2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas su Tarybos pakeitimais (visi skirsniai) - 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 10/2009 projektas, III skirsnis - Komisija - Lankstumo priemonės mobilizavimas - Daugiametės finansinės 2007-2013 metų programos pakeitimas: energetikos srities projektų finansavimas pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendra diskusija tokiais klausimais:
L. Surjáno ir V. Maňkos pranešimas Biudžeto komiteto vardu dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais (visi skirsniai) (11902/2009 - C7-0127/2009 - ir 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto taisomųjų raštų Nr. 1/2010 (SEC(2009)1133 - 14272/2009 - C7 - 0215/2009), 2/2010 (SEC(2009)1462 - 16328/2009 - C7-0292/2009) ir 3/2010 (SEC(2009)1635 - 16731/2009 - C7-0304/2009),
D. Haug pranešimas Biudžeto komiteto vardu dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 10/2009 projekto, III skirsnis - Komisija (16327/2009 - C7-0288/2009 -,
R. Böge's pranešimas Biudžeto komiteto vardu dėl lankstumo priemonės mobilizavimo: pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 27 punktą,
R. Böge's pranešimas Biudžeto komiteto vardu dėl 2007-2013 metų finansinės programos: Europos ekonomikos atkūrimo planas, antras peržiūrėjimas (2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo keitimas) - C7-0305/2009 -.
László Surján
pranešėjas. - (HU) Ačiū už suteiktą žodį, pone pirmininke. Ministre, Komisijos nary, ponios ir ponai, pačioje šios diskusijos dėl biudžeto pradžioje turiu pasakyti, kad labiau norėčiau išreikšti savo dėkingumą, o ne sukelti ginčus. Noriu padėkoti Tarybai ir Komisijai už vaisingą bendradarbiavimą, kuris mums suteikgalimybę galų gale susitarti ir dabar tam tikra prasme pateikti šiam Parlamentui bendrą pasiūlymą. Tačiau taip pat privalau padėkoti įvairioms Parlamento frakcijoms, nes jei šios frakcijos nebūtų sugebėjusios bendradarbiauti ir drauge išreikšti Parlamentui ir Europos piliečiams svarbių vertybių, būtų buvę apskritai neįmanoma parengti biudžeto.
Prieš metus man buvo patikėta užduotis būti pranešėju 2010 m. biudžeto klausimu. Mes nedelsdami pradėjome formuluoti politinius Parlamento lūkesčius ir direktyvas. Parlamentas šiuos klausimus svarstšių metų pavasarį. Žvelgiant į ateitį taip pat buvo itin svarbu, kad būtų priimti sprendimai, iš kurių būtų galima pasimokyti, todėl iš anksto prieš keletą mėnesių pateikėme preliminarų biudžeto projektą. Kitaip tariant, ES Komisija žinojo Parlamento nuomonę, į kurią rengdama preliminarų biudžetą taip pat daugiau ar mažiau atsižvelgė.
Manau, kad vėlesniais metais taip pat turėtume pritaikyti tokį pat laiko parinkimą. Ką norėjome pasiekti? Žinome, kad Europos ekonomika išgyvena krizę. Manėme ir vis dar manome, kad šis biudžetas turi suvaidinti krizės valdymo priemonės vaidmenį. Šį klausimą apsvarstėme su Taryba, nes kitas akivaizdus krizės sprendimas - mums išleisti mažiau pinigų Europai. Tai nėra tinkamas sprendimas, tačiau šioje padėtyje jis gali padėti. Jeigu čia pinigus leisime protingai ir didžiulį dėmesį skirsime tinkamam išteklių naudojimui, ES biudžetas gali pasirodyti esąs ne našta, o krizės sprendimo dalis. Atsižvelgdami į tai, norėjome paskatinti konkurencingumą, tam panaudojant mokslinių tyrimų ir plėtros programas kaip vienas iš priemonių jam užtikrinti. Be to, norėjome padėti pagrindus bendrai energetikos politikai ir prisidėti prie jos.
Šiems tikslams buvo skirta daugiau nei 11 mlrd. EUR. Ekonomiką skatinti norėjome daugiausia pasinaudodami sanglaudos politika. Šios priemonės vert- 36 mlrd. EUR. Per metus išaiškėjo, kad buvo rimtų problemų, pvz., pieno sektoriuje, kurios nebuvo bendros ekonomikos krizės pasekmės. Tačiau Parlamentas manė, kad būtina palaikyti ūkininkus, todėl buvo sukurtas 300 mln. EUR pieno fondas, kuris, nors ir nebūdamas pastovus, reiškia 300 mln. EUR padidėjimą. Numačius iš viso apytikriai 750 mln. EUR fondus, didesnpagalba gali būti teikiama pieno sektoriui. Tačiau Parlamentas taip pat norėtų pabrėžti, kad tai turi būti daroma kartu su pieno sektoriaus problemų peržiūra ir jo pertvarka.
Kartu taip pat turime pripažinti, kad neturime pakankamai galimybių laviruoti. Kai kuriose kategorijose nėra maržų, todėl yra neišvengiama daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra. To labai reikia, tačiau taip pat labai reikia, kad valstybės narės fondus, kuriais pasinaudoti jos turi galimybę, naudotų tikslingiau ir protingiau siekiant paskatinti augimą. Tik tada galėsime pažvelgti Europos piliečiams ir mokesčių mokėtojams tiesiai į akis, nes būtent jų pinigus mes leidžiame bandydami priversti ES veikti veiksmingiau ir sėkmingiau.
Vladimír Maňka
Pone pirmininke, Komisijos nary, valstybės sekretoriau, ponios ir ponai, šiandien man nereikia nerimauti, kad nepavyks paminėti ko nors svarbaus iš savo pranešimo. Visa tai, kas buvo parengta per visus metus kartu su kolegomis ir bendradarbiais, jau buvo sėkmingai apsvarstyta biudžeto komitete, plenarinėse sesijose ir Taikinimo komiteto posėdžiuose arba trišaliuose susitikimuose. Svarbiausia, kad šioje posėdžių salėje yra pakankama parama viskam.
Kai metų pradžioje pradėjome rengti biudžeto projektą, man buvo įdomu sužinoti, kiek toli man leis nueiti mano patarėjai, koordinatoriai ir frakcija, nes man buvo pasakyta, kad jau per toli nuėjau. Mačiau daug galimybių ir trūkumų, kuriuos norėjau sureguliuoti. Kitos galimybės ir pasiūlymai dėl patobulinimo paaiškėjo po daugybės diskusijų su vyresniaisiais institucijų atstovais, departamentų direktoriais ir kitais darbuotojais.
Institucijų darbuotojai patys pradėjo teikti informaciją ir pasiūlymus. Susidariau įspūdį, jog jie tikisi ir tiki, kad kartu galime išspręsti kilusius klausimus. Viena vertus, man buvo malonu, kad jie man parodtokį pasitikėjimą ir pasiūlsavo paslaugas, tačiau, kita vertus, man būtų buvę dar maloniau, jeigu jų tiesioginiai viršininkai būtų įsiklausę į jų nuomonę ir išsprendę problemas.
Žinoma, manau, kad dauguma skyrių darbą atlieka labai kvalifikuotai ir profesionaliai, tačiau šią akimirką ir šioje vietose norėčiau pabrėžti personalo darbo svarbą. Remdamiesi dokumentuose užfiksuotais trūkumais sugebėjome įgyvendinti labiau sistemines priemones. Tačiau viską atskleisti ir išspręsti gali ne pranešėjas, o Europos Parlamento generalinis sekretorius arba vyresnieji atitinkamų Europos institucijų atstovai.
Todėl labai šiltai ir palankiai vertinu Europos Parlamento vadovaujamose arbitražo procedūrose pasiektą susitarimą dėl organizacinio audito įgyvendinimo. Pirmą kartą Europos Parlamento istorijoje kitais metais bus veikiantis auditas šiuose dviejuose svarbiuose skyriuose: Infrastruktūros ir logistikos generaliniame direktorate ir apsaugos tarnyboje. Tikslas - užtikrinti veiksmingesnį išteklių panaudojimą.
Praeityje Audito Rūmai buvo vienintelinstitucija, sutikusi su išoriniu savo darbo tikrinimu. Rezultatas buvo naudingas. Audito Rūmai sugebėjo sumažinti savo administracines išlaidas ir pasiekti aukštesnį našumo lygį.
Noriu pagirti Tarybai pirmininkaujančią Švediją už didžiulį profesionalumą. Jau balandžio mėn., prieš iš tikrųjų įsigaliojant mūsų įgaliojimams, susitikome su vyriausybės ministru H. Lindblatu ir jo kolegomis. Mes labai greitais susitarėme dėl prioritetų, taip pat mums pavyko pasiūlyti racionalius elementus ir atskaitos taškus.
Šiandieniniame plenariniame posėdyje pateikiame bendrą deklaraciją dėl pastatų, kurie sudaro svarbų institucijų administracinių išlaidų straipsnį, politikos. Manau, kad mums kartu pavyko pradėti procesą, dėl kurio šioje srityje bus sutaupyta.
Ponios ir ponai, tik bendromis pastangomis Europos lygmeniu mums pavyks atremti šiuos didžiausius XXI amžiaus iššūkius: klimato kaitą, riziką ir išlaidas, susijusias su žaliavomis ir energija, ekonominę globalizaciją ir grėsmes mūsų saugumui. Jeigu Europa nori išspręsti šias problemas, ji turi turėti veiksmingas ir sudėtingas priemones. Lisabonos sutartimi šios priemonės mums bus suteiktos. Pradiniame sutarties įsigaliojimo etape ES reikės turėti atitinkamus finansinius išteklius, kad galėtų įgyvendinti naują politiką.
Net jei šiandienos diskusijose dėl 2010 m. ES biudžeto iš tikrųjų paaiškės, kad jos šiais metais bus paskutinės, abiejų pranešėjų 2010 m. biudžeto klausimu darbas ne pasibaigs, o bus tęsiamas - bent kitus tris mėnesius - dėl priežasčių, susijusių su Lisabonos sutarties įgyvendinimu. Manau, kad šis darbas bus sėkmingus.
Jutta Haug
Pone pirmininke, Tarybos Pirmininke, Komisijos nary, praėjusių metų gruodžio mėn. svarstydami šių metų biudžetą jau žinojome ir kaip bendrasis pranešėjas 2009 m. biudžeto klausimu diskusijoje minėjau, kad finansų rinkos krizės poveikis ir jos padariniai bus jaučiami visose valstybėse narėse. Būtent tai ir įvyko.
2009 m. balandžio mėn. Parlamentas ir Taryba susitardėl Komisijos pasiūlytų ekonominių paskatų pirmos dalies finansavimo. Kad būtų galima panaudoti 2,6 mlrd. EUR, mums reikėjo vadinamosios minimalios finansinės perspektyvos peržiūros. Kaip kitaip būtume galėję rasti lėšų, turint omenyje mūsų griežtus biudžetinius suvaržymus? Likusioji 2,4 mlrd. EUR suma, kurios trūksta iki bendros 5 mlrd. EUR sumos, turi būti surasta šį rudenį. Tokia dabar yra mūsų padėtis. Štai jau ruduo, ir kadangi Parlamentas ir Taryba sudarprotingą susitarimą dėl 2010 m. biudžeto, turime sprendimą. 2009 m. biudžetu taip pat svariai prisidedama prie šio sprendimo.
2010 m. papildomame ir taisomajame biudžete mokėjimų asignavimai mažinami daugiau nei 3,4 mlrd. EUR. Pagal tai beveik 1,5 mlrd. EUR bus sumažintos nepanaudotų sričių maržos pagal įvairias išlaidų kategorijas. Visa tai galioja 2009 m. biudžetui, kurį sudaro 133,8 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 116,1 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų, todėl jis tikrai nėra išlaidus. Jeigu pasižiūrėtume į biudžeto eilutes, kuriose Komisija rado reikalingus pinigus, mums taptų visiškai aišku, kad Komisija paprasčiausiai nežiūri rimtai į biudžeto valdymo institucijos sprendimus.
Norėčiau Parlamentui priminti, kad 2008 m. mums tvirtinant 2009 m. biudžetą mūsų prioritetai taip pat buvo Europos Sąjungos konkurencingumas, augimas ir užimtumas. Todėl daugiau pinigų, negu siūlKomisija, skyrėme pagal biudžeto eilutes, kuriomis sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų skatinamas socialinis aspektas ir remiamos mažos ir vidutinės įmonės. Tačiau tai yra būtent tos biudžeto eilutės, iš kurių atimama perkėlimams arba taisomiesiems biudžetams. Ar paprašytume tiek jau daug, jeigu paragintume Komisiją įgyvendinti Parlamento ir Tarybos rezoliuciją bei pasistengti užtikrinti, kad pinigai būtų panaudoti pagal numatytą paskirtį, pagal kurią jie turėtų pozityvų poveikį? Biudžeto projektas, kurį mums pateikKomisija, nebuvo nei tiksliai apskaičiuotas, nei rūpestingai įvertintas. 2009 m. buvo daugiau nei 50 perkėlimų ir 10 papildomų ir taisomųjų biudžetų. Dėl tokios padėties neįmanoma kalbėti apie biudžeto tikslumą ir aiškumą, todėl ji turi būti gerinama.
Mūsų kolegos Parlamento nariai, priklausantys specialistų komitetams, turi skirti daugiau dėmesio įgyvendinimo ataskaitoms, pateikiamoms tais pačiais finansiniais metais, o Komisija turi galiausiai pateisinti gerą kaip vis dar veiksmingos Europos administracinės institucijos vardą. Tikiuosi, kad mes visi dirbdami sieksime to.
Reimer Böge
Pone pirmininke, ponios ir ponai, sudarius susitarimą dėl 2010 m. biudžeto, mes kalbame apie 141,4 mlrd. EUR įsipareigojimų ir 122,9 mlrd. EUR mokėjimų.
Visų pirma noriu labai šiltai padėkoti abiem pranešėjams už jų pasiaukojimą, taip pat dabar noriu pasakyti, kad viskas, ką J. Haug ką tik pasakapie 2009 m. biudžetą, yra visiškai teisinga.
Jeigu pasižiūrėtume į šiuos skaičius, galėtume pamatyti, kad jie lieka 11,2 mlrd. EUR mažesni nei daugiametės finansinės programos viršutinmokėjimų riba. Tai reiškia, kad tam atvejui, jei būtų reikalas ir politinvalia, daugiametėje finansinėje programoje mums paliekama tam tikra laisvlaikantis sutartų ribų.
Pastaraisiais metais kelis kartus radome sprendimą būtiniems ekonominės ir politinės aplinkos pokyčiams, panaudodami perskirstymą, pakartotinį maržų mažinimą ir daugkartines peržiūras. Šios priemonės tinkamos, tačiau, palyginti su tuo, ką turime padaryti 2010 m., jomis aiškiai pasiekiamos jų galimybių ribos. Tai taip pat taikoma 2 išlaidų kategorijai, kurioje po 2010 m., atsižvelgiant į galimas maržas, bus daug mažiau laisvės, todėl iš tikrųjų jos apskritai neturėtų būti.
Dabar į šiuos susitarimus integravome antrą 2,4 mlrd. EUR lėšų išmokėjimo dalį vadinamajam ekonomikos atkūrimo paketui. Buvo teisinga antrą pusę, kurią sudaro 2,4 mlrd. EUR, finansuoti 2010 m., o ne atidėti jos dalį iki 2011 m. Žinoma, tai nebuvo ekonomikos atkūrimo paketas. Tiesą sakant, tai buvo siejama su papildomais politiniais prioritetais, susijusiais su energetika ir plačiajuosčio ryšio teikimu kaimo vietovėse.
Naudodamiesi lankstumo priemone turėjome galimybę rasti papildomus 120 mln. EUR energetikos projektams ir 75 mln. EUR Kozlodujaus atominei elektrinei. Noriu atkreipti Komisijos dėmesį į tai, kad tai buvo sprendžiama labai keistai, taip pat privalau šiuo metu aiškiai pasakyti, kad tuo viskas nesibaigia. Mes tikimės iš viso 300 mln. EUR. Šiuo atveju taip pat tikimės, kad jūs įtrauksite lėšas, kurias vis dar reikia surasti atominės elektrinės plėtrai biudžeto laikotarpio vidurio peržiūros metu, o ne finansuosite tai, mažindami 1B išlaidų kategorijos sumas. Svarbu, kad tai yra labai aiškiai išdėstyta.
Be to, atlikome 2009 m. nepanaudotų lėšų peržiūrą, kad būtų galima panaudoti bendrą 1,9 mlrd. EUR sumą energetikai ir papildomus 420 mln. EUR - plačiajuosčiam internetui pagal II išlaidų kategoriją.
Dabar noriu pasakyti, kad šis sprendimas dėl bendros sumos buvo teisingas, tačiau, žinoma, šiandien taip pat privalome leisti aiškiai suprasti, kad kita užduotis yra Lisabonos sutarties biudžeto vykdymas. Tikrai negalime laukti iki 2014 m., nes tada mūsų lauks kiti politiniai prioritetai, dėl kurių Europos Sąjunga turės apsispręsti, ir tai bus globalizacijos proceso dalis kartu su kitomis naujomis užduotimis.
Rezoliucijoje, kuri turi būti pateikta ketvirtadienį, aiškiai pareiškiame, kad raginame naująją Komisiją kuo greičiau paskelbti ataskaitą dėl tarpinstitucinio susitarimo įgyvendinimo, kaip numatyta susitarimuose. Kartu - norėčiau tai ypač pabrėžti - Komisija privalo įsipareigoti pritaikyti, persvarstyti ir modifikuoti dabartinį 2007-2013 m. daugiametį finansinį planą ir pratęsti jį iki 2015-2016 m. Be to, turi būti pradėtas kitos daugiametės finansinės programos procesas, kad būtų galima surengti tinkamas atviras ir viešas diskusijas apie kitą finansinę programą.
Tai yra naujosios Komisijos darbas, o mes, žinoma, kitą ketvirtį pasinaudosime tiek klausymais, tiek diskusijomis, kad tvirtai paragintume Komisiją ir Tarybą sutikti su šiais politiniais prioritetais. Mūsų laukia įdomus laikotarpis.
Hans Lindblad
Pone pirmininke, man didžiulgarbšiandien čia dalyvauti jūsų diskusijose. 2010 m. biudžetinprocedūra buvo reikli, todėl esu patenkintas susitarimu, kurį mūsų institucijos sudarlapkričio mėn. viduryje vykusiame taikinimo posėdyje. Šis susitarimas tinka dviem skirtingiems, tačiau vienodai svarbiems tikslams.
Viena vertus, juo sukuriama 2010 m. biudžeto sudarymo sistema siekiant suteikti galimybę Europos Sąjungai veikti kuo sklandžiau ir įgyvendinti politiką taip, kaip norime, kad ji būtų įgyvendinta, kartu užtikrinant kontroliuojamą mokėjimų padidėjimą, ypač laikotarpiu, kurį šiuo metu išgyvena valstybės narės. Kita vertus, jame numatomas, be kita ko, visas antros atkūrimo plano dalies finansavimas. Tai yra svarbus Europos Sąjungos įnašas stengiantis išbristi iš dabartinės ekonominės ir finansinės padėties.
Be to, noriu išreikšti Tarybos pasitenkinimą susitarimu, kuris buvo sudarytas dėl bendros užsienio ir saugumo politikos. Taip pat manau, kad 2010 m. biudžetas apskritai yra suderintas kompromisas, apimantis, viena vertus, reikalingą biudžeto drausmę ir patikimą finansų valdymą, ir, kita vertus, mūsų pareigą patenkinti piliečių lūkesčius. Be to, biudžetas yra įvairių frakcijų, įvairių valstybių narių ir įvairių Tarybos ir Parlamento interesų kompromisas.
Tai nėra nei visiškai toks biudžetas, kokio tikriausiai iš pradžių norėjo Taryba, nei visiškai toks biudžetas, kokio tikriausiai iš pradžių norėjo Parlamentas. Tačiau manau, kad tai yra puikus kompromisas, kuriuo geriausiai suderinami mūsų tikslai ir prioritetai. Todėl noriu pasakyti, kaip didžiuojuosi, kad mes, kitaip tariant, Parlamentas ir Taryba, kaip biudžeto valdymo institucija, daug padedant Komisijai, sugebėjome parodyti reikiamas lyderio savybes ir atsakomybės jausmą bei sudaryti bendrą susitarimą, dėl kurio susitarėme lapkričio mėn. Manau, kad taip siunčiame tinkamą signalą, atsižvelgdami į Lisabonos sutarties įsigaliojimą.
To nebūtų buvę įmanoma pasiekti be mūsų bendrų pastangų, kai kiekvienas dalyvis atlieka savo vaidmenį. Taip pat tai būtų buvę neįmanoma be labai geros ir dalykiškos atmosferos, kuri, mano nuomone, būdinga visam procesui. Todėl norėčiau pasinaudoti šia proga ir padėkoti Biudžeto komiteto pirmininkui A. Lamassoure'ui už jo pastangas, atvirumą ir derybininko įgūdžius. Be to, norėčiau padėkoti dviem pranešėjams - L. Surjánui ir V. Maňkai už dalykišką bendradarbiavimą ir išreikšti savo dėkingumą savo kolegoms ECOFIN taryboje. Visų pirma norėčiau padėkoti Komisijos nariui A. Šemetai, kuris iki galo atliko savo vaidmenį kaip sąžiningas tarpininkas.
Galiausiai ne mažiau norėčiau padėkoti visiems trijų institucijų darbuotojams, kurie labai profesionaliai prisidėjo prie to, kad tai būtų įmanoma.
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Pone pirmininke, esu labai patenkintas šia galimybe kalbėti Parlamente prieš jam baigiant savo antrąjį svarstymą ketvirtadienio balsavimu dėl 2010 m. biudžeto ir taisomojo biudžeto Nr. 10/2009, nes jis prisidėjo prie sėkmingos metinės biudžetinės procedūros baigties.
Derybose dėl 2010 m. biudžeto buvo reikalingi visų šalių kompromisai ir - drįstu sakyti - net pasiaukojimas siekiant mūsų bendro tikslo. Tai būtų buvę neįmanoma, jei Europos Parlamentas ir Taryba per visas derybas nebūtų vaidinę dalykiško ir atsakingo vaidmens.
Norėčiau pabrėžti keturis pagrindinius aspektus.
Pirmiausia norėčiau atkreipti dėmesį į keletą pagrindinių taikinimo rezultato elementų. Nuo to laiko, kai praėjusį balandžio mėn. buvo susitarta dėl bendros deklaracijos, turėjome rasti subtilią pusiausvyrą, siekdami surasti finansavimo šaltinį Europos ekonomikos atkūrimo plano vis dar nerastiems 2,4 mlrd. EUR. Tai būtų galima pasiekti tik kompensavimo mechanizmu ir panaudojant visas biudžetines priemones, numatytas daugiametėje finansinėje programoje. Tai iš tiesų buvo didžiulis suvaržymas.
Nepaisant tokio didžiulio suvaržymo, mums pavyko visiškai finansuoti 2010 m. atkūrimo planą ir, kaip nurodo bendrasis pranešėjas, susitarti dėl ES biudžeto, kuris gali būti priemone, galinčia padėti įveikti ekonomikos krizę.
Manau, kad sunkumų laikotarpiu šis signalas piliečiams net stipresnis, nes su nemaža Parlamento parama taip pat sugebėjome tuo pat metu reaguoti į nenumatytus specifinius pieno gamintojų poreikius.
Galiausiai ne mažiau svarbu tai, kad abi biudžeto valdymo institucijos pripažino, jog 2010 m. reikia toliau remti Bulgarijos pastangas, susijusias su Kozlodujaus atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu, tam panaudojant lankstumo priemonę.
Antra, kalbant apie rezervus, norėčiau padėkoti Parlamentui ir ypač bendrajam pranešėjui L. Surjánui, kad atsižvelgį atsakymus, kuriuos Komisija, reaguodama į pirmąjį Parlamento svarstymą, pateikvadinamajame rašte dėl įgyvendinimo.
Dėl to buvo gerokai sumažinti rezervai, įtraukti į 2010 m. biudžeto projektą per pirmąjį svarstymą Parlamente.
Trečia, noriu pabrėžti sklandaus perėjimo prie Lisabonos sutarties svarbą. Kalbant apie biudžetinę procedūrą, dabar mes galutinai susisiejome su Lisabonos sutartimi. Nepaisant netikrumo, susijusio su naujosios sutarties įsigaliojimu, sugebėjome užtikrinti sklandų perėjimą prie naujos teisinės sistemos.
Mūsų laukiantis laikotarpis bus iššūkis visoms institucijoms, nes jis reikš jų požiūrio ir elgsenos modifikavimą, susijusį su intensyvesnio dialogo nuo pat biudžetinės procedūros pradžių būtinybe. Komisija pasirengusi suvaidinti savo vaidmenį ir suderinti pozicijas naujajame taikinimo komitete, kartu vienodomis sąlygomis atsižvelgdama į abiejų biudžeto valdymo institucijų teises.
Šiandien žinome, kad vis dar reikia stengtis įgyvendinti visas naujas teisines priemones, atsirandančias dėl sutarties įsigaliojimo. Nepaisant to, stiprindami lojalų tarpinsitucinį bendradarbiavimą, susiformavusį per pastaruosius du dešimtmečius, sugebėjome susitarti dėl keleto pereinamųjų priemonių, kurios sudarys sąlygas veiksmingai veikti 2010 m. biudžetui.
Galiausiai yra taisomasis biudžetas Nr. 10/2009, finansinės programos peržiūra ir lankstumo priemonės mobilizavimas. Pažymiu, kad Parlamentas taip pat sutiko patvirtinti pasiūlymus dėl daugiametės finansinės programos peržiūros ir, kaip jau buvo minėta, dėl lankstumo priemonės bei taisomojo biudžeto Nr. 10.
Noriu padėkoti pranešėjui R. Böge'ei už pritarimą taikinimo rezultatams. Tai rodo, kad bandydami pasiekti savo tikslą sugebėjome geriausiai išnaudoti priemones, numatytas pagal dabartinį tarpinstitucinį susitarimą.
Be to, noriu padėkoti pranešėjai 2009 m. biudžeto klausimu J. D. Haug už jos visų metų darbą vykdant 2009 m. biudžetą ir jos paramą taisomajam biudžetui Nr. 10/2009, kuris yra vadinamojo paketo, susijusio su daugiametės finansinės programos peržiūra ir atkūrimo plano finansavimu, dalis.
Taip pat pažymėjau jūsų kritines pastabas Komisijai dėl būtinybės gerinti jos veiklą biudžeto vykdymo požiūriu.
Šių metų taisomajame biudžete numatomas 3,2 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų mažinimas, kuris yra daug mažesnis negu praėjusių metų mažinimas 4,9 mlrd. EUR, ir nurodomas biudžeto, kuris po pasiūlyto sumažinimo 2009 m. nustatytas 113 mlrd. EUR dydžio, vykdymo gerinimas.
Tačiau galima dar daug ką toliau tobulinti, todėl galiu jus užtikrinti, kad Komisija toliau darys viską, ką gali, kad geriausiai išnaudotų 2010 m. leistuosius biudžeto asignavimus.
Kalbant apie procedūrų supaprastinimą siekiant pagreitinti išlaidų įvykdymą, nors šį būdą būtų galima ištirti, manau, kad reikia atsargiai ieškoti pusiausvyros tarp realaus supaprastinimo ir būtinybės tvirtai laikytis taisyklių, norint apsaugoti ES finansinius interesus.
Dar kartą noriu padėkoti Parlamento derybų grupei ir visų pirma Biudžeto komiteto pirmininkui A. Lamassoure'ui ir pranešėjams 2010 m. biudžeto klausimu L. Surjánui ir V. Maňkai.
Be to, norėčiau padėkoti Tarybos derybų grupei ir visų pirma valstybės sekretoriui H. Lindbladui už dalykišką darbą, atliktą sudarant biudžetą.
Tikiuosi, kad šiandienos diskusija bus dalykiška ir produktyvi ir lems pozityvų balsavimą dėl 2010 m. biudžeto, vyksiantį šį ketvirtadienį.
José Manuel Fernandes
Pone pirmininke, ponios ir ponai, šis biudžetas yra atsakas į ekonomikos krizę, jame aiškiai daugiausia dėmesio skiriama Europos piliečiams. Šis biudžetas skirtas kovoti su nedarbu ir duoti impulsą ekonomikai. Todėl prioritetą teikiame Europos ekonomikos atkūrimo planui, kuriuo kitiems metams numatomas 2,4 mlrd. EUR finansavimas. Be to, reikėtų pažymėti, kad ekonomikos gaivinimą remiame didindami mokėjimų asignavimus pagrindinėms biudžeto išlaidų kategorijoms.
Kalbant apie nedarbą ir jaunimo nedarbą, norėčiau pabrėžti pasiūlymą persvarstyti programą "Erasmus". Palankiai vertiname 300 mln. EUR papildomos paramos suteikimą pieno sektoriui, tačiau norėčiau pabrėžti, kad reikėtų sukurti biudžeto išlaidų kategoriją siekiant sudaryti pastovų fondą šiam sektoriui.
Be to, manome, kad svarbu, kaip siūlėme, persvarstyti ir pratęsti iki 2015-2016 m. dabartinę 2007-2013 m. daugiametę finansinę programą. Turiu atkreipti dėmesį, kad klimato kaitos problemų sprendimas kartu su energetinio saugumo užtikrinimu yra ES prioritetai, kurie šiame biudžete nėra pakankamai aiškiai išreikšti. Kalbant apie Parlamento ir kitų institucijų biudžetus, kurie dabar buvo pateikti antrajam svarstymui, reikia pasakyti, kad jie yra tie patys, kuriuos patvirtinome per pirmąjį svarstymą.
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija pakartoja, kad griežtumas ir skaidrumas yra svarbiausi dalykai, todėl ji remia ilgalaikę pastatų politiką, nuo nulio atskaitomo biudžeto įgyvendinimą kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje ir politikos, pvz., Parlamento komunikacijos politikos, sąnaudų ir naudos analizę. Kalbant apie naujus reikalavimus, kurie atsiranda kartu su Lisabonos sutarties įsigaliojimu, palaikome kompetenciją teisėkūros srityje ir atitinkamų išteklių šiam tikslui pasiekti reikalavimą.
Göran Färm
Pone pirmininke, norėčiau labai padėkoti visiems, kurie susiję su šiuo klausimu. Šios derybos buvo rezultatyvios. Buvo likusios kelios problemos, kurios turėjo būti išspręstos iki antrojo svarstymo, tačiau visos suinteresuotosios šalys dalykiškai padėjo tai pasiekti.
Nors prireikdaug laiko, mums buvo aiškiai svarbu sugebėti finansuoti ekonomikos atkūrimo planą neatidedant sprendimų vėlesnei datai. Buvome patenkinti, kad Taryba galiausiai sutiko su mūsų nuomone, jog sprendimui reikia papildomų pinigų ir panaudoti vadinamąją lankstumo priemonę, kaip Kozlodujaus atveju.
Tačiau mane iki šiol stebina Tarybos ir Tarybai pirmininkaujančios Švedijos pozicija keliais klausimais. Pvz., nemanau, kad būtų priešinamasi Parlamento pasiūlymui leisti naujajai Baltijos jūros regiono strategijai gauti papildomų savo pinigų. Tačiau man malonu, kad šiuo klausimu taip pat buvo nusileista. Antras mane stebinantis dalykas, kuris iki šiol nėra iki galo išspręstas, yra programa "Progress" ir nauja mikrokreditų priemonė. Parlamento požiūriu idėja yra tokia: ES turėtų padidinti investicijas į naujoves siekiant įveikti socialinę atskirtį ir nedarbą. Atrodo, kad tai turi būti ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad 2010 m. yra Europos socialinės integracijos metai. Tada sunku suprasti, kodėl Taryba ir Tarybai pirmininkaujanti Švedija, atrodo, turi kovoti taip sunkiai, iki pat galo, dėl to, kad naujos mikrokreditų priemonės finansavimo būtų ieškoma mažinant programą "Progress".
Šiuo atžvilgiu turiu tiesioginį klausimą Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai.
Kodėl žinodama apie nedarbo lygį, nuolat didėjančią socialinę atskirtį, didžiules integracijos problemas ir tai, kad programa "Progress" veikia nepaprastai puikiai, Taryba atkakliai reikalauja mažinti programos "Progress" pinigus?
Šių metų derybos dėl biudžeto baigėsi tuo, kad beveik visi nauji prioritetai turės būti finansuojami keičiant ilgalaikės programos viršutines ribas ir panaudojant lankstumo priemonę. Vargu ar liko kokių nors maržų. Ši programa bus taikoma dar trejus kitus metus, tačiau gyventi šiomis sąlygomis tokį ilgą laiką bus visiškai nepriimtina. Todėl turiu pateikti antrą klausimą tiek Komisijai, tiek Tarybai.
Kokia jūsų pozicija dėl Parlamento reikalavimo greitai ir intensyviai persvarstyti 2011-2013 m. laikotarpio finansinę programą?
Manome, kad derybos dėl biudžeto likusiems trejiems metams bus problemiškos, jeigu nebus permainų, ypač jeigu atsižvelgsime į tai, kad rengiamės naujam plėtros raundui ir susiduriame su dideliais naujais įsipareigojimais klimato srityje. Mano nuomone, principas turėtų būti toks: naujoms užduotims turėtų būti skiriamos naujos lėšos. Šis principas paprastai taikomas nacionaliniu lygiu ir taip pat turėtų būti taikomas ES. Būčiau labai dėkingas už jūsų mintis apie tai.
Anne E. Jensen
ALDE frakcijos vardu. - (DA) Pone pirmininke, noriu padėkoti L. Surjánui už teigiamus derybų rezultatus. Kaip jau darkiti, norėčiau išreikšti savo pasitenkinimą dėl to, kad mes Parlamente taip pat sugebėjome išsaugoti savo svarbius prioritetus per antrąjį svarstymą, nors ir turėjome atlikti kai kuriuos mažinimus dėl mūsų susitarimo su Taryba. Be investicijų į energetiką, numatytų atkūrimo plane, mums taip pat pavyko skirti papildomų pinigų biudžeto išlaidų kategorijoms, kurios orientuotos į mokslinius tyrimus ir naujoves energetikos srityje. Mums pavyko išsaugoti savo bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, kurie yra naujos Parlamento pradėtos iniciatyvos, todėl aš norėčiau pasakyti, kad mes Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijoje esame patenkinti, kad mums pavyko išsaugoti lėšas Baltijos jūros strategijai.
Kaip ir kiti, norėčiau pabrėžti du dalykus. Pirma, lankstumo trūkumas, dėl kurio norėčiau atkreipti A. Šemetos, kuris, žinoma, eidamas kitas pareigas, tęsia darbą Komisijoje, dėmesį į tai, kad mums iš tiesų reikia biudžeto laikotarpio vidurio peržiūros, taip pat norėčiau, kad Komisija - naujoji Komisija - į tai rimtai atsižvelgtų. Antra, mums reikia atidžiai išnagrinėti aplinkybes ir savęs paklausti, ar yra kokių nors naujų prioritetų, kuriuos mums reikia nustatyti šioje programoje. Ar nėra kokių nors programų, kurios nelabai gerai veikia? Ar galima esamoje programoje keisti prioritetus ir ar nereikia persvarstyti pačios programos? Žinoma, mes turėjome išteklių dėl to, kad daugybpinigų buvo skirta žemės ūkiui, visų pirma pagal daugiametę finansinę programą. Tačiau tai daugiau neįmanoma, todėl dabar reikalai pablogės, kaip nurodR. Böge. Dabar ateina lemiamas momentas. Kitus kelerius metus, kai mums reikės būti lankstiems, bus nepaprastai sunku, jeigu negalėsime priversti finansų ministrų skirti daugiau pinigų, nes manau, kad dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis tai padaryti bus sunkiau nei paprastai.
Taip pat yra kitas klausimas, kurį norėčiau iškelti ir norėčiau, kad į jį atsižvelgtumėte savo būsimame darbe, pone A. Šemeta. V. Maňka padartam tikrą puikų darbą, susijusį su administracinėmis išlaidomis, todėl dabar matome labai populistinius politikus, sakančius, kad privalome netaikyti ES darbuotojams atlyginimo didinimo, į kurį jie turi teisę. Mano frakcijoje mes nepalaikome esamų susitarimų pažeidinėjimo. Jeigu žmonės nepatenkinti sistema, jie privalo keisti sistemą. Nėra gerai paprasčiausiai būti nepatenkintiems nustatytos sistemos rezultatu. Manau, kad yra pakankamai priežasčių ištirti ES darbuotojų sąlygas ir visų pirma ištirti, ar mūsų galiojančios taisyklės, taikomos ES sistemos darbuotojams, taip pat sudaro sąlygas atsirasti vadovaujamojo darbo galimybėms, kurių mums reikia norint veiksmingai įgyvendinti ES politiką. Nuo N. Kinnocko reformos jau praėjo keleri metai. Praėjo penkeri metai nuo plėtros. Atėjo laikas dar kartą peržiūrėti reikalus. Kaip tik apie tai jūs, pone A. Šemeta, turite pagalvoti.
Helga Trüpel
Pone pirmininke, Komisijos nary, H. Lindbladai, ponios ir ponai, Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas taip pat mano, kad 2010 m. biudžetas, dėl kurio derėjomės ir susitarėme, yra protingas kompromisas. Diskusijų dėl biudžeto pradžioje dar buvo keletas neišspręstų problemų ir neužpildytų spragų, kurių sprendimas nebuvo finansuojamas. Dabar mes daugmaž išsprendėme šias problemas. Parlamentas sumokės vieną trečdalį, o Taryba - du trečdalius, kad panaikintų spragas, todėl, mūsų nuomone, tai yra protingas kompromisas, dėl kurio turime galimybę pradėti naujus metus.
Nepaisant to, norėčiau pradžioje apžvelgti problemas, susijusias su Europos biudžeto struktūra ir nelankstumu. Jau girdėjome apie politinius simptomus. Dėl fakto, kad 2009 m. buvo 50 perkėlimų ir 10 papildomų bei taisomųjų biudžetų, kiekvienam turi būti akivaizdu, kad šio biudžeto tikslai, kartu ir jo griežti suvaržymai bei griežta struktūra aiškiai neatitinka šiandienos reikalavimų. Privalome visi dirbti kartu, kad tai pakeistume, jeigu norime ateityje dirbti geriau.
Todėl dabar pereisiu prie klausimų, susijusių su artėjančia peržiūra. Dabar mūsų tvirtinamas biudžetas yra krizės laikų biudžetas. Tai buvo L. Surjáno sukurtas šūkis. Šiuo atveju krize vadinama tiek finansų krizė, tiek ekonomikos krizė. Tačiau kol Kopenhagoje dar vyksta konferencija, norėčiau pridurti tokią mintį. Žinoma, susidūrėme su krize, kuri kelia grėsmę pačiai mūsų egzistencijai, kitaip tariant, kyla klausimas, ar mes - turiu omenyje visus pasaulio gyventojus - sugebėsime išsaugoti savo planetą ir apriboti visuotinį atšilimą iki 2 °C. Kad pasiektume šį tikslą, privalome veikti kartu, kai kalbama apie mūsų biudžetus, mūsų išteklių valdymą ir mūsų gyvenimo būdą, ir valdyti savo finansus. Turime pereiti prie atsinaujinančių energijos išteklių. Privalome gerokai sumažinti savo išmetamų CO2 dujų kiekį. Privalome tapti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančia ekonomika. Žinoma, taip pat turime daug daugiau pinigų išleisti tvarumo, naujų medžiagų ir naujų produktų moksliniams tyrimams. Tai vienintelis būdas sukurti naujas darbo vietas.
Turime tai daryti taip, kad iš to turėtų naudos Europos vidaus rinka ir kad ekologiškomis technologijomis ir aplinkai nekenkiančiais produktais Europos Sąjungai suteiktume naujų galimybių pasaulio rinkoje. Tai yra vienintelviltis įtikinti Europos piliečius, kad Europos projektas turi ateitį. Be to, tai reiškia, kad mes - valstybės narės ir Europos Sąjunga - privalome daugiau bendrai investuoti į švietimą. Tai yra pagrindiniai ištekliai, kuriuos turime Europos Sąjungoje. Turime paramą švietimui suteikti visiškai kitokiu būdu, kad mūsų jaunimas turėtų galimybes Europoje, taip pat visame pasaulyje.
Yra vienas dalykas, kurį norėčiau pridurti. Be to, privalome gerokai pakeiti savo žemės ūkio politiką ir savo žemės ūkio eksporto subsidijas bei sutelkti dėmesį į struktūrinius fondus. Jie taip pat turi būti gerokai pakeisti atsižvelgiant į senų pastatų renovaciją ir tvaraus transporto politiką. Vis dėlto ką aš noriu pasakyti? 2010 m. biudžetas yra žingsnis teisinga kryptimi, tačiau jo jokiu būdu neužtenka. Mes Verts/ALE frakcijoje sugalvojome terminą "naujasis ekologinis planas", nes esame įsitikinę, kad tik bendromis valstybių narių, Komisijos ir Europos pastangomis ir paisant Europos dvasios bus suformuota politinvalia ir įsitikinimas, kad reikia pradėti didžiules permainas siekiant pertvarkyti mūsų ekonomiką ir kurti naujas darbo vietas.
Tik tada, kai galėsime suformuoti politinę valią vykdyti realias permainas, sugebėsime modifikuoti Europos biudžetą ir tokiu pat būdu - nacionalinius biudžetus. Kalbant apie Kopenhagą per kitus kelerius metus, tikėkimės, taip pat sugebėsime skirti finansavimą, kad suteiktume galimybę skurdžioms šalims ir visų pirma Afrikos į pietus nuo Sacharos šalims pradėti taikyti naujus augimo modelius. Svarbu, kad, užuot joms kopijavus mūsų klaidas, visi bendradarbiautume - pramonės šalys, kylančios ekonomikos šalys ir besivystančios šalys - kurdami naują gyvenimo kartu būdą ir naujo tipo ekonomiką. Tik taip mums gali pavykti visoje Europoje ir pasaulyje.
Lajos Bokros
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, ES biudžetas kentėjo dėl daugelio struktūrinių problemų. Jis per didelis ir toliau didėja. Yra integruotas automatinis daugelio straipsnių padidėjimas, ypač biurokratijos veiklos sąnaudoms, be jokio akivaizdaus našumo charakteristikų pagerėjimo.
Manoma, kad visi biudžetai turi būti veidrodiniai tam tikrų ekonomikos politikos sumetimų atspindžiai. ES biudžetas yra išimtis. Jame neatsispindi joks bendrų vertybių rinkinys. Priešingai, jame bandoma pateisinti visos ES neokensiško (pagal J. M. Keinsą) paklausos valdymo politiką, išleidžiant daugiau pinigų didžiajai daugumai straipsnių, nesiremiant jokiomis struktūrinėmis reformomis.
Imkime Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo pavyzdį. Manoma, kad pusmilijardo eurų turi būti išleista neigiamam globalizacijos poveikiui sušvelninti. Tačiau valstybės narės turi sunkumų bandydamos sukomplektuoti racionalius pasiūlymus už keletą dešimčių milijonų eurų. Viena vertus, tai yra didžiulis menkų išteklių švaistymas, o kita vertus, tiesioginis kūrybinės destrukcijos kapitalizmo sąlygomis taisyklių iškraipymo pavyzdys.
Biudžeto komitetas buvo nepatenkintas, kai pamatpaskutinę minutę pateikiamą naują straipsnį - Kozlodujaus atominės elektrinės išlaidas eksploatavimui nutraukti. Tai buvo blogo planavimo ženklas. Nepaisant to, ne tik Kozlodujaus eksploatavimo nutraukimas, bet net ir parama naujos elektrinės statybai būtų svarbesnis dalykai negu pinigų leidimas pieno fondui, susijusiam su šiuo neveiksmingų lėšų padidinimu ne laiku.
Tartum tai būtų naudingas paklausos didinimas, ES biurokratija užsitikrina nepelnytą ir nereikalingą atlyginimų didinimą. Kai ES kovoja su vienąkart gyvenime pasitaikančia gilia recesija, visiškai netinkama stengtis apsaugoti save ir savo administraciją nuo neigiamų pasekmių. Ar nebūtų tinkamiau sutikti net su minimaliu atlyginimo sumažėjimu ir taip paskatinti užimtumą dėl Europos solidarumo?
Be to, nerimą keliantis nepakankamo planavimo ženklas yra tai, kad daugelio straipsnių atveju didėja įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų skirtumas. Kadangi negalime turėti biudžeto deficito, turime vis daugiau įsipareigojimų nukelti į ateitį. Tai prilygsta ES ateities užstatymui ir neatitaisomam pakenkimui būsimam savarankiškam pinigų leidimui.
Daugelis Parlamento narių daugiausia dėmesio skiria globojamiems projektams ir užmaskuoto papirkinėjimo išlaidoms. Biudžetas turėtų būti naudojamas ne kaip į praeitį orientuota priemonstatus quo išsaugoti, o kaip į ateitį orientuota priemonė, kuria būtų siekiama sustiprinti ES institucinę reguliavimo sistemą, kuri atitinkamai turėtų būti orientuota į bendrosios rinkos stiprinimą. Mažesnasmeninių interesų apsauga yra išeitis ES siekiant išvengti nusmukimo pasaulio arenoje iki nereikšmingo lygio.
Miguel Portas
Pone pirmininke, ponios ir ponai, manau, mums gresia pavojus, kad, užsiimdami šiuo biudžetu, galime nepastebėti esmės. Klausimas, kurį pateikiu jums visiškai atvirai, yra toks: jeigu nebūtų krizės, ar šis biudžetas labai skirtųsi nuo to, kuris yra dabar? Visi žinome, kad jis nesiskirtų. Tai yra esminproblema. Iš esmės būtent dėl to pranešime, dėl kurio rengiamės balsuoti ketvirtadienį, pripažįstama, kad Taryba nepasirengusi didinti lėšų, kurias būtų galima panaudoti krizei įveikti, mažina asignavimus struktūriniams ir sanglaudos fondams būtent tada, kai kyla krizir kai ji yra didelė, ir - kartoju - neteikia klimato kaitai tokios svarbos, kokios ji verta.
Dėl paties pranešimo papildomai atsiranda tokių kritinių pastabų, kokias pateikJ. D. Haug. Pvz., yra didžiulis leisto lėšų panaudojimo ir atliktų mokėjimų lygių skirtumas, panaudotos lėšos lieka žemiau suplanuotų ribų ir mes iš esmės net nežinome, ar lėšos, kurios buvo panaudotos, buvo panaudotos tinkamai. Kaip, atsižvelgdamas į tokį smerkiantį vertinimą, šis Parlamentas gali patvirtinti tokį biudžetą? Tuomet įmanomas tik vienas paaiškinimas: Parlamentas yra silpna biudžeto valdymo institucijos grandis. Net vaikai žino, kad tas, kuris moka pinigus, tas ir muziką užsako, o pinigus moka būtent valstybės narės.
Ponios ir ponai, šiandien taip pat kalbame apie ateitį, nes per metus europiečiai susidurs su didžiausia, kokia tik kiekvienoje mūsų valstybėje narėje prisimenama, biudžeto koregavimo programa. Paprastam piliečiui tai atrodo labai paprasta - kai viena krizbaigiasi ir kita prasideda, tai yra metas tariamai restruktūrizuoti viešąsias sąskaitas. Ši politika yra neatsakinga, bet šiuo metu ja palaikomas nulinis Europos biudžeto deficitas. Negali sunkumų ir toliau prisiimti tie patys žmonės, kaip visada: bedarbiai, ne nuolat dirbantys darbuotojai ir pensininkai, kurių pensijos mažinamos.
Europos Sąjunga tik tada liausis būti problemos dalimi, kai pradės siųsti sąskaitas teisingais adresais. Neuždarydami lengvatinių mokestinių zonų jurisdikcijose esančių mokesčių rojų, neapmokestindami finansinių operacijų ir neišleisdami obligacijų, niekada nesugebėsime pabandyti įveikti krizės tinkamiausia reakcija į ją, kuria būtų galima ją įveikti - socialiniu teisingumu. Todėl galite dėti viltis į kairiuosius dėl griežto, radikalaus ir perskirstomojo finansinės perspektyvos iki 2016 m. persvarstymo, tačiau negalite dėti vilčių į kairiuosius siekdami pagražinti vidutinišką biudžetą, kuriuo nei sprendžiamos socialinės krizės problemos, nei rodomas platus užmojis, reikalingas kovai su klimato kaita.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pasiūlymas 2010 m. biudžeto antrajam svarstymui vis dar reiškia 6 proc. padidėjimą 2009 m. atžvilgiu. Atrodo, kad šis pasiūlymas atkeliavo iš kitos planetos - planetos, kurioje nėra finansų krizės. Po lapkričio mėn. taikinimo posėdžio Parlamentas iki šiol apgailestauja, kad Taryba atsisakpadidinti finansavimą programoms įspūdingu pavadinimu "Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti". Taryba turi kuo puikiausiai žinoti, kaip tokios lėšos naudojamos.
Be to, Parlamentas kritikuoja Tarybą dėl mokėjimų sumažinimo, įtardamas, kad taip neprisidedama prie įsipareigojimų ir mokėjimų skirtumo mažinimo. Taryba turi kuo puikiausiai žinoti, kad šis skirtumas yra dėl nepakankamo intelektualumo ir konsultavimosi, kuris būdingas biudžeto sudarymo procesui. Neseniai Audito Rūmai atkreipmūsų dėmesį į tai, kad neapmokėtų įsipareigojimų suma šiuo metu sudaro 155 mlrd. EUR, arba 126 proc. dabartinio metinio biudžeto. Ar tai jums ką nors sako?
Parlamentas palankiai vertina administracinių išlaidų padidinimą - padidinimą, kuris taip pat apima Parlamento narių atlyginimus. Mums nepadoru balsuoti, kad būtų padidinti mūsų atlyginimai, kuriuos visus moka mokesčių mokėtojai, dėl nacionalinių biudžetų mažinimo netenkantys darbo ir socialinių garantijų. Šiomis aplinkybėmis turėtume atsisakyti bet kokių didinimų. Europos Parlamentas atmeta biudžeto mažinimus, kuriuos Taryba pasiūlatlikti struktūriniuose ir sanglaudos fonduose. Kolegos, ar žinote, kad tai yra sritys, kuriose Audito Rūmai nustatdidžiausią klaidų lygį? Ar Europos Parlamentas mano, kad turėtume įdėti daugiau pinigų į programas, kuriose esama tam tikrų piktnaudžiavimų?
Be to, visuomenturėtų žinoti, kad šiuo biudžetu nepadengiamos Lisabonos sutarties įgyvendinimo išlaidos, kurios bus pridėtos panaudojant taisomuosius biudžetus, t. y. per užpakalines duris. Kas nors gali paklausti, kokia tai bus suma. Bus atsakyta: "Kam tai rūpi? Juk tai mokesčių mokėtojų pinigai." Kaip informavau spalio mėn., Jungtinės Karalystės piliečiai pamatys, kad jų įnašas į Europos Sąjungą padidintas nuo 45 mln. GBP per dieną iki 50 mln. GBP per dieną, nors Jungtinės Karalystės vyriausybmažins viešąsias paslaugas, kad sudarytų sąlygas 12 mlrd. GBP sumažinti nacionalinį biudžetą. Tai beveik ta pati suma, kurią JungtinKaralystįneša į Europos Sąjungą. Nėra abejonių, kad šis biudžetas yra našta, o ne kelias iš krizės.
Kolegos, paklausykite savo sąžinės ir balsuokite prieš šį biudžetą.
Angelika Werthmann
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kad ir kur gyvename - miesto zonoje ar kaimo vietovėje, sudarome informacinės ir žinių visuomenės dalį. Tie žmonės, įmonės ir organizacijos, kurie sugebėjo veiksmingiausiai pasinaudoti šiuolaikinėmis informacinėmis technologijomis, turi didelį konkurencinį pranašumą. Tačiau tam taip pat reikia, kad būtų skiriamas technologinei infrastruktūrai, visų pirma kaip plačiajuosčiam internetui kaimo vietovėse, kurti ir plėtoti reikalingas finansavimas. Būtent šiam sektoriui panaudojama antroji Europos ekonomikos atkūrimo programos dalis ir logiškai tuo taip pat palaikoma Lisabonos strategija.
Energetinis saugumas Europoje yra ir bus svarbus klausimas. Bulgarija nusprendnedelsdama uždaryti Kozlodujaus atominę elektrinę. Tai kainuos šimtus milijonų eurų, tačiau radioaktyviosios atliekos bus nuolatinis rizikos veiksnys, kuris kels grėsmę ateities kartų sveikatai ir saugumui. Mane domina faktinės branduolinės energijos išorės sąnaudos ir tai, kaip jos turėtų būti skaičiuojamos.
Pats laikas mums ne tik tirti ir propaguoti alternatyvias atsinaujinančios energijos technologijas, bet ir plačiau jas diegti. Bendroje deklaracijoje dėl pastatų politikos pabrėžiamas vidutinio ir ilgo laikotarpio požiūris į pastatus. Man šioje srityje svarbūs trys aspektai. Pirma, dėl energetiškai efektyvių pastatų gali iki vieno trečdalio sumažėti išmetamų CO2 dujų kiekis. Antra, bet kokia kaina turi būti vengiama statybinių medžiagų, kurios kenkia sveikatai, pvz., asbesto, naudojimo. Trečia, aš, kaip visada, esu už tai, kad politika būtų skaidri ir valdoma, ir tai taip pat taikau pastatų projektavimui ir planavimui.
Alain Lamassoure
(FR) Pone pirmininke, savo ruožtu norėčiau išreikšti savo pasitenkinimą taikinimo metu pasiektu susitarimu. Tam reikėjo Tarybai pirmininkaujančios Švedijos sumanumo, veiksmingo Komisijos įnašo, mūsų pranešėjų kompetencijos ir frakcijų atstovų kompromisiškumo. Norėtume padėkoti jiems visiems.
Tačiau, mano nuomone, didžiausia dienos naujiena yra ne šis susitarimas. Kalbant apie Europos biudžeto ateitį, svarbiausias savaitės renginys vyksta ne čia, Strasbūre, o Kopenhagoje. Ten didieji nacionaliniai lyderiai sugaišo dvi dienas, kad susitartų, kaip surasti 2 400 000 000 EUR vadinamajai ES pagalbai nuskriaustoms šalims, nukentėjusioms nuo klimato kaitos, finansuoti ir tai tik 2010 m. Mes, Parlamento nariai, būtume laikomi neatsakingais, jeigu ES biudžetą nesumažintume 81 mln. EUR, o čia matome, kaip iš niekur ištraukiami 2 400 000 000 EUR.
Palankiai vertinu šį rezultatą, tačiau joks demokratas negali sutikti su procedūra, kuri tokia neaiški, nėra jokios demokratinės kontrolės - visus parlamentus, Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus ketinama supažindinti su fait accompli - ir kurios padariniai tam tikroms valstybėms narėms tokie nesąžiningi, nes kai kurios mokės du ar tris kartus daugiau nei kitos vienodai turtingos valstybės.
Nepaisant to, pirmiausia pasidžiaukime tuo, kad mūsų valstybių ar vyriausybių vadovai pripažįsta, jog bendrosiose ES politikos srityse nebegalima susitvarkyti su biudžetu, kuris apribotas 1 proc. bendrojo vidaus produkto. Jie iš naujo "išradinėja" Europos biudžetą, tačiau tam tikros lygiagrečios formos. Dedu viltis į naująją Europos Komisiją ir Tarybai pirmininkausiančią Ispaniją, kad jos padės mums padėti pagrindus naujai biudžetinei Europai, kurioje niekam nereikės ginčytis.
Francesca Balzani
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kai pasiekėme biudžetinės procedūros pabaigą ir galime įvertinti visą atliktą darbą, manau, kad turime užduoti labai atvirą ir tiesų klausimą: aš šis biudžetas tinkamas?
Biudžetas yra pereinamasis biudžetas, reiškiantis perėjimą prie Lisabonos Europos, perėjimą vykstant didžiulei ekonomikos ir finansų krizei, kuri turėjo poveikį visam pasauliui. Todėl šis biudžetas blogas dviem aspektais. Juo reikia reaguoti į krizę, tačiau jame turi atsispindėti supratimas, kad krizės metu turimi ištekliai yra menki. Juo turi būti įneštas teigiamas įnašas į ekonomikos atkūrimą, tačiau jame kur tik įmanoma turi būti karpomos, mažinamos ir suvaržomos išlaidos.
Šiame biudžete kitiems metams bus skirta 141 mlrd. EUR. Tai nėra daug daugiau, negu buvo skirta 2009 m., tačiau buvo dedamos didžiulės pastangos ir padarytas didžiulis darbas parenkant prioritetus ir nukreipiant turimus išteklius į dabartinius prioritetus. Daugiausia dėmesio skiriama šioms dviem biudžeto eilutėms: konkurencingumo ir aplinkos. Konkurencingumo eilutei jis skiriamas dėl to, kad ji apima socialinę politiką, užimtumo politiką ir subtilų uždavinį pagal struktūrinius fondus, kurie vis dar yra Europos perskirstymo politikos kertinis akmuo. Pagal šią biudžeto eilutę kitiems metams bus skirti apytikriai 65 mlrd. EUR.
Aplinkos eilutei, kuri apima žemės ūkio politiką, taip pat bus skirta apytikriai 60 mlrd. EUR. Tačiau šis 2010 m. biudžetas visų pirma susijęs su ekonomikos atkūrimo planu. Praėjusiais metais šis planas sulaukdidžiulio palaikymo, tačiau 2009 m. nebuvo iki galo finansuojamas. Šiuo metu dėl nemažų pastangų perskirstyti išteklius 2,5 mlrd. EUR pagaliau gali būti investuota į energetikos infrastruktūrą ir plačiajuostį ryšį.
Tačiau nemažai pastangų taip pat buvo dedama siekiant suformuoti šį biudžetą pagal Lisabonos strategiją, kad dar daugiau išteklių, negu buvo numačiusi Komisija biudžeto projekte, būtų galima numatyti programai "Erasmus" ir mokymui visą gyvenimą, nes kyla klausimas, kurį privalome sąžiningai užduoti sau, ar tai yra naudingas biudžetas, tačiau tam visų pirma turime tokį pagrindinį kriterijų: biudžeto naudingumas turi būti pritaikytas Europos piliečiams.
Tai turi būti kiekvienam Europos piliečiui naudingas biudžetas, todėl būtent remdamasis šiuo naudingumu, pritaikytu gyventojams, manau, kad turime pradėti ir tęsti delikačią diskusiją dėl prieinamumo ribų persvarstymo ir išteklių, kuriuos norime suteikti Europos politikos sektoriams.
Ivars Godmanis
(LV) Pone pirmininke, norėčiau pakalbėti apie Europos struktūrinius fondus. Jie sudaro apytikriai 35,5 proc. bendro Europos biudžeto. Konkrečiai kalbant, Europos regioninės plėtros fondą ir Europos sanglaudos fondą 2007-2013 m. iš viso sudaro 308 mlrd. EUR. 2010 m. juos sudaro 39 mlrd. EUR įsipareigojimų ir apytikriai 31 mlrd. EUR mokėjimų. Kokių pavojų ir problemų galime pastebėti? Naujausia informacija yra 2009 m. spalio 1 d.: mes baigiame antruosius metus, kai linijinis įvykdymas galėtų būti 28,5 proc., tačiau mokėjimų dydis yra 24,35 proc. - štai čia ir yra pirmosios problemos. 55 proc. valstybių narių nesiekia šio vidurkio. Blogiausios padėties rodiklis yra 40 proc. mažesnis negu vidurkis, o geriausios ir blogiausios padėties skirtumas pagal lėšų panaudojimą yra 370 proc., t. y. koeficientas yra 3,7. Jeigu pasižiūrėtume į atskirus fondus, pamatytume, kad pagal rekonstrukcijos ir regioninės plėtros fondus 22 proc. valstybių narių yra žemiau vidurkio, blogiausias skaičius 50 proc. mažesnis nei vidurkis ir geriausio bei blogiausio skaičiaus skirtumas yra 500 proc. Yra šalių, kurių lėšų panaudojimas yra penkis kartus blogesnis negu tų šalių, kurios jas panaudojo geriausiai! Jei imsime Europos socialinį fondą, 22 proc. šalių yra žemiau vidurkio, blogiausia yra 43 proc. žemiau vidurkio ir skirtumo rodiklis yra 3,7. Jei imsime Europos sanglaudos fondą, blogiausia šalis yra 68 proc. žemiau vidurkio ir geriausios bei blogiausios skirtumas yra 300 proc. Kur slypi pavojus? Jeigu pasižiūrėtume į tai palygindami su 2000-2006 m. laikotarpiu, kai nebuvo krizės, galėtume pamatyti, kad valstybės, kurios dabar atsilieka pagal išteklių panaudojimą, yra tarp tų šalių, kurios anksčiau nesunaudodavo lėšų. Konkrečiai kalbant, turime nesumokėtų 16 mlrd. EUR iš seno 2000-2006 m. laikotarpio fondo. Rekonstrukcijos ir plėtros fonde apskritai buvo prarasti 2,4 mlrd. EUR. Tai reiškia, kad 20 proc. valstybių narių nepaėmšių pinigų ir dabar jų nebegaus. Europos socialiniame fonde šis skaičius yra 1,9 mlrd. EUR, nes 16 proc. valstybių narių nevisiškai panaudojo sumas. Kartu paėmus, tai reiškia, kad 4,3 mlrd. EUR buvo suplanuota...
James Nicholson
Pone pirmininke, visi žinome apie likusius 2,4 mlrd. EUR Europos ekonomikos atkūrimo planui, dėl kurių įsipareigota 2010 m. biudžete, todėl palankiai vertinu bandymą padėti Europai ištrūkti iš šios sunkios ekonominės aplinkos. Manau, kad šiame plane daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama naujovėms ir užimtumui, o iš esmės - darbo vietų paradimui riboti. Tikiuosi, kad pinigai bus tinkamai panaudoti, o ne švaistomi. Šiuos išteklius valstybės narės turi tinkamai paskirstyti ir efektyviai bei veiksmingai panaudoti.
Esu patenkintas, kad buvo išsaugoti pažadėti 420 mln. EUR plačiajuosčiam ryšiui kaimo vietovėse. Tai bus labai svarbi iniciatyva daugeliui kaimo vietovių, todėl jeigu bus tinkamai įgyvendinta, turėtų paskatinti mažų ir vidutinių įmonių plėtrą šiose vietovėse.
Teigiamai vertinu tai, kad buvo sudarytas pieno fondas. Manau, kad jo labai reikėjo ir kad tai yra puikus šio Parlamento pasiekimo sudarant biudžetą pavyzdys, kai fondai naudojami, sakykime, taip, kad jų nebūtų galima panaudoti kitoms sritims.
Noriu šiek tiek pakalbėti apie tai, ką norėčiau matyti būsimame biudžete. Noriu matyti, kad juo padedama žmonėms, kurie yra smurto arba terorizmo aukos, nes manau, kad šioje srityje galime padaryti daugiau. Tai yra žmonės, kuriems nebuvo padedama. Jie nei išsireikalauja, nei gauna pakankamą pagalbą iš savo nacionalinių vyriausybių. Ten, iš kur atvykau, yra daug rajonų, kuriuose šiuo metu jiems padedama panaudojant esamus fondus, tačiau yra kitų rajonų, kuriuose galėtume padaryti daugiau. Po 2014 m. nebebus fondų, kuriais jie galėtų pasinaudoti, todėl prašau Parlamentą jau dabar pradėti svarstyti, kaip iš tikrųjų galėtume padėti terorizmo aukoms. Tikiuosi, kad greitai Tarybai pirmininkausianti Ispanija sugebės padėti man šioje srityje.
Norėčiau pasinaudoti šia galimybe keliais žodžiais išreikšti susirūpinimą 60 mln. EUR fondų administravimu Šiaurės Airijoje. Tikiuosi, kad čia dalyvaujantis už biudžetą atsakingas Komisijos narys atsižvelgs į šį ypatingą klausimą. Už šių fondų administravimą atsakinga Šiaurės Airijos Asamblėja. Praėjo apytikriai 18 mėnesių nuo šių fondų paskirstymo. Norėčiau jų paprašyti, kad, jei ketina administruoti šiuos fondus, jie tai darytų efektyviai, veiksmingai ir išmintingai tuo metu, kai žmonėms būtina dirbti.
Jacky Hénin
(FR) Pone pirmininke, mūsų Europos Sąjungoje galimybpasinaudoti patikimu ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiu elektros tiekimu turėtų būti pripažinta kiekvieno Europos piliečio teise. Šiuo tikslu mūsų Europos Sąjunga privalo vykdyti tikrą Europos viešąją energetikos politiką, o pasinaudodama biudžetine procedūra finansuoti atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą Bulgarijoje.
Energetikos Europos kūrimas visiems reiškia pripažinimą, kad energija yra žmonijos visuomeninteisė, o ne prekė. Tai reiškia, kad būtų panaikintos visos direktyvos dėl reguliavimo ir liberalizuota konkurencija energetikos sektoriuje, taip užtikrinant viso branduolinio sektoriaus viešąjį reguliavimą ir viešąją nuosavybę, įskaitant klausimus, susijusius su eksploatavimo nutraukimu ir subrangos darbais. Tai reiškia, kad būtų įsteigta Europos energetikos agentūra, kuri suvienytų visų valstybių narių mokslinių tyrimų ir saugumo pastangas energetikos sektoriuje ir garantuotų vienodas galimybes pasinaudoti energija visiems ES piliečiams, ir įsteigta ekonominių interesų grupė, kuri sutelktų visus Europos verslo subjektus, tiek viešuosius, tiek privačius, kurie veikia energetikos sektoriuje.
Ši EIG suteiktų galimybę bendradarbiaujant pradėti svarbius projektus - projektus, susijusius su paskirstymo tinklais, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančia energijos gamyba, moksliniais tyrimais ir saugumu. Todėl europiečių pinigai būtų panaudoti pagal paskirtį, nes jais būtų skatinamas vystymasis, o ne tik investuoto kapitalo grąžos didinimas.
Bastiaan Belder
(NL) Pone pirmininke, 2010 m. biudžetas tvirtinamas esant ekonomikos krizei, todėl numatant ES fondų lėšas reikalingas papildomas atsargumas. Šiomis aplinkybėmis Taryba privertEuropos Parlamentą nustatyti prioritetus. Darbotvarkėje didelsvarba teikiama sergančiai ekonomikai ir investicijoms į tvarumą - ir teisingai daroma. Savo pranešime L. Surján nuolatos mini ekonomikos augimo ir užimtumo prioritetus.
Šie prioritetai atspindimi darant perkėlimus tarp įvairių Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijų, jie taip pat gali būti pastebimi finansuojant Europos ekonomikos atkūrimo planą, kuriame teisingai labai pabrėžiamos naujosios technologijos. Šiuo atveju ypač tinka paremti projektus, susijusius su tvarios energijos ištekliais ir energetikos tinklų jungtimis su trečiosiomis šalimis. Šiuo tikslu ketiname padėti pradėti labai reikalingą energijos išteklių įvairinimą. Tai yra vykęs prioritetų rinkinys.
Tačiau šiuo atžvilgiu norėčiau pateikti vieną pastabą. Turėjome būti gerokai griežtesni. Jeigu Europos Sąjunga nori, kad jos darbas būtų patikimas, ji turėtų apsiriboti savo pagrindinėmis užduotimis, o ne išpūsti savo vaidmenį kovoje su krize. Prie klausimų, kurie nepatenka į Europos sferą, yra priskiriama švietimas, kultūra ir pilietybė. Tačiau reikalavimas skirti daugiau laisvai naudojamų fondų, kartojamas kiekvienais metais, su tuo nesuderinamas. Norint kompensuoti fondų trūkumą, nereikėtų mobilizuoti lankstumo priemonės.
Kita vertus, tvirtesnis prioritetų rinkinys padarytų mus konstruktyviais Tarybos partneriais, ypač ekonomikos krizės metu, kai valstybės narės patiria trūkumų ir turi imtis radikalių mažinimų. Trumpai tariant, noriu pranešėjui L. Surjánui padėkoti, kad žengšį žingsnį teisinga kryptimi ir pabrėžekonomikos atkūrimo svarbą, tačiau nepamiršo socialinių ES politikos aspektų, pvz., vaikų priežiūros namuose, ypač Bulgarijoje.
Frank Vanhecke
(NL) Pone pirmininke, vienos minutės kalboje apie 141 mlrd. EUR biudžetą, žinoma, reikia apsiriboti būtiniausiais dalykais - būtent tuo, kad visais lygiais - Bendrijos, nacionaliniu, regioniniu ir net žemesniu - vadinamieji Europos pinigai iš tiesų panaudojami mažiau veiksmingai ir rūpestingai negu arčiau mokesčių rinkėjų esantys pinigai. Pvz., patys Europos Audito Rūmai pranešė, kad dar neseniai apytikriai 11 proc. didžiulio Sanglaudos fondo buvo išmokėta visiškai klaidingai. 2010 m. atitinkamas skaičius būtų apytikriai 4 mlrd. EUR - tai nėra nedidelsuma. Tai yra smerktina ir nepriimtina. Dabar 2010 m. biudžete skiriame papildomai 2,4 mlrd. EUR ekonomikos atkūrimo planui. Aš tam neprieštarauju, tačiau toliau noriu žinoti, ar Europos lygmuo iš tiesų yra tinkamas ir ar ne geriau būtų Europai apsiriboti realių ir ryžtingų veiksmų koordinavimu nacionaliniu lygiu.
Galiausiai toliau esu prieš didžiulį švaistymą, kuris paplitęs visose Europos institucijose.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Pone pirmininke, žinoma, norėčiau pasveikinti du pranešėjus: H. Lindbladą Tarybos vardu ir ypač Komisijos narį A. Šemetą, kuris vienintelis kelis mėnesius buvo atsakingas už biudžetą. Nuoširdžiai tikiu, kad jis padarpuikų darbą ir kad jam pavyko bendru sutarimu rasti svarbų sprendimą lapkričio mėn. taikinimo posėdžiui. Norėčiau Komisijos nariui ypač padėkoti už tai.
Tai paskutiniai metai, kai biudžetus rengsime tokiu būdu. Manau, kad sistema jau atgyveno, todėl manau, kad per ateinančius mėnesius frakcijose reikia labai rimtai pagalvoti apie tai, kaip ketiname pereiti prie naujos biudžeto sudarymo procedūros, kuri atitiktų Lisabonos tikrovę.
Pateiksiu pavyzdį. Šiais metais diskutavome apie žemės ūkį, ir nors tai buvo virtualios diskusijos, jos davrealų rezultatą. Kitais metais diskusijos bus realios iš pat pradžių dėl to, kad yra įprasta teisėkūros procedūra, todėl dalyvaudami jose visi Europos Parlamento nariai atliks savo pareigą.
Galiausiai tai bus realus biudžetas ir, kaip ką tik sakA. Lamassoure, tai bus biudžetas, kuriame Taryba nebegalės priimti genialių sprendimų dėl naujų biudžeto eilučių keliuose aukščiausiojo lygio susitikimuose už Parlamento ribų, po kurių Europos Komisija ir Europos Parlamentas turėtų atlikti tam tikrus finansinius magiškus triukus, kad galėtų įtraukti šiuos naujus ir genialius Komisijos duotus pažadus į biudžetą. Tam atėjo galas, todėl tikimės, kad nuo kitų metų sausio 1 d. kiekviena institucija atliks savo pareigas, siekdama tikrai parengti tokius biudžetus, kuriuose atsispindėtų Europos politintikrovir ekonominbei finansinpadėtis.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Pone pirmininke, manau, kad turėtume būti patenkinti Parlamento ir Tarybos derybų dėl galutinio Europos Sąjungos 2010 m. biudžeto patvirtinimo rezultatu.
Be to, turėtume būti patenkinti, kad mums pavyko išsaugoti finansavimą pieno sektoriui, kurį Parlamente patvirtinome per pirmąjį svarstymą ir kuriuo būtų galima padėti mūsų ūkininkams baigti krizės laikotarpį. Tikiuosi, kad mums pavyks rasti ilgalaikį sprendimą ir kad jie greitai galės pamatyti šviesą tunelio gale.
Taip pat galime būti patenkinti, kad buvo susitarta Europos Sąjungos mikrofinansų mechanizmą finansuoti naujais pinigais. Galime pasidžiaugti ir tuo, kas atrodo akivaizdu, tačiau apie ką vargu ar kalbama: nebuvo suabejota dėl išlaidų žemės ūkiui ir sanglaudai, kurios yra dvi svarbiausios Europos Sąjungos politikos sritys. Iš tikrųjų šiandien tai galime laikyti sėkme.
Ypač galime būti patenkinti tuo, kad radome 2,4 mlrd. EUR naujų pinigų antrai Europos ekonomikos atkūrimo plano daliai finansuoti.
Tačiau už viso šio džiaugsmo slepiasi ne tokia maloni tikrovė. Nėra pinigų politikos sritims, kurias visas priskyrėme Europos Sąjungai, finansuoti arba, tikriau, yra pinigų, tačiau atrodo, kad tai turi būti nepajudinama Tarybos dogma: nvieno euro daugiau, negu 2006 m. buvo patvirtinta dabartinei finansinei programai. Tarybos Pirmininke, tai nėra biudžeto griežtumas, tai yra ekonominis ir politinis trumparegiškumas.
Vos prieš metus Europos Komisija pasiūlEuropos Sąjungos ekonomikos atkūrimo planą. Tai buvo gana kuklus planas, palyginti su tais, kurie buvo valstybėse narėse, tačiau jis buvo orientuotas į mūsų ekonomikos ateities sektorių skatinimą.
Iš pradžių Taryba priešinosi, nes buvo pasiūlyta, kad finansinprograma būtų padidinta 5 mlrd. EUR. Po ilgų derybų ir diskusijų jūs patvirtinote planą, tačiau turėjome įvykdyti jį per dvejus metus. Jūs privertėte Europos Komisiją padaryti tam tikrą protingą ir kūrybišką apskaitą, kad šiuos pinigus būtų galima panaudoti finansinėje programoje to beveik nepastebint.
Visi galime kalbėti apie skaidrumą ir supaprastinimą, tačiau Komisija turi nubrėžti puikią diagramą, kad tie iš mūsų, kurie dirba biudžeto klausimais, galėtų suprasti jos pasiūlymą. Reikalauju, kad jūs, Tarybos Pirmininke, paaiškintumėte šį susitarimą piliečiams, kurie vis dar domisi, ką veikiame Europos Parlamente.
Tai reiškia, kad mes nekuriame Europos, kuri būtų artimesnpiliečiams ir kurios visi norime. Tai sakau ne norėdamas kritikuoti, o dėl to, kad kol Taryba keis savo politiką, Europos integracija bus silpna.
Ką tik pasirašėme sutartį, tačiau mums reikia naujos dvasios. Arba liaujamės manyti, kad kiekvienas Europoje išleistas euras yra švaistymas, arba prisidedame prie euroskeptikų.
Ketvirtadienį ketiname patvirtinti rezoliuciją, kurioje prašoma persvarstyti finansinę programą siekiant patenkinti naujus Europos Sąjungos poreikius. Visiškai sutinku su šiuo požiūriu, tačiau jus įspėju, kad finansinės programos persvarstymas turi reikšti padidinimą. Naujieji poreikiai negali būti finansuojami mažinant dabartinius prioritetus. Kad mane aiškiau suprastumėte, pasakysiu, - tuojau baigsiu, - kad neketiname sutikti su mažinimais sanglaudos politikos arba žemės ūkio politikos srityje.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Pone pirmininke, svarstome paskutinį biudžetą pagal Nicos sutartį. Kitais metais padėtis bus visiškai kitokia, nes pirmą kartą Parlamentas turės galimybę ryžtingai imtis, pvz., žemės ūkio politikos ir žuvininkystės išlaidų. Pagaliau ši biudžeto dalis tampa pasiekiama Parlamentui, todėl galiu jums pasakyti, kad laukiu to. Bet kuriuo atveju dabar kalbame apie 2010 m. biudžetą. Norėčiau pateikti porą trumpų pastabų.
Papildomi pinigai energetikai ir moksliniams tyrimams, taip pat Kozlodujaus atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui Bulgarijoje yra teigiami aspektai, tačiau nesutinku su bendromis ES biudžeto ypatybėmis. Ar Europos įnašais iš tikrųjų parengiame savo ekonomiką ateičiai? Atsakymas - "ne". Nekvailinkime savęs. Pasinaudokime artėjančiu finansinės perspektyvos persvarstymu, kad nustatytume ateities viziją. Raginu Tarybą ir Komisiją, užuot šį persvarstymą laikius nedideliu pokštu, iš tiesų rimtai pasižiūrėti į jį. Pagal dabartinį biudžetą vis dar per daug investuojama į vakarykštės dienos ekonomiką, nes pernelyg daug senos paramos teikiama žemės ūkiui ir regionams ir pernelyg mažai investuojama į tai, kas iš tikrųjų svarbu - būtent tvarumą ir inovacijas. Esame posūkio taške. Ar norime Europą paversti muziejumi po atviru dangumi, kuriame amerikiečiai, kinai ir indai galėtų susipažinti su puikia kultūra ir paragauti puikaus maisto, ar norime ją paversti dinamišku ir pažangiu regionu - tokiu, į kurį su pavydu žiūrėtų likusios pasaulio šalys? Kitaip tariant, renkamės stagnaciją ar pažangą? Mano atsakymo nereikia net aiškinti.
Be to, atidžiai pažvelkime į Europos Sąjungos finansavimą. Netrukus turėsime pereiti nesvarbu prie kokių, bet prie savų išteklių sistemos. Reaguodama į mūsų Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos reikalavimą, Komisija pateiks pasiūlymą šiuo klausimu. Aš nekantriai jo laukiu. Dabartine sistema Europos Sąjungai suteikiama per mažai veiksmų laisvės, taip pat ji turi neigiamą poveikį, dėl kurio valstybės narės labiau suinteresuotos tuo, kiek jos gali gauti atgal, negu tuo, kad Europos įnašas iš tiesų būtų veiksmingas. Be to, laikausi nuomonės, kad mums reikia kur kas daugiau daryti stengiantis sustabdyti pasaulio biologinės įvairovės mažėjimą.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Pone pirmininke, mes nesutinkame su politiniu šio biudžeto požiūriu dėl to, kad jame didinamos karinės išlaidos ir kad jame lėtai, bet užtikrintai Europos politika sujungiama su NATO politika. Iš esmės taip visam laikui atsisakoma nepriklausomos ES užsienio politikos galimybės. Penkerių metų finansinėje programoje mažinamos žemės ūkio išlaidos ir neremiamas namų ūkis, sanglauda ir kova dėl klimato išsaugojimo.
Mums reikia Europos Sąjungos, kuri priima teisės aktus, kad apsaugotų vartotojus nuo spekuliacijos, o piliečius - nuo beatodairiško valdžios institucijų sekimo. Mes visi buvome paversti prima facie įtariamaisiais.
Noriu aiškiai pasakyti vieną dalyką: mes esame prieš biudžetą, tačiau mūsų argumentai visiškai priešingi tiems argumentams, kuriuos anksčiau girdėjome iš Jungtinei Karalystei atstovaujančių nepriklausomų narių. Tikime nacionalinių interesų suvienijimu ir nesutinkame, kad būtų teisinga kiekvienai tautai pasitraukti į savo kiautą. Tai sukeltų priešiškumą ir galiausiai - konfliktą.
Zoltán Balczó
(HU) Europos Komisija planuoja skirti nemažus išteklius dviem pakeisto 2009 m. biudžeto sritims. Pirmoji sritis - konkurencingumas, ji apima mokslinių tyrimų ir plėtros pagrindų programas, nors iki šiol yra laikoma prioritetu. Jeigu kaltiname kandidates šiame sektoriuje, dėl to biurokratizmo mažinimas tampa dar labiau kategorišku reikalavimu. Kita sritis - Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai, kuris nukentėjo dėl 1,6 mlrd. EUR sumažinimo. Šis fondas skirtas naudoti kaimo vietovėms siekiant išlaikyti arba sugrąžinti jų gyventojus. Vengrija ypač smarkiai kenčia dėl šios problemos. Vengrijos žemės ūkyje vyrauja didelės žemės valdos. Būtent jos gauna išmokas už plotą, nors darbo jėgos panaudoja gana mažai. Pranešėjas pasakkeletą aštrių žodžių dėl pakeisto biudžeto. Jis pasakė, kad Komisija apiplėšpagrindines sritis. Mano klausimas toks: kodėl jis vis dar palaiko šio pakeisto biudžeto patvirtinimą?
Ingeborg Gräßle
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, H. Lindbladai, ponios ir ponai, norėčiau sugrįžti prie S. Garrigos pateikto realistiškų biudžetų reikalavimo. Kokios Lisabonos sutarties įgyvendinimo sąnaudos? Tai tampa labai skubiai spręstina problema. Kodėl negalime realistiškiau žiūrėti į struktūrinius fondus? Jie tampa mūsų šventa karve. Jau turime neįvykdytų asignavimų iš praėjusio dvejų su puse metų laikotarpio, kurie nebuvo sumokėti, tačiau dar skiriame papildomus ne mažiau nei 30 mlrd. EUR asignavimų.
Turime problemą Balkanuose, kurių šalys rengiasi stojimui į Europos Sąjungą. Dėl neigiamų socialistų ir liberalų rezoliucijų esame mažai suinteresuoti išsiaiškinti, kas iš tikrųjų vyksta Balkanuose. Pvz., kaip įvairios ES institucijos Kosove, kurių dabar ten yra labai daug, dirba kartu? Tai buvo visi svarbūs pakeitimai, kuriuos šis Parlamentas atmetir kuriais, mano manymu, visi turėtume domėtis, nes ten turime atlikti savo darbą.
Kur yra pažanga pažangos ataskaitose? Balsavome už Audito Rūmų ataskaitą, kurioje pareikalavome šviesoforo ženklų sistemos, tačiau vėliau Biudžeto komitetas atsisaksuteikti leidimą šiai sistemai kartu su atitinkamais rezervais. Visi šie dalykai yra prieštaravimai, tačiau, mano nuomone, Parlamentas nėra pasirengęs būti realistiškas arba suteikti savo leidimą savo paties rezoliucijoms.
Norėčiau paprašyti laikytis realistiško požiūrio į Kozlodujų. Specialioje Komisijos ataskaitoje apie ES lėšų naudojimą Bulgarijoje iki šios vasaros Kozlodujus nebuvo minimas, nors jis gavo pinigų iš PHARE programos. Iki 2009 m. pabaigos Kozlodujui buvo išleista ne mažiau nei 602 mln. EUR. Pabandžiau išsiaiškinti, kur panaudoti pinigai, ir išsiaiškinau, kad kol kas niekas nėra baigta. Paprasčiausiai buvo parengti eksploatavimo nutraukimo proceso valdymo planai. Kozlodujus man parodė, kiek mažai Komisija žino apie tai, kas daroma su mūsų pinigais. Be to, jis parodė, kad dėl daugybės papildomų biudžetų, kurie patvirtinami, tampa sunkiau kontroliuoti padėtį, taip pat dėl to Komisija apskritai nebeįsivaizduoja padėties. Todėl turėtume bent jau liautis reikalauti papildomų biudžetų, nes galiausiai dėl to patys nebeturime jokio supratimo, kas vyksta.
Edit Herczog
(HU) Komisijos nary, ponios ir ponai, per dabartinę finansų ir ekonomikos krizę ypatingas dėmesys turi būti skiriamas augimui, konkurencingumui, darbo vietoms ir veiksmingesniam bei paprastesniam Sanglaudos ir struktūrinių fondų panaudojimui. Kiti prioritetiniai tikslai, be šių, yra energijos tiekimo ir transportavimo patikimumo stiprinimas, vidaus saugumas, demografinės ir klimato kaitos problemos.
Būtent dėl to palankiai vertiname didžiulę Parlamento sėkmę mums pateiktame biudžeto projekte, susijusią su ekonomikos atkūrimo planu ir parama energetikos investicijoms. Be to, palankiai vertiname mažesnę sėkmę, pvz., pieno gamintojams suteiktą paramą arba mikrofinansų priemonę dėl MVĮ, patvirtintą po ilgų diskusijų. Taip pat noriu paminėti intelektualius energetikos projektus ir paramą mokymuisi visą gyvenimą. Turime pabrėžti, jog tai, kad mums pavyko padidinti iki 2,4 mlrd. EUR sumą ekonomikos atkūrimui, yra realus rezultatas. Taip pat esu patenkinta, kad mums pavyko užsitikrinti programos "Galileo" biudžeto patvirtinimą.
Beveik 2 mlrd. EUR buvo skirti energetikos projektams, ir tai galbūt yra reikšmingiausias rezultatas, nuopelnus už kurį Europos Parlamentas gali priskirti sau. Be to, mums pavyko suteikti paramą saugiam Kozlodujaus atominės elektrinės uždarymui Bulgarijoje, todėl ypač norėčiau pabrėžti saugumo aspektą šiuo klausimu. Sugebėjome gauti paramą pieno gamintojams, kuri į biudžetą buvo įtraukta Europos Parlamento reikalavimu. Be to, turime pabrėžti, kad Parlamentas priėmatsakingus sprendimus, ir pripažinti, kad biudžeto maržas skyrėme protingai.
Tačiau mūsų maržos mažėja. Parlamentas gali didžiuotis 2010 m. biudžetu. Už tai norėčiau padėkoti pranešėjams L. Surjánui ir V. Maňkai. Mūsų užduotis ateičiai - užtikrinti, kad Lisabonos sutartimi ne tik būtų stiprinama Parlamento kompetencija, bet ir kad ES biudžetas, jį reformavus, taip pat palengvintų Europos verslininkų ir piliečių gyvenimą. Kad tai pasiektume, linkiu mums didžiulės stiprybės ir ištvermės artimiausiais metais. Dėkoju už dėmesį.
Nathalie Griesbeck
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, dabar mano eilatiduoti pagarbą mūsų institucijoms už parodytą vaizduotę ir pastangas siekiant išlaisvinti - kažkokiu stebuklingu būdu taikant tam tikrus biudžetinius metodus, kaip minėjo A. Lamassoure, - labai dideles pinigų sumas, kurios atitinka antrąjį ekonomikos atkūrimo plano etapą, t. y. 2 400 000 000 EUR. Be to, norėčiau pasakyti, kad labai džiaugiuosi 300 mln. EUR, kuriuos mums pavyko surasti, kad galėtume artimiausiu metu reaguoti į labai rimtą krizę, dėl kurios šiuo metu kenčia ūkininkai. Tikiuosi, kad ši pinigų suma ir šie sunkumai reikš, jog renkamės pragmatinį požiūrį į savo ateitį. Taip pat turėtume pagirti bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, kuriais, kaip pabrėžA. E. Jensen, įkvepiama naujos gyvybės į mūsų biudžetą.
Be šių pastabų, kurios buvo pateiktos labai veiksmingai, norėčiau pabrėžti du dalykus. Pirma, norėčiau užduoti klausimą, o antra, patvirtinti politinę poziciją. Klausimas toks: norėčiau oficialaus paaiškinimo, kokios pozicijos mūsų Europos Sąjunga ketina laikytis sanglaudos politikos ir struktūrinių fondų, kurių tam tikri aspektai, atrodo, užkliūva krizės veikiamiems kai kuriems ES partneriams? Manau, kad tai yra įrodymas to, kad vyksta Europoje.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Elisabeth Jeggle
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Europos Parlamentas puikiai pasirodšiose derybose. Norėčiau padėkoti visiems savo kolegoms Parlamento nariams, kurie dalyvavo derybose ir kurie aiškiai išdėstsavo nuomonę Komisijai ir Tarybai.
Dabar mums svarbu įvykdyti visišką teisingumą visais klausimais, susijusiais su Lisabonos sutartimi, įskaitant visą biudžeto sritį. Mes parodėme, kad į Parlamentą reikia žiūrėti rimtai ir kad yra prasmį jį žiūrėti rimtai. Šiose derybose dėl biudžeto tai tapo labai aišku. Daugelis mano kolegų Parlamento narių jau minėjo, kad pasiekėme savo svarbiausius tikslus.
Kaip pranešėja žemės ūkio biudžeto klausimu Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete galiu pasakyti, kad nors mūsų biudžetas - žemės ūkio dalis - buvo labai smarkiai suvaržytas, mes vis dar neviršiname savo maržų. Mes sumažinome savo išlaidas. Tai pasiekėme patys savo komitete, todėl tam teikiu didelę reikšmę. Tai, kad pavyko išsaugoti 300 mln. EUR pieno fondui, nepaisant visų argumentų prieš tai, kuriuos daug metų pateikia Komisija ir Taryba, yra Parlamento sėkmė, ypač atsižvelgiant į sunkią padėtį, į kurią pateko pienininkai.
Kiti žemės ūkio gamybos sektoriai šiuo metu taip pat turi sunkumų. Tai turi poveikį ne tik žemės ūkiui ir ūkininkams, bet ir daugeliui darbo vietų susijusiose srityse. Dėl dabartinės padėties atsiranda dar daugiau sunkumų. Mums reikia pastovios biudžeto eilutės pieno fondui, todėl mūsų tikslas - tai pasiekti ateityje. 2010 m. biudžetui skyrėme daugiau pinigų negu 2009 m. Mes žinome, kad tai yra dabartinės padėties padarinys. Atitinkamai veiksime ir padarysime viską, ką įstengsime, užtikrindami, kad mūsų žemės ūkis būtų tvarus ir pažangus.
Estelle Grelier
(FR) Pone pirmininke, iš esmės balsavimas dėl biudžeto yra visiškai politinis veiksmas, todėl iš mums siūlomo biudžeto turime išmokti politinę pamoką - svarbią, esminę politinę pamoka.
Europos biudžete - ir ypač šiame - atsispindi Europos politinio projekto stoka, nors dabartinės krizės fone ir mums pradedant įgyvendinti savo naujus įgaliojimus Europos piliečiams jo reikia labiau nei kada nors anksčiau. Šiam biudžetui būdinga tai, kad jame nėra visuotinės Europos vizijos.
Taryba ir Komisija apsisprendleisti valstybėms narėms rengti savo dažnai konkuruojančius atkūrimo planus ir atsisakbandymo koordinuoti ekonominį, socialinį ir aplinkos atkūrimą ES lygiu. Nebuvo nei bandymo panaudoti finansinius svertus, nei Europos solidarumo skatinimo.
Taryba ir Komisija nuramina savo sąžinę, atkūrimo planą taikydamos laipsniškai. Iš tikrųjų, 2010 m. biudžete numatytas finansavimas antrai atkūrimo plano daliai iš viso yra 5 mlrd. EUR, o tai yra juokinga suma. Reikia pripažinti, kad jame 300 mln. EUR bus skirti pieno fondui, tačiau to nepakanka, kai žinome, kad, pvz., 2009 m. Prancūzijoje grynosios ūkininkų pajamos sumažėjo 34 proc.
2010 m. biudžete 25 mln. EUR skiriama mikrofinansams ir, nepaisant Tarybos patarimo, leidžiama išsaugoti biudžeto projektą, susijusį su Sanglaudos fondo intervencijomis.
Todėl iš dalies dėl nepakankamo pasirinkimo arba jo nebuvimo balsuojame už šį biudžetą, nes Europa - piliečiai - negali apsieiti be intervencijų, kad ir nepakankamų. Nepaisant to, turime kartu užginčyti - ir tai yra skubu - plataus užmojo politikos krypčių, kurias Europa turi parengti, finansavimo metodus ir išlaisvinti ES biudžetą iš dabartinės ribotos ir netinkamos sistemos.
Be svarbių politinių deklaracijų, Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso turi mums papasakoti, kaip jis ketina finansuoti būsimas Europos politikos kryptis, apie kurias tiek daug kalba, ypač tas, kurios susijusios su naująja augimo strategija ir klimato kaita. Nuo šiol jų labui bus neįmanoma ką nors padaryti turint tokį menką biudžetą, kokį mes siūlome.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Pone pirmininke, visiškai palaikau Europos Parlamento sprendimą suteikti prioritetą Europos ekonomikos atkūrimo plano finansavimui. Toks atkūrimo planas būtinas siekiant padidinti ekonominę paklausą ir atkurti regiono konkurencinį pajėgumą.
Dėl ekonomikos krizės Europoje didėja nedarbo lygis, kuris turi rimtą poveikį Europos ekonomikai. Deja, jauni žmonės, kurie pirmą kartą savo gyvenime ieško darbo, kenčia daugiausia. Svarbu, kad būtų imtasi priemonių siekiant apsaugoti tuos, kurių padėtis yra itin nepalanki.
Turime parengti perkvalifikavimo planus, kad tie, kurie neteko darbo šiandien, galėtų greitai jį rasti ateityje.
Planas skirtas tam, kad būtų dirbama pasinaudojant Europos socialiniu fondu ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu.
Nuo 1973 m., kai Airija sutiko dalyvauti Europos ekonominėje bendrijoje, Europos Sąjunga ne kartą ėmėsi pagrindinio vaidmens - kai buvo būtina - sprendžiant šalies nedarbo problemą Europos socialinio fondo priemonėmis.
Europos Sąjunga Airijoje vėl ėmėsi šio teigiamo vaidmens, o šiuo atžvilgiu atkūrimo planas yra itin svarbus.
Pirmininkas
Ačiū, pone Pat the Cope Gallagherai. Kaip Pirmininko pavaduotojas, atsakingas už daugiakalbystę, noriu pasakyti, kad man malonu girdėti jus Parlamente kalbant gėlų kalba.
Danuta Maria Hübner
Pone pirmininke, norėčiau pasidalyti keturiomis mintimis.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad mums reikia kuo naudingiau panaudoti savo 2010 m. biudžetą ir visų pirma Europos sanglaudos politikos finansines priemones, kad paskatintume ekonominę veiklą visuose Europos Sąjungos regionuose ir miestuose bei sukurtume finansinius svertus, kurių reikia valstybių narių ekonomikoms atgaivinti. Sanglaudos politika paruošiamas tvirtas ir būtinas tiltas tarp atsigavimo nuo krizės ir ilgalaikių Europos ekonomikos struktūrinių pokyčių.
Antra, būtent dėl šios priežasties Regioninės plėtros komitetas paragino Komisiją ir valstybes nares ne tik panaudoti turimus finansinius išteklius investicijoms į 2007-2013 m. sanglaudos politikos prioritetus - klimato kaitą, žinias ir inovacijas, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančią energiją, plačiajuostį ryšį, tvarų miesto transportą ir įgūdžių atnaujinimą, bet ir propaguoti sanglaudos politikos finansinių svertų funkciją, t. y. veiksmingai naudoti visas finansų inžinerijos priemones, kurios įgyvendinant sanglaudos politiką ir bendradarbiaujant su Europos investicijų banku buvo sukurtos siekiant padėti mažoms ir vidutinėms įmonėms ne tik išgyventi šiuo sunkiu laikotarpiu, bet ir visų pirma žengti tolyn, prisitaikyti prie kintančio pasaulio ekonomikos, kuri pati transformuojasi, vaizdo ir imtis klimato kaitos uždavinio ir galimybių.
Trečia, norėčiau Parlamento narius informuoti, kad visos paraiškos dėl mokėjimo Europos regioninės plėtros fondui ir Sanglaudos fondui iš 2009 m. biudžeto, sudarančios 25,5 mlrd. EUR, buvo visiškai apmokėtos, ir taip buvo prisidėta prie ekonomikos atkūrimo, struktūrinių pokyčių, augimo, užimtumo ir su klimato kaita susijusio energijos vartojimo efektyvumo.
Galiausiai, atsižvelgdama į tai, apgailestauju, kad mažinama parama šalims kandidatėms, pinigai Pasirengimo narystei priemonės regioninės plėtros komponentui ir žmogiškųjų išteklių priemonei, kuria sprendžiamos nedarbo, socialinės atskirties ir švietimo investicijų problemos, t. y. 7 mln. EUR mažinimas, sudarantis 0,5 proc. gaunamų veiklos kreditų, kurie skiriami administravimui - nekreipiant dėmesio į būtinybę užtikrinti gerą vietos administravimą ir pagrindinius gero finansų valdymo principus, kurie tokie brangūs šiam Parlamentui.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Norėčiau pradžioje pasveikinti pranešėjus dėl rezultatų, kuriuos jie pasiekderėdamiesi dėl 2010 m. biudžeto. Dabar Europos piliečiams labiau nei kada nors anksčiau reikia solidaus Europos biudžeto ekonomikos krizei ir jų problemoms įveikti.
Valstybių narių biudžetai šiuo metu patiria didžiulių sunkumų sprendžiant ekonomikos krizės problemas, ypač tada, kai problemos, su kuriomis jos kovoja, peržengia nacionalinės kompetencijos ribas. Tai yra pasauliniai sunkumai, kuriems reikalingi aukščiausio lygio atsakomieji veiksmai. Dėl šios priežasties esu patenkintas, kad šiandien galime pateikti šiam Parlamentui 1 980 mln. EUR sumos biudžetą, kuriuo bus visiškai finansuojamas antras Europos ekonomikos atkūrimo plano etapas. Tikriausiai pirmuosius ekonomikos atsigavimo požymius pamatysime 2010 m., tačiau nacionaliniai biudžetai bus itin daug nukentėję dėl pastangų, kurios buvo dedamos praėjusiais metais. Be to, valstybėse narėse nedarbas turi tendenciją pasiekti rekordines aukštumas.
Būsimoji Komisija turės didžiulę atsakomybę padedant valstybėms narėms ir Europos Sąjungos piliečiams įveikti šiuos sunkumus. Tačiau noriu atkreipti valstybių narių dėmesį į jų atsakomybę gaunant Europos fondus. Mums nėra prasmės dėti visas pastangas į derybas siekiant gauti pinigų sanglaudos politikai, jeigu šios lėšos nepanaudojamos. Prisidedu prie kolegų Parlamento narių, raginančių kuo greičiau persvarstyti 2007-2013 m. daugiametę finansinę programą, nes, nepavykus to padaryti, nepavyks grįžti čia su 2011 m. biudžetu.
Norėčiau pabrėžti dar vieną, paskutinį, dalyką. 2010 m. biudžete bus įdiegta novatoriška savybė, kuri daugeliui gali pasirodyti nelabai svarbi, tačiau yra ne taip. Čia kalbu apie pasirengimo sukurti bendrą Europos sistemą Juodosios jūros regionui pradžią. Šis veiksmas yra Juodosios jūros regiono, kaip svarbaus Europos klausimo, pripažinimas, kuriuo sumažinamas Juodosios jūros ir Baltijos jūros regionų vertinimo, kaip Europos Sąjungos politikos dalies, skirtumas.
Jean-Pierre Audy
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nare, ministre, noriu pasveikinti pranešėjus ir mūsų Biudžeto komiteto pirmininką, mano draugą, A. Lamassoure'ą.
Turiu pateikti penkias pastabas. Pirmoji susijusi su moksliniais tyrimais, visų pirma su šeštąja ir septintąja bendrosiomis programomis. Dėl teisinio tikrumo mes Biudžeto komitete pakartojome, jog norime, kad Europos Komisija susilaikytų nuo finansinių atskaitomybių perskaičiavimo taikant naujus teisės įgijimo kriterijų aiškinimus užbaigtiems projektams, kurie jau buvo patvirtinti ir apmokėti. Dar kartą reikalaujame, kad Komisija nenukryptų nuo tarptautinių apskaitos ir audito standartų.
Antras klausimas - ES darbuotojų pensijų įtraukimas į biudžetą. Siūlome, kad ieškiniai prieš valstybes nares dėl darbuotojų pensijų - 2008 m. gruodžio 31 d. jie sudar37 mlrd. EUR, nuo 2007 m. padidėjo 4 mlrd. EUR - būtų įtraukti į sąskaitas kaip aktyvai, todėl siūlome atlikti ES pensijų fondo steigimo tyrimą.
Trečias klausimas - turėtų būti remiama Kovos su sukčiavimu tarnyba. Ji turėtų būti stiprinama, kad galėtų geriau atlikti savo darbą, ypač kai kalbama apie intervencijas už ES ribų.
Ketvirtas klausimas yra toks, jog norėtume, kad Komisija pasirūpintų ištekliais, idant galėtume surengti tarpinstitucinę konferenciją siekdami gauti iš Europos Audito Rūmų teigiamą finansinių metų patikinimo pranešimą. Į konferenciją būtų sukviesti nacionaliniai audito rūmai, Europos Audito Rūmai, nacionaliniai parlamentai ir atitinkamos administracijos.
Paskutinis klausimas - Europos Sąjunga investuoja nepakankamai, todėl yra toks asmeninis pasiūlymas: ar mums ne laikas įtraukti investicijų skyrių į savo biudžetą ir ar nereikėtų kartu su Europos investicijų banku - kurio partnere, mano manymu, nuo šiol tampa Europos Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis, nes mes turime juridinio asmens statusą, - turėti investicijų plano, ypač dėl europinių tinklų? Jis apimtų energetiką, automagistrales, greitųjų traukinių linijas, vandens kelius, universitetus, švietimą, plačiajuostį ryšį, sveikatą, kosmosą ir kt.
Derek Vaughan
Pone pirmininke, tai yra mano pirmasis biudžetas šiame Parlamente, todėl man didelį įspūdį padarbendras sutarimas dėl to, kas yra Parlamento prioritetai, ir bendras sutarimas dėl to, kad mes turėtume ginti šiuos prioritetus. Noriu padėkoti visiems, kurie dalyvavo šiame procese.
Pasiekėme labai daug. Nepasiekėme visko, tačiau džiaugiuosi, kad pasiekėme tiek daug. Visų pirma esu patenkintas deklaracijomis dėl struktūrinių fondų ir sanglaudos politikos. Tikiuosi, kad šios deklaracijos bus prisimintos, kai spręsime dėl politikos po 2013 m. Tačiau Parlamentui lieka sunkūs sprendimai, pvz., dėl mikrofinansų priemonės, - tikiuosi, kad Parlamento nariai dar laiko ją prioritetu, - dėl užtikrinimo, kad per kitus trejus metus rasime finansavimą Kozlodujui, ir dėl finansavimo radimo naujiems prioritetams: prioritetams, atsirandantiems po Kopenhagos konferencijos, prioritetams, atsirandantiems dėl Lisabonos sutarties įgyvendinimo, ir prioritetams, atsirandantiems dėl naujos 2020 m. strategijos, kurią svarstysime kitais metais.
Turime išspręsti visas šias problemas, žinodami, kad maržos yra menkos ir kad Taryba nenorės suteikti papildomo finansavimo. Todėl esminbiudžeto peržiūra ateityje bus tikrai būtina. Turėtume užtikrinti, kad ateityje biudžetas atitiktų mūsų prioritetus.
Užuot toliau ėmus pinigus iš kitų eilučių, mums taip pat reikėtų pasvarstyti dėl naujos biudžeto eilutės Globalizacijos fondui. Be to, mums reikia užtikrinti, kad būtų pakankamai pinigų pagal lankstumo priemonę, idant galėtume reaguoti ir keisti savo prioritetus. Šiuo metu šios sumos nepakanka. Jeigu galėsime visa tai padaryti, įgyvendinsime visus savo prioritetus ir - daug svarbiau - galėsime Europos piliečiams parodyti, kad šis Parlamentas yra tinkamas.
Mūsų biudžetas turėtų atitikti mūsų prioritetus, tačiau jis taip pat turėtų atitikti mūsų piliečių prioritetus. Tai yra pagrindinžinia mums, kaip Parlamentui, tačiau tai taip pat yra pagrindinžinia Komisijai ir Tarybai.
Csaba Őry
(HU) Galbūt nėra sutapimas tai, kad 2010 m. biudžeto rengimas pritraukia tiek daug dėmesio. Visas šis dėmesys visiškai pateisinamas atsižvelgiant į didėjantį nedarbą ir sunkumus, kurie kyla dėl ekonomikos krizės. Kaip Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonės referentnoriu išreikšti savo dėkingumą pranešėjui L. Surjánui už profesionalumą susitvarkant su atitinkamais dokumentų rinkiniais.
Toliau minimus prioritetus mes anksčiau nustatėme nuomonėje, mano užprotokoluotoje Užimtumo ir socialinių reikalų komitete. Akivaizdu, kad didžiausią prioritetą teikiame priemonėms, kuriomis siekiama sumažinti finansų ir ekonomikos krizės poveikį Europos piliečiams. Mes palaikėme kiekvieną pasiūlymą, įskaitant konkurencingumui skatinti skirtą 8,4 proc. padidinimą, kuriuo, tikimės, bus išsaugotos arba sukurtos naujos darbo vietos ir bus prisidėta prie ekonomikos atkūrimo plano, atnaujintos Lisabonos strategijos, taip pat mokymosi visą gyvenimą programos.
Taip pat pabrėžėme užduotis, susijusiais su socialiniu fondu, profesiniu mokymu, techninėmis kvalifikacijomis ir mokymusi visą gyvenimą. Manau, jog ypač svarbu, kad mums pavyktų skirti 25 mln. EUR finansavimą būsimai 2010 m. mikrofinansų priemonei. Vakar svarstėme šią naują priemonę. Tikėkimės, kad taip pat sugebėsime greitai susitarti dėl kitų finansavimo detalių.
Manau, kad kalbant apie biudžetą svarbu pabrėžti veiklos ir politikos pagal 1a biudžeto eilutę finansavimo svarbą. Šia veikla ir politika bus prisidedama prie tvaraus vystymosi ir darbo vietų kūrimo. Ypač palankiai vertinčiau straipsnius, kurie numatyti mažų ir vidutinių įmonių padėčiai gerinti, taip pat paramą, teikiamą programai "Progress", Europos laisvų vietų ir užimtumo paieškų suderinimo sistemos (EURES) konsultaciniam ir informaciniam tinklui ir bandomiesiems projektams, pvz., Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui.
Atsižvelgdamas į visa tai, manau, kad Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nustatyti tikslai gali vaidinti svarbų vaidmenį biudžete, už kurį privalome būti dėkingi pranešėjams.
Gay Mitchell
Pone pirmininke, paskutiniame Parlamento posėdyje daug dėmesio buvo skiriama Parlamento narių ir padėjėjų įstatams, tačiau manau, kad tai daryti buvo visiškai racionalu. Dabar, šio Parlamento ir naujosios Komisijos kadencijos pradžioje, mes atkreipėme dėmesį į kitus trijų institucijų personalo narius ir išnagrinėjome šio personalo vaidmenį.
Mums didelgarbė, kad Parlamente, Taryboje ir Komisijoje dirba labai profesionalūs ir pareigingi žmonės, tačiau tikrovyra tokia, kad Parlamente neturime supratimo, ką būtent dauguma šių darbuotojų daro. Jie dartai, ką dardaugelį metų.
Kai šiame Parlamente atstovaujama 27 valstybėms narėms, 27 Komisijos nariai atvyksta kartu iš šių valstybių narių į Komisiją ir Tarybos ministrai keliauja atgal į savo parlamentus ir atvyksta čia, pasirinktam personalui yra labai lengva pasirūpinti mumis, kad tikrai išsiaiškintume darbotvarkę.
Nuo pat šio Parlamento kadencijos pradžios prašau, kad perimanti įgaliojimus Komisija - aš, beje, nežinau, kokia biudžeto dalis skiriama personalui, tačiau žinau, kad ji nemaža, - pareikalautų ištirti, ką daro trijų institucijų darbuotojai, siekiant užtikrinti, kad jie būtų našūs ir veiksmingi, o visų pirma kad jie būtų skaidrūs ir atsakingi už tai, ką daro. Manau, kad tai būtų svarbi viešoji paslauga.
Vis labiau plinta tam tikra nuomonė, kad čia yra beveidbiurokratija. Nepritariu šiai nuomonei ir nelaikau nenuoširdžiu komplimentu to, kad mes turime nemažai labai gerų darbuotojų, tačiau tai nėra našumo ir veiksmingumo matas. Turime žinoti, ką daro darbuotojai, o jeigu rimtai manome, kad mums reikalinga Lisabonos darbotvarkkartu su veiksminga ir efektyvia ekonomika, turime būti tikri, kad darbuotojai, kurie dirba trims mūsų institucijoms, yra panaudojami našiai, veiksmingai ir atsakingai. Manau, kad kiekvienoje iš institucijų turėtų būti generalinio sekretoriaus pavaduotojas, kuris kartkartėmis praneštų šioms institucijoms apie darbuotojų našumą ir veiksmingumą.
Norėčiau Komisijos paprašyti nepriklausomai ir sąžiningai tai ištirti pirmuosiuose naujosios Komisijos veiklos etapuose.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Pone pirmininke, atrodo, verta per šią diskusiją dėl biudžeto taip pat atkreipti dėmesį į tai, kad teisyra pagrindinis visuomenės gyvenimo elementas, o jos sanglauda vienija mūsų žemyną. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas vaidina svarbų vaidmenį šioje srityje, todėl Teisės reikalų komitetas pasiūlkeletą pakeitimų, kuriais siekiama atkurti lėšas, numatytas pirminiame biudžeto projekte, nes jos vargu ar leistų Teismui patenkinti svarbiausius poreikius.
Viena opiausių problemų yra biudžeto lėšų 2010 m. didinimas prejudicinių klausimų vertimui, nes jie yra pagrindinnacionalinių teismų naudojama priemonė, suteikianti galimybę jiems nacionalinę jurisdikciją pritaikyti pagal Europos jurisdikciją. Europos Teisingumo Teismas neturi pakankamai lėšų, kad galėtų padidinti savo išteklius darbuotojams, dirbantiems vertimo raštu tarnyboje, ir dėl to vėluoja teismo procesai. Paskyrus Teisingumo Teismui papildomų lėšų būtų prisidėta prie veiklos šioje srityje veiksmingumo didinimo, taip pat prie teismo procesų valstybėse narėse vėlavimo sumažinimo. Tarybos numatytas lėšų sumažinimas daro poveikį ir taip labai ribotiems strateginiams IT projektams, kuriuos 2010 m. pasiūlTeisingumo Teismas, siekdamas pagerinti paslaugų kokybę ir sumažinti įdarbintų darbuotojų skaičių. Būtina atkurti lėšas, kurios buvo numatytos bendrame biudžeto projekte. Informacinės technologijos yra pagrindinsritis, kuri suteikia galimybę spręsti naujus mūsų laikų uždavinius, užtikrina ilgalaikį taupymą ir sudaro sąlygas pasiūlyti piliečiams geresnes paslaugas.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad būtina palaikyti orientacinių pagrindų projektą. 2009 m. akademinės grupės pateikgalutinį orientacinių pagrindų projekto santraukos leidimą, kurį Europos institucijos galės naudoti kaip pagrindą rengdamos Europos sutarčių teisę. Šiame etape itin svarbu užtikrinti, kad pagrindai būtų prieinami kuo daugiau oficialiųjų kalbų siekiant, kad politikų ir teisės specialistų grupės ir kitos suinteresuotosios šalys galėtų rengti visapusiškas diskusijas Europos sutarčių teisės ateities klausimu. Džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas ištaisys šias Tarybos klaidas ir sudarys sąlygas Teisingumo Teismui geriau veikti.
György Schöpflin
Pone pirmininke, kaip ir bet kuris kitas, šį biudžetą laikau itin geru. Į jį buvo įdėta daug darbo, todėl sveikinu visus, kurie prie jo prisidėjo.
Šiame diskusijų etape noriu tiesiog pabandyti pamatyti bendrą vaizdą. Nepaprastai reikšmingas įnašas buvo įneštas tam tikrais klausimais, tačiau turime pasižiūrėti į bendrą Europos kontekstą, kad suprastume reikšmę to, apie ką kalbame. Man atrodo, kad demokratinėje valstybėje kiekviena institucija privalo turėti biudžetą, taip pat ši institucija privalo atsiskaityti už tai, ką išleidžia, tiems, kurie iš tikrųjų įneša įnašus ir kurie teikia išteklius.
Todėl šis ypatingas biudžetas yra papildytas atsakomybe. Tiesą sakant, jis papildytas atsakomybe, nes yra biudžetas institucijos, skaidrumo ir atskaitingumo atžvilgiu ypač įsipareigojusios. Iš dalies atsižvelgiant į mūsų įsipareigojimą dėl skaidrumo ir atskaitingumo, taip bus patobulintas geras valdymas ir - idealiame pasaulyje - bus padidintas tų, kurie naudoja pinigus, ir tų, kurie juos teikia, pasitikėjimas. Galbūt turėčiau pabrėžti, kad taip būtų idealiame pasaulyje - tikrovdažnai yra kitokia. Ypatinga šio skaidrumo reikšmyra ta, kad jis gali padėti įveikti atotrūkį, esantį tarp asmenų ir tų, kurie naudojasi valdžia. Šis atotrūkis - manau, kad su tuo galime visi sutikti, - yra neišvengiama šiuolaikinio gyvenimo savybė, todėl kiekviena institucija turėtų daryti viską, ką gali, kad sumažintų šį atotrūkį.
Be viso to Europos dar laukia sunkūs laikai, todėl manau, kad tai stiprina piliečių nesaugumo jausmą. Šiomis aplinkybėmis galime nušviesti problemas, propaguodami debatus ir diskusijas, kurios, be kita ko, turėtų apimti įvairias nuomones. Vadovaudamasis šiuo požiūriu manau, kad biudžetas yra puikus žingsnis teisinga kryptimi, todėl norėčiau pasiūlyti savo tvirtą paramą jam.
Peter Šťastný
Pone pirmininke, 2010 m. biudžetas nepakankamai didelis - tiesiog panašus į bet kurį kitą biudžetą. Bet kuriomis aplinkybėmis turime dirbti su tuo, ką turime, o tai, ką turime, pirmiausia yra didžiulės pasaulinės krizės poveikis. Visa kita tampa antraeiliais dalykais.
Kaip Tarptautinės prekybos komiteto (INTA) pranešėjas norėčiau tikėtis, kad didesnės sumos pagal 4 išlaidų kategoriją (ES pasaulinio masto veikėja) bus tinkamai investuojamos ir tinkamai kontroliuojamos, kad skatintų didesnius srautus prekyboje, ir kad šalindami kliūtis kartu turėtume pasiekti didesnį BVP ir užimtumo augimą.
PPO Dohos vystymosi darbotvarkyra geriausia daugiašalplatforma šiai užduočiai įvykdyti, ypač besivystančiose šalyse. Todėl yra stipri paskata šią ilgalaikę sakmę paversti sėkminga rezoliucija, nes tada turėtume galimybę kovoti su grėsmingu globalizacijos poveikiu iš tikrųjų galinga priemone.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Ponai ir ponios, 2010 m. biudžetas - sunkus kompromisas. Viena vertus, jis numatytas tam, kad būtų galima veikti siekiant apriboti ekonomikos krizę, ir kartu mes finansuojame pastangas kovoti su klimato kaita, daugiausia ribojant išmetamųjų CO2 dujų kiekį. Tai gerai, tačiau artimiausiu metu tikrai kliudys vystymuisi, o jis yra ta sritis, kuriai vis dar išleidžiame per mažai pinigų.
Išlaidų moksliniams tyrimams ir inovacijoms padidinimas yra pateisinamas. Taip bus padidintas mūsų konkurencingumas. Atrodo, kad per mažai pinigų išleidžiame švietimui, įskaitant mainų programą "Erasmus". Gerai, kad pinigų - nors ir nepakankamai - buvo rasta pieno sektoriui, nes praėję metai Europos ūkininkams buvo sunkūs. Jeigu norime gerinti ekonomines sąlygas ir mažinti nedarbą bei socialinę atskirtį, turėtume didinti finansavimą mikrofinansų priemonei. Plačiajuosčio interneto kaimo vietovėse finansavimas yra svarbus vystymuisi, tačiau, žinoma, kaip sakiau, šis biudžetas yra kompromisas.
Nathalie Griesbeck
(FR) Pone pirmininke, norėčiau kalbėti pagal "prašau žodžio" procedūrą, nes anksčiau turėjau tik vieną minutę kalbai skirto laiko, nors darbotvarkėje rašoma, kad turėjau dvi minutes. Tenoriu kai ką pridurti: nors prisidėsiu prie visos savo frakcijos ketvirtadienį balsuojant už svarstomą biudžetą, vis dėlto noriu pabrėžti, kad išgyvename ne tik ekonomikos, finansų ir aplinkos krizę, - tai jau buvo pabrėžta, - bet ir labai gilią socialinę krizę, susijusią su nedarbo didėjimu.
Nors biudžete išlaikoma trapi pusiausvyra, savo ruožtu apgailestauju, kad valstybės narės neatsižvelgia į stiprius politinius signalus, kuriuos siunčia būtent tie žmonės, kurie patiria sunkumų. Buvo pareikštas noras, kad kaip dalis plano būtų suteiktas papildomas finansavimas siekiant padėti neturtingiausiems piliečiams, tačiau, deja, jam nebuvo pritarta. Todėl apgailestauju, nes taip būtume pasiuntę stiprų signalą, kad žengiame labiau socialinės Europos kryptimi.
Zigmantas Balčytis
(LT) Ačiū, gerbiamas pirmininke, gerbiama Taryba, gerbiama Komisija, gerbiami kolegos. Iš tikrųjų 2010 m. biudžetas yra kaip gero kompromiso pavyzdys. Ir visiškai nenorėčiau sutikti su tais kolegomis, kurie sako, kad 2010 m. biudžetas yra krizės biudžetas. Mes, kai kurių valstybių atstovai, puikiai žinome, kas tai yra krizinis biudžetas, kada per dvejus metus biudžeto pajamos yra sumažėjusios 30 ir daugiau procentų.
Dėl tam tikrų prioritetų reikia pasveikinti Komisiją, kuri kartu su Taryba ir Parlamentu rado papildomų lėšų, ypač ekonomikos atkūrimo planui finansuoti, pvz., plačiajuosčio interneto prieigos didinimui, taip pat energetikos planų finansavimui. Ir taip pat norėčiau paminėti, kad yra tam tikrų probleminių dalykų.
Aš vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį į savo kolegos Godmanio kalbą, kurioje minėta, kad atskiros valstybės jau ne vienus metus negali susitvarkyti su finansine parama. Todėl aš tikrai manau, kad šis biudžetas yra geras, jį reikėtų palaikyti, ir sveikinu Komisiją.
Ivars Godmanis
Gerb. pirmininke, noriu pabrėžti vieną dalyką, kai čia yra Komisijos narys.
Mes turime problemą: Regioninės plėtros komitete vis dar rengiame pasiūlymus dėl pakeitimų, pagal kuriuos 2009-2010 m. Europos Komisija (EK) neprašys valstybių narių bendro finansavimo. Visi fondai sudaro daugiau nei 6,6 mlrd. EUR. Patvirtinome 2010 m. biudžetą, tačiau šiame biudžete nėra pinigų, kuriuos būtų galima numatyti šiems poreikiams. 2009 m. biudžetas įvykdytas.
Regioninės plėtros komitetas vis dar laukia naujo EK pasiūlymo, nes ankstesnį pasiūlymą Taryba atmetė. Mums turi būti visiškai aišku, ką turime toliau daryti. Mano supratimu, šiam pasiūlymui nėra erdvės, tačiau situacija turi būti įvertinta. Kitaip Regioninės plėtros komitetas dirbs viena kryptimi, o mes Biudžeto komitete neturėsime jokio supratimo, ką galėtume padaryti, nes būsimame 2010 m. biudžete nebeturime pinigų šiems pasiūlymams.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, įpusėjus ekonomikos ir socialinei krizei, turinčiai itin neigiamą poveikį nedarbui ir žmonių gyvenimo sąlygoms, apgailestauju, kad turiu pasakyti, jog šiuo 2010 m. Bendrijos biudžeto projektu nesiekiama pakankamai daug. Jame netgi neatsižvelgiama nei į finansines perspektyvas, kuriose siūloma 1,1 proc. Bendrijos bendrųjų nacionalinių pajamų, nei į projektą, kuris buvo pateiktas ir patvirtintas per pirmąjį šio biudžeto svarstymą ir kuriame buvo numatyta 1,08 proc. Bendrijos BNP.
Projekte, kuris dabar pateikiamas čia tvirtinti, įtvirtinamas biudžetas, kuriame pirmenybir finansavimas yra teikiama Europos Sąjungos neoliberalioms ir militaristinėms tendencijoms. Reikėtų pabrėžti, kad šis pirmasis biudžetas pagal Lisabonos sutartį daro žalą išliaupsintai ekonominės ir socialinės sanglaudos politikai, kuri dabar gauna daug mažesnę dalį. Bendruose mokėjimuose sanglaudos išlaidų sumažėjimas sudaro apytikriai 2,5 mlrd. EUR, palyginti su tomis išlaidomis, kurios buvo patvirtintos per pirmąjį svarstymą.
Dėl visų šių priežasčių negalime sutikti su šiuo biudžeto projektu, kuris yra daugiau nei 11 mlrd. EUR mažesnis negu buvo planuojama daugiametėje finansinėje 2010 metų programoje.
Hans Lindblad
Pone pirmininke, manau, kad šios diskusijos buvo įdomios. Išgirdome skirtingų nuomonių, ir būtent taip turėtų būti. Kai kurie žmonės nori sumažinti biudžetą. Tačiau atrodo, kad daugelis žmonių nebus visiškai patenkinti tol, kol visi nacionaliniai biudžetai nebus perkelti į ES. Deja, visų galių perdavimas Europos Parlamentui tikriausiai nėra tai, ko nori mūsų rinkėjai.
Gavau tiesioginį G. Färmo klausimą. Paklausius G. Färmo atrodytų, kad jeigu neturėtume mikrokreditų, tarsi nebūtų ir jokios Europos užimtumo politikos. Žinoma, taip nėra. Įvairios valstybės narės investuoja milžiniškas pinigų sumas, palaikydamos ekonomiką ir užimtumą. Be to, Europa bendrai labai didina biudžetą, įskaitant numatytus 5 mlrd. EUR pagal atkūrimo planą. Galiausiai taip pat yra labai ekspansyvi Europos centrinio banko politika. Taigi, neabejotinai turime labai galingą politiką augimui ir užimtumui skatinti.
Jeigu G. Färm mano, kad mikrokreditai yra būtent tai, kam reikėtų teikti prioritetą, dar kažkam neabejotinai reikėtų suteikti mažesnį prioritetą. Visa tai susiję su pasirinkimu. Tačiau paprasčiausiai norėti turėti daugiau ir siųsti sąskaitas įvairioms valstybėms narėms, žinoma, nėra priimtinas sprendimas.
Vladimír Maňka
Ponios ir ponai, dėkoju jums už įkvepiančias kalbas. Norėčiau padėkoti Europos institucijų atstovams, Europos Parlamento vadovybei, pagalbiniams pranešėjams, koordinatoriams ir visiems jums.
Šiais metais viskas vyko vadovaujant dviem Biudžeto komiteto pirmininkams. Pirmąjį pusmetį tai buvo R. Böge, o antrąjį - A. Lamassoure. Ponai R. Böge ir A. Lamassoure'ai, neabejoju, kad esu ne pirmas, norintis jums pasakyti, kad abu labai daug prisidėjote prie komiteto darbo ir viso biudžeto proceso.
Labai vertinu Tarybai pirmininkaujančios Švedijos ir Komisijos nario bendradarbiavimą. Moterys ir vyrai, oficialiai nepasirodantys, yra mūsų patarėjai, padėjėjai ir administracijos darbuotojai. Tačiau jie - pagrindiniai žmonės. Be jų nebūtume pasiekę šiandienos rezultato. Noriu padėkoti jiems visiems.
Ponios ir ponai, Lisabonos sutartis turės poveikį įvairioms Europos Parlamento ir kitų institucijų tarnyboms. Europos Parlamente bus nepaprastai išplėsta bendro sprendimo procedūra, kuri apims 95 proc. teisės aktų laisvės, saugumo ir teisingumo, žemės ūkio, žuvininkystės, mokslinių tyrimų ir struktūrinių fondų srityse. Taryboje bus labiau naudojamasi kvalifikuotosios balsų daugumos balsavimu ir bus sukurta daugelis naujų teisinių pagrindų, pvz., turizmo, sporto, energetikos, civilinės gynybos ir administracinio bendradarbiavimo. Taip bus apskritai suintensyvinta ES teisėkūros veikla, kuri turės nemažą bendrą poveikį Europos Parlamento galioms ir jo veiklai, taigi ir būtinybei stiprinti administravimą.
Artimiausiais mėnesiais ištirsime ir įvertinsime finansinius išteklius, kurių reikia naujoms ES politikos kryptims, susijusioms su Lisabonos sutartimi, įgyvendinti. Manau, kad mums kartu pavyks išdėstyti kitą biudžeto sudarymo procesą.
Jutta Haug
Pone pirmininke, noriu padėkoti visiems savo kolegoms Parlamento nariams. Mums pavyko surasti bendrą poziciją dėl Tarybos. Tačiau dabar taip pat norėčiau labai šiltai padėkoti Tarybai ir Tarybai pirmininkaujančiai valstybei. Visi, kurie mane pažįsta, žino, kad paprastai nesu dosni pagyromis ir padėkomis. Nepaisant to, norėčiau nuoširdžiai padėkoti Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai ir visų pirma H. Lindbladui už jo darbą ir už pastovų dalyvavimą diskusijose biudžeto klausimais. Švedija buvo didelpriešingybė, palyginti su kitomis Tarybai pirmininkavusiomis valstybėmis, su kuriomis susidūriau per savo, kaip Parlamento nario, ilgą karjerą. Labai dėkoju jums.
Šįryt daugelis Parlamento narių dalyvavo diskusijoje. Manau, kad šia proga joje dalyvavo daug daugiau Parlamento narių negu paprastai. Dauguma jų minėjo biudžeto ir jo struktūros ribotumą. Ponios ir ponai, galime tvirtai daryti prielaidą, kad 2010 m. biudžetas bus paskutinis toks biudžetas, paskutinis tokios struktūros biudžetas, kuris leidžia mums tikėti, kad tokiu būdu galėsime finansuoti būtinas Europos Sąjungos politikos kryptis ir jos naujus uždavinius bei užduotis.
Tikimės, kad naujoji Komisija greitai atliks laikotarpio vidurio peržiūrą, nes pagal 2006 m. susitarimo sąlygas ji turėtų būti pateikta ne vėliau kaip 2009 m., kitaip tariant, iki šių metų pabaigos. Tiksliau tariant, taip pat laukiame persvarstymo pasiūlymo dėl dabartinės finansinės perspektyvos. Dėl reformos negalime laukti iki 2014 m. Dabar mums reikia tvarių priemonių, kad Europos Sąjunga galėtų artimiausios ateities iššūkius atremti vadovaudamasi demokratiniu teisėtumu, kaip ką tik visų mūsų vardu paprašBiudžeto komiteto pirmininkas A. Lamassoure.
Reimer Böge
Pone pirmininke, dabar, kai visi sutarėme dėl 2010 m. biudžeto, atitinkančio politinę tikrovę, šiandien, žinoma, privalome sutelkti savo dėmesį į tai, kas mūsų laukia kitus artimiausius mėnesius.
Kadangi Europos Taryba, naudodamasi labai vienašališku procesu, sau skyr23,5 mln. EUR, mes taip pat labai greitai pasitvirtinsime reikalingus Parlamento biudžeto priedus, kad išsaugotume institucijų pusiausvyrą ir užtikrintume Parlamento gebėjimą reaguoti į Lisabonos sutartimi keliamus uždavinius. Mums taip pat reikia skirti pakankamą dėmesį frakcijų, komitetų ir visų pirma atskirų Parlamento narių gebėjimui veikti vykdant užduotis, kurios mūsų laukia.
Be to, artimiausius kelis mėnesius turėsime rengti bendras diskusijas dėl pritaikomųjų pataisų, peržiūrų ir persvarstymų. Tai susiję su tarpinstitucinio susitarimo suderinimu, atnaujinimu ir tobulinimu. Kalbama apie tarpinstitucinio susitarimo dalių sujungimo į daugiametę finansinę programą, kurioje pagal Lisabonos sutartį būtų numatytas kitoks sprendimų priėmimo procesas. Kalbama apie bendro sprendimo procedūrą finansiniame reglamente. Be to, tai susiję, pvz., su dideliu teisės aktų paketu, kuriuo siekiama plėtoti Europos išorės veiksmų tarnybą, kalbant tiek apie Parlamento biudžetinių teisių užtikrinimą, tiek apie galimas teisinių pagrindų pataisas, kurios gali būti reikalingos Išorės veiksmų tarnybos daugiametėms programoms.
Dėl šios priežasties dabar norėčiau dar kartą pasakyti, kad nieko negalima padaryti be pataisų, peržiūrų ir persvarstymų. Negalime neribotam laikui atidėti būtino Lisabonos sutarties biudžetinių uždavinių nuoseklaus vykdymo proceso. Tikiuosi, kad nauja Komisija labai greitai pradės dirbti ir teikti pasiūlymus, kuriais būtų užtikrintos Parlamento teisės visose srityse ir kuriais nebūtų bandoma slapta keisti tam tikrų teisių, nes tai galėtų būti nepalanku Parlamentui. Mes žinome, kaip sutrukdyti, kad taip neatsitiktų.
László Surján
Jeigu norime 2010 m. sustiprinti europiečių saugumo jausmą, turime veiksmingai ir praktiškai įvykdyti šį biudžetą. Kaip tik dėl to padidinome energetinį saugumą, palaikome darbo vietų kūrimą ir diegiame mikrofinansų skyrimo priemonę. Be to, remiame mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat mokymąsi visą gyvenimą. Norime padėti pieno sektoriui ir kiek įmanoma sušvelninti žalingą klimato kaitos poveikį.
Visa tai pasiekėme išleisdami visas iki paskutinio cento lėšas, gautas pagal daugiametę finansinę programą. Tačiau tai reiškia, kad biudžetas tampa visiškai nelankstus, nes jame nenumatoma pakankamų maržų. Tai yra kita priežastis, dėl kurios taip skubiai reikalinga laikotarpio vidurio peržiūra, todėl tai taip pat pakartoju. Komisija ir valstybės narės dalijasi tam tikra atsakomybe už būsimą sėkmę. Mokesčių mokėtojams žiūrėti tiesiai į akis galime tik tada, kai mums prieinamą sistemą naudojame ne tik teisėtai, bet ir tikslingai.
Jeigu bus skirti ištekliai naujoms darbo vietoms kurti, darbo vietų skaičius iš tiesų padidės. Jeigu bus skirti kiti ištekliai, kuriais bus sudarytos sąlygos neišsivysčiusiems regionams pasivyti, būtent šiuose regionuose sukurtas BVP iš tikrųjų padidės. Tik tada, kai kontroliuosime šias sąlygas, galėsime pasakyti, kad savo pinigus panaudojome efektyviai ir kad Europos piliečiams apsimokėjo aukotis, nes dabartinis 123 mlrd. EUR įnašas į ES biudžetą iš tiesų yra aukojimasis.
Pone pirmininke, ministre, Komisijos nary, tikiuosi, kad šis Parlamentas tvirtai parems dabartinį pranešimą, kuris buvo pateiktas svarstyti, ir kad ketvirtadienį pateiksime Europos piliečiams tinkamą biudžetą, kuris yra ne tik teisiškai, bet ir morališkai patikimas.
Pirmininkas
Bendros diskusijos baigtos.
Balsavimas dėl J. Haug pranešimo vyks rytoj.
Balsavimas dėl L. Surjáno, V. Maňkos ir R. Böge's pranešimų vyks ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Ádám Kósa  
Mano kolegos iš Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos L. Surján ir V. Maňka užbaigsvarbią užduotį. Lygiai taip pat, kaip vykstant diskusijoms bet kuriame nacionaliniame parlamente, šiame Parlamente mums taip pat reikia gerai išsiaiškinti, kas konkrečiai yra biudžeto projekte ir kokia žinia juo perduodama visuomenei. Nors pranešime nebuvo užsimenama apie prieinamumą, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį štai į ką: remdamasi lapkričio 26 d. priimtu Bendrųjų reikalų tarybos sprendimu, ES prisijungprie Jungtinių Tautų žmonių su negalia teisių konvencijos kaip regioninorganizacija. Atsižvelgdami į tai ir vadovaudamiesi 43 dalimi bei pranešimo 2 priedėlyje pateiktomis nuostatomis, turėtume pritarti bendrai deklaracijai, parengtai pastatų politikos klausimu.
Tačiau labai svarbu, kad prieinamumas taip pat būtų įtrauktas statybos ir kitų infrastruktūros investicijų atveju, jau nekalbu apie atitiktį kitiems svarbiems reikalavimams (pvz., energijos taupymo). Papildomos išlaidos prieinamumui visada yra daug didesnės. Itin svarbu, kad, kalbant apie saugumo reikalavimus, Europos Parlamentas kartu taip pat atsižvelgia į regėjimo negalią turinčius žmones. Pvz., projektuojant pastatus ir parengiant juos eksploatuoti turėtų būti naudojami aiškiai matomi ženklai, taip pat turėtų būti ženklinamos grindys siekiant padėti regėjimo negalią turintiems žmonėms rasti savo kelią. Be to, kalbant apie teisę į kalbą, manyčiau, jog svarbu, kad ne tik pastatai turėtų būti padaromi prieinami, bet ir dokumentuose (įskaitant elektroninius variantus) būtų atitinkama informacija apie tai, kaip regėjimo negalią turintys asmenys galėtų gauti prieigą (kokie yra rekomenduojami programinės įrangos paketai).
Andreas Mölzer  
Ekonomikos krizės metu, Europos piliečiams patekus į daugybės atleidimų iš darbo ir socialinių paslaugų mažinimo bangą, Europos Sąjunga taip pat privalo taupyti. Kitais metais ES planuoja išleisti apytikriai 123 mlrd. EUR - septyniais milijardais daugiau negu šiemet. Sunkiais ekonomikai laikais, žinoma, reikalingos priemonės ekonomikai skatinti, tačiau abejotina, ar tai galima pasiekti tokiomis priemonės, kaip Europos ekonomikos atkūrimo programa. Praeityje išliaupsintos ES programos pasirodesančios "popieriniais tigrais". Be to, pasirodė, kad įvairios ES subsidijos yra kvietimas daryti įvairiausius piktnaudžiavimus. Daug metų Europos Audito Rūmai savo metinėse ataskaitose nurodydavo akivaizdžias klaidas, padarytas žemės ūkio ir struktūrinių fondų srityse. Tai reiškia, kad daug metų sunkiai uždirbti mokesčių mokėtojų pinigai sruveno į paslaptingus kanalus. Painūs reglamentai, kurie net Briuselio eurokratams dažnai atrodo sudėtingi, yra pagrindinis ydingo sistemos pobūdžio veiksnys. ES netgi neturi galimybės kontroliuoti lėšų, kurios išmokamos klaidingai, susigrąžinimo. Todėl toliau pūsti ES biudžetą yra netinkamas kelias. Verčiau iš sistemos turėtų būti šalinamos klaidos, tam panaudojant turinčias rimtų pasekmių renacionalizavimo priemones, pvz., žemės ūkio sektoriuje. Taip būtų leista valstybėms narėms pačioms spręsti, kokias sritis jos nori subsidijuoti. Dėl priemonių ekonomikai stimuliuoti reikia pasakyti, kad jos turėtų sudaryti valstybių narių taikomo suderinto požiūrio dalį.
Siiri Oviir  
2009 m. kovo mėn. ekonomikos atkūrimo planu, kurį patvirtino Europos Vadovų Taryba, buvo numatoma, kad 2009-2010 m. 5 mlrd. EUR nepanaudotų ES biudžeto lėšų bus skirta investicijoms į projektus, susijusius su energetikos tinklų jungtimis ir plačiajuosčių ryšio tinklų plėtojimu. Esu labai patenkinta galėdama pažymėti, kad dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano antrųjų finansavimo metų (2010) Taikinimo komitete rezultatas buvo pasiektas atlikus 2007-2013 m. finansinės programos ir lėšų pervedimų tyrimą. Taip kitiems metams užtikrinamas 2,4 mlrd. EUR finansavimas ir suteikiama galimybįgyvendinti ekonomikos atkūrimo plane nustatytus tikslus. Jeigu finansinės programos pakeitimais, padarytais dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano, paliekamas labai mažas finansavimas siekiant 2010 m. patenkinti laukiamus finansinius poreikius, sutinku su pranešėjo pozicija, kad šiuo metu galiojanti daugiametfinansinprograma neatitinka Europos Sąjungos finansinių poreikių ir kad Europos Komisija turėtų nedelsdama pateikti pasiūlymą dėl šiuo metu galiojančios daugiametės finansinės programos tarpinės santraukos.
Pavel Poc  
Norėčiau pirmiausia pareikšti, kad žaviuosi visais, kurie dirbo biudžeto klausimu. Parengti ES biudžetą ekonomikos krizės ir perėjimo nuo Nicos prie Lisabonos sutarties laikotarpio sąlygomis buvo labai sunki užduotis. 2010 m. biudžetas yra paskutinis biudžetas šioje struktūroje. Vis dėlto Lisabonos sutartis galioja, todėl bus sunku dirbti pagal biudžetą, kurio struktūra neatitinka naujų sąlygų. Nors komplikuotas Lisabonos sutarties ratifikavimas galbūt baigiasi, tai negali būti pasiteisinimas Komisijai, kuri laiku nepateiknaujos biudžeto struktūros projekto. Komisija privalo nedelsdama baigti vykdyti šią užduotį. 2010 m. biudžetas yra labai kruopščiai subalansuotas, nes jame visiškai išnaudotos visos galimybės paskirstyti išlaidas. Dėl šios priežasties ir dėl ekonomikos svyravimų neramiu ekonomikos krizės laikotarpiu biudžetas gali tapti labai pažeidžiamas. Šiam biudžetui turi būti pritarta žinant, kad galbūt jis pernelyg subtiliai parengtas dabartiniam nesaugumo laikotarpiui ir kad jį vykdant 2010 m. bus reikalingas tam tikras lankstumas.
Georgios Stavrakakis
raštu. - (EL) Pone pirmininke, ponios ir ponai, aš taip pat norėčiau išreikšti savo pasitenkinimą sudarytu susitarimu dėl 2010 m. biudžeto. Tačiau kartu reikėtų pabrėžti tai, kad numatytos maržos artimiausiais metais bus itin ribotos. Taip paliekama mažai galimybių reaguoti tada, kai ES turi reaguoti į nenumatytus poreikius arba nori reaguoti į naujus politinius uždavinius, pvz., 2020 m. ES strategiją arba naujas kovos su klimato kaita priemones.
Esu ypač patenkintas, kad dėl Europos Parlamento atkaklumo mums pavyko išsaugoti finansavimą energetikos projektams ir infrastruktūroms pagal ekonomikos atkūrimo planą ir daugiausia dėmesio skirti ekologiškoms technologijoms, inovacijoms, moksliniams tyrimams ir plačiajuosčio ryšio tinklų kūrimui kaimo vietovėse.
Be to, nepaprastai svarbu tai, kad mums pavyko išsaugoti esamų Bendrijos infrastruktūrų ir priemonių, naudojamų civilinės saugos sektoriuje, gyvybingumą, ypač toliau didinant Europos Sąjungos pajėgumą greitai reaguoti stichinių nelaimių atvejais, ir taip pagrįsti kelią tam, kad būtų sukurtos būsimos Europos civilinės saugos pajėgos.
Galiausiai manau, jog visi sutinkame, kad negalime kalbėti apie geresnę Europą - Europą, kuri yra arčiau piliečių, jei nėra atitinkamo finansavimo.
Silvia-Adriana Ţicău  
2010 m. ES biudžetas - paskutinis biudžetas, kuris turi būti patvirtintas pagal Nicos sutartį. Naująja sutartimi Europos Parlamentui suteikiamos didesnės galios ir teistarti paskutinį žodį, kai kalbama apie biudžeto patvirtinimą. Parlamentas ir Taryba, kaip teisės aktų leidėjai, turės vienodas galias tokiose srityse, kaip žemės ūkis, energetika, imigracija, teisingumas ir vidaus reikalai, sveikata ir struktūriniai fondai, prie kurių taip pat aiškiai priskiriami atitinkami jų biudžetai. 2010 m. biudžete didelės jo lėšų dalys skiriamos gamtinių išteklių saugojimui ir valdymui, socialinei ir ekonominei sanglaudai, augimui ir užimtumui, konkurencingumui ir inovacijoms, regioninei plėtrai, žemės ūkiui ir kaimo plėtrai. 2010 m. ES biudžeto ypatyb- Europos ekonomikos atkūrimo planas, turintis 2,4 mlrd. EUR, kurie skirti strateginiams projektams, susijusiems su energetika, transportu, plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra kaimo vietovėse ir kaimo bendruomenių rėmimu, finansuoti. Džiaugiuosi, kad Europos Parlamentui pavyko skirti 300 mln. EUR sumą pieno gamintojams paremti. Ekonomikos krizneigiamai paveikvalstybių narių BVP ir turės neigiamą įtaką valstybių narių įnašams į ES biudžetą. Tikiuosi, kad 2010 m. numatyta 2007-2013 m. finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra suteiks galimybę valstybėms narėms geriau panaudoti struktūrinius fondus, ypač transporto ir gyvenamųjų būstų energetinio efektyvumo srityse.
(Posėdis buvo nutrauktas 11.25 val. ir pratęstas 12.00 val.)
