16-oji Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesija (Ženeva, 2011 m. vasario 28 d. - kovo 25 d.) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimas dėl 16-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijos (Ženeva, 2011 m. vasario 28 d. - kovo 25 d.).
Catherine Ashton
Komisijos Pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai. - Pone pirmininke, man malonu, kad šią popietę galime diskutuoti ir dėl JT Žmogaus teisių tarybos darbo ir ta prasme pasvarstyti, kaip galėtume sustiprinti bendrą jos poveikį.
Kaip gerbiamiems Parlamento nariams turbūt žinoma, praeitą savaitę kreipiausi į Tarybą kartu su daugelio pasaulio valstybių užsienio ministrais. Dėl akivaizdžių priežasčių tąkart mūsų diskusijose daugiausia dėmesio buvo skiriama padėčiai Libijoje.
Man malonu, kad tarptautinbendruomenpasiuntbendrą tvirtą politinę žinią dėl dabar Libijoje vykstančių žmogaus teisių pažeidimų. Dar prieš aukščiausiojo lygio susitikimą Žmogaus teisių taryba paragino pateikti užklausą ir rekomendavo laikinai sustabdyti Libijos narystę taryboje, kas, kaip žinote, jau patvirtinta Generalinėje Asamblėjoje vienbalsiu sprendimu.
Visa tai įrodo, kad daugiašalės institucijos gali vykdyti savo įgaliojimus ir gali veikti, kaip mes sakome, realiuoju laiku. Kaip pabrėžiau savo pastabose ten, JT Žmogaus teisių taryba yra atsakinga, kad užtikrintų, jog skelbiami ketinimai būtų paversti realiais veiksmais ir realia pažanga. Manau, kad JT žmogaus teisių vyriausioji komisarN Pillay, su kuria susitikau Ženevoje, laikosi reikiamos politinės krypties, siekdama daug ką pakeisti. Galiausiai svarbu ne tai, kiek priimama rezoliucijų, o kokių rezultatų, galinčių atnešti pokyčių žmonėms, kuriems to reikia, pasiekiama realiame pasaulyje.
Taip pat pabrėžiau, kad žmogaus teisės yra universalios. Pažymėjau, kad mes Europoje nepriimame kaltinimo, esą ES bando "eksportuoti" vadinamąsias europines vertybes į kitas šalis. Teislaisvai kalbėti, susirinkimų laisvė, teisingumas ir lygybnėra Europos teisės - tai universalios teisės. Neturėtume patekti į įsitikinimo, esą žmonės kitose pasaulio dalyse, ar tai būtų Afrika, Azija, ar Lotynų Amerika, ne taip aistringai siekia savo teisių, spąstus. Todėl atvirai kalbame apie žmogaus teisių pažeidimus ir jiems nepritariame, nesvarbu, kur jie nutiktų.
Taip pat pripažįstame, kad pačios Europos kelias apsaugant žmogaus teises ne visada buvo tiesus ir Europoje tam reikia nuolatinių pastangų. Žmogaus teisių taryboje esame pasirengę aptarti savo uždavinius, dalintis patirtimi ir pasiūlyti paramą tiems, kurie dirba siekdami, kad žmogaus teisės visame pasaulyje būtų labiau gerbiamos.
16-ojoje Žmogaus teisių taryboje turime keletą prioritetų ir juos aktyviai aptarėme su savo partneriais.
ES pristatys su religijos ar tikėjimo laisve susijusią iniciatyvą. Kadangi pastaraisiais mėnesiais įvairiose pasaulio dalyse susidūrėme su religinės diskriminacijos ir smurto didėjimu, remdami visų žmonių, kad ir kur jie būtų, religijos ar tikėjimo laisvę, turime pasiųsti tvirtą kolektyvinę žinią, nukreiptą prieš religinę netoleranciją.
Mes taip pat pateiksime rezoliucijas dėl Birmos (Mianmaro) ir dėl Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos. Manome, kad abiem atvejais žmogaus teisių pažeidimų sunkumas ir jų skaičius pateisina atitinkamų JT specialiųjų pranešėjų įgaliojimų išplėtimą.
ES taip pat palaiko iniciatyvą įsteigti specialųjį pranešėją dėl žmogaus teisių padėties Irane, kaip siūlkeletas šalių ir regionų. Mums didelį nerimą kelia blogėjanti žmogaus teisių padėtis Irane. Tai pabrėžJT žmogaus teisių vyriausioji komisarNavi Pillay. Ypač daug nerimo kelia dramatiškai augantis mirties bausmių atvejų skaičius - kaip aptarėme savo ankstesnėje diskusijoje, šiais metais jų jau įvykdyta daugiau nei 100, taip pat represijos prieš tuos, kurie naudojasi savo žodžio ir susirinkimų laisve.
Manome, kad taryba, atsižvelgdama į tai, kaip greitai rutuliojasi įvykiai Egipte, turėtų tinkamai spręsti toje šalyje susidariusią padėtį. ES palankiai vertina Egipto pasiūlymą N. Pillay atsiųsti į jų šalį savo biuro narius. Tikimės, kad ši misija bus išsiųsta neatidėliojant.
ES taip pat dirba kartu su Tuniso valdžios institucijomis, siekdama pristatyti rezoliucijos dėl JT techninės pagalbos žmogaus teisių srityje didinimo pereinamuoju laikotarpiu projektą.
Kitos svarbios vietos, kurias būtina aptarti šioje Žmogaus teisių tarybos sesijoje, yra Baltarusija - joje didelį susirūpinimą kelia politinių kalinių skaičius, Kongo DemokratinRespublika, iš kurios ateina sielvartą keliantys pranešimai apie besitęsiančius žmogaus teisių pažeidimus, ypač apie plačiai paplitusią lytinę prievartą, taip pat Dramblio Kaulo Krantas.
Baigdama norėčiau dar kartą pabrėžti, kokia svarbi ES yra Žmogaus teisių taryba: jos diskusijos, rezoliucijos ir pranešėjai. Bet tai yra tik dedamos pastangos. Kas iš tiesų svarbu - kokių pasiekiama rezultatų. Tikrasis išbandymas yra, ar mes pakeisime ką nors praktiškai. Dėl šios priežasties ES sunkiai dirbs siekdama stiprinti Žmogaus teisių tarybą, ypač jos gebėjimą reaguoti į skubiai spręstinus klausimus. Tai pagrindinis vykstančio peržiūros proceso tikslas. Mes ir toliau atkakliai sieksime didelių užmojų rezultato.
Laima Liucija Andrikienė
PPE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, norėčiau pasinaudodama šia proga pareikšti savo visišką palaikymą kovo 1 d. JT Generalinėje Asamblėjoje priimtam sprendimui laikinai sustabdyti Libijos narystę Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje. Manau, kad taip siunčiamas tvirtas signalas ne tik pulkininkui M. Gaddafi ir jo režimui, bet ir toms pasaulio šalims, kuriose dažni ir plačiai paplitę žmogaus teisių pažeidimai.
Savo pranešime dėl JT Žmogaus teisių tarybos ir ES vaidmens joje, kurį šis Parlamentas patvirtino 2009 m. vasario mėn., tvirtai raginau nustatyti narystės šioje svarbioje JT institucijoje kriterijų.
Libijos atveju Jungtinių Tautų GeneralinAsamblėja veikpagal Europos Parlamento rezoliuciją ir laiku priėmteisingą sprendimą.
Kalbėdama apie 16-ąją sesiją, ypač norėčiau atkreipti dėmesį į tarybos peržiūros procesą. Svarbu, kad ES valstybės narės ir Europos išorės veiksmų tarnyba aktyviai dalyvautų 2011 m. tarybos veiklos peržiūroje ir tvirčiau laikytųsi savo įgaliojimų.
JTŽTT turėtų tapti kuo ankstyvesne įspėjamąja prevencine sistema. Taip pat reikia skaidraus ir visa apimančio peržiūros proceso, į kurį būtų įtrauktos NVO, pilietinvisuomenir visos susijusios suinteresuotosios šalys.
Ir paskutinis, tačiau ne mažiau svarbus dalykas: noriu pareikšti pritarimą Žmogaus teisių ir demokratijos direktorato įsteigimui EIVT sistemoje. Išorės veiksmų tarnybos įsteigimas taip pat suteikia mums unikalią progą racionalizuoti savo veiksmus dėl žmogaus teisių apsaugos Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje.
Todėl noriu paraginti vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad Europos pastangos Žmogaus teisių taryboje būtų gerai suderintos ir kad šiai institucijai priklausančios ES valstybės narės veiktų vieningai ir veiksmingai, kaip niekada.
Richard Howitt
S&D frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pradėsiu pareikšdama pritarimą vakarykščiam Mariangelos Zappios paskyrimui delegacijos Ženevoje vadove. Jos paskyrimas prisideda prie lyčių lygybės įgyvendinimo Išorės veiksmų tarnyboje. Laukiame, kada galėsime dirbti su ja.
Mūsų Parlamentas dalyvaus lemiamame Žmogaus teisių tarybos, kaip pasaulinio pagarbos žmogaus teisėms atramos taško, peržiūros etape, periodinės visų JT narių, jos ekspertų ar vadinamųjų specialių procedūrų nepriklausomumo ir sustiprinto pilietinės visuomenės dalyvavimo vaidmens peržiūros procese. Tai pagrindinės tarybos charakteristikos, kurias visi turėtume siekti apsaugoti bet kokia kaina.
Esu nusivylęs, kad darbo grupės dokumente dėl peržiūros rezultatų neminimi jokie nepriklausomi veiksniai, dėl kurių būtų rengiamos specialiosios sesijos, kad valstybėms narėms nėra keliamas reikalavimas pagrįsti atsisakymą vadovautis rekomendacijomis ir kad išvis nėra nuostatos, kuria remiantis būtų sprendžiami konkretūs šaliai būdingi atvejai. Ironiška, kad šioje sesijoje bus kalbama apie septynių skirtingų šalių padėtį. Kaip ir Libijos bei Dramblio Kaulo Kranto atvejais, ES turi ir toliau rasti kūrybiškų būdų elgtis pagal esamas taisykles ir užtikrinti, kad žmogaus teisių pažeidėjai niekada negalėtų išvengti atsakomybės.
Siekdamas parodyti, kad šiose diskusijose vyriausioji įgaliotinatsako į klausimus, gal galėčiau jai užduoti tris konkrečius? Pirmiausia, atsižvelgiant į tai, ką ji sakapie Kongo Demokratinę Respubliką, ar europiečiai palaikys specialiojo įgaliotinio paskyrimą toje šalyje? Antra, ar ji sutinka, kad tam tikrame etape reikės nuspręsti, ar Palestinos ir Izraelio tyrimai, susiję su R. Goldstone'o pranešimu, atitinka tarptautinius standartus, jei jų neatitinka - svarstyti galimybę kreiptis į Tarptautinį baudžiamąjį teismą? Trečia, ar ES pateiks prieštaravimą dėl Pakistano išlygos dėl Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 40 straipsnio - įsipareigojimo atsiskaityti?
Baigdamas pasakysiu, jog, mano manymu, laikinas Libijos narystės Žmogaus teisių taryboje sustabdymas yra istorinis pagarbos žmogaus teisėms JT sistemoje precedentas, kuris šiomis tamsiomis dienomis šviečia sidabro gija.
Marietje Schaake
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, JT Žmogaus teisių taryba turi potencialą skubiai spręsti sudėtingus žmogaus teisių pažeidimus įvairiose viso pasaulio šalyse: Irane, Baltarusijoje, Birmoje, Tunise, Libijoje ir t. t. - jų per daug, kad galima būtų visas išvardyti - tačiau ir horizontalias temas, tokias kaip LGBT teisės, žodžio laisvė, prievartavimai kaip karo nusikaltimai ir žmonių teisių gynėjų vaidmuo.
Tam tikra prasme JT Žmogaus teisių tarybos padėtis panaši kaip ir ES, ji turi veikti kaip pasaulinis veikėjas. Tačiau abi šios institucijos kenčia nuo tų pačių problemų: patikimumo trūkumas, kartais taikomi dvejopi standartai, jos nepajėgios pakankamai greitai veikti. Kol kas ES nenorėjo kruopščiai ir tinkamai išnagrinėti savo pačios žmogaus teisių padėties, pvz., savo dalyvavimą perduodant nusikaltėlius ar spaudos laisvės trūkumą kai kuriose mūsų valstybėse narėse.
Iki praeitos savaitės Libija buvo JT Žmogaus teisių tarybos narė. Ji buvo teisėtai pašalinta. Tai labai svarbus precedentas.
Heidi Hautala
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, ryžtingais ir laiku įvykdytais veiksmais Libijos atžvilgiu ES ir Žmogaus teisių taryba iš tiesų parodė, kad jos, kai reikia, gali imtis veiksmų. Jos iš tiesų gali. Jos parodė, kad skirtingų regionų grupės gali susijungti ir įrodyti, jog tarybos nereikia padalinti.
Šiandien nebėra jokių priežasčių, kodėl Irano, Šiaurės Korėjos, Kongo Demokratinės Respublikos, Birmos ir Sudano atžvilgiu neturėtų būti imtasi veiksmų.
Šis laikas svarbus dėl kitos priežasties. Baigta pirmoji išsami tarybos darbo metodų peržiūra ir, kaip ir mano kolegos, jaučiuosi nusivylęs, kad taryba neįvertino peržiūros svarbos.
ES gerai pasiruošė, bet jai nepavyko gauti kitų paramos. Vis dėlto bent jau nebuvo pažeistas žmogaus teisių komisarės ir specialiosios procedūros nepriklausomumas, todėl tai esamomis sąlygomis yra pasiekimas.
Ateityje bet kokiose tarybos darbo diskusijose Europos Sąjunga turi galėti sudaryti sąjungas ir pasiekti kitus partnerius. Taip pat ji turi būti nusiteikusi išklausyti ir gebėti eiti į kompromisus. Manau, kad labai palankiai vertintinas vyriausiosios įgaliotinės dalyvavimas prieš keletą savaičių vykusiame susitikime. Vyriausioji įgaliotine, sveikinu jus, kad ėmėtės šio žingsnio ir kad ten pateikėte labai įspūdingą pristatymą.
Ir paskutinmano mintis - ES veiklos rezultatai. Europos išorės veiksmų tarnyboje sukūrus Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratą, ES delegacijai Ženevoje teks esminis vaidmuo pasaulinėje ES žmogaus teisių politikoje. Tam reikia daugiau išteklių, o šio direktorato veikla turi būti įtraukta į visas ES užsienio politikos sritis.
Man labai didelgarbšiuo svarbiu laikotarpiu vadovauti Parlamento delegacijai kitą savaitę vyksiančioje Žmogaus teisių tarybos 16-ojoje sesijoje.
Willy Meyer
Pone pirmininke, ledi C. Ashton, darbą pradėjote tuo metu, kai pasaulis pakrikęs; pasaulyje vyksta bandymų reguliuoti rinkas sukeltos finansų, maisto ir energijos krizės. Tiesa ta, kad jūsų sunkumai yra pagrindinio požiūrio rezultatas, kai nereguliuojama laisvoji rinka lemia mūsų gyvenimo struktūrą: tai sukėlrimtų žmogaus teisių problemų tiek išsivysčiusiose, tiek besivystančiose šalyse. Tai yra mūsų problema, kurios nesugebėjome išspręsti, ir dabar dar nėra požymių, kad būtų mėginama permąstyti ekonomikos politiką, kuri visą žmoniją veda į aklagatvį.
Manau, tai yra problema, kurią reikia nedelsiant ir pirmiausia išspręsti, kita problema - ciniškas Europos Sąjungos žmogaus teisių išnaudojimas ir mūsų užsienio ir kaimynystės politikos, kurias reikia išsamiai ir iš esmės pertvarkyti, atsižvelgiant į neramumus Šiaurės Afrikoje.
Mes sudarėme įspūdį (užsienio politikoje, kurią paveldėjote), kad mums labiau rūpi laisvoji prekyba nei žmogaus teisės. Mes niekada netaikėme asociacijos susitarimų 2 straipsnio - nei su Tunisu, nei su Egiptu, nei asociacijos susitarimuose, kuriuos siekiame sudaryti su pulkininku M. Gadaffi, ministru pirmininku B. Netanyahu ar karaliumi Mohammedu VI. Straipsnio niekada nebuvo laikomasi, taip sudarant įspūdį, kad mūsų nedomina griežtas žmogaus teisių įsipareigojimų laikymasis, išdėstytas mūsų asociacijos susitarimuose. Šią problemą vis dar reikia išspręsti ir tikiuosi, kad tam tikrame etape Parlamentas ir Europos Sąjunga imtis veiksmų.
Nikolaos Salavrakos
Pone pirmininke, Komisijos nare C. Ashton, nesakysiu, kad žmogus yra veidmainis, tačiau pasakysiu, kad jis yra prieštaringas. Žmogaus teisės pripažįstamos visoje pasaulio filosofijoje, visoje literatūroje, jas pripažįsta kiekvienas išsilavinęs žmogus ir visi mes čia, šiame Parlamente, tačiau vis tiek, kaip ir sakėte, pusJT narių pažeidinėja žmogaus teises. Mes kalbame, tačiau nieko nedarome. Žinome, kad, siekdami didžių idėjų, tapome didžiausiais nusikaltėliais žmonijos istorijoje.
Esant tokiai padėčiai, pritariu 16-ajai Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijai ir tikiu, kad, klostantis dabartiniams įvykiams ir atsižvelgiant į iš patirties išmoktas pamokas, joje bus priimtos esminės rezoliucijos. Kaip žinote, aš teisininku dirbu 40 metų ir supratau, kad pagarba žmogaus teisėms yra gyvenimo būdas, ir vadovaujuosi tuo kaip savo kredo, ir tai nėra taip lengvai primetama. Prašau priimti labiau fundamentalią politiką šiuo klausimu.
Inese Vaidere
(LV) Pone pirmininke, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba yra unikali tarptautinplatforma, sukurta žmogaus teisėms ir demokratijai pasaulyje skatinti. Jos darbo programa yra sunki ir ypač svarbi. Padaryta daug gero, įskaitant specialiosios misijos išsiuntimą į Egiptą ir sprendimą dėl Libijos. Vis dėlto tarybą dažnai galima apkaltinti politinio griežtumo, aktyvių priemonių ir greito atsako stoka. Pirmiausia, būtent dėl šios priežasties svarbu atlikti objektyvų ir skaidrų tarybos darbo įvertinimą. Taryba turi pagerinti savo veiklą, kad galėtų veiksmingai darbuotis įveikdama ilgalaikes problemas, kokios yra Irane, Baltarusijoje, Rusijoje ir kitur, taip pat greitai reaguotų į išskirtines situacijas, tokias kaip...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
... tarybos nariai ir tarp sesijų turėtų siekti aktyvaus dialogo. Valstybių blokų politiką, kuri ima dominuoti tarybos veikloje, reikia panaikinti, nes dėl jos problemos tiriamos pasirinktinai, o tai kenkia tarybos autoritetui ir politiniam patikimumui. Antra, ji turi palaikyti aktyvesnį dialogą su pilietine visuomene ir nevyriausybinėmis organizacijomis. Trečia, norėčiau pabrėžti, kad būtinas aktyvesnis Europos Sąjungos vaidmuo Žmogaus teisių taryboje, kurioje turėtume laikytis bendros pozicijos. Būtent todėl ir raginu vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad būtume aiškiai ir galingai atstovaujami, o mūsų darbas taryboje būtų suderintas. Savo ruožtu Europos išorės veiksmų tarnyba dėl tarybos darbo turi teikti reguliarias ataskaitas Parlamentui, įskaitant Žmogaus teisių pakomitetį, ir vertinti tarybos darbą. Reikšmingas iššūkis, su kuriuo šiuo metu susiduria Žmogaus teisių taryba, yra skatinti taikų demokratinių pokyčių procesą Artimuosiuose Rytuose. Privalu siekti užkirsti kelią radikalizmo plitimui, dėl kurio pablogėtų žmogaus teisių padėtis regione, kiltų grėsmtarptautiniam saugumui, taip pat Izraelio teisei egzistuoti. Todėl po Egipto misijos turi būti naujos misijos į kitas Artimųjų Rytų šalis, kuriose protestai buvo net dar agresyvesni, o politinpadėtis yra dar sudėtingesnė.
Ačiū.
Jörg Leichtfried
(DE) Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, ponios ir ponai, žmogaus teisės, laisvir lygybyra pernelyg svarbios visiems mums, kad galėtume leisti žaisti su jomis žaidimus, kad jos būtų dedamos ant svarstyklių, kai ant kitos lėkštelės - valdžios ir komerciniai interesai, kurie galbūt nusvertų šias tokias svarbias vertybes. Jos vertos visiško mūsų įsipareigojimo ir yra be galo svarbu, kad tarptautinbendruomengreitai, veiksmingai ir tikslingai padėtų su žmogaus teisėmis susijusiuose reikaluose.
Šiuo atveju Žmogaus teisių taryba eina teisingu keliu. Matėme, kad misija į Tunisą pasiteisino, misija į Egiptą - taip pat. Tai, jog Libija prarado vietą Žmogaus teisių taryboje, buvo tinkamas ir svarbus signalas, kad tai negali taip tęstis. Tačiau taip pat yra buvę atvejų, kai misijos, rezoliucijos ir galbūt kiti tokiu būdu vykę dalykai nedavjokios naudos. Esate visiškai teisi, baroniene C. Ashton, negana nuspręsti ką nors daryti, turime ir pasirūpinti, kad tai būtų įgyvendinta. Europos Sąjunga galėtų prisidėti ir daugiau nei prisideda šiuo metu.
Vis dėlto taip pat labai svarbu, jog įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Jungtinės Tautos pripažintų, kad Europos Sąjungos pozicija pasikeitė. Baroniene C. Ashton, norėčiau paprašyti jūsų užtikrinti, kad ypač tie, kurie visuomet vadino save mūsų draugais ir kuriuos mes irgi vadiname draugais, kuriems skiriame daug dėmesio (ypač kai tai susiję su prekybos politika), ateityje prisimintų, kad jie yra mūsų draugai, ir nepaliktų Europos Sąjungos svirduliuoti, kaip kad jie padarper balsavimą rugsėjo mėn.
Charles Goerens
(FR) Pone pirmininke, šiose diskusijose dar kartą pabrėšime, kaip svarbu, kad...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
socialinės, kultūrinės, pilietinės ir politinės teisės būtų laikomos lygiavertėmis. Labai gerai. Deja, šį reikalavimą visiškai įgyvendinti, nors jis, be abejo, teisėtas, nėra taip lengva. Kodėl negalime pasiekti, kad antrosios kartos žmogaus teisės būtų tokios pat privalomos kaip ir pirmosios? Todėl, kad tradicinės žmogaus teisės (tos, kurios kilo iš Prancūzijos revoliucijos) šiandien yra tinkamai kodifikuotos, o, pvz., su socialinėmis teisėmis taip nėra. Tačiau neturėtume būti fatalistai. Europos Sąjunga, turėdama daugybę priemonių, gali pasinaudoti visu savo svoriu, ypač Jungtinėse Tautose, kad sustiprintų su dar tinkamai nekodifikuotomis teisėmis, ypač socialinėmis teisėmis, susijusius tekstus. Dar pridėčiau, kad pasitelkiant vystomąjį bendradarbiavimą ir humanitarinę pagalbą šis reikalavimas tampa šiek tiek tikroviškesnis.
Marek Henryk Migalski
(PL) Pone pirmininke, p C. Ashton, prisipažįstu, kad nepritariau jūsų pasirinktai įžymybės pozicijai, kurią demonstravote šiandien, tačiau turiu pasakyti, ponia C. Ashton, kad šiandien mane maloniai nustebino bent trys jūsų savo kalboje paminėti dalykai. Norėčiau tai pabrėžti ir jus dėl to pagirti. Taigi, pirmiausia jūs pabrėžėte žmogaus teisių universalumą. Visiškai sutinku, kad nesvarbu, kur mes esame - Strasbūre, Libijoje, Rusijoje ar Irane, reikia gerbti šį universalumą. Man labai malonu, kad mūsų bangų ilgiai šiuo požiūriu sutampa. Antrasis dalykas yra tas, kad jūs pabrėžėte religinę netoleranciją, galbūt labiau kovą su ja. Iš tiesų, Europos Parlamento rezoliucijoje raginama valstybių narių atstovus imtis šio reikalo. Man labai malonu, kad jūs tai pabrėžėte. Trečiasis dalykas, dėl kurio esu patenkintas kaip santykių su Baltarusija delegacijos narys, yra tas, kad pabrėžėte intervencijos į su Baltarusija, kurioje pažeidžiamos pagrindinės žmogaus teisės, susijusius reikalus galimybę. Gali būti, kad bus įsteigta Regionintaryba. Man labai malonu, kad jūs tai remiate, nes mes turėtume tai padaryti. Labai jums ačiū.
Gay Mitchell
Pone pirmininke, palankiai vertinu galimybę dalyvauti šiose diskusijose ir gal galėčiau iš pradžių pasakyti, kad vertinu informacinį susitikimą, kurį vyriausioji įgaliotinsurengvakar dėl su Libija susijusių klausimų.
Per Antrąjį pasaulinį karą Europoje buvo nužudyta šeši milijonai žydų. Tarpukario laikotarpiu - tarp Pirmojo pasaulinio karo ir Antrojo pasaulinio karo - buvo nužudyta 60 milijonų europiečių, nekalbant apie žuvusius žmones iš kitų pasaulio dalių.
Naujausio "The Economist" žurnalo leidimo teigimu, dėl lytimi grįstų abortų susidaro maždaug 100 milijonų moterų trūkumas. Tai nėra abortai, daromi dėl to, kad kyla pavojus moters gyvybei, ar dėl to, kad moteriai kyla pavojus atsidurti gatvėje. Tai daroma todėl, kad vaisius yra moteriškos lyties.
Vakar buvo Moters diena. Čia tai nebuvo paminėta. Kada įsigalės politinis korektiškumas, kad galėtume čia garbingai diskutuoti, kad neapsisuktų mums galvos, kaip tai nutiko pirmojoje praėjusio amžiaus pusėje, kad keltume šiuos klausimus, kad paklaustume, kodėl tai vyksta?
Šis Parlamentas užsitraukgėdą. Jis balsavo prieš pakeitimą, kuriuo buvo numatoma nefinansuoti vaikžudystės. Nefinansuoti priverstinių abortų. Kaip, dėl Dievo, galėjome nubalsuoti kažką panašaus? Man bloga nuo šio politinio korektiškumo, dėl kurio šiame Parlamente negalima dėl problemų diskutuoti garbingu būdu, kuris leistų pareikšti skirtingus požiūrius.
Noriu iš vyriausiosios įgaliotinės sužinoti, ar ruošiatės kelti šį klausimą JT.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad, mano nuomone, Žmogaus Teisių Teismo čia Strasbūre, kuris nėra Europos Sąjungos institucija, požiūris ir kai kurie sprendimai yra keisti.
Kada mes galėsime aptarti šį klausimą? Kodėl vakar nviena moteris nepaklausapie dingusias 100 milijonų moterų, kurių gyvybbuvo nutraukta todėl, kad jos yra moterys? Tai neteisinga, ir šiuo klausimu šiame Parlamente neturėtų būti nesutarimų.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Véronique De Keyser
(FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, per Moters dieną turbūt nepastebėjote, kad jūsų frakcijos narės M. Nedelchevos pranešime abortai nebuvo tabu tema, šia tema buvo kalbama, dėl jos diskutuojama ir demokratiškai dėl jos balsuojama. Tai ne tabu tema, tai - demokratija.
Gay Mitchell
Pone pirmininke, žinau V. De Keyser poziciją šiuo klausimu ir ją gerbiu. Tai daugiau nei gavau iš jos dėl savo požiūrio.
Turime pagarbiai diskutuoti šiame Parlamente, kad žmonės išgirstų vienas kito nuomonę, o tada darytume išvadas. Nesu girdėjęs, kad kas nors iš socialistų ar liberalų šiame Parlamente būtų iškėlęs lytimi grįstų abortų problemą. Jie ne tik jos nekėlė, jie balsavo prieš šiam Parlamentui pateiktą rezoliuciją dėl vaikžudystės ar priverstinių abortų nefinansavimo. Tai gėdingas įvykis šio Parlamento istorijoje tai padariusiems žmonėms .
Diskutuokime šiame Parlamente pagarbiai. Tokia ir turėtų būti Europos Sąjunga - vienybįvairovėje.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Pone pirmininke, žinoma, aš gerbiu G. Mitchello pažiūras. Kaip ir dauguma, jei ne visi šio Parlamento nariai, smerkiu tai, kad pasaulyje daug visuomenių, kuriose moteriškos lyties vaisius pašalinamas aborto būdu - su motinos sutikimu arba per prievartą.
Tačiau bijau, kad, suplakdamas šią problemą su reprodukcinės laisvės problema, G. Mitchell klausimą daro mažiau suprantamą. Jei problema būtų apribota iki daromo aborto esant moteriškos lyties vaisiui, mums būtų lengviau pasiekti susitarimą tuo klausimu.
Gay Mitchell
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti gerbiamai Parlamento narei už šią pastabą. Jei šiek tiek labiau gerbtume vienas kito nuomonę ir bandytume prieiti prie bendros nuostatos, suprastume, kad pagal šią darbotvarkę galime labai daug nuveikti, bet ar visi esame pasirengę išklausyti kitas mintis?
Man tikrai sunku suvokti, kad Parlamentas atmetpakeitimą, kuriuo numatoma nefinansuoti priverstinių abortų, nefinansuoti vaikžudystės. Padiskutuokime apie tai ir pažiūrėkime, ką galime padaryti, kad sustabdytume abortus lyties pagrindu. Mes galime nesutarti kitose srityse.
Asmeniškai man nekyla jokių sunkumų, kai reikia paremti reprodukcinės sveikatos reikalus; tačiau kai kalba pasisuka apie abortus, turiu keblumų dėl labai rimtų priežasčių ir mielai tai aptarčiau. Aš nesu pabaisa, nesu kažkas iš praeities. Turiu gerai apgalvotą požiūrį į tai ir mielai dėl jo padiskutuočiau su bet kuo. Dėkoju Parlamento nariams už išsakytas mintis.
Maria Eleni Koppa
(EL) Pone pirmininke,
baroniene C. Ashton, šiais metais vykstančią Žmogaus teisių tarybos sesiją temdo įvykiai Šiaurės Afrikoje ir apskritai arabų pasaulyje, iš jų turime daug ko išmokti. Mes, europiečiai, turime užtikrinti, kad esame pajėgūs atlikti darbą. Todėl tai mums proga iš esmės įvertinti tarybą, kad ateityje pagerėtų jos darbo metodai, ir pabrėžti savo paramą jos nepriklausomumui bei vaidmeniui ginant žmogaus teises pasaulyje.
Mūsų pasaulio dalyje šiais istorinių pokyčių laikais žinia apie žmogaus teisių universalumą yra svarbesnnei bet kada. Antra vertus, visi tarptautiniai veikėjai turi dirbti siekdami pašalinti dvejopų standartų praktiką, kai minimos žmogaus teisės. Turime būti sąžiningi ir nuoseklūs. Taip kaip palankiai įvertinome neseniai patvirtintą rezoliuciją, kuria smerkiami žmogaus teisių pažeidimai Libijoje, tokią pat tvirtą poziciją turime pareikšti dėl tebesitęsiančio neteisėto okupuotų Palestinos teritorijų kolonizavimo.
Sari Essayah
(FI) Pone pirmininke, norėčiau pareikšti pagarbą G. Mitchellui už jo kalbą, nes, nėra abejonių, pirminkiekvieno berniuko ir mergaitės žmogaus teisyra teisgimti šiame pasaulyje.
Žmogaus teisių taryba yra pagrindinuž žmogaus teises atsakinga JT institucija ir dabar mes privalome pagaliau kritiškai įvertinti jos statusą ir politikos kryptis. Geriausiu atveju Taryba galėtų imtis ryžtingo vaidmens skatindama žmogaus teises ir demokratiją. Deja, jos veikla apibūdinama taikomais dvejopais standartais, atrankine pozicija, politizavimu ir blokų kūrimu sprendžiant žmogaus teisių klausimus.
Simboliška, tarybai nedaug trūko, kad būtų buvusi priimta rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Libijoje pažangos (atkreipkite dėmesį - pažangos!). Tarp Libijai palankių šalių buvo Iranas, Šiaurės Korėja, Egiptas, Sudanas ir Pakistanas. Ar šių šalių pareiškimai turi kokios nors reikšmės? Ar šios šalys neturėtų būti kitos, kurios bus išmestos iš Žmogaus teisių tarybos? Vien faktas, kad tokia rezoliucija iš viso buvo svarstoma, rodo, kaip tarptautinbendruomenmažai išmano arba nenori gilintis į padėtį Libijoje.
Beje, per pastaruosius kelis dešimtmečius apie du trečdaliai smerkiamųjų Žmogaus teisių tarybos priimtų, rezoliucijų buvo susiję su Izraeliu, kuris, nepaisant visko, yra vieninteldemokratinvalstybArtimųjų Rytų regione. Tuo pat metu taryboje buvo ignoruojama prasta moterų ir mažumų teisių padėtis visose aplinkinėse arabų šalyse. Žmogaus teisių tarybos veikla nebus patikima, jei ji nepakeis jos ir savo darbo metodų.
Raimon Obiols
(ES) Pone pirmininke, nenoriu kartoti svarbių klausimų, kuriuos jau išsakmano kolegos Parlamento nariai, todėl paprasčiausiai pridursiu, kad malonu girdėti apie ledi C. Ashton dalyvavimą šiuo labai svarbiu metu vyksiančioje Žmogaus teisių tarybos sesijoje.
Tikimės, kad ši sesija bus žingsnis į priekį, dėl kurio Europos Sąjungos veiksmai taps nuoseklesni ir bus pastebėti, bus galima pasiekti bendrą sutarimą visais svarbiais žmogaus teisių klausimais ir pasinaudoti Žmogaus teisių taryba koalicijoms su šalimis, pilietine visuomene ir susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis kurti siekiant tikros pažangos žmogaus teisių srityje, kaip minėjo ledi C. Ashton savo kalboje. Taip pat tikimės, kad Europos Sąjunga, susidurdama su reliatyvistiniais argumentais, sugebės išlaikyti poziciją dėl žmogaus teisių universalumo ir kad galiausiai ji pasieks to, kas bus suprantama mūsų kartai; pasieks to, ką bus galima palyginti su visuotiniu vergijos panaikinimu praeityje, tarkim,, visuotinio mirties bausmės atsisakymo.
Salvatore Iacolino
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, nėra jokios abejonės, kad tikroji visų visuomenių esmyra žmogaus teisių nepažeidžiamumas, nuo ko, tiesą sakant, ir prasideda demokratinės vertybės. Dėl šios priežasties Ženevoje vyksiančio Žmogaus teisių tarybos susitikimo prioritetai turi būti tikslūs ir tinkami: žinoma, tai apima kovą su įvairių pavidalų diskriminacija - dėl rasės, lyties, religijos, politinių pažiūrų, kita vertus, yra ir mažumų bei kitų pažeidžiamų grupių apsaugojimo problema.
Aplinkybės, kuriomis vyksta tarybos susitikimas, yra itin subtilios. Visi žinome, kas vyksta Šiaurės Afrikoje ir pirmiausia Libijoje. Ilgose šiandienos diskusijose klausėmės baronienės C. Ashton kalbų ir jas daugiausia palankiai įvertinome. Vis dėlto esama ir Artimųjų Rytų problemos, o tuo pačiu metu Lisabonos sutartimi esame raginami Europos Sąjungos labui laikytis netgi tvirtesnės ir ryžtingesnės pozicijos.
Mums reikia apsisprendimo ir solidarumo stiprybės, tai turi būti apčiuopiamų ir ryžtingų veiksmų gairės, pagaliau juk Libijos, Tuniso ir Maroko gyventojai nori likti ten, kur jie šiuo metu gyvena. Kad tai būtų įmanoma, turime veikti greitai.
Norėčiau paminėti vieną baigiamąją aplinkybę, kuri taip pat yra ir klausimas baronienei C. Ashton: mes klausėmės jūsų kalbų, ir kaip ką tik sakiau, daugumai jų pritarėme. Vienas iš rimtos diskriminacijos pavidalų susijęs su religija - kaip tai įmanoma, turint mintyje neseniai įvykdytą kruviniausią smurtą prieš krikščionis, kad savo kalboje nepaminėjote krikščionybės fobijos?
Norica Nicolai
(RO) Pone pirmininke, nežinau, ar ši netrukus vyksianti sesija baigsis sėkme ar nesėkme. Tik tikrai žinau, kad šias diskusijas vertėjo surengti gerokai anksčiau, nes Europos Sąjunga šioje sesijoje turės balsą, kuris bus nuoseklus, aiškiai suformuluotas ir, svarbiausia, veiksmingas. Ši artėjanti peržiūra, iš dalies vykdoma Niujorke, iš dalies Ženevoje, besikeičiančiam ir turinčiam didelę problemą dėl nesėkmingos tam tikro pobūdžio žmogaus teisių politikos pasauliui siunčia labai sudėtingą žinią.
Kolegos Parlamento nariai, manau, kad turėsime labai rimtai aptarti šį JT sukurtą institucinę priemonę ir tikrai neteikti jokio prioriteto kurioms nors konkrečioms teisėms. Vis dėlto turime aptarti jos veiksmingumą, o ypač pagalvoti, ar nevertėtų šiai vienai iš pasaulinių agentūrų įsitraukti į skubią prevenciją. Atsižvelgdama į aplinkybes, nemanau, kad turime apsiriboti vien stebėjimu, kas jau įvyko, taip pat turėtume stengtis to išvengti. Manau, kad ant kortos statomas kitoks būdas spręsti žmogaus teisių problemas.
Charles Tannock
Pone pirmininke, faktas, kad Libija buvo JT Žmogaus teisių tarybos narė, pasako viską, ką mums reikia žinoti apie šią diskredituotą ir politizuotą organizaciją. 42 metus trukęs M. Gaddafi valdymas sistemingai naikino bet kokius žmogaus teisių pėdsakus šioje šalyje ir dabar mes matome smurto kultūros, kuria rėmėsi jo teroristinio valdymo režimas, padarinius.
Vis dėlto būtų nesąžininga išskirti vien Libiją. Tarybos nariai yra ir kiti žmogaus teisių pažeidėjai, įskaitant Kiniją, Kubą, Saudo Arabiją, Pakistaną ir Ugandą, kur persekiojami homoseksualai. Labai keista, bet vienu metu net buvo svarstoma, kad Iranas galėtų vadovauti Moterų lygybės komisijai. JTŽTT taip pat daug laiko praleidžia juodindama mūsų demokratinį sąjungininką Izraelį.
Antra vertus, pasvarstęs manau, kad ši Taryba tai - viskas, kas sukurta JT lygmeniu dėl žmogaus teisių, todėl turime joje dalyvauti, nors visiškai suprantame, kad yra savaime prieštaringa, kai brutalių nedemokratinių režimų atstovai yra JT Žmogaus teisių tarybos nariai.
Struan Stevenson
Pone pirmininke, norėčiau pasakyti baronienei C. Ashton, kad ji neatsakmano kolegai Jan Zahradil ankstesnėse diskusijose dėl Irano į klausimą apie Ašrafo stovyklą. 3400 žmonių šioje stovykloje kenčia nuo psichologinio kankinimo. Tai jų žmogaus teisių pažeidimas. Mes skyrėme 1,2 mlrd. EUR Irakui atstatyti, tačiau vis tiek kiekvieną kartą, kai šiame Parlamente patvirtiname rezoliuciją, kiekvieną kartą, kai didele dauguma patvirtiname rašytinį pareiškimą, Irako vyriausybir jos Irano bendrininkai mus tiesiog ignoruoja.
Jie visus metus psichologiškai kankina Ašrafo stovykloje esančius žmones, per 210 garsiakalbių dieną naktį garsiai leisdami propagandą ir grasinimus. Sužeistiems žmonėms jie nesuteikia galimybės gauti vaistų ir gydymą ligoninėje, žmonės miršta nuo vėžio.
Kodėl mes nepasakome: "Sustokite, antraip nebegausite pagalbos, nebegausite pinigų iš šio Parlamento."
Diane Dodds
Pone pirmininke, atsižvelgdama į visus šiuo metu Libijoje vykstančius įvykius ir į išliaupsintą mūsų sielvartą, kurį rodome dėl žmogaus teisių pažeidimų Libijoje, norėčiau paklausti vyriausiosios įgaliotinės, ar ji palaikys Jungtinės Karalystės žmonių, kurių giminaičius, draugus ir mylimuosius susprogdino "Semtex" arba kurie buvo nužudyti Libijoje pulkininko M. Gaddafi ir jo kruvino režimo tiekiamais ginklais, bylą. Ar ji palaikys jų bylą valdant bet kokiam naujam režimui, susidarysiančiam po konflikto Libijoje?
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Pone pirmininke, atsižvelgdamas į mūsų diskusijos dėl dabartinės žmogaus teisių padėties aplinkybes ir turėdamas omenyje pastarąjį aptariamą pranešimą, norėčiau ledi C. Ashton užduoti tokį klausimą.
Atsižvelgdama į dabartinę padėtį kai kuriose Šiaurės Afrikos šalyse ir regione, ar manote, kad dabar būtų tinkamas metas pradėti Europos Sąjungos delegacijos veiklą Irane?
Catherine Ashton
Komisijos Pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai. - Pone pirmininke, dar kartą sakau, kad tai buvo labai įdomios ir išsamios diskusijos, kuriose buvo iškelta daug gerbiamiems Parlamento nariams labai svarbių klausimų.
Pirmiausia norėčiau padėkoti visiems gerbiamiems Parlamento nariams už jų energiją ir aistrą, su kuria jie diskutavo. Pagalvojau, kad praėjo dveji metai nuo L L. Andrikienės pranešimo dėl JT Žmogaus teisių tarybos veiklos plėtojimo, įskaitant ES vaidmenį, ir apie rezoliucijas, kurios buvo patvirtintos, kai buvo paskelbtas tas pranešimas. Noriu padėkoti jai už pastabas dėl mūsų Išorės veiksmų tarnyboje atliekamo darbo ir dėl mūsų pastangų siekiant atlikti naujus darbus dėl žmogaus teisių.
Man taip pat labai malonu sužinoti, kad H. Hautala vyks į tarybos sesiją., Turint omenyje jos žinias ir kompetenciją, manau, labai svarbu, kad ji galės ten dalyvauti. Taip pat tikiuosi, kad ji palaikys mūsų pastangas, kuriomis siekiame užtikrinti, kad tarybos veikla gerėtų ir plėstųsi. Girdžiu, kaip ji yra kritikuojama. Manau, mes visi labai stengiamės, kad peržiūra būtų kuo ryžtingesnė. Žinoma, ji nėra visiškai tokia, kokios norėtume, tačiau dabar, kai kurias diskusijas perkėlus į Niujorką, galime tęsti darbą ir ten. Tai tikrai yra tokia darbo sritis, kurioje kartu su mumis dirbantys parlamentarai gali lemti reikšmingą skirtumą. Aš visiškai pasitikiu H. Hautalos pajėgumu tai padaryti.
Noriu atsakyti į kai kuriuos konkrečius man užduotus klausimus. Pradėsiu nuo R. Howitto, nes jis sakė, kad uždavtris konkrečius klausimus. Dėl Kongo Demokratinės Respublikos pritariame griežtai rezoliucijai ir, tiesą sakant, manome, kad reikia suteikti specialiuosius įgaliojimus šiai ypatingai padėčiai spręsti. Dėl R. Goldstone'o bandome rasti sprendimą konsensuso pagrindu. Būtent tai darome šiuo metu. Pakistane kovo 5 d. padarėme demarche konkrečiai dėl 40 straipsnio, kuris yra su tuo susijęs.
Tiems gerbiamiems Parlamento nariams, kurie konkrečiai kalbėjo apie religijos ir tikėjimo laisvę, leiskite pirmiausia pasakyti, kad aš iš tiesų kalbu apie siaubingas krikščionių bendruomenių tragedijas, nesvarbu, kurioje pasaulio vietoje jos įvyktų. Mano bendras argumentas toks: mes tikime religijos ir tikėjimo laisve, kad ir kokia religija ar tikėjimas tai būtų. Svarbu, kad ir toliau ją kuo aiškiau skelbtume, matydami kurios nors religijos, įskaitant krikščionybę, puolimą ar prieš ją nukreiptus teroro aktus.
Mano komanda neseniai susitiko su grupe EP narių, kad aptartų, ką dar galėtume dėl to padaryti. Jau sakiau, kad šioje Žmogaus teisių tarybos sesijoje planuojame nuveikti ką nors konkrečiai šiuo klausimu, nes jis yra labai svarbus.
Atsiprašau, kad neatsakiau dėl Ašrafo stovyklos. Ketinau atsakyti, tačiau pernelyg greitai perverčiau lapą. Manau, kad joje iš viso yra 3000 žmonių (o gal 3400 - skaičiai skiriasi), mes kas savaitę susisiekiame su JT, kurios, kaip jums žinoma, lankosi stovykloje. Jie mane patikino, kad pagrindiniai žmonių poreikiai tenkinami. Kaip gerbiamiems Parlamento nariams labai gerai žinoma, yra tikrai sudėtingų problemų svarstant, ką galima padaryti dėl Ašrafo stovyklos. Man labai gerai žinomos labai skirtingos nuomonės, kurias girdime šiuo klausimu. Tačiau gerbiamas ponas yra visiškai teisus -labai svarbu užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos žmogaus teisės ir kad užtikrintume humanitarinės pagalbos teikimą. Mes iš tiesų to siekiame - taigi, aš žinau apie savaitinius pranešimus. Tai nėra atsitiktinumas. Taip yra todėl, kad mes dirbame šiuo klausimu ir dirbame su tenykšte vyriausybe, siekdami išspręsti problemą geriausiu įmanomu būdu.
Taip pat pritariu, kad dabar svarbu turėti tvirtą delegaciją Ženevoje. H. Hautala konkrečiai kalba apie ką tik paskirtą naują delegacijos vadovą. Būdama Ženevoje bendravau su komandos nariais Padalijome delegaciją į dvi dalis, kad viena galėtų susitelkti į problemas, susijusias su Pasaulio prekybos organizacija, o kita - labiau susitelkti į JT agentūras.
Pokalbiuose apie tai visiškai aiškiai išdėsčiau poreikį geriau ir kūrybiškiau mąstyti apie tai, kaip mes veiksime Ženevoje. Turime sudaryti sąjungas dėl žmogaus teisių ir turėti galimybę derėtis su partneriais visame pasaulyje, kur galime rasti bendrą pagrindą sprendžiant kai kuriuos svarbiausius mums rūpestį keliančius klausimus. Tikiuosi, kad per ateinančias savaites ir mėnesius galėsime tuo klausimu pasistūmėti.
Jei galėčiau tuo baigti, tai man labai didelį įspūdį padartai, ką N. Salavrakos pasakkalbėdamas apie žmogaus teises, - kad tai yra gyvenimo būdas. Manau, kad tai tikriausiai teisinga. Sakyčiau, tai paprasta: kad žmogaus teisės galiotų jums, turi būti čia ir būti žmogus. Nėra kitų kriterijų, kurie turėtų būti taikomi. Manau, kad ir ką darytume, išties svarbu, jog nepamirštume šio labai paprasto pagrindinio principo.
Gerbiami Parlamento nariai, bus daug klausimų, dėl kurių nesutarsime, daug klausimų, kurie kels, kaip jau mačiau, tikrą aistrą ir susirūpinimą, tačiau gebėjimas diskutuoti dėl šių klausimų ir gebėjimas tvirtai laikytis savo pozicijos dėl žmogaus teisių yra to, kas, mūsų nuomone, būtina, esmė.
Pačioje pabaigoje noriu pasakyti, kad nepriėmiau jokio sprendimo dėl delegacijos Irane įsteigimo. Tai iš dalies yra išteklių klausimas, tačiau, žinoma, apie tai gerbiamus Parlamento narius aš informuosiu.
Tuo tarpu norėčiau padėkoti visiems už šias diskusijas ir patikinti gerbiamus Parlamento narius, jog padarysiu viską, ką galiu, kad Žmogaus teisių taryba būtų kiek įmanoma veiksmingesnė, ir - kas dar svarbiau nei tai - atstovausiu Europos Parlamentui ir Europos Sąjungai žmogaus teisių klausimais taip veiksmingai, kaip tik galiu.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Pone pirmininke, nelabai supratau ledi C. Ashton atsakymą. Nesu tikras, ar ji man atsakė, ar pasakė, kad į mano klausimą, ar dabar tinkamas metas įsteigti Europos Sąjungos delegaciją Irane, atsižvelgiant į rūpesčius dėl žmogaus teisių, atsakys vėliau, ar atsakymo iš tiesų išvis nebuvo. Kadangi atsakymo nesupratau, norėčiau pakartoti savo klausimą.
Catherine Ashton
Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai. - Pone pirmininke, atsakydama J. I. Salafrancai Sánchezui-Neyrai norėjau pasakyti, kad yra dvi problemos. Viena iš jų neišvengiamai yra ištekliai. Antroji yra ta, kad tam reikia priimti sprendimą ir aš turiu pateikti pasiūlymus - akivaizdu, kad ne tik Komisijai, - dėl delegacijos įsteigimo. Užsienio reikalų taryboje vyks diskusija ir Parlamentas taip pat pareikš savo požiūrį. Kol kas dar su niekuo nekalbėjau dėl to. Kaip jums gerai žinoma, šiuo metu mano darbas su Iranu daugiausia susijęs su branduolinėmis derybomis ir žmogaus teisių problemomis.
Pirmininkas
Gavau šešis pasiūlymus dėl rezoliucijų, kurie buvo pateikti pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks kovo 10 d., ketvirtadienį, 12 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Tunne Kelam
raštu. - Atsižvelgiant į dabartinę padėtį Šiaurės Afrikoje ir į tai, kad žmogaus teisės visame pasaulyje pažeidinėjamos labiau nei bet kada, JTŽTT darbą reikia reformuoti. JTŽTT turi laiku ir veiksmingai reaguoti į naujus iššūkius. Deja, realiai taip nėra. Problemą galima būtų iš dalies išspręsti, jei greta dabartinių sesijų vyktų papildomi susirinkimai. Be to, JTŽTT turi rimtai persvarstyti savo narystės principus ir užtikrinti, kad jos nariai atitiktų minimalius kriterijus. Gėda, kad diktatūros, pvz., Libijos, galėjo taip lengvai gauti vietą institucijoje, kurios tikslas saugoti žmogaus teises. Labiausiai JTŽTT patikimumui problemų kelia politiškai motyvuotas elgesys. Pasinaudodama EEE, ES dabar turi galimybę kalbėti vienu balsu ir veikti kaip pasaulio veikėja. Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinturi užtikrinti, kad veiksmai būtų nuoseklūs ir kad ES atstovybių Ženevoje ir Niujorke veikla būtų gerai suderinta. Praktinės alternatyvos ES vertybėmis grindžiamai užsienio politikai nėra.
Alexander Mirsky
raštu. - Negalima priimti įtikinamos ir veiksmingos rezoliucijos, kol pačioje Europos Sąjungoje šiurkščiai pažeidinėjamos žmogaus teisės. Visi skambūs pareiškimai ir žodžiai tampa cinizmu ir menkina kovos su pasauline neteisybe ir apgavystėmis pagrindą. Europos Sąjunga neturėtų patarinėti trečiosioms šalims, kol jos pačios teritorijoje, būtent Latvijoje, vyriausybsu panieka ir pašaipa atmeta 2004 m. kovo 11 d. Parlamento rezoliuciją. Nepriimtina reikalauti, kad kitos šalys darytų tai, ko Europos Sąjunga negali išreikalauti iš Latvijos Respublikos. Kaip ES gali vadintis "vieninga", jei taisyklės galioja ne visoms valstybėms narėms? Kol rezoliucija nebus taikoma 335 000 Latvijoje gyvenančių ne Latvijos piliečių, nėra prasmės iš trečiųjų šalių prašyti pokyčių žmogaus teisių srityje. Tai šiurkšti demokratijos ir žmogaus teisių pajuoka.
Joanna Senyszyn
Reikia teigiamai vertinti tai, kad į 16-osios JTŽTT sesijos programą greta visuotinės pagarbos žmogaus teisėms problemos buvo įtraukti pranešimai ir forumai, susiję su vaiko teisėmis, smurtu prieš moteris, nacionalinių, etninių, religinių ir kalbinių mažumų teisėmis ir kova su terorizmu. Taip pat sesijoje bus pristatytas tarpregioninis pareiškimas dėl LGBT teisių. JTŽTT reikia naujų teisinių priemonių, kad būtų galima vykdyti nepertraukiamą nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų stebėseną ir greitai reaguoti į skubiai spręstinus klausimus dėl politinės padėties pasaulyje (Tunise, Egipte, Irane, Baltarusijoje). Todėl pritariu rezoliucijoje pasiūlytai minčiai įdiegti nepriklausomus "paleidiklius", kurie leistų greitai reaguoti į žmogaus teisių krizes. Pritariu naujo Žmogaus teisių ir demokratijos direktorato ir Briuselyje veikiančio ES Tarybos Žmogaus teisių darbo grupės sukūrimui, nes taip bus galima geriau koordinuoti ir stebėti su žmogaus teisėmis susijusią ES politiką. Pagrindinis vaidmuo turėtų tekti aukšto rango ES specialiajam įgaliotiniui žmogų teisių klausimais. JTŽTT forumai turėtų vykti ir tarp sesijų, o pačios sesijos turėtų būti perkeliamos į kitus regionus, įskaitant vietas, kuriose šiuo metu vyksta konfliktai. Pagaliau taip pat kreipiuosi į ES valstybes nares, kad jos savo vidaus politikoje gerbtų žmogaus teises, nes jų negerbimas silpnina Europos Sąjungos poziciją JTŽTT.
