Osuus- ja yhteisötalous (lyhyt esittely) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana Patrizia Toian työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan puolesta laatima mietintö osuus- ja yhteisötaloudesta.
Patrizia Toia
esittelijä. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, olen tyytyväinen ja ylpeä siitä, että Euroopan parlamentti tarkastelee sosiaalista markkinataloutta ja määrittää käytännöllisiä ehdotuksia tämän sektorin todelliseksi tukemiseksi.
Mietinnöllä on kolme tavoitetta. Ensimmäiseksi tarkoituksena on kiinnittää huomiota ja valottaa sektoria, jolla on suuri vaikutus useisiin eri aloihin, kuten talouteen; tällä sektorilla toimii 10 prosenttia Euroopan yrityksistä ja sen osuus työllistäjänä on 9-10 prosenttia. Sektori muodostuu useista toimijoista (osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset, sosiaaliset yritykset ja järjestöt), joilla on erityisarvoja ja joiden osuus bruttokansantuotteesta on merkittävä. Näin ollen olisi toivottavaa, että alan institutionaalinen näkyvyys lisääntyisi.
Toisena tavoitteena on vahvistaa, että kyseessä ei ole marginaalinen sektori tai poikkeus, vaan ala on vakiinnuttanut paikkansa markkinataloudessa ja soveltaa omia sääntöjään, jotka sisämarkkinoiden on tunnustettava ja joita on kunnioitettava. Sektori tarjoaa vaihtoehtoisen tavan harjoittaa liike- ja tuotantotoimintaa sekä käyttää työvoimaa ja tarjota työtä, joka on kuitenkin ansaitusti osa markkinoita. Menetelmää kuvastavat erityiset piirteet, joita ei saa silotella ja jotka muodostuvat ensisijassa halusta liittää ja sovittaa tuotanto ja työllisyys yhteen arvojen, kuten solidaarisuuden, vastuunkannon ja ihmisarvon kanssa kaikilla aloilla, elinkeinoelämä mukaan luettuna.
Joku on joskus todennut mielestäni aivan oikein, että nämä yritykset toimivat pääoman avulla mutta eivät sen vuoksi. Nämä käsitteet ovat osa Euroopan unionin ideologista perintöä (mainittakoon esimerkkinä Jacques Delors), sillä osuus- ja yhteisötalous nimetään usein Euroopan yhteiskuntamallin kulmakiveksi, mutta sen eteen on tehty vain vähän.
Nyt on ihanteellinen hetki tuoda uudelleen esiin näiden yritysten merkitys, kun nykyinen tuotantokriisi on osoittanut, että monet perinteiset taloudelliset toimijat ovat erittäin hauraita, erittäin heikkoja ja joskus erittäin häikäilemättömiä. Osuus- ja yhteisötalous toimii sitä vastoin pikemminkin paikallisesti, lähellä todellista taloutta ja ihmisiä, mikä suojaa sitä näin ollen spekuloinnilta, kuten kokemus on osoittanut. Kyseessä on niin ikään sektori, jolla on monenlaisia runsaasti sosiaalityötä tekeviä toimijoita ja joka on tunnustetusti yleishyödyllisten etujen keskus. Uskoakseni sektori voi auttaa tukemaan yhteiskuntajärjestelmiämme vaikeina aikoina.
Kolmantena tavoitteena on päättää, mitä käytännössä voidaan tehdä sektorin tukemiseksi. Kuvailen lyhyesti muutamaa ehdotusta. Ensinnäkin monenlaisten tahojen oikein ymmärtäminen edellyttää niiden selkeää määrittämistä. Samoin ratkaisevan tärkeää on ottaa sektorin panos oikein huomioon eri maiden kansallisissa tilastotiedoissa. Sektori ei kuulu pääoma- tai julkiseen talouteen, ja se on siten määritettävä erikseen. Komissio on edennyt jonkin verran tähän suuntaan käsikirjassaan, mutta sitä pitäisi myös soveltaa. Uskon, että akateemisista sekä tutkimus- ja yliopistopiireistä voi myös olla apua.
Lisäksi tarvitaan joitakin lainsäädäntöaloitteita. Jotakin on saatu aikaan, kuten osuuskunnan ja säätiön säännöt, ja panen merkille, että komissio on käynnistänyt tutkimuksensa uudelleen. On siis ymmärrettävä, mikä on hyödyllistä ja kannattaako tätä tietä kulkea eteenpäin. Ideoita, motivaatiota ja vapautta pursuavaa sektoria ei haluta jumittaa paperitöillä, mutta yhteisön lainsäädäntö olisi hyvä säätää osa-alueilla, joilla sitä tarvitaan nyt tai jatkossa.
Lopuksi pyydän, että sektori otettaisiin mukaan työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun. Missä ja millä tasolla pitäisi kuulemisten ja vuoropuhelun Euroopan komission kanssa tapahtua? Minkälaista suoraa tukea Euroopan ohjelmista voitaisiin antaa, pitäisikö osuus- ja yhteisötaloutta varten perustaa väliaikaisia ohjelmia vai pitäisikö nykyisiin ohjelmiin rukata tilaa näitä toimijoita varten? Arvion tekeminen kuuluu komission toimivaltaan.
Ennen kuin lopetan, haluaisin kiittää kansallisia järjestöjä ja eurooppalaisia verkostoja, joista on ollut suunnattomasti apua tässä työssä, osuus- ja yhteisötaloutta käsittelevää Euroopan parlamentin sisäistä ryhmää, joka toimii hyvin, varjoesittelijöitä sekä Guenter Verheugenia ja Vladimir Špidlaa, joiden kanssa olen käynyt suoraa ja tinkimätöntä ajatustenvaihtoa.
Lähetämme komissiolle tämän mietinnön, jonka laatimisessa yhteiskunnalliset toimijat ja järjestöt ovat olleet vahvasti mukana, ja toivomme, että jäljellä olevan toimikauden vähäisyydestä huolimatta komissiolta, arvoisa komission jäsen - joka edustatte tässä kokouksessa koko komissiota -, liikenee aikaa laatia joitakin aloitteita ja antaa selkeä merkki, ettei seuraavan Euroopan parlamentin ja seuraavan komission tarvitse jälleen aloittaa tyhjästä, vaan että niillä olisi jotakin konkreettista, mistä aloittaa.
Janez Potočnik
komission jäsen. - Arvoisa puhemies, komissio on tyytyväinen parlamentin aloitteeseen laatia valiokunta-aloitteinen lausunto osuus- ja yhteisötaloudesta. Erityisesti nykyisessä finanssi- ja talouskriisissä tätä merkittävää sektoria on tuettava paremmin.
Osuus- ja yhteisötalouden yritykset harjoittavat liiketoimintaa ainutlaatuisella tavalla, sillä niiden liiketoiminnan tarkoitukseksi on asetettu taloudellisen suorituskyvyn sekä usein myös saavutettujen sosiaalisten ja yhteiskunnallisten etujen yhdistäminen jäsenten kesken. Näin ollen ne voivat hyvin antaa panoksensa yhteisön politiikkoihin ja tavoitteisiin etenkin työllisyyden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, alueellisen ja maatalouden kehittämisen, ympäristösuojelun, kuluttajansuojan sekä sosiaaliturvan aloilla. Osuus- ja yhteisötaloutta toteuttavat yritykset ovat erottamaton osa komission yrityspolitiikkaa. Suurin osa näistä yrityksistä on mikroyrityksiä tai pk-yrityksiä, joten ne hyötyvät jo Small Business Act -aloitteesta ja kaikista pienille yrityksille suunnatuista toimista.
Komission osuus- ja yhteisötaloutta koskevana tavoitteena on luoda Euroopan ja kaikkien jäsenvaltioiden tasolla oikeudellinen ja hallinnollinen ympäristö, jossa kaikenlaiset ja -kokoiset osuus- ja yhteisötalouden yritykset voivat menestyä ja vastata maailmanlaajuistumisen ja taloudellisen laskusuhdanteen asettamiin haasteisiin. Tarkemmin sanottuna komission politiikan tavoitteena on taata, että osuus- ja yhteisötalouden yritykset voivat kasvaa ja menestyä muiden yritysmuotojen rinnalla. Tämän vuoksi komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, että tämänkaltaisen yrityksen erityistarpeet ja -tavoitteet, ponnistukset ja toimintatapa otetaan huomioon kaikilla muilla yhteisön politiikan alueilla, kuten kilpailun, kirjanpidon, yhtiöoikeuden, julkisten hankintojen, terveydenhuollon, sosiaaliasioiden, maatalouden, kalatalouden, pankkitoiminnan, vakuutustoiminnan, julkisten ja yksityisten kumppanuuksien sekä alueellisen kehityksen aloilla.
Lopuksi haluan todeta, että komission yksiköt laativat tällä hetkellä asiakirjaa, jossa kartoitetaan osuuskuntien kannustamisessa vuodesta 2004 lähtien tapahtunut edistyminen. Asiakirjassa arvioidaan lisäksi muiden osuus- ja yhteisötalouden yritysten tilanne ja annetaan tarvittaessa ehdotus uusista toimista.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 19. helmikuuta 2009.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Iles Braghetto
kirjallinen. - (IT) Voittoa tuottamattomien ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen määrä kasvaa Euroopassa koko ajan.
Tässä talous- ja finanssikriisissä, jonka vaikutukset sosiaalisella tasolla ovat vakavat, tuoton sijaan sosiaalisiin etuihin perustuvan talousmuodon vahvistaminen on strateginen valinta, joka antaa mahdollisuuden lieventää kriisin vaikutuksia ja jatkaa Lissabonin strategian kehittämistä toteuttamalla yhden sen keskeisimmistä tavoitteista eli yhteiskuntavastuun.
Toiseksi osuus- ja yhteisötalous kykenee luomaan toimintaa paikallisesti, sillä se on luotettava kumppani julkishallinnoille, joiden on suunniteltava toimia yhteiskunnan heikoimmassa asemassa olevien tukemiseksi.
Näin ollen on oltava tyytyväinen Euroopan parlamentin aloitteeseen tunnistaa lainsäädännön ja tilastotietojen tasolla organisaatiot, jotka toimivat ja ovat juurtuneet syvälle Euroopan rakenteisiin sen vuoksi, että ne kykenevät saavuttamaan sosiaalisia tavoitteita.
Tämä on ruohonjuuritason näkemys, joka antaa perustavanlaatuisen panoksen Euroopan yhteiskuntamallia varten.
Gabriela Creţu  
Osuus- ja yhteisötaloudella voi olla merkittävä rooli Euroopan taloudessa, koska se tarjoaa uudenlaisen talousmallin, joka perustuu demokraattisiin arvoihin ja joka asettaa etusijalle ihmiset ja tukee kestävää kehitystä.
Osuus- ja yhteisötalouden edessä on kuitenkin valtava este eli institutionaalisen näkyvyyden puute, joka johtuu siitä, ettei talousmuotoa tunnusteta kahdesta keskeisestä talouden alasta (julkinen ja yksityinen) erilliseksi sektoriksi.
Pyydämme komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään oikeudellisen kehyksen, jossa osuus- ja yhteisötalous tunnustetaan kolmanneksi sektoriksi, ja soveltamaan asetuksia, joissa määrätään selkeästi, mitkä tahot voivat toimia tällä sektorilla, jotta muunlaiset organisaatiot eivät voi hyötyä osuus- ja yhteisötaloutta toteuttavien yritysten kannustamiseen suunnatusta rahoituksesta tai julkisista politiikoista.
Pyydämme komissiota ja jäsenvaltioita antamaan taloudellista tukea, koulutusta ja konsultaatioapua sekä yksinkertaistamaan yrityksen perustamista osuus- ja yhteisötalouden sektorilla koskevia menettelyitä.
Euroopan yleisen laskusuhdanteen aikana osuus- ja yhteisötalous voi tällä tavoin täyttää varsinaisen roolinsa ja auttaa köyhyyden torjunnassa sekä helpottaa niiden resurssien, oikeuksien ja palvelujen saantia, joita kansalaiset tarvitsevat voidakseen osallistua yhteiskuntaan.
Gábor Harangozó  
kirjallinen. - (EN) Aivan aluksi haluan onnitella esittelijä Patrizia Toiaa käsiteltävänä olevasta korkealaatuisesta mietinnöstä. Itse asiassa on tärkeää selventää aihetta määrittämällä osuus- ja yhteisötalouden käsite ja varmistamalla sen oikeudellinen asema erilaisten kansallisten kokemusten avulla. Osuus- ja yhteisötalouden näkyvyyttä on todellakin lisättävä - hyödyntämällä paremmin Euroopan laajuisia tietoja - solidaarisuuden, työllisyyden, yrittäjyyden, kasvun, kilpailukyvyn, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja yhteiskunnallisen vuoropuhelun tavoitteiden saavuttamiseksi koko Euroopan unionissa. Osuus- ja yhteisötaloudesta on tulossa merkittävä toimija paikallisella ja alueellisella tasolla ja finanssikriisin vakavien vaikutusten vuoksi sillä on nyt aiempaa keskeisempi rooli Euroopan sosiaalisessa ja taloudellisessa kehittämisessä. Euroopan unionin on keskitettävä ponnistelunsa sosiaalisen ja taloudellisen dynamiikan tukemiseen, jotta pääsemme julkisen ja yksityisen sektorin erottamisen yli, jos todella haluamme löytää uusia ja innovatiivisia ratkaisuja, jotka mahdollistavat pysyvien työpaikkojen ja paremman elinympäristön sekä laadukkaiden yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisen kansalaisille osallistavassa yhteiskunnassa.
Magda Kósáné Kovács  
Olemme yrittäneet kuukausien ajan saada kaikki EU:n toimielimet ja resurssit liikkeelle pahenevan kriisin vaikutusten lieventämiseksi. Tumman pilven hopeareunuksena Patrizia Toian mietintö on nyt täysistunnon esityslistalla, ja solidaarisuuteen sekä sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen keskittyvät aloitteet ovat tällä hetkellä erityisen tärkeitä. Nämä ovat osuus- ja yhteisötalouden painopistealueita, sillä se on voiton sijaan solidaarisuuden ja yhteisen taloudellisen edun tavoitteekseen asettavien organisaatiomuotojen kasauma. Markkinatalouteen suuntautunut organisaatio ei voi korvata tämänkaltaisia elimiä. Ne tarjoavat mahdollisuuden keventää taloudellisen kerrostumisen vaikutuksia yhteiskunnan syrjäytyneimpiin jäseniin, tarjoavat kunnioitettavaa työtä ja voivat itsenäisestä ammatin harjoittamisesta sosiaalisiin osuuskuntiin vaihtelevien yritysmuotojen johdosta muuntaa työvoiman tuoton koko yhteisön eduksi.
Osuus- ja yhteisötaloudesta on puhuttu ja kirjoitettu paljon, mutta ilman Euroopan tilastopohjaa sitä ei saada näkyviin jokapäiväiseen elämäämme. Jos käsite on yhteiskunnalle tuntematon, sen solidaarisuudesta ei ole apua. Osuus- ja yhteisötaloutta toteuttavat organisaatiot ovat toisaalta liian pieniä tullakseen tunnetuksi makrotalouden tasolla.
Patrizia Toian mietintö voi auttaa poistamaan lainsäätäjien ja markkinoiden sidosryhmien epäluuloa siitä, että osuus- ja yhteisötalouden toimijat, jotka tuottavat varoja ja tuotteita, ovat yksinkertaisesti organisaatioita, jotka yrittävät paeta kilpailusääntöjä.
Tässä ja nyt mietintö voi tarjota osuus- ja yhteisötaloudelle mahdollisuuden hallita kriisiä tehokkaasti ja estää suhteellisen vaivattomasti työpaikkojen menetykset ja suojata toimeentulon menetyksiltä.
Silvia-Adriana Ţicău  
Osuus- ja yhteisötalous takaa työpaikkojen vakauden, koska siinä ei esiinny toimintojen siirtämistoimia. Mielestäni Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden pitäisi kannustaa ja tukea lainsäädännöissään ja politiikoissaan osuus- ja yhteisötalouden täytäntöönpanomuotoja eli osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, järjestöjä ja säätiöitä.
On tärkeää laatia joukko mikrolainojen ja räätälöidyn EU:n rahoituksen kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä, koska osuus- ja yhteisötalouden arvot vastaavat Euroopan yhteiskuntaan integroitumisen tavoitteita ja edistävät työ- ja perhe-elämän tasapainottamista sekä sukupuolten välistä tasa-arvoa ja vanhusten ja vammaisten elämänlaadun parantamista. Koska naiset osallistuvat järjestöjen ja vapaaehtoisjärjestöjen toimintaan, mielestäni heidän rooliaan osuus- ja yhteisötaloudessa on vahvistettava.
Kehotan komissiota liittämään osuus- ja yhteisötalouden muihin sosiaali- ja talouskehitystä koskeviin politiikkoihin ja strategioihin etenkin Small Business Act -aloitteen valossa, sillä osuus- ja yhteisötalouden rakenteet on ensisijassa suunniteltu pk-yrityksiä ja yleishyödyllisiä palveluja varten. Näitä ponnistuksia voitaisiin tukea myös perustamalla tilastollinen rekisteri osuus- ja yhteisötaloutta toteuttavista yrityksistä kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa ja syöttämällä tiedot Euroopan tilastotietojärjestelmä Eurostatiin.
