Výsledky samitu skupiny G-20 (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o výsledkoch samitu skupiny G-20.
Olivier Chastel
Vážený pán predsedajúci, vážení poslanci, predsedníctvo Rady a Európsky parlament už mali príležitosť diskutovať o samite skupiny G-20 dňa 20. októbra 2010 v čase, keď sa blížilo ministerské stretnutie skupiny G-20 a čakali sme na vývoj vecí v Soule.
Ako Európania sme boli dobre pripravení na tieto stretnutia na úrovni ministrov aj na úrovni hláv štátov alebo predsedov vlád. Uvedomili sme si, že nedostatočná súdržnosť medzi Európanmi by veľmi rýchlo viedla k tomu, že Európska únia by na medzinárodnej scéne prišla o dôveryhodnosť. Treba povedať, že samit v Soule vyvolal vo svete zmiešané reakcie. Ja osobne verím, že napriek všetkému by sme naďalej mali byť optimistickí, aj keď výsledky neboli také pôsobivé, ako by sme dúfali.
Pred samitom v Soule sme boli presvedčení, že najťažším a najdôležitejším testom bude nestratiť elán. Nemali by sme sa chybne domnievať, že už nepotrebujeme globálnu spoluprácu, a opierať sa o výhovorku, že už nie sme v kritickej situácii, v akej sme boli pred 18 mesiacmi alebo dokonca pred šiestimi mesiacmi. Stále veríme, že vedúci politickí predstavitelia sú zodpovední za prijímanie rozhodnutí. Je to tak a to je skutočným základom politiky. Domnievam sa však, že majú aj ďalšiu, dokonca dôležitejšiu zodpovednosť, a to zabezpečiť, že rozhodnutia nezostanú na papieri, ale prinesú konkrétne výsledky a budú sa v plnej miere realizovať.
Samit v Soule ukázal, že skutočná úloha skupiny G-20, a teda nás všetkých je pochopiť, ako by sme mali pokračovať v realizácii a vlastne ju aj urýchliť. Musíme premeniť dobré zámery na praktické výsledky a je to dôležité minimálne z dvoch dôvodov. V prvom rade sa trhy neuspokoja len so samotnými vyhláseniami. Pozorujú vývoj dva dni, desať dní a tridsať dní po samite, keď už médiá odídu. Na stav európskeho hospodárstva sa treba pozerať ako na celok. Nie je to len výsledok pokroku, ktorý sa dosiahne počas dvojdňového samitu. Pokrok, o ktorý sa snažíme, sa dá dosiahnuť len sústavnou, každodennou prácou a ako poslanci Európskeho parlamentu to viete lepšie než ktokoľvek iný.
Druhý dôvod je rovnako dôležitý ako ten prvý a týka sa priamo všetkých vás. Myslím si, že Parlament a národné parlamenty môžu vykonávať úlohu dôslednej kontroly, ale môžu tiež poskytovať politické stimuly pre európsky a medzinárodný hospodársky program a zaistiť, že v čase medzi samitmi dôjde k jeho správnej realizácii a že sa z činnosti skupiny G-20 sa postupne stane proces a nielen séria stretnutí.
Pokiaľ ide o podstatu, prínos Únie k silnému, trvalému a vyváženému rastu je teraz jasný a je založený na určitých zásadách, a to na plánoch fiškálnej konsolidácie zameraných na udržateľný, diferencovaný rast; na stratégii Európa 2020 zameranej na štrukturálne reformy potrebné najmä na udržateľnú tvorbu pracovných miest; na programe reforiem vo finančnom sektore a na finančných trhoch a napokon na posilnení hospodárskeho riadenia v EÚ. Chcel by som dodať, že Únia sa veľmi zaujíma o proces partnerského preskúmania v súvislosti so skupinou G-20. Ako Európania sme na to zvyknutí a vieme, aké užitočné to môže byť. Je zrejmé, že všetci musia priložiť ruku k dielu a preukázať oživenú vôľu prispievať k úsiliu o dosiahnutie rastu.
Chcem znovu a v duchu svojich predošlých vyjadrení povedať, že boj proti protekcionizmu nemožno vyhrať raz a navždy, ale len tak, že sa bude každý deň udržiavať potrebná úroveň globálnej výstrahy.
V ostatných bodoch by som chcel poukázať na tri hlavné udalosti za posledný mesiac. Prvou z nich je reforma Medzinárodného menového fondu (MMF), pričom EÚ jasne dokázala, že je pripravená splniť to, čo sa od nej očakáva, aby nový MMF presnejšie vyjadroval novú medzinárodnú hospodársku realitu, a teda aby rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva mohli vyjadriť svoje stanoviská a aby zohrávali väčšiu úlohu. Súhlasili sme s tým, že znížime naše zastúpenie vo výkonnej rade MMF, a urobili sme značné ústupky v rámci podielov. Myslím si, že sme zachovali to, čo si najviac vážime, a že to prináša úžitok celému medzinárodnému spoločenstvu.
Druhá udalosť sa týka dohody Bazilej III. Myslím si, že pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na banky, uberáme sa správnym smerom a je, samozrejme, rozhodujúce, aby všetky zainteresované členské štáty dodržali svoj prísľub zaviesť dohodu Bazilej III do praxe. Je zrejmé, že táto otázka zavedenia do praxe zostane v politickom programe EÚ aj skupiny G-20.
Ak vezmem do úvahy to, čo sa stalo v posledných týždňoch v súvislosti s tzv. menovou vojnou, myslím si, že Európska únia urobila dobrú prácu a podarilo sa jej ochrániť vyváženú pozíciu, čo znamená, že výmenné kurzy by mali vyjadrovať hospodárske základy a že nebudeme musieť pristúpiť ku konkurenčnej devalvácii.
A napokon, od samitu v Soule Francúzsko prevzalo zodpovednosť za predsedníctvo skupiny G-20 a myslím si, že je to jedinečná príležitosť pre Európanov a celú Európsku úniu. Bude veľmi dôležité, aby sme koordinovane spolupracovali a zabezpečili tak, že počas nadchádzajúceho roka - a s ohľadom na samit G-20 v Cannes v novembri 2011 a aj potom - skupina G-20 splní očakávania, ktoré si stanovila.
Pred nami je skutočná úloha dokázať, že fórum vytvorené na riešenie krízy dokáže tiež prispievať k dosahovaniu strednodobých cieľov a v potrebnej miere poskytovať stimuly na tento účel. Medzi tieto ciele patria napríklad silnejší, udržateľnejší a vyváženejší celkový rast, jasné a spravodlivé pravidlá pre medzinárodný finančný trh a medzinárodné organizácie, ktoré viac reprezentujú dnešný svet a ktoré lepšie dokážu pomáhať vládam jednotlivých štátov a európskym inštitúciám pri zvládaní globalizácie. Pán predsedajúci, domnievam sa, že skupina G-20 musí v najbližších rokoch ukázať, že proces globalizácie nie je len hospodársky, ale primárne vlastne politický.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Vážený pán predsedajúci, pred tohtomesačným samitom v Soule panovali obavy, že keď poľaví tlak krízy, ktorá spojila krajiny G-20, táto skupina zistí, že nie je schopná plniť svoju úlohu primárneho fóra určeného na globálnu hospodársku koordináciu. Po tohtomesačnom samite v Soule vás môžem ubezpečiť, že tento negatívny scenár sa nepotvrdil. Skupina G-20 sa pohla od krízového režimu k stabilnejšiemu prístupu ku globálnemu riadeniu.
Aj napriek tomu, že sa diskutovalo o náročných témach a že sa nedosiahla dohoda o niektorých otázkach, ako napríklad o zdanení finančného sektora, skupina G-20 znovu vyslala dôležitý signál o celkovom odhodlaní a dosiahla skutočný a trvalý pokrok pri riešení globálnych hospodárskych problémov. Viem, že výsledky vyvolali určitý skepticizmus, pretože sa v poslednej chvíli nedosiahol žiaden pôsobivý zlom perfektne načasovaný do večerných správ. Skeptikom však uniká, že samotný proces G-20 je pôsobivou správou. Nie je to ako náš európsky, integrovanejší proces, keď všetci za stolom máme rovnakú kultúru rokovania a kompromisov.
Okrem Európskej únie a niektorých jej členských štátov sú súčasťou skupiny G-20 veľmi rozmanité krajiny ako USA a Čína, Rusko, Brazília a Japonsko, Argentína, Saudská Arábia, Kórea a Juhoafrická republika. Už samotnú skutočnosť, že sa zapájajú do spoločného procesu riešenia globálnej nerovnováhy a že napríklad súhlasia s finančnou reguláciou, treba vnímať ako ohromný pokrok, ktorý by pred niekoľkými rokmi jednoducho nebol možný. A samit v Soule bol ďalším dôležitým krokom v tomto procese a začatím nového programu, nielen jednorazovou pôsobivou udalosťou.
Takže áno, bol to úspech a myslím si, že Európska únia zastupovaná mnou a predsedom Európskej rady môže byť spokojná so závermi samitu. V skutočnosti sme významne prispeli aj na úrovni ministrov financií, kde Európsku úniu zastupoval pán Olli Rehn, komisár zodpovedný za túto oblasť. Celkovo možno povedať, že závery vyjadrujú priority Európskej únie stanovené pred samitom v Soule a že Európska únia by mala byť hrdá na to, že do tohto procesu významne zasiahla.
Dovoľte mi zdôrazniť niektoré kľúčové úspechy. Európska únia v prvom rade chcela, aby sa na tomto samite dosiahol pokrok v rámci spoločného postupu na oživenie globálneho rastu a tvorby pracovných miest a aby dal odpovede na to, ako sa dajú riešiť globálne nerovnováhy a menové napätie. Všetci sme vedeli, že nájsť spoločne dohodnutý spôsob riešenia globálnej nerovnováhy bude namáhavý boj, ale po dlhých a ťažkých rokovaniach skupina G-20 zvolila spoločné riešenie, ktorým sa zavedie mechanizmus a časový horizont, podľa ktorých sa naše hospodárstva budú zbližovať a spoločne riešiť túto úlohu.
Partneri skupiny G-20 sa zaviazali obmedzovať nadmerné nerovnováhy a udržať súčasné nerovnováhy rozpočtov na udržateľnej úrovni. Nepodceňujte význam tohto záväzku. Diskusie skupiny G-20 o tom, ako riešiť nerovnováhu, ukázali, že EÚ má výrazný náskok. Výsledky našich názorov na vnútorné nerovnováhy Európskej únie inšpirovali vedúcich predstaviteľov G-20 ako najlepší spôsob riešenia globálnych nerovnováh. Naša metóda používania ukazovateľov na podporu hodnotenia makroekonomickej nerovnováhy a jej hlavných príčin je základom nového mechanizmu G-20. Vytvorí sa do polovice roku 2011 a prvé hodnotenie sa uskutoční pred ďalším samitom v novembri 2011.
My sa teraz budeme zameriavať na maximálne možné posilnenie tohto mechanizmu a zaistenie jeho správneho uplatňovania počas francúzskeho predsedníctva skupiny G-20 v roku 2011. Závery teda boli dôležité, ale súhlasím s tým, že teraz sa musíme zaoberať tým, ako sa budú realizovať.
Druhý úspech sa týka výmenných kurzov. Bez riešenia menového napätia sa nedosiahne úspech pri obnovení rovnováhy rastu. A aj v tomto bode Európska únia pomohla dosiahnuť konsenzus skupiny G-20 o spoločných riešeniach. Dohodli sme sa na tom, že prejdeme na systémy výmenných kurzov určované viac trhom, ktoré vyjadrujú základné hospodárske zásady. Zhodli sme sa aj na tom, že upustíme od porovnávania hodnotení a že budeme pozorní voči nadmernému kolísaniu a neočakávaným pohybom výmenných kurzov.
Toto rozhodnutie poskytuje politickú silu pre francúzske predsedníctvo skupiny G-20, ktoré sa bude zaoberať komplexnou reformou medzinárodného menového systému. Som tiež rád, že samit skupiny G-20 podporil historickú reformu MMF. Prekročili sme pittsburské očakávania týkajúce sa presunu kvót a zastúpenia rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstiev. Vďaka otvorenému a kooperačnému prístupu členských štátov EÚ naše významné ústupky a naša schopnosť podeliť sa o zodpovednosť znamenajú, že tento fond má teraz potrebnú legitímnosť na to, aby sa mohol zaoberať náročnými úlohami, ktoré sú pred nami, najmä riešením nerovnováh a menového napätia. Rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva teraz musia výmenou za vyššiu mieru zastúpenia dokázať, že chcú znášať väčšiu zodpovednosť za globálne hospodárske riadenie.
Štvrtým úspechom samitu bolo udržanie záujmu o globálnu finančnú regulačnú reformu s jasným zameraním sa na jej realizáciu. Vítame podporu reformy podľa dohody Bazilej III a to, že skupina G-20 bude naďalej pracovať na systematicky dôležitých finančných inštitúciách. Snahy skupiny G-20 o finančnú reformu budú pokračovať v oblastiach, ako sú rámce makroprudenciálnej politiky, tieňové bankovníctvo, trhy s komoditnými derivátmi a integrita trhov a účinnosť.
Európska únia má vedúce postavenie v mnohých z týchto oblastí a naša vnútorná práca bude náplňou procesu skupiny G-20. Teraz je dôležité zaistiť prísnu a jednotnú realizáciu týchto záväzkov podľa odsúhlaseného časového harmonogramu, aby sa tak vytvorili rovnaké podmienky na globálnej úrovni. Od Spojených štátov sme dostali dôrazné uistenie, že v tomto smere sa stotožňujú s naším odhodlaním. Samit v Soule tiež vytvoril nové impulzy na uzavretie dauhaského kola rokovaní a zopakoval záväzok skupiny G-20 bojovať proti protekcionizmu vo všetkých jeho formách.
Výsledok, z ktorého mám ja osobne najväčšiu radosť, je to, že vďaka konsenzu týkajúceho sa rozvoja zo Soulu, ktorý v sebe spája rozvoj, obchod a investície, sa rozvoj pevne dostal do programu skupiny G-20. Tento nový prístup orientovaný na trh doplní existujúce činnosti zamerané na darcovstvo a systém Organizácie Spojených národov. Povzbudí naše úsilie o dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia a je úplne v súlade s nedávnymi návrhmi Komisie v jej zelenej knihe o budúcnosti rozvojovej politiky. Táto zelená kniha je momentálne otvorená na konzultácie a ja sa teším na názory Parlamentu.
A napokon veľmi vítam záväzok skupiny G-20, že sa bude venovať protikorupčnému akčnému plánu G-20, že bude pracovať na témach súvisiacich s energetikou a že vyvinie maximálne úsilie o dosiahnutie vyváženého a úspešného výsledku počas rokovaní o zmene klímy v Kankúne.
(FR) Vážený pán predsedajúci, vážení poslanci, rastúci záujem zo strany zástupcov spoločností a odborových zväzov je jasným dôkazom toho, že proces G-20 sa teraz etabloval ako hlavné fórum určené na globálnu hospodársku koordináciu. Zúčastnil som sa aj obchodného samitu skupiny G-20, na ktorom som zdôraznil význam sociálnej zodpovednosti spoločností. Uvítal som aj delegácie predstaviteľov odborových zväzov z Európy, Severnej a Južnej Ameriky a z Ázie. Súhlasil som s týmito delegáciami vedenými Európskou konfederáciou odborových zväzov (ETUC), že zamestnanie musí mať prioritu, a zdôraznil som skutočnosť, že Európa navrhuje, aby sa zamestnanosť a sociálne hľadisko dostali do záverov.
Od samitu v Soule sme sa začali sústreďovať na ďalšie predsedníctvo skupiny G-20 a na samit v Cannes v novembri 2011. Mali by sme maximálne využiť príležitosť, že máme v čele jeden z našich členských štátov. Bez otáľania by sme mali etablovať našu pozíciu a aktívne pomáhať pri formovaní programu skupiny G-20 koordinovaným spôsobom.
Komisia je pripravená v plnej miere podporiť všetky priority francúzskeho predsedníctva. Patrí medzi ne aj reformovanie Medzinárodného menového fondu (MMF), v rámci čoho budeme musieť vytvoriť skupinu jednotných návrhov najmä s cieľom zlepšiť stabilitu a obmedziť kolísanie výmenných kurzov.
Ďalšia priorita sa týka kolísania cien surovín. V najbližších mesiacoch Komisia zrealizuje hodnotenie primárnych trhov so surovinami.
Na francúzske predsedníctvo by sme mali hľadieť ako na jedinečnú príležitosť, aby Európa mohla dať o sebe vedieť v rámci celosvetového programu G-20. Ak budeme aj naďalej konať spolu na úrovni G-20, Európa si upevní svoju pozíciu v centre globálnej hospodárskej a finančnej rozpravy a bude zohrávať kľúčovú úlohu pri formovaní našej reakcie na celosvetové problémy.
Jean-Paul Gauzès
Vážený pán predsedajúci, ak mi to bolo povedané správne, mám jednu minútu.
Vážený pán úradujúci predseda z belgického predsedníctva, pán predseda Komisie, dámy a páni, v prvom rade chcem povedať, pán minister, že si veľmi cením vaše zrozumiteľné hodnotenie posledného samitu G-20 a že podporujem vaše návrhy do budúcnosti.
Myslím si, že treba naozaj povedať, že výsledky boli dosť slabé, aj keď sa schválili dohoda Bazilej III a reforma MMF. Môžeme len dúfať rovnako ako predseda Komisie, že samit v Soule vydláždi cestu na realizáciu ambicióznych návrhov francúzskeho predsedníctva, ktoré sú vzhľadom na okamžitú potrebu a pretrvávajúce zložité podmienky oprávnené. Európska únia bude musieť byť jednotná, ak chce mať vplyv, aký si zaslúži.
Konkrétne výsledky sú základom a súhlasím s vami, pán predseda Komisie, že naši občania očakávajú skutočné kroky a nielen slová či vyhlásenia. Globalizácia hospodárstva a financií od nás vyžaduje, aby sme skutočne pokročili v oblasti medzinárodnej harmonizácie nariadení. Trhy reagujú oveľa rýchlejšie než politici. Európa nesmie byť naivná a musí zaistiť existenciu reciprocity.
Udo Bullmann
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, pani Harmsová vo svojom dnešnom rannom prejave otvorila otázku, prečo už ľudia necítia zo samitov žiadnu iskru a prečo z rozhovorov počas samitu nevzniká nová odvaha a nové sebavedomie. Keď som vás dnes ráno a aj teraz počúval, pán Barroso, a tiež pána Van Rompuya alebo Radu, myslím si, že viem, prečo už ľudia necítia žiadnu iskru. Necítime ju ani tu v rokovacej sále, veď sa pozrite okolo seba. Je, samozrejme, dôležité, aby tu bolo viac poslancov. Prečo tu nie sú? Nie je správne, že tu nie sú. No ale aj tak by si vlastne nevypočuli nič nové. Hovoríte nám to, čo už mnohokrát napísali noviny, a nedávate žiadne odpovede na veľmi presne položené otázky. Čo sa deje s daňou z finančných transakcií? Pán Schulz sa na to pýtal veľakrát. Kde je odpoveď? Nie je v programe samitu skupiny G-20 v Soule. Rád by som počul vysvetlenie.
Chcel by som tiež vedieť, prečo Európska rada a jej belgické predsedníctvo povedali, že to podporujú, ale prečo Európska rada na posledných troch samitoch len spomenula, že odporúča štúdiu realizovateľnosti na celkovej úrovni, ale nie na európskej úrovni. Prečo vlastne nie? To v Rade nevidíte slepú uličku, do ktorej to vedie? Opýtam sa vás znovu, pán Barroso: kedy pán Šemeta splní požiadavku tohto Parlamentu zo začiatku tohto roka, konkrétne to, že chceme štúdiu realizovateľnosti aj pre Európu? Ak predstavíte názor na túto tému, táto rokovacia sála bude naozaj plná a budeme vás počúvať. Nevyhýbajte sa však už viac tejto téme. Len v samotnej Európe hovoríme o sume 200 miliárd EUR ročne. Opýtajte sa poslancov z Výboru pre rozpočet, o aké triviálne, malé sumy sa momentálne naťahujú s Radou. S takouto iniciatívou by sme sa pohli vpred. Musíme vdýchnuť život do úloh a potom budeme znova cítiť aj iskru. Práve to od vás očakávame.
Marielle De Sarnez
Vážený pán predsedajúci, môžeme mať plno samitov a stretnutí, ale ak Európa neprijme spoločný ofenzívny prístup, nebude mať žiaden vplyv a počas ďalšieho samitu G-20 bude len tak postávať medzi Čínou a Spojenými štátmi a nevyhnutne z toho vyjde ako porazený. Pritom problémov je veľa.
Eurozóna zažíva svoje vlastné problémy, ktoré vyžadujú silnú vnútornú reakciu, zatiaľ čo medzinárodný menový systém prechádza veľmi kritickým obdobím, ktoré ešte rozširuje naše ťažkosti a vytvára konkurenciu pre Európu, ktorá je destabilizujúca a zároveň nespravodlivá. To je prvá poznámka. Na samite skupiny G-20 by Európania mali predložiť plány nového svetového menového poriadku, ktorý by sa opieral o mernú jednotku založenú na koši mien tvorenom najmä dolárom, eurom a juanom.
Podobne by sme sa znovu mali venovať téme finančnej regulácie. Záväzky bojovať proti daňovým rajom sa stále nepremietli do praxe a činnosť úverových ratingových agentúr ešte vždy nebola skontrolovaná. Je to poľutovaniahodnejšie o to viac, že sú tu iné problémy, ako napríklad regulácia komoditných trhov s fosílnymi palivami, minerálmi a poľnohospodárskymi výrobkami. V tejto súvislosti ponúkam jeden návrh. Myslím si, že Európania by v tejto oblasti mali navrhnúť zriadenie svetovej komoditnej organizácie.
Svetové hospodárstvo je naozaj vystavené riziku v dôsledku nedostatkov, ktoré vytvárajú určité producentské krajiny - myslím tým najmä Čínu. Špekulácie s poľnohospodárskymi komoditami sú navyše nesmierne nemorálne, pretože k riziku zmeny klímy pridávajú ďalšie riziko hladomoru v rozvojových krajinách.
V rámci všetkých týchto hlavných otázok, ktoré jasne súvisia s globálnou rovnováhou, som presvedčená o jednej veci. Som presvedčená, že francúzske predsedníctvo bude mať skutočné uplatnenie len za predpokladu, že úplne od začiatku bude situované do európskeho rámca.
Patrick Le Hyaric
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, rozsah svetovej krízy a sociálne a environmentálne požiadavky vyzývajú na rozhodné konanie zo strany Európskej únie na samite skupiny G-20 na základe vyhlásení zámerov o regulácii medzinárodných financií.
Rokovania Svetovej obchodnej organizácie v prvom rade nesmú premeniť svet na kapitalistickú džungľu, ale musia do obchodného systému zaviesť sociálne environmentálne normy a normy vytvárania pracovných miest. Musia riešiť pohromu nezamestnanosti, ktorá momentálne postihuje viac než 250 miliónov ľudí na planéte, tak, že ukončia aktuálne úsporné politiky.
Na druhej strane sa musia zrušiť daňové raje a musí sa vymyslieť mechanizmus na zdanenie príjmov z pohybu kapitálu. Musí sa vytvoriť medzinárodný fond na stabilizáciu cien komodít, počnúc cenami poľnohospodárskych komodít. Musí sa revidovať medzinárodný menový systém, pričom sa musí vytvoriť nová úloha pre Medzinárodný menový fond v oblastiach zamestnanosti a udržateľného ľudského rozvoja a musí sa vytvoriť univerzálna svetová mena, ktorá prevezme funkciu dolára.
Podobne treba zastaviť túto škandalóznu situáciu, keď úverové ratingové agentúry sami rozhodujú vo vlastných prípadoch vo výlučný prospech bánk. Ľudia musia mať možnosť vyjadriť sa o všetkých týchto témach, ktoré sa ich týkajú.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážený pán predsedajúci, oznámenie výsledkov samitu skupiny G-20 bolo dôležité, o tom niet pochýb. Druhé čítanie však otvára dôležité otázky o určitých skutočnostiach.
Budem presný. Dvadsať vyspelých krajín vyslalo silné varovanie každej krajine, ktorá uplatňuje nekoordinované hospodárske politiky, a to všetko v čase, keď Spojené štáty uplatňujú jednu hospodársku politiku s kvantitatívnym uvoľňovaním, inú politiku uplatňuje členský štát Európskej únie, ktorý si volí úsporné metódy, a ďalšiu uplatňuje Čína, ktorá sa rozhodla udržiavať svoju menu podhodnotenú.
Snažím sa preto pochopiť jedno: aký zmysel má takéto vyhlásenie a komu je vlastne určené? Len ťažko sa dá veriť tomu, že tento odkaz je adresovaný krajinám, ktoré majú v svetovom hospodárstve malý význam. Ak však G-20 urobila takéto vyhlásenie vo vlastný prospech, musíme skutočne pouvažovať, či neexistuje veľmi závažný problém politickej konšpirácie v takej hospodárskej situácii, keď je potrebná okamžitá reakcia.
Charles Goerens
(FR) Vážený pán predsedajúci, moja otázka bola spočiatku adresovaná pánovi Barrosovi, ale keďže tu nie je, položím ju belgickému predsedníctvu.
V súčasnosti je možné praktizovať obchodný damping bez toho, aby boli porušené antidampingové pravidlá Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Lebo pri mene, ktorá je chronicky podhodnotená, sa dostanete naozaj k rovnakému výsledku. Aj keby sme začali bojovať proti konkurenčnej devalvácii meny, hoci len nesmelo, vždy je tu otázka, čo je pre Európsku úniu prípustné.
Moja otázka pre belgické predsedníctvo teda znie takto: ak by sa skupine G-20 nepodarilo ukončiť menový neporiadok, veríte, že by sa to nedotklo rokovaní WTO?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Vážený pán predsedajúci, samit skupiny G-20 v novembri podľa mňa nepriniesol podstatné výsledky. Znovu len dokázal, že Spojené štáty majú poprednú pozíciu a že Čína sa pokúša zaistiť si miesto na medzinárodnej scéne.
Ako všetci vieme, globálna hospodárska kríza, ktorá začala v roku 2007, prepukla, keď sa v Spojených štátoch investičné banky rad radom dostávali do problémov s likviditou. Ako sme videli a ako vie celý svet, administratíva USA bola nútená tlačiť viac peňazí, konkrétne 700 miliárd USD v prvej fáze a ďalších 600 miliárd USD v nedávnej druhej fáze.
V rozpore s touto reakciou na menové problémy zo strany Spojených štátov zostali Európa všeobecne a eurozóna zvlášť verné zásade rozpočtovej disciplíny, prísne kontrolovanej menovej politike, čím ponechali priestor trhom, ktoré mohli špekulovať na úkor menších hospodárstiev Európy všeobecne a eurozóny zvlášť.
Navrhujem, aby sa zvážila otázka vydávania nových peňazí v Európe, či už vo forme bankových zmeniek, alebo eurodlhopisov.
Michel Dantin
(FR) Vážený pán predsedajúci, naši občania do nás vložili svoje očakávania, od Európy očakávajú skutky v oblasti svetového riadenia. Musíme konať aktívne a rozhodne. Niekoľkí rečníci dnes ráno poukázali na to, že francúzske predsedníctvo G-20 by mohlo byť príležitosťou pre Európu. Jednoznačne sa s týmto názorom stotožňujem a verím, že náš Parlament by mal byť pravidelne informovaný o postupe práce skupiny G-20 samotným predsedníctvom. Viem, že prezident Francúzskej republiky by bol ochotný medzi nás prísť a hovoriť s nami. Pán predsedajúci, myslím, že by ste ho mali sem pozvať.
Andris Piebalgs
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, skupina G-20 je rozhodne veľmi osobitým útvarom, kde sa všetky rozhodnutia majú prijímať konsenzom. Ale ako už spomínali náš predseda Komisie a belgický prezident, proces stále napreduje a ja sa budem venovať len jednej z tém, a to zdaneniu finančného sektora.
Aj keď sa nedosiahol zlom, strany sa dohodli, že počas francúzskeho predsedníctva budú ďalej pracovať na inovačnom financovaní. Európska únia je pripravená podporiť prácu v G-20 na preskúmaní a navrhnutí dane z finančných transakcií na globálnej úrovni. Ako som povedal, skupina G-20 funguje na základe konsenzu a mnohí partneri skupiny G-20 zatiaľ nemajú na túto tému rovnaký názor ako my. Ale na dosiahnutí konsenzu budeme ďalej pracovať.
Medzičasom musíme pracovať na iných spôsoboch, ako zaistiť, že finančný sektor primerane prispieva prostredníctvom opatrení, ako je napríklad daň z finančných činností. Dňa 7. októbra 2010 Komisia predstavila svoj pohľad na túto tému a bude realizovať tieto ciele: po prvé, musíme zaistiť, že finančný sektor spravodlivo prispieva do verejných financií. To je dôležité najmä vzhľadom na podporu, ktorú počas krízy dostal. Po druhé, musíme zabezpečiť, aby akákoľvek daň, ktorú navrhneme, priniesla skutočný úžitok a aby zvýšila podstatné príjmy bez obmedzovania konkurencieschopnosti EÚ. Po tretie, musíme zaistiť, aby spleť rozdielnych vnútroštátnych daní vo finančnom sektore nevytvárala nové prekážky pre jednotný trh.
Na základe toho Komisia stanovila dvojaký prístup k zdaneniu finančného sektora. Zdá sa, že daň z finančných činností je najlepším spôsobom, ako veci riešiť v EÚ. Zdanenie príjmov a miezd vo finančnom sektore by mohlo zaistiť, že bude zdanený spravodlivo, pričom sa zároveň budú vytvárať tak veľmi potrebné príjmy. Daň z finančných činností by navyše mohla byť menej náchylná na riziká pre konkurencieschopnosť EÚ, ktoré by spôsobili iné nástroje zdanenia, ak by sa zaviedli jednostranne.
Daň z finančných transakcií by sa mohla presadzovať na globálnej úrovni. Medzinárodná daň z transakcií pre globalizovaný finančný sektor je najlepším spôsobom financovania medzinárodných cieľov v oblastiach ako rozvojová pomoc a zmena klímy. Pri správnom výbere dane a správnej realizácii by sme mohli mať nový dôležitý zdroj príjmov, pričom by sme zachovali našu konkurencieschopnosť.
Komisia plánuje naďalej pracovať na týchto možnostiach, aby v roku 2011 mohla predložiť politické iniciatívy. Prvým krokom bude hodnotenie vplyvu zdanenia finančného sektora pri využití nápadov, ktoré sme vymedzili. V tomto smere vezmeme do úvahy aj analýzu členských štátov. Pred realizáciou akéhokoľvek návrhu bude dôležité hodnotenie kumulatívneho vplyvu novej regulácie, možných bankových poplatkov a daní na inštitúcie finančného sektora.
Za seba by som ešte chcel spomenúť niečo, čo je veľmi dôležité. Skupina G-20 veľmi jasne začlenila ciele rozvojovej politiky do svojho programu. Domnievam sa, že je to dobré znamenie, že proces G-20 s náležitým odhodlaním zo strany Európskej únie môže priniesť výhody v záujme občanov.
Olivier Chastel
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, na záver tejto rozpravy všeobecne zopakujem to, že pred stretnutiami skupiny G-20 nám bolo veľmi jasné, že pre Úniu je veľmi dôležité dosiahnuť uspokojivý výsledok v mnohých otázkach a že musíme pracovať na tom, aby sme zaistili, že G-20 zostane v prvom rade dôveryhodným a legitímnym fórom schopným prinášať konkrétne výsledky, ako som práve spomínal, a poskytovať koordinované politické stimuly pre globalizáciu, aby najmä Únia mohla v tejto súvislosti vyjadriť svoj názor. Myslím si - bez toho, aby som prehliadal ťažkosti, na ktoré ste mnohí poukazovali -, že Únia splnila svoje povinnosti a že prácu európskych inštitúcií a štátov Únie, ktoré sa zúčastňujú na týchto rozhovoroch G-20, možno považovať za uspokojivú.
Samit v Soule bol piatym v poradí za dva roky a predložených bolo veľa spoločných záväzkov. Mnohé z nich priniesli pozitívne výsledky z pohľadu hospodárskeho rastu a svetovej finančnej stability, aj keď práca sa ešte ani zďaleka neskončila.
V rámci Únie a vzhľadom na to, čo nám práve Komisia povedala o bankových poplatkoch a dani z finančných transakcií, v záveroch zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo 29. októbra, sa jasne uvádza, že práca na týchto dvoch témach by mala pokračovať, a to v rámci Únie aj na medzinárodnej scéne. Pokiaľ ide o poplatky, rozširuje sa konsenzus o základe a náplni takýchto poplatkov. A stále nie je žiadna dohoda o cieľoch a používaní príjmov.
Členské štáty sú medzitým v procese tvorby vnútroštátnych systémov, ktoré sa navzájom výrazne líšia. Preto budeme musieť z krátkodobého hľadiska zaviesť minimálnu úroveň koordinácie a zo strednodobého hľadiska budeme musieť smerovať k rámcu riešenia, ktorý v oveľa väčšej miere harmonizuje mechanizmy riešenia krízy, najmä na základe legislatívnych návrhov Komisie. Na základe toho Európska rada na októbrovom zasadnutí urobila záver, že sa musia vo väčšej miere koordinovať rôzne systémy poplatkov, ktoré v súčasnosti existujú, pričom Rada ECOFIN má na decembrovom zasadnutí Európskej rady predložiť závery.
A napokon, pokiaľ ide o daň z finančných transakcií, ktorú práve spomínala Komisia, Európska rada vyzvala Radu a potom Radu ECOFIN, aby preskúmali, ako dnes môžeme uvažovať o rôznych možnostiach predchádzania daňovým rajom a daňovým únikom, a Rada ECOFIN požiadala skupinu Rady na vysokej úrovni pre finančné otázky, aby sa zamerala na tieto náročné úlohy.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Ioan Mircea Paşcu
písomne. - Naša medzinárodná inštitucionálna hospodárska a finančná štruktúra, ktorá pochádza z konca vojny, je momentálne pod silným tlakom. Zásadne sa meniaci medzinárodný systém a svetová kríza ju napínajú na maximum a nútia ju, aby sa prispôsobila novým okolnostiam. Ako reakcia na túto situáciu sa navyše vytvárajú nové inštitúcie, ako napríklad skupina G-20. Ide tu však v podstate o medzivládny organizmus, ktorého rozhodnutia ovplyvňujúce nás všetkých sa musia vykonávať na vnútroštátnej úrovni. Práve preto je dôležité, aby jeho rozhodnutia zohľadňovali záujmy nielen jeho členov, ale nás všetkých.
Z tohto hľadiska je povzbudivé, že sa na samite v Soule zdôraznila vzájomná pomoc a spolupráca medzi členmi, čo dáva záruku realizácie rozhodnutí. Zároveň sa ukázali náznaky riešenia pri uskutočňovaní zásadných štrukturálnych zmien a pri podpore rastu prostredníctvom vytvárania pracovných miest bez toho, aby sa zabúdalo na potreby rozvojového sveta. Dúfajme teda, že EÚ ako celok bude mať úžitok z rozhodnutí orgánu, v ktorom majú zastúpenie len niektoré jej členské štáty, a že úžitok budú mať aj tí, ktorí sú mimo eurozóny.
