XM datoteka ima seveda 'euro': jaz nadaljujem z evrom,kot že zadnjič.Uresničevanje enotnega območja plačil v eurih (območje SEPA) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je vprašanje za ustni odgovor v zvezi z uresničevanjem enotnega območja plačil v evrih (območje SEPA), ki ga je v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve postavila gospa Berès.
Pervenche Berès
vlagateljica. - - (FR) Gospod predsednik, govorim v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve. Gospa komisarka, Evropski parlament si je pod vodstvom poročevalca gospoda Gauzèsa zelo prizadeval, da bi dobili zakonodajne ukrepe, potrebne za uresničevanje projekta SEPA - enotnega območja plačil v evrih.
Ko smo sestavljali spremljajočo zakonodajo, Direktivo o plačilnih storitvah, smo si postavili nekaj vprašanj. Zdaj se zavedamo, da so bila ta vprašanja verjetno upravičena.
Zdaj, ko smo tik pred začetkom izvajanja tega projekta, imamo nekaj skrbi, ker se nam zdi, da se mobilizacija, kar po mojem mnenju nima nič opraviti z izzivi krize, ni ravno materializirala tolikšni meri, kot bi se morala.
Dejstvo je, da temu projektu, ki je bil deležen velike podpore sektorja in zakonodajalca, ki pa mora predvsem zagotoviti sodobno plačilno orodje, prilagojeno okoliščinam naše enotne valute evra, grozi nevarnost, da ne bo dosegel kritične mase, ki jo potrebuje, če želi biti v celoti učinkovit.
Predvsem nas skrbi, da bo izvajanje sistema SEPA za neposredne bremenitve, ki je nedvomno eden izmed najizvirnejših vidikov tega projekta, naletelo na nekatere težave.
Menimo, da bi v zvezi z odgovornostjo Komisije bilo treba postaviti dve vprašanji. Prvič, kako namerava Komisija spodbujati in podpreti prehod na plačilne instrumente SEPA? Časovni okvir je določen in očitno je, da ne upošteva celotnega dejanskega stanja. Drugič, ali Komisija meni, da bi bilo treba prehod kritične mase transakcij na instrumente SEPA opraviti do leta 2010 in, če ne, kaj bi bilo treba za ta namen storiti?
Ko smo sprejeli to zakonodajo, nismo določili jasnega in zavezujočega roka za prehod na instrumente SEPA. Menimo, da je zdaj nedvomno pravi čas za to. Razumemo, da ostaja še nekaj vprašanj o združljivosti nacionalnih sistemov s sistemom SEPA in o tem, kaj dokončen prehod sploh pomeni, vendar menimo, da je naloga Komisije ta, da sektorju pomaga pri iskanju rešitev na preostala vprašanja.
Tu je še vprašanje o pristojbinah za izmenjavo, ki je bilo očitno spregledano ali zanemarjeno, medtem ko je za številne akterje ravno osrednjega pomena, ko gre za uspeh projekta SEPA. S tega vidika se včasih zdi, da različna odgovorna telesa, bodisi v strokovnem bančnem sektorju, Generalnem direktoratu za notranji trg in storitve ali Generalnem direktoratu za konkurenco včasih prelagajo odgovornost eno na drugo.
Mogoče je zakonodajalec deloma dolžan tudi govoriti s temi akterji in od njih zahtevati nekaj čuta za odgovornost. Menimo, da na tej ravni ne moremo več dvomiti v skladen del zakonodaje, ne da bi akterje na trgu podprli v njihovih prizadevanjih pri oblikovanju alternativnega sistema. Prav to je težava, na katero naletimo pri vprašanju pristojbin za izmenjave.
Generalni direktorat za konkurenco je v nekaterih primerih navedel, da je ta del zakonodaje po njegovem mnenju v nasprotju s pravili konkurence, vendar meni, da mora sektor najti drugo rešitev. Vendar teh drugih rešitev, ki obstajajo na ravni držav članic, Generalni direktorat za konkurenco ni preizkusil. Zato ni nikakor mogoče vedeti, ali jih bo tudi lahko podprl oziroma ali se z določenimi rešitvami lahko rešijo problemi, s katerimi smo soočeni.
Predstavljajte si na primer, da bi bilo financiranje sistema izmenjav odvisno od kazni, ki bi jih nalagala zakonodaja za storjene napake. V praksi bi to pogosto pomenilo, da bi morali plačevati najbolj ranljivi ljudje, kar pa se meni ne zdi niti upravičeno niti socialno pravično.
Zato pozivam Komisijo, da ukrepa pri dveh pomembnih točkah: določi naj rok za prehod in pomaga naj pri oblikovanju alternativnega sistema ali sistema, ki je sprejemljiv z vidika pravil Pogodbe, ki se nanašajo na izmenjavo.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, na začetku mi dovolite, da vam prenesem obžalovanje komisarja McCreevyja, ki se ni mogel udeležiti te razprave.
To je zares obsežno vprašanje, vendar menim, da tako vprašanje kot tudi osnutek resolucije o uresničevanju območja SEPA ustrezno opredeljujeta ključna vprašanja, ki jih moramo rešiti, da bi bil projekt SEPA uspešen.
Prvo vprašanje se glasi, kako Komisija namerava spodbujati in podpreti prehod na instrumente SEPA.
Tak prevod je v predlogu resolucije, pa sem kar pustila.
Projekt SEPA je v prvi vrsti tržno usmerjen projekt, vendar si je Komisija zaradi njegovih precejšnjih koristi za širše gospodarstvo prizadevala za spodbujanje prehoda na SEPA na primer tako, da je ravnala kot katalizator, da bi dvignila politični profil projekta SEPA z našim poročilom o napredku SEPA, in tako, da je spodbujala zgodnji prehod s strani javnih organov. To je storila tudi s prizadevanjem za to, da še sama postane ena izmed prvih, ki so sprejeli instrumente SEPA. In nenazadnje tudi tako, da je podala predloge za namen uresničitve vseh ugodnosti projekta SEPA, kot je bilo prejšnji teden napovedano v predlogu Komisije "Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva".
Drugo vprašanje je, ali se bo prenos kritične mase plačil izvršil do konca leta 2010. Seveda podpiramo hiter prehod, da bi bili dodatni stroški, ki bi med prehodom nastali, kar najmanjši. Čeprav se je sistem SEPA za kreditna plačila začel uspešno izvajati, je bil prehod v tej obliki izvršen le pri 2 % plačil. Poleg tega se bo sistem SEPA za neposredne bremenitve začel izvajati šele letos. Prehod torej trenutno poteka prepočasi, da bi lahko do leta 2010 dosegel kritično maso.
Tretje vprašanje se nanaša na potrebo po jasnem in zavezujočem roku. Tudi sami vidimo velike prednosti pri določitvi roka in seveda se leto 2012 ne zdi nesprejemljivo. Vendar pa je to za mnoge države članice še vedno občutljivo vprašanje. Zato podpiramo oblikovanje jasnega postopka preučitve tega vprašanja z zbiranjem informacij o tem, kako bo rok vplival na različne zaniteresirane strani in začetek plodne razprave z njimi.
Tako bi lahko dobili nekakšno politično podporo in, če bo potrebno, morebitni zakonodajni predlog, na primer konec leta.
Vaše četrto vprašanje se glasi kako povečati pravno varnost za sistem SEPA za neposredne bremenitve v povezavi z večstranskimi pristojbinami za izmenjavo in obstoječimi pooblastili.
Kar potrebujemo, je začasna rešitev problema poslovnega modela, da bi zagotovili pravno varnost in uspešno pričeli izvajati sistem SEPA za neposredne bremenitve. Zaradi tega Komisija v celoti podpira prizadevanja Parlamenta in Sveta pri iskanju začasne rešitve v okviru pregleda Uredbe o čezmejnih plačilih.
Komisija podpira tudi trajno pravno veljavnost obstoječih nacionalnih pooblastil za neposredne bremenitve pri prehodu na SEPA. Vendar pa je to pravno vprašanje, ki ga morajo rešiti nacionalni organi na primer tako, da izkoristijo priložnosti v okviru izvajanja Direktive o plačilnih storitvah.
Peto vprašanje se nanaša na to, kako Komisija obravnava vprašanje večstranske pristojbine za izmenjavo za plačila s karticami.
To delo poteka v prvi vrsti v okviru ocene, ki jo Komisija izvaja v skladu s pravili konkurence na dveh glavnih mednarodnih kartičnih shemah, in sicer MasterCard in Visa.
19. decembra 2007 je Komisija sprejela odločbo, da večstranske pristojbine za izmenjavo podjetja MasterCard za čezmejna plačila s potrošniškimi kreditinimi MasterCard in plačilnimi Maestro karticami niso v skladu s pravili konkurence. MasterCard se je na odločbo Komisije pritožil.
Marca 2008 je Komisija sprožila postopke za ugotovitev, ali večstranska pristojbina za izmenjavo podjetja Visa Europe krši člen 81. V teku so tudi pogovori s podjetjem Visa.
Komisija želi ohraniti enake konkurenčne pogoje tako za podjetji MasterCard in Visa Europe, kakor tudi za druge sheme plačil s karticami, ki bi se lahko pojavile v prihodnosti.
Vaše predzadnje vprašanje se glasi, ali bo Komisija predlagala dejansko rešitev vprašanja o večstranski pristojbini za izmenjavo. V tržnem gospodarstvu je sektor tisti, ki moran predlagati ustrezen poslovni model. Kot sem že rekla, v zvezi s karticami že potekajo razprave s podjetji MasterCard in Visa. Kar zadeva sistem SEPA za neposredne bremenitve, je Komisija pripravljena pomagati sektorju tako, da bo zagotovila nujne smernice v okviru trajnega dialoga z bančnim sektorjem in na podlagi prispevkov ustreznih akterjev na trgu. Te smernice bi morale biti pripravljene najpozneje do novembra 2009.
Vaše zadnje vprašanje se nanaša na posebne ukrepe, ki jih Komisija namerava predlagati, da bi zagotovila, da prehod na SEPA ne bo ustvaril dražjega plačilnega sistema.
Po mnenju Komisije, se to ne bi smelo zgoditi. Prvič, SEPA bi morala podpreti konkurenco in povečati učinkovitost izvajanja prek ekonomij obsega - obe namreč ustvarjata pritisk, ki povzroča zmanjševanje cen.
Drugič, SEPA bi morala povečati tudi preglednost, s čimer se bo omejilo navzkrižno subvencioniranje in prikrito oblikovanje cen, čeprav bi lahko nekateri uporabniki lahko prehod s prikritega višanja cen na vidno nižanje cen vsaj navidez razumeli kot zvišanje cen. Tukaj bodo pomembna jasna sporočila bank.
Tretjič, Komisija z izvajanjem študij pozorno spremlja vpliv območja SEPA na potrošnike.
Strinjamo se, da obstaja skrb, da bodo učinkovite nacionalne sheme plačilnih kartic zamenjale dražje druge možnosti. Vendar obstajajo pobude, ki bi se lahko razvile v novo vseevropsko shemo plačilnih kartic, zagotovljena pa je tudi celovita podpora s strani obstoječih organov EU in nacionalnih organov za konkurenco.
Za konec lahko torej rečem, da bi območje SEPA moralo ustvariti učinkovitejši plačilni sistem, v okviru EU in nacionalnih politik konkurence pa obstajajo za to ustrezne zaščite.
Zato zelo pozdravljam to resolucijo in močno podporo Parlamenta območju SEPA.
Jean-Paul Gauzès
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, veliko je bilo povedanega o tem, kaj je nastalo iz te Direktive o plačilnih storitvah, v zvezi s katero sem nastopil kot poročevalec Parlamenta in ki je bila sprejeta na prvi obravnavi leta 2007.
Namen te direktive je med drugim bil dati različnim bančnim ustanovam, združenim v okviru Evropskega sveta za plačila, pravne instrumente, potrebne za uresničevanje območja SEPA. Zato je bila sprejeta evropska uredba o bančnih karticah, kreditnih plačilih in neposrednih bremenitvah.
SEPA je integriran trg plačilnih storitev v evrih, kjer med čezmejnimi in nacionalnimi plačili ne bo nobenih razlik. To bo prineslo koristi tako bančnemu sektorju kot potrošnikom.
Kot ste dejali, Komisija se je zavezala, da bo zagotovila, da prehod na SEPA ne bo ustvaril dražjega plačilnega sistema za državljane Evropske unije.
Po sprejetju tega poročila je prehod na SEPA potekal zelo počasi, prepočasi. 1. oktobra 2008 je bilo v obliki kreditnih plačil SEPA opravljenih samo 1,7 % transakcij.
Ravno zato danes sprejemamo resolucijo Evropskega parlamenta, ki Komisijo poziva, naj določi rok za prehod na produkte SEPA. Zadnji tak datum mora biti 31. december 2012, po katerem bi morala biti vsa plačila v evrih izvedena po standardih SEPA.
Preden pa ta prehod začne veljati, je treba rešiti občutljiv problem, občutljivo vprašanje večstranskih pristojbin za izmenjavo. Teh pristojbin se ne bi smelo odpraviti. Plačilne storitve so komercialna dejavnost. Pokritje stroškov in ohranitev dobičkovne marže za udeležence sta legitimna.
Po drugi strani pa se je treba izogibati nejasnosti ali samovoljnosti. Zato bi bilo primerno, če bi Komisija določila smernice v zvezi z uporabo teh pristojbin za izmenjavo.
Za namen večje pravne varnosti, morajo biti te smernice znane pred začetkom uporabe sistema SEPA za nesporedne bremenitve. Brez te pravne varnosti bi se lahko zgodilo, da banke v mnogih državah sistema za neposredne bremenitve ne bi začele izvajati, kar bi lahko ustavilo uresničevanje območja SEPA.
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov ter skupina Socialdemokratov v Evropskem parlamentu sta za jutrišnje glasovanje predložili ustrezne spremembe. Seveda upamo, da bodo upoštevane.
Margarita Starkevičiūt
(LT) V tem tako težkem času je zelo pomembno, da poiščemo možne vire gospodarske rasti. Vir možne rasti evropskega gospodarstva je prav razvoj našega evropskega finančnega trga. V tem primeru govorimo o plačilnem trgu in žalostno je, da se odločitve, ki smo jih sprejeli, izvajajo tako počasi. Kot glavni razlog so običajno navedene tehnične možnosti bank, saj gre pri tem najpogosteje za tehnične rešitve, vendar bi želela reči, da je tehnična posodobitev bank v interesu bančnega sektorja in samih bank in da lahko na ta način posodobijo svoj trg, svoje plačilne sisteme ter povečajo svoje dobičke. Zato je zelo pomembno, da države članice začnejo izvajati načrt uresničevanja enotnega območja plačil v evrih.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, vemo, da enotno območje plačil v evrih predstavlja pravi izziv za mala in srednje velika podjetja. Ta so nedavno zelo tesno sodelovala s sistemom kreditnih plačil, cene in stroški, ki so rezultat teh sistemov, pa se zelo razlikujejo. Po mojem mnenju tukaj nimamo zahtevane ravni pregledenosti.
A prav čas krize je čas, ko potrebujemo uravnoteženo podporo za podjetja. Omogočiti je treba, da se z zmanjšanjem stroškov izboljša kreditna sposobnost podjetij, saj lahko šele takrat seveda dobijo ponoven dostop do posojil. Mislim, da bi v tem primeru SEPA predstavljal dober instrument. Uresničiti ga je treba čim hitreje, da bi ustvarili položaj, v katerem cenejše in učinkovitejše ne bo samo poslovanje malih in srednje velikih podjetij, temveč bodo takšne tudi transakcije med njimi.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti Odboru za ekonomske in monetarne zadeve in njegovi predsednici gospe Berès za to razpravo. Komisija pozdravlja podporo Parlamenta območju SEPA, ki ni zgolj samoureditvena pobuda, temveč tudi glavna pobuda javne politike, ki želi okrepiti ekonomsko in monetarno unijo kakor tudi lizbonsko agendo. Parlament in Komisija sta očitno enakega mnenja in imata enak cilj za območje SEPA.
Vendar mi dovolite, da vas spomnim na tri pomembne točke. Prvič, kot sem omenila prej, je Komisija zelo aktivna pri zagotavljanju pomoči za nadaljnje izvajanje procesa prehoda na SEPA, zlasti tako, da pritiska na javne organe, naj območje SEPA čimprej sprejmejo. Še naprej bomo nadaljevali z našimi prizadevanji kot katalizator prehoda na SEPA.
Drugič, čeprav je določitev roka za prehod na SEPA tako v interesu Parlameta kakor tudi v našem interesu, mislimo, da še ni prišel čas, da bi vklesali ta rok v kamen. Postopek smo sprožili in prepričani smo, da je potrebno še veliko pripravljalnega dela, preden bi si lahko zastavili takšno obvezo.
Tretjič, potrdim lahko, da bo Komisija zagotovila smernice o združljivosti večstranskih medbančnih nadomestil s pravili konkurence. Vemo, da do začetka veljavnosti sistema SEPA za neposredne bremenitve ni več veliko časa in da morajo naše smernice zato biti na voljo še pred novembrom 2009. Vendar moram vztrajati na eni točki: te smernice je mogoče zagotoviti samo, če nam bo sektor najprej posredoval konkretne zamisli o možnih poslovnih modelih.
Predsednik
Prejel sem en predlog resolucije, predložene v skladu s členom 108(5) Poslovnika.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri, 12. marca 2009.<BRK>
