Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedinte
Următorul punct este discursul de un minut privind problemele de importanţă politică (articolul 150 din Regulamentul de procedură).
Georgios Papastamkos
(EL) Dle Preşedinte, în afara presiunilor legate de cuantumul financiar, incertitudinea din zona euro...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor şi a solicitat liniște în Parlament)
Preşedinte
Doamnelor și domnilor, vă rog nu vorbiți în Parlament pe parcursul sesiunii plenare dacă nu puteţi face acest lucru în mod discret. Stimaţi colegi din ambele părţi ale Parlamentului European şi din centru, stimaţi preşedinţi ai grupurilor politice, stimate coleg din Luxemburg, vă rog luaţi loc şi nu mai vorbiţi. Stimaţi colegi, aceasta este o sesiune plenară, aşa că vă rog să nu mai vorbiţi şi să ne oferiţi ocazia de a continua discursurile de un minut.
Georgios Papastamkos
(EL) Dle Preşedinte, în afara presiunilor legate de cuantumul financiar, incertitudinea din zona euro se datorează, de asemenea, retoricii politice abundente din partea instituţiilor politice şi a politicienilor. Guvernanţa economică europeană defectuoasă a reacţionat, în opinia mea, prea târziu. Bineînţeles că avem nevoie de echilibru financiar în Europa.
În același timp, acum este momentul ca uniunea politică europeană să guverneze uniunea economică printr-o strategie de ieşire din criza mondială şi să introducă un cadru de reglementare mai eficient pentru funcţionarea pieţelor financiare şi pentru protejarea monedei euro împotriva presiunilor speculative. De exemplu, mă refer la nevoia de a revizui directiva referitoare la abuzurilor de piaţă. În aceeaşi măsură, îmi reiterez propunerea de a crea o autoritate europeană responsabilă cu evaluarea capacităţii de împrumut.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Dle Preşedinte, pentru că la 11 martie, "Ziua europeană a victimelor terorismului”, nu am avut ocazia de a-mi exprima omagiul faţă de aceste victime, recunoscând sacrificiul enorm făcut de cei care au plătit preţul suprem în numele libertății, doresc să o fac acum, în Parlament.
Trebuie să începem de urgenţă să elaborăm o directivă pentru a proteja drepturile victimelor terorismului, care sunt întotdeauna cele neglijate şi care suferă umilinţa de a fi puse pe picior de egalitate, în mod nedrept, cu asasinii lor.
Este timpul ca noi, în cadrul acestor instituţii europene, să recunoaştem demnitatea victimelor terorismului şi să le ajutăm să îşi apere dreptul la protecţie şi justiţie. Acest drept ar trebui încorporat în curând într-o lege care îi onorează pe toţi cei care fac acest lucru posibil, al cărei prim articol trebuie să prevadă că sprijinul pentru victimele terorismului presupune recunoaşterea dreptului lor la justiţie şi că niciun guvern nu ar trebui să plătească pentru acest lucru.
Solicit tuturor celor care se află în poziţia de a apăra victimele să nu uite niciodată că adevărata pace este o pace născută din justiţie şi că aceasta este singura pace pe care noi, cei care credem în libertate şi democraţie în Europa şi oriunde în lume, trebuie să o apărăm.
Rosa Estaràs Ferragut
(ES) Dle Preşedinte, închiderea unei mari părţi a spaţiului aerian european în ultimele săptămâni ca urmare a erupţiei vulcanului islandez a avut consecinţe grave pentru întreaga economie europeană. Acest lucru este valabil, în mod evident, pentru pasagerii, companiile aeriene şi aeroporturile din sectorul aviaţiei, dar este valabil şi pentru sectorul turismului.
Despre aceste lucruri am dorit să vorbesc. În Spania, aceasta este a doua industrie ca dimensiune. În insulele din care provin, este industria principală. Efectele norului vulcanic asupra industriei turismului stârnesc îngrijorare. Se vorbeşte despre pierderi de 42 de milioane de euro pe zi. A reprezentat o lovitură serioasă pentru sectorul turismului, viitoarele repercusiuni fiind tot atâtea motive de îngrijorare.
Dl Tajani, comisarul pentru industrie şi antreprenoriat, s-a angajat să analizeze pierderile din acest sector. Aş dori să solicit astăzi un pachet urgent de salvare, atât pentru aceste companii aeriene, cât şi pentru celelalte companii din sectorul turistic, precum şi ca sectorul turismului să fie considerat o prioritate.
Henri Weber
(FR) Dle Preşedinte, Uniunea Europeană dispune de numeroase instrumente pentru a deveni liderul mondial în fabricarea de maşini curate şi în special de maşini electrice.
Comisia trebuie să asigure că acest proiect este un obiectiv european major, încurajând cooperarea între marile companii producătoare de automobile de pe continentul nostru, cooperare care se extinde de la cercetare şi dezvoltare până la marketing. Trebuie să încurajeze instalarea generalizată de puncte de încărcare accesibile şi interoperabile în Europa, începând cu zonele urbane. Trebuie să elaboreze şi să aplice norme şi standarde comune - dacă este posibil, la nivel internațional, dar în mod sigur la nivel european - şi trebuie să facă acest lucru neîntârziat. În cele din urmă, trebuie să încurajeze statele membre să înlocuiască treptat parcul de vehicule cu combustie cu maşini electrice.
Tanja Fajon
(SL) Astăzi, sărbătorim Ziua internaţională împotriva homofobiei. Nu pot să înțeleg de ce există încă numeroase persoane care ignoră violenţa pe motiv de orientare şi identitate sexuală. O condamn vehement, după cum condamn orice formă de violenţă pe motiv de rasă sau origine etnică, religie sau credinţă, vârstă sau dizabilitate.
Sunt foarte preocupată de declaraţiile înşelătoare, ofensive şi chiar alimentate cu ură care încă se pot auzi. Sunt şocată mereu de actele de violenţă. atât verbală cât şi fizică, comise împotriva persoanelor de aceeași orientare sexuală sau a membrilor diferitor minorităţi.
Astăzi, majoritatea europenilor spun că burkha ar trebui interzisă. Deşi sunt de acord că nimeni nu ar trebui să le oblige pe femei să poarte astfel de haine, sunt îngrijorată că o interdicţie ar putea produce rezultatul contrar celui scontat: femeile care sunt pregătite să poarte burkha vor ajunge la închisoare. Nu putem permite ca argumentele religioase să dea naştere la discriminare şi violenţă. În cele din urmă, suntem cu toţii oameni, deci trebuie să analizăm cu atenţie dacă nu putem să dăm dovadă de mai multă toleranţă faţă de cei care sunt diferiţi de noi sau dacă pur şi simplu nu dorim să facem acest lucru.
Teresa Riera Madurell
(ES) Dle Preşedinte, doamnelor și domnilor, aș dori să vă atrag atenția asupra inițiativei "Agenda cetățenilor în domeniul științei și inovării”, lansată de preşedinţia spaniolă a Consiliului prin intermediul Ministerului ştiinţei şi inovaţiei.
Publicul european este invitat să viziteze site-ul web "www.reto2030.eu” şi să selecteze ce provocări din ştiinţă și inovaţie, din cele înaintate de paisprezece personalităţi europene, ar trebui soluţionate până în 2030. Rezultatele pot fi vizualizate online şi pe o tabelă de marcaj în holul clădirii Consiliului European din Bruxelles până pe 26 mai. Consiliul Competitivitate va fi informat la acea dată cu privire la rezultat.
Vă îndemn pe toţi să votaţi pentru una dintre aceste provocări şi să difuzaţi informaţii referitoare la iniţiativă în ţările dvs. pentru ca, aşa cum ar spune Jean Monnet, participarea noastră personală să ne permită să evoluăm către o Uniune Europeană pentru indivizi, către o Uniune Europeană pentru public.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, democraţia necesită instituţii ale căror sarcini sunt monitorizarea drepturilor civile, pentru ca acestea să fie independente de stat şi de autorităţile de partid. Cerințele din directivele UE privind organismele de reglementare sunt identice în ceea ce priveşte independenţa deplină şi competenţele semnificative, imparţialitatea şi transparenţa.
Din păcate, în Bulgaria, se modifică unele dintre reuşitele confirmate ale sistemului nostru democratic, precum extinderea mandatului peste cinci ani, posibilitatea realegerilor şi un sistem prin rotaţie pentru schimbarea personalului - toate sunt măsuri care garantează independenţa. Se aduc modificări fără analiză sau perspective, distanţându-ne de bunele practici europene.
Reducerea cheltuielilor este singurul argument utilizat pentru subminarea instituţiilor care combat discriminarea, reglementează mass-media şi protejează concurenţa. Există deja tendinţa ca acţiunile să fie direcţionate către instituţiile financiare ţi de audit.
Atrag atenţia Parlamentul European şi Comisiei Europene asupra acestui aspect deoarece sper că aceste intenţii vor fi contracarate.
Luigi de Magistris
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor și domnilor, aş dori să subliniez din nou importanţa declaraţiei scrise privind corupţia pe care am propus-o împreună cu alţi patru deputaţi şi care a fot aprobată de jumătate plus unu din Parlamentul European, cu scopul angajării Consiliului şi Comisiei în vederea unei legislaţii cu adevărat eficiente în combaterea corupţiei.
M-am întors dintr-o vizită pe care am făcut-o în Grecia în numele Comisiei pentru control bugetar şi unul dintre motivele crizei structurale din Grecia este, fără îndoială, irosirea banilor publici, fenomen care are loc şi în Italia: Italia este măcinată de corupţie, după cum am văzut recent. Corupţia se bazează în principal pe gestionarea ilegală a banilor publici şi pe legătura dintre o facţiune politică şi o facţiune a oamenilor de afaceri şi a crimei organizate din rândul funcţionarilor.
Este important ca Parlamentul European să exercite presiuni mari asupra Comisiei şi statelor membre - statele membre care nu se conformează trebuie penalizate - şi ca instituţiile europene responsabile de controlarea corupţiei şi lupta împotriva crimei organizate să fie consolidate.
Elisabeth Schroedter
(DE) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, astăzi, de Ziua internaţională împotriva homofobiei, aş dori să vă solicit tuturor să vă amintiţi de toţi cei care au fost victimele violenţei şi insultelor personale, precum şi abuzului mental şi fizic în ultimul an în statele membre ale UE, pe motiv de identitate sexuală.
În temeiul tratatului UE, discriminarea pe motiv de orientare sexuală este interzisă, şi totuși această interdicţie nu este pusă în aplicare în mod consecvent de statele membre. În state membre precum Lituania, autorităţile încearcă să interzică Parada diversităţii, incitând la o atmosferă de homofobie. În ţara mea, Germania, se încearcă să nu se combată homofobia în şcoli. Dle Preşedinte, trebuie să se asigure că protecţia împotriva discriminării pe considerente de orientare sexuală este respectată ca drept al omului.
Valdemar Tomaševski
(LT) La 24 februarie, împreună cu reprezentanţi din Letonia şi Polonia, am transmis o declaraţie scrisă privind tratamentul egal pentru fermierii din Uniunea Europeană, care atrage atenţia asupra subvenţiilor inegale pentru fermieri în statele membre ale UE. În unele state membre, subvenţiile sunt de 7 ori mai ridicate decât cele minime, în medie de 4 ori, iar numeroase noi state membre ale UE se situează sub media UE. O astfel de situaţie nu respectă unul dintre cele mai importante principii ale Comunităţii - principiul solidarităţii. Solicit Consiliului, Comisiei şi Parlamentului să egalizeze plăţile directe sau cel puţin să reducă disparităţile şi, în acelaşi timp, să pună elimine tratamentul inegal al fermierilor din statele membre. Le solicit colegilor deputaţi să sprijine declaraţia scrisă numărul 11 privind tratamentul egal al fermierilor în Uniunea Europeană.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Dle Preşedinte, aş dori să vă atrag atenţia asupra problemei chiropraxiei. Aceasta este o profesie medicală independentă care se axează pe diagnosticarea, tratarea şi prevenirea disfuncţiilor mecanice ale sistemului musculo-scheletal şi a efectului acestora asupra sistemului nervos şi a stării generale de sănătate prin intermediul terapiei manuale.
Deşi chiropraxia se predă la cursuri universitare independente, armonizate în întreaga Uniune Europeană, aceasta trebuie să fie recunoscută uniform în Uniunea Europeană. Pentru a garanta accesul la aceleaşi îngrijiri medicale şi același tratament pentru pacienţii din întreaga Uniune Europeană, vă solicit să semnaţi declaraţia scrisă pe care am elaborat-o cu ajutorul şi sprijinul altor deputați, pentru ca această disciplină să fie recunoscută la nivelul Uniunii Europene.
John Bufton
Dle Preşedinte, contribuabilii britanici vor sfârşi prin a contribui cu aproximativ 10 miliarde de lire pentru a sprijini moneda euro - o monedă pe care am respins-o cu hotărâre - ca parte din împrumutul de 215 miliarde de lire de la Fondul Monetar Internaţional. La acestea se adaugă cele 8 miliarde de lire, care reprezintă datoria restantă a Greciei şi cele 5 miliarde de lire de garanţii pentru împrumuturi către Letonia şi Ungaria. Ajungem în final în situaţia în care Marea Britanie acordă un total de 23 miliarde de lire pentru a sprijini moneda euro.
Însă, dacă lucrurile ar sta invers, pot să îmi imaginez încântarea Comisiei faţă de perspectiva unei lire în scădere şi a diminuării puterii Londrei. Recenta legislaţie oneroasă privind fondurile speculative indică clar acest lucru. Invocarea articolului 122 din Tratatul de la Lisabona este cea mai liberă interpretare a unei legislaţii la care am asistat vreodată şi, în opinia mea, dovedeşte un fel de înşelătorie politică ce demonstrează că fiecare alineat al fiecărui articol din fiecare tratat nici nu este demn de hârtia pe care a fost tipărit.
Aş sugera că justificarea situaţiei excepționale nu ia în calcul iresponsabilitatea fiscală care a creat acest haos. Ultima acţiune privează Marea Britanie de competenţele privind dreptul de veto, permiţând un vot prin majoritate calificată pentru viitoarele programe de salvare.
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Andrew Henry William Brons
Dle Preşedinte, este esenţial pentru funcţionarea statului de drept ca instituţiile să fie supuse propriilor legi şi norme. Articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul din procedură prevede destul de clar: "deputaţii neafiliaţi vor delega un deputat din rândul lor care să participe la Conferinţa preşedinţilor”. Nu menţionează că delegaţii vor fi aleşi prin vot, dar prin ce altă metodă vor fi luate deciziile comune? Semnale telepatice, poate?
Administraţia deputaţilor neafiliaţi a susţinut că delegaţii trebuie aleşi prin consens. Cu toate acestea, nu s-a încercat definirea modului de atingere a consensului şi nici organizarea alegerii unui delegat prin această metodă. Când s-a încercat alegerea delegatului prin alegeri, aceste încercări au fost declarate invalide.
Care a fost răspunsul Parlamentului la toate acestea? Vor modifica normele pentru ca aşa-numiţii delegaţi să poată fi aleşi de Preşedintele Parlamentului, şi nu de către delegatori. Cât mai durează până când Preşedintele Parlamentului va exercita dreptul nostru de vot în sesiunea plenară?
Preşedinte
Aş dori să vă reamintesc că Comisia pentru afaceri constituţionale a Parlamentului European interpretează această situaţie şi va continua, fără îndoială, să lucreze la aceasta.
Slavi Binev
(BG) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, cenuşa vulcanică din aer de deasupra Europei a întârziat desfăşurarea activităţilor în instituţiile europene. A afectat în primul rând sesiunea plenară a Parlamentului European de la Strasbourg deoarece aproape jumătate din deputaţi nu au putut să participe.
Strasbourg este o destinaţie la care se ajunge cu dificultate şi la care este imposibil de ajuns în situaţii excepţionale. În această privinţă, aş dori să adresez următoarea întrebare: nu este acesta un alt semn că Parlamentul European trebuie să decidă privind un singur sediu principal, şi anume la Bruxelles? Presupun că veţi fi de acord cu toţii că în contextul unei crize financiare, stabilirea unui singur sediu principal pentru Parlament va conduce la economisirea a milioane de euro din banii contribuabililor. De asemenea, va elimina circul călătoriei, aşa cum este descrisă de multe ori naveta noastră din fiecare lună.
Eduard Kukan
(SK) Protecţia persoanelor care aparţin minorităţilor etnice este, în mod just, o componentă importantă a dezvoltării internaţionale şi a relaţiilor dintre state. De asemenea, o discutăm aici în Parlamentul European şi subliniem valorile europene şi datoria guvernelor de a adera la aceste valori.
În acest context, aş dori să menţionez sensibilitatea politică a problemei, deoarece există o posibilitate ridicată de abuzuri în această privinţă, mai ales acum, când guvernele acţionează unilateral în tratarea acestor aspecte, fără a-i consulta pe cei afectaţi.
Consider că este de nedorit şi inacceptabil ca aceste aspecte să fie urmărite în mod insensibil, cu scopul influenţării situaţiei politice interne din altă ţară, uneori exact înainte de alegeri, întrucât acest lucru ar fi considerat de obicei ca fiind o aroganţă. În caz că cineva nu m-a înţeles, am vorbit despre problemele actuale din relaţiile dintre Slovacia şi Ungaria.
Monica Luisa Macovei
Dle Preşedinte, corupţia a fost o cauză importantă a crizei, companiile şi indivizii puternici abuzând de politici, instituţii şi fonduri în avantajul personal. Provocările corupţiei nu dispar odată cu dezvoltarea: devin doar mai sofisticate. Până în prezent, eforturile interne nu au fost eficiente în toate statele membre. Nu ar trebui să ignorăm această realitate; ar trebui să o recunoaştem. Am ajuns la momentul în care Comisia şi Consiliul trebuie să creeze de urgenţă un mecanism solid anticorupţie în Uniune şi în statele membre. Orice întârziere va afecta interesele cetăţenilor europeni.
Zoran Thaler
(SL) Slovenia şi Croația sunt două naţiuni vecine care, timp de secole, au coexistat fără probleme grave. Și astăzi situaţia este aceeași, iar majoritatea slovenilor susţin aderarea Croaţiei la Uniunea Europeană în cel mai scurt timp. În 2009, după 18 ani de negocieri, cele două guverne au reuşit să îşi soluţioneze disputa privind frontierele şi în special dezacordul privind graniţa cu Marea Adriatică, care a reprezentat o preocupare legitimă pentru Slovenia.
Un acord internaţional de arbitraj, conceput să soluţioneze problema în mod echitabil, a fost semnat la Stockholm, în prezenţa președinţiei suedeze. Procesul de ratificare a acordului a intrat efectiv în etapele finale. Noi, în Slovenia, trebuie să îl votăm într-un referendum planificat pentru data de 6 iunie anul curent.
Solicit forţelor politice europene, în special Partidului Popular European, să se familiarizeze cu campania care are loc în ţara mea în această lună şi să contribuie la un rezultat pozitiv, care va consolida bunele relaţii de vecinătate şi va permite ca zona instabilă a Balcanilor să aibă un viitor european.
Ramon Tremosa i Balcells
Dle Preşedinte, zona euro a fost aproape de prăbuşire acum 10 zile, însă pachetul european de salvare a oferit o şansă viitorului nostru comun. După părerea mea, criza este mai legată de problemele complexe din unele state ale zonei euro decât de speculanţi: statele membre care nu au o disciplină fiscală, care au pieţe ale muncii ineficiente şi datorii masive în sectorul privat.
Pentru a salva zona euro, trebuie reformată guvernarea acesteia. Propunerea de săptămâna trecută a Comisiei privind guvernarea conţine câteva idei bune: de exemplu, un accent mai puternic pe politica fiscală şi o coordonare clară a politicilor fiscale între statele membre. Aceste propuneri ar trebui, de asemenea, să ţină cont de un program comun de reforme structurale. Săptămâna trecută, în Spania, dl Zapatero a ales programul de austeritate pentru a evita reforma pieţei muncii, mai riscantă din punct de vedere electoral.
În cele din urmă, nu trebuie să fim îngrijoraţi de valoarea monedei euro: scăderea monedei comune este un aspect pozitiv pentru economia zonei euro.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Dle Preşedinte, noi în Parlament am fost consternaţi să aflăm de crearea unui grup de lucru cu sarcina discutării unui "statut avansat” pentru Tunisia.
De ce suntem consternaţi? Deoarece nu trece o zi fără a citi rapoarte din această ţară, care ilustrează creşterea ameninţărilor şi a actelor de intimidare împotriva celor care îndrăznesc să critice metodele regimului respectiv.
Fără a insista asupra celor mai recente rezultate ale alegerilor municipale - 90 % din voturi au fost în favoarea celor apropiaţi de conducere - voi cita câteva exemple. La 6 mai, jurnalistul Zouhair Makhlouf a fost arestat şi maltratat de poliţie înainte de a lua cina cu fostul preşedinte al Baroului din Paris. Pe 18 mai, jurnalistul Fahem Boukadous va fi condamnat, fără îndoială, la patru ani de închisoare. Pentru ce este vinovat? Pentru că a raportat tulburarea socială din Bazinul Gafsa şi represiunea care a urmat. Avocaţii Abderraouf Ayadi, Ayachi Hammami, Mohamed Abbou şi Radhia Nasraoui sunt victimele intimidării constante.
Internetul este tot mai cenzurat. Dacă îmi permiteţi, dle Președinte, vă voi da un singur exemplu: blogul meu este acum cenzurat...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Martin Ehrenhauser
(DE) Dle Preşedinte, în prezent, practic fiecare dezbatere politică privind criza economică şi financiară nu abordează decât numărul miliardelor de euro necesare pentru a obtura următoarea gaură neagră. În general, aceste dezbateri încă se desfăşoară cu influenţa puternică a dlui Ackermann & co.
Cu toate acestea, avem nevoie de fapt de o dezbatere fundamentală privind sistemul monetar actual. În cele din urmă, ar trebui să dezbatem aspecte precum modul de eliminare a imperativului de creştere din sistemul nostru. Ce putem face pentru a verifica nevoia urgentă a băncilor de a furniza credit? Ar trebui abolită dobânda? Cum putem face distincţia dintre valoare şi valoare monetară? Ar trebui să utilizăm banii pentru a crea valoare pentru societatea noastră, nu să creăm valoare monetară! Înainte de a fi copleşiţi de evenimente, ar trebui să utilizăm o astfel de dezbatere pentru a încerca să reformăm sistemul monetar din interior. Totuşi, acest lucru va fi posibil numai dacă avem politici puternice şi, mai ales, independente.
Gerard Batten
Dle Preşedinte, sunt sigur că toată lumea ştie că avem un guvern nou în Regatul Unit, care se numeşte coaliţia Lib-Dem/Con. Acordul dintre Partidul conservator şi Partidul liberat democrat prevede că: "Suntem de acord că nu va exista niciun transfer de suveranitate sau de puteri pe parcursul mandatului următorului Parlament” - respectiv către Uniunea Europeană. Bineînţeles, orice persoană care cunoaşte această problemă ştie că nu vor mai exista transferuri de suveranitate care necesită un referendum deoarece toate acestea s-au efectuat în temeiul Tratatului de la Lisabona. Astfel, nu va mai fi nevoie să se ceară părerea poporului din Marea Britanie sau din orice altă ţară a Uniunii Europene; acest lucru se va întâmpla oricum.
Cu toate acestea, dacă dl Cameron are de gând să acţioneze conform spuselor sale, atunci are o ocazie de aur să îşi ţină promisiunea, deoarece, după cum a subliniat colegul meu Trevor Coleman acum câteva săptămâni în Parlament, primirea de noi deputaţi în Parlamentul European presupune că Tratatul de la Lisabona va trebui ratificat din nou de toate statele membre. Astfel, în cazul Regatului Unit, dl Cameron are o ocazie de aur fie de a nu ratifica din nou tratatul, fie de a-l supune unui referendum al poporului britanic. Să sperăm că îşi va ține promisiunea şi va face acest lucru.
Ivo Vajgl
(SL) Sâmbăta trecută s-a sărbătorit, la Palatul Belvedere din Viena, cea de-a 55-a aniversare a semnării tratatului statului austriac. Aceasta este, fără îndoială, o dată importantă din istoria Austriei, deoarece a însemnat efectiv înfiinţarea statului şi demnităţii Austriei.
Acţionând prin ambasadorul său, Ministerul afacerilor externe din Slovenia a informat sau mai curând a atras atenţia guvernului austriac cu această ocazie că prevederile tratatului statului austriac privind drepturile minorităţii slovene din Austria nu au fost încă puse în aplicare. Indicatoarele rutiere bilingve din Carinthia încă reprezintă un subiect tabu, iar guvernul din Viena a cedat mereu în faţa opiniilor extremiste ale cetăţenilor din Carinthia.
Astfel, aş dori să îi felicit pe austrieci cu ocazia acestei aniversări, solicitându-le totodată să adopte o politică mai amicabilă privind minorităţile.
Sylvie Guillaume
(FR) Dle Preşedinte, astăzi, de Ziua internaţională împotriva homofobiei, trebuie să avem ocazia de a ne declara din nou angajamentul privind respectarea universală a drepturilor omului în întreaga lume, într-o perioadă în care încă există în mai multe ţări prevederi sau practici care implică discriminare pe motiv de orientare sexuală sau identitate de gen.
De asemenea, trebuie să condamnăm mai puternic numărul tot mai mare de atacuri fizice şi declaraţii homofobe. Trebuie să acționăm acum. Predarea toleranţei este o parte a soluţiei, deoarece atitudinile încă trebuie să se schimbe, inclusiv în ţările europene. Nu trebuie să subestimăm problema predării toleranţei; dimpotrivă.
În cele din urmă, trebuie stimulată diplomaţia europeană pentru a asigura că legislaţia care prevede că homosexualitatea este o crimă să fie abolită în ţările în care aceasta este încă în vigoare. Aş dori să profit de ocazie pentru a lansa un apel în această privinţă către Baroneasa Ashton.
Andrey Kovatchev
(BG) Dle Preşedinte, aş dori să îmi exprim opinia privind observaţiile unor colegi deputați din Grupul Alianței Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European şi Grupul Alianței Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, care au lansat atacuri nefondate la adresa guvernului bulgar.
Pentru prima dată de la începutul acestei tranziţii postcomuniste, Bulgaria a dat dovadă de voinţă politică, nu numai prin vorbe, ci şi prin fapte, prin combaterea corupţiei şi a crimei organizate. Rezultatele palpabile în această privinţă sunt salutate atât de partenerii internaţionali ai Bulgariei, cât şi de societatea civilă din ţară. Primul ministru şi ministrul de interne se bucură de un sprijin de 56 % şi respectiv 60 %.
Cu toate acestea, rămâne întrebarea de ce Bulgaria a rămas atât de în urmă şi este ultima în privinţa nivelului de trai din Uniunea Europeană. Răspunsul la această întrebare se poate regăsi în ambiţiile personale ale elitei comuniste de la sfârşitul anilor '80. Aceștia au reuşit, pe parcursul perioadei de tranziție de 20 de ani, utilizând sistemul represiv al securităţii de stat şi tentaculele acestuia din economia de stat a perioadei respective, să îşi transforme puterea politică în putere economică şi să o transmită fiilor şi nepoţilor lor, precum şi să îşi păstreze agenţi în ministerele cheie, în bănci şi în sectoarele industriale din ţară.
Actualul guvern combate legătura obligatorie nereglementată dintre politică şi economie, utilizând toate instrumentele juridice permise într-un stat constituţional european.
Aş dori să închei prin lansarea unui apel către colegii deputaţi din Grupul S&D pentru a învăţa din experienţa colegilor germani privind succesorii fostului partid comunist din RDG. BSP (Partidul socialist bulgar) este succesorul direct al Partidului comunist din Bulgaria, aşa cum este Partidul de stânga în Germania. Dificultăţile formării unui guvern în Renania de Nord-Westfalia evidenţiază cât de actuală este această problemă chiar şi acum în Europa.
Cătălin Sorin Ivan
Săptămâna trecută am fost într-o vizită de lucru în sudul Spaniei, în regiunea Huelva, în mijlocul comunităţilor de lucrători sezonieri. Sunt lucruri foarte bune pe care le-am văzut acolo şi autorităţile spaniole merită felicitate, dar sunt şi foarte multe probleme legate de imigraţia legală şi ilegală, de contractele de muncă ce trebuie semnate pe viitor în limba naţională a celor care vor merge să muncească în ţări străine şi, de asemenea, foarte multe probleme legate de condiţiile de muncă şi de cazare. Eu cred că Directiva Uniunii Europene privind regimul lucrătorilor sezonieri trebuie să ajungă cât mai repede în Parlamentul European, astfel încât să putem gestiona problemele cât mai util şi eficient.
Metin Kazak
(BG) Dle Preşedinte, în seara de joi 14 mai, în oraşul Kardzhali din sudul Bulgariei mi s-au înmânat 54 000 de semnături colectate de la cetăţeni care îşi doresc condiţii normale de muncă şi autorităţi locale puternice. Această petiţie a fost colectată din cele şapte municipii din Kardzhali în numai 10 zile. Oamenii sprijină lupta împotriva corupţiei la toate nivelurile de guvernare. Cu toate acestea, ei sunt împotriva metodelor şi acțiunilor coercitive adoptate de faţadă, care sunt utilizate de executiv pentru a elibera instanţele şi procurorii de îndatoririle acestora, precum şi pentru a reduce şi a reprima autoritatea administraţiilor locale.
De exemplu, primarul din Kardzhali a fost anchetat de 138 de ori în ultimul an, de 13 ori pentru acelaşi proiect. Au avut loc peste 700 de controale în 30 de municipii cu primari din DPS (Mișcarea pentru drepturi şi libertăți) în mai puţin de un an, în timp ce municipiile cu primari din GERB (Cetăţeni pentru dezvoltare europeană din Bulgaria) au fost scutite de aceste controale. În plus, guvernatorul provincial din Kardzhali nici nu ne-a permis să înmânăm petiţia în clădirea administrativă şi a trebuit să ne întâlnim într-un loc deschis. M-am angajat să informez instituţiile europene privind acest protest civil.
Preşedinte
Dle Kazak, aţi vorbit prea repede pentru interpreţii noştri. Nu au putut să interpreteze exact discursul dvs.
Acest punct a fost închis.
