Informācijas veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Dumitriu kunga ziņojums Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 3/2008 par informācijas veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs - C6-0313/2008 -.
Constantin Dumitriu  
Esmu apmierināts, ka mums ir iespēja debatēt plenārsēdē par jautājumu, kas ir svarīgs ne tikai Kopienas lauksaimniecības nozarei, bet arī visai Eiropas ekonomikas konkurētspējai.
Laikā, kad mūsu valstu tautsaimniecības pārdzīvo krīzi un kad neatlaidīgi tiek pieprasīti aizvien vairāk lauksaimniecības produktu, Regulas (EK) Nr. 3/2008 par informācijas veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs grozīšana piedāvā mums papildu līdzekli, lai atbalstītu lauksaimnieciskos ražotājus un plašākā nozīmē arī ES ekonomiku.
Ar Eiropas Padomes Regulu Nr. 3/2008 vienā tekstā ir apvienotas Regulas 2702/1999 un 2826/2000, ir piemērotas Eiropas Komisijas jaunās politiskās nostādnes par tiesību aktu vienkāršošanu un ir sasniegts izvirzītais mērķis attiecībā uz administratīvo procedūru atvieglošanu Eiropas iestādēs. Pamatojoties uz šo regulu, Kopienā var veikt informācijas veicināšanas pasākumus atsevišķiem lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešo valstu tirgū, vienlaikus saglabājot pasākumu specifisko būtību atbilstoši tam tirgum, kurā tie tiek īstenoti.
Šī politika nodrošina atbildi uz dalībvalstu reālajām vajadzībām veicināt šo valstu lauksaimniecības produktu reputāciju īpaši attiecībā uz to kvalitāti, uzturvērtību un pārtikas nekaitīguma standartiem gan Eiropas patērētāju, gan citu valstu vidū. Tā arī palīdz atklāt jaunus preču noieta tirgus, un tai ir multiplikatora efekts uz valsts un privātā sektora iniciatīvām.
Eiropas Komisijas ierosinātie grozījumi ir vērsti uz to, lai ieinteresētajām dalībvalstīm ļautu izstrādāt attiecīgu programmu, ja netiek piedāvātas iekšējā tirgū īstenojamas programmas. Ja piedāvātājas organizācijas nevēlas iesniegt trešās valstīs īstenojamas programmas, tad ieinteresētajām dalībvalstīm ir jāatļauj izstrādāt attiecīgu programmu. Jo īpaši ir jāpaver iespēja ieinteresētajām dalībvalstīm paplašināt šajās programmās iekļaujamo darbību jomu un pat lūgt starptautisku organizāciju palīdzību to īstenošanā. Mūsu apspriestajā ziņojuma projektā ir ierosināti daži papildinājumi un pielāgojumi, kas ir nepieciešami regulas loģikas noskaidrošanai un papildināšanai.
Vispirms mēs ierosinām sākt apspriedes ar profesionālām asociācijām un organizācijām, kas darbojas dalībvalstu mērķa nozarēs un ir iesaistītas informācijas programmu izstrādē lauksaimniecības produktiem gan starptautiskajā tirgū, gan trešās valstīs. Ņemot vērā šo asociāciju un organizāciju kompetenci un svarīgo nozīmi, kāda tām ir kvalitātes garantēšanā un kontrolēšanā, apspriešanās ar tām ir sevišķi svarīgas. Vienlaikus mēs atbalstām šīs programmas, kuras izstrādā, pamatojoties uz novērtējumu attiecībā uz to vajadzībām un uz to iekļaušanos laikā. Novērtējums mums sniedz pārliecību, ka līdzekļi tiek izlietoti lietderīgi tām programmām, kuras atbilst mērķim - proti, informācijas veicināšanas pasākumiem Kopienas produktiem.
Mēs arī ierosinām paplašināt tās jomas, kurās informācijas programmu trešām valstīm īstenošanai var iecelt starptautiskas organizācijas. Informācijas veicināšanas un publicitātes pasākumi ir svarīgi arī vīnu nozarei gan ES iekšējā tirgū, gan trešās valstīs. Tāpat kā olīveļļas un galda olīvu nozarē, arī vīna nozarē ir starptautiskas organizācijas, piemēram, Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija, kura spēj nodrošināt dalībvalstu ierosināto programmu īstenošanu trešās valstīs, izplatot informāciju par to, kādas īpašības ir vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un vīniem ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
Vēl viens ierosināts grozījums ir par to, lai Eiropas Savienība palielinātu savu līdzfinansējuma procentu no 60 % uz 70 %, jo krīzes dēļ mazajiem ražotājiem pašlaik ir aizvien grūtāk piekļūt finansējumam. Bez finanšu atbalsta viņiem draud bankrots, jo viņiem nav produktu reklamētāju, tādēļ tirgū krītas viņu ražojumu pieprasījums.
Šo priekšlikumu galamērķis ir radīt lielāku pieprasījumu tirgū, lai palielinātu ražošanu un atbalstītu Eiropas ekonomiku kopumā. Šī mērķa sasniegšana mums palīdzēs pārvarēt grūtības, ar kādām pašlaik sastopamies. Eiropas Savienības lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitāte ir priekšrocība, kas mums ir jāizmanto, lai nodrošinātu Eiropas ekonomikas konkurētspēju un augstākus ienākumus ražotājiem.
Es ceru, ka Eiropas Komisija un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk īstenos ieteikumus, kurus mēs gatavojamies pieņemt, jo mēs nevaram atļauties izniekot laiku apstākļos, kad Eiropas pilsoņus skar ārkārtīgi dziļās ekonomiskās lejupslīdes sekas. Diez vai ierosinātie pasākumi atrisinās visas problēmas, kas saistītas ar marketingu un informācijas veicināšanas pasākumiem Kopienas lauksaimniecības un pārtikas produktiem.
Birokrātisko procedūru vienkāršošana attiecībā uz tradicionālo produktu reģistrāciju, marķējuma "Ražots Eiropas Savienībā” ieviešana un problēmu atrisināšana saistībā ar produktiem, kas importēti no trešām valstīm un kam ir zemāka kvalitāte un drošības standarti, ir tikai dažas jomas, kuras mums jāpārskata, lai palielinātu Kopienas produktu tirgus daļu. Pateicos par jūsu uzmanību un gaidīšu jūsu komentārus un jautājumus.
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribētu pateikties referentam Dumitriu kungam un Lauksaimniecības komitejas locekļiem par lielisko ziņojumu saistībā ar Komisijas priekšlikumu par informācijas veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējos un ārējos tirgos.
Es gribētu uzsvērt, cik svarīgi ir šajā ziņojumā skartie jautājumi. Es domāju, ka visi piekrīt, ka pasākumi, kuros veicina informāciju par Eiropas lauksaimniecības produktiem, ir ļoti svarīgi gan iekšējā, gan ārējā tirgū. Es esmu pārliecināts, ka tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem turpmāk pieaugs - kaut arī mums jāpieņem tas, ka pašlaik mēs saskaramies ar ekonomiskās krīzes izraisītām neveiksmēm. Tomēr trešās pasaules valstu tirgos Eiropas produktiem būs milzīgas iespējas, un mūsu informācijas veicināšanas pasākumu kampaņām vajadzētu palīdzēt Eiropas ražotājiem šo jauno tirgu apgūšanā.
Pirms sāku iedziļināties ziņojuma saturā, es vēlētos to aplūkot perspektīvā. Komisija 2008. gadā pieņēma 42 trijos gados apgūstamas programmas EUR 128 miljonu apmērā par iekšējo tirgu un trešām valstīm. Atbilstoši noteikumiem puse no šīm programmām bija jāfinansē Kopienai.
Komisijas priekšlikuma mērķis ir dot iespēju dalībvalstīm uzsākt programmas, ko trešās valstīs līdzfinansē Eiropas Savienība - kā to apraksta referents -, jo pagaidām šī iespēja attiecas tikai uz iekšējo tirgu. Šīs programmas vajadzētu ļaut īstenot arī starptautiskām organizācijām.
Trīs svarīgākie referenta un viņa kolēģu ierosinātie grozījumi ir šādi: pirmkārt, likt dalībvalstīm obligāti apspriesties ar tirdzniecības asociācijām par ierosinātajām programmām; otrkārt, konkretizēt, ka starptautisko organizāciju veiktā programmu īstenošana nav iespēja, kas dota vienīgi Starptautiskajai Olīveļļas padomei, bet vispārēja iespēja, piemēram, - kā tas bija šodien minēts - arī vīna nozarei; treškārt, budžetā palielināt līdzfinansējuma koeficientu.
Attiecībā uz šiem grozījumiem es vēlētos uzsvērt, ka dalībvalstis būtībā jau apspriežas ar tirdzniecības asociācijām, lai pārliecinātos, vai ražotāji tās atbalsta. Es gribētu, lai šī partnerības pieeja turpinātos brīvprātīgi.
Es pieminēju Starptautisko Olīveļļas padomi vienīgi kā piemēru saistībā ar nesen notikušajām diskusijām par visu olīveļļas nozari. Bet tās pieminēšana nekādā gadījumā neizslēdz apspriešanos ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju.
Runājot par budžeta finansēšanu, pastāvīgi notiek diskusijas par Kopienas sniegtā līdzfinansējuma līmeni, bet šo jautājumu mēs apspriedām, kad 2008. gadā apvienojām divas regulas par informācijas veicināšanas pasākumiem. Tādēļ es domāju, ka mums nevajadzētu vēlreiz sākt diskusiju par šo jautājumu.
Vai es varētu izmantot iespēju, lai pateiktu, ka tad, kad mēs vienojāmies par vīna nozares reformu, mēs, protams, zinājām, cik svarīgi ir veicināt informāciju par mūsu produktiem trešo valstu tirgū. Lai vīna nozarei paredzēto budžetu izdotu gudrāk un saprātīgāk, mēs ierosinājām izveidot katru gadu īpašu budžeta pozīciju EUR 120 miljonu apmērā informācijas par mūsu vīna produktiem veicināšanai trešās pasaules tirgos. Bet tā kā dalībvalstis - īpaši jaunās dalībvalstis - negribēja pieļaut, ka šī nauda tiktu piešķirta šādā veidā - jo, ja to neizdotu šādā veidā, tad tā būtu pazaudēta -, mēs piešķīrām dalībvalstīm EUR 120 miljonu lielu finansējumu, lai dalībvalstis pašas var izlemt par šī finansējuma iztērēšanu. Šāda rīcība nepārprotami parāda, ka Kopiena rūpējas un atzīst informācijas par Eiropas produktiem veicināšanu. Es ar nepacietību gaidu šodienas debates Parlamentā.
Petya Stavrevà
Priekšsēdētāja kungs, komisāru kungi, dāmas un kungi! Es velētos apsveikt referentu Dumitriu kungu saistībā ar viņa objektīvo ziņojumu, kurā atspoguļotas šīs Kopienas nozares reālās vajadzības pēc informācijas pasākumiem Eiropas ražotāju atbalstam.
Ziņojumā iekļauti pasākumi, kas palīdz atvērt jaunus tirgus un padarīt mūsu zemnieku lauksaimniecības produktus rentablus. Šī politika atbilst to dalībvalstu aktuālajām vajadzībām, kuras vēlas veicināt savus lauksaimniecības produktus Kopienas un trešo valstu patērētāju vidū.
Šī politika sniedz lielisku iespēju uzsvērt produkta kvalitāti, uzturvērtību, ražošanas metodes un saražotās pārtikas nekaitīgumu. Es atbalstu referenta priekšlikumu, kurā ir izteikta iespēja ieinteresētajām valstīm nākt klajā ar informācijas programmām trešām valstīm, ja tām nav šādas iespējas.
Šis grozījums ļaus Eiropas valstīm paplašināt to pasākumu praktisko apjomu, kuri ir paredzēti šajās programmās, un meklēt starptautisku organizāciju atbalstu to īstenošanā. Es uzskatu, ka šo programmu sagatavošanas procesā jāievēro, ka svarīga nozīme ir asociācijām un nozares rūpniecības organizācijām atsevišķās valstīs, kurām ir objektīvs viedoklis par to, kas notiek atsevišķās nozarēs.
Mums jāievēro atsevišķu starptautisku organizāciju nozīme tādu pārtikas produktu specifisko īpašību un priekšrocību veicināšanā, kas ir raksturīgi atsevišķiem ES reģioniem. Es atbalstu referenta priekšlikumu attiecībā uz Kopienas finansiālās līdzdalības proporcijas palielināšanu. Šo papildu atbalstu var nodrošināt ar dalībvalstu atlasīto projektu palīdzību. Es aicinu jūs atbalstīt Dumitriu kunga ziņojumu.
Bogdan Golik
Priekšsēdētāja kungs, komisāru kungi, es sirsnīgi apsveicu Dumitriu kungu saistībā ar labo ziņojumu - turpinājumu ziņojumiem, kuri bija sagatavoti agrāk un kuros mēs runājām par informācijas pasākumu veicināšanu un par piešķirtajiem līdzekļiem Eiropas Savienības produktu veicināšanai trešās valstīs.
Informācijas nodrošināšanai un tās veicināšanas pasākumiem iekšējā tirgū un trešās valstīs ir milzīga nozīme preču zīmes "Ražots Eiropā” pozitīva tēla radīšanā. Es to uzsveru jau sen, un es jau vairākus gadus aktīvi darbojos, lai vienkāršotu visu informācijas pasākumu veicināšanas sistēmu. Savās runās es atkārtoti esmu uzsvēris, ka preču zīme "Ražots Eiropā” ir jāizplata trešo valstu tirgos. Tas ir pilnīgi likumīgi, pastāvot šodienas oficiālajiem un juridiskajiem nosacījumiem.
Saskaņā ar PTO sestajā ministru konferencē Honkongā pieņemto deklarāciju 2013. gadā tiks pārtrauktas visu veidu eksporta subsīdijas un visi eksporta pasākumi, kam ir līdzīga ietekme. Ņemot vērā informācijas pasākumu veicināšanas kampaņu sarežģīto raksturu trešās pasaules tirgos un šo pasākumu augstās izmaksas lielo attālumu dēļ, īpaši tad, ja tās notiek Āzijā vai Amerikā, tirdzniecības organizācijas neizrādīja lielu interesi vēlmē atbalstīt informācijas veicināšanas pasākumu sistēmu.
Eiropas Komisijas priekšlikums ļauj tām aktivizēt darbību. Dalībvalstu īstenotās veicināšanas programmas piedāvā organizācijām iespēju strādāt kopā, ja tās vienas pašas nav spējušas vadīt un finansēt šīs darbības. Neskatoties uz to, būtu jāturpina centieni palielināt Kopienas līdzdalības proporciju, finansējot šāda veida projektu. Es kā piemēru minēšu Amerikas Savienotās Valstis, kur reklamēšanas pasākumiem izdotā nauda ir vairākas reizes lielāka nekā visa nauda, kas piešķirta vīna un citu produktu reklamēšanas pasākumiem visā Eiropas Savienībā.
Saskaroties ar lauksaimniecības produktu komercplūsmas liberalizāciju, instruments Kopienas produktu popularizēšanas atbalstam trešo valstu tirgos varētu būt vienīgais pieejamais līdzeklis, kas saskan ar Lauksaimniecības pamatnolīguma pamatnostādnēm PTO Dohas attīstības programmā. Preču zīmes "Ražots Eiropā” popularizēšana ir iespēja, ka saglabāt konkurētspēju un ilgākā laika periodā pat nostiprināt Eiropas lauksaimniecības un pārtikas produktu pievilcību, kā arī paplašināt to tirgu.
Es gribētu pateikties Komisijai par šiem pasākumiem, par kuriem mēs atkārtoti esam runājuši Parlamentā, un īpaši par tirdzniecības organizāciju iemaksu samazināšanu no 20 % uz 10 %, kā arī par finansējuma palielināšanu popularizēšanas pasākumiem.
Seán Ó Neachtain
Priekšsēdētāja kungs, es ļoti atzinīgi vērtēju Dumitriu kunga ziņojumu un es vēlos apsveikt viņu par paveikto darbu.
Šis budžets dod dalībvalstīm lielisku iespēju atrast tirgu gan Eiropā, gan ārpus tās. Tā kā es esmu no Īrijas, vēlos teikt, ka Īrijai ļoti palīdz mūsu veselīgo un svaigo pārtikas produktu pārdošana pasaules tirgū, īpaši Āzijā. Tomēr, līdzīgi kā mani kolēģi, vēlos sacīt, ka redzu labāku iespēju, kā vienkāršot likumus attiecībā uz šo budžetu tā, lai piekļuve naudas piedāvājumam tirdzniecībai būtu vieglāka nekā tas ir šobrīd, un, protams, kā jau tika teikts, arī budžets ir jāpalielina. Tas ir ļoti svarīgi ne tikai dalībvalstīm, bet arī visai Eiropai.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
Priekšsēdētāja kungs, komisār, es piekrītu, ka reklāma ir svarīga. Tomēr reklāma rodas ne tikai profesionālo, uzbrūkošo akciju rezultātā, bet arī no notikumiem tajā reģionā, kas ir pārtikas produktu izcelsmes vieta.
Kad pasaule saista mūs ar BSE, kad mums ir slavenie dzīvnieku trakumsērgas gadījumi vai kad, kā pašlaik, valstis atsauc produktus dioksīna problēmas dēļ, kas, protams, izskan visā pasaulē, un kad visas pasaules televīzijas ziņu pārraidēs rāda miljoniem nokauto slimo liellopu, arī tā ir reklāma - antireklāma.
Mums ir jāuzmanās, lai izvairītos no pretrunām. No vienas puses, mēs runājam par labiem produktiem, bet, no otras puses, ir negatīvi ziņojumi. Taču mēs pie tā strādājam, kā to tikko redzējām debatēs un secinājumos.
Ja vēlamies reklāmu trešās valstīs, tad, jā, mums ir labs iemesls to īstenot, jo mums ir labi produkti. Es nevēlos, lai šī reklāma būtu vispārēja, bet gan tāda reklāma, kas parāda Eiropas dažādību. Kā jūs zināt, Vācijā ir izveidojusies situācija, kur Federālā Konstitucionālā tiesa ir pieņēmusi lēmumu pret it kā obligātu reklāmu ar obligātu nodokli. Tā uzsvēra, ka reklāma, kas neparāda individuālās īpašības, nepalielina pārdošanu un ka tā vietā ir svarīgi, lai individuālie ražotāji var reklamēt savus īpašos produktus.
Turklāt gan Eiropā, gan ārpus tās arvien svarīgāk kļūst aprakstīt ne tikai gala produkta kvalitāti, bet arī procesa kvalitāti. Kāda ir situācija attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību, vidi, sastāvdaļām, lauksaimniecības struktūru, taisnīgu tirdzniecību? Šie visi kritēriji ne vienmēr ietekmē gala produkta kvalitāti, taču patērētājiem tie kļūst arvien svarīgāki. Tādēļ mums tie ir jāiekļauj arī mūsu reklāmā un jāpārliecinās, ka tā rezultātā palielinās Eiropas labā reputācija pasaulē.
Ilda Figueiredo
GUE/NGL grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Mums ir jāpatur prātā, ka ir svarīgi uzlabot apstākļus un atbalstu informācijas sniegšanai, kā arī veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem gan Eiropas Savienībā, gan trešajās valstīs, paplašinot priekšlikumu klāstu, ko Eiropas Komisija ir iesniegusi.
Tādēļ mēs atbalstām referenta un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas priekšlikumus, proti, tos priekšlikumus, kuru mērķis ir attiecīgajā nozarē darbojošos tirdzniecības apvienību un organizāciju, tostarp dalībvalstu apvienību un organizāciju, kas izstrādā programmu, lielāka iesaistīšana un to lomas stiprināšana, jo tām piemīt vajadzīgās zināšanas un tām ir liela nozīme kvalitātes nodrošināšanā un kontrolē, kā arī priekšlikumus par Kopienas līdzfinansējuma procentuālu palielināšanu. Ir svarīgi panākt papildu atbalstu, jo īpaši dalībvalstu izraudzītajiem projektiem.
Tāpat mēs uzskatām, ka veicināšanas un reklāmas pasākumiem trešās valstīs būtu jāveicina ne tikai olīveļļu un galda olīvu, bet arī citu svarīgu produktu patēriņš, īpaši vīnu ar izcelsmes norādi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Attiecībā uz šo vēlos arī pieminēt lauksaimnieku apvienību nozīmīgo lomu, uzsverot vīna pagrabu kooperatīvus un citas mazās un vidējās lauksaimnieku apvienības, kuru pastāvēšana ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu to lauksaimnieku produktu plūsmu, kas nevarētu pastāvēt, darbojoties vieni paši.
Es vēlreiz aicinu palielināt atbalstu šīm lauksaimnieku organizācijām, lai tās varētu pilnībā īstenot savu lomu ģimenes lauksaimniecības īstenošanā un savu ražoto kvalitatīvo lauksaimniecības produktu veicināšanā, kas būtiski nodrošina veselīgu pārtiku mūsu valstu iedzīvotājiem.
Tādēļ mēs balsosim par šo ziņojumu.
Witold Tomczak
Priekšsēdētāja kungs, komisār, Eiropas Savienība ir nozīmīgs daudzu lauksaimniecības produktu eksportētājs, taču ES lauksaimniecības nākotne būs atkarīga no patēriņa iekšējā tirgū. Tā stimulēšana var būt ieguvums lauksaimniekiem, patērētājiem un ekonomikai kopumā.
Daudzās dalībvalstīs veselīgu pārtikas produktu patēriņš nav augsts un ir ļoti vēlams tā pieaugums, izmantojot informācijas un veicināšanas pasākumus. Tomēr ir svarīgi, lai ES lauksaimnieki, īpaši mazās un vidējās saimniecības, kas veido 95 % no visām saimniecībām, gūst labumu no apspriestajām programmām.
Šīm programmām vajadzētu palielināt patērētāju zināšanas par veselīgu pārtiku, tajā pašā laikā atstājot izvēles iespēju. Tādēļ ir vērts īstenot šādus pasākumus: organizēt apspriedes ar speciālistiem veselīga uztura jomā un apmācīt pārdevējus, kam arī būtu jābūt par patērētāju padomdevējiem veselīga uztura jomā. Būtiska ir informācijas skaidra sniegšana par veicināto produktu veselīgumu un veidu, kā pārtika tiek ražota. Informācija uz pārtikas produktu marķējuma nav pietiekama.
Šo programmu var apdraudēt lielo pārtikas korporāciju īstenotie masveida pārtikas veicināšanas pasākumi, jo tās var sagatavot efektīvas programmas un to rīcībā ir labākie speciālisti. Bet vai tas tad nekompromitēs kvalitatīvas pārtikas veicināšanu?
Ļoti svarīga ir arī derīguma termiņa salasāmība uz produktiem, jo tas palielina patērētāju apziņu par visas pārtikas marķējumā iekļautās informācijas svarīgumu.
Maria Petre
(RO) Vispirms es vēlos apsveikt savu kolēģi par smago darbu, ko viņš kā referents ir ieguldījis ES tiesību aktu vienkāršošanā, kas paredz atvieglot administratīvās procedūras, un to mums ir ļoti nepieciešams izdarīt.
Eiropas Savienības pieņemtie informācijas pasākumi ir atbilde uz dalībvalstu patieso vajadzību veicināt savu lauksaimniecības produktu tēlu gan Eiropas, gan citu valstu patērētāju vidū, jo sevišķi attiecībā uz produktu kvalitāti, uzturvērtību, pārtikas nekaitīgumu un ražošanas metodēm. Atbalstīdams kvalitāti, es patiešām augstu vērtēju konkurētspējīgās īpašības, kas piemīt mūsu Eiropas produktiem.
Šīs regulas grozījums paredz, ka ieinteresētās dalībvalstis varētu piedāvāt informatīvas programmas arī trešās valstīs, ja tādas jau netiek īstenotas. Šis grozījums sniegs dalībvalstīm iespēju paplašināt programmās paredzēto pasākumu piemērošanas jomu un lūgt palīdzību starptautiskām organizācijām to īstenošanai. Ir jāpaaugstina Kopienas līdzfinansējuma procentuālā likme, lai varētu piešķirt papildu palīdzību dalībvalstu izvēlētajiem projektiem, ņemot vērā nacionālo organizāciju un iestāžu līdzfinansējuma iegūšanas nosacījumu vispārēju pastiprināšanos.
Es atbalstu ideju, ka organizācijai, kas izvēlēta programmas īstenošanai, būtu jābūt starptautiskai organizācijai, jo īpaši tad, ja programma attiecas uz olīveļļas un galda olīvu nozares veicināšanu, nemaz nerunājot par vīniem ar aizsargātu izcelsmes norādi un aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi trešās valstīs.
Vienlaicīgi jāņem vērā nozīmīgā loma, kas ir profesionālām apvienībām un organizācijām, kuras attiecīgajā nozarē darbojas dalībvalstīs, attiecībā uz lauksaimniecības produktiem paredzētu informatīvu programmu īstenošanu. Nobeigumā es vēlreiz vēlos pateikties referentam, īpaši komisārei Vassiliou, jo viņa pieņēma visus priekšlikumus, ko mēs ziņojumā ierosinājām.
Alessandro Battilocchio
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēdējos dažus mēnešus, galvenokārt šī Parlamenta sasaukuma laikā, mēs esam bijuši liecinieki nepārtrauktai tiešā atbalsta mazināšanai mūsu lauksaimniekiem, un tas izpaužas likumos, kas kādreiz aizsargāja mūsu nozari no lēta importa no valstīm, kas nav Eiropas Savienībā, lai atbrīvotu resursus, kas nepieciešami šī gadsimta jauno vides, ekonomikas un sociālo problēmu risināšanai un lai atbilstu starptautiskajiem tirdzniecības nolīgumiem.
Kā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas loceklis un, kas vēl svarīgāk, tādas valsts pārstāvis, kas ir izpelnījusies pasaules atzinību un cieņu par tās lauksaimniecības produktu kvalitāti, tas ir, par olīveļļu, vīnu un sieriem, es nevaru neatbalstīt jebkādus pasākumus, ko Komisija var ierosināt, lai aizsargātu kvalitatīvus Eiropas produktus un veicinātu, ja iespējams, šo produktu tirdzniecību gan iekšējā tirgū, gan trešās valstīs.
Faktiski šī informācijas programma ir īpaši nozīmīga, jo tā skaidri parāda Eiropas un citiem patērētājiem, ka mūsu produkti nekonkurē ar lētākiem produktiem no citām valstīm, bet gan piedāvā alternatīvu, kas koncentrējas uz kvalitāti un ražošanas modeli, kur ievēroti vides un sociālie standarti, kā arī dzīvnieku labturības standarti, kas savukārt dabiski sniedz labumu cilvēku veselībai.
Tiesību akti, par ko mēs katru dienu balsojam šajā Parlamentā, var ietekmēt galvenokārt mūsu ražotājus. Tādēļ mums ir jāpiedāvā viņiem jebkāda palīdzība, ko varam piedāvāt, lai mūsu ražojumu bagātība un kvalitāte netiktu zaudēta un netiktu izspiesta no arvien vienveidīgākā pasaules tirgus. Tādēļ es atbalstu referenta ierosinātos grozījumus, kuru mērķis ir palielināt Komisijas līdzfinansējumu pasākumiem, ko var finansēt, un, vēl svarīgāk, palielināt līdzdalību ražotāju apvienībās, kas atrodas vislabākajās pozīcijās, lai aizsargātu savu ražojumu kvalitāti arvien prasīgāko patērētāju vajadzībām.
Alexandru Nazare
(RO) Šodien mēs apspriežam ziņojumu, kas ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas lauksaimniecībai. Kā referents uzsvēra, Eiropas produktu kvalitāte un drošība paredz konkurētspēju, kas vēl nav pietiekami izmantota.
Pasākumi, kuru mērķis ir sniegt informāciju par šiem produktiem un veicināt tos, to kvalitāti un tiem atbilstošus pārtikas nekaitīguma standartus, var izraisīt ķēdes reakciju, veicinot pieprasījumu, palielinot lauksaimnieku ražošanas apjomus un peļņu, kā arī radot jaunas darbavietas, kas netieši nozīmē arī ekonomisko izaugsmi. Šo pasākumu mērķauditorija ir vienlīdz gan patērētāji iekšējā tirgū, gan patērētāji trešajās valstīs.
Neaizmirsīsim konkurenci, ar ko saskaramies iekšējā tirgū, kur darbojas arī citu valstu ražotāji, kas piedāvā produktus, kuri dažreiz ir lētāki, taču ļoti bieži to kvalitāte un drošības standarti ir daudz zemāki. Patērētājiem ir jāatpazīst Kopienas produkti un jāzina, kāpēc tie ir veselīgāki nekā citi produkti. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka patērētājiem ir jāzina, ka, pērkot šos produktus, viņi atbalsta Eiropas lauksaimniekus un lauksaimniecības produktu ražotājus, un tādējādi arī Eiropas ekonomiku.
Es īpaši augstu vērtēju referenta iniciatīvu par profesionālo apvienību un organizāciju svarīgās lomas atzīšanu, jo parasti tām ir zināšanas, kādu nav valsts iestādēm. Tās arī labāk pārzina patieso situāciju tirgū un tā prasības. Tajā pašā laikā es domāju, ka pašreizējā kredītu krīzē pilnīga nepieciešamība ir ierosinājums paaugstināt Kopienas procentuālo līdzfinansējumu. Es patiešām uzskatu, ka tas palielinās šo līdzekļu izmantošanas rādītājus.
Visbeidzot es vēlos apsveikt referentu Dumitriu kungu par smago darbu un viņa priekšlikumiem, ko, es uzskatu, atbalsta visi mani kolēģi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es vēlos apsveikt referentu Dumitriu kungu. Lauksaimniecības nozare ir svarīga dalībvalstu ekonomikai, jo tā nodrošina iedzīvotājus ar pārtiku, lauksaimniecības produktiem eksportam, nemaz nerunājot par lielo skaitu darbavietu. Eiropas Savienībai ir jāspēj nodrošināt tās valstu iedzīvotājiem pietiekams daudzums pārtikas par pieņemamu cenu.
Ir acīmredzams, ka konkurētspējīgā tirgū arvien svarīgāki kļūst informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs. Izstrādājot programmas lauksaimniecības produktu veicināšanai, ir jāapspriežas ar profesionālajām apvienībām un organizācijām. Es uzskatu, ka šī regula iedrošinās Eiropas lauksaimniekus veicināt savus produktus.
Rumānijai ir daudz lauksaimniecības produktu, ko mēs diemžēl nevaram iegādāties Eiropas tirgū, lai gan daudzi no tiem ir videi draudzīgi. Šo produktu veicināšanas kampaņa sniegs labumu gan Eiropas patērētājiem, gan Rumānijas lauksaimniecības ražotājiem. Īpaši ekonomiskās krīzes laikā lauksaimniecības nozare acīmredzami aizvien ir viena no nozarēm, kam ir jāpievērš īpaša uzmanība, kā arī jāizveido atbilstošas programmas un jāpiešķir finansējums.
Krīzes situācijā dalībvalstīm ir jākoncentrē lielāka uzmanība, nosakot savas prioritātes. Tādēļ es uzskatu, ka lauksaimniecībai ir jāpaliek par jomu, kas saņem atbalstu, jo tā ir svarīga Eiropas ekonomikai.
Nicodim Bulzesc
(RO) Pirmkārt, es vēlos sveikt referentu par smago darbu pie šī ziņojuma, kur aplūkots ļoti svarīgs jautājums. Dalībvalstīm patiešām ir nepieciešams veicināt savu lauksaimniecības produktu tēlu gan Eiropas Kopienas, gan citu valstu patērētāju vidū.
Es vēlos uzsvērt divus priekšlikumus, kas minēti šajā ziņojumā. Tiek ierosināts paaugstināt Eiropas Kopienas līdzfinansējuma procentuālo daļu, lai varētu piešķirt papildu palīdzību dalībvalstu izvēlētajiem projektiem, ņemot vērā nacionālo organizāciju un iestāžu līdzfinansējuma iegūšanas nosacījumu vispārēju pastiprināšanos.
Šī grozījuma otrajā punktā ir noteikts, ka svaigu augļu un dārzeņu veicināšanas pasākumiem, kas īpaši paredzēti bērniem skolās, Eiropas Kopienas līdzfinansējuma apmērs ir 70 %. Es uzskatu, ka šie grozījumi ir atbilstoši un ceru, ka šo iniciatīvu atbalstīs iespējami vairāk Eiropas Parlamenta deputātu.
Iosif Matula
(RO) Es vēlos sveikt referentu par viņa lielisko darbu un ieguldījumu piemērojamo jomu paplašināšanā attiecībā uz programmām informācijas sniegšanai par lauksaimniecības produktiem un to veicināšanai iekšējā tirgū un trešās valstīs .
Viens no vissvarīgākajiem grozījumiem, kas ierosināts šajā ziņojumā, ir 10 % palielinājums gan Eiropas līdzfinansējumam veicināšanas programmām attiecībā uz Eiropas lauksaimniecības produktiem, gan budžeta dotācijām piena produktu, augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanas pasākumiem skolās.
No vienas puses, Eiropa gūs labumu no lielāka skaita lauksaimniecības produktu aktīvākas veicināšanas, bet, no otras puses, lielākie ieguvēji no Kopienas palīdzības būs bērni un skolēni.
Es uzskatu, ka ierosinātie pasākumi ir ļoti svarīgi, jo tagad vairāk nekā jebkad iepriekš mums ir vajadzīgi ieguldījumi jomās, kas strauji attīstās un var radīt ekonomikas atveseļošanos. Lauksaimniecība ir viena no šādām jomām, un Eiropas Savienība var sniegt ievērojamu ieguldījumu tās veicināšanā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, lielākie pārtikas ražotāji visā pasaulē tērē miljardus sevis reklamēšanai, varbūt izmantojot ES ražotu pārtiku, bet koncentrējoties nevis uz tās izcelsmi, bet uz saviem zīmoliem. Mums ir slaveni TV šefpavāri, kas popularizē savu īpašo pārtikas ražošanas variantu un kam ir pieeja plašsaziņas līdzekļiem un miljonu lielam budžetam. Un šeit mēs runājam par salīdzinoši nelielu naudas summu Eiropas pārtikas veicināšanai gan pasaulē, gan Eiropas Savienībā. Tas ir liels lūgums! Šis ir ļoti labs ziņojums, ko es pilnībā atbalstu, un es atbalstu mūsu komisāres šodien šeit izteiktos komentārus.
Mani jo īpaši interesē ideja par to, ka ir nepieciešami veicināšanas pasākumi ārpus Savienības, un es no visas sirds tam piekrītu, taču mums ir arī jādomā reāli par to, kā mēs konkurēsim un vai mēs esam konkurētspējīgi pasaules tirgū. Iespējams, ka komisāre varētu uz to atbildēt. Jāatzīst un jāapzinās jautājums par mūsu standartiem. Vai to atzīst un apzinās PTO?
Jim Allister
Priekšsēdētāja kungs, es ļoti stingri atbalstu mūsu kvalitatīvās pārtikas veicināšanu. Mūsdienu sarežģītajos tirgus apstākļos kvalitatīvi produkti sniedz vislielāko drošību, taču tiem ir nepieciešama veicināšana. Līdzfinansējums 60 % apmērā būtu labs rādītājs, ja tas var tikt panākts, un es nožēloju, ka šajā sakarā komisāre nespēja būt tik pretimnākoša, kā mēs cerējām.
Runājot par savu reģionu, es neapšaubāmi aicinu reģiona varas iestādes, kas nav apveltītas ar lielu iniciatīvu vai līdzekļiem, ņemot vērā, cik tās iznieko savas lielās administrācijas uzturēšanai un nevajadzīgām pārrobežu struktūrām, papūlēties novirzīt šo ES finansējumu, un tādējādi sniegt mūsu lieliskajiem vietējiem produktiem vislabākās iespējas tirgū. Es ceru, ka šajā finansējumā arī būs 70 % Eiropas atbalsta pārtikas un dārzeņu patēriņa veicināšanas pasākumiem mūsu skolās. Es ticu, ka šī iespēja netiks palaista garām vienaldzīgu vietējo iestāžu dēļ.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos sākt ar pateicību Komisijai par neseno 50 % finansējuma apstiprināšanu Bord Bia priekšlikumam par informācijas sniegšanas pasākumiem attiecībā uz gaļu Āzijā nākamos trīs gadus, kas ir ļoti novērtējami.
Lai gan es ļoti atbalstu šo priekšlikumu, es vēlētos izteikt divus komerciāla rakstura iebildumus. Pirmkārt, dažas valstis, piemēram, Īrija, iespējams, neizstrādās informācijas programmas, ja tirgotāji neizrādīs interesi. Otrkārt, lai gan ierosinātais finansējuma palielinājums par 60 % un 70 % augļu un dārzeņu veicināšanai būtu ļoti atzinīgi vērtējams pašreizējā ekonomiskajā situācijā, patiesībā vispārēja veicināšanas paplašināšana var tikt ierobežota, jo veicinātāji un arī tie, kas nav veicinātāji, gūs labumu no šīm programmām.
Es vēlos pateikties referentam.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Es vēlos paust savu atbalstu Dumitriu kunga ziņojumam par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū. Es uzskatu, ka mums ir nepieciešams paaugstināt Eiropas Kopienas līdzfinansējuma procentu likmi, lai varētu piešķirt papildu palīdzību dalībvalstu izvēlētajiem projektiem.
Īpaši svarīgi ir paaugstināt Eiropas Kopienas finanšu ieguldījumu līdz 70 % no jaunās programmas augļu un dārzeņu veicināšanas pasākumiem, kas īpaši paredzēti bērniem Eiropas Savienības skolās, faktiskajām izmaksām. Šis pasākums sniegs ievērojamu ieguldījumu programmas augļu un dārzeņu veicināšanas pasākumiem skolās īstenošanā, un šīs ir pūles, kas jāiegulda mūsu bērnu veselības labad.
Neil Parish
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos apsveikt referentu par ļoti labu ziņojumu.
Komisār, es vēlos atbalstīt jūsu teikto. Es uzskatu, ka Eiropas lauksaimniecības politikas nākotne ir ļoti saistīta ar tirgu. Mums ir jāiziet tirgū un jāveicina savi kvalitatīvie produkti. Jūs minējāt vīnu reformu. Iepriekš mēs izņēmām no tirgus ļoti daudz nekvalitatīvu vīnu, iepērkot to un pārstrādājot biodegvielā, kas bija pilnīgi nepareizs risinājums. Mums vajadzēja veicināt kvalitatīvu pārtiku. Mums ir ļoti daudz dažādu vīnu, sieru, gaļas, olīveļļas, augļu, dārzeņu - jūs šos produktus nosaucāt. Eiropa ir bagāta ar šiem produktiem un nākotnē mums tie ir jāvirza arī ārējā tirgū.
Es uzskatu, ka, tā kā virzāmies tālāk par "veselības pārbaudēm” jaunajā lauksaimniecības politikā 2013. gadam un pēc tā, mums ir jānodrošina, ka izmantojam vairāk naudas, lai veicinātu mūsu produktus, un veidotu saikni ar tirgu, jo tajā ir mūsu nākotne.
Visbeidzot, vai varu sacīt komisāram, ka, iespējams, viņam vajadzētu doties uz Ameriku un pārliecināt prezidentu B. Obama par to, ka Rokforas siers ir ļoti labs un, ka, iespējams, viņš var mazināt tarifu, ko prezidents J. Bush pirms amata atstāšanas noteica šim sieram.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas un trešo valstu patērētāji saņem pārāk maz informācijas par Eiropas pārtikas kvalitāti un standartiem. Prasības Eiropas ražotājiem ir ļoti augstas. Patērētājiem to vajadzētu zināt, jo tas ietekmēs viņu lēmumu attiecībā uz piemērotu produktu izvēli.
Es atbalstu informācijas un veicināšanas pasākumus, lai gan es daudz biežāk runāju par informāciju kā par objektīvāku ziņojuma veidu. Mums ir arī jāpieņem īpašas prasības un standarti attiecībā uz informācijas kvalitāti un veicināšanas metodi. Visbeidzot, es esmu par to, ka ES un arī valstu budžetiem ir jāatbalsta informācijas un veicināšanas pasākumu programmas pārtikas jomā. Krīzes laikā informācijas un veicināšanas pasākumi ir svarīgi, jo tie pretdarbojas pieprasījuma un patēriņa, tostarp pārtikas patēriņa, samazinājumam.
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, izsaku pateicību visiem, kas līdzdarbojās. Ir lieliski dzirdēt šādu entuziasmu un interesi par šo svarīgo jautājumu. Es uzskatu, ka visi šeit izskanējušie komentāri zināmā mērā saskan ar Komisijas viedokli par šo priekšlikumu.
Es vēlos izmantot šo iespēju, lai atbildētu uz dažiem šeit izskanējušiem jautājumiem vai problēmām. Pirmkārt, par finansējumu, par ko izteicās diezgan daudzi no jums. Proti, par līdzfinansējuma likmes paaugstināšanu. Tomēr es uzskatu, ka, cenšoties kontrolēt ieguvumu no Kopienas finansējuma, mums ir jābūt ļoti piesardzīgiem un uzmanīgiem, jo es baidos, ka, ja mēs paaugstināsim līdzfinansējumu, tad rezultātā būs mazāk veicināšanas pasākumu. Tas būtu bēdīgs iznākums un tādēļ mēs nemainām savu priekšlikumu.
Šodien vairākas reizes tika pieminēta kvalitāte, un es jums piekrītu. Es uzskatu, ka mums ir lieliska iespēja apspriest šo jautājumu par kvalitāti, kas ir saistīts arī ar to, kā veicinām savus produktus trešās pasaules valstīs un kā paskaidrojam patērētājiem, ko viņi iegūst, iegādājoties Eiropā ražotus produktus.
Pagājušajā oktobrī mēs iesniedzām Zaļo grāmatu par kvalitāti un esam saņēmuši daudz atsauksmju. Tīmekļa vietnē ir vairāk nekā 1000 atsauksmes no visas Eiropas. Tagad mēs apkopjam visas šīs dažādās idejas un maijā iesniegsim paziņojumu. Mums ir jāizmanto šī iespēja, kad Parlamentā notiek diskusijas par saiknes izveidošanu - kā mēs uzlabojam savas iespējas padarīt to pamanāmu un saprotamu. Apspriests tiek arī sarežģītais un svarīgais jautājums par marķējumu, tādēļ rudenī es ceru iesaistīties diskusijās ar jums par šo jautājumu.
Visbeidzot, attiecībā uz augļu shēmu skolās, ko šeit šodien aplūkoja - tā nav daļa no priekšlikuma, bet tikai informācija jums - mēs ieviesām programmu "Augļi skolai” ar 70 % līdzfinansējuma likmi, lai palielinātu jauniešu sapratni un izmantotu iespēju veicināt labus ēšanas paradumus skolēnu vidū.
Es vēlreiz paužu lielu pateicību referentam Dumitriu kungam par ļoti labo ziņojumu. Es uzskatu, ka šodien šis ziņojums ir lieliski atspoguļots mūsu spraigajās diskusijās.
Constantin Dumitriu
Es vēlos atvainoties, ja nedaudz pārsniegšu man atvēlētās divas minūtes. Pateicos par ļoti būtiskajiem komentāriem un jūsu pausto viedokli par šo ziņojumu. Es esmu pārliecināts, ka pārējie mūsu kolēģi deputāti uzskatīs, ka ierosinātie jaunie noteikumi ir atbilstoši un balsos par tiem.
Es vēlos teikt kolēģiem deputātiem, ka atbalstīšu viņu ieteikumus, īpaši tos, kuru mērķis ir veicināt Eiropas dažādību, ieviest Eiropas kvalitātes marķējumu un atbilstošāku Kopienas finansiālo atbalstu. Man tika jautāts, kādēļ vīns kopā ar olīveļļu tiek virzīts starptautisko organizāciju veicināšanas projektiem? Es vēlos atbildēt ar pretjautājumu: tad kādēļ olīveļļa? Mana atbilde ir pozitīva attiecībā uz abiem produktiem. Tie abi ir ļoti veiksmīgi eksporta produkti no Eiropas Savienības dalībvalstīm. Tiem ir spēcīgas, pieredzējušas starptautiskās organizācijas, kas jau ir pierādījušas savu spēju vadīt sarežģītas programmas. Patiesībā ziņojuma noteikumos netiek izslēgtas arī citas jomas. Attiecībā uz otro jautājumu par 70 % līdzfinansējuma likmi, sākotnējā procentuālā likme bija 60 %, un es jutu, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā to vajadzēja palielināt.
Saskaņā ar līdz šim gūto pieredzi Eiropas finansējuma jomā, viena no lielākajām problēmām joprojām ir tas, kā iegūt līdzfinansējumu, īpaši brīdī, kad mēs papildus tam saskaramies ar krīzi kreditēšanas jomā. Tādēļ šī likme ir jāpalielina. Pretējā gadījumā mēs riskējam ar to, ka līdzekļi netiks izmantoti. Fischer Boel kundze, es vēlos pateikties jums par lielo nozīmi, ko esat piešķīrusi šim ziņojumam, īpaši par jūsu paustajiem uzskatiem. Lai gan šis ir konsultatīvs ziņojums, es ceru un vēlos, lai šos grozījumus iekļautu Komisijas jaunajā priekšlikumā.
Beidzot, apkopojot sacīto, ir divi iemesli, kādēļ šis ziņojums ir nepieciešams. Dalībvalstīm būs iespēja paplašināt programmās paredzēto pasākumu piemērošanas jomu un lūgt palīdzību starptautiskām organizācijām to īstenošanai. Tas piešķir lielāku lomu profesionālām apvienībām un organizācijām produktu informatīvo un veicināšanas programmu izstrādes procesā un īstenošanā. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka šis ziņojums ir daļa no priekšlikumu kopuma Eiropas tiesību aktu pieņemšanai, lai padarītu Eiropas fondu izmantošanu pieejamāku, palielinot līdzfinansējuma procentuālo likmi laikā, kad ir ļoti grūti iegūt kredītu. Kā nākamo ieteikumu es arī vēlos pieminēt, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas locekļi šo ziņojumu pieņēma vienprātīgi.
Es vēlos izmantot iespēju pateikties saviem komitejas kolēģiem par viņu sniegto atbalstu. Vēlos personīgi pateikties Neil Parish par viņa sniegto atbalstu un arī Lutz Goepel par to, ka viņš man uzticēja šī ziņojuma sagatavošanu.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks vēlāk šodien.
