Novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (razprava) 
Predsednik
Prva točka je poročilo o vlaganju v prihodnost gospoda Garrige Pollede v imenu posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo.
Salvador Garriga Polledo
Gospod predsednik, komisar Lewandowski, gospe in gospodje, imeli smo 23 let finančnih perspektiv, štiri različna obdobja, ki so pomagala pri dobro zaokroženem razvoju odhodkov in dohodkov EU. Ravno finančne perspektive so omogočile izvedbo programov Unije. Zato sta ta razprava in glasovanje, ki ji bo sledilo, tako pomembna za finance Unije. Parlament je prvič prevzel politično pobudo v evropskem proračunu. Komisija in Svet se bosta morala odzvati na ta predlog in predstaviti svoje alternative.
Parlament je pripravil osnutek predloga, za katerega sta značilna soglasje in sodelovanje. Pomeni eno leto dela, 1100 sprememb in 120 zavez, pri tem pa je sodelovalo 11 parlamentarnih odborov in 10 nacionalnih parlamentov. Čestitati želim vsem uradnikom in pomočnikom, ki so v zadnjem letu sodelovali pri pripravi tega poročila.
Tudi kolegij komisarjev pod vodstvom Joséja Manuela Durãa Barrosa je institucionalno sodeloval s komisarjem za finančno programiranje in proračun, Januszom Lewandowskim, in zagotovil posebno podporo. Upamo, da bo predlog, ki ga bodo predstavili 29. junija, skladen s priporočili, navedenimi v našem poročilu.
Evrope ne moremo še naprej krepiti z manjšim proračunom. Želimo, da končamo s slabo navado sprejemanja slovesnih političnih zavez, ki jih ni mogoče financirati. Glede tega smo dovolj izkušenj dobili pri lizbonski strategiji in ne želimo, da bi bila strategija 2020 še en neuspeh, ki le krepi razočaranje in evroskepticizem. Ravno zaradi tega bomo zagotovili, da bo strategija Evropa 2020 temelj prihodnjega finančnega načrta.
Trdno smo prepričani v učinkovitost izdatkov EU. En evro, porabljen v proračunu EU, je učinkovitejši kot en evro, porabljen v posameznih nacionalnih proračunih 27 držav. Podali smo zamisel o dodani vrednosti in menimo, da jo lahko uporabimo pri praktično vseh programih EU. Evropsko komisijo pozivamo, da to uresniči.
Ne moremo imeti evropske politike, če ne bo zadostnega financiranja kmetijske politike in kohezijske politike. Zato pozivamo Komisijo, da ohrani raven izdatkov za ti dve politiki po letu 2013. Raziskave, razvoj, inovacije, naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljiva energija, vseevropska, med seboj povezana komunikacijska in energetska omrežja, podnebne spremembe in izobraževanje so le nekatere od prednostnih nalog, ki jih mora vključevati ta proračun EU.
Za vse, ki verjamemo v konkurenčno Evropo, zmanjševanje proračuna EU ni smiselna možnost. Menimo, da je potrebno vsaj 5-odstotno povečanje v primerjavi s sedanjim finančnim načrtom. To povečanje je minimalna zahteva za zadovoljevanje potreb pomembnejših tradicionalnih politik kot tudi naših novih prednostnih nalog. Pet odstotkov pomeni politični realizem in mora biti podlaga za nadaljnje institucionalno pogajanje o novem sistemu o lastnih sredstvih, skupaj z razumnim predlogom, navedenim v tem poročilu, o katerem so se dogovorile skupine v Parlamentu.
To obdobje krize in načrti reševanja bi lahko bili najslabši možni čas za začetek pogajanj o finančni perspektivi, vendar pa vsi, ki verjamemo v proračun EU kot v instrument, potreben za preoblikovanje 27 držav članic v resnično Unijo, vemo, da je pred nami izziv, naši cilji pa morajo biti postavljeni dovolj visoko, da se bomo lahko spopadli z njim.
V današnji razpravi se bodo pokazali dobri in slabi vidiki poročila, pohvale in kritike. Vem, da Parlament ne more dati soglasne podpore pri tako občutljivem vprašanju, vendar se želim zahvaliti političnim skupinam za njihovo pripravljenost za iskanje soglasja in za znanje, ki so ga v tem obdobju prispevale. Ravno zaradi njih je končno poročilo neizmerno boljše od tistega, kar bi lahko pripravil sam brez njihove podpore.
Joseph Daul
Gospod predsednik, gospe in gospodje, kriza evra in javnega dolga zahtevata rešitve na evropski in ne na nacionalni ravni. Ravno to sporočilo je gospod Barroso, ki je govoril v imenu Evropske komisije, več mesecev pošiljal državam članicam.
Vendar pa je za evropsko rešitev potrebno evropsko financiranje. Moja skupina si prizadeva, da bi to financiranje prilagodila novi realnosti v Evropi, tako pri ciljih kot tudi z vidika sklicevanja. Moje vprašanje Svetu se glasi: ali je Evropa v dvajsetih letih tega stoletja enaka Evropi v šestdesetih letih prejšnjega stoletja? Ali so razmere v javnih financah naših držav članic, naše možnosti za rast in položaj Evrope v svetu primerljivi? Mislim, da ne. Jasno je, da Evropa danes ni več v ničemer primerljiva z Evropo ustanovitvenih očetov. Spremenila se je in neodgovorno bi bilo, če teh sprememb ne bi upoštevali v načinih financiranja Evrope, povedano drugače, v načinu, na katerega je oblikovana Evropa.
(Govornik je prekinil govor v upanju, da bo z njim lahko nadaljeval kasneje)
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil gospodu Garrigi in članom začasnega posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013, saj menim, da so opravili odlično delo. Le redkokdaj vidim tako uravnoteženo in razumno poročilo, kot je poročilo, ki ga je pripravil Odbor za politične spremembe.
V zvezi z vprašanjem o prihodnjem finančnem načrtu in njegovi ureditvi je oblika Evrope, ki si jo želimo, vse bolj očitna. Potrebujemo proračun za prihodnja leta, ki bo odražal visoke cilje EU, tudi tiste voditeljev držav ali vlad, hkrati pa bo izpolnjeval pričakovanja naših državljanov. To, kar se zdi dokaj nedolžna razprava o številkah, merjenih v decimalnih mestih, bo dejansko narekovalo usmeritev Evropske unije v naslednjih desetih letih.
Redno se srečujemo z novimi predlogi, kaj bi morala početi Evropska unija, kaj mora uresničiti in na katere naloge se mora pripraviti. Hkrati pa ugotavljamo, da nimamo za to potrebnih finančnih sredstev. Če pa bomo več odgovornosti prenesli na EU in pričakovali, da bo financirala projekte z visoko zastavljenimi cilji, hkrati pa zmanjševala financiranje, bomo krivi za ravnanje proti solidarnosti v Evropski uniji, saj bomo spodbujali notranje delitve v boju za sredstva, na primer pri kohezijski politiki. Med državami EU ne smemo dovoliti takšnega napada na solidarnost, ki ga v nevarni obliki že lahko opazimo v nekaterih državah članicah Evropske unije.
Imamo Evropo, ki si jo je zamislil David Cameron ali nizozemska vlada - ali vsaj stranka, ki podpira vlado v nizozemski poslanski zbornici - Evropo še globljih rezov, Evropo, ki se vse bolj odmika od integracijskega razvoja in Evropo ponovne nacionalizacije. Gre za koncept, ki ga bodo nekateri ljudje podprli. Vendar pa lahko povemo le, da je Evropa kot celina 21. stoletja naš odgovor na izzive, povezane z gospodarsko, okoljsko, finančno in migracijsko politiko v globaliziranem svetu. Na voljo sta nam dve možnosti: lahko se razdelimo na naše sestavne dele vse od velikosti Nemčije z 82 milijoni prebivalcev do Malte s 360 tisoč prebivalci. Če gre za vprašanje vsak zase, potem Evropa ne bo več pomembna. Nenazadnje tudi država z 82 milijoni ljudi, kot je država, ki jo zastopam, dolgoročno ne bo preživela medcelinske konkurence. V Skupnosti potrebujemo moč 500 milijonov ljudi in 27 držav. Tako bomo postali močni.
Ravno to predvideva proračun za naslednjih sedem let finančnega načrta vse do leta 2020. Gre za dober osnutek načrta. Zelo bi bil vesel, če bi bila Evropa v prihodnjih letih izoblikovana v duhu evropskega predsedovanja, kot izhaja iz osnutka, ki ga je objavilo poljsko predsedstvo, s poudarkom na sodelovanju. Države v Svetu se o finančni in gospodarski prihodnosti Evrope pogovarjajo enakopravno s predstavniki naših državljanov v Evropskem parlamentu. Ne morete trditi: "Želimo si Marshallov načrt za Sredozemlje, ki bo podpiral razvoj demokracij v severni Afriki," hkrati pa govoriti: "Zmanjšati moramo proračun EU". Ne morete govoriti: "Želimo financirati proračun EU z 0,8 % bruto domačega proizvoda," potem pa zahtevati nadomestila, ko naše kmete prizadene kriza EHEC, kot je storila nizozemska vlada. Seveda želimo pomagati kmetom. Kmetom moramo pomagati. Seveda želimo pomagati severni Afriki. Severni Afriki moramo pomagati. Potrebujemo pa tudi dober, dobro uravnotežen, razumno pripravljen, dolgoročni proračun, kot je navedeno v tem poročilu.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje v skladu s členom 149(8))
Lucas Hartong
(NL) Gospod predsednik, glede na skrajno negativne odzive na stališče nizozemske vlade želim spoštovanega kolega poslanca vprašati, ali sploh še priznava demokratično pravico držav članic EU, da izrazijo mnenje v imenu svojih državljanov.
Martin Schulz
(DE) Gospod Hartong, seveda priznavam to pravico. Upam le, da se tudi vi zavedate, da stališča nizozemske vlade ni mogoče enostavno sprejeti ex cathedra, ampak moramo o njem razpravljati v večnacionalni demokraciji.
Vsekakor spoštujem gospoda Rutteja, ki je naklonjen 2,7-odstotnemu povečanju proračuna EU. Tega se zavedam in veseli me, da ste pozorno poslušali, saj v Parlamentu odkrito razpravljamo o stališčih vseh vlad. Zato ne razumem pomena vašega vprašanja, vendar iz njega razbiram, da tudi vi podpirate demokracijo. Domnevam, da to pomeni neke vrste napredek.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, v rokah imam pismo predstavnika vlade njenega veličanstva o poročilu SURE. V pismu je navedeno, da je vlada njenega veličanstva razočarana nad osnutkom poročila SURE. Kolegi, to po mojem mnenju pomeni, da imamo danes pred sabo zelo dober osnutek poročila SURE!
Povedati moram, da so razen treh ali štirih besed, s katerimi je navedeno, da je vlada njenega veličanstva razočarana nad poročilom, preostali deli pisma prava provokacija: provokacija Evrope in Evropske unije, saj je njihovo glavno sporočilo, da ni možno nobeno povečanje večletnega finančnega okvira in da moramo upoštevati star okvir, iste številke, ista sredstva, seveda tudi ista znižanja, vsekakor pa ista znižanja za Združeno kraljestvo. Ničesar ne smemo spremeniti.
Vlada njenega veličanstva pa je seveda vlada, ki želi sprejemati odločitve, ki želi preoblikovati Združeno kraljestvo in Evropsko unijo. Zato ne razumem, zakaj moramo upoštevati star večletni finančni okvir in preprosto nadaljevati s politikami iz preteklosti. Mislim, da je zdaj pravi čas, da javnosti povemo, da javnofinančne konsolidacije različnih držav članic Evropske unije ne bomo rešili z zmanjšanjem proračuna EU za 1 % [BDP EU]. Ta 1 % je le ena štiridesetina vseh izdatkov v Evropski uniji.
Obstajajo drugi načini varčevanja. Drugi nasvet, ki ga lahko damo vladi njenega veličanstva, je, da lahko, če želi varčevati v britanskem javnem sektorju, to stori s krepitvijo vloge Evropske unije.
Naj navedem tri primere. Prvič, zunanja politika. V ZDA je 28 tisoč diplomatov. V Evropi jih je 93 tisoč: v Evropi je štirikrat več diplomatov, ker ne sodelujemo v sklopu skupne zunanje politike. Tu bi lahko veliko prihranili. Če bi britanska vlada več vložila v Evropsko unijo, bi lahko privarčevali pri svoji zunanji politiki, v ministrstvu Williama Hagua. Drugi primer je monetarna politika. V Evropski uniji je za monetarno politiko odgovornih približno 44 tisoč ljudi. V ZDA je v nadzornem svetu zveznih rezerv 18 tisoč ljudi. To je trikrat manj javnih uslužbencev.
Če želi britanska vlada privarčevati, se lahko pridruži evru, Evropski uniji lahko da več pristojnosti in odgovornosti in lahko privarčuje pri vseh teh ljudeh, ki v Britaniji delajo v monetarni politiki. Če želi varčevati v Veliki Britaniji, lahko to stori tako, da v raziskovalnemu sektorju nemudoma sprejme evropski patent. S tem bi ogromno privarčevala v raziskovalnem proračunu. To je naš odgovor vladi njenega veličanstva.
(Aplavz)
Joseph Daul
Gospod predsednik, moja skupina si želi evropskega financiranja, ki odraža novo realnost, trende in cilje Evrope. Ali se razmere v javnih financah naših držav članic, naše možnosti za rast in položaj Evrope v svetu ujemajo z vizijo ustanovitvenih očetov Evrope? Vsekakor ne: razvile in spremenile so se.
Neodgovorno bi bilo, če ne bi prilagodili načina financiranja Evrope, da bi se lahko odzvala na te spremembe. Večletni finančni okvir je zelo politično vprašanje, o katerem je poseben odbor ob sodelovanju Odbora za proračun razpravljal več kot eno leto. Odboru želim čestitati za njegovo delo. Upam, da bo evropski duh odbora vplival na izvajanje okvira in popeljal Evropo naprej v korist vseh naših državljanov.
Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) poziva vse države članice, da polno sodelujejo v tej razpravi. Ko pravim polno, s tem ne mislim, da enostavno najavijo, da je končni cilj zamrznitev evropskih izdatkov do leta 2020, ter da ne zavrnejo takoj pojma lastnih sredstev Evrope. Želimo si lastnih sredstev, da bi zmanjšali obremenitev nacionalnih proračunov. Zato voditeljem držav ali vlad predlagamo koncept lastnih sredstev: da bi razbremenili nacionalne proračune.
Naj vas spomnim, da je bil evropski proračun vedno uravnotežen, v nasprotju z nacionalnimi proračuni, ki imajo v večini primerov resne primanjkljaje. Naj vas prav tako spomnim, da se več kot 90 % tega proračuna porabi za projekte, ki koristijo državam članicam. In zadnje, naj spomnim države članice, da jim bo konec leta vrnjen ves neporabljen denar. Kljub temu nas obtožujejo, da smo slabi upravitelji: mislim, da moramo okrepiti komunikacijo. Nehajmo gledati na evropski proračun kot na breme za domače finance.
Bodimo odkriti: en evro, porabljen na evropski ravni, je veliko bolj donosen kot en evro, ki ga porabijo nacionalne vlade. Med 20 in 30 centov enega evra državne porabe gre takoj za odplačilo obresti na nacionalni dolg. Evropejcem moramo povedati resnico.
Resnica je, da bi se brez evropskega financiranja izobraževanja in vseživljenjskega učenja povečal beg možganov na Kitajsko in v Združene države Amerike. Resnica je, da bi bile brez evropskega financiranja raziskav in inovacij naše države manj konkurenčne v svetu, rast in zaposlovanje pa bi pešala. Resnica je, da bi se brez evropskega kohezijskega financiranja razlike med bogatimi in revnimi regijami še povečevale. Resnica je, da brez evropskega financiranja s politiko za zanesljivo preskrbo s hrano, energetsko politiko in politiko o podnebnih spremembah ne bi mogli uresničevati naših ciljev in pričakovanj. Gospe in gospodje, resnica je, da bi bila Evropska unija brez evropskega financiranja zunanje in obrambne politike na obrobju, ne pa v središču svetovnega prizorišča.
Težava seveda ni le v denarju: od tega, kako bo Evropska unija vlagala in izvajala prednostne naloge politik do leta 2020 in kasneje, bo odvisna možnost Evrope, da vpliva na svet. Zato Evropski parlament - enkrat za spremembo se skupine, ki so že govorile, strinjajo z mano - poziva Svet, da resno razmisli o svojem stališču do finančnega okvira.
Če je Svet resnično zavezan zagotavljanju večje rasti in zaposlovanja, mora evropski proračun in lastna sredstva Skupnosti uporabiti kot močan vzvod. Če Svet, podobno kot Parlament in Komisija, Evropi res želi zagotoviti resnično priložnost v sklopu globalizacije, se mora zavedati, da je pametna poraba veliko bolj koristna kot omejevanje porabe in da je skupno financiranje skupnih projektov veliko bolj pameten pristop kot porazdeljevanje majhnih sredstev med projekti, ki nimajo prihodnosti.
Gospe in gospodje, člani skupine PPE danes zjutraj pozivamo k visoko zastavljenemu stališču do Evrope. Tudi naši sodržavljani imajo podobne cilje in upe. Ker mladi ljudje izražajo svojo zaskrbljenost na ulicah Aten in Madrida, ker se 500 milijonov Evropejcev sprašuje o prihodnosti, je čas, da postavimo prava vprašanja in pripravimo odgovore na vprašanja, s katerimi se spopadamo.
Richard Ashworth
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, v imenu vlade njenega veličanstva želim izkoristiti to priložnost in odgovoriti gospodu Verhofstadtu, ki je kot vedno zgrešil bistvo in razmišlja v popolnoma napačni smeri.
Če bi prebral poročilo, bi lahko videl, da je vlada njenega veličanstva povedala, da v Evropi vlada kriza. Opazil bi, da gospodarstva pešajo, da izgubljamo delovna mesta, industrija pa s težavo konkurira v hitro spreminjajočem svetu. Evropa potrebuje proračun, ki je primeren, ki prinaša dodano vrednost in ki vključuje ljudi, gospod Verhofstadt in njegovi kolegi pa ne ponujajo nič novega.
Obstaja rek: "Če ne spremeniš smeri, boš končal ravno tam, kamor si se na začetku namenil". Spremeniti moramo smer tega proračuna. Z vlado njenega veličanstva se strinjamo, da moramo povečati porabo na tistih področjih, ki prinašajo dodano vrednost. Strinjamo se: povečati moramo naložbe v raziskave in razvoj, v vseevropska omrežja za promet, energijo in telekomunikacije. Strinjamo se: izobraževanje, majhna podjetja in spodbujanje enotnega trga so pametna, smiselna naložba, ki jo moramo spodbujati. To bo pomagalo ustvariti delovna mesta in rast. Za nas ni sprejemljivo, da Parlament to navaja kot razlog za zahtevo po večjem proračunu.
Gospodu Verhofstadtu želim povedati naslednje. Vse vlade v Evropi uvajajo varčevalne proračune in skrajno nerazumno bi bilo, če Parlament tega sporočila ne bi upošteval, če bi se odločil, da ne bo upošteval pisma petih voditeljev vlad, saj le ti sporočajo: odgovor ni več Evrope; ampak pametnejša Evropa.
Potrebujemo proračun, ki bo bolj osredotočen. V posebnem odboru za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 smo upravičeno govorili o prednostnih nalogah, vendar nikoli nismo ukrepali. Nič ni kazalo na pripravljenost za sprejetje težkih odločitev, takšnih odločitev, ki jih zdaj sprejemajo vlade po celi Evropi.
Zavedamo se, da moramo povečati izdatke za nove prednostne naloge, hkrati pa menimo, da je čas, da še enkrat pregledamo tradicionalne stare prednostne naloge, zato je to še ena zamujena priložnost za evropski proračun.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje v skladu s členom 149(8))
Andrew Duff
Gospod predsednik, kolega želim vprašati, ali se ne strinja s tem, da bo prenos nekaterih ključnih odhodkovnih postavk z nacionalnih na evropski proračun izboljšal stroškovno učinkovitost in ekonomijo obsega ter prihranil denar nacionalnih proračunov. To je osrednje sporočilo pristopa Parlamenta k preoblikovanju finančnega načrta. Je logično in na to se mora London logično in razumno odzvati.
Richard Ashworth
Gospod predsednik, razumem vprašanje gospoda Duffa in kot vedno je teorija prava, praksa pa ne.
Navedite dokaz, kje prenos te podpore prinaša večjo učinkovitost zaradi porabe na ravni Evropske unije. Navedite dokaz, kje je dejansko prihranil denar državljanov, ne pa da jih je stal še več.
Ponavljam, ta proračun je dokaz poziva gospoda Duffa in njegovih kolegov k več Evrope, ne pa k pametnejši Evropi. Vlada Združenega kraljestva poziva k boljši porabi, ne k večji porabi.
Bas Eickhout
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospod predsednik, zanimivo je, da vedno ko začnemo govoriti o v prihodnost usmerjenem proračunu, razprava poteka le o tem "koliko bo to stalo?". Razprava bi morala govoriti o treh vprašanjih, treh prednostnih nalogah, ki so za nas, Skupino Zelenih/Evropske svobodne zveze, ključnega pomena.
Prvič, za Evropo potrebujemo vizijo, prav tako pa se moramo odločiti, kakšno dodano vrednost ima evropski proračun pri tej viziji za Evropo? Drugič, da, gospod Ashworth, proračun moramo ponovno pregledati in poskrbeti, da bo bolj zelen in usmerjen v prihodnost. Vendar pa v prihodnost usmerjen proračun pomeni tudi spremembo prednostnih nalog in še več evropskega denarja. Tretja prednostna naloga je povezana z lastnimi sredstvi EU. Poskrbite, da bo sistem bolj pošten in preglednejši, potem pa se lahko pogovarjamo o lastnih sredstvih.
Naj preletim te tri prednostne naloge in začnem z dodano vrednostjo. Tudi tu razprava namiguje, da denar, ki gre v Bruselj, izgine v črno luknjo. Kakšna neumnost, popolna in izjemna neumnost! Če boste začeli razmišljati o tem, kaj je mogoče doseči na evropski ravni, boste našli veliko razlogov za porabo denarja na evropski ravni, ne pa na nacionalni ravni. Kot primer vzemite naše diplomatske službe, naša veleposlaništva v tujini. Ali želimo imeti 27 veleposlaništev v vseh državah v Afriki ali pa želimo imeti le eno na ravni EU? To drugo pomeni, da bomo morali za EU zagotoviti več denarja za veleposlaništvo EU, to pa hkrati tudi pomeni, da bo 27 držav članic porabilo 27-krat manj denarja. To je učinkovito ravnanje z denarjem.
Poglejte infrastrukturo. Če infrastrukturo gradimo kot države, kako bomo zagotovili, da bo delovala tudi prek meja, na področju ​​energetskih omrežij? Tudi tu potrebujemo evropski denar. Poglejte inovacije in raziskave. Poskrbimo, da bodo konsolidirane in da jih bomo lahko skupaj izvedli in bomo tako imeli ekonomije velikega obsega. To je pametno vlaganje. To je vizija dodane vrednosti Evrope in ravno zaradi tega potrebujemo evropski proračun.
Drugič, proračun mora biti usmerjen v prihodnost. Sedanji proračun ni nič kaj "neobičajen". Cilji pametnega gospodarstva za leto 2020 so trajnostno gospodarstvo. Zato moramo vlagati v to. Izziv za EU je, kako se spopasti s pomanjkanjem, pomanjkanjem naravnih virov in delovne sile. EU mora vlagati v to, da bomo lahko razrešili težave. Prenoviti moramo Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in poskrbeti, da bo bolj zelen, kmetijstvo pa bo postalo primer ustreznega in učinkovitega ravnanja z naravnimi viri. Tudi strukturni skladi se morajo odzivati na nove izzive, kot je energija. Zagotovite, da bodo strukturni skladi prispevali k uresničevanju ciljev, določenih za leto 2020. O takšnih inovacijah bi morali govoriti.
Kaj so novi izzivi? Trajnostna energija - to pomeni infrastrukturo in za to potrebujemo denar; zunanja politika - arabska pomlad: kako se je Evropa odzvala na to? Tudi za to potrebujemo evropski denar. Odpravljanje revščine v in zunaj EU, podnebne spremembe, inovacije, to so dobri razlogi, da ukrepamo na ravni EU.
Tretja prednostna naloga je povezana z lastnimi sredstvi EU. Sedanji sistem je propadel. Popusti, ki jih imajo Britanci in ki si jih želijo Nizozemci in Danci, so pot v stečaj. Poskrbite, da bo sistem bolj pošten, preglednejši ali zagotovite lastna sredstva za EU. Razmislite o davku na finančne transakcije. Potem bomo imeli pošten sistem, kjer bo šel denar v EU in kjer bomo lahko uresničevali naše cilje. To je pametna politika. Stvari se morajo spremeniti, vendar se morajo vsekakor spremeniti na evropski ravni.
In na koncu želim tistim državam članicam, ki pravijo, da moramo za EU nameniti vedno manj denarja, hkrati pa EU nalagajo najrazličnejše prednostne naloge, zastaviti naslednje vprašanje: če želite, da se za EU namenja manj denarja, na katerih prednostnih nalogah moramo kot EU delovati? Saj če želite, da EU prejme manj denarja, morate hkrati sprejeti tudi odločitve. Do zdaj smo lahko slišali le, da je vedno več in več prednostnih nalog z manj denarja. To se preprosto ne izide. In tu gre za vprašanje, o katerem bi morali britanska in nizozemska vlada razmisliti.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, gospod Garriga Polledo, razumeli boste, da ima levica še posebno visoka pričakovanja v zvezi s socialno ureditvijo EU in je zato nekoliko razočarana, da to poročilo socialnim vidikom v prihodnjih letih ne namenja večje pozornosti.
Prepričan sem, da bosta ohranjanje in razvoj evropskega modela socialne države ter načelo evropske solidarnosti zelo pomembna v času krize in varčevanja v gospodarstvu. Gre za pomembna evropska kulturna dosežka in menim, da če se bomo temu odrekli, je lahko to konec procesa evropskega družbenega vključevanja.
Seveda ste navedli številne pomembne izzive, nekateri presegajo celo strategijo Evropa 2020. Menim pa, da predlagano neodločno povečanje v višini 5 odstotkov ne bo zadostovalo za obvladovanje teh izzivov. Kot Parlament moramo jasno povedati, da nameravamo za socialno Evropo zagotoviti posebno pomoč. Drugi elementi, kot so ERD, FRONTEX in ITER, bodo morali mogoče še malo počakati. Menim, da ni dobro, da Svet pozivamo k določanju negativnih prednostnih nalog, povedano drugače, h krčenju.
Hkrati pa moramo sprejeti, da bo to poročilo sprožilo resno parlamentarno razpravo o reformi sistema lastnih sredstev. Predvsem moramo končno obravnavati vprašanje uvedbe davka na finančne transakcije. To je koristen finančni instrument, ki hkrati daje večjo preglednost pri financiranju EU.
Seveda to vključuje pomemben del regulacije finančnega trga. Prav tako menim, da moramo odpraviti britanski popust in zagotoviti, da bodo neporabljena sredstva EU vrnjena v proračun EU.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, Parlament bo spet deležen obtožb, da nima stika z realnostjo, če bo glasoval za povečanje proračuna za obdobje 2014-2020. Naveden razlog za to povečanje je financiranje strategije 2020, strategije, ki naj bi nas popeljala iz krize.
Spomnimo se, kaj se je zgodilo z lizbonsko strategijo; šlo je za neuspeh epskih razsežnosti. Šlo je za zapravljanje denarja davkoplačevalcev in te napake ne smemo ponoviti. Evropsko računsko sodišče poroča o znatnem odstotku nepravilnosti na različnih področjih politik, ki naj bi vsako leto znašal okoli 2,8 % proračuna, mi pa še vedno zagotavljamo sredstva za te regije. Stroški za nekatere projekte so se povečali tudi za trikrat v primerjavi s prvotnimi ocenami; pri drugih prihaja do zamud, ker bodo zamenjani z boljšo tehnologijo. To velja tudi za Galileo, kjer se je proračun povečal s 7,7 milijard EUR na 22,6 milijard EUR.
Še vedno je več kot 40 % proračuna namenjenega za skupno kmetijsko politiko, čeprav v tem sodeluje le 4,7 % delovne sile v Evropi. Skupna ribiška politika - ki jo je komisarka Damanaki označila za neuspeh - od davkoplačevalcev zahteva, da v Bruselj vsako leto pošljejo 1 milijardo EUR. Evropska služba za zunanje delovanje stane še dodatnih 500 milijonov vsako leto, do zdaj pa še ni dokazala svojega razloga za obstoj.
Zaradi vseh teh primerov povečanje proračuna vsekakor ni upravičeno, ampak zahteva zmanjšanje. Upam, da bo vlada Združenega kraljestva odločna in bo povedala, da je tega dovolj ter pozvala k zmanjšanju. Vendar se zdi, da so koalicijski poslanci v EP naklonjeni zamrznitvi. Davkoplačevalci v Združenem kraljestvu jim ne bodo hvaležni za to.
Lucas Hartong
(NL) Gospod predsednik, pred izbruhom prve svetovne vojne je britanski minister Sir Edward Grey povedal: "Po vsej Evropi ugašajo luči. Te luči ne bodo več tako kmalu prižgane." Pred seboj imamo poročilo gospoda Pollede o političnih prednostnih nalogah Evropskega parlamenta za obdobje po letu 2013. Obravnava zakonodajo in proračunom. Gre torej za vizijo EU o prihodnosti evropskih državljanov.
To poročilo je z intelektualnega, kulturnega in političnega vidika zelo revno! Naklonjeno je diktatorstvu, ki ga izvaja evropska politična elita. Parlament trdi, da ima EU na mednarodni ravni večjo težo kot vse države članice skupaj, če bi nastopale posamezno. Zato zahtevate vsaj 5 % povečanje proračuna EU. Kako smešno! Gre za zanikanje nacionalne suverenosti in preziranje državljanov in vlad naših držav.
Naj povem odkrito: desno usmerjena država članica, kot je Nizozemska, se nikoli ne bo mogla strinjati s takšnim poročilom. Poslanci v EP s svežo vizijo, ki poudarja svobodo, bi to poročilo morali vreči naravnost v koš. Zakaj? Ker bodo sicer ugasnile luči v Evropi, mi pa bomo tlakovali pot za temno prihodnost naših otrok. Moja skupina želi, da bi luči v Evropi še naprej gorele, zato bomo odločno glasovali proti poročilu.
Predsednik
Kolegi, kot lahko vidite, smo priče temeljni razpravi o prihodnosti Evrope in čakamo na stališče Komisije.
Vidim moder kartonček. Gospod Hartong, ste pripravljeni odgovoriti?
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Gospod predsednik, kolegu poslancu Hartongu želim zastaviti vprašanje. Nekatere države članice EU so članice skupine G8, organizacije osmih največjih gospodarstev na svetu. V naslednjih 10 ali 15 letih v tej organizaciji ne bo niti ene evropske države več. Kako lahko potem vztrajate, da posamezne evropske države še naprej igrajo pomembno vlogo na svetovnem prizorišču? Ali se ne strinjate s tem, da lahko Evropa še naprej igra pomembno vloge le, če bo delovala povezano?
Lucas Hartong
(NL) Gospod predsednik, kolegu poslancu se zahvaljujem za vprašanje. Evropa je tako čudovita in močna ravno zaradi svojih držav članic in zato lahko s sodelovanjem in ob tesnem posvetovanju države članice nastopajo enotno na svetovnem političnem prizorišču. Tako bo tudi v prihodnje. Ravno zaradi tega, ker nacionalne vlade sodelujejo, bodo njihovi glasovi jasno slišani.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospod predsednik, v imenu Komisije pozdravljam poročilo, ki ga je pripravil odbor SURE. Resnično prispeva k pripravi naslednje finančne perspektive, hkrati pa je tudi resnično evropsko. Gre za pristno evropsko perspektivo o prihodnosti evropskega projekta. To nujno potrebujemo zdaj, ko se spopadamo s številnimi skupnimi izzivi, za katere potrebujemo skupne odgovore v obdobju, ki ga je gospod Schulz poimenoval z duhom "Entsolidarisierung" ("razgradnje solidarnosti").
Moja pripomba ni povezana le s poročilom, ampak tudi s postopki v odboru SURE - v katerih sem sodeloval, zato vem, kaj govorim - pod uspešnim vodstvom Jutte Haug in pomembno vlogo Salvadorja Garrige Pollede. Verjetno bomo, vsaj upam, na današnjem plenarnem zasedanju dosegli široko soglasje in večinsko podporo na glasovanju. Da, naša vizija se ujema z vizijo, navedeno v poročilu. Da, tudi mi pravimo, da evropski proračun ni namenjen podvajanju nacionalnih proračunov, ampak uresničevanju skupnih ciljev, ki presegajo zmožnosti držav, kjer lahko evropska sredstva prispevajo k ekonomijam velikega obsega ali ustvarijo sinergije.
Na kratko, evropski proračun moramo uporabljati tam, kjer prinaša spremembe, saj je naložbene narave in nima primanjkljaja. Prav tako imamo skupno vizijo pri tako imenovanih "tradicionalnih" politikah -, in sicer pri skupni kmetijski politiki in kohezijski politiki. Tradicionalno ne pomeni zastarelo, ampak kot mehanizem za uresničevanje ciljev strategije 2020. Če bosta v proračunu pravilno oblikovani, lahko omogočita veliko in opazno boljše financiranje tega, kar zdaj ni bilo dovolj financirano - tj. inovacije, upravljanje migracijskih tokov, zunanje pristojnosti Evropske unije, ki so zdaj tako opazne v Sredozemlju, energetska učinkovitost, predvsem pa, kako povezati Evropo z vseevropskimi omrežji in drugimi čezmejnimi povezavami v energetskih sistemih.
Evropski proračun mora prevzeti nove funkcije kot zbirka orodij za discipliniranje javnih financ držav članic, ne moremo pa ga kriviti za slabo upravljanje javnih financ na nacionalni ravni. Uporabiti ga moramo kot zavarovanje za aranžma plačilne bilance, v prihodnosti pa tudi za večjo izrabo inovativnih finančnih instrumentov, ki povečujejo moč evropskih proračunov.
Poročilo zahteva reformo finančne strani, na to pa se moramo odzvati z zagotavljanjem novih sredstev. Kot je gospod Daul upravičeno povedal, bo s tem olajšana naloga finančnega ministra - z zagotavljanjem novih lastnih sredstev za proračun in zmanjševanjem neposrednih prispevkov. Zato sveženj, ki naj bi bil predstavljen konec junija, govori o številkah, uredbi o večletnem okviru, novem predlogu za medinstitucionalni sporazum, pa tudi o lastnih sredstvih. Predlogi za posamezne sektorje bodo sledili pozneje, med septembrom in koncem leta.
Naj na koncu še enkrat izrazim prepričanje, da je poročilo odbora SURE dobra podlaga za razpravo o prihodnosti Evropske unije ter trdna, pomembna točka, na katero se lahko sklicuje Komisija. Sodelovanje med Komisijo in Parlamentom je ključnega pomena, ne samo za dober začetek pri oblikovanju predloga, ampak tudi za srečen konec pogajanj, ki so v sedanjih razmerah zelo zahtevna.
Predsednik
Hvala, komisar. Šlo je za zelo pomembno razpravo med Komisijo in Parlamentom. Instituciji želita podpreti druga drugo pri pripravi podobnega pristopa k večletnemu finančnemu okviru. Projekt Evropske komisije bomo videli konec tega meseca, ko bo predstavljen tudi v Parlamentu.
(V odgovor na vprašanje iz dvorane:)
Se opravičujem, ampak gostom ne zastavljamo vprašanj z dvigom modrega kartončka, namenjeni so le poslancem Evropskega parlamenta.
Thijs Berman
poročevalec mnenja Odbora za razvoj. - (NL) Gospod predsednik, za Odbor za razvoj to ni le jasno poročilo, ampak tudi ključno poročilo, saj ugotavlja, da bo Evropska unija v naslednjih sedmih letih odgovorna za najrevnejše države in da bo v proračunu v ta namen namenila proračunska sredstva. Ugotavlja, da morajo države članice spoštovati svoje zaveze. Vendar pa morajo države članice storiti še veliko, preden bodo za razvojno sodelovanje namenjale 0,7 odstotka svojega bruto nacionalnega dohodka (BND). Če bo Evropska unija sodelovala pri razvojnem sodelovanju, bo to prineslo prihranke, odpravo prekrivanja ter boljšo in učinkovitejšo porabo.
Poročilo določa, da ukrepov v boju proti podnebnim spremembam ni mogoče financirati iz razvojnega proračuna. Poziva k temu, da večjo pozornost namenimo krepitvi človekovih pravic, demokracije in pravne države. Poziva k novim metodam financiranja, na primer kombiniranju posojil in subvencij in ne samo subvencije. Poudarja, da morajo imeti humanitarni ukrepi še naprej lasten neodvisen finančni instrument, saj mora biti nujna pomoč nevtralna in neodvisna od političnih odločitev Evropske službe za zunanje delovanje. Zaradi teh odločitev ostaja Evropska unija najpomembnejša partnerica držav v razvoju, to pa je ključnega pomena.
Gerben-Jan Gerbrandy
Gospod predsednik, tudi Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane izraža zadovoljstvo s poročilom v tej obliki, kot nam je bilo predstavljeno. Upošteva omejenost surovin, nevarnosti za biotsko raznovrstnost, prehod na trajnostno energijo, predvsem pa - to se mi zdi ključno - pomembnost trajnosti za naše gospodarstvo.
Vendar obstaja en ampak: živimo v času, ko vse države članice vsak evro vsaj trikrat obrnejo, preden ga porabijo. Kljub temu počnemo nekaj res nenavadnega. Milijardne subvencije, ki so okolju škodljive subvencije, porabljamo za stvari, zaradi katerih moramo potem porabiti še več milijard, da jih popravimo. Zato sem v imenu svoje skupine ponovno predložil spremembo, ki jo je sprejel Odbor za okolje, in sicer o odpravi subvencij, ki negativno vplivajo na okolje, v obdobju do leta 2020. V teh časih pomanjkanja si ne moremo privoščiti takšnih subvencij.
Constanze Angela Krehl
Gospod predsednik, kohezijska politika ima enega izmed največjih posameznih proračunov v Evropski uniji. Razviti moramo novo politiko, ki je prilagojena novim izzivom. Želimo si naložbe v sodobno infrastrukturo, v raziskave, inovacije in razvoj novih tehnologij. Želimo trajnosten, celosten urbanističen razvoj in želimo dobro izobraženo delovno silo.
Regije potrebujejo posebne subvencije, ki jim bodo pomagale, da postanejo konkurenčne in da se gospodarsko razvijejo. Hkrati pa je treba povedati, da morajo imeti vse regije dostop do kohezijske politike, države članice vzhodne Evrope in močna nacionalna gospodarstva, kot je Nemčija. Vzhodna Nemčija potrebuje podporo. Vendar pa evropsko pomoč potrebujejo tudi nekatere regije zahodne Nemčije, ravno tako kot nekateri deli Združenega kraljestva.
V ta namen potrebujemo proračun, ki ne sme biti manjši od sedanjega in ki ga ni mogoče razdeliti na različne sektorje. Prizadevati si moramo za večjo učinkovitost in preglednost, hkrati pa moramo to povezati z opuščanjem nepotrebne birokracije. Kohezija je povezana s solidarnostjo. Vendar pa je kohezija občutljiva tudi z gospodarskega vidika in nujna.
Pomanjkanje kohezije ni dobro niti za močna nacionalna gospodarstva. Zato moramo zagotoviti ustrezno financiranje kohezijske politike. Poročevalcu se želim zahvaliti, da je v svoje poročilo vključil mnenje Odbora za regionalni razvoj, hkrati pa pozivam, da podpre spremembo, da bi tako spet izboljšali vmesne kategorije.
V Odboru za regionalni razvoj smo dosegli kompromis in priporočam, da Parlament upošteva kompromis, ki so ga v poročilu gospoda Garrige dosegli politiki strokovnjaki. Pozivam vas k široki podpori.
Giovanni La Via
Gospod predsednik, najprej se želim zahvaliti gospodu Garrigi Polledu tudi v imenu večine Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja za odlično delo v preteklih mesecih.
Razprava o prihodnosti finančnih perspektiv je bila zelo razgreta, poročilo, ki ga je sestavil gospod Garriga Polledo, pa ponuja učinkovit povzetek, ki vključuje stališča različnih nacionalnih delegacij in različnih političnih skupin.
V vlogi poročevalca mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja izražam popolno podporo odločitvi, da proračun za kmetijstvo pustimo vsaj nespremenjen, prav tako pa - tako kot številni kolegi v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja - močno nasprotujem spremembi, ki jo je predložila Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, ki bi dopuščala morebitno krčenje kmetijskih sredstev za financiranje drugih dejavnosti.
Čutim se dolžnega, da opozorim kolege poslance, da je skupna kmetijska pogodba zapisana v Pogodbah in je ena izmed redkih resničnih evropskih politik; v strateškem sektorju, ki zagotavlja javne dobrine in prinaša resnično evropsko dodano vrednost, lahko ima pomembno vlogo.
Cătălin Sorin Ivan
Gospod predsednik, vedno kadar govorimo o proračunu Evropske unije in evropskih sredstvih, predvsem o prihodnosti večletnega finančnega okvira, avtomatsko govorimo o evropski dodani vrednosti. Menim, da ni nobenega drugega področja ali segmenta v proračunu Evropske unije, kjer bi bila evropska dodana vredno večja s tako malo denarja. Da pa bi bilo vse, o čemer razmišljamo v Parlamentu, in vsi evropski projekti povezani z evropskim prebivalstvom in vsakim evropskim državljanom ter da bi vsi ti projekti imeli prihodnost, morajo mladi verjeti v projekt Evropske unije, vse bolj se morajo počutiti Evropejce, mi pa moramo močno povečati naše naložbe v kulturo, izobraževanje ter projekte in programe za mlade.
Zato pravim, da potrebujemo več denarja za izobraževanje, za kulturo in za mlade ljudi, če želimo, da bi Evropska unija imela prihodnost. Da ne omenjam športa, ki je prednostna naloga agende Evropa 2020.
Eva-Britt Svensson
poročevalka mnenja Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti. - (SV) Gospod predsednik, kot poročevalka mnenja Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti želim izpostaviti, da imajo ženske zdaj zelo majhen vpliv pri sprejemanju ključnih odločitev v zvezi z gospodarskimi, finančnimi in monetarnimi zadevami, davčnimi zadevami in trgovinsko politiko, vseh odločitev, ki vplivajo na proračun in naše možnosti. Da bi pripravili sodoben proračun za prihodnost, je Odbor za pravice žensk in enakost spolov izpostavil nekaj pomembnih vprašanj o prihodnjem delu na proračunu.
Uporabiti moramo usposobljenost in strokovno znanje žensk. Izpostaviti želimo potrebo po upoštevanju enakosti - da se enakost upošteva v proračunu. Kolegi poslanci govorijo o prihodnjem proračunu, o večjem obsegu sredstev in tako dalje. Ne gre le za vprašanje povečanja obsega sredstev, ampak tudi za politični pogum, da ponovno razvrstimo vidike v proračunu in izkoristimo usposobljenost žensk. Če bomo to storili, nam ne bo treba zahtevati vedno več proračunskih sredstev, ampak bomo lahko s proračunom pripravili sodobne politike za prihodnost.
Reimer Böge
Gospod predsednik, gospe in gospodje, to poročilo je ustrezna, razumna ponudba Parlamenta, namenjena Komisiji in Svetu, da jo v težkih časih dodatno razvijeta na proračunski osnovi Evropske unije.
Rad bi se zahvalil poročevalcu gospodu Garrigi Polledu in predsednici odbora gospe Haug za njuno delo. Oba sta opravila odlično delo. Kljub vsem političnim razlikam med različnimi skupinami je v našem delu prevladovalo prizadevanje pri iskanju skupnih evropskih rešitev. Tudi druge institucije bi lahko imele pokazale malo več tega duha. Želimo si resničnih lastnih sredstev, kot je opisano v Pogodbi.
Proračun se mora financirati izključno z lastnimi sredstvi, ne glede na druge prihodke. Povedano z drugimi besedami, to zahtevamo ob upoštevanju Pogodbe. Mimogrede, odpravimo vse izredne namenske popuste. V tej razpravi bi morali sodelovati s kolegi v nacionalnih parlamentih brez predsodkov in z manj jeze, ki vlada v nekaterih prestolnicah in komentarjih.
Hkrati želimo vedeti, ali je enotnost proračuna zaščitena in da proračunska politika ne bo odstranjena iz proračuna EU. Ko govorimo o izdatkih, se moramo sklicevati na obveznosti, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe. Za strategijo EU 2020, h kateri smo se vsi zavezali, moramo zagotoviti zadostna sredstva. Rast je podlaga za gospodarsko in družbeno dejavnost.
Obsežneje moramo razpravljati o evropski dodani vrednosti in potrebnih sinergijah med nacionalnimi proračuni in proračunom EU, saj lahko ne glede na morebitne prihranke v proračunu EU o mnogih dodatnih potrebnih sredstvih razpravljamo v odkriti razpravi o sinergiji in morebitnih prihrankih med proračunom EU in nacionalnimi proračuni. Svetu moramo jasno povedati, da mora, če bo zavrnil pot, za katero smo se danes odločili, navesti, katere politične prednostne naloge bomo črtali s programa in jih ne bomo več financirali. To mora storiti, če želimo biti odkriti do naših državljanov. Upam, da se bo Komisija pozitivno odzvala na predloge Parlamenta v zakonodajnih predlogih, in pričakujem, da bodo prihodnja predsedstva našla način za odkrito in pregledno komunikacijo s Parlamentom, da bomo tako lahko pravočasno zaključili postopke soglasja.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Derk Jan Eppink
Gospod predsednik, kolikor vem, je gospod Böge v Nemčiji član stranke CDU. Sprašujem se, ali njegov poziv k lastnim sredstvom EU odraža njegovo osebno stališče ali stališče njegove stranke v Nemčiji?
Reimer Böge
(DE) Gospod predsednik, z veseljem bom odgovoril na to vprašanje. Dejstvo je, da nisem le član Krščansko demokratske unije, ampak sem že 13 let podpredsednik stranke CDU v Schleswigu-Holsteinu. Člani CDU/CSU v Evropskem parlamentu so se o stališču dogovorili, še preden je ta odbor podal svoje stališče. Izjava o lastnih sredstvih, s katero so se strinjali poslanci CDU/CSU v Evropskem parlamentu in ki je deloma v nasprotju z nacionalnim stališčem stranke, je povsem skladna z ugotovitvami Odbora za politične spremembe. Za tem stojim tudi kot politik CDU v Nemčiji.
Göran Färm
v imenu skupine S&D. - (SV) Gospod predsednik, EU se s tako velikimi izzivi ni spopadala že dolgo časa. Prizadevati si moramo za izhod iz gospodarske krize in se hkrati izogniti novim krizam. Obravnavati moramo okrepljeno konkurenčnost in globalizacijo. Potrebovali bomo na primer velike čezmejne naložbe v raziskave. Spopasti se moramo z izzivi, ki jih prinašata okolje in podnebje ter s trajnostno oskrbo z energijo.
Zaustaviti moramo uničujoč trend trajno visoke brezposelnosti in socialne izključenosti, s katero se srečuje Evropa, predvsem pa moramo pomagati pri krizi, ki vpliva na naše južne sosede. Žal je v razmerah, ko najbolj potrebujemo solidarnost in dobro delujoče evropsko sodelovanje, vse bolj ogrožena tudi evropska ideja. Ravno zdaj so te grožnje med drugim uperjene v proračun EU.
V posebnem odboru za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 se zavedamo, da je lahko videti nenavadno, da v času, ko mnoge države članice zmanjšujejo svoje proračune, zahtevamo več denarja za proračun EU po letu 2013. Hkrati pa bi bilo povsem nespametno, če teh izzivov ne bi upoštevali, če bi se predali evroskepticizmu in se odrekli političnim ambicijam, ki so jih v Lizbonski pogodbi navedle države članice. Prav tako ne smemo pozabiti, da obsežno varčevanje ne bo pomagalo najbolj ranljivim državam članicam, Grčiji, Irski in Portugalski, ampak ravno nasprotno, s tem se bo zmanjšala sposobnost EU, da jim pomaga.
Vlada Združenega kraljestva govori le v imenu neto plačnic in nobenega drugega. Zato smo v poročilu Odbora za politične spremembe poskušali najti razumno ravnotežje med omejitvami, potrebnimi pričakovanji in v prihodnost usmerjeno reformo političnih področij, kot je kmetijska politika. Pripravili smo predlog 5-odstotnega povečanja proračunskih sredstev za naslednje obdobje v primerjavi z 2013.
Iskreno se želim zahvaliti gospodu Garrigi Polledi, ki mu je pri poročilu uspelo zagotoviti večinsko podporo. Bistvo je, da bi teh 5 % porabili ravno za naložbe v ključna področja, ki so osredotočena na prihodnost, predvsem v raziskave, rast in zaposlovanje. Jasno je, da potrebujemo ukrepe na teh področjih, brez sredstev pa se ne bomo mogli spopasti s temi izzivi. Za to pa bomo morali spremeniti tudi naše stališče do proračuna EU.
Ne smemo pozabiti, da je proračun EU v primerjavi z gospodarstvi držav članic še vedno nižji, kot takrat, ko se je na primer pridružila Švedska v devetdesetih letih prejšnjega stoletja, kljub širitvi s 15 na 27 držav članic. Proračun EU se je prav tako znatno počasneje povečeval, kot so se povečevali proračuni držav članic, na primer proračun Združenega kraljestva, kar tudi ni omenjeno v govorih vlade njenega veličanstva. Osebno sem povsem prepričan, da varčevalni ukrepi niso edini izhod iz krize. Najti moramo način za ponovno rast in nova delovna mesta z zagotavljanjem sredstev za naložbe, za to pa potrebujemo skupne ukrepe.
Carl Haglund
v imenu skupine ALDE. - (SV) Gospod predsednik, iskreno se zahvaljujem poročevalcu, ki je opravil odlično delo pri zbiranju stališč Parlamenta. Prepričan sem, da se vsi strinjamo glede izzivov, s katerimi se spopadamo. Vprašanje je le, kako bomo razporedili sredstva, in zdaj ne govorimo le o sredstvih v EU, ampak tudi o sredstvih v državah članicah, pri tem pa gre za usklajevanje.
V odboru smo se določili, da bomo priporočili 5-odstotno povečanje prihodnjega proračuna. Pet odstotkov se sliši veliko, sploh če se vrnemo v naša glavna mesta in pojasnimo, da potrebujemo še dodatnih 5 %. Po drugi strani pa je 5 % zelo malo, če upoštevamo izzive, s katerimi se srečuje EU, in ker še predobro vemo, da je EU dobila številne nove naloge, ki jih mora skrbno izvesti, kar pa brez sredstev ne moremo storiti.
Da pa bi bili verodostojni pri tem, ko prosimo za več denarja, moramo biti hkrati dovolj pogumni in preučiti sedanje strukture in stroške. Veliko bolj bomo verodostojni, če nam bo uspelo dokazati, da lahko prerazporedimo/drugače določimo prednostne naloge in prihranimo denar, preden prosimo za več. Govorim o neupravičenih prednostih v kmetijski politiki kot tudi o dejstvu, da naša protikorupcijska politika v večini primerov ni tako uspešna, kot vedno trdimo, in da je uprava EU v določeni meri počasna - to dokazuje tudi dejstvo, da smo zdaj v Strasbourgu. Moja skupina je ravno takšne stvari želela izpostaviti kot primere, o katerih bi lahko razpravljali, saj bomo ravno s tem pridobili na verodostojnosti, ko bomo kasneje prosili za več denarja.
Vendar nam to v tem poročilu ni vedno uspelo, kar tudi pojasnjuje, zakaj bodo nekateri kolegi poslanci na jutrišnjem glasovanju pritisnili na gumb "ne" ali na gumb "vzdržim se", čeprav ga velika večina skupin podpira. Mnogi ljudje so razočarani, da ne moremo razpravljati tudi o novem načinu dodeljevanja sedanjih sredstev.
Drugo vprašanje, ki ga moramo obravnavati, je, kako bomo financirali proračun EU, in v zvezi s tem je bila moja skupina zelo jasna. Želimo si resne razprave o tem, kar imenujemo lastna sredstva, to pa je prav tako pomembno, če želimo odpravili nezdrave elemente v sedanji strukturi financiranja: več popustov, nejasne in nepregledne ureditve in tako dalje. To se ne sme več nadaljevati in v zvezi s tem upam, da bomo lahko s Svetom začeli konstruktiven dialog o prihodnosti. To je vsekakor ključno vprašanje, če želimo, da bo proračun EU imel pozitivno prihodnost.
Konrad Szymański
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, poljska delegacija v skupini Evropski konzervativci in reformisti bo glasovala za sprejetje poročila o večletnem finančnem okviru. To pa ne pomeni, da nismo opazili šibkih točk dokumenta. Čista izguba časa je, da razpravljamo o predlogih o lastnih sredstvih in evropskih davkih. Evropejci že zdaj plačujejo previsoke vladne davke.
Več poudarka moramo nameniti nadzoru izdatkov EU in kritičnemu ocenjevanju veljavnih politik na tem področju. S tem, ko dopuščamo zapravljanje denarja, ne bomo rešili težave, prav tako pa je to nepošteno do evropskih davkoplačevalcev. Zaradi prevlade agende Evropa 2020 bomo mogoče morali reformirati politike EU na račun veliko pomembnejših obveznosti - obveznosti, zapisanih v Pogodbah, ki so povezane s spodbujanjem gospodarske kohezije med državami članicami.
Kljub temu pa ne smemo prezreti evropske dodane vrednosti, ki je povezana z evropsko kohezijsko politiko. Na Poljskem lahko njene vplive opazimo jasneje kot kjer koli drugje. Zaradi kohezijske politike ne bomo edini, ki bomo imeli koristi od pospešene rasti. Pospešena rast v srednji Evropi prav tako močno prispeva k rasti v Evropi in izboljšuje naložbene pogoje, kar prinaša dobičke Varšavi in Pragi, pa tudi Amsterdamu, Londonu in Berlinu.
Helga Trüpel
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, začeti želim z izjavo gospoda Ashwortha, ki je primerjal pametnejši in večji proračun Evrope. Menim, da to ni prava alternativa. Namesto tega si moramo prizadevati za pametnejšo proračunsko politiko z natančnim določanjem, kje lahko privarčujemo denar, kje lahko izboljšamo upravljanje in kje je uprava še posebej omejujoča.
Naloga tega posebnega odbora pa je bila ugotoviti, koliko denarja potrebujemo, da bomo lahko ustrezno obravnavali nove politične izzive, s katerimi se srečujemo. Zato potrebujemo pripravljenost na reforme in politični pogum. Organizirati se moramo na takšen način, da se bomo lahko odzvali na velike izzive, ki jih prinaša strategija 2020. Ne verjamem, da lahko to dosežemo z vašim razmišljanjem, gospod Ashworth; namesto tega podpiram gospoda Bögeja, za katerega menim, da je dosleden in zvest Pogodbi, ko pravi, da potrebujemo pogum in se moramo vrniti na sistem, ki vključuje naša lastna sredstva.
To bo okrepilo Evropsko unijo, naš sistem financiranja pa bo preglednejši. Tako bodo naši državljani bolje vedeli, od kod bomo dobili denar. Z vidika Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze želim dodati, da razmišljamo predvsem o davku na finančne transakcije, saj bo urejal finančne transakcije, hkrati pa bomo lahko uvedli pametnejše politike. To je ena izmed poti naprej, ki ne bo obremenila držav članic, ampak bo vsem nam zagotovila nove alternativne možnosti. Zato menim, da ima gospod Verhofstadt prav, ko pravi, da moramo biti pripravljeni na sprejem skupnih pobud, kot je vzpostavitev Evropske službe za zunanje delovanje, hkrati pa privarčevati na nacionalni ravni. Seveda ne moremo kar opustiti enega elementa in dodati drugega. Evropska odgovornost je zmanjševanje nacionalnih izdatkov, da bi lahko zbrali sredstva na evropski ravni. Zakaj? Zato, ker smo skupaj močnejši, in zato, ker lahko zagotovimo evropsko dodano vrednost, ki je dobra za naše državljane, predvsem na področjih raziskovalne in izobraževalne politike. Glavne naloge, ki so pred nami, so ekološko preoblikovanje in uvedba inteligentnih energetskih omrežij. Za to potrebujemo več denarja, prav tako pa tudi za širokopasovna omrežja na podeželju. To so naloge za prihodnost, za to pa potrebujemo pametnejši in večji proračun.
(Govornica se je strinjala, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Peter van Dalen
(NL) Gospod predsednik, gospa Trüpel spet ponavlja svojo znano mantro: "Potrebujemo več Evrope, več Evrope je dobro za vse nas in več Evrope pomeni več denarja". Poznamo odstotek povečanja SDT, za katerega si prizadevata z gospodom Verhofstadtom. Škoda, da se naši državljani nagibajo v povsem nasprotno smer. Zaupanje v Evropo se zmanjšuje. Državljani gledajo na Parlament kot na stroj, ki požira denar in ga zahteva vedno več. Ali ni čas, da ponovno razmislite o svoji mantri in si za spremembo izmislite drugo melodijo, ki bo skladna s tem, kar zagovarja gospod Ashworth?
Helga Trüpel
(DE) Gospod van Dalen, menim, da ste storili resno politično napako. Če se v Evropi vrnemo na vzorec izvajanja političnih nacionalnih lastnih interesov, tvegamo, da bomo uničili 50 let dela na evropskem projektu.
To, kar počnemo, ni zapravljanje denarja. V vseh primerih korupcije in finančnih škandalov moramo odločno ukrepati. Seveda se glede tega strinjamo z vami. Ko pa govorimo o ustvarjanju evropske dodane vrednosti, kar smo počeli na številnih področjih, moramo sodelovati in to razviti, saj so nacionalne države, kadar so same, šibkejše zaradi mednarodne konkurence. Dobrih rezultatov ne boste dosegli s 27 nacionalnimi državami, ki ukrepajo enostransko, ampak s sodelovanjem. Tega so se zavedale države ustanoviteljice po drugi svetovni vojni. Prizadevati si moramo za razvoj tega, ne pa za uničenje.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, ko poslušam razpravo, se zavedam, da bodo moje besede delovale ravno nasprotno. Moje prvo vprašanje se glasi: ali lahko ohranimo enotno valuto brez močnega evropskega proračuna? Menim, da je ne moremo. Ravno to dokazuje dolžniška kriza. Dokazuje, da če bi imeli stabilen proračun, ne bi prišlo do špekulativnih napadov na dolžniško krizo Grčije ali Portugalske. Ravno na to se moramo odzvati in menim, da je to glavna težava, ki ni obravnavana v poročilu gospoda Garrige. To poročilo ni dovolj velikopotezno.
Možnost majhnega, 5-odstotnega povečanja evropskega proračuna se zdi velika le njenemu veličanstvu, angleški kraljici. Resnična težava je v tem, da z evropskim proračunom, ki je zamrznjen, ni mogoče določiti prednostnih nalog za rast in ustvarjanje delovnih mest. S proračunom, ki je zamrznjen, se ni mogoče odzvati na nove obveznosti, ki izhajajo iz pogodb. Ni mogoče razmišljati o tem, kako uspešna je kohezijska politika, saj ni uspešna, če Evropa interno nazaduje k socialnemu razhajanju.
Moja zadnja opomba je, da bomo glasovali za davek na finančne transakcije, hkrati pa menimo, da bo uveden le, če bo Evropa imela dovolj poguma in ga bo uvedla ne glede na druge.
Niki Tzavela
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, veliko je bilo povedanega in k temu zasedanju želim dodati drugačno noto.
Pred leti sem bil v Združenih državah Amerike na kosilu s pokojnim predsednikom Geraldom Fordom in govoril mi je o tem, kako je nastala skupina G7. Povedal je, da se je želel sestati s Callaghanom - vsaj mislim -, britanskim predsednikom vlade, glede nekaterih vprašanj, Callaghan pa je odgovoril, zakaj ne bi tega združila z dobro igro golfa? Ford je odvrnil, da je kanadski predsednik vlade Trudeau dober igralec in da bi morala povabiti še njega, potem pa je Trudeau - ki je bil vesel povabila - povedal, da mora rešiti nekatera vprašanja s Francozi in zakaj ne bi povabili še francoskega predsednika vlade. Ko pa so vsi razpravljali po telefonu, so ugotovili, da bodo Nemci zelo sumničavi, zato morajo na srečanje povabiti še njih. Ko so Nemci sprejeli povabilo, so povedali, da v teh šestih mesecih Italija predseduje Evropski uniji, zato morajo biti navzoči tudi oni.
Ford mi je dejal: veš Niki, takrat sem prvič spoznal, da imate Unijo, ki je razdeljena, razdvojena in neuravnotežena. Nekega dne boste morali pripraviti evropski proračun, ki bo dovolj trden za tekmovanje v globalnem svetu; tam bodo zelo težki nasprotniki. Bodite previdni.
Gospod predsednik, zelo sem vesel, da kot poslanec v EP živim v tem trenutku.
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, odbor že nekaj časa dejavno pripravlja naslednji večletni finančni okvir, poročilo kolega poslanca pa k temu pomembno prispeva.
Ljudje v Evropi še nikoli do zdaj niso imeli tako visokih pričakovanj od EU, hkrati pa je tako grobo kritizirali.
Pomembne so tri točke: prvič, predvsem povezava z evropskimi državljani. Povsem razumljivo je, da so naši državljani izgubili osebno usmerjenost zaradi vpliva strukturne krize in vse večjih zahtev globalizacije, zaradi česar so podvomili v celoten projekt Evrope. To temo moramo pazljivo obravnavati pri pripravi naslednjega večletnega finančnega okvira in tako zagotoviti, da bo Evropa bolje razumljena, sprejeta, izvajana in deležna podpore.
Drugič: to sprejemanje med državljani in na politični ravni v državah članicah bi bilo veliko večje, če bi proračun EU dajal oprijemljive dodatne koristi za Evropo. Zato bomo nanj gledali kot na vrednost za evropsko enotnost.
Tretjič: poleg tega pozdravljam dejstvo, da bo strategija Evropa 2020 osrednja točka skorajšnjega večletnega finančnega okvira, ki prav tako vključuje razmislek o časovnem okviru.
Jan Olbrycht
(PL) Gospod predsednik, vsi, ki tega ne vedo, lahko zdaj sklepajo, da se Evropski parlament, s tem, ko predlaga povečanje proračuna, obnaša neodgovorno. Zelo jasno želim povedati, da je bilo delo posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 zelo suhoparno, poslovno in skrajno realistično. Prevladovale so razprave o tem, koliko bodo stale politične odločitve. Ne smemo pozabiti, da so se države članice strinjale s cilji strategije Evropa 2020, tudi tiste, ki so objavile pisma. Naš odbor je poskušal dati nekaj ocen, koliko bi stale skupne politične odločitve. Politične odločitve obravnavamo zelo resno. Če se države članice odločijo za izvedbo nekaterih ukrepov in se mi kot predstavniki državljanov strinjamo s tem, moramo imeti realistična sredstva. V tem pogledu je poročilo, o katerem bo potekalo glasovanje, dobro premišljeno in temelji na kompromisu. Gre za realistično poročilo, še pomembneje pa je, da gre za poročilo, ki je dobra podlaga za začetek pogajanj. Menim, da lahko danes v Parlamentu povemo, da je Evropski parlament pripravljen na pogajanja.
Kot poljski poslanec v EP želim prav tako izraziti trdno prepričanje, da bo poljsko predsedovanje Evropskemu svetu vodilo resno in zelo realistično razpravo. Ker sta Poljska in poljska vlada proevropski, menim, da bo ta razprava prav tako zelo koristna z vidika prihodnjih ukrepov, čeprav težka. Najpomembneje je, da začnemo s pogajanji in Parlament je pripravljen na to.
Jutta Haug
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, pred enim letom smo se na plenarnem zasedanju strinjali in pooblastili poseben odbor, da pripravi stališče Evropskega parlamenta do naslednje finančne perspektive. Odbor za politične spremembe zdaj, točno po enajstih mesecih dela, predstavlja rezultate tega dela. Šlo je za nalogo, ki je zahtevala osredotočenost in disciplino, to pa je bilo mogoče doseči le s pristopom, za katerega so značilni odprtost, solidarnost in medsebojno zaupanje. Zato mi dovolite, da izrazim iskreno zahvalo vsem poslancem, ki so sodelovali v tem ustvarjalnem procesu.
Poročilo, ki smo ga pripravili pod vodstvom gospoda Garrige Polleda, je resnično dober rezultat. Na to smo lahko ponosni. Kot pa vemo, za dobre rezultate niso dovolj le člani, ki trdo delajo, ampak tudi odlično osebje. To nam je vsekakor bilo zagotovljeno, ne le v obliki naših osebnih pomočnikov in osebja iz naših skupin, ampak tudi v obliki odličnega sekretariata. Ta odlična skupina, ki jo je vodila Monika Strasser, je bila usposobljena in profesionalna in je svoje delo opravljala z večjim zanimanjem kot običajno. Bila je potrpežljiva in ustvarjalna, zelo dobro organizirana, hkrati pa tudi spontana in prožna. Predvsem pa je bila vedno vesela in odprta. Očitno so uživali v trdem delu. Iz vsega srca se želim zahvalil tej devetčlanski skupini. Hvala lepa.
(Aplavz)
Že od vsega začetka sva z gospodom Garrigo Polledom želela pripraviti poročilo, ki bi ga podpiralo tri četrtine Parlamenta. V odboru smo dejansko dobili večino z več kot štirimi petinami glasov. S tem smo bili zelo zadovoljni. Naš poziv k sedemletni finančni perspektivi, zapisani v obliki, ki odraža cilje strategije Evropa 2020, hkrati pa upošteva vse politike Evropske unije in se izogiba nerealnem povečevanju evropskega proračuna, je treba videti kot razumen. Je realističen in uresničljiv.
Naše poročilo vsebuje 174 odstavkov in vsi zagovarjajo več Evrope. Resnično potrebujemo več Evrope. Prosim, preberite poročilo. Ponuja najboljšo podlago, da naše državljane prepričamo v lokalno razpravo in za začetek resnih pogajanj s Svetom, ki pa žal danes ni navzoč. Hvala za odlično delo.
Anne E. Jensen
(DA) Gospod predsednik, tudi jaz menim, da gre za zelo dobro uravnoteženo poročilo, z jasnim, a tudi zelo prožnim mandatom Odbora za proračun, ki bo s Svetom moral doseči sporazum, in rada bi ponovila poziv gospe Haug, da ga preberete - in da ga preberejo tudi tisti voditelji držav in vlad ter finančni ministri, ki so se zelo hitro negativno odzvali na rezultat.
Šlo je za razumen in dober proces, kot je že bilo povedano, in rada bi se zahvalila gospodu Garrigi Polledu in gospe Haug za odlično delo. Prav tako se zahvaljujem Komisiji za zelo dejavno vlogo. Delo nam je omogočilo, da smo preučili vse dele proračuna EU in različna področja politik, za katera želimo, da so vključena v proračun. Gre torej za dober dosežek. Ali je rezultat dovolj prizadeven? Mislim, da je. Krepimo strategijo Evropa 2020, ki naj bi EU omogočila, da se spopade z izzivi konkurence s Kitajske in drugih gospodarstev v hitrem vzponu ter pospeši naš prehod na obnovljivo energijo.
Želim si nekoliko odločnejšega besedila v zvezi s skupno kmetijsko politiko, prav tako pa si želim, da bi preučili možnosti za prihranke v strukturnih skladih. Gre za denar, ki je povrnjen državam članicam in si ga močno želijo. Zato tudi menim, da moramo imeti možnost za 5-odstotno povišanje, da bo tako zagotovljena možnost za nova politična področja in za zadovoljevanje novih zahtev, kot tudi za naložbe v promet, energijo in raziskave - področja, v katera mora EU v prihodnje vlagati.
Imamo nadzor nad proračunom EU. Poročilo, o katerem danes glasujemo in ga bomo sprejeli, obravnava zgornjo omejitev proračuna EU. Ne govorimo o posameznih sredstvih, ki se izplačujejo, ampak o zgornji omejitvi, pod to zgornjo omejitvijo pa mora biti zagotovljeno, da se spopademo z novimi izzivi. Ne vemo, kaj se bo zgodilo do leta 2020, zato podpiram to poročilo.
Hynek Fajmon
(CS) Gospod predsednik, v zadnjih dveh mesecih smo neutrudno pripravljali večletni finančni okvir za obdobje od 2014 do 2020. Pri tem se obnašamo ravno tako kot kužek in mucka v pravljici znanega češkega pisatelja Karla Čapka. Odločila sta se, da bosta spekla torto in da bi bila res okusna, sta v lonec zmetala vse, kar jima je bilo všeč. Zaradi te torte ju je na koncu bolel trebuh. Bojim se, da se bo to zgodilo tudi z našim proračunskim okvirom. Tudi mi v lonec mečemo veliko sestavin in dobro zvenečih zavez in priporočil, nismo pa povsem prepričani, da se ujemajo.
Dobro vemo, kako slabo se je končalo z lizbonsko strategijo. Zdaj imamo strategijo 2020 in zanjo poskušamo sestaviti proračunski okvir. Težave so pri zastavljenih ciljih in pri instrumentih, ki jih priporoča poročilo. Menim, da je boj proti podnebnim spremembam najslabši cilj, pri instrumentih pa vidim veliko težavo v tako imenovanih lastnih sredstvih in v možnosti za izdajo obveznic. Lastna sredstva v resnici pomenijo novi evropski davek, ki ga ne želim. Zaradi evroobveznic se bo poleg držav članic zadolžila tudi EU, česar ne želim. Zato poročila ne moremo podpreti.
