2010. évi költségvetés - III. szakasz - Bizottság: "2010-es költségvetési iránymutatások” - Iránymutatások a 2010. évi költségvetési eljárásra vonatkozóan - egyéb szakaszok (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a következő jelentések közös vitája:
. sz. jelentés Surján úr részéről, a Költségvetési Bizottság nevében, a 2010. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról - III. szakasz - Bizottság;
. sz. jelentés Maňka úr részéről, a Költségvetési Bizottság nevében, a 2010-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról - I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. szakasz.
László Surján
Az Európai Parlament elvárja, hogy a 2010-es évi költségvetési javaslat segítse a tagállamokat és a polgárokat a jelenlegi válság leküzdésében. Ez most a legnagyobb gondunk. Más szavakkal: csökkentse az európai polgárok aggodalmait és adja vissza hitüket abban, hogy lesz munkájuk és megélhetésük, békében és biztonságban élhetnek. Azokról az európai polgárokról van szó, akiknek a pénzét költjük, akiknek felelősek vagyunk.
Az európaiak a pénzügyi válság miatt nem biztosak abban, hogy a pénzük jó helyen van a bankokban, nem tudják, hogy lesz-e holnap munkahelyük. De vannak más jellegű gondjaik és bajaik is: meddig megy a fűtés a lakásukban, vagy van-e az élelmiszerekben ártalmas vegyület, kórokozó, és sorolhatnám még a problémákat. Ezért olyan költségvetést szeretnénk, amely visszaadja a polgárok bizalmát, és nemcsak a pénzintézetekben, hanem egymásban, egy európai méretű összefogásban. Tudjuk, hogy minden bajt nem lehet a GNI 1%-ából orvosolni, de nem mindegy, hogy kapnak-e bíztatást és támogatást a kis- és középvállalkozások? Formálódik-e az összehangolt, közös energiapolitika? Megteszünk-e minden megtehetőt a klímaváltozás ellen és a megújuló energiaforrásokért? Hatékonyabb lesz-e a közös határaink ellenőrzése? Eredményesebb lesz-e a kohéziós politika, gyorsabb a felzárkózás, biztonságosabb az élelmiszer?
A Parlament látja, hogy a pénz kevés a célokhoz képest, de azt is tapasztalja, hogy a tagállamok nem használják ki a jelenleg meglévő költségvetési kereteket sem. Ezért elvárjuk, hogy az Európai Bizottság legyen határozott a bürokratikus akadályok megszüntetésében, koncentrálja a kiadásokat azokra a területekre, amelyeken a felhasználás eredményes és vonja el a támogatást onnan, ahol rendszeresen maradvány képződik. A Parlament kész együttműködni annak ellenőrzésében is, hogy a megindult programok valóban eredményesek-e, elérik-e a célt, amelyért létrejöttek? Nem elégedhetünk meg azzal, hogy a kiadások jogszerűek. Garanciákat kérünk, hogy célszerűek is. Értéket, eredményt kérünk az európai polgárok pénzéért cserébe, elvárjuk, hogy a tagállamok valósítsák meg a programokat, legyenek eredményesebbek és gyorsabbak. Kérjük az Európai Bizottságot, hogy kéréseinket vegye komolyan. Az Európai Parlament az egyetlen intézménye az Uniónak, amelyet a polgárok közvetlenül befolyásolnak. Mi vagyunk a legközelebb hozzájuk, és most a beterjesztett jelentésben az ő véleményüket foglaltuk össze. Most még több mint egy hónap van hátra az előzetes költségvetés beterjesztéséig. Van idő tehát, hogy a Parlament véleményét megfontolják és beépítsék a tervekbe.
Ezenkívül azt is nagyon szeretném, ha a szokásainktól eltérve a Tanács és a Parlament nem egymást lerontóan módosítaná a Bizottság előterjesztését, hanem a három intézmény közösen tenne a válság leküzdéséért.
Kedves képviselőtársaim! Felszólalásom végén megköszönöm mindenkinek a munkáját, akik ehhez a jelentéshez hozzájárultak, a Költségvetési Bizottság titkárságáét, a Bizottság tagjait, a frakció szakértőiét, a módosítások benyújtóiét. Kérem, hogy az elképzeléseket vitassák meg, majd szavazatikkal támogassák! Adjunk reményt, adjunk biztonságot Európa polgárainak!
Vladimír Maňka
Köszönöm, elnök asszony. Biztos asszony, hölgyeim és uraim, az Európai Parlament költségvetésének összeállításakor a legfontosabb feladatunkra kell koncentrálnunk, és a forrásokat optimálisan kell felhasználnunk a Parlament jogalkotási munkájának javítása érdekében. A költségvetésből a lehető legnagyobb mértékben ki kell zárnunk a feladatunkhoz nem kapcsolódó ügyeket.
Ha azt akarjuk, hogy az európai parlamenti képviselők hatékonyan dolgozzanak, választási lehetőséget kell biztosítani számukra, hogy feladataikat anyanyelvükön is elláthassák, ha úgy kívánják. Sok esetben elejét tudnánk venni a nehézségeknek és megelőzhetnénk a felesleges kiadásokat, ha gyorsan nyelvet tudnánk váltani, a vitákon való tényleges - azaz nem a tervezett - részvételnek megfelelően.
Önök közül sokan bizonyára tudják, hogy némelyik bizottságban a dokumentumok még az alapnyelveken sem álltak időben rendelkezésre ahhoz, hogy jóvá lehessen hagyni őket. Ha emiatt rendkívüli bizottsági ülést kellett volna tartani, vagy más jellegű, felesleges késedelem történik, azzal időt és pénzt veszítünk.
A fordításhoz hasonlóan a tolmácsolási szolgálataink esetében is növelnünk kell a rugalmasságot. Az Európai Parlament különféle főtitkárságainak képviselőivel folytatott megbeszéléseim során összegyűjtöttem néhány nagyon hasznos javaslatot és információt. Az igazgatóságok képviselői maguk is a tartalékok némelyikének megszüntetését javasolják. Néhány esetben azonban szükségük lesz a közreműködésünkre.
Számos példa van erre. Hölgyeim és uraim, Önök közül bizonyára senki sem gondolná úgy, hogy rontana a Parlament biztonságosságán, ha a plenáris üléseken kívüli időszakokban nem tartanánk nyitva a strasbourgi parlamenti épület mindkét bejáratát. Ugyanígy az őrök fizikai jelenlétére sincs szükségünk egyes helyeken, különösen Strasbourgban és Luxembourgban.
Ugyanakkor a jelenlegi biztonsági rendszernek is megvannak a maga hibái. Ezt mi is láthattuk az ING Banknak az Európai Parlament brüsszeli épületében lévő fiókja ellen a közelmúltban elkövetett támadás esetében, illetve Mumbaiban, a két európai parlamenti képviselő élete elleni fenyegetés esetében.
Úgy vélem, hogy az igazgatóságok által összeállított javaslatok javulást fognak hozni, a források jobb kihasználásával és meglepő pénzügyi megtakarításokkal fognak járni. További, akár milliós nagyságrendű megtakarításokat érhetnénk el azzal, ha javítanánk az intézmények közötti együttműködést. A kihasználatlan kapacitásokat minden intézménynél hozzáférhetővé kell tenni a többi intézmény számára.
A tervezés hiánya a fordítási források elérhetőségére vonatkozó elégtelen vagy nem létező kommunikációval párosulva megakadályozza az ilyen erőforrások hatékony kihasználását. Az a szerv, amelyiknek a fordításokról kellene gondoskodnia, gyakran automatikusan külső fordítóknak ad megrendelést, anélkül hogy akár csak ellenőrizné a belső források elérhetőségét. Csak a fordítások területén évi 10 millió eurónál is többet meg tudnánk takarítani az intézmények keretein belül. És ezért, hölgyeim és uraim, úgy vélem, Önök is támogatni fogják azt a javaslatot, hogy a lehető legnagyobb mértékben használjuk ki a forrásfelhasználásra és a munkaszervezésre vonatkozó független tanulmányokat.
Az európai parlamenti képviselőknek átfogó tájékoztatást kell kapniuk a rendelkezésükre álló forrásokról és eszközökről, hogy munkájukat felelősségteljesen és hatékonyan végezhessék. Ezért megkértük az adminisztrációt, hogy hozzon létre egy egységes dokumentum- és információs gyűjteményt, hogy valamennyi dokumentummal hatékonyan tudjunk dolgozni. Ezen a téren az elkövetkező hetekben lesznek meg az első konkrét javaslataink.
Ugyancsak prioritást élvez, hogy a polgároknak jobb tájékoztatást adjunk az európai parlamenti képviselőik munkájáról és arról, hogy a Parlament munkája hogyan szolgálja az uniós polgárok javát. Ezen a téren be kell fejeznünk, meg kell erősítenünk és hatékonyan ki kell használnunk az európai parlamenti televíziót, a látogatóközpontot és az új audiovizuális központot.
Az uniós intézmények igazgatási kiadások tételében az épületek megvásárlására és bérletére fordított költségek is szerepelnek. Korábban különböző esetekben előfordult, hogy az intézmények a piaci árfolyamnál magasabb árakon vásároltak vagy béreltek ingatlant. A Számvevőszék megállapításai szerint az intézmények még csak nem is közösen végezték az ingatlanpolitika értékelését, hanem inkább egyéni alapon. Ezért közös ingatlanpolitikát kell kidolgoznunk, hogy ezen a területen jobb együttműködést érhessünk el. Számítunk arra, hogy minél hamarabb elkészül az ingatlanpolitikáról szóló közép- és hosszú távú stratégiai dokumentum annak érdekében, hogy a megfelelő döntéseket első olvasatban meghozhassuk. Köszönöm.
Dalia Grybauskaitė
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, nagyon szépen köszönöm, hogy lehetővé tette, hogy az évnek e szokatlanul korai szakában eszmét cserélhessek a Parlamenttel. Nagyon hálás vagyok ezért a Költségvetési Bizottság kezdeményezésének. A Bizottság már nagyon komolyan megvizsgálta a Parlament 2010-es költségvetésre vonatkozó iránymutatásait, és a legtöbb ponttal egyetért. A Bizottság ugyancsak nagyra értékeli a Parlamentnek a 2010-es éves politikai stratégiára vonatkozó vizsgálatát - amit már az állásfoglalásuk is tükrözött -, és sok esetben egyetért az Önök által megjelölt politikai prioritásokkal.
Foglalkozni kell majd a nem várt problémákkal, például a pénzügyi, gazdasági és társadalmi fellendüléssel. Más kérdésekre azonban, mint például az éghajlatváltozás kezelésére és a fenntartható Európa megvalósítására, szintén hosszú távra szóló megoldásokat kell találnunk. A Bizottság április 29-én ennek alapján fogja elfogadni a 2010-re szóló előzetes költségvetési tervezetét.
A Bizottság már jelezte, hogy 2010-ben pénzügyi erőfeszítésekre lesz szükség, különösen a gazdaságélénkítési terv érdekében. A Bizottság azt is tudomásul vette, hogy a Parlament támogatja az igazgatási kiadások hatékonyságának javítását, és a továbbiakban is tenni fog ebben az irányban. Ami a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket illeti, biztos vagyok benne, hogy építhetünk az intézmények között tavaly kialakult kitűnő együttműködésre.
Az előzetes költségvetési tervezet a közös prioritásaink eléréséhez szükséges igényekre vonatkozó, megalapozott becsléseken fog alapulni, elfogadva az előttünk álló kihívásokat. Bízom benne, hogy az összes intézmény közötti, és különösen a Parlamenttel folytatott jó együttműködés révén ezúttal is megnyugtató megállapodást tudunk elérni a 2010-es költségvetésről.
Margaritis Schinas
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök asszony, az Európai Parlament következő évi költségvetésének három új eleme lesz. Olyan év következik, amikor ennek a Háznak lesz egy új főtitkársága, egy olyan év, amikor feltehetőleg a Lisszaboni Szerződéssel fog foglalkozni, továbbá egy olyan év, amikor két új statútummal fog foglalkozni - az európai parlamenti képviselőkével és a parlamenti asszisztensekével.
Képviselőcsoportom számos módosítás révén próbált reflektálni ezekre az új fejleményekre a Maňka-jelentésben, és örömmel láttuk, hogy a Bizottság négy alapvető prioritásban tudta tükrözni ezeket az új mozgatórugókat.
Képviselőcsoportom számára a négy alapvető prioritást a következők jelentik:
Az első a jogalkotásra helyezett hangsúly. A Parlament különösen olyankor működik hatékonyan, ha a jogalkotási tevékenységeit gyakorolja, ezért az adminisztrációnak be kell bizonyítania nekünk, hogy a Parlament erőforrásait át tudja csoportosítani oda, ahol hatást tudunk elérni.
A második prioritás - és ebben egyetértünk az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjával - a soknyelvűség és a képviselők anyanyelvükről és anyanyelvükre való fordítási és tolmácsolási szolgáltatásokhoz való hozzáférésének teljes mértékű védelmezése.
A harmadik prioritás az, hogy képesnek kell lennünk a már jóváhagyott nagyszabású tervek végrehajtásában történt előrehaladás értékelésére, amilyen például az Europarl TV vagy a látogatóközpont, amelyekkel szerettünk volna elkészülni az európai választásokig, de sajnos nem készültünk el, valamint az Európai Történelem Háza. Azt akarjuk, hogy ezek a többéves tervek zökkenőmentesen haladjanak és megfelelőképpen értékelve legyenek.
Végezetül úgy vélem, hogy nekünk itt az Európai Parlamentben fokoznunk kell minden olyan erőfeszítésünket, amellyel a válság idején azt mutathatjuk az európai adófizetőknek, hogy a Ház ésszerűen költ a szükségleteire, hogy jobban elláthassa feladatait.
Costas Botopoulos
a PSE képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök asszony, biztos asszony, a Surján-jelentésről szóló vita - amely jelentésben van szerencsém árnyékelőadóként közreműködni - számos kritikus pontot tartalmazó, politikai vita, különösen az idén. Fontossága azzal kezdődik, hogy ez lesz az egyetlen világos politikai vita a politikai prioritásokról, mivel - mint tudják - a választási években nincs lehetőségünk még egy másik vitára; utána pedig egyenesen továbblépünk az eljárás új szakaszába, a kritikus technikai különbségtételek és viták fázisába.
Ez a vita ugyanakkor egy olyan évben zajlik, amikor - mint azt már sokan elmondták, és ahogy mindnyájan, politikusok és polgárok egyaránt tudjuk - Európa igen mély válságba került, és sajnos minden jel arra mutat, hogy a 2010. év, amelyről a jelentés és a vita szól, ugyancsak a válság éve lesz.
Első észrevételem ezért az lenne, hogy jelen pillanatban az is elegendő, ha egyszerű többséggel fogadjuk el ezt a jelentést, amelyet most vitatunk, és amelyről hamarosan szavazni fogunk, ennek azonban olyan jelentésnek kell lennie, hogy az egész Európai Parlament véleményét tükrözze, ne csak valamelyik politikai pártét. Olyan jelentésnek kell lennie, amely kifejezi a polgárok és a politikusok aggodalmát, ugyanakkor - és ezen a ponton nem értünk egyet az előadóval és a képviselőcsoportjával - a hangsúlyt nemcsak a félelemre és az aggodalomra helyezi, hanem a jövőbeni kilátásokra is.
Úgy kell használnunk a költségvetést, hogy megmutassuk a polgároknak, hogy a költségvetés politikai eszköz, amellyel nemcsak a félelmekre reagálunk, de egyúttal a jövőre szóló politikai kilátásokról is gondoskodunk. Ez szerintem rendkívül fontos, ezért képviselőcsoportom a bizottsági megbeszélés szakaszában és a plenáris vita mostani szakaszában egyaránt arra törekedett, hogy egyensúlyba hozza ezt a szöveget az általa kifejezett politikai dinamizmussal, hogy ne az Apokalipszis képeit fessük fel - csupa félelmet és rettegést -, inkább nyissunk új távlatokat az Európai Unió számára.
Megismétlem: ma megelégszünk egy egyszerű többséggel, és ezt lehet, hogy egy képviselőcsoport is el tudja érni, tekintettel azonban arra a vitára, amelyet megerősített többséggel fogunk zárni, rendkívül fontos, hogy a végső elemzésben meghallgassuk a Parlament véleményét - más szóval a polgárok véleményét.
A válság időszakában mi, szocialisták úgy véljük, hogy Európának költségvetésén keresztül kell reagálnia, mégpedig nagyon sajátos vonásokkal. A költségvetés és a politikai Európa által adandó válasznak először is összehangoltnak kell lennie: nem szabad azt a benyomást keltenünk, hogy magukra hagyjuk az egyes tagállamokat e nehéz helyzet megoldásában. Másodszor, előtérbe kell helyeznünk a polgárok szociális védelmét; ezt a szociális mutatót, amely az Európai Unió sajátossága, ápolnunk kell, bármi áron. Ezért szeretnénk, ha bizonyos dolgok másképp szerepelnének a jelentésben. Végezetül, a válságra adott válasznak olyannak kell lennie, hogy a polgárok megértsék, azaz tükröznie kell a környezetvédelem és az energiaügy prioritásait, és igent kell mondania az energia szempontjából független Európai Unióra, de nyitva kell hagynia minden utat, nyitva kell hagynia a lehetőségeket, hogy pontosan azt érhessük el, amit akarunk.
Sok ponton egyetértünk a jelentés általános érzésével, a sürgősség érzésével, a politikai szükség érzésével. Hangsúlyoznánk azonban, hogy annak a válasznak, amelyet mi a költségvetésen keresztül adni akarunk, rendelkeznie kell ezekkel a sajátosságokkal.
Tehát a szeptemberi viszontlátásra, remélve, hogy a Bizottság komolyan figyelembe veszi a Parlament nézeteit.
Anne E. Jensen
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (DA) Elnök asszony, Surján úr a "biztonság” szót választotta a 2010-es költségvetés címének, a szó legtágabb értelmében: a pénzügyi és gazdasági válság enyhítése, fontossága a munkahelyek és a gazdasági biztonság szempontjából, az energiaellátás biztonsága, a biztonságos közlekedés, a polgárok biztonsága a bevándorlás által okozott problémákkal és a demográfiai változásokból eredő problémákkal összefüggésben, ami által egyre kevesebb fiatalnak kell gondoskodnia egyre több idősről, a jobb környezetvédelem iránti igény, a terrorizmus elleni küzdelem és a biztonság előmozdításának szükségessége az EU világban betöltött szerepe révén. A "biztonság” cím jelzi azon területek sokaságát, amelyek számára fontos az uniós költségvetés, és hogy mennyire létfontosságú, hogy a költségvetés tükrözze saját szükségleteinket.
2010 sok szempontból nagyon izgalmas év lesz az EU költségvetése számára. A strukturális alapok esetében 2010 lesz az első olyan év, amikor az "n+3 szabály” érvényesül. Azok az előirányzatok, amelyeket az elmúlt három évben nem kötöttek le a programnak megfelelően, el fognak évülni. Most megláthatjuk, hogy a tagállamok tudták-e időben hasznosítani az előirányzatokat. Én mindenesetre azt remélem, hogy a "naplemente záradék”, az "n+3” szabály nem fog működésbe lépni, de ha ez mégis megtörténne, bizonyára indokolt lenne megvizsgálni, hogy a strukturális alapokra vonatkozó szabályok kellőképpen rugalmasak és a bürokráciától mentesek-e.
A külpolitika 2010-ben a korábbi évekhez hasonlóan trükkös kérdés lesz. Szorgalmaznám, hogy a Bizottság találja meg a megfelelő előirányzatokat, noha az erre a kiadási kategóriára vonatkozó plafon nagyon alacsony. A Költségvetési Bizottságban számos alkalommal beszéltünk arról, hogy milyen álláspontot képviseljünk a Nabucco gázvezeték uniós támogatásának ügyében. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez egy olyan pont, amelynek mi a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoportban nagyon nagy jelentőséget tulajdonítunk. Az energiabiztonságról több különböző kezdeményezés segítségével kell gondoskodni, de mi különösen szívesen látnánk a Nabucco támogatását, mivel ez a projekt végre független a Gazpromtól.
A költségvetési eljárás az idén meglehetősen bonyolult lesz. Az idei év természetesen választási év. Maňka úr és Surján úr jelentése lesz az egyetlen lehetőség arra, hogy a Parlament véleményt nyilvánítson a költségvetésről. A költségvetés tekintetében a tényleges tárgyalásokat már az újonnan megválasztott Parlamentnek kell lebonyolítania. Nem könnyű feladat fenntartani azt az eljárást, amelyet tavaly vezettünk be Haug asszony előadói közreműködésével és a szakbizottságok jelentős mértékű bevonásával. Természetesen meg kell tennünk minden tőlünk telhetőt annak érdekében, hogy az eljárás a lehető legnagyobb mértékben nyitott és strukturált maradjon, és örömmel hallottam, biztos asszony, hogy Ön is ezt fogja tenni. Úgy vélem, hogy ehhez Surján úr és Maňka úr egyaránt jó javaslatot nyújtott be.
Wiesław Stefan Kuc
Elnök asszony, a 2010-re vonatkozó költségvetés elkészítéséhez nagy bátorság kell. Még mindig nem ismerjük a tavaly év végén kibontakozott gazdasági válság teljes terjedelmét. Bár az egyes országok komoly erőfeszítésekkel próbáltak úrrá lenni a válságon, sajnos mégis egyre terjed - munkahelyek szűnnek meg, emelkedik a munkanélküliség és egész családok, sőt, egész társadalmi rétegek, városok és falvak szegényednek el.
A 2007-2013-ra szóló többéves pénzügyi keretben elfogadott feladatok végrehajtása egyre több nehézségbe ütközik. Tavaly, a 2009-re vonatkozó költségvetés összeállításakor nagy nehézségek árán sikerült elérni a becsült finanszírozási szintet. 2010-ben vajon fenn tudjuk tartani ezt a szintet? Remélem, igen. Számunkra ez lesz a jövő év legnagyobb kihívása.
Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy nehéz időkben a szolidaritás a legfontosabb. Nem szabad feladnunk a lisszaboni stratégiában elfogadott nemes célkitűzéseket. Szem előtt kell tartanunk az EU-tagállamok gazdasági sokszínűségét - nem mindegyik tudja majd leküzdeni a válságot, de a közös fellépés nagyon sokat segíthet. A félidős felülvizsgálati szakaszban még mindig megvan az esélyünk arra, hogy változtassunk a politikánkon, és a válság negatív hatásainak leküzdésére helyezzük a hangsúlyt, ezt tekintve az elsőszámú prioritásnak.
Végezetül szeretnék őszinte köszönetet mondani a Költségvetési Bizottságban dolgozó képviselőtársainknak, Surján Lászlónak és Vladimír Maňkának, e nehéz időkben tanúsított helytállásukért.
Pedro Guerreiro
Az Európai Unióban elharapódzó, egyre romló válság és az ennek kezelésére szolgáló objektív, hatékony, közösségi szintű intézkedések hiánya láttán az Európai Parlament - miután tavaly decemberben olyan költségvetést fogadott el 2009-re, amely körülbelül 8 milliárd euróval alacsonyabb a 2007-2013-ra szóló többéves pénzügyi keretben (MFF) meghatározottnál - most a 2010-re vonatkozó végleges költségvetést közelíteni akarja ezekhez a felső határokhoz. Véleményünk szerint azonban az a legkisebb összeg, amit az Európai Parlament kérhetett volna, tényleg túl kevés.
A közösségi költségvetést az EU bruttó nemzeti jövedelmének 1%-ára korlátozó jelenlegi MFF-ben kiszabott költségvetési keretek nyilvánvalóan nem alkalmasak a gazdasági és társadalmi kohézió meghirdetett politikájának megvalósítására. Mi több, ezeket az alkalmatlan határokat nem is alkalmazzák teljesen erre a célra, sőt, nem is tartják be, és bizonyosan nem hajtják végre teljes mértékben. A végrehajtáshoz képest kétéves lemaradásban lévő strukturális és kohéziós alapok költségvetésének állandó alábecsülése és nem kielégítő végrehajtása intézkedések egész sorának elfogadását teszi szükségessé ezen alapok végrehajtásának biztosítása érdekében, különösen amikor az Európai Unió és az általa folytatott neoliberális politika is a jelenlegi gazdasági válság eredendő okai közé tartozik.
A munkanélküliség, a társadalmi egyenlőtlenségek és a szegénység növekedése láttán újból megerősíthetjük, hogy más intézkedések mellett sürgősen fel kell lendítenünk a strukturális és kohéziós alapok pénzügyi erőforrásait, felgyorsítani és biztosítani ezek teljes körű végrehajtását, növelni a közösségi társfinanszírozás arányát és eltörölni az n+2 és az n+3 szabály alkalmazását ezekben az alapokban. Ezeket az alapokat arra is kell használnunk, hogy védjük a jogokkal társuló foglalkoztatást és növeljük a munkavállalók vásárlóerejét, hatékonyan támogassuk a kis- és családi gazdaságokat és halgazdaságokat, védjük és fejlesszük az egyes tagállamok termelőágazatait, különösen a kohéziós országokét, továbbá hatékonyan támogassuk a mikro-, kis- és középvállalkozásokat és a szövetkezeti ágazatot.
Nils Lundgren
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök asszony, az EU egy olyan költségvetéssel néz szembe a globális pénzügyi válsággal, amelyet fél évszázaddal ezelőtt alakítottak ki. Az előadó szerint az EU-nak a modern, globalizált világban egy olyan költségvetés segítségével kellene helytállnia, amelyben szinte minden pénz egy eszelős agrárpolitikára és egy hatástalan regionális politikára van szánva. Olyan ez, mintha könnyűlovasságot küldenénk egy modern, távvezérelt rakétákkal felszerelt, gépesített hadsereg ellen.
A különbség nagysága egészen abszurd. A pénzügyi válság rendezésének költségeit egyelőre felbecsülni sem lehet, de egy előterjesztett számítás szerint 50 000 milliárd USD körüli összegre kell számítani. Az EU teljes költségvetése ennek az összegnek csak néhány százaléka, és az is le van már kötve a mezőgazdaságra és a regionális politikára. Az EU minden tagállamtól megkövetelte egy ösztönző csomag végrehajtását, a saját GNP-je alig több, mint 1%-ának megfelelő összegben. Ez már több, mint az egész uniós költségvetés, amely természetesen csak 1% körüli összeget jelent.
Az is szánalmas, ahogy a két jelentés az éghajlattal foglalkozó politikára és az energiapolitikára szóló finanszírozás esetében fogalmaz. Az EU költségvetése ezeken a területeken szintén elhanyagolható. Az EU-nak az a feladata, hogy együttműködést és kötelezettségvállalásokat érjen el, amelyek költségét a tagállamoknak kell viselniük, miután ott ezeket beépítették egy demokratikus folyamatba.
Ugyanez vonatkozik az energiapolitikára. A gázvezetékeket a szárazföldön olcsóbb kiépíteni, mint a tengerfenéken. Most, amikor Oroszország és Németország ennek ellenére a tengerfenéken épít a két országot közvetlenül összekötő gázvezetéket, ezt azért teszik, hogy elszigeteljék magukat. Ez egy új Rapallo, az EU pedig egy szót sem szól. "Fölszárnyal a szó, eszme lennmarad” - mondja a király a Hamletben.
Sergej Kozlík
- (SK) Az Európai Parlament költségvetési struktúrájának hátterében álló alapvető logika - ahogyan a Költségvetési Bizottság előadója, Vladimír Maňka előterjesztette - megállja a helyét. Többek között rendelkezik azokról a pontokról, amelyek gyengébbnek bizonyultak, illetve a korábbi években nem lettek teljesen átgondolva vagy kellőképpen végrehajtva.
Idetartozik mindenekelőtt az Európai Parlamentben használt fordítási és tolmácsolási erőforrások rendszerezése. A várakozások ellenére ezen a téren nem sikerült maradéktalanul teljesítenünk az Európai Unió egyik axiómáját, azaz az egyenlő hozzáférést és a nyelvi megkülönböztetéstől való mentességet.
Itt most nemcsak az európai parlamenti képviselők tevékenységeivel kapcsolatos egyenlő hozzáférésre és megkülönböztetésmentességre gondolok, hanem konkrétan arra, hogy az uniós polgároknak - anyanyelvüktől függetlenül - mennyiben van lehetőségük tájékozódni arról, milyen tevékenységek folynak és a viták milyen eredménnyel zárulnak abban az intézményben, ahová a polgárok közvetlen választásokkal küldik a képviselőiket.
Bár időközben lezajlott az Európai Unió nagyarányú kibővítése, egy ötéves késés tényleg abszurd időhúzásnak tűnik. Ez aláássa az európai intézményekbe vetett hitet, különösen a kisebb országokban, és jó táptalajt kínál a nacionalista politikai csoportok számára.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Elnök asszony, biztos asszony, ez lesz az utolsó költségvetés ebben a parlamenti ciklusban, sőt, ha szerencsénk van, egyben ez lesz az utolsó költségvetés a Lisszaboni Szerződés - és az új költségvetési rendelkezések - végrehajtása előtt.
A mai vita, amellyel most foglalkozunk, a költségvetési iránymutatásokról szól; mivel ezek valójában iránymutatások, és teljesen egyértelmű, hogy kellő időben el kell fogadnunk itt ezeket a költségvetési iránymutatásokat, hogy hatással lehessenek a biztos asszony által készített előzetes költségvetési tervezet összeállítására, amint az előbb ezt el is mondta. Ezek annyiban iránymutatások, hogy szerepelnek bennük a Parlament politikai prioritásai, amelyekhez költségvetési tartalmat és juttatásokat kell rendelni.
Az Európai Unió költségvetése a csekély forrásokért folytatott küzdelem, különösen most, a pénzügyi és gazdasági válság idején. Ezért rendkívül fontos a döntés, amelyet most fogunk meghozni azzal kapcsolatban, hogy mit tekintsen az Európai Parlament politikai prioritásnak, mivel ez a költségvetés egyfajta hidat fog képezni az Európai Parlament két ciklusa között, csakúgy mint az Európai Bizottság két mandátuma között.
Akik ezt az eljárást most elindítják, nem ugyanazok, mint akik decemberben be fogják fejezni, sőt, az sem kizárt, hogy mostantól decemberig összesen három biztos is felelőse lesz a költségvetési ügyeknek - és szeretném megragadni ezt az alkalmat, hogy gratuláljak a biztos asszonynak a kinevezéséhez. Ezért rendkívül fontos, hogy itt a Házon belül egyetértésre jussunk a prioritásainkat illetően.
Egyértelmű, hogy a tavalyi évhez hasonlóan most is a polgáraink legnagyobb fokú biztonságát tartjuk szem előtt a költségvetésben. Ez a biztonság különálló fejezetek nagy számát jelenti, amilyen például a társadalmi kohézió, az álláskeresés és a kohézió, és emellett - amint az sajnos már az ülés elején említést nyert - a biztonságot és a terrorizmus elleni küzdelmet is fokoznunk kell. Nem szabad elfelejtenünk, hogy a terrorizmus elleni harc sajnos még mindig az Európai Unió prioritásai közé tartozik.
Természetesen az is a prioritások közé fog tartozni, hogy úrrá legyünk a gazdasági válságon. A gazdasági fellendülési terv megmutatta az éves költségvetés, a többéves pénzügyi keret, sőt, az intézményközi együttműködés korlátait és hiányosságait. Leginkább a valódi párbeszéd hiányzik, hogy megvizsgáljuk például az Európai Beruházási Bank szerepét és a kiadási kategóriák feleslegeinek felhasználását az Európai Bizottság terveinek finanszírozására. A konszenzus hiányzik, és persze a párbeszéd.
Ezek az iránymutatások politikai döntésekkel fognak járni, amelyek megjelennek majd a júliusi egyeztetésben, és ezután bekerülnek az első olvasatba.
Szeretném, ha az előadó, Surján úr elegendő támogatást kapna ahhoz, hogy ezeket az iránymutatásokat sikeresen megvalósíthassa, mivel erre megvannak a képességei, és remélem, hogy decemberre nagyon pozitív eredményeket tudhat maga mögött.
Ralf Walter
(DE) Köszönöm szépen, elnök asszony, hálásan köszönöm, biztos asszony. Mint Surján úr elmondta, a rendelkezésre álló költségvetés szoros - a bruttó nemzeti termék 1%-a. Így annál is inkább óvatosan kell bánnunk az alapokkal, különös tekintettel az embereket nyomasztó válságra. Arra is törekednünk kell, hogy a döntéseket együtt hozzuk meg.
Van egy része a jelentésnek, amelyről nem lehetséges a közös döntés. Ez az energiaellátásra és az energiabiztonságra vonatkozik. Azt kérdezem magamtól, hogy olyan időszakban, amikor minden egyes euróval el kell számolnunk, tényleg olyan területekbe kell-e befektetnünk a pénzt, ahol egyes piaci szereplők haszna milliárdokra rúg. Támogatást javasolunk olyan projektekhez, mint az olasz Eni csoport Déli Áramlat projektje, amelynek a nyeresége 10 milliárd EUR volt. Az Északi Áramlat az E.ON projektje, ezé az 5 milliárd eurós nyereséggel működő német csoporté, a Nabucco projekt pedig egy német, egy osztrák és egy török vállalatot fog össze, 6 milliárd eurót meghaladó összesített nyereséggel. Az adófizetők pénzét tényleg olyan területekre kell fordítanunk, ahol ilyen nyereség keletkezik? Nem kellene ezeknek az üzleti csoportosulásoknak inkább maguknak megtenni a szükséges beruházásokat, nekünk meg csak azokkal a területekkel foglalkozni, ahol az adófizetőktől származó támogatás tényleg szükséges? Nem lenne szabad még több pénzt szórnunk azok elé, akik amúgy is eleget keresnek, márpedig most ez a helyzet. A kérdés tehát: tényleg ezt akarjuk?
A második kérdésem a következő: ha mégis támogatjuk a vállalatokat, miért éppen a Nabuccót? Miért akarjuk felborítani az egyensúlyt ezen a téren? Miért akarunk például egy magyar cégnek kedvezni egy olasszal szemben? Mi indokolja ezt? A versenysemlegesség kötelező, ezt azonban sérti az elfogadni remélt intézkedés.
A harmadik állításom, hogy a pénzt Európában kell elkölteni. Mi hasznunk van egy azerbajdzsáni beruházásból? Az európai polgárok a válság láttán megoldási mechanizmusokat várnak tőlünk. Azt várják, hogy segítsünk.
Jelenlegi formájában nem támogathatjuk a Surján-jelentést, mivel ez azt jelentené, hogy versenytorzító intézkedéseket ösztönzünk, és még több pénzt adunk az amúgy is nagy nyereséggel működő intézményeknek és iparágaknak. Az Európai Unió a maga csekély erőforrásaival ezt egyáltalán nem engedheti meg magának.
Kyösti Virrankoski
(FI) Elnök asszony, nagy kihívás lesz összeállítani a jövő év költségvetését. A jövő tavaszi európai parlamenti választások hosszú szünetet fognak eredményezni a tervezési folyamatban, és a Lisszaboni Szerződés esetleges hatálybalépése azt jelenti, hogy a költségvetést olyan szabályok szerint kell megtervezni, amelyek különböznek a későbbi végrehajtásra vonatkozóktól. Ezért szeretnék sok sikert kívánni a költségvetés általános előadóinak, Surján úrnak és Maňka úrnak ehhez a gigászi feladathoz.
Az EU strukturális politikája a bürokrácia ördögi körébe került. Az ok az adminisztráció és a monitoring reménytelenül bonyolult rendszere, amely csak arra van felkészülve, hogy a Szociális Alap programjainak 20%-áról és a Regionális Fejlesztési Alap programjainak 7%-áról gondoskodjon. A nagyobb projekteknek mindössze 2%-ához van meg a finanszírozás. Ráadásul az új programozási időszakból már több mint két év eltelt. Tavaly például a kötelezettségvállalások közül több mint 2,8 milliárd EUR-t kellett visszavonni vagy halasztani, és több mint 4 milliárd EUR-t vontak vissza kifizetési előirányzatok formájában.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Elnök asszony, az egyes években elfogadott költségvetések összesen lényegesen kevesebbet tesznek ki, mint a többéves pénzügyi keretekben elfogadott összegek. Ráadásul a költségvetések végrehajtása még alacsonyabb szintű, aminek folytán jelentős összegű fennálló költségvetési kötelezettségvállalás keletkezik (REL). Ez a jelenség konkrétan az Európai Bizottság által előírt bonyolult szabály- és követelményrendszerből, valamint a tagállamok által a kedvezményezettekre vonatkozóan bevezetett részletes szabályozásokból ered.
A költségvetés végrehajtásának javításához alapvető fontosságú, hogy mind a Bizottság, mind az egyes tagállamok jelentős mértékben enyhítsenek a bürokratikus terheken. Másodszor, tekintettel az egyre mélyülő gazdasági válságra az EU-ban, létfontosságú, hogy még szélesebb körben használjuk az uniós költségvetési forrásokat és finanszírozást, az európai intézményektől származó kölcsönök és hitelek formájában, hogy támogassuk a fejlődést a tagállamokban, és különösen a kis- és középvállalkozások ágazatát. Harmadszor, egyben befejezésül, az is létfontosságú, hogy még jobban kihasználjuk az uniós költségvetési forrásokat és a bankok által biztosított finanszírozást is, hogy biztosítsuk a valódi diverzifikálást az energiaellátásunk terén, különös tekintettel a Nabucco-projektre. Ha nem diverzifikáljuk az energiatermeléshez szükséges nyersanyagellátásunkat, különösen a földgáz terén, a januárihoz hasonló válság meg fog ismétlődni.
Hans-Peter Martin
(DE) Elnök asszony, jól tesszük, hogy a pénzügyi válságról beszélünk, az az állítás azonban nem állja meg a helyét, miszerint az Európai Uniónak nincs pénze a költségvetésében ahhoz, hogy finanszírozza a válság leküzdéséhez szükséges intézkedéseket.
144 milliárd EUR van az éves költségvetésünkben, amelyből 5 milliárd EUR valahogy ki lett vonva. Konkrétan a következőt javaslom: csináljunk ebből az 5 milliárd euróból 50 milliárd eurót, anélkül hogy megnövelnénk a költségvetést. Hogy ez hogyan lehetséges? Ami az adminisztratív részét illeti, ha összeadjuk az operatív programokban elrejtett összes uniós adminisztratív kiadást, azzal máris megvan 15 milliárd EUR.
Azt mondom, hogy 5 milliárd euróból is ki tudnánk jönni, és akkor maradna 10 milliárd EUR a pénzügyi válság leküzdésére. Ezután megtennénk azt, amit mindenki mástól megkövetelünk, nevezetesen független vizsgálatnak vetnénk alá a programjainkat és tevékenységeinket. Meggyőződésem, hogy amennyiben a jelenlegi Európai Unió konkrét politikáit végre megvizsgáltatnánk, könnyedén találhatnánk további 30 milliárd eurónyi megtakarítási lehetőséget évente, anélkül hogy a céljainkat szem elől tévesztenénk.
Akad néhány kisebb ügy is itt a Házban. A költségvetésünk 1,5 milliárd EUR. Ha az üléseket időben kezdenénk, hatékonyabb lenne a munkánk - ami 700 millió eurót érne -, a maradék 300-at pedig meg lehetne spórolni a Tanácson, amely éppolyan pazarlóan működik, mint ez a Parlament.
Reimer Böge
(DE) Elnök asszony, biztos asszony, hölgyeim és uraim, ezekkel a 2010-es költségvetésre vonatkozó iránymutatásokkal a Parlament plenáris ülése nemcsak a költségvetési politikára vonatkozó iránymutatásokat fogja meghatározni, hanem - a képviselőcsoportok e tárgyról szóló, állásfoglalásra irányuló indítványának hiányában - egyúttal válaszol a Bizottság éves politikai stratégiájára.
A költségvetés amiatt olyan bonyolult tárgy, mert alapvetően két szakaszból áll. A júliusi egyeztetésért még ez a Ház és a Költségvetési Bizottság lesz felelős, és egyelőre nem láthatjuk előre, milyen új kihívások és kiegészítő intézkedések fognak következni például a Lisszaboni Szerződés esetleges hatálybalépéséből vagy a nemzetközi és európai ciklikus tendenciákból eredő új követelményekből. Ugyanakkor a 2010-es költségvetés ezt követően egyfajta hidat fog képezni a költségvetési felülvizsgálat és a többéves programok félidős értékelése felé, mivel mindkettőre 2010-ben kerül majd sor. Nagy örömmel látom, hogy az előadó, Surján úr, az európai költségvetési politika aspektusainak megvitatásakor hangsúlyozza, hogy Európa jelenthet lehetőségeket és védelmet; azaz képes garantálni a belső és külső biztonságot, védelmet nyújthat az európai polgároknak és segíthet az aktuális problémák kezelésében azáltal, hogy új lendületet ad a növekedésnek, az innovációnak és a munkahelyteremtésnek. Most nemcsak új pénzekről beszélünk; konkrétan a meglévő intézkedések egyszerűsítéséről és felgyorsításáról is beszélünk, hogy ne kelljen évről évre, pótköltségvetések révén folyton visszatérítenünk a szolidaritási programjaink költségvetésének már részét képező, elfogadott kifizetéseket.
Ugyancsak üdvözlöm azokat a prioritásokat, amelyeket Maňka úr ebben a jelentésben a Parlament elé terjesztett. A nyelvi szabályozás javításának szükségessége mellett a Parlament belső struktúrájának javításával kapcsolatban a már megkezdett átvilágítást is folytatnunk kellene, ahelyett hogy mindig csak újabb álláshelyeket kérünk. Ha több törvényt fogunk elfogadni, többször kell másfelé koncentrálnunk; nem tehetjük meg, hogy mindig újabb pozíciókat és beosztásokat kérünk, amikor csak kedvünk tartja. Ezen a téren még nagyon sok a tennivalónk.
István Szent-Iványi
(HU) Elnök Asszony! Biztos Asszony! Üdvözlöm, hogy a jelentés egyértelműen állást foglal a Nabucco-projekt közösségi támogatása mellett. Az orosz-ukrán gázválság rámutatott Európa kiszolgáltatottságára a gázellátás terén. A Nabucco-projekt az egyetlen reális, megvalósítható terv, amely képes enyhíteni Európa egyoldalú függőségét az orosz gázszállításoktól. Önök talán már unják, hogy minden évben a költségvetési vitában fölhívom a figyelmet a külügyi fejezet elégtelen finanszírozására. Az Unió csak akkor tud időben reagálni az új kihívásokra, ha érdemben rugalmasságot mutat a költségvetése, és lehetővé teszi a fejezeteken belüli és a fejezetek közötti átcsoportosításokat, különben továbbra is költségvetési trükkökkel, átláthatatlan költségvetési manipulációkkal tudjuk a legfontosabb célkitűzéseket támogatni. Felhívom a Bizottságot arra, hogy valódi, félidei felülvizsgálat keretében nyújtson megoldást a külkapcsolati fejezet súlyos finanszírozási problémáira, és biztosítson nagyobb rugalmasságot a költségvetés számára.
James Elles
Elnök asszony, a 2010-es költségvetés első szakaszához érkezve szeretnék gratulálni mindkét előadónak. Egyértelmű - és ezt más felszólalók is megemlítették -, hogy az idén ősszel egy másfajta vitában lesz részünk, mivel az európai választások időszaka ezúttal az elmúlt hatvan év legrosszabb gazdasági körülményei között ér bennünket.
Úgy sejtem ezért, Surján úr, hogy amikor az ősszel majd megvizsgáljuk ezt a költségvetést - márpedig Ön ebben a dokumentumban a hagyományos kihívásokat vette sorra -, ezek nagyban meg fognak változni a most következő vitáknak köszönhetően, és az kerül a középpontba, hogy hová tartunk, a jövőre szóló munkahelyteremtés, semmint a múltba tekintés. A hangsúly az Ön dokumentumában szereplő dolgokon lesz, például a zöld technológiákon, a nulla széndioxid-kibocsátású technológiákon és mindenekelőtt azon, hogy az IKT hogyan segítheti elő az innovációt, és hogyan tudja biztosítani azt az újfajta növekedést, amelyre az európai gazdaságnak szüksége lesz.
Maňka úr, az Európai Parlamentre vonatkozó költségvetésben, amikor az előbb említett átvilágítási folyamatról van szó, ne feledkezzen meg a technológiák szerepéről és arról, hogy mindent el lehet végezni sokkal egyszerűbben is. Nincs szükségünk a hagyományos módszerekre: új módokat kell kitalálnunk arra, hogy kommunikálni tudjunk a polgárainkkal. Sejtésem szerint a következő Parlament időszakának végére minden parlamenti széksorban lesz egy vagy két ember, aki blogot vezet. A világon ma több mint 100 millió blog létezik; 2004-ben, amikor ez a parlamenti ciklus elkezdődött, blogok még egyáltalán nem voltak. Rá kell hangolódnunk a jövőre, nem maradhatunk mindig a járt utakon, amelyekhez már oly sok szempontból hozzá vagyunk szokva.
Végezetül nagyon határozottan támogatom Surján úr javaslatát, mivel mindkét költségvetésben utal arra, amit én úgy hívok, hogy "érték a pénzért”, mások úgy hívják, hogy a pénz elköltésében elért "minőségi javulás”. A gazdasági recesszió nagyon keményen le fog sújtani ránk, ezért meg kell tudnunk indokolni az elköltött pénzeket. Szeretném megköszönni a biztos asszonynak mindazt, amit hivatali ideje alatt a kiadások nyomon követésére való képesség terén tett. Ha az újonnan hivatalba lépő Parlamentben készülne egy elemzés arról, hogy mely költségvetési tételek erősek, és melyek gyengék, az igazán örvendetes fejlemény lenne.
Maria Petre
(RO) Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani képviselőtársam, Surján úr erőfeszítéseiért. Mivel a 2010-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokat vitatjuk, ami gyakorlatilag egy politikai vita, pár dologra szeretném felhívni a figyelmet.
Véleményem szerint, csakúgy mint Románia véleménye szerint, van egy létfontosságú elem, amely szükséges az Európai Unió hatékony működéséhez, és ezt okvetlenül be kell építeni a 2010-es költségvetési sorokba: ez pedig a Nabucco-projekt. Mindnyájan tudjuk, hogy az Európai Uniónak meglehetősen kellemetlen élményben volt része az elmúlt télen, amikor egyszerre mindenfajta gázellátást nélkülöznie kellett. Ez ráadásul nem kizárólag a gázra vonatkozik, hanem az Európai Unió által használt energiaforrások mindegyikére.
Az EU nemcsak az ár, az ellátás tekintetében is függ a beszállítóitól. Ezért abszolút létfontosságú, hogy diverzifikáljuk az energiabeszállítóinkat és energiaforrásainkat, illetve e források szállításának módját, hogy garantálhassuk polgárainknak a folyamatos ellátást, és meg tudjuk védeni őket az ellátás szüneteltetésétől, különösen a téli hidegben.
Másrészről viszont úgy érzem, hogy beruházással és ösztönzéssel kell segítenünk az új technológiákkal foglalkozó kutatásokat és fejlesztéseket, amelyek lehetővé fogják tenni, hogy iparaink a lehető legkisebb energiafogyasztással működjenek. Erősítenünk kell az energiatakarékossági kampányokat, az európai polgárokkal együttműködve. A források diverzifikálása és a takarékosság egyaránt arra szolgál megoldásként, hogy felkészüljünk és reagálni tudjunk az Európai Uniót fenyegető energiaválságokra.
Ville Itälä
(FI) Elnök úr, kihívásokban gazdag év áll előttünk: egyrészt választások lesznek, de mindennek a tetejébe ott van a gazdasági válság is. Ez azt jelenti, hogy nagyon nagy a felelősségünk, de szerencsére Surján úr és Maňka úr foglalkozik is ezzel. Tudom, hogy mindketten nagyon komolyan veszik a felelősséget, és nagyon alkalmasak a feladataik ellátására. Ez értelemszerűen azt jelenti, hogy nekünk konkrétan a Parlament saját projektjeit kell átgondolnunk, és példát kell mutatnunk a nyilvánosságnak, hogy ennek eredményeképpen elnyerhessük a bizalmát. Tényleg elő kell vennünk a nagyítót, és gondosan meg kell vizsgálnunk, milyen projekteket tudunk végrehajtani ebben az időszakban. Ezek semmi esetre sem lehetnek nagyszabásúak.
Beszédemben egyetlen dologra akartam hangsúlyt helyezni. Arról van szó, hogy az idei költségvetésbe bekerült egy új fejezet, a "Balti-tengeri stratégia”, és remélem, hogy az idén a Bizottság és Parlament együtt fog rátalálni a megfelelő projektekre, és együtt fogja megkeresni a megfelelő pénzt a megfelelő fajta intézkedésekhez. A Balti-tengeri régióban élő emberek arra várnak, hogy a balti-tengeri stratégia ügyében érdemi lépések történjenek, és ha átgondoljuk a dolgot, ezt jó eséllyel sikerre is vihetjük.
László Surján
előadó. - (HU) Én nagy örömmel fogadtam a hozzászólásokat, és úgy érzem, hogy a legtöbb kritika, ami elhangzott, meg a benyújtott módosító indítványok is jószerivel közös tőről fakadnak. Már úgy értem, hogy inkább csak szóhasználati kérdésekről van szó, mint valós ellentétekről. Egy komoly vitapont van, a Nabucco-kérdés támogatása. Én szeretném világossá tenni, hogy nem cégeket akarunk támogatni, és szó sincs milliárdos projektekről, de lépéseket várunk az Európai Bizottságtól Európa energiafüggetlensége érdekében, és ennek szimbóluma - többek között - a Nabucco-projekt.
Tisztelt Elnök úr, engedje meg, hogy egy gondolatra még fölhívjam a figyelmet. Ez a költségvetés túlmutat önmagán. Európa polgárai ma már nem érzik az Uniónak azt a nagyszerűségét, amit az alapító atyák éreztek, nevezetesen, hogy békét teremtsen, hogy ne legyen lehetőség háborút indítani. Itt ma már másról van szó. Háborúra nem kell számítanunk, de lám, jönnek ilyen támadások, mint ez a krízis. Ha meg tudjuk oldani, ha meg tudjuk mutatni magunknak és Európa polgárainak, hogy az Unió együtt, közösen kezelni tudja ezeket a gondokat, akkor az Unió világos üzenetet ad a polgárai számára, hogy van értelme áldozni, van értelme együttműködni. Szükség van az Unióra. Az euroszkepticizmus hanyatlását várom egy sikeres 2010-es költségvetéstől, és erre kérem a támogatást majd most és később az ősz folyamán. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Vladimír Maňka
előadó. - (SK) Szeretnék köszönetet mondani mindenkinek, aki részt vett ebben a gondolatébresztő vitában, egyúttal szeretném megköszönni az árnyékelőadóknak az építő szellemű együttműködést. Módosító javaslatuknak köszönhetően az egész tervezet magasabb színvonalú lett.
Ugyancsak szeretnék köszönetet mondani Rømer főtitkárnak az együttműködéséért, és máris várakozással tekintek a következő főtitkárral való közös munka elé.
Szeretnék köszönetet mondani az összes képviselőnek az Európai Parlament főtitkárságairól, akikkel volt alkalmam találkozni és eszmét cserélni. A többi főtitkárság képviselőinek azt szeretném mondani, hogy velük is szívesen találkoznék, hogy az együttműködés révén olyan hatékony megoldásokat kereshessünk, amelyek segítségével jobb hatásfokkal tudjuk hasznosítani az európai polgárok pénzügyi erőforrásait.
A Költségvetési Bizottság konstruktív együttműködést folytatott a többi intézménnyel is, úgy a múltban, mint az előző költségvetési folyamat során. Úgy vélem, hogy az intézmények által jelenleg benyújtott költségvetési követelmények realisztikusak.
Szeretném jelezni, hogy nagyra értékelem azt, ahogyan a költségvetéseket összeállítják ezeknél az intézményeknél, mivel a költségvetés létrehozásához nemcsak az inflációs együtthatót kell automatikusan számításba venni, de a tényleges szükségleteken is kell alapulnia, ami a mostani időszakban tényleg nagyon nehéz feladat. Az elkövetkező napokban az intézmények képviselőivel találkozom, hogy meghallgassam a véleményüket, mielőtt a Költségvetési Bizottságban megvitatnánk ezeket a becsléseket. Szeretném még egyszer köszönetet mondani valamennyi kollégámnak. Számítok a további együttműködésre.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2009. március 10-én, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Šarūnas Birutis  
írásban. - (LT) A pénzügyi és gazdasági válság idején a kis- és középvállalkozások egyre nagyobb nehézségekkel néznek szembe, amikor megpróbálnak támogatást szerezni a tudományos kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció számára; az általános versenyképességi és innovációs program szerint hatékony támogatást lehetne nyújtani a kkv-k innovációval összefüggő tevékenységeihez, ami tehát nyomatékosítja a versenyképességi és innovációs program finanszírozásához szükséges, megfelelő nagyságrendű összegek kiosztásának fontosságát.
Az információs és kommunikációs technológiák nagyszerű lehetőséget kínálnak a növekedés és az innováció ösztönzésére, ezáltal segítve a lisszaboni stratégia céljainak megvalósítását és a jelenlegi gazdasági válság leküzdését; minden eddiginél erősebben érvényesül, hogy az európai kutatási térség az európai információs társadalom alapja, és elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy megszüntessük a következetlenségeket az európai tudományos kutatási tevékenységek, programok és politikák terén; a megfelelő finanszírozás azért fontos, hogy biztosítani lehessen a magas szinten képzett tudósok szabad mozgását, és ezáltal támogassuk a globális tudományos kutatási infrastruktúrát, amely Európa-szerte minden kutatói csapat számára hozzáférhető.
A biztonság védelme az Európai Unió energiaellátásában és az energiaszolidaritás elve a legfontosabb prioritások közé tartozik az EU napirendjén, és ezt az uniós költségvetésben megfelelőképpen figyelembe kell venni.
Marusya Ivanova Lyubcheva  
A 2010-es költségvetés előkészítése során az EP-re nagyobb felelősség nehezedik, mint a korábbi költségvetések idején. Ennek oka a pénzügyi és gazdasági válság, amely a bizonytalan energiahelyzettel együtt súlyosan érintette az EU tagállamait. A költségvetési folyamatban a lehető legnagyobb pontosságra, ugyanakkor rugalmas választási lehetőségekre van szükség, mivel a válság dinamikája dinamikus kezelést is szükségessé tesz.
A regionális és társadalmi kohéziós politika végrehajtásában sikeresebbnek kell lennünk, az EU egész területén. Ezt minden prioritásnak tükröznie kell, ami a gazdasági válság idején még nagyobb kihívás, hogy ne hagyjuk, hogy a tagállamok között eluralkodjon a megosztottság, és segítsük az új tagállamok felzárkózását.
Úgy vélem, a költségvetési eszközök alkalmazásával 2010-ben jobban elszámoltathatóak leszünk az energia és közlekedési hálózatok terén, és az EU belső energia hálózatai elég jól meg lesznek tervezve, hogy alternatívát biztosítsanak az energiahiány által leginkább sújtott országok számára. Különösen fontos szempont még a rugalmasság és a hatékonyság a szállítási folyosók finanszírozása terén, a szállítás megkönnyítése és az országok közötti kommunikációs kapcsolatok kibővítése érdekében. Külön figyelmet kell fordítanunk az észak-déli hálózatokra.
A kutatás-fejlesztési projektek kibővítésében sokkal nagyobb intenzitásra van szükség. Az innovációs politikának az olyan ágazatokat kell megcéloznia, amelyek az érintett országok számára alkalmasak, hogy a támogatások felhasználásával a lehető legnagyobb hatékonyságot lehessen elérni.
Péter Olajos  , -
írásban. (HU) Mint a 2010-es EU költségvetés véleményadója a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság részéről, szeretném kifejezni elégedettségemet az előttünk fekvő anyaggal kapcsolatban.
Különösen üdvözlöm a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy hozzájárul a gazdasági és társadalmi újjáépítéshez, az energiahatékonyság megerősítéséhez és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez
Teljes mértékben egyetértek azzal, hogy az Uniónak több olyan nagyratörő pénzügyi és költségvetési döntést kell hoznia, amely lehetővé teszi az Unió szerepvállalását elsősorban a gazdasági növekedés és munkahelyteremtés területén. A környezetvédelem, a zöld New Deal, azaz a zöld technológiákba való beruházások növelésével a jelenlegi gazdasági válság megoldása erre nagyszerű lehetőség.
Az év eleji gázellátás körüli problémák ismét rámutattak az alternatív energiaforrások, energiaszállítási útvonalak, az energiatároló kapacitás, valamint a tagállamok közötti energiaszállítási összeköttetések hiányára. Ezért fontos hogy az energiaellátás és -szállítás biztonságának fokozása az EU költségvetésében is megfelelően tükröződjön, hogy jelentős összegeket invesztáljunk ezekre a területekre.
Mint arra a jelentés nagyon jól rámutat, az éghajlatváltozás és a környezetvédelem, valamint az energiabiztonság kérdése szorosan kapcsolónak egymáshoz. Ugyanakkor sajnálatos módon az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos intézkedések még mindig nem szerepelnek megfelelően az EU költségvetésében. A Parlament feladatát ezért most leginkább abban látom, hogy ezen a területen gyakoroljon nyomást a Bizottságra és érje el ezen források növelését.
