Účinnější politika EU pro Jižní Kavkaz: přikročit od slibů k akcím - Přístup v oblasti regionální politiky k Černému moři (rozprava)
Předsedající
Další bod na pořadu jednání je společná rozprava o těchto zprávách:
zpráva Lydie Polfer za Výbor pro zahraniční věci - Účinnější politika EU pro Jižní Kavkaz: přikročit od slibů k akcím, a
zpráva Roberty Almy Anastase za Výbor pro zahraniční věci - , O přístupu k regionální politice v oblasti Černého moře
Lydie Polfer
zpravodajka. - (FR) Vážený pane předsedající, ráda bych poděkovala členům komise pro mezinárodní obchod a zejména svým kolegům z komise pro zahraniční věci, kteří aktivně přispěli k utváření této zprávy - naším cílem bylo, aby tato zpráva byla vyvážená, a nakonec jsme ji přijali jednohlasně.
Ano, o tyto tři kavkazské země je velký zájem. Arménie, Ázerbájdžán a Gruzie, které vznikly po rozpadu SSSR, ještě dnes nesou následky dědictví těchto dob, zejména v podobě nevyřešených konfliktů v Náhorním Karabachu, v Abcházii a v Osetii, jež narušují vztahy mezi nimi a jejich sousedy a vyvolaly zhoubné horečné zbrojení. Avšak tyto tři země se rozhodly přijmout evropské hodnoty, již v 80. letech se staly členy Rady Evropy a později podepsaly dohody o partnerství a spolupráci s Evropskou unií.
S ohledem na jejich geografickou blízkost a jejich umístění v tranzitní zóně mezi Íránem, Tureckem, Ruskem, Kaspickým mořem a Černým mořem je v našem zájmu pomoci těmto zemím posílit v tomto regionu demokracii a právní stát a nastolit životaschopný rámec rozvoje a regionální spolupráce, který umožní dosáhnout politickou stabilitu. Je to o to důležitější, že ačkoli tyto země již zažily silný růst, stále ještě vykazují vysokou míru chudoby a nezaměstnanosti.
Možná opatření jsme analyzovali v různých kapitolách, které stručně shrnu. Pokud jde o evropskou politiku sousedství, kladli jsme důraz na přístup několikerého druhu založený na vlastních zásluhách, i když oblast regionální spolupráce se pro nás stala významným cílem. Žádáme Komisi, aby rozšířila své kontakty s občanskou společností, a zejména podporujeme iniciativu provést studii proveditelnosti ve věci dohody o volném obchodu s Gruzií a Arménií a podpořit Ázerbájdžán v procesu přistoupení k WHO.
Téma "demokracie, lidská práva a právní stát" je samozřejmě zásadním prvkem a my vítáme úsilí Arménie po ústavní reformě, avšak vybízíme ji, aby v těchto snahách pokračovala v oblasti zřízení nezávislé justice a nezávislé veřejné správy. Pokud jde o Ázerbájdžán, jsme sice znepokojeni zhoršením stavu lidských práv a svobody médií, avšak na druhou stranu vítáme prezidentskou milost, díky které bylo propuštěno několik novinářů, a žádáme vyšetřování údajného policejního násilí. Pokud jde o Gruzii, která od roku 2003 přijala rozsáhlé reformy a prošla bouřlivým obdobím, o kterém dobře víme, těší nás mírový průběh prezidentských voleb, ale velmi napjatá atmosféra a údajné porušování lidských práv nás vedou k žádosti, aby úřady bezodkladně podané stížnosti vyšetřily. Také žádáme opoziční síly, aby přijaly zodpovědný přístup a respektovaly volby. Obecně žádáme od všech tří zemí, aby zaručily svobodu vyjadřování, shromažďování a médií i vyvážený a čestný přístup opozice k médiím, a vyzýváme je, aby posílily boj s korupcí a nastolily prostředí příznivé pro investice. Pokud jde o vyjednávání o udílení víz pro Gruzii, nelze než Komisi a Radě doporučit, aby tato jednání vzhledem k událostem v Abcházii a Osetii zahájila.
Pokud jde o mírové řešení konfliktů, je to samozřejmě stěžejní podmínka, bez které nebude trvalé stability v regionu dosaženo. Myslím, že jsme tuto otázku pojednali vyváženým způsobem. Nebudu se k tomu vracet podrobně, pouze připomenu, jak jsme ostatně zdůraznili, že dosavadní rozpor mezi zásadou sebeurčení a územní nedotknutelností přispíval k prodlužování konfliktů v regionu a že tento problém bude moci být překonán pouze vyjednáváními založenými na zásadách obsažených v Chartě OSN a Závěrečném aktu helsinské konference. Doufejme, že poslední návrhy skupiny z Minsku přispějí k překlenutí těchto rozporů. Byl by to ten nejlepší dárek pro stovky milionů uprchlíků a přesídlených osob, kteří touto situací krutě trpí.
Pokud jde o spolupráci v oblasti energetiky a dopravy, je jasné, že nové iniciativy zvyšují možnosti na otevření, avšak je čím dál tím zřejmější, že se tím izolace Arménie stává stále závažnější.
Závěrem bych ráda poznamenala, že jediným cílem naší zprávy je ukázat náš upřímný zájem o region Jižního Kavkazu, jeho obyvatele, jejich historii, jejich cíle a tužby a dát najevo, že bychom je rádi lépe poznali, abychom jim mohli pomoci v jejich realizaci.
Roberta Alma Anastase
zpravodajka. - (RO) Před rokem v lednu 2007 přesně v tomto sále jsme slavili přistoupení Rumunska a Bulharska. Uvažovali jsme o nových příležitostech pro oba nové členské státy i pro Evropskou unii jako celek. Mezi nutnými a samozřejmými předpoklady zaznívalo aktivní a důsledné zapojení v černomořské oblasti i rozvoj skutečné politiky regionální spolupráce srovnatelné s politikami souvisejícími se středomořským a severním rozměrem.
Nyní, v lednu 2008, mám jakožto zpravodajka pro černomořskou spolupráci výsadu zahajovat tuto plenární rozpravu, během níž se bude diskutovat o doporučeních Parlamentu pro rozvoj černomořské synergie, kterou v dubnu navrhla Evropská komise. Tato doporučení jsou výsledkem širokého procesu reflexe a konzultací se všemi zainteresovanými kolegy i s nezávislými odborníky a státními úředníky.
Zpráva zdůrazňuje strategický význam oblasti Černého moře pro Evropskou unii a mimořádně jasně vymezuje cíl politiky spolupráce v této oblasti: jde o vytváření společného prostoru bezpečnosti, demokracie a prosperity. Zpráva podtrhuje důležitost regionální spolupráce při mobilizaci deseti sousedních zemí směrem k dialogu a společné akci a vzájemné skloubení jejich rozmanitosti i obrovského potenciálu, který nesmíme opomíjet. V důsledku toho je základní povinností Evropské unie zaujmout vůdčí úlohu při podpoře aktivní regionální politiky v oblasti Černomoří.
Základní otázka, na kterou se zpráva snaží odpovědět, je následující: jak můžeme posílit a účinně provádět evropskou politiku regionální spolupráce v černomořské oblasti, abychom dosáhli cíle vytvořit společný prostor bezpečnosti, demokracie a prosperity?
Především je nutné, aby Evropská unie přistoupila k rozhodné, smysluplné a na výsledky orientované akci. V tomto ohledu zpráva identifikuje tři základní otázky: mobilizace všech relevantních finančních nástrojů, zesílená spolupráce s ostatními institucemi a orgány v této oblasti a v neposlední řadě monitorovací akce k zajištění jejich kontinuity a účinnosti a příprava akčního plánu.
Zpráva také Evropské unii doporučuje, aby se zaměřila na pět prioritních oblastí. Oblast Černomoří má bezesporu strategický význam pro bezpečnost a diverzifikaci dodávek energie v Evropské unii a vyžaduje komplexní přístup, který toto zohlední. Je však nezbytné, aby se Evropská unie neomezila pouze na hospodářskou spolupráci, ale aby si vytyčila cíl vytvořit region, kde bude vládnout stabilita, demokracie a dobré řízení. Černomořská politika EU bude úplná jedině tehdy, až se Evropská unie začne s nasazením věnovat řešení stávajících konfliktů, a v tomto ohledu je zásadně důležitý rozvoj občanské společnosti, osobní kontakt a dobré vztahy mezi sousedy.
Protože zde hovoříme také o zprávě paní Polferové o Jižním Kavkaze a země v tomto regionu jsou součástí širší černomořské oblasti, chci vyjádřit nad touto zprávou potěšení. Je důležité, že se obě zprávy shodují ve svých hlavních myšlenkách a v tom, že podtrhují význam spolupráce a dialogu mezi všemi státy jako předpoklad pro rozvoj a prosperitu a zdůrazňují, že se Evropská unie musí v oblasti důsledně zapojovat.
Závěrem bych ráda poděkovala všem, kdo ke zprávě o Černomořské synergii přispěli. Děkuji za spolupráci a jednohlasnou podporu svých kolegů ze všech skupin. Doufám, že ve stejném duchu budou Evropská unie a země Černomoří vyvíjet společné úsilí o rozvoj regionální spolupráce v této oblasti.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - Vážená paní předsedající, budu hovořit trochu déle, protože reaguji na dvě zprávy. Jedná se o dvě vynikající zprávy, která na náš dnešní pořad jednání přinášejí jednak složitou otázku politiky sousedství a jednak otázku černomořského regionu. Při čtení zpráv jsem se skutečně utvrdila v přesvědčení, že ačkoli jsou základním kamenem Evropské politiky sousedství bilaterální vztahy, mnoho výzev a příležitostí, které před námi stojí, si podle mého názoru vyžaduje reakci na subregionální či regionální úrovni, což již zde zaznělo.
Nejprve bych ráda hovořila o regionu Jižního Kavkazu. Souhlasíme s většinou názorů obsažených ve vynikající zprávě o Jižním Kavkazu. Začlenění Arménie, Ázerbájdžánu a Gruzie do naší politiky sousedství všechny tyto tři země postupně přiblíží Evropské unii na základě společných evropských hodnot.
Komise na jaře zveřejní své zprávy o pokroku týkající se realizace tří akčních plánů v oblasti Evropské politiky sousedství a poskytne tak aktuální informace o současné situaci v oblasti našeho společného úsilí.
Víme, že práce ještě zbývá mnoho. Dodržování demokracie, lidských práv a právního státu je zatím nestabilní a vyžaduje zlepšení. Dnes jsem například absolvovala výměnu názorů ohledně těchto zemí s panem Hammarbergem, komisařem pro lidská práva v Radě Evropy. Jsme nadále znepokojeni situací v oblasti lidských práv a svobody médií v Ázerbájdžánu. Nedávné politické události v Gruzii ukazují, že svoboda vyjádření politických názorů prostřednictvím médií je zásadní pro stabilitu a navzdory například pokroku v Arménii je potřeba další úsilí, pokud jde o boj proti korupci a plnému dodržení lidskoprávních standardů. I přes rychlý hospodářský růst je v regionu dosud rozšířena chudoba a my nadále vybízíme k hospodářským reformám, ke krokům ke zlepšení podnikatelského prostředí, ale také k posílení právního státu. A já rovněž souhlasím s tím, že je zapotřebí více aktivit regionální spolupráce, zejména v oblasti energie, dopravy a životního prostředí, jak to je ve zprávě paní Polferové zdůrazněno. Doufáme, že Evropská unie bude schopna zaujmout k podpoře urovnávání konfliktů v tomto regionu odvážnější a proaktivnější postoj.
Jak jsem zmínila v nedávném sdělení o Evropské politice sousedství, Evropská unie by mohla poskytnout ještě více pomoci tím, že se konfliktním otázkám vyhne vyřešením jejich základních příčin a vybudováním důvěry na obou stranách hraničních linií.
Jak zpráva zdůrazňuje, konkrétní kroky ze strany Komise ve smyslu šíření pomoci a informací mohou k těmto účelům alespoň přispět. Řešení problémů, které jsem stručně popsala, tedy na nadcházející měsíce zůstává hlavní prioritou mé Komise pro oblast Jižního Kavkazu.
Za tímto účelem budeme nadále využívat celou řadu příslušných programů finanční asistence EU. K většímu zviditelnění a účinnějšímu fungování nám jistě napomůže také posílení naší delegace v Arménii a zřízení delegace v Ázerbájdžánu na začátku roku 2008.
Dovolte, abych zvláštní zmínku věnovala aktuálním prezidentským volbám v Gruzii. Jak víte, mezinárodní volební pozorovací mise, ke které přispěl i Evropský parlament, potvrdila, že volby byly celkově v souladu se standardy OBSE a Rady Evropy. Mezinárodní volební pozorovací mise však zjistila několik pochybení a nedostatků. A nejnaléhavějším úkolem je nyní tyto problémy řešit, tedy vyšetřit všechny stížnosti na volby a vytvořit odpovídající podmínky pro nadcházející volby zákonodárného sboru. Jsme připraveni Gruzii nadále podporovat v tom, aby tyto povinnosti splnila rychle a řádně.
Pokud jde o Černé moře, souhlasím také s většinou zprávy o přístupu k regionální politice v černomořské oblasti. Zpráva je cenným politickým impulsem pro naše dubnové sdělení o synergiích v oblasti Černého moře a já se domnívám, že je významnou skutečností, že po závěrech Rady z loňského května a po ukončení probíhající diskuse na půdě Evropského parlamentu stvrdí všechny klíčové instituce EU potřebu zavést regionální a komplexní přístup k naším politikám uplatňovaným v oblasti Černého moře.
Načasování parlamentní zprávy je velmi příhodné. Výsledkem naší iniciativy bude setkání ministrů zahraničí zemí EU s jejich protějšky z černomořského regionu při jednání v rámci synergií v oblasti Černého moře za méně než měsíc v Kyjevě. Setkání se zúčastní rovněž mezinárodní organizace a organizace z oblasti Černého moře a těšíme se na diskuse, které doufejme přivítají a podpoří navýšenou podporu EU pro spolupráci v černomořské oblasti a určí prioritní oblasti pro koordinované kroky.
Dovolte mi, abych několik těchto kroků zmínila. Komise podporuje dialog v oblasti Černého moře o energetické bezpečnosti za pomoci struktury INOGATE. Nadále vybízíme k právní a regulační harmonizaci prostřednictvím procesu z Baku. Naším úmyslem je nadále úzce spolupracovat s našimi partnery při rozvíjení nové energetické infrastruktury ve formě budování energetického koridoru přes Černé moře. A spolupráce v černomořské oblasti vylepší koordinaci mezi programem TRACECA, celoevropským transportním přístupovým programem, a transportními programy naších partnerů. Rovněž se chystáme zahájit regionální dialog o mořských politikách v Černém moři a o zavedení koordinace regionálního rybolovu.
Komise pracuje na posílení spojení Černé moře-Dunaj a chystáme se připojit ke komisi pro Černé moře, která se zabývá úkoly souvisejícími se životním prostředím.
Komise pracuje na některých návrzích v oblasti regionálních plánů boje proti klimatickým změnám a rovněž jsme začali realizovat program přeshraniční spolupráce v černomořském regionu se zaměřením na občanskou společnost a místní samosprávu.
S partnery z oblasti Černého moře diskutujeme o celé řadě návrhů týkajících se boje proti organizovanému zločinu, obchodu a kultury a rozvinuli jsme kontakty s regionálními organizacemi černomořské oblasti, zejména s Organizací černomořské hospodářské spolupráce.
Pokud jde o financování synergií v oblasti Černého moře, bude hlavním principem spolufinancování. Ústředním prvkem finančního příspěvku EU bude určitě Evropský nástroj sousedství a partnerství, avšak použijí se také další nástroje EU včetně nástrojů tematických a v případě Turecka půjde rovněž o nástroj předvstupní pomoci.
Ministerská schůzka v Kyjevě poskytne prostor k diskusi i k návrhům a ke koordinaci iniciativ EU s představami našich partnerů. Očekáváme, že v regionálním kontextu černomořské oblasti se otevře nový prostor pro spolupráci založenou na rovnocenném partnerství se všemi východními zeměmi v rámci Evropské politiky sousedství a s důležitými partnery, jako je Rusko a Turecko.
Naše nasazení v černomořské oblasti může vyústit v dlouhodobou snahu s jasným potenciálem zvýšit stabilitu, pokrok a prosperitu v celém regionu, a k takovému úspěšnému výsledku je podpora Parlamentu mimořádně důležitá.
Marusya Ivanova Lyubcheva
zpravodajka stanoviska INTA. - (BG) Vážená paní předsedající, vážená paní komisařko, vážení kolegové, Výbor pro mezinárodní obchod blahopřeje Evropské komisi a zpravodajkám k aktuálnosti a k vyváženému přístupu k Černomoří a celé oblasti.
Černomoří je hranice Evropské unie, geostrategická křižovatka a tranzitní region, oblast spolupráce v oblasti obchodu, rybolovu, turistice, lodní dopravy, strategická oblast pro evropskou energetickou politiku.
Výbor pro mezinárodní obchod vyzývá k lepší koordinaci spolupráce prostřednictvím zvláštní černomořské strategie a upozorňuje na účast Unie v infrastrukturních projektech týkajících se přenosu energetických zdrojů.
Je důležité podporovat investice do ochrany životního prostředí, prevence rizik, odstraňování následků katastrof a záchranných operacích pro případ nehod, jako byly ty, k nimž došlo v Kerčské úžině, nebo jako bylo ztroskotání bulharské lodi Vanessa.
V zájmu zajištění otevřených postupů a vysokého standardu regionu musí Evropský parlament musí zařadit sledování ropovodu Burgas - Alexandroupolis k ostatním sítím přepravy plynu a ropy, protože jsou do tohoto ropovodu zapojeny členské státy Evropské unie. Blahopřejeme Evropské unii k tomu, s jakou zodpovědností přistupuje k "černomořské výzvě", a k zodpovědnosti za obyvatele této oblasti.
Eugenijus Maldeikis
Předně bych rád poděkoval zpravodajce paní Polferové za velmi přesný rozbor tak citlivé oblasti, jako je Jižní Kavkaz, i za předložené návrhy a opatření, nad nimiž se dnes zamýšlíme. Politika EU v oblasti Jižního Kavkazu tradičně hodnotí zejména aspekty energetiky a dopravy z hospodářského hlediska. Já bych rád spíše upozornil na význam účinné obchodní politiky EU v tomto regionu, protože umožňuje hospodářství rychlejší restrukturalizaci, rozvoj průmyslu a snížení míry chudoby, zatímco energetické projekty země nepovažují vždy za přínosné. Hovoříme-li o účinných politikách EU, které jsou pro oblast Jižního Kavkazu velmi důležité, rád bych zdůraznil dva body. Za prvé stále čekáme na studii proveditelnosti Komise hodnotící co nejširší dohody o volném obchodu s Arménií a Gruzií a dále vybízíme Komisi a Radu k provedení opatření, která zemím Jižního Kavkazu pomohou získat co největší přínos z Obecného systému preferencí.
Silvia-Adriana Ţicău
zpravodajka stanoviska za Výbor pro průmysl, výzkum a energii. - (RO) Díky přistoupení Rumunska a Bulharska se Evropská unie stala významným aktérem v oblasti Černého moře. Region má geostrategický význam pro bezpečnost Unie a diverzifikaci dodávek energie díky blízkosti ke Kaspickému moři, Blízkému východu a Střední Asii.
Zásady Evropské unie nemohou být prosazovány pouze na základě politických hodnot. V tomto regionu je nutno podporovat otevřené, transparentní trhy.
Výbor ITRE zdůrazňuje důležitost projektu Nabucco pro diverzifikaci dodávek a vyzývá členské státy, aby spolu se svými partnery zajistily jeho realizaci. Vítáme jmenování koordinátora pro tento prioritní projekt evropského zájmu.
Pro zajištění mezinárodního obchodu a přepravy ropy a plynu v této oblasti je nutné vypracovat infrastrukturu přístavů Společenství na pobřeží Černého moře a Dunaje. Výbor ITRE vyjadřuje politování nad nedostatkem koordinace investic do projektů v oblasti energetiky, dopravy a cestovního ruchu v tomto regionu a upozorňuje na nebezpečí znečištění v Černém moři.
Výbor ITRE si uvědomuje důležitost Černomořského fóra a Organizace černomořské hospodářské spolupráce , ale zároveň doporučuje, aby byla pro Černomoří nastaven evropský rozměr založený na modelu Severního rozměru.
Bernd Posselt
jménem skupiny PPE-DE Group. - (DE) Vážená paní předsedající, nemůžeme hovořit o Jižním Kavkaze, aniž bychom si vzpomněli na svou bývalou kolegyni, poslankyni Ursulu Schneider, které na tomto regionu obzvláště záleželo a které vděčíme za skutečnost, že koloniální výraz Zakavkazsko byl nahrazen pojmem "Jižní Kavkaz". Region sestává ze tří velmi odlišných zemí se starobylými kulturami, které však v nedávné minulosti trpěly pod nátlakem kolonialismu a neokolonialismu. Proto musíme k tomuto regionu přistupovat velmi citlivě.
Arméni ze západní Arménie se stali oběťmi genocidy, která vedla k tomu, že Turecko dnešní Arménii - tedy Arménii východní - považuje za nepřijatelnou překážku. Gruzie byla zvláštním způsobem kolonií Ruska a Sovětského svazu, což vedlo k tomu, že Moskva doposud využívá a zneužívá gruzijské separatistické síly k destabilizaci této země. Ázerbájdžán je v podobné situaci.
Ze všech těchto důvodů musíme mít my, Evropská unie, v tomto regionu silnou roli, protože to kdysi býval region, kde pro jednou chybné trendy neprosazovali Evropané, ale jiní. Proto zde máme jedinečnou příležitost ke zprostředkování, demokratizaci a stabilizaci a musíme smířit protikladné principy a zájmy. Patří sem samozřejmě stabilní hranice, ale také právo občanů na sebeurčení.
V co největším rozsahu musíme podporovat práva menšin, ale zároveň musíme zabránit ničivému separatismu. Musíme zachovat své komoditní zájmy a geopolitické zájmy, ale zároveň si uvědomovat, že se nejedná o kolonie, ale o partnery s vlastními zájmy a vlastní důstojností, kteří si zasluhují, aby byla jejich důstojnost konečně vzata na vědomí.
Proto zpráva paní Polferové činí této obtížné výzvě znamenitým způsobem zadost a rovněž děkuji paní komisařce za ohromné úsilí, které pro tento region vyvíjí.
Adrian Severin
jménem skupiny PSE. - Vážená paní předsedající, Jižní Kavkaz je mimořádně významný region, a to nejen pro Evropskou unii, ale i pro většinu globálních aktérů. Domnívám se, že by Evropská unie měla vymezit své zájmy v tomto regionu. Tyto zájmy lze shrnout jako dosažení míru a stability v oblasti Jižního Kavkazu, dostatečně velkého volného a integrovaného trhu, otevřené zóny pro bezpečný tranzit strategického zboží a institucí a legislativy, které budou interoperabilní s institucemi a legislativou Evropské unie.
V zájmu prosazování našich zájmů by Evropská unie měla vybudovat patřičné přizpůsobené a specifické bilaterální vztahy s členskými státy tohoto regionu. Podstata těchto bilaterálních vztahů by měla vyplývat z našeho regionálního strategického přístupu, nemělo by to být naopak.
Jelikož zemím Jižního Kavkazu nemůžeme nabídnout členství v Evropské unii, musíme jim nabídnout model Evropské unie a výrazně jim pomoci při jeho vylepšování. Evropská unie by měla bez váhání využít všech prostředků k tomu, aby v oblasti Jižního Kavkazu dosáhla svých regionálních cílů. Zároveň musíme vzít na vědomí, že na regionu mají zájem i ostatní mezinárodní aktéři a již si uvědomujeme skutečnost, že Evropská unie nemůže svých priorit dosáhnout bez spolupráce s ostatními globálními hráči.
Některé nevyřešené konflikty v oblasti jsou totiž součástí širšího propojeného problému, který souvisí s postsovětským statusem Ruska. Proto by se Evropská unie měla do řešení tohoto problému s odvahou pustit a pokusit se vyjednáváními dospět k řešení, pokud jde o způsob, jakým by si Rusko, Evropská unie a ostatní globální aktéři měli rozdělit zodpovědnost za zaručení udržitelné regionální i globální stability a bezpečnosti.
Na druhou stranu si musíme uvědomovat, že v oblasti Jižního Kavkazu dochází ke střetu mezi zásadami územní nedotknutelnosti a sebeurčení. Můj názor je ten, že bychom tento střet principů mohli překonat kombinací regionální integrace po vzoru modelu společenství Evropské unie s odpovídajícím uplatněním vnitřního sebeurčení, devoluce a autonomie. K tomu by byla zapotřebí vyjednávání v dobré víře, politická vůle, pragmatičnost a dodržování ustanovení mezinárodního práva. Je pravý čas na to, aby Evropská unie v oblasti Jižního Kavkazu přešla od slibů k činům. Doufám, že se tak skutečně stane.
Janusz Onyszkiewicz
Paní předsedající, rád bych navázal na závěrečná slova předřečníka. Jde o to, aby se z přepravních cest pro plyn a ropu přes Černé moře stala realita.
Všichni v Evropské unii říkáme, že se jedná o strategické projekty, že projekt Nabucco je strategický projekt. Už to říkáme celá léta, ale zatím se s tím vůbec nic neudělalo. Otázka je tato: když jsou s tím takové problémy, nemůžeme použít nějaký fond nebo něco jiného, tak jak to bylo v případě projektu Galileo, abychom tento projekt uskutečnili? Nebudou-li v tomto ohledu podniknuty žádné praktické a viditelné kroky, Rusové brzy postaví přes Černé moře své vlastní plynovody a výsledkem bude, že se celý náš rozsáhlý program diverzifikace transportních cest sesype.
Ale jde také o něco jiného. To něco je skutečnost, že Evropa se zásobuje z celého regionu Kaspického moře. Samotný Ázerbájdžán může Evropu po dobu pěti let zásobovat třetinou plynu, který Evropa v současné době odebírá z Ruska, ale je tu také Kazachstán a Turkmenistán. Avšak abychom mohli z těchto území přivést plynovody, které neprocházejí přes území Ruska, museli bychom vyřešit problém statusu Kaspického moře, jinými slovy museli bychom s konečnou platností rozhodnout, jestli máme Kaspické moře považovat za jezero, nebo za moře. Podle všeho by daleko rozumnější a přínosnější cestou kupředu bylo zvolit možnost všeobecného uznání Kaspického moře jakožto moře, protože tím by se opravdu velmi usnadnila výstavba plynovodů nebo jiných produktovodů pod touto vodní plochou, ať už z Turkmenistánu nebo z Kazachstánu.
V této souvislosti bych tedy rád vyzval orgány Evropské unie, aby přestaly věčně opakovat tvrzení, že problém plynovodu Nabucco a problém ropovodu Oděsa-Brody-Gdaňsk jsou pro Evropskou unii důležité otázky. Potřebujeme přikročit k činům, jinak nás v této oblasti předběhnou jiní.
Adam Bielan
Paní předsedající, také já bych rád paní Polferové poblahopřál k vypracování této vynikající zprávy.
Naše dnešní diskuse se věnuje regionu, který je pro celou Evropskou unii mimořádně důležitý, regionu, který má nebývalý význam z hlediska energetického zabezpečení EU. Název zprávy - Účinnější politika EU pro Jižní Kavkaz: přikročit od slibů k akcím - je jasným důkazem toho, že Evropská unie byla v posledních letech v otázce tohoto regionu nezvykle pasivní. Je to však region, který je konkurenčním kolbištěm těch nejdůležitějších mezinárodních hráčů, nejen Evropské unie, ale i Ruska, Spojených států a Číny. Je to region mimořádně rychlého hospodářského růstu. Postačí uvést, že v roce 2006 překročil hospodářský rozvoj Ázerbájdžánu 35 %.
Letošní rok však může znamenat zlom, rok 2008 by se mohl stát krizovým rokem. Nic si nenalhávejme: příklad Kosova by mohl být severním sousedem Gruzie využit jako záminka k narušení územní nedotknutelnosti této země. Proto doufám, že Evropská unie Rusku neumožní podporovat separatistické snahy v Abcházii a Osetii.
Marie Anne Isler Béguin
Vážená paní předsedající, paní komisařko, nejprve chci poblahopřát našim dvěma zpravodajkám. Zpráva paní Polferové přichází v příhodnou dobu, protože se vzhledem k událostem v Gruzii stáváme přímými svědky potíží při budování demokracie.
Tato zpráva je vyvážená a shrnuje velké geostrategické výzvy v oblasti Jižního Kavkazu. Je důležité připomenout, že politiky sousedství nás zavazují k tomu, abychom tyto země podpořili a pomohli jim. Máme k nim politickou a morální zodpovědnost, ale tyto státy mají stejnou zodpovědnost k nám, zejména pokud jde o lidská práva a svobodu vyjádření, jak jste to, paní komisařko, zdůraznila.
Také u těchto tří zemí musí naše podpora spočívat hlavně v řešení konfliktů. V současné době má Unie tyto konflikty pouze pod kontrolou. Bez politického kompromisu mezi Arménií a Ázerbájdžánem v oblasti Náhorního Karabachu a bez mírového plánu mezi Gruzií na jedné straně a Jižní Osetií a Abcházií na straně druhé tyto země nebudou moci znovu navázat vztahy založené na důvěře a nastolit mezi sebou a se svými velkými sousedy udržitelnou stabilitu.
Pokud jde o pomoc demokracii, demokracie je každodenní realitou. Avšak události, které Gruzií otřásly, tuto zemi bohužel uvrhly do politické krize, ze které dosud nenalezla východisko, protože opozice v ulicích protestuje proti výsledkům prvního kola prezidentských voleb.
Samozřejmě, v reakci na demisi prezidenta vzal pan Sakašvili opozici zkrátka a nechal jí jen omezený čas na přípravu voleb. Samozřejmě, tato volební kampaň nebyla spravedlivá, protože dva kandidáti měli oproti ostatním výhodu možnosti vynaložit značné prostředky. Samozřejmě, kampaň byla poznamenána zvěstmi a zjištěními o povolebním puči chystaném jedním opozičním kandidátem, ale přesto je nutno poznamenat, že v den voleb - a my jsme tam jakožto pozorovatelé byli - nezaznamenali pozorovatelé žádný významný incident, a pozorovatelů nebylo nikdy u voleb v tak malé zemi tolik.
Spolu s mezinárodním společenstvím a vnitrostátními i mezinárodními nevládními organizacemi jsme byli svědky obecné svobody vyjádření občanů, i když jsme zaznamenali četné závady i zastrašování, avšak nejednalo se o systematické jevy.
Ve svých závěrech jsme zdůraznili povinnost dodržovat legální postupy, brát v úvahu veškeré stížnosti a k definitivním výsledkům přihlížet až po přezkoumání všech sporných bodů, a tak byly anulovány výstupy z několika desítek volebních místností.
V současné době však situace rozhodně není vyřešena a musíme nadále vyzývat gruzijské představitele ze všech politických pólů k navázání dialogu a v pokračování v tomto dialogu, úřady k vyslyšení požadavků opozice, a opozici, jež během těchto voleb získala důvěryhodnost, k tomu, aby se zhostila svého dílu zodpovědnosti při navrhování kompromisů, protože Gruzie skutečně potřebuje nalézt své místo, které zaujala po růžové revoluci, místo země, který již překonal doby násilí a nestability. To požaduje gruzijský lid a nyní to žádá i od Evropské unie, a my musíme při gruzijském lidu stát.
Athanasios Pafilis
jménem skupiny GUE/NGL. - (EL) Paní předsedající, rád bych vyjádřil naše hluboké znepokojení nad trendy, které se objevují v tomto regionu, v němž bydlí miliony pracujících desítek různých národností. Tyto trendy je vystavují obrovskému nebezpečí, protože se zintenzivňují imperialistické střety mezi Spojenými státy americkými, Ruskem a Evropskou unií související se zdroji energie a kontrolou nad trhy a přepravními cestami energií. Zbytek je jen rétorika.
Rozšíření NATO o země tohoto regionu - a děsivě blízké připojení Ukrajiny a Gruzie - bohužel přináší ještě více faktorů přispívajících k destabilizaci tohoto regionu. K nestabilitě přispívají také cizí základny a armády rozmístěné v citlivých styčných bodech, jako by se připravovaly nové vážné vojenské konflikty.
Nedávná zpráva, že se má v regionu kolem bulharského Burgasu, tam, kde začíná nový ropovod Burgas-Alexandroupolis, rozmístit 3 000 amerických vojáků, potvrzuje vše, co říkáme, a způsobuje to obrovské znepokojení.
Podobně znepokojivá je informace o přípravách na to, že na Černém moři a Kaspickém moři budou trvale přítomny cizích námořní síly ze země, které do regionu nepatří, jako jsou Spojené státy.
Paní komisařko, hrozící nezávislost Kosova, kterou podporují Spojené státy i Evropská unie, otevře Pandořinu skříňku celé řady podobných problémů v regionu, o kterém hovoříme: v Abcházii, Jižní Osetii, oblasti Krymu, Podněstří a Náhorního Karabachu i další problémy menšin, těch, co již existují i těch, které jsou předznamenávány spory.
Politika dvojího metru, kterou přijímáte, region zničí a vyvolá další krveprolití. Vy jen předstíráte, že vás zajímá územní nedotknutelnost Gruzie a Ázerbájdžánu. Protože se Evropská unie zajímá pouze o způsoby, jak do regionu proniknout, navrhuje uspořádání konference "tři plus tři" o bezpečnosti a spolupráci na Jižním Kavkazu za účasti států skupiny "tři plus tři" - tří zemí Jižního Kavkazu plus Evropské unie, Spojených států a Ruska. To je skutečně návrh na legalizaci americké přítomnosti.
Domníváme se, že nemáte žádné právo zapojovat národy Evropy do oportunistických plánů sloužících zájmům nadnárodních firem, které vydělávají obrovské sumy a snaží se realizovat ještě větší zisky čerpáním ropy.
Bastiaan Belder
jménem skupiny IND/DEM. - (NL) Paní předsedající, význam Jižního Kavkazu jako energetického koridoru pro Evropskou unii nelze podceňovat. Co jinak zbude z našeho cíle diverzifikace energie? Proto zcela souhlasíme s argumentací zprávy paní Polferové.
Analytik Vladimir Socor výstižně vyjádřil fungování tohoto koridoru na Jižním Kavkaze, když řekl, že železnice Ázerbájdžán-Gruzie-Turecko by prolomila monopol Ruska na železniční přepravu z Kazachstánu a jiných středoasijských států, stejně jako produktovody z Jižního Kavkazu ruší monopol Ruska na přepravu ropy a plynu ze Střední Asie. K tomuto můžeme ještě přidat dodávky energie z Ázerbájdžánu, které jsou nutné k realizaci projektu Nabucco.
Chce-li Evropská unie naplno využít Jižního Kavkazu jakožto energetického koridoru, je především nezbytné, aby v Gruzii, Arménii a Ázerbájdžánu byla nastolena vnitřní politická stabilita. Bohužel v těchto zemích neexistuje na toto téma společenský konsensus. To pro EU představuje přímý úkol. To, že je žádoucí politická stabilita, platí také pro regionální úroveň. Brusel má právo a povinnost zaangažovat do této otázky Turecko, kandidátskou zemi, protože vzhledem k tomu, že se čtyřikrát zvýšila vojenská kapacita Ázerbájdžánu a Baku dostává v tomto ohledu čím dál větší podporu zvenku, je velmi reální možnost, že v dlouhodobém horizontu vypukne vojenský střet v oblasti Náhorního Karabachu.
Sylwester Chruszcz
- (PL) Paní předsedající, situaci na Kavkaze sledujeme s velkým znepokojením a zájmem. Arménie a Gruzie jsou země velmi blízké Evropě, a to nejen geograficky, ale také civilizačně.
Rád bych vyjádřil podporu všem demokratickým silám v těchto zemích i iniciativám zaměřeným na podporu demokracie a ekonomického rozvoje pro národy Kavkazu. Stabilizace tohoto regionu je v zájmu všech zemí tohoto regionu i v zájmu jejich partnerů a sousedů včetně zemí Evropské unie. Je v našem zájmu podporovat všechny národy tohoto regionu, mimo jiné i v oblastech lidských práv a svobody médií. Doufám, že orgány v Arménii, Ázerbájdžánu a Gruzii zajistí v období před volbami, které se v regionu pro rok 2008 očekávají, svobodu slova a svobodu médií.
Nedávno měli gruzijští občané příležitost vyjádřit svou demokratickou vůli v prezidentských volbách. I když prezident Sakašvili v tomto plebiscitu zvítězil, jsem znepokojen rozsáhlými protesty opozice, která se snaží zpochybnit výsledek voleb, a také nedávnými událostmi v Gruzii, jež skončily brutálním potlačením pokojných demonstrací, uzavřením nezávislých médií a vyhlášením výjimečného stavu.
Také bych rád vyjádřil pochybnosti nad zhoršující se situací v oblasti lidských práv a svobody médií v Ázerbájdžánu. Nezapomínejme na malé a historické národy Kavkazu, lid Abcházie a lid Oseti, jejichž právo na sebeurčení by mělo být zohledněno v rámci mnohostranného dialogu s gruzijskými orgány. Vzájemné porozumění a dialog jsou zapotřebí také v otázce Náhorního Karabachu, kde by měly být zohledněny nezávislé ambice arménské části populace a skloubeny s očekáváními azerských obyvatel a azerského národa.
Všechny strany by si měly uvědomit, že jejich budoucnost a blaho závisí na potenciálu dosáhnout porozumění a vybudovat vzájemné vztahy založené na míru a vzájemné důvěře.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Velmi děkuji, paní předsedající. Situaci a vývoji jihokavkazského regionu se věnujeme pravidelně. Postupné provádění dokumentu o meziparlamentní spolupráci a posílení Evropské politiky sousedství i akčních plánů přinese pozitivní výsledky.
Rád bych vyjádřil maximální uznání paní Polferové, která odvedla vynikající práci, v níž tyto velmi složité problémy stručně a rozhodně shrnula a formulovala. Zpráva, kterou vypracovala, jasně vymezuje cíle: vybudovat tržní ekonomiku, účinně podpořit hospodářský rozvoj a dosáhnout energetického zabezpečení, a kromě toho nastolit demokracii, právní stát, blahobyt a bezpečnost.
Hospodářský růst je rok od roku rychlejší, ale je pravda, že dopad, který by měl mít na ekonomické a sociální podmínky obyvatel, stále ještě není vidět. Nutností je účinná politika EU zaměřená na posílení křehké demokracie a zajištění skutečné svobody shromažďování, médií a slova.
Případ Gruzie ukazuje, jak důležitou roli hraje pravidelný dialog mezi orgány a občanskou společností, neboli nepřítelem. Zásadní problém je vybudovat politickou stabilitu v regionu, který sužují tři konflikty. Zároveň se musíme konfrontovat s faktorem, který vytváří trvalou nejistotu, totiž s podvratnými snahami ruské velmocenské politiky. Jsem přesvědčen, že v této záležitosti musí EU jednat proti Rusku s větší rozhodností.
Obzvláště znepokojivá je otázka Náhorního Karabachu. Minská skupina se věcí nepřetržitě zabývá, ale přesto jsme se ještě nedostali ze slepé uličky. Vyjednávací proces musí být zachován, a proto považuji za důležité oba zásadní principy: jde o rovný přístup k územní nedotknutelnosti a právu na sebeurčení. Prvním předpokladem však nevyhnutelně bude osvobození okupovaných území obklopujících Náhorní Karabach, návrat uprchlíků a stabilizace regionu. Jen tak může být rozhodnuto o budoucím statusu Náhorního Karabachu. Děkuji vám za pozornost.
Alexandra Dobolyi
Vážená paní předsedající, předně bych ráda poděkovala paní Polferové za její vynikající práci a vynikající spolupráci. Evropský parlament touto zprávou vysílá několik zřetelných a jasných signálů: signál, že by se EU měla silně angažovat na Jižním Kavkazu, signál, že EU může hrát v regionu rozhodující roli, a signál, že by EU měla navýšit finanční a technickou asistenci, aby Gruzii, Arménii a Ázerbájdžánu pomohla reformovat správu a rozvinout demokratické instituce, povzbudit občanskou společnost v interakci a posílit závazky těchto zemí k evropským hodnotám respektu lidských práv, základních svobod a právního státu.
Toto jsou základní principy EU, ale jak v této sněmovně stále znovu a znovu opakuji, musíme akceptovat skutečnost, že zlepšení v těchto oblastech je postupný proces, který bude nějakou dobu trvat. Můj závěr je ten, že situace je taková, že se všechny tři země posouvají správným směrem, sice pomalu a někdy s překážkami, ale pro mě je důležitá skutečnost, že situace je lepší než před několika roky.
Pokud jde o otázku voleb v Gruzii, nemám k tomu, co již zde kolegové řekli, co dodat. Jak jsem již zmínila, situace znamená krok vpřed, ale stále ještě zbývá hodně práce. Co se týče reakce na zamrzlé konflikty, všichni se shodneme na tom, že nalezení mírového řešení je klíčem k dosažení politické stability. Zejména v otázce konfliktu v Náhorním Karabachu patřím k těm, kdo podporují řešení založené na zásadách územní nedotknutelnosti a právu na sebeurčení. A rovněž patřím k těm, kdo jsou přesvědčeni, že k vybudování důvěry mezi různými stranami a ukončení pomalého, ale jistě pokračujícího procesu demilitarizace znesvářeného regionu.
Jak jsem již řekla, od EU a mezinárodního společenství potřebujeme intenzivnější angažovanost. Situace, kdy není mír ani válka, je zdrojem nestability, a kromě toho EU tomuto regionu může a také by měla předat své zkušenosti a úspěchy v budování míru, hospodářské prosperity a demokracie.
Samuli Pohjamo
(FI) Paní předsedající, nejprve bych rád poblahopřál zpravodajce paní Polferové k vynikající zprávě, která představuje důkladný přehled situace na Jižním Kavkaze a příležitostí, které Evropská politika sousedství tomuto regionu poskytuje.
Rozšíření Evropské politiky sousedství na Arménii, Ázerbájdžán a Gruzii je významným krokem vpřed, pokud jde o angažování Evropské unie v daném regionu. Jen název zprávy, "přikročit od slibů k akcím", však stačí k povzbuzení Unie k ještě více aktivní zapojení v této oblasti. Zároveň bude Evropská politika sousedství pro Jižní Kavkaz příležitostí k bližší spolupráci s Evropskou unií.
Mnohé výzvy, které v regionu přetrvávají, však volají po účinnějších krocích ze strany Unie a navíc od zemí Jižního Kavkazu vyžadují, aby prokázaly více zodpovědnosti a zapojení do tohoto partnerství. Jedním z hlavních cílů je mírové řešení veškerých místních konfliktů. Přineslo by to do regionu stabilitu a zlepšilo by mu to šance na nezávislý rozvoj.
Chci zdůraznit důležitost podpory občanské společnosti a rozvoje mezilidských kontaktů při budování demokracie a právního státu. Například přeshraniční projekty financované Evropskou unií jsou nástroji k novému navázání dialogu a ke zvýšení důvěry mezi stranami, ale předpokladem je, aby dotčené země souhlasily s tím, že nebudou programy a projekty určené pro tento cílu omezovat.
Kromě toho bude užších vztahů skutečně dosaženo jen cestou omezení přeshraničního pohybu, zavedením výměnných programů studentů a žáků a usnadnění pohybu vědců, vyšetřovatelů, umělců, podnikatelů a novinářů.
Obchodní a hospodářskou spolupráci by usnadnil také rozvoj vízového režimu mezi zeměmi Jižního Kavkazu a Evropskou unií, jak již řekl Výbor pro mezinárodní obchod.
Inese Vaidere
- (LV) Dámy a pánové, v situaci, kdy na Jižním Kavkaze soupeří zájmy několika vlivných geopolitických aktérů, je důležité rozpoznat jejich skutečný vliv. Zpráva se do velké míry vyhnula tomu, aby přiznala skutečnou roli Ruska v tomto regionu. Naše zkušenost, zkušenost baltských států, nám ukázala, že příčinou mnoha problémů je ruská neimperialistická zahraniční politika a touha Ruska znovu získat vliv nad územími, o která přišlo. Nemůžu souhlasit s názorem vyjádřeným ve zprávě, že členství v NATO by mohlo podpořit obnovení konfliktu v Abcházii a Jižní Osetii. Měli bychom vzít na vědomí, že více než 70 % obyvatel Gruzie ve skutečnosti hlasovalo pro členství v NATO, avšak Rusko popravdě zkomplikovalo situaci tím, že podnítilo změny v etnickém složení a změnilo složení obyvatelstva. Nesmíme ztrácet ze zřetele, že občané touží přiblížit se západní demokracii. Důkazem demokratického pokroku Gruzie byly také prezidentské volby z 5. ledna, které obecně proběhly v souladu s mezinárodními standardy. Je možné, že jsme k Ázerbájdžánu byli příliš kritičtí, protože tato země projevila touhu respektovat lidská práva - na základě prezidentské vyhlášky bylo v prosinci propuštěno 119 vězňů, včetně novinářů. Evropská unie musí být aktivněji zapojena do řešení prodlužujících se konfliktů, to je předpoklad stability a rozvoje. Prvním krokem by mohlo být prosazení toho, aby byly ruské vojenské síly nahrazeny mezinárodními mírovými sbory. S Ruskem musíme hovořit jasně. Budeme-li s ním mluvit jazykem bajek, nikdy se od slibů k akcím nedostaneme. Děkuji vám.
Jiří Maštálka
(CS) Paní předsedající, zaprvé bych chtěl velmi poděkovat paní komisařce, že mi odpověděla na mojí otázku, která se týkala trestní odpovědnosti osob v Gruzii, což je velmi citlivá otázka, která se řešila také v předvolební diskusi v Gruzii. Chtěl bych říct, že moje předřečnice řekla, že Rusko má imperiální úmysly. Ano, je to možné. Ale musím říct, že Kavkaz nejsou ani Alpy, ani Pyreneje, Kavkaz je pouze Kavkaz. A je třeba, abychom to v tomto geografickém smyslu chápali. Měl jsem připravené delší vystoupení, ale shrnu svoji pozorovatelskou misi na volbách v Gruzii do sedmi bodů.
Zaprvé stejně jako drtivá většina obyvatel regionu Kavkazu i my v západní, střední a východní Evropě si přejeme, aby v tomto regionu byla stabilita. Je možné, že tato stabilita bude s podporou Spojených států nebo Evropské unie. Zadruhé naší povinností jako poslanců Evropského parlamentu je, abychom se ptali, jakým způsobem byly použity finanční prostředky, které poskytla Evropská unie na odpovídající programy, ne na volby pro pana prezidenta Sakašviliho. Zatřetí je velmi sympatické, že staronový prezident vyzývá k dialogu s Ruskem, ovšem platí pravidlo, že stejně jako na oficiálních tancích, jestliže nabídnete dámě rámě, neznamená to, že budete tancovat podle toho, jak ona chce. Chci tím říct, že jestliže vyzývá prezident Sakašvili k dialogu s Ruskem, je nezbytné, aby i druhá strana chápala, že je to upřímné vyzvání k tanci. Začtvrté všechny státy mají o Kavkaz zájem včetně Spojených států amerických a včetně Evropské unie. Evropská unie je bohužel na Kavkaze velmi málo vidět. Přiznám se, paní komisařko, že zájem Evropské unie v tomto regionu není zřetelný, včetně chudoby, a v tomto smyslu zřejmě bude třeba formulovat lépe nejenom slovně, ale i činy a finančně naši společnou evropskou politiku.
Derek Roland Clark
Paní předsedající, já politiku v oblasti Černého moře nemohu podpořit. Vyžádá si obrovské částky peněz. Moje země je druhý největší plátce v EU a naše vláda se právě rozhodla snížit náš rabat v EU o miliardu liber ročně.
Od počátku bude jedním z cílů této politiky usnadnit dodávku plynu a ropy na Západ. Před dvěma roky jsme viděli, jak Rusko o Vánocích zastavilo Ukrajině dodávky plynu. Bylo to jen silácké gesto, ale jakmile Rusko bude mít pod kontrolou ještě větší část dodávek energie na Západ, kdo zaručí, že to neudělají znovu - tentokrát nám všem? Evropa se musí stát energeticky nezávislejší, a to ne za pomoci neužitečné větrné energie nebo biopaliv. Za situace, kdy je celosvětový nedostatek obilí, je nesmysl nahradit nedostatek paliv nedostatkem potravin. Moje vláda, a to skoro příliš pozdě, oznámila program na výstavbu nové generace jaderných elektráren v naději, že dožene Francii, tedy aby 70 % vyrobené elektřiny pocházelo z jaderných zdrojů. Měli bychom a musíme jít ještě dále a využít přístupovou energii na výrobu vodíku a vyvinout technologii na využití tohoto zdroje, jenž by nahradil ropu.
Pokud chce EU skutečně něco změnit, měla by začít financovat výstavbu jaderných elektráren po celém kontinentě a snížit tak naši závislost na nestabilních režimech a neúnosně dlouhých dodávkových cestách. Potom, a pouze za tohoto předpokladu, bychom měli peníze na pomoc chudším oblastem kolem Černého moře. Hrnout tam prostředky nyní by jen dále zpozdilo přislíbené financování 10 nových východoevropských členských států, což byl slib, který zatím nebyl splněn. Samé sliby - ve Spojeném království nám bylo slíbeno referendum o euroústavě, Lisabonské smlouvě, říkejte tomu, jak chcete. V této sněmovně nyní žádám, aby EU uspořádala referendum o Smlouvě ve všech členských státech včetně Spojeného království. Zeptejte se na názor lidí.
Georgios Papastamkos
- (EL) Paní předsedající, dámy a pánové, Organizace černomořské hospodářské spolupráce je vcelku vyzrálý politický orgán, který je zapojen do neustálé intenzivní a široké spolupráce. Dále představuje kontaktní fórum mezi Evropou a Asií. Je to fórum pro kreativní vyjádření, různé kultury, různé etnické identity a různá náboženství.
Organizace černomořské hospodářské spolupráce je vyzývána, aby se zhostila důležité role při zajišťování míru, stability a prosperity v regionech, které stojí před značnými výzvami, jako je Balkán a Kavkaz, a také při vytváření euroasijského hospodářského prostoru.
Geostrategický a hospodářský význam rychle se rozvíjejícího Černomoří je nepopiratelný. Obzvláště důležitý je rozvoj námořních spojení, silniční dopravy a koridorů, a taktéž spolupráce v oblasti energetiky spolu s podporou udržitelného rozvoje.
Vztahy mezi EU a Černomořím nabraly novou dynamiku díky sdělení Komise o spolupráci s oblastí Černého moře. Toto sdělení nese pečeť komisařky Ferrero-Waldner. Myslím si však, že potřebujeme široký, na soudržnosti založený a strategický přístup k dané oblasti. Také podporuji institucionalizaci meziparlamentní spolupráce mezi Evropským parlamentem a parlamentní sněmovnou Organizace černomořské hospodářské spolupráce.
Závěrem bych rád poukázal na to, že moje země, Řecko, hraje díky své dvojí identitě, tedy jako členský stát Evropské unie a zároveň členský stát Organizace černomořské hospodářské spolupráce, mimořádně konstruktivní rolu při posilování spolupráce jak uvnitř Organizace černomořské hospodářské spolupráce, tak i na nadregionální úrovni uvnitř Evropské unie.
Než svůj příspěvek zakončím, rád bych poblahopřál oběma zpravodajkám, zejména paní Anastaseové, a také paní komisařce za její produktivní příspěvek díky tomu, že nastínila společné priority těchto dvou struktur. Paní komisařko, přesto si myslím, že bychom měli být odvážnější a měli bychom zřídit institucionalizovanou nadregionální spolupráci mezi EU a Černomořím.
Hannes Swoboda
(DE) Paní předsedající, předně bych rád poděkoval oběma zpravodajkám za jejich vynikající práci založené na vysoké míře spolupráce. Rovněž bych chtěl poděkovat paní komisařce, protože vím, že jí na této oblasti po právu velice záleží, a protože se domnívám, že chce dosáhnout více, než snad i mnoho členských států chtělo. Vyjadřujeme jí v tom svou maximální podporu. Také chci využít této příležitosti, abych upřímně poděkoval panu Semnebymu, protože zastupuje Radu a je rovněž velmi aktivní v tomto regionu.
Myslím si, že musíme dosáhnout něčeho, co alespoň svým přístupem odpovídá tomu, čemu já a mí kolegové neustále říkáme "EU Black Sea region", "Euročernomoří". Pan Sarkozy to použil jiným způsobem na oblast Středomoří, způsobem rozdělení Evropské unie. Ne, celá Evropská unie a tento region obklopující Černé moře a Jižní Kavkaz musí spolupracovat na základě partnerství - jak už ostatně říkali i ostatní -, aby byly vyřešeny společné stávající problémy, tedy politické problémy, konkrétně se stabilitou a migrací, a samozřejmě také hospodářské problémy, a zde mám na mysli jednoduše přepravu energií.
Například kdokoli, kdo by chtěl být jen o trochu méně závislý na Rusku, musí zajistit existenci jiných cest, a tyto cesty nakonec půjdou přes tuto oblast, zejména přes Turecko. Ať už si o jeho členství myslíte cokoli - vím, že se na to názory rozcházejí -, nic to nemění na tom, že Turecko je pro Evropskou unii v tomto regionu významným partnerem a proto samozřejmě musíme Turecko do této záležitosti zapojit. Připouštím i to, co řekl pan kolega Severin, totiž že bychom se měli pokusit tyto věci vyřešit s ruským kontinentem.
To by však nemělo znamenat, že se odkláníme od nezávislosti, samostatnosti a síly spontánního ozdravení zemí tohoto regionu a že prohlašujeme, že tyto věci vyřešíme pouze my s Ruskem. Rusko rovněž musí vědět, že tyto země podporujeme v jejich touze po nezávislosti i v řešení konfliktů. Evropa zde musí být partnerem a jasně stát těmto zemím po boku. Znamená to, že oblast Černomoří je pro Evropu velice důležitá. Neměli bychom se zříkat příležitosti rozvíjet tuto oblast společně. Jen pokud se společně postavíme Rusku, budeme schopni společně prosadit své zájmy.
Henrik Lax
(SV) Paní předsedající, chtěl bych obrovsky poděkovat zpravodajce Lydii Polferové za skutečně vynikající zprávu. Je čas přestat s prázdnými sliby a namísto toho začít jednat, abychom zajistili lepší integraci Jižního Kavkazu do Evropské unie. Jakožto zpravodaj Parlamentu pro vízový kodex bych rád upozornil na volný pohyb a naléhavě vyzývám Komisi i členské státy, aby toto umožnily.
Aby země sousedící s EU a země Kavkazu mohly vybudovat demokratický právní stát a funkční tržní hospodářství, musí mít jejich občané možnost dostat se bez problémů do EU, aby mohli využít našich zkušeností v této oblasti. V současné době tomu tak není. Je všeobecně známo, že konzulární služby členských států EU jsou v mnoha zemích Jižního Kavkazu naprosto nedostatečné. Jsou nedostatečné jak pokud jde o zásadu subsidiarity, tak i pokud jde o efektivitu. Proto vyzývám členské státy, aby zesílily vzájemnou spolupráci. Vidím zde dvě možnosti. Jedna z nich je zmíněna ve zprávě, o které zde nyní diskutujeme, myslím tím výzvu k vytvoření společných míst pro podávání žádostí o víza pro cesty do EU. Cesta, která k tomu vede, je bohužel dlouhá. Proto také navrhuji alternativní řešení, tedy aby občané dotčených zemí Jižního Kavkazu měli bez ohledu na účel cesty měli právo žádat o vízum na konzulátu země EU nebo schengenského prostoru, který leží nejblíže.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Paní předsedající, jedná se o důležitou rozpravu a důležitou zprávu paní Polferové. Tento hlas zaznívající z Evropského parlamentu se pokouší dohnat deseti- až dvacetileté zpoždění. Za tuto dobu Evropská unie prakticky neměla žádnou skutečnou politiku týkající se zemí Jižního Kavkazu.
Nyní jsme konečně pochopili, že Ázerbájdžán, Arménie a Gruzie nejsou přirozenou zónou hospodářského a politického vlivu Ruska. Říkám to přesně 11 dní po volbách v Gruzii, kde jsem byl jedním ze šesti pozorovatelů z Evropského parlamentu. Monitorovali jsme volby, v nichž opět zvítězil prozápadní kandidát, zastánce maximálního sblížení s Unií a vstupu do NATO. Říkám to také v kontextu politického konfliktu, který je hrozbou pro nás pro všechny, pro celou Evropu, a mohl by se rozvinout ve vojenský spor mezi Gruzií a Ruskem o Osetii a Abcházii, ale Jerevan, Baku a Tbilisi mají také význam pro energetickou politiku Evropské unie a pro diverzifikaci energetických zdrojů. Přikročme tedy od slov k činům, jak říká název zprávy - přejděme od nečinných slov k akci.
Nickolay Mladenov
(BG) Paní předsedající, paní komisařko, rád bych se vrátil k tomu, co před chvílí uvedl kolega ze Spojeného království. Kdybychom na náklady rabatu Spojeného království dokázali vyřešit problémy obchodu s lidmi, energetické nezávislosti a bezpečnosti v oblasti Černého moře, myslím si, že bychom nenašli jediný nový členský stát, který by nebyl ochoten vzdát se miliardy eur ze své pokladny, aby tyto problémy zmizely.
Vážení kolegové, zpráva paní Anastaseové nese jedno hlavní poselství, a tímto poselstvím je to, že Evropa potřebuje černomořskou politiku stejně tak, jako má Severní rozměr a stejně tak, jako má středomořskou politiku. V roce 2007 vydala Evropská komise sdělení, nyní máme i zprávu Evropského parlamentu. Rád bych váženým kolegům připomněl, že koncem loňského roku jsme vyzývali Evropskou komisi, aby přišla s konkrétními návrhy na projekty a programy, aby byly tyto politiky zařazeny do programu na rok 2008. Ať je tedy rok 2008 rokem akcí v černomořské oblasti.
Pokud jde o energetické otázky Evropy, chtěl bych říci, že tato zpráva přináší jedno velmi důležité poselství: Černomoří má pro Evropu strategický význam, protože může zvýšit její závislost na jednom zdroji energie stejně tak dobře, jako může napomoci k diverzifikaci těchto zdrojů a energetické nezávislosti. Naše zpráva vybízí k druhé možnosti. A já apeluji na vás na všechny: nedopusťme, aby Evropa a některé země Evropské unie zvýšily svou energetickou závislost na tom či onom zdroji.
Zpráva vysílá našim sousedům velmi významný signál a já si dovolím ocitovat ji v angličtině. Vztahy v černomořské oblasti by měly být založeny "na základě vzájemného respektu, územní nedotknutelnosti, nezasahování do vnitřních věcí státu a rovněž zákazu použití síly či hrozby použití síly".
Toto je poselství, které, jak doufám, budou Evropská komise i předsednictví schopni úspěšně předat našim partnerům na druhé straně Černého moře jako základ politiky, kterou v tomto regionu budeme uplatňovat, a jako výzvu k tomu, aby oni sami uplatňovali stejný druh politiky vůči zemím kolem pobřeží Černého moře, které získaly nezávislost. Děkuji.
Ioan Mircea Paşcu
Paní předsedající, po více než půldruhém století v zapomnění je Černomoří opět na vrcholu zájmu mezinárodního hospodářství a politiky.
Tato oblast v současné době touží po dosažení nové rovnováhy poté, co na scénu vstoupili noví aktéři včetně EU, a to po mnoha letech studené války, kdy byl tento region považován za uzavřenou zónu.
Po sdělení Komise s názvem "Černomořská synergie - nová iniciativa pro regionální spolupráci" je nynější první zpráva v Parlamentu dalším krokem správným směrem.
Bohužel ale toto stále nestačí. Nedostatek identity oblasti samotné a tradiční citlivost některých zemí EU v otázce Ruska, ať už politická (například Ukrajina, Moldavsko, Jižní Kavkaz a zamrzlé konflikty) nebo hospodářská (zvýšená závislost Evropy na ruském plynu a ožehavá otázka vyjednávání mezi EU a Tureckem) pravděpodobně patří k důvodům, proč se EU omezuje na synergii a nepřichází se strategií.
Zatímco strategie znamená jasné cíle, konkrétní prostředky k jejich dosažení a nakonec podrobný harmonogram, to vše uzpůsobeno potřebám regionu samotného, synergie pouze představuje napojení na sousední oblasti, které jsou ve sféře zájmů EU.
Strategie bychom mohli docílit konkrétními opatřeními v oblasti jednání EU s řadou místních organizací, fyzického propojení oblasti se zbytkem kontinentu, v němž je řeka Dunaj zásadního významu, a posílení nástroje politiky sousedství směrem k černomořské oblasti, jak bylo navrhováno v pozměňovacích návrzích mé frakce.
Závěrem jen krátce k Moldavsku, poslední kontinentální románské oblasti mimo hranice EU. I když na začátku druhé světové války Moldavsko zažilo stejně těžké zkoušky, nebylo mu po studené válce dopřáno sdílet příznivý osud tří baltských států.
Myslím si, že Evropa má povinnost tuto situaci napravit, nadále podporovat úsilí Moldavska o připojení k Unii a na tyto snahy reagovat. Doufám, že moldavská otázka bude nakonec posouzena věcně, a že tato země nezůstane de facto v zajetí ostatních vztahů EU, ať už jsou tyto vztahy jakékoli.
Olle Schmidt
(SV) Paní předsedající, dovolte, abych poděkoval zpravodajce za vynikající zprávu o regionu, který si zasluhuje naši pozornost. Jižní Kavkaz zaujímá čím dál strategičtější pozici z politického i hospodářského hlediska. Všichni si všímáme vzrůstajícího zájmu o tuto oblast, a to i v tomto shromáždění.
Bohužel existuje hodně potenciálních ohnisek konfliktu a ruské zásahy jsou výrazné. Rusko chce zvýšit svůj vliv a dát najevo zájem o ovládnutí a řízení procesů, jako jsou například dodávky ropy a plynu do Evropy. EU musí v jednání Ruska spatřovat nebezpečí a proto musí upevnit své vazby s Jižním Kavkazem. Takto bychom také mohli získat užitečný a nezbytný doplněk k ruské ropě a plynu s distribučními cestami v severní Evropě. EU může na vyšším nasazení jen získat.
Jsem členem švédské organizace - vlastně jsem byl jedním z jejích zakladatelů -, jejímž cílem je zesílit kontakty mezi Švédskem a Ázerbájdžánem. Říkám to tedy jako přítel. Konflikt v Náhorním Karabachu v letech 1991-1994 způsobil milion utečenců a konflikt stále není vyřešen. Podle Amnesty International žije v Ázerbájdžánu 600 000 vnitrostátních uprchlíků v hrozivých podmínkách. Před několika lety jsem v Ázerbájdžánu navštívil uprchlický tábor poblíž íránské hranice. Osobně jsem se s takto strašlivou bídou nikdy nesetkal. Je zcela nepřijatelné, že po tolika letech stovky tisíc lidí stále žijí v tak ponižujících podmínkách. V tomto ohledu si vrcholní představitelé Ázerbájdžánu v čele s prezidentem Alijevem zasluhují vážnou kritiku. EU a Komise se musí v této oblasti více angažovat. Tito uprchlíci nesmí upadnout v zapomnění.
Je také důležité, abychom razantně jednali v tom smyslu, aby se prosadila tak základní práva, jako je svoboda vyjádření. Opoziční politici a novináři nesmí být terčem výhrůžek nebo zastrašování a nesmí být vězněni. Chce-li být Ázerbájdžán národem respektovaným v Evropě, musí prosadit základní zásady demokratického právního státu.
Andrzej Tomasz Zapałowski
. - (PL) Paní předsedající, problémy, o kterých dnes diskutujeme, jsou neobyčejně důležité, jak už ostatně řekli mí předřečníci. Jsou orientací činnosti Společenství, která se velmi zanedbávala a dosud zanedbává.
Pokud Evropská unie nechce ztratit svůj prvek evropanství, může se přirozeně rozšiřovat a svůj vliv šířit pouze směrem na východ. Do nekonečna se protahující diskuse, které se týkají například vyhlídek na členství pro některé země tohoto regionu, však nejsou důvodem k optimismu. K tomu, abychom dospěli k závěru, že je k této oblasti ve srovnání například s Afrikou přistupováno jako k daleké provincii našeho kontinentu, nepotřebujeme vypracovávat analýzy a nořit se do dokumentů.
Veškeré mechanismy spolupráce například v rámci Evropské politiky sousedství jsou důležité, ale to není cílová vyhlídka této oblasti, protože zde není upraveno skutečné partnerství na základě vzájemných vztahů. Pro Unii je vážné zapojení v tomto regionu spojeno se vstupem do sféry ruského vlivu, a to určitě znamená, že se v tomto regionu budou nadále používat jen polovičatá opatření. Musíme však mít na paměti to, že tato politika z dlouhodobého pohledu oblast nestabilizuje - vyústí v opak, možná i způsobí nová napětí, a těch už máme před sebou i tak mnoho.
Urszula Gacek
Paní předsedající, zpravodajka pro otázku černomořské regionální politiky nám připomíná, že Evropská unie podporuje novou energetickou infrastrukturu a životaschopné transportní koridory a diverzifikuje tak dodavatele i trasy. Jedinečným příkladem takové iniciativy je plynovod Nabucco, který je již nyní uznáván jakožto prioritní projekt evropského zájmu. Je tedy politováníhodné, že je tento projekt oslabován alternativním rusko-italským produktovodem jménem South Stream.
Jakožto europoslankyně z Polska vidím mnoho paralel mezi produktovodem South Stream a baltským plynovodem North Stream. Oba jsou daleko dražší než pozemní trasy. South Stream by dost dobře mohl být nakonec o 4 miliardy USD dražší než Nabucco. Oba mohou narušit křehkou ekologickou rovnováhu mořských prostředí. A oba produktovody by mohly být navíc považovány za politickou zbraň v rukou Ruska.
North Stream izoluje Polsko, baltské státy a Ukrajinu, a South Stream způsobí totéž Turecku, Jižnímu Kavkazu a pravděpodobně Rumunsku, kterému se možná produktovod vyhne ve prospěch Srbska. South Stream odporuje zásadě energetické bezpečnosti v Evropě, která je založena na rozmanitosti zdrojů a tras. Pokud tedy bude projekt South Stream skutečně spuštěn, neměl by v žádném svém stádiu být financován z EU.
Pokud má Rusko prosazovat ekonomicky neživotaschopné a z hlediska životního prostředí pochybné projekty, protože slouží cílům její zahraniční politiky, nemělo by to být na naše náklady.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Paní předsedající, těší mě, že tento večer diskutujeme o situaci na Jižním Kavkaze a o ambicích nás jako Evropské unie a Parlamentu ve vztahu k černomořské oblasti. Koneckonců hovoříme o regionech s regionálními problémy, kde je potřeba nalézt regionální řešení v zájmu zemí, které se v této oblasti nacházejí.
Hovoříme tu o bezpečnosti, energetice, obchodu, dopravě - či obecněji o stabilitě a rozvoji regionů hraničících s EU, regionů, ve kterých máme významné zájmy. Jedná se o zájmy, které se dle mého názoru musí projevit aktivnější politikou ze strany EU a Evropské komise. Jsme Komisařce zavázáni za iniciativy, se kterými přišla pod hlavičkou "Černomořské synergie".
Jak již zmínili i ostatní poslanci, je důležité zdůraznit, že ve spolupráci tohoto typu by mělo hrát svou úlohu také Rusko a Turecko. Tyto země se již své role zhostily a je mimořádně důležité, aby EU zajistila, že si ji ponechají. S Tureckem přece máme dobré vztahy - vedeme s ním vyjednávání o členství -, i když Turecko má v tomto regionu také širší roli a zároveň roli tradiční. Rusko je v regionu důležité, ale vztahy s touto zemí jsou poněkud komplikovanější. Domnívám se, že pokud EU v této spolupráci zaujme pozici partnera a nikoli hybatele, Moskva nakonec pochopí, že je zodpovědnost za region sdílena, že můžeme spolupracovat jako partneři, aniž by EU hrála vůdčí úlohu.
Synergie je dobrá myšlenka, je to dobré shrnutí propojení politických aktivit EU, politických aktivit Komise, avšak v zájmu lepší strukturovanosti jsme já a pan Swoboda navrhli, aby jí byl vdechnut parlamentní rozměr s konzultacemi ministrů na úrovni černomořské oblasti. Uvítali bychom trošku lepší strukturu. Dokonce jsme hovořili o jakémsi společenství EU-Černomoří, avšak po iniciativách pana Sarkozyho jsme se asi v otázkách používání této terminologie trochu uskrovnili.
Je důležité zdůraznit, že ačkoli naše návrhy a vaše vize nijak nenahrazují bilaterální vztahy EU se všemi těmito zeměmi, mohly by nicméně vybudit naše východní sousedy ke spolupráci regionálnějšího rázu. To je podle mě pro EU také velice důležité.
Siiri Oviir
(ET) Vážená paní komisařko, paní předsedající, dámy a pánové.
Zájmem a cílem Evropské unie na Jižním Kavkazu je podpořit a povzbudit již probíhající vývoj tří zemí v této oblasti směrem k vybudování mírumilovných a stabilních zemí. Probíhá sousedská politika, ale je nutné rovněž vypracovat politiku regionální, která by s ní fungovala souběžně. Zároveň nesmíme opomíjet charakteristické rysy těchto tří zemí, jinak naše politika nebude účinná.
Ještě jednou chci zdůraznit, že země Jižního Kavkazu - Arménie, Ázerbájdžán a Gruzie - se velmi liší, pokud jde o kulturu, zvyklosti, náboženství a geopolitické postavení. Mají ale společné dějiny - všechny tři se vymanily z vlivu sovětské ideologie, z vlivu, který trval téměř 100 let. Doposud se plně nezbavily vojenské přítomnosti nástupce Sovětského svazu - Ruska.
Tyto země potřebují demokratické reformy, a jejich lid si je přeje; potřebují skutečnou, cílenou pomoc Evropské unie. Očekávání a potřeby jsou v tom smyslu, že by se delegace Komise v Jerevanu a v Baku měly okamžitě pustit do práce.
Zároveň práce zvláštního zástupce Evropské unie pro Jižní Kavkaz ve své současné formě nestačí. Nikdy nebylo vysvětleno, proč zprávy tohoto zvláštního zástupce nejsou celá ta léta k dispozici Evropskému parlamentu. Tato situace by se měla změnit. Všichni při práci sledujeme stejný cíl.
Nesmíme zapomínat na to, že demokracie není věc, je to způsob myšlení a nelze ji najednou odstranit nebo převést z jedné země do druhé. Plná demokracie se nemůže objevit ze dne na den.
Ne se vším, co se děje v Arménii, v Ázerbájdžánu a v Gruzii, jsme spokojení, ať už jde o boj s korupcí nebo o soudnictví nebo o postavení médií v této oblasti. Země samotné tyto aspekty netěší. Je však v našich možnostech poskytnout jim aktivní podporu, jak jejich institucím, tak ve formě odborné a finanční pomoci. V současné době region vítá skutečnou pomoc.
Proto vyzývám Komisi a Evropský parlament, aby lépe využívaly know-how dnešních členských států Evropské unie, které byly donedávna ve stejné situaci jako Jižní Kavkaz. Víme, jaké jsou místní podmínky a problémy, a naše zkušenosti z budování právního státu a tržní ekonomiky by jim prakticky pomohly.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Paní předsedající, ve svém příspěvku k rozpravě věnované zemím Jižního Kavkazu a regionální politice týkající se černomořské pánve bych rád upozornil na následující otázky.
Předně se jedná o rozsáhlou oblast výroby a přenosu energie a o oblast, která je mimořádně důležitá z hlediska diverzifikace a zabezpečení dodávek energetických surovin do Evropské unie. Je však nutno poskytnout podporu projektům zaměřeným na přepravu energetických surovin z této oblasti, a to nejen na jih Evropy, jak tomu bylo dosud, ale také na sever - na Ukrajinu a do Polska - a dále na západ.
Za druhé, jen podpora politické stability a demokratizačních procesů v tomto regionu ze strany EU i mírové řešení konfliktů mezi sousedními zeměmi může přinést příležitosti k rychlému hospodářskému rozvoji v těchto zemích a skutečné omezení obrovské nezaměstnanosti a chudoby.
Za třetí, silný hospodářský růst v celé této oblasti, který v některých zemích přesahuje 30 % HDP ročně, je založen pouze a výlučně na výrobě a vývozu surové ropy a zemního plynu. V této oblasti je tedy potřeba podpořit alternativní zdroje příjmů, zejména v oblasti rozvoje cestovního ruchu a související infrastruktury.
Christopher Beazley
Paní předsedající, autor sdělení o černomořské synergii, Janos Herman, si zasluhuje blahopřání za vynikající práci. Zpravodajka Parlamentu, paní Anastaseové, také vypracovala velice významnou zprávu.
Paní komisařko, Vy jste na začátku této rozpravy říkala, že souhlasíte s velkou částí zprávy paní Anastaseové. Až budete na závěr této rozpravy reagovat, mohla byste zmínit konkrétně o odstavcích 29 a 36 této zprávy? Odstavec 29 vás vyzývá k podpoře mezikulturního dialogu v černomořské oblasti a odstavec 36 k založení platformy nevládních organizací jako kontaktní fórum občanské společnosti. Můžete Parlament ujistit, že tato dvě doporučení uvedete do praxe?
Libor Rouček
(CS) Dámy a pánové, paní komisařko, dovolte, abych se ve svém krátkém příspěvku zaměřil pouze na jeden aspekt dnešního tématu, a tím je regionální spolupráce. Podíváme-li se do obou oblastí, na Jižní Kavkaz i do Černomoří, vidíme, že zdejší státy mají obvykle slabě vyvinuté vzájemné dvojstranné a mnohostranné vztahy. Zpravidla chybí silnější politický dialog, úroveň vzájemného obchodu je velmi nízká, téměř všude se nedostává moderní a efektivní dopravní či energetické infrastruktury. Vítám proto výzvy obou zpravodajek posílit mimo dvojstranných vztahů s Evropskou unií právě tento aspekt, tzn. vzájemnou regionální spolupráci. Posílit regionální spolupráci v oblasti lidských a občanských práv, budování demokracie a školství. Posílit regionální spolupráci v oblasti dopravy, energetiky a životního prostředí. Posílit regionální spolupráci v oblasti obchodu, turistiky a investic. Jinými slovy vytvořit postupně, krok za krokem, pevné předivo mezilidských, kulturních, hospodářských a politických vztahů mezi národy a státy jihokavkazského i černomořského prostoru. A podaří-li se toto, jsem přesvědčen, že i v tomto geografickém prostoru dojde k postupnému řešení a vyřešení přetrvávajících konfliktů a vytvoření zóny stability, demokracie a prosperity.
Anna Ibrisagic
(SV) Paní předsedající, díky své jasné geostrategické poloze je Černomoří oblastí, která je důležitá pro EU i země v širším okolí, a to nejen z bezpečnostně-politických důvodů, ale také pro její kulturní rozmanitost a kulturní bohatství. Regiony, ve kterých se protíná mnoho cest a ve kterých je celá řada politických a jiných zájmů jsou často ohroženy konflikty různého druhu.
Já sama jsem se narodila na Balkáně a vím, co dlouhotrvající a nevyřešené konflikty mohou znamenat, a to nejen pro bezpečnostní situaci celého regionu, ale také pro jeho hospodářský potenciál a pro návrat k normálnímu životu místních obyvatel. Rovněž vím, že role EU je důležitá. EU může a musí mít za cíl společně s obyvateli černomořských zemí rozvinout takový region, který bude stabilní a bezpečný a v němž zvítězí zásady demokracie a právní stát. Důležitým prvkem této činnosti je rovněž zvýšení spolupráce v oblasti energetiky. Investicemi do nové infrastruktury a rozšířením rozptylu dodavatelů přispějeme k hospodářskému a obchodnímu rozvoji tohoto regionu, kterému se následně zvýší naděje na stabilitu a bezpečnost.
Posílit vazby mezi EU a černomořskou oblastí tedy není pouze dobré, ale také nezbytné. Proto je samozřejmostí, že černomořská oblast potřebuje novou a zřetelnější regionální politiku. Chci skutečně zdůraznit, že regionální politika by neměla být využívána jako alternativa členství EU u těch zemí, u kterých by členství mohlo připadat v úvahu. Stejně tak nesmí být využíváno jako záminka ke zpožďování procesu integrace tohoto regionu do Evropy.
Závěrem bych ráda poděkovala oběma zpravodajkám za vynikající práci a výslovně bych chtěla poděkovat i paní Ferrero-Waldnerové za osobní zájem a projevenou osobní angažovanost ve věcech, které se této oblasti dotýkají.
Kristian Vigenin
(BG) Paní předsedající, paní komisařko, vážení kolegové, chci vyjádřit potěšení nad tím, že obě zprávy, jak o Černomoří, tak i o Jižním Kavkaze, byly ve Výboru pro zahraniční věci projednány v atmosféře vzájemné shody a byly přijaty prakticky jednohlasně.
Je to povzbuzující signál, že si uvědomujeme, jak důležité je vypracovat jasnější, systematičtější, strukturovanější a jednotnou politiku týkající se černomořské oblasti i přilehlých zemí. Úkol to není jednoduchý. Černomořská oblast se skládá ze zemí s rozdílnými tradicemi, kulturami, politickými praxemi, velikostmi území i počty obyvatel.
Tyto země jsou také v různých stádiích spolupráce s Evropskou unií - jsou zde členské státy a kandidátské země, země spadající pod Evropskou politiku sousedství, a samozřejmě Rusko, jehož konstruktivní přístup by měl být pro úspěch této iniciativy klíčový. Tato sestava však poskytuje celou řadu příležitostí k tomu, aby kombinace těchto různých politik vyvolala daleko silnější společný efekt.
Rád bych řekl tři věci. Za prvé má tato oblast pro Evropskou unii mimořádnou strategickou důležitost, pokud jde o bezpečnost, dodávky energie, dopravu a obchod, životní prostředí a podobně. Právě proto, přestože iniciativu Komise o černomořské synergii velmi oceňujeme, bychom rádi viděli ambicióznější projekt založený na úspěších dosažených v rámci severního rozměru či spolupráce mezi EU a Středomořím. V době, kdy je prosazována myšlenka evropsko-středomořské unie, není nic přirozenějšího než nalezení ambicióznějšího rámce pro černomořskou oblast.
Za druhé je v celém regionu nedostatečně rozvinuta infrastruktura dopravy a přepravy energií. Proto si myslím, že je žádoucí podpořit všechny nadnárodní projekty, které se v tomto ohledu plánují, protože se vzájemně doplňují, nejedná se o alternativní projekty. Znamenalo by to, že by byla větší bezpečnost, usnadnily by se hospodářské výměny a země v této oblasti by byly propojeny s Evropskou unií. Tímto se diverzifikují nejen zdroje, ale také cesty, kterým se ropa a zemní plyn dostanou do Evropské unie.
Za třetí se většina zemí v oblasti potýká s vážnými sociálními problémy a my bychom rádi zajistili, aby se sociální otázky neodsouvaly do pozadí. Dlouhodobé perspektivy pro země kolem Černého moře a na Jižním Kavkaze souvisejí s rozvojem lidského potenciálu, investicemi do vzdělávání, zajištěním adekvátní zdravotní péče a péče o děti. Děkuji vám.
Tunne Kelam
Paní předsedající, rád bych paní komisařku informoval o tom, že spolu s několika kolegy jsme přesvědčeni, že EU musí prokázat zvýšenou angažovanost na Jižním Kavkaze. Státy tohoto regionu jsou koneckonců již členy Rady Evropy a jako takové jsou součástí Evropy.
Rozšířené politiky sousedství budou cenným nástrojem pro konkrétní uplatnění tohoto nasazení. Naší výzvou a šancí je hrát roli spolehlivé stabilizační síly, ale také nezávislého mediátora a podpůrce demokratického procesu. Proto musíme odložit váhavost a nejednoznačný přístup. Je nejvyšší čas jasněji profilovat politiky EU v této oblasti.
Zástupce EU Peter Semneby odvádí vynikající práci a já jsem, paní komisařko, rád, že jste hovořila o zvýšení a rozšíření našeho zastoupení v regionu. Dlouhodobé a aktivní nasazení EU určitě přispěje k nalezení řešení zamrzlých konfliktů, které se Výbor pro zahraniční věci rozhodl realističtěji nazvat "nevyřešené postsovětské konflikty".
Proto je významnou skutečností, že zpráva odmítá pokusy zahraničních sil vytvořit v regionu výlučné zájmové zóny a vyzývá Rusko, aby se nestavělo proti zapojení EU do řešení konfliktů a mírových operací.
Stejně důležitá však bude role EU při rozvoji kultury demokratického dialogu v daném regionu. Evropský parlament v tomto bude hrát významnou roli. Poslanci mohou zprostředkovat a podpořit normální politický dialog mezi vzájemně si oponujícími stranami.
Konečně je důležité, že zpráva vybízí Komisi, aby se ubírala směrem k možným dohodám o volném obchodu s Arménií a Gruzií a aby začala připravovat partnerskou dohodu o mobilitě mezi EU a Gruzií.
Jižní Kavkaz je nám tedy čím dál blíže a je pro nás čím dál důležitější. Tento region si zasluhuje naše rozhodné nasazení.
Justas Vincas Paleckis
Paní předsedající, EU je schopná a ochotná pomoci při posílení stability a demokracie a zlepšení životní úrovně v Černomoří a v oblasti Jižního Kavkazu. Zapojení velkých států, jako je Turecko, Ukrajina a Rusko, je důležité, i když vztahy každého tohoto státu s EU jsou různé povahy.
Polsko vnáší do tohoto regionu svůj potenciál a své zkušenosti, ačkoli s ním není přímo propojena, a to díky společné historii s baltskými státy. Avšak právě v okamžiku, kdy je naléhavá potřeba zesíleného dialogu a spolupráce s našimi sousedy, zatáhla EU některými aspekty rozšířeného schengenského prostoru další oponu.
Pro mnoho obyvatel východní Evropy znamenalo datum 1. ledna 2008 čtyřnásobné zvýšení cen víz pro cesty do sousedních zemí, a tak Evropu rozděluje finanční opona. Nesouhlasím s výroky úředníků Komise, že by s našimi jižními a východními sousedy mělo být z tohoto hlediska zacházeno stejně. Naši východní sousedé žijí na stejném kontinentě a ještě před nedávnem někteří z nás žili ve stejné zemi jako oni bez jakýchkoli hranic.
Doufám, že kolegové podpoří pozměňovací návrh 10 ke zprávě o černomořské strategii předložený skupinou PSE. Naléhavě vyzýváme Radu a Komisi, aby snížila běžným občanům zemí účastnících se politiky sousedství EU nebo zemí strategického partnerství s EU poplatky za víza.
Maria Petre
(RO) Předně bych ráda poblahopřála zpravodajce paní Anastaseové i svým kolegům z různých výborů, kteří vypracovali svá stanoviska, k právě projednávané zprávě, která je stejně důležitá, jako jsou problémy spojené se zavedením regionální politiky pro černomořskou oblast. Také bych ráda poděkovala kolegům z Výboru pro regionální rozvoj za jejich podporu pozměňovacím návrhům předložených výborem, ve kterém jsem členkou. Hovořím o začlenění mého požadavku na posílení evropské asistenční mise na hranici s Moldavskem a Ukrajinou a zdůraznění potřeby zlepšeného řízení nelegální migrace a přistěhovalectví v této oblasti do konečného znění zprávy o černomořské oblasti.
Domnívám se, že je nutné, aby Komise oblast podpořila ve formě kroků na úrovni zemí i regionů, aby se tato oblast stala skutečně demokratickou a stabilní. Aktivnější zapojení Evropy by znamenalo skutečnou příležitost pro tuto oblast, která má obrovský, nedostatečně využívaný potenciál, což je způsobeno zamrzlými konflikty a napjatými vztahy mezi některými zeměmi této oblasti.
Z institucionálního hlediska podporuji myšlenku, že by se vůdčí úlohy zhostily místní členské státy (Rumunsko, Bulharsko, Řecko), a myslím si, že Unie a země dané oblasti by měly posílit a zkoordinovat činnosti a mechanismy regionální spolupráce. Je to jediný způsob, jak zdvojnásobení finančních prostředků dostupných přes Evropský nástroj sousedství a zásady strukturálních fondů, jako je partnerství, udržitelnost, účinnost, zákaz diskriminace a decentralizace, přinesou příznivé výsledky, které všichni očekáváme.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
- (PL) Paní předsedající, zpravodajky neskrývají spokojenost nad tím, že představily Evropskému parlamentu iniciativu na posílení černomořské synergie, což je návrh, který předložilo německé předsednictví a dotvořila Evropská komise.
Tato myšlenka rovněž získala podporu od zemí jižní a východní části Baltského moře, které se nedávno začlenily do Evropské unie. Jejich postoj je rovněž důkazem přesvědčení, že zde je potřeba úzce provázat černomořskou synergii s tím, co je známo jako východní rozměr EU. Takto nabírá místní spolupráce na daleko obecnějším významu a na realizačním potenciálu v souladu se základním poselstvím Společenství.
Jinými slovy by se černomořská synergie měla projevit jednoduše v identifikaci a souhrnu mnohostranných závazků, a to tak, že je ztotožníme s nejlepšími zájmy černomořské oblasti na straně jedné a celé východní části integrované Evropy na straně druhé.
Důležitým faktorem, který zvláštní roli Černého moře zesiluje, je specifické geografické, historické a politicko-ekonomické postavení této vodní plochy. Po tisíce let se zde křížily evropské i asijské vlivy. Zapojení Evropské unie v černomořské pánvi tedy musí být oproštěno od zbytečné institucionalizace a politických vlivů i omezení přinášejících riziko oslabení podmínek pro racionální spolupráci, ne-li dokonce riziko destabilizace regionu, a to jak v oblasti bezpečnosti, tak v oblasti fungování komunikačních sítí, ochrany životního prostředí a podobně. Rovněž by měly být vytvořeny nové výhodné podmínky pro silnější zapojení Černomoří do procesu diverzifikace tras energetických dodávek, možná i s novými zdroji, zejména z těch zdrojů, které jsou známé jako "Kaspický směr". Ví se, že se o to zajímá mnoho členských států.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Základem Evropské politiky sousedství je spolupráce založená na souboru společných hodnot a zájmů, které Evropská unie sdílí se zeměmi zapojenými do této politiky.
Je nutné posílit stabilní oblast sousedství, protože to bude mít pozitivní vliv na vnitřní bezpečnost Unie a bude to předpokladem pro hospodářskou prosperitu a rozvoj dotčených zemí.
Země Jižního Kavkazu mají určité charakteristiky, které jsou nezbytné pro úspěch evropských projektů v klíčových oblastech, jako je energetika a doprava. Geopolitický význam těchto zemí souvisí s jejich strategickou polohou, pokud jde o zdroje energie ve Střední Asii. Jedná se o významnou tranzitní oblast, protože to je jeden z mála koridorů, které by mohly Unii umožnit diverzifikaci přístupu k energetickým zdrojům z Kaspického moře. Možné alternativní přepravní trasy plynovodů z kaspické oblasti a produktovodů přes Černé moře do velké míry závisí na stabilitě na Jižním Kavkaze.
Evropská unie není jediný subjekt, který má na oblasti strategický zájem. Silné iniciativy i dlouhodobé strategie v oblasti rozvinuli i dva další důležití aktéři mezinárodní scény. Spojené státy mají akční plán o zabezpečení dodávek energie, jehož součástí je zahájení a vybudování alternativních tras pro přepravu ropy a plynu. Rusko financuje své vlastní projekty a upevňuje svou pozici na středoasijském trhu.
V současném kontextu vzhledem k očividné důležitosti energetické otázky a závislosti na Rusku by nízká angažovanost Evropské unie v dané oblasti mohla vést k negativním dopadům na všechny členské státy. Evropská unie musí co nejdříve vypracovat jednotnou politiku zabezpečení dodávek energie s tím, že se členské státy vzdají individuálních zájmů a rozhodně s tím, že budou zohledněny zájmy zemí Jižního Kavkazu.
Rumiana Jeleva
(BG) Paní předsedající, paní komisařko, blahopřeji Evropské komisi, že svým sdělením zahájila tuto rozpravu o zesílené spolupráci s černomořskou oblastí doplněním stávajících bilaterálních politik o nový regionální přístup.
Chci poděkovat zpravodajce paní Anastaseové za velmi vyváženou a inovativní zprávu. Plně sdílím názor, že s přistoupením Bulharska a Rumunska k Evropské unii nabylo Černomoří nového strategického významu, a to nejen pro země daného regionu, ale také pro všechny členské státy a pro provádění politik a zásad Evropské unie.
Apeluji na Komisi a žádám ji, aby v případech zavádění rozsáhlých infrastruktur, energetických projektů a projektů v oblasti životního prostředí, které mají dopad na živobytí, zdraví a kvalitu života občanů vesnic a měst, kde mají být tyto projekty realizovány, žádala od členských států, aby povinně místním obcím poskytovaly informace o těchto projektech v souladu s nejvyššími světovými standardy, které u projektů tohoto typu platí.
Sdílím hluboké znepokojení zpravodajky nad situací černomořské oblasti z hlediska životního prostředí, zejména Černého moře, které je obětí nekontrolovaného znečišťování, jež zhoršuje množství ekologických katastrof, a proto trvám na tom, že by měla proběhnout nezávislá hodnocení dopadu budování nové infrastruktury pro přepravu ropy a plynu na životní prostředí a na společenský život občanů, a na tom, že by vlády jednotlivých států měly vypracovat zprávy o možných škodách, které by mohly být těmito projekty způsobeny, a předložit je k veřejným referendům a diskusím. Jde mi zejména o projekt výstavby ropovodu Burgas - Alexandroupolos v Bulharsku.
Plně souhlasím se zásadami zajištění udržitelného rozvoje a odstraňování následků ekologických katastrof, jak je uvedeno ve zprávě, a rovněž v kontextu dvou nedávných tragických nehod, k nimž došlo vloni v listopadu v oblasti Kerče, zdůrazňuji, že je nutno zřídit mechanismus, který zohlední zájmy místních obcí v pobřežních okresech v místech, kde je ohrožena čistota vody Černého moře, živobytí a kvalita život občanů v těchto městech a vesnicích. Děkuji vám za pozornost.
Alessandro Battilocchio
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, rád bych poděkoval zpravodajkám za komplexní a dobře strukturované zprávy a chtěl bych se stručně zmínit o jednom aspektu.
V Gruzii proběhly volby, které byly OBSE potvrzeny jako regulérní, ale byly napadeny Ruskem, a v těchto volbách byl znovu zvolen odstupující prezident Sakašvili. V situaci, kdy panovaly nesčetné problémy, se pokusil vnést do země demokracii, odstranit starou postsovětskou diplomacii a otevřít zemi Západu, NATO a EU. Právě toto otevření vyvolalo nelibost Putinova Ruska, které mimo jiné vždy podporovalo hnutí za nezávislost Jižní Osetie a Abcházie.
Kromě geopolitické situace jsou však objektivně dalším důvodem třenic s Ruskem ropovody a plynovody na území Gruzie, které mají vést ropu a plyn z Ázerbájdžánu směrem na západ. Domnívám se, že v oblasti Kavkazu, která, na což bychom neměli zapomínat, je sužována záludnou válkou mezi Arménií a Ázerbájdžánem, otázkou Čečny, konfliktem mezi Tureckem a Arménií a mnoha dalšími problémy, je existence demokratické země, která je naším spojencem a především nabízí vedle Moskvy alternativní zdroj energie, strategického významu. Proto bychom měli přijmout konkrétní kroky k posílení této synergie.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Členské státy a Komise by měly zesílit realizaci prioritních projektů v oblasti transevropské dopravy na osách 7, 18, 22 a 21 a jejich postupnou integraci se sítí TRACECA a s 5 osami vymezenými ve sdělení Komise 32/2007 o rozšíření hlavních transevropských dopravních tras do sousedních zemí.
Evropský černomořský rozměr by se měl podobat severskému rozměru a měl by být založen na rovnoprávném partnerství a adekvátní infrastruktuře pro prioritní projekty v oblasti jaderné energetiky, výzkumu a bezpečnosti, dopravy, cestovního ruchu a boje s klimatickými změnami.
Dámy a pánové, domnívám se, že k hospodářskému rozvoji černomořských zemí jsou potřeba rychlostní dálnice a železnice propojující střední a západní části Evropské unie s jejím černomořským pobřežím.
Evropská unie by měla podporovat jednotnou mořskou politiku v regionu Černého moře. Tím se zajistí integrovaný přístup k ochraně životního prostředí a rozvoji pobřežních oblastí, mořského výzkumu a cestovního ruchu.
Christopher Beazley
Paní předsedající, položil jsem paní komisařce dvě otázky, a až bude reagovat na realizaci odstavce 29 o podpoře mezikulturního dialogu a na odstavec 36 o vytvoření platformy nevládních organizací pro výměny v rámci občanské společnosti, možná by tak mohla učinit s ohledem na skutečnost, že na Balkáně již máme precedens ve formě organizace CLIO. Je nezávislá na vládě a sdružuje vyučující historie ze všech balkánských zemí, kteří se scházejí při diskusích o společném historickém a kulturním kontextu minulosti, aby vypracovali knihy a dokumenty o dějinách jejich regionu očištěné od národních konfliktů.
Možná by v tom mohla být inspirace i pro Černomoří, aby se setkali historici a vědci ze všech zemí kolem Černého moře nezávisle na vládních tlacích a podpořili společné chápání dějin černomořské oblasti zbavené národních konfliktů.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - Paní předsedající, musím říci, že to byla jedna z nejlepších rozprav, které jsem kdy zažila, a přitom se konala v tak pozdních hodinách.
Hovořilo se o Evropské politice sousedství, která již v oblasti funguje. Mnozí z vás říkali, že Evropská unie toho musí mnoho udělat, avšak Evropská unie již toho hodně udělala, jak uvedli jiní. Ráda bych poděkovala oběma zpravodajkám, paní Anastaseové a paní Polferové, protože si myslím, že jste vyvolaly velmi zajímavou rozpravu.
Ale co je novým prvkem této černomořské synergie? Je to prvek regionální, a jak správně někteří poslanci, kteří již zde bohužel nejsou, myšlenka regionálního rozměru přišla za německého předsednictví, kterému bych ráda vzdala poctu. Nyní se jedná o regionální rozměr bilaterální části politiky sousedství směrem na východ. Znamená to, že abychom dosáhli synergie, pokoušíme se přivést dohromady nejen země politiky sousedství, ale také dva další velmi důležité aktéry: Turecko a Rusko.
Proto se nejedná o strategii, nýbrž o synergii, protože samozřejmě existují různé strategie. Když se nad tím zamyslíte, máme sousedskou politiku, máme zvláštní strategii s Ruskem a samozřejmě tu je kandidátská země Turecko. Ale přesto si myslíme, že politika spolupráce je velmi důležitá.
V rámci trojky se velmi brzy, myslím, že za dva týdny, do této oblasti s ostatními kolegy vydám a určitě budu pamatovat na mnoho věcí, které zde zazněly.
Nyní přejdu k několika bodům, protože by toho bylo možné říci tolik, že bych mohla mluvit ještě půl hodiny, ale to já nechci, protože si myslím, že zde proběhla velmi zajímavá rozprava a v budoucnosti toho bude ještě potřeba říci mnoho.
Jednou z důležitých věcí je obchod. Hovořili jste o energetice, dopravě, klimatických změnách, stejně jako já. Jsou i další aspekty, ale obchod patří k velmi důležitým a již probíhá studie proveditelnosti v této oblasti. Existuje iniciativa Komise. Co je jejím cílem? Jejím cílem je vyhodnotit vyhlídky na budoucí otevření obchodu, například v případě Gruzie, v případě Arménie, ale samozřejmě musíme počkat na to, jak se situace vyvine. To je jedna věc.
Za druhé, mým osobním záměrem, když jsem v jednom ze svých posledních sdělení představila politiku sousedství - ne v tom posledním, ale v předposledním -, bylo říci, že potřebujeme hospodářskou zónu se sousedními zeměmi, hospodářský prostor, a právě o tom se zde zmiňovali někteří poslanci. Myšlenkou tedy je dosáhnout v budoucnosti jakéhosi volného obchodu. Ale samozřejmě se k němu musíme dopracovat teprve postupně.
V budoucnosti bude také oblast spravedlnosti a svobody, ale opět je to samozřejmě postupná záležitost. Mnoho z vás hovořilo o vízové politice. Mohu vám říct, že my jako Komise jsme tomu celkem otevřeni. Ale velmi dobře víte, že je to v pravomoci členských států, takže když hovoříte o vízových poplatcích, uvědomte si, že členské státy mají v zásadě možnost udělit vízovou svobodu, a rovněž mají členské státy možnost rozhodnout, že by chtěly přistoupit k usnadnění víz. Ale rozhodně to není v pravomoci Komise. O tom jsem se jen chtěla zmínit, protože na Komisi se vždy obracejí výtky v oblastech, kde se Komise snažila, ale nemohla nic prosadit, protože realita to nedovolila.
Nyní několik slov o energetice. Samozřejmě se jedná o velmi důležitý region v oblasti energetiky a v případě dálkových produktovodů jsou nutná koordinovaná rozhodnutí mnoha aktérů, a to státních i soukromých subjektů. Víte, že Komise využívá regionální spolupráci na Jižním Kavkaze a v Černomoří k usnadnění rozhodování a k diverzifikaci zdrojů a dodávkových tras. Sem spadají například kontakty, pokud jde o plynovod Nabucco přes Kaspické moře. Víte, že nyní máme koordinátora, ale znovu opakuji, že to není jen na Komisi. Je to záležitost Komise a členských států. A opět se některé členské státy již začaly orientovat různými směry, které ne vždy zapadají do našeho jednotného přístupu.
Myslím si, že dalším velmi důležitým aspektem je rozvoj přístavů. Je to jednou z našich priorit v rámci našeho programu Mořské dálnice. Takže toto se také odrazí v další fázi projektu TRACECA.
Nyní mi dovolte, abych odpověděla panu Beazleymu. Ano, skutečně hraje v tomto ohledu roli také mezikulturní dialog. Ale například včera jsem byla v Madridu, kde byla ustavena Aliance civilizací, což je nyní projekt globálního rozsahu v rámci OSN. Samozřejmě, jedním z místních a regionálních aspektů bude i tento aspekt, ale myslím si, že bychom ho měli zasadit do tohoto globálního rámce.
Dále jste hovořil o výměnách mezi nevládními organizacemi. K tomu vám mohu říci, že program přeshraniční spolupráce v Černomoří již nyní kontakty nevládních organizací podporuje. Komise na tento rok plánuje několik akcí pro nevládní organizace v oblasti hospodářské spolupráce a svobody tisku a v této otázce úzce spolupracujeme s Černomořským fórem, což je iniciativa Rumunska.
A konečně si myslím, že to, co pan Beazley říkal, co se týče učebnic dějepisu, také rozhodně patří k zajímavým prvkům. A mimochodem jsou na ty všechny projekty, o kterých se hovoří, potřeba fondy prostředků. Proto jsme v rámci politiky sousedství vytvořili Investiční fond sousedství, který se v zásadě zaměřuje na jih a na východ. Ale v regionální spolupráci je rovněž možnost přicházet s projekty.
Myslím si, že to jsou ty základní věci, které jsem v této fázi chtěla říct, ale jsem si jistá, že se k tomuto tématu můžeme znovu vrátit, možná po uskutečnění jednání. A také víte, že se snažíme, alespoň jakožto Komise, napomáhat v otázkách možností řešení zamrzlých konfliktů. Je to samozřejmě daleko obtížnější oblast, protože každý stát je velmi odlišný, ale alespoň se prostřednictvím projektů snažíme pomáhat a vytvořit správné prostředí k usnadnění dohody. Doufáme, že společně s členskými státy a Radou dospějeme k dobrému řešení.
Lydie Polfer
zpravodajka. - (FR) Paní předsedající, jen velmi stručně, chtěla bych poděkovat všem kolegům, kteří vystoupili v rozpravě, a stejně tak i mým spolupracovníkům, a s velkým potěšením jsem konstatovala široký soulad názorů, pokud jde o to, abychom prohloubili vztahy se zeměmi Jižního Kavkazu, podělili se s nimi o své zkušenosti a podpořili je na cestě k reformám, a to politickým i hospodářským. Zejména bych chtěla poděkovat paní komisařce za to, že si dnes večer udělala čas, ale také za její dostupnost, kterou prokazuje a kterou nám dala najevo, co se týče poskytnutí informací a dalších kroků v této otázce. Můžu ji již dnes ujistit, že může počítat s naším zájmem, s naší pozorností a s naším přátelstvím.
Roberta Alma Anastase
zpravodajka. - (RO) Také já bych chtěla všem řečníkům poděkovat za důležité příspěvky týkající se hlavních aspektů černomořské spolupráce. Plně souhlasím s tím, že by se pro černomořskou oblast měla vypracovat zvláštní politika a možná dokonce i strategie, a ještě jednou bych chtěla zdůraznit význam tohoto tématu.
Těší mě, že se bude konat ministerská konference o politice v oblasti Černého moře a doufám, že mezi výsledky této konference budou také konkrétní, zásadní opatření týkající se všech oblastí spolupráce mezi černomořskými zeměmi a mezi těmito zeměmi a Evropskou unií.
Nyní už se nebudu dotýkat žádných dalších záležitostí, rozprava byla samozřejmě velice zajímavá, ale chci jen zopakovat jednu základní myšlenku, totiž že tato synergie a politika spolupráce v černomořské oblasti by se neměla vylučovat novými vyhlídkami na přistoupení k EU.
Je velmi důležitý dialog s institucionalizovanou občanskou společností, protože budování institucí může být úspěšné pouze tehdy, pokud jsou všichni zúčastnění ochotni dosáhnout skutečných změn.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování proběhne zítra, v úterý, ve 12:00.
Písemná prohlášení (článek 142)
András Gyürk  
písemně. - (HU) Zpráva věnovaná černomořské synergii správně zvýrazňuje ty oblasti, v nichž by zesílený dialog mohl být vzájemně přínosný pro EU i státy daného regionu. Mezi těmito oblastmi bude hrát nevyhnutelnou roli energetická politika.
Prohloubení spolupráce mezi Unií a zeměmi Černomoří by mohlo vést k cennému pokroku v oblasti zabezpečení dodávek do Společenství. Výstavba plynovodů, které mají významně zmírnit energetickou závislost Evropy, je nemyslitelná bez aktivní spolupráce zemí tohoto regionu. Je naprosto nezbytné vybudovat transparentní, nediskriminující rámcový program dopravy, a to nejen pro členské státy Unie, ale také pro blaho mnoha států regionu.
Nelze dosti zdůraznit důležitost plynovodu Nabucco, protože by pro Evropu znamenal alternativu, a to jak s ohledem na zdroje a partnery, tak i s ohledem na transportní trasy. V této souvislosti je obzvláště zásadní, že dotčené země odolávají lákavým snahám rozdělit si krátkodobé přínosy. Plynovod Nabucco by se mohl stát symbolem nejen utvářející se společné energetické politiky, ale také černomořské spolupráce.
Při diskusi na toto téma by stálo za to, kdybychom upozornili na zvýšenou aktivitu Ruska v této oblasti. Evropská unie musí dát jasně najevo, že monopolistické snahy zaměřené na energetické zdroje, které zde lze vypozorovat, považuje za nepřijatelné. Jak uvádí e svém stanovisku ke zprávě Výbor pro průmysl, přístup ke zdrojům je legitimním zájmem Společenství. Při přípravě politiky Unie v tomto směru musí mít navrch zásady volné hospodářské soutěže.
Katrin Saks  
písemně. - (ET) Zpráva se oblastí zabývá na regionálním základě, a přestože má tento přístup svoje výhody, neumožňuje dostatečné zdůraznění rozdílů mezi zeměmi Jižního Kavkazu. Naléhavě žádám, aby byly rozdíly mezi zeměmi lépe zvýrazněny, jinak bychom jim dělali to, co bychom nechtěli, aby oni udělali nám.
Kromě toho může znění zprávy vyvolávat dojem, že Gruzie je nejproblematičtější zemí regionu - sledovala jsem to také v rozpravách v různých parlamentních výborech a ve skupinách, kde to velvyslanci sami říkali. Vzhledem k posledním událostem to však není pravdivá skutečnost a my všichni velmi dobře víme, že to tak není. Bohužel se násilným demonstracím v Tbilisi dostalo ve světě daleko více pozornosti než každodennímu porušování lidských práv například v Ázerbájdžánu, na něž se často neupozorňuje, protože má tato země rozsáhlé energetické zdroje.
Vezmeme-li v úvahu hospodářskou nebo lidskoprávní situaci, pokrok demokratických institucí a svobodu médií, vidíme, že Gruzie si počíná jako země, která si velmi jasně zvolila cestu demokracie a pokračuje kupředu úspěšněji než ostatní. A také to si z naší strany zasluhuje větší podporu.
Toomas Savi  
písemně. - Jakožto poslanec Evropského parlamentu z Estonska vás s potěšením informuji o tom, že jedna pětina poslanců estonského parlamentu se účastnila pozorovacích misí při volbách v Gruzii.
Podle mezinárodní volební pozorovací mise byly volby z 5. ledna "v zásadě v souladu s většinou mezinárodních standardů demokratických voleb, ale objevily se i značné problémy, které je neodkladně potřeba řešit."
I když byly zjištěny a zdůrazněny některé závady, je naprosto nezodpovědné otevírat v Gruzii cestu dalšímu napětí. Zejména ohrozíme-li legitimitu voleb v očích gruzijského lidu vyvoláním pochybností o tom, že volby v zásadě neproběhly svobodně a spravedlivě.
Jsem přesvědčen, že politici v sousedních zemích a rovněž v EU, kteří se rozhodli dále vystupovat skepticky a také mimořádně hlasitě, nejednají v nejlepším zájmu dalšího udržitelného rozvoje a konsolidace demokracie v Gruzii, jejichž důležitost je v této zprávě jasně zdůrazněna.
