvality života a konečně, pokud jde o boj proti stigmatizaci a sociálnímu vyloučení, klademe důraz na potřebu veřejných informačních a osvětových kampaní. V této souvislosti bych ráda poděkovala kolegům poslancům, kteří k této zprávě přispěli svými návrhy, a doufám, že vyšleme signál, že duševní zdraví je cennou společenskou hodnotou, a že všichni potřebujeme pracovat na tom, abychom je podpořili.
Janez Potočnik
člen Komise. - Vážený pane předsedající, blahopřeji Evropskému parlamentu a jeho zpravodajce, paní Tzampaziové, k její vlastní zprávě o duševním zdraví. Zpráva zcela správně zdůrazňuje významný dopad, který má duševní zdraví na celkovou duševní pohodu, na vzdělání, na učení a na sociální soudržnost v Evropské unii.
Skutečnost, že Parlament přijímá tuto zprávu pouhé dva roky po usnesení reagujícím na zelenou knihu Komise o duševním zdraví, signalizuje naléhavou potřebu aktivnější činnosti v této oblasti.
Podle mého názoru máme určitý důvod k optimismu. V porovnání se stavem před pouhými několika roky existuje větší povědomí o významu duševního zdraví a pohody napříč odvětvími. Tento trend se projevil také ve výrazné podpoře, jíž se dostalo konferenci Komise na vysoké úrovni 'Společně za duševní zdraví a pohodu' a Evropskému paktu za duševní zdraví a pohodu, jež zde zmínila zpravodajka.
K dalším projevům příznivého vývoje patří fakt, že mnohé členské státy přehodnotily své strategie v oblasti duševního zdraví nebo vytvářejí akční plány, například ve Finsku a v Maďarsku. Sociálně-ekonomická tématika byla zařazena do učebních osnov. Ve Spojeném království jsou nyní otázky související s různými aspekty života na mnoha školách samostatným předmětem.
Zaměstnavatelé si jsou stále více vědomi vazeb mezi duševní pohodou a produktivitou. Platforma CSR Europe dokonce vytvořila nástroj pro duševní pohodu na pracovišti. Ale, aby bylo jasno, rozhodně není žádný důvod pro sebeuspokojení, a je třeba udělat ještě mnohem více. V důsledku současné finanční a hospodářské krize by mohla vznikat nová rizika pro duševní zdraví. Členské státy by mohly být v pokušení krátit své rozpočty na oblast duševního zdraví nebo omezit své iniciativy směřující k vybudování moderních systémů péče o duševně nemocné na bázi komunitních služeb místo zastaralých azylových zařízení.
Hospodářský propad zhoršuje budoucí perspektivy mladých lidí, zejména vycházejících žáků a absolventů. Nejistota ohledně pracovního místa, s ní spojené obavy týkající se stálého příjmu a rostoucí míra nezaměstnanosti vytvářejí nové významné hrozby pro duševní zdraví.
Během příštích dvou let Komise zorganizuje řadu tematických konferencí k pěti prioritám Paktu za duševní zdraví. Bude se jednat o společné akce s předsednictvími Rady a členskými státy. První mezinárodní konferenci o stigmatizaci a psychiatrické péči zorganizuje české předsednictví 29. května letošního roku. První tematická konference o duševním zdraví mládeže a o vzdělávání se uskuteční ve Stockholmu 29.-30. září ve spolupráci se švédským předsednictvím. Druhá tematická konference o předcházení depresím a sebevraždám bude uspořádána v Maďarsku v prosinci. V prvním semestru roku 2010 bude španělské předsednictví hostitelskou zemí tematické konference o duševním zdraví starších lidí. Kromě toho jsme v kontaktu s členskými státy v souvislosti se dvěma dalšími konferencemi o duševním zdraví v prostředí na pracovišti a o boji proti stigmatizaci a sociálnímu vyloučení.
Zpráva Parlamentu obsahuje mnoho konkrétních návrhů, které představují cenný přínos pro budoucí diskuse na těchto konferencích. Zpráva nejenže zdůrazňuje význam duševního zdraví v Evropské unii, ale ukazuje také, že existuje řada možností, jak činit opatření v oblasti duševního zdraví na úrovni Evropské unie.
Jedním z návrhů obsažených ve zprávě je zřízení struktury, která by zajišťovala dohled nad prováděním Evropského paktu za duševní zdraví a pohodu. Souhlasím s názorem, že pravidelný přezkum pokroku dosaženého z hlediska cílů Paktu by vytvořil významnou přidanou hodnotu.
Vážně se zamyslíme nad tím, jak bychom nejlépe tuto myšlenku uvedli do praxe. Ještě jednou bych rád poděkoval Parlamentu a jeho zpravodajce za tuto velice užitečnou zprávu a její nesmírně důležitá doporučení.
Předsedající
Tento bod jednání je uzavřen.
Hlasování se uskuteční ve čtvrtek 19. února 2009.
Písemná prohlášení (článek 142)
Louis Grech  
písemně. - Duševní zdraví je klíčovým faktorem v životě lidí a projevují se stále pádnější důkazy o jeho dopadu na sociální, hospodářské a právní systémy. Podporuji tuto zprávu, protože představuje komplexní přístup k výzvám, s nimiž jsme konfrontováni v oblasti duševního zdraví, jako je boj proti stigmatizaci, diskriminaci a sociálnímu vyloučení, ale zároveň uznává potřebu preventivních programů, veřejné podpory a přiměřeného zacházení s lidmi.
Věda o duševním zdraví, jako relativně nový vědní obor, není obecně uznávána jako priorita, ale nedávný technologický vývoj nám umožnil zkoumat podrobněji funkce lidského mozku a ukázal nám cestu k novým způsobům léčby jednotlivců, které mění jejich život. Jsem přesvědčen, že bychom měli důrazně podporovat další výzkum v této oblasti a věnovat zvláštní pozornost nárůstu stárnoucí populace v Evropě, která doufá, že pro ni bude zajištěno zdravé, důstojné a aktivní stárnutí.
Potřebujeme přístupné struktury pro péči o duševně nemocné pacienty a jejich léčení, je ale také velice důležité mít možnost opřít se o podpůrné prostředí, jako například programy začlenění do trhu práce. Duševní zdraví má také velký význam v oblasti prostředí pracoviště, kde může vážně brzdit výkonnost, musíme proto mezi zaměstnavateli podporovat osvědčené postupy, které snižují zbytečný stres a chrání duševní pohodu jejich zaměstnanců.
Eija-Riitta Korhola  
Ráda bych poděkovala paní Tzampaziové za její zprávu o duševním zdraví, pro jejíž přijetí jsem hlasovala.
Každý čtvrtý člověk trpí alespoň jednou v životě duševními problémy. Odhaduje se, že do roku 2020 se deprese stane nejčastější nemocí v rozvojovém světě a druhou nejdůležitější příčinou vzniku pracovní neschopnosti. Vnější faktory, jako jsou důsledky současné finanční krize, přispějí k větší zranitelnosti lidí vůči těmto problémům. Duševní nemoc nejenže přináší výdaje, které jsou zátěží pro odvětví zdravotní péče a celý sociální a hospodářský systém; zbytečně snižuje také kvalitu života nemocných postižených příslušnou chorobou a jejich rodin .
Přestože v této oblasti došlo k převratným pozitivním posunům, pokud jde o úroveň péče a celkového postoje společnosti, lidé, kteří trpí duševními problémy a jejich rodiny jsou stále častěji společensky marginalizováni. Rozdíly v normách, které se vztahují na prevenci a záruku prvotřídní péče, jsou příliš veliké, jak mezi zeměmi EU, tak regionálně v rámci jednotlivých zemí.
S potěšením konstatuji, že ve zprávě paní Tzampaziové byla speciálně zmíněna problematika duševního zdraví mladých lidí, a že se ve zprávě navrhuje, že by měly existovat meziodvětvové programy, které by tento problém řešily. Neměli bychom ovšem zapomínat, že nejdůležitější preventivní činnosti v oblasti ochrany duševního zdraví vždy spadají do kompetence pedagogů a institucí mimo rámec rodiny a domova. K těmto činnostem patří propagace zdravého životního stylu, naslouchání dětem a mladým lidem a věnování pozornosti jejich názorům.
Za obzvláště důležité aspekty považuji špičkovou kvalitu, snadnou dostupnost a účinnost všeobecných služeb v oblasti duševního zdraví, jež požaduje zpráva paní Tzampaziové, stejně jako rozsáhlejší investice do špičkového výzkumu. Vyšší objem financování by měl být vyčleněn zejména na lékařský výzkum spojitostí mezi prevencí a problémy duševního a fyzického zdraví.
Siiri Oviir  
Poruchy duševního zdraví představují problém vnitrostátního zdravotnictví v mnoha zemích, protože mají významný dopad na lidi, kteří jsou jimi postiženi, jejich rodiny a společnost obecně. Poruchy duševního zdraví také často vedou k invaliditě a mohou tak společnosti přivodit významnou hospodářskou zátěž.
Podle zprávy Světové banky o vývoji v roce 1993, čtyři z deseti nejběžnějších příčin zdravotního postižení byly zdravotní a/nebo neurologické poruchy. Zatímco v roce 1993 byla deprese na čtvrtém místě mezi nemocemi působícími zdravotní postižení, pokud budou současné trendy pokračovat, do roku 2020 se deprese může stát druhou nejvýznamnější příčinou zdravotního postižení u celkové populace a dokonce nejvýznamnější příčinou zdravotního postižení u žen.
Přes rozsah a závažnost důsledků poruch duševního zdraví existují doposud země světa a Evropy, ve kterých je tomuto problému věnována nedostatečná pozornost. Tuto situaci často způsobuje převládající částečně negativní veřejný a politický postoj ve společnosti a stigmatizace duševně nemocných. Zmíněný postoj zase vede k tomu, že je věnována nedostatečná pozornost duševnímu zdraví, dále pak k omezené dostupnosti služeb, nedostatku alternativních léčebných metod a nedostatečným informacím o možnostech léčby.
Bez ohledu na skutečnost, že řešení problémů duševního zdraví spadá do pravomoci členských států, je důležité, aby byl objem finanční pomoci a pomoci založené na znalostech poskytované členským státům ze strany EU dále zvýšen, aby jim pomohl rozvíjet a zlepšovat nezbytné zdravotnické služby, sociální služby, pečovatelské služby, vzdělávací služby a preventivní opatření.
Jsem přesvědčena, že podpora duševního zdraví a pohody jednotlivců se musí stát cílem vysoké priority ve všech členských státech Evropské unie, protože duševní zdraví jednotlivců má ten nejbezprostřednější dopad na hospodářskou produktivitu a zaměstnanost v členských státech.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Jak víme, duševní zdraví představuje pro každého jednotlivce zásadní hodnotu a my, zástupci národů Evropy, nesmíme na tuto skutečnost zapomenout. Myslím si, že je dobrá věc, že jsme dnes tuto otázku nastolili ve fóru Evropského parlamentu. Duševní nemoci, záplava sebevražd a deprese se staly hrozbou současné společnosti. Tyto problémy mají dopad nejenom na lidi, kteří žijí v neustálém stresu, ale také na děti, mladé lidi a starší lidi. Myslím si, že bychom měli přijmout dalekosáhlá opatření k potírání těchto civilizačních chorob. To je také důvod, proč podporuji výzkum a volný přístup k výsledkům tohoto výzkumu a také k výsledkům specialistů.
Kromě poděkování za zprávu o duševním zdraví bych se zároveň rád dotázal, zda by bylo možné, vedle poskytování pomoci starším lidem, činností směřujících proti stigmatizaci a sociálnímu vyloučení, také zařadit projekty, jejichž cílem je pomoci sociálně marginalizovaným lidem. Tito lidé často projevují antipatii vůči druhým, prožívají pocit odcizení a mají strach z kritických postojů společnosti. Podle mého názoru prvořadým problémem, na který bychom se měli zaměřit, je realizace rozsáhlého vzdělávacího programu, který by zajistil, aby každý, kdo je potřebný, věděl, kam se má obrátit, jaký druh pomoci může získat, a co je nejdůležitější, že je možné se vrátit do normálního života.
Daciana Octavia Sârbu  
Duševní zdraví a pohoda jsou ve století, ve kterém žijeme, významnou výzvou. Světová zdravotnická organizace odhaduje, že do roku 2020 budou duševní poruchy představovat 15 % všech nemocí.
Obzvláště mě znepokojuje budoucnost mladistvých a dětí, což je také důvodem, proč jsem navrhla činnosti směřující ke zvyšování povědomí občanů o zhoršování stavu duševního zdraví dětí, jejichž rodiče emigrovali, společně se zaváděním programů na školách, jejichž účelem bylo pomoci těmto mladým lidem, aby se vyrovnali s psychologickými problémy souvisejícími s nepřítomností jejich rodičů.
Trvala jsem na této záležitosti vzhledem k velkému počtu dětí opuštěných rodiči, kteří odešli za prací do zahraničí, což je situace, s níž se ve střední a východní Evropě setkáváme stále častěji. Se zřetelem k potřebě podpory těmto mladým lidem jsem také navrhla činnosti směřující k podpoře zřizování poradenských funkcí na každé střední škole a nabízející alternativní možnosti, které jsou důvěrné, a které nebudou tyto děti stigmatizovat, aby bylo vyhověno jejich sociálním a emocionálním potřebám.
S ohledem na skutečnost, že duševní zdraví určuje kvalitu života občanů Evropské unie, musí být tato otázka řešena stejně seriózně jako záležitosti fyzického zdraví. Ve skutečnosti je pro tyto účely potřeba vypracovat evropský akční plán, jenž by reagoval na výzvy, které představují duševní poruchy.
Richard Seeber  
Jestliže hovoříme o zdraví, máme obvykle na mysli stav fyzické pohody. Ale duševní nemoc může být stejně tak handicapem pro denní životy pacientů, kteří jsou jí postiženi, a má rozsáhlé negativní sociální dopady. Iniciativa Parlamentu směřující ke zlepšení informovanosti o duševním zdraví je tedy velice pozitivním krokem. Měla by proto proběhnout rozsáhlejší veřejná diskuse o přístupech k duševním poruchám a kromě toho by metody prevence duševních poruch měly být zpřístupněny široké veřejnosti.
V této souvislosti by mělo být zdůrazněno zejména prostředí pracoviště. Vzhledem k tomu, že pracující lidé tráví na pracovišti hodně času a při práci jsou vystaveni stresu, je třeba podporovat duševní zdraví v tomto konkrétním prostředí. Pouze motivovaní, duševně vyrovnaní pracovníci mají předpoklady ke splnění požadavků, které jsou na ně kladeny.
O tomto problému by proto měly být informovány podniky i veřejné orgány. Celkově lze konstatovat, že uznáním významu duševních poruch Parlament prokazuje moderní pojetí zdraví a nabízí pacientům postiženým duševními poruchami dlouhodobou pozitivní perspektivu.
