Innovation i EU: Forandring af Europa med henblik på tiden efter krisen (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af fru Merkies for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om Innovation i EU: Forandring af Europa med henblik på tiden efter krisen.
Judith A. Merkies
Hr. formand, fru kommissær! De er innovatorer, jeg er en innovator, vi er innovatorer, vi kan alle være innovatorer. Hvordan kan vi være det? Svaret er som forskere, videnskabsfolk, politiske beslutningstagere, arbejdstagere på fabrikken, forbrugere og borgere. Det er borgerne, der er nøglen til innovation - de vender tommelfingeren op eller ned. Men hvad kan vi som politiske beslutningstagere, som politikere gøre for at fremskynde denne innovation? Innovation er den eneste vej ud af den finansielle og økonomiske krise, da innovation vil være løsningen på de problemer, der berører os alle - f.eks. befolkningens aldring, klimaændringer og begrænsede råstoffer - og vil sætte en øjeblikkelig stopper for den finansielle og økonomiske krise. Gennem innovation håber vi, at vi kan knytte alle disse ting sammen, give økonomien et kraftigt skub fremad og samtidig udvikle os i retning af et bæredygtigt samfund. Dette vil naturligvis ikke ske af sig selv. Der er behov for en ændret tankegang - en ændring af begrebet samfund og af, hvordan vi skal gribe arbejdet an inden for politik og i erhvervslivet og industrien.
Så hvilke specifikke foranstaltninger vil vi kunne træffe? Vi har behov for mere fokus og mindre fragmentering. Vi må gå væk fra vores snæversyn, når det gælder innovation og i politik. Hvad ønsker vi at opnå? Innovation er ikke blot et spørgsmål om en bygning, et ministerium, et program. Innovation skal være noget, der gennemsyrer alle politiske områder. Der skal derfor også være en politisk tankegang. Vi har brug for en holistisk fremgangsmåde. Hvorfor har vi allerede så mange programmer? Slå disse programmer sammen, hvor det er muligt, og begynd for en gangs skyld rent faktisk at forenkle tingene. Det er opgaven for os politikere. Skær igennem bureaukratiet. Som politikere har vi en konstant tendens til, hvis vi ønsker at opnå noget, at lægge et nyt lag på toppen, en ny lovgivning, et nyt program, en ny finansieringsmulighed. Måske er løsningen ikke det "nye" i dette tilfælde. Måske er den blot "mindre" eller "i stedet for".
Vi har således brug for mindre kontrol med finansieringsansøgninger og - noget, der er meget vigtigt - for at tilbyde en ydelse til dem, der kommer til os for at bede om finansiering og pr, for at stille en kvikskranke til rådighed for ansøgere, iværksættere af nye virksomheder, SMV-operatører, og hvor det er hensigtsmæssigt for regioner og forskningsorganer. Dette betyder ikke blot kontrol af finansieringsansøgninger, men også, at man forsøger at finde passende partnere eller netværk til samarbejde, hvor det er hensigtsmæssigt.
Der er behov for en hel del mere risikovillig kapital og i denne henseende må vi i stedet for 1 mia. EUR i den kommende finansieringsperiode i stedet sigte mod 5 mia. EUR, da det vil give bankerne blot den lille bitte smule støtte, de har behov for for at yde lån til SMV'er. Vi har brug for et billigt og enkelt patent og brugbare regler for beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Vi har brug for et ægte europæisk indre marked, hvor innovationer har større mulighed for succes via adgang til et marked med 500 mio. borgere. I øjeblikket er det marked alt for opdelt. Indtil nu er innovation hovedsageligt blevet betragtet som et højteknologisk produkt. Det er ikke nødvendigvis tilfældet - den kan også vedrøre social innovation.
Europa har i kæmpet mod en innovationshjerneflugt - kreative mennesker, som hellere ville rejse til USA, fordi de mener, det er lettere der. Hvis vi skal være ærlige, er sandheden, at det nogle gange er tilfældet. Ufleksible regler for personligt ansvar, mangel på finansiel støtte og høje tærskler for at komme ind på det europæiske marked er alt sammen hindringer, der sikrer, at innovation ikke hidtil har oplevet nogen stor succes i Europa. EU må vove at belønne - ikke straffe - mod, iværksætterånd, nysgerrighed og kreativitet. Vi har brug for europæiske udgaver af Steve Jobs. Lad os slutte os sammen der, hvor vi er stærke. Lad os i Europa samle forskningsånd, Einstein og Steve Jobs.
Máire Geoghegan-Quinn
Hr. formand! Jeg vil gerne lykønske ordføreren, fru Merkies, med denne fremragende betænkning. Jeg vil gerne takke skyggeordførerne fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (ITRE) og medlemmerne af de syv udvalg, der har afgivet udtalelse til ITRE. Deres støtte til alle de forskellige aspekter af initiativet Innovation i EU vil være afgørende for dets succes.
Innovation indtager en central plads i Europa 2020-strategien om intelligent, bæredygtig og rummelig vækst. Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at vise rent konkret, hvad initiativet Innovation i EU vil betyde for forskellige mennesker.
Vi vil fremme og støtte bedre samarbejde mellem erhvervsliv og højere læreanstalter gennem etablering af videnalliancer, som skal udvikle nye læseplaner, der tager hensyn til mangler i innovationsfærdigheder. For Europas forskere vil vi træffe foranstaltninger til at sætte skub i grænseoverskridende samarbejde og fjerne hindringer for forskning og mobilitet, og færdiggøre det europæiske forskningsrum i 2014. I sidste ende må vi, som fru Merkies udtrykte det, slå Albert Einstein og Steve Jobs sammen og holde på ham eller hende i Europa. Vi skal ses som attraktivt og dynamisk uden unødvendigt bureaukrati.
For vores små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og iværksættere arbejder initiativet Innovation i EU på at skabe vilkår for intellektuelle ejendomsrettigheder, fastsættelse af standarder og adgang til finansiering, der vil være langt mere fremmende for innovation. Den 13. april 2011 fremlagde vi to lovgivningsforslag om intellektuelle ejendomsrettigheder via et øget samarbejde, som vil nedbringe omkostningerne til patenter med op til 80 %. Et enkelt europæisk patent vil være gyldigt i 25 medlemsstater, og hvis man ønsker at bygge en ny virksomhed eller har brug for adgang til finansiering, vil Kommissionen senest i 2012 sikre, at fonde for risikovillig kapital etableret i en hvilken som helst medlemsstat kan fungere og investere frit andre steder i EU.
Innovation i EU vil også fremhæve de bedste eksempler på innovation inden for den offentlige sektor, og den private og den offentlige sektor kan lære af hinandens bedste praksis.
Offentlige indkøb tegner sig for 17 % af EU's BNP, et enormt potentielt marked for innovation. Så vi opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at afsætte budgetter til offentlige indkøb af innovative produkter og tjenesteydelser.
Til slut, hvad med den gennemsnitlige skatteyder. Initiativet Innovation i EU vil udnytte de offentlige midler bedst muligt. Dette betyder en prioritering af intelligent budgetkonsolidering til trods for alvorlige budgetbegrænsninger. Investering i uddannelse, forskning og innovation vil potentielt skabe mere velstand og flere job end den koster, og investering i innovation vil hjælpe os til at håndtere de store udfordringer, samfundet står over for.
Det bringer mig til partnerskaber, der vil danne rammen om tilpasningsinstrumenter og ressourcer, og som bringer alle nøgleaktørerne sammen. De sigter mod at dække hele innovationskæden fra støtte til F&U af topkvalitet til sikring af, at vi har de rette vilkår for, at resultaterne af denne F&U med held kan markedsføres. Vi glæder os over, at Parlamentet den 11. november 2010 gav en så stærk støtte til tanken om innovationspartnerskaber. Parlamentets formand er blevet bedt om at udpege fire medlemmer til et styrelsesråd, og vi ser frem til det.
Sidst men ikke mindst nævnte fru Merkies social innovation, der er blevet drøftet i ITRE. Kommissionen går ind for at lancere et pilotprojekt vedrørende social innovation, som vil give iværksættere inden for det sociale område samt den offentlige og den tertiære sektor adgang til ekspertise, og et "virtuelt knudepunkt" for netværkssamarbejde.
Lad mig stoppe der, for jeg mener, at det i aften handler om at høre, hvad medlemmerne af Parlamentet har at sige, så vi efter forhandlingen, når vi går herfra med betænkningen kan besvare de bemærkninger.
Inese Vaidere
Hr. formand, mine damer og herrer! Finanskrisen har navnlig understreget behovet for innovation i EU's økonomi, og derfor er Kommissionens forslag til initiativet "Innovation i EU" yderst velkomne. En vellykket innovationspolitik må hvile på tre søjler, nemlig politisk støtte, finansiering og en ordentlig lovgivning. Som vi understreger i udtalelsen fra Udvalget om International Handel, må det overordnede mål med initiativet "Innovation i EU" være langsigtet udvikling og konkurrenceevne baseret på teknologi, viden og udvikling af uddannelse. Når vi øger investeringerne i forskning og udvikling til 3 % af bruttonationalproduktet, må vi gennemføre strukturelle reformer for at sikre en effektiv anvendelse og adgang for små og mellemstore virksomheder. Et vigtigt aspekt er iværksætternes forståelse for innovationer. Disse omfatter ikke blot højteknologi og opdagelser, men også sociale, erhvervsmæssige, ledelsesmæssige, markedsføringsmæssige og andre innovationer, der kræver en stadig mere effektiv anvendelse af viden og et mere aktivt samarbejde med universiteter og forskningscentre. Det er vigtigt at identificere de stærke aspekter af forskningen samtidig med, at en overdreven prioritering, hvor alle forsker i den samme ting, undgås. Europæiske patenter koster i øjeblikket 15 gange mere end amerikanske patenter, og det er grunden til, at vi må være hurtigere til at udvikle et europæisk patent og nedbringe omkostningerne til det. Der gøres mange værdifulde opfindelser i mange af de nye medlemsstater, men på grund af manglende finansiering er forskerne tvunget til at sælge dem til andre lande og virksomheder for nogle få tusinde euro, mens deres reelle værdi kan måles i millioner. Med hensyn til patenter opnået med offentlige midler er det vigtigt, at universiteter og privatpersoner er i stand til at dele intellektuel ejendomsret skabt på denne måde. EU må derfor øge beskyttelsen af intellektuel ejendomsret for at beskytte vores teknologi og knowhow mod piratvirksomhed og svindel, særlig ved at indgå aftaler med tredjelande. Regeringerne må på deres side udarbejde programmer for udvikling af innovation. Vi kan måske ikke overhale Kina og Indien med hensyn til forskningsmængde, men vi kan helt sikkert tilbyde kvalitet og bedre vilkår for at føre idéer ud i livet.
Sari Essayah
Hr. formand! Vi i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har slået til lyd for, at innovationer er absolut afgørende for økonomisk udvikling og bedre beskæftigelse nu, hvor EU leder efter en vej ud af krisen.
Investeringer i F&U har tendens til at falde i en periode med økonomisk krise, selv om det er bevist, at de virksomheder og medlemsstater, der investerer mest i disse perioder, er dem, der vinder den forholdsvis største markedsandel. Det er også dem, der kommer hurtigst over en recession. Derfor er det yderst vigtigt, at medlemsstaterne lever op til Europa 2020-målet og investerer mindst 3 % af BNP i forskning og udvikling.
Udvalget om Beskæftigelse understreger betydningen af, at innovationspolitikken ses bredt ikke blot i form af teknisk innovation, men også - mere end det nogensinde tidligere har været tilfældet - i form af social og tjenesteydelsesrelateret innovation, der bidrager til at løse de udfordringer, som samfundet står over for, som f.eks. aldring, sundhedsydelser og miljøændringer, klima og energieffektivitet. Et godt eksempel på dette er pilotprojektet kendt som det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring.
Informations- og kommunikationsteknologi (ikt) er vigtig inden for al innovativ aktivitet. Færdigheder inden for ikt afhænger af forbedring af kvaliteten af uddannelse, støtte til livslang læring og muligheden for, at dem, der allerede er i beskæftigelse, løbende kan opdatere deres egen viden og færdigheder.
De fleste af de initiativer, der vil gøre innovation mulig, stammer fra erhvervslivet, så et tættere samarbejde med universiteter og forskningscentre er afgørende. På den anden side er den kommercielle udnyttelse af universiteternes forskningsresultater i EU utilstrækkelig eller for langsom. Derfor har vi brug for inkubatorvirksomheder, der skaber forbindelse mellem erhvervslivet og universiteterne, og som skal have til opgave at fremme den kommercielle udnyttelse af forskningsresultater.
Udvalget om Beskæftigelse mener, at det er absolut nødvendigt, at der skabes et europæisk forskningsrum, hvor hindringer for forskeres mobilitet er fjernet, og at der skabes en avanceret europæisk forskningsinfrastruktur. Vi bør derfor forhindre hjerneflugt fra Europa til andre steder - om noget bør Europa være et område, der tiltrækker forskere andre steder fra.
João Ferreira
Hr. formand, fru kommissær! Muligheden for at stimulere den økonomiske og sociale udvikling kraftigt, der er så nødvendig i vores tid, udgør rent faktisk en integrerende del af innovation. Vi kan gå endnu længere og sige, at innovation udgør et nødvendigt middel til at hjælpe til at reagere på mange af de problemer og udfordringer, som menneskeheden står over for.
Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed forsøgte jeg at bibeholde denne tanke ved at henlede opmærksomheden på nogle af de vigtigste udfordringer, vi står over for på følgende områder for blot at nævne nogle få eksempler. Begrænsede ressourcer og en effektiv udnyttelse af dem, genvinding af affald og affaldsbehandling, fødevarekvalitet og -sikkerhed, demografiske ændringer, nye epidemier og bevarelse af natur og biodiversitet.
Jeg forsøgte at holde fast i den omstændighed, at innovation først og fremmest bør styres af kriterier om forsvar for offentlige interesser, forbedring af folks livskvalitet, fremme af social velfærd og bevarelse af miljøet og den naturlige balance. Den bør være et nøgleelement i den offentlige politik på områder såsom miljø, vand, energi, transport, telekommunikation, sundhed og uddannelse.
Jeg henleder opmærksomheden på det faktum, som Det Europæiske Innovationspanel anerkendte i 2009, at den økonomiske og finansielle krise har en uforholdsmæssig stor indvirkning på en række lande og regioner, hvorved konvergensmålet undermineres. De begrænsninger, der i øjeblikkes pålægges medlemsstaterne, kunne resultere i øgede begrænsninger af investeringer i videnskab, teknologi og innovation, særlig i de mest sårbare lande. I stedet for det annoncerede initiativet "Innovation i EU" kan resultatet blive en veritabel innovationskløft mellem de lande og regioner, der innoverer mest, og resten.
Desværre endte det første udkast til udtalelse, som jeg fremlagde, med at blive udvandet af ændringsforslag vedtaget i udvalget. Der, hvor der var - og burde være - offentlig interesse, udvikling, samhørighed, fremskridt og social velfærd, endte de mest fremtrædende ting med at blive såkaldte virksomhedsmuligheder, konkurrence og anvendelse af innovation som drivkraft bag erhvervsmæssige formål.
Dette er også den fremherskende vision i Kommissionens meddelelse, men det er ikke vores vision. Den er ikke den fremtidsvision, vi har brug for.
Kyriacos Triantaphyllides
Hr. formand! Nøglepunktet i udtalelsen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse er udvikling af initiativet Innovation i EU med en øget social profil baseret på jobskabelse. Der skal indføres innovative varer og tjenesteydelser, som henvender sig både til den private og den offentlige sektor, for at fremme gennemførelsen af administrative procedurer, styrke den offentlige administration og nedbringe bureaukratiet og den offentlige sektors manglende fleksibilitet. Desuden hænger vedtagelsen af innovative løsninger nøje sammen med prækommercielle indkøb, der løser spørgsmål, som markedet ikke kan dække, eller hvor de foreslåede løsninger er uøkonomiske.
I den private sektor må vi tilskynde små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder, der har særlige problemer med at tilpasse sig markedet, til dels at øge anvendelsen af innovative produkter dels at skabe innovative løsninger. Det er også nødvendigt at nævne mikrovirksomheder i fjerntliggende regioner og landdistrikter, der kæmper for at overleve på grund af manglende finansiering, så vi kan finde metoder til at fremme anvendelsen af innovative løsninger, hvorved deres levedygtighed forbedres. Samtidig bør innovationsprogrammer på miljøområdet fremmes, så der bygges bro over de kløfter, der findes mellem bestræbelserne på at håndtere klimaændringer og fremme af miljøvenlige løsninger.
Ud over at styrke innovation må vi se på, hvordan den direkte kan komme borgerne i EU til gavn. Anvendelse af innovative løsninger skulle resultere i lavere omkostninger for virksomhederne og skulle sætte forbrugerne i stand til at nyde godt af billigere og bedre varer.
Danuta Maria Hübner
Hr. formand! Jeg vil gerne sige til kommissæren, at innovation i de senere år er blevet symbolet på et politisk instrument, der kan løse alle vores problemer. Dette betyder, at der er enorme forventninger, og at vi må levere varen.
I forbindelse med en vellykket gennemførelse af idéer er styring naturligvis af stor betydning, og en ramme for styring af innovation skal i dag være baseret på pragmatisme og må udvikles hurtigt, og den skal også tjene det politiske indhold.
Vi er alle enige om, at Europa må innovere, ellers vil de tabe til sine konkurrenter. Alle led i den europæiske innovationskæde må styrkes, og innovationspolitikken må fokusere på udfordringer. Det er det, jeg har forstået, at initiativet Innovation i EU tilbyder.
I dag risikerer vi, at ikke blot virksomheder, men også regeringer måske vil mindske investeringerne i innovation. Det er krisens logik og de nationale budgetnedskæringers logik. EU's politiske svar og EU's budgetinstrumenter må gå kraftigt imod denne logik.
I Europa er innovation ikke blot et begreb, der kan begrænses til bestemte innovationscentre. Den skal anvendes på hele det europæiske område. Europa er ganske enkelt for lille til, at det har råd til et innovationsunderskud noget sted på dets område.
Forskning og innovation er helt klart ikke det samme, og vi er helt enige med kommissæren. Styring af innovation bør derfor indebære mere end blot at støtte forsknings- og udviklingspolitikken. Fremme af vækst baseret på innovation handler ikke om at øge topkvaliteten inden for F&U-infrastrukturen. Så vigtig den end er, handler det først og fremmest om at mobilisere talenter og nye idéer.
Styring af innovation skal betyde etablering af nye partnerskaber, der muliggør effektive innovationssystemer, der mobiliserer intellektuelle og iværksættermæssige kapaciteter, således at også "sovende" innovatorer, som vi har mange af i Europa, spores via et erhvervsklima, der er fremmende for innovation, særlig for SMV'er, og dækker alle sektorer af økonomien.
Lad mig afslutningsvis sige, at vi endnu ikke har en fuldt udviklet europæisk model for innovation, men det, der står klart, er, at den skal tage udgangspunkt i en veltilrettelagt, konkret og fælles offentlig/privat indsats. Jeg har tillid til, at initiativet Innovation i EU vil føre os hele vejen til en sådan model.
Amalia Sartori
Hr. formand! Betænkningen fra fru Merkies - som jeg takker for det arbejde, hun har udført - er Parlamentets første vigtige bidrag til Kommissionens forslag om initiativet Innovation i EU. I de senere år har store lande rundt omkring i verden ihærdigt forfulgt målet om at koncentrere deres konkurrencepolitikker omkring visse nøglesektorer, der har skabt vækst og udvikling ved at fokusere på innovation. Den højteknologiske sektor er et godt eksempel.
Også Europa anerkender behovet for at forfølge projekter, der sigter mod økonomisk og industriel vækst ved at koncentrere ressourcer og investeringer omkring innovative politikker uden at gå bort fra den vej, det har fulgt i de seneste tiår, hvor det har spillet en fremtrædende og førende rolle i den økonomiske og sociale udvikling. Hovedtemaet i denne betænkning viser behovet for en tværgående strategi, der fremmer innovation på alle erhvervsområder, i økonomien og i samfundet generelt.
Små og mellemstore virksomheder - drivkraften bag Europas økonomiske resultater selv i vanskelige krisetider - udpeges som steder, hvor innovation finder sted hver dag. I dag bør disse evner anerkendes, belønnes og bringes i vækstens og udviklingens tjeneste på hele kontinentet. Det gøres også klart, at innovation og forskning af to sider af samme sag. Innovation kan opstå fra forskning, men den kan også være en omfattende evne til at ændre tingene til det bedre på alle områder af dagligdagen. Det vil være en udfordring for Europa at opnå succes på dette område. Vi har måske ikke held til at skabe et Silicon Valley lige med det samme, men måske kan vi skabe et Standford University.
Teresa Riera Madurell
Hr. formand, fru kommissær! Jeg vil gerne lykønske vores ordfører, fru Merkies, med hendes fremragende arbejde, for hun har udredt betænkningens indhold og fokuseret på de aspekter, der er mest relevante for vores gruppe, som f.eks. social innovation - forstået som innovation skabt af arbejdstagere og offentligheden - det incitament, som offentlige indkøb af innovative og grønne varer og tjenesteydelser giver, og behovet for at forbedre adgangen til finansiering for SMV'erne. Dette gør det muligt for mig at koncentrere mig om og kommentere et bestemt aspekt i betænkningen, nemlig behovet for at udvikle indikatorer.
Hvis vi forstår innovation udelukkende som nye produkter, processer og tjenesteydelser, som resulterer i en øget økonomisk aktivitet, så er det vigtigt, at vi udstyrer os selv med instrumenter til at måle vores innovationskapacitet nøjagtigt i økonomisk henseende, og at vi gør dette på grundlag af parametre såsom private investeringer og F&U, beskæftigelse eller antallet af innovative virksomheder. Vi må fastsætte indikatorer, der afspejler innovationens kapacitet til at skabe vækst, beskæftigelse og en stigning i BNP, og som sætter os i stand til at sammenligne vores situation med hensyn til intensitet med vores konkurrenters økonomier.
Jeg vil gerne slutte med et par ord som medlem af en delegation, der var imod lanceringen af et øget samarbejde om det fælles europæiske patent, og sige, at vi var imod det, fordi vi mener, at det forbedrede samarbejdsinstrument direkte kan påvirke det indre marked, den territoriale samhørighed og alle medlemsstaternes borgeres ret til en maksimal retssikkerhed.
Vladko Todorov Panayotov
for ALDE-Gruppen. - (BG) Hr. formand! Europa står i øjeblikket over for en relativt ny, men meget alvorlig fare for at sakke agterud eller endog gå tilbage i den globale konkurrence inden for videnskab og teknologi. En sådan udvikling vil sætte vores velstand, økonomiske fremskridt og sociale status under stærkt pres. Sagt endnu mere enkelt er Europa i fare for at blive en middelmådig aktør på den globale videnskabelige og økonomiske scene. Europa har et presserende behov for innovation nu.
Jeg vil gerne lykønske fru Meissner med hendes fine betænkning. Jeg glæder mig også over de fremragende idéer fra kommissær Geoghegan-Quinn. Dette garanterer succes, fordi initiativet Innovation i EU primært er en strategi for EU's økonomiske udvikling. Vi har brug for følgende for, at dette vil blive en succes. For det første har vi brug for bedre adgang til kredit og finansiel støtte. Vi har behov for flere investeringer i videnskabelig forskning og udvikling, klare regler, der medfører langsigtede perspektiver for innovation, forenklede procedurer for adgang til europæiske og nationale støtteprogrammer samt billige og enkle europæiske patenter.
Evžen Tošenovský
Hr. formand! I dag drøfter vi innovationsstrategi i plenarforsamlingen for anden gang. I mange af vores forhandlinger om de europæiske landes stilling på verdensmarkederne, bemærker vi jævnligt, hvor vigtigt det er at fremme den europæiske økonomis konkurrenceevne. EU's position på verdensmarkederne vil i fremtiden blive kraftigt påvirket af innovationers succes og innovationscyklussernes hurtighed. De europæiske lande arbejder helt klart på et meget højt niveau i forskningsprojekter. Problemet på lang sigt er imidlertid den langsomme gennemførelse af denne viden i praksis på grund af kompliceret bureaukrati.
Fonden for videnskab og forskning er en af de største EU-fonde. Det må derfor være vores mål at forenkle det bureaukrati, der er forbundet med overførsel af forskningsresultater, mest muligt og dermed yde maksimal støtte til innovation, hvorved EU's konkurrenceevne styrkes. Vi må tænke over, hvordan vi håndterer den kommercielle udnyttelse af resultaterne af forskningsprojekter inden for rammerne af innovationsforanstaltninger. Hvis vi komplicerer gennemførelsen af europæisk forskning på det kommercielle område, vil vi finde det svært at fremskynde innovationscyklussen.
Philippe Lamberts
Hr. formand, mine damer og herrer! Forsknings- og innovationspolitik er en af de tre hovedsøjler i EU's politikker. Jeg vil også gerne sige, at den i stigende grad vil blive et strategisk redskab, som er afgørende vigtigt for vores fremtid. Hvorfor? Fordi vi har det held eller den udfordring at leve ved starten af en ændring af civilisationen.
Tænk over dette. Vi må sikre anstændige levevilkår for alle, ikke blot her og nu, men også andre steder og for fremtidige generationer. Dette er i sig selv allerede en stor udfordring. Oveni dette må vi for første gang i menneskehedens historie gøre dette inden for planetens fysiske rammer. Dette ændrer naturligvis konteksten radikalt.
Vi er overbevist om, at Europa kan blive en leder på verdensplan i forbindelse med denne dybtgående forandring, ikke blot af vores infrastruktur og vores organisationer, men også og endnu vigtigere af vores måde at producere, forbruge og leve på. Vi mener, at det er ved at være helt oppe blandt de førende, at vi bedst vil sikre EU's konkurrenceevne. Dette giver mig lejlighed til at sikre, at konkurrenceevne ikke er et mål i sig selv. Vores mål er, at vi skal være i stand til at imødegå de udfordringer, som vi ikke må glemme truer selve menneskehedens eksistens på Jorden. Hvis vi er blandt de bedste, vil vores konkurrenceevne imidlertid være sikret.
Der er blevet sagt mange ting, som vi er enige i. Der er blot to punkter, jeg gerne vil nævne.
For det første må vi optimere virkningerne af hver eneste euro, der bruges. Dette kræver en bedre tilpasning mellem de forskellige EU-politikker og mellem det, der gøres på EU-plan, og det, der gøres i medlemsstaterne. Dette betyder, at vi må gøre fremskridt fra en logik, hvor den generelle regel er støtte og fritagelse, udlån og risikodeling, til en logik, hvor katalysering af private investeringer ved at bruge offentlige midler er et vigtigt mål. Den bedste måde at gøre dette på er ikke altid ved at bidrage med penge, der ikke skal betales tilbage.
Endelig må vi have modet til at sætte en stopper for en række store tabuer som f.eks. ITER-projektet, som rent faktisk sluger en væsentlig del af de europæiske forskningspenge - 7 mia. EUR ud af de 50 mia. EUR - tænk sig! Det må vi sætte en stopper for.
Niki Tzavela
Hr. formand! Jeg vil gerne takke fru Merkies for hendes store indsats og hendes koordinering i den periode, hvor betænkningen blev forhandlet mellem de politiske grupper. Jeg mener, hun har udført et rigtig godt stykke arbejde. Jeg har tre punkter, jeg gerne vil nævne.
Jeg er glad for at se, at ordføreren har medtaget bredbåndets rolle. Den digitale verden og informations- og kommunikationsteknologier er drivkræfter bag innovation, og højhastighedsbredbånd bør være en væsentlig forudsætning for alle europæiske innovationspartnerskaber.
For det andet bør vi i opløbet til RP8 yderligere styrke tilsynet og den efterfølgende evaluering af resultaterne af EU-finansierede forsknings- og innovationsaktiviteter. Vi ser således, at fru Merkies helt korrekt har medtaget et afsnit i sin betænkning, hvori Kommissionen opfordres til at udvikle et integreret indikatorsystem for at muliggøre en bedre overvågning og vurdering af fremskridtene og de målbare resultater af innovationspolitikker og -programmer i EU.
Afslutningsvis erklærede formanden for Det Europæiske Råd, hr. Van Rompuy, at europæerne ikke er innovative, fordi de er deprimerede. Det er ganske givet en innovativ antagelse, men jeg tror, det er et spørgsmål om karakter. Vi må fremme en læringskultur, nysgerrighed og risikovillighed.
Franz Obermayr
(DE) Hr. formand! Vi står over for store samfundsmæssige udfordringer, nemlig den økonomiske krise, den aldrende befolkning, de knappe ressourcer og behovet for at opretholde vores internationale konkurrenceevne.
Dette gør det endnu vigtigere for os at fremme innovation, som kan modvirke disse problemer ved at skabe kreative idéer og løsninger. Dette handler ikke blot om at indføre tekniske innovationer, men også om at indføre sociopolitiske innovationer. For at løse problemet med den aldrende befolkning har vi f.eks. dels brug for klassiske innovationer såsom nye lægemidler, dels bør vi overveje innovative samfundsmodeller, pensioner og sundhedssystemer. Vi må i dag skabe et klima, der fremmer morgendagens innovationer, herunder investering i forskning og udvikling, beskyttelse af intellektuel ejendomsret, navnlig ved at bruge patentlovgivningen, og fremme af kreative færdigheder begyndende i skolernes klasseværelser.
Endelig vil jeg gerne nævne et særligt problem i tilknytning til udnyttelse af ressourcer. Innovationer bør i sidste ende sikre, at produkterne holder længere. Dette vil være til gavn for forbrugerne og miljøet. Desværre er der også innovationer, der har den modsatte virkning. Der udvikles produkter, der med vilje er behæftede med svage punkter, som forkorter deres levetid og øger forbruget, f.eks. bærbare computere og smartphones. Initiativet Innovation i EU må hjælpe til at bekæmpe dette.
Herbert Reul
(DE) Hr. formand, fru Geoghegan-Quinn, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne rette en oprigtig tak til fru Merkies for hendes hårde arbejde. Jeg vil også gerne takke de mange medlemmer, som har været involveret, og Kommissionen for dens støtte.
Vi er stort set enige om dette spørgsmål. Gennem årene har vi vedtaget et stort antal programmer og dokumenter her lige fra Lissabonstrategien til Europa 2020 og mange flere. Vi har hele tiden sagt, at Europas fremtid vil afhænge af, om vi har held til at løse innovationsspørgsmålet. Vi er alle enige om, at dette indebærer alle aspekter af uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning, og at iværksættersiden også er vigtig. Alligevel er det, som en tidligere taler netop har sagt, rigtigt, at andre regioner i verden helt klart er i stand til at mobilisere talent og idéer langt mere effektivt, end vi er.
Derfor må standse op et sekund eller to og overveje, hvad årsagerne til dette kan være. Er det, fordi vi yder for lidt finansiering, eller fordi vi ikke kan finde den rette måde at udnytte det potentiale, der findes? Dette er, hvad fru Merkies nævnte i sin tale.
Jeg vil gerne kort nævne et andet spørgsmål. Jeg deltog i en delegation til Californien, og en aften mødtes vi med unge iværksættere og folk, som ønskede at starte nye virksomheder. Jeg vil aldrig glemme den aften. Disse unge menneskers øjne skinnede, de var fulde af entusiasme, og de og andre troede på, at de var i stand til at opnå noget. De bad kun om en ting. De ønskede hjælp til, at alle, der havde til hensigt at starte en virksomhed, så de fik en chance, havde frihed til at handle og ikke skulle bruge hele deres tid på at kæmpe mod bureaukrati.
Jeg vil ikke glemme dette, fordi det var et meget, meget vigtigt signal for mig. Hvordan kan vi øge effektiviteten af vores investeringer i forskning? Jeg mener, at Det Europæiske Forskningsråds (ERC) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) bidrag på forskningsområdet er interessante og spændende og vil kunne give gode resultater. Spørgsmålene om risikovillig kapital og risikovillige mennesker kan sandsynligvis bedst besvares, hvis vi som politikere ikke forsøger at evaluere alle spørgsmålene, at nå frem til en beslutning og at udarbejde retningslinjer. Måske er der kun brug for nogle få bestemmelser. Som fru Merkies sagde, er mindre ofte mere.
(Taleren accepterede at besvare et blåt kort-spørgsmål i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 149, stk. 8)
Judith A. Merkies
Hr. formand, hr. Reul! Tak for Deres indlæg. Hvordan tror De, vi kan indarbejde disse ambitioner inden for rammen for initiativet Innovation i EU i alt det arbejde, vi udfører i Udvalget om Industri, Forskning og Energi, i alle andre dokumenter, der endnu ikke er udarbejdet, i den fælles strategiramme, i al finansiering af forskning og i fremtidige programmer? Hvordan kan Kommissionen sikre, at der i sidste ende går en rød tråd igennem alle disse politiske elementer, så vi rent faktisk når de mål, der er fastsat i dette initiativ Innovation i EU?
Herbert Reul
(DE) Hr. formand! Jeg tror stadig på ting, der er gode og positive. I overensstemmelse med ånden blandt de unge, vi mødte i Californien, vil jeg gerne sige, at vi kan opnå dette. Men vi behøver måske ikke at lovgive om de mindste detaljer.
Britta Thomsen
(DA) Hr. formand, fru kommissær, kære kolleger! Jeg vil gerne starte med at lykønske ordføreren med denne betænkning. Det er blevet et meget flot resultat. Vi har i 2020-strategien erkendt, at hvis vi skal fastholde vores velfærdsniveau i Europa, så er vi nødt til at øge vores produktivitet. Derfor skal vi sætte innovation i centrum. Men det er vigtigt, at vi ikke begrænser innovation til forskning og teknologi. Hvis vi tager innovation alvorligt, skal vi først og fremmest investere i den menneskelige faktor. Innovation er kreative processer, som der kan undervises i, og som bør indgå i de undervisningsmetoder, der anvendes i medlemsstaterne. Vi har nemlig brug for medarbejdere med gode forslag til forbedringer på arbejdspladsen og løsningsmodeller til at tackle de nye opgaver. Men det kræver, at vi uddanner og efteruddanner vores arbejdsstyrke. Endvidere ligger der en stor opgave foran os med at lære virksomhederne, hvordan de bedst udnytter medarbejdernes innovationspotentiale. Medarbejderdreven innovation er ikke kun godt for virksomhederne men også for arbejdsglæden, og det kan være med til at reducere stress. Jeg vil opfordre Kommissionen til at gå i dialog med arbejdsmarkedets parter om, hvordan vi bedst fremmer medarbejderdreven innovation i Europa.
Marek Henryk Migalski
(PL) Hr. formand! Naturligvis går vi alle ind for innovation, særlig når det gælder videnskab og industri - og jeg siger ikke blot dette som politiker, men også som en, der engang har arbejdet på et universitet, da jeg var lektor, før jeg blev politiker. I realiteten - og nogle få talere har allerede nævnt dette - taber vi dog kapløbet om innovation til lande som USA og landene i Mellemøsten. Dette er grunden til, at vi opfordrer til, at vores samarbejde om innovation udvides til også at omfatte tredjelande.
Jeg er meget glad for vedtagelsen af det ændringsforslag, som jeg havde fremsat, og som er medtaget i punkt 167, hvori der opfordres til samarbejde med de lande, der deltager i det østlige partnerskab, og jeg håber, at punkt 71 vil blive ændret tilsvarende. Dette punkt henviser ganske vist til Middelhavslandene, men det bør udvides til at omfatte alle de lande, der er involveret i den europæiske naboskabspolitik.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Hr. formand! Fru Merkies har udarbejdet en fremragende betænkning, og jeg lykønsker hende. Vi har naturligvis også EU 2020-strategien, vi har talrige bestræbelser og talrige betænkninger om innovation og beskæftigelse blandt unge på papir, som vi må omsætte i praksis. Ungdomsarbejdsløsheden i Europa er på 9,6 % generelt, men denne sats er over 20,2 % for unge i aldersgruppen 19-27 år, og disse mennesker er naturligvis fortvivlede. Arbejde er ikke blot et levebrød. Det må vi forstå, og vi må give unge muligheden for at arbejde, for når vi gør det, giver vi dem selvværd.
Alle borgere skal naturligvis have mulighed for at udvikle en innovativ aktion ved at tage del i innovationsprogrammet og for at ændre Europa. I Kommissionens meddelelse nævnes partnerskaber inden for innovationssektoren. Hvordan agter Kommissionen at fremme en større deltagelse fra regionernes side, hvilke metoder vil der blive anvendt, og hvilken finansiering vil der blive stillet til rådighed?
Angelika Werthmann
(DE) Hr. formand! De vigtigste udfordringer, som initiativet Innovation i EU står over for, omfatter den aldrende befolkning og opretholdelse af sundhedssystemerne. For at sikre, at systemerne er bæredygtige og stabile, må de ses og drøftes i deres fulde sammenhæng. Det vil kun være muligt at finde vellykkede løsninger ved at se på forbindelserne mellem systemerne.
I 2050 vil forholdet mellem EU-borgere i den arbejdsdygtige alder og dem over 65 år falde fra 4:1 til 2:1. Som et resultat heraf vil udgifterne til pensioner og sundhed helt sikkert stige. Men hvis vi kun fokuserer på pensionslovgivningen og forøgelse af patienternes bidrag, vil vi ikke kunne nå vores mål.
Vellykkede løsninger skal også tage hensyn til manglerne ved vores uddannelses- og arbejdsmarkedspolitikker. Det vil være vigtigt at investere i uddannelse og at ændre vores uddannelsespolitik for at imødegå en situation, hvor et voksende antal job i højt specialiserede industrier ikke kan besættes, mens et tilsvarende antal mennesker med lave kvalifikationer i den arbejdsdygtige alder er afhængige af offentlig forsørgelse.
Som en del af vores arbejdsmarkedspolitik må vi koordinere vores familie- og ligestillingspolitikker i stedet for at se dem som værende modstridende.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Hr. formand, fru kommissær! Jeg vil gerne starte med at lykønske ordføreren med hendes fremragende arbejde.
Europa har behov for en bæredygtig og konkurrencedygtig økonomisk model, der imødegår de store sociale udfordringer af i dag og sikrer flere og bedre job. Med initiativet "Innovation i EU" indføres en strategisk europæisk innovationspolitik, der er integreret og orienteret mod virksomheder og mennesker. Begrebet innovation må gå længere end til teknologisk innovation. Det må for forbindes med produkter, men også med processer, tjenesteydelser, bevægelser, systemer og organisatoriske strukturer.
Social innovation sigter navnlig mod at finde nye og effektive løsninger til opfyldelse af sociale behov. Derudover er unge drivkraften bag innovation. Vi må derfor gennemføre politikker, der fremmer unges adgang til arbejdsmarkedet. Det er også vigtigt at skabe ordentlige støttemekanismer for små og mellemstore virksomheder.
Innovationspolitikkens succes afhænger af, at der findes et enkelt, effektivt og ubureaukratisk system for videnskab og højere uddannelse. En ordentlig finansiering af disse to områder er en nødvendig forudsætning for udvikling af innovation.
I lyset af målet på 3 % af bruttonationalproduktet for teknologisk forskning og udvikling opfordrer jeg derfor Kommissionen til at overveje muligheden af at etablere et effektivt system på EU-plan for forvaltning af dette mål på baggrund af det, der sker med den økonomiske styring.
Catherine Trautmann
(FR) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Når vi sætter os selv det mål at styrke vores innovations- og investeringskapacitet eller den konkurrencefordel, der findes i forhold til USA og Kina, taler vi ganske vist om økonomisk udvikling, men rent specifikt taler vi også om at skabe job. Derfor må vi give os selv redskaberne til at styrke innovation.
Jeg vil gerne lykønske fru Merkies med kvikskranken, finansieringsstrategien og anerkendelsen af den nødvendige risikotagning blandt forskere. Hendes betænkning peger i den rigtige retning og foreslår en kontekst, der er gunstig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), hvilket er af afgørende betydning for EU's succes.
Innovation betyder, at området er attraktivt og konkurrencedygtigt, og det er vigtigt at involvere de regionale og lokale myndigheder, når det gælder om at afsætte bevillinger, nedbringe forskelle og øge den aktive rolle, som borgerne må spille. Det er direkte på jorden, at den foranstaltning, der foreslås i denne betænkning, vil bidrage effektivt til at nå målene i Europa 2020-strategien.
Edvard Kožušník
(CS) Hr. formand! Europa og innovation. Jeg vil gerne sige lidt her om, hvad mine kolleger, hr. Migalski og hr. Tošenovský, netop har talt om. Hvor er vi i det store hele? USA er foran os, Japan er foran os, Brasilien, Indien og Kina er lige i hælene på os. Jeg ser initiativet Innovation i EU som et program, der kommer i ellevte time. Efter al sandsynlighed er dette den sidste chance, vi får for at få greb om innovationsområdet og forhindre disse lande i at indhente os. Enhver fejl, som Europa som kontinent begår på dette område, vil få fatale konsekvenser - som alle de øvrige medlemmer har sagt - for Europas konkurrenceevne, for dets indbyggeres livskvalitet og i sidste ende også for de værdier, som Europa repræsenter i verden.
Jeg glæder mig derfor over, at Parlamentet har kunnet tage initiativet til specifikke lovgivningsforanstaltninger såsom større samarbejde om indførelse af et europæisk patent. Jeg anser også standardisering for at være meget vigtig i forbindelse med gennemførelse af innovationer i praksis og i forbindelse med deres anvendelse i små og mellemstore virksomheder.
Zbigniew Ziobro
(PL) Hr. formand! I den tale, jeg holdt her i Strasbourg i november sidste år, understregede jeg de betydelige forskelle, der findes mellem de gamle og de nye EU-medlemsstater, når det gælder finansiel støtte til forsknings- og udviklingssektoren. På længere sigt vil dette resultere i store ubalancer i udviklingen af de enkelte EU-medlemsstater og i det fænomen, der med et grimt ord kaldes "hjerneflugt" af journalisterne, og som fejlagtigt betegnes som intellektuel mobilitet i betænkningen. For at sikre en bæredygtig udvikling i Europa - og jeg vil gerne understrege ordet bæredygtig - må EU øremærke flere ressourcer til udvikling af innovations- og forskningsprojekter i de nye EU-medlemsstater under overskriften bæredygtig udvikling.
Det er også værd at tilskynde de enkelte regeringer til at øge de beløb, der afsættes på budgettet hvert år til forskning, og til at fastsætte en minimumsprocentsats af budgettet, der skal anvendes til projekter af denne art. Et andet nøglespørgsmål er finansiering af innovation inden for SMV-sektoren, som vi bør lægge stor vægt på.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Hr. formand, fru kommissær! Den største udfordring ligger i at gøre tingene anderledes - på en meget mindre fragmenteret måde, at have meget færre parallelle aktiviteter fra medlemsstaternes og EU's side - og også at investere på en mere målrettet måde. Jeg tror, at virksomhederne og borgerne holder øje med os. Betænkningen og forslaget til initiativet Innovation i EU skaber forventninger. Vi bør også forvente meget af det, men jeg vil stadig gerne understrege et par punkter på navnlig den instrumentale side, herunder EU's.
For det første må vi sikre, at finansieringen lettes, og der er skal være flere subsidier og incitamenter for risikovillig kapital. For det andet har vi allerede midlerne, men de er adskilte og separat forvaltet. Regionalfondene, landbrugsfonden osv. Vi må udvikle os i retning af en multifondsstrategi. Vil De være enige heri i de kommende forordninger? Hvilke former for forslag vil dette være omfattet af?
Mit næste punkt er, at vi netop har set, at investering i forskning og udvikling for en stor dels vedkommende ender i de 12 "gamle" medlemsstater, så der er behov for en yderligere fordeling. Der er behov for afbalancering. Hvordan kan man støtte virksomheder og borgere i de "nye" medlemsstater i denne henseende?
Endelig ville jeg gerne sige, at dette er en proces, som vi gerne vil hjælpe med til at overveje. Hvordan vil kommissæren gennemføre denne dialog? Der står i Kommissionens meddelelse, at den ved udgangen af 2011 vil afholde en kongres og træffe andre foranstaltninger. Jeg har allerede haft lejlighed til at tale med kommissæren et par gange, herunder i form af en dialog i forbindelse med topmøderne om viden og innovation her i Parlamentet. Hvordan vil De tilrettelægge dem fremover? Vi ønsker at se mere til Dem. Jeg har rent faktisk stor tiltro hertil. De koordinerer i øjeblikket disse ting i Kommissionen, og det skete ikke før i tiden. Sammen med fru Merkies vil vi holde nøje øje med Dem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne takke fru Merkies for en fremragende betænkning. For at sikre, at initiativet Innovation i EU bidrager til bæredygtig udvikling, skal uddannelsessystemet moderniseres, reglerne for adgang til eksisterende fonde skal forenkles og samordnes, der skal udarbejdes prognoser over de krævede færdigheder, partnerskaber mellem universiteter og virksomheder skal fremmes sammen med standardisering, og intellektuel ejendomsret skal beskyttes. Adgang til bredbånd er imidlertid en absolut forudsætning for initiativet Innovation i EU, da det forbedrer borgernes deltagelsesniveau.
Vi opfordrer til, at der afsættes flere ressourcer til innovation, men jeg mener, at vi af hensyn til konsekvensen, og som vi også har gjort i andre sager, må undgå med denne betænkning at sætte spørgsmålstegn ved samhørighedspolitikkens, den fælles landbrugspolitiks og den flerårige finansielle rammes fremtid. Jeg håber, at dette ændringsforslag vil få støtte fra flertallet i morgen.
Endelig opfordrer vi Kommissionen til at gennemføre EU's innovationspolitik i en handlingsplan med specifikke målsætninger og målbare resultater.
Francesco De Angelis
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne lykønske fru Merkies med hendes fremragende arbejde. Jeg mener, at vi må investere mere i innovation, forskning og viden, og vi må gøre det meget mere modigt. Innovation må ikke blive opslugt af forskning. Innovation og forskning er ikke det samme, og jeg glæder mig over, at denne strategiske skelnen påpeges i betænkningen.
I betænkningen fastsættes der nogle vigtige mål. Den henvender sig til almindelige mennesker og arbejdstagere via social innovation, den indfører foranstaltninger, der skal lette adgangen til kredit og finansiering for små og mellemstore virksomheder, og den etablerer først og fremmest et stadig tættere og mere direkte forhold mellem virksomheder, forskningscentre og vores universiteter.
At lette og forenkle livet for små og mellemstore virksomheder via en kvikskranke og fokusering på talent, kreativitet og innovative idéer er vigtige forudsætninger for vækst og udvikling. Europa må tage innovationspolitikkerne seriøst, hvis vi ønsker at finde en vej ud af krisen og skabe en bedre fremtid for vores yngre generationer.
Ioan Enciu
(RO) Hr. formand! I øjeblikket er forskning og innovation de mest udviklede medlemsstaters privilegium, hvilket er skadeligt for EU. EU må tage denne faktor i betragtning og skabe balance i de potentielle innovative muligheder i hele EU. Der må ydes støtte til de nye medlemsstater til udvikling af deres forskningsinfrastruktur ved at afsætte ekstra ressourcer, som kommissær Quinn lovede for ikke så længe siden. Kun på denne måde kan vi være sikre på at forhindre, at kløften mellem den østlige og den vestlige del af EU bliver større med hensyn til forskning og innovation, hvorved vi kan nå målet om at skabe egentlig Innovation i EU.
Der slås til lyd for, at struktur- og landbrugsfondene skal finansiere innovation og forskning. Jeg mener ikke, at dette hverken er gennemførligt eller retfærdigt. En realistisk løsning ville være at skabe specifikke instrumenter, der vil blive øremærket udelukkende til forskning og innovation.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Hr. formand, hr. kommissær, fru Merkies! Denne strategi er vigtig for alle de europæiske lande, særlig dem, hvis økonomier ikke er konkurrencedygtige nok. Den er vigtig for oprettelsen af små og mellemstore virksomheder. Der skabes mere aktivt job i dag. Det er vigtigt for universiteterne og laboratorierne, hvis overlevelse til dels afhænger af deres forbindelser med de produktive sektorer. Det er vigtigt for det finansielle system, som vil finde et nyt marked i innovation, efterhånden som den klassiske fremstillingsmodel udtømmes.
Innovation står øverst på den europæiske dagsorden, og da den er en søjle i Europa 2020-strategien, vil den skulle have nye finansielle instrumenter, så den ikke bukker under for budgetbegrænsninger i den nuværende situation.
Sluttelig vil jeg gerne lykønske ordføreren, fru Merkies, med hendes vigtige bidrag til et mere innovativt Europa med en mere videnbaseret økonomi.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hr. formand! Jeg vil gerne tilslutte mig de mange lykønskninger, som min kollega fra min gruppe allerede har modtaget for at have udarbejdet denne fremragende betænkning. EU står ved en vanskelig skillevej. På den ene side må vi hurtigt tage de problemer, som krisen har medført, op, og på den anden side må vi vedtage foranstaltninger nu, så vi kan finde et passende svar og gennemføre de langsigtede forpligtelser, vi har indgået for at imødegå udfordringer som klimaændringer, energisikkerhed, fødevaresikkerhed, vores aldrende samfund og så videre.
I dagens globale kontekst har innovationspolitikken en enorm indflydelse på alle områder, og i fremtiden vil den blive hovedsøjlen i den økonomiske, kulturelle og sociale udvikling i EU. Hidtil har denne politik været fragmenteret og mere rettet mod akademisk og videnskabelig forskning frem for mod at omsætte innovative idéer til egentlige eller tilpassede produkter eller tjenesteydelser, som vil fremme vækst og jobskabelse.
Jeg støtter den detaljerede strategi for innovationspolitik og mener, at vi sammen må fastlægge en strategisk og integreret innovationspolitik for EU, der er rettet mod praktisk tilpasning.
Miroslav Mikolášik
(SK) Hr. formand! Innovation er en af de vigtigste drivkræfter bag europæisk konkurrenceevne, og uden den ville det være umuligt at nå de strategiske mål, vi har sat os. Der er f.eks. et presserende behov for innovation på områderne folkesundhed og miljøbeskyttelse.
EU og medlemsstaterne må derfor yde finansielle og skattemæssige incitamenter til virksomheder og enkeltpersoner for at fokusere på videnskabelig og teknisk forskning og udvikling på områder, der er mindre lukrative, men yderst gavnlige for befolkningen. Efter min mening afsætter vi fortsat relativt små beløb til forskning på budgettet, og jeg vil derfor også gerne understrege behovet for finansieringsinstrumenter på dette område i fremtidige EU-budgetter.
Området europæisk forskning ville også blive støttet med indførelse af et enkelt europæisk patent, som ud over at beskytte innovatorernes intellektuelle ejendomsret også ville have potentiale til at nedbringe langvarige og dyre bureaukratiske processer og undgå gentagne ansøgninger fra en enhed i alle medlemsstater.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Fru formand! Hvis målene i Europa 2020-strategien om at øge investeringerne i forskning og udvikling til op til 3 % af BNP nås, kan dette skabe 3,7 mio. job og øge det årlige BNP med op til 795 mia. EUR i 2025.
For at nå dette mål har vi dog brug for yderligere 1 mio. forskere ekstra på et tidspunkt, hvor mange af dem tiltrækkes af ikke europæiske lande, hvor der findes mekanismer til fjernelse af de flaskehalse, der forhindrer idéer i at nå frem til markedet. Fragmenteringen af forskningssystemerne og markederne, underudnyttelsen af offentlige indkøb til at fremme innovation, finansieringens usikre karakter og den langsomme standardiseringsproces er problemer, som EU-landene stadig står over for. Vi håber dog, at de vil blive taget seriøst, hvis vi ønsker, at programmet Innovation i EU skal blive en af succeserne i Europa 2020-strategien. Kun på denne måde vil vi kunne opnå bæredygtig vækst i Europa og modstå det stadig større pres fra globaliseringen.
Elena Băsescu
(RO) Fru formand! Initiativet Innovation i EU fremmer en strategisk europæisk politik rettet mod virksomhederne. Der må lægges særlig vægt på det mål, der er fastsat i Europa 2020-strategien. Innovationen skal styres af den offentlige interesse, idet den skal forbedre livskvaliteten og fremme social velfærd. Dette betyder, at globalisering og forskning er nøglefaktorer i den eksterne konkurrenceevne og den økonomiske vækst. Andre faktorer omfatter et aktivt engagement fra SMV'ernes side og inddragelse af de europæiske borgere.
Kommissionen bør fokusere på teknologier, der underbygger mere intelligente, bæredygtige systemer. Alle de strategier, der er forbundet med tilpasning af EU til forholdene efter krisen, skal sigte mod at skabe bæredygtige job. I denne henseende må medlemsstaterne fremme stabile økonomiske modeller baseret på kreativitet.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Fru formand! I et Europa uden grænser og med en løbende globaliseringsproces kan og skal innovation spille en vigtig rolle i forbedringen af social samhørighed ved at forbedre kvaliteten af de tjenesteydelser, der leveres, uanset hvilken sektor de kommer fra.
Bedre tjenesteydelser kræver imidlertid også en forbedring af erhvervsuddannelsen. Jeg mener derfor, at det er gavnligt at iværksætte specifikke erhvervsuddannelsesprogrammer med fokus på innovation og fremme af kreativitet, aspekter, der kan næres, læres og øges i forskellige faser af uddannelsesprocessen. Europa-Kommissionen må tilskynde og støtte medlemsstaterne, så de i højere grad inddrager elementer såsom innovation og kreativitet som en del af de elementer, der udgør de nationale uddannelsessystemer, og fremmer forbedring af samarbejdet mellem uddannelsessystemer og erhvervslivet ved at udvikle nye læseplaner og ph.d.-programmer, herunder på grænseoverskridende niveau.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Fru formand! Tak fordi De har givet mig lejlighed til at tale om dette emne.
(EN) Det påhviler os at sælge budskabet om de muligheder, der findes under syvende rammeprogram (RP7) for forskning og udvikling, til de højere læreanstalter, forskningsorganisationer og virksomheder i den private sektor. Vi må til enhver tid fremhæve de fordele, der kan tilflyde de små og mellemstore virksomheder under det, der er det største offentligt finansierede forskningsprogram i verden.
Støtte til forskning og innovation er afgørende for regioner i EU's yderste periferi, hvis de skal forblive konkurrencedygtige i en stadig mere globaliseret verden. Ud fra et irsk synspunkt hjælper RP7 med at udvikle forskning, som til gengæld skaber job og leverer nye varer og tjenesteydelser til vores befolkninger. Irske organisationer har allerede modtaget 270 mio. EUR inden for landbrug, fødevarer, fiskeri, sundhed, energi, transport og ikt.
Afslutningsvis vil jeg sige, at dette er afgørende vigtigt, særlig i disse meget vanskelige økonomiske tider både i Irland og i hele EU.
Ilda Figueiredo
(PT) Fru formand! På et tidspunkt med alvorlig økonomisk og social krise som den, vi i øjeblikket oplever i en række EU-medlemsstater, er en forhandling om innovation inden for alle videnområder og inden for alle økonomiske og sociale områder velkommen. Det er imidlertid nødvendigt, at denne innovation først og fremmest styres af kriterier om forsvar for offentlige interesser, forbedring af folks livskvalitet, fremme af social velfærd og bevarelse af miljøet og den naturlige balance.
I denne forbindelse er det vigtigt ikke at glemme arbejdsløsheden, der allerede berører omkring en fjerdedel af de unge, hvoraf mange har en højere uddannelse. Vi må ikke glemme, at job i stigende grad er usikre, særlig for kvinder og unge, og vi må ikke glemme stigningen i fattigdommen og den sociale udstødelse.
Tiden er derfor inde til at gå fra ord til handling og til at kræve det nødvendige budget og de nødvendige politikker, der anerkender menneskers virkelige værdi, deres kreativitet og deres innovationskapacitet, og som respekterer arbejdstagernes værdighed.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! En nyere GE-undersøgelse viste, at 85 % af nøglepersonerne mener, at innovation er vejen til fremtidig velstand for EU. En ting er at fastslå det, noget andet er at gøre det til virkelighed. Det er den udfordring, vi står over for.
Jeg havde det privilegium at udarbejde udkastet til udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget om initiativet Innovation i EU, og jeg fremhævede en række punkter. Et af disse var behovet for at undgå dobbeltarbejde. Dette var foranlediget af et svar, som kommissæren kom med under sin høring, hvor hun påpegede, at der navnlig blev forsket i en bestemt salmonellastamme i 40 forskellige institutter - et klart tilfælde af manglende fællestænkning og spild af penge. Vi har også brug for et produktivt samarbejde mellem de forskellige aktører. Jeg så et rigtig godt eksempel herpå i Santiago de Compostela universitet, der sporede forskning hele vejen, indtil en ny virksomhed blev grundlagt. For det tredje må vi udvikle det europæiske patent.
Máire Geoghegan-Quinn
Fru formand! Jeg vil gerne takke alle de medlemmer, der har deltaget i forhandlingen. Jeg tror, at vi alle her er enige om, at vi må forbedre vilkårene for innovation.
De fleste af talerne talte om job. Det er det, initiativet Innovation i EU handler om. Det handler om at tage meget grundlæggende "blue sky"forskning, som vi er så gode til i EU, og omsætte den hele vejen til markedet, så vi skaber job her, og de ikke skabes i udlandet.
En række talere rejste spørgsmålet om regionernes rolle. Dette er virkelig vigtigt, og vi må udvikle synergivirkninger mellem finansiering til forskning og innovation på den ene side og strukturfondene på den anden side. Fru Merkies understreger rent faktisk dette punkt i sin betænkning. Alle regionerne i Europa bør udnytte deres styrker maksimalt. Jeg skal om nogle uger til Debrecen i Ungarn til konferencen "Uge for innovative regioner i Europa", hvor alle regionerne vil samles for at tale om konceptet intelligent specialisering.
Nogle af de mindre udviklede regioner kan naturligvis høste fordele af det netværkssamarbejde og den knowhow, som forsknings- og innovationsprogrammerne medfører, mens de naturligvis bruger strukturfondene til at opbygge forskningsinfrastrukturer, de har behov for.
Hr. van Nistelrooij rejste spørgsmålet om kongressen om innovation, og jeg vil gerne sige, at den er godt på vej. Som en del af forberedelsen har vi indbudt hr. Reul, formanden for Udvalget om Industri, Forskning og Energi, til at tale om udvalgets repræsentation centralt på kongressen om innovation. Vi har naturligvis også indbudt repræsentanter for medlemsstaternes regeringer, virksomhedsledere, aktører af enhver art, politiske beslutningstagere og så videre.
Vi mener, det er meget vigtigt, for en af de ting, jeg mener er afgørende i forbindelse med innovation, er, at vi bør have et "levende dokument", det vil med andre ord sige, at vi vil have muligheden for på et regelmæssigt grundlag - i Parlamentet, internationalt, på kongressen om innovation og også på stats- og regeringslederniveau - at overvåge fremskridtene, og når fremskridtene går for langsomt, fremskynde dem. Det er meget vigtigt, hvis dette initiativ skal blive en succes, at det skaber den form for job, vi ønsker, og at det i sidste ende giver de resultater, vi forventer, det skal give.
Judith A. Merkies
Fru formand! Jeg vil gerne takke mine kolleger og innovative borgere for alle deres værdifulde bidrag. Det var en meget rummelig proces. Vi er enige her. Vi ønsker at sætte skub i den økonomiske vækst og udvikle en anden, bæredygtig social model. Vi ønsker at stimulere SMV'er og nystartede virksomheder. Vi ønsker at ajourføre vores færdigheder gennem livslang læring. Vi ønsker social innovation. Vi ønsker, at pengene rent faktisk bruges på forskning og udvikling, ikke at man beholder dem i lommen.
Vi er enige om, at forskning ikke er et synonym for innovation. Innovation er et element i sig selv, selv om den måske er udledt af forskning. Begge dele er yderst vigtige, men innovation har behov for et ekstra skub. For at belyse spørgsmålet om finansiering fra landbrugsfondene eller strukturfondene. Det er ikke hensigten, at vi flytter finansiering fra den fælles landbrugspolitik eller strukturfondene til innovationsfondene, men at vi tager højde for innovations horisontale aspekt. Vi har også brug for innovation inden for landbruget og i regionalpolitikken. Vi har brug for den alle steder.
Så hvordan kommer vi videre? Lad os ikke stoppe med denne ene betænkning. Vi kan ikke lade det stoppe her. Lad os føre det videre sammen med medlemsstaterne. Lad os virkelig prøve at ændre vores tankegang. Lad os bruge penge, men lad os ændre politikken. Lad os ændre vores økonomiske model, gå i retning af en bæredygtig model og skabe job.
I betænkningen slås det fast, at innovation ikke blot er et produkt, en proces eller en tjenesteydelse, men også en bevægelse. Så lad os være innovatorer her i dag. Lad os starte en bevægelse. En bevægelse for innovation.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Edit Herczog
Innovation betyder vellykket gennemførelse af idéer i praksis. Vi må ikke tillade, at initiativet Innovation i EU blot forbliver en spændende idé, et politisk mål. I Budgetudvalget arbejder vi beslutsomt på at indarbejde Europa 2020-flagskibet i EU's strategi via en uafhængig finansiel ramme. Initiativet Innovation i EU kan spille en rolle i forandringen af Europas kriseramte økonomi, der vil blive styret af en bæredygtig jobskabelse. Hvis 3 % af EU's BNP virkelig kan øremærkes til forskning og udvikling i 2020, vil der blive skabt 3,7 mio. nye job, hvilket vil øge det årlige BNP med omkring 800 mio. EUR i 2025.
Vi må se det som et faktum, at nøglen og samtidig det eneste effektive redskab til at sikre EU's økonomiske genopsving er forskning og innovation. Derfor må vi enstemmigt støtte, at medlemsstaterne afsætter 1 % af deres BNP til forskning og teknologisk udvikling. Risikovillighed er en forudsætning for vellykket innovation, men det betyder ikke en risikofyldt investering for medlemsstaterne nu. Gevinsten er sikker.
Der er behov for forandring for at opretholde den europæiske konkurrenceevne, og de vigtigste drivkræfter bag denne forandring er forbedring af innovationspotentialet og tilskyndelse af flere mennesker i Europa til at blive iværksættere. Det er årsagen til, at vi reviderede Small Business Act og bragte den i overensstemmelse med akten for det indre marked, der også kan fremvise en synergieffekt med initiativet Innovation i EU. Vores foranstaltninger skal harmoniseres, for på denne måde vil effektiviteten også blive øget mange gange.
Jarosław Kalinowski
Innovation, konkurrenceevne, bæredygtig udvikling, kreativitet, effektivitet - dette er alt sammen pæne ord, der passer rigtig godt ind i de aktuelle politiske, økonomiske og arbejdsmarkedsmæssige tendenser, men ligger der nogen konkrete foranstaltninger eller egentlige projekter bag ordene? Dem, der hører dem, vil helt sikkert reagere positivt på brugen af dem, og de vil hjælpe dem til at fremme de idealer, de repræsenterer og til at vinde støtte til dem. Lad os dog ikke glemme, at disse slogans skal bakkes op af praktiske foranstaltninger, og at der skal træffes passende lovgivningsmæssige beslutninger og gennemføres love, som vil bidrage til realiseringen af de målsætninger, der er blevet nævnt, nemlig målsætningerne i Europa 2020-strategien. Europa og europæerne har et enormt potentiale. Det er vores opgave at skabe de rette vilkår for, at dette potentiale kan udnyttes fuldt ud.
Joanna Senyszyn
Som medlem af Kultur- og Uddannelsesudvalget støtter jeg initiativet "Innovation i EU". Jeg vil gerne fremhæve den rolle, som uddannelse, erhvervsuddannelse og social forskning (i bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse) spiller inden for rammerne af dette direktiv. Det er vigtigt at forenkle de administrative procedurer, der indgår i fremsendelse af ansøgninger til EU-programmer inden for videnskabelig forskning og innovation på en sådan måde, at det er muligt for virksomhederne og de videnskabelige institutioner at deltage i dem. Forenklede procedurer vil også sikre, at offentlige midler bruges mere effektivt, og at den administrative byrde nedbringes.
Innovationspolitikken bør gå hånd i hånd med politikken inden for erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedspolitikken. Nye produkter og tjenesteydelser skal bidrage til at øge beskæftigelsesniveauet og fremme forudsigelsen af fremtidige tendenser og de kvalifikationer, der er behov for på arbejdsmarkedet. Da kvinder kun tegner sig for 30 % af de europæiske forskere og kun 13 % af direktørerne for europæiske forskningsinstitutioner, vil jeg gerne understrege behovet for, at der i initiativet "Innovation i EU" tages hensyn til fremtidige retningslinjer vedrørende en mere afbalanceret repræsentation af kvinder og mænd i de videnskabelige discipliner. Jeg vil også opfordre til, at medlemsstaterne gennemfører sådanne retningslinjer effektivt.
