Frågestund (frågor till rådet)
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är frågestunden med frågor till rådet (B6-0227/09).
Vi ska nu behandla en rad frågor till rådet.
Angående: Antilissabonretoriken
Den globala finanskrisen har visat hur viktigt det är med ett starkt EU. Vi i Irland har snabbt lärt oss att myter och vilseledande information om Lissabonfördraget är en klen tröst i en krympande ekonomi och ökande arbetslöshet. När nu Tjeckien är ordförandeland, och landets egen president anslutit sig till antilissabonretoriken, hur tänker då rådet hantera dessa signaler när det står helt klart att behovet av samarbete inom EU är större, inte mindre?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! Rådet har alltid klargjort sitt fasta beslut att stärka samarbetet inom EU, i synnerhet i krissituationer. Under det tjeckiska ordförandeskapet, som bygger vidare på föregångarnas arbete, arbetar vi hårt på att lösa de problem som orsakas av den rådande finansiella och ekonomiska krisen och har i detta sammanhang beslutat om åtgärder på olika nivåer. En gemensam ram för medlemsstaterna har etablerats, såsom kan ses exempelvis från bankräddningsplanen, den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och reglering och tillsyn av finansmarknaderna. Europaparlamentet har också bidragit till åtgärderna genom att stötta investeringar i infrastrukturen, inte minst genom sina internationella insatser. Vid mötet den 19 och 20 mars var rådet helt inriktat på att övervinna finanskrisen och problemen med realekonomin och klargjorde mycket tydligt att EU kan bemästra problemen och stoppa den rådande krisen endast genom en enad och samordnad handling inom ramen för den inre marknaden och EMU. Vid mötet den 19 mars beslutade rådet att en nära samordnad EU-respons inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa ska innehålla mobilisering av alla tillgängliga instrument, inklusive gemenskapsmedel och att fullständigt integrerade strategier för tillväxt, sysselsättning, social integration och socialförsäkring ska ingå.
Beträffande Lissabonfördraget uppnådde rådet en överenskommelse om ytterligare framsteg, i december 2008. På Irlands begäran har medlemsstaterna gått med på att åstadkomma specifika lagliga garantier gällande de problem som var en källa till oro under förra årets folkomröstning i Irland. Rådet har också gått med på att om Lissabonfördraget träder i kraft, kommer man att efter grundläggande rättslig prövning anta ett beslut om de respektive medlemsstaternas fortsatta nationella representation i kommissionen. Med undantaget att specificerad, relaterad verksamhet i frågan ska slutföras under mitten av 2009 och förutsatt att genomförandet blir tillfredsställande är den irländska regeringen samtidigt fast besluten att arbeta för en ratificering av Lissabonfördraget mot slutet av kommissionens innevarande mandatperiod. Under mötet den 19 och 20 mars informerades Europeiska rådet om den rådande situationen i frågan och man beslöt att ta upp frågan på nytt under mötet i juni 2009.
Gay Mitchell
(EN) Fru talman! Jag vill tacka ministern för hans svar.
Jag tycker att vi är alltför defensiva här i kammaren - och i institutionerna i allmänhet - när det gäller Lissabon och EU i allmänhet. Det är dags att vi sätter dem som attackerar Europa på defensiven. Var skulle vi vara utan Europeiska centralbanken? Var skulle vi vara - de av oss som tillhör euroområdet - utan euroområdet?
Det enda vi saknar är en igenkännbar ledare för Europeiska rådet som kan tala om frågor som rör den ekonomiska återhämtningen, och jag tycker att det är uppenbart att den bestämmelse i Lissabonfördraget som möjliggör att en sådan person utses verkligen är avgörande. Om vi hade haft en sådan person nu hade vi sluppit sicksackandet mellan de sex månader långa ordförandeskapen.
Kanske ministern i sitt svar skulle kunna uttala sig om sin syn på utsikterna för en ratificering av fördraget i Tjeckien.
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Jag kommer att besvara alla frågor senare, i en följd.
Talmannen
Enligt vår normala arbetsordning ska ni först svara frågeställaren och dennes följdfråga och sedan, vanligtvis, kommer jag - och så har jag valt att göra - att samla ihop de andra följdfrågorna och ställa de till er.
Får jag be er att svara först.
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Tack, fru talman! Mina damer och herrar! Jag ska nu besvara frågan. Vad beträffar ratificeringen av Lissabonfördraget vill jag framhålla att Republiken Tjeckiens tvåkammarparlament, som utgörs av representanthuset och senaten, arbetar mycket hårt på fördraget och att det godkändes av representanthuset den 18 februari i år. Här måste jag betona att det enligt tjeckiska grundlagar krävs en konstitutionell majoritet för att fördraget ska gå igenom. Det tjeckiska parlamentets senat kommer förmodligen att rösta om fördraget den 6 maj, men senaten har som villkor för godkännandet krävt ett utkast till en lämplig lag enligt vilken överföring av behörighet kräver omröstning med kvalificerad majoritet och godkännande från parlamentets båda kamrar. Detta innebär ett så kallat villkorat mandat. Den tillämpliga lagen har redan utarbetats och godkänts och vi förväntar oss att senaten kommer att rösta om lagen den 6 maj och att Lissabonfördraget kommer att ratificeras av parlamentet så snart som lagen har antagits.
Richard Corbett
(EN) Håller inte det tjeckiska ordförandeskapet med om att problemet när det gäller Lissabonfördraget i första hand inte handlar om bristen på information om det, eftersom det finns gott om information tillgänglig, utan om den betydande mängd felaktig information som avsiktligt sprids av fördragets motståndare?
Håller det inte också med om att de nationella regeringarna måste göra mycket mer för att motverka de myter och den felaktiga information som Gay Mitchell talade om och få ordning på denna mycket viktiga debatt om Europas framtid, med tanke på att fördraget inte skrivs under av de europeiska institutionerna utan förhandlades fram av medlemsstaterna?
Christopher Heaton-Harris
(EN) Herr minister! Jag är säker på att i ert land, liksom i Irland, uppfattar väljarna för närvarande och oroar sig för ett orwellskt EU. De är inte dumma, och de vet att kommissionen manipulerade sitt lagstiftningsprogram så att inga dåliga nyheter nådde de irländska medierna.
Det är synd att Gay Mitchell, Richard Corbett och de andra är så förblindade av lockelsen i att bli framgångsrika eurokrater att de inte förstår vad frågan handlar om: att det irländska folket har meddelat sitt beslut. Kanske ni kan få rådet att ge kommissionen i uppdrag att stoppa den stora ökningen av sina avdelningar för kommunikation och information - det vill säga propaganda - och låta det resultat som det fantastiska irländska folket har meddelat visa att demokratin lever i EU.
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Jag vill betona att vi alla bör ha kurage nog att medge för oss själva att EU-medborgarna har mycket dålig kännedom om hur EU fungerar. EU påverkar oftast medborgarna på ett abstrakt sätt och EU:s institutioner är mycket svåra att förstå. Ju sämre kunskapen är, desto lättare uppstår situationer som bidrar till felaktig information, som har lätt att få fäste i folks medvetande, just därför att man inte har tillräcklig information om hur EU fungerar. Enligt min mening skulle felaktig information och lögner inte kunna få fäste om vi tog itu med bristen på demokrati och det faktum att medborgarna inte alltid identifierar sig med EU och dess institutioner. Jag är av den bestämda uppfattningen att regeringarna i EU:s medlemsstater har en grundläggande skyldighet att motarbeta felaktig information och osanningar. Regeringarna i EU:s medlemsstater bör också regelbundet informera sina medborgare om alla frågor som rör den europeiska integrationen. Det är min absoluta mening att vi endast då kan uppnå verkliga demokratiska framsteg.
Angående: Dubbelbeskattning
I ljuset av den senaste rättspraxisen från EG-domstolen vad avser dubbelbeskattning, vilka åtgärder avser rådet vidta för att harmonisera EU:s skatterätt så att europeiska skattebetalare inte behöver betala skatt två gånger för samma sak?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! Vad beträffar det rådande tillståndet inom gemenskapen har man på gemenskapsnivå ännu inte godkänt några åtgärder för att ta bort dubbelbeskattningen inom området direktbeskattning, med undantag av rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om gemensamma beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater, konventionen från den 23 juli 1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap och rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar. Det beror på att området i fråga är medlemsstaternas ansvar, förutsatt att de tillämpar gemenskapslagstiftningen. Överenskommelser om att undanröja dubbelbeskattning som enligt de tidigare nämnda autonoma befogenheterna och i enlighet med provöverenskommelsen med OECD, ingås bilateralt mellan medlemsstaterna, tycks inte räcka till för att undanröja all juridisk dubbelbeskattning inom EU.
Kommissionen, som har den exklusiva rätten att initiera lagar inom gemenskapen i samband med direktbeskattning, föredrar för närvarande helt klart en pragmatisk strategi i den här frågan, med tanke på subsidiaritetsprincipen, som tillämpas på gemenskapslagstiftningen inom området direktbeskattning och med tanke på kravet på enhällighet. Denna pragmatiska strategi borde uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att se till att de inhemska beskattningssystemen, inklusive de bilaterala beskattningsavtalen, fungerar smidigt. Detta omnämns, bland mycket annat, i kommissionens meddelande om samordning av medlemsstaternas direktbeskattningssystem inom den inre marknaden, särskilt i den slutliga versionen av dokumentet. Rådet har bekräftat kommissionens samarbetsbaserade strategi i slutsatserna från den 27 mars 2007. Det betonades att den inre marknadens funktion inom beskattningsområdet kan förbättras genom samarbete på medlemsstatsnivå och, där så är tillämpligt, på EU-nivå med beaktande av medlemsstaternas behörighet. Rådet förklarade att godtagbara lösningar kan ha olika utformningar, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
Manuel Medina Ortega
(ES) Herr talman! Den information som ni ger oss är korrekt men vi som parlamentsledamöter, och definitivt EU-medborgarna, har ett intryck av att det finns en mycket farlig lucka i gemenskapsrätten.
Eftersom skattekraven hela tiden ökas i samtliga medlemsstater är rörlighet för närvarande i det närmaste omöjligt.
När vi ber kommissionen förklara den pragmatiska strategin verkar det som om kommissionen inte har något stöd i rådet. Vi tycks ha hamnat i en ond cirkel där kommissionen hänvisar oss till rådet och rådet hänvisar oss tillbaka till kommissionen, samtidigt som verkligheten är den att medborgarna i det EU som vi försöker bygga upp inte kan välja att bosätta sig eller ha kontakter i olika länder, på grund av den tunga skattebörda som orsakas av skattesystemets brist på harmonisering.
Kan rådet göra något för att få slut på den här onda cirkeln?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Först och främst vill jag betona att det långsiktiga målet är en lösning i form av ett direktiv eller multilateralt fördrag. Bara på det sättet kan vi utveckla systemet effektivt med utgångspunkt från rättsprinciper. Kommissionen ska föreslå en lösning på de mest överhängande problem som uppkommer i samband med den inre marknaden, genom ökad samordning av medlemsstaternas skattelagstiftning och bättre beslutsprocesser. Kommissionen föreslår i sitt meddelande om samordning av medlemsstaternas direktbeskattningssystem inom den inre marknaden att inrätta en mekanism för en effektiv lösning av tvister i samband med problem med internationell dubbelbeskattning inom EU, men på grund av otillräckligt stöd från medlemsstaterna, som Paul Rübig nämnde, har kommissionen övergett frågan till förmån för andra initiativ. Kommissionen är fullt medveten om hur dubbelbeskattningsavtal påverkar den inre marknaden och kommer att förbereda offentliga samråd under 2009. Med utgångspunkt från samråden ska kommissionen utarbeta ett meddelande om vad man kommit fram till samt ett förslag på en godtagbar lösning på de existerande problemen.
Rådet har gång på gång brottats med det här problemet inom ramen för olika initiativ. Första gången gällde det expansion av ramarna för direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag, genom rådets direktiv 2003/123/EG, som undanröjer den ekonomiska och juridiska dubbelbeskattningen av gränsöverskridande flöden av utdelningar inom ramen för gemenskapen. 1990 antogs ett skiljedomsfördrag med syftet att undanröja den dubbelbeskattning som uppkommer genom att man fastställt internpriser mellan närstående företag. Det visade sig emellertid att direktivet inte var så effektivt, delvis eftersom det har karaktären av internationellt avtal som ingåtts mellan medlemsstater och inte karaktären av en gemenskapsrättsakt. År 2003 antogs direktiv 2003/49/EG, vilket undanröjde dubbelbeskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater och som innebär att endast det land där förmånstagaren för utbetalningen är bosatt, har rätt att beskatta betalningen. Frågan om att expandera ramarna för detta direktiv bör bli föremål för fortsatta förhandlingar i rådet. I samband med kommissionens båda meddelanden om samordning av medlemsstaternas direktbeskattningssystem och sociala avgifter inom den inre marknaden, har Ekofin antagit rådets resolution från december 2008 om sociala avgifter. Resolutionen syftar till att undanröja dubbelbeskattning och samordna statliga förfaranden inom området för sociala avgifter på så sätt att, vid överföring av ekonomisk verksamhet från en stat till en annan, när fysiska eller juridiska personers tillgångar överförs från en stat som tillämpar beskattning vid utflyttning, ska den mottagande staten tillämpa den utväxlade tillgångens marknadsvärde vid tidpunkten för överföringen från utflyttningsstaten som en kostnad när tillgången säljs.
Syed Kamall
(EN) Vi förstår alla att dessa skattefrågor kan vara mycket tekniska, men kan ministern ändå rent allmänt hålla med om att alla som förstår dessa frågor säkerligen inser att en skatteharmonisering inte är avgörande för att dubbelbeskattning ska kunna undvikas? Allt som krävs - jag vet att det är rätt tekniskt - är en vilja till bättre samarbete mellan medlemsstaterna. Med tanke på de stora belopp som regeringarna i nuläget tar från hårt pressade skattebetalare är det väl säkerligen dags att uppmuntra mer skattekonkurrens för att minska bördan för arbetande familjer i hela EU.
Paul Rübig
(DE) Herr ordförande! Jag anser att det tjeckiska ordförandeskapet har en mycket positiv och proaktiv inställning i denna fråga. Det gratulerar jag er till, för det är naturligtvis viktigt att skydda medborgare och små och medelstora företag så att också de kan få in sina inkomster när de tillhandahåller tjänster. Det finns överhuvudtaget inget som gör dubbelbeskattning socialt berättigat. Därav min fråga: anser ni att EG-domstolen kan fastställa krav på detta område?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! EG-domstolen har slagit fast att det faktum att gemenskapens lagstiftning, den fria rörligheten och principerna om icke-diskriminering är direkt tillämpliga inte innebär att medlemsstaterna måste avskaffa laglig dubbelbeskattning som beror på en ömsesidig påverkan mellan olika skattesystem i gränsöverskridande situationer i gemenskapen. Denna ståndpunkt grundar sig på EG-domstolens dom i mål C-513/04, Kerckhaert Morres. Domstolen har redan avgjort denna fråga och här tror jag faktiskt att möjligheterna är mycket begränsade. Enligt EG-domstolens rättspraxis måste fördrag om avskaffande av dubbelbeskattning uppfylla den inre marknadens krav och de får i synnerhet inte leda till diskriminering eller skillnader när det gäller de grundläggande rättigheter som slås fast i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna. Å andra sidan anser jag att risken för dubbelbeskattning gör att skattesystemen blir enormt komplicerade och inte minst gör saker och ting komplicerade för små och medelstora företag, som ibland har mycket svårt att förstå de komplicerade system som lyder under enskilda länders lagstiftning. Denna risk är störst just för små och medelstora företag, som får högre kostnader på grund av att de inte har råd att anlita dyra konsult- och advokatbyråer på samma sätt som stora företag - inte minst multinationella företag. De komplicerade skattesystemen är därför en större börda för små och medelstora företag. Jag är personligen övertygad om att det mest rättvisa vore att alla medlemsstater hade enklast tänkbara och mest insynsvänliga system för direktbeskattning och, enligt min personliga uppfattning, så låga skatter som möjligt.
Angående: Fjäderfäkött
Kommissionen har lagt fram ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, vad gäller handelsnormerna för fjäderfäkött. Håller det tjeckiska ordförandeskapet, mot bakgrund av detta förslag och med hänsyn till konsumenternas hälsa, livsmedelssäkerheten, spårbarheten och produktkvaliteten, med om att märkningen ”färskt” i fråga om fjäderfäkött måste vara en garanti för att köttet just är färskt? Instämmer ordförandeskapet i att fjäderfäkött som slaktas och fryses in i ett tredjeland och som sedan transporteras och tinas upp, och ibland även bearbetas, i en av EU:s medlemsstater och som sedan marknadsförs och säljs som ”färskt” kött producerat i EU utgör ett allvarligt problem? Håller ordförandeskapet med om att detta inte är acceptabelt, att det missleder konsumenterna och att det är orättvist mot producenter inom gemenskapen som tillämpar EU:s stränga riktlinjer? Vilka åtgärder vidtar det tjeckiska ordförandeskapet i dagsläget för att se till att förordningen införs på ett smidigt sätt?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! Ordförandeskapet kan försäkra ledamoten om att vi fäster stor vikt vid att det ska finnas en stark livsmedelssäkerhet och ett starkt konsumentskydd i gemenskapen, oavsett om livsmedlen produceras lokalt eller importeras från tredjeländer. I detta sammanhang kan ordförandeskapet hänvisa till slutsatserna från rådets möte den 18-19 december 2008 om säkerheten hos jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter som importerats till gemenskapen. I sina slutsatser uppmanade rådet i enlighet med gemenskapens regler kommissionen att före utgången av 2010 lägga fram en rapport till rådet och Europaparlamentet om effektiviteten hos och tillämpningen av sanitära och fytosanitära kontroller av importerade livsmedel. Till följd av sin skyldighet att säkra ett starkt skydd för människors hälsa i genomförandet av gemenskapens politik förkastade rådet i december 2008 kommissionens förslag till rådets förordning om genomförande av rådets förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller användning av antimikrobiella ämnen för att avlägsna ytkontaminering från slaktkroppar av fjäderfä. Rådet ansåg att det skulle vara möjligt att dölja dålig sanitär praxis genom att använda sådana ämnen. Europaparlamentet motsatte sig förslaget i en resolution av den 19 juni 2008 och bad rådet att förkasta det. När det gäller kommissionens förslag om handelsnormer för fjäderfäkött kan ordförandeskapet bekräfta att förslaget för närvarande är föremål för förhandlingar inom rådet och att målet är att säkra ett starkt konsumentskydd och förhindra att fjäderfäkött som har varit djupfryst säljs som färskt. Ordförandeskapet kan försäkra ledamoten om att man gör allt för att denna förordning snabbt ska kunna antas så snart Europaparlamentet har avgett sitt yttrande.
Marian Harkin
(EN) Jag vill tacka ordförandeskapet för detta svar eftersom det tjeckiska ordförandeskapet, om jag har förstått saken rätt, kommer att vidta åtgärder i denna fråga. Det gläder mig att höra att rådet diskuterar att vidta åtgärder för att förhindra att fjäderfäkött fryses och därefter säljs som om det vore färskt, eftersom detta naturligtvis innebär att många EU-producenter inte bedriver sin verksamhet på lika villkor - i själva verket gör ingen det.
Därför är min fråga till ordförandeskapet: När kan vi förvänta oss något svar från rådet om detta, och kan ni säga någonting om vilka särskilda åtgärder ni skulle kunna vidta i denna fråga?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! Detta problem har nu lösts av rådets arbetsgrupper i samband med förhandlingarna om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, vad gäller handelsnormerna för fjäderfäkött. Det tjeckiska ordförandeskapet har föreslagit en kompromisstext som har fått stöd av en majoritet i rådets jordbrukskommitté. Texten kommer att läggas fram för bedömning av WTO i samband med samråden med handelspartner. Om resultatet blir positivt och Europaparlamentet godkänner sitt betänkande vid plenarsammanträdet, vilket verkar bli fallet, kommer det tjeckiska ordförandeskapet att överlämna kompromisstexten till rådet. Rådet har en formell skyldighet att invänta Europaparlamentets yttrande, även om man inte behöver hänvisa till det i sitt beslut. I kompromisstexten sägs att när det gäller produkter som framställs av färskt fjäderfäkött i enlighet med denna förordning får medlemsstaterna föreskriva vissa variationer i temperaturkraven, vilka får tillämpas under en minimal tidsperiod och bara i den mån det är nödvändigt för att möjliggöra hantering och styckning i bearbetningsanläggningar i samband med produktionen av produkter av färskt fjäderfäkött. Vi förväntar oss att rådet kommer att ta upp detta förslag i maj och tror mot bakgrund av de förhandlingar som hittills har förts att resultatet kommer att bli positivt.
Avril Doyle
(EN) Efter BSE-krisen i nötköttssektorn för några år sedan införde vi fullständig identifiering och spårbarhet för nötköttsprodukter i Europa. Håller inte rådet med om att vi måste agera snabbt, inte bara när det gäller fjäderfäkött utan även fårkött och griskött, för att ge konsumenterna samma information och tillhandahålla samma spårbarhet om något skulle gå fel?
Renate Sommers betänkande om information till konsumenterna behandlas i parlamentet för närvarande, och kanske kan rådet hålla med om att man skulle kunna uppnå detta med hjälp av utökad märkning - vilket skulle öka spårbarheten.
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! Ursprungsmärkning av fjäderfäkött ingår inte i bilaga 14 till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 och omfattas därför inte av det förslag som vi nu debatterar. Ursprungsmärkning behandlas i kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 och vilar därför på kommissionens ansvar och diskuteras i kommittéerna. Jag vill också säga att jag har stor förståelse för denna fråga, eftersom om man tar det hot som den s.k. galnakosjukan medförde på grund av smittat nötkött, och tar hänsyn till de faktiska effekterna för invånarnas hälsa i EU:s medlemsstater, så orsakar några av de sjukdomar som härrör från fjäderfäkött - däribland salmonella - betydligt fler hälsoproblem och till och med dödsfall än vad galnakosjukan gjorde på sin tid. Men jag vill återigen betona att ursprungsmärkning är kommissionens ansvar och vi får inte glömma att det naturligtvis är mycket svårare att kontrollera ursprunget för fjäderfän än för nötkreatur. Vi får inte heller hamna i en situation där viljan att skydda konsumenten genom att helt eliminera alla tvivel och potentiella risker gör att systemet blir så administrativt invecklat att det leder till kraftigt höjda livsmedelspriser. Låt mig återigen upprepa att huvudansvaret när det gäller obligatorisk ursprungsmärkning av fjäderfäkött vilar på kommissionen och inte på rådet.
Angående: Krisbekämpning och små och medelstora företag
Det europeiska krisbekämpningsprojektet innefattar bland annat stöd till småföretag genom småföretagsakten (Small Business Act). Kan rådet meddela vilka insatser som hittills har gjorts i detta sammanhang och vad som planeras inför framtiden?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! I december förra året enades Europeiska rådet om en europeisk plan för ekonomisk återhämtning. Planen omfattar konkreta åtgärder för att stödja små och medelstora företag, varav de viktigaste är åtgärderna för att förbättra tillgången till finansiering och minska den administrativa bördan för företag. Europeiska rådet uttryckte samtidigt sitt stöd för ökade insatser av Europeiska investeringsbanken under perioden 2008-2011, i synnerhet i form av lån till små och medelstora företag, som skulle öka med 10 miljarder euro jämfört med den nuvarande utlåningen till denna sektor. Europeiska rådet har vidare gett sitt stöd till att tröskelvärdena för statligt stöd tillfälligt får överskridas under minst två år när det gäller belopp på högst 500 000 euro, och till att regelverket för statligt stöd anpassas för att stimulera stöd till företag och framför allt till små och medelstora företag. Europeiska rådet krävde också att de påskyndade förfaranden som är tillåtna enligt gemenskapsrätten skulle tillämpas i samband med offentlig upphandling och att de administrativa bördorna för företag ska minska. Europeiska rådet stöder också ett fullständigt genomförande av kommissionens handlingsplan för småföretagsakten, som antogs av rådet den 1 december 2008. Handlingsplanen för småföretagsakten bör hjälpa små och medelstora företag under den ekonomiska turbulensen genom att förbättra deras möjligheter att få lån, minska de administrativa bördorna, hjälpa dem att dra nytta av den inre marknadens fördelar och öka deras konkurrensförmåga på utländska marknader. Den 5 mars slog rådet fast att handlingsplanen bör genomföras fullt ut så snart som möjligt på EU-nivå och i medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
Rådet tog dessutom än en gång upp vikten av att förbättra möjligheterna att skaffa finansiering ännu mer - jag tänker här på lån, garantier, mezzaninfinansiering etc. - eller riskkapital för nyetablerade innovativa företag och små och medelstora företag, om det är nödvändigt på grund av effekterna av den nuvarande finanskrisen. Vi måste förbättra små och medelstora företags marknadstillträde genom framför allt ökad övervakning av marknaden och av enskilda branscher så att hinder på den inre marknaden kan upptäckas och åtgärdas. Redovisningskraven bör i hög grad förenklas och det bör gå snabbare att starta nya företag. Vid sitt möte den 19-20 mars enades Europeiska rådet om följande åtgärder: att undanröja befintliga hinder och förhindra att nya uppstår, att uppnå en fullt fungerande inre marknad, att minska de administrativa bördorna ytterligare, att förbättra ramvillkoren för näringslivet i syfte att upprätthålla en stark industriell bas för företagen med särskild inriktning på små och medelstora företag och innovation, att uppmuntra till partnerskap mellan olika affärsområden, forskning och utbildning, samt att öka kvaliteten på investeringar i forskning, kunskap och utbildning.
Mina damer och herrar! Jag vill även påpeka att rådet den 10 mars 2009 uppnådde en politisk överenskommelse om att det genom en ändring av direktiv 2006/112/EG ska bli möjligt för alla medlemsstater att permanent införa lägre moms på ett antal arbetsintensiva tjänster, och det handlar förstås i hög grad om tjänster som tillhandahålls av små företag. Bland övriga lagförslag som har uppstått till följd av initiativ i samband med småföretagsakten bör rådet anta en förordning om stadgan för det europeiska privata aktiebolaget, som skulle göra det lättare för små och medelstora företag att bedriva verksamhet över gränserna. Rådet kommer även att överväga en revidering av direktivet om sena betalningar så att små och medelstora företag får betalt i tid för sina affärstransaktioner. När det gäller agendan för bättre lagstiftning lade kommissionen förra året fram elva nya påskyndade åtgärder för att minska de administrativa bördorna för företag och har satt som mål att de nuvarande bördorna till följd av EU:s lagstiftning ska minskas med 25 procent fram till 2012. Beräkningar visar att detta kan leda till besparingar på omkring 30 miljarder euro och fördelarna skulle vara störst för små och medelstora företag. Den 10 mars i år uppmanade rådet kommissionen att lägga fram förslag till nya särskilda åtgärder för att minska bördorna inom vart och ett av de 13 viktiga prioriteringsområdena i handlingsplanen. Exempel på faktiska åtgärder i detta sammanhang är antagandet av förslag för att förenkla det tredje och det sjätte direktivet om fusioner och upplösning av handelsföretag i samband med den första behandlingen i Europaparlamentet, samt godkännandet av revideringen av det fjärde och det sjunde direktivet. Detta viktiga arbete bör emellertid fortsätta så att de administrativa bördorna kan minskas med 25 procent och kommissionen bör snarast möjligt slutföra sin översyn av alla befintliga lagbestämmelser.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru talman! Jag tackar ministern för hans svar, i vilket han räknade upp alla åtgärder som planeras. Nu gäller det förstås att tillämpningen av dessa åtgärder också leder till konkreta resultat för alla i EU som i dag har små och medelstora företag som har drabbats av krisens följder och för alla som vill starta nya små och medelstora företag. Det är just på denna punkt som jag skulle vilja att ministern anger om det finns statistik över nya företag som startas, samt statistik över företag som försvinner. Jag tycker att det vore intressant att få dessa jämförande siffror, om inte i dag så i ett svar framöver.
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Jag vill för det första betona att antalet företag som går omkull och antalet nya företag varierar avsevärt mellan de olika medlemsstaterna, liksom de konkreta villkoren för att starta ett nytt företag. Medan det i vissa stater tar ett par dagar att starta ett litet eller medelstort företag kan det i andra stater dessvärre ta flera månader. Det är förstås möjligt att göra en detaljerad sammanfattning med den information som ni begär, fru Panayotopoulos-Cassiotou, och den vill vi i så fall lämna skriftligen.
Angående: Resultatet av vårtoppmötet om finansiering av en global klimatuppgörelse
Är ordförandeskapet, mot bakgrund av vårtoppmötet i förra veckan, nöjt med resultatet av de förhandlingar som hölls om att tillhandahålla finansiellt bistånd till utvecklingsländer för att främja en global klimatuppgörelse vid klimatkonventionens partskonferens COP-15 i Köpenhamn i december 2009?
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Fru talman, mina damer och herrar! I slutsatserna från mötet den 19-20 mars 2009 slog rådet fast att det kommer att krävas betydande interna och externa finansieringskällor, såväl offentliga som privata, för att finansiera åtgärder för begränsning och anpassning, särskilt i de mest utsatta utvecklingsländerna, och att EU kommer att bidra med en rimlig del av finansieringen av sådana åtgärder i utvecklingsländerna. Kommissionens beräkningar baserade på de senaste studierna visar att de tillkommande offentliga och privata investeringarna måste öka till nästan 175 miljarder euro fram till 2020 om utsläppen ska minskas till en nivå som är förenlig med EU:s mål.
Färska undersökningar visar också att mer än hälften av dessa investeringar måste göras i utvecklingsländerna. Sekretariatet för FN:s ramkonvention om klimatförändring beräknar vidare att anpassningskostnaderna i utvecklingsländerna år 2030 kommer att ligga på mellan 23 och 54 miljarder euro om året. När det gäller finansieringen av begränsningsåtgärder i utvecklingsländerna har rådet intagit en tydlig ståndpunkt. Utvecklingsländerna bör med de utvecklade ländernas hjälp upprätta strategier och planer för att etablera en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. I dessa strategier och planer bör man skilja mellan åtgärder som kan vidtas för sig, eftersom de inte medför några eller mycket låga kostnader eller till och med en nettovinst på medellång sikt, och åtgärder som kommer att leda till ytterligare kostnader som inte enkelt kan finansieras av de enskilda länderna själva.
För att genomföra Köpenhamnsöverenskommelsen krävs ett stöd som är tillräckligt, förutsägbart och ges i rätt tid. Den internationella finansiella struktur som förmedlar detta stöd måste baseras på principer om effektivitet, lämplighet, jämlikhet, öppenhet, ansvar, sammanhållning, förutsägbarhet och god ekonomisk förvaltning. När det gäller finansieringskällorna godkände rådet alternativ som man kan titta närmare på i internationella förhandlingar, däribland en strategi som bygger på medverkan i enlighet med en överenskommen skala, marknadsbaserade metoder som bygger på auktionsarrangemang, eller en kombination av dessa och andra alternativ. Under övergången till en global marknad för handel med koldioxidutsläpp kommer dessutom flexibla mekanismer, mekanismen för ren utveckling och gemensamt genomförande att fortsätta att spela en viktig roll för att finansiera utsläppsminskningar i utvecklingsländer och övergångsekonomier. Det kommer i detta sammanhang att vara viktigt att stärka integriteten i ett miljöperspektiv, bidraget till hållbar utveckling och en rättvis geografisk fördelning. Marknaden för handel med koldioxidutsläpp måste dessutom utvidgas för att skicka en tydlig signal om vad koldioxidutsläppen kostar. Det är ett av de mest kostnadseffektiva sätten att minska utsläppen samtidigt som det tydligt uppmuntrar en övergång till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Rådet har i samband med EU:s överenskommelse om klimat- och energipaketet även betonat hur detta paket bidrar till EU:s försök att finansiera åtgärder inriktade på att begränsa klimatförändringarna och anpassa sig till dem. Det står klart att vi måste göra mycket mer på finansieringsområdet. Rådet har beslutat att ta upp denna fråga igen under mötet i juni för att förtydliga sin ståndpunkt ytterligare i de pågående internationella förhandlingarna.
Avril Doyle
(EN) Jag vill tacka det tjeckiska ordförandeskapet för ett utförligt svar. Jag fick det faktiskt skriftligt tidigare i dag eftersom de inte trodde att vi skulle hinna med fråga 10.
Kan jag utgå ifrån att detta verkligen är den tjeckiska regeringens åsikt, som ni just har framhållit, jag skulle verkligen känna mig uppmuntrad om jag trodde det? Jag vill tacka er, för det innebär att den tjeckiska regeringen har kommit långt i frågor som rör klimatförändringar sedan ordförandeskapet inleddes.
Om man bortser från rådsmötet i juni, kan ni säga något om resten av tidsplanen när det gäller att nå en överenskommelse om EU:s ”rättmätiga del” när det gäller att finansiera tredjeländernas mildrande av och anpassning till klimatförändringen? För övrigt instämmer jag helt med vad ni säger om koldioxidmarknaden och dess bidrag.
Talmannen
Tack, fru Doyle. Det förvånar mig att ni hade fått svaret i förväg. Jag har väldigt länge velat uppmuntra detta både från rådets och kommissionens sida, därför vill jag gratulera er båda för att ni har lyckats med det.
(Utrop från Avril Doyle: ”Det var för att de inte trodde att vi skulle hinna fram till fråga 10!”)
Petr Nečas
rådets tjänstgörande ordförande. - (CS) Mina damer och herrar! Ju mindre tid som återstår av det tjeckiska ordförandeskapet, desto snabbare tycks den gå och det är kanske därför vi försöker snabba på och hinna med allt det administrativa i tid. Jag vill som svar på ledamotens fråga säga att rådet kommer att diskutera denna fråga på nytt i juni i år. Enligt rådets uppfattning är det viktigt att inrikta sig mer på de finansiella mekanismerna i kampen mot klimatförändringarna. Inför Köpenhamnsmötet kommer rådet att offentliggöra hur man ställer sig till olika sätt att finansiera begränsnings- och anpassningsåtgärder, stödja ny teknik och skapa de rätta förutsättningarna för ett genomförande av dessa planer. Rådet kommer även att visa hur EU ska bidra konkret till dessa planer och förklara hur kostnaderna ska fördelas mellan medlemsstaterna, samt insatserna för att uppnå dessa mål. Allt kommer att baseras på faktiska förslag från kommissionen.
När det gäller vissa andra problem som rör finansieringen av det globala avtalet om bekämpning av klimatförändringarna har EU gjort klart att man här vill ta på sig en proportionerlig del av ansvaret. EU har dessutom fastställt grundläggande principer när det gäller finansieringen och har gjort klart att man tänker diskutera dessa alternativ med sina globala partner. Men det är förstås för tidigt att lägga korten på bordet genom att offentliggöra vissa siffror. Det vore inte klokt och förnuftigt. Det vore inte taktiskt. Vi har en uppfattning om hur mycket pengar som kommer att krävas för att genomföra den globala planen. Men vi behöver åtminstone på ett ungefär veta vilket slags begränsningsåtgärder som tredjeländerna planerar att genomföra. Jag vill i detta sammanhang påpeka att EU år 2007 gjorde ett frivilligt åtagande om att minska utsläppen med 20 procent - eller, om man lyckas uppnå ett globalt avtal, med 30 procent - och detta var långt innan något annat land i världen hade offentliggjort några förslag om begränsningar överhuvudtaget.
Talmannen
Nu när tillfälle gavs vill jag framhärda eftersom jag tycker att om svaren på de frågor vi inte tror att vi ska hinna med kan ges på förhand så finns det ingen anledning till att svaren på de frågor som vi kommer att hinna med inte ska kunna ges på förhand, så att vi - precis som vi fick nu - kan få ett bättre och mer givande utbyte. Jag vill tacka er båda för att ni har visat detta, och därmed belyst något som många av oss länge har velat föra fram.
Frågor som inte har besvarats på grund av tidsbrist, kommer att få skriftliga svar (se bilagan).
Frågestunden är avslutad.
(Sammanträdet avbröts kl. 20.10 och återupptogs kl. 21.00.)
