Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Herr talman! Som en del av er redan känner till från medierna kapades i går det spanska frysfartyget Playa de Bakio, hemmahörande i Bermeo, med en besättning på 26 man ombord, varav 13 spanska medborgare och 13 besättningsmedlemmar av afrikanskt ursprung, när den fiskade tonfisk på internationellt vatten 250 sjömil utanför Somalias kust.
Fiskesektorn är sedan en tid mycket bekymrad över bristen på säkerhet i denna del av Indiska oceanen, där piratverksamhet har blivit mycket vanligt och där en fransk segelbåt nyligen kapades den 11 april.
Mot bakgrund av denna situation vill jag uppmana Parlamentet och gemenskapsinstitutionerna att vidta alla de steg och åtgärder som krävs för att påskynda ett omedelbart frisläppande av besättningen och fartyget, och för att skydda gemenskapens fiskeflotta i de här vattnen, som nu anses vara de farligaste i världen.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! För några veckor sedan besökte jag tillsammans med Karl von Wogau, ordförande för underutskottet för säkerhet och försvar, EU:s gränsövervakningsuppdrag EUBAM i Odessa i Ukraina. EUBAM:s mandat är att hjälpa Moldavien och Ukraina att bättre förvalta sin gemensamma gräns genom att erbjuda både sakkunskap och stöd.
Där kunde vi se att uppdraget, tack vare sin kvalitet och professionalism, har lyckats skapa sig ett grundmurat anseende för professionalism och kompetens, som kan vara av nytta inte bara i samband med förmedling av sakkunskap till dess motparter, men även när det gäller att medla mellan dem i viktiga frågor av ömsesidigt intresse. Vidare är EUBAM-uppdraget, genom att det använder EU-flaggan som den enda symbolen för vår union i detta stora och viktiga område, en mycket effektiv ambassadör för våra institutioner, och bidrar därigenom till att konkret genomföra både vår säkerhetsstrategi och vår grannskapspolitik där. Detta har förvisso satt ett exempel som förtjänar att tillämpas även i andra områden som är av intresse för oss.
Graham Watson
(EN) Herr talman! Ert anförande om händelserna i Tibet vid vår senaste sammanträdesperiod i Bryssel togs oerhört väl emot av kammaren, och jag tror att det stöddes av samtliga närvarande ledamöter. Det gav ett tydligt uttryck för den allmänna opinionen inom Europeiska unionen om förtrycket i Tibet på senare tid.
Även kommissionen och ett antal medlemsstater i rådet gav uttryck för stor oro. Det är därför förvånande - och för min grupp en besvikelse - att rådets tjänstgörande ordförande har beslutat att inte bjuda in Dalai Lama till Bryssel för att träffa ministrar. Därför anser jag det än viktigare att parlamentet går vidare med ert förslag att Dalai Lama bör komma, och jag undrar om jag kan be er ta kontakt med Dalai Lamas kansli för att undersöka om det är möjligt att flytta fram hans besök från den tidpunkt i december som för närvarande diskuteras till ett tidigare datum, eftersom det uppenbarligen finns ett stort intresse i parlamentet och i Europa för att diskutera händelserna i Tibet före december.
(Applåder)
Bogusław Rogalski
(PL) Herr talman! Jag vill tala om samma fråga. Den olympiska elden har släckts med tibetaners blod. Blod som utgjuts i Tibet varje dag. Ju närmare vi kommer öppningen av de olympiska spelen, desto mer omfattande blir de kinesiska repressalierna mot landets egna medborgare och mot invånarna i Tibet.
Vid den senaste sammanträdesperioden i Bryssel antog vi en resolution med kritik mot de kinesiska myndigheternas kränkningar av mänskliga rättigheter. Vi uppmanade även kineserna att återuppta förhandlingar med Dalai Lama. Dessa uppmaningar ignorerades tyvärr av det slovenska ordförandeskapet. Jag anser att parlamentet bör reagera kraftfullt mot att den slovenske utrikesministern Dimitrij Rupel inte har bjudit in Dalai Lama till ett officiellt möte med Europeiska unionen.
Parlamentet är Europas samvete och detta samvete får inte låta sig tystas av uttalanden från någon minister inom Europeiska unionen.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Herr talman! Piratverksamhet har nu blivit ett globalt hot mot sjöfartssäkerheten.
Enligt statistik som ställts samman av International Maritime Bureau har piratattackerna tredubblats under det senaste årtiondet. Det rapporterades 90 överfall av pirater 1995, men 2007 hade siffran stigit till 263.
I denna stund har 26 besättningsmedlemmar på fiskefartyget Playa de Bakio tagits till fånga utanför Somalia och vi borde kanske, som min kollega sa tidigare i denna kammare, inte bara visa solidaritet med deras familjer, utan även kräva att Europeiska unionen vidtar åtgärder i denna fråga och gör allt den kan för att dessa fiskare ska bli fria.
Det är inte tillräckligt att underteckna avtal med diverse afrikanska stater. Vi måste även garantera säkerheten för dessa fartyg.
Problemet har en europeisk dimension och måste hanteras i enlighet därmed.
Mary Lou McDonald
(EN) Herr talman! Som ni vet kommer det att hållas en folkomröstning om Lissabonfördraget på Irland den 12 juni.
Jag vill ta upp en fråga som väcker mycket allvarliga farhågor på Irland. Genom medierna har det framkommit att kommissionen och utskott i detta parlament aktivt spelar under täcket för att undertrycka information. Låt mig citera kommissionens vice ordförande Margot Wallström som sagt att kommissionen är beredd att tona ned eller försena meddelanden som kan vara till hinder i folkomröstningen om Lissabonfördraget. Det har förekommit artiklar i pressen om ett brev som skickades till parlamentsutskott och där de uppmanades att inte ta itu med politiskt känsliga frågor som Lissabonfördraget kan ge upphov förrän fördraget har ratificerats.
Jag vill säga er att den här sortens taktik inte är acceptabel. Det irländska folket bör få diskutera frågan med full information. De förtjänar att få tillgång till fullständiga och osminkade fakta, oavsett om det gäller företagsbeskattning eller konsekvenserna av fördragets bestämmelser om försvar och säkerhet. Som ett minimum förtjänar folket - och jag är säker på att ni instämmer - att få tillgång till alla fakta.
Därför uppmanar jag er i dag att offentligt klargöra att utskotten inte kommer att försena eller undertrycka diskussionen om dessa känsliga frågor, och jag anmodar kommissionen att göra detsamma.
Georgios Georgiou
(EL) Herr talman! Jag ber om ursäkt för förseningen, men jag har precis anlänt till parlamentet.
Jag anser att det är orealistiskt att tala om gränsöverskridande samarbete när det gäller Grekland, som är det land som tar emot det fjärde högsta antalet illegala invandrare, efter Spanien, Frankrike och Sverige.
Hur ska man kunna tala om gränsöverskridande samarbete när vi å andra sidan - är det inte så? - har att göra med ett land som håller på med just det: Turkiet, som gör det jobbet. I Turkiet finns med andra ord människor som är yrkesmässigt sysselsatta med att transportera illegala invandrare från Asien till Europa.
Därtill kommer att det ekonomiska bistånd som Grekland får är minimalt - jag beklagar att jag inte hinner gå in på detaljerna i frågan - och jag måste säga er att om EU inte hjälper till tror jag att det blir unionen som kommer att få stå för räkningen för de människor som i dag strömmar in till Europa, via Grekland och Egeiska havet med sina 2 000 öar.
Slavi Binev
(BG) Jag tar till orda för att fästa er uppmärksamhet på en kräftsvulst som påverkar rättigheterna för mer än en miljon medborgare i Bulgariens huvudstad. Detta är ett problem som tydligt illustrerar den korruption som beklagligtvis har smugit sig in på livets alla områden i Bulgarien under de senaste åren. Under åtta år i rad har företaget Sofiyska Voda, som tydligen har välsignats av både kommunfullmäktige och regeringen, kunnat samla ofantliga vinster på vanliga medborgares bekostnad, utan att leva upp ens till en miniminivå av de förpliktelser det påtagit sig enligt koncessionsavtalet. I stället för att se sitt avtal sägas upp får koncessionsinnehavaren emellertid ta emot ytterligare lån som uppgår till flera miljoner euro. De bulgariska myndigheterna, på både central och kommunal nivå, fortsätter att blunda för de talrika protester som genomförts av medborgargrupper som till sist varit tvungna att vända sig till José Manuel Barroso, Europeiska kommissionens företrädare, genom både officiella och inofficiella kanaler under hans besök i vårt land nyligen. Eftersom Bulgarien och dess institutioner saknar vilja att skydda det civila samhällets rättigheter förlitar jag mig på att Europeiska unionens myndigheter ska göra det.
Nicolae Vlad Popa
(RO) I april framstod Bukarest, med anledning av Natos toppmöte i Rumänien, för första gången enbart i fördelaktig dager i samtliga mediekanaler.
Många trodde inte att vårt land kunde organisera ett toppmöte av denna storlek: 3 000 tjänstemän från 49 länder och 3 500 journalister, eftersom toppmötet i Bukarest hade det största deltagandet och den mest komplicerade föredragningslistan i Natos historia.
Jag vill framhålla tre viktiga slutsatser från toppmötet: Kroatien och Albanien inbjöds att ansluta sig till Nato; Nato kommer att installera en missilförsvarssköld som komplement till den amerikanska - denna sköld kommer att skydda Natoländer som inte omfattas av den amerikanska skölden; Natos ledare åtog sig att öka sina trupper i Afghanistan för att bekämpa talibanerna, för att delta i de svåra militära operationerna och lätta på begränsningarna för hur Natotrupper kan användas.
Maria Matsouka
(EL) Herr talman! Låt oss hylla minnet av Nikos Aslamazidis från varvet i Saint-Nazaire som hungerstrejkade. Vi måste än en gång väcka frågan om hur arbetstagare ska skyddas från den moderna slavhandeln.
Låt oss tala om arbetslöshet, undersysselsättning och osäkra anställningsförhållanden, och även om de förmedlingar som hyr ut arbetstagare, eller borde jag kanske säga, utnyttjar dem. De här arbetsförmedlingarna behandlar arbetare som moderna slavar: de använder dem tills de är utslitna, betalar dem struntlöner, flyttar på dem som de vill och gör sig kvitt dem på godtyckliga grunder. Hur skyddar vi arbetstagarna? Bolkestein-direktivet upphöjer oklarheten till en ny konstform och gör det möjligt att kasta arbetstagarna på den sociala slagghögen. Den allt populärare flexicuritypolitiken är ett nytt sätt av avreglera anställningsförhållanden som resulterar i färre fasta anställningar och mer av osäkra anställningsförhållanden. Detta har lett till att vi nu har arbetstagare som behandlas som slit-och-släng-varor och varje dag måste kämpa för att överleva med värdighet.
Det är inte bara möjligt att skapa ett annat Europa som prioriterar full sysselsättning, förbättrade arbetsvillkor och en rättvisare fördelning av rikedomen, det är absolut nödvändigt. Arbetstagarnas uppoffringar är i grund och botten en kamp mot införande av medeltida anställningsförhållanden där alla progressiva krafter måste enas.
Magor Imre Csibi
(RO) Avskogningen har nått en alarmerande takt på global nivå - 13 miljoner hektar om året. Företeelsen hänger nära samman med olaglig avverkning av träd och olaglig handel med träprodukter.
Vi kan fortsätta att blunda för denna massaker på skogarna, i tron att vi européer har avancerade system för biologisk mångfald och konsumentskydd.
I EU kommer ungefär 50 procent av träimporten från tropiska länder, och 20 procent av träimporten från Europa och Ryssland kommer från olagliga källor.
Därför bidrar vi i hög grad till illegal avskogning i Amazonas, och företeelsen är dessutom utbredd i medlemsstater som Estland, Rumänien och Bulgarien.
Vi behöver en konsekvent och ärlig strategi i frågan om illegal avskogning och olaglig handel i tredjeländer, men i synnerhet på Europeiska unionens territorium.
Därför uppmanar jag Europeiska kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett lagstiftningsförslag enligt vilket det endast skulle vara möjligt att handla med träd och träprodukter från legala källor på den europeiska marknaden.
I detta syfte har jag tagit initiativ till en skriftlig förklaring i Europaparlamentet och jag uppmuntrar mina kolleger att ansluta sig till oss i kampen mot illegal avskogning.
Georgios Papastamkos
(EL) Herr talman! De stigande priserna och den hotande matbristen håller på att få en oroande omfattning. Jag vill fästa er uppmärksamhet på den rättmätiga oron över den senaste utvecklingen under jordbruksförhandlingarna inom Världshandelsorganisationen (WTO).
Det är Europeiska kommissionen som sköter förhandlingarna. Den måste hålla sig strikt inom rådets förhandlingsmandat och inom den ram som den reviderade gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) utgör. Kommissionen måste säkerställa det europeiska jordbrukets livskraft, konkurrenskraft och förmåga att fylla flera funktioner. Behovet av att försörja Europa med livsmedel av god kvalitet tycks nu vara överhängande och detta måste EU:s förhandlingsposition.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Herr talman! Onsdagen den 23 april firar Unesco Världsbokdagen. Det är också den dag då Miguel de Cervantes dog och William Shakespeare föddes.
Miguel de Cervantes, den främste författaren i den spanska litteraturen, är allmänt känd för sin Don Quixote; denna bok anses allmänt vara den första moderna romanen och ett av de främsta litterära verken i världen.
Den engelske dramatikern, poeten och skådespelaren William Shakespeare föddes en annan 23 april, enligt den julianska kalendern, och betraktas som den viktigaste engelskspråkige författaren och även som en av världslitteraturens giganter.
Detta är den dag som många länder inom Europeiska unionen har valt som helgdag för sitt skyddshelgon. Detta är fallet i Katalonien, där det traditionellt är San Jordis, Sankt Georgs, dag, dagen för att fira det katalanska språket och den katalanska kulturen. Jag anser att det skulle vara ett erkännande av europeisk kultur och litteratur om parlamentet gick med på att delta i detta högtidlighållande på en dag för kultur och litteratur som firas så brett inom Europeiska unionen.
Jaroslav Zvěřina
(CS) Herr talman! Låt mig påpeka att våra beslut då och då leder till alldeles oväntade resultat. I dag håller entusiasmen för biobränslen och deras användning i bränslemixen på att avta något. Biobränslen driver inte bara upp priserna på jordbruksvaror, utan de bidrar även till en snabbare skövling av regnskogar. Vi bör dra lärdom av detta för framtida lagstiftning. Några av våra andra lagar kan ha liknande negativa effekter, till exempel den aktuella tendensen mot en frivillig reglering av bilindustrin. Vi behöver därför inte ha alltför bråttom att lagstifta och vi måste ta tid på oss att överväga lagarna och införa en mer ansvarsfull strategi. Det skulle vara klokt att minnas det gamla ordspråket ”tänk först och handla sen”.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Herr talman! Jag vill säga några ord om yttrandefriheten i Ryssland. Dagstidningen Moskovsky Korrespondent har försvunnit från tidningskiosker därför att tidningen visade intresse för Vladimir Putins förmodade skilsmässa. Det som äger rum i offentlighetens ljus i Frankrike omges med hemlighetsmakeri i Ryssland. Självfallet bör uppgifter som gäller ett statsöverhuvuds äktenskapliga situation vara offentliga. Dessutom har människor inte ens lov att ställa frågor om sådan förhållanden, vilket visas av Vladimir Putins angrepp på en kvinnlig journalist från Niezavisima Gazieta, som fick kvinnan att gråta.
De regler för förhållandet mellan myndigheter och medierna som erkänns i den civiliserade världen gäller fortfarande inte i Ryssland. Där är medierna ett verktyg som kontrolleras av myndigheterna, och om de inte uppför sig i enlighet med myndigheternas önskemål läggs de ned. Journalister blir trakasserade och i extrema fall likviderade, så som var fallet med Anna Politkovskaja.
Yttrandefrihet är demokratins grundval. Än en gång kan vi se att den ryska demokratins grundval är mycket svag.
László Tőkés
(HU) Herr talman! Under de senaste åren har ungrare blivit misshandlade på gatorna i Slovakien, Serbien och Rumänien, bara därför att de talade sitt modersmål - ungerska. Den här helgen upprepades angreppen och blod har spillts i Kolozsvár i Transylvanien. Offren var journalisterna Tibor Zágy, István Ambrus och János Fancsali. De blev nattetid angripna bakifrån på gatan av tre unga rumäner och brutalt misshandlade. De blev hånade och förolämpade, de kallades för smutsiga utlänningar och fick veta att de skulle återvända dit där de hörde hemma. Vid en liknande incident på lördagen blev en annan ungrare vid namn Attila knivhuggen på det viktigaste torget i Szabadka/Subotica, i Vojvodina i Serbien. Här hölls en antiungersk demonstration den 15 mars 2008 - Ungerns revolutionsdag - organiserad av en nyfascistisk rumänsk grupp, den Nya Högern, i Kolozsvár, där en ung ungrare blev angripen samma dag. Det är synnerligen viktigt att vi förenar våra krafter med våra rumänska bröder för att stävja aggressiv nationalism. Vi förväntar oss att de rumänska myndigheterna stiftar lagar och att de skyldiga får ett avskräckande straff.
Daniel Strož
(CS) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill ta detta tillfälle i akt för att ta upp en allvarlig fråga: de ständiga försöken att skriva om andra världskrigets historia. Det handlar om upprepade försök, som förekommer i olika form och ibland i Europaparlamentet. För det mesta, i de allra flesta fallen faktiskt, yttrar det sig som angrepp på tjeckiska, eller rättare sagt tjeckoslovakiska, så kallade presidentdekret. I före detta Tjeckoslovakien användes dessa dekret, som bygger på internationell rätt, för att reglera rättsliga frågor som hade med Nazitysklands nederlag att göra. Jag vet med säkerhet att vissa tyska och ungerska ledamöter i Europaparlamentet planerar fler aktioner i år mot dessa presidentdekret. Därför uppmanar jag Europaparlamentets ledamöter att inte stödja den här verksamheten utan fördöma den kraftfullt. Jag är övertygad om att vi är överens om att varje försök att revidera andra världskrigets historia är fullständigt oacceptabelt.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Herr talman, mina damer och herrar! Låt mig fästa er uppmärksamhet på det faktum att det från och med i dag är möjligt att underteckna den skriftliga förklaringen nr 33. Den gäller unga människors ställning i EU:s politik. Alla vet att unga människor påverkas av arbetslöshet. Detta är vad vi måste fokusera på för EU både nu och i framtiden.
Vi uppmanar därför medlemsstaterna att ta hänsyn till unga människor på alla relevanta politikområden. De måste inleda en strukturerad dialog med dem. De måste planera sin politik för utbildning och livslångt lärande, och även för sysselsättning, social delaktighet, hälsa, unga människors oberoende, rörlighet, grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. Detta kommer att ge oss hopp om bättre framtidsperspektiv för unga människor, som kan vara svåra att finna av demografiska orsaker.
Riitta Myller
(FI) Herr talman! Var tredje trafikolycka med dödlig utgång i Europa beror på rattfylleri. I lördags miste nio finska turister livet och nitton blev allvarligt skadade på Spaniens soliga stränder när en berusad förare körde in i deras buss med sin stadsjeep. Föraren hade en alkoholhalt på en promille. Olyckan förvärrades av att flera passagerare inte använde de säkerhetsbälten som bussen var utrustad med.
Det finns anledning att på allvar fundera över vad som kan göras på gemenskapsnivå för att undvika sådana fruktansvärda olyckor och fullständigt onödiga förluster av människoliv i framtiden. För närvarande varierar promillegränsen i EU mellan noll och 0,8. Promillegränsen bör vara enhetlig och så nära noll som möjligt i alla EU-länder. Vidare är det nödvändigt att se till att reglerna om säkerhetsbälten efterlevs och att förare är medvetna om dessa regler. Vi måste även ta tillräcklig hänsyn till konsekvenserna om människor nonchalerar dem.
Talmannen
Tack, fru Myller. Vi vill alla framföra vår djupa medkänsla med offrens familjer.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Europeiska medborgare är bekymrade över de stigande matpriserna. De låga inkomstnivåerna gör att den generella prisstegring man har känt av i Västeuropa är mycket mer smärtsam i Östeuropa. En ny prisstegring är att vänta till följd av instabiliteten på finansmarknaderna och föraningen om att vi står inför en global ekonomisk kris. Internationella valutafonden har efterlyst beslutsamma åtgärder för att kontrollera matpriserna. Den generella prisstegringen är kopplad till energikostnader, och Europeiska unionen är beroende av energi. Därför bör diskussioner om matpriser inte bara handla om rationell användning av jordbruksmark och utforskning av alternativa energikällor. Snabbt stigande matpriser kan också bringas under kontroll genom en reglering av priserna för traditionella energikällor. För detta fordras att användningen av kärnkraft som en del av EU:s energimix tas under förnyat övervägande. Om de kärnkraftsanläggningar som finns tillgängliga i medlemsstaterna tillåts producera med full kapacitet kan vi klara den bristande tillgången på energi, vilket skulle påverka konsumentvarupriserna.
Ewa Tomaszewska
(PL) Herr talman! Det polska parlamentet var en av de första lagstiftande församlingar som behandlade ratificeringen av Lissabonfördraget och antog en lag där man samtycker till att den polska republikens president undertecknar ratificeringsinstrumentet.
Många av EU:s medlemsstater har ännu inte fattat något beslut i denna fråga. Konstitutionsfördraget blockerades efter resultatet av folkomröstningarna i Frankrike och Nederländerna. Jag vill inte gå in på innehållet i de två fördragen. Vi har alla rätt att ha vår egen uppfattning i den här frågan.
Jag vill rikta uppmärksamheten på det faktum att företrädare för länder som hittills inte har gjort några som helst framsteg har fällt kritiska anmärkningar om Polen och ratificeringen både här i kammaren och på annat håll. Jag anser att de anmärkningarna är oberättigade och illasinnade.
Milan Horáček
(DE) Herr talman! Enligt Amnesty Internationals årsrapport verkställs mer än en tredjedel av alla dödsdomar i hela världen i Kina. Det exakta antalet är troligen mycket högre och således en statshemlighet. Sextiotvå stater använder dödsstraffet, ibland för andra brott än våldsbrott, till exempel äktenskapsbrott, skatteflykt, prostitution eller homosexualitet. I Iran, Saudiarabien och Jemen avrättas även unga människor under 18 år.
Europeiska unionen måste därför göra allt den kan för att försvara den elementära rätten till liv och försöka få till stånd ett världsomfattande moratorium för dödsstraff. Det bör särskilt gälla Kina, som leder denna sorgliga statistik, i ett försök att föra landet närmare tillämpning av dessa universella mänskliga rättigheter, i enlighet med det olympiska mottot ”en värld, en dröm”.
Pedro Guerreiro
(PT) Herr talman! Det portugisiska företaget Cerâmica Torriense har vidtagit disciplinära åtgärder mot Pedro Jorge, anställd och fackföreningsledare vid företaget, i syfte att få honom avskedad, sedan han deltagit i ett portugisiskt tv-program där han inte gjorde något annat än att berätta sanningen.
I detta tv-program tog han sig själv som exempel på den situation som de anställda i många företag befinner sig i, det vill säga att de inte har fått någon löneförhöjning sedan 2003. Vi vill visa vår solidaritet med arbetstagare och fackföreningsfunktionärer som utsätts för förtryck. Vi anser att företagets agerande är oacceptabelt. Dess sätt att förfölja och trakassera denna arbetstagare och aktive fackföreningsman strider mot demokrati och frihet och bör fördömas kraftfullt.
James Nicholson
(EN) Herr talman! Förra måndag lanserade kommissionen sin arbetsgruppsrapport om Nordirland av kommissionsledamot Danuta Hübner och det gläder mig mycket att se henne här i kammaren i kväll, så att hon åtminstone får höra vad jag har att säga i denna fråga. Även om rapporten innehåller flera goda punkter så går den inte tillräckligt långt när det gäller att dokumentera det strukturella underskott som vi dras med efter att ha släpat så långt efter resten av Europa efter mer än 30 år av terroristvåld. Det är även synnerligen beklagligt att det inte har hållits något ordentligt samråd med parlamentets ledamöter och att de inte har hållits underrättade. Något sådant har aldrig hänt förut - kommissionen och försteministern och vice försteministern i Nordirland har missat ett viktigt tillfälle och inte en enda extra euro har tilldelats. Tyvärr betraktas detta nu som ett långt förfarande som i slutändan inte gav något verkligt positivt resultat.
Freden i Nordirland är fortfarande bräcklig. Den har kommit långt och det har tagit lång tid. Men den är fortfarande bräcklig och vi bör inte underskatta de svårigheter som fortfarande ligger framför oss. Jag anser att mer kan göras, att mer hade kunnat göras och bör göras för att skapa en stark grundval för den här fredsprocessen, som så många av oss har arbetat så hårt för att förverkliga under så lång tid.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! Den 11 maj går Serbien till val. Vi vet alla att västra Balkan inte kommer att vara stabilt om inte Serbien är det. Alla indikationer är dock synnerligen negativa. Vi har Kosovo, som innebär en förlust av 16 procent av landets territorium. Nationalismen kastar sin skugga över allt och det är möjligt att nationalisterna, det radikala partiet, Koštunica och det socialistiska partiet kommer att bilda en koalition tillsammans med Slobodan Miloševićs parti. Serbien rör sig inte i riktning mot Europa. Samtidigt begår Europeiska unionen alla misstag som kan tänkas. Jag ber att Javier Solana inte ska uttala sig, för varje gång han uttalar sig skadar det möjligheterna för Boris Tadićs proeuropeiska parti. Det var ett stort misstag att låta Haradinaj, den albanske gerillaledaren, lämna Haag. Det var ett stort misstag att i nuläget tillkännage ett handelsavtal med Kosovo. Det var ett stort misstag att fortsätta att tala om stabiliserings- och associeringsavtalet (som Nederländerna förhindrade i januari) och säga att Europeiska unionen gör goda insatser - att den hjälper till, att den gör det lättare att få visum och att unionen genom att till sist försöka hjälpa demokraterna, de proeuropeiska partierna, försöker rädda det som inte kan räddas. Tack.
Toomas Savi
(EN) Herr talman! De protester som störde den olympiska eldens färd i Europa har fått en effekt som är motsatsen till den avsedda, eftersom det nu pågår flera demonstrationer mot väst i Kina.
Var och en har naturligtvis i princip rätt att känna sig sviken för att de kinesiska myndigheterna inte har levt upp till sina åtaganden att förbättra situationen för mänskliga rättigheter i landet, och våldet i Tibet fortsätter att kasta en skugga över de olympiska spelen i Peking.
Jag kan emellertid inte hålla med om att aggressiva protester som de som förekommit i London och Paris är ett lämpligt sätt att hantera den här frågan. Vår tendens att dra fördel av de olympiska spelen för att visa det kinesiska folket en del demokratiska värden kommer att mötas av extrem motvilja, eftersom de känner sig förolämpade av dessa protester.
Det fordras en inre förändring som präglas av det kinesiska folkets vilja för att få den kommunistiska regimen i Kina på fall. Demonstrationer riktade mot väst är tydliga bevis för att våra aktioner har fått en effekt som var motsatsen till vad vi hade hoppats på.
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman! Enligt uppgifter från Europeiska kommissionen minskar gemenskapens fiskeflotta varje år med 2 procent. Från 2003 till 2006 uppgår minskningen således till 10 procent. Förbättringar i fisketekniken innebär dock att den minskade fiskeflottan trots detta inte leder till mindre fångster.
Medan EU minskar sin fiskeflotta bygger länder i Afrika och Stilla havet - till exempel Australien, Nya Zeeland och Kina - i stället fler och fler fartyg och utökar sina fiskeflottor. Gemenskapens fiskeflotta minskar alltså samtidigt som tredjeländers flottor växer. Det innebär att vi inte uppnår någonting!
Även om vi importerar 40 procent av den fisk vi konsumerar är EU tillräckligt medvetet för göra en insats. Det är därför absolut nödvändigt för oss att ta upp den här frågan i samband med internationella samtal. Vi måste se till att andra också minskar sina fiskeflottor.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) För att utnyttja de möjligheter som globaliseringen erbjuder på bästa sätt bör Europeiska unionen modernisera sin socialpolitik och i första hand investera i mänskliga resurser.
Med början på 1990-talet har utgifterna för socialt skydd legat på omkring 28 procent av bruttonationalprodukten.
Under 2000-2007 ökade antalet arbetstillfällen med 13 miljoner, medan arbetslösheten sjönk från 9 procent till 7 procent.
Samtidigt befinner sig ungefär 80 miljoner europeiska medborgare under fattigdomströskeln. Det är 19 procent av barnen i Europeiska unionen som löper risk för fattigdom.
I Lissabonfördraget betonas Europeiska unionens betydelse för en social marknadsekonomi.
Sociala förändringar som äger rum mot bakgrund av globaliseringen handlar om arbetslöshet, reformer av pensionssystem och skattesystem, kamp mot fattigdom och investeringar i utbildning och barnomsorg.
Utbildning kan spela en viktig roll för att kompensera för ogynnsamma socioekonomiska faktorer och ge barn möjligheter till en framgångsrik utveckling.
Medlemsstater bör även förbättra sina hälsovårdssystem och bekämpa fattigdom bland de äldre.
Thierry Cornillet
(FR) Herr talman! Jag vill bara påminna ledamöterna om att vi på onsdag kommer att fira den första Internationella malariadagen. Den har hittills kallats Afrikas malariadag. I år firas den för första gången som Internationella malariadagen.
Jag vill påminna ledamöterna om att detta globala problem, som på grund av sin karaktär hänger samman med fattigdom, drabbar 107 länder i världen, och att det i 90 av de länderna utgör ett stort folkhälsoproblem, eftersom 40 procent av världens befolkning lever i malariadrabbade områden. Antalet rapporterade malariafall i hela världen ligger någonstans mellan 350 och 500 miljoner per år. Mer än 60 procent av fallen rapporteras i Afrika och leder till 90 procent av dödsfallen i malaria. Var trettionde sekund dör ett barn av malaria i Afrika. Det innebär att två barn kommer att ha dött av malaria när mitt anförande är slut.
Sjukdomen anses även hindra tillväxten, eftersom malaria sänker BNP med 12 miljarder dollar per år. På onsdag klockan 13.00 hålls en arbetslunch i frågan i rum C 2.1.
Nicodim Bulzesc
(RO) När det gäller betänkandet om frivilliga insatser vill jag framhålla vikten av dessa åtgärder i de länder som nyligen integrerats i Europeiska unionen, det vill säga den roll som frivilliga insatser kan spela för att förbättra den ekonomiska situationen och den sociala sammanhållningen.
I likhet med andra länder i det europeiska området har Rumänien endast vidtagit försiktiga åtgärder för att främja frivilliga insatser, fastän EU:s politik om återvinning av avfall, minskade koldioxidutsläpp och miljöskydd skulle kunna tillämpas och motiveras om politiker, tillsammans med unga människor, deltar i frivilliga åtgärder.
Effekten är så stark att det skulle kunna sätta i gång en positiv reaktion från de statliga institutionerna och bidra till att förändra en hel generations inställning.
Jag föreslår att frivilliga insatser ska inkluderas i utbildningssystem och interregionala program som bygger på projekt för att skapa kontakter mellan medlemsstaternas medborgare.
Jag föreslår kriterier för symboliska incitament till människor som deltar i frivilliga insatser, och jag uppmanar Europeiska kommissionen och Europaparlamentet att hjälpa till.
Milan Gaľa
(SK) Den europeiska demokratistiftelsen lanserades i Bryssel förra veckan. Jag välkomnar detta alleuropeiska initiativ, vars grundläggande uppgift är att främja frihet och demokrati utanför Europeiska unionens gränser och stödja oppositionen i länder som inte är fria.
Många av oss har tillbringat en del av våra liv under en totalitär regim. Jag anser att vi i dag, nu när vi är fria, måste hjälpa de modiga kvinnor och män som kämpar för frihet och demokrati i sina länder. Jag har personlig erfarenhet av att ge ekonomiskt stöd till kubanska dissidenters familjer.
Jag anser även att vi måste hitta sätt att stödja den verksamhet som den europeiska demokratistiftelsen bedriver med medel från EU:s budget. På så sätt kan vi delta i kampen för frihet vid sidan av personer som Václav Havel, Richard von Weizsäcker, Jacques Delors och andra politiker som har gått med på att bli beskyddare för denna stiftelse.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Herr talman! Genom att hantera situationen i Kosovo med ensidiga initiativ utan hänsyn till rättsstatsprincipen eller internationell rätt har rådet beslutat att föra ett nervkrig mot FN. Beslutet att skicka den fredsbevarande styrkan Eulex till Kosovo för att överta den roll som tills helt nyligen har spelats av Unmik är således ett taktiskt misstag. I artikel 5 i rådets beslut konstateras att uppdraget kommer att övergå från FN till EU så snart FN:s uppdrag är slut.
Som tur är finns det länder, till exempel Spanien, som motsätter sig sådana initiativ. Enligt den spanske utrikesministern Miguel Ángel Moratinos strider initiativet mot internationell rätt.
Till slut underrättade Slovenien och Frankrike Serbien om att landet var tvunget att acceptera Eulex eller riskera sina möjligheter att ansluta sig till EU. Jag anser att det var minst sagt oacceptabelt.
Zita Pleštinská
(SK) De tomma förstasidorna i Slovakiens dagstidningar - en protest mot den nya medielagen som kommer att innebära att icke-demokratiska pressregler införs i Slovakien från juni 2008 - påminner mig om Vitryssland, där regeringen inte respekterar oppositionen och där det inte finns vare sig yttrandefrihet eller pressfrihet.
Jag anser att en medlemsstat som den 1 maj 2008 firar fyraårsdagen av sin anslutning till Europeiska unionen inte bör anta lagar som strider mot Europeiska unionens grundläggande demokratiska principer.
Herr Pöttering! Jag uppskattar verkligen era ord och ert tydliga ställningstagande för pressfriheten i Slovakien. Jag vill även tacka mina kolleger Joseph Daul och Michael Gahler för deras stöd. Jag förlitar mig på att företrädarna för den socialistiska gruppen i Europaparlamentet inte heller kommer att förhålla sig passiva i denna fråga.
Jag vädjar även till alla europeiska politiker som har en demokratisk övertygelse att göra allt de kan för att se till att Sacharovpriset för åsiktsfrihet inte tilldelas Slovakien.
Marian Harkin
(EN) Herr talman! Jag skulle vilja säga ett par ord angående jordbruket i de aktuella WTO-förhandlingarna. Jag är mycket bekymrad över kommissionsledamot Peter Mandelsons inriktning i förhandlingarna när det gäller jordbrukskoncessioner. Vid ett flertal tillfällen har jag här i kammaren frågat kommissionsledamot Mariann Fischer Boel om detta och varje gång har hon försäkrat mig om att kommissionsledamot Mandelson håller sig till sina befogenheter.
När det nu ska hållas ett ministermöte den 20 maj i Genève och kommissionsledamot Mandelson är villig att offra jordbruket för att nå en uppgörelse - utan att få någonting tillbaka beträffande marknadstillträde för produkter och tjänster utanför jordbruksområdet, vill jag tillägga - är jag dock mycket bekymrad.
Vi diskuterade den gemensamma jordbrukspolitiken under vår senaste sammanträdesperiod i Strasbourg och många ledamöter talade då om behovet av en tryggad livsmedelsförsörjning, om transportsträckorna när det gäller livsmedel och om odling av livsmedel för att få bränsle. Allt detta kommer att få allvarliga följder för Europas livsmedelsförsörjning.
Om kommissionsledamot Mandelson får sin vilja igenom och sänker importtullarna utöver vad han har befogenhet till kommer detta att leda till att den europeiska marknaden blir översvämmad av importerade livsmedel. Hans handlande kommer att orsaka stor skada och i vissa fall förstöra den europeiska livsmedelsproduktionen. Om detta sker en gång är det sedan gjort för alltid. Som parlamentariker har vi inte ansvar bara för att garantera en hållbar kvalitet och att det går att fastställa ursprunget på livsmedel, utan även för att garantera en trygg livsmedelsförsörjning.
Anna Záborská
(SK) Jag skulle vilja påpeka att kardinal Alfonso López Trujillo, ordföranden för Påvliga rådet för familjen, avled i Rom i går vid en ålder av 72 år.
Under hela sitt liv stödde han aktivt traditionella familjevärderingar och bekämpade abort. Som huvudman för den inflytelserika latinamerikanska biskopskonferensen ansågs han vara möjlig påvekandidat efter Johannes Paulus II:s död 2005. Han kritiserade 2006 vetenskapsmän som deltog i embryonal stamcellsforskning. Enligt hans åsikt var det jämförbart med abort att förstöra embryon.
Kardinal Trujillo svarade alltid på dagens händelser i världen på ett tydligt och lämpligt sätt. Jag hade personligen flera möten med honom som visade hur vi som kristna politiker kunde ha nytta av hans åsikter. Vi kommer att sakna hans röst. Må han vila i frid.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! Pressfrihet är en grundläggande demokratisk princip och vi har all rätt att förvänta oss att den turkiska strafflagen ändras så att denna princip respekteras. För att kunna vara övertygande måste vi dock se till att den här principen följs korrekt även i EU-medlemsstaterna. Jag vill be mina kolleger att objektivt överväga om pressfriheten i Europa verkligen är demokratisk och fri. Svaret är ”egentligen inte”. Pressen i EU är i stor utsträckning manipulerad och styrd av icke-journalistiska ekonomiska och politiska intressen. I många fall skildrar medierna inte sanningen som den faktiskt är, utan så som vissa av mediernas överhuvud vill att allmänheten ska uppfatta den. Tiden är inne för oss att kritiskt granska hur pressen fungerar i EU och vidta omedelbara åtgärder för att förbättra den. Vi måste vara bestämda mot Turkiet när det gäller pressfrihet, men samtidigt måste vi även vidta åtgärder i våra egna länder mot korruption inom pressen.
Oldřich Vlasák
- (CS) Herr talman, mina damer och herrar! Handel och samarbete bidrar till att föra länder och individer närmare varandra, och det gör även idrott. Vi firar 2008 ett jubileum som är särskilt viktigt för EU-länderna: Internationella ishockeyförbundets 100-årsjubileum. För att fira denna händelse har ett antal medlemmar från ishockeyspelande länder i Europa, under ledning av den slovakiske Europaparlamentsledamoten Peter Šťastný, organiserat en utställning på Europaparlamentet i Bryssel för att påminna oss om både framgångar och de svåra tider då idrottsmän i somliga länder förtrycktes under den kommunistiska regimen. Tack vare Peter Šťastnýs kontakter kunde Stanley Cup-pokalen föras hit från Kanada särskilt till detta tillfälle och visas upp för första gången i Belgien och Europaparlamentet.
Slutligen skulle jag vilja framföra mitt tack till er, herr talman, och till kommissionsledamot Ján Figeľ för att ni har hjälpt fram och stått bakom utställningen, vars syfte är att ena människor genom den gemensamma passionen för idrott, och naturligtvis även till alla som har besökt utställningen och kommer att sprida informationen till andra.
Talmannen
. - Tack. Det var ett imponerade evenemang. Jag skulle gärna vilja veta om ni känner till några rapporter i medierna.
Härmed är vi framme vid slutet av talarlistan. Alla som har begärt ordet, skriftligt eller genom att räcka upp handen, har fått tala.
Georgios Toussas
- (EL) Herr talman! Det här är tredje gången som jag deltar i förfarandet med anföranden på en minut. Jag har bett talmannen om att få tillåtelse att tala men inte fått det. Varför får jag inte tala?
Talmannen
. - Herr Toussas! Jag har precis fått höra att ni har bett att få tala. I vanliga fall lämnar ledamöterna in en skriftlig begäran om att få tala, för att se till att de står med på listan. Ni står inte med på min lista. Men jag ger er ordet som sista talare. Jag vill be er att lämna in en skriftlig begäran nästa gång. Då kommer ni inte att bli förbisedd om det finns talartid kvar.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman! Sedan några dagar tillbaka har ekonomiska migranter som är anställda på bondgårdar lidit under bedrövliga arbets- och levnadsförhållanden. De anställda på jordgubbsodlingarna i Nea Manolada i provinsen Ilia i Grekland har strejkat för att få sin dagliga lön höjd från det förnedrande beloppet på 23 euro till 30 euro.
Storskaliga jordgubbsodlare och deras hantlangare har försökt skrämma de utländska arbetarna. I ett försök att avstyra ett stort massmöte som arbetarna skulle hålla i går på torget i Pyrgos i provinsen Ilia, attackerades arbetarnas läger, det avfyrades skott i luften och många arbetare blev utsatta för brutalt våld. Vi fördömer det brutala angreppet, som polisen och de rättsliga myndigheterna har blundat för. Vi begär att åtgärder ska vidtas omgående för att skydda de ekonomiska migranterna.
Talmannen
. - Punkten är härmed avslutad.
