Situacijos Gruzijoje pablogėjimas (diskusijos) 
Pirmininkas
(EL) Kitas darbotvarkės punktas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl situacijos Gruzijoje pablogėjimo.
Janez Lenarčič
Einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (SL). Prieš pradėdamas kalbėti apie Gruziją, norėčiau atsiliepti į Europos Parlamento Pirmininko pareiškimą šios dienos posėdžio pradžioje, susijusį su Mianmaru. Šiandien kalbu pirmą kartą todėl norėčiau Tarybai pirmininkaujančios valstybės vardu perduoti mano nuoširdžią užuojautą ciklono "Nargis", nusiaubusio Mianmarą, aukų giminėms ir artimiesiems. Norėčiau, kad atkreiptumėte dėmesį į vakar paskelbtą Tarybai pirmininkaujančios valstybės pareiškimą, kuriame išreikštas Europos Sąjungos pasiryžimas suteikti šiai šaliai skubią humanitarinę pagalbą.
Grįždamas prie Gruzijos, gerbiamieji parlamento nariai, sveikinu Europos Parlamento sprendimą įtraukti padėties Gruzijoje klausimą į darbotvarkę, nes santykiai tarp Gruzijos ir Rusijos Federacijos yra labai nestabilūs. Taryba labai atidžiai stebi situaciją šalyje. Bendrųjų reikalų ir užsienio santykių komitetuose neseniai, balandžio 29 d., buvo diskutuojama dėl Gruzijos. Vakar šį reikalą svarstPolitinis ir Saugumo komitetai, kuriame kalbą pasakministro pirmininko pavaduotojas Baramidzė.
Gegužės 2 d. sureagavo Tarybai pirmininkaujanti valstybė, Europos Sąjungos vardu paskelbusi pareiškimą dėl įtampos tarp Gruzijos ir Rusijos eskalavimo. Vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai Javieras Solana anksčiau du kartus tarėsi su prezidentu Saakašviliu, o balandžio 30 d. susitiko su specialiuoju Gruzijos pasiuntiniu ponu Bakradze. Tarybai pirmininkaujanti valstybtaip pat svarstįvykius su Rusijos Federacijos užsienio reikalų ministru Lavrovu per susitikimą tarp Europos Sąjungos trejeto ir Rusijos, kuris vyko Liuksemburge.
Norėčiau pabrėžti, kad Europos Sąjunga labai susirūpinusi dėl pastarųjų įvykių, kurie padidino įtampą tarp Gruzijos ir Rusijos Federacijos. Mums ypač didelį nerimą kelia pranešimas, kad didinamas NVS taikdarių skaičius Abchazijoje ir ant administracinės sienos steigiama dar 15 kontrolės punktų. Mums kelia susirūpinimą, kad balandžio 20 d. Gruzijos oro erdvėje buvo numuštas nepilotuojamas Gruzijos lėktuvas. Mums ir toliau kelia susirūpinimą Rusijos Federacijos sprendimas nustatyti oficialius ryšius su Pietų Osetiją ir Abchaziją de facto valdančiomis institucijomis be susitarimo su Gruzijos valdžia.
Europos Sąjunga patvirtina savo įsipareigojimą gerbti Gruzijos suverenumą ir teritorijos vientisumą jos tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose, kaip pasakyta Jungtinių Tautų rezoliucijoje Nr. 1808. Europos Sąjunga ir toliau palaiko tarptautines pastangas taikiai išspręsti Abchazijos ir Pietų Osetijos konfliktus. Mes ypač remiame JT generalinio sekretoriaus Draugų grupės veiklą ir Europos Saugumo ir Bendradarbiavimo Organizacijos pastangas ta linkme.
Europos Sąjunga ragina visas šalis susilaikyti nuo veiksmų, kurie padidintų įtampą, ir imtis priemonių pasitikėjimui atkurti. Europos Sąjunga sveikina Gruzijos prezidento iniciatyvą taikiai spręsti konfliktą su Abchazija. Mes tikimės, kad ši iniciatyva paskatins konstruktyvų dialogą. Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis ir Europos Komisija tęs pastangas didinti pasitikėjimą, kad konfliktai Gruzijoje būtų sureguliuoti.
Europos Sąjunga taip pat sveikina Rusijos Federacijos sprendimą kai kuriose srityse normalizuoti santykius su Gruzija. Tuo būdu būtų panaikinti apribojimai Gruzijos piliečiams, atkurti pašto ryšiai ir kitos priemonės. Dėl Gruzijos vidaus padėties norėčiau, susidarius tokioms aplinkybėms, pareikšti, kad Europos Sąjunga viliasi, jog gegužės 21 d. įvyksiantys parlamento rinkimai bus laisvi ir teisingi. Svarbu, kad Gruzijos valdžios institucijos imtųsi visų priemonių stiprinti visuomenės pasitikėjimą rinkimų procesu. Mes pasisakome už tai, kad būtų pradėta įgyvendinti pagalbos per rinkimus programa, finansuojama iš Stabilumo instrumento lėšų.
Mes taip pat sveikiname Lenkijos pasiūlymą pasiųsti Lenkijos Senato pirmininką į Gruziją palengvinti dialogą tarp vyriausybės ir opozicijos. Visos Gruzijos politinės jėgos - ir vyriausybės, ir opozicijos - privalo daryti viską, ką gali, kad atmosfera prieš rinkimus taptų skaidresnir kad imtųsi rastis tikrai demokratinpolitinkultūra.
Baigdamas norėčiau pakartoti, kad, puoselėjant demokratiją, svarbiausia laisva ir nepriklausoma žiniasklaida. Vyriausybės ir opozicijos atstovų lygios galimybės naudotis žiniasklaida yra viena iš laisvų ir teisingų rinkimų išankstinių sąlygų. Gerbiamieji parlamentarai, tikiuosi išgirsti jūsų požiūrį į padėtį Gruzijoje.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijos narė. - Ponia Pirmininke, visų pirma pareiškiu, kad visiškai pritariu ES vadovybės požiūriui, kad Gruzijoje padėtis rimta.
ES politinių atstovųi vizitas rytoj tikrai bus gera proga patvirtinti, kad mes šiomis labai sunkiomis aplinkybėmis iš visos širdies remiame Gruziją.
Įtampa dėl neišspręstų Abchazijos ir Pietų Osetijos konfliktų, deja, greitai didėja. Pastarieji Rusijos Federacijos sprendimai stiprinti ryšius su separatistine de facto Abchazijos ir Pietų Osetijos valdžia reiškia, kad silpninamas Gruzijos teritorinis vientisumas, šios priemonės padidino būgštavimus, kad regionai bus pripažinti, ir tai pakerta pastangas rasti taikų sprendimą. Komisija ragina Rusijos Federaciją atšaukti šiuos sprendimus arba bent nepradėti jų įgyvendinti.
Kaip jau aiškiai pasakyta ES pareiškime, mes turime susitelkti tam, kad šis šachmatų žaidimas, kurio kiekvienas ėjimas sulaukia atsakomojo, baigtųsi. Bet koks siūlomas veiksmas turi būti vertinamas pagal jo galią sumažinti įtampą.
Įsiklausykite: dar ne viskas prarasta, nes dabartinės krizės blogėjimas galėtų kelti pavojų stabilumui ne tik Gruzijoje, bet ir visame Pietų Kaukaze.
Mes sveikinome prezidento Saakašvilio pasiūlytą naują taikos iniciatyvą Abchazijai. Manau, kad svarbu ją išplėtoti tokiu būdu, kad sudarytų pagrindą konstruktyviam visų suinteresuotųjų šalių dialogui. Tai reiškia - pirmiausia su pačiais abchazais, kurie, tikiuosi, bus pasiruošę, ir viliuosi, kad jiems bus leista įsitraukti į diplomatinį procesą.
Rusija tebėra pagrindinveikėja, jeigu norime pasiekti nenutrūkstamą, taikų šių konfliktų sprendimą.
Komisija įsidėmėjo Gruzijos prašymą, kad Europos Sąjunga imtųsi žygių skatinti Rusiją pakeisti dabartinę politiką. Manau, kad tuo keliu ir eisime, bet turime būti atsargūs ir nesiimti simbolinių veiksmų, kurie ne padidintų šansus išspręsti krizę, bet atvirkščiai - sukeltų naują įtampą.
Tai žinant, manau, kad bendras taikos mechanizmų pertvarkymas, pavyzdžiui taip, kaip siūlo JT generalinis sekretorius pranešime dėl Abchazijos, galėtų padėti priartinti taikų šių konfliktų sprendimą, jeigu visos suinteresuotos šalys jį paremtų. Mes turėtume būti pasirengę aktyviau palaikyti šias pastangas.
Neužmirškime, kad per pastaruosius ketverius metus Gruzija dėjo daug pastangų žengti demokratinės ir į rinką orientuotos visuomenės link.
Mes tik ką paskelbėme pažangos pranešimą, kuris rodo, kad, nors Gruzija ir turi daug ką nuveikti, ji jau padarnemažą pažangą kai kuriose EKP veiksmų plano srityse. Šie pasiekimai patvirtina, jog Gruzija pasiryžusi stiprinti ryšius su Europos Sąjunga pagal EKP.
Mes suorganizavome 2 mln. eurų vertės rinkimų paramos paketą (apie tai jau buvo minėta) teisingesniam ir skaidresniam įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimų procesui užtikrinti. Mes taip teikiame nemažą ES paramą įgyvendinti atstatymo programoms, kurios teikia naudą konfliktų zonų gyventojams, nepaisant jų etninės priklausomybės.
Komisija ir toliau palaikys Gruzijos politinę, socialinę ir ekonominę plėtrą, nes yra įsitikinusi, kad šalis turi stiprybės įveikti ją kamuojančius neramumus.
Jacek Saryusz-Wolski
PPE-DE frakcijos vardu. - Ponia Pirmininke, mes turėtume labai susirūpinti dėl pastarojo ir taip įtemptos padėties Gruzijoje pablogėjimo. Europos Parlamentas turi parodyti tvirtą pasiryžimą palaikyti Gruzijos suverenumą ir teritorinį vientisumą.
Rusijos Vyriausybės nutarimas užmegzti oficialius ryšius ir sustiprinti Rusijos karinę galią Abchazijoje viršija ir pažeidžia esamas sutartis ir tokiu būdu pakerta tarptautines taikos pastangas.
Ką reikėtų daryti taikai ir stabilumui visame regione atkurti? Štai kelios rekomendacijos, kaip turi elgtis, turint omenyje mūsų ryžtą, šie rūmai. Pirma, mes turime paraginti Rusiją ir Gruziją valdytis ir toliau siekti konfliktus spręsti taikiai ir pritarti ES tarpininkavimui. Antra, mes turime raginti Rusijos Vyriausybę atšaukti nutarimą užmegzti oficialius santykius su Abchazija ir Šiaurės Osetija ir išvesti Rusijos kareivius iš Abchazijos. Trečia, turime paraginti JT Saugumo Tarybą sustiprinti UNAMIG mandatą ir padidinti išteklius, kad palaipsniui būtų sukurtos tikrai nepriklausomos tarptautinės pajėgos. Mes turime rekomenduoti ES Tarybai ir Komisijai imtis aktyvesnio vaidmens sprendžiant konfliktus, galbūt pasiųsti ESDP misiją. Turime remti incidentų įvertinimo misijas, kad ES, kilus incidentui, jas siųstų kaip galima greičiau. Galiausiai, mes turime paraginti tarptautinę bendruomenę prisidėti prie ES pastangų stabilizuoti padėtį ir sureguliuoti konfliktą tame regione.
Šis konfliktas - iššūkis ES bendrai užsienio ir saugumo politikai. ES atsiveria galimybveikti pagal savo tikslus, įgyvendinant Lisabonos Sutarties BSUP sąlygas ir nuostatas - kilus konfliktui, būti ne tik pinigų tiekėju, bet ir veikėju.
Hannes Svoboda
PSE frakcijos vardu. - (DE) Ponia Pirmininke, pone einantis Tarybos pirmininko pareigas, Komisijos nare, praėjusią savaitę aš, kartu su delegacija, turėjau galimybę pabuvoti ne tik Tbilisyje, bet Abchazijoje ir okupuotame Galio regione. Mane sujaudino du dalykai: pirma, likimas žmonių, kurie buvo priversti bėgti, iš jų tik nedaugelis sugrįžo ir dirba laukus. Jiems, žinoma, sunku parduoti savo produktus dėl sienos, kuri staiga išdygo per visą šalį.
Man taip pat sukėlnerimą, kad de facto valdžios atstovas, su kuriuo kalbėjome, aiškiai nekompetentingas. Komisijos nare, baiminuosi, kad po viso to - jūs tai ypač pabrėžėte - Rusijos valdžia Abchazijos žmonėms suteiks mažai progų ar galimybių prisidėti prie taikos plano.
Natūralu, kad mes simpatizuojame Gruzijai, mažai šaliai, kurią spaudžia didelkaimynė. Tačiau aš manau, kad abi pusės turi būti santūrios, ypač dabar, štai kodėl pritariu Tarybos ir Komisijos pareiškimams.
Aš supratau, kad žodžiai, kuriuos vakar komitetui pasakGruzijos ministro pirmininko pavaduotojas ir tai, kaip jis kalbėjo, netinkami: atsiduoda karo kurstymu, kurio šioje kritinėje fazėje reikėtų vengti.
Rinkimams neišvengiamai artėjant, kai kurie dalykai, taip pat ir vadovavimas jiems, pakreipiami savanaudiškai. Rusija įkliūva į tuos pačius spąstus ir, netiesiogiai ir gal nesąmoningai, palaiko tas jėgas Gruzijoje, kurios norėtų pasinaudoti konfliktu savo politinių tikslų labui. Leiskite pakartoti: mes visapusiškai remiame Gruziją, jos nepriklausomybės ir teritorijos vientisumo siekius - šiuo atžvilgiu nereikia diskusijų. Mes tikimės, kad rinkimai iš tikrųjų vyks laisvai ir teisingai.
Du dalykai ypač stumia Gruziją Europos Sąjungos link, ir, mano manymu, tai svarbu. Pirmas: švelnesni vizų apribojimai. Nepriimtina, kad rusai - ir Abchazijos bei Gruzijos piliečiai, kuriems davRusijos pasus - turi privilegijų, o gruzinai - ne. Tai neteisinga ir neteisėta ir turi būti atitaisyta. Antras: reikia, kad iš tikrųjų daugiašalės taikos palaikymo misijos būtų siunčiamos į Gruziją. Negalima leisti, kad taikos palaikymo grupę sudarytų Rusija, viena iš konflikto dalyvių, ir faktiškai okupavusi teritoriją dar siųstų taikos palaikymo pajėgas.
Aš tikiu, kad Gruzijos noras užkirsti tam kelią teisėtas, viską nulems - Komisijos narys apie tai jau kalbėjo komitete - ar sugebėsime tęsti derybas. Natūralu, kad mes negalime pritarti visiems teiginiams ir pastaboms, kuriuos pateikia Gruzija - mes esame Europos Sąjunga, bet tie du Gruzijos reikalavimai verti ypatingos mūsų paramos. Tikiuosi, kad Komisija nenuleis rankų ir čia jai tikrai seksis remti Gruzijos reikalus.
Georgs Andrejevs
ALDE frakcijos vardu. - (LV) Ponia pirmininke, ministre, Komisijos nare, ponios ir ponai, prieš savaitę aš turėjau galimybę asmeniškai įvertinti Gruzijos padėtį, kai lankiausi Tbilisyje kaip Europos Parlamento delegacijos narys. Savo politinės grupės, Liberalų ir demokratų aljanso grupės už Europą, vardu, norėčiau atkreipti tarptautinės bendruomenės dėmesį į destabilizuojantį Rusijos Federacijos karinių pajėgų, esančių konflikto zonoje, vaidmenį. Į Gruzijos prašymą, kad tarptautinbendruomenir tarptautinės organizacijas svarstytų galimybę pakeisti Rusijos "taikos palaikymo" pajėgas kitu dariniu, turėtų būti atsižvelgta, Taryba ir Komisija turėtų ją paremti, taip pat ištirti galimybę pasiųsti ES vadovaujamą taikos palaikymo misiją į Gruzijos Abchazijos regioną. Reikalinga artimai bendradarbiauti ir paremti Gruziją, kad šis konfliktas būtų sureguliuotas. Bet aš taip pat norėčiau paraginti Gruzijos vyriausybę imtis visų priemonių politiniam klimatui šalies viduje pagerinti. Šių metų sausio 5-osios prezidento rinkimai buvo geras sprendimas aklavietei išvengti, bet vykstant pačiam rinkimų procesui buvo pastebėta keletas pažeidimų ir neaiškumų. Su apgailestavimu turiu pripažinti, jog atitinkamų Gruzijos institucijų veiksmai buvo nepakankami, kad įtikintų rinkėjus ir kandidatus, jog jos (institucijos) turi politinės valios tirti visus pažeidimus, kurie buvo padaryti rinkimų laikotarpiu. Esu įsitikinęs, kad per gegužės parlamento rinkimus tos Gruzijos institucijos imsis visų būtinų priemonių padidinti visuomenės pasitikėjimą rinkimais. Šiame kontekste aš norėčiau pritarti Europos Komisijos finansuojamai paramos rinkimams programai, kurioje dalyvauja keturios NVO, Jungtinės Tautos ir Europos Taryba. Visos politinės partijos, vyriausybir opozicija turi daryti viską, kad dabartinis, labai poliarizuotas Gruzijos politinis klimatas pagerėtų ir susidarytų tikrai demokratinpolitinkultūra. Abi šalys - koalicija ir opozicija - ir pilietinvisuomentaip pat turi suprasti, kad vidaus nestabilumas didina pavojų ir kaimyninių valstybių, ypač Rusijos Federacijos, destruktyvios įtakos tikimybę. Ačiū už dėmesį.
Marrie Anne Isler Beguin
Verts/ALE frakcijos vardu. - (FR) Ponia Pirmininke, Komisijos nare. Janez Lenarčič, aš taip pat kalbu delegacijos vardu, faktiškai esu Europos Parlemento delegacijos po tris Kaukazo šalis pirmininkė.
Jūs esate teisūs, sakydami, kad padėtis kelia nerimą ir yra rimta, ir aš nemanau, kad mes galime tik stovėti sudėję rankas ir stebėti, kaip daugėja provokacijų. Asmeniškai, kaip žmogus, sakyčiau, kad viena šalis beveik aneksavo kitą. Kai Rusija, paraginus NVS, pasitraukiš sankcijų režimo, jai atsivėrgalimybteikti karinę pagalbą Abchazijai. Balandžio 16 d. Rusija įteisino dvišalius santykius ir pripažino Abchazijos bei Pietų Osetijos oficialias sutartis. Iš tikrųjų, ar tai nereiškia netiesioginio separatistinių regionų pripažinimo? Logiška, kad po to, balandžio 24 d., Rusija vienašališkai padidino savo karių skaičių ir pasiuntkarinės technikos. Mes ne ką apie tai žinome. Net JT atstovai, esantys šalyje, nežino, kiek Rusija padidino savo taikos palaikymo pajėgas. Kaip čia sakmano kolegos, praėjusią savaitę mes buvome ten ir nematėme nieko, kas pateisintų karių skaičiaus didinimą - nuo 2000 iki 3000. Tiems parlamento nariams, kurie nežino, priminsiu, kad sutartis sudaryta 1994 m., kai Rusija pasisiūlbūti tarpininke ir pasiųsti taikios palaikymo pajėgas į Abchazijos teritoriją, kuri yra tarp abchazų gyvenamų vietų ir tos Abchazijos teritorijos, kurioje gyveno gruzinai. Dabar, kai NVS kalba apie pajėgų išplėtimą, galiu pranešti - čia yra tik rusų kariai. Mes, taip pat tarpininkai, irgi galime paklausti: kokių rezultatų pasiekta per tokį tarpininkavimą?
Taip pat noriu paklausti, kokia mūsų atsakomybė. Aš, žinoma, girdėjau visus jūsų siūlymus, bet manau, kad šiuo momentu reikia sustabdyti smurtą. Aš taip pat girdėjau pastaruosius du Tarybos pareiškimus. Europos Sąjunga palaiko tik pasitikėjimo atkūrimą. Janez Lenarčič, šiame rajone nėra pasitikėjimo. Čia nesikalbama. Abchazija nutraukdialogą su Gruzija 2006 m. Europos Komisija taip pat žengia kai kuriuos žingsnius. Ji sako, kad Europos Sąjunga įsitrauks į konfliktą, jeigu abi šalys to paprašys. Į tai aš galiu pasakyti: to niekada nebus. Rusija niekada neprašys mūsų sureguliuoti šių santykių, nes Rusija visada sakė, kad ji nėra šio konflikto suinteresuotoji šalis. Taigi iškyla Europos Sąjungos atsakomybės problema.
Nors jūs skelbiate, kad JT teikia paramą, bet mes labai gerai žinome, kad JT - į aklavietę pakliuvusi nevykėlė, nes kai pasigirdo raginimų priimti rezoliuciją, Rusija nereagavo. Rusija ir toliau vilkina šį procesą. Manau, kad tam patvirtinti argumentų pakanka, taip pat ir galimybių padėti labai konkrečiai. Tai jau ne klausimas, kaip išspręsti konfliktą - mes pasiekėme fazę, kai reikia užkirsti kelią galimam kariniam konfliktui. Taigi mes turime veikti rezoliucijos, už kurią balsavome Tbilisyje praėjusią savaitę, dvasia. Mes svarstome, pavyzdžiui, pasiūlymą, kad Rusija prisiimtų dalį taikos palaikymo išlaidų, pasiųsdama ten civilių taikos korpusą. Turime prisiminti Balkanus. Manau, kad istorija mums neatleis, jeigu antrą kartą nieko nedarysime. Balkanų karas turi būti paskutinis, manau, kad tik nuo mūsų priklauso, ar karinis konfliktas Pietų Kaukaze bus užgesintas užuomazgoje.
Konrad Szymanski
UEN frakcijos vardu. - (PL) Ministre, Komisijos nare, mes nutraukiame ES kompromituojančią tylą dėl Gruzijos.
Konflikte, kuris liepsnoja Abchazijoje ir Osetijoje, rusų mažumos teisės nėra problema. Nepaisant to, kad etninis valymas po 1993 m. paliettris šimtus tūkstančių šiame regione gyvenusių gruzinų, demokratinGruzija jau keletą metų siūlo Abchazijai autonomiją. Rusija, neatsižvelgdama į tai, pastaruoju metu žengžingsnius marionetinės Abchazijos administracijos pripažinimo link: sustiprino prekybos ryšius ir primetRusijos šeimos, civilinės ir verslo teisės taikymą šiam regionui.
Dabar mums reikia savęs paklausti: ar prieštaraudami Gruzijos narystei NATO mes nepaskatinome Rusijos imtis šių veiksmų? Šis klausimas turi būti adresuotas ir Berlynui. Tai geopolitinis konfliktas. Europos Sąjungos patikimumas ir taika regione pastatyti ant kortos. Jeigu negalime sustabdyti Rusijos, kad ji nevykdytų veiksmų, nukreiptų suskaldyti vieną iš mūsų pagrindinių partnerių Kaukaze, niekas mūsų nelaikys vertais pagarbos ateityje.
Mes turime prisidėti prie Jungtinių Amerikos Valstijų, kad šiuo klausimu būtų surengtas Saugumo Tarybos ir ESBO posėdis. Be tvirto diplomatinės Gruzijos vientisumo palaikymo, mes turime reikalauti, kad Rusios kariai būtų pakeisti pajėgomis, veikiančiomis pagal JT ir ESBO mandatą. Verta pasiųsti parlamentinę misiją į Tbilisį. Jeigu mums nepavyks to padaryti, Rusija su savo naująja imperine politika nustums visą regioną prie karo slenksčio.
Miloslav Ransdorf
GUE/NGL frakcijos vardu. - (CS) Nuo 1991 m. Gruzija turėjo tris prezidentus: disidentą Gamsachurdiją, komunistinės nomenklatūros atstovą Ševardnadzę ir pastaruoju metu Amerikos remiamą Saakašvilį.
Sunku pasakyti, kuris iš trijų blogiausias. Per savo vizitą ponas Saakašvilis pasidalino su mumis tik viena mintimi: jis skatino mus pirkti Gruzijos vynus, kuriuos vadino "laisvės vynais". Aš nesu įsitikinęs, ar taip galima būtų vadinti ir mėgstamiausią Stalino vyną "Čvančhara". Padėtis Gruzijoje rimta. Ketvirtadalis gyventojų emigravo: 1,3 mln. gruzinų dirba Rusijos Federacijos teritorijoje. Pats faktas rodo, kad svarbiausias uždavinys - abiems šalims išspręsti tarpusavio problemas dabar, kai Kremliuje pradėjo eiti pareigas naujas prezidentas Medvedevas. Aš manau, kad jam reikia duoti laiko savo pažadams įvykdyti, o tuo tarpu reikia teikti paramą Gruzijai ir padėti pakeisti situaciją, kuri dabar labai rimta.
Ria Oomen Ruijten
(PPE-DE). - (NL) Norėčiau padėkoti Pirmininkui ir Komisijos narei už atsakymus. Iš tikrųjų šiame regione eskaluojama įtampa kelia milžinišką nerimą. Pritariu komentarams ir raginimams būti santūriems.
Tačiau kyla klausimas, kokia iš to nauda, jeigu Tarybos išvados padarytos dar 2007 m. lapkritį, taip pat ragino būti santūriems (ir nesiimti veiksmų), deja, įtampa tik padidėjo. Ką daryti dabar, ponia Pirmininke? Gruzijos ministro pirmininko pavaduotojas Baramidzprašė: "Padėkite mums, padėkite mums!" ir dar kai ką sakgana šiurkščia kalba, kuri mažai prisideda prie įtampos mažinimo, taip pat ir Gruzijos atveju. Ką mums vis dėlto daryti?
Svarbiausia, kad turime misiją. Tarpininkaujant turi dalyvauti ne tiktai Gruzija, bet ir Rusija. Antras punktas: JT taikos palaikymo misija. Nepriimtina, kad tik Rusija sprendžia siųsti ten savo karius.
Trečias punktas, ponia Pirmininke, susijęs su įtampos mažinimu. Aš tik ką savo kabinete stebėjau kompiuterio ekrane pompastišką prezidento Medvedevo priesaikos ceremoniją. Girdėjau, kaip prezidentas Medvedevas, naujasis prezidentas, tvirtai deklaravo savo ketinimą saugoti Rusijos suverenitetą ir nepriklausomybę. Jo kolega Gruzijoje sakir daro tą patį. Norėčiau visų jūsų paklausti: ar nenorėtų sveikinantys prezidentą Medvedevą paraginti jį garantuoti Gruzijos teritorijos suverenitetą ir nepriklausomybę?
Ponia Pirmininke, konstruktyvus bendradarbiavimas - štai kas svarbu. Konstruktyvus abiejų pusių bendradarbiavimas. Naujas prezidentas Rusijoje suteikia naują progą mums apeliuoti, kad įtikintume jį. Ačiū jums nuoširdžiai.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Norėčiau prisidėti prie ankstesnių kalbėtojų, tarp jų Komisijos narės ir pono einančio Tarybos pirmininko pareigas, ir išreikšti susirūpinimą, kurį visi jaučiame dėl šiame regione - tiksliau Kaukaze - susidariusios padėties. Tai liečia Gruziją ir jos problemas su Pietų Osetija ir Abchazija. Iki šiol mes kalbėjome apie įšaldytus konfliktus, dabar čia padėtis tokia, kad kyla pavojus, jog konfliktai taps snaudžiančiu vulkanu. Turime daryti viską, kad jie netaptų atviru konfliktu. Europos Sąjunga, JT ir visi, galintys vaidinti kokį nors vaidmenį, atsakingi, kad situacija praskaidrėtų.
Žinoma, mes privalome atmesti Rusijos ėjimus. Ši žengia žingsnius formalizavimo, galimo nepriklausomybės pripažinimo link. Žinoma, šiuo atžvilgiu geostrateginiai interesai vaidina pagrindinį vaidmenį. Galima įsivaizduoti, kokia frustracija kilo Maskvoje dėl pastarojo NATO viršūnių susitikimo, kuriame susitarta leisti Gruzijai kada nors įstoti į NATO Natūralu, kad išlikęs apmaudas dėl daugumos ES šalių pritarimo Kosovo nepriklausomybei. Manome, kad šie dalykai turi būti griežtai atskirti nuo padėties Gruzijoje. Praeityje dėl to susitarta ESBO. Manome, kad ypač JT turi dėti pastangų visą reikalą, konsultacijas ir dialogą vėl sugrąžinti į vėžes.
Dabar mes faktiškai matome eskalavimą iš abiejų pusių, vis labiau liepsnojantį žodžių karą. Tai šachmatų žaidimas, kaip sako Komisijos narys, bet, bijau būti pranašu, toks, kur nebus nugalėtojų, o tai negerai visiems.
Iš vienos pusės - Rusijos veiksmai, kai ji didina savo "taikos palaikytojų" skaičių, iš kitos - Gruzija sudaro sunkumų Rusijai dėl jos narystės WTO. Aš manau, kad nacionalistinės gaidelės, pastebimos abiejose pusėse, turi būti pašalintos iš diskusijų.
Visos šalys, kaip čia daugelis kalbėjo, turėtų rodyti santūrumą, ir per ilgesnį laiką, žinoma, turi būti siekiama struktūrinio sprendimo. Manau, kad šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga gali vaidinti svarbų vaidmenį ir imtis tiesioginio dialogo su Rusija per būsimą ES ir Rusijos viršūnių susitikimą. Tai suteiktų progą paklausinėti naujojo prezidento, ką jo šalis planuoja daryti su šiais įšaldytais konfliktais. Ir ne tik Kaukaze, bet ir Padnestrėje. Galbūt naujasis prezidentas užsimintų apie savo ketinimus dėl susitarimų ESBO, pasiektų 1999 metais, kiek prisimenu, dėl padėties šiose atsiskyrusiose teritorijose, respublikose, valstybėse ir t.t.
Pritariu visiems, kurie kritikavo Rusiją už JT nutarimų interpretavimą - tie "taikdariai", žinoma, visai nėra taikdariai, į juos reikėtų žvelgti kaip į karius, tarnaujančius Rusijos kariniams strateginiams interesams, tik jokiu būdu ne JT siekiams. Šiuo atveju turi būti sudaryti nauji susitarimai ir ES čia gali suvaidinti tam tikrą vaidmenį.
Be to, žinoma, Gruzijos teritorijos vientisumas turi būti išsaugotas, kaip ir pagarba mažumoms ir jų problemoms - ponas Svoboda jau pasakkeletą minčių, jog kaip tik paprasti žmonės gali būti sutraiškyti tarp Maskvos ir Tbilisio. Žinoma, svarbu, kad pagaliau kažkas būtų daroma sprendžiant pabėgėlių problemą. Galbūt geriausia ES pagalba būtų - investuoti į pasitikėjimą skatinančias priemones: padėti abiems pusėms kelyje į atnaujintą dialogą.
Arpad Duka-Zolyomi
- (HU) Ačiū jums, ponia Pirmininke. Gruzija, pasak pareiškimo, kurį padarGruzijos valstybės reintegracijos ministras yra ant karo ribos. Padėtis tarp Rusijos ir Gruzijos iš tikrųjų darosi vis labiau ir labiau įtempta. Pono Putino įsakas, raginantis valstybės įstaigas paspartinti bendradarbiavimą su Abchazija ir Šiaurės Osetija, nepilotuojamo Gruzijos lėktuvo numušimas ir papildomų Rusijos karinių dalinių dislokavimas Abchazijoje teikia rimtą pagrindą susirūpinimui, kurį reiškia pono Saakašvilio vyriausybė.
Rusija, nepaisydama Gruzijos teritorijos vientisumo, nori pamažu perimti du atskilusius regionus . Rusijos motyvai iliustruoja jos dominavimo ir jėgos politiką. 80 proc. Abchazijos gyventojų dabar turi Rusijos pilietybę, rusai dabar sako, kad jų pareiga juos ginti. Tą patį iliustruoja generolo Aleksejaus Maslovo, Rusijos sausumos kariuomenės vyriausiojo vado, pareiškimas, padarytas vakar: "Karių skaičius Abchazijoje padidintas siekiant užkirsti kelią kariniam konfliktui ir stabilumui Transkaukazo regione puoselėti."
Rusijos valdžios paprasčiausiai negali pakęsti, kad Gruzija pasirinko nepriklausomybės kelią ir euroatlantinę integraciją.
Gruzija yra neatskiriama Europos kaimynystės politikos dalis. Mes esame įpareigoti teikti didžiausią paramą reformoms Gruzijoje, demokratijai plėtoti ir teisėtumui įtvirtinti.
Tai yra nuolatinių ES ir Gruzijos parlamentų bendradarbiavimo komiteto pastangų tikslas. Prieš savaitę mes buvome susirinkę Tbilisyje, ten priėmėme keletą rekomendacijų. Mes taip pat aplankėme Abchazijos "konflikto zoną", kur sąlygos dabar pasibaisėtinos. Mano įsitikinimu, turime energingiau ir be užuolankų palaikyti Gruziją ir daryti didesnį spaudimą Rusijai. Taikos palaikymo pajėgos turi būti pertvarkytos į tarptautines ir neutralias. Tbilisis žvelgia į situaciją ramiai ir norėtų išspręsti visas problemas taikiomis priemonėmis. Parlamento rinkimai buvo paankstinti ir dabar neišvengiami. Šie rinkimai bus svarbus Gruzijos jaunos ir trapios demokratijos išbandymas, mes turime teikti jiems visokeriopą paramą, kad būtų garantuota sėkmė. Ačiū jums už dėmesį.
Józef Pinior
- (PL)Ponia Pirmininke, Komisijos nare, Europos Parlamentas įvairiomis progomis buvo įsitraukęs į demokratijos kūrimą Gruzijoje. Mes susižavėję stebėjome, kaip gruzinai siekdiegti liberalią demokratiją, kurti stiprią pilietinę visuomenę ir vykdyti laisvus rinkimus. Ir dabar Europos Parlamentas vis dar tvirtai palaiko demokratiją Gruzijoje, saugo Gruzijos valstybės teritorijos vientisumą.
Vakar mes girdėjome Gruzijos ministro pirmininko pavaduotojo Georgijaus Baramidzės kalbą. Reikalai taip, kaip juos apibūdino G. Baramidziš gruzinų pozicijos, atskleidžia, kad padėtis Kaukaze, kurią dabar svarstome, rimta. Žinoma, mes apeliuojame į visas šalis (Gruziją ir Rusiją), kad jos būtų išmintingos. Turi būti aišku, kad Europoje nėra konsensuso dėl Rusijos naujosios imperinės politikos Kaukazo šalių ir tos pačios Gruzijos atžvilgiu. Rusijai tenka ypatingos atsakomybės našta garantuoti taiką ir saugumą šiame regione.
Tuo pačiu metu mes norime pasakyti, kad didžiausios svarbos dalykas tarptautinei situacijai ir Gruzijai yra Gruzijos demokratija. Štai kodėl mes apeliuojame į Gruzijos valdžią ir Gruzijos žmones toliau stiprinti liberaliąją demokratiją Gruzijoje kartu su pilietine visuomene ir įstatymo valdžia.
Komisijos narys pasakapie ES paramą būsimiems rinkimams Gruzijoje - štai Europos Sąjungos žingsnis, kuris apibūdina Europos politiką Kaukaze: ginti Gruziją, žavėtis, kai kuriama demokratija, neleisti skaldyti šalie teritorinio vientisumo. Mes apeliuojame į Rusiją ir į Gruziją, kad šis regionas būtų stabilus, taikus ir saugus.
Charles Tannock
Ponia Pirmininke, Rusija dabar turi naują prezidentą, bet Vladimiro Putino naujos pareigos leis išlaikyti valdžią savo rankose ir prižiūrėti savo statytinį Dmitrijų Medvedevą. Vadinasi, Rusijos tarptautinpolitika nepasikeis.
Naftos dolerių srautas pavertRusiją atgimstančia jėga, bet, deja, ji žvelgia į viską taikydama "viskas arba nieko" principą. Putino užsienio politikos prioriteto - atkurti kažką panašaus į senąją Sovietų Sąjungą - dėmesio centre tai, ką Rusija globėjiškai vadina "artimuoju užsieniu": buvusiais sovietines respublikas Pabaltijyje, Rytų Europoje ir Pietų Kaukaze, kurias Rusija pasiryžusi išlaikyti savo įtakos sferoje. Jos yra baudžiamos už tai, kad žvelgia į Vakarus, NATO ir ES, o ne į Maskvą.
Gruzija, vadovaujama į Vakarus besiorientuojančio reformatoriaus Michailo Saakašvilio, smarkiai nukentėjo nuo Rusijos kietos rankos. Šalia to, kad prekyba ir energijos tiekimas naudojami kaip diplomatiniai ginklai, Putinas nuolat ieško priekabių pakirsti Gruzijos teritorinį vientisumą: be reklamos, tyliai palaikydamas atskilusias apsišaukėles - Abchazijos ir Pietų Osetijos respublikas. Atsiuntimas į Abchaziją dar daugiau kareivių - tariamai kaip taikdarių, bet, be abejo, pasirengusių mūšiui - ir Gruzijos radijo bangomis valdomo lėktuvo numušimas, ir pastarojo metu provokacijos - padidino įtampą šiame regione.
Tačiau Vakarų skubėjimo apkabinti nepriklausomą Kosovą be JT rezoliucijos ar tarptautinio susitarimo fone, Rusijos veiksmai, deja, turi logikos. Kosovo pripažinimas atidarskrynelę su kirminais ir suteikRusijai moralinį pagrindą. Mes neturime stebėtis, kad Rusija į tai žiūri kaip į precedentą. Būtų tikrai tragiška, jeigu mūsų požiūris į Kosovą padarnepataisomos žalos Gruzijai ir neapgalvotai pastūmėjome šalį, kurios teritorinį vientisumą turėtume ginti, į karinį konfliktą.
Alessandro Battilocchio
. - (IT) Ponia Pirmininke, ponios ir ponai, praėjusią savaitę aš, kartu su tarptautine parlamentine delegacija, kuriai vadovavo ponia Isler Beguin, dalyvavau susitikimuose Tbilisyje ir visiškai pritariu jos komentarams: padėtis iš tikrųjų blogėja ir eskaluojama įtampa gali virsti atviru ginkluotu konfliktu. Per oficialų susitikimą prezidentas Saakašvilis patvirtino, kad tai ne dienų, o valandų reikalas.
Neaiškumas dėl Abchazijos ir Šiaurės Osetijos sklaidosi, Maskva oficialiai patvirtino, kad ji nori nustatyti teisinius santykius su kiekvienu regionu. Tai atvers diskusiją dėl Gruzijos teritorijos vientisumo, kuris yra pripažintas JT rezoliucijomis.
Nedingsta viltis, kad galų gale Europa kalbės vienu balsu ir vaidins sprendžiamąjį vaidmenį ieškant taikių sprendimų - kol nevėlu. Jeigu santykiai suirs, labai lengva nuspėti grandininę reakciją ir įvykius, kurie galų gale pasieks ir mūsų sienas. Todėl mes viliamės, kad šiuo atveju Taryba ir Komisija parodys ryžtą.
Arba mes imsimės šios problemos ir padvigubinsime tarpininkavimo pastangas arba, nelaimė, pasiliksime su baisia atsakomybės našta, kad nenorėjome arba nesugebėjome nuveikti tiek, kiek buvo būtina.
Corien Wortmann-Kool
. - (NL) Mes esame Gruzijos draugai. Tikra draugystreiškia siūlyti paramą ir pagalbą, ką Europa ir turi daryti dabar, kai Gruzijos teritorinis vientisumas pasidarginčo objektu. Bet tikra draugystreiškia, kad reikia kritikuoti tai, kas kritikuotina.
Ponia Pirmininke, Gruzijos vyriausybsusidūrsu sunkiu uždaviniu. Ji turi kurti Europos vertybėmis pagrįstą demokratiją šalyje, kurios istorija visiškai kitokia. Ji taip pat turi kurti ekonomiką, ir Komisijos narys teisingai pasakė, kad padaryta didelpažanga dėl EKP, nors daug dar reikia padaryti. Tai sunkus uždavinys Gruzijos vyriausybei tuo metu, kai jos teritorinis vientisumas ginčijamas ir kai jai grasina Rusija.
Europa turi užimti aiškią poziciją ir palaikyti šalį. Prezidento Saakašvilio pasiūlymai nusipelno palankumo. Tai geresnišeitis negu žvanginimas kardais. Misija, kurioje ketina dalyvauti Tarybai vadovaujanti valstybė, yra geras dalykas, nes jau praėjo laikai, kai mes galėjome sėdėti ir laukti, kol reikalai susitvarkys savaime. Taryba ir Komisija turi parodyti norą veikti.
Faktas, kad parlamento rinkimai planuojami gegužės 21 d., didina įtampą. Aš dalyvauju stebėtojų misijoje, mes stebėsime rinkimus ir užtikrinsime, kad jie būtų teisingi ir demokratiški. Tai bus pagrindas Europai paremti tam tikras jėgas ir užtikrinti, kad visos Gruzijos piliečiai - Abchazijos ir Pietų Osetijos taip pat - galėtų gyventi laisvėje ir demokratijoje. Štai kodėl Gruzija nusipelno mūsų paramos. Nuoširdžiai jums ačiū.
Robert Evans
Ponia Pirmininke, Komisijos narBenita Ferrero-Waldner prieš kelias minutes pradėjo savo kalbą, pareikšdama, kad situacija yra rimta, Tarybos vardu tokį pat požiūrį išreiškir Janez Lenarčič. Po to visi kalbėtojai pabrėždabartinės padėties sunkumą.
Iš savo vizitų Gruzijoje žinau, kad ši šalis deda realias pastangas stiprinti ryšius su Europos Sąjunga. Aš manau, kolegos, kad turime palaikyti Gruziją šiuo krizės laikotarpiu, Rusijos imperializmo, kaip prieš kelias minutes sakvienas kolega, akivaizdoje.
Rusija niekada nepripažino Gruzijos vientisumo su Abchazija ir Pietų Osetija. Mes pastarąsias savaites girdėjome, kad Rusija ir Abchazijos separatistai prisidėjo prie incidentų su lėktuvais šnipais, o tai padidino įtampą, ir mes turime pripažinti, kad vienas dalykas vedprie kito. Aš nežinau visų diplomatinių priemonių, kurių imamasi, bet man kelia nerimą, kad Europos Sąjunga veikia nepakankamai. Ponia Isler Beguin prieš kelias minutes pasakė, kad istorija mums neatleis, jeigu mes nieko nedarysime. Sėdėkime rankas sudėję ir visas regioną apims karas, kurio niekas nelaimės.
Mano patarimas šią popietę ne šiam Parlamentui, o Janez Lenarčič Taryboje ir Komisijos narei Benitai Ferrero-Waldner: reikia imtis visų priemonių, užtikrinti, kad visi, visų pirma rusai, suprastų, kokie pavojingi ėjimai daromi šiame regione, mums reikia sustabdyti šį eskalavimą, kol nekilo dar viena Balkanų krizė.
Vytautas Landsbergis
Ponia Pirmininke, mums reikia skaidrių žodžių: "Nutraukite karą! Ruki proč ot Gruzii! - Šalin rankas nuo Gruzijos!" Jokio JT mandato konflikto kėlėjams! Tai vienintelis būdas priversti Kremlių klausytis. Jei ES nesugeba taip pasakyti, ES tenka atsakomybė. Mes privalome tai pasakyti čia, reikalaudami, kad Rusijos desantininkai pakiltų ir nusileistų Rusijoje.
Niekas neskelbtokio perspėjimo prieš 1991 m. sausio kraujo praliejimą Vilniuje, kai desantininkai jau buvo vietoje.
Dabar, kai Rusija eskaluoja įtampą aplink ir prieš Gruziją, be to, suteikdama jai karinį pobūdį, priežastys gali atrodyti politinės, bet ne tik. Ką čia galime atrasti pažvelgę giliau?
Pririšti perimantį pareigas prezidentą Medvedevą prie fait accompli, jeigu prasidėtų kovos tarp Rusijos ir Gruzijos karių (o tai lengvai gali suorganizuoti Rusijos slaptosios tarnybos), arba priešingai - suteikti jam šansą vaidinti taikos balandį, paveikti artėjančius rinkimus Gruzijoje, atkeršyti ES už Kosovą nubaudžiant Gruziją, nutraukti Gruzijos ekonomikos augimą ir kovą su korupcija po to, kai padarytas didelis posūkis nuo rusiško valstybės valdymo prie vakarietiško.
Deja, taip pat esama tiesioginio karo prieš nepaklusnią Gruziją pavojaus. Įvykiams pasisukus tokia linkme ir prisimenant galimą sąsają tarp Bukarešto veto dėl Gruzijos narystės NATO ir vis augančio Rusijos agresyvumo, mes galėtume paprašyti Vokietijos būti tarpininke Rusijos ir Gruzijos konflikte, kad būtų išvengta karo. Jau nebeliko laiko žaisti vietinių, etninių arba įšaldytų žaidimų. Tai visos Europos reikalas.
(Plojimai)
Urszula Gacek
Ponia Pirmininke, šios dienos diskusijoje iškelta daug klausimų - vizų, laisvosios prekybos sutarčių ir artėjančių rinkimų. Visi reikalai verti diskusijos. Tačiau pagrindinis klausimas, ties kuriuo turime susikaupti, yra nepastovi saugumo padėtis. Mes privalome suteikti Gruzijai paramą tokiu momentu, kai šalis bijo kitų provokacijų ir net Rusijos agresijos.
Neatskieskime šios dienos rezoliucijos. Pirma, jokios tolerancijos Rusijos provokaciniams veiksmams. Antra, Gruzijos teritorinis vientisumas negali būti pažeistas jokiu būdu, trečia, taikdariai potencialiai atskylančiuose regionuose turi būti neutralūs ir jais turi pasitikėti visos pusės. Rusijos kariai aiškiai neatitinka šių kriterijų.
Tai klausimai, kuriuos turime spręsti, ir mums reikia juos spręsti dabar.
(Plojimai)
Katrin Saks
- (ET) Vakar dienos susitikime su Gruzijos ministro pirmininko pavaduotoju ne kartą buvo pareikšta nuomonė, kad Kosovui taikytas principas buvo įtampos eskalavimo Gruzijoje priežastis.
Tikra tiesa, kad Rusija naudojasi situacija, bet taip pat aišku, kad Rusijos imperiniams interesams pateisinti atsiras kitų argumentų, jeigu prireiks.
Dabar problema ne tai, ką Gruzija padarar nepadarė. Dabar problema ta, kad po taikos palaikymo skraiste provokuojamas karas ir mes esame pavojingai arti to karo.
Dabar svarbu, kad labai aiškiai apibrėžtume situaciją Abchazijoje ir pasiūlytume Gruzijai nedviprasmišką palaikymą.
Eva Tomaszewska
. - (PL). Ponia Pirmininke, Rusija su kovos prieš terorizmą vėliava išžuddaugiau kaip pusę čečėnų. Šiuo metu Rusija deda pastangas daryti įtaką žmogaus teisių pažeidimams Baltarusijoje ir ši įtaka gana ryški. Įvykiai Gruzijoje kelia dar vieną grėsmę. Mes negalime laikyti šių dalykų Rusijos vidaus reikalu, mes negalime leisti, kad Rusija imtųsi karinių veiksmų prieš šalis, kurios iki pastarųjų laikų buvo Rusijos pavergtos. Rusija nesugeba gerbti kitų tautų laisvės. Taip buvo ištisus šimtmečius ir gaila, kad drama kartojasi.
Europos Sąjunga negali traktuoti šių dalykų kaip diplomatinės procedūros. Mes turime į šį reikalą gilintis labai rimtai.
Janusz Onyszkiewicz  (ALDE
Kurį laiką Rusija stengiasi didinti baimę dėl Gruzijos. Vienas iš ženklų: Rusijos lėktuvas numuša nepilotuojamą lėktuvėlį. Nėra jokios abejonės, kad ne Abchazijos oro pajėgos tai padarė. Turime filmą, kuriame aiškiai matyti, kaip MiG-29 artėja, kaip paleidžia raketą, kuri pataiko į lėktuvėlį. Pastaruoju metu, atrodo, dar du tokius lėktuvėlius numušAbchazijos saugumo pajėgos.
Kyla toks klausimas: kaip gali būti, kad, nepaisant susitarimo, pasiekto 1994 m. Maskvoje, Abchazijos pajėgos turi tokių ginklų? Mes turime paremti Gruzijos kreipimąsi į Jungtinių Tautų įgaliotinį Gruzijai pradėti šios reikalo tyrimą.
Mes negalime leisti Rusijai sukti baimės spiralės.
Tunne Kelam
Ponia Pirmininke, manau, kad šiandien tapo aišku, kad terminas "įšaldyti konfliktai" gali klaidinti. Faktiškai mūsų pačių šių konfliktų esmės supratimas įšaldytas. Ką mes šiandiena matome yra poimperinės artimojo užsienio politikos akcija: politika, kurios atsisakyti Rusijos vyriausybįsipareigojo prieš dvylika metų, kai buvo priimta į Europos Tarybą.
Dabar mes turime tiesiai šviesiai pasakyti, kad mums visiškai nepriimtina, kaip Rusija interpretuoja JT taikos palaikymo vaidmenį. Mes neturime svyruoti, o atvirai pasakyti, kad vienybir vientisumas turi būti vienodai taikomi ir Gruzijai, ir Rusijai.
Dabar laikas veikti. Daugiau neturime laiko kalboms.
(Plojimai)
Siiri Oviir
. - (ET). Šiandien, klausantis kalbų, mums visiems - ar atstovaujantiems Tarybai, ar Komisijai, ar Europos Parlamentui - aišku, kad Gruzija yra ant bedugnės krašto, ant karo ribos - jeigu nesiimsime veiksmų tuojau pat, skubiai ir pasitelkę didelius išteklius.
Laiko mažai, todėl norėčiau paliesti tik vieną klausimą - vadinamuosius Rusijos taikdarius, kurie Gruzijos teritorijoje - Abchazijoje ir Pietų Osetijoje - jau praleido 14 metų. Ir koks rezultatas? Per šį laiką čia buvo daug provokacijų, tarp jų ir nepilotuojamų žvalgybos lėktuvų skrydžių, vienpustaika ir papildomas vadinamųjų taikdarių dislokavimas. Nestabilumas padidėjo.
Abchazijoje, kur gyvena 80 proc. abchazų, Rusija išdavRusijos pasus 90 proc. šio regiono piliečių. Kam mes čia diskutuojame dėl vizų apribojimų? Jie daro viską situacijai toliau destabilizuoti.
Aš turiu tik vieną pasiūlymą: Rusijos taikdariai turi būti pakeisti tikrais, tinkamais ir naudingais taikdariais.
Zbigniew Zaleski
Ponia Pirmininke, pirmiausia Europos Taryba turi ištaisyti klaidą dėl vizų, antra, ji turi neagresyviai, bet griežtai įvardyti faktus, ko Rusija siekia Gruzijoje, ir trečia, ji turi padėti Gruzijai spręsti jos vidaus problemas.
Norėčiau kalbėti ir apeliuoti į Rusiją. Taip, naujasis Rusijos prezidentas prisaikdintas nauju aukštos klasės stiliumi, kaip didis aktorius. Užuot mąsčiusi imperinėmis sąvokomis, galbūt ji galėtų pradėti mąstyti bendradarbiavimo dvasia. Tai nepadarytų žalos nacionalinio išdidumo jausmui. Antra: didi, išdidi ir turtinga Rusija gali sau leisti gerbti Gruzijos teritorinį vientisumą taip, kaip mes gerbiame keistą Rusijos teritorijos darinį Kaliningrado sritį.
Janez Lenarčič
Einantis Tarybos Pirmininko pareigas . - (SL). Labai atidžiai išklausiau kalbas, pasakytas per šią diskusiją, nuoširdžiai dėkoju. Pirmiausia norėčiau atsakyti į J. Wiersma pareiškimą, kuris išsakpožiūrį, kad Europos Sąjunga gali vaidinti svarbų vaidmenį atkuriant pirmykštę padėtį. Pritariu, ir Slovėnija, kaip pirmininkaujanti valstybė, ir aš tikiu, kad Taryba imsis pastangų. Kaip? Pirmiausia, Jungtinių Tautų bazėje. Mes galime sutikti su Isler Beguin vertinimu, kad pažanga per Jungtinių Tautų struktūras buvo kukli ir mes negalime būti tuo patenkinti, tačiau Jungtinių Tautų baztebelieka viena iš pagrindinių struktūrų šiam reikalui aptarti.
Aš jau paminėjau savo įžanginėje kalboje Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1808, kuria patvirtinamas Gruzijos suverenumas ir jos teritorinis vientisumas tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose. Saugumo Tarybos rezoliucija buvo priimta neseniai - balandžio 15 d. - ir susidariusiomis aplinkybėmis norėčiau pasakyti ir pabrėžti, ypač dėl R. Evans pareiškimo, faktą, kad be Rusijos Federacijos sutikimo ši rezoliucija nebūtų buvusi priimta.
Taigi Jungtinės Tautos tebelieka svarbi struktūra šiai problemai spręsti. Dar viena svarbi struktūra yra Europos Saugumo ir Bendradarbiavimo Organizacija ir čia Europos Sąjunga taip pat, mes tikimės, dės daugiau pastangų, kad būtų didinamos pastangos nutraukti eskalavimą. Šiuo metu deeskaluoti, t.y. apraminti ir sumažinti įtampą, yra absoliutus Europos Sąjungos prioritetas.
Tuo pat metu mes stengsimės dėti daugiau pastangų, kad šis reikalas būtų sutvarkytas galutinai ir taikiai. Ne tik tarptautiniuose forumuose, kuriuos aš minėjau, bet ir dvišalėse derybose ir su Rusijos Federacija, ir su Gruzija. Aš jau minėjau, kad šie reikalai buvo svarstomi per ministrų derybas tarp Europos Sąjungos trejeto ir Rusijos federacijos. Kaip tik šiandien ministras Rupelis, Bendrųjų reikalų ir užsienio santykių tarybos pirmininkas, susitiko su Gruzijos ministro pirmininko pavaduotoju Baramidze ir apsvarstšį klausimą. Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos viršūnių susitikimas kitą mėnesį suteiks vieną iš daugelio progų dar svarstyti šį klausimą.
Turiu pabrėžti, kad Europos Sąjunga aktyvi, nesėdi sudėjusi rankų. Iki šiol Gruzijos problema dažnai buvo Bendrųjų reikalų ir užsienio santykių tarybos darbotvarkėje. Mes turime specialų įgaliotinį Gruzijai ir Kaukazui. Įmanoma, kad po kelių dienų politinis direktorius vyks su specialiu vizitu į tą šalį. Turiu pabrėžti, kad Europos Sąjunga ir toliau ryžtingai palaikys Gruziją ir jos pastangas rasti nesureguliuotų konfliktų su Abchazija ir Šiaurės Osetija taikų sprendimą. Taip pat turiu pabrėžti, kad tai bus nuolatintema per pokalbius su Rusijos Federacija, per kuriuos mes visada pabrėšime taikaus sprendimo reikalingumą. Primygtinai skatinsime konstruktyvų Rusijos Federacijos požiūrį į taikų sprendimą, kurį neseniai pasiūlprezidentas Saakašvilis.
Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio pastangos bus tęsiamos, Europos Komisijos pastangos taip pat bus padvigubintos, ypač dėl priemonių pasitikėjimui didinti paketo. Mes labai vertiname tai, kad Gruzija palaiko šį paketą. Taigi aš užtikrinu jus, Tarybai pirmininkaujančios valstybės vardu, jog mes stengsimės, kad pastangos, nukreiptos, pirma, į įtampos eskalavimo sustabdymą ir, antra, į taikaus ir galutinio klausimo sprendimo paieškas, būtų tęsiamos ir didinamos.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijos narė. - Ponia Pirmininke, tai buvo svarbi diskusija svarbiu ir sunkiu momentu. Prieš atsakant į kai kurias jūsų idėjas, klausimus ir nuomones, leiskite pasakyti, kad aš iš širdies sveikinu ES ir Gruzijos bendradarbiavimo komiteto pranešimą, daug kur sutampantį su Komisijos analize bei išvadomis ir turintį bendrą pagrindą su mūsų pranešimais apie padarytą pažangą.
Visiškai aišku, kad mes turime palaikyti Gruziją, kaip kai kurie jūsų sakė, geri draugai turi paisyti gerų patarimų ir aš manau, kad pirmas dalykas kurį jiems turime pasakyti: dialogas yra vienintelis kelias. Gruziją provokuoja, būtina, kad ji nepakliūtų į agresyvaus reagavimo į tas provokacijas spąstus.
Kaip daugelis iš jūsų nurodė, kaip niekada svarbu, kad Gruzija stiprintų demokratiją, rengtų laisvus ir teisingus rinkimus ir tada mes pamatysime, kas bus gegužės 21 d. Taip pat aišku, jog niekas nekelia klausimo, kad Europos Sąjunga šiuo sunkiu momentu stovėtų susidėjus rankas.
Žinoma, mes ir toliau primygtinai raginsime Rusiją atšaukti pastaruosius nutarimus. Kaip sakmūsų Tarybos Pirmininkas, tik ką įvyko ES ir Rusijos partnerystės tarybos trejeto susitikimas, aš pati jame dalyvavau ir šis klausimas buvo nagrinėjimas gana atvirai. Po to, žinoma, bus birželio viršūnių susitikimas ir mes naudosimės bet kokia proga šį klausimą išsiaiškinti.
Mes taip pat remsime Gruzijos pastangas sustiprėti. Kartoju, mes palaikysime bet kokią iniciatyvą dialogui tarp visų konflikto šalių skatinti.
Aš pritariu, kaip sakiau anksčiau, pasiūlymui pertvarkyti taikos mechanizmus - jeigu susitars visi partneriai, bus vėl sunku. Dėl palengvinimo gauti vizas mes pradėjome derybas Taryboje. Vis daugiau ir daugiau šalių, ES narių, dabar suprantą vizų palengvinimo ir readmisijos būtinumą. Dar neturime visų balsų, bet, atrodo, reikalas juda teisinga linkme.
Dėl pabėgėlių: mes jau suteikėme nemažą humanitarinę pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims, palikusiems Abchaziją ir Pietų Osetiją. Šiais metais teikiame papildomą paramą naujam Gruzijos įstatymui dėl pabėgėlių reintegravimo ir iškraustymo iš jų varganų laikinų būstų. Šiai programai skirta 2 mln. eurų.
Tai dar ne viskas, mes ir toliau nenuleisime rankų, nes tai vienas iš tų reikalų, kurie nuolat turi būti prieš akis.
Baigdama, sakau, jog mes viską padarysime, kas įmanoma, kad stabilumas grįžtų į Gruziją ir, žinoma, niekada neatsisakysime remti Gruzijos suvereniteto ir teritorijos vientisumo.
Pirmininkė
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks birželio 5 d.
Pareiškimai raštu (142 straipsnis)
Adam Bielan
, raštu. - (PL) Per pastarąsias dvi dienas ir savaites Rusijos valdžia Gruzijos atžvilgiu ėmėsi provokacinių žingsnių, sukeldama konfliktą, kuris gresia virsti karu. Prieš kelias dienas Rusija, be Gruzijos sutikimo, padidino savo karinį kontingentą Abchazijoje nuo dviejų iki trijų tūkstančių kareivių, taip pat paskyraukšto rango Rusijos karininką komanduoti vadinamosios Abchazijos armijos štabui. Tai aiškus ženklas, kad Rusija rengiasi karinei agresijai prieš Gruziją.
Aš maldauju palaikyti Gruzijos suverenitetą ir teritorinį vientisumą ir raginu Rusijos valdžios institucijas nutraukti konflikto eskalavimą ir pagrįsti veiksmus, kurių ėmėsi. Kremliaus konfrontacinretorika ir provokacijos daro šios situacijos taikų sureguliavimą neįmanomą ir gresia viso regiono destabilizavimu.
Tariamai "taikingos" Rusijos karinės pajėgos turi būti tuojau pat pakeistos taikiomis pajėgomis, vadovaujamomis ES ir JT.
ES turėtų siekti "nuginkluoti" šį konfliktą ir sutramdyti naujuosius Rusijos imperijos siekius buvusių Pietų Kaukazo respublikų atžvilgiu.
ES turi demonstruoti savo paramą Gruzijai, gilinti bendradarbiavimą ir nedelsiant palengvinti vizų išdavimą gruzinams.
