Žalioji knyga dėl rinkos priemonių aplinkos ir susijusios politikos tikslams (diskusija) 
Pirmininkas
Kitu punktu pažymėtas Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vardu Anne Ferreira skaitomas pranešimas apie Žaliąją knygą dėl rinkos priemonių aplinkos ir susijusių politikos tikslų.
Anne Ferreira
pranešėja. - (FR) Pone Pirmininke, Komisare, ponios ir ponai, visų prima ypač norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams ir nuomonių sudarytojams už jų vertingą pagalbą.
Šiandien galime džiaugtis Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugumo komiteto patvirtinta balansine ataskaita, kuri yra bendrų pastangų rezultatas. Be jokių abejonių, Europos Sąjunga rūpinasi aplinka vidaus ir tarptautiniu lygiu.
Nusistačiusi keletą tikslų, skirtų skubiems aplinkos poreikiams patenkinti, Europos Sąjunga turi numatyti būdus, kaip jų pasiekti. Siekdama tai padaryti, Sąjunga daugelį metų priiminėjo teisės aktus, kurie yra reguliariai peržiūrimi ir taikytini Sąjungoje. ES investuoja į mokslinius tyrimus, didina visuomenės sąmoningumą ir skatina gerą valstybių narių praktiką.
Dabar siūlome pažvelgti į kitą galimybę, t. y., rinkos priemones. Ataskaita pagrįsta Komisijos dokumentu, kuriame yra keletas pasiūlymų ir minčių, kurias vertinu palankiai. Visų pirma juo siekiama patobulinti tekstą, kuris mano nuomone, per daug sutelktas ties klimato kaita. Tai, žinoma, yra labai svarbi problema, tačiau neturime ignoruoti bendro vaizdo, visų žmogaus veiklos sričių, kurių poveikis aplinkai yra labai svarbus.
Deja neturėjau jokios informacijos apie konsultacijas, kuri būtų pravertusi mūsų darbe. Komisija Žaliojoje knygoje siūlo siekti aplinkos tikslų mažesnėmis ir protingomis sąnaudomis. Tai turėtų būti įmanoma pasitelkus ekonomines priemones, kurios yra lankstus būdas nustatytiems tikslams pasiekti.
Galiausiai pranešime teigiama, kad Komisija turėtų sudaryti veiksmų planą ar kitą sistemą dėl rinkos priemonių aplinkai. Turiu klausimą Komisijai: ar ji gali pasakyti kokį etapą ji pasiekdiskusijose ir ar jau yra konsultacijų rezultatai, paremsiantys ar pakeisiantys siūlymus Žaliojoje knygoje? Tikiu, kad tai labai svarbus klausimas.
Įgyvendindami rinkos priemones, turime vadovautis tam tikrais principais. Žinoma, turime taikyti "teršėjas moka" principą, užtikrinti, kad rinkos priemonės papildytų viena kitą ir kitas priemones ir, kad jos būtų pastovios ir tinkamos apimamų sričių atžvilgiu. Toks yra tikslas. Kitaip tariant, turime veikti sistemingai ir pademonstruoti didžiulį išradingumą.
Dėl konkrečių priemonių, kurių dabar neturiu laiko aptarinėti, turiu pabrėžti, kad Parlamentas skeptiškai vertina pasiūlymą dėl biologinės įvairovės dėl paprastos priežasties, mums atrodo per sudėtinga, jei išvis įmanoma, kompensuoti gana neįprastą ekosistemą kitoje šalyje.
Dėl išlaidų įtraukimo į sąnaudas, tai yra principas, kuriuo turime remtis ir kuriam įgyvendinti turime imtis veiksmų. Šiuo metu labai mažai dėmesio skiriame žmogaus veiklos aplinkosauginėms sąnaudoms, ypač pramoninės ir ūkinės veiklos, kitaip tariant, įvardijant techniškesniu terminu, išorinėms sąnaudoms. Tipiškas pavyzdys yra transporto sektorius.
Primenu, kad praėjusių metų birželį Komisija rengėsi teikti siūlymą dėl Eurovinjetės direktyvos peržiūrėjimo, būtent dėl kintamo kelių transporto mokesčio. Tas kintamumo principas turi būti plačiau taikomas kuriant rinkos priemones aplinkai. Komisija siūlo panašią sistema energetikos mokesčiams, kurie būtų sudaryti iš dviejų dalių, energetikos ir aplinkosaugos elementų.
Jei direktyvos peržiūrėjimas leis pasiekti užsibrėžtų tikslų, tuomet taip pat turėtų būti užtikrinta, kad būtų atkurtas konkurencingumas su kitomis transporto rūšimis ir kad būtų naudojamasi mažiau anglies dvideginio išmetančiomis transporto priemonėmis.
Galiausiai, dar vienas dalykas, į kurį ypač norėčiau atkreipti dėmesį: Europos ekonomikos konkurencingumas. Žinoma, dėl to mes sutariame, tačiau privalome būti atsargūs. Čia kyla klausimas, ar neveikimas turės socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos bei politinių padarinių.
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, norėčiau padėkoti parlamentui ir ypač jo pranešėjams už labai konstruktyvią reakciją į Komisijos Žaliąją knygą dėl rinkos priemonių.
Praėjusiais metais Žalioji knyga buvo pristatyta drauge su Komisaru Dimas, siekiant pradėti plačią viešą diskusiją dėl pažangos naudojant rinkos priemones Bendrijoje aplinkos ir susijusios politikos tikslais. Žalioji knyga pradedama bendra nuomone, kad ne tik rinkos priemonės, pvz., mokesčiai ir leidimų prekybos sistemos, bet ir tikslinės subsidijos sudaro sąnaudų požiūriu efektyvias priemones nustatytiems politikos tikslams pasiekti.
Man malonu, kad Parlamentas remia šį požiūrį. Man taip pat malonu matyti, kad Parlamentas palaiko požiūrį, kad rinkos priemonės negali būti vertinamos ir naudojamos atskirai, jas reikėtų derinti su reguliavimo priemonėmis.
Parlamento pranešimas yra labai naudingas ir labai visapusiškas indėlis į diskusiją apie rinkos priemonių naudojimą Bendrijos ir nacionaliniu lygiu. Jo apimtis yra net platesnė, apima tokius dalykus kaip bendrojo vidaus produkto ekologiškumo didinimas ir ES išmetamųjų teršalų prekybos schemos peržiūrėjimas. Kadangi šie dalykai yra akivaizdžiai susiję su Žaliosios knygos tema ir ypač svarbūs, jie nebuvo aptarti Žaliojoje knygoje, kadangi buvo minimi kituose lygiagrečiai parengtuose Komisijos dokumentuose.
Komisija atsižvelgs į daugybę Parlamento pastabų ir prašymų savo darbo ties įvairiomis Žaliojoje knygoje minimų problemų kontekste ir dėl tolimesnių konkrečių iniciatyvų.
Galiu pranešti, kad dėl neišvengiamų šiems metams numatytų veiksmų Komisija planuoja rudenį peržiūrėti direktyvą dėl energijos mokesčių, siekdama užtikrinti, kad jos indėlis siekiant ES energetikos ir klimato kaitos tikslų būtų efektyvesnis.
Atsižvelgiant į Parlamento prašymą, vienas svarbiausių aspektų - siekti geriau papildyti ES išmetamųjų teršalų prekybos schemą. Mano nuomone, labai svarbu užtikrinti geriausią sinergiją tarp pakeistos ES išmetamųjų teršalų prekybos schemos ir energijos mokesčių tokiu būdu, kad ES pasiektų klimato kaitos ir energetikos tikslų mažiausiomis sąnaudomis.
Mūsų tikslas - laiku pateikti Parlamentui siūlymą pateikti nuomonę prieš šios kadencijos pabaigą. Yra sričių, kuriose efektyvių veiksmų galima imtis tik ES lygmens teisės aktais. Tai susiję, pvz., su energijos vartojimo mokesčiais, apie kuriuos ką tik kalbėjau, ir ES išmetamųjų teršalų prekybos schemos dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
Tačiau yra kitų sričių, kuriose valstybės narės pačios gali imtis efektyvių veiksmų, kur jos gali bendradarbiauti ir pasinaudoti kitų valstybių narių sukaupta patirtimi. Baigdamas norėčiau pasakyti, kad šioje Žaliojoje knygoje siūloma sukurti forumą dėl rinkos priemonių, kuris leistų dalytis žiniomis tarp įvairių sektorių ir valstybių narių.
Baigdamas norėčiau padėkoti Parlamentui už konstruktyvų indėlį į diskusiją dėl tolimesnio rinkos priemonių naudojimo, kuris yra naudingas politiką formuojantiems asmenims, čia Strasbūre, Briuselyje ir valstybių sostinėse.
John Purvis
Ekonomikos ir piniginių reikalų komiteto nuomonės sudarytojas. - Pone Pirmininke, ponia Ferreira parengpuikų ir subalansuotą atsakymą dėl Komisijos Žaliosios knygos, dėl rinkos priemonių naudojimo aplinkos tikslais, o kaip Ekonomikos ir piniginių reikalų komiteto nuomonės sudarytojui - pagal glaudesnio bendradarbiavimo procedūrą, man labai malonu, kad galėjome bendradarbiauti su ponia Ferreira ir daug prisidėti prie šio pranešimo.
Mūsų nuomone, išmetamųjų teršalų prekybos schema sąnaudų požiūriu yra efektyviausia, reaguojanti į paklausą ir objektyvi rinkos priemonė, kuria naudojantis galima pasiekti ES tikslų sumažinti šiltnamio dujų emisijas 20 % iki 2020 m. Išmetamųjų teršalų prekybos schema turėtų būti kertinis rinkos priemonių derinio akmuo, todėl sveikinu Komisijos siūlymus gerinti ir plėsti šią schemą. Schema turėtų nustatyti palaipsniui mažėjančią ribą, skirtą pasiekti 20 % tikslą 2020 m. Ją taip pat reikėtų kuo labiau išplatinti tarp didžiausių teršėjų.
Aukcionai turėtų būti pagrindinis būdas, nustatantis emisijų rodiklius, kad būtų išvengta konkurencijos dėl trūkumų, kai neleidžiama taikyti naujų nuostatų. Aukcionai yra ekonomiškai pranašesnis būdas. Jie skatina naujus rinkos dalyvius, naujovių, technologijų ir veiklos tobulėjimą.
Ponia Komisare, ypač pabrėžiu, kad mes manome, kad energijos mokesčiai, iš tiesų mokesčiai ir subsidijos apskritai, turėtų likti tik antrine ir papildoma priemone šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijoms mažinti, tik toms emisijoms, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai nepatenka į prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą. Todėl manome, kad 26 pranešimo pastraipa neatitinka bendrosios nuostatos, t. y., pirmenybės suteikimo prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemai.
Galiausiai Komisija privalo skubiai derėtis dėl abipusių sutarčių su kitomis jurisdikcijomis. Abipusiai ir vienodi tarptautiniai įsipareigojimai, apimantys konkurencijai jautrius sektorius, būtų ypač pageidautini priimant valstybių mokesčių pakeitimus siekiant subalansuoti prekybos iškraipymus.
Neena Gill
Pramonės, tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės sudarytoja. - Pone Pirmininke, kadangi apie klimato kaitą šnekama daug, o kalbant apie konkrečias priemones, mažai kas vyksta, manau, kad ES reikia parodyti pasaulinį pavyzdį. Todėl būtina daugiau naudoti rinkos priemonės, kadangi jos yra efektyvios sąnaudų požiūriu mažinant anglies išmetimus ir didinant energijos taupymą.
Šie netiesioginiai mokesčiai, parduodami leidimai ir subsidijos manau, padės Europos Sąjungai pasiekti tikslų dėl išmetimų mažinimo. Tačiau pripažįstant, kad valstybės narės turi likti lanksčios savo mokesčių sistemų atžvilgiu, bet kokios priemonės ar pagalba, padėsianti mūsų pramonei ir vartotojams daryti ekologiškesnius sprendimus yra sveikintinos, o mūsų politika turi skatinti tokius elgesio pokyčius.
Todėl privalu, kad rinkos nesėkmės būtų ištaisytos ir kad būtų įvesta carbon-based pricing, atspindinti žalą aplinkai, kaip dalis "teršėjas moka" principo. Mažesnis PVM aplinką tausojantiems gaminiams gali padėti pažeidžiamiems visuomenės sluoksniams, ypač pagyvenusiems žmonėms, kurie dabar labiau nei bet kada rizikuoja atsidurti ties energetikos skurdo riba.
Be to, bet kokios iš aukcionų gautos pajamos turėtų būti investuojamos energetikos skurdo problemoms spręsti ir aplinkosaugos programoms finansuoti.
Anders Wijkman
PPE-DE grupės vardu. - Pone Pirmininke, tai jau buvo minėta, pranešimas svarbus ir noriu pasveikinti ponią Ferreira.
Žinome, kad pagal dabartinį mūsų ekonominį modelį nepavyksta įtraukti aplinkosaugos sąnaudų į rinkos kainas. Jau Stokholmo konferencijoje 1972 m. buvo sukurta sir patvirtintas "teršėjas moka" principas. Bet mes žinome, kad daugelyje šalių jis nebuvo įgyvendintas.
Šis pranešimas yra labai svarbus. Jame minima daugelis nesėkmių rinkoje, su kuriomis susiduriame keliose srityse, o klimato kaita, žinoma, yra akivaizdžiausia problema. Pranešime siūloma daugybiniciatyvų daugelyje svarbių sričių. Apskritai, dauguma tų siūlymų yra gerai parengti. Tačiau manau, kad mes visi galėtume įdėti daugiau pastangų bandant sutrumpinti pranešimą ir apjungiant kai kurias pavienes pastraipas, dabar teikiami labai panašūs reikalavimai. Manau, kad pranešimui būtų buvę naudos ir jis būtų aiškesnis.
Mūsų grupės vardu ir kaip jau minėjo ponas Purvis, turiu paminėti, kad dėl kelių pastraipų turime sunkumų. Vienas yra 26 pastraipa. Negalima palankiai vertinti prekybos taršos leidimais sistemos ir tuo pat metu prašyti bendro CO2 mokesčio Europos lygiu. Tai nėra nuoseklu. Antra, turime šiek tiek problemų dėl 24 pastraipos. Nors mes sutinkame su didžiąja turinio dalimi, mūsų nuomone, jos kalba yra per daug bendra ir sudaro įspūdį, kad aukcionų pajamos ateityje būtų ar galėtų būti ES biudžeto dalimi. Mes negalime to palaikyti. Tačiau, nepaisant to, mes iš esmės remiame šį pranešimą ir dar kartą sveikiname ponią Ferreira.
Gyula Hegyi
PSE grupės vardu. - (HU) "Pakeiskime pasaulį" sako kairėje, esantys žmonės, kurie mano, kad pasaulį riekia keisti. Negalime susitaikyti su kazino kapitalizmu, vadinamąją plėtra, kurią lydi prigimtinių vertybių destrukcija. Dvidešimtasis amžius mums parodė, kad be tinkamos ekonominės ir socialinės sistemos utopijos žlunga. Aplinkosauginis "žaliojo" mokesčio pagrindas ir visa mokesčių politika gali padėti sukurti geresnį pasaulį, sukurdama rinkos ekonomiką ir tvarias priemones. Dėl padidinto mokesčių įvedimo žaliavoms, tai vienas energijos mokestis galėtų priversti visus sumažinti jų priklausomybę nuo energijos importo, mažiau naudotis automobiliais, investuoti į viešąjį transportą, tramvajus ir geležinkelius. Jei mokesčių pusiausvyra būtų perkelta nuo atlyginimų vartojimui, būtų sukurtos naujo tipo darbo vietos, o gyvenimo būdas taptų artimesnis gamtai ir kultūrai turėtų didesnę svarbą nei vartojimo manija. Mokesčių už kenksmingus teršalus ir neperdirbamas atliekas įvedimas sumažins aplinkos taršą ir su ja susijusių endeminių ligų bei priešlaikinių ir beprasmių mirčių skaičių. Perėjimas prie "žaliųjų" mokesčių bus priimtina taikos revoliucijos forma. Žinoma, mokesčių lygis nekils, kadangi Europa ir taip per daug apmokestinta. Energijos vartojimo sumažinimas paskatintų mūsų prekių konkurencingumą. Įvedus "žaliuosius" mokesčius, galime peršokti iš materialistinio dvidešimtojo amžiaus pasaulio į protingesnį, turtingesnį aplinką tausojančių ir žmogiškųjų vertybių. Jei yra klausimas, dėl kurio mes, 27 Europos valstybių atstovai, galime sutarti, tai yra "žalieji" mokesčiai. Pakeiskime pasaulį, tačiau kruopščiai apgalvotomis ir drąsiomis reformomis.
Frédérique Ries
ALDE grupės vardu. - (FR) Pone Pirmininke, Komisare, norėčiau padėkoti pranešėjai poniai Ferreira už puikų darbą ir glaudų bendradarbiavimą su šešėliniais pranešėjais šiuo svarbiu klausimu.
Dėmesį sutelksiu ties dviem pagrindiniais rezoliucijos punktais: CO2 kvotų sistemos pakeitimu ir "žaliaisiais" mokesčiais. Pirmiausia apie emisijų kvotas, nemalonu sakyti, kaip jau daug kartų buvo minėta, kad pramoninės CO2 emisijos pernai 2007 m., kai Europos Sąjunga pavasario vadovų susitikime nusistatambicingą tikslą sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas 20 % iki 2020 m., padidėjo 1 %. Trumpai tariant, mechanizmai užkimšti ir, kitais žodžiais tariant, turime pradėti iš naujo, nes jau laikas pradėti doros ratą.
Matau dvi veiksmų kryptis. Pirmoji - remti Europos Komisiją, kuri pasisako už mokėjimą už emisijų kvotas. Antroji prasideda nuo minties, kad dabartintik su CO2 susijusi sistema yra per siaura ir kad kiti oro teršalai palaipsniui turės būti įtraukti pradedant, be abejo, nuo NOx ir SO2.
Man taip pat įdomu, ar krovinių gabenimo sektoriuje vis dar galioja palankūs susitarimai. Priešingai nei situacija aviacijos srityje, kur jie greitai įsigalios, šiai sričiai netaikomi jokie Bendrijos ar tarptautiniai teisės aktai dėl CO2 mažinimo, tai yra dvigubi standartai, kurių ilgiau sau leisti negalime.
Kitas rezoliucijos kertinis akmuo - "žalieji" mokesčiai, aplinkos mokesčiai, pono Eguy minėta revoliucija. Liberalų ir demokratų pozicija šiuo klausimu aiški. Bendrijos rinka pagrįstos priemonės neturėtų apsiriboti teisių į emisijas pasikeitimo sistema. Turime apsvarstyti ir kitas sistemas ir kaip autorius labai pritariu 27 pastraipai, kuri atgaivina mintį įvesti "anglies" mokestį, siekiant kompensuoti iškastinio kuro subsidijų sumažinimą.
Kita vertus, šiuo klausimu sutinku su ponu Purvis ir ponu Wittman - ALDE grupnepritars paskutiniam 26 pastraipos sakiniui, kuriuo Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl šio Bendrijos CO2 mokesčio iki 2008 m. pabaigos. Mes norėtume, kad Sąjunga pabaigtų ambicingą teisės aktų dėl energijos ir klimato paketą.
Baigdamas noriu pasakyti, kad turime liautis būti hipokritiškais ir labai gerai žinoti savųjų ambicijų sąnaudas. Jei CO2 emisijos bus sumažintos trečdaliu, pvz., kiekvienas žmogus Europoje turi išskirti aštuonis kartus mažiau anglies dvideginio. Ši kvaila statistika rodo, kad nepaisant rinkos priemonių naudojimo aplinkai saugoti, negalime pabėgti nuo savo atsakomybės ir Sąjungai reikės labai sunkiai dirbti, siekiant išlikti teisingame kelyje, kad tvari plėtra ateityje būtų ne tik kaprizas, bet pavyzdys mums visiems.
Alessandro Foglietta
UEN grupės vardu. - (IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti poniai Ferreira už puikų darbą.
Imtis visuotinės atsakomybės už kovą su klimato kaita yra pagrindinužduotis, kuri turi būti įvykdyta įvairiais lygmenimis: ne tik įmonių ir institucijų pasaulyje, bet ir tarp pavienių žmonių. Būdami Europos piliečiais galime žymiai sumažinti savo ekologinį pėdsaką ir pasiekti pagrindinių rezultatų nedidelėmis priemonėmis, įskaitant mūsų pasirinkimą perkant, kuris gali turėti pasaulinį ir reikšmingą poveikį. Valstybės narės, naudodamos rinkos priemones, gali paskatinti žmones arba palengvinti jų apsisprendimą renkantis ekologiškus gaminius.
Svarbu ne tik skatinti naujųjų technologijų mokslinius tyrimus, bet ir užtikrinti, kad tos technologijos būtų prieinamos vartotojams bei pakankamai plačiai platinamos, kad atneštų aplinkosaugos naudos bendrijai. Gaila, kad 16 valstybių, atstovaujančių didžiausius planetos ūkius, susitikę Paryžiuje balandžio 16 ir 18 d., nesugebėjo susitarti dėl bendros rezoliucijos, skirtos visuotinėms šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijoms sumažinti 50 % iki 2050 m.
Tačiau mes turime vilties, kad kitos derybos Kobe ir Hokkaido bus šioje srityje sėkmingesnės, aš ypač tikiu, kad su klimato kaita reikia kovoti pasauliniu lygiu, priešingu atveju tik užkrausime sunkią naštą ant Europos įmonių pečių ir taip jas paversime mažiau konkurencingomis nei jų varžovės už Europos ribų nepasiekę tikslo, pagerinti aplinką pasaulyje.
Rinkos priemones turime naudoti kaip ekonominius svertus, jei norime judėti ilgalaikių tvarių aplinką tausojančių gamybos sistemų link, šiuo atžvilgiu remiu Komisijos Žaliąją knygą. Europos Sąjunga turi skatinti rinkos priemonių, kurios leidžia aplinkosaugos sąnaudas įtraukti į vidines gaminių sąnaudas, platinimą valstybėse narėse, taip pat skatinti energijos taupymą ir šiluminę pastatų izoliaciją. Manau, kad Europos Sąjungai būtina pasiekti, kad 20 % suvartojamos energijos būtų iš atsinaujinančių šaltinių iki 2020 m.
Margrete Auken
Verts/ALE grupės vardu. - (DA) Pone Pirmininke, norėčiau padėkoti poniai Ferreira už gerą pranešimą svarbia tema, malonų ir puikų bendradarbiavimą. Jei ES iš tiesų ketina įvykdyti daugybę išsakytų gražių pažadų, susijusių su mūsų tikslais dėl klimato ir aplinkos, būtina, kad mes, politikai, prisiimtume atsakomybę ir savo rinkėjų vardu priimtume sudėtingus sprendimus. Vienas veiksmingų įrankių, kuriais galime pasinaudoti, yra mažinti vartojimą, kuris sukelia spaudimą aplinkai, priverčiant teršėją mokėti. Tai puikus principas, dėl kurio visi sutaria, tačiau iki šiol jis nebuvo rimtai naudojamas, kad teršėjas iš tiesų padengtų sąnaudas. Pvz., vairuotojų sąnaudos niekada neatsispindėjo transporto sąnaudose. Vienas dalykų, kuriuos turėtume padaryti pirmiausia, yra įtraukti tai, ką vadiname "išorinėmis sąnaudomis" į vidines. Tai būtų reikšmingas žingsnis pirmyn. Žinoma, taip pat galima dar labiau kontroliuoti teršiančių medžiagų vartojimą, įvedant dar griežtesnes finansines priemones, ir leiskite pasakyti, kad paprasčiausiai nesuprantu, kodėl negalima derinti CO2 mokesčių su išmetamųjų teršalų prekybos schema. Paprasčiausiai nesuprantu to.
Aplinką tausojančios kainų politikos taikymas yra veiksmingas būdas panaudoti rinką aplinkos politikoje ne kaip privalomų reikalavimų ir draudimų pakaitalą, bet kartu su jais, tai jau siūlKomisija. Dažnai kyla susirūpinimas, kad rinkos metodų naudojimas gali turi iškreiptą socialinį poveikį. Tačiau reikia žinoti apie veidmainiškumą. Vartojimo mokesčiai paprastai turi teigiamą poveikį, kadangi turtingiausieji suvartoja daugiausiai ir sumoka daugiausiai. Jei yra noro kažką daryti dėl neturtingųjų patiriamų sunkumų mokant už pagrindinius vartojimo produktus, yra daugybkitų metodų, kuriuos galima panaudoti ir kurie nėra susiję su "žaliaisiais" mokesčiais. Pvz., įprasti mokesčiai, socialinir algų politika tinka daug labiau jei rimtai imamės atsakomybės už mažiau pasiturinčiuosius.
Vienas metodas čia nebus veiksmingas - jis pagrįstas pagrindinių vartojimo produktų tipu, kurie yra pigesni arba visai nemokami. Visų prima vartojimas visuomet bus gana didelis, tačiau blogiausias šio modelio aspektas, kad jame nesiūloma jokių iniciatyvų taupyti. Todėl, nepaisant visko, progresyviniai mokesčiai naudojant "žaliuosius" mokesčius yra geriau. Tačiau geriausiai išlaikyti šias rinkos priemones, atsietas nuo kitų aplinkybių, jei jos iš tiesų bus veiksmingos saugant aplinką, klimatą ir gamtą. Gerai, kad susirūpinimas socialiniais iškraipymais toks didelis, tačiau šiuo atveju kalbame apie gyvenamos vietos išsaugojimą savo palikuonims.
Jens Holm
GUE/NGL grupės vardu. - (SV) Mes netrukus sieksime sprendimo dėl Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir ponios Anne Ferreira pranešimo dėl Žaliosios knygos dėl rinkos priemonių naudojimo aplinkos ir susijusios politikos tikslams. Tai puikus pranešimas ir aš jam visiškai pritariu.
Pirmiausiai leiskite išsakyti asmeninę pastabą. Kalbame apie rinkos priemones. Asmeniškai aš jau pavargau nuo kalbų apie rinkos priemones aplinkos politikoje. Mums nereikia daugiau bendrovių ar rinkos įtakos. Mums reikia daugiau politinės kontrolės. Reikia daugiau planavimo. Mums reikia, pvz., griežtesnių reikalavimų dėl emisijų, turėtume naudotis viešaisiais pirkimais aplinkos tikslais, aplinkos mokesčiais. Beje, rinkos priemones turime, nes kalba eina apie mokesčių įvedimą dalykams, kurie didina aplinkos problemas, kitais žodžiais tariant, įtraukti aplinkos problemas į vidines sąnaudas. Šios priemonės yra geras pavyzdys, kaip mes imamės politinės atsakomybės už aplinkos problemas, vietoje to, kad paliktume jas rinkai.
Leiskite pateikti keletą ypač svarbių šio pranešimo aspektų konkrečių pavyzdžių. Mažiausias CO2 mokestis, CO2 mokestis derinamas su aiškiais mažinimo reikalavimais, gali būti veiksmingiausias būdas sumažinti teršalų emisijas. Mano paties šalis pirmoji pasaulyje įvedCO2 mokestį. Tai buvo praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje. Neteigdamas, kad Švedija yra lydervisose klimato srityse, CO2 mokestis iš tiesių buvo viena pagrindinių priežasčių padėjusi sumažinti mūsų šalies CO2 išmetimus. Pats laikas ir kitoms šalims pasielgti taip pat. 26 šio pranešimo pastraipoje raginame priimti būtent tokį CO2 mokestį.
Apskritai prašome daugiau paramos valstybėms narėms įvedant aplinkos mokesčius. Tikiu, kad šiandien yra visiškai unikali galimybsiekti CO2 mokesčio ir kitų aplinkos mokesčių. Paskutiniais metais pasaulyje nepaprastai išaugo sąmoningumas. Pranešime taip pat teigiame, kad valstybės narės pačios nustato šią sritį. Žinoma, tai visiškai teisinga. Tai jų kompetencijos ribose.
Kitas klausimas - išmetamųjų teršalų prekybos schema. Turime pripažinti, kad pirmasis prekybos laikotarpis 2005-2007 m. buvo pražūtingas. Naudojant sistemą, nepavyko sumažinti teršalų išmetimų ir dauguma teršėjų gavo netgi per daug lėšų bei smarkiai pasipelniš šios sistemos.
Todėl šiame pranešime siūlome išmetamųjų teršalų leidimų aukcionus, reikalaujame, kad emisijų riba atitiktų užsibrėžtą 30 % sumažinimo tikslą, apribojimus ir griežtus lanksčių mechanizmų naudojimo reikalavimus. Tikimasi, kad tai leis pradėti veikti išmetamųjų teršalų prekybos schemai. Jei nepasiseks, turėtume apsvarstyti galimybę pakeisti taršos leidimų sistemos pakeitimą kažkuo kitu, pvz., dideliais mokesčiais už išmetamuosius teršalus.
Šiame kontekste svarbu prisiminti, kad dabar, kai į šią schemą bus įtraukta ir aviacija, nebegalime antiaviacijos priemonių riboti vien tik prekybos sistema. Lygiagrečios priemonės, pvz., aviacinio kuro mokesčiai, mokesčiai už azoto oksido išmetimus, NOx yra privalomi ir tai yra būtent tai, ko mes prašome šiame pranešime. Norėčiau pasinaudoti galimybe užduoti Komisijai klausimą: anksčiau sakėte, kad pristatysite prieš oro linijų azoto oksido ir NOx išmetimus nukreiptas priemones ir kad tai įvyks šiais metais. Ar galite pasakyti, kas vyksta šioje srityje? Ar esate nustatę datą, kada šios priemonės įsigalios? Atsižvelgiant į faktą, kad oro transporto išmetimai per pastaruosius metus beveik padvigubėjo, daugelis mūsų norėtų matyti konkrečias priemones. Tikrai negalime ilgiau laukti!
Šios priemonės yra geras pavyzdys, kaip mes imamės politinės atsakomybės už klimato kaitą. Mokesčiai leidžia mums paspartinti emisijų mažinimą ir tikėkimės išspręsti visas aplinkos problemas. Padarykime tai! Tai - mūsų pareiga mūsų vaikams ir visiems gyviems šios planetos organizmams.
Johannes Blokland
IND/DEM grupės vardu. - (NL) Pone Pirmininke, komplimentai poniai Anne Ferreira už jos pranešimą apie rinkos priemones aplinkos tikslams. Vienas mums pateikto pasiūlymo ramsčių yra "teršėjas moka" principas. Tai svarbi prielaida, leidžianti tolygiai paskirstyti naštą. Taip pat tai yra viena priežasčių, kodėl aš sakau, kad išorinės sąnaudos, taigi ir aplinkos sąnaudos, būtų perkeltos pagamintų ir vartojimo prekių vartotojams. Tai sukuria realistinį vaizdą ir sąžiningą konkurenciją.
Praėjusių metų lapkritį lankiausi konferencijoje, pavadintoje "Už BVP ribų". Ten buvo surengta dideldiskusija apie būdus, kuriais tik kiti nei bendrasis vidaus produktas rodikliai gali būti naudojami socialinei gerovei vertinti, nes praktikoje socialiniai ir aplinkos, kaip ir ekonominiai, veiksniai čia yra svarbūs. Jums gali puikiai sektis finansiškai, tačiau jei gyvenate tankiai apgyvendintame mieste, kuriame oro tarša pernelyg didelė, gyvenimo kokybtikrai nėra nuostabi. Džiaugiuosi, kad ponia Ferreira savo pranešime pamini ir šį aspektą.
Galiausiai norėčiau išreikšti pritarimą dviem konkrečioms šio pranešimo pastraipoms (58 ir 59) dėl aplinkos veiksnių įtraukimo į vandens kainą ir dėl teisinės bazės, skirtos vidutinio laikotarpio atliekų mažinimui.
Bogusław Sonik
(PL) Pone Pirmininke, grėsmpasaulio aplinkos pusiausvyrai reikalauja imtis veiksmų, kurie pakeistų mūsų augimo modelius ir mūsų visuomenės gyvenimo būdą.
Į verslo veiklos ekologines sąnaudas dažnai nėra atsižvelgiama finansinėje apskaitoje. Nepaisant fakto, kad "teršėjas moka" principas, vienas Europos Sąjungos aplinkos politikos ramsčių, galioja visoje Bendrijoje, jo taikymas kai kuriose šalyse dar verčia daug ko norėti.
Europos Sąjunga priima eilę teisės aktų nuostatų ir taisyklių, skirtų aplinkos būklei gerinti, todėl gyvybiškai svarbu įvesti naujas rinkos priemones. Ekonominiai mokesčiai Europos Sąjungoje galėtų turėti labai svarbų vaidmenį, siekiant aplinkosaugos tikslų. Iki šiol vienintelveikianti sistema yra išmetamųjų teršalų prekybos sistema anglies dvideginiui. Jos, atrodo, nepakanka.
Reikėtų apsvarstyti kitas rinkos priemones. Labai svarbu, kad pajamos iš ekologinių mokesčių būtų panaudotos siekiant išvengti neigiamo poveikio aplinkai ir žmogaus sveikatai. Atrodytų, kad laipsniškas aplinkos mokesčių suderinimas visoje ES yra būtinas. Ekologiniai mokesčiai valstybėse narėse labai skiriasi. Palikdami sprendimų dėl šių dalykų teisę valstybių narių rankose, rizikuojame iškraipyti konkurenciją tarp bendrovių.
Įvedant rinkos priemonės, reikia paremti daugybės esminių nuostatų: visuomenturi jas priimti, mokesčiai negali būti vertinami kaip dar viena Europos Sąjungos primesta pareiga, mokesčiai taip pat turi būti įvedami palaipsniui.
Kai kurios ES valstybės narės turi savo rinkos priemones, pvz., energijos taupymo pažymėjimus. Tačiau visos valstybės narės turėtų stipriai skatinti mažai anglies naudojančias technologijas, energijos taupymą ir atsinaujinančias energijos technologijas.
Galiausiai norėčiau pabrėžti, kad Europos Sąjunga yra lyderaplinkosaugos srityje ir tikiu, kad ji yra atsakinga už sektiną pavyzdį visam likusiam pasauliui.
Genowefa Grabowska
(PL) Pone Pirmininke, norėčiau pasveikinti pranešėją su puikiu požiūriu aplinkos apsaugos klausimu. Taip pat norėčiau Jums priminti, kad nuo pat JT pranešimo, pavadinto "Mūsų bendra ateitis", kurį parengMargot Wallström, žinojome, kad mūsų pareiga ateities kartoms, vaikams ir anūkams - palikti natūralią aplinką geriausios įmanomos būklės.
Europos Sąjungos dalyvavimas šioje srityje ir taip jau labai geras, bet Europos Parlamentas taip pat seka įvykius. Turime specialų laikinąjį Klimato kaitos komitetą, turime gerus teisės aktus ir priimame reglamentus, direktyvas bei nutarimus. Dabar atėjo laikas sustiprinti kitus mechanizmus, ypač finansines paskatas ir mokesčius, taip pat pradėti informacines kampanijas ir imtis prevencinių priemonių.
Norint, kad šie veiksmai būtų sėkmingi, reikia Bendrijos požiūrio. Valstybės narės turi nugalėti savo nenorą ir priešinimąsi mokesčių suderinimui, bent jau aplinkosaugos srityje. Net jei jie panaudojami protingiems tikslams, ekologiniai mokesčiai nėra populiarūs. Bet kokie mokesčiai nėra mėgstami. Todėl turime Europos ir nacionaliniu lygiu iš visų jėgų stengtis, kad ekologiniai mokesčiai būtų socialiai priimtini.
Reikia veiklos, kuri įkvėptų aukšto lygio ekologinį sąmoningumą. Mums reikia iniciatyvų, kurios užtikrintų, kad gera praktika būtų plačiai taikoma ir skatintų ekologišką socialinį elgesį. Be to, niekas nesiskundžia kai Europos Parlamento parduotuvėje už plastikinį maišelį prašoma sumokėti penkis euro centus. Tai nepaprastai svarbu - ne finansinšio veiksmo pusė, bet ta pamąstymo akimirka, kuri jį lydi, kai pirkėjas galvoja, ar imti plastikinį maišelį, ar jo neimti ir sumažinti plastikinių šiukšlių kiekį planetoje. Tai geras būdas priversti žmones mąstyti. Žmonės priims finansinius mokesčius ir kitas aplinkosaugines rinkliavas, tačiau tik tada, kai patikės, kad jie yra protingi ir galės pamatyti teigiamus rezultatus.
Holger Krahmer
(DE) Pone Pirmininke, pritariu rinkos priemonėms kaip politikos įgyvendinimo būdui, įskaitant aplinkos politiką. Tačiau norėčiau paminėti, kad jokia politikos priemonnėra efektyvi tik todėl, kad ji vadinama rinkos priemone.
Visos priemonės, kurias naudojame politiniams tikslams pasiekti, privalo atitikti tam tikrus kriterijus. Pvz., ar priemonyra tinkama pasirinktam tikslui? Jei painiojame skirtingus tikslus, tuomet nvieno jų tinkamai nepasieksime. Jei apie aplinkos priemonę galvojama, kad tai turėtų būti būdas užsidirbti pinigų, mes jau nesame tikri, nes priemongali būti iškraipyta dėl daugybės priežasčių. Ar pasirinkta priemoniš tiesų padeda pasiekti tikslo? Tą klausimą reikia nuodugniai ir reguliariai išnagrinėti. Ar pasirinkta priemonyra suderinama su kitomis jau egzistuojančiomis? O kaip dėl veiksmingumo, ryšio tarp sąnaudų ir naudos?
Skaitydamas šį pranešimą, kai kur abejoju, ar jis atitinka mano minėtus kriterijus. Išmetamųjų teršalų prekybos sistemos labai gerai veikia teoriškai, tačiau realybkažkodėl kitokia. ES išmetamųjų teršalų prekybos schema yra chaoso būsenoje. Turtas iššvaistytas, o tikrasis schemos tikslas nepasiektas. Jūs pasakytumėte, kad ji tebėra eksperimentiniame etape ir mes jos dar galutinai neįsisavinome, tačiau mes tikrai nebegalime sau leisti šio brangaus eksperimento.
Energijos mokesčių politika taip pat iliustruoja mano požiūrį. Mokesčių temai tikrai nėra vietos ES Žaliojoje knygoje apie rinkos priemones. Vien tik faktas, kad priemonturi poveikį tam tikroms rinkos dalims, nedaro tokios priemonės rinkos priemone. Iš esmės neprieštarauju mokestinių priemonių naudojimui, siekiant aplinkosaugos tikslų, tačiau jų įvedimą remsiu tik tuo atveju, jei jos atitiks mano minėtus kriterijus.
Mano nuomone, turėtume nusistatyti siektinus tikslus, o priemonių jiems pasiekti pasirinkimas tuomet turėtų būti paliktas dalyvaujantiems rinkoje.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Pone Pirmininke, Komisare, rinkos priemonės aplinkos politikos tikslams, kaip minėjo pranešėja, didele dalimi reiškia mokesčius. Kaip ji teisingai pastebi 28 pastraipoje, gali būti, kad jais nebus pasiekti užsibrėžti tikslai ir tai tebus priemonpajamoms iš mokesčių padidinti.
Kai kurie išsamiau aptarti dalykai skirti tik ateičiai. Kyla klausimas: kas pagal principą "teršėjas moka" išvalys praeities pramoninėmis atliekomis arba pasenusiais pesticidais, asbestu, fosforo pentachloridu ir kitais junginiais užterštą dirvą, vandenį ir orą?
Manau, kad 67 pastraipoje minėtos "žaliosios" obligacijos labai tiktų šiam tikslui. Šiame procese dalyvaujančioms bendrovėms galėtų būti paskirstytos užduotys, kurios kitu atveju nebūtų vykdomos, ir bendrovės jas vykdytų finansinių rinkų padedamos. Tokių obligacijų, kurios galėtų būti vadinamos "žaliosiomis", įvedimas galėtų padėti išspręsti daugybę su rinkos priemonių įvedimu į aplinkosaugos sritį susijusių problemų. Tai puiki mintis ir aš sveikinu ponią Ferreira.
Caroline Lucas
Pone Pirmininke, sveikinu ponią Ferreira su puikiu darbu ir dėkoju už bendradarbiavimą, jos dėka prieš akis turime pranešimą, kuriame pateiktas išsamus ir sąžiningas rinkos priemonių galimybių ir trūkumų vertinimas.
Akivaizdu, kad rinkos priemonės turi savo funkciją. Taikant principą "teršėjas moka", ekonomikos logiką suderinus su aplinkosaugos ir socialine realybe, turėtų atsirasti galingas būdas nukreipti gamybą ir vartojimą tvarumo linkme. Pvz., jei tikrosios aplinkosaugos ir socialinės krovinių gabenimo sąnaudos būtų įtrauktos į kainą, kuri mokama tiekimo grandinėje, galbūt galiausiai išvystume beprotybės, kai daugiau ar mažiau panašiais gaminiais yra prekiaujama tarp tolimų šalių, pabaigą.
Tokių principų taikymas pavieniams žmonėms per asmeninę anglies prekybos sistemą būtų ypač veiksmingas būdas vartotojų elgesiui paveikti. Tačiau ponios Ferreira pranešime aiškiai sakoma, kad rinkos priemonės neturėtų būti vertinamos kaip kitos formos aplinkosaugos standartų ir taisyklių pakaitalas. Jų naudingumas taip pat iš esmės priklauso nuo būdo, kuriuo jos sukurtos.
Tai taikytina ir išmetamųjų teršalų prekybos sistemai. Norėčiau įspėti kolegas, kad jei per daug klausysimės ką mums sako pramonės atstovai, galiausiai turėsime schemą, pagal kurią prekyba bus vykdoma tik dėl prekybos, ką jau matėme pirmųjų dviejų etapų metu, visiškai pamirštant apie aplinkosaugos uždavinius. Norint turėti efektyvią schemą, reikia, kad remiantis tikslu 30 % sumažinti išmetimus, nuo pat pradžių būtų nustatyta griežta riba, apribojimai išorės kreditų įtraukimui ir leidimų aukcionui.
Galiausiai norėčiau paminėti dar vieną sveikintiną dalyką, minimą visame pranešime, pripažinimą, kad įprastai BVP matuojamas ekonominis augimas nebėra tinkama ar tiksli priemontikrajai gerovei įvertinti. Anksčiau šiais metais Parlamente buvo surengta konferencija šia tema ir nekantriai laukiu Komisijos pranešimo rudenį.
Nils Lundgren
(SV) Pone Pirmininke, aplinkos klausimai pateisinamai tapo vienu svarbiausių šių laikų politinių klausimų ir jie pateisinamai tapo viena svarbiausių ES bendradarbiavimo sričių.
Visų pirma, tarpvalstybinės taršos problema Europoje negali būti išspręsta nacionaliniu lygiu ir tai suteikia aiškų vaidmenį ES. Antra, ES yra antra pagal dydį pasaulio ekonomika, su nepaprastai didelėmis gamybos apimtimis ir užsienio prekyba, o valstybės narės vieningai imasi atsakomybės už šio fakto pasekmes aplinkai. Toks dydžio ir sutarties derinys dėl pagrindinių aplinkos tikslų sudaro ES galimybę panaudoti pasaulinę įtaką, kuri gali būti labai svarbi.
Tačiau šis pranešimas neįkvepia pasitikėjimo. Jame nedaromas skirtumas tarp ribotų išteklių naudojimo ir poveikio klimatui. Pranešėja taip pat, nejausdama gėdos, naudojasi klimato problema kaip argumentu viršnacionalizmui, biurokratijai ir protekcionizmui, atkakliai reikalaudama bendrų mokesčių, laisvos konkurencijos ir tarifų didėjimo sąvokos peržiūrėjimo. Nėra supratimo, kad valstybės turi siekti sprendimų, konkuruodamos vienos su kitomis. Tuomet baikime viską įprastiniu įgrisusiu sakiniu, kad vakarų visuomenėje turime pasirinkti naują gyvenimo būdą.
Pasibaisėtina! Mūsų darbas yra užtikrinti, kad su aplinka susijusios vartojimo sąnaudos atsispindėtų vartotojų mokamose kainose. Laisvi piliečiai patys renkasi gyvenimo būdą.
Françoise Grossetête
(FR) Pone Pirmininke, vakar šiame Parlamente man klausimus uždavinėjo 16 m. vidurinės mokyklos moksleivis, kuris manęs klausė: "Ar Europa pasirengusi daug paaukoti, norėdama išsaugoti planetą?". Šis jaunas moksleivis buvo labai susirūpinęs klimato kaita ir klausmūsų, ar toli galime eiti. Tai buvo jaunų idealistų, kurie iš mūsų daug tikisi, jaučiamas sielvartas.
Gerai, turime galiojančias rinkos priemones: Bendrijos pasikeitimo šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kvotomis sistemą ir direktyvą dėl Eurovinjetės transporto sektoriuje. Šios priemonės turi tam tikrų pranašumų, nes jos nustato aplinkosaugos sąnaudų vertę ir padeda siekti aplinkosaugos tikslų mažesnėmis sąnaudomis, skatina įmones imtis ilgalaikių įsipareigojimų, kurie galiausiai didina užimtumą. Šios priemonės gali padėti sumažinti kenksmingą aplinkos mokesčių poveikį, kuris galėtų turėti įtakos konkurencingumui kai kuriose srityse.
Tvarios plėtros skatinimas ir pastangos kovoti su klimato kaita per mokesčius neturėtų būti tik bauginimo priemonė, veikiau paskata, palengvinanti greitesnį perėjimą prie doro ir ekologiško elgesio. Visi turi stengtis, todėl aplinkosaugos sąnaudos turi būti įtrauktos į vidines sąnaudas.
Taip pat reikia pabrėžti, kad aplinkos mokesčiai neturėtų būti vertinami kaip būdas padidinti įplaukas iš mokesčių - veikiau kaip priemonprotingomis sąnaudomis išvengti kenksmingos taršos ir žalos aplinkai.
Galiausiai būsimose diskusijose Europos Parlamente apie "energetikos-klimato" paketą turėsime rimtai apsvarstyti sienų patikslinimo priemonės įvedimą, kuri ypač padės išvengti bet kokių anglies nutekėjimų. Turime vykdyti įsipareigojimą sumažinti CO2 emisijas, tuo pat metu išsaugodami ekonominį konkurencingumą. Todėl pabrėžiu "anglies" mokesčio svarbą. Ši tema dažnai laikoma "tabu", tačiau aš manau, kad ją verta ir reikia aptarti.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Turime pateikti sprendimų, bendrojo modelio ir principų derinį. Tai puikiai ir aiškiai pasakyta pranešime. Saugoti aplinką yra pigiau nei ją atkurti, tačiau nesugebėjimas pasinaudoti sąžiningos rinkos priemonėmis reiškia užslėptų subsidijų teikimą teršėjams. "Žaliųjų" priemonių komplektui reikia lankstumo, jei norime užtikrintumo ir norime būti tikri, kad nepabloginsime kitų rodiklių bei nepadidinsime naštos piliečiams. Prekybos priemones reikia derinti su investicijų į naująsias technologijas skatinimu, su kompensavimo priemonėmis siekiant įveikti trūkumus.
Pavienės valstybės taip pat yra svarbios. Pvz., Bulgarija ateityje susidurs su problemomis. Kai kurių atominės elektrinės "Kozloduy" dalių uždarymas lems didesnes energijos gamybos apimtis šiluminėse elektrinėse, elektros kainos padidėjo. Tai didina teršalų išmetimus, dabar šiltnamio efektą sukeliančių dujų leidimai veikia lyg baudos, o vartotojai moka didesnę kainą. Jei anglies dvideginio leidimai nebus perskirstyti ir jei nebus pakankamų kompensacijų uždarytų jėgainių energijai kompensuoti, kitų prekybos priemonių taikymas atneš dar daugiau problemų. Aplinkosaugos ekonomika turi ir socialinį poveikį, ir neturėtume laukti iki 2010 arba 2013 m., kad pradėtume veikti.
Magor Imre Csibi
Pone Pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad klimato kaitos pažabojimui reikia didesnių veiksmų nei vien sutelktų ties transportu ir energetika.
Miškų iškirtimo vengimas taip pat turėtų būti vienas kertinių ES klimato kaitos mažinimo strategijos principų, kadangi miškai yra ypač efektyvus būdas sąnaudų požiūriu greitai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas. Išvengti miškų iškirtimo galima tik derinant reguliavimo metodus ir rinkos priemones.
Pilietinvisuomenkeletą kartų viešai parodė, kad ES aktyviai prisideda prie miškų iškirtimo pasaulyje, leisdama į savo rinką patekti nelegaliai nukirstų medžių medienai. Gyvybiškai svarbu, kad ES priimtų teisės aktus, užtikrinsiančius, kad į ES rinką patektų tik mediena ir jos gaminiai iš legalių šaltinių. Tokį reguliavimo metodą turėtų papildyti specialiai miškininkystei sukurtų rinkos priemonių komplektas, pvz. mokesčiai už priešlaikinį miškų kirtimą arba paskatos už tvarų miškų valdymą. Tačiau, norint plačiau taikyti rinkos priemones miškininkystei, reikia išsiaiškinti, kurios priemonės yra veiksmingiausios, kiek jas galima naudoti ir kaip jas galima sieti su įstatymais.
Kviečiu Komisiją pateikti miškininkystės sektoriui labiausiai tinkamų rinkos priemonių analizę ir bendrais bruožais nusakyti tokių priemonių taikymo bei derinimo su kitomis politinėmis priemonėmis kontekstą.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Pone Pirmininke, Komisare, šioje diskusijoje norėčiau atkreipti dėmesį tik į du dalykus.
Visų pirma į tai, kad kovos su klimato kaita našta paskirstyta Europos Sąjungoje yra labai neteisinga. Pvz., anglies dvideginio emisijų normos buvo paskirstytos atskiroms valstybėms narėms neatsižvelgiant į jų vystymosi atsilikimo, kuris, pvz., Lenkijoje, lėmstaigų elektros kainų didėjimą ir, žinoma, didelį gamybos sąnaudų ir pragyvenimo išlaidų šuolį.
Antra, pagal Europos Komisijos paskaičiavimus klimato paketo įgyvendinimas kainuos apie 50 mlrd. eurų per metus. Esame tokioje padėtyje, kai greičiausiai besivystančią ekonomiką turinčios pasaulio šalys, pvz., Kinija, Indija ir Brazilija, ir ekonomikos galiūnės, pvz., Jungtinės Amerikos Valstijos, ne per daugiausiai rūpinasi klimato kaita, labai galimas dalykas, kad Europos ekonomika nebebus konkurencinga pasaulio rinkoje, o tai reiškia, kad reikės įvesti priemones, kurios apsaugotų Europos gamybos apimtis, apsunkintas tokiomis didžiulėmis papildomomis sąnaudomis.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Turėtume pabrėžti faktą, kad Europos Sąjunga galės pasiekti tikslą sumažinti išmetamųjų teršalų tik vietos bendruomenių bendradarbiavimo ir tvirtų įsipareigojimų dėka.
Jie turėtų žinoti apie rinkos priemones, naudojamas aplinkos politikos ir kitos susijusios politikos tikslais.
Prekyba išmetamųjų teršalų leidimais, direktyva dėl kuro kokybės, EURO standartai transporto priemonėms, direktyva dėl švarių ir energiją tausojančių kelių transporto priemonių įsigijimo, "EURO 6" standartas transporto priemonėms - tai tik keletas Komisijos iniciatyvų.
Spalį Komisija pateiks pasiūlymą peržiūrėti Eurovinjetės komitetą, remiantis išorinių sąnaudų įtraukimu į vidines sąnaudas, įskaitant ir sąnaudas, susijusias su aplinka.
Būdama Parlamento TRAN (transportas ir turizmas) komiteto dėl direktyvos dėl švarių ir energiją tausojančių kelių transporto priemonių projekto nuomonės pranėšėja, manau, kad svarbu suskaičiuoti transporto priemonės sąnaudos per visą jos tarnavimo laikotarpį, atsižvelgiant ne tik į pradinę įsigijimo kainą, bet ir į suvartoto kuro kainą, anglies dvideginio emisijas ir kt.
Tikiuosi, kad šiose konsultacijose dalyvaus daug vietos įstaigų.
Marios Matsakis
Pone Pirmininke, sveikinu ponią Ferreira už puikų pranešimą. Mūsų aplinka kenčia nuo vis didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus ir žmogaus nekontroliuojamo apetito materialiniam vartojimui sukeltų įžeidimų. Keičiasi klimatas, mažėja biologinįvairovė, senka gamtiniai ištekliai. Puikiai supratusi užduotį, pranešėja teisingai remia nuomonę, kad pagrindinės padėčiai pataisyti reikalingos rinkos priemonės yra finansinės paskatos ir mokesčiai.
Todėl aš visiškai pritariu ES aplinkos mokesčių sistemai, kuri valstybėse narėse neišvengiamai turės būti vienoda. Tuo pat metu esu tikras, kad efektyviai peržiūrėta anglies emisijų prekybos schema padės žymiai pagerinti padėtį.
Žinoma, nereikėtų pamiršti, kad priversti piliečius laikytis aplinką tausojančio gyvenimo būdo nėra tik rinkos dalykas: aplinka besirūpinančių žmonių sąmoningumo kūrimas apima švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą nuo mažens.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Pone Pirmininke, aplinkos apsauga apima daugybę sričių ir jos efektyvumas priklauso nuo sinchronizavimo ir protingo turimų priemonių taikymo, įskaitant ir ekonomines priemones.
Su Žaliąja knyga siejamos priemonės numato eilę priemonių be sistemiškų sprendimų. Vienas to pavyzdys yra parama kuro, naudojamo komunaliniam transportui ir kitiems tikslams, santaupos, kurios yra teisėtos. Tačiau greitas aplinką tausojančios elektros kainų padidėjimas priverčia skambėti pavojaus varpus, kaip ir faktas, kad iš esmės ji gaminama naudojant angliavandenilius. Siūlomi anglies dvideginio emisijų mokesčiai sukelia pasekmes, bet nepaaiškina priežasčių. Švarios energijos šaltinių, pvz., vandens, vėjo, saulės ir atominės energijos propagavimas bei jos kainos stabilumas turės didelį poveikį visuomenei, ekonomikai ir aplinkosaugai ir turėtų būti sritimi, kurioje imamasi sistemingų priemonių. Ponios Ferreira pranešime minimas šis klausimas.
Nina Škottová
(CS) Kaip jau girdėjome daugelyje ankstesnių kalbų, anglies dvideginis yra svarbus ir tikriausiai svarbiausias dalykas vadinamajam ekologiniam kainų nustatymui ir laikomas klimato kaitos priežastimis. Noriu atkreipti jūsų dėmesį į faktą, kad, remiantis moksliniais tyrimais, anglies dvideginio atmosferoje padaugėja ne prieš žemei sušylant, o tik po to, kai žemsušyla. Šis atšilimo procesas yra susijęs su saulės aktyvumu, taigi atšilimas yra pasekmė, o ne priežastis. Todėl pagrindiniai anglies dvideginio išmetėjai po atšilimo yra vandenynai. Žinoma, nesu nusiteikusi prieš žmogaus veiklos sukelto anglies dvideginio išmetimų mažinimą, bet manau, kad turime prisiimti atsakomybę už taršą, kuri turi pasekmių sveikatai ir kitokių pasekmių, o ne atsakomybę už klimato kaitą. Daiktus turėtume vadinti tikraisiais vardais.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Pone Pirmininke, Komisare, tai geras pranešimas. Nenoriu kartoti faktų, kurie jau buvo minėti, tik norėčiau atkreipti dėmesį į keletą dalykų.
Visų pirma, žmonės nėra pati svarbiausia aplinkos dalis, žmonės nėra vandens, dirvos ir žemės valdovai. Žmonės šiais ištekliais tik naudojasi - mes tik nuomininkai. Turime prisiminti šį faktą. Aplinką veikiantys dalykai nepaiso sienų, oras, vanduo ir dirva neturi sienų, todėl mūsų veikla taip pat turi peržengti sienas. Tai taikytina Europos Sąjungai ir visam pasauliui. Antraip savo veiksmais nepasieksime tikslo.
Norėčiau pabrėžti dar vieną dalyką. Be mokesčių dalykų ir ekonominio spaudimo, svarbu didinti žmonių sąmoningumą, pradedant nuo vaikų. Antraip neturėsime energiją tausojančių technikos prietaisų, namų, automobilių ir transporto priemonių. Norėčiau padėkoti Jums, Komisare, už jau pasiektą pažangą ir prašyčiau Jūsų toliau veikti šia kryptimi.
Sylwester Chruszcz
(PL) Pone Pirmininke, Komisare, norėčiau padėkoti poniai Ferreira už jos pristatytą pranešimą. Jame aptariami klausimai, kurie ateityje, kaip parodši diskusija, taps dar svarbesni.
Šios dienos diskusijoje aptarėme tai, kad turime mąstyti ekologiškai. Esu įsitikinęs, kad Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse ekologinio sąmoningumo lygis yra nemenkas.. Žmonės nori gyventi ekologiškai, nori turėti ekologišką gyvenimo būdą ir jie labai sąmoningi ekologijos srityje.
Tačiau nepamirškime, kad daugelis Europos Sąjungos šalių, pvz., Bulgarija ir Lenkija, daugelį dešimtmečių gyveno kitokioje sistemoje. Mūsų ekonomika pagrįsta kitais energijos gavimo būdais. Todėl aplinkos mokesčių sistemos taisyklės galėtų sumažinti tokių šalių ekonomikos konkurencingumą ir dėl to sumažinti sąmoningumą aplinkos srityje.
Avril Doyle
Pone Pirmininke, turėdami aiškų tikslą - klestinčią, bet mažai anglies išskiriančią ekonomiką, siekiant vykdyti užsibrėžtus CO2 emisijų mažinimo tikslus, kadangi susiduriame su rimčiausiu iššūkiu - klimato kaita - daug rinkos priemonių pagrįstų aplinkosaugos principu "teršėjas moka", įskaitant mokesčius, turi gyvybiškai svarbią funkciją.
Tačiau per didelis dėmesys mokesčiams, ypač dažnas raginimas Komisijai priimti teisės aktus visame šiame pranešime, pvz., 26 pastraipoje, kuria prašoma Komisiją priimti teisės akto siūlymą dėl mažiausio Bendrijoje CO2 mokesčio iki 2008 m. pabaigos, daro visą šį pranešimą nepriimtinu, nepaisant puikaus darbo ir daugybės rekomendacijų, kurioms pritariu. Tvirtai pritariu nuomonei, kad tokie mokesčiai yra kiekvienos valstybės narės reikalas.
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, norėčiau padėkoti gerbiamiems Nariams už jų pastabas ir diskusijos metu išsakytas nuomones. Pabandysiu atsakyti į keletą pastabų.
Ponia Ferreira pastebėjo, kad trūksta informacijos apie atsakymus į mūsų diskusiją. Norėčiau pranešti, kad gavome 170 atsakymų, kurie šiuo metu yra analizuojami ir tikimės, kad vasaros pabaigoje turėsime šių atsakymų santrauką ir tokiu atveju, žinoma, pateiksime jums šią santrauką.
Ponas Wijkman iškėlišmetamųjų teršalų prekybos sistemos ir anglies mokesčio neatitikimo klausimą. Norėčiau pasakyti, kad pataisytos direktyvos dėl energijos mokesčių redakcijoje vienas iš tikslų yra tiksliai spręsti ir kovoti su bet kokiais galimais neatitikimais.
Du nariai iškėlklausimą dėl galimo valstybių mokesčių suderinimo, siekiant išvengti anglies nutekėjimo, jei tarptautinės derybos būtų nesėkmingos. Norėčiau pasakyti, kad pagrindinis ir svarbiausias Komisijos tikslas - pasiekti sėkmingos tarptautinės sutarties po Kioto protokolo, padėsiančios spręsti klimato kaitos problemą.
Klausimas dėl oro transporto žibalo apmokestinimo jau buvo aptartas su valstybėmis narėmis. Pasirodė, kad tai labai jautrus klausimas ir pažangos nebuvo pasiekta. Dvi valstybės narės taiko tokį mokestį, tačiau turiu pabrėžti, kad tai kelia klausimų dėl tarptautinės teisės. Komisija neketina teikti jokių siūlymų dėl tokio mokesčio.
Komisijos padaliniai šiuo metu tiria klausimą dėl sumažinto PVM naudojimo, siekiant aplinkosaugos tikslų.
Galiausiai norėčiau pasakyti, kad keletas gerbiamų narių išsakytų pastabų patenka į skirtingų Komisarų darbo sritį. Pasižymėjau visas jūsų pastabas ir perduosiu jas atitinkamiems Komisarams. Jos bus išanalizuotos ir į jas bus atsižvelgta, sudarant kitą veiksmų planą po Žaliosios knygos.
Anne Ferreira
pranešėja. - (FR) Dėkoju Komisare, dėkoju ponios ir ponai už jūsų labai išsamius ir įdomius pasisakymus. Dėkojame, kad diskusija dėl mokesčių nebuvo baigta ir šiame diskusijų etape norėčiau dar paminėti tris dalykus.
Pirmiausia, dėl energijos mokesčių proporcijų. Jos vidutiniškai atspindi 76 % aplinkos mokesčių, lyginant su 21 % mokesčių už transportą.
Antra, vietos vartotojams tenka, ko gero, didžiausia aplinkos mokesčių dalis, kai kiti ekonomikos sektoriai yra didžiausi energijos, vandens ir transporto vartotojai.
Trečia, per pastaruosius penkerius metus aplinkos mokesčių sudaroma BVP dalis valstybėse narėse sumažėjo. Tai leidžia mums pagalvoti apie kitokias priemones ateityje.
Žinoma, gailiuosi dėl to, ko EPP prašo 26 pastraipoje, kurioje siūlome mažiausią CO2 Bendrijos mokestį. Man atrodo, kad turėtume ir toliau eiti šiuo keliu, jei norime išvengti dempingo Europos Sąjungoje. Tai nereiškia mokestinių galių perėmimo iš valstybių narių, tuo siekiama mažiausio mokesčių suderinimo. Tai yra būtina ir tai buvo pabrėžta.
Nepaisant fakto, kad valstybės narės prašo pažangos koordinuojant mokesčius, taip pat norėjau atkreipti dėmesį į kitą pranešimo aspektą. Įdarbinimo mokesčių sumažinimas negali būti siejamas tik su aplinkos mokesčių mažinimu, kaip siūlo Komisija. Mano nuomone, tai turėtų būti bendresnės solidarumo ir socialinio teisingumo principais paremtos reformos dalis. Gerai žinau, kad tai dar nėra valstybių narių kompetencija, tačiau pamąstykime apie tai dabar ir suteikime valstybėms narėms šiek tiek informacijos.
Paskutinis punktas, kuris manau yra svarbus vidinėje plotmėje. Priemonės, kurių mes imamės, neturėtų turėti priešingo poveikio jau dabar mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ir neturėtų kitų namų ūkių padėties paversti dar nesaugesne.
Štai ką norėjau pasakyti baigdamas. Komisare, dėkoju ir galiu Jus patikinti, kad ateityje remsime kuriamus teisės aktus šioje srityje.
Pirmininkė
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks šiandien vidurdienį, 12 val.
Rašytiniai pareiškimai (142 taisyklė)
András Gyürk  
raštu. - (HU) Dabar, norėdamos pasiekti aplinkosaugos tikslų, valstybės narės beveik išimtinai pirmenybę teikia tiesioginiam reguliavimui, net jei yra daugybkitų reguliavimo priemonių. Manome, kad dėmesį reikėtų sutelkti aplinkosaugą skatinančioms rinkos iniciatyvoms. Tikime, kad rinkos, konkurencijos ir aplinkosaugos sąvokos nėra taikomos kartu.
Rinkos iniciatyvos yra reikšmingos, nes naudojantis jomis, aplinkos kokybės tikslą galima pasiekti pigiau ir efektyviau, tuo pačiu metu pasiekti kitų socialinių tikslų. Deja, Europos Sąjunga mažai ką nuveikskatindama rinkos iniciatyvas, nors išmetamųjų teršalų prekybos schemą būtų galima laikyti išimtimi. Todėl guodžia tai, kad Žaliojoje knygoje įtrauktas šių aktualių iniciatyvų paslėptų galimybių tyrimas. Tačiau galėtume pridurti, kad tyrimas turėjo būti daug platesnis.
Platesnis rinkos reguliavimas turėtų eiti ranka rankon su neefektyvaus tiesioginio reguliavimo mažinimu. Kadangi ekonominės iniciatyvos sukuria pajamas, mums tereikia išnagrinėti, kaip šios pirmiausia darbui įvestos priemonės gali sukurti mokesčius. Ši tema garantuoja intensyvias diskusijas. Esame įsitikinę, kad ES ambicingi aplinkos politikos uždaviniai negali būti įvykdyti, nedarant pažangos rinkos iniciatyvų srityje.
