Päätökset kiireellisestä käsittelystä
Puhemies. -
Jäsen Katiforis puhuu talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta.
Katiforis (PSE). (EN) Arvoisa puhemies, talous- ja raha-asioiden valiokunta on miettinyt, miten meidän tulisi jatkaa tämän direktiivin työstämistä sen jälkeen, kun hylkäsimme komission ehdotuksen huomattavalla enemmistöllä viime täysistunnossa. Sääntöjen mukaan meillä on kaksi kuukautta aikaa harkita asiaa ja tämän jälkeen laatia vastaus.
Talousasioiden valiokunnan mukaan minun on maanantaihin mennessä päätettävä neuvotteluni kollegojeni, komission ja puheenjohtajavaltion kanssa. Käsittääkseni asialla ei ole kiirettä, koska neuvostossa otaksuttavasti asiassa saavutettua poliittista yhteisymmärrystä ei ole määrä panna täytäntöön ennen heinäkuuta. Näin ollen neuvotteluille ja yhteyksien luomiselle on runsaasti aikaa, ja 15. tammikuuta - jolloin meidän on vastattava - ei ole kovinkaan kaukana. Niinpä en näe erityistä tarvetta kiireelliseen menettelyyn ja ehdotan, että hylkäämme kiireellistä käsittelyä koskevan pyynnön.
(Parlamentti hylkäsi pyynnön noudattaa kiireellistä käsittelyä.)
Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Lähi-idässä toimivan Yhdistyneiden Kansakuntien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen (UNRWA) välisestä kirjeenvaihdosta lisärahoituksen myöntämiseksi vuodeksi 2001 vuosia 1999-2001 koskevan EY-UNRWA-yleissopimuksen mukaisesti (KOM(2001) 741 - C5-0663/2001 -2001/0288(CNS))
Puhemies. Jäsen Wynn puhuu budjettivaliokunnan puolesta.

Wynn
Arvoisa puhemies, viime yönä budjettivaliokunta ja ymmärtääkseni ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta keskusteli tästä aiheesta. Kiireellisyyden myöntäminen ei aiheuta ongelmia, ja me voimme tehdä sen ilman mietintöä ja ilman keskustelua.
(Parlamentti päätti noudattaa kiireellistä käsittelyä.)
Ehdotus neuvoston asetukseksi tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi (KOM(2001) 569 - C5-0665/2001 - 2001/0228(CNS)) (Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta)
Puhemies. Jäsen Watson puhuu kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puolesta.

Watson
Kollegat varmaan muistavat, että käsittelimme tätä aihetta lokakuussa kiireellisessä menettelyssä. Olen tyytyväinen, kun voin kertoa, että neuvosto on nyt hyväksynyt ehdotetun oikeusperustan. Emme kuitenkaan voi hyväksyä sitä, että kumpaakaan kahdesta liitteestä ei ole otettu mukaan ehdotukseen, vaikka ymmärrämme syyt siihen. Keskustelimme tästä kuitenkin valiokunnassa viime yönä ja ymmärrämme asian kiireellisyyden. Ehdotamme kiireellistä menettelyä ilman mietintöä. Poliittisten ryhmien tehtävänä olisi tämän jälkeen esittää tarkistuksia, jotka voisivat olla samanlaisia kuin ne, jotka hyväksyimme lokakuussa.
(Parlamentti päätti noudattaa kiireellistä käsittelyä.)

Komission vuoden 2002 työohjelma ja unionin tulevaisuus - Yhteisömenettelyn uudistaminen
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana komission vuoden 2002 työohjelman esittely sekä tiedonanto unionin tulevaisuudesta "Yhteisömenettelyn uudistaminen".
Annan heti puheenvuoron komission puheenjohtaja Prodille.

Prodi
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, unionin tilasta vuosittain käytävä keskustelu on yksi tärkeimmistä tapaamisistamme, ja tänä vuonna keskustelua käydään Euroopan unionin kannalta ratkaisevana ajankohtana. Suur-Eurooppa saa nimittäin lähipäivien ja -kuukausien kuluessa muotonsa. Neuvottelut saataneen alle vuodessa päätökseen niiden ehdokasvaltioiden kanssa, jotka ovat noudattaneet laajentumiselle asetettuja kriteerejä, jotta unioni voisi saada ennen seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja jopa kymmenen uutta jäsenvaltiota.
Euro, joka on unionin vahvin ja näkyvin merkki sekä taloudellisesti että poliittisesti, konkretisoituu Euroopassa vajaan kolmen viikon kuluttua. Ennen kuin Laekenin Eurooppa-neuvosto päättyy tällä viikolla, siellä päätetään sellaisen valmistelukunnan perustamisesta, jossa on määrä valmistella perussopimusten uudistusta ja joka kokoaisi ensimmäistä kertaa yhteen hallitusten ja jäsenvaltioiden parlamenttien, Euroopan komission ja parlamenttinne edustajia. Hahmottumassa oleva Suur-Eurooppa on yhtenäinen, demokraattinen ja tulevaisuuteen suuntautuva Eurooppa. Komissio on toiminut nämä näköalat mielessään päättymässä olevana vuonna ja aikoo toimia niin myös seuraavana vuonna, joka on pian alkamassa.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ennen kuin ryhdyn esittelemään komission vuonna 2001 tekemiä ja vuodelle 2002 kaavailemia työohjelmia, haluan toistaa jälleen kerran, että toimielinten välinen täydellinen ja avoin yhteistyö on mielestäni unionin moitteettoman toiminnan perusedellytys. Ilmoitimme tässä samassa hengessä teille jo kuluvan vuoden tammikuussa komission aikeesta uudistaa yhteistä työmenettelyämme voidaksemme siten parantaa entisestään toimielintemme välisen yhteistyön tehokkuutta ja avoimuutta.
Ennen näiden ehdotusten esittelyä haluaisin kuitenkin muistuttaa niistä perusperiaatteista, joista yhteistyössämme olisi syytä ottaa vaikutteita. Ensinnäkin on turvattava komission aloiteoikeus, joka on yksi yhteisön rakentamisen peruspilareista ja takaa komission koskemattomuuden. Vahva komissio tekee myös Euroopan parlamentista entistä vahvemman. Toiseksi on pidettävä kiinni toimielinten välisen yhteistyön kolmikantaisuudesta. Yhteistyö voi nimittäin olla tehokasta vain, jos molemmat lainsäätäjät, parlamentti ja neuvosto, voivat käydä vuoropuhelua komission kanssa yhteisen avoimuuden pohjalta.
Haluan nyt esitellä teille uudistusehdotukseni, joiden uskon auttavan siinä, että voidaan ratkaisevasti parantaa toimielintemme välistä vuoropuhelua. Ensinnäkin työohjelma ei enää tästä vuodesta lähtien ole vain lainsäädäntöaloitteiden luettelo, vaan siitä tulee todellinen poliittinen ohjelma, kuten olette toivoneet. Ohjelmassa, jonka noudattamiseen komissio nyt täällä edessänne sitoutuu, on määritelty sekä kyseisen vuoden prioriteetit että niiden toteuttamisen kannalta välttämättömät aloitteet. Tiedän, että osa teistä on hämmästynyt siitä, ettei ole saanut edellisten vuosien tapaan vuoden 2002 työohjelman liitteenä olevaa vuosiluetteloa lainsäädäntöaloitteista. Haluan kuitenkin korostaa, että olemme kuunnelleet hyvin tarkkaavaisesti niitä lausuntoja, joita monet teistä esittivät 13. helmikuuta täällä istuntosalissa. Olette selväsanaisesti vaatineet komissiota luopumaan siihen asti noudatetusta lainsäädäntöaloitteiden luettelosta ja käyttämään uutta. Näin teimme välittömästi.
Nämä samat perustelut, jotka puhemies Fontaine muuten esitteli kirjallisesti 10. syyskuuta, saivat meidät korvaamaan luettelon selvästi luotettavammalla välineellä, neljännesvuosittain esitettävällä suunnitelmalla, jota sama kollegio on käyttänyt töidensä suunnittelussa ja jonka te saatte säännöllisin väliajoin. Varmistaakseni toimintani täydellisen avoimuuden olen joka tapauksessa pyytänyt komission pääsihteeristöä toimittamaan parlamentin pääsihteeristölle välittömästi komission yksiköiden ehdotuksia koskevan yleisluettelon, jonka pohjalta vuoden 2002 työohjelmasta päätettiin. Jos tämä kokeilu johtaa myönteisiin tuloksiin, olemme valmiita toteuttamaan sen tulevinakin vuosina.
Toiseksi on yhtä tärkeää toistaa, että vastaavanlaisen ohjelman valmistelun on perustuttava tulevina vuosina entistä järjestelmällisempään vuoropuheluun toimielintemme välillä. Tämän vuoksi olemme suunnitelleet, että ensi vuonna edetään useassa vaiheessa, joka alkaa vuoden alussa vuoden 2003 työohjelman valmistelulla. Tämän poliittisen vuoropuhelun kaksi tärkeää vaihetta olisivat helmikuu, jolloin esittelen teille komission vuodelle 2003 hyväksymät poliittiset prioriteetit, sekä marraskuu, jolloin esittelen teille työohjelman, jonka komission olisi määrä hyväksyä näiden prioriteettien pohjalta.
Puheenjohtajakokouksessa käymämme keskustelun ansiosta olen voinut panna merkille, että olemme yksimielisiä hetki sitten esittämistäni laajoista suuntaviivoista. Me puolestamme ryhdymme mahdollisimman pian määrittelemään näiden suuntaviivojen yksityiskohtia ja panemaan niitä täytäntöön. Jäsen de Palacio, joka on pyynnöstäni aloittanut vuoropuhelun kanssanne aiheesta, jatkaa työtään ja vuoropuhelun jouduttamista tavoitteena viedä sopimuksemme päätökseen ensi tammikuussa. Minusta on lopulta tärkeää korostaa, että eri menettelyvaiheiden ei pitäisi hankaloittaa työtehtäviämme, jolloin voimme edelleen kantaa vastuumme.
Seuraavaksi puhun vuoden 2001 saldosta: yhden vuoden kuluessa suoritettujen tehtävien luettelo on liian pitkä, jotta voisin tässä ja nyt kertoa teille niistä yksityiskohtaisesti. Tyydyn kuitenkin muistuttamaan aloista, joilla unioni on komission ratkaisevalla tuella saavuttanut suurta menestystä: näitä ovat valmistautuminen euron käyttöönottoon, laajentumisneuvottelujen eteneminen, suhteet Balkanin alueeseen, vuoropuhelu Venäjän kanssa, Dohassa aloitettu uusi kauppaneuvottelukierros, sellaisen kestävään kehitykseen pyrkivän strategian hyväksyminen, jossa mennään erityistoimien pelkkää toteuttamista pidemmälle ja joka saa meidät vähitellen tarkistamaan kaikkia sisäpolitiikkojamme, ja viimeiseksi oikeudenmukaisuuteen ja turvallisuuteen perustuvan yhteisen eurooppalaisen alueen perustamiseen pyrkivien toimien uudelleen käynnistyminen erityisen näkyvästi syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen. Komissio on saanut parlamentilta ratkaisevaa tukea kaikkien näiden alojen toimiinsa koko vuoden ajan.
Siirryn nyt vuoteen 2002 antaakseni teille selkeän kuvan ensi vuoden tehtävistämme, ja luotan samoin siihen, että esitellessäni teille ne seitsemän ensisijaista tehtävää, jotka komissio on sisällyttänyt vuoden 2002 työohjelmaansa, sallitte minun ryhmitellä ne neljän perusotsakkeen alle. Niitä ovat: euro sekä taloudelliset ja sosiaaliset kysymykset, unionin laajentuminen ja Euroopan tulevaisuutta koskeva keskustelu sekä toimielinten uudistusprosessi.
Viime helmikuussa laatimaamme vuosittaiseen strategiaan sisältyi kuusi ensisijaista tehtävää. Syyskuun 11. päivän tapahtumat saivat meidät lisäämään siihen seitsemännen - ymmärrätte varmasti kaikki, että tällainen joustavuus on välttämätöntä mille tahansa ohjelmalle odottamattomiin tapahtumiin vastaamiseksi. Näin ollen komissio aikoo esitellä vuonna 2002 joukon toimia terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi sekä kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi. Näihin toimiin kuuluvat mm. ulkorajojen integroidun valvontajärjestelmän alulle paneminen, väestönsuojelun kehittäminen, kansanterveyden hyväksi toteutettavat toimet sekä liikenneturvallisuuden parantaminen. Kuten olen voinut jo aiemmin todeta puhuessani viime marraskuun 12. päivänä Brüggessa, oikeudellisen ja poliisiyhteistyön parantaminen luo pitkällä aikavälillä pohjan yhteisen poliisin perustamiselle, jotta voidaan taistella järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia vastaan.
Komissio on alusta asti ilmoittanut, että sen toiminnan neljän kantavan voiman joukkoon kuuluu tavoite suunnata uudelleen komission toimintaa - joka on aiemmin ollut lähinnä talouteen painottuvaa laajassa merkityksessä - kohti taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia. Tätä ajatusta ei ole unohdettu vuoden 2002 työohjelmassa. Euron käyttöönotto on Euroopan yhdentymisen merkittävin ja samalla konkreettisin vaihe. Tässä suhteessa iloitsen etenkin siitä, että myös rajat ylittäviä maksuja koskevassa ongelmassa on voitettu kaikki poliittiset erimielisyydet, niin että puhemies Fontaine voi piakkoin ilmoittaa yhteisen kannan omaksumisesta. Euroon johtavalla tiellä saavuttamiemme ponnistelujen ansiosta taloutemme, joka paitsi maailman avoimin, on nyt myös voimakas ja vakaa.
Minkälaisia seurauksia syyskuun 11. päivän tapahtumilla olisi ollut, jos meillä ei olisi ollut euroa? Vakaa talous on tulevien politiikkojemme perusta, joten meidän on varjeltava sitä. Suhdanteita koskeva tilanne ei tosin ole tätä nykyä ongelmaton, mutta uskon, että meillä on valmiudet voittaa lyhyellä aikavälillä ilmaantuvat vaikeudet. Meillä on välineitä siihen, ja tarkoitan niillä etenkin vakaussopimusta ja talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Meidän on kuitenkin harkittava tarvetta parantaa euroalueen maiden budjettipolitiikkojen koordinointia. Taloutemme eivät ole koskaan aiemmin olleet näin riippuvaisia toisistaan, mikä johtuu yhtenäisvaluutasta. Tässä mielessä olen hiljattain näyttänyt vihreää valoa mahdollisuudelle työskennellä sellaisten käytännesääntöjen kehittämiseksi, joissa otetaan selväsanaisesti huomioon euroalueen maiden budjettipolitiikkojen keskinäinen riippuvaisuus ja jotka vahvistaisivat talouspolitiikkamme monitahoista yhtenäisyyttä ja uskottavuutta.
Tunnen suurta huolta pikemminkin pitkän aikavälin kysymyksistä. Eurooppa kaipaa todellakin rakenneuudistuksia. Ne ovat kestävän ja työllisyyttä luovan kasvun välttämätön edellytys. Tähän meillä on jo oikea resepti. Kahdessa perusvaiheessa, jotka molemmat päätettiin nykyisen komission toimikauden ensimmäisellä puoliskolla - Lissabonissa maaliskuussa 2000 ja Göteborgissa kesäkuussa 2001 - jäsenvaltiot sitoutuivat edistämään kestävää kehitystä, joka mahdollistaisi kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeanmukaisuuden ja ympäristön kunnioituksen yhdistämisen.
Tämä toimintalinja saa vahvistusta komission vuoden 2002 työohjelmassa. Göteborgin sitoumusten toteuttaminen on yksi niistä seitsemästä prioriteetista, joita on korostettu tulevaa vuotta silmällä pitäen. Samaan perspektiiviin sijoittuu kestävää kehitystä käsittelevän Johannesburgin kokouksen valmistelua ja onnistumista koskeva velvoite.
Mistä huolestumiseni sitten johtuu? Se johtuu viivästyksistä jo muodollisesti hyväksyttyjen päätösten toteuttamisessa. Euroopan talouskasvulle ja talouden kilpailukyvylle teknologisesti tärkeän Galileo-hankkeen kehittämistä jarruttava este on vain nyttemmin aivan liian monien esteiden hännänhuippu. Kaikkia niitä ei tarvitse mainita, vain yksi esimerkki riittää: se on eurooppalainen patentti. Kyvyttömyys toteuttaa juhlallisesti tehtyjä ja julistettuja sitoumuksia sekä haluttomuus saattaa yhtenäismarkkinat lopullisesti päätökseen tulevat Euroopalle hyvin kalliiksi: Euroopan, tai voisimme kenties sanoa Lissabonin, päätelmien pitämättömyydestä tulee vähitellen kestämätön ongelma.
Vuosittaiseen talouskertomukseen, jonka komissio esittelee hieman yli kuukauden kuluttua valmistellessaan keväällä pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta, sisällytetään tarkat tiedot tässä suhteessa, ja Barcelonassa on sitten tarkoitus ottaa lopullinen askel. Kuten jo Brüggessa muistutin, yksin komissio ei kuitenkaan voi tehdä mitään: jäsenvaltioiden on kannettava vastuunsa ja tehtävä päätöksensä. Myös parlamenttia on kehotettu tekemään osuutensa: olen edelleen vakuuttunut esimerkiksi siitä, että epäonnistunut sopimus, joka koskee julkisen kaupan tarjouksia koskevaa uutta lainsäädäntöä, on ollut rahoitusmarkkinoidemme myönteisen kehityksen esteenä. Tällaisella alalla eurooppalaisen talouden heikkous yhdysvaltalaiseen nähden on yhä selvästi nähtävissä.
Koska komissio on tietoinen taloudellista hyvinvointia edistävistä monista tekijöistä, komissio esittelee vuoden 2002 kuluessa lainsäädäntöehdotuksia, joissa annetaan erityistä painoarvoa rahoitus- ja pankkipalveluille. Aiomme esitellä myös kuluttajansuojapolitiikkaa koskevan strategian sekä toimenpiteitä, joilla tuetaan tutkimusta ja kehittämistä edistäviä yksityisiä investointeja. Tavoitteemme koskevat yhteistä valuuttaa, rahoitusmarkkinoita ja talouspolitiikkaa.
Suurin huolenaiheemme on kuitenkin edelleen työllisyys, joka on välttämätön edellytys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Tämä pätee vuoteen 2002 sekä moniin muihin tuleviin vuosiin. Tämän vuoksi esittelemme Barcelonassa tiedonannon yritysten rakenneuudistusten sosiaalisista näkökannoista. Se on tarkoitettu sosialistisille puolueille, jotka ovat vakuuttuneita siitä, että sosiaalisen suojelun ja kilpailukyvyn välillä on myönteinen yhteys.
Laajentumisen loppuun saattaminen niin, että siitä tulee menestys koko unionille, on ollut komission toimikautensa alussa itselleen asettama ensisijainen tavoite. Toivoin juuri täällä parlamentissa 13. lokakuuta 1999, että Eurooppa-neuvosto toteuttaisi vuoden 2002 loppuun mennessä laajentumiselle välttämättömät uudistukset, ja korostin, miten komissio katsoi mahdolliseksi päättää tuohon päivämäärään mennessä neuvottelut liittymiskriteereitä noudattaneiden maiden kanssa. Nyt tuosta vuoden 2002 päivämäärästä on tullut unionin itselleen asettama päivämäärä. Kahdessa vuodessa on saavutettu huomattavaa kehitystä. Meillä on vielä edessämme - tiedän sen hyvin - muita erittäin hankalia neuvottelulukuja, ajatelkaammepa vaikka rakennerahastoja tai maataloutta koskevia neuvottelulukuja, mutta seuraavan vuoden kuluessa ennen tämän parlamentin vaihtumista ovi jäsenyyteen saattaa vihdoin avautua niille ehdokasvaltioille, jotka ovat ponnisteluillaan osoittaneet olevansa valmiita jäsenyyteen.
Vuosi 2002 on siis ratkaiseva, ja komission työohjelma ilmentää tarkoin tämän tapaamisen tärkeyttä. Tämä paitsi siksi, että - kuten juuri hetki sitten muistutin - neuvotteluja on jatkettava ja ne on saatava sittemmin päätökseen, myös sen vuoksi, että olisi syytä ryhtyä asteittain määrittämään kaikkien yhteisön politiikkojen tavoitteet ja välineet, jotka vastaavat uutta tilannetta suhteessa uusiin jäsenvaltioihin laajentuneessa unionissa. Meidän on toteutettava vuonna 2002 ja etenkin vuosina 2003 ja 2004 todellinen henkinen vallankumous, ja tämä pätee myös tulevien vuosien seuraajiimme. Suur-Euroopasta tulee pohdintojemme, suunnittelumme ja toimiemme mittapuu. Komission on välttämättä sopeuduttava tähän Euroopan uuteen mittapuuhun, mutta se on yhtä välttämätöntä myös muille toimielimille ja unionin jäsenvaltioille. Meidän on selitettävä tätä uutta todellisuutta kansalaisillemme, jotta voimme auttaa heitä voittamaan pelkonsa sekä arvostamaan laajentumisen inhimillisiä, kulttuurisia ja taloudellisia mahdollisuuksia.
Taloudellisessa mielessä laajentuminen on yksi niistä harvoista tilanteista, joissa kaikki asianosaiset voivat hyötyä. Tämä nimittäin saa aikaan merkittävää kasvua sekä uusissa jäsenvaltioissa että nykyisissä 15 jäsenvaltiossa. Laajentumisen vaikutuksen voimakkuus tietenkin vaihtelee unionissa maasta ja alueesta toiseen. Sen edut tuntunevat kuitenkin yhtenäismarkkinoiden ansiosta kaikkialla.
Suur-Euroopan laajentuminen ei kuitenkaan voi rajoittua itään ja etelään. Sen on jatkettava Balkanin suuntaan asteittain lähentyvällä tiellä sekä edistettävä sen omilla porteilla vakauden sillan rakentamista sekä Venäjän ja Ukrainan että Välimeren suuntaan. Valmistellessaan Valencian huhtikuista kokousta komissio aikoo kehittää ehdotuksia parantaakseen toimintaa ja Euro-Välimeri-kumppanuutta etenkin koulutuksen ja kulttuurin aloilla. Edelleen vuonna 2002 komissio aikoo esitellä toimia, jotka ovat omiaan piristämään investointeja ja parantamaan maahanmuuttokysymyksiä koskevaa yhteistyötä sekä vahvistamaan unionin roolia Lähi-idän rauhanprosessissa.
Laajentumisella on historiallista merkitystä. Sen ei kuitenkaan pidä merkitä unionin toiminnan halvaantumista. Tämä on se tausta, johon liittyy eurooppalaista hallintatapaa koskeva keskustelu, jonka käynnistämistä nykyinen komissio edisti valkoisen kirjansa myötä. On tärkeää jatkaa toimielintemme välistä keskustelua valkoisessa kirjassa esille otetuista aiheista sekä toimista, joita siitä on synnyttävä. Tästä vuoden 2002 toimintaohjelmassa tehdään tarkkaa selkoa.
Eurooppaa ja sen tulevaisuutta koskeva keskustelu on kuitenkin ulottunut reippaasti yli valkoisessa kirjassa hahmotettujen rajojen ja saanut entistä selkeämmin perustuslaillisen luonteen. Komissio on sitä paitsi alusta asti taistellut sen puolesta, että unioni antaisi uuden sysäyksen toimielimiä koskevalle keskustelulle. Olen jo vuoden 1999 syyskuusta lähtien vaatinut voimakkaasti puhuessani teille täällä samaisessa istuntosalissa, että vuoden 2000 hallitustenvälistä konferenssia varten otettaisiin käyttöön aiempaa laajempi esityslista, joka ulottuisi yli Amsterdamin käsittelemättä jääneiden asioiden. Sanoin teille tuolloin pelkääväni vähimmäisehdoin toteutettavaa uudistusta, joka sellaisenaan ei antaisi meille riittäviä päätösvalmiuksia. Nizzan tärkeän mutta ehdottomasti riittämättömän sopimuksen jälkeen komissio antoi yhdessä parlamentin kanssa välittömän tukensa valmistelukunnan perustamisajatukselle, josta vallitsee nykyään yleinen yhteisymmärrys. Olen tästä iloinen, sillä olen vakuuttunut siitä, että tämä on oikea tie uuden, entistä demokraattisemman ja avoimemman Euroopan rakentamiseksi.
Tällä välin kaikissa Euroopan maissa unionin tulevaisuudesta käydään jo laajaa keskustelua, jota olisi jatkettava ja jonka olisi määrä ruokkia valmistelukunnan töitä. Sellainen aika on tullut tiensä päähän, jolloin välttämättömiä uudistuksia voitiin lykätä tulevaisuuteen, aivan kuin tapahtumat muka odottaisivat päätöksiämme. Méndez de Vigon ja Kaufmannin päätöslauselma sekä tämän parlamentin täysistunnossaan aiheesta käymä keskustelu ovat jo tuoneet merkittävän panoksen tähän pohdintaan.
Valmistellessaan Laekenin Eurooppa-neuvostoa komissio itse esitteli viime joulukuun 5. päivänä oman tiedonantonsa. Kuten olemme selittäneet tuossa asiakirjassa, jossa halutaan vain antaa joitakin vihjeitä keskusteluun, ongelman ydin on yhteisömenettelyn uudistamisessa ja lujittamisessa. Tavoitteenamme ei pidä olla 50 kuluneen vuoden aikana aikaansaadun tasapainon heikentäminen; on pikemminkin syytä uudenaikaistaa järjestelmäämme ja toimia niin, että Euroopan kansat voivat kokea sen omakseen. Uskon, että valmistelukunnan työn hedelmänä on oltava yhtenäinen teksti, jota tukee kunnon logiikka kustannusten luetteloinnin sijasta; yhteisymmärryksessä mukautettu teksti, jossa vältetään hinnalla millä hyvänsä saavutettavaa yksimielisyyttä ja joka saa vähemmistöjen äänen kuuluviin, jottei luovuttaisi välttämättömästä kunnianhimosta; teksti, joka olisi entistä yksinkertaisempi ja helppolukuisempi ja jossa tuotaisiin selkeästi esiin niin toimintaamme ohjaavat periaatteet - perusoikeuskirjan on oltava toimintamme ytimenä - kuin tavoitteet, joihin pyrimme; teksti, joka tekee avoimeksi Euroopan valtiovallan organisaation, jossa annetaan selkeä kuvaus sekä niistä toimielimistä että välineistä, jotka ovat välttämättömiä niille asetettuihin tavoitteisiin pyrkimiseksi; kehityskelpoinen teksti, joka olisi siten tässä tarkoituksessa jaettu perussääntöjen sekä teknisluontoisten määräysten kokonaisuuteen.
Komissio ottaa ennen valmistelukunnan töiden käynnistymistä kantaa moniin kysymyksiin, kuten niihin, jotka koskevat unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaa, parlamentin lainsäädännöllisen roolin vahvistamista, neuvoston toimeenpano- ja lainsäädäntötehtävien erottamista toisistaan sekä komission toimeenpanotehtäviä. Muita poliittisen keskustelun aiheita, joihin on ryhdyttävä käsiksi lähitulevaisuudessa, ovat lisäksi enemmistöäänestyksen laajentaminen, perussopimusten tarkistusten yksityiskohtaiset säännöt sekä unionin omat varat.
Päättäessäni nämä tulevaa valmistelukuntaa koskevat pohdintani haluaisin pysähtyä erääseen argumenttiin, joka voidaan yleensä tiivistää yhteen sanaan: perustuslakiin. Tärkeää ei mielestäni ole valmistelukunnan ja hallitustenvälisen konferenssin työn tuloksena syntyvälle tekstille annettava nimi; minun tavoitteeni on, että kaikki voisivat loppujen lopuksi pitää tuota tekstiä perustuslakina sen sisällön sekä sen synnyttämän prosessin avoimen ja demokraattisen luonteen puolesta. Uskon, että vuoden 2002 työohjelma muodostaa pohjan, jolle molemmat toimielimemme voivat rakentaa seuraavan vuoden kuluessa tiiviit, jatkuvat ja hedelmälliset yhteistyösuhteet.

Neyts-Uyttebroeck
. (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät komission jäsenet, hyvät parlamentin jäsenet, saanen aivan aluksi kiittää teitä kaikkia loistavasta yhteistyöstä, josta olemme saaneet nauttia viimeiset kuusi kuukautta.
En tiedä, oletteko paikalla vielä hetken päästä tai huomenna, sillä minä tulen huomenna takaisin. Halusin siis sanoa tämän tänään ja kiittää teitä.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja ja arvoisat kollegat, puheenjohtajavaltiosta tämä keskustelu komission vuoden 2002 työohjelmasta on myönteinen asia. Viime vuonna parlamentti arvosteli melkoisesti neuvoston poissaoloa tästä tärkeästä keskustelusta. Vastauksena teidän näkemykseenne, arvoisa jäsen Poettering, siihen, että ulkoministerit vähättelevät eurooppalaista politiikkaa, voin vakuuttaa teille, että se ei pidä paikkaansa ja että emme karta julkista keskustelua, mutta senhän te jo tiedätte.
Näin ollen tämä keskustelu ei ole puheenjohtajavaltiolle mikään itsestään selvä asia. Ensinnäkin ilmaisemme täällä mielipiteemme asiakirjasta, joka on ainoastaan muutaman päivän vanha ja josta puheenjohtajavaltio on saanut tiedon vasta aivan hiljattain. Toiseksi osallistuminen tähän keskusteluun on puheenjohtajavaltiolle vaikeaa tasapainoharjoittelua, kun taas parlamenttinne saa tietenkin täysin vapaasti keskittyä - sanoisin, että sen jopa täytyy tehdä niin - valvontatehtävänsä suorittamiseen.
Olen kansanne täysin samaa mieltä, että neuvoston ja komission politiikan on oltava mahdollisimman johdonmukaista. Myös neuvosto ja komissio ovat huolestuneita tästä johdonmukaisuudesta, mikä käy ilmi tosiasioista.
Kuten tiedätte, puheenjohtajavaltio Belgia on juuri tämän vuoksi alkanut esitellä yleisten asioiden neuvostolle muiden neuvostojen toiminnan tilaa. Puheenjohtajavaltio tekee näin, jotta yleisten asioiden neuvosto voisi koordinoida monialaisesti eri neuvostojen kaikki toimia ja siten huolehtia keskinäisestä johdonmukaisuudesta ja unionin yleistavoitteiden noudattamisesta.
Silti jokainen toimielin on tietenkin riippumaton laatiessaan omaa työohjelmaansa ja asettaessaan omia painopisteitään. Toimielinten on muuten kunnioitettava toistensa riippumattomuutta. Arvoisa komission puheenjohtaja ja arvoisat komission jäsenet, en ole siis tullut tänne kritisoimaan komissiota ja sen työasiakirjaa enkä arvioimaan sitä neuvoston aiempiin aikaansaannoksiin ja tuleviin painopisteisiin nähden.
Olemme ottaneet tämän tiedon vastaan hyvin kiinnostuneina, koska komissio on keskittynyt tässä työohjelmassa tärkeimpiin tehtäviinsä ja tavoitteisiinsa eikä siis esitä enää, kuten komission puheenjohtaja mainitsi, täydellistä katsausta toiminnastaan, mikä aiemmin johti - koin sen tosiaankin silloin itse - lainsäädännöllisten ja poliittisten toimenpiteiden pitkään luetteloon. Työohjelma on sen nykyisessä muodossaan kiistämättä selkeämpi. Olemme iloisia, että komissio on pysynyt hyvin aikataulussaan toteutettaessa strategisia tavoitteita vuosiksi 2000-2005. Komissio on tosiaankin nyt päättyvän vuoden aikana täyttänyt täysin roolinsa liikkeelle panevana voimana sisäisissä uudistustoimissa, kuten laajentumisneuvotteluissa, ja neuvotteluissa uudesta monenkeskisestä kauppaneuvottelukierroksesta, läntisen Balkanin jälleenrakentamisessa samoin kuin neuvotteluissa ilmastonmuutoksesta, ja komissio on ryhtynyt toimiin, silloin kun yhteisön toimet ovat olleet välttämättömiä.
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, huomiomme kiinnittyy edelleen sellaisiin aiheisiin kuin EU:n jäsenyysneuvottelut, euron käyttöönoton onnistuminen, kestävä kehitys tai terrorismin ja rikollisuuden vastainen taistelu. On tietenkin jatkettava EU:n toimielinten työskentelyn koordinoimista mahdollisimman hyvin, jotta saavutetaan asetetut tavoitteet. Ymmärrätte kuitenkin varmasti, että toimikautensa lopussa olevan puheenjohtajavaltion edustajana minun on vaikea esitellä neuvoston vuoden 2002 toimintaohjelma seuraavien puheenjohtajavaltioiden puolesta. Tulevan puheenjohtajavaltion Espanjan esiteltyä ohjelmansa tähän keskusteluun voidaan varmasti paneutua tarkemmin. Saanen kuitenkin esittää muutaman kommentin.
Mitä tulee terrorismin ja rikollisuuden vastaiseen taisteluun sekä eurooppalaisten turvallisuuden lisäämiseen syyskuun 11. päivän murheellisten tapahtumien jälkeen, kaikki mahdollinen on tehty, jotta eurooppalaisille voitaisiin antaa sopiva, nopea ja johdonmukainen vastaus. Hyväksymme täysin pyrkimyksen tarjota kansalaisille entistä turvallisemmat olot vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella Euroopassa, ja haluan välttämättä korostaa, että neuvosto ja parlamentti ovat tehneet komission kanssa rakentavaa yhteistyötä. Arvoisa puhemies, saimme siitä juuri tänä aamuna todisteen, kun parlamentti hyväksyi pyynnön käsitellä asia kiireellisenä. Terrorismi on todellinen haaste maailmalle ja Euroopalle. Meidän on siis jatkettava työtämme vahvistamalla poliisin ja oikeuslaitoksen välistä yhteistyötä entisestään. Vielä kesken olevan vapauteen, oikeuteen ja turvallisuuteen perustuvan alueen varsinainen toteuttaminen onkin ensisijainen tavoite. On tärkeää pitää yllä turvapaikkaan ja maahanmuuttoon liittyvä dynamiikka panemalla toimeen Tampereen huippukokouksen päätelmät. Työtä on vielä paljon jäljellä, ja Laekenin huippukokous varmasti vauhdittaa tätä tehtävää. Euroseteleiden ja -kolikoiden liikkeelle laskeminen sekä arvopapereiden ja uuden elektroniikan käytön yleistyminen merkitsevät ennennäkemätöntä laadullista edistysaskelta unionin yhteisen talous- ja rahapolitiikan kehityksessä. Rajojen poistamisen seurauksena toteutui suuri sisämarkkina-alue, minkä jälkeen eurosta tulee taloudelle ja kansalaisille toinen konkreettinen ja todellinen tekijä Euroopan rakentamisessa.
(FR) Tämän laadullisen edistyksen ansiosta Euroopasta pitäisi tulla todellinen talous- ja rahayhteisö. Talouspolitiikkojen vankka koordinointi edellyttää näin ollen vastedes todellista panostusta yhteiskunnalta. Keskeisimmät taloudelliset tavoitteet vaikuttavat ilman muuta myös muihin tavoitteisiin, kuten yhtenäismarkkinoiden luomiseen rahoituspalvelujen tai työllisyyden alalla, työllisyysstrategioiden avulla tapahtuvaan koordinointiin ja yhteiskuntaan sopeutumiseen.
(NL) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa komission puheenjohtaja ja arvoisat komission jäsenet, Euroopan unionin kestävä kehittämisstrategia vaatii integroitua lähestymistapaa, jossa otetaan tasapainoisesti huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja ekologiset näkökohdat. Neuvosto valvoo tässä mielessä tasapainoa sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöteknisten indikaattorien välillä. Nämä indikaattorit ovat oleellisen tärkeitä kestävän kehityksen strategiaa koskevalle yhteenvetokertomukselle, joka komission on laadittava Barcelonan Eurooppa-neuvostoa varten. Silloin nimittäin arvioidaan ensimmäisen kerran edistysaskelia, joita on saavutettu siitä lähtien, kun Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän strategian Göteborgin Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2001. Strategiaa arvioidaan tulevaisuudessa vuosittain keväällä kokoontuvissa Eurooppa-neuvostoissa, eli siis ensimmäisen kerran Barcelonassa.
Laajentumisneuvotteluissa on edistytty huomattavasti, ja näyttää, että tavoitteet saavutetaan. Nizzassa vahvistettua ja Göteborgissa tarkennettua aikataulua voidaan noudattaa täysin. Ensi vuonna valmiina olevien maiden kanssa käytävät jäsenyysneuvottelut on siksi voitava saada päätökseen, mikä mahdollistaa näiden maiden osallistumisen vuoden 2004 eurooppalaisiin vaaleihin.
Komission toimien tahti sopii täydellisesti peräkkäisten neuvoston puheenjohtajavaltioiden tahtiin, ja tilanne pysyy epäilemättä tällaisena myös tulevaisuudessa. Komissio ja neuvosto valvovat, että näiden liittymisprosessien määrällisesti ilmaistut näkökohdat eivät jätä varjoonsa laadullisia näkökohtia. Tarkoitan tällä, että on tärkeää, että ehdokasvaltiot sisällyttävät yhteisön säännöstön oikeudelliseen järjestelmäänsä, ja on yhtä tärkeää, että ne samalla mukauttavat ja uudenaikaistavat hallintojaan, kehittävät edelleen oikeudellista kapasiteettia ja soveltavat yhteisön säännöstöä käytäntöön. Näiden huolenaiheiden vuoksi nykyisin kiinnitetään runsaasti huomiota ehdokasvaltioiden hallinnolliseen ja oikeudelliseen kapasiteettiin.
Puheenjohtajavaltio toteaa samalla tyytyväisenä, että komissio on asettanut Välimeren alueen painopisteeksi vuonna 2002 antaakseen Barcelonan prosessille uuden sysäyksen ja vahvistaakseen sen välineitä.
(FR) Brysselissä 5. ja 6. marraskuuta pidetty Euro-Välimeri-kokous osoitti uudessa kansainvälisessä tilanteessa, kuinka merkittävänä ja ensiarvoisena Euroopan unionin ja Välimeren etelä- ja kaakkoisrannikon maiden välisen vuoropuhelun ja yhteistyön välineenä kaikki osapuolet pitävät tätä prosessia.
Assosiaatiosopimusverkoston tiivistyminen osoittaa, että tämä kumppanuus on mitä erinomaisin keino EU:n ja Välimeren etelä- ja kaakkoisrannikon maiden välisen kaupan järjestämiseen. Viides Euro-Välimeri-kokous pidetään muuten 22.-23. huhtikuuta Valenciassa.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tässä oli muutama kommentti komission vuoden 2002 työohjelmasta. Seuraavien puheenjohtajavaltioiden, ja erityisesti Espanjan, tehtävänä on jatkaa tätä rakentavaa ajatustenvaihtoa komission ja Euroopan parlamentin kanssa. Kiitos mielenkiinnostanne.

Puhemies
Kiitos, arvoisa ministeri. Haluaisin kiittää teitä, arvoisa ministeri, erittäin huomaavaisista sanoistanne ennen puheenvuoroanne sekä edustamanne puheenjohtajavaltion ja Euroopan parlamentin välistä yhteistyötä koskevasta myönteisestä arviostanne.
Uskon, että parlamentti on samaa mieltä arviosta, ja tähän liittyvästi haluaisinkin korostaa parlamentin jäsenille, että tämä on minun tietääkseni ensimmäinen kerta kun neuvoston puheenjohtajavaltio osallistuu komission työohjelman esittelystä käytävään keskusteluun. Se on äärimmäisen myönteinen uudistus, jolle haluan antaa tunnustukseni ja josta haluan kiittää teitä.

Poettering
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, ryhmien puheenjohtajathan eivät yleensä jakele tunnustuksen ja kiitoksen sanoja. Jos me kehumme tai kiitämme jotakuta, kyseessä on tavallisesti puhemies. Meillä on aina paljon aihetta kiitoksiin ja kehuihin. Tänään haluaisin kuitenkin lausua tunnustuksen sanoja neuvostolle. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Neyts-Uyttebroeck, tunnustus teille siitä, että olette ensi kertaa täällä, kuten puhemies juuri sanoi. Minähän viime kerralla arvostelin sitä, ettei neuvosto ollut paikalla. Jos neuvosto harjoittaa hyvää politiikkaa, myös työskentelymenetelmissä, se ansaitsee silloin tunnustuksemme. Te olette belgialainen, puheenjohtajavaltio Belgian edustaja. Sen lisäksi, että olette tänään täällä paikalla, haluaisin kiittää teitä lämpimästi Euroopan kansanpuolueen / Euroopan demokraattien ryhmän puolesta sitoumuksellisesta toiminnastanne neuvoston puheenjohtajana.

Seuraavaksi puhun komission puheenjohtajalle. PPE/DE-ryhmä arvostaa suuresti komission puheenjohtajaa hänen nuhteettoman persoonansa sekä hänen hyvän tahtonsa vuoksi. Jos kuitenkin haluamme menestyä yhdessä, menestyksen on perustuttava totuudenmukaisuuteen ja järkeviin työskentelymenetelmiin ja työskentelyrakenteisiin. Arvoisa komission puheenjohtaja, tehän tietenkin tiedätte, että Euroopan parlamentin ryhmät valmistelevat työtään Brysselissä järjestettävällä poliittisten ryhmien viikolla aina ennen Strasbourgin istuntoviikkoa. Valmistellessamme töitämme viime viikolla Brysselissä monet ryhmämme jäsenet sanoivat, että esityslistallahan on vuoden 2002 työohjelma. Mutta missä on asiakirja, jonka avulla voimme valmistautua Strasbourgissa käytävään keskusteluun? Monet olivat sitä mieltä, että tämä keskustelu pitäisi peruuttaa. Arvoisa komission puheenjohtaja, sanon teille, ettei tällainen tilanne saa toistua, ettei meillä ole käytössämme minkäänlaista näin tärkeään keskusteluun liittyvää asiakirjaa. Pyydän teitä jatkossa varmistamaan, että asiakirjat esitetään ajoissa ja että Euroopan parlamenttiin suhtaudutaan vakavasti, jotta meillä on molempien osapuolten etujen mukaiset asialliset työskentelymenetelmät - eikä tämä ole pelkästään puheenjohtajan vaan koko komission sekä myös teidän työntekijöidenne tehtävä.
(Suosionosoituksia)
Asialliset työskentelymenetelmät ovat menestymisen edellytys. Ellei meillä ole edes asiallisia työskentelyrakenteita ja työskentelymenetelmiä, emme voi myöskään menestyä. Haluamme yhteistä menestystä, koska olemme täysin vakuuttuneita, että komission ja parlamentin on kuljettava yhteistä tietä yhteisön menettelyn sitoumuksellisina puolustajina. Jos jotkut työntekijänne eivät siis ota parlamenttia vakavasti, olisi oman etunne mukaista harkita, pitäisikö teidän lähipiirienne työskentelyrakenteita kenties järjestellä uudestaan. Me emme vain auta teitä ja komissiota, vaan me tarvitsemme mielekästä yhteistyötä yhteisen menestyksen saavuttamiseksi. Parlamentin ja komission välisten suhteiden on siksi oltava kunnossa. Tekin haluatte sitä, mutta meidänkin mielestämme kylläkin paikkansa pitävien hienojen sanojen jälkeen yhteistyössä on ryhdyttävä myös konkreettisiin toimiin.
Olisitte kyllä ansainnut kaikkien komission jäsenten tuen tänään kuulemamme kaltaiselle ohjelmalle. Tänään paikalla on viisi komission jäsentä, mikä on enemmän kuin normaalisti, mutta työohjelmassahan on kyse kaikilla aloilla vuonna 2002 tehtävästä työstä. Itse kerran sanoitte olevanne jonkinlainen Euroopan hallitus, ja se oli ryhmämme mielestä sympaattinen ajatus. Jos te todellakin olette jonkinlainen Euroopan hallitus, silloin koko hallituksen, kaikkien sen jäsenten, pitäisi olla paikalla. Olisi erittäin ilahduttavaa, jos asia myös olisi näin ensi kerralla.
Arvoisa komission puheenjohtaja, kun laadimme esityslistaamme poliittisten ryhmien puheenjohtajakokouksessa, meille usein sanotaan, että komission jäsen A, B tai C ei pääse silloin ja silloin tänne Strasbourgiin. Pyydän todella hartaasti, kun kuukaudessa on vain neljä sellaista päivää - maanantai, tiistai, keskiviikko ja torstai -ettei yksikään komission jäsen sopisi näiksi päiviksi mitään muuta. Jos parlamentti vaatii komission jäsenten läsnäoloa, näiden on silloin tultava, ja verukkeet muista tapaamisista eivät kelpaa. Parlamentilla on oltava etusija kaikkiin muihin komission tapaamisiin verrattuna.
Tämä ei tietenkään päde kaikkeen - kun komission jäsen Lamykin näkyy olevan paikalla, totean että järjestettäessä kansainvälisen aikataulun mukaan Dohan kaltaisia suuria maailmanlaajuisia kokouksia komission jäsenten Lamyn ja Fischlerin on tietenkin oltava siellä. Emme toki halua saada näkemystämme sataprosenttisesti läpi, mutta parlamentilla on periaatteessa oltava etusija kaikkiin muihin komission toimintoihin verrattuna.
Nyt asiasisältöön: arvoisa komission puheenjohtaja, näkemyksenne asiasta saa mitä laajimman kannatuksemme. Olemme asioista samaa mieltä, ja sen vuoksi meidän pitääkin tehdä asiallista ja rakentavaa yhteistyötä. Teidän tavoin mekin odotamme valtion- ja hallitusten päämiesten valtuuttavan valmistelukunnan haasteelliseen tehtävään nyt tulevana viikonloppuna Laekenissa, jotta saamme todellakin aikaan hyvän Euroopan unionin toimielinten uudistuksen. Suosittelemme, että aloitamme työn pian, helmikuun lopussa tai maaliskuun alussa, ja että valmistelukunta voi päättää työnsä Italian puheenjohtajakaudella vuoden 2003 lopussa.
Mekin kannatamme sitä, mitä sanoitte laajentumisesta. Korkeintaan kymmenen uutta valtiota voisi olla mukana ensimmäisessä vaiheessa. Nyt ei ole oikea hetki sanoa, mitkä nämä valtiot ovat. Emme kuitenkaan ole Ranskan ulkoministerin kanssa samaa mieltä siitä, että kaikki Keski-Euroopan maat pitäisi ottaa mukaan. Mukaan voidaan ottaa vain ne valtiot, jotka täyttävät ehdot, ja tämä päätös tehdään syksyllä 2002. Niiden valtioiden, jotka eivät täytä ehtoja, on turha odottaa pääsevänsä Euroopan unionin jäseniksi.
Sellaista ei myöskään saa tapahtua, että Unkarin kaltaiset valtiot joutuvat odottamaan, koska muut valtiot eivät ole kehittyneet yhtä nopeasti. Ehdot täyttävät valtiot eivät saa joutua kärsimään siitä, että muut valtiot ovat jäljessä kehityksestä, ja toivomme, että pystymme tekemään hyviä päätöksiä. Välimeren aluetta koskevat näkemyksenne saavat täyden tukemme: tarvitsemme voimakasta sitoutumista Barcelonan prosessiin - se tuntuu yhä tärkeämmältä ja se edistää merkittävästi vakautta. Te puhuitte siitä, kuinka välttämätöntä on saavuttaa vakaus ja tehdä Euroopasta todella kilpailukykyinen, mutta ei kuitenkaan riitä, että vain julistamme Euroopan unionin maailman kilpailukykyisimmäksi alueeksi. Meidän on ryhdyttävä myös tarvittaviin rakenteellisiin toimenpiteisiin, ja se tarkoittaa ennen kaikkea Euroopan vahvistamista investointikohteena. Tällöin verohelpotuksia ei saa myöntää vain suurille pääomayhtiöille, vaan nimenomaan keskiluokalle, keskisuurille yrityksille, jotta niihin voidaan tehdä sijoituksia, ja sijoitukset taas johtavat työpaikkojen luomiseen.
Arvoisa puhemies, puheenvuoroni päätteeksi totean, että meillä on kunniahimoinen ohjelma, me olemme komission tukena ja pyydämme komissiota ja neuvostoa tekemään kanssamme yhteistyötä, sillä toimielintemme välillä ei saa olla kilpailua, vaan tämä on Eurooppa, johon me kaikki tunnemme kuuluvamme, ja komission, neuvoston ja parlamentin on siksi ymmärrettävä vastuunsa: me olemme valmiita siihen, ja kun muutkin toimielimet ovat valmiita, me olemme heidän tukenaan.
(Suosionosoituksia)

Barón Crespo
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät jäsenet. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, haluan ennen kaikkea onnitella teitä siitä asioiden hoidosta, jonka olette tehnyt Belgian puheenjohtajakaudella ja haluan myös sanoa, että tässä tapauksessa todellakin osoittautuu todeksi, että Euroopan parlamentin jäsenyys on ollut hyvä koulu eurooppalaisten asioiden hoitamiseen hallituksessa. Uskon, että tämä on tulevaisuuden ura.
Arvoisa komission puheenjohtaja, tämän sanottuani on sopivaa ohittaa vilpittömästi ja avoimesti välillämme vallitseva erimielisyys. Ryhmäni pyysi vaalikauden alussa komissiota esittämään poliittisen ohjelman äänestääkseen komission nimityksistä ja tuon ohjelman - ja otimme asian esille tuolloin - piti johtaa siihen, että vuotuista työohjelmaa mukautetaan muutenkin kuin lainsäädännöllisessä mielessä.
Kuitenkin se, mitä tapahtui eräänä päivänä puheenjohtajakokouksessa, ja mikä toistui tänään, tarvitsee uskoakseni selvennystä. Emme pyytäneet teitä olemaan esittelemättä lainsäädäntöohjelmaa, ei edes määräajan ulkopuolella. Me nimenomaan pyysimme, että esittelisitte poliittisen ohjelman ja te teitte työohjelman: oikein hyvä, panemme sen merkille, mutta haluamme myös lainsäädäntöohjelman, koska me olemme osa yhteispäätösmenettelyä. Ja osoituksena siitä, että olimme oikeassa minulle sanottiin, että eilen illalla tuli sähköpostitse liitteenä lainsäädäntöohjelma.
On tärkeää, että pystymme noudattamaan määräaikoja ja tekemiämme sopimuksia ja sen pohjalta te voitte järjestää työnne kuten haluatte: suunnitellen, ohjelmoiden, antaen ajan kulua, ja miten haluatte. Pelkään kovasti, että kaavakkeita täyttävien virkamiesten määrä lisääntyy. Mutta se on teidän ongelmanne. No niin, pitäkää lupauksenne parlamentille. Ja tässä mielessä minun täytyy sanoa, arvoisa komission puheenjohtaja, että olisi aiheellista parantaa sitä sihteeristönne osastoa tai yksikköä, joka vastaa postista. Nimittäin me neljä ryhmien puheenjohtajaa olemme laatineet parlamentin kysymyksen ja odotamme vastausta siihen, kuinka aiotte käsitellä pellavasakkoa, nimenomaan Espanjassa koskevan asian osalta, jota liberaali- ja PPE-ryhmien vastustuksen takia ei kuitenkaan käsitelty tässä täysistunnossa. On tärkeää - ja olen iloinen, että arvoisa komission varapuheenjohtaja on paikalla - että emme anna kysymysten mädäntyä. Sen vuoksi olisin kiitollinen, mikäli tämä asia hoidettaisiin paremmin.
No niin, nämä ohjelmaan liittyvät ongelmat ovat lasten leikkiä tämänhetkisen tilanteen rinnalla. Nyt on Laekenin huippukokouksen aatto ja perustavaa laatua oleva kysymys on yhteisömenettelyn puolustaminen. Sanon tämän, koska taivaanrannalle on muodostumassa uhkaavia pilviä. Eilen me tuimme täällä ryhmäni puolesta - ja olen iloinen, että neuvoston puheenjohtaja on paikalla - päättäväisesti Belgiaa neuvoston puheenjohtajana ja neuvostoa asiassa, joka mielestämme on hyvin tärkeä - luulen, että presidentti Verhofstadt on tänään Roomassa - ja onnistuimme 15 jäsenvaltion tuella saamaan aikaan terrorismin vastaisen lainsäädännön, jota parlamentti, neuvosto ja komissio ovat tukeneet. Uskomme, että tämä on tärkeä puolustus yhteisömenettelylle. Jos valtioita ei ole 15, niitä on 14. Parempi olisi 15, mutta se on joka tapauksessa asia, jossa selvästi tuemme teitä.
Nyt meitä huolestuttaa, että - ja viittaan kohtaan, jonka jäsen Poettering otti eilen esille - on muutamia hallituksia - Itävallan ja Italian hallitukset - jotka vastustavat demokratian tunnusmerkkien sisältymistä poliittisten puolueiden säännöksiin.
Arvoisa komission puheenjohtaja, Laekenin valossa puheenne kiinnostavin kohta oli loppu: ette ainoastaan tukeneet sopimusta vaan annoitte sille myös sisällön olemalla täysin samaa mieltä Leinenin ja Méndez de Vigon laatiman mietinnön kanssa. Pyydän teitä puolustamaan Laekenin Eurooppa-neuvostossa sitä, mitä olette sopimuksesta tänään täällä sanonut, olkoon ehdotus yhdenmukainen, älköön tämä ehdotus jääkö laatikkoon, vaikka sitä pitäisi jäähdyttää tai sulattaa. Minua kiinnostaisi tietää, kuinka tämä sopii aikatauluun laajentumisen kanssa ja sen kanssa, että perustamissopimukset uudistetaan vuoteen 2004 mennessä, ja mitä mieltä olette valtuuskunnan puheenjohtajiston kokoonpanosta?
Lisäksi viimeisenä asiana, älkää jättäkö valtuuskunnan sihteeristöä neuvostolle; on aiheellista, että kaikki osallistumme siihen, sillä se, joka leikkaa ja jakaa, saa parhaimman palan. Ja sen takia, arvoisa komission puheenjohtaja, pyytäisin teitä laajentamaan antamianne vastauksia sopimuksesta. Vetoatte parlamenttiin ja komissioon, jotta ne työskentelisivät yhdessä - ja uskon, että voimme tehdä suuria asioita yhteisömenettelyn puolesta - mutta on tärkeää, että te toimitte tyylikkäästi ja käytätte aloitteentekomonopolianne, jonka ei pidä olla pelkästään hyväksikäytön monopoli, vaan sen täytyy olla keino saavuttaa se, mitä olette esittänyt: tekstejä, joilla on perustuslaillinen arvo ja jotka ennen kaikkea heijastavat demokratiaa ja avoimuutta, joita me haluamme tähän laajenevaan unioniin.

Cox
Arvoisa puhemies, kun me keskustelimme tästä viime viikolla puheenjohtajakokouksessa, minun ryhmäni - liberaalidemokraatit - äänesti tänään pidettävän keskustelun puolesta eikä sen lykkäämisen puolesta. Olen pahoillani siitä, että tämänpäiväiset huomautukseni koskevat lähinnä menettelyä eikä sisältöä, sillä mielestäni emme vieläkään ole löytäneet oikeaa menettelyä. Haluaisin kuitenkin ottaa tyytyväisenä vastaan komission tämänvuotisen työn ja antaa tunnustusta euron käyttöönoton valmisteluissa saavutetusta valtavasta edistyksestä, laajentumisessa, johon me suhtaudumme erittäin myönteisesti, saavutetusta merkittävästä edistyksestä, Kaakkois-Euroopassa tehtävästä työstä sekä Maailman kauppajärjestön läpimurrosta ja kestävää kehitystä koskevasta rohkaisevasta ohjelmasta. Kaikki nämä ja yhteistä oikeuteen ja turvallisuuteen perustuvaa aluetta koskeva työ ovat komission aikaansaannosta. Olen mitä suurimmassa määrin yhtä mieltä ensi vuoden ensisijaisista tavoitteista, jotka ovat järkeviä ja hyväksyttäviä, erityisesti siitä, että meidän on tehtävä tiivisti yhteistyötä edistääksemme yhteisömenettelyä tulevaisuuden Euroopan rakentamisessa.
Lainsäädännöllisessä ohjelmassa on kuitenkin kysymyksiä, joihin tarvitsemme vastauksia. Miksi viime vuonna ainoastaan 45 prosenttia ohjelmista oli käsitelty tähän vuodenaikaan mennessä ja 55 prosenttia oli käsittelemättä? Miksi 117 tai 118 uutta ennakoimatonta kohtaa lisättiin? En ole joustavuutta vastaan - se on hyvä asia politiikassa - mutta tämä vastaa pikemminkin kaoottisuuden kuin joustavuuden määritelmää.
Hyväksyn täysin komission aloiteoikeuden, mutta pyytäisin, että komissio ei toimisi niin, että se antaa helmikuussa ainoastaan ensisijaisia tavoitteita koskevan yleisen lausunnon ja esittää vasta marraskuussa yksityiskohtaisen työohjelman. Me tarvitsemme näiden ajankohtien välissä tehokasta vuoropuhelua ja joitakin välivaiheita, joiden aikana tehdään arviointeja.
Arvoisakomission puheenjohtaja, kuten tekin, me uskomme hyvään hallintotapaan, ja parlamentti sitoutuu olemaan huippupelaaja yhteissääntelyn panoksien ja vaikutuksen yhteydessä, mutta tämä edellyttää kriteerejä. Meidän on keskusteltava toistemme kanssa - eikä tämä ole yritys puuttua komission aloiteoikeuteen - siitä, onko laki välttämätön. Onko se verrannollinen? Kunnioitetaanko siinä toissijaisuusperiaatetta? Onko se avoin ja luotettava? Mitkä ovat täytäntöönpanovaihtoehdot? Voimmeko suorittaa jonkinlaista sääntelyn vaikutusten arviointia, ennen kuin ryhdymme tähän?
Komissio on jo ottanut käyttöön erinomaisen kuulemismenettelyn työmarkkinaosapuolten kanssa. Käyttäkää tätä menettelyä myös meidän kanssamme, ei siksi, että haluamme puuttua teidän oikeuteenne tehdä lopullinen aloite, vaan koska me olemme myös osapuolia eikä meitä voi sivuuttaa, emmekä hyväksy sitä, että saamme asiakirjat vasta keskusteltua edeltävänä iltana. Meidän puhemiehemme on toimittanut teille ohjelman, jota me suosittelemme. Puheenjohtajakokouksemme tukee sitä, mitä hän on sanonut. Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta tukee sitä, mitä hän on sanonut, ja jos me voimme tehdä sen, voimme ensi vuonna keskustella enemmän politiikasta ja vähemmän menettelystä. Meidän on nyt korjattava tilanne. Meidän on tehtävä tämä varhaisessa vaiheessa, jotta emme toistaisi tätä tarpeetonta ongelmaa, kun emme puolin ja toisin ymmärrä toisiamme. Sellainen tilanne ei auta ketään meistä saamaan aikaan hyvää hallintotapaa Euroopan unioniin.

Lannoye
Arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, haluaisin ilmaista muutaman ajatuksen aiheesta, josta puhutaan nyt paljon eli komission lainsäädäntöohjelmasta ja työohjelmasta.
Arvoisa komission puheenjohtaja, sanoitte haluavanne komission ja parlamentin tekevän perusteellista ja avointa yhteistyötä. Se on hyvä asia. Sanoitte, että ollakseen vahva Euroopan parlamentti tarvitsee vahvan komission. Olemme samaa mieltä asiasta. Mutta ymmärrätte varmasti, että emme voi hyväksyä, että parlamenttia pidetään komission tottelevaisena statistina. Olemme tietenkin varauksetta samaa mieltä siitä, että työohjelman pitää olla poliittisesti luettava, jollainen se nyt on. Siitä huolimatta teidän on kuitenkin esiteltävä lainsäädäntöohjelma. Mutta meillä on nyt kuitenkin edessämme viime hetkellä saatu työohjelma ja lainsäädäntöohjelma, jonka saimme vasta eilen illalla.
Meidän on vaikea työskennellä tällaisissa oloissa. Euroopan parlamentilta puuttuu jo nyt kokonaan lakialoiteoikeus, jopa siinäkin tapauksessa, että komissio ei kykene hoitamaan tehtävää, mikä ei mielestäni ole institutionaalisesti normaali tilanne, ja asia pitäisi korjata demokratian palauttamiseksi. Parlamentilla on kuitenkin komission hyväksymä oikeus tiiviiseen yhteistyöhön muiden toimielinten kanssa. Haluan muistuttaa, että toimikauden alusta lähtien parlamentin sitoo komissioon puitesopimus, jossa määritellään selkeästi parlamentin rooli lainsäädäntöprosessissa. Tämän sopimuksen mukaan vuoden 2002 lainsäädäntöohjelma olisi pitänyt esitellä viime lokakuussa ja sen yhteydessä arvio edellistä ohjelmasta; siten olisimme voineet esittää arvioita, huomioita ja ehdotuksia poliittisesti sopivammalla hetkellä ja järkevän määräajan kuluessa.
On painotettava, että olisi poliittisesti erittäin soveliasta, että poliittiset keskustelut talousarviosta ja lainsäädäntöohjelmasta lujittuvat ja täydentävät toisiaan. Lokakuu ja marraskuu soveltuisivat tähän hyvin. Nyt olemme kaksi kuukautta myöhässä eikä meillä ole lainsäädäntöohjelmaa, tai pikemminkin olemme vasta päässeet tutustumaan siihen.
Näissä olosuhteissa parlamentilta on mielestäni todellisuudessa riistetty sen oikeus valvoa ja vaikuttaa päätöksentekoon, ja se ei ole hyvä asia. Haluaisin myös muistuttaa muutamasta konkreettisesta tosiseikasta: marraskuun 30. päivään mennessä, eli vielä vain muutama päivä sitten vuoden 2001 ohjelman asioista oli toteutettu alle puolet. Toisaalta puoliakaan toteutetuista asioista ei ollut kirjattu vuoden 2001 lainsäädäntöohjelmaan. Se on vähintäänkin hämmästyttävää: on helppo sanoa, että poliittisen ohjelman mullistaneet ennalta arvaamattomat tapahtumat oikeuttivat uudet ehdotukset, mutta kun lukee tarkkaan tekstejä, käy ilmi, että uudet ehdotukset eivät pääsääntöisesti liity mitenkään ajankohtaisiin tapahtumiin tai että ne olisi joka tapauksessa voitu käsitellä jossain muussa yhteydessä kuin vuoden 2001 ohjelmassa. Mielestäni tämä paljastaa - ja uskon, että suurin osa ryhmäni jäsenistä on kanssani samaa mieltä -, että komissiossa vallitsee varsin suuri sekasorto eikä se pysty määrittelemään toiminnalleen yhteisiä suuria suuntaviivoja, joiden tulisi ohjata unionin toimielinten yhteistyötä. Tarjoamanne selitykset, jotka liittyvät komission sisäisiin uudistuksiin, eivät ikuisesti kelpaa parlamentille. Korostan, että samoja selityksiä on tarjottu toimikauden alusta lähtien. Arvoisa puhemies, me emme voi hyväksyä, että Euroopan parlamentilta riistetään sen valvontaoikeus, joka sille on selvästi myönnetty; tämä tilanne ei ole hyväksi parlamentille eikä komissiolle. Nyt kun puhutaan hyvästä hallintotavasta, kansalaisten lähestymisestä, vähintä, mitä voidaan tehdä, on noudattaa sitoumuksia ja parlamentin etuoikeuksia.

Kaufmann
Arvoisa puhemies, minäkin haluaisin yhtyä puheenjohtajavaltio Belgialle esitettyihin kiitoksiin ja toivon, että Laekenin huippukokouksesta tulee meidän kaikkien mielestä todella onnistunut. Tänään keskustelun aiheena on komission työohjelma, ja haluan sanoa, että meidän ryhmämme kannattaa yhteistä päätöslauselmaa, joka koskee eri ryhmien laatimaa työohjelmaa. Miksi? Koska toimielimemme ovat tehneet toimielinten välisen sopimuksen ja koska minusta ei ole todellakaan kohtuutonta, että parlamentti yksinkertaisesti odottaa komission myös pitävän kiinni parlamentille antamistaan lupauksista.
Puheenjohtaja Prodi, hallintoa koskevassa valkoisessa kirjassanne on monessa kohtaa puhetta siitä, miten Eurooppaa voitaisiin johtaa entistä paremmin. Mutta siitä puuttuu eräs aivan perustehtäviin kuuluva asia, nimittäin lainsäädäntöohjelman esittäminen. Kuulin tänä aamuna, että viime yönä oli tullut sähköposti, jossa oli liite. Tekstin muodossa olen nähnyt toistaiseksi vain työohjelman, ja lukemani perusteella teksti tuntuu olevan täynnä todella ylimalkaisesti muotoiltuja kohtia. Siinä kerrotaan laajoista toimenpidenipuista, lisätoimenpiteitä on tarkoitus ehdottaa, konkreettisia toimenpiteitä valmistellaan parhaillaan, ja tällainen jatkuu vielä 20 sivun verran. Neuvoston ja etenkin parlamentin on kuitenkin tiedettävä, ja vieläpä ajoissa, mitä lakeja pitää alkaa toteuttaa käytännössä, ja ennen kaikkea miksi. Meidän on tiedettävä, miten ne on pantu alulle, jotta voimme hoitaa asiaa yhdessä.
En voi olla muistuttamatta, että kansallisilla parlamenteilla, joilla on tässä prosessissa myös jonkinlainen, eikä suinkaan mikään vähäinen merkitys, on melkoisia vaikeuksia koko menettelyssä, ja arvoisa komission puheenjohtaja, tämä ongelma on ratkaistava.
Vielä muutama huomautus Laekenia koskevaan tiedonantoonne. Minun mielestäni siinä oli oikein mielenkiintoisia ja kannatettavia ajatuksia. Pitää paikkansa, että jyrkkä rajoittuminen neljään Nizzassa mainittuun painopistealueeseen heikentäisi valmistelukunnan uskottavuutta. Kysymysluetteloa on toisin sanoen laajennettava, jotta voisimme vastata kansalaisten odotuksiin ja valmistaa laajentunutta unionia tulevaisuuden koitoksiin.
Minun on kuitenkin sanottava teille, että tämänkin asiakirjan kohdalla koko ajan ihmettelin, miksi komissio osoittaa niin vähän rohkeutta varsinkin näin tärkeän huippukokouksen alla? Mitä kansalaisten oikein pitäisi ajatella, kun komissio ilmaan minkäänlaista kunnianhimoa sanoo haluavansa puolustaa tiettyä Euroopasta luotua ajatusta, mikä lukee tekstissäkin? Niin, mitä ajatusta? Millainen on päämääränä olevan syventymisen - jota mekin kannatamme - tarkoitus olla, ja minkä vuoksi siinä oikeastaan pitää olla vain demokraattisia piirteitä, kuten tekstissä sanotaan? Minusta on kyllä aika merkillistä, miksei varsinkin Laekenia ja varsinkin valmistelukunnan koolle kutsumisen historiallista ulottuvuutta silmällä pitäen selvästi sanota: kyllä, meidän yhteisenä tavoitteenamme on todellisen demokraattisen Euroopan luominen, ja arvoisa komission puheenjohtaja, odotan komission täyttävän jatkossa tehtävänsä Euroopan yhdentymisen vauhdittajana vielä selvästi nykyistä tarmokkaammin.

Bonde
Arvoisa puhemies, sallikaa minun aloittaa ennustuksella: nykyinen komissio ei todennäköisesti selviä virassaan vuoden 2004 alkuun saakka. Se saattaa kaatua uusiin petosskandaaleihin, koska vanhojakaan skandaaleja ei ole selvitetty ja koska ei ole pantu täytäntöön niitä uudistuksia, jotka voivat estää uusien tapausten syntymisen. Parlamenttikin voi kaataa komission epäluottamuslauseen avulla. Uskon, että komissio saa sellaisen, jos se ei muuta toimintaansa. Parlamentin valiokuntien puheenjohtajat ovat pyytäneet saada niin kutsuttuja seurantaraportteja, jotka koskevat ehdokasvaltioiden kanssa käytäviä neuvotteluja. Parlamentin ryhmien puheenjohtajat ovat toistaneet vaatimuksen. Emme ole kuitenkaan saaneet niitä. Parlamentin jäsenet istuvat joka päivä valiokuntakokouksissa ilman, että heillä on käytettävissään salaisen lainsäädäntöprosessin olennaisia ja ajankohtaisia papereita. Parlamentti mainitaan juhlallisesti lainsäädäntötyöhön osallistuvana tekijänä, mutta neuvoston ja komission virkamiehet ja ministerit ovat todellisuudessa ottaneet lainsäädäntövallan haltuunsa.
Meitä nöyryytetään koko ajan. Ihmiset, joita nöyryytetään, voivat lopulta kannattaa epäluottamuslauseen antamista komissiolle. Sovittujen pelisääntöjen mukaan meidän olisi pitänyt saada komission lainsäädäntöohjelma lokakuussa. Olemme tähän mennessä saaneet yleisiä huomioita sisältävän kouluaineen tasoisen selonteon, ja eilen illalla saimme kuulla hataran katsauksen asiasta, mutta emme ole vieläkään saaneet oikeaa lakiluetteloa. Komission pitää esittää vuosittainen ohjelmansa, johon sisältyy oikeusperustoja koskevat ehdotukset, jotta voisimme jokaisen ehdotuksen yhteydessä ottaa kantaa siihen, kunnioittaako komissio toissijaisuusperiaatteesta ja suhteellisuusperiaatetta. Kyse ei ole vain meitä koskevasta oikeudesta. Kyse on velvollisuudesta, joka on määrätty perustamissopimuksessa jokaiselle toimielimelle. Jokaisen on huolehdittava siitä, että EU ei hyväksy sääntöjä, jotka jäsenvaltiot pystyisivät laatimaan yhtä hyvin tai paremmin. Pyydämme itsenäistä keskustelua siitä, onko vuosittainen ohjelma läheisyysperiaatteen mukainen, ja olemme samaa mieltä muiden ryhmien kanssa siitä, että komissiota on arvosteltava, koska se salaa suunnitelmiaan.

Dupuis
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, luulen, että yhteisömenettelyn puolustamisesta on tullut monille alibi, joillekin jopa uskonto tärkeine ja vähemmän tärkeine pappeineen: näitä ovat komission entinen puheenjohtaja Delors, te itse, komission nykyinen puheenjohtaja Prodi sekä Ferdinando Riccardi, joka saarnaa meille päivittäin Agence Europessa. Hyvät kollegat, kyse on kuitenkin uskonnosta, joka on hukannut Jumalansa, sillä teidän kaikkien puolustamanne yhteisömenettely perustui siihen, että komissio on Euroopan yhdentymisen keskus, joka on nyt kuollut. Komissio ei ole enää Euroopan yhdentymisen keskus eikä toimi enää Euroopan yhdentymisen moottorina, kuten silloin, kun jäsenvaltioita oli vielä kuusi tai yhdeksän. 15 jäsenvaltion muodostamassa Euroopassa olemme jo kokeneet joukon institutionaalisia uudistuksia, ja YUTP:n korkea edustaja on täysin komission valvonnan ulkopuolella. Hyvät kollegat, nyt haluaisinkin, että kollega Méndez de Vigo ja monet muut vastaisivat seuraavaan peruskysymykseen: oletteko todellakin sitä mieltä, että 25 jäsenen komissio voisi kollegisen vastuun periaatteen nojalla saada eräiden maiden - etenkin Ranskan ja Saksan, Yhdistyneestä kuningaskunnasta nyt puhumattakaan - taholta valtuutuksen, luottamuslauseen keskeisten päätösten tekemiseksi? Tämä on mahdotonta.
Komissio sellaisena kuin se suunniteltiin - yhdentymisen keskukseksi ja yhteisömenettelyn moottoriksi - on kuollut, ja ellemme muuta perusteellisesti Euroopan rakentamista, komissiosta tulee hyvää vauhtia pelkkä neuvoston sihteeristö, komissio, joka kuitenkin voisi näin ollen ponnistella. Puheenjohtaja Poettering, olen kuitenkin sitä mieltä, että me niin sanoakseni lyömme lyötyä, sillä ongelma on institutionaalinen, ongelmana on Laeken, ongelmana on toimielinjärjestelmän perusteellinen muuttaminen komission painoarvon ja legitiimiyden palauttamiseksi. Voimme saada toimivan Euroopan, voimakkaan komission, voimakkaan parlamentin ja voimakkaan valtioita edustavan kamarin vain sellaisen yhdysvaltalaismallisen järjestelmän avulla, jossa toimeenpanovalta on erotettu muusta vallasta, jossa komission puheenjohtaja valitaan suoraan ja jossa parlamentilla on valvontavalta takaamassa perustuslaillisen järjestyksen: päinvastaisessa tapauksessa komissiosta tulee hyvää vauhtia pelkkä neuvoston sihteeristö.

Elles
Arvoisa puhemies, vaikka yhdyn moneen tänään esitettyyn huomautukseen, jonka mukaan vuosi 2001 on ollut suhteellisen menestyksekäs, on todellisia syitä olla huolestunut siitä tavasta, jolla tätä keskustelua käydään tänään.
Ensinnäkin meillä on periaatteessa vuoden 1993 toimielimiä koskeva sopimus, jossa todetaan, että ohjelma tulisi esittää lokakuuhun mennessä, ja myös meidän vuoden 2000 sopimuksemme, jonka mukaan meidän tulisi käydä laajaa keskustelua ohjelmasta, ennen kuin se pannaan täytäntöön. Kumpaakaan näistä ei ole täytetty tässä nimenomaisessa tapauksessa. Miksi tämä on täysin riittämätöntä? Ensinnäkin meille esitetyssä ohjelmassa ei ole painopistettä. On hieman vaikeaa havaita ensisijaisia tavoitteita, kun niitä on seitsemän ja kun nämä ensisijaiset tavoitteet sisältävät paljon aiheita, jotka synnyttävät uusia ajatuksia. Jos ensisijaisia tavoitteita on enemmän kuin kolme, käy kuten Bob Zoellick, Yhdysvaltain kauppaedustaja, sanoi: hukumme yksityiskohtiin emmekä osaa keskittyä siihen, mikä on todella tärkeää.
Toiseksi meiltä puuttuu yksityiskohtaiset tiedot. Ymmärrän, että meillä on nyt sähköpostitse lähetetty lainsäädäntöohjelma, mutta parlamenttia ei ole otettu mukaan tähän, ja näyttää siltä, kuten muut puhujat ovat sanoneet, että meillä oli lainsäädäntöohjelma, jota ei pantu täytäntöön tänä vuonna. Barón Crespo on oikeassa siinä, että emme halunneet sitä. Me halusimme poliittisen ohjelman ja lainsäädäntöohjelman ja halusimme, että parlamentti otetaan mukaan tähän.
Kolmanneksi yhteensovittamisen puute ei ainoastaan meidän kesken vaan myös kansallisten parlamenttien kesken. Kuten jäsen Kaufmann sanoi: miten on mahdollista laatia ohjelma Euroopan unionille, jos se ei koske kaikkia kyseessä olevia poliittisen tason toimijoita? Tämän vuoksi sanon, että me olimme paremmassa asemassa puheenjohtaja Santerin aikana. Edellisen komission aikana me olimme paremmassa asemassa, kun otetaan huomioon ohjelman esittämistapa. Meillä sentään oli ohjelma pääpiirteissään, ja toimielimiä koskevia ensisijaisia tavoitteita yritettiin oikeasti luoda. Meillä oli lainsäädäntöohjelma, joka sisälsi yksityiskohtaisia tietoja, jotka me pystyimme havaitsemaan.
Johtopäätökseni tänään on, että komission tehtävä on ehdotusten laatiminen. Sillä on aloiteoikeus, mutta se ei ole Euroopan hallitus. Se ei voi lähestyä meitä ja todeta, että tältä Euroopan unionin ohjelma näyttää, ja odottaa, että me vain hyväksymme asiakirjojen sisällön kokonaisuudessaan. Arvoisa puhemies, ettekö olekin samaa mieltä siitä, että Euroopan unionin menestyksen kannalta olisi parempi, jos siirrymme takaisin lokakuun lainsäädäntöohjelman ehdotusten esittelyyn? Pystyisimme tämän jälkeen keskustelemaan, neuvottelemaan ja laatimaan ohjelman, jonka unioni voisi esittää tulevalle vuodelle. Jos te saatte meidät kaikki puolellenne, tämä on teidän kannalta parempi vaihtoehto kuin toimielinten välinen sota, jonka näytätte saaneen aikaan tänä aamuna.

Swoboda
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, edessämme on kaksi hankalaa poliittista tilannetta. Arvoisa puheenjohtaja, ensimmäinen niistä on se, että teitte kyllä aivan oikein esittäessänne poliittisen ohjelman - täytyyhän sitä olla oikeudenmukainen. Poliittisen ohjelman todisteena pitäisi kuitenkin olla lainsäädäntöohjelma, jonka avulla poliittiset tavoitteet on pantava täytäntöön. Se puuttuu.
Toiseksi: ette oikeastaan juurikaan käsitellyt ohjelmassanne sitä tosiasiaa, että olemme toteuttaneet hyvin harvoja vuoden 2001 ohjelmaan sisältyneistä tavoitteista. Viittaatte tosin kerran parlamentin ja neuvoston syyllisyyteen, mutta luulen, että vastuu kuuluu kuitenkin komissiolle.
Kolmanneksi: varsinkin tänä vuonna parlamentti on hylännyt joitakin komission ehdotuksia tai muuttanut niitä oleellisesti. Kuinka aiotte käsitellä näitä parlamentin antamia suosituksia? Varapuhemies voisi sanoa teille asiasta jotakin, ja etenkin ympäristö- ja liikennealalla on esitetty hyvin vähän ehdotuksia ja annettu neuvoja, miten niin kutsuttu kestävyys pitäisi toteuttaa.
Me kaikki tiedämme, että täytäntöönpanoon liittyy paljon ongelmia. Viittaatte eräässä asiakirjassa myös täytäntöönpanoon liittyviin ongelmiin. Komissiollakin tosin on täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. Komission päätösten, komission vastaanottaman sitoumuksen jälkeen ei useinkaan kulu kuukausia vaan jopa vuosia, ennen kuin tarvittavat rahavarat maksetaan. Siksi onkin tärkeää, että komissio miettii, miten se voisi parantaa omaa täytäntöönpanoaan sekä tietysti myös sitä, miten hallitukset voivat parantaa lainsäädännöllisten näkemystensä tai Euroopan unionin lainsäädännöllisten näkemysten täytäntöönpanoa.
Tämän myötä tulen Laekenia koskevaan asiakirjaan liittyvään hankalaan tilanteeseen, jossa itseni lisäksi todennäköisesti useimmat meistä ovat. Asiakirja on hyvä. Tavoitteet ovat hyviä. Mutta arvoisa komission puheenjohtaja, miksi asiakirja on niin ristiriitainen, niin epäröivä, miksei siinä puhuta selkeää kieltä? Siinä on lause, jossa sanotaan, että komissio pitää unionin perustekstin laatimiseen tarjoutuvaa mahdollisuutta hyvänä. Miksei siinä selvästi sanota, että kannatamme perusasiakirjan laatimista, nimitämmepä sitä sitten perustuslaiksi tai perusoikeuskirjaksi tai joksikin muuksi? Kieli symboloi sitä, ettei komissio ilmaise mielipidettään selkeästi. Minusta se on tällä hetkellä erityisen tärkeää valmistelukunnan muodostamisen vuoksi. Tämä valmistelukunta vain koostuu pääasiassa yksittäisten jäsenvaltioiden kansanedustajista. He edustavat jäsenvaltioiden hallituksia, ja Euroopan parlamentin jäsenet ja komission edustajat puolustavat yhteisön menettelyä, josta he ovat syystäkin huolissaan. Sanon tämän neuvoston puheenjohtajalle: jos neuvosto sitten vielä harkitsee entisen pääministerin tai - kuten nyt näyttää - entisen presidentin eikä entisen komission puheenjohtajan nimittämistä valmistelukunnan puheenjohtajaksi, pelkäänpä pahoin, että valmistelukunnassa on tavallaan alusta alkaen se vika, ettei sen enemmistö niinkään pyri yhteisön menettelyyn ja ettei sen enemmistö ehkä ole juurikaan kiinnostunut vahvistamaan komissiota ja parlamenttia.
Arvoisa komission puhemies, tällaisessa vaiheessa, tällaisessa tilanteessa, joulukuun alussa hyväksymänne komission asiakirjassa pitäisi mielestäni puhua selkeää kieltä. Sanoitte sen tavallaan tämänpäiväisessä puheessanne. Komission mielestä yhteisötasoa ei voisi eikä täytyisi eikä pitäisi vaan pitää vahvistaa, komission mielestä parlamenttia pitää vahvistaa Euroopan unionin keskeisenä lainsäädäntöelimenä. Olemme sikäli hankalassa tilanteessa, että voimme myöntää teidän olevan oikeassa. Olisi epäreilua kiistää tänään sanomanne asiat. Olemme kuitenkin siinä hankalassa tilanteessa, että haluamme kiperässä poliittisessa tilanteessa sellaisen komission ja komission puheenjohtajan, joka vieläkin napakammin, vieläkin selkeämmin ja vieläkin yksiselitteisemmin sanoo, miten asia on, nimittäin että Euroopan unionia on kaiken kaikkiaan vahvistettava ja että yhteisön menettely on se menettely, jolla annamme Euroopan unionille tulevaisuuden.

Malmström
Arvoisa puhemies, kollegani ovat arvostelleet melko oikeutetusti tämänpäiväiseen ohjelmaan liittyviä menettelyjä. Sallikaa minun kuitenkin sanoa, että on myönteistä, että kuluneesta vuodesta on laadittu jonkinlainen arvio ja että komission tulevassa työskentelytavassa on sovellettu strategisempaa ajattelua.
Puhukaamme kuitenkin nyt tulevaisuudesta. Komission puheenjohtaja Prodihan luonnosteli jo sitä, miten vuosittaista ohjelmaa koskevaa kysymystä voitaisiin jatkossa käsitellä. Parlamentin esittelijänä minulla on ollut syytä seurata tätä asiaa melko pitkään. Toivon, että voimme päättää tämän työn pian ja aloittaa työskentelyn vuoden 2003 ohjelman parissa.
Yhteispäätösmenettelyn kehittymisen myötä niin parlamentin kuin neuvostonkin on osallistuttava entistä enemmän vuosittaisen ohjelman laatimiseen. Se ei merkitse komission aloiteoikeuden kyseenalaistamista, mutta yhteisen työmme avoimuuden ja tehokkuuden kannalta olisi hyödyllistä, jos kaikkien kolmen toimielimen tehtävät olisi koordinoitu paremmin. Se helpottaisi myös kansallisten parlamenttien ja kansalaisten mahdollisuutta seurata prosessin kulkua.
Meillä saattaa nyt olla mahdollisuus päästä yhteisymmärrykseen aikataulusta. Yleisiä painopistealueita koskevaa alustavaa esitystä seuraa läheinen vuoropuhelu komission ja niiden asianosaisten valiokuntien välillä, joissa päätetään yksityiskohdista. On tärkeää, että parlamentin valiokunnat osallistuvat työhön varhaisessa vaiheessa, koska ehdotuksen käsittely siirtyy seuraavaksi valiokunnille. Sen jälkeen voimme esittää lopullisen ehdotuksen, viimeistään marraskuun alussa.
Ohjelman sisällöstä viime vuonna esitetty arvostelu ei merkitse sitä, että emme haluaisi joitakin uusia lainsäädäntöehdotuksia. Päinvastoin, yhteisessä puitesopimuksessamme sanotaan, että kyse on vuosittaisesta lainsäädäntöohjelmasta. Parlamentti on vaatinut selkeitä ehdotuksia, joilla on sisäinen arvojärjestys, aikataulun sisältäviä perusteluja, viittauksia talousarvioon, oikeusperustaa sekä tietoja siitä, kuka on vastuussa mistäkin.
Myös seurantaa ja arviointia on parannettava. Kuten olemme nähneet, hyvin monia ehdotuksia otetaan jälleen käyttöön, samalla kun muita ehdotuksia katoaa. Voisimme perustaa yhteisen tietokannan, jonka avulla voisimme seurata jokaisessa asiassa tapahtuvaa päätöksentekoa.
Arvoisa komission puheenjohtaja, selkeästä, avoimesta ja ennustettavissa olevasta prosessista olisi hyötyä kaikille toimielimille sekä myös niille kansalaisille, joita me täällä palvelemme. Olemme yhdessä vastuussa siitä, että tämän toteutumisesta huolehditaan.

Berthu
Arvoisa puhemies, mielestämme komission tiedonannossa Laekenin huippukokoukselle HVK:n valmistelukokouksen järjestämiseksi näytetään erehtyneen sekä tavoitteista että menetelmistä.
Tavoitteista siinä arvioidaan, että "on esitettävä uskottavia suuntauksia, jotta laajentunut Eurooppa pystyy jatkamaan poliittista, taloudellista ja sosiaalista yhdentymistään". Mutta vaikka eri kansat ovatkin halukkaita tekemään yhteistyötä EU:n tasolla, mikään kansa ei tietääkseni ole koskaan vaatinut kansanäänestyksen tuloksena vahvaa integraatiota, jollaisena se tässä salissa nähdään eli poliittisena, taloudellisena ja sosiaalisena yhdentymisenä. Nyt ei ole tavoitteena vahvistaa tätä ylikansallisten toimielinten valvomaa yhdentymis- ja yhdistymishanketta, jota me emme halua, vaan kansojen on saatava valvoa Brysseliä paremmin ja tehokkaammin. Näissä olosuhteissa yhteisömenettelyä, joka on toisinaan hyödyllinen, ei pidä soveltaa järjestelmällisesti, sillä se on liian ylikansallinen, liian jäykkä, ja se eristää liikaa unionia kansalaisistaan. Sen sijaan on turvauduttava joustavampiin menettelyihin, jotka perustuvat kansallisten demokratioiden kunnioittamiseen.
Siksi tulevan valmistelukunnan pitäisi keskittyä ensisijaisesti kansallisiin parlamentteihin, jotka olisi saatava verkostoitumaan keskenään, ja heti alkajaisiksi juuri kansallisten parlamenttien pitäisi järjestää keskustelu maidensa julkisen mielipiteen kanssa ja tehdä ehdotuksia suoraan turvautumatta keinotekoiseen, muka eurooppalaisten järjestöjen foorumiin, joka ei kuitenkaan ole edustuksellinen.

Salafranca Sánchez-Neyra
Arvoisa puhemies, mielestäni komission työohjelman 2002 prioriteettien täytyy keskittyä niihin välittömiin haasteisiin, jotka Euroopan unionissa ovat tulleet esille sekä sen sisäisessä ulottuvuudessa (sisämarkkinat ja talous- ja rahaliitto) että sen ulkoisessa toimintakyvyssä - erityisesti syyskuun 11. päivän hyökkäysten jälkeen - sisältäen tietenkin terrorismin vastaisen taistelun.
Nämä haasteet ovat varsin selviä: kuinka taloutemme elvytetään muutamissa viikoissa yhtenäisvaluutan käyttöönoton jälkeen, kuinka käytetään hyväksi laajentumisen mukanaan tuomia haasteita ja mahdollisuuksia 13 valtion koputtaessa hankkeemme oville ja kuinka samanaikaisesti luodaan uusi Eurooppa sellaisessa suhdanteessa ja sellaisella hetkellä, jolloin valtuuskunta on aloittamaisillaan valmistelutyötä uutta hallitustenvälistä konferenssia varten, jonka tavoitteena pitää olla sellaisen tilanteen välttäminen, jossa Vanha manner muuttuu vanhaksi mantereeksi.
Tässä komission työohjelmassa 2002 on mukana tiedonanto yhteisömenettelystä. Uskon, että tämä on ehdottoman oleellinen teema ja uskon, että tekisimme suuren virheen, jos ryhtyisimme tekemään tarpeettomasta absoluuttista ja antautuisimme välittömän tai nykyhetken liikakasvun valtaan.
Tulevana vuonna useassa Euroopan unionin jäsenvaltiossa pidetään vaalit, ja me tarvitsemme toimielimen, joka ei ainoastaan huolehdi tulevista sukupolvista, vaan joka myös ottaa huomioon niiden huolet ja haasteet. Arvoisa puhemies, tämän toimielimen täytyy olla Euroopan komissio.
Tämä ei ole oikea hetki analysoida niitä kymmenyksiä, joita talousanalyytikot meille esittävät. Nyt on oikea hetki suurille suuntaviivoille ja arvoisa puhemies, uskon, että olisi suuri virhe jos tämä parlamentti suurentelisi virheitä, joita Euroopan komissio voisi tehdä. Ja arvoisa puhemies, haluan sanoa tämän, koska on parlamentin ja yhteisöhankkeen etujen mukaista, että komissio on vahva. Arvoisa puhemies, sen takia minusta näyttää, että ennen kuin alamme antaa oppitunteja siitä, kuinka maailma pannaan järjestykseen' meidän tulisi kiertää kerran - tai kolmesti - oma toimielimemme ja kunnioittaa sitä työtä ja niitä päätöksiä, joita meidän parlamentaarisissa elimissämme tehdään.
Viittaan tällä jäsen Barónin tekemään viittaukseen - olen pahoillani, että hän ei ole tällä hetkellä istunnossa - ja suoraan sanottuna uskon, että tätä keskustelua ei voi käyttää hyväksi ottamalla esille valmistelemattomia kysymyksiä, jotka eivät tällä hetkellä kosketa meitä eivätkä ole tämän keskustelun esityslistalla.
Arvoisa puhemies, ymmärrän myös, että olisi suuri virhe, mikäli komissio ei kaikin voimin pyrkisi korjaamaan tätä liittoutumaa, tuota parlamentin ja komission välistä tasapainoista yhteistyötä, joka on kaiken yhteisöhankkeen kokeman edistyksen takana.
Arvoisa puhemies, toivon, että tämän työohjelman avulla menneisyyden erimielisyydet voivat muuttua nykyhetken sovuksi ja toivon, että se olisi menetelmä, joka hallitsee komission ja parlamentin välisiä töitä. Arvoisa puhemies, kaikki muu on tarpeettoman sekoittamista olennaiseen, taulun varjojen sekoittamista tauluun. Kuten sanoin, meidän pitäisi yhdistää kaikki voimamme tuon strategisen liittoutuman vahvistamiseksi.

Corbett
Puheenjohtaja Prodi totesi, että hän on sitoutunut toimielinten väliseen yhteistyöhön ja täyteen avoimuuteen. Suhtaudun tietenkin myönteisesti tällaiseen lausuntoon: se on olennainen tämän menettelyn toiminnan kannalta. On kuitenkin aloitettava siitä, että sovittuja, tiedossa olevia ja kirjallisesti laadittuja menettelyjä noudatetaan.
Minulla on tässä parlamentin ja komission välinen puitesopimus, joka hyväksyttiin vain kaksi vuotta sitten. Minulla on myös työjärjestyksemme 57 artikla, jossa myös mainitaan, miten vuosittaista lainsäädäntöohjelmaa käsitellään. Siinä mainitaan myös komission kanssa aiemmin tehdyt sopimukset. Tässä artiklassa todetaan, että komissio esittää vuosittaisen lainsäädäntöehdotuksen lokakuussa. Tietenkin tiedämme, että viivästyksiä voi sattua; niitä on tapahtunut aiemminkin. Artiklassa kuitenkin täsmennetään, että vuosittaisessa lainsäädäntöohjelmassa on mainittava kaikki lainsäädännön alaan liittyvät ehdotukset ja kaikissa ohjelmaan sisällytettävissä säädöksissä on mainittava niiden oikeusperusta ja hyväksymisaikataulu. Näiden osalta tällä viikolla käsiteltävissä asioissa ei kunnioiteta työjärjestystämme ja näiden kahden toimielimen välisiä voimassa olevia sopimuksia. Yksi myönteinen uusi seikka on, että puheenjohtajan antaman lausunnon mukaan 57 artiklan 6 kohtaa on sovellettu ensimmäistä kertaa, mitä pidän muiden tavoin myönteisenä.
Itse asiassa meillä on työohjelma - ei lainsäädäntöohjelmaa - jossa hahmotetaan ensisijaiset tavoitteet. Ensisijaisten tavoitteiden hahmottaminen on myönteinen asia, ja valitut tavoitteet ovat hyviä - ehkäpä ilmeisiä, mutta kuitenkin oikeita. Tarvitsemme kuitenkin yksityiskohtia, tarvitsemme työjärjestyksessä ja puitesopimuksessa vaadittuja yksityiskohtaisia tietoja. Me tarvitsemme niitä, jotta valiokuntamme voivat aloittaa työt ja suunnitella työnsä ja nimittää esittelijöitä, jotka voivat tehdä yhteistyötä komission kanssa lainsäädäntöä edeltävässä vaiheessa. Tämä on sekä komission etujen että meidän etujemme mukaista. Ymmärrän, että saamme nyt yksityiskohtaiset tiedot sähköpostitse, mutta niissäkään ei mainita jokaisen ehdotuksen oikeusperustaa ja aikataulua.
Yleiset keskustelut laajoista tavoitteista ovat hyviä, mutta käymme näitä useita kertoja vuodessa, kun komissio esittää ohjelmansa ja kun kukin puheenjohtajavaltio esittää ohjelmansa, ja meillä on tapana pitää tällaisia keskusteluja myös jokaisessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Meidän odotetaan kuitenkin saavan näissä myös yksityiskohtaista tietoa perusasioista.
Puheenjohtaja Prodi on oikeassa sanoessaan, että menettelyä on parannettava, mutta meillä on menettely neuvotteluja varten tällaisista parannuksista, esimerkiksi Malmströmin laatima meidän valiokuntamme mietintö. Jäsen Malmström käy jo keskusteluja komission kanssa tästä asiasta, ja suoraan sanoen meidän olisi pitänyt odottaa näiden keskustelujen tuloksia, ennen kuin muutamme menettelyä. Komission puheenjohtaja ei voi yksipuolisesti purkaa voimassa olevia sopimuksia. Molempien toimielinten on hyväksyttävä uudet menettelyt.

Prodi
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, tämä keskustelu on mielestäni tarpeellinen ja selventävä. Esiin on tullut joitakin äärimmäisen arvokkaita viestejä, jotka komissio ottaa huomioon, sillä meillä on samat tavoitteet harmonisesta yhteistyöstä parlamentin ja komission välillä. Emme kenties hetkittäin ole hioneet välineitä tuon harmonisen yhteistyön tavoitteen saavuttamiseksi, mutta olemme työskennelleet erittäin mallikkaasti.
Haluaisin sanoa tältä osin muutaman asian. Vakuutan teille, että komissio on omistautunut nimenomaisesti yhteistyöhön parlamentin kanssa; olen jopa sitä mieltä, ettei komission puheenjohtaja ole koskaan aiemmin osallistunut samassa mitassa täysistuntoihin ja pyydettäessä kaikkiin valiokunnan, valiokunnan puheenjohtajien, kokouksiin. Jokainen komission jäsen käy keskimäärin seitsemän kertaa vuodessa toimivaltaisessa valiokunnassa keskustelemassa omaan tehtäväalaansa ja virkaansa kuuluvista poliittisista ongelmista; 80 prosenttia asioista käsitellään täysistunnossa toimivaltaisen komission jäsenen johdolla; ennätysmäärä luottamuksellisia asiakirjoja on toimitettu parlamenttiin; olemme vastanneet tähän asti joka vuosi yli 3000:een parlamentin kysymykseen sekä 200 vetoomukseen, joista vastaa oikeusasiamies. Yritämme siis toden teolla noudattaa velvoitettamme pitää yllä vastuuntuntoisia suhteita parlamenttiin. Tässä on toki puutteita ja ongelmia, ja olemmekin muuttaneet työmetodiamme juuri korjataksemme aiempia puutteita.
Tänään kuulen sanottavan - arvostan kyllä huomautuksen tärkeyttä - ettei poliittinen ohjelma riitä: poliittisen ohjelman laatiminen on merkinnyt edistysaskelta, mutta tämä ei riitä, koska siihen on liitettävä lainsäädännöllinen ohjelma. Meillä on joitakin vaikeuksia sen laatimisessa, ja kun ymmärsimme sen - tosin teknisesti myöhässä, ryhdyimme heti toimeen, koska meillä oli jo lainsäädäntöohjelma. Tiedämme kuitenkin, että parlamentin kanssa harjoitettavien suhteiden merkittävä vaihe on poliittinen ohjelma: juuri tämän hyväksi meidän on toimittava yhdessä. Täällä meitä varotetaan aloittamasta helmikuussa ja lopettamasta marraskuussa, elleivät suhteemme ole jatkuvat. Myös tämän allekirjoitan täysin. Minä kuitenkin toivoisin, että voisimme saada työaikataulun valiokuntien puheenjohtajien kanssa reippaasti etuajassa: vakuutan itse asiassa teille, että ne harvat kerrat, jolloin tapaamista ei ole voitu järjestää, ovat johtuneet hyvin välttämättömien tehtävien ilmaantumisesta. Jos kuitenkin työskentelemme yhdessä tuon aikataulun aikaansaamiseksi, uskon meidän voivan päätyä näihin päätelmiin.
Puhuttuani yhteistyön ongelmasta haluaisin nyt omistaa hetkisen komission ja tulevan valmistelukunnan roolikysymykseen aloittamalla toisarvoiselta tuntuvasta mutta minulle tärkeästä tekijästä: meidän on nimittäin toimittava neuvoston rinnalla valmistelukunnan sihteeristön hyväksi. Tästä tulee erittäin tärkeä vaihe. On selvää, ettei valmistelukunta itse päätä mistään, mutta se on niin innovatiivinen työmetodi, ja on niin voimakas tosiasia, että se toimii koko mantereemme ja kaikkien kansalaistemme edessä, että sen merkitys tulee olemaan valtaisa.
Haluaisin tehdä tästä vielä erään toisen huomion: täällä parlamentissa on aina silloin tällöin vaadittu nykyistä voimakkaampaa komissiota. Minäkin olen tästä samaa mieltä, mutta haluaisin analysoida saatuja tuloksia, tosin hieman epäselvästi ja toisinaan vaikeaselkoisesti, kuten on väitetty. Uskon, että tulokset merkitsevät. Valmistelukunta ei ole syntynyt itsestään, sitä ei ole saatu lahjaksi: valmistelukunta on ollut parlamentin ja komission välisen yhteistyön teemana välittömästi Nizzan jälkeen, jolloin molemmat toimielimet olivat hyvin toivottomassa tilanteessa. Juuri tämä yhteistyö on antanut meille mahdollisuuden pyrkiä uudelleen kohti täysin arvaamattomalta tuntunutta tavoitetta. Meidän on myönnettävä, että saimme suurta apua puheenjohtajavaltio Belgialta, joka liputtaa merkittävästi tämä asian puolesta, mutta parlamentin ja komission välinen yhteistyö toi meille Euroopan historiassa ennennäkemättömän mahdollisuuden ryhtyä toimielinten uudistamiseen laajalla liikkumavaralla, avoimen keskustelun avulla ja etuajassa siten, että kaikki kansalaiset kuuntelisivat meitä ja ymmärtäisivät, mistä me keskustelemme. Kun tästä keskustelusta tulee kansalaisten silmissä keskustelu toimielinten tehokkuudesta, keskustelu yksimielisestä äänestyksestä tai erilaisista äänestyksistä, keskustelu tarpeesta edetä nopeasti, jotta voidaan työskennellä Euroopan itsensä hyväksi, niin silloin tämä keskustelu ymmärretään erinomaisesti. Ongelmamme nimittäin oli, että päätöksiä tehtiin epämääräisissä paikoissa epämääräiseen ajankohtaan. Komission ja parlamentin voimana on juuri tämä: kärsivällisyys sekä se, etteivät ne koskaan ole unohtaneet saavutettavia tavoitteita.
Haluaisin muistuttaa erittäin rakentavan puheenvuoron pitäneelle jäsen Swobodalle, että esityksemme, joka koskee perustekstiä koskenutta keskusteluamme, on peräisin vuoden 2001 tammikuulta: keskityimme tähän, koska tästä tekstistä voisi todella tulla pikkuhiljaa kaiken toimintamme viitekohta. Vuosi 2001 on ollut vuosi, jolloin vedimme uudet rajat työllemme ja luonnostelimme strategian. Otamme toki hyvin suuria riskejä, koska valmistelukunnasta riippuu kaikki, koko tulevaisuutemme, mutta olemme vihdoinkin tuoneet keskustelun sopivaan foorumiin, jossa kansalaisilla on mahdollisuus kuunnella meitä.
Haluaisin lopettaa puheenvuoroni laskemalla vähän leikkiä toimielinuudistuksesta muistuttaen jäsen Barón Crespolle ja muille neljälle valiokunnan puheenjohtajalle, että vastasin heidän kirjeisiinsä 5. joulukuuta, ja tuon vastauksen rekisteröintinumero on 850511. Olen siis sitä mieltä, että meidän olisi uudistettava postipalveluja, en tosin tiedä, pitäisikö niitä uudistaa lähettäjän vain vastaanottajan näkökulmasta. Vastasin kirjeeseen kuitenkin tunnollisesti, kuten minulla on aina tapana tehdä.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.

Maailman kauppajärjestön WTO:n kokous Qatarissa
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission lausunnot Maailman kauppajärjestön WTO:n kokouksesta Qatarissa.

Neyts-Uyttebroeck
. (NL) Arvoisat parlamentin jäsenet, kuten tiedätte, kuukausi sitten Qatarin Dohassa järjestettiin Maailman kauppajärjestön neljäs ministerikokous. Tämän kokouksen voidaan sanoa olleen menestys maailman ja erityisesti Euroopan unionin kannalta. Tehtävä ei ollut helppo, koska Euroopan unioni lähti Dohaan mukanaan kunnianhimoinen ja laaja asialista. Joillakin teistä oli mahdollisuus seurata neuvottelujen etenemistä paikan päällä. Neuvoston puheenjohtajana vaihdoin useita kertoja ajatuksia Euroopan parlamentin jäsenten kanssa, joiden neuvotteluhuone muuten oli puheenjohtajavaltion neuvotteluhuoneen vieressä, mikä oli hyvin käytännöllistä. Uskoakseni kaikki paikalla olleet ymmärsivät myös täysin, että monet WTO:n jäsenet suhtautuivat alussa hyvin epäilevästi EU:n laajaan asialistaan.
Viime marraskuun 19. päivänä yleisten asioiden neuvosto onnitteli itseään Dohan saavutuksista ja neuvottelijoidemme Pascal Lamyn ja Franz Fischlerin sekä heidän yhteistyökumppaneidensa erinomaisesta työstä. He onnistuivat tehtävässään juuri hienon työskentelynsä sekä unionin heille osoittaman kiinteän tuen ja solidaarisuuden ansiosta. Vaikka EU:n asema WTO:n neuvotteluissa ei alun perin ollut suotuisa, heidän onnistui korjata tilanne ja yltää parempiin saavutuksiin kuin uskallettiin odottaakaan.
Koko konferenssin ajan ratkaisevaa roolia näytellyt Euroopan unioni saavutti vihdoin asettamansa keskeisen tavoitteen käynnistäessään uuden monenvälisten kauppaneuvottelujen kierroksen, joka koskee sekä maailmankaupan vapauttamista, sääntöjen lujittamista ja kehityksen asettamien vaatimusten huomioimista.
Kehitys on itse asiassa Dohan kehitysohjelman punainen lanka. Siten muuten kutsutaan hyväksyttyjen tekstien kokoelmaa. Ministerikokouksen julkilausuman yhteydessä hyväksytty monenvälisiä kauppaneuvotteluja koskeva työohjelma sisältää paljon toteutettavia asioita, ja siinä otetaan uudelleen esille ratkaisematta jääneet asiat, jotka koskevat ensisijaisesti neuvotteluohjelmaan jo kirjattujen, vain vahvistusta (single undertaking) vailla olevien sopimusten tasapainottamista tai tarkistusta.
Lisäksi kaikki ohjelman luvut koskevat kehitysmaiden hyväksi tehtäviä erityisponnisteluja. Olipa kysymys kyseisten maiden tuotteiden pääsystä markkinoille, niille varta vasten suunnitellusta erityiskohtelusta, teknisestä avusta tai heidän "capacity buildingistaan", joka on vaikeasti käännettävissä.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ei voi tarpeeksi korostaa, kuinka tärkeä viides ministerikokous on kehitykselle. Ministerikokous on määrä pitää ennen vuoden 2003 loppua, ja siitä tulee neuvottelujen käännekohta. Ministerikokouksessa onkin päätettävä tulevien neuvottelujen aiheista, nimenomaan investointeihin ja kilpailuun liittyvistä seikoista, joita pohditaan ensimmäisessä vaiheessa. On selvää, että niin kehitysmaille kuin muillekin maille koittaa tuolloin tärkeä arvioinnin hetki.
Lisäksi Euroopan unionin on oltava erityisen iloinen Euroopan yhteisön ja AKT-maiden välisen kumppanuussopimuksen erityisvapauden hyväksymisestä.
(NL) Arvoisa puhemies ja arvoisat komission jäsenet, Euroopan unioni on tehnyt huomattavia ponnisteluja lääkkeiden saatavuuden hyväksi. Unioni sai alun perin hyvin erilaiset kannat lähenemään toisiaan ja vaikutti huomattavasti lopulliseen tekstiin, joka sai kaikkien osapuolten hyväksynnän.
TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä annettu julistus antaa tosiaankin kehitysmaille toivotut takeet siitä, että TRIPS-sopimus tarjoaa tosiaankin joustavuutta, myös ilman kyseisen sopimuksen muuttamista. Jopa kansalaisjärjestöt ovat ottaneet sopimuksen myönteisesti vastaan.
Mitä tulee muuhun sääntelyyn, maailmankaupan ympäristönäkökohtien muotoilemiseksi on otettu merkittävä askel. Euroopan unioni on saavuttanut sen, että ympäristöasioista käynnistetään neuvottelut välittömästi ja että niihin sisältyy WTO:n sääntöjen ja monenkeskisten ympäristösopimusten välisen suhteen selkeyttäminen. Tämä on hyvin tärkeä läpimurto.
Lisäksi neuvottelujen asialista tarjoaa mahdollisuuden laajentaa ympäristöaiheita viidennessä ministerikokouksessa. Kuten aina neuvotteluissa, kaikki ei tietenkään sujunut toivomallamme tavalla. Niinpä ponnisteluista huolimatta ei ollut mahdollista murtaa kehitysmaiden vastarintaa sitä kohtaan, että kauppaneuvotteluissa otettaisiin esille perustavaa laatua olevat työnormit. Oli myös mahdotonta saada ministerien julistukseen viittaus siihen, että perustettaisiin ILO:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten WTO:n, välinen pysyvä foorumi. Euroopan unioni saavutti kuitenkin sen, että tekstiä, joka rajoittaisi perustavaa laatua olevia työnormeja koskevan vuoropuhelun ILO:on, ei säilytetty, mikä mahdollistaa sen, että jatkamme pyrkimyksiämme pysyvän foorumin aikaansaamiseksi. Tekstiin muuten lisättiin puheenjohtajavaltion ehdotuksesta selitys yleisten asioiden neuvoston 14. marraskuuta Dohassa, Qatarissa, tekemistä päätelmistä, joissa neuvosto ja komissio vahvistavat tämän tavoitteen.
Niin sanottujen Singaporen teemojen osalta, jotka kuuluvat Euroopan liike-elämän painopisteisiin ja jotka liittyvät investointeihin, kilpailuun, kaupan helpottamiseen ja viranomaisten tarjouskilpailujen avoimuuteen, vahvistettiin samoin periaate, että niistä neuvotellaan myöhemmin. Neuvottelut aloitetaan viidennen ministerikokouksen jälkeen siltä pohjalta, että toimintatavasta vallitsee selkeä yhteisymmärrys.
Myös maatalouden alalla on syytä tyytyväisyyteen. Neuvotteluissa pyritään edelleen parantamaan markkinoille pääsyä ja purkamaan kauppaa vääristävän tuen eri muotoja.
Pelkästään kaupallisten näkökohtien lisäksi huomioon otetaan asianmukaisesti myös muut kuin kauppaan liittyvät huolenaiheet. Jotkut teistä ovat seuranneet hyvin läheltä vientitukien tapausta. Tiedätte tuloksen, mutta sallinette minun vakuuttaa teille, että tehtävä oli vaikea ja että pitkään näytti siltä, että komission jäsenet eivät onnistuisi pääsemään hyvään sopimukseen. Siinä kuitenkin onnistuttiin, siis he onnistuivat siinä, ja he kaikki ansaitsevat kiitoksemme siitä.
(FR) Sanoisin vielä viimeisen asian avoimuudesta. Dohan työskentely oli organisoitu esimerkillisesti. Täysistunnot ja eri aiheisiin keskittyvien teemaryhmien kokoontumiset pidettiin vuorotellen, minkä ansiosta konferenssin työskentely oli sekä avointa että tehokasta.
Valtuuskunnilla oli täysistunnoissa tilaisuus ilmaista mielipiteensä ja kuulla muiden kannanottoja sekä kuunnella, suoraan lainatakseni, "puheenjohtajan ystävien" arvioita. He johtivat puhetta teemaryhmien istunnoissa, joiden tavoitteena oli helpottaa kahdenvälisiä ja monenvälisiä keskusteluja WTO:n jäsenten välillä, yhdenmukaistaa kantoja ja muotoilla sanatarkkoja kompromisseja. On huomattava, että yksikään puheenjohtajan ystävistä ei ollut lähtöisin EU-maasta tai Yhdysvalloista ja että he eivät näin ollen olleet läsnä uusien sopimustekstien laadinnassa. Haluan painottaa tätä siksi, että liian usein kuvitellaan, että kaikki mitä WTO:ssa tapahtuu, on seurausta Yhdysvaltojen ja EU:n välisestä alituisesta salaliitosta, johon muut eivät mahdu mukaan. Tämä todistaa, että se ei pidä paikkaansa.
Kukin edustajamme pääsi tutustumaan teksteihin samanaikaisesti muiden valtuuskuntien kanssa. Monet kehitysmaiden valtuuskunnat ilmaisivat loppupuheenvuorossaan arvostuksensa ja tyytyväisyytensä konferenssin työskentelymenetelmiin.
Arvoisat puheenjohtajat, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, uskon, että voimme nyt myöntää, että Seattlen epäonnistuminen on unohdettu. WTO:n uskottavuus on palautettu. Lisäksi nykyisessä kansainvälisessä tilanteessa konferenssin onnistuminen on vahva myönteinen osoitus kansainvälisestä solidaarisuudesta ja maailmantalouden myönteisestä kehityksestä. Kiitos mielenkiinnostanne.

Lamy
. (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komission mielestä Dohan ministerikokous oli menestys: onnistuimme niin unionille määritellyissä tavoitteissa, kehitysmaiden etujen mukaisissa pyrkimyksissä kuin maailmantalouden ja kaupan monenvälisen järjestelmän tarpeiden määrittelemisessä. Palattuamme Dohasta WTO oli sekä vahvempi että tasapainoisempi, mikä oli Euroopan neuvoston ja parlamentin neuvottelijoille antaman valtuutuksen tavoitteena. Tulokset ylittävät siis odotukset, joista huolestuneina puhuitte täällä parlamentissa, erityisesti lokakuun 25. päivän kahdessa päätöslauselmassanne. Yritän kertoa teille muutamalla sanalla, mitä Dohan saavutukset merkitsevät Euroopan unionin asettamien kolmen tavoitteen kannalta, jotka ovat kehitysmaiden integrointi, globalisoitumisen parempi hallinta ja markkinoille pääsyn helpottaminen kaikille.
Aloittakaamme ensimmäisestä tavoitteesta, joka on kehitysmaiden integrointi maailmantalouteen. Se huomioidaan täysipainoisesti Dohassa hyväksymämme neuvotteluohjelman joka kohdassa. Kehitysyhteistyöpolitiikan osalta olemme edistyneet kauppapolitiikassa neljässä asiassa, jotka ovat ratkaisevia kehityksen kannalta: kehitysmailla on paremmat mahdollisuudet päästä Euroopan unionin markkinoille; EU:n sisäinen kauppapolitiikka on kehittynyt, erityisesti työohjelmaan kirjattujen alueiden kuten investointien, kilpailun ja julkisten markkinoiden osalta; kehitysmaiden rooli monenvälisessä neuvotteluprosessissa on vahvempi ja myös kehitysmaiden kyky hyötyä kauppavaihdon vapautumisesta on vahvistunut.
Haluaisin puhua erityisesti neuvotteluprosessista. Uskon, että tässä asiassa, kuten neuvoston puheenjohtaja muistutti - ja olen siitä hänen kanssaan sataprosenttisesti samaa mieltä - työskentely Dohassa oli avoimempaa, mikä todellakin mahdollisti kehitysmaiden täysipainoisen osallistumisen päätöksentekoon. Muistatte varmaankin, että kehitysmaiden edustajat lähtivät Seattlesta yhtäältä turhautuneina ja toisaalta raivoissaan. On tapahtunut paljon edistystä.
Kehitysmaille annettavan teknisen avun osalta sekä komissiossa että neuvostossa ja tarvittaessa myös parlamentissa pitää ottaa uudelleen puheeksi - niin unionin nimissä kuin jäsenvaltioidenkin tasolla - unionin ponnistelut kehitysmaille suunnattavan teknisen avun ohjelmista kaupan alalla.
Muistutettakoon, että Brysselissä pidetyssä Yhdistyneiden Kansakuntien heikommin kehittyneitä maita koskevassa kolmannessa konferenssissa kyseisten maiden osalta sovitut asiat - jotka ovat tärkeitä teille - on nyt sisällytetty WTO:n työohjelmaan.
Neuvoston puheenjohtaja Neyts-Uyttebroeck mainitsikin jo tekijänoikeuksia ja terveyttä koskevan julkilausuman, joka on käsittääkseni aika tyypillinen esimerkki EU:n saavutuksista, sillä unioni teki vaikean päätöksen, joka lopulta osoittautui myönteiseksi, käsitellä yhdessä yhtäältä Yhdysvaltojen ja toisaalta unionin ulkopuolisten maiden ongelmia. Tämä on esimerkki juuri sellaisesta tilanteesta, jossa EU välittäjän roolissaan voi aitiopaikalta tutustua kaikkien osapuolten kantoihin, mikä loppujen lopuksi toimi hyvin.
Euroopan unionin toisena tavoitteena on globalisaation parempi hallinta. Tiedätte, mikä on komission kanta asiaan. Meillä ei tällä hetkellä ole tarpeeksi monenvälisiä sääntöjä, mikä vaikuttaa taloudenpitäjien tasapainoon, liiketoiminnan avoimuuteen ja tiettyjen yhteiskunnallisten arvojen säilymiseen, mikä puolestaan aiheuttaa paikoin pelkoa ja levottomuutta.
Markkinoiden globalisoituminen on kehittynyt nopeammin kuin säätelymekanismit. Tämä koskee niin taloutta kuin sosiaali- ja ympäristöasioitakin.
Tarvitsemme siis, tiedättekin komission kannan asiaan, yhtenäisempää monenkeskistä järjestelmää, jonka eri pilareiden väliset suhteet ovat lujemmat, selkeämmät ja varmemmat. WTO on yksi näistä pilareista. Mutta se ei ole ainoa pilari, eikä se voi yksinään vastata yhtenäisyyden toteutumisesta.
Tässä mielessä Dohan kokous merkitsee, jälleen kerran täysin valtuuksiemme mukaisesti, tuntuvaa edistystä. Työohjelmaan onkin vastedes sisällytetty kaupan säätelyn osalta maailmanlaajuisia sääntöjä investoinneista, kilpailusta, julkisista hankinnoista ja kaupankäynnin helpottamisesta. Dohassa suunniteltiin WTO:n keskuudessa käytäviä neuvotteluja, joiden tavoitteena olisi selkeyttää ympäristöä koskevien monenvälisten sopimusten asemaa, minkä ansiosta ympäristökysymysten kansainvälinen käsittely yhtenäistyy. Tiedätte, että Euroopan unionin on pitänyt taistella pitkään tämän päätöksen saamiseksi. Uskon, että oli oikein, että unioni jatkoi taisteluaan, sillä kyseessä on ensimmäinen päätös kohti yhtenäisempää toimintaa kansainvälisen hallinnon pilareiden välillä, tässä tapauksessa kaupan pilarin ja ympäristöasioiden pilarin välillä. Emme itse asiassa halunneet, että viimeksi mainittu on riippuvainen erimielisyyksien tai riitatilanteiden esiintyessä edelleen yksinomaan WTO:n riitojenratkaisuelimestä, olipa se kuinka erinomainen hyvänsä.
Saadessamme tietää paikan päällä hyväksymämme neuvottelutuloksen kansainvälistä hallintoa koskevista kysymyksistä meidän oli vaikea peittää pettymystämme yhden aihealueen kohdalla. Tarkoitan sosiaalikysymyksiä. Ei syntynyt yleissopimusta, joka olisi luonut toivomamme selkeän siteen Kansainvälisen työjärjestön ILO:n ja muiden järjestöjen, muun muassa WTO:n välille. Olemme siitä pahoillamme. Ajatus kariutui kehitysmaiden vastustukseen, jota emme pystyneet selättämään. Emme saa kuitenkaan alistua. Uskon, että meidän on sitä vastoin käytettävä kaikki mahdolliset monenväliset keinot edistääksemme tätä Euroopan unionin ajamaa ajatusta, joka kuului valtuuksiimme, erityisesti vahvistamalla ILO:n asemaa monenvälisissä neuvotteluissa.
Koska monenväliset neuvottelut eivät onnistuneet tässä asiassa, aiomme kehittää ja olemme jo kehittäneet yhteisöpolitiikan muita osa-alueita, erityisesti kahdenvälistä ja yksipuolista toimintaa. Tästä näkökulmasta katsottuna neuvoston määräenemmistöpäätöksellä eilen hyväksymä sopimus laajennettujen etuuskohtelujen uusimisesta - joka laajentaa varsin paljon etuuskohteluun perustuvien kauppasopimusten sosiaalisia ehtoja - on hyvä uutinen. Se osoittaa kaikille niille parlamentin jäsenille, jotka pitävät tätä kohtaa tärkeänä, että jos me emme onnistu lyömään itseämme läpi kaikilla rintamilla, ainakin yksipuolisesti toimimalla otimme eilen neuvoston ja tätä kantaa tukeneen parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean siunauksella merkittävän askeleen.
Parlamentin jäsenet ovat olleet huolissaan muutamista WTO:n toimintaan liittyvistä kysymyksistä. Tähän liittyvä hyvä uutinen on, että Dohassa tosiaankin toimittiin avoimemmin ja että varsin järkevä ajatus pitää vuorotellen täysistunnot, pienemmissä ryhmissä pidetyt kokoukset sekä eri kokoisten alueiden edustajien tapaamiset mahdollisti esimerkiksi Afrikan maiden edustajien runsaan osallistumisen päätöksentekoon. Huono uutinen on se, että tällä hetkellä itse WTO:n uudistuksesta ei ole päätetty tässä neuvotteluohjelmassa. Tätä ei itse asiassa kannattanut kukaan, varsinkin kun ottaa huomioon, että tämä aihe saattaa väistämättä aiheuttaa tilanteen lukkiutumisen. Uskon, että asiaan palataan tuonnempana, varmasti ennen kuin Dohassa aloittamamme kierros saadaan päätökseen.
Kansallisten parlamenttien tai Euroopan parlamentin ja WTO:n jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tiivistämistä koskevan esityksen sisällyttäminen päätöslauselmaan hylättiin. Sitä ei hyväksytty tiettyjen kehitysmaiden painostuksen takia. Ne eivät kannata ajatusta myöskään siksi, että yhdysvaltalaisten kanta on vähintäänkin varautunut. Joka tapauksessa paikalla ei ollut tarpeeksi yhdysvaltalaisia virkamiehiä, jotta asiaa olisi voitu tosissaan viedä eteenpäin. Joten tilanne on toistaiseksi tämä. Se ei tarkoita, että komissio ja parlamentti eivät toimisi vastedes siten kuin me toivoimme WTO:n ryhtyvän toimimaan eli avoimesti, tiedottamalla työskentelystään ja kuulemalla muita. Uskon, että kaikkien teidän asiaan paneutuneiden iloksi me toimimme niin, ja aiomme myös jatkaa samaa linjaa.
EU:n viimeinen tavoite oli itse kaupan vapauttaminen: tavaroiden, palvelujen ja investointien vapauttaminen, maailmantalouden kasvun tukeminen ja siten köyhyyden vähentäminen, jos voiton tasapuolista jakamista koskevien sääntöjen laatimisessa edistytään. Tässä asiassa saavutetut tulokset ovat juuri sellaiset, mitä odotimme. Kyse on tullimaksujen poistamisesta tavaroilta: tämän osalta pyrimme käsittelemään selkeästi esimerkiksi sidottuja tulleja. Edistyimme myös palvelujen vapauttamisessa: aikataulusta on sovittu, neuvottelut saattavat avata EU:n yrityksille uusia, huomattavia mahdollisuuksia.
Te tiedätte, ja paikan päällä olleet saattoivat myös nähdä, että huolemme kuluttajansuojasta, terveydenhuollosta, koulutuksesta, julkisista palveluista tai kulttuurin monimuotoisuudesta huomioitiin. Dohassa hyväksytty neuvotteluohjelma ei sido meitä mitenkään tinkimään neuvoston ja parlamentin asettamista tavoitteista tässä asiassa.
Sitten vielä viimeinen kohta, joka on maatalous. Annan puheenvuoron Franz Fischlerille, joka kertoo teille enemmän aiheesta. Uskon, että olemme myös tässä aiheessa saavuttaneet keskeisimmän tavoitteemme, joka koski unionin valmiuksia kehittää yhteistä maatalouspolitiikkaa unionin toimielinten päättämässä tahdissa.
Lopuksi haluaisin näin pääneuvottelijana sanoa, että neuvottelujen menestys riippui paljon puheenjohtajavaltio Belgian ja sen välityksellä myös jäsenvaltioiden sekä kaikkien paikalla olleiden parlamentin jäsenten kanssa tehdystä onnistuneesta yhteistyöstä. Jäsenvaltioiden osallistuminen ei aina ole helppoa tällaisissa olosuhteissa. Halusin sanoa tämän julkisesti. Minun mielestäni kuuluu asiaan sanoa se suoraan teille.
(Suosionosoituksia)

Fischler
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, hyvät naiset ja herrat, jotta Dohan sopimuksen merkityksestä maataloudelle saisi realistisen käsityksen, haluaisin käsitellä aivan pikaisesti joitakin Dohan julistuksen yksittäisiä kohtia. Julistuksen ensimmäisessä osassa käsitellään WTO:n puitteissa käytävien maatalousneuvottelujen yleistä tavoitetta, nimittäin oikeudenmukaisen ja markkinasuuntautuneen kauppajärjestelmän luomista. Samalla tunnustetaan myös työ, jota on tehty vuoden 2000 alusta lähtien niin kutsutun 20 artiklaa koskevien neuvottelujen yhteydessä.
Seuraava osa koskee kolmea perinteistä kaupan tukipilaria: markkinoille pääsyä, vientiä, kilpailua ja kotimaisia tukitoimenpiteitä. Markkinoille pääsyn yhteydessä valittiin ilmaisu: laajat neuvottelut, joiden tarkoituksena on parantaa oleellisesti markkinoille pääsyä. Siinä heijastuvat 27. syyskuuta 1999 kokoontuneen maatalousneuvoston päätelmät, joissa maatalouskaupan entistä laajemman vapauttamisen myönnettiin edistävän kestävää talouskasvua.
Käsitteellä "laajat neuvottelut" tarkoitetaan sitä, että neuvottelut voivat koskea kaikkia maataloustuotteita, mutta myös sitä, että kaikki ongelmat pitäisi ottaa puheeksi. Teimme tässä yhteydessä lisäksi aivan selväksi, että niihin kuuluvat myös maantieteelliset merkinnät.
Mitä tulee vientitukiin, tekstissä puhutaan kaikkien vientitukimuotojen vähentämisestä, siis juuri siitä, mistä te parlamentin jäsenet huomautitte lokakuussa antamassanne päätöslauselmassa. Lisäksi siinä selvitetään, että neuvotteluja pitää käydä vientitukien täydellistä poistamista silmällä pitäen. Tekstissä kuitenkin lisäksi yksiselitteisesti muistutetaan, ettei yksikään kolmea pilaria koskeva väite saa kertoa etukäteen neuvottelujen lopputulosta. Tällä kierroksella ei siis ole vielä minkäänlaista velvoitetta neuvotella vientitukien täydellisestä poistamisesta.
Me kuitenkin myös tiedämme, että vientitukien jatkamista vastustavien rintama on laaja. Cairns-maat, Yhdysvallat ja 77 kehitysmaan muodostama ryhmä, ovat vastustaneet vientitukien jatkamista. Kotimaisten tukien yhteydessä tekstissä puhutaan kilpailua vääristävien tukitoimenpiteiden huomattavasta vähentämisestä. Se sopii yhteen myös päätöslauselmanne kanssa, jossa vaaditaan kilpailua vääristävien toimenpiteiden lakkauttamista, ja se vastaa myös valtuuksiamme, jotka velvoittavat meidät neuvottelemaan kotimaisista tuista ja säilyttämään samalla sinistä laatikkoa (blue box) ja vihreää laatikkoa (green box) koskevan luonnoksen. Valitsimme tietoisesti sanan luonnos, koska halusimme osoittaa olevamme täysin valmiita neuvottelemaan sinisen laatikon ja vihreän laatikon yksityiskohdista. Kilpailun vääristymisaste on kaikkien kotimaisiin tukitoimenpiteisiin liittyvien keskustelujen keskeinen aihe.
Tärkeä kohta on myös kehitysmaiden erityinen ja eriytetty kohtelu. Tiedän, että kehitysmaiden integroiminen kansainväliseen kauppaan on ensisijaisia tavoitteitanne. Tämä tavoite sisältyy Dohan julistukseen, joka on myös vuonna 1999 kokoontuneen neuvoston valtuuksien mukainen.
Tekstissä käsitellään lisäksi kauppaan kuulumattomia näkökohtia. Siinä tunnustetaan selvästi WTO:n jäsenvaltioiden jo Genevessä tekemät ehdotukset. Kuten tiedätte, Euroopan unionikin teki useita tärkeimpiä kauppaan kuulumattomia näkökohtia koskevia ehdotuksia, jotka liittyivät ympäristöön, maaseutualueiden kehitykseen, elintarvikkeiden turvallisuuteen, kuluttajien toiveisiin, pakkausmerkintöihin ja eläinten suojeluun. Tunnustamalla selvästi kauppaan kuulumattomat näkökohdat Dohan julistus tarjoaa meille mahdollisuuden noudattaa näitä tavoitteita tulevissakin neuvotteluissa. Viimeinen kappale sisältää toteutuksen yksityiskohtia koskevan aikataulun, päivämäärän 31. maaliskuuta 2003 ja kattavien luonnosten esittämistä koskevat määräajat. Ne on tarkoitus jättää seuraavaan WTO:n ministerikokoukseen mennessä, jotta maatalousasioistakin päästään yhteisymmärrykseen 1. tammikuuta 2005 mennessä, samaan aikaan kuin kokonaispaketistakin.
Ottamatta mitenkään huomioon puhtaasti maatalousasioita käsittelevää tekstin osaa haluaisin huomauttaa, että TRIPS-sopimusta koskevassa kappaleessakin käsitellään maantieteellisiin merkintöihin liittyviä kysymyksiä. Näin voimme noudattaa maantieteellisiä merkintöjä koskevia tavoitteitamme sekä maatalousneuvotteluissa että TRIPS-neuvotteluissa.
Samanaikaisesti Dohan kehityskierroksen aloittamista koskevan julistuksen kanssa päästiin myös sopimukseen AKT-valtioiden poikkeusluvasta, jonka avulla meillä on mahdollisuus viimeistellä Yhdysvaltojen ja Ecuadorin kanssa neuvoteltu banaanikiistaa koskeva ratkaisu. Tämä merkitsee sitä, että komission jo laatima ehdotus voidaan hyväksyä heti, kun te Euroopan parlamentin jäsenet olette ilmaisseet kantanne siihen, mikä tapahtuu toivottavasti vielä tällä viikolla.
Haluaisin lopettaa puheenvuoroni huomauttamalla, ettei Dohan kokouksen tyydyttävä lopputulos välttämättä tarkoita, että tulevat maatalousneuvottelut olisivat nyt helppoja. WTO:n muiden suurten jäsenten tavoitteet poikkeavat osittain hyvin selvästi meidän tavoitteistamme, mutta teemme kaikkemme turvataksemme eurooppalaisen maatalousmallin ja neuvotellaksemme samalla oikeudenmukaisen ja entistä vahvemmin markkinoihin suuntautuneen maataloustuotteiden kauppajärjestelmän.
Meistä on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot onnistuvat jatkossakin muodostamaan yhteisen näkemyksen, ja teidän tukenne on meille siinä avuksi. Samoin meille on apua siitä, että neuvoston kanssa sekä myös komission sisällä tehtävä rakentava yhteistyö jatkuu.

Puhemies
Meidän on keskeytettävä tämä keskustelu. Ehdotan, että yritämme saada valmiiksi poliittisten ryhmien puhujia koskevan luettelon ja pidämme sen jälkeen tauon.

Suominen
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisat komission jäsenet, uuden laajan kolmivuotisen neuvottelukierroksen alkuunsaaminen Dohan kokouksessa on hyvin myönteinen merkkipaalu sekä Maailman kauppajärjestölle että myös maailman tämänhetkiselle taloustilanteelle. Dohan kehitysohjelma, joka sisältää sekä kaupan vapauttamisen että uusien pelisääntöjen aineksia, korosti kehittyneiden maiden sitoutuvan kehitysmaiden oman kapasiteetin vahvistamiseen ja niiden avustamiseen jo olemassa olevien WTO:n säännösten toteuttamisessa.
Olen vahvasti sitä mieltä, että äänekkäät globalisaation vastaiset pienryhmittymät saivat nyt kehitysmailtakin Dohassa selkeän vastauksen. Me haluamme olla mukana vapauttamassa ja pelisäännöin selkeyttämässä maailmankauppaa, koska se koituu myös kehitysmaiden eduksi. Olihan jokaisella maalla mahdollisuus torpedoida yhteispäätös, tätä ei kukaan kuitenkaan tehnyt.
Kiinan ja Taiwanin mukaantulo WTO:hon Dohassa oli myös merkittävä virstanpylväs. On toivottavaa, että Venäjä pystyisi omien sisäisten rakenteidensa sellaiseen selkiyttämiseen, että sekin tulisi mukaan.
Unionin omat tavoitteet Dohassa toteutuivat vähintäänkin hyvin. Raskaiden monipäiväisten neuvotteluiden läpivienti komission jäsenten Lamyn ja Fischlerin toimesta on kiitoksen ansaitseva suoritus. Myös neuvoston sisäinen koheesio pysyi koko ajan hyvänä, mikä tietysti oli edellytys neuvottelutuloksen hyväksymiselle unionin puolesta. Varsinaisen neuvotteluprosessin ohella komission jäsenet Lamy ja Fischler kuten myös ministeri Neyts-Uyttebroeck pitivät meidät seuraamassa olleet parlamentaarikot koko ajan hyvin tietoisina siitä, missä mennään. Kestävä kehitys ja ympäristön huomioon ottaminen kauppapoliittisissa ratkaisuissa hyväksyttiin kaiken kattavaksi tavoitteeksi tulevissa neuvotteluissa; asia, joka meille unionin maille on varmasti keskeisen tärkeää. Kun myös maataloustuotteiden kaupan osalta mennään neuvotteluihin laajalla agendalla mutta ilman ennalta määritettyä lopputulosta tukimuotojen ja aikataulujen suhteen, on tämäkin vaikea asia nyt rauhallisesti neuvoteltavissa samalla kun unionin yhteinen maatalouspolitiikka uusitaan.
Parlamentaarikkoryhmämme, joka keskusteli useiden Dohassa olleiden valtuuskuntien kanssa, piti valitettavana sitä, että USA:n kongressi ei lähettänyt edustajiaan Dohaan. Kun pyrimme yhä kehittelemään WTO:n avoimuutta ja parlamentaarista ministerikokousten seurantaa, on USA:n kongressin läsnäolo välttämätön. Realistista on myös todeta, että vain hallitusten hyväksynnällä me voimme päästä tässä asiassa eteenpäin. Toivottavasti Saksa, kuten Dohassa epävirallisesti kuulimme, laittaa asian lyhyen ajan kuluessa viralliseen käsittelyyn WTO:n elimissä.

Van den Berg
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja ja arvoisat komission jäsenet, Qatarissa pidetty WTO:n kokous oli virstanpylväs ennen kaikkea kaikille niille, jotka näkevät, että globalisoituminen on yksi 2000-luvun suurimmista haasteista ja että haasteena on tämän globalisoitumisen saaminen demokraattiseen ja poliittiseen valvontaan. Ryhmäni mielestä globalisoitumisessa tarvitaan pikaisesti maailmanlaajuisia sääntöjä ja instituutioita. Tämä tarkoittaa, että globalisoituminen voi myös palvella ihmiskuntaa eikä päinvastoin. Kuten komission jäsen Lamy sanoi, Seattlen kokous epäonnistui kaksi vuotta sitten. Siihen liittyy melkoisesti näkökohtia. Kokous ei ollut avoin, ryhmät eivät olleet tasa-arvoisia, eikä osallistuminen toiminut hyvin. Oli myös paljon pelkoa siitä, että tämän epäonnistumisen myötä jotkin meille hyvin tärkeät asiat - kuten kehittäminen, oikeus toteuttaa omaa ulkopolitiikkaa, työntekijöiden oikeudet ja ympäristö - kaatuisivat. Oikeastaan on hieno saavutus, että olemme nyt tosiaankin nähneet Qatarissa muutoksen näiden kahden vuoden jälkeen. Tämä on ensimmäinen askel kohti uuttaa WTO:ta taisteltaessa sen puolesta, että globalisoitumiselle saataisiin säännöt, jotka palvelevat inhimillisiä arvoja.
Näin ollen ryhmäni on myös erityisen tyytyväinen tämän neljännen ministerikokouksen tuloksiin. Emme kuitenkaan ole tyytyväisiä kaikkiin osuuksiin, emme missään tapauksessa. Painostamme edelleen ja jäimme kaipaamaan joitakin asioita, mutta olemme ottaneet tärkeän uuden askeleen asian ytimessä. Tämä uusi askel on myös varmasti tärkeä poistettaessa suurta eriarvoisuutta pohjoisen ja etelän välillä. Se on yksi tärkeimmistä asioista koko globalisoitumisen ilmiössä. Mitä tulee siihen, millä tavalla eri kehitysmaat ovat yhdessä ja hyvin organisoidusti osallistuneet keskusteluun, samoin kuin asialistaan itseensä, on kyllä silmiinpistävää, mitä olemme saavuttaneet WTO:n asialistan tapauksessa. Halusimme kehittämiskierroksen, ja nyt voimme ainakin sanoa, että kehittämistä koskeva asialista on olemassa. Pian on luonnollisesti kysymys konkreettisista tuloksista. Tässä yhteydessä erityisesti TRIPS-kertomus ja julkinen terveydenhuolto ovat erittäin tärkeitä asioita. On tunnustettu, että erityisoloissa julkinen terveydenhuolto ja tarve siihen menevät joskus tekijänoikeuksien ohitse ja että tämä on mahdollista tekijänoikeuksia koskevien sääntöjen puitteissa. On selvää, että tämä asia vaatii tarkempaa tulkintaa, mutta on tärkeää, mitä on tapahtunut poliittisessa mielessä. Tämä tunnustaminen sellaisenaan mahdollistaa monien osallistumisen uudenaikaiseen ja uuteen maailmanlaajuiseen WTO:hon.
Luonnollisesti myös AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden antamaan Cotonoun julistukseen liittyvät sopimukset ovat oleellisen tärkeitä, koska siten on saavutettu valtava läpimurto suhteissamme AKT-maihin. Muuten emme ehkä olisi saavuttaneet tätä läpimurtoa. Ympäristöä ja kauppaa koskevassa osuudessa saimme asialistalle joitakin asioita, joiden pelkäsimme viime hetkeen saakka jäävän ulkopuolelle. Tämä on tärkeä läpimurto: tabu on murrettu. Tästä ei saa tulla mitään vihreää protektionismia, mutta on erittäin tärkeää, että saimme nämä asiat läpi.
Arvoisa puhemies, ryhmämme mielestä on valitettavaa, että emme tosiaankaan saavuttaneet edistystä demokratiaa ja ympäristöä koskevassa kohdassa - komission jäsen Lamy sanoi tämän jo - sekä työntekijöiden oikeuksia koskevassa kohdassa. On hyvä, että pystyimme estämään sen, että asioita olisi poistettu, mutta meidän on menestyttävä tässä asiassa paljon paremmin.
Sallinette minun lopettaa sanomalla, että ryhmämme on pitänyt todella suuressa arvossa tapaa, jolla olemme tehneet yhteistyötä komission jäsen Lamyn, komission jäsen Fischlerin sekä myös neuvoston puheenjohtajavaltion kanssa ja että komission jäsenen näkemys, jonka mukaan tämän parlamentin on lopuksi hyväksyttävä Dohan tulokset, vie meidät täyteen ja kypsään demokratiaan ja asettaa meidät täysimittaiseen demokraattiseen rooliin. Pidämme tätä erityisen suuressa arvossa ja luotamme siihen, että hyvin menestyksekäs taistelu jatkuu tulevina vuosina.

Clegg
Liberaaliryhmän puolesta haluaisin myös kiittää ja onnitella neuvostoa ja komissiota, erityisesti komission jäsen Lamya. Meidän mielestämme uutta kierrosta ei olisi koskaan ehdotettu, saatikka käynnistetty ilman komission jäsenen ja neuvoston tehokasta työtä ja parlamentin yhteistyötä, ja olemme tästä kiitollisia. Meistä näyttää siltä, että Dohassa järjestetty kokous heijasti kahden WTO:n piiriin kuuluvan aiheen tai suuntauksen lähenemistä.
Ensimmäinen aihe on ensimmäinen yhteinen yritys sovittaa kehitysmaiden tarpeet ja aiheelliset valitukset. Olemme jo viitanneet TRIPS-sopimukseen, toimeenpanotekstiin, Yhdysvaltain polkumyynnin vastaiseen toimintaan, valonpilkahdukseen Euroopan maatalouden tilanteessa - nämä ovat meille erittäin tärkeitä kehityssuuntia.
Toinen aihe tai suuntaus on, että neuvotteluissa käsiteltiin muitakin kuin perinteisiä markkinoille pääsyä koskevia huolenaiheita ja edettiin uusien sääntöjen kehittämistä, kilpailua, investointeja ja ennen kaikkea ympäristöä koskeviin kysymyksiin. Tämä puolestaan on meille erittäin myönteinen kehitys, ja olemme erittäin tyytyväisiä siihen, että näyttää siltä, että tasapaino on saavutettu - järkevä ja toimiva tasapaino kehitysmaiden tarpeiden ja Maailman kauppajärjestön uusien sääntöjen kehittämistarpeen välillä. Jotkut ovat ehdottaneet - muistaakseni ystäväni vihreiden ryhmässä ja muut WTO:n kritisoijat - että nämä kaksi asiaa ovat jotenkin yhteensopimattomia ja että WTO:n uusien sääntöjen kehittäminen on kehitysmaiden etujen vastaista. Mielestämme on varsin kummallista, että parlamentin vihreiden ryhmän jäsenet ja vihreät aktivistit torjuivat ympäristöä koskevat neuvottelut WTO:n piirissä kehitysmaiden puolesta. Meidän mielestämme kestävien monenvälisten ympäristöasioiden ja monenvälisten köyhyyden lievittämiseen tähtäävien pyrkimysten välillä ei voi tehdä kompromisseja.
Nyt on oikea aika toimia. Viime päivinä saadut uutiset ovat sekavia, erityisesti Yhdysvalloista saadut uutiset hallinnon myönnytyksistä nopeutetuissa keskusteluissa ja kauppaa ja terästä koskevissa keskusteluissa Washingtonissa. Meidän on jatkettava painostusta ja varmistettava, että Dohassa sovittu etenemisvauhti säilyy tulevina vuosina, ja me todellakin pyrimme tähän.

Lucas
Arvoisa puhemies, ei ole mikään salaisuus, että vihreät/EFA-ryhmä ei yhdy parlamentin enemmistön kantaan Dohassa pidetyn kokouksen tuloksista. Meidän mielestämme se ei ollut menestys muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Se oli kiusallinen esimerkki siitä, miten rikkaat maat painostavat köyhempiä, ja se on saanut monet toteamaan, että niin sanottu voitto Dohassa oli demokratian tappio.
Vaikka onkin varmasti totta, että kehitysmaat esiintyivät voimakkaammin kuin koskaan aiemmin - ja tämä on kiitettävää - on myös totta, että Dohan tulokset eivät vastaa kehitystä koskevaa neuvottelukierrosta, joka meille luvattiin. Tämä ei ole pelkästään vihreät/EFA-ryhmän kanta, vaan myös suurin osa sekä pohjoisen että eteläisen pallonpuoliskon kansalaisjärjestöistä sekä moni eteläisen pallonpuoliskon edustaja on tätä mieltä.
Haluaisin muistuttaa joistakin Dohan täysistunnossa pidetyistä puheenvuoroista. Intian kauppaministeri Murasoli Muran sanoi, että kehitysmaat pystyvät vaikuttamaan ainoastaan vähän WTO:n asialistan sisältöön; näyttää siltä, että koko menettely oli pelkästään muodollisuus ja että meitä uhkaillaan tekemään sellaista, mitä me emme halua. Haluaisin muistuttaa siitä, mitä Jamaika sanoi. Suurlähettiläs Randsford Smith sanoi, että olemme pahoillamme siitä, että ministerikokoukselle esitetyissä tekstiluonnoksissa, kuten Geneven valmistelujen yhteydessä, ei heijastu riittävästi kehitysmaiden kanta ja ehdotukset tai niitä ei huomioida riittävästi. Voisin mainita monia muita vastaavia lainauksia. Katsokaamme tarkemmin, mitä ne todella tarkoittavat.
Dohassa esitettiin ainoastaan lyhyt tunnustus tarpeesta tarkistaa toimeenpanokysymyksiä: tämä oli asialistan tärkein kysymys Dohan kokoukseen osallistuville kehitysmaille. Maatalouden vientitukien asteittaisen lopettamisen yhteydessä käytettyä kieltä lievennettiin huomattavasti EU:n vastalauseiden vuoksi. Tämän seurauksena eteläisen pallonpuoliskon maanviljelijöiden elanto on edelleen vaakalaudalla. Kuten Tansanian kauppaministeri Iddi Simba sanoi, väärä maatalouspolitiikka voi aiheuttaa vaalitappioita Ranskassa, mutta Afrikassa ihmiset menettävät henkensä sen takia. Tekstiilejä ja vaatteita koskevien kiintiöiden lakkauttamiseen varhaisessa vaiheessa ei sitouduttu Yhdysvaltojen voimakkaan vastustuksen takia. Ei otettu lainkaan huomioon vaatimuksia, jotka koskevat elintarvikkeiden turvallisuuden kehittämistä, jota monet kehitysmaat tukevat.
Komission jäsen Lamy, en odota, että yhdytte tähän analyysiin, mutta teidän tulisi vähintään tunnustaa kehitysmaiden todellinen suuttumus ja turhautuminen kokouksen aikana ja luvata, että nyt alkavissa neuvotteluissa kehitysmaiden edut asetetaan aidosti meidän ensisijaisten tavoitteidemme eturintamaan.

Herzog
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Dohassa tehtiin hyvää työtä. Uskon, että meillä on kolme hyvää syytä olla tyytyväisiä tuloksiin.
Ensimmäinen on Välimeren etelänpuoleisten maiden suuri esiinmarssi ja tehokkaan monenvälisen toiminnan varma alkaminen. Ennen Dohan kokousta meillä ei ollut etukäteen sovittua neuvotteluaikataulua, Dohan jälkeen meillä on joukoittain Välimeren etelänpuoleisten maiden esittämiä vaatimuksia käsiteltävänä. Vielä epävakaalla WTO:lla on näin ollen parempi laillinen asema, mikä myös vahvistaa sitä. Vielä ei tosin voida puhua sellaisesta demokratisoitumisesta, jonka puolesta kansalaisjärjestöt ja Euroopan parlamentin jäsenet ovat puhuneet, mutta selvää edistystä on tapahtunut ja neuvoston puheenjohtaja Neyts on oikeassa painottaessaan Dohan kokouksessa noudatettua avoimuutta. Päinvastoin kuin Caroline Lucas, en huomannut yleistä vastustusta, vaan havaitsin sitä vastoin tiettyä helpotusta, kun alkoi näyttää siltä, että kyseinen työskentelytapa alkoi saada yksimielistä kannatusta. Lisäisin vielä, että olin hämmästynyt, että ette maininnut alkupuheenvuorossanne, että saimme sitoumuksen riitojenratkaisuelimen uudistamista koskevien neuvottelujen aloittamisesta.
Toiseksi haluan sanoa, että pää on saatu auki sosiaalisten valintojen ja kaupan sääntöjen välisen yhtenäisyyden tutkimiseksi. Kaupan vapauttaminen kyllä jatkuu nimenomaan Välimeren etelänpuoleisten maiden markkinoille pääsyn helpottamiseksi. Euroopan unionin ansiosta, ja mielestäni saamme kiittää Pascal Lamya hänen peräänantamattomuudestaan, meillä on kuitenkin laaja neuvottelupohja: ympäristöasioista, investoinneista ja kilpailusta voidaan neuvotella selkeän yksimieliseltä pohjalta. Asiasisältö on vielä laihanlainen ja on helppo ymmärtää kansalaisjärjestöjä, jotka halusivat kunnianhimoisemman ohjelman, johon olisi sisällytetty myös sosiaalikysymykset. Mutta jotta niin tapahtuisi, meidän ja kansalaisjärjestöjen on päästävä eroon vaikeista ristiriidoista. Meidän ei siis pidä vaieta eturistiriidoista ja väittää ajavamme aina vain Välimeren etelänpuoleisten maiden asiaa. Erimielisyyksistä on puhuttava, jotta ne voitaisiin selvittää tehokkaasti, ja juuri siten, teollisuusmaiden ja kehitysmaiden tehokkaalla yhteistyöllä, me saavutimme voiton lääkeasiassa. Myös sosiaalikysymys voidaan ratkaista pohtimalla tarkkaan, miten kansainvälistä ammattiyhdistystoimintaa voidaan vahvistaa.
Kolmas syy tyytyväisyyteen on, että nyt myönnettiin ensimmäisen kerran hankkeiden toteuttamiselle yhtä paljon tilaa kuin uusille aiheille. Myöskään tässä asiassa en tulkinnut tuloksia samalla tavalla kuin Caroline. Menettelytavoissa tapahtui edistystä, ja kiitos Intialle, arviointia ei suoriteta etukäteen vaan neuvottelujen edetessä: neuvotteluja käydään tekstiilituotteista, maataloudesta, polkumyynnin vastaisista toimista, tukitoimista ja jopa tekijänoikeuksista. Neuvottelut on myös mahdollista uusia.
Lopuksi sanoisin, että meidän on tulevaisuutta ajatellen ponnisteltava paljon, jotta saamme pidettyä valitsemamme suunnan kurssissa, ja haluaisin ehdottaa seuraavaa: ensinnäkin, Euroopan unionin harjoittama kauppapolitiikka saattaa joutua kärsimään yhteisen politiikan puuttumisesta. Me emme ole täysin yhtenäisiä, ja meidän on selkiytettävä maataloutta ja teollisuutta koskevaa sosiaalista malliamme. Toiseksi, sosiaalikysymys on vertauskuvallinen. Kysymys ei ole luopumisesta ja siitä, että pitäisimme kiinni ILO:sta. Euroopan unionin on vaadittava monenkeskistä sosiaalista ulottuvuutta kehitykselle ja solidaarisuudelle. Meillä on siis paljon työtä tehtävänämme, mutta emme me siitä hätkähdä.

Hyland
Arvoisa puhemies, tämänhetkiset Maailman kauppajärjestön neuvottelut ovat tärkeitä EU:n tulevan kehityksen, etenkin laajentumisen kannalta. Olen tyytyväinen siihen, että meidän neuvottelijamme ymmärtävät tämän haasteen suuruuden ja - toivon - että he ovat jälkiviisaita ja hyödyntävät nykyisestä järjestelmästä saatuja kokemuksia.
Maatalouden näkökulmasta me emme voi antaa Yhdysvaltojen määrätä maatalouspolitiikasta. Viimeksi Yhdysvallat vaati maataloustukien lakkauttamista, ja tämän jälkeen se kiireesti myönsi Yhdysvaltain maanviljelijöille tukea, jonka määrä ylitti kolminkertaisesti Euroopan maanviljelijöiden saaman tuen.
Olen erittäin tyytyväinen siihen, että valmistelevissa neuvotteluissa olemme ilmeisesti päässeet tyydyttävään sopimukseen vientituista. Irlantilaisesta näkökulmasta vientituet ovat ratkaisevia, sillä olemme riippuvaisia viennistä kolmansiin maihin. Meidän on yhtä lailla otettava voimakas kanta elintarvikkeiden tuontiin EU:n ulkopuolelta. Me investoimme voimakkaasti elintarvikkeiden turvallisuutta koskevien toimenpiteiden toteutukseen ja olemme kieltäneet kasvunedistäjien käytön. Silti EU:n maanviljelijöiden odotetaan kilpailevan tuotteillaan sellaisista maista tuotavien elintarvikkeiden kanssa, joissa tällaisia tuotteita käytetään.
Lampaanliha on yhtä tärkeää eurooppalaisille, erityisesti irlantilaisille tuottajille - huonot järjestelyt Uuden-Seelannin kanssa tarkoittavat, että ei ole olemassa rajoituksia, joilla estetään Uutta-Seelantia harjoittamasta tarkoituksellista politiikkaa täyttää EU:n markkinat kiireisimpinä tuotantokausina.

Della Vedova
Arvoisa puhemies, Doha oli mielestäni menestys, mutta ajattelin ennen Dohaa ja ajattelen edelleen, että eurooppalainen asenne laajennetun esityslistan strategiaan oli vakava erehdys. WTO:n ylenpalttinen kuormittaminen liian monilla odotuksilla liian monilla aloilla myös tulevaisuudessa saattaa romuttaa tuon järjestön ainoan ja tärkeän tavoitteen: markkinoille pääsyn ja pysähdystilassa olevan kansainvälisen kaupan elvyttämisen sekä rikkaiden että köyhien maiden eduksi.
Arvoisa komission jäsen, lopuksi sananen maataloudesta: ennen kuin valamme itseemme liikaa hyvää omaatuntoa, meidän on muistettava, että - Fischer kertoi tämän - eurooppalaisia kauppaneuvotteluja leimasi todellisuudessa sellaisen puolustaminen, mitä on mahdoton puolustaa, yhteisen maatalouspolitiikan puolustaminen. Olemme huolissamme Afrikan, Aasian ja Etelä-Amerikan työnormeista, ja puolustimme Dohassa Ranskan vaurasta maanviljelijäväestöä Kaakkois-Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan köyhää maatalousväestöä vastaan. Tämä oli neuvotteluille tunnusomaista. Näin ollen meidän on laajennetun esityslistan sijasta tunnettava huolta pikemminkin markkinoiden, etenkin vauraiden maatalous- ja tekstiilimarkkinoidemme, avaamisesta.

Schleicher
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Etelä-Kaukasuksen valtuuskunnan puolesta haluaisin vain ilmoittaa, että eräs diplomatiatehtävissä toimiva komission työntekijä surmattiin Georgiassa salakavalasti. Pyytäisin puhemiestä lähettämään presidentti evardnadzelle adressin parlamentin puolesta ja esittämään hänelle pyynnön, ettei vain pyrittäisi nyt kaikin keinoin selvittämään tätä murhaa vaan että oikeusvaltion periaatteen mukaisten välineiden käyttöönotto vihdoinkin varmistettaisiin, jotta myös Georgiassa ja Georgian hyväksi työskentelevien ihmisten turvallisuus voitaisiin taata ja jotta tätä välttämätöntä työtä myös todellakin voidaan tehdä. Tapaus on mielestäni erittäin vakava, ja haluamme tehdä kaikkemme auttaaksemme Etelä-Kaukasusta, mutta Etelä-Kaukasuksen on itsekin tehtävä jotakin sille uskoutuneiden ihmisten suojelemiseksi.

Puhemies
Jäsen Schleicher, panimme sen tarkoin merkille, ja ehdotuksenne tullaan varmasti hyväksymään.
Siirrymme nyt äänestyksiin.

Äänestykset
1. Nizzan sopimukseen liitetyn EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisia seurauksia ja hiili- ja terästutkimusrahastoa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä

(KOM(2000) 519 + KOM(2001) 121 - C5-0165/2001 - 2001/0061(CNS))
2. monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen antamisesta EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten
(KOM(2000) 520 + KOM(2001) 121 - C5-0166/2001 - 2000/0363(CNS))
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselmat perättäisissä äänestyksissä.)
Ferberin laatima budjettivaliokunnan mietintö ilman keskustelua (A5-0446/2001) esityksestä Euroopan unionin korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi nro 5/2001 varainhoitovuodeksi 2001: Pääluokka I - Euroopan parlamentti
(SEC(2001) 1956 - C5-xxxx/2001 - 2001/2264(BUD))
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn: neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tilastotietojen keruusta jäsenvaltioissa tiettyjen hedelmäpuulajien viljelmien tuotantomahdollisuuksien määrittämiseksi
(12008/1/2001 - C5-0547/2001 - 2000/0291(COD))
Redondo Jiménez (PPE-DE), esittelijä. (ES) Arvoisa puhemies, haluaisin pyytää komissiota vahvistamaan täysistunnolle maatalousvaliokunnassa saavutettu ratkaisu ehdotuksesta sisällyttää pähkinät hedelmäpuita koskevien tilastotietojen keruuseen.

Puhemies
Haluaako komission edustaja käyttää puheenvuoron?

Lamy
. (FR) Haluaisin sanoa jäsen Jiménezille, että tiedämme, kuinka tärkeä asia pähkinöitä koskeva kysymys on, ja olemme samaa mieltä hänen kanssaan siitä, että pitäisi perustaa luotettava tilastotietokanta, josta olisi saatavissa tietoa kyseisten hedelmien tuotantomahdollisuuksista. Hyväksymme siis tilastollisten tutkimusten laajentamisen, joita direktiivin mukaan sovelletaan uusiin lajeihin ja uusiin muunnelmiin. Mielestämme ensin on analysoitava jäsenvaltioiden kanssa uusiin tutkimuksiin sisällytettävät parametrit: tiheys, tilastolliset yksiköt jne. Ryhdymme tilastotietojen laajentamisessa tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta saisimme asiasta päätöksen ennen vuoden 2005 loppua.
Kun tilastollisesti monimutkaiset valmistelutyöt on saatu päätökseen, täydennämme lajiluetteloa muutetun direktiivin mukaisesti soveltamalla, kuten tavallista, säädettyä komitologiamenettelyä.
(Puhemies julisti yhteisen kannan hyväksytyksi.)
Yksinkertainen menettely
Ehdotus neuvoston päätökseksi puitesopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Kyproksen tasavallan välillä Kyproksen tasavallan yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevista yleisperiaatteista
(13207/2001 - KOM(2001) 481 - C5-0584/2001 - 2001/0193(AVC))
(Parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen.)
Yksinkertainen menettely
Ehdotus neuvoston päätökseksi puitesopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan välillä Maltan tasavallan yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevista yleisperiaatteista
(13251/2001 - KOM(2001) 481 - C5-0585/2001 - 2001/0194(AVC))
(Parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen.)
Yksinkertainen menettely
Ehdotus neuvoston päätökseksi puitesopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Turkin tasavallan välillä Turkin tasavallan yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevista yleisperiaatteista
[13248/2001 - KOM(2001) 481 - C5-0586/2001 - 2001/0195(AVC))
(Parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen.)
Yksinkertainen menettely
Ehdotus neuvoston asetukseksi viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 muuttamisesta
(KOM(2001) 332 - C5-0311/2001 - 2001/0132(CNS))
(Parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen.)
Yksinkertainen menettely
Ehdotus neuvoston asetukseksi nykyisin peltokasvien viljelyssä olevien maiden käyttötarkoituksen muuttamisesta laajaperäiseen karjankasvatukseen Portugalissa annetun asetuksen (EY) N:o 1017/94 muuttamisesta
(KOM(2001) 559 - C5-0512/2001 - 2001/0233(CNS))
(Parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen.)
Rocardin laatima työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan
mietintö ilman keskustelua (A5-0413/2001) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta
(KOM(2001) 319 - C5-0275/2001 - 2001/0127(COD))
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)
Pesälän laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö ilman keskustelua (A5-0403/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista täydentävistä yleisistä säännöistä juustojen osalta annetun asetuksen (ETY) N:o 2204/90 muuttamisesta
(KOM(2001) 410 - C5-0363/2001 - 2001/0159(CNS))
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)
Graefe zu Baringdorfin laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö ilman keskustelua (A5-0442/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi siemenalan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 2358/71 muuttamisesta ja siemenalalla myönnettävän tuen määrän vahvistamisesta markkinointivuosiksi 2002/03 ja 2003/04
(KOM(2001) 244 - C5-0206/2001 - 2001/0099(CNS))

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, komission kanssa oli sovittu, että ennen lainsäädäntöpäätöslauselmasta käytävää lopullista äänestystä meille toimitetaan komission lausunto siitä, missä määrin se on valmis hyväksymään tarkistuksemme.

Byrne
. (EN) Arvoisa puhemies, komissio voi vahvistaa tyytyväisyytensä neuvottelumenettelyn tuloksiin avoimen ilmoituksen osalta. Mitä tulee sallittujen aineiden luetteloon, kuten eilen illalla selvennettiin, meillä on varauksia ja siksi annamme ilmoituksen, joka on liitettävä menettelyn tuloksia koskevaan kirjeenvaihtoon.
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)
Lagen laatima kalatalousvaliokunnan mietintö ilman keskustelua (A5-0402/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan hallituksen välisen Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän heinäkuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä
(KOM(2001) 470 -C5-0479/2001 - 2001/0203(CNS))
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)
Cunhan laatima kalatalousvaliokunnan mietintö ilman keskustelua (A5-0425/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön ja Guinea Bissaun tasavallan hallituksen välillä Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä
(KOM(2001) 530 - C5-0566/2001 - 2001/0240(CNS))
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)
Garganin laatima kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietintö ilman keskustelua (A5-0428/2001) Euroopan kulttuuripääkaupungista 2005
(2001/2221(INI))
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)
Gemellim laatima vetoomusvaliokunnan mietintö ilman keskustelua (A5-0429/2001) Euroopan unionin kansalaisten vetoomusoikeuden vahvistamisesta EY:n perustamissopimusta tarkistamalla
(2001/2137(INI))
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001 tapahtuneen tragedian uhrien muiston kunnioittaminen
Puhemies
Hyvät parlamentin jäsenet, olemme päättäneet eräiden parlamentin jäsenten toivomuksesta viettää lyhyen muistohetken kolme kuukautta sitten tapahtuneen murhenäytelmän muistoksi. Saanen lukea teille seuraavan viestin.
Arvoisa puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, täsmälleen kolme kuukautta sitten klo 8.46 New Yorkin aikaa koko maailma järkyttyi Manhattania ja Washingtonia kohdanneista hirvittävistä terrori-iskuista. Kehottaessani teitä nyt hiljentymään ja muistelemaan tuota tapausta minä ajattelen, me kaikki ajattelemme tuhansia uhreja ja heidän perheitänsä, pelastustyöntekijöitä, sotilaita ja siviileitä, joiden elämä katkesi yhtäkkiä. Ajattelemme myös niitä amerikkalaisia, jotka noista tapahtumista lähtien ahdistuneina pelkäävät uusia terrori-iskuja.
Euroopan unioni haluaa osoittaa solidaarisuuttaan ja osallistuu täysipainoisesti Yhdysvaltojen kanssa taisteluun kansainvälistä terrorismia vastaan. Unioni sitoutuu myös löytämään ratkaisuja maailmanrauhaa uhkaavien selkkausten selvittämiseksi, erityisesti Lähi-idässä. Nyt meidän on osoitettava, että meiltä löytyy tahdonvoimaa ja että olemme yhtenäisiä, jotta vastaavanlaiset tapahtumat eivät enää toistu. Viettäkäämme minuutin hiljaisuus kaikkien terrori-iskujen ja sotien uhrien muistoksi.
(Parlamentti vietti minuutin hiljaisuuden seisaallaan.)
(Istunto keskeytettiin klo 12.00, ja sitä jatkettiin klo 12.35.)

Äänestykset (jatkoa)
(C5-463/2001 -
2001/2194(COS))
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)
Graefe zu Baringdorfin laatima mietintö (A5-0421/2001) sovittelukomitean hyväksymästä yhteisestä tekstistä, joka koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä rehuseosten pitämisestä kaupan annetun direktiivin 79/373/ETY muuttamisesta ja komission direktiivin 91/357/ETY kumoamisesta
(PE-CONS 3653/2001 - C5-0491/2001 - 2000/0015(COD))
Euroopan parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunta
Graefe zu Baringdorf (Verts/ALE), esittelijä. (DE) Arvoisa puhemies, äsken sattui pieni kömmähdys. Siemenalaa koskevan mietinnön yhteydessä komissio antoi oikeastaan tähän mietintöön sopivan selityksen. Komissio puhui positiivisesta luettelosta. Oli komission edun mukaista puhua siitä. Siemenalaa koskevan mietinnön yhteydessä esittämämme vaatimukset taas ovat meidän etujemme mukaisia. Ehdotan - arvoisa komission jäsen Fischler, tämä on myös komission edun mutta enemmänkin meidän etumme mukaista, sillä meidän on tarkoitus osallistua seuraavaksi esitettävän mietinnön käsittelyyn - ehdotan siis, että komissio antaa nyt selvityksen, joka sopii oikeastaan tähän toiseen mietintöön. Sitten olemme kuulleet molemmat selitykset ja voimme sen jälkeen äänestää.

Fischler
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, hyvät naiset ja herrat, on kyllä hieman epätavallista antaa sellaista mietintöä koskeva lausunto, josta on jo äänestetty. Jotta kenellekään ei jäisi mitään avoimia kysymyksiä, haluaisin selvittää, mitä sanottavaa meillä on äänestetystä mietinnöstä. Riippumatta asian valmistelussa tehdystä hyvästä työstä olemme toki kaikki samaa mieltä siitä, että vuoden loppuun mennessä neuvoston on saatava aikaan tuen määrää ja vakauttajaa koskeva päätös riittävän turvan takaamiseksi.
Kannatan kompromissiin ehdotettujen tarkistusten sisältöä. Hyväksyn ensinnäkin sen mahdollisuuden, että jäsenvaltioiden kansallisesti taattuja enimmäismääriä tasapainotetaan yhteisölle taattujen enimmäismäärien puitteissa.
Toiseksi, kannatan sellaisia täytäntöönpanomääräyksiä, jotka takaavat riittävän joustovarauksen pienten tuottajien erityisen markkinaraon täyttäville tuotteille.
Kolmanneksi, komissio aikoo esittää neuvostolle ja parlamentille muun muassa myös taattujen enimmäismäärien vahvistamista koskevia sopivia ehdotuksia sellaisen perusteellisen tutkimuksen tulosten valossa, joissa kartoitetaan tämän markkinajärjestelyn toimivuutta ja eri siemenlajien huoltovarmuutta yhteisön markkinoilla 37 artiklan perusteella. Teemme sen ajoissa, jotta jatkojärjestelyt voivat perustua näihin tuloksiin.
Mitä muuten tulee vakauttajan käyttöön liittyviin yksityiskohtiin, parlamentin ehdottamassa tuen määrän leikkaamisessa enimmäismäärän ylitystä seuraavana vuonna on monta hyvää puolta, minkä vuoksi aiomme tutkia ehdotusta tarkasti.
(Parlamentti hyväksyi yhteisen tekstin.)
Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn: neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuutteen liittyvistä menettelyistä
(10880/1/2001 -C5-0414/2001 - 2000/0286(COD)) (Esittelijä: Whitehead)

Whitehead
Arvoisa puhemies, voinen esittää muutaman selittävän sanan. Tähän mietintöön on hyväksytty joukko tarkistuksia, joiden me uskomme toteutuvan. On olemassa yksi epätavallinen menettely - parlamentti on jo äänestänyt Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen sijaintipaikan edellytyksistä. Neuvosto ei ollut valmis hyväksymään tätä osana mietintöä. Me kuitenkin katsomme, että on tarpeen todeta edellytykset ja pitää niistä kiinni. Paras tapa tehdä tämä turvautumatta neuvotteluihin on äänestää niistä lainsäädäntöpäätöslauselmana, joka sitoo siten pelkästään parlamenttia. Toivomme, että parlamentin puhemies välittää tämän tiedon ja meidän kantamme Laekenin huippukokoukseen kahden päivän kuluessa.

Puhemies
 Pyydän komission edustajaa ilmoittamaan kantansa tarkistuksiin.

Byrne
. (EN) Haluaisin vielä kerran komission puolesta kiittää esittelijää ja varjoesittelijöitä siitä tehokkaasta ja rakentavasta tavasta, jolla he ovat osallistuneet toimielinten välisiin keskusteluihin viime viikkojen aikana. Olemme lähellä yleistä kompromissia, mikä mahdollistaa asetuksen hyväksymisen ilman, että tarvitsee käynnistää neuvotteluja, jolloin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen voidaan perustaa ensi vuoden alussa.
Komission kanta tarkistuksiin on seuraava. Komissio voi hyväksyä tarkistukset 1, 7, 10, 13, 14, 16, 19, 21-24, 26 ja 29-44. Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 2-6, 8, 9, 11, 12, 15, 17, 18, 20, 25, 27 ja 28.
Jäsen Whiteheadin esittämän kysymyksen osalta, kuten totesin eilen illalla käydyssä keskustelussa, uskon vahvasti, että viranomaisen sijaintipaikka tulisi valita käyttäen järkeviä ja toiminnallisia kriteerejä, jotka helpottavat Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen sujuvaa toimintaa. Näin ollen voin tukea päätöslauselmissa esitettyjä periaatteita, joihin Whitehead viittasi.

(Puhemies julisti yhteisen kannan hyväksytyksi näin muutettuna.)
Bushill-Matthewsin laatima työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietintö (A5-0422/2001) komission kertomuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle: kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite - Innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) tarkoitetut rahoitustukitoimenpiteet
(KOM(2001) 399 - C5-0459/2001 - 2001/2183(COS))
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

ÄÄNESTYSSELITYKSET- Graefe zu Baringdorfin mietintö (A5-0442/2001)

Souchet
. (FR) Pelto- ja palkokasveja, joita kyseinen yhteinen markkinajärjestely pääasiallisesti koskee, viljellään 30 000 maatilalla Euroopan unionin alueella. Se merkitsee paljon tuottajien työpaikoille ja tuloille, monien alueiden sosiaaliselle ja taloudelliselle tasapainolle, luonnon monimuotoisuudelle sekä elintarvikehuollon turvallisuudelle.
Mutta vaikka tuottajien markkinahinnoissa on esiintynyt viime vuosina suuria vaihteluja, EU:n tuotannon alijäämä on kuitenkin noin 15 000 tonnia.
On siis aihetta olla tyytyväinen siemenalan nykyisen tuen säilymiseen ennallaan, kun tiedämme, että se on välttämätöntä tuotannon ja markkinoiden välisen tasapainon ylläpitämiseksi; näissä olosuhteissa mielestäni ei ole tarpeellista ottaa käyttöön budjetin vakauttajia, sillä markkinat ovat osoittaneet kykynsä säädellä itse itseään, varsinkin kun komission esitys vakautusmekanismista on ylimalkainen ja epämääräinen. Minusta ei ole sopivaa ottaa mallia riisin viljelyyn sovellettavasta käytännöstä, sillä sitä suojaavat elintarvikekulutusmarkkinat.
Olisi varsin kömpelöä jakaa luvattu enimmäismäärä jäsenvaltioiden kesken, kun kerran siemenyritykset toimivat usein monessa eri maassa.
Tätä tarkoitan tarkistuksilla, joita ehdotin komissiolle, jossa ne hyväksyttiin yksimielisesti. Olen iloinen, että myös Euroopan parlamentti osoitti viisautensa tässä täysistunnossa.
Cunhan mietintö (A5-0425/2001)

Van den Bos ja van der Laan
. (NL) Kalastussopimukset, joita EU tekee kehitysmaiden kanssa ovat huonoja luonnon ja kyseisten maiden kannalta. EU:n kalastajat tuntevat selvästi, että heidän on pakko siirtää toimintansa EU:n vesiltä muualle, mikä osoittaa, että EU:n vesien kalakanta on näiden toimien vuoksi selvästikin vähentynyt niin paljon, että tuotot eivät enää ole riittäviä. Tässä ympäristöongelmassa on puututtava sen syyhyn vähentämällä laivastokapasiteettia eikä lähtemällä muualle kalastamaan liikaa. Lisäksi nämä sopimukset ovat haitallisia paikalliselle taloudelle, koska uudenaikaiset EU:n alukset ryöväävät paikallisten kalastajien saaliin. On järjetöntä, että EU maksaa osana sopimusta rahaa näiden maiden hallituksille kyseisten kalastajien auttamiseksi ja muiden toimeentulolähteiden löytämiseksi.
Tarkistukset, joita kalatalousvaliokunta ja ELDR-ryhmä ovat esittäneet komission ehdotukseen, tuovat parannuksen sopimustekstiin. Demokraatit 66 -puolue on siksi kannattanut näitä tarkistuksia. Olemme äänestäneet lainsäädäntöpäätöslauselmaa vastaan, koska vastustamme sopimusta tällaisena edellä mainituista syistä.
Lagen mietintö (A5-0402/2001) ja Cunhan mietintö (A5-0425/2001)

Bordes, Cauquil ja Laguiller
. (FR) Jätimme äänestämättä Guinea-Bissaun ja Kap Verden kalastussopimuksia koskevista mietinnöistä, sillä vaikka kyseiset valtiot saisivatkin jotain tuloja sopimusten ansiosta, ne vain virallistavat luonnonvarojen hävittämisen, joka johtuu Euroopan maiden Guinea-Bissaussa ja Kap Verdessä harjoittamasta kalastuksesta.
Äänestimme Lagen mietintöä koskevan tarkistuksen 7 puolesta sekä Cunhan mietintöä koskevan tarkistuksen 5 puolesta ainoastaan siksi, että ainakin niissä määritellään virallisesti tarkka rahallinen korvaus, vaikka niissä ei pohditakaan, onko korvaus todellisuudessa riittävä kattamaan näiden luonnonvarojen häviämisen.
Garganin mietintö (A5-0428/2001)

Crowley
. (EN) Heti alkuun haluaisin esittää kiitokseni esittelijä Garganille hänen vuoden 2005 Euroopan kulttuurikaupunkia koskevasta mietinnöstään. Tuen kaikilta osin tätä mietintöä, sillä edustan Corkin kaupunkia Euroopan parlamentissa.
Corkilla on pitkä ja arvokas perinne Irlannin toisena kaupunkina, ja se on ollut koulutuksen, teollisuuden, kaupan ja kulttuurin keskus yli 800 vuotta. Se on myös tärkeä satama, ja siten se on myös ollut avoin ulkopuolisille vaikutteille, mikä on auttanut luomaan uusia suhteita ja yhteyksiä.
Irlannin historia voitaisiin kirjoittaa Corkissa, sillä se on vaikuttanut vastaavalla tavalla koko Irlantiin. Riippumatta siitä, onko kyse valloituksista tai siirtokuntien asuttamisesta, gaelin kielen ja perinteiden tuhoamisesta, nälänhädästä tai siirtolaisuudesta, Cork on ollut kaikkien näiden valtavien muutosten keskipisteessä. Tämän päivän Cork on hyvin kehittynyt nykyaikainen kaupunki, joka luottaa tulevaisuuden tekniikoihin ja kehitysmahdollisuuksiin. Tästä tulevaa kohti käyvästä visiostaan huolimatta se ei ole koskaan unohtanut tai laiminlyönyt menneisyyttään, se todellakin vaalii ja suojelee historiaansa ja kulttuuriaan seuraavissa laitoksissa: baletti, oopperatalo, the Everyman Theatre, Triskel Arts Centre, National Sculpture Factory, Crawford Art Gallery, Crawford College of Art and Design, University College Cork, Cork Institute of Technology, the School of Music ja the College of Commerce vain muutaman mainitakseni.
Kautta aikojen Corkin asukkaat ovat menestyneet musiikin, tanssin, taiteiden ja kirjallisuuden alalla, ja kaupunki on ylpeä näiden alojen uudesta sukupolvesta.
Me Corkissa olemme ylpeitä siitä, että olemme kaikille vieraanvaraisia ja toivotamme kaikki tervetulleiksi, ja otamme vastaan uudet haasteet luottaen menneisyyden kokemuksesta saatuun varmaan tietoon.
Kun Cork on vuonna 2005 Euroopan kulttuuripääkaupunki, kaupunki tulee osoittamaan kaiken, mikä on suurta menneisyydessämme, ja innoittamaan samalla kohti tulevaisuutta.
Käytän tätä tilaisuutta hyväkseni ja toivotan kaikki tervetulleiksi Corkiin nyt ja vuonna 2005. Olen varma, että sen kauneus, huumori, elinvoimaisuus ja rauhallisuus tekee teihin kaikkiin suuren vaikutuksen.
Kun kerran käytte Corkissa, ette enää koskaan halua lähteä sieltä.
Graefe zu Baringdorfin mietintö (A5-0421/2001)

Fatuzzo
Arvoisa puhemies, kyse on eläinten rehuseosten eli eläinten ruoan liikkuvuutta käsittelevästä mietinnöstä, ja eläimiin lasketaan myös kalat. Arvoisa puhemies, tehän tiedätte, että olen hyvin tunnettu kalojen, etenkin eläkkeelle jääneiden kalojen, keskuudessa, joten en voinut olla kysymättä niiden - etenkin marokkolaisten eläkkeelle jääneiden kalojen - mielipidettä tästä eläinten rehuseoksia koskevasta direktiivistä. Arvoisa puhemies, en laske leikkiä, kerron vain tavalliseen tapaani syyt siihen, miksi äänestin mietinnön puolesta. Nämä puhekyvyn saaneet kalat sanoivat minulle puoltavansa mietintöä, mutta ne toivoivat, että sanoisin jäsen Graefe zu Baringdorfille, että tämä toimisi kyseisen direktiivin seuraavissa versioissa siten, että myös eläinten rehuissa olisi valinnanvaraa, ettei niiden tarvitsisi syödä aina samoja ruokia. Kalatkin tympääntyvät aina samaan ruokaan!
Whiteheadin mietintö (A5-0416/2001)

Fatuzzo
Arvoisa puhemies, minun on annettava äänestysselitykseni, joka koskee Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista käsittelevää asiakirjaa. Arvoisa puhemies, myös tämä toinen selitykseni liittyy tahtomattani ruokaan. Seuraavakin selitykseni vie meidän ruoan maailmaan kenties siksi, että on lounastunnin aika.
Äänesti tekstin puolesta, koska pöytämme antimien on luonnollisesti oltava hyviä. Minusta olisi kuitenkin hyvä, jos tarkastukset ulotettaisiin myös elintarvikevalvontaa koskeviin direktiiveihin. Jäsenvaltiomme eivät valitettavasti halua tarkastuksia, joten vaadin nyt, että elintarvikevirasto saisi tulevaisuudessa valtuudet teettää todellisia pistotarkastuksia yleisissä ravitsemusliikkeissä, koulujen ruokaloissa, yritysten ruokaloissa sekä sellaisten laitosten ruokaloissa, joissa hoidetaan vanhuksia, jotka eivät enää kykene asumaan kotonaan. Ravinto on hyvin, hyvin tärkeä asia!

Thyssen
Arvoisa puhemies, haluaisin vielä sanoa, että äänestin hyvin mielelläni niiden tarkistusten puolesta, jotka koskivat yhteistä kantaa elintarviketurvallisuudesta kollega Whiteheadin toimiessa esittelijänä. Haluaisin kiittää arvoisaa kollegaani hänen suurista ponnisteluistaan, koska hänen työnsä ansiosta olemme onnistuneet ryhmissä pääsemään selkeisiin ja hyviin sopimuksiin, minkä myötä olemme nyt siinä, missä olemme.
Hyväksyimme tänään ainoastaan ne tarkistukset, jotka saivat komission täyden hyväksynnän. Myös neuvoston kanssa on jo tehty sopimuksia. Tämä tarkoittaa, että elintarvikeviranomainen voi olla toiminnassa vuonna 2002, mikä tarkoittaa, että olemme täysin aikataulussa. Mielestäni voimme epäröimättä sanoa, että tämä on tapahtunut parlamentin ryhmissä tehdyn hyvän yhteistyön ansiosta. Olemme luoneet puitteet, joiden on toimittava. Jos nyt vielä onnistutaan asettamaan oikeat miehet ja naiset oikeille paikoille ja osoittamaan viranomaiselle sijaintipaikka, joka tarjoaa sille mahdollisuuden avata hyvin joustavia ulkoisia yhteyksiä, silloin mielestäni on olemassa kaikki edellytykset tehdä tästä elintarvikeviranomaisesta menestys. Arvoisa puhemies, kaikki riippuu nyt viranomaisesta itsestään, ja toivotan sille menestystä.

Bordes, Cauquil ja Laguiller
. (FR) Elintarvikkeiden turvallisuutta unionin alueella valvovan elintarvikeviranomaisen perustamisesta saattaisi olla kuluttajille hyötyä. Olemme samaa mieltä tästä periaatteesta.
Mutta haluamme painottaa, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtävänä on vain antaa neuvoja eikä sillä ole mitään valtaa, toisin kuin vastaavilla laitoksilla muissa maissa, varsinkin Yhdysvalloissa. Mitä hyötyä sen suosituksista näin ollen on? Varsinkin kun viimeaikaiset elintarvikeskandaalit aina hullun lehmän taudista dioksiinikanoihin ovat osoittaneet, että vastakkain ovat elintarviketurvallisuus ja hyödyntavoittelu. Euroopan elintarvikeviranomaisesta saattaa näissä olosuhteissa tulla täysin hyödytön elin.

Figueiredo
. (PT) On myönteistä, että Euroopan elintarvikeviraston perustamisessa ollaan edistytty jonkin verran, vaikkakin olen yhä sitä mieltä, ettei se ole ihmelääke, jonka avulla voidaan ratkaista kaikki elintarviketurvallisuutta koskevat ongelmat, eikä sen varjolla saa sumuttaa kansalaisia. On tärkeää turvata virasto, jonka avulla varmistetaan elintarviketurvallisuutta koskeva riskinarviointi. Sen puolestaan on perustuttava pitäviin tieteellisiin lausuntoihin, mutta komissiota ei voi päästää vastuusta tai korvata yhteisön elintarvikepolitiikan riskinhallinnassa sen enempää kuin kunkin jäsenvaltion asiasta vastaavia viranomaisiakaan.
Kaiken elintarvikelainsäädännön perusperiaatteena on ihmisten terveyden suojaaminen, ja siksi on tarpeen liittää ennalta varautumisen periaate riskinhallinnan osaksi silloin, kun tutkimustiedot ovat puutteellisia tai epäselviä. On kuitenkin kysyttävä, onko hallinnon ja talousarvion kannalta niin raskas rakenne tarpeen, vaikka on myös painotettava, että hallinnossa pitää olla yksi edustaja kaikista jäsenvaltioista.
Joka tapauksessa on tärkeää todeta jälleen, että elintarvikkeita koskeva ongelma voidaan ratkaista ainoastaan muuttamalla yhteistä maatalouspolitiikkaa perin pohjin ja sellaisen todellisen elintarvikepolitiikan avulla, joka ei perustu maatalousteollisuuden monikansallisten yrittäjien etuihin tai maatalouskaupan vapauttamiseen.

Grossetête
. (FR) Äänestin tämän mietinnön puolesta.
Olemme jo vuosia yrittäneet palauttaa kuluttajien luottamusta, ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustaminen kuuluu tähän aihepiiriin.
Aina on olemassa riski, ja me tiedämme, mitä seurauksia bakteriologisesta (ei ainoastaan terrorismiin liittyvästä) ongelmasta olisi monille kansalaisille. Turvallisuuden on siis oltava lainsäädäntöpäätöslauselman keskeisin seikka.
Emme kuitenkaan saa päästää paniikkia valloilleen, sillä on muistettava, että Euroopan elintarvikeketju on maailman varmimpia, mutta jotta elintarvikeviranomainen olisi tehokas ja uskottava, sen on työskenneltävä yhteistyössä parhaiden tutkija-asiantuntijoiden kanssa tukeutumalla olemassa olevien kansallisten virastojen verkostoihin.
Toinen tärkeä seikka, jota on painotettava, koskee eroa tutkijoiden alaan kuuluvan riskinarvioinnin ja politiikan piiriin kuuluvan riskinhallinnan (toimenpiteistä päättäminen) erottamista toisistaan.
Haluan muistuttaa, että valitut toimenpiteet on suhteutettava mahdollisiin riskeihin. Mikäli riski on havaittu, mutta se ei ole perusteltu - esimerkiksi jos liikkeellä on huhu - on hyvä julkaista kuluttajille asiasta tiedonanto. Mikäli riski on olemassa, on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, jos siis kyseessä on todellinen riski, ennalta ehkäisevät toimenpiteet ovat välttämättömiä.
Jos pyrimme olemaan mahdollisimman tehokkaita, elintarviketurvallisuusviranomaisen täytyy olla täysin riippumaton - joten sinne valittujen jäsenten rooli on ratkaiseva - ja osoitettava mahdollisimman suurta avoimuutta päätöksenteossa.
Vakavien puutteiden tai petosten ilmetessä rangaistustoimien pitää olla ankaria ja niihin on myös ehdottomasti ryhdyttävä.

Meijer
. (NL) Elintarvikkeiden tuotannossa laatu ja kansanterveys olivat vuosien ajan vähäarvoisemmassa asemassa kuin pyrkimys yhä matalampiin tuotantokustannuksiin. Halvan elintarvikekorin oli pidettävä kansan kustannukset kurissa. Viranomaiset ja erityisesti liike-elämä olivat yhtä mieltä kustannusten alentamisesta, joka saavutettiin muun muassa suurentamalla mittakaavaa, hyödyntämällä muita kuin luonnollisia raaka-aineita, tehostamalla tilankäyttöä, tuomalla rehua kolmannesta maailmasta ja vähentämällä rajusti henkilöstöä.
Tähän voitiin vaikuttaa ruokkimalla eläimiä teurasjätteillä ja dioksiinin saastuttamalla heinällä tai ajamalla eläimet yhteen häkkeihin ja kuorma-autoihin, joissa taudit voivat levitä helposti. Ne, jotka halusivat parempia elintarvikkeita, voivat aina oikeutetusti käyttää parempipalkkaisille tarkoitettuja erityisiä jakelujärjestelmiä. Yhä useammat ihmiset halusivat vasta sitten tietää, mitä syövät, kun kävi ilmi, että ihmiset voivat sairastua parantumattomasti saastuneista elintarvikkeista.
Vaikuttaa jälleen siltä, että on tapahduttava onnettomuuksia, ennen kuin ongelmaa aletaan ratkaista. Tämä ratkaisu ei ole eurooppalaisen byrokratian laajentaminen eikä riiteleminen uuden toimielimen sijaintipaikasta ja johdosta. Elintarvikkeista voidaan tehdä turvallisia vasta sitten, kun kustannusten alentaminen ja liikevoitot eivät enää ole kaikkein tärkein asia ja kun valitukset, vähemmistöjen mielipiteet, koostumukset ja turvallisuustoimenpiteet ovat mahdollisimman julkisia.
Toivon sitä vallankumouksellista vaikutusta, joka jäsen Staesin mielestä on tulollaan, mutta saa nähdä, mitä tapahtuu.

Patrie
. (FR) Äänestin tämän suosituksen puolesta, sillä mielestäni yhteinen kanta siihen sisältyvine tarkistuksineen on huomattavasti parempi kuin komission alkuperäinen ehdotus.
Kannatan ehdottomasti unionin toimielinten painokasta vaatimusta: tuleva elintarviketurvallisuusviranomainen on perustettava mahdollisimman pian, ja sen on aloitettava toimintansa heti vuoden 2002 alusta. Tässä mielessä kannatan esittelijän toivomusta sellaisen lain säätämisestä, jonka avulla asiasta saadaan neuvoston suostumus, jotta vältettäisiin usein liian pitkäksi venyvä sovittelumenettely.
Elintarviketurvallisuusviranomaisesta tulee vahva elin, ja toivottavasti me pystymme sen avulla hallitsemaan paremmin elintarvikkeisiin liittyviä riskejä Euroopan unionin alueella.
Elintarvikkeiden valvonta ja tarkastukset kuuluvat edelleen jäsenvaltioille, ja riskinhallinta sekä nopea hälytysjärjestelmä kuuluvat Euroopan komission toimialaan.
Lopuksi haluan sanoa, että hyväksyn sijaintipaikkaa koskevat edellytykset, jotka auttavat valitsemaan Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle yleisen edun kannalta parhaan sijaintipaikan. Mielestäni Lillen kaupunki täyttää suosituksessa asetetut edellytykset.

Titley
. (EN) Tuen täysin tätä sosialistikollegani mietintöä, jossa pyydetään elintarvikelainsäädännön ja Euroopan elintarvikeviranomaista koskevien yleisten periaatteiden ja vaatimusten vahvistamista. Elintarvikkeiden turvallisuus on suuri huolenaihe Euroopan unionin kansalaisten enemmistölle, ja siksi on tärkeää, että tämä viranomainen on tehokas, demokraattinen ja avoin sen perustamisen jälkeen. Näin ollen parlamentille ehdotetulla roolilla varmistetaan, että tätä elintä valvotaan tarkasti ja että se osoittautuu mahdollisimman legitiimiksi.
Lisäksi on erittäin toivottavaa, että tämän viranomaisen tuleva sijaintipaikka olisi fyysisesti riippumaton muista EU-elimistä. Tällä varmistetaan, että se säilyy riippumattomana, jolloin se on uskottavampi kansalaisten silmissä. Lopuksi tiivistä yhteistyötä koskeva pyyntö asianomaisten elinten kanssa on olennainen: kun on aihetta epäillä elintarvikeriskiä, on järkevää, että viranomainen hyödyntää muiden vastaavien laitosten käytettävissä olevaa tietoa.

Van den Bos ja van der Laan
. (NL) Demokraatit 66 -puolueen edustajat ovat hyväksyneet esittelijä Whiteheadin mietinnön Euroopan elintarvikeviranomaisesta. Demokraatit 66 -puolueen edustajat ovat tyytyväisiä mietinnön ajankohtaan juuri ennen Laekenin huippukokousta.
Euroopan elintarvikeviranomaisen sijaintipaikan ongelmaa ei voida pitää erillään yhä ratkaisemattomasta ongelmasta, joka liittyy Euroopan parlamentin sijaintipaikkaan ja EP:n muuttosirkukseen Brysselin ja Strasbourgin välillä. Pidämme lähtökohtana, että hallitusten päämiehet ottavat Laekenin huippukokouksessa nämä ongelmat käsiteltäväksi kaikessa laajuudessaan.
Bushill-Matthewsin mietintö (A5-0422/2001)

Fatuzzo
Arvoisa puhemies, esittelijä Bushill-Matthews on laatinut mietinnön pienten ja keskisuurten yritysten rahoitustukitoimenpiteistä. Eräs genovalainen 70-vuotias eläkeläinen nimeltään Guido Facchinetti, joka on ammattikokki ja työskennellyt koko ikänsä eri ravintoloissa, pyysi minua äänestämään tämän asiakirjan puolesta edellä mainitsemistani syistä, joten onkin hyvä, että Eurooppa rahoittaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Guido Facchinetti sanoi minulle: "Jos minulla olisi varaa, perustaisin 70 vuoden iästäni huolimatta uusia ravintoloita Eurooppaan, ravintoloita, joissa valmistettaisiin trenettepastaa peston kera, kahviherneistä valmistettua paistosta genovalaisittain, focaccia-leipää Reccon tapaan sekä Camoglin paistettua kalaa - pyydän anteeksi kalaystäviltäni, jos he nyt kuulevat minua - "sillä tämä on erinomaista ruokaa, jonka haluaisin tuoda kaikkialle Eurooppaan. Tarvitsen kuitenkin rahaa!" Toivon, että tämä asiakirja antaa hänelle mahdollisuuden harjoittaa edelleen italialaisen ja genovalaisen kokin erinomaisia taitojaan.

Bastos
. (PT) Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite on erittäin myönteinen askel Euroopan unionin työllisyysnäkymien kasvattamiseksi ja parantamiseksi. Viime vuosina juuri pk- ja mikroyrityksissä on syntynyt eniten uusia työpaikkoja. Komission kertomuksessa arvioidaan puolueettomasti pk-yrityksiä koskevien kolmen rahoitusvälineen kehitystä. Nämä välineet ovat: ETF-käynnistysjärjestelmä, Eurooppalainen yhteisyritysohjelma (JEV) ja pk-yritysten takausjärjestelmä.
Kollegani Bushill-Matthewsin mietinnön monet kriittiset huomiot osuvat kuitenkin naulan kantaan. Olen niistä samaa mieltä ja äänestin mietinnön puolesta.
Ensiksi korostan, että vastaisuudessa komission on osoitettava selvästi, missä määrin työllisyyden luomista koskevat ennusteet ovat toteutuneet. Toiseksi komission on tehtävä perusteellinen analyysi niistä syistä, joiden takia joissakin valtioissa ohjelmien käyttöaste on korkea, kun taas toisissa se on matala tai jopa nolla.
Tässä yhteydessä mainitsen, että Portugali kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joita ei ole otettu mukaan huipputekniikan alojen alkuinvestointeihin tarkoitettuun ETF-käynnistysohjelmaan.
Pk-yritysten takausjärjestelmän yhteydessä taas käyttöaste on ollut melkoisen matala vertausajankohtana, 31. joulukuuta 2000. Rahoitusvälittäjien ennakkotietojen mukaan ainoastaan kahdeksan portugalilaista pk-yritystä sai takauksen tämän järjestelmän turvin, kun taas Espanjassa niitä oli 2 812.
Tuo analyysi lienee erittäin tärkeä indikaattori sopeutustoimien määrittelemiseksi ja hyväksymiseksi, erityisesti avoimen tiedonsaannin osalta, sekä hakumenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja määrärahojen saamisen nopeuttamiseksi.

Korakas
. (EL) EU:n ja jäsenvaltioiden harjoittama politiikka johtaa satojentuhansien pk-yritysten konkursseihin joka vuosi, koska yritykset ovat kyvyttömiä vastaamaan monopolipääoman hyökkäyksiin. Taloudessa laman merkit vahvistuvat koko ajan, ja ensimmäisiä uhreja ovat pk-yritykset ja menetetyt työpaikat, eikä niitä voida mitenkään korvata niillä yleensä rajoitetuilla ja lyhytaikaisilla työpaikoilla, jotka liittyvät ajoittaisiin tukiin.
Komission ehdotus ainoastaan palvelee yrityspääomien tarkoitusta vahvistaa Euroopan markkinoita perustamalla rahoituksen välittäjiä, joita ei valvota ja jotka eivät toimi työpaikkojen luomisen kriteereillä.
Useimmissa tapauksissa pk-yritykset eivät saa suoraa rahoitustukea, koska pyynnöt on osoitettava välittäjille, jotka ovat säännönmukaisesti Euroopan investointipankin (EIP) takaamia perinteisiä riski- ja sijoituspääomien rahastoja, jotka vaativat niiltä varoja ja takeita. Näin ollen loppujen lopuksi kukaan muu kuin EIP ei tiedä mitä pk-yrityksiä tuetaan ja millä rahoitussuunnitelmilla ja kuinka paljon työpaikkoja niillä luodaan.
Nämä rahoitusvälittäjät, jotka ovat solmineet sopimuksen EIP:n kanssa, ovat suuntautuneet lähinnä varhaisvaiheen investointiin sellaisilla korkean teknologia aloilla kuin tieto- ja viestintätekniikka ja biotieteet.
Mistä tuista ja mistä pk-yrityksistä me siis puhummekaan, kun käsiteollisuuden, matkailun ja kaupan alan perinteiset pk-yritykset jäävät rahoituskehyksen ulkopuolelle huolimatta niiden mahdollisuuksista kehittää innovatiivisia tuotteita. Tällä tavoin sivuutetaan pk-yritysten erittäin suuri painoarvo jokaisen maan taloudessa, koska on osoitettu, että ne ovat Euroopan yrityssektorin selkäranka ja ainoa sektori, joka on viime vuosina mahdollistanut uusien työpaikkojen syntymisen.
Erityisen kuvaavaa on näiden tukien epätasainen maantieteellinen jakautuminen sekä alueellisen epätasapainon kärjistyminen jäsenvaltioiden välillä, koska yli puolet tästä rahoituksesta (joko käynnistystuet ja vakuusmekanismi) myönnetään Ranskalle ja Saksalle samalla kun esimerkiksi Kreikassa nämä tuet ovat mitättömät, syystä että "yrityspääomamarkkinat eivät ole kehittyneet".
Me emme elättele harhaluuloja EU:n työllisyyspolitiikasta, emme pk-yrityspolitiikasta, joka on käytännössä riittämätön, emmekä eduista, joita niillä ajetaan. Tästä syystä pidämme tekopyhinä kaikkia viittauksia työllisyyteen, työttömyyden torjuntaan ja pk-yritysten tukemiseen tämän politiikan suuntaviivojen sisällä.
Näiden valintojen vastavoimaksi työntekijät ja pk-yrittäjät asettavat kamppailunsa ja taistelunsa tämän politiikan kumoamiseksi, sellaisen politiikan puolesta, joka ottaa huomioon ihmiset ja heidän nykyiset tarpeensa.

Meijer
. (NL) Pienyrityksiä oli aiemmin aina kaikkialla. Viimeisten 50 vuoden aikana suuret uudet tulokkaat ovat järjestelmällisesti ostaneet niitä ja kilpailleet niitä kumoon. Vasta viime vuosina on yllättäen alettu kiinnittää uudelleen huomiota pienyrityksiin. Toisin kuin aiemmin asia kiinnostaa suuryrityksiä, koska ne voivat siten luopua tehtävistä, joita ne eivät pysty itse hoitamaan edullisemmin. Suuryritykset käyttävät ulkopuolisia maissa, joissa on matalammat palkat, tai myyvät yrityksen haavoittuvia osia henkilöstölle tai johdolle. Liiketoiminnan riskit, kuten nousu- ja laskukaudesta selviäminen kuljetuksissa ja korjaustöissä, lankeavat muiden harteille. Kalliit työehtosopimukset ja parempia työoloja koskevat järjestelyt eivät ole silloin yleensä voimassa. Pienyrityksessä toimivien ihmisten on selviytyäkseen työskenneltävä kovemmin ja pitempään kuin aiemmin suuryrityksessä. Pienyritykset ajattelevat olevansa riippumattomia, mutta ne ovat täysin riippuvaisia pankista ja suuryrityksestä, jonka kanssa ne ovat tehneet sopimuksia. Siten niiden toiminta saattaa päättyä odottamattoman nopeasti. On suuri mahdollisuus, että pienyrityksille suunnattu valtiontuki koituu loppujen lopuksi suurimmaksi osaksi suuryritysten hyväksi. En kuitenkaan ilman muuta hylkää tällaista tukea, koska on myös tilanteita, jolloin pienyritys tarjoaa uusia mahdollisuuksia työntekijäryhmille, kuten erityisesti maahanmuuttajille ja teknisten uudistusten tienraivaajille.

Titley
. (EN) Tuen täysin tämä mietintöä, jossa hyväksytään komission kertomus pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitetusta rahoitustuesta kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen kautta. Koska useimmilla pk-yrityksillä on vaikeuksia päästä teknologiamarkkinoille, tämä rahoitustuki voi usein symbolisoida mahdollisen erittäin menestyvän pk-yrityksen onnistumista tai epäonnistumista. Aivan liian usein valitetaan, että EU ei edistä innovaation kulttuuria ja yrityskulttuuria: Euroopan investointirahasto (EIR) on tärkeä keino, jolla tämä epätasapaino voidaan ja tulisi korjata.
Suhtaudun myös myönteisesti hankkeiden läheistä tarkastelua koskevan pyyntöön: tällä tavoin ohjelmaan sisällytetään vastuullisuuteen liittyvä tärkeä elementti. Tämän edistämiseksi Euroopan parlamentin osallistumista koskeva pyyntö on myös tärkeä.

Puhemies
Äänestykset ovat päättyneet.
(Istunto keskeytettiin klo 13.00 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

Talousarvio 2002 (neuvoston muuttama) / Oikaisukirjelmä 2/2002
Puhemies
 Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu neljästä budjettivaliokunnan mietinnöstä:
Costa Nevesin ja Buitenwegin laatima mietintö (A5-0400/2001) neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2002 (kaikki pääluokat) ja oikaisukirjelmästä nro 2/2002 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2002
Colom i Navalin laatima mietintö (A5-0427/2001) rahoitussuunnittelusta 2002 - 2006
Wynnin laatima mietintö (A5-0447/2001) joustovälineen käyttöön ottamisesta
Turchin laatima mietintö (A5-0439/2001) Euroopan laajuisista verkoista.

Vande Lanotte
. (NL) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla on ilo tavata teidät täällä uudelleen kertoakseni tärkeimmistä asioista Euroopan unionin yleisen talousarvion, sellaisena kuin se on laadittu 22. marraskuuta, toisessa käsittelyssä. Tämä on yksi viimeisistä mutta myös yksi tärkeimmistä vaiheista joskus mutkikkaassa prosessissa, jonka myötä yhteisön talousarvio saadaan aikaan.
Pidän suuressa arvossa sitä, että voin esittää tämän selvityksen Euroopan parlamentin jäsenille, jotka ovat täällä täysistunnossa koolla eurooppalaisen demokratian edustajina.
Toimielinten välisen sopimuksen sääntöjen mukaisesti ennen neuvoston toista käsittelyä pidettiin 21. marraskuuta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission neuvottelukokous. Uskoakseni voin puhua tämän pitkän kokouksen, joka päättyi vasta varhain aamulla, kaikkien osanottajien puolesta, kun sanon, että se ei ollut menestys pelkästään talousarvion kannalta, koska vahvistamme vuoden 2002 yleisen talousarvion nyt pikaisesti, vaan myös poliittisessa mielessä, koska pääsimme yhteisymmärrykseen joidenkin uusien, vasta ensimmäisen käsittelymme jälkeen esitettyjen elementtien käsittelystä sekä joistakin painopisteistä.
Haluan esittää neuvoston puolesta kiitokset parlamentin valtuuskunnille sekä komission jäsen Schreyerille, joka on panostanut voimakkaasti tämän tuloksen saavuttamiseen.
Puhun aluksi uusista elementeistä. Ensimmäinen asia on tietenkin syyskuun 11. päivän tapahtumat. Täysin sen mukaisesti, mitä neuvottelukokouksessa päätettiin, neuvosto halusi näiden järkyttävien tapahtumien jälkeen järjestää niiden seurausten vuoksi rahoitusta Afganistaniin ja sen naapurimaihin. Meidän ammattikielessämme tämä tarkoittaa, että maantieteellisesti suunnattuja budjettikohtia korotetaan, ja tällä tarkoitamme Aasiaa ja Tacis-ohjelmaa koskevia kohtia ulkoisten toimien alalla. Niinpä neuvosto päätti toisessa käsittelyssään yhteensä lähes 488 miljoonan euron suuruisista maksusitoumusmäärärahoista Aasialle. Lisäksi neuvosto halusi jättää reilun marginaalin otsakkeen 4, "ulkoiset toimet", enimmäismäärään pitäen silmällä mahdollisia myöhempiä tarpeita näillä alueilla. Tämä marginaali sopii samalla yhteen Euroopan parlamentin kanssa tehdyn sopimuksen kanssa, joka koskee 70 miljoonan euron vähimmäismarginaalin säilyttämistä mahdollisia tarpeita varten Afganistanissa ja sen naapurimaissa. Lisäksi haluan vielä muistuttaa siitä, että on myös sovittu 35 miljoonan euron vähimmäissummasta varaukseksi hätäapuun, jota voidaan antaa otsakkeesta 6 näitä mahdollisia tarpeita varten. Nämä elementit muodostivat tärkeän osan käymistämme keskusteluista.
Toinen uusi elementti, joka myös tuli esille keskusteluissa, on ohjelma, joka koskee Espanjan ja Portugalin kalastusalusten toimintasuunnan muuttamista sen jälkeen, kun Marokon kanssa ei saatu aikaan kalastussopimusta. Tätä varten neuvosto on sisällyttänyt 170 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoiksi talousarvioesityksen otsakkeeseen 2 ja päättänyt käyttää joustovälinettä vastaavan summan tapauksessa. Tässä yhteydessä voidaan muistuttaa, että neuvosto on vastatakseen Euroopan parlamentin toiveisiin hyväksynyt sen, että 30 miljoonaa euroa erityisesti osoitetaan maksusitoumusmäärärahoiksi otsakkeeseen 2 ehdokasvaltioiden rajanaapurina sijaitsevia alueita varten ja joustovälineen käyttämiseksi vastaavan summan tapauksessa.
Euroopan parlamentin kanssa tehdyn sopimuksen puitteissa, joka koskee 20 miljoonan euron summaa maksusitoumusmäärärahoiksi otsakkeessa 3 raja-alueita varten, neuvosto on hyväksynyt kokeiluhankkeen, joka koskee laajentumisen seurauksia raja-alueilla. Tämä sopimus oli varmasti yksi tärkeimmistä asioista vuoden 2002 talousarviomenettelyssä. Tämän jatkamiseksi tietyssä mielessä Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päättäneet sisällyttää, ottaen huomioon Berliinissä vahvistetun enimmäismäärän, vuoden 2003 talousarvioon 27 miljoonan euron summan, jota ei sisällytetty vuoden 2002 talousarvioon ja joka muodostaa osan 197 miljoonan euron summasta, jota komissio oli ehdottanut rahoitusta koskevassa selvityksessä kalastusalusten toimintasuunnan muuttamista varten, sekä 15 miljoona euroa raja-alueita varten.
Mitä tulee painopisteisiin, muistutan, että neuvosto hyväksyi tämän vuoden maaliskuussa ensimmäisen kerran muodolliset päätelmät talousarvion suuntaviivoista tulevaa talousarviomenettelyä varten. Siten neuvosto halusi ilmoittaa painopisteensä vuoden 2002 talousarviossa, kuten Euroopan parlamentilla ja komissiolla on jo tapana tehdä. Neuvottelujen aikana neuvosto viittasi jatkuvasti näihin periaatteisiin ja painopisteisiin sekä piti niistä kiinni. Tämä on mielestäni hyvä menetelmä, koska se tarjoaa enemmän selkeyttä siitä, mistä on kysymys ja mikä on päämäärä, ja lisää avoimuutta. Siksi mielestäni meille kaikille on tärkeää, että neuvosto tekee näin edelleen.
Aloittakaamme painopisteistä, jotka ovat tärkeitä Euroopan parlamentille. Olen iloinen siitä, että yhteisen julkilausuman puitteissa on päästy sopimukseen vielä maksamattomien erien (RAL) hallinnasta ja siitä, että keskipitkällä aikavälillä poistetaan se, mitä on alettu nimittää epänormaaleiksi vielä maksamattomiksi eriksi. Viittaan siihen, että epänormaaleja vielä maksamattomia summia, jotka olemme määritelleet piileviksi sitoumuksiksi, joiden tapauksessa maksuja ei ole suoritettu kahteen vuoteen, sekä vanhoja sitoumuksia, jotka ovat sisältyneet talousarvioon vähintään viisi vuotta, ei voida vähentää pelkästään korottamalla maksumäärärahoja vaan myös poistamalla runsaasti sitoumuksia. Uskoakseni komission ilmoittamat toimenpiteet johtavat siihen, että tämä asia hoidetaan aikanaan tyydyttävästi. Olemme lisäksi päässeet yksimielisyyteen julkilausumasta, joka koskee vuoden 2002 talousarvion täytäntöönpanomallia. Tähän julkilausumaan sisältyy, että talousarvion täytäntöönpano jaetaan mahdollisimman tasaisesti koko vuodelle. Siinä yhteydessä on vältettävä niin sanottua joulukuun kiirettä. Tämän saavuttamiseksi komission on tarkoitus toteuttaa seuraavia toimenpiteitä. Komissio pyrkii panemaan vuoden 2002 talousarvion täytäntöön ottamalla huomioon vuoden 2001 talousarvion täytäntöönpanon ja tekemään tarvittaessa parannuksia. Budjettivallan käyttäjälle ilmoitetaan, jos täytäntöönpanomalli poikkeaa oleellisesti ehdotetusta mallista. Lisäksi vuoden 2002 talousarvion rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti laadittu täytäntöönpanomalli toimitetaan tehtäessä alustava esitys vuoden 2003 talousarvioksi.
Olen vakuuttunut, että nämä toimenpiteet vastaavat monialaisia tarkistuksia, jotka Euroopan parlamentti on hyväksynyt ensimmäisessä käsittelyssä, joten voimme odottaa talousarvion hyväksymistä luottaen täytäntöönpanoon.
Neuvosto on myös kiinnittänyt erityistä huomiota painopisteisiin, jotka Euroopan parlamentti asetti ensimmäisessä käsittelyssä, muun muassa hyväksymällä täydentävät määrärahat eLearning-hanketta ja maahanmuuttoa varten. Olen tietenkin tyytyväinen EHTY:n jälkeisiin järjestelyihin ja puheenjohtajavaltio Espanjan lupaukseen, joka koskee varainhoitoasetuksen muuttamista.
Haluan päättää tämän viimeisen luettelon mahdollisista painopisteistä yhteen neuvoston tärkeimmistä painopisteistä, joka on maksumäärärahojen hallittu korottaminen. Palaan myöhemmin tähän asiaan.
Talousarvion toisessa käsittelyssä otimme huomioon neuvottelujen aikana tehdyt sopimukset. Olemme pyrkineet siihen, että hyväksyttäisiin talousarvio, jonka myötä yhtäältä voidaan rahoittaa Euroopan unionin kaikki painopisteet ja toisaalta ensimmäisen käsittelyn jälkeen esille tuodut asiat voidaan ottaa huomioon menettämättä tuntuma todellisiin tarpeisiin ja mahdollisuuteen käyttää määrärahoja. Haluaisin tarkastella kanssanne lyhyesti muita tuloksia otsakkeittain.
Mitä tulee maatalousmenoihin, oikaisukirjelmä 2 on hyväksytty kokonaisuudessaan. Lisäksi neuvosto on palauttanut alustavassa talousarvioesityksessä ehdotetut summat niissä budjettikohdissa, joita leikattiin ensimmäisessä käsittelyssä ja joita oikaisukirjelmä ei koske. Kuten 21. marraskuuta pidetyssä neuvottelussa sovittiin, talousarvioon on sisällytetty ylimääräinen 4,5 miljoonan euron summa ja otettu huomioon parlamentin huomautukset. Euroopan parlamentin kanssa yhteisessä julkilausumassa kiinnitettiin erityistä huomiota eläinten suojeluun kuljetusten aikana. Olen samalla iloinen, että toimielimemme ovat voineet päästä sopuun tämän oikaisukirjelmän kohdista, jotka koskevat menoja maaseudun kehittämiseen ja kalastussopimuksiin sekä edelliseltä varainhoitovuodelta käytössä olevan 1,2 miljardin euron suuruisen ylijäämän sisällyttämisestä talousarvioon.
Uskoakseni olen jo tehnyt katsauksen tärkeimmistä tuloksista rakennetoimenpiteiden yhteydessä. Maksusitoumusmäärärahoihin sisällytetään 170 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoihin 39 miljoonaa euroa Espanjan ja Portugalin kalastusalusten toimintasuunnan muuttamista varten sekä 30 miljoonaa euroa ehdokasvaltioiden rajanaapurina sijaitsevia alueita varten, ja molemmissa tapauksissa käytetään joustovälinettä.
Sisäisten politiikkojen tapauksessa neuvosto on säilyttänyt suurimman osan ensimmäisen käsittelyn kohdistaan ja myös hyväksynyt osittain joitakin Euroopan parlamentin tärkeitä tarkistuksia, kuten viisi miljoonaa euroa eLearning-hanketta varten ja viiden miljoonan euron korotuksen Euroopan pakolaisrahastoa varten. Esittelijät ovat yrittäneet saada meidät vakuuttuneiksi ja he ovatkin onnistuneet siinä, mutta myös neuvoston valmiutta yhteistyöhön saa mielestäni painottaa tässä yhteydessä. Tästä otsakkeesta rahoitetaan merkittävä osa toimenpiteistä ehdokasvaltioiden rajanaapurina sijaitsevien alueiden hyväksi.
Mitä tulee ulkoisiin toimiin, neuvosto ei ole ainoastaan korottanut Aasiaa ja Tacis-ohjelmaa koskevia budjettikohtia 66 miljoonalla eurolla alustavaan talousarvioesitykseen nähden vaan myös hyväksynyt oikaisukirjelmän 2, joka koskee kansainvälisiä kalastussopimuksia. Maksusitoumusmäärärahoihin on sisällytetty 30 miljoonaa euroa yhteistä turvallisuuspolitiikkaa varten 21. marraskuuta pidetyn neuvottelun tulosten mukaisesti.
Mitä tulee hallintomenoihin, kolme toimielintä ovat sopineet siitä, että virallisten kolmikantaneuvottelujen aikana ensi vuonna tarkastellaan perusteellisesti pääsihteerien kertomusta monivuotisesta arvioinnista. Mielestäni tässä asiassa on vielä melkoisesti mahdollisuuksia avoinna.
Mitä tulee Euroopan parlamentin talousarvioon, neuvosto on hyväksynyt korjaavan ja täydentävän talousarvion 5/2001, jossa ennakoidaan menoja rakennuksia varten vuoden 2003 talousarvion puitteissa, ja hyväksyntään sisältyy velvoite vähentää menoja vuonna 2003 yhtä suurella summalla.
Neuvosto on käyttänyt jo parin vuoden ajan käsittelyssään kokonaisvaltaista lähestymistapaa, mikä tarkoittaa, että alustavaa talousarvioesitystä tarkastellaan ennen kaikkea asetettujen painopisteiden ja menokategorian suuruuden pohjalta. Tämän lähestymistavan myötä neuvosto on voinut pitäytyä nykyisissä, 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen rahoitusnäkymissä vahvistetuissa vuosittaisissa menojen enimmäissummissa. Neuvosto on myös voinut toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti huolehtia siitä, että rahoitusnäkymiin sisältyvän enimmäismäärän rajoissa käyttöön jää marginaaleja, minkä myötä erilaisia yhteisön toimenpiteitä ja poliittisia linjauksia voidaan asettaa ensisijaisiksi.
Valmisteltaessa toista käsittelyä neuvosto on noudattanut sellaista budjettikuria, että talousarvio kasvaa jäsenvaltioiden talousarvioiden kasvun mukaisesti. Maksusitoumusmäärärahojen kokonaiskasvu jää siten kahteen prosenttiin. Kuten tiedetään, tämän yleisen sopimuksen puitteissa 21. marraskuuta pidetyn neuvottelun aikana päästiin komission tuella yksimielisyyteen. Neuvosto luottaa siihen, että Euroopan parlamentti pitää tämän suunnan toisessa käsittelyssään, niin että kasvuprosentti ei ylitä sovittua enimmäismäärää.
Ennen kuin keskustelette talousarviosta lopullisesti, haluan painottaa, että neuvosto on tehnyt parhaansa ottaakseen huomioon tietyt budjettisäännöt ja perusmääräykset, jotka koskevat määrärahojen ottamista varauksiksi, menojen jakamista, oikeusperustoja, valmistelevia toimia ja kokeiluhankkeita. Näin ollen neuvosto ilmoittaa jälleen vastustavansa sitä, että parlamentti käyttää varauksia, joihin liittyy ehtoja, mikä on varainhoitoasetuksen vastaista.
Lisäksi neuvosto on jälleen valinnut alustavan talousarvioehdotuksen ensimmäisen käsittelyn tuloksen Euroopan kehitysrahastoa koskevan budjettikohdan B7-1 tapauksessa, koska rahoituksen tai jopa tilan lisäämiseksi talousarvioon ei ole tarvittavaa oikeusperustaa, ja siksi se ei ole mahdollista. On sitä paitsi muistutettu siitä, että tässä on itsessään kysymys pakollisista menoista.
Haluan päättää tämän lyhyen katsauksen neuvoston toisesta käsittelystä painottamalla sitä, että talousarviomenettely on sujunut hyvässä ilmapiirissä. Kuten aiemmin, keskustelut olivat välillä kiivaita neuvottelujen aikana. Kaikki ovat esittäneet kantansa selkeästi, lyhyesti, joskus pitkästi mutta tehokkaasti. Silloin ei ole kuitenkaan kadotettu näköpiiristä talousarviomenettelyn tavoitetta, joka on sopimuksen saaminen aikaan komission avulla kahden budjettivallan käyttäjän välille, jotta voimme vahvistaa talousarvion, joka mahdollistaa sen, että Euroopan unioni kykenee vastaamaan haasteisiinsa ja ottamaan silloin mahdollisimman hyvin huomioon tilanteen ja kehityksen, jotka ovat odotettavissa varainhoitovuoden aikana ja vuoden 2002 ohjelmassa.
Haluan erityisesti itse ja neuvoston puolesta esittää kiitokseni esittelijä Terence Wynnille, joka toimii budjettivaliokunnan puheenjohtajana, sekä kahdelle esittelijälle, esittelijä Carlo Costa Nevesille ja esittelijä Kathalijne Buitenwegille, sekä kaikille budjettivaliokunnan jäsenille, joiden kanssa olen saanut tehdä yhteistyötä näiden neuvoston puheenjohtajuuden kuuden kuukauden aikana, jolloin en ole pelkästään oppinut tuntemaan yhteisön talousarviomenettelyä vaan myös arvostamaan sitä. Kiitokset huomiostanne.

Costa Neves
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tämän mutkikkaan talousarviomenettelyn monien vaiheiden aikana on ollut mahdollista molempien budjettivallan käyttäjien, Euroopan parlamentin ja neuvoston, rakentavan asenteen ja komission tuen avulla vastata uusiin haasteisiin, varmistaa aiempien sitoumusten noudattaminen ja pysytellä keskeisiltä osin vuoden 2002 ensisijaisissa tavoitteissa. Lopputulos on tasapainoinen, ja on varsin perusteltua korostaa budjettivaliokunnan jäsenten työtä, muiden valiokuntien lausunnon antajien keskeistä panosta, ryhmien vastuuntuntoista mukanaoloa, ministeri Vande Lanotten jota onnittelen toteen näyttämiä puheenjohtajavaltio Belgian neuvottelutaitoja, komission yksikköjen asiantuntemusta haluan mainita erikseen talousarviosta vastaavan pääosaston johtajan Mangassonin , koko komissaarikollegion mielenkiintoa sekä erityisesti talousarviosta vastaavan komission jäsenen Michaele Schreyerin huomiota, josta kiitän häntä nyt. Minä haluan mainita vielä erikseen budjettivaliokunnan sihteerien korvaamattoman avun, jolla oli vaikutusta onnistuneeseen lopputulokseen. He tekivät paljon enemmän kuin heidän tehtävänsä olisivat edellyttäneet.
Kun lopputulosta arvioidaan lyhyesti, on painotettava parempia mahdollisuuksia jatkaa talousarvion täytäntöönpanon parantamista ja sen tehostamista. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset julkilausumat ovat erittäin tärkeitä. Neuvosto on hyväksynyt ensimmäistä kertaa parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksyttyjä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevia tarkistuksia. Tämä avaa mielenkiintoisia yhteistyömahdollisuuksia. Lisäksi on mahdollista tyydyttää uudet tarpeet, jotka johtuvat Marokon kalastussopimuksen toteutumatta jäämisestä, niistä laajentumisen vaikutuksista, jotka ilmenevät portugalilaisten ja espanjalaisten laivastojen uudelleensuuntaamisohjelmaa koskevan rahoituksen kautta ja erityistuesta eräille rajaseuduille. Neljänneksi on mahdollista rahoittaa kolme virastoa, joilla on valtuuksia meriturvallisuuden, lentoturvallisuuden ja elintarvikkeiden aloilla.
Lisäksi talousarviossa annetaan ensimmäinen vastaus niihin haasteisiin, joiden juuret ovat syyskuun 11. päivän terrori-iskuissa, erityisesti poliisi- ja oikeusasioissa sekä ulkoisten toimien alalla. Erityisesti haluan mainita humanitaaristen toimien rahoituksen sekä Afganistanin ja sen naapurivaltioiden jälleenrakentamisen.
Lisäksi korostan eLearning-aloitteeseen liittyvien toimintavalmiuksien tehostamista ja dramaattisen pakolaistilanteen ratkaisemiseen kohdistettua erityishuomiota. Talousarviossa tarkastellaan myös komission uudistukselle annettavaa tukea ja laajentumisen valmistelujen etenemistä. Tähdellisenä kysymyksenä on pidettävä myös sitä, että aiempia sitoumuksia noudatetaan sekä Agenda 2000 -ohjelmaan sisältyvien yhteisen maatalouspolitiikan ja rakennerahastojen yhteydessä että yhteispäätösmenettelyn tuloksena hyväksyttyjen ohjelmien ja ulkoisia toimia koskevan politiikan osalta.
Uudet haasteet saavat tietysti tavalliseen tapaan lopullisen muotonsa vasta tulevaisuudessa. Puhun erikseen seuraavista niistä: otsakkeesta 3 sisäiset asiat , otsakkeesta 4 ulkoiset toimet ja otsakkeesta 5 hallintomenot menoihin tarvittaviin määrärahoihin kohdistuu suunnaton paine, eikä se seikka, että tällä hetkellä tilanne on hallinnassa, saa johtaa meitä harhaan. Ongelmat tulevat uudestaan esiin lähivuosina ja niiden ratkaiseminen on yhä vaikeampaa. Tässä yhteydessä pahoittelen tämänhetkisistä rahoitusnäkymistä johtuvaa talousarvion rakenteellista jäykkyyttä, jonka takia joissakin otsakkeissa on ruhtinaalliset rahavarat, kun taas toisissa tilanne käy yhä hankalammaksi. Voiko kukaan käsittää, että näin hankalassa tilanteessa monilla aloilla, kuten ulkoisissa toimissa, on vuonna 2000 ollut käytössä 11 miljardin euron määrärahat, noin 14 prosenttia kokonaismenoista? Olisipa meillä rohkeutta tehdä ajoissa ratkaisuja, jotka ovat tässä tapauksessa ilmiselviä. Samalla on tarpeen todeta taas kerran, että talousarvion menojen jakaminen pakollisiin ja ei-pakollisiin menoihin on täysin vanhentunut menettelytapa, ja että demokratian kaikkein alkeellisimpien periaatteiden valossa ei voida sallia, että parlamentin tosiasiallinen toimivalta rajoittuu ei-pakollisiin menoihin, jotka muodostavat noin puolet talousarviosta, eikä ymmärtää, ettei parlamentilla ole tulojärjestelmää koskevaa toimivaltaa.
Vuoden 2002 talousarvio on valmis, ja toivon, että hyväksytte sen. Mitä tulee parlamentin tuleviin tehtäviin ja sen uuteen rooliin talousarviomenettelyssä, olemme valmiita ottamaan haasteen vastaan. Suurkiitokset kaikille vielä kerran!

Buitenweg
. (NL) Arvoisa puhemies, täällä on jo kiitetty komission jäsen Schreyeriä, puheenjohtajavaltio Belgiaa panostuksestaan sekä kaikkia kollegoja ja henkilöstön jäseniä. Siksi haluan kiittää erityisesti kollegaani, esittelijä Costa Nevesia, kaikesta hänen työstään kuluneen vuoden aikana. Kiitokset hänen rauhallisuudestaan ja huolellisuudestaan hänen tehdessään työtä, valmiudesta suhtautua vakavasti muiden, myös pienten ryhmien, panokseen, sekä tavasta, miten hän onnistui saamaan kaikki yksimielisiksi neuvottelujen aikana, mikä ei ollut lainkaan vähäpätöinen suoritus.
Talousarviomenettelyn alussa vuoden 2002 talousarviossa ongelmia näytti aiheuttavan ennen kaikkea otsake 5. Esittelijänä olin siitä luonnollisesti iloinen. Kuitenkin nyt joulukuussa voimme sanoa, että esittelijä Costa Neves otti jälleen itselleen tärkeimmän roolin, sillä nyt myös otsake 4 natisee jälleen liitoksissaan. Meidän on pitänyt täydentää talousarviota kolmantena vuonna peräkkäin 200 miljoonalla joustovälineen kautta. Rahaa siis kerätään edelleen, jotta Euroopan unionin poliittiset tehtävät voitaisiin rahoittaa. Myös tänä vuonna on kuitenkin onnistuttu saamaan aikaan sopimus neuvoston kanssa. Mitä tulee minun ryhmääni, emme ole tukeneet tätä mitenkään lämpimästi, ja tämä liittyy täysin talousarviomenettelyn uskomattomiin rituaaleihin ja tapoihin.
Neuvoston puheenjohtaja ylistää yhteisön talousarviomenettelyä, ja pitää paikkansa, että tämä menetelmä kyllä johtaa lopultakin aina sopimukseen, mutta vuosittainen budjettiriihi on kyllä ennen kaikkea jotenkin järjetön prosessi. Komissio tekee ehdotuksen, neuvosto poistaa siitä tehokkaasti jonkin verran rahaa, parlamentti lisää siihen vielä jonkin verran lisää, ja sitten meidän on yritettävä saada jotakin aikaan surullisenkuuluisissa neuvotteluissa. Olen leikitellyt ajatuksella, että pysäyttäisin budjettiriihen ja jättäisin jotkin neuvoston vähennykset, esimerkiksi EY:n tuomioistuimeen liittyvät vähennykset, otsakkeeseen 5 yksinkertaisesti ennalleen. Minusta vaikuttaisi järkevältä antaa neuvoston joskus kohdata seuraukset toimistaan ja yksipuolisesta päähänpinttymistään jäädä reilusti alle rahoitusnäkymiin sisältyvien enimmäismäärien. Valitettavasti en tehnyt niin. Kuulen huomautuksia siitä, että niin olisi pitänyt tehdä. En tehnyt niin, koska muuten kärsimään olisivat taas joutuneet väärät kohteet.
Tämä käsitys vastuun ottamisesta sopii hyvin yhteen ajatuksen kanssa, jota myös ehdotimme ensimmäisessä käsittelyssä: hallitusten päämiesten ja ministerien poliittisten lupausten mukana on oltava rahoitussuunnitelma. Olemme hankkineet tarvittavaa kokemusta Balkanin jälleenrakentamisesta, ja minusta vaikuttaa oikeudenmukaisemmalta ja rehellisemmältä, että tulevaisuudessa ilmoitetaan, tarvitaanko uusiin tehtäviin myös uutta rahaa - tämä on silloin samalla lupaus - tai että esimerkiksi kriisialueelle annettavaan tukeen on tarpeen tehdä vähennys Lähi-idän rauhanhankkeissa tai hankkeissa seksuaalisen väkivallan torjumiseksi Etelä-Afrikassa. On joka tapauksessa ollut voitto, että Afganistanille annettava apu on tämän kerran ollut merkittävä osa neuvotteluja, ja toisin kuin Balkanin tapauksessa, nyt ei ole ensin annettu ulkoisia lupauksia avustajien konferensseissa, minkä jälkeen on ryhdyttävä paikkailemaan talousarviota, vaan näistä asioista on keskusteltu neuvotteluissa. Toivon, että tässä ei ollut sattumalta kysymys suotuisasta ajoituksesta vaan suotuisan kehityksen alusta.
Toinen outo näkökohta talousarviomenettelyssä on talousarvion täytäntöönpano, ja myös me parlamenttina syyllistymme tyhjiin lupauksiin. Silloin haluamme kymmeniä miljoonia euroja lisää esimerkiksi Etelä-Amerikkaa varten, ilman että tiedämme tarkalleen, miksi ainoastaan 60 prosenttia edellisen vuoden rahoista on käytetty. Lisäksi päätämme joka vuosi uudelleen - tämä ei ole mikään syy jättää tekemättä niin tänä vuonna - valvoa paremmin ja myös ohjailla komission suorittamaa talousarvion täytäntöönpanoa. Siksi ryhmäni asettaa tämän etusijalle valmisteltaessa vuoden 2003 talousarviota.
Arvoisa puhemies, ryhmässäni ollaan hyvin tyytyväisiä pieniin muutoksiin ulkoisten toimien menoissa neuvoston talousarviossa. Kysymys ei ole suuresta rahasummasta, mutta tällä on paljon merkitystä. Nyt on selvää, että parlamentti antaa tästä lähtien myös arvion neuvoston talousarviosta toiminnallisten menojen osalta, mikä on voitto.
Arvoisa puhemies, talousarvio on väline eikä tavoite. Siitä rahoitetaan toimintamme kansalaisten hyväksi Euroopassa ja muualla, ja jos on olemassa iskulause, josta eurooppalaiset päättäjät eivät voi saada kyllikseen, silloin se kuuluu kyllä näin: "Euroopan on tultava lähemmäksi kansalaisia." Nyt on vähän kansalaisia, jotka ovat niin lähellä meitä kuin Ixellesin kaupunginosan asukkaat, naapurimme Brysselissä, ja siksi olen erittäin tyytyväinen edessämme olevan päätöslauselman kohtaan, jossa meitä pyydetään selvittämään hyvin, mitä tarvitsemme ja kuinka voimme huolehtia siitä, ja ottamaan huomioon myös ympäristön asukkaiden edut, ennen kuin kehitämme suunnitelmia parlamentin uusista rakennuksista.
Kiitokset puhemiehistölle kaikista ponnisteluista, ja toivon, että suunniteltu kuulemisistunto johtaa hyviin tuloksiin myös monumentaalisen vanhan asemarakennuksen säilyttämisessä. On tärkeää esittää suurenmoisia näkemyksiä, mutta on myös tärkeää tarkastella juuri käytännön seurauksia.

Colom i Naval
Arvoisa puhemies, ensiksi haluaisin pyytää anteeksi täysistunnolta sitä, että joudun poistumaan, koska minulla on hetken kuluttua varapuhemiehen tehtävästä johtuvia velvollisuuksia ja sen vuoksi en pysty osallistumaan koko keskusteluun.
Mietintö, joka minulla on kunnia esitellä, on tärkeä panos yhteisön talousarvio- ja suunnittelujärjestelmälle. Sovimme 20.heinäkuuta 2001 annetun yhteisen julistuksen pohjalta, että luomme komission toimintaa suunnittelevan ja tarkastavan järjestelmän, joka koskee rahoitusnäkymiä. Sen tarkoituksena oli toimia budjettivallan käyttäjän päätöksenteon oppaana, luoda katsaus kunkin otsakkeen käytettävissä oleviin marginaaleihin ottaen huomioon yhteispäätöksenä hyväksyttyjen ohjelmien kokonaismäärärahat ja helpottaa uuden, edellä mainittuun yhteiseen julistukseen perustuvan arviointimenettelyn täytäntöönpanoa.
Elämme parhaillaan tärkeää varainhoitovuotta ja ensimmäisen kerran - olemme siitä komissiolle kiitollisia - meille tarjoutuu mahdollisuus tutustua otsakkeiden 3 ja 4 suunnitteluun, joka koskee meidän toimintojamme. Meitä kiinnostaa eräs hyvin metodologinen kysymys siitä, kuinka tulevaisuudessa suunnitellaan jo käynnissä olevia ohjelmia. Ainoastaan yksi asia huolestuttaa meitä: joihinkin ohjelmiin, joihinkin talousarvion kohtiin sisällytetään tuleva inflaatio sellaisen tekijän avulla, jota komissio kutsuu deflaattoriksi ja jota meidän mielestämme pitäisi pikemminkin kutsua inflaattoriksi.
Meillä on siinä tekninen ristiriita. Rahoitusnäkymät ilmaistaan kiinteinä hintoina, kun taas suunnittelu tehdään kunkin vuoden nykyhinnoilla. Lopputulos: emme itse asiassa tiedä, milloin pääsemme yhteisymmärrykseen ja mitä lukuja meillä on viimeiselle varainhoitovuodelle, koska ne riippuvat todellisesta inflaatiosta. Jokainen, joka on ollut ammattiyhdistystoiminnassa, tietää että tilastoilla voidaan valehdella monin tavoin ja tämä on yksi niistä: sekoitetaan kiinteät hinnat ja nykyhinnat; ja siksi en puhu tästä enempää.
Annan teille esimerkin: piilottamalla tulevan inflaation puiteohjelmaan komissio tulee vuosia 2002-2006 koskevissa luvuissa siihen tulokseen, että vuosittaiset määrärahat nousevat 14,3 prosenttia. Inflaatio kätkee meiltä sen, että pohjimmiltaan meillä on ainoastaan 4,9 prosentin nousu. Se on varsinainen nousu. Toinen luku, jopa 14 prosentin ero, on inflaatio. Juuri tästä emme pidä.
Komissio lausui aikaisemmin budjettivaliokunnassa, että euron myötä inflaatio on kuollut. Luojan kiitos, hyväksyn sen, mutta olen epäilevä Tuomas ja näissä asioissa uskon vasta sitten, kun näen. Kun on todistettu, että inflaatio on kadonnut, hyväksyn sen, että poistetaan tällainen erottelu kiinteisiin hintoihin ja nykyhintoihin ja tässä on meidän näkemyksemme ydin. Muilta osin pidämme komission työtä erinomaisena. Meidän huolenamme on todellakin välttää teidän menetelmällänne syntyvä tila, jossa mitä suurempi todellinen inflaatio on, sitä suurempi on käytettävissä oleva marginaali.
Se on järjetöntä, ja sen vuoksi meidän päätöslauselmaesitykseen sisältyvä pyyntömme on hyvin yksinkertainen: jos komissio katsoo syystä tai toisesta tarpeelliseksi jatkaa työskentelyä nykyhinnoilla, tehköön se niin, mutta ilmaiskoon se parlamentille antamansa tiedot myös kiinteinä hintoina. Tämä on meidän mietintömme keskeinen asia. Lisäksi haluaisin onnitella komissiota siitä ponnistuksesta, jonka se on tehnyt antaessaan meille ensimmäistä kertaa nämä tiedot.

Wynn
. (EN) Arvoisa puhemies, olen tämän mietinnön jokseenkin odottamaton esittelijä. Mietintö on minun nimissäni, koska henkilö, joka teki kaiken tätä koskevan työn, rahoitusnäkymien pysyvä esittelijä, Colom i Naval, päätti asiaa tarkoin harkittuaan, että hän ei voi esittää tätä parlamentille. Tiedän hänen syynsä. Olen puhunut hänen kanssaan niistä. Voin kunnioittaa näitä syitä, mutta minua hieman surettaa se, että hän ei esitä tätä mietintöä minun sijastani.
Kolmen viimeisen vuoden aikana joustoväline on ollut talousarvion keskeisin näkökohta, ja se on jättänyt kaiken muun varjoonsa. Tässä tapauksessa me käytämme sitä kahdessa ohjelmassa, kuten minua edeltävät puhujat ovat sanoneet. Minun ei tarvitse ottaa tätä tässä esille, mutta haluan kuitenkin mainita yhden pienen ongelman, jota me emme ole vielä ratkaisseet, toisin sanoen, mistä jäljellä olevat rahat - 27 miljoonaa euroa Espanjan kalastusalusten toimintasuunnan muuttamista varten - löydetään ensi vuoden jälkeen tulevaan talousarvioon. Ratkaistakseen tämän ongelman komissio tulee varmaan olemaan luova ja kekseliäs suunnitellessaan ensi vuoden talousarviota - varmistaakseen, että nämä rahat löytyvät, sillä tätä aivan varmasti odotetaan.
Kun toimielinten välisestä sopimuksesta sovittiin, joustoväline oli yksi niistä aiheista, jonka molemmat osapuolet hyväksyivät vastahakoisesti - vastahakoisesti meidän puolelta, koska kyseistä sopimusta vastustettiin paljon joka tapauksessa. Älkää unohtako, että se hyväksyttiin parlamentissa yksinkertaisella enemmistöllä, mutta ei määräenemmistöllä. Se oli jo ihan oma kysymyksensä. Neuvosto ei muutenkaan pitänyt tästä ajatuksesta. Jos muistan oikein, komissio ehdotti tätä ratkaisuksi umpikujaan. On hyvä asia, että tätä ehdotettiin, sillä se on "pelastanut meidän nahkamme" kolmen viimeisen vuoden aikana. Ensimmäisessä tapauksessa kyse oli suuresta keskustelusta siitä, miten Kosovon operaatio rahoitetaan. Neuvosto ei halunnut käyttää sitä, ja me päätimme asiasta viime hetkellä, jos muistatte tämän istuntosalin kuuluisan tapauksen, jolloin meillä kullakin oli kaksi äänestysluetteloa. Viime vuonna kyse oli siitä, miten rahoitamme Serbian operaation. Tämä oli itsessään ongelma, ja nyt tässä tapauksessa meidän on ratkaistava, miten rahoitamme alusten toimintasuunnan muuttamisen sekä rajat ylittävät aloitteet.
Nämä kolme viimeistä vuotta ovat osoittaneet rahoitusnäkymien heikon rakenteen. Olen varma, että jäsen Colom i Naval olisi painottanut tätä seikkaa. Olemme tilanteessa, jossa rahoitusnäkymillä on suuria vaikeuksia otsakkeissa 3, 4 ja varsinkin 5. Jolleivät parlamentti ja neuvosto pääse jonkinlaiseen sopimukseen siitä, miten nämä otsakkeet rahoitetaan tulevaisuudessa, voimme kaikki nähdä seuraukset. Tämä on seurausta laajentumista edeltävistä toimista, eikä välttämättä itse laajentumisesta. Laajentumista edeltävät valmistelut ovat yhtä suuri ongelma kuin itse laajentumista koskeva kysymys.
Meillä on myös Afganistanin tarpeet tai ehkä minun pitäisi sanoa Afganistanin tuntemattomat tarpeet. Mitä me aiomme tehdä tässä? Mitä me teemme, jos toivottu rauhansopimus syntyy Lähi-itään? Mistä ne rahat saadaan? Tällä hetkellä otsakkeessa 4 ei ole enää tilaa. Olen kuullut huhuja, että komissio ehkä ehdottaa ylimääräistä joustovälinettä otsakkeelle 4. Jos se tekee näin, tämä on tervetullut lisäys, mutta aikooko neuvosto hyväksyä sen, on aivan eri kysymys. Tämä pää piiloon -asenne ei voi jatkua, jos me yritämme tosissamme hoitaa unionin talousarviota ja veronmaksajien menoja tulevaisuudessa.
Puheenjohtajavaltio Belgian kanssa käyty toinen neuvottelu oli 100-prosenttisesti parempi kuin ensimmäinen neuvottelu, joka oli ajanhukkaa, kuten totesin viime kerralla. Tällä kertaa oli ainakin mukava asioida belgialaisten kanssa, kuten myös viime kerralla, kun toimin vuoden 1994 talousarvion yleisesittelijänä.
On olemassa alueita, joista olemme eri mieltä, kuten otsake 3, josta olemme aina olleet eri mieltä. Yksi otsakkeen 5 tärkeimmistä alueista, joista olemme eri mieltä, on komission uudistusohjelmalle antamamme tuki, erityisesti henkilöstösuunnitelmalle ja tarvittaville paikoille. Vaikka olemmekin sopineet henkilöstösuunnitelmasta, talousarviovaliokunta äänesti, että kolmasosa näistä paikoista sijoitetaan varauksiin, vaikkakin yhden äänen enemmistöllä. Koordinaattorit ja esittelijä tekevät kovasti työtä, jotta pääsisimme tilanteeseen, joka turvaa määräenemmistön torstaina, sillä jos me emme pääse tähän, me ehkä päädymme neuvoston kantaan, jossa ei tueta komission uudistusprosessia, kuten me haluamme tehdä.
Olen nähnyt kirjeen, jonka komission jäsenet Schreyer, Kinnock ja de Palacio ovat kirjoittaneet ja jossa he toteavat, että varauksien vapauttamista koskevat ehdot on täytetty. Jos en olisi budjettivaliokunnan puheenjohtaja, sanoisin, että yhdyn tähän käsitykseen, mutta koska olen budjettivaliokunnan puheenjohtaja, en voi mitenkään sanoa tällaista. Haluaisin teidän tietävän, että toivottavasti torstain äänestyksen ja lähitulevaisuuden välisenä aikana voimme kaikki olla tilanteessa, jossa näemme komission ehdotusten tuottavan hedelmää ja voimme jatkaa työtämme ja tehdä Euroopasta sellaisen paikan kuin kansalaiset toivovat sen olevan eikä liittää sitä siihen mystiikkaan, jota se edustaa aivan liian monelle kansalaiselle tällä hetkellä.

Turchi
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, toimeenpanosta vastaavan komission vuosikertomus Euroopan laajuisista verkoista tarjoaa yleiskuvan yhteisön avusta Euroopan laajuisten verkkojen kolmella pääalueella - liikenteen, energian ja tietoliikenteen aloilla. Apu on peräisin joko unionin yleisestä talousarviosta tai muista yhteisön lähteistä, kuten EIP:stä ja koheesiorahastosta. Kertomus on mielestäni kokonaisuudessaan hyvä, jos lisäksi otetaan huomioon, että 1999 oli ratkaiseva vuosi tällä alalla: vuonna 1999 nimittäin muutettiin varainhoitoasetusta, hyväksyttiin rahoituskehys vuosiksi 2000-2006 ja luotiin liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline ISPA. Tuona vuonna 50 prosenttia rahoituksesta suunnattiin liikenteen infrastruktuuriin liittyviin toimiin sekä Galileon määrittämiseen uudeksi ja ensisijaiseksi TEN-hankkeeksi. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö olisi mitään, mistä komissiolle voitaisiin huomauttaa; huomautettavaa löytyy etenkin meille esitetyn kertomuksen luonteesta, ei Euroopan laajuisten verkkojen täytäntöönpanosta.
Kertomuksen ensimmäinen kohta, jota haluan käsitellä, koskee TEN-hankkeiden laadulliseen kehittämiseen liittyvien viittausten puutetta. Hankkeiden aloittaminen ja loppuun saattaminen on hyvin usein vaatinut paljon oletettua enemmän aikaa menettelyjen erilaisuuden ja koordinointivajeen takia. Muutamissa tapauksissa jäsenvaltioiden prioriteetit ovat poikenneet toisistaan, ja joko julkisen tai yksityisen kumppanuuden (partnershipin) käsitettä ei ole vielä kovin pitkälle kehitetty. Näin ollen komission olisi tulevaisuudessa välttämättä liitettävä kertomuksiinsa hankkeita koskevia lisätietoja, esimerkiksi alkuperäisiä suunnitelmia, aikatauluja sekä saavutettuja tuloksia. Täten lisättäisiin etenkin avoimuutta ja sen seurauksena mahdollisuuksia tehokkaaseen ja antoisaan tilannevalvontaan.
Toiseksi TEN-verkkojen taloudelliseen arviointiin olisi sisällytettävä myös paikallisista, alueellisista ja kansallisista sekä yksityisistä talousarvioista peräisin olevaan rahoitukseen liittyviä tietoja, kun otetaan huomioon, että näistä lähteistä on peräisin noin 80 prosenttia kaikista tietolähteistä. Näin voitaisiin luoda yleiskuva rahoituksen tilasta ja valvoa jäsenvaltioissa tehtyjen sitoumusten pitävyyttä.
Kolmanneksi katson, että TEN-verkoille osoitetut taloudelliset varat on liiaksi sidottu jatkuviin muutoksiin, joihin liikenteen alalla on vastattava. Yleisestä talousarviosta rahoitettujen TEN-toimien osuus vähenee jatkuvasti, kun taas EKP:n luotot kattavat yli kolme neljännestä alan rahoituksesta, mitä on syytä korostaa. TEN-liikenteen rahoituspakettia olisi mielestäni tarkistettava ja mukautettava todellisia tarpeita vastaaviksi ottamalla huomioon seuraukset etenkin muilla aloilla, kuten ympäristön alalla.
Lopuksi katson, että olisi tarpeen pohtia vakavasti tieliikenteen kysymystä, sillä sen jatkuva kasvu on vastoin TEN-verkkojen perustamisen yhteydessä asetettuja tavoitteita. Tämä johtuu mielestäni ylikansallisen yhteistyön puutteesta, joka uhkaa vääjäämättä rautatiejärjestelmän toimivuutta ja kehittämistä. Tämän ongelman korjaamiseksi on mielestäni siirrettävä vähitellen huomiota Essenin ensisijaisista hankkeista ja kansallisista infrastruktuurihankkeista kohti kauttakulkuhankkeita ja ylikansallisia hankkeita, jotta voidaan vahvistaa kestävää liikennepolitiikkaa ja edistää eri liikennemuotojen yhdistämistä.
Lopuksi haluaisin viitata myös talousarvioon, jonka hyväksymiseen olemme valmistautumassa. Olemme mielestäni tulleet nyt kahden sellaisen tärkeän poliittisen tien päähän, jotka heijastelevat muuttuneessa kansainvälisessä tilanteessa syntyneitä lisätarpeita. Jätimme toisessa käsittelyssä laajan marginaalin Afganistanille ja sen lähialueille toimitettavalle avulle, ja neuvoston kanssa olemme sopineet 488 miljoonan euron suuruisesta tuesta Aasian kehitysmaiden kanssa harjoitettavaan yhteistyöhön. Olemme siis jälleen kerran osoittaneet poliittista mielenkiintoa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa kohtaan ja antaneet sille tukemme.
Tämänkaltaisessa tilanteessa unionin poissaolo ei tullut kysymykseen, eikä myöskään tullut kysymykseen harkita parlamentin jättämistä neuvoston selväsanaisesti esittämän vaatimuksen ulkopuolelle. Tämä ei toisaalta tarkoita, että kaikki menisi hyvin ja ettei kritiikille olisi sijaa. Minun on kuitenkin onniteltava etenkin esittelijä Costa Nevesia, jäsen Buitenwegiä ja koko sihteeristöä, jotka ovat auttaneet ja tukeneet meitä myös vaikeina hetkinä.

Schreyer
Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri Vande Lanotte, hyvät parlamentin jäsenet, voimme olla ylpeitä talousarvioneuvottelujen tuloksesta. Talousarvioneuvottelujen aikana, siis alustavan esityksen laatimisesta tähän päivään asti kuluneena aikana, yhteisön talousarviolle on asetettu paljon uusia vaatimuksia. Maailman politiikan tapahtumat, syyskuun 11. päivän terroristi-iskut, Afganistanin sota ja Lähi-idän kriisi ovat synnyttäneet uusia vaatimuksia. Tänä vuonna esiintyneet maatalousalan kriisit ovat synnyttäneet uusia vaatimuksia myös seuraavalle varainhoitovuodelle, ja kansalaisten muuttuneet odotukset on otettava huomioon. Onnistuimme yhdessä mukauttamaan vuoden 2002 talousarvion näihin uusiin haasteisiin, ja kun otetaan huomioon Euroopan unionia kohtaan usein esitetty arvostelu, tätä hyvää tulosta pitäisi ehdottomasti korostaa.
Esittelijä Costa Neves, tämä onnistui etenkin teidän erittäin maltillisen ja sovittelevan neuvottelutapanne ansiosta, ja esitämme teille siitä lämpimät kiitokset! Tämä onnistui budjettivaliokunnan puheenjohtajan Terry Wynnin vakuuttavan, mutta samalla kuitenkin myös myöntyväisen toimintatavan ansiosta, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Vande Lanotte, tämä onnistui teidän ratkaisevalla hetkellä osoittamanne taitavan neuvottelujen johdon ansiosta, ja koko komission puolesta haluaisin lämpimästi kiittää hedelmällisestä yhteistyöstä teitä kaikkia ja esittelijöitä Buitenwegiä ja Colom i Navalia, koko valiokuntaa sekä myös teitä, esittelijä Turchi.
Haluaisin mainita myös jäsen Seppäsen. Hänellähän oli historiallinen tehtävä hänen laatiessa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön viimeistä talousarviota koskevaa mietintöä. Melkein historiallisena voidaan pitää myös yhteisön talousarvion suuruutta, nimittäin EU:n talousarviokiintiötä. Talousarvion osuus Euroopan bruttokansantulosta on ensi vuonna alhaisempi kuin koskaan koko 1990-luvulla. Se on vain 1,03 prosenttia Euroopan bruttokansantulosta. EU:n talousarvio jää siten 4,6 miljardia euroa ensi vuoden rahoitussuunnitelmassa aiottua summaa pienemmäksi. 4,6 miljardia euroa on lähes 5 prosenttia yleisestä talousarviosta tai toisin muotoiltuna, rahoitussuunnitelmassa oli laskelmoitu, että vuoden 2002 talousarvio voisi olla 5 prosenttia nyt päätettävää talousarviota suurempi.
Painotan tätä ensinnäkin siksi, että se on osoitus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta Euroopan tasolla, ja arvoisa ministeri, siksi että yhteisön talousarvio jää täten jäsenvaltioiden talousarvioiden keskimääräistä kasvuvauhtia heikommaksi. Sitäkin on painotettava.
Toiseksi, tämä tulos lisäksi osoittaa, että uusien rahoitustehtävien hoitamista varten luotiin neuvotteluvara, ja mainitsen tämän erityisesti laajentumisen kustannuksista käytävää keskustelua silmällä pitäen. Tämä siis merkitsee sitä, että Eurooppaa, Euroopan talousarviota, on valmistettu uusien tehtävien vastaanottoon.
Afganistanin auttaminen maan rauhanomaisen kehityksen turvaamiseksi on uusi tehtävä, josta Euroopan unioninkin pitäisi ja josta se aikookin kantaa vastuuta. Vuoden 2002 talousarvioon sisältyy ensimmäinen sitä koskeva ennalta varautuminen: humanitaariseen apuun varattuja määrärahoja on lisätty 130 miljoonalla eurolla. Se on hyvä tulos, varsinkin kun otetaan huomioon, että olisi kohtalokasta vähentää sitoumustamme Balkanin alueella. Niin ei saa käydä, ja niinpä Balkania varten on käytössä sama summa kuin tänä vuonna, ja osa siitä voitiin ottaa käyttöön jo nyt tämän varainhoitovuoden lopussa.
Palestiinankin avustamista on jatkettava. Maksamme yhdessä muiden rahoittajien kanssa osan tulojen menetyksestä, joita Palestiinan itsehallintoviranomaiselle on aiheutunut siitä, että Israel pitää hallussaan tullimaksuja konfliktin laajentumisen vuoksi. Palestiinassa valvotaan tiukasti näiden varojen käyttöä. Kansainvälinen valuuttarahasto valvoo sitä, eikä varojen väärinkäytöstä aseostoihin ole mitään merkkejä. Sitä ei missään nimessä voitaisi hyväksyä.
Euroopan unioni tukee terveydenhuoltoa sekä koulutusjärjestelmää. Lahjoitusten avulla haluamme mahdollistaa rauhanprosessin toteutumisen. Se on meidän tavoitteenamme, ja olen erittäin iloinen, että ministeri Peres eilen neuvoston lehdistötilaisuudessa painotti Israelinkin pitävän Palestiinalle myönnettävää rahoitusapua tärkeänä.
Euroopan unioni on ottamassa lisää vastuuta maailman politiikasta, ja se on hyvä asia. Se merkitsee entistä tiiviimpää sitoutumista siviilikriisinhallintaan. Siihen tarvitaan rahavaroja, ja te kyllä tiedätte, ja budjettivaliokunnan puheenjohtajakin vielä kerran painotti, että talousarviota koskevat säännöt estävät meitä käyttämästä muualta vapautuvia varoja noin vain ulkopolitiikan ylimääräisiin menoihin. Emme voi noin vain käyttää 400 tai 500 miljoonaa euroa ulkopoliittisten kriisien ratkaisuun niistä 4,6 miljardista eurosta, jonka verran vuoden 2002 talousarvio jää rahoitussuunnitelmassa kaavailtua määrää pienemmäksi. Emme voi talousarvion ylijäämästäkään käyttää tuosta vain varoja uusista vaatimuksista aiheutuvien menojen rahoitukseen. Tästä syystä komissio ehdotti, että neuvosto, parlamentti ja komissio sopivat ylimääräisen varauksen käyttöönotosta tätä uutta ulkopoliittista sitoumusta varten, ja minusta se on oikeastaan ihanteellinen keino, jonka avulla rahoitussuunnitelman muuttaminen voitaisiin välttää ja jonka avulla toisaalta voitaisiin kohdata ja täyttää yhteisön uudet haasteet yhteisön menettelyin, ja Laekenin Eurooppa-neuvoston olisi hyvä suositella tätä ratkaisua.
Uutta vuoden 2002 talousarviossa ovat määrärahat, jotka on tarkoitettu oikeudellista yhteistyötä koskevia toimenpiteitä, muun muassa Schengenin tietojärjestelmää ja Eurojustia varten. On jotakin aivan uutta, että komission talousarviossa varataan varoja tähän tarkoitukseen.
Uusi asia on myös tähän mennessä Marokon edustalla olevilla vesillä kalastaneiden Espanjan ja Portugalin kalastuslaivastojen rakenneuudistusohjelma. Mitä tulee tähän erikoisohjelmaan varattuihin 197 miljoonan euron suuruisiin määrärahoihin sekä myös ohjelman käytännön hahmotteluun ja rahoitukseen joustovarauksen avulla, komissio pitää myönteisenä, että budjettivallan käyttäjä noudatti komission ehdotusta. Ei ollut todellakaan helppoa saada aikaan sopuratkaisua siitä, että vuoden 2002 talousarviossa varataan ylimääräisiä varoja raja-alueiden vaatimuksiin. Kompromissi, jossa molempiin tarkoituksiin päätettiin myöntää ylimääräisiä varoja vuodeksi 2003, on hyväksyttävä, ja voin vakuuttaa, että komissio laatii asianmukaisia vuotta 2003 koskevia rahoitusehdotuksia, jotta Espanjan ja Portugalin laivastojen rakenneuudistukseenkin saadaan tarvittavat määrärahat.
Lisävaroja saavien ohjelmien ripeä täytäntöönpano on nyt Espanjan ja raja-alueiden asia, ja komissio tukee niitä siinä. On nimittäin selvää, että Espanjan väestö ja kalastajat samoin kuin raja-alueiden pienet ja keksisuuret yritykset odottavat nyt sitä.
Tänäkin vuonna parlamentti tuki talousarvioneuvottelujen yhteydessä komissiota sen uudistusprosessissa, ja vieläpä todella merkittävästi. Komission puolesta haluaisin lausua siitä erityiset kiitokset. Haluan kuitenkin ottaa puheeksi yhden kohdan, nimittäin erittäin tärkeän kohdan, joka liittyy toistaiseksi suunniteltua 105:tä uutta virkaa koskevaa varausta. Päätitte budjettivaliokunnassa kaksi edellytystä varauksen vapauttamiselle. Komission on ensinnäkin esitettävä pysyvää varhaiseläkejärjestelmää koskeva ehdotus. Se sisältyi jo komission henkilöstöpolitiikan suuntaviivoihin, ja komissio aikoo neuvotella henkilöstösääntöjen muuttamista koskevasta ehdotuksesta.
Toinen edellytys on talousarviota koskevien päätösten ja komission työohjelman yhteensovittaminen. Mehän keskustelimme siitä tänä aamuna, ja ensi vuodesta lähtien komissio lupaa esittää merkittävimmät talousarvioon vaikuttavat aloitteet entistä aikaisemmin. Minä voin myös itse vakuuttaa teille, että tuen tätä asiaa, jotta talousarvioprosessissa on ajoissa selvää, miten uudet lainsäädäntöehdotukset vaikuttavat seuraavan vuoden talousarvioon. Toivon, että saamme aikaan hyvän tuloksen tässäkin asiassa.
Maatalouden kannalta vuosi 2002 on tärkeä vuosi. Maatalouspolitiikassa on tehtävä välitarkistus. Maatalousbudjetti kasvaa ensi vuonna keskimääräistä vähemmän, vain 0,5 prosenttia, vaikka talousarviosta on esimerkiksi varattu 400 miljoonaa euroa suu- ja sorkkataudista aiheutuneiden menojen maksamiseen ja vaikka esimerkiksi naudanliha-alan käytettävissä on yhteensä 8 miljardia euroa. Uudistuksen, tämän välitarkistuksen tarkoituksena on rahoituksellisen ulottuvuuden lisäksi maatalouspolitiikan tavoitteenasettelu, ja toisella pilarilla, maaseudun kehittämisellä, on siinä tärkeä merkitys.
Mitä tulee Sapard-ohjelmaan, liittymistä edeltävään maatalousapuun, uutta ohjelmaa koskeva ehdotus ei ole komission mielestä edelleenkään oikea ratkaisu. Vuosi 2002 on erittäin tärkeä vuosi myös Euroopan unionin laajentumisen kannalta. Kehittyneimpien valtioiden kanssa käytävät neuvottelut on saatava päätökseen, mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että saatamme päätökseen talousarvioon vaikuttavat maatalouspolitiikkaa, rakennepolitiikkaa ja itse talousarviota koskevat neuvottelut.
Neuvosto aikoo vahvistaa tätä talousarvion lukua koskevan neuvotteluasemansa ensi vuoden kesäkuun loppuun mennessä. Talousarvion luku on jäsenyysneuvottelujen kruunaava päätös. Komissio on jo päättänyt laatia ehdotuksen, jossa Agenda 2000 -hankkeessa uusille jäsenille vuosiksi 2004, 2005 ja 2006 vahvistetut määrärahat eivät ylity. Tämä vahvistettiin myös toimielinten välisessä sopimuksessa. Siinä mielessä komissio odottaa budjettivallan käyttäjän kannattavan sitä, ettei käytössä ole enemmän mutta ei vähemmänkään kuin nämä vuosittaiset määrät.
Vuosi 2002 on myös vuosi, jolloin yhteisön perussopimusuudistusten valmistelukunta aloittaa työnsä. Parlamentin varainhoitoa koskevan toimivallan pitäisi olla valmistelukunnan tärkeä tulevaisuuden aihe. Vuoden 2002 talousarvioneuvotteluissa saavutettiin kunnioitettava lopputulos, jolla pystytään vastaamaan haasteisiin. Tulevaisuutta ajateltaessa pitäisi kuitenkin olla selvää, että Euroopan parlamentille on vihdoinkin myönnettävä täydet varainhoitoa koskevat toimivaltuudet. Se on Euroopan unionin demokraattisen kehityksen koetinkivi.
  

Tajani
Arvoisa puhemies, haluaisin ilmoittaa, että puheenjohtaja Verhofstadtin ja pääministeri Berlusconin tapaamisen lopuksi saavutettiin yhteisymmärrys eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä. Italia allekirjoittaa ehdotuksen, mutta Italian parlamentille on jätetty välttämätön puheenvuoropyyntö Italian perustuslain muuttamiseksi siltä osin kuin eurooppalainen pidätysmääräys on vastoin maan perustuslakia, kuten jotkut perustuslakituomioistuimen emerituspuheenjohtajat ovat esittäneet. Italian pääministeri on siis vedonnut uudelleen parlamenttiin, jotta tämä itse muuttaisi perustuslakia. Nyt on alkamassa lehdistötilaisuus, jossa tiedotetaan asiasta.

Puhemies
Kiitän teitä, jäsen Tajani. Tämä on mielestäni kaikille hyvä uutinen.
  

Salafranca Sánchez-Neyra
Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää talousarvion yleisesittelijää, jäsen Costa Nevesia ponnisteluista saavuttaa tasapainoinen, kohtuullinen ja tämän parlamentin etuoikeuksia ja toimivaltaa kunnioittava talousarvio.
Nyt on kyse mahdollisimman tehokkaan asioiden hoidon takaamisesta ja sen vuoksi käännyn Euroopan komission puoleen ja pyydän sitä käyttämään rahat tasapuolisesti kaikkien maantieteellisten alueiden kesken, sillä en usko, että olisi oikeudenmukaista poistaa parlamentin säätämiä painopistealueita jakamalla uudelleen maksusitoumuksia varainhoitovuoden lopussa. Tämän vuoksi on selvää, että komission täytyy varata tarvittava henkilöstö. Ja ulkoasioiden valiokunta on erityisesti pyytänyt ulkoisen avun hoitamisesta, että komissio voisi tarjota sellaisen henkilöstön, jonka avulla ulkoinen apu voidaan hoitaa tehokkaasti.
Arvoisa puhemies, olen toisten kollegojen tavoin huolissani siitä, että uusien painopistealueiden rahoittaminen seuraavina varainhoitovuosina vaatii uusia varoja, jotta Euroopan unionin ulkoisen toiminnan vastuulla olevat maksusitoumukset eivät vaarantuisi.

Heaton-Harris
. (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella esittelijää, joka on melkein toisen käsittelyn lopussa. Minun on muistutettava hänelle valvonnan kannalta, että me odotamme hänen olevan erittäin kiinnostunut siitä, miten komissio toteuttaa talousarvion ensi vuonna ja miten hän hoitaa sitä siitä eteenpäin.
Talousarvion valvontavaliokunta esitti lukuisia tarkistuksia talousarvioon saadakseen lisätietoja ja lisäarviointeja komissiolta. Me itse asiassa etenemme tänä vuonna. Tämä on taktiikka, jota olemme päättäneet käyttää myös tulevina vuosina. Haluaisimme myös kiittää budjettivaliokuntaa siitä, että saimme sanoa sanottavamme siirroista, joista olemme erityisesti kiinnostuneita. Lopuksi kiitän esittelijää toistamiseen siitä, että hän on seurannut tiivisti Euroopan tilintarkastustuomioistuinta koskevaa tarkistusta. Me valiokunnassa tarkastelemme tätä asiaa huolellisesti, sillä olemme tulleet siihen käsitykseen, että tilintarkastustuomioistuin aikoo pyytää meiltä lisää rahaa, henkilökuntaa ja resursseja tulevaisuudessa. Olemme erittäin kiinnostuneita näkemään, miten tämänvuotinen tilanne kehittyy vuoden 2002 aikana.

Deprez
. (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minäkin haluaisin aluksi onnitella kansalaisvapauksien valiokunnan puolesta yhteisesittelijä Costa Nevesiä. Onnitteluihini ja kiitoksiini yhtyvät kaikki budjettivaliokunnan jäsenet. On harvinainen etuoikeus, jonka merkityksen valiokunnan valmistelijana ymmärrän hyvin, saada sanoa, että kaikki esittämämme vaatimukset - jotka olivat tietenkin oikeutettuja ja hyvin perusteltuja - hyväksyttiin budjettivaliokunnassa ja esiteltiin parlamentin toisessa käsittelyssä. Haluaisinkin kiittää yhteisesittelijää ja kaikkia budjettivaliokunnan jäseniä.
Haluaisin näin ollen vedota suoraan neuvostoon, tohtisinko sanoa neuvoston älykkyyteen, tietoisena siitä, että neuvoston puheenjohtaja Vande Lanotte ymmärtää varmasti, mitä tarkoitan. Arvoisa puhemies, neljä vuotta sitten Euroopan parlamentti ehdotti Euroopan pakolaisrahaston perustamista ja neuvosto pyyhki sen toisessa käsittelyssä rivakasti pois listalta. Ei Euroopan pakolaisrahastolle. Kului neljä vuotta, ja nyt neuvosto ehdottaa Euroopan pakolaisrahastolle, jota se ei suostunut perustamaan, enemmän rahaa kuin me edes pyysimme. Mutta neuvostolta meni neljä vuotta asian ymmärtämiseen, vastuun ottamiseen ja luvallanne sanoen, viisastumiseen.
Mainitsen toisen esimerkin: olemme jo vuosia sisällyttäneet talousarvion ensimmäiseen käsittelyyn Schengenin listan, koska olemme jo vuosia halunneet, että eräät siihen kuuluvat seikat sisällytetään yhteisön asioihin ja rahoitetaan yhteisön talousarviosta. Joka vuosi neuvosto poisti raivokkaasti toisen käsittelyn listalta Schengeniä koskevan budjettikohdan. Tällä kertaa neuvosto tarvitsee Schengeniä koskevaa budjettikohtaa, koska sen pitää rahoittaa SIS 2-järjestelmä, ja se on päättänyt myöntää rahoituksen yhteisön talousarviosta.
Arvoisa puhemies, pääsen nyt kolmanteen ongelmaan,. Olemme päättäneet - parlamentti äänesti asian puolesta ensimmäisessä käsittelyssä ja tekee samoin toisessa käsittelyssä - myöntää viisi miljoonaa euroa Europolia koskevaan budjettikohtaan terrorismin torjumista varten. Neuvosto ei ottanut asiaa mukaan toiseen käsittelyyn. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, tehkää mahdottomasta asiasta mahdollinen, jotta asialle saadaan laillinen perusta ja vaadittavat sopimukset. Käyttäkää nämä rahat odottamatta neljää vuotta, sillä terroristit eivät odota.

Kuckelkorn
Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää tilaisuuden hyväkseni ja tehdä muutaman perusteellisen virastoja koskevan huomautuksen. Virastojen yksilöllinen käsittely oli tärkeä päätös. Luin erityisvaliokuntien tarkistukset erittäin tarkasti läpi. Haluaisinkin siksi antaa erityisvaliokunnille joitakin ohjeita. Kehotan teitä ensinnäkin katsomaan tarkasti, tekevätkö erityisvaliokunnat hyvää työtä vai eivät, ja lukekaapa lisäksi tilintarkastustuomioistuimen kertomus.
Muutama sana vielä uusista virastoista. Politiikka on mielestäni kehittymässä siihen suuntaan, että virastoja perustetaan aina vain lisää. Se näyttää olevan myös komission toimintamalli. Se ei ole periaatteessa mitenkään tuomittavaa. Rahoitusta tarkasteltaessa se kuitenkin on tuomittavaa, koska komissio ei suunnittele käyttävänsä siihen omia varojaan. Kun komissio tai virastot sitten haluavat uusia määrärahoja, otsakkeen 3 varat kuluvat loppuun.

Gill
Haluaisin onnitella molempia esittelijöitä heidän talousarviota koskevista mietinnöistään ja kiittää heitä heidän omaksumastaan yhteistyöasenteesta. Meillä on ollut tiukka talousarviomenettely erityisesti teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ensisijaisista tavoitteista. Tämä tarkoittaa minun valiokunnalleni vaikeuksia lukuisten ohjelmien velvollisuuksien täyttämisessä. Nämä ohjelmat eivät ole tärkeitä pelkästään dynaamisen tietopohjaisen Euroopan saavuttamiseksi, vaan ne ovat myös keinomme saavuttaa tavoitteemme, jotka koskevat uusien työpaikkojen luomista ja yritysten tukemista. Euroopan yritysten ja järjestöjen nykyisessä tiukassa taloudellisessa tilanteessa. Ymmärrän kuitenkin rajoitukset, joiden puitteissa meidän on tehtävä töitä, ja koska olen aiemmin korostanut varovaisuuden, tehokkuuden ja taloudellisuuden tarvetta, tiedän, että valiokuntani tekee kaikkensa edistääkseen EU:n kasvua ja hyvinvointia.
Kysymykset, jotka todella haluan ottaa esille, koskevat talousarvion toteutusta. Ensinnäkin komissiolla on tapana olla huomioimatta budjettivallan käyttäjän joitakin ensisijaisia tavoitteita, ja haluan antaa teille esimerkin omasta valiokunnastani synergiaohjelman osalta. Tämä on pieni ohjelma, mutta kuitenkin tärkeä sellainen. Kyseessä oleva pääosasto ei kuitenkaan halunnut toteuttaa ohjelmaa viime vuonna, joten siihen ei kiinnitetty huomiota, sillä pääosasto uskoi, ettei sillä ollut tarpeeksi suurta vaikutusta.
Toiseksi tulee määrärahojen siirtoa koskeva kysymys, jonka uskon olevan altis väärinkäytölle, sillä nämä toteutetaan usein erittäin myöhäisessä vaiheessa talousarviomenettelyn aikana, ja komissio siirtää varoja parlamentille tärkeiltä alueilta komissiolle tärkeille alueille. Meillä on oltava jokin mekanismi, jolla estetään tämän toistuminen vuosi toisensa jälkeen.
Kolmanneksi talousarviomenettelyn ja lainsäädäntöohjelmien käynnistämisen välillä ei ole synkronisointia. Kun budjettimenettely käynnistetään helmikuussa ja lainsäädäntöohjelma marraskuussa, talousarviomenettelystä ja viranomaisista tehdään pilkkaa.
Haluaisin erittäin lyhyesti mainita muiden elinten talousarvion. Tässä keskitytään pitkälti laajentumisen valmisteluihin. Ymmärrän, että parlamentti on tehnyt uusia rakennuksia koskevia suunnitelmia uusia jäsenten liittymistä varten. Jos kuitenkin haluamme lisää rakennuksia Brysseliin, on tärkeää, että opimme Strasbourgista saaduista kokemuksista emmekä tee samoja virheitä, joita teimme silloin, kun tätä rakennusta rakennettiin, mikä aiheutti paljon kielteistä julkisuutta ja heijastui erittäin pahasti parlamenttiin. Näin ollen tulevaisuutta varten on tärkeää, että meillä on selkeä selvitys siitä, mihin näitä rakennuksia käytetään, ja että näissä rakennuksissa otetaan huomioon ympäristö ja niiden käyttäjät sekä vammaisten tarpeet. Minun on sanottava, että olen yllättynyt siitä, että neuvottelemme jo uusista rakennuksista, vaikka ei ole tehty monia eri alueita koskevia tärkeitä päätöksiä, mukaan lukien kielivaatimukset.

Pronk
. (NL) Arvoisa puhemies, haluan myös kiittää lämpimästi molempia esittelijöitä saavutetusta tuloksesta sekä lisäksi heidän täällä tänään iltapäivällä pitämistään puheista. Minun on kuitenkin sanottava, että tulos neuvoston taholta aiheuttaa minulle vielä jossakin mielessä mielipahaa. Olen tyytyväinen lopulliseen hyvään tulokseen, mutta toisaalta, miksi neuvostolla oli aluksi ehdotus, joka oli niin mahdoton hyväksyä? Vaikutti tosiaankin, että neuvoston jäsenet käyttäytyivät jälleen ikään kuin pikkupojat korkkipyssyineen tietämättä, mistä tarkalleen ottaen on kysymys, kuten pari vuotta sitten luonnehdin. Onneksi kaikki on kääntynyt parhain päin, koska meillä olisi ollut valtavia ongelmia koko talousarvion osalta erityisesti otsakkeeseen 3 liittyvien ehdotusten myötä, sellaisina kuin ne esitettiin. En tosiaankaan ymmärrä, että neuvosto uskaltaa vakavissaan tehdä tällaisia ehdotuksia. Mielestäni me itse olemme tehneet melko suuren myönnytyksen maksuissa. Mielestäni meidän on seurattava tätä asiaa tulevaisuudessa hieman tarkemmin. Neuvosto näyttää olevan kiinnostunut tästä, ja on ehkä järkevää olla tässä asiassa hieman haluttomampi kuin olemme tänä vuonna olleet. Se on kuitenkin ensi vuoden asia.
Arvoisa puhemies, haluan painottaa, että meillä on tulevaisuudessa hyvin niukasti rahaa otsakkeita 3, 4 ja 5 varten. Olemme samaa mieltä siitä, mihin komission jäsen viittasi, eli että kuinka vähän unioni suhteellisesti ajateltuna tällä hetkellä käyttää rahaa. Meidän on luonnollisesti ajateltava myös sitä, että heti kun uudet jäsenvaltiot liittyvät, kielikuvat ovat välittömästi toisenlaisia. Säästämme nyt siis hieman tulevaisuutta varten.
Toinen asia, joka aiheuttaa mielestäni erityisen suurta huolta, on neuvoston asenne sellaisia hankkeita kohtaan, jotka voivat parantaa työllisyyttä. Mainitsen esimerkkinä Galileo-hankkeen, jonka tilanne on nyt hyvin vaikea. Järjestelmällisesti torjutaan kaikki muut asiat - niitä on melkoisesti - ,joihin kuluu rahaa EU:n talousarviosta ja jotka voivat vaikuttaa parempiin taloudellisiin saavutuksiin tulevana vuonna, ja jos emme ajattele niitä riittävästi, joudumme tosiaankin sellaiseen taloudelliseen suhdanteeseen, jota ei todellakaan kaivata. Kun näemme, mitä yhdysvaltalaiset tällä hetkellä tekevät ja kuinka paljon rahaa he ovat valmiit käyttämään taloudelliseen suhdanteeseensa, niin meidän ei tarvitse seurata kaikessa siinä, mutta voimme kuitenkin kulkea hieman siihen suuntaan ja käyttää varojamme jossakin määrin järkevästi.

Bowe
. (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin puolestani onnitella esittelijää, komissiota ja jopa tietyssä määrin neuvostoa tänä vuonna tehdystä työstä. Tämä on ollut talousarviomenettely, joka on toistaiseksi edennyt erittäin sujuvasti. Me ymmärrämme, että talousarvioon kohdistuu paineita - riippumatta siitä, aihetuvatko nämä Balkanin maista, Palestiinasta, laajentumisesta, Afganistanista tai toiminnan tarpeesta uusilla toiminta-alueilla. Näiden paineiden tasapainottaminen on ollut aikamoinen suoritus, varsinkin komissiolle, ja siitä me kiitämme.
Suhtaudun erityisen myönteisesti siihen, että ympäristöasioiden valiokunnalle kuuluvilla aloilla luodaan puitteita ja pitkän aikavälin järjestelyjä, jotka ovat tasapainottaneet työtämme kuluttaja-alalla. Suhtaudun myönteisesti terveysalan kehityspuitteisiin, joilla kyseisen alan vakaata kehitystä edistetään. On yhtä tärkeää todeta, että tämänkaltaiset vakaat rahoitusjärjestelyt auttavat meidän työtämme valtavasti. Olen iloinen siitä, että niitä on enimmäkseen kunnioitettu.
Suhtaudun myös myönteisesti päätökseen - joka oli tarkoitus tehdä, mutta jota ei ole tehty - jonka mukaan Life-ohjelmasta ei oteta rahoja ympäristöhankkeille, jotka ovat erittäin tärkeitä. Voimme kehittää työtämme ja turvata kuluttajien tulevat oikeudet, kansalaisten terveyden ja turvallisen, puhtaan ympäristön ainoastaan, jos me siirrymme sanoista tekoihin ja käytämme varoja, joita tarvitaan.

Görlach
Arvoisa puhemies, lämpimät kiitokset Carlos Costa Nevesille, Terence Wynnille ja koko parlamentin ryhmälle, jotka osallistuivat sovitteluneuvotteluihin. Muitahan niissä ei ollutkaan mukana. Komission oikaisukirjelmähän oli hyvin vaatimaton - mitäpä siitä sitten sen suurempaa numeroa tekemään. Koska tiedämme, miten vähän pakollisia maatalousmenoja voidaan muuttaa, ansaitsette mielestäni kaikesta huolimatta tunnustuksen siitä, että taistelitte ja saitte aikaan vieläpä jotain hyvääkin.
Haluaisin ottaa esiin yhden ainoan kohdan, josta maatalousbudjettiin liittyvä pulmatilanne käy selvästi ilmi. Me kaikki tiedämme, että pakollisten menojen kohdalla kätemme ovat enemmän tai vähemmän sidotut. Pakollisten menojen suunnittelussa, siis yhteisen maatalouspolitiikan suunnittelussa, on aivan sama tilanne. Emme voi siirtää varoja pakollisista menoista asioihin, joissa meillä olisi hieman liikkumavaraa, nimittäin toiseen pilariin - joka on edelleen ja tulee olemaankin ohut kuin kukkakeppi - asioihin, joissa meille esitetään enemmän vaatimuksia kuin pystymme täyttämään. Tämän itsensä kahlehtimisen on joskus loputtava. Vaadin jo ties kuinka monetta kertaa parlamentille täysiä varainhoitoa koskevia toimivaltuuksia; vaadin myös todellisia yhteispäätösmenettelyä koskevia valtuuksia yhteisen maatalouspolitiikan alalla. Ellei meille myönnetä niitä, tämä hankala tilanne jatkuu entisellään.

Langenhagen
Arvoisa puhemies, 1. tammikuuta 2003 tehtävä yhteisen kalastuspolitiikan uudistus parantaa tämän tärkeän talouden alan tilannetta. Olen vakuuttunut siitä. Valiokunta ei halunnut siksi luoda tällä hetkellä uutta budjettikohtaa, lukuun ottamatta joustovarausta, joka piti ottaa käyttöön kalastusalalle kovan kolauksen antaneen ja monia kysymyksiä herättäneen Marokon tapauksen vuoksi. Toivoisimme kuitenkin joitakin pieniä muutoksia, jotka liittyvät seuraaviin asioihin: A, elintarvikkeiden turvallisuuteen, erityisesti geenitekniikkaan, johon tarvitaan kiireesti tieteellistä pohjaa, B, kalastustoiminnan valvontaan - tarvitsemme tiukkaa valvontaa, ja mustille lampaille on kenties annettava taloudellisia sanktioita, C, siihen, että ala todella sisällytetään keskusteluihin ja lainsäädäntöä koskeviin toimenpiteisiin alhaalta ylöspäin -lähestymistavan (bottom up) mukaisesti. Vuoropuhelusta on tehtävä muodollisempaa.
Yhteenvetona: kiitämme komission jäseniä ja esittelijä Costa Nevesiä rakentavasta ja järkevästä yhteistyöstä. Kalatalousvaliokunta tiesi asian olevan hänen hoidossaan hyvissä käsissä. Haluamme säilyttää kalastustoiminnan sekä meidän että tulevien sukupolvien hyödyksi.
Sain vielä toisenkin minuutin puheaikaa. Haluaisin tuoda esiin vielä yhden aiheen. Se liittyy jäsen Turchiin ja komission puheenjohtaja Prodin tämänaamuiseen Galileo-hanketta koskevaa puheenvuoroon. Vetoan teihin kaikkiin, ettette estäisi jatkokehitystä. Meidän on hylättävä tarkistukset, joita etenkin brittiläinen kollegamme Dover ehdotti Turchin Euroopan laajuisia verkkoja koskevaan mietintöön. Perustelunne ei pidä paikkaansa, sillä yritykset ilmaisivat jo tämän vuoden alussa laaditussa "yhteisymmärryspöytäkirjassa" suhtautuvansa myönteisesti rahoitukseen osallistumiseen, eikä tämän vuoden alussa esiintynyt vielä minkäänlaista poliittista tahtoa. Jäsen Dover, olkaa hyvä ja ajatelkaa myös useita työpaikkoja, kuten kollegamme Prodi.

Iivari
Arvoisa puhemies, keskityn nyt ainoastaan vain urheiluun tai oikeammin sen puuttumiseen neuvoston hyväksymästä talousarvioesityksestä. Jo monessa perättäisessä huippukokouksessa, viimeksi Nizzassa, on annettu julkilausuma urheilun yhteiskunnallisesta merkityksestä. Siitä huolimatta urheilua ei juuri oteta huomioon unionin toiminnassa. Tilanne on entisestään kärjistynyt, kun EU valitettavasti joutui vetäytymään WADA:n rahoituksesta.
Budjettivaliokunta on toistanut parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksytyn kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan ehdotuksen viiden miljoonan euron määrärahasta valmisteleviksi toimiksi yhteisön politiikkaan urheilun alalla. Määräraha olisi tarkoitus käyttää muun muassa urheiluseurojen työhön nuorten syrjäytymisen estämiseksi. Toivon, että esitys saa torstain äänestyksessä parlamentin tuen. Se olisi hyvin sopusoinnussa myös liikuntakasvatuksen teemavuoteen valmistautumisen kanssa.

Wijkman
Arvoisa puhemies, puheaikani on rajoitettu, mutta haluan kuitenkin käsitellä muutamaa tärkeää kysymystä. Kehitysapuasioissa, joiden parissa olen työskennellyt, on tänä vuonna tapahtunut todellinen läpimurto. Olemme päässeet komission kanssa sopimukseen sekä siitä, kuinka raportoinnin on tapahduttava, että tulevaisuudessa myöntämämme tuen suunnasta. Kiitän komissiota siitä rakentavasta hengestä, jossa keskustelujamme on käyty.
Parlamentin suorittama rahoitustukien valvonta ja niihin liittyvä avoimuus kasvavat huomattavasti. Nyt meillä on huomattavasti entistä paremmat edellytykset saada järjestystä ja tolkkua siihen toimintaan, jota valitettavan usein leimaavat aivan päinvastaiset piirteet. Todellista edistystä osoittaa myös se, että komissio on hyväksynyt tavoitemenetelmäkseen (benchmark), että kolmasosa avusta käytetään sosiaalialueen tukemiseen. Sopimus takaa, että tulevaisuudessa kiinnitetään enemmän huomiota sellaisiin ohjelmiin ja toimintoihin, joilla on erityistä merkitystä köyhyyden torjunnassa.
Haluan tietenkin myös kiittää esittelijä Costa Nevesiä hänen tavastaan hoitaa työnsä. Erittäin vaikeaa työtä on leimannut avoimuus, ystävällisyys ja tehokkuus.

Avilés Perea
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, parlamentti hyväksyi käsittelyssä käytännössä kokonaisuudessaan naisten oikeuksien valiokunnan esittelemän mietinnön ensimmäisessä.
Tuohon mietintöön sisältyviin muutoksiin lisättiin uusi kohta, A-3037 N, niitä naisjärjestöjä varten, jotka eivät kuulu Euroopan naisten eturyhmään, mutta jotka työskentelevät hyvin tehokkaasti tasa-arvon ja naisten aseman parantamisen puolesta.
Neuvosto on poistanut sekä tämän että muutamia muita naisten oikeuksien valiokunnan ehdotuksia, minkä vuoksi parlamentti käyttää perustamissopimusten sille antamia valtuuksia ja esittelee ne uudelleen, jotta ne hyväksyttäisiin, koska kysymys ei ole pakollisista menoista. Tällä tavoin toimimme johdonmukaisesti ja esittelemme muutokset, jotka parlamentti on jo hyväksynyt ensimmäisessä käsittelyssä.
Näistä muutoksista kannattaa ottaa esille kohta B5-331, tietoyhteiskunta, joka on hyvin tärkeä tulevaisuudelle ja erityisesti naisille ja heidän kokonaisvaltaiselle osallistumiselleen työmarkkinoihin.
Lopuksi kiitämme vilpittömästi jäsen Costa Nevesia siitä tärkeästä työstä, jonka hän on tehnyt ja hänen valmiudestaan vastata esittämiimme tarpeisiin. Toivon, että täysistunto hyväksyy mietinnön suurella enemmistöllä, sillä kuten kaikki tiedätte, Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta lähtien kaikilla yhteisön ohjelmilla pitää olla yhtenä tavoitteena naisten aseman parantaminen ja paremman tasa-arvon saavuttaminen ei ainoastaan Euroopan unionissa vaan myös niissä maissa, joiden kanssa meillä on yhteistyösopimuksia ja erityisesti Euro-Välimeri-alueella.

Garriga Polledo
Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet, talousarvio 2002 kohtaa suoraan laajentumisen mukanaan tuomat rahoitukselliset haasteet sekä komission pääluokassa että muiden instituutioiden pääluokissa. Kaksi valmistelijaa ovat budjetoineet ne hallinnon rakenteelliset ja logistiset tarpeet, jotka hyvin pian aiheutuvat jättiläismäisen laajentumisen haasteen takia.
Vuonna 2002 kohtaamme pääasiallisesti kaksi rakenteellista tarvetta, jotka ovat seurausta Nizzan huippukokouksesta ja joita ei ennakoitu vielä Berliinissä.
Ensimmäinen tarve aiheutuu yhteisön politiikan epäonnistumisesta siinä, että kalastussopimusta Marokon kanssa ei uudistettu, mikä pakottaa osan Portugalin ja Espanjan kalastusaluksista muuttamaan toimintasuuntaansa. Tällä rakennemuutoksella on suuria sosiaalisia vaikutuksia monilla alueilla kyseisissä maissa.
Toinen rakenteellinen tarve syntyy itse lähestyvästä laajentumisesta. On tarpeellista vastata niiden unionin raja-alueiden vaatimuksiin, jotka näkevät oman kilpailukykynsä heikentyvän kun ihmisten, tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkumisen periaatetta aletaan pian soveltaa.
Haluan korostaa, että suuri enemmistö tämän parlamentin jäsenistä on ymmärtänyt molemmat rakenteelliset tarpeet ja on tukenut alusta lähtien yhteistä ratkaisua.
Ei ole kuitenkaan ollut yksinkertaista löytää vastausta molempiin vaatimuksiin. Tyydyttävää ratkaisua ei löydetty ennen kuin sovittelukokouksessa 21. marraskuuta ja tämä tarkoittaa elämistä liiallisella riskirajalla.
On siis hyvin tärkeää, että maksusitoumusten toteuttamisen tasoja parannetaan. Sellaiset asiat, kuten sitoumusten automaattisen raukeamisen voimaantulo ja sellaisen maksutason saavuttaminen, joka sallii käyttämättömien varojen hyväksikäytön, ovat niitä ensisijaisia saavutuksia, joihin tämä parlamentti on tyytyväinen.
Emme tiedä, mitä uusia rakenteellisia tarpeita meidän täytyy kohdata ennen vuotta 2006 ja sen takia tietynlainen joustavuus on tarpeen menoluokissa. On kuitenkin aina kunnioitettava periaatetta ylläpitää tämänhetkiset rahoitusnäkymät, joilla on nyt alkamassa vaikean ja onnettoman olemassaolonsa kolmas vuosi.
Näiden rahoituspuitteiden hyväksymisen yhteydessä ei kuitenkaan pidä unohtaa niiden kapeutta. Tänä vuonna Afganistan ja Lähi-itä ovat taas tuoneet jännitystä otsakkeeseen 4. Ongelmana eivät ole päämäärät vaan ne keinot, joita neuvosto käyttää päämäärien saavuttamiseksi. Kukaan ei kyseenalaista Afganistanin ja Lähi-idän tarpeita eikä muistakaan kansainvälisistä kriiseistä mahdollisesti syntyviä tarpeita. Mutta parlamentti ei ole yhtä mieltä neuvoston menettelytavasta.
Neuvosto kannattaa yhä edelleen rahoituskompromisseja ulkopolitiikassa ottamatta huomioon parlamentin poliittisia painopistealueita. Se ei myöskään ota huomioon vapaaehtoisia menoja, mikä vaikeuttaa yhä enemmän parlamentin jäsenten tehtävien hoitamista, sillä he haluavat säilyttää nykyiset rahoituspuitteet. Kysymmekin neuvostolta: onko todellakin niin vaikeaa luoda järjestelmä, jossa käytäisiin ennalta neuvotteluja ulkosuhteiden painopistealueista otsakkeessa 5?
Panemme mielihyvin merkille komission jäsenen sanat mahdollisuudesta toteuttaa parempi lainsäädäntö- ja talousarviomenettelyjen määritteleminen tulevana vuonna ja olemme tästä hänelle vilpittömän kiitollisia.
Haluan onnitella jäsen Carlos Costa Nevesia ja myös jäsen Kathalijne Maria Buitenwegiä samoin kuin jäsen Francesco Turchia Euroopan laajuisia verkkoja koskevasta mietinnöstä. Haluamme myös onnitella jäsen Terence Wynnia hänen toiminnastaan puheenjohtajana. Uskomme, että parlamentti on ollut hyvä liittolainen komission jäsen Schreyerille että me olemme saaneet komission jäseneltä hyvää apua. Uskomme, että tämä on ollut hyvä intressien avioliitto.
Lopuksi haluan kiittää neuvostoa kaikkein vaikeimman tekemisestä helpoksi, mikä tarkoittaa tarvittaessa paikalla olemista.

Färm
Arvoisa puhemies, minäkin haluan aluksi kiittää esittelijä Costa Nevesiä, esittelijä Buitenwegiä ja niin edelleen. He eivät ole vain pyrkineet hakemaan laajoja ratkaisuja parlamentissa vaan he ovat myös itsepintaisesti korostaneet näkemyksiämme neuvostoon nähden, mikä on erityisen tärkeää. Haluan myös kiittää neuvostoa ja komissiota. Olemme joskus arvostelleet muotoja, erityisesti ensimmäisen sovittelun yhteydessä, mutta lopuksi keskustelua on kuitenkin käyty rakentavaan sävyyn.
Muutamia vaikeita kysymyksiä on pystytty ratkaisemaan. On tietenkin erittäin tärkeää, että olemme voineet saada aikaan merkittävän lisäavun Afganistanille, kun otetaan huomioon, miten valtava avun tarve alueella vallitsee. Olen itse myös iloinen, että olemme voineet ohjata osan tästä rahoitustuesta sen edistämiseen, että naiset voivat osallistua tulevaisuuden Afganistanin rakentamiseen.
Samoin tuntuu tietenkin tyydyttävältä, että pystyimme saavuttamaan ratkaisun sekä Espanjan että Portugalin kalastusaluksia ja raja-alueiden tukea koskevissa kysymyksissä.
Siitä huolimatta, että talousarviota koskeva työ on sujunut hyvin, uskomme, että jatkossa esiintyy kuitenkin ongelmia. Yksi suurimmista ongelmista on, että EU:n talousarvio ei ole tarpeeksi joustava. Joka vuosi voimme todeta, että muualla maailmassa tapahtuu sellaisia asioita, joihin EU:n on myönnettävä varoja nopeasti. Vuonna 2000 kyse oli Kosovosta, vuonna 2001 Serbiasta ja tänä vuonna kyse on Afganistanista. Olemme saaneet irrotettua rahoja näitä odottamattomia tilanteita varten muun muassa joustovälineen avulla, mutta prosessi on ollut erittäin raskas. Nyt voimme lisäksi huomata puutteet. Tänä vuonna jouduimme nimittäin käyttämään joustovälinettä otsakkeeseen 2 liittyvissä toimissa. Afganistanin kaltaisen kriisin puhkeaminen samaan aikaan korostaa ongelmaa entisestään. Meidän pitäisi silloin tietenkin keskustella vakavasti siitä keinosta, joka sisältyy toimielinten sopimukseen, nimittäin että tarkistaisimme rahoitusnäkymien enimmäismääriä. Neuvosto vastustaa sitä kategorisesti, siitä huolimatta, että talousarvioon sisältyy suuria summia, joita ei koskaan käytetä! Ongelmaksi muodostuu silloin, että parlamentti joutuu joko budjetoimaan sen käytettävissä olevat varat viimeistä kruunua myöten, eikä se pysty jättämään minkäänlaista marginaalia odottamattomia tapahtumia varten, tai se joutuu leikkaamaan muiden parlamentin vahvasti painottamiin toimiin varattuja määrärahoja, ja siten muualla maailmassa olevat tuen vastaanottajat joutuvat käytännössä maksamaan ne uudet toimet, joita Balkanin tai Afganistanin tapahtumat edellyttävät.
Tällaisen ongelma pystymme tietenkin ratkaisemaan kerran, ehkä jopa kaksikin kertaa, mutta kun näistä toimista näyttää tulevan pysyviä, kun Kosovon, Serbian tai Afganistanin tilanne johtaa monivuotisiin ohjelmiin, joita ryhdytään toteuttamaan muiden tarpeiden lisäksi, tilanteesta tulee lopulta kestämätön. Uskon, että yksi ensi vuoden suurista kysymyksistä on uusien keinojen löytäminen joustavuuden lisäämiseksi. Pidän sen vuoksi komission aloitteita myönteisinä sekä näiden keskustelujen lähtökohtana, ja toivon, että neuvosto osoittaa vastaavaa avoimuutta.
Eräs perusvirhe on tietenkin myös EU:n talousarvion huono täytäntöönpano. Olemme nyt ottaneet käyttöön joukon uusia menetelmiä, joiden lähtökohtana ei ole pelkästään maksujen lisääminen, vaan pyrimme myös tunnistamaan epätavallisen myöhässä olevia alueita, yritämme tarkentaa täytäntöönpanolinjaa koskevia vaatimuksia, olemme käyneet laajoja keskusteluja siitä, minkälaisia palveluja tarvitaan, jotta voisimme toteuttaa toimia eri politiikan aloilla, ja lopuksi olemme, kuten jäsen Wijkman huomautti, ottaneet käyttöön myös uuden kehitysapuun liittyvän tavoitemenetelmän (benchmarking). Nämä ovat tärkeitä edistysaskelia, mutta niitä on mielestäni kehitettävä jatkossa lisää, jos haluamme palauttaa veronmaksajien luottamuksen siihen, kuinka me käsittelemme heidän rahojaan.
Ensi vuoden esittelijänä panen tietysti merkille joitakin tärkeitä aloja, jotka on käytävä läpi. Laajentuminen lähestyy. Meidän on valmistelujen aikana käytävä aivan yksinkertaisesti läpi lyhyen aikavälin toimien lisäksi myös pitkän aikavälin toimet, sillä laajentuminen vaikuttaa todella myös rahoitusnäkymiin. Lopuksi meidän on myös kunnolla tarkasteltava komission uudistamista.
Jos emme onnistu tässä - kyse ei siis ole vain säännöstöjen tarkistamisesta vaan myös siitä, että meidän on erityisesti tarkasteltava arviointia, seurantaa ja sitä, kuinka käytämme veronmaksajien rahoja - en usko, että onnistumme muuttamaan kansalaisten käsitystä EU:sta. Hallintomme on oltava tehokas, ja meidän on huolehdittava siitä, että kansalaiset ryhtyvät jälleen luottamaan unioniin. Tämä on tärkeimpiä tehtäviä tulevan talousarviota koskevan työn kannalta.

Virrankoski
Arvoisa puhemies, ensiksi haluan esittää parhaat onnitteluni ja kiitokseni talousarvion pääesittelijälle Costa Nevesille hyvästä talousarvioesityksestä ja rakentavasta yhteistyöstä. Samoin haluan kiittää toista budjettiesittelijää Kathalijne Buitenwegiä ja erityisesti myös budjettivaliokunnan puheenjohtajaa Terence Wynniä taitavasta ja rakentavasta valiokunnan johtamisesta.
Nyt käsittelyssä oleva vuoden 2002 talousarvio on maltillinen ja kurinalainen. Määrärahat kasvavat vain kaksi prosenttia, mikä on selvästi alle rahoitusnäkymien. Euroopan parlamentti on osoittanut suurta vastuuntuntoa, mitä ryhmäni arvostaa. Neuvoston ensimmäiseen esitykseen verrattuna talousarvio on parantunut melkoisesti. Maatalousbudjetti on realistinen. Otsakkeissa 2 - 4 maksamattomien sitoumusten kattamiseen on enemmän varoja, ja niitä koskee yhteinen julistus epänormaalien rästien purkamisesta. Komission uudistus etenee, ja sellaisia menoja, joita ei tosiasiassa tulisi olemaankaan, on karsittu. Erityisesti arvostamme sitä, että negatiivista varausta eli kattamatonta määrärahaa ei ole otettu käyttöön.
Budjetin ensimmäisessä käsittelyssä tehtiin leikkauksia ulkoisiin toimiin, muun muassa länsi-Balkanin CARDS-ohjelmaan. Nyt nämä leikkaukset on voitu pääosin purkaa. Balkanille esitetään kaikkiaan 206,4 miljoonaa euroa. Lisäksi jo tämän vuoden siirroilla rahoitettiin CARDS-ohjelmaa etukäteen 63 miljoonalla eurolla, joten kaiken kaikkiaan ohjelma palautetaan neuvoston talousarvioesityksen mukaiseksi. Tämä oli ryhmälleni erittäin tärkeää. Komission uudistukseen varataan 317 virkaa, mikä takaa, että uudistus etenee. Näistä 105 on varauksessa, ja ryhmämme toivoo, että ainakin suuri osa niistä voitaisiin vielä vapauttaa. Joustoväline jouduttiin ottamaan tänäkin vuonna käyttöön. Sen käytöstä päästiin kompromissiratkaisuun, jonka mukaan Espanjan ja Portugalin kalastuslaivastojen rakennetta uudistetaan 170 miljoonalla eurolla ja vuonna 2003 vielä 27 miljoonalla eurolla. Uusiin jäsenvaltioihin liittyvien raja-alueiden ongelmien ratkaisemiseen käytetään 30 miljoonaa euroa ja ensi vuonna 15 miljoonaa euroa. Ryhmämme tukee näitä kaikkia ratkaisuja.

Seppänen
Arvoisa puhemies, sovittelukokouksessa neuvoston ja parlamentin välillä käytettiin eniten aikaa keskusteluun joustovälineen käytöstä. Komissio olisi mennyt lupaamaan Espanjan ja Portugalin kalastuslaivastojen purkamiseen 197 miljoonaa euroa, mikä on paljon rahaa. Samassa yhteydessä pohjoiset maat vaativat 50 miljoonaa euroa itäisten raja-alueiden ongelmien ratkaisemiseen. Nämä uudet tarpeet päätettiin rahoittaa joustovälineellä pääluokassa 2 mutta kahden vuoden aikana. Joustovälineen käytön uusi tulkinta osoittaa, että jos on poliittista halua rahoittaa jotakin, säännöt antavat kyllä myöten.
EU:lla ei ole rahapulaa. Sen osoittavat tilinpäätöstiedot vuodelta 2000. Myös tältä kuluvalta vuodelta on tulossa miljardien ylijäämä. Epänormaaleja sitoumuksia eli niin sanottuja RALleja on tilinpidossa 40 miljardia, ja on luultavaa, että suurinta osaa niistä ei koskaan käytetä. Komissio on säästänyt rahaa, mutta on epäiltävissä, että se on tehnyt poliittisia säästöpäätöksiä. Kun on näin suuria budjettiylijäämiä, komissio ei ole pannut toimeen niitä budjettipäätöksiä, joita parlamentti on tehnyt. On sanottava suoraan, että komissio mitätöi mielivaltaisesti parlamentin päätöksiä.
Jos EU:n ensi vuotta arvioidaan budjetin näkökulmasta, voidaan sanoa, että se on tasaista jurraamista: ei nousuja eikä laskuja. Erityisiä painopistealoja ei ole, vaan budjetista rahoitetaan pelkästään juoksevia menoja. Kun neuvostolta puuttuu kunnianhimoa tarttua työttömyysongelmaan, se näkyy myös komission budjettiesityksessä; siksi ryhmämme suhtautuu esitykseen kriittisesti.
Pienenä yksityiskohtana mainittakoon, että neuvosto ei myöskään halunnut lopettaa ylipitkiä elävien eläinten kuljetuksia. Eläinkuljetuksiin liittyvä eläinrääkkäys jatkuu, ja se on maatalousministerineuvoston syy.

van Dam
Arvoisa puhemies, erään vanhan alankomaalaisen sanonnan mukaan säästäminen kannattaa. Tämä osoittaa arvonsa yhä uudelleen niille, jotka ovat kuunnelleet sitä.
Kun vahvistamme talousarvion, on hyvin tärkeää tehdä riittäviä varauksia yllättäviä menoja varten. Myös tänä vuonna kävi ilmi, kuinka tärkeää se on. Tässä yhteydessä ajattelen ensinnäkin maatalouden nykyistä kriisiä. Valitettavasti komissio luopui suunnitelmistaan tehdä miljoonan euron suuruinen varaus pakollisia maatalousmenoja varten. Komission perustelut täyskäännökselleen lähentelevät mielestämme naiiviutta ja suuntautuvat lyhyeen aikaväliin. Vaikka menot peltokasvien viljelyyn, maitotuotteisiin, sokeriin, oliiviöljyyn ja lampaanlihaan vähenevät, esimerkiksi viinitilojen tuotteita ja puuvillaa varten on sitä vastoin hankittu juuri lisää rahaa. Meitä häiritsee eniten, että hullun lehmän tauti (BSE) sekä suu- ja sorkkatauti eivät enää vaikuta kuuluvan komission sanastoon. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon valmistelija Görlach viittaa oikeutetusti piilevään epävarmuuteen suu- ja sorkkatautikriisin lopullisesta päättymisestä Britanniassa ja muissa jäsenvaltioissa samoin kuin eläinkuljetuksiin ja epäjohdonmukaisiin rokotustoimiin. Pelkään hänen laillaan myös, että BSE-kriisistä ei päästä eroon vielä pitkään aikaan. Hiljattainen tapauksen toteaminen Itävallassa puhuu puolestaan. Kuinka komissio aikoo maksaa odottamattomat menot? Aletaanko taas peukaloida Berliinissä sovittuja enimmäismääriä?
Toinen asiani koskee joustovälinettä. On silmiinpistävää, että nämä varat, vuosittain jopa 200 miljoonaa euroa, on käytetty täysin joka vuosi sen kolme vuotta sitten tapahtuneesta käyttöönotosta lähtien. En halua saattaa kyseenalaiseksi sitä, ovatko käyttötarkoitukset riittävän tärkeitä rahoituksen saamiseksi. Kysymys on kuitenkin rahoitustavasta. Miksi budjettikohtia ei tarkastella perusteellisesti käyttämättä jääneiden summien ja heikosti tuottavien budjettikohtien pohjalta?
Tämä parlamentti haluaa olla lähellä kansalaisia. Toimikoon parlamentti siten, miten järkevän kansalaisen on myös toimittava: jos halutaan maksaa jotakin uutta, täytyy säästää jossakin muussa.

Ilgenfritz
Arvoisa puhemies, neuvoston kanssa käydyt neuvottelut eivät olleet taaskaan helppoja. Tärkeää on kuitenkin se tosiasia, että pääsimme sittenkin yhteisymmärrykseen kalastuslaivastojen uudistuksesta ja jäsenvaltioiden raja-aluille myönnettävistä ylimääräisistä varoista.
Komission sekä myös joidenkin parlamentin jäsenten rooli jäi meille ajoittain epäselväksi. Ei saa kuitenkaan käydä niin, että ehdokasvaltioille kyllä myönnetään suuria tukimääriä, mutta raja-alueet jäävät ilman lisävaroja. Näiden alueiden taloudellinen tilanne ei ole valitettavasti usein juurikaan parempi kuin ehdokasvaltioiden.
Kun uudet valtiot ovat tulleet unionin jäseniksi, nykyisten jäsenvaltioiden raja-alueiden kehno taloudellinen tilanne huonontunee vielä entisestään, koska tukimäärien erot suosivat selvästi ehdokasvaltioiden raja-alueita - lähes kaikki saavat tavoitteen 1 tukea. Ehdokasvaltioiden raja-alueilla on jo nyt osittain parempi infrastruktuuri kuin jäsenvaltioiden raja-alueilla. Esimerkkinä mainitsen Sloveniassa sijaitsevan Laibachin lentoaseman, joka on paljon nykyaikaisempi ja parempi kuin Etelä-Itävallassa sijaitseva Klagenfurtin lentoasema.
Mainituista syistä jäsenvaltioiden raja-alueiden pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen on uusien valtioiden liittymisen jälkeen vaikeaa tai lähes mahdotonta. Meidän on myös ymmärrettävä, että kyseisillä alueilla asuvat kansalaiset tuskin kannattavat näissä oloissa uusien valtioiden jäsenyyttä.

Ferber
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tämä on hyvä päivä, koska raja-alueilla asuvien kansalaisten etujen ajajana parlamentti saavutti yhteisvoimin jotakin, minkä komissio ensin torjui. Tässä yhteydessä kiitän lämpimästi kaikkia kollegoja, jotka auttoivat tämän valtion- ja hallitusten päämiesten Nizzassa muotoileman tärkeän asian poliittisessa täytäntöönpanossa. Esitän erityiskiitokset puheenjohtajavaltio Belgialle, joka tarttui tähän asianosaisten ihmisten huolenaiheeseen ja järjesti myös tarvittavat rahavarat. Arvoisa komission jäsen, nyt tietenkin odotan, että komissio esittää pikaisesti ehdotuksia. Osoititte pystyvänne siihen kalastuspolitiikan yhteydessä, ja toivon teidän esittävän yhtä ripeästi vastaavia raja-alueita koskevia ohjelmia, jotta voimme myös varata rahat mahdollisimman nopeasti ja käyttää ne paikan päällä toteutettaviin järkeviin hankkeisiin.
Toiseksi haluaisin muistuttaa, että meidän on tietenkin jatkossa varmistettava poliittisten painopistealueiden ja talousarviomenettelyn yhteensovittaminen. Vasta tänään iltapäivällä meillä oli mahdollisuus kuulla komission vuodelle 2002 asettamat painopistealueet. Minusta tällainen ei ole hyväksyttävää. Edellinen komissio, jonka piti erota talousarvioon liittyvien ongelmien vuoksi, oli painopisteidensä asettamisessa ja sitä koskevissa parlamentin kanssa käytävissä keskusteluissa huomattavasti nopeampi ja tehokkaampi kuin uusi komissio. Annamme komissiolle mielellämme tukiopetusta aina, kun se sitä vain tarvitsee. Se hoituu parhaiten laittamalla varaukseen komission ehdottomasti tarvitsemia budjettikohtia. Toivon sen osaltaan parantavan poliittisten painopistealueiden ja talousarviomenettelyn yhteensovittamista. Minusta ei ole hyväksyttävää, että saamme tulevaa vuotta koskevan poliittisen suunnitelman käsiimme vasta sinä päivänä, jona talousarvion toista käsittelyä koskeva keskustelu järjestetään.
Kiitän kollega Turchia hänen Euroopan laajuisia verkkoja käsittelevästä mietinnöstään. Kun EU:n talousarviosta kerran myönnetään varoja verkko-osuuksiin tai verkkojen osiin, haluaisin pyytää komissiota varmistamaan, että verkko loppujen lopuksi varmasti myös rakennetaan. Haluaisin vain mainita esimerkin kotiseudultani, omasta kotimaastani. Kyse on tärkeästä Berliinin liikennehankkeesta, joka koskee Brennerin perustunnelin kautta Veronaan johtavan väylän rakentamista. Liittohallitus on kyllä käyttänyt varoja Berliinin ja Erfurtin välisen osuuden rakentamiseen, mutta Erfurtin ja Nürnbergin välinen osuus on poistettu ensisijaisten tavoitteiden luettelosta. Rahat täytyy joko palauttaa, sillä pelkästään yksi osuus ei riitä, tai hallitusta on painostettava rakentamaan seuraavakin osuus!
Lopuksi vielä muutama sana Euroopan parlamentista ja sen omasta talousarviosta. Mitä tulee mahdollisiin uusiin rakennuksiin, meidän ei mielestäni pitäisi tehdä näin joulun alla mitään toivelistaa, jos haluamme selviytyä laajentumisen tuomista haasteista myös tilojen puolesta. Minusta meidän pitäisi kunnolla pohtia, missä määrin ylimääräisiä toimisto- ja kokoustiloja todella tarvitaan. Joulun toivelistat ovat mukavia, mutta eihän joulupukkikaan täytä kaikkia toiveita. Meidänkään ei pidä täyttää kaikkia toiveita. Haluan kiittää kaikkia, esittelijöitä ja erityisesti puheenjohtajavaltio Belgiaa hyvästä yhteistyöstä. Lämpimät kiitokset!

Walter
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen Schreyer, hyvät kollegat, minäkin haluaisin kiittää Carlosta, Kathalijneä, Francescoa, Eskoa, Joanea ja Terryä. Hehän toimittivat meille täksi päiväksi asiakirjat, ja he ovat tehneet minusta erinomaista työtä. Tänään aikaansaamamme tulos on erittäin hyvä. Tässä yhteydessä - viime kerralla tein sen odottamatta varsinaista puheenvuoroa - haluaisin sanoa jotakin neuvoston edustaja Vande Lanotelle. Olette viimevuotisen neuvoston jäsenen Parlyn jälkeen toinen neuvoston puheenjohtaja, josta minulle jää erittäin myönteinen kuva. Jos tämä jatkuu näin tulevina vuosina tai kenties aina, neuvoston ja parlamentin välille syntyy vielä joskus oikein hyvä ja molemminpuoliseen luottamukseen perustuva yhteistyö. Arvoisa komission jäsen, olkaa varuillanne meidän kanssamme - teidän on kohdeltava meitä entistä paremmin, muuten huomaatte yhtäkkiä olevanne kanssamme paljon lähemmissä tekemisissä!
Haluan tosin sanoa neuvoston puheenjohtajallekin jotakin Laekenin kokouksesta. Viittasinkin jo siihen: keskustelette Laekenissa tietenkin myös Euroopan unionin tulevasta rakenteesta ja sen yhteydessä myös perustuslakikysymyksestä siltä pohjalta, että yksittäisillä laitoksilla on omat rakenteensa. Meidän on kuitenkin keskusteltava myös siitä, millainen on joka suhteessa avoin talousarvio. Emme pysty mitenkään selittämään kansalaisille, että meillä on eri paikoissa 4,6 miljardia käyttämättömiä varoja - kuten komission jäsen sanoi - ja me kuitenkin kiistelemme täällä viikko- ja kuukausitolkulla saadaksemme 200 miljoonaa, emmekä sitä, että meidän on akuuttien hätätilanteiden ratkaisemiseksi todellakin muutettava yleistä talousarviota edestakaisin noudattamatta pitkän aikavälin toimintasuunnitelmiamme ja perussuuntaviivojamme. Olemme joutuneet tänä vuonna myöntämään paljon määrärahoja Afganistanille. On myös hyvin tärkeää, etteivät nämä ihmiset koe Eurooppaa vain elimenä, joka tulee rankaisemaan ihmisiä vaan myös elimenä, joka tulee auttamaan jälleenrakentamisessa. Aiomme auttaa kalastusalueita sekä myös raja-alueita. Sekin oli erittäin tärkeää, koska viestitämme siten ulospäin, että suhtaudumme tämänhetkisiin muutoksiin vakavasti ja järjestelemme myös asioita uudelleen.
Saanen ohimennen huomauttaa, että baijerilaisethan ovat aina sanoneet, että raja-alueet tarvitsevat rahaa. Toisessa kohtaa nämä samat baijerilaiset kuitenkin moittivat osavaltioiden taloudellista tasoitusta ja ovat CDU:n ja CSU:n rakenneasiakirjoissa sitä mieltä, ettei rakennetukia pitäisi myöntää enää lainkaan. Tällaisissa asioissa he sitten astuvat esiin ja vaativat suuria summia lisää rahaa. Olen erittäin uskollisesti kannattanut raja-alueiden avustamista ja aion tehdä niin jatkossakin. Me kaikki olemme kannattaneet sitä yhteisvoimin. Meitä tässä asiassa suurissa lehdissä ulospäin edustavien on syytä miettiä toimintansa johdonmukaisuutta.
Meillä on käsiteltävänämme myös joitakin aivan peruskysymyksiä. Komission uudistusta on vietävä eteenpäin, koska haluamme saada nykyaikaisen hallinnon. Meidän on kehitettävä eLearning-hanketta, joka on Euroopan unionin kaltaisen kehittyvän talousalueen tärkeimpiä tulevaisuuden aloja, eikä vain siksi, että haluamme hyödyntää taloudellisia mahdollisuuksiamme vaan myös siksi, että haluamme estää ihmisten jakaantumisen niihin, jotka voivat hankkia tietokoneen jo hyvin varhaisessa vaiheessa ja niihin, joilla ei ole siihen mahdollisuutta. Meidän on tehostettava Europolin ja Eurojustin yhteistyötä terrorismin vastaisessa taistelussa. Ei saa käydä niin, että rikolliset ajavat Ferrarilla ja poliisi ajaa perässä Fiat Unolla! Valitsin tietoisesti nämä kaksi automerkkiä, koska ne tulevat tietystä valtiosta, ja tämän valtion pitäisi miettiä, millaista vahinkoa se aiheuttaa tällä hetkellä Euroopassa!
Meidän on sovittava tärkeiden asioiden käsittelystä myös ulkopolitiikassa. Balkanin alue on otettava huomioon jatkossakin. Välimeren alue on otettava huomioon jatkossakin. Meidän on kuitenkin kuultava myös tämän maailman hiljaiset huudot. Olemme tehneet siksi tänä vuonna jotakin aidsin vastaisen taistelun hyväksi. Nämä hiljaiset huudot jäävät kuitenkin helposti kuulematta. Meidän on oltava korva tarkkana. Emme saa ryhtyä toimiin vasta sitten, kun maailman räjähdysmäiset tapahtumat ovat antaneet meille opetuksen - Euroopan unionin on oltava entistä herkkätuntoisempi kaikkien apuamme tarvitsevien maailman alueiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, nimittäin elintarvikeavussa, jotta ihmisten eloonjääminen voidaan turvata, mutta myös avussa, jolla on tarkoitus parantaa näiden maiden rakenteita ja auttaa niitä jatkossa omatoimiseen jälleenrakennukseen, joka parantaa Euroopan ja muun maailman välistä yhteistyötä ja luo sille vakavamman pohjan.

Jensen
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa ministeri, keskityn yhteen ainoaan kohtaan, nimittäin komission uudistamista koskevaan kysymykseen, joka on tärkeä asia, myös tämän vuoden talousarvion osalta. Monet puhujat ovat tänään maininneet, että talousarviomenettelyssä on asioita, jotka voitaisiin toteuttaa paremmin, ja että toimielinten pitäisi tulevaisuudessa tehdä parempaa yhteistyötä, vaikka tätä talousarviomenettelyä koskeva kehitys, jota esittelijä Costa Neves ja esittelijä Buitenweg ovat hienosti johtaneet, onkin ollut melko rauhallinen.
Olen kuitenkin myös sitä mieltä, että meidän pitäisi pohtia uudestaan parlamentin toimintaa tietyillä aloilla. Ensi vuoden talousarviossa on siten varattu rahoja varhaiseläkkeisiin ja uusien työntekijöiden palkkaamiseen, jotta voitaisiin varmistua siitä, että komissio saa tarpeeksi henkilökuntaa komissiolle määrättyjen tehtävien täyttämiseen. Parlamentti on vaatinut tietoja korvikkeeksi määrärahojen myöntämisestä, ja komissio on useissa yhteyksissä antanut yksityiskohtaisen henkilöstötilannetta koskevan selonteon. Budjettivaliokunnan enemmistö on toivonut, että varaukseen asetettaisiin paljon rahaa siihen asti, kunnes olemme saaneet lisää tietoja.
Mielestäni meidän on varottava sitä, että emme tee liian yksityiskohtaisia ja pikkutarkkoja vaatimuksia, jotta uudistusten vastustamisen sijasta edistäisimme niitä. Meidän on tietenkin huolehdittava siitä, että veronmaksajien rahoja hallinnoidaan tehokkaasti ja avoimesti, mutta uskoakseni on tärkeää, että keskitämme huomiomme mieluummin tuloksiin kuin komission hallinnon yksityiskohtaiseen ohjaamiseen. Se ei nimittäin edistä vastuullisuutta. Parlamentin pitäisi mielestäni kunnioittaa sitä avuliaisuutta ja avoimuutta, jota komissio on osoittanut, ja vapauttaa ne määrärahat, jotka ovat varauksessa tai ainakin tyytyä pitämään pienempi summa varauksessa, jotta komissioon kohdistuvat ehdot olisivat kohtuulliset.

Fiebiger
Arvoisa puhemies, Brysselistä käsin katsottuna vuoden 2002 talousarvio näyttää sopusointuiselta ja täysipainoiselta huolimatta Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arvostelusta, jota seuraan erittäin kiinnostuneena. Berliinin päätelmät jättävät vielä pelivaraa, varsinkin kun jäsenvaltioiden varojen käyttöaste ei näytä sitä nyt tarvitsevan. Vuoden 2002 varainhoidolta odotan, että rakennetukivarat käytetään maaseudun kehittämiseen, että talousarvion ylijäämät poistuvat mahdollisesti kokonaan vuoteen 2006 mennessä käsittelemällä tukikelpoiset hankkeet mahdollisimman pian ja että hankkeiden vaihdossa taataan tarvittava joustovara, mitä jatkuvasti kuulen sanottavan.
Samalla odotan komission vielä harkitsevan, onko koheesioalueiden suurille investoinneille myönnettävien tukien intensiteetin vähentäminen välttämätöntä ja oikein.

Dell'Alba
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin antaa tunnustuksen neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja sen yhteistyöhön kannustavalle asenteelle tämän budjettikauden aikana. Annan tietenkin tunnustuksen esittelijöillemme sekä komissiolle budjettikaudesta, joka mielestäni on oikeilla raiteilla.
Tekisin kuitenkin kolme huomautusta. Ensimmäinen koskee uudistusta. Olen erittäin pettynyt, me parlamentin jäsenet olemme pettyneitä viime päivien tapahtumien johdosta. Arvoisa komission jäsen Schreyer, tiedätte hyvin, että tämä ei koske teitä, vaan komissiota yleensä ja varapuheenjohtaja Kinnockia. Mielestäni se tapa, jolla komission ja parlamentin välinen tiedottaminen ja suhteet on viime päivinä hoidettu, ei lupaa hyvää uudistukseen liittyvien virkojen avaamista koskevalle päätökselle, joka meidän on tehtävä tänä iltana, ja se on vahinko.
Kiinnittäisin parlamentin ja erityisesti esittelijöiden huomion kahteen seikkaan. Yleisten asioiden neuvosto ilmeisesti hautasi eilen eurooppalaisia poliittisia puolueita koskevan asian. Näin ollen seitsemän miljoonaa saattaa jäädä käyttämättä oikeuspohjan puuttumisen takia. Hyvä esittelijä, emmekö me voisi äänestää toisin torstaina? Toinen seikka, johon pitäisi kiinnittää huomiota, on teollisuusmaiden ja kehitysmaiden välistä yhteistyötä huumeidenvastaisessa taistelussa koskeva budjettikohta: komissio ei ole perehtynyt tähän aiheeseen. Yksi selonteko oli jäänyt tekemättä. Myös tähän budjettikohtaan on varattu rahaa, jolle ei ole perusteita. Haluaisinkin, jos se on mahdollista, että muuttaisimme torstain äänestystä ja poistaisimme tämän budjettikohdan.

Naranjo Escobar
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, luulen, että ensiksi on aiheellista kiittää - kuten on jo tehty, ja toistan - valiokuntamme puheenjohtajan jäsen Buitenwegin työtä, ja erityisesti kollegamme Carlos Costa Nevesin työtä.
Unionissa on käsillä yksi sen historian ratkaisevista kausista, johon täytyy liittää sen sisältämien haasteiden tasoisia talousarvioita Ja täytyy aloittaa tunnustamalla, että jos haluamme vauhdittaa unionin töitä ja varustaa sitä tietynlaisella tehokkuudella, meidän pitäisi kohtuullisen ajan sisällä keskustella unionin varoista ja yhteisön talousarvion merkityksestä.
Ennen kaikkea kannattaa ottaa esille, että myönteiseen sopimukseen huipentuneiden vaikeiden neuvottelujen kuluessa edistyttiin niiden ongelmien ratkaisemisessa, jotka ylittävät talousarvion varainhoitovuoden. Sitoumukset, jotka ovat peräisin sovittelumenettelyn lausunnoista, ovat käyttäytymissääntöjä, jotka toimivat avoimuuden ja kulujen tehokkaamman kohdistamisen hyväksi. Sen vuoksi on tärkeää seuraavalla kaudella, Espanjan ollessa puheenjohtajavaltiona ja ilmaistessa myönteisen kantansa rahoitusasetuksesta, päästä lopulliseen sopimukseen tästä perustavaa laatua olevasta normista.
Marokon kanssa tehtävän kalastussopimuksen puuttumisen aiheuttamaan ongelmaan on vastattu maksamalla korvauksia Espanjan ja Portugalin kalastusaluksille ja takaamalla tarvittavien uudelleensuuntaamis- ja modernisaatio-ohjelmien rahoitus sekä vuoden 2002 talousarviossa että toista erää varten, aivan kuten komission jäsen osoitti. Olen hyvin kiitollinen tästä sitoumuksesta. Mutta parlamentin on myös tarpeellista olla komission rinnalla sellaisissa tärkeissä hankkeissa kuten eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) luomisessa. Tällä hetkellä muutamien jäsenvaltioiden epäröidessä meidän täytyy tehdä selväksi, että hanketta ei voida kyseenalaistaa ja että tässä vaiheessa se tarvitsee olennaisesti julkista rahoitusta, kuten Turchin mietinnöstä käy ilmi.
On totta, että samalla kun etenemme kohti voimassa olevien rahoituspuitteiden kauden puoliväliä vaikeudet lisääntyvät, koska talousarvioon tulee uusia rahoitusta vaativia tarpeita ja sitoumuksia. Uskon vilpittömästi, että huolimatta vaikeuksista ja ristiriidoista, tämän talousarvion vahvistamisen myötä osa tiestä on seljennyt. Se on poliittinen menestys, koska se on kurinalainen ja siihen sisältyy takuita tehokkaammasta varainhoidosta ja nämä ovat välttämättömiä edellytyksiä terveen ja kestävän talouskasvun varmistamiselle.

Guy-Quint
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, olemme nyt parlamentin toisessa käsittelyssä, ja mitä tulee hallinnon uudistamiseen, yhdyn siihen, mitä puheenjohtaja Wynn ja parlamentin jäsenet sanoivat asiasta.
On totta, että olimme melko ankaria komissiolle uudistusta koskevassa ensimmäisessä käsittelyssä. Mutta tiedätte, että komission antamien vastausten jälkeen voimme vallan hyvin unohtaa epäilyksemme, vaikka vielä onkin jäljellä joitakin huolestuttavia kohtia, joista ottaisin esille erityisesti kaksi. Ensinnäkin varhaiseläkkeistä koituu ongelma, sillä tähän mennessä viimeisten kolmen kuukauden aikana emme ole saaneet minkäänlaista vastausta tai asiakirjaa. Sitten haluaisin vielä kiinnittää parlamentin huomion toiseen seikkaan eli base managementin aloittamiseen, jonka johdosta komissio ei ole antanut luotettavaa vastausta lainsäädännöllisten ja talousarviota koskevien johdonmukaisten menetelmien soveltamisesta seuraavien talousarvioiden laatimista varten.
Mitä tulee meidän huoleemme, se kaikkoaisi, jos hallinnon uudistuksen mukana toteutettaisiin vielä mullistavampi uudistus eli laadittaisiin sellainen toimielinten välinen talousarvioiden laatimiseksi tehty toimintaohje, johon voisimme olla entistä tyytyväisempiä. Minun täytyy sanoa, että jos neuvosto voisi antaa ajoissa johdonmukaisen ja perustellun vastauksen parlamentin ja komission sille esittämiin kysymyksiin, kaikki asiat edistyisivät. Ja etenkin, jos komissio toteuttaisi luotettavasti talousarviot, joita parlamentti valvoo, uskokaa pois, parlamentti äänestäisi varmasti helpommin luottamuslauseen puolesta eikä suhtautuisi yhtä varautuneesti varsinkaan uudistusta koskeviin kysymyksiin.
Voitte olla varmoja siitä, että parlamentti kuuluu edelleen hallinnon uudistuksen kärkiryhmään, mutta antakaa meille takeet siitä, että te todella haluatte uudistaa toimielinten väliset työskentelymenetelmät.

Mulder
Arvoisa puhemies, kiitokset teille. Haluan omasta puolestani kiittää kaikkia tässä talousarviomenettelyssä mukana olleita. Mielestäni menettely on tänä vuonna ollut oikein hyvä.
Pidämme suuressa arvossa sitä, että Belgian puheenjohtajakaudella hyväksyttiin ensimmäisen kerran parlamentin tarkistuksia pakollisiin maatalousmenoihin. On hieman harmillista, että komissio ei tarttunut tilaisuuteen sisällyttää parlamentin ehdotuksia jo oikaisukirjelmään. Suu- ja sorkkatautikriisin valossa on erittäin tärkeää, että Euroopan unioni tekee jotakin merkintärokotteiden kehittämiseksi ja vakuutusjärjestelmien kehittämiseksi eläintautien varalle. Toivon nyt ainoastaan, että komissio myös toteuttaa tarkistukset tässä talousarviossa, koska aiemmin minulla on ollut siitä tiettyjä epäilyksiä.
Muut tarkistukset, joita ei valitettavasti ole hyväksytty mutta joita pidän myös hyvin tärkeinä, liittyvät maataloustuotteiden laatupolitiikkaan. Tämä tarkoittaa muutakin laatukategoriaa kuin ainoastaan biologista tuotantoa. Toivon, että tarkistus hyväksytään ja että komissio siten myös panee tarkistuksen täytäntöön tämän kerran.
Tärkeä asia onkin, että jäljelle jää vielä runsaasti tarkistuksia, joista komissio on aiemmin sanonut, että se ei voi tai halua panna niitä täytäntöön. On mahdollista, että nämä tarkistukset kuitenkin hyväksytään torstaina. Mitä komissio silloin tekee? Pysytteleekö se kannassaan, vai täyttääkö se budjettivallan käyttäjän toiveet?

Dover
Arvoisa puhemies, haluan puhua lyhyesti tarkistuksesta, jota olen esittänyt Turchin Euroopan laajuisia verkkoja koskevaan mietintöön. Minulla ei ole vaikeuksia sisällyttää telematikkaa tällaiseen ohjelmaan, ja tuen yleisesti ottaen Galileo-hanketta. Tosiasia kuitenkin on, että viiden seuraavan vuoden aikana melkein 1 miljardia euroa saadaan - kaikki julkiselta sektorilta - joko Euroopan avaruusjärjestöltä tai komissiolta. Sen sijaan yksityinen sektori myöntää hankkeelle ainoastaan 200 miljoonaa euroa.
Minun tarkistuksessani sanotaan, että on epävarmaa, tekeekö yksityinen sektori sen, minkä on luvannut tarpeeksi aikaisin. Pyydän tekemään varauksen, joka kattaa puolet komission myöntämistä varoista ensimmäistä rahoitusvuotta varten, ja vapauttamaan sen ainoastaan, jos yksityinen sektori täyttää sitoumuksensa osallistua tähän hankkeeseen. En halua murskata hanketta. Tiedän, että neuvostossa käydään kiivaita keskusteluja, ja monet valtiot ovat peruuttaneet tukensa toistaiseksi tai ovat hieman epävarmoja. Tämä ei ole minun asialistallani. Haluan ainoastaan varmistaa, että yksityinen sektori osallistuu tarpeeksi ajoissa hankkeeseen sen varmistamiseksi, että ohjelma kokonaisuudessaan saa osakseen enemmän luottamusta.

Pittella
Arvoisa puhemies, minäkin kiitän esittelijää, komission puheenjohtajaa sekä kaikkia niitä, jotka ovat edistäneet tämän sopimuksen määrittämistä, joka on mielestäni myönteinen ja tyydyttävä meitä kiinnostaneiden kahden avainaiheen kannalta: näitä ovat espanjalais-portugalilaisen laivaston rakenneuudistus sekä ylikansallisten alueiden vaikutus laajentumiseen. Nämä kaksi ongelmaa eivät koske vain kahta kansakuntaa vaan pikemminkin niillä on eurooppalaista arvoa. Näin ollen kehotan jälleen kerran komissiota määrittämään aiempaa paremmin ylikansallisen alueen käsitteen. Meidän sosialistien mielestä ylikansallinen alue, joka on sisällytettävä pilottihankkeeseen ja muihin toimiin, on alue, jonka rajat kulkevat maan ja meren kautta.
Olemme kuitenkin harmissamme eräistä leikkauksista, esimerkiksi Balkanin tapauksessa, mutta myös tyytyväisiä hyvistä tuloksista Medaa koskevassa takaisin perinnässä. Tässä mielessä toivon, että komissio asettaisi etusijalle tässä ohjelmassa suunnitellun kumppanuuden alueellisen ulottuvuuden. Meidän on ilmaistava tyytyväisyytemme myös eLearning-aloitteeseen, Sokratesiin, Leonardoon, Europoliin, Eurojustiin ja kokonaisapurahastoon. Haluan kiittää myös jäsen Turchia hänen mietinnöstään.
Essenissä hyväksyttyjä hankkeita on joudutettava, jäsenvaltiot on otettava laajasti mukaan, mutta on myös annettava lisätilaa pohjoisen ja etelän välisille laajoille yhteysverkostoille. Entistä yhtenäisemmän Euroopan unionin luominen onnistuu vain, jos pohjoinen ja etelä lähentyvät toisiaan.

Schreyer
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin vain hyvin pikaisesti puuttua muutamaan huomautukseen. Jäsen Colom i Naval ehdotti, että monivuotisissa ohjelmissa päätettävät määrät indeksoitaisiin lainsäädäntöprosessissa. Komissio ei voi yhtyä tähän mielipiteeseen, koska silloin on kyseessä absoluuttista määrää koskeva päätös. Jos meillä sitten on toinen inflaatioprosentti, sehän luo luokkaan III uuden liikkumavaran, jota hyvin ilmeisesti tarvitaankin ja joka parlamentilla on hyvä syy ottaa käyttöön.
Monet huomautukset liittyivät talousarvion käyttöönottoon. Muistuttaisin vielä kerran, että parlamentillakin oli tänä vuonna käytössään uusi seurantaväline - komissio nimittäin esitti parlamentille käyttöönottoa koskevat luvut viikoittain. Mikään muu parlamentti ei saa niin hyvää ajankohtaista tietoa talousarvion käyttöönotosta. Jäsenvaltioiden parlamenteissa ei ole sellaista käytäntöä. Se on todellakin uusi edistysaskel, josta meidän on myös pidettävä kiinni. Nämä tiedot ovat teille tietenkin erittäin tärkeitä, jotta voitte tarkkailla, miten varoja otetaan käyttöön. Se, minkä kirjasimme päätöslauselmaan, on mielestäni toinen tärkeä askel kohti rakentavaa yhteistyötä talousarvion onnistuneen käyttöönoton yhteydessä.
Kolmas monissa puheenvuoroissa esiin tullut asia koskee talousarvion joustavuutta ylipäänsä. Kuinka tinkimätön tämä rahoitusnäkymien myötä syntynyt järjestelmämme on? On kyllä huomion arvoista, että tänä vuonna neuvosto ensimmäistä kertaa tavallaan heti suostui talousarvion joustovälineiden, joustovarauksen käyttöönottoon. Tämä todellakin osoittaa, kuinka tärkeää tarkan tasapainotuksen välineen olemassaolo on. Meidän on tietenkin myös pohdittava, riittääkö se.
Seuraavan vuoden rahoitusnäkymät laaditaan nyt kolmatta kertaa. Täytyy kyllä sanoa, että joitakin yhdessä tekemiämme asioita voitaisiin kutsua jo melkein talousarviotaiteeksi. Panimme talousarvion alulle yhdessä jo kolmatta kertaa. Minusta me voimme todellakin olla taas tyytyväisiä tulokseen, siitä voi todellakin olla ylpeä. Komission puolesta haluaisin vielä kerran lausua lämpimät kiitokset kaikille asianosaisille!

Puhemies
Kiitos komission jäsen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina klo 10.00.

Jäsenvaltioiden alv:oon perustuvaan omaan varaan suorittamat maksuosuudet (EKT-95)
Puhemies
Esityslistalla oli seuraavana Haugin esittelemä budjettivaliokunnan suositus toiseen käsittelyyn (A5-0431/2001) neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta EKT-95:n käytön osalta jäsenvaltioiden alv:oon perustuvaan omaan varaan suorittamien maksuosuuksien määrittämisessä (8793/1/2001 - C5-0385/2001 - 2000/0241(COD)).

Haug
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät kollegat, neuvoston kesäkuussa 1996 antamalla asetuksella otettiin käyttöön uusi tarkistettu Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä, EKT-95. Tämä EKT korvasi vanhan EKT-79:n. Sen noudattaminen tuli pakolliseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Sitä sovelletaan kaikkiin yhteisön säädöksiin, paitsi yhteen. Talousarvioon ja omiin varoihin on tarkoitus soveltaa edelleen vanhaa järjestelmää niin kauan kuin vuonna 1994 tehty omia varoja koskeva päätös on voimassa. Silloin oletettiin, että uusi omia varoja koskeva päätös tehtäisiin vuonna 1999. Nyt tiedämme, että neuvosto rohkaisi lopulta mielensä vasta viime syyskuun lopussa. Samalla se kuitenkin yritti hoputtaa meitä, Euroopan parlamenttia. Piruja maalailtiin seinälle siltä varalta, että parlamentti ei hyväksyisi neuvoston päätöstä sellaisenaan, jos se myöhemmin vaatisi toista käsittelyä.
Asian viivästyminen ei olisi hyväksyttävää, arvonlisäveroon perustuvia omia varoja ei voitaisi asianmukaisesti kerätä, jäsenvaltioille aiheutuisi suuret kustannukset, koska molempien tilastollisten keräysmenetelmien piti riittää ja niin edelleen. Täyttä puppua! Kaikki tilastokeskukset ovat käyttäneet laskelmissaan muutenkin vuodesta 2000 alkaen vuoden 1995 järjestelmää, eikä EKT-79:n tietoja ole enää lainkaan saatavilla. Neuvostokin muuten myönsi sen nyt virallisesti yhteisen kantansa 2 kohdassa. Hyväksyessämme nyt neuvoston yhteisen kannan selvitämme vain oikeudellisesti sen, mikä oli muutenkin jo tosiasia.
Meillä oli siis runsaasti aikaa, ja halusimme käyttää tilaisuuden hyväksemme ja muistuttaa vielä kerran painokkaasti tulopuolen tarpeellisuudesta talousarvion osana sekä yhteisön politiikkojemme rahoitusnäkymissä. Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassaan ainoastaan ensimmäisen tarkistuksemme, jossa selvitämme, ettei siirtyminen järjestelmästä toiseen arvonlisäveroon perustuvan oman varan määrittämisessä vaikuta millään tavoin omien varojen tasoon, ei niiden jakautumiseen jäsenvaltioiden kesken eikä myöskään omien varojen kokonaismäärään. Neuvosto hylkäsi tarkistukset 2 ja 3, joilla meillä oli tarkoitus varmistaa budjettivallan käyttäjän entistä tehokkaampi vuosittainen omien varojen tilannetta koskeva informointi komission työasiakirjan avulla ja neuvoston kanssa asiasta käytävien neuvottelujen aloittaminen.
Niin, komissio on nyt meille osoittamassaan kirjeessä kiitettävästi ilmoittanut olevansa valmis toimittamaan tällaisen vuosittaisen työasiakirjan, ensimmäisen kerran ensi vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana. Mutta neuvosto ei halua keskustella kanssamme. Keskustelu ei muka sisälly toimielinten väliseen sopimukseen. Hah, se siitä avoimuudesta, jota aina toitotetaan!
Sitten on vielä ne, jotka sanovat, etteivät omista varoista käytävät keskustelut kuulu tilastointia koskevaan lainsäädäntöön. Emme selvästikään voi vedota perustamissopimusten artikloihin, varainhoitoasetukseen emmekä toimielinten välisiin sopimuksiin. Tilastointia koskeva lainsäädäntö ei selvästikään ole houkuttelevin keino tai paras tapa saada vaatimuksemme kuuluviin. Meillä ei ole mitään virallista oikeusperustaa, mutta vaadimme molemmille budjettivallan käyttäjille samanlaisia oikeuksia kaikissa yhteistä talousarviota koskevissa kysymyksissä.
Kun Laekenissa, sitä seuraavassa valmistelukunnassa ja sen jälkeen järjestettävässä hallitustenvälisessä konferenssissa tulee puhetta demokratiasta, silloin on myös puhuttava parlamentin täysistä demokraattisista yhteispäätösoikeuksista yhteisön talousarviosta päätettäessä, eikä pidä vain puhua vaan myös toimia. Asia on kunnossa, kun neuvottelujen tuloksena ovat parlamentin täydet budjettivaltuudet ja yhteispäätösmenettely kaikissa menoissa ja kaikissa tuloissa. Mikäli tällaista lopputulosta ei saada aikaan, neuvoston jäsenten suusta kuultuna sana "demokratia" ei ole edes niiden mikrofonien sähkökustannusten arvoinen, joihin se on lausuttu!

Garriga Polledo
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa asetettujen tavoitteiden ja erityisesti talous- ja rahaliiton onnistumiseksi yhteisössä tarvitaan korkeatasoisia tilastovälineitä, joiden avulla toimielimille, hallituksille sekä taloudellisille ja sosiaalisille toimijoille tarjotaan yhdenmukaistettuja ja luotettavia tilastotietoja päätöksenteon perustaksi. Siinä mielessä asetuksen muuttaminen on tarpeellista, jotta EKT-95:n käyttäminen olisi mahdollista.
Mielestämme uusi EKT-95 on edellistä vuoden 1979 painosta huomattavasti parempi. Menetelmien yhdenmukaistamisessa on edistytty ja uusi painos sisältää entistä tarkemmat käsitteet, määritelmät, luokitukset ja tilinpäätössäännöt, joita on sovellettava, jotta saataisiin määrällinen kuvaus jäsenvaltioiden talouksista.
On selvää, että uuteen järjestelmään siirtymisen yhteydessä kaikki jäsenvaltiot ovat tehneet laadullisia lisäparannuksia kansantalouden tilinpitoon. Parannukset ovat tulosta niiden lähteiden ja menetelmien perusteellisesta tarkastelusta, joita jäsenvaltioissa käytetään näiden tilien laadinnassa. EKT:n mukaisia kansantalouden tilinpitotietoja käytetään monella tavoin talousarviomenettelyssä, muun muassa talousarvion enimmäismäärien vahvistamiseen, BKT:n laskentaan, neljännen oman varan määrittämiseen jne. Ainoa asia, jota tämä muutos koskee on arvonlisäveroon perustuvien varojen jäsenvaltioiden maksuosuuksien määrittäminen.
Tässä asiassa olemme esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että tämän uuden järjestelmän käyttäminen olisi merkityksetöntä jäsenvaltioiden maksuosuuksien tasolle, sillä jäsenvaltiot ovat jo alkaneet soveltaa EKT-95:tä kansantalouden tilinpidon laadinnassaan. Tietojen uudelleenlaskeminen olisi kallista ja riskialtista sekä lisäksi hyödytöntä, sillä kaikki asiantuntijat ovat samaa mieltä siitä, että tässä yhteydessä veroprosenttien uudelleenpainotuksessa EKT-79:n tai EKT-95:n käytöllä ei ole vaikutusta tulokseen.
Lopuksi onnittelemme esittelijää, että hän on saanut komissiolta sitoumuksen esittää vuosittain parlamentille raportin omien varojen keräämisen tilasta, tulevan tilinpitovuoden ennusteesta ja tietyistä järjestelmään liittyvistä yleisistä ongelmista. Tämä tuo järjestelmään enemmän avoimuutta ja Euroopan parlamentti tulee olemaan asianmukaisesti perillä uuden järjestelmän yhdenmukaistamisen vaatimasta sopeutumiskehityksestä.
Muilta osin olemme täysin samoilla linjoilla esittelijän kanssa.

Solbes
. (ES) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio haluaa ensiksi kiittää parlamenttia ja erityisesti jäsen Haugia ymmärryksestä ja neuvostoa yleisestä hyväksynnästä.
Kuten jäsen Garriga toi esille, asetus tulee antamaan jäsenvaltioille luvan käyttää parhaita ja viimeisimpiä tietoja kansantalouksien tilinpidoista arvonlisäveroon perustuvien varojen laskennassa. Lisäksi, kuten jäsen Garriga osoitti, asetus ei vaikuta ollenkaan budjettituloihin eikä jäsenvaltioiden keskinäiseen tasapainoon omien varojen alalla.
Ensimmäisen käsittelyn keskustelun myötä saatoimme paremmin ymmärtää ja vahvistaa tarpeen parantaa parlamentille budjettituloista annettavaa informaatiota. Tämän keskustelun tuloksena ja komission nimissä haluan vahvistaa, että tulemme kunkin vuoden alussa esittelemään parlamentille työasiakirjan omien varojen kannon tilasta, ennakkoarviot kyseisistä varoista seuraavalle varainhoitovuodelle sekä mistä tahansa muusta erityisestä ongelmasta, joka liittyy omien varojen järjestelmään. Sen vuoksi vahvistan sen, mitä esittelijä Haug sanoi tästä asiasta ja minkä myös jäsen Garriga otti esille.
Uskon, että tällä tavoin voimme luoda hedelmällisen yhteistyön komission ja parlamentin välille ja haluan onnitella jäsen Haugia tästä aloitteesta sekä siitä työstä, jonka hän on tehnyt tarkoituksenaan tämän sisällöltään hyvin teknisen, mutta siitä huolimatta ei mitenkään merkitykseltään vähäisen, asetuksen antaminen.

Puhemies
Kiitos komission jäsen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.30.

Vihreä kirja yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta ja Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisesta
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana komission tiedonanto vihreästä kirjasta yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta ja Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisesta.

Schreyer
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan unionin taloushallintoon liittyvien petosten torjunta on komissiolle ensisijaisen tärkeää. Komissio tietää, että Euroopan parlamentti on siinä sen tärkein liittolainen. Komission jäsenet hyväksyivät tänään yksimielisesti laatimani vihreän kirjan yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta ja Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisesta. Tämän vihreän kirjan hyväksyminen juuri ennen Laekenin Eurooppa-neuvostoa oli komissiolta voimakas poliittinen aloite.
Olemme saaneet petosten torjunnassa jo jotakin aikaiseksi. Tämä pätee erityisesti jäsenvaltioiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. OLAF tekee siinä suurenmoista työtä. Komissio on panostanut paljon myös ennaltaehkäisyyn, ja niinpä jatkossa esimerkiksi tarkistetaan, miten hyvin OLAFin tekemillä lainsäädäntöehdotuksilla voidaan torjua petoksia. Toisaalta yhteisön petosten torjunnan rikosoikeudellisessa ulottuvuudessa on edelleen huomattavia puutteita.
Tutkintaan ja syytetoimiin tarvitaan johdonmukaista yhteisön menettelyä. Yhteisön talousarviosta rahoitettavan rajat ylittävien petosten jäljityksen esteenä on vielä liian usein ei vain 15 vaan 17 erilaista oikeusjärjestystä, ja laajentumisen myötä luku kasvaa entisestään.
Meiltä puuttuu tehokas väline, jolla OLAFin hallinnollisten tutkimusten ja jäsenvaltioiden tutkintatyön perusteella selvinneiden petosten syytteeseenpano voitaisiin toteuttaa siten, etteivät rajat olisi aina esteenä. Komissio ehdotti siksi jo syyskuussa 2000 Nizzan hallitustenväliselle konferenssille Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamista yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudelliseksi suojaamiseksi. Talousasioita käsittelevän Euroopan syyttäjäviranomaisen luominen olisi laadullisesti jotain aivan uutta. Se olisi todellinen innovatiivinen edistysaskel rikosoikeudellisessa petosten torjunnassa.
Valtion- ja hallitusten päämiehet eivät silloin valitettavasti kuitenkaan tarttuneet tähän komission ehdotukseen. Näin tärkeää aihetta ei saa haudata. Päätin siksi välittömästi laatia vihreän kirjan, jossa Euroopan syyttäjäviranomaista koskevaa ehdotusta tarkennetaan ja jossa selvitetään, miten tällainen syyttäjäviranomainen voisi käytännössä toimia. Seuraavaa perussopimusten uudistusta edeltävä aika on siis hyödynnettävä mahdollisimman hyvin, jotta voimme vastata jäsenvaltioiden kysymyksiin ja epäilyihin, sillä ne ovat aina kyselleet tämän järjestelmän käytännön toteutuksesta.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa on nimittäin tarkoitus antaa vain Euroopan syyttäjäviranomaisen nimitystä, erottamista, tehtäviä ja viran tärkeimpiä piirteitä koskevia määräyksiä. Kaikkia muita käytännön toteutusta, kuten syyttäjäviranomaisen asemaa ja työskentelytapaa koskevia määräyksiä on tarkoitus antaa sekundaarilainsäädännössä. Vihreässä kirjassa käsitellään juuri näitä asioita.
Miten ja kenen aloitteesta syyttäjäviranomainen ryhtyy toimiin? Millaiset toimivaltuudet hänellä on? Kuka valvoo syyttäjäviranomaisen toimia? Millaista yhteistyötä hän tekee kansallisten lainvalvontaviranomaisten kanssa? Millainen on syyttäjäviranomaisen oikeusasema ja organisaatio?
Vihreässä kirjassa tuodaan keskustelun aiheeksi erilaisia vaihtoehtoja näiden kysymysten ratkaisemiseksi. Komissio kuitenkin myös ilmaisee selvästi vaihtoehdot, joilla sen mielestä johdonmukaisen järjestelmän muodostaminen onnistuu parhaiten. Millaista yleistä lähestymistapaa komissio ehdottaa? Mitkä ovat vihreän kirjan päälinjat? Komission yleisen lähestymistavan tarkoituksena on, että yhteisötasolla annetaan vain välttämättömät määräykset, ja muuten nojaudutaan mahdollisimman pitkälti jäsenvaltioiden lainsäädäntöön ja kansallisiin järjestelmiin.
Ehdotuksissamme kunnioitetaan siten täydellisesti suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatetta. Talousasioita käsittelevä syyttäjäviranomainen toisi huomattavaa lisäarvoa rikosoikeudelliseen petosten torjuntaan sekoittamatta kansallisia oikeusjärjestelmiä. Mitä tämä tarkalleen ottaen tarkoittaa?
Ehdotukseen sisältyvä omaperäinen ajatus on, että talousasioita käsittelevä Euroopan syyttäjäviranomainen johtaa ja koordinoi tutkintaa ja syytetoimia keskitetysti yhteisötasolla, mutta se itse on kuitenkin organisoitu hajautetusti, ja että molemminpuolisen tunnustamisen periaatteella on ratkaiseva merkitys käytännön toimenpiteissä. Näin Eurooppaan syntyy yhteinen tutkinta- ja syytteeseenpanoalue yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi.
Tutkimusten päätyttyä Euroopan syyttäjäviranomainen nostaa syytteen asiasta vastaavaan kansalliseen tuomioistuimeen. Itse oikeudenkäynti sekä oikeuden päätös määräytyvät kansallisen lainsäädännön mukaan. Komissio ehdottaa syyttäjäviranomaisen hajautettua rakennetta. Euroopan syyttäjänviranomaisen on tarkoitus tukeutua jäsenvaltioissa niin kutsuttuihin valtuutettuihin kansallisiin syyttäjäviranomaisiin, jotka toimivat yhteisön toimeksiannosta.
Mitä tulee menettelyyn, Euroopan syyttäjäviranomaisella pitää olla mahdollisuus käyttää jäsenvaltioiden mitä moninaisimpia tutkintavälineitä. Kansallisten tai alueellisten lainvalvontaviranomaisten, kuten esimerkiksi rikospoliisin, on siis avustettava syyttäjäviranomaisia. Molemminpuolisen tunnustamisen periaatteen avulla tutkintatoimet on tarkoitus saattaa automaattisesti voimaan koko yhteisön alueella. Sama pätee todisteiden hyväksymiseen ja Euroopan syyttäjäviranomaisen toimien laillisuuden valvontaan.
Niinpä esimerkiksi jossakin jäsenvaltiossa anotun ja jonkin jäsenvaltion tuomarin kansallisen lainsäädännön mukaan myöntämän tarkastus- tai puhelinkuunteluluvan pitäisi olla voimassa koko yhteisön alueella. Näin kunnioitetaan kansallisia oikeusjärjestyksiä. Samalla molemminpuolisen tunnustamisen periaate takaa yhteisen tutkinta-alueen toteutumisen.
Komission mielestä valtioiden sisäinen oikeustie riittää Euroopan syyttäjäviranomaisen toimien laillisuuden valvontaan, eikä siihen välttämättä tarvita Euroopan rikostuomioistuinta. Mitä tulee lisäksi rikosten määritelmiin, joita Euroopan syyttäjäviranomaisen pitäisi seurata, komission mielestä yhteisön autonomisen rikosoikeuden lakikokoelman luominen ei ole tarpeellista. Ehdotamme pikemminkin jonkinlaista vähimmäisvaatimuksiin perustuvaa yhdenmukaistamista, joka kuitenkin koskee muutakin kuin ehdotetun yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan direktiivin soveltamisalaa ja siten myös vuonna 1995 tehdyssä sopimuksessa annettuja rikoksia koskevia määräyksiä. Haluamme puuttua kaikkiin yhteisön taloudellisten etujen vastaisiin rikkomuksiin, esimerkiksi myös yhteisön etuja vahingoittaviin kilpailuihin liittyviin petoksiin tai virkasalaisuuksien rikkomuksiin.
Tarvitsemme mielestämme yhtenäisiä säännöksiä, jotka koskevat rikoksia sekä myös vanhentumisaikoja. Vihreän kirjan laatimisessa on siis kaiken kaikkiaan noudatettu tiukasti suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatetta, mutta se takaa myös Euroopan syyttäjäviranomaisen toimintakyvyn. Minusta me olemme löytäneet tässä asiassa hyvän tasapainon, joka vakuuttanee myös epäilijät.
Talousasioita käsittelevää Euroopan syyttäjäviranomaista koskeva suunnitelma sopii mainiosti oikeuteen perustuvan Euroopan näkymiin. Laadin vihreän kirjan tiiviissä yhteistyössä komission jäsen Vitorinon kanssa. OLAFin yksikötkin pitivät jatkuvasti yhteyttä komission jäsen Vitorinon pääosaston yksiköihin. Uudet rikosasioihin liittyvät edistysaskeleet, joita olemme saavuttaneet oikeudellisia asioita koskevassa jäsenvaltioiden yhteistyössä, luovat hyvät edellytykset Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamiselle. Mainitsen esimerkkinä eurooppalaisen pidätysmääräyksen, jonka Laekenin Eurooppa-neuvosto toivottavasti myös hyväksyy. Mainitsen myös Eurojustin. Sekään ei ole Euroopan syyttäjäviranomaisen kilpailija; ne pikemminkin täydentäisivät mainiosti toisiaan.
Odotan vihreän kirjan synnyttävän laajan, ennakkoluulottoman ja siten puolueettoman syyttäjäviranomaista ja sen toimintatapaa koskevan keskustelun kaikissa asianosaisissa piireissä, tietenkin ennen kaikkea myös jäsenvaltioiden syyttäjäviranomaisten ja kyseisten asioiden parissa työskentelevien keskuudessa. Haluaisin pyytää Euroopan parlamenttia, tämän ajatuksen vauhdittajaa, osallistumaan aktiivisesti keskusteluun ja pitämään sitä yllä jäsenvaltioissa. Tarvitsemme mahdollisimman paljon ehdotustamme koskevaa palautetta.
Neuvottelujen tulosten arvioinnin jälkeen, vuoden 2002 lopussa tai vuoden 2003 alussa, seuraavaa hallitustenvälistä konferenssia suunnittelevalle valmistelukunnalle pitäisi sitten pystyä laatimaan jonkinlainen asiakirja. Perussopimusten seuraavassa tarkistuksessa talousasioita käsittelevä Euroopan syyttäjäviranomainen on tarkoitus sisällyttää perustamissopimuksiin. Meidän on oltava sinnikkäitä. Olen kuitenkin optimistinen: yhdessä ja Euroopan parlamentin tuella voimme saavuttaa tämän tavoitteen.

Theato
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Schreyer, osoitan sanani erityisesti teille. Nimititte minua 14 vuotta sitten esitaistelijaksi talousasioita käsittelevän Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisessa. Pidän sitä kunnianimityksenä ja saanen laskea teidätkin sellaiseksi, sillä nyt me tietenkin saimme aikaan sen, mitä halusimme jo 1990-luvun alussa, nimittäin vihreän kirjan ja sen myötä vielä perustamissopimuksen muutoksen. Aikataulua pitäisi mielestäni vain hieman nopeuttaa. Teidän mukaanne saamme tällaisen syyttäjäviranomaisen nimittäin vasta vuonna 2006. Olemme teidän tukenanne, mutta haluamme nopeuttaa menettelyä, ja pyytäisin teitäkin nopeuttamaan aikataulua tavoitteen saavuttamiseksi, ja varokaa, ettei toissijaisuusperiaate hankaloita ja hidastuta toimintaa tai heikennä sen tehoa! Se on tärkeää, jotta syyttäjäviranomaisen perustaminen vie meitä todellakin hieman eteenpäin tässä asiassa. Kansalaiset vaativat sitä, ja jos selvitämme suojelevamme heidän rahojaan, teemme jotakin myös Euroopan hyväksi.

Schreyer
Arvoisa puhemies, haluaisin käsitellä monta eri asiaa. Ensinnäkin, tehän tosiasiassa olette tämän ajatuksen esitaistelija ja olette toiminut sen mukaisesti jo kauan. Olemme mielestäni nyt myös sellaisessa vaiheessa, että asian hyväksi on tehtävä jotakin konkreettista, kuten Nizzan huippukokouskin osoitti. Siellä mietittiin, mitä asia tarkalleen merkitsisi, ja näin on usein helppo sanoa, että koko ajatus on parasta jättää ensin hautumaan.
Aikataulu näyttää enemmän tai vähemmän seuraavalta: neuvottelut jatkuvat ensi vuoden kesäkuun loppuun; kun seuraavaan hallitustenväliseen konferenssiin mennessä tehdään taas perustamissopimuksen muutos, samalla on tarkoitus laatia sekundaarilainsäädäntöä, siis toimintatapaa ja esimerkiksi todisteiden hyväksymiseen liittyviä kysymyksiä koskevia ehdotuksia siten, että aika käytetään molempiin tarkoituksiin, jotta voimme mahdollisimman pian toteuttaa pelkän ajatuksen lisäksi kyseisen elimen myös käytännössä.

Heaton-Harris
Ensiksi haluaisin sanoa, että edellinen puhuja, loistavan valiokuntani puheenjohtaja, oli hieman vilpillinen, sillä Euroopan syyttäjäviranomaiselle ei ole mitään todellista tarvetta. Vain kaksi viikkoa sitten näimme parlamentissa, miten suuri osa hänen omasta mietinnöstään poistettiin, koska se sisälsi viittauksia tällaiseen elimeen.
Parlamentin eri poliittisten puolueiden välillä on hieman erimielisyyttä, mutta monet ihmiset ovat huolestuneita siitä, mihin tämä itse asiassa johtaa. Arvoisa komission jäsen, en usko, että olitte täysin rehellinen meitä kohtaan, kun sanoitte, että tämä johtaa vain tiettyyn pisteeseen eikä sen pidemmälle. Johtaako tämä corpus juris -kokoelmaan? Jos te vastaatte kieltävästi tähän kysymykseen, miten te voitte sovittaa tämän yhteen Delmas-Martyn valiokunnallemme kuukausi sitten antaman vastauksen kanssa? Delmas-Marty on OLAFin valvontaelimen entinen johtaja, ja hän on kirjoittanut monta kirjaa tästä nimenomaisesta aiheesta. Hän sanoi kyllä - Euroopan syyttäjäviranomaisen perustaminen johtaa melko varmasti corpus juris -kokoelmaan, koko yhteisön yhteiseen lainsäädäntöön.
Mitkä olisivat Euroopan syyttäjäviranomaisen tärkeimmät toimivaltuudet? Mitä valtuuksia hänellä olisi? Mitkä ovat yhteisön taloudelliset edut? Ette varmaankaan jätä ottamatta huomioon poliittisia merkkejä, joita ovat lähettäneet sekä neuvosto - monet maat ovat tätä vastaan - että parlamentti, joka, kuten alussa jo totesin, kaksi viikkoa sitten hylkäsi monia Euroopan syyttäjäviranomaiseen liittyviä asioita?

Schreyer
Jäsen Heaton-Harris, kaksi viikkoa sitten keskusteltiin yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevasta direktiivistä, jossa määritellään sellaiset rikokset kuin petos, korruptio ja rahanpesu, ja vieläpä kaikkien jäsenvaltioiden, myös Yhdistyneen kuningaskunnan jo vuonna 1995 tekemän sopimuksen mukaisesti. Se ei ole kuitenkaan vielä voimassa, jonka vuoksi komissio ehdotti määräysten kokoamista direktiiviin.
Euroopan parlamentti yhtyi siihen komission mielipiteeseen, ettei kyseinen direktiivi ole oikea paikka syyttäjäviranomaisen määrittelyyn, sillä sekä komissio että parlamentti ovat vakaasti sitä mieltä, ettei direktiivissä voida antaa Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamista koskevia säännöksiä, vaan se edellyttää perustamissopimuksen muutosta. Tästä syystä parlamentti hylkäsi erään jäsenen ehdotuksen, jonka mukaan asiasta olisi pitänyt antaa määräyksiä jo direktiivissä. Tämän päätöksen tarkoituksena ei ollut kuitenkaan vastustaa Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamista. Se on mielestäni syytä vielä todeta tässä yhteydessä.
Kysytte nyt aivan syystäkin: mitkä olisivat Euroopan syyttäjäviranomaisen tehtävät? Hän vastaa ensinnäkin syytetoimien johtamisesta ja koordinoinnista sekä myös tutkinnan johtamisesta. Itse tutkimukset toteutettaisiin kuitenkin kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Koottuaan raskauttavat ja lieventävät todisteet Euroopan syyttäjäviranomaisella olisi oikeus nostaa syyte näiden todisteiden perusteella, ja syytteen nostaminenkin tapahtuisi kansallisessa tuomioistuimessa kansallisen lainsäädännön mukaisesti, joten tarkoituksena ei ole luoda mitään uutta koneistoa tai uutta eurooppalaista rikoslakikokoelmaa, sillä me kyllä tiedämme, miten paljon sitä vielä epäillään. Olemme luetelleet vihreässä kirjassa useita tapauksia. Meillä on ollut toistaiseksi voimassa sellainen menettely, että kun jostakin jäsenvaltiosta saadut todisteet on tarkoitus esittää rajat ylittävässä menettelyssä jonkin toisen valtion tuomioistuimessa - koska rikollisuuskin on kansainvälistä - usein esimerkiksi sanotaan, ettei se käy, koska todisteet esitettiin hallinto-oikeuden perusteella, emmekä hyväksy niitä. Usein käy niin, että yhteisön talousarvioon kohdistuvasta petoksesta on vaikka kuinka paljon todisteita, mutta todisteet ikään kuin häviävät - en halua sanoa byrokraattisin, vaan oikeudellisin - menetelmin juuri siksi, että tällaisia eroja on olemassa. En usko tämän todellakaan olevan kansalaisten etujen mukaista, eikä tämä todellakaan ole Euroopan parlamentinkaan etujen mukaista. Jäsen Heaton-Harris, pyytäisin teitä harkitsemaan ehdotusta puolueettomasti, sillä olemme lupautuneet soveltamaan toissijaisuusperiaatetta, mutta haluamme tietenkin myös luoda yhteisön eduille tehokkaan rikosoikeudellisen suojan.

Staes
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen ja arvoisat kollegat, haluan aluksi ottaa etäisyyttä jäsen Chris Heaton-Harrisin huomautuksiin ja olen sitä mieltä, että arvoisa komission jäsen on luonnostellut hyvin asianmukaisesti puitteet, joissa jäsen Theaton mietintöön esitetyt tarkistukset hylättiin tässä parlamentissa. Tämä on tosiaankin oikea lausuma.
Haluan yhtyä jäsen Theaton sanoihin ja vaatia nopeutta. Arvoisa komission jäsen, ilmoitatte nyt Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisen aikataulun, joka on tosiaankin hyvin hidas. Teette ehdotuksen sen jälkeen, kun vihreästä kirjasta on neuvoteltu vuoden 2002 aikana tai lopussa tai vuoden 2003 alussa. Perustamissopimusta muutetaan vuonna 2004, ja voimaantulo tapahtuu vuosina 2006-2007. Myöntäkää nyt, että tämä asia ei kiinnosta teitä lainkaan. Haluaisin viitata siihen, että riippumaton asiantuntijakomitea teki aikoinaan reaktiona Santerin komission eroon joitakin ehdotuksia nopeammasta toiminnasta ja siitä, että toiminnassa ei pitäisi käyttää monivaiheisia suunnitelmia. Haluaisin kysyä teiltä, oletteko sisällyttänyt osia näistä asiantuntijoiden ehdotuksista vihreään kirjaan ja haluatteko ottaa ne huomioon, jotta Euroopan syyttäjäviranomaisen perustaminen voidaan aloittaa jo nyt.

Schreyer
Arvoisa puhemies, komissiohan esitti Nizzan hallitustenväliselle konferenssille perustamissopimuksen muuttamista koskevan ehdotuksen. Jos se olisi mennyt läpi, ratifioinnin myötä olisi tavallaan syntynyt oikeusperusta. Neuvosto päätti kuitenkin toisin; se nimittäin päätti jättää koko ehdotuksen toistaiseksi neuvottelujen ulkopuolelle. Meidän on nyt todellakin odotettava, että perustamissopimuksen muutos toteutetaan seuraavassa hallitustenvälisessä konferenssissa, jotta syyttäjäviranomainen voidaan todellakin perustaa. Sanoinkin jo, että aiomme tietenkin käyttää nyt tämän ajan hyväksemme emmekä vain odottaa - käytämme ajan mahdollisimman hyvän neuvottelumallin löytämiseksi, jonka jälkeen neuvottelemme toimintatavasta, organisaatiosta, asemasta, aihetodistuksista, vanhentumisaikaan liittyvistä kysymyksistä, siis kaikista sellaisista asioista, jotka on tietenkin selvitettävä. Oletan, että tulemme käymään talousarvion valvontavaliokunnassa erittäin intensiivisiä ja konkreettisia keskusteluja näistä kysymyksistä.

Stauner
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minäkin haluaisin ottaa aikakysymyksen puheeksi edellä puhuneen kollegan ajatuksia myötäillen. Arvoisa komission jäsen, kun otamme huomioon kaksi miljardia paljastunutta petosta ja rikkomusta ja itälaajentumisen sekä teille että meille asettamat haasteet - myös taloudelliset haasteet - en usko teidän todellakaan pystyvän odottamaan vuoteen 2006 asti. Asialla on mielestäni todella kiire, ja eihän teidän edes tarvitse odottaa. Olette tutustunut mietintöömme, tunnette asiaan esitetyt ehdotukset, ja tiedätte kyllä aivan yhtä hyvin kuin mekin, että ensimmäiseen vaiheeseen voidaan ryhtyä aivan hyvin ilman Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muutosta. Sekä vuonna 1999 komission uudistusta koskevia ehdotuksia tehnyt asiantuntijakomitea että OLAFin valvontakomitea viime vuosikertomuksessaan nimenomaan esitti teille nämä kaksi vaihetta. Tässä todella välttämättömässä paineessa kysyn teiltä, miksi te vielä jahkailette? Miksi te nyt taas lykkäätte asiaa vuoteen 2006? Miksi te vielä epäröitte ettekä lähde heti mukaan, kuten viimeksi Böschin mietinnössä vaadimme?

Schreyer
Arvoisa puhemies, arvoisa parlamentin jäsen, komissiolla ei ole valtuuksia nimittää syyttäjäviranomaista, jolla on oikeus ryhtyä jäsenvaltioissa syytetoimiin ja nostaa syyte. Asia ei toimi niin, vaan Euroopan unioni perustuu sopimukseen, jolla jäsenvaltiot siirtävät toimivaltuuksiaan yhteisötasolle.
Jäsenvaltiot eivät ole toistaiseksi antaneet toimivaltuuksia Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamiseen. Näille toimivaltuuksille on saatava ensin perusta yhteisötasolla. Siihen tarvitaan toisin sanoen perustamissopimuksen muutosta, ja on tietenkin luotava tehokas väline, jolla rajat ylittävän rikollisuuden syytetoimet voidaan todellakin toteuttaa tehokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa, ettei niissä vain tehdä tutkimuksia, vaan nostetaan myös syyte, jotta syytetoimia siis seuraa todellakin syyte ja lopulta rangaistus. Tällaista menettelyä meidän on sovellettava. Saatatte nyt sanoa, että toivotte toisenlaista Euroopan unionia, mutta minäkin sanon teille, että komissio on perustamissopimusten valvoja, ja meidän on siksi tehtävä näiden toimivaltuuksien mukaisia ehdotuksia. Tämä ehdotus on mielestäni esitetty todellakin tulevaisuutta silmällä pitäen, ja toivon saavamme vakuutettua sillä epäilijätkin.

Morgan
Arvoisa puhemies, halusin vain esittää muutaman kysymyksen. Olen pahoillani, etten ollut täällä alussa. Ensinnäkin, ettekö ole sitä mieltä, että jäsen Heaton-Harris osoittaa vihreää valoa petoksille? Viiden viimeisen vuoden aikana ainoastaan kahta henkilöä on syytetty EU:n vastaisesta petoksesta. Jos hän ei keksi mitään vaihtoehtoja, hän osoittaa tehokkaasti vihreää valoa. Haluaisin tietää, voisitteko kommentoida tätä.
Toiseksi, miten saatte ne jäsenvaltiot vakuuttuneiksi, jotka vastustavat Euroopan syyttäjäviranomaisen käsitettä? Sitä vastustaa esimerkiksi minun maani, jota mielestäni on johdettu harhaan tämän kysymyksen osalta?
Kolmanneksi, miten Euroopan syyttäjäviranomainen nimitetään? Neljänneksi, ettekö ole samaa miltä siitä, että on tärkeää olla etenemättä liian nopeasti, ja hyväksyttekö myös sen, että tämä ehdotus ei ole riittävä? Toisin sanoen Eurojust ei yksinkertaisesti toimi.

Puhemies
Arvoisa komission jäsen Schreyer, pyydän myös teitä esittämään asianne mahdollisimman lyhyesti. Kiitos.

Schreyer
Arvoisa puhemies, kuten olen sanonut suhteesta Eurojustiin, ne vain täydentävät toisiaan. Nyt ehdotettu Euroopan syyttäjäviranomainenhan liittyy yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen. Eurojust tekee työtä muissa vakavaa rikollisuutta koskevissa asioissa. Niiden pitäisi tietenkin olla yhteydessä keskenään, myös tietojen vaihdon vuoksi - tietosuojaan liittyvät näkökohdat otettaisiin tietenkin aina huomioon, mutta ne on miellettävä toisiaan täydentäviksi.
Toiseksi, nimittämiseen meillä olisi erilaisia menettelyvaihtoehtoja. Tavallaan yleistä syyttäjää edustavan Euroopan syyttäjäviranomaisen nimittämiseen on toisaalta löydettävä yksi menettely. Kansalliset Euroopan syyttäjäviranomaiset tai valtuutetut syyttäjäviranomaisethan haluavat hajautetun rakenteen, jolloin heidät myös nimitettäisiin kulloisenkin säännöistä vastaavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. En usko, että jäsen Heaton-Harris haluaa suojella petosten tekijöitä, vaan kyse on tietenkin siitä, mihin toimiin tehokkaan suojan takaamiseksi on ryhdyttävä. Toista vielä kerran, että meillä on yhteisön talousarvio, meillä on yhteisön varat, meillä on yhteiset sisämarkkinat, meillä ei ole siis enää oikeudellisia rajoja, mutta meillä on vielä 17 erilaista oikeusjärjestelmää, koska Yhdistyneessä kuningaskunnassahan on kolme erilaista oikeusjärjestelmää. Ne ovat siis todellinen este, joiden takia mahdollisissa syytetoimissa on vielä paljon puutteita, ja ne meidän pitäisi pystyä poistamaan.

Mulder
Arvoisa puhemies, kiitokset teille. Kaikki, mitä komission jäsen sanoo, kuulostaa rohkaisevalta. Haluaisin esittää lyhyen kysymyksen: millaisena arvoisa komission jäsen näkee ehdotetun syyttäjäviranomaisen yhteistyön OLAFin kanssa?

Schreyer
Hyvä parlamentin jäsen, siinäkin on tietysti erilaisia mahdollisuuksia. Ensinnäkin, OLAF voi jatkaa nykyistä tehtäväänsä ja tehdä edelleen hallinto-oikeudellisia, hallinnollisia tutkimuksia, jolloin asiaa pitäisi tietenkin säännellä siten, että OLAF voi esittää tuloksensa syyttäjäviranomaiselle, joka tietenkin arvioi esitettyjä syytteitä koskevia tietoja. Toinen mahdollisuus olisi, että OLAF hoitaisi selvitystehtävät itse, ettei se siis vain tekisi tutkimuksia vaan hoitaisi selvitystehtävätkin. Emme tarkoituksellisesti ottaneet nyt asiaa etusijalle keskustelussa, jotta jälkeenpäin ei sanottaisi, että halusimme keksiä OLAFille tietyn tehtävän. Tämä on tavallaan kysymys, joka pitää päätellä sitten kokonaisuuden perusteella. En voi muuta kuin vielä kerran muistuttaa, ettei kyseessä ole suinkaan kaksi toistensa kanssa kilpailevaa ajatusta vaan valkoinen kirja, jonka laatimiseen OLAF vastikään osallistui. OLAFillahan on aina ollut se ongelma, että kerättyään todisteita tai tietoja sen pitää odottaa, hyväksyykö kansallinen syyttäjäviranomainen aineiston ja ryhtyykö se toimiin. Talousasioita käsittelevän Euroopan syyttäjäviranomaisen perustaminen olisi todella hyvä edistysaskel juuri OLAFin työn kannalta.

Puhemies
Paljon kiitoksia, arvoisa komission jäsen.
Keskustelu on päättynyt. Ei ole tilaa, on mahdotonta ryhtyä keskustelemaan. Teidän täytyy tuntea asetus ja soveltaa sitä.

Kyselytunti (komissio)
Puhemies
Esityslistan mukaisesti siirrytään kyselytuntiin (B5-0536/2001). Käsittelemme komissiolle osoitetut kysymykset.
Ensimmäinen osa

Puhemies


William Francis Newton Dunn
Kysymys nro 39 (H-0878/01):
Aihe: Laajentuneen unionin ulkorajojen turvaaminen Slovenialla on noin 370 rajanylityspaikkaa naapurimaan Kroatian kanssa. Slovenian hallituksella ei kuitenkaan ole varaa ylläpitää niistä kuin noin 90:ää. Näin ollen lähemmäs 270 rajanylityspaikkaa on tällä hetkellä täysin vartioimattomana. Mitä suunnitelmia komissiolla on laajentuneen unionin rajojen turvaamiseksi terrorismilta, järjestäytyneeltä rikollisuudelta ja laittomalta maahanmuutolta?

Nielson
. (EN) Arvoisa puhemies, yksi Euroopan unionin tulevista ulkorajoista on todennäköisesti Slovenian ja Kroatian välisellä rajalla. Tällä rajalla on 36 rajanylityspaikkaa, joissa on laillisesti mahdollista ylittää raja. Arvoisan jäsenen mainitsemat luvut tarkoittavat paikkoja, joissa Kroatian ja Slovenian välisen rajan ylittäminen on fyysisesti mahdollista mutta lailla kielletty - esimerkiksi polkuja, teitä ja siltoja pitkin. Olen samaa mieltä arvoisan jäsenen kanssa siitä, että todellinen tilanne - kirjaimellisesti puhuen - ansaitsee huomiota.
Komissio muistuttaa, että Slovenian on toteutettava tehokas valvonta ulkorajoilla liittyessään unioniin. Komissio kiinnittää erityistä huomiota Slovenian edistymiseen oikeus- ja sisäasioiden alaan liittyvissä neuvotteluissa sekä liittymistä edeltävässä menettelyssä. Slovenian on osoitettava toimintakykynsä tarkistaa järjestelmällisesti kaikki henkilöt, jotka ylittävät ulkorajat, ja varmistettava tehokas rajavalvonta hyväksyttyjen rajanylityspaikkojen välillä.
Slovenia on laatinut Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa koskevan yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman, kuten Euroopan unioni on vaatinut. Toimintasuunnitelmassaan Slovenia on osoittanut, että se ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että Kroatian vastaisella rajalla on asianmukainen infrastruktuuri ja välineistö. Lisäksi Slovenia ryhtyy toimenpiteisiin varmistaakseen rajavalvontaan osallistuvien viranomaisten toimien paremman yhteensovittamisen.
Komissio haluaa myös korostaa, että Slovenia osallistuu jo tehokkaaseen kahdenväliseen yhteistyöhön Kroatian ja Slovenian välisen rajan valvomiseksi. Tätä tulisi edelleen laajentaa tekemällä tieliikenteen ja raideliikenteen yksinkertaistettuja rajatarkastuksia koskeva sopimus ja rajat ylittävää poliisiyhteistyötä koskeva sopimus. Jälkimmäinen sopimus sisältää myös yhteiset rajavartiostot vihreän rajan valvomiseksi, toisin sanoen hyväksyttyjen rajanylityspaikkojen välillä.
Slovenialle rajavalvonnan parantamiseen myönnetyn erittäin huomattavan taloudellisen tuen lisäksi - tämä on liittymistä edeltävän menettelyn puitteissa myönnettävä taloudellinen tuki - komissio rohkaisee ja tukee suoraan Slovenian ja Kroatian kahdenvälistä yhteistyötä. Tämä rahoitetaan meidän Kroatian integroitua rajavalvontaa koskevasta tukiohjelmasta, ja se kattaa myös rajanylityspaikat Slovenian kanssa.
Slovenia ja Kroatia ovat äskettäin päässeet sopimukseen yhteisen rajan merkitsemisestä. Vaikka aiemmin merkitsemisen puute ei vaikuttanut käytännössä rajavalvonnan laatuun ja vihreän ja sinisen rajan valvontaan, tämä sopimus, kun se on ratifioitu, on lisätodiste näiden kahden valtion välisestä hyvästä yhteistyöstä.

Newton Dunn
Kiitän komission jäsentä erittäin täydellisestä vastauksesta. Jokainen tietää, että tämä asia on erittäin vaikea. Haluaisin painottaa yhtä seikkaa, jonka eräs ministeri Ljubljanassa toi kanssani esiin. Terroristit, salakuljettajat, siirtolaiset, rikolliset jne. käyttävät kaikkia rajanylityspaikkoja, olivatpa ne laillisia tai laittomia. Näin ollen tämä on erittäin vakava ongelma. Ministeri sanoi myös minulle: me emme voi maksaa, meillä ei ole rahaa näiden kaikkien rajanylityspaikkojen miehittämiseksi! Joten Slovenialla on todellinen ongelma.
Muita ehdokasvaltioita on yhdeksän - jos en ota huomioon Kyprosta ja Maltaa, joiden rajojen valvonta on luultavasti helpompaa - joten meillä on kymmenen ehdokasvaltiota, joilla kaikilla on tämänkaltaisia ongelmia, eikä niillä ole tarpeeksi rahaa kustannusten kattamiseksi. Onko mitään mahdollisuutta, että komissio voisi ehdottaa, että unioni vastaa itärajojemme valvonnasta?

Nielson
. (EN) En välttämättä ole samaa mieltä siitä, että valtamerta on helpompi valvoa. Tarkoitan, että on yhtä helppoa mennä Maltaan ja Kyprokseen pimeällä mereltä käsin kuin ylittää vuori vuoristossa.
Tiedämme, että on olemassa todellisia ongelmia. Olemme järjestäneet ja rahoittaneet toimintavalmiuksien parantamiseen tähtäävää tukea antaaksemme voimakasta tukea näissä pyrkimyksissä, ja tätä meidän on nytkin tehtävä. On hyvin tärkeää osana koko neuvottelumenettelyä ja osana säännöstön ja velvollisuuksien hyväksymistä, että me selvennämme, että tämä on ehdokasvaltion velvollisuus. On olemassa lukuisia ongelmia. Euroopan unionin alueen valvontaa koskeva kysymys tulee olemaan meille todellinen haaste vielä jonkin aikaa.

Rübig
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan parlamentin ja Slovakian parlamentin sekakomitea matkusti vastikään Slovakian rajoilla. Kosicen lähellä on 40 kilometrin pituinen vihreä rajakaistale, ja meille kerrottiin, että sitä on vaikea valvoa ja että tällä hetkellä on pidettävä silmällä sankoin joukoin saapuvia afgaanipakolaisia, joista kaikki eivät ehkä pyri Eurooppaan rauhanomaisissa tarkoituksissa. Tästä syystä kysyn: onko komissiolla mahdollisuuksia ottaa käyttöön tässä tapauksessa esimerkiksi satelliittivalvonta tai automaattisia järjestelmiä yhtäältä tilastollisen aineiston kokoamiseksi ja toisaalta turvallisuuden tehostamiseksi jatkossa puuttumalla tähän pakolaisvirtaan? Mitä ohjelmia näiden valtioiden kohdalla todella voitaisiin käyttää?

Nielson
. (EN) Arvoisa puhemies, on vaikea lisätä mitään olennaisesti uutta siihen, mitä jo olen ilmaissut. Satelliittivalvonnan mainitseminen saa minut kuitenkin sanomaan, että parlamentissa ymmärretään melko hyvin, että komissio suhtautuu vakavasti Galileo-ohjelmaan ja pitää sitä tärkeänä ohjelmana. Tämä on ainoastaan yksi sovellus. Jos sitä ei olisi, se aiheuttaisi ongelmia Euroopan tulevaisuudelle ja meidän tavoitteillemme. Yhdyn täysin teidän huomautuksiinne, mutta keskustelkaa kansallisten hallitustenne kanssa tästä aiheesta.

Puhemies


Raimon Obiols i Germà
Kysymys nro 40 , jonka sijaisena on Carlos Carnero González (H-0881/01):
Aihe: Euro-Välimeri-politiikan elvyttäminen Komission puheenjohtaja Romano Prodi käytti 19. lokakuuta 2001 pidettyä Gentin Eurooppa-neuvoston kokousta käsitelleessä Euroopan parlamentin täysistunnossa Strasbourgissa 24. lokakuuta 2001 puheenvuoron, jossa hän totesi, että Euro-Välimeri-politiikassa on tullut aika käynnistää uusi vaihe. Prodin mukaan nyt on syytä hyödyntää entistä paremmin kaikkia käytettävissä olevia keinoja todellisen edistyksen varmistamiseksi. Euro-Välimeri-alueella on pyrittävä konkreettisesti taloudelliseen integraatioon ja institutionaalisten välineiden luomiseen yhteisten päätösten tekoa varten.
Mitä jo olemassa olevia välineitä komissio aikoo vahvistaa tehostaakseen Euro-Välimeri-kumppanuutta?
Mitä uusia välineitä tai järjestelyjä komissio aikoo ehdottaa toteuttaakseen konkreettisesti taloudellista ja sosiaalista integraatiota Välimeren maiden kanssa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä?
Mitä institutionaalisia välineitä olisi otettava käyttöön yhteisten päätösten tekemiseksi?

Nielson
. (EN) Barcelonan prosessin lujittamisessa vahvistamme Euro-Välimeri-kumppanuuden olemassa olevia instituutioita ja etenemme lukuisilla avainalueilla.
Assosiaatiosopimusten osalta vuosi 2001 alkoi hyvillä uutisilla, joiden mukaan Egypti päätti allekirjoittaa assosiaatiosopimuksen, ja neuvotteluja käydään Algerian, Libanonin ja Syyrian kanssa. Toinen seikka, jonka haluan tuoda esiin, koskee assosiaatiosopimuksen allekirjoittajien välisen vapaan kaupan kehittämistä. Me rohkaisemme assosiaatiosopimuksen allekirjoittajia sopimaan vapaakauppajärjestelyistä toistensa kanssa taloudellisen yhteistyön ja sisäisten investointien helpottamiseksi. Komissio tekee töitä niiden valtioiden kanssa, jotka ovat jo aloittaneet tämän prosessin, nähdäkseen, missä teknistä tukea voidaan parhaiten antaa osapuolten välisen yhteisymmärryksen helpottamiseksi. Samaan aikaan teemme työtä alkuperäsääntöjen kanssa nähdäksemme, miten kumppanuusmaat voidaan tuoda yleiseurooppalaiseen järjestelmään.
Euro-Välimeri-sisämarkkinoiden perustan luomiseksi ja voidaksemme hyödyntää täysimääräisesti tulevaa vapaakauppa-aluetta me avustamme kumppanuusmaita lähentämään niiden sääntelykehystä meidän sääntelykehykseemme. Vuoden 2001 aikana komissio on lisäksi kehittänyt Euro-Välimeri-sisämarkkinoiden käsitteen, antanut tietoja sen vaikutuksista ja mahdollisuuksista, ja olemme kiinnittäneet erityistä huomiota sisämarkkina-asioihin Meda-ohjelmassa. Yhteistyötä vahvistetaan lukuisilla eri sektoreilla. Alueellista taloudellista vuoropuhelua vahvistetaan tulevilla keskusteluilla, joissa keskitytään kasvuun ja työllisyyteen. Meda-ohjelmaa käytetään tiettyjen infrastruktuuritarpeiden tutkimisessa alueellisesta tai alueen osaa koskevasta näkökulmasta ja, tarpeen mukaan, yleiseurooppalaisiin verkkoihin yhteenliittämistä ja yhdistämistä koskevien strategioiden laatimisessa ensisijaisten hankkeiden rahoituksen ja toteutuksen varmistamiseksi.
Yhdessä kumppanuusmaiden kanssa me kehitämme uuden alueellisen Meda-ohjelman oikeus- ja sisäasioissa ja osallistumme kahdenvälisiin näitä kysymyksiä koskeviin keskusteluihin assosiaatiosopimusten määräysten ja Meda-ohjelman yhteydessä.
Mitä tulee uusiin välineisiin ja järjestelyihin, komissio ymmärtää, että Euroopan ja Välimeren maiden välinen yhteistyö ei voi olla pelkästään poliittista tai taloudellista, ja etsii tapoja, joilla käynnistää uusi laaja-alainen kulttuurivuoropuhelu Välimeren alueella. Tällä hetkellä on käynnissä ohjelmia, joilla tuetaan kulttuuriperinnön alan, audiovisuaalialan ja nuorisovaihtotoiminnan yhteistyötä. Tämän lisäksi komissio tutkii mahdollisuutta laajentaa korkeakoulujen Tempus-ohjelmaa Välimeren alueelle.
Mitä tulee vuoropuhelun uusin rakenteisiin, komissio tekee ehdotuksia, joilla mukautettaisiin Euro-Välimeri-kumppanuuden työskentelymenetelmiä ja erityisesti päästäisiin tiiviimpään poliittiseen keskusteluun alueellisista ja kansainvälisistä kysymyksistä. Komissio käynnistää poliittisen vuoropuhelun Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa työllisyyspolitiikasta ja jakaa EU:n kokemuksia tavoista, joilla torjutaan työllisyyttä ja luodaan työpaikkoja. Se pyrkii parantamaan saatavilla olevia tietoja ja tilastoja meneillään olevan laillista siirtolaisuutta koskevan yhteistyön yhteydessä sekä torjumaan laitonta maahanmuuttoa.
Lopuksi komissio pohtii keinoja, joilla voitaisiin kannustaa investointeja ja yhteisiä kehityshankkeita Välimeren maissa, esimerkiksi selvittämällä, onko paikallaan ja toteutettavissa perustaa uusi pankki tai jokin muu rahoitusmekanismi Euroopan investointipankin pohjalta.
Haluaisin antaa lisätietoa, joka koskee Meda-ohjelman toimien tämänvuotista täytäntöönpanoa. Tänä vuonna Medalle on myönnetty talousarviossa noin 740 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat, jotka on tarkoitus käyttää täysimääräisesti. Tämä koskee myös muita talousarviokohtia, jotka hyödyttävät Välimeren alueen kumppanuusmaita. Mitä tulee maksuihin, niiden odotetaan vastaavan yli 56 prosenttia maksusitoumuksista tänä vuonna, ja ne ovatkin melkein puoli miljardia euroa, joka on itse asiassa kaikkien aikojen paras tulos alueella.
Tämä vuosi on myös ensimmäinen uudistetun Meda-asetuksen täytäntöönpanovuosi. Meda-asetuksella otetaan käyttöön mekanismeja, joilla luodaan johdonmukaisempi tukeen liittyvä ohjelmamenettely, parannetaan kumppanusmaiden sekä muiden suurimpien tuenantajien yhteensovittamista ja yksinkertaistetaan hyväksyntämenettelyjä EU:n sisällä. Neuvotteluja on jo käyty kumppanuusmaiden ja muiden tuenantajien kanssa maa- ja aluekohtaisista strategia-asiakirjoista, jotka kattavat vuodet 2002-2006, ja yksityiskohtaisimmista maa- ja aluekohtaisista ohjeellisista ohjelmista vuosille 2002-2004. Kaikki nämä asiakirjat tulisi hyväksyä vuoden loppuun mennessä. Kerron näistä yksityiskohdista, koska en halua olla käyttämättä tätä tilaisuutta kertoa parlamentille Meda-ohjelmasta, joka on aikaisemmin ollut aika ongelmallinen. Me näemme nyt valoa tunnelin päässä.

Carnero González
Arvoisa puhemies, ensimmäiseksi haluaisin kiittää arvoisaa komission jäsentä ystävällisestä ja laajasta vastauksesta. Haluaisin myös pyytää anteeksi jäsen Obiolsin puolesta, sillä hän ei ole tahdostaan huolimatta päässyt ajoissa tämän päivän täysistuntoon.
Uskon todellakin, että komission jäsen antaa meille aiheen ajatella, että Euroopan komissio on parlamentin kanssa samoilla linjoilla. On tarpeellista varmistaa, että Euroopan unionin ulkopolitiikan yksi suurimmista menestyksistä, Euro-Välimeri-prosessin käynnistyminen, ei seisahtuisi. Tämä prosessi ei voi rajoittua Euro-Välimeri-huippukokouksiin eikä myöskään ministerikokouksiin, kuten ensi huhtikuun kokoukseen Valenciassa Espanjan toimiessa puheenjohtajavaltiona. Sen vuoksi on tärkeää käynnistää järjestelmiä, jotka alentavat tasoa vertikaalisesti ja jotka myös laajentavat sitä horisontaalisesti.
Ehdotan, että siihen mitä komission jäsen sanoi, lisätään vielä mahdollisuus suhteisiin kansalaisyhteiskunnan, ammattiyhdistysten ja naisjärjestöjen kanssa - hän mainitsi myös nuoret - ja tietenkin mahdollisuus suhteisiin kulttuurin alalla. Pyydän komissiota lausumaan mielipiteensä asiasta.

Nielson
. (EN) Minulla ei ole mitään muuta sanottavaa aiheesta.

Puhemies


Malcolm Harbour
Kysymys nro 41 (H-0917/01):
Aihe: Afrikan lapset orjatyössä Euroopassa BBC nosti äskettäin esille Afrikasta Eurooppaan käytävän lapsikaupan lisääntymisen. Yksistään Yhdistyneessä kuningaskunnassa elää vieraissa perheissä arvioilta noin 10 000 Länsi-Afrikan maista peräisin olevaa lasta. Kauppa näyttää olevan koko Euroopan unionin laajuista. Lasten vanhemmille vakuutetaan, että heidän jälkeläisensä saavat Euroopassa uuden ja paremman elämän, ja he lähettävät nämä kaukaisten sukulaisten ja ystävien luo saamaan koulutusta. Tosiasiassa lapset pannaan orjatyöhön, heitä lyödään ja heitä käytetään hyväksi. Luokkahuoneeseen he pääsevät ani harvoin.
BBC:n lähetyksessä todettiin, että on ilmeisen helppoa lahjoa Länsi-Afrikan viranomaisia antamaan tarvittavat paperit lasten viemiseksi Eurooppaan.
Tietääkö komissio tällaisen lapsikaupan laajuudesta? Onko sillä käytössään jäsenvaltioiden tilastoja ongelman ulottuvuuksista? Voisiko yhteisö toteuttaa koordinoituja toimenpiteitä tämän kauhistuttavan käytännön lopettamiseksi? Ovatko komissio ja kaikki jäsenvaltiot ratifioineet OECD:n lahjontaa ja korruptiota koskevan yleissopimuksen, jossa kielletään viranomaisten lahjonta kolmannen maailman maissa?

Nielson
. (EN) Komissio vahvistaa, että se on tietoinen lapsikauppaa koskevasta ilmiöstä. Euroopan unionin tilanteen osalta tutkimus on saatu päätökseen Stop-ohjelman tuella. Tutkimuksen nimi on "Trafficking in unaccompanied minors for sexual exploitation in the European Union". Sen suoritti International Organisation for Migration -yhdistys, ja se on nähtävänä IOM:n verkkosivuilla.
Tutkimuksessa esitetään lukuja Belgiasta, Saksasta, Italiasta ja Alankomaista. Komissio odottaa myös selvitystä hollantilaiselta Defence for Children International -järjestöltä. Se on suorittanut tutkimuksen siitä, missä määrin Euroopan unionissa käydään seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa lapsikauppaa, miten lapset pääsevät tänne, mitä heille sen jälkeen tapahtuu ja mitä voidaan tehdä heidän auttamiseksi. Lisäksi vuoden 2002 Stop II -ohjelmalla tuetaan IOM:n tutkimuksen seuranta- ja jatkotyötä seminaarissa, joka koskee ilman huoltajia EU:n jäsenvaltioiden alueelle tuleviin alaikäisiin kohdistuvaa kauppaa. Lisätutkimukset Ranskan, Kreikan ja Espanjan tilanteesta ovat osa tämän seminaarin valmisteluja.
Mitä tulee ihmiskaupan torjumiseen, komissio on viime vuosien aikana kehittänyt laaja-alaista politiikkaa tällaisen ihmiskaupan torjumiseksi ja estämiseksi. Viimeisin esimerkki on 28. syyskuuta 2001 tehty sopimus komission ehdotuksesta puitepäätökseksi ihmiskaupan torjumisesta. Puitepäätös koskee erityisesti rikoslainsäädäntöjen ja rangaistusten lähentämistä lain täytäntöönpanon ja tuomioistuinten yhteisön parantamiseksi ja helpottamiseksi.
Komissio vahvistaa, että poliittinen vuoropuhelu Cotonoun sopimuksen puitteissa ja EU:n antama tuki hyvälle hallintotavalle ATK-maissa on luonut todellisia mahdollisuuksia käsitellä tähän käytäntöön liittyviä inhimillisiä ja sosiaalisia näkökohtia sekä siihen mahdollisesti liittyviä lahjontaa koskevia seikkoja. Koska köyhyys ja paikallisten mahdollisuuksien puute kuuluvat tärkeimpiin syihin, joiden takia lapsikauppaa käydään, kehitysyhteistyön köyhyyden vähentämistä koskeva lähestymistapa on merkityksellinen keino torjua tätä ongelmaa. Siinä tasapainoinen kasvu ja koulutukseen pääsyn parantaminen asetetaan etusijalle.
Komissio panee myös täytäntöön toimenpiteitä ja yhteensovittamistoimia Unicefin ja lukuisten kansalaisjärjestöjen kanssa useissa Afrikan maissa, joissa tämä ongelma on vakava. Sain kesäkuussa 2000 Cotonoussa Beninissä kokea jotain ihmeellistä, kun vierailin kahdessa komission rahoittamassa hankkeessa. Toisessa hankkeessa autettiin hylättyjä lapsia ja toisessa siepattuja lapsia. Samassa kaupungissa meillä oli kaksi tuensaajaryhmää: toinen hanke oli tarkoitettu katulapsille tai orvoille tai yksinkertaisesti hylätyille lapsille ja toinen lapsille, jotka oli hankkeen avulla vapautettu orjuudesta. Tämä oli erittäin ihmeellinen kokemus. Me menimme hankkeesta toiseen, ja meille kerrottiin kahdesta eri tavasta, jolla lapset olivat joutuneet erittäin vakavaan tilanteeseen. Olemme tyytyväisiä siitä, että teemme yhteistyötä eri maiden kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka yrittävät tehdä jotain merkityksellistä.
Lopuksi ei ole odotettavissa, että yhteisö ratifioi OECD:n lahjontaa ja korruptiota koskevan yleissopimuksen, joka mainitaan kysymyksessä, sillä yhteisön jäsenvaltiot ratifioivat tämän yleissopimuksen. Tällä hetkellä kaikki jäsenvaltiot, paitsi Irlanti, ovat ratifioineet yleissopimuksen, ja on odotettavissa, että Irlanti ratifioi sen piakkoin.

Harbour
Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää komission jäsentä hyvin paljon tästä erittäin kattavasta vastauksesta ja myös siitä, että hän mainitsi oman kokemuksensa tästä ongelmasta. Olen tyytyväinen hänen esittämiinsä toimenpiteisiin.
Haluaisin esittää muutaman täydentävän seikan: hän ei itse asiassa maininnut Yhdistynyttä kuningaskuntaa luettelossaan, joka koski Stop-ohjelman tutkimuksiin osallistuvia maita. Ehkäpä hän voisi vahvistaa, onko oma jäsenvaltioni osallinen tai osallistuuko se tulevaisuudessa tutkimuksiin. Jos ei, ehkäpä tämä on sellainen asia, jolle minä voin tehdä jotain yhdessä muiden kanssa.
Toiseksi haluan kysyä esitettyjen toimien ja henkilökohtaisen kokemuksen osalta, erityisesti mitä tulee kysymykseen tietojen antamisesta lasten vanhemmille - jossain määrin siirtäen syrjään kysymyksessäni esille ottamani asiat, sillä BBC:n raportista käy selvästi ilmi, että ihmiset, jotka haluavat käyttää hyväkseen vanhempien jälkeläisiä, johtavat vanhempia täysin harhaan -, onko olemassa perusteita sille, että EU toteuttaa jonkinlaisen kampanjan, jolla yritetään ratkaista tämä ongelma, joka koskee väärien tietojen antamista vanhemmille, ja yritetään ratkaista tämä asia itse ongelman lähteellä.

Nielson
. (EN) Arvoisa puhemies, minulla ei ole mitään tietoa siitä, osallistuuko Yhdistynyt kuningaskunta näihin selvityksiin ja tutkimuksiin. On selvää, että näiden tutkimusten todellinen arvo on siinä, että niissä voidaan selventää koko kysymystä ja lisätä tietoisuutta. Tieto sellaisenaan on vahva ase.
Mitä tulee lapsisotilaita koskevaan erityiskysymykseen, josta olemme tehneet henkilökohtaisen aloitteen minun nimissäni, Unicefissä on valmisteilla ohjelma, jolla yritetään luoda todellinen tietojärjestelmä ja jonka avulla voidaan tuottaa raportteja käyttämällä laajaa yhtenäistä arviointiperustetta merkityksellisten ja uskottavien tilastojen luomiseksi. Tällä hetkellä meillä on vain lukuja, jotka ovat vaihdelleet viiden tai kuuden viimeisen vuoden aikana. Joten tämän ohjelman tarkoitus on myös painostaa ja pitää kaikki paremmin ajan tasalla.
Yksimielisyys vallitsee myös siitä, että tämän ongelman ydin ei kuitenkaan ole pelkästään köyhyys. Tämä on moraalinen kysymys. Ahneutta koskevan ongelman korostaminen voisi olla osa tämän alan tehokkaampaa työtä.

Puhemies
Kiitos, arvoisa komission jäsen.
Minun täytyy ilmoittaa teille, että komission jäsen Lamy ei ole vielä saapunut paikalle, joten ensimmäiseksi kysymyksiin vastaa komission jäsen Diamantopoulou.
Toinen osa Komission jäsen Diamantopouloulle osoitetut kysymykset

Puhemies


Alexandros Alavanos
Kysymys nro 44 , jonka sijaisena on Mihail Papayannakis (H-0866/01):
Aihe: Kuolonuhreja vaatinut onnettomuus Peramassa - Työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevien direktiivien täytäntöönpano Säiliöaluksessa suoritettujen töiden aikana 20. lokakuuta 2001 syttynyt tulipalo vaati viisi kuolonuhria ja pidetään todennäköisenä, ettei säiliötä, jossa töitä tehtiin, ollut puhdistettu asianmukaisesti. Vastaavanlaisia kuolonuhreja vaativia työpaikkaonnettomuuksia tapahtuu usein Kreikan korjaustelakoilla säiliöalusten korjausten yhteydessä. Viimeisimmän onnettomuuden yhteydessä Kreikan oikeusviranomaiset nostivat rikossyytteen muun muassa työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta telakoilla ja korjaustelakoilla koskevan presidentin asetuksen 70/90 rikkomisesta.
Kun otetaan huomioon, että edellä mainitun presidentin asetuksen antamisesta on kulunut kymmenen vuotta ja että tällä välin on annettu useita yhteisön direktiivejä, jotka koskevat työntekijöiden suojelua tällaisissa työolosuhteissa, kysyn komissiolta: Onko olemassa työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevia direktiivejä ja liitännäistoimenpiteitä, joita voitaisiin soveltaa säiliöalusten työolosuhteisiin? Onko ne siirretty osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä ja kattaako presidentin asetus 70/90 tällä hetkellä yhteisön lainsäädännöstä juontuvat velvoitteet?

Diamantopoulou
. (EL) Arvoisa puhemies, jäsen Alavanosin kysymys viittaa kohtalokkaaseen Peramassa sattuneeseen onnettomuuteen, joka oli todella traaginen onnettomuus, ja haluan esittää komission surunvalittelut menehtyneiden työntekijöiden perheille.
Alavanosin kysymykseen, että onko olemassa sellaisia direktiivejä ja niihin liittyviä toimia, jotka koskevat työntekijöiden turvallisuutta säiliöaluksissa ja jotka olisi pitänyt ottaa osaksi Kreikan lainsäädäntöä, vastaus on, että ei ole sellaisia uusia toimenpiteitä eikä uutta lainsäädäntökehystä, jotka olisi pitänyt siirtää osaksi Kreikan lainsäädäntöä, ja että direktiivikehys 89/391, joka kattaa varustamo- ja laivanrakennusteollisuuden, on siirretty osaksi Kreikan lainsäädäntöä tavalla, joka kattaa työolot myös näissä tapauksissa.
On sanottava, että Kreikan viranomaiset tutkivat tätä kyseistä onnettomuutta, ja Euroopan unioni odottaa tutkimuksen lopputuloksia ennen kaikkea onnettomuuden syiden osalta, ryhtyäkseen yhteistyössä Kreikan hallituksen kanssa toimiin, jotka tekisivät vastaavien onnettomuuksien toistumisen mahdottomaksi.
Lopuksi on sanottava, että terveyttä ja turvallisuutta koskeva strategia on sisällytetty komission prioriteetteihin. Euroopassa vuosittaisten kuolintapausten määrä on valtava. Vuonna 2002 julkistetaan uusi terveyttä ja turvallisuutta koskeva strategia, ja tällä hetkellä valmistellaan raporttia eurooppalaisen terveyttä ja turvallisuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Laadimme siis eurooppalaisen raportin, jossa arvioidaan missä määrin kukin jäsenvaltio on viime vuonna pannut täytäntöön alakohtaiset terveyttä ja turvallisuutta koskevat standardit.

Papayannakis
Arvoisa komission jäsen, viimeiseen lauseeseenne viitaten haluaisin kysyä seuraavaa: sisältyykö mainitsemaanne raporttiin tietoja siitä, miten direktiiviä 89/391 on sovellettu? Kysyn tätä siksi, että tämä ei ole ensimmäinen onnettomuus. Erityisesti Peramassa onnettomuudet ovat muodostuneet jo tavaksi.
Vielä lisäksi haluaisin kysyä teiltä seuraavaa: tutkiessani asiakirjoja, vaikken olekaan erityisesti perehtynyt näihin asioihin liittyviin oikeuskysymyksiin, löysin myös muita direktiivejä, jotka, jos oikein tulkitsen niiden otsikot, näyttävät liittyvän käsiteltävänä olevaan asiaan. Direktiiveissä 89/656 ja 99/92 puhutaan räjähdysalttiista kaasuista ja työskentelystä niiden parissa - mikä johti Peraman onnettomuuteen. Eivätkö nämä direktiivit todellakaan liity mitenkään asiaan? Joka tapauksessa, koska sanoitte odottavanne Kreikasta uudempia tietoja - hyvä niin - eikö komissio tutki joskus omasta aloitteestaan vallitsevaa tilannetta, ainakin hyvin herkillä ja menneisyyden leimaamilla alueilla kuten Peramassa?

Diamantopoulou
. (EL) Euroopan parlamentti tietää, että komissioon on valitettu tietyistä kysymyksistä, jotka liittyvät sellaisten kansallisten määräysten täytäntöönpanoon, joilla Kreikan osalta mainitsemanne direktiivit siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä. Sanoisin, että komission on erittäin vaikeaa puuttua asioihin yksinään, kun se valvoo ja seuraa direktiivien täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa. Silloin, kun on esitetty konkreettisia valituksia ja kanteita, komissiolla on tietenkin velvollisuus tutkia nämä sekä toimia asianmukaisesti aloittaen muistutuksista hallituksille ja päätyen tietysti aina syytteeseen jäsenvaltiota vastaan tuomioistuimissa silloin kun todetaan, että lainsäädäntöä ei panna täytäntöön.
Kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanosta on esitetty valituksia, Kreikan hallituksen ja komission välillä on käyty kirjeenvaihtoa, joka alkoi kesällä, tarkemmin sanoen elokuussa, oman yksikköni virkailijoita on käynyt Kreikassa, tutkinut lainsäädäntökehystä ja sen täytäntöönpanoa, olemme pyytäneet lisätietoja kirjeeseen, jonka Kreikan hallitus lähetti 9. marraskuuta, ja uskomme, että tällä hetkellä käsitellään pyydettyjä ja muita Kreikan lähettämiä tietoja, niin että voimme laatia kattavan arvion lainsäädännön täytäntöönpanon asteesta mainitsemienne direktiivien osalta.

Kauppi
Arvoisa puhemies, minulla olisi todellakin lisäkysymys. On hyvin tärkeää, että merenkulkualalla sovelletaan työturvallisuusmääräyksiä ja työterveysmääräyksiä, erityisesti kun on kyse öljysäiliöaluksista. Myös ympäristölainsäädännön noudattaminen on hyvin keskeisessä asemassa. Meillä on ollut Erica-turman jälkeen Euroopassa useita projekteja, joissa on pyritty parantamaan ympäristölainsäädäntöä öljysäiliöalusten osalta.
Eilen havaittiin Suomessa, Turun saaristossa lähellä luonnonsuojelualuetta öljyvuoto, joka ilmeisesti johtuu tietynlaisesta ympäristölainsäädännön rikkomuksesta, tai ainakaan syy ei ole vielä selvinnyt. Toivoisinkin komission jäseneltä kommentteja siitä, mihin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä myös ympäristölainsäädännön osalta, jotta syylliset saadaan selvitettyä, ja onko mahdollista, että komissio ryhtyisi toimenpiteisiin myös tällaisten öljyvahinkojen osalta, joita tapahtui viime vuonna sekä Gotlannissa että Erika-turma Ranskan rannikolla ja nyt sitten Suomessa Turussa.

Diamantopoulou
. (EL) Kiitän teitä kysymyksestänne, joka tietenkin viittaa muihin poliitikkoihin. Ympäristöpolitiikka on erityisesti Eurekan erityisesti aktivoinut komissiota, joka, kuten tiedätte, on tehnyt neuvostolle ehdotuksen toimenpiteistä itse aluksien ja niiden eri rakennusmääräysten osalta sekä niiden toimien osalta, joihin rannikkovaltioiden pitää ryhtyä. Erityisesti kysymyksessä työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta säiliöaluksissa minun täytyy sanoa, että niihin pätee eurooppalainen työpaikkoja koskeva lainsäädäntö, toiseksi on olemassa direktiivi, joka koskee erityistä alusluokkaa, kalastusaluksia, ja on olemassa direktiivi, joka koskee terveydenhoitoa aluksilla. Tässä on kokonaisuudessaan lainsäädäntö, joka koskee erityisesti työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta laivoissa.

Puhemies


Mihail Papayannakis
Kysymys nro 45 (H-0873/01):
Aihe: Kreikkaa koskevien tilastotietojen kerääminen Komission vastauksesta Kreikan työttömyyttä koskevien tilastotietojen keräämisestä esittämääni kysymykseen (H-0704/01) ilmenee, että suurin osa työllisyyspalveluita koskevista uudistuksista on määrä saada päätökseen vuoden 2003 loppuun mennessä, ja täydentäviä toimia jatketaan vuoden 2005 loppuun saakka. Koska asiasta vastaavan komission jäsenen syyskuussa 2000 antamassa vastauksessa kysymykseeni (H-0675/00) todetaan, että Kreikan toimivaltaiset viranomaiset ovat sitoutuneet nopeuttamaan julkishallinnon, työllisyyspalveluiden ja tilastopalveluiden rakenneuudistusta ja että nämä uudistukset pitää saattaa päätökseen vuoden 2001 loppuun mennessä, voisiko komissio ilmoittaa minulle, mistä viivästymiset johtuvat ja ketkä ovat niistä vastuussa?

Diamantopoulou
. (EL) Arvoisa puhemies, Kreikan viranomaiset ovat sitoutuneet uudistamaan kansallisia työllisyyspalveluita, Kreikan työntekijöiden työvoimatoimistoa (OAED), ja perustamaan nykyaikaisen ja integroidun tilastojärjestelmän, joka voi vastata työllistymisen ja työttömäksi jäämisen ongelmiin. Nämä sitoumukset sisältyvät sopimukseen yhteisön tukikehyksestä kaudelle 2000-2006, erityisesti työllisyyttä ja ammatillista koulutusta koskevaan yritysohjelmaan, ja komissio on toistanut ne suosituksissaan jo kolmen vuoden ajan.
Kreikan työvoimaministeriö on ehdottanut alustavaa suunnitelmaa OAED:n uudistamiseksi. Kyseessä on käytännössä suunnitelma, joka vastaa ehkäisevien ja yksilöityjen työllisyyspolitiikkojen tarpeeseen. Ministeriö on tehnyt myös lakiuudistusehdotuksen 19. lokakuuta 2001. Kreikan viranomaiset ovat kertoneet meille, että uudistuksen pääosa viedään loppuun vuoden 2003 lopulla, ja täydentävät toimen jatkuvat vuoden 2005 loppuun asti. Yksi hyvin tärkeä asia tässä uudistuksessa on tilastotietojen keräämisen parantaminen ja tilastolaitosta vastaavan OAED:n yhteistyötapa.

Papayannakis
Arvoisa komission jäsen, näyttää, että meidän kohtalonamme on keskustella samasta asiasta aina kuuden kuukauden tai kolmen kuukauden välein. Kuten lehtimiesmaailmassa sanotaan, tämä muistuttaa kastanjapuita Pariisissa.
Kysymykseni kuuluu: olette sanoneet minulle - minulla on täällä kaikki tiedot, enkä luule teidän kiistävän - että kaikki on valmista vuonna 2001. Sanoitte minulle näin syyskuussa 2000, vuosi sitten. Te ette ilmeisestikään valehdellut. Nähtävästi teillä oli tämä tieto, johon varmasti uskoitte. Nyt te sanotte, että teillä on tieto - toivottavasti ei kuitenkaan varmuus - että kaikki saadaan valmiiksi vuonna 2003 -, kysymykseni on seuraava: kenen vika tämä on, arvoisa komission jäsen? Voitteko osoittaa, kuka on syypää tähän tilanteeseen? Työttömyyttä ei torjuta tällä tavalla, että maani joutuu naurunalaiseksi aina silloin, kun Eurostat julkaisee työttömyystietoja, joissa Kreikan pylväs on valkoinen. Tätä ei voida enää hyväksyä.

Diamantopoulou
. (EL) Arvoisa parlamentin jäsen, mielestäni minun tehtäväni ei ole nimetä syyllisiä, vaan toistaa komission suositukset Kreikan viranomaisille, jotta toteutettaisiin mahdollisimman nopeasti työllisyyspolitiikat, joiden täytyy pysyä sovitussa työllisyysstrategian kehyksessä, joka on ennaltaehkäisy ja yksilöity lähestymistapa.
OAED:n uudistaminen oli vaikea ja monimutkainen poliittinen päätös. Siihen liittyi menettelyitä, jotka koskivat työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ja parlamentin määräaikoja, jotka Kreikan hallituksen piti viedä loppuun. Haluan lausua toivomuksen, että tämän uudistuksen täytäntöönpano alkaa mahdollisimman pian.

Fatuzzo
Komission jäsen Diamantopoulou on tavalliseen tapaansa aina kovin valpas, hän on jopa yksi komission tarkkaavaisimmista, kyvykkäimmistä ja valppaimmista jäsenistä. Työtilastot ovat todellakin hyvin tärkeitä työttömyyden torjunnassa. Arvoisa komission jäsen, tiedättekö, että esimerkiksi Italiassa monien naisten on saadakseen eläkettä ilmoittauduttava työvoimatoimistoon ikään kuin työnhakijoina, mikä vääristää siten työttömyyslukuja? Näin ollen Italian työttömyysluvut näyttävät korkeilta juuri siksi, että laki vaatii naisia ilmoittautumaan työnhakijoiden listalle, vaikka he eivät edes haluaisi tai toivoisi kyseistä työtä. Eikö komission jäsenen pitäisi pyrkiä hankkimaan selkeitä ja avoimia tilastoja, kun otetaan huomioon, että nuo tilastot ovat liioiteltuja ja totuudenvastaisia?

Diamantopoulou
. (EL) Tilastopalveluiden oikea ja objektiivinen toiminta, oikeiden tilastollisten metodien käyttö ja näiden tilastotutkimusten luotettavat tulokset ovat joka tapauksessa edellytyksiä työllisyysstrategian soveltamiselle oikein. Komissio on toistuvasti esittänyt suosituksia monille valtioille, joissa tilastopalveluita ei ole yhteensovitettu yhteisiin eurooppalaisiin standardeihin ja joiden antamissa tilastotiedoissa on ongelmia, ja vuodesta 2003 lähtien uusi menetelmä on määrä olla käytössä yhteistyössä Euroopan tilastotoimiston kanssa, jotta tilastomenetelmät erityisesti työllisyyden ja työttömyyden osalta olisivat mahdollisimman yhdenmukaiset.
Toivon, että jäsenvaltioiden nyt alkanut valmistautuminen siihen, että uusi järjestelmä saataisiin toimintaan vuonna 2003, auttaa koko Euroopan unionia mutta myös jokaista jäsenvaltiota itseään.

Puhemies


Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
Kysymys nro 46 (H-0912/01):
Aihe: Työterveys ja -turvallisuus Komissio on sosiaalisen toimintaohjelman yhteydessä sitoutunut antamaan vuonna 2002 tiedonannon yhteisön strategiasta työterveyden ja -turvallisuuden alalla.
Kun otetaan huomioon, että tällaisen sitoumuksen täyttämiseksi tarvitaan vertailukelpoisia tietoja, mitä komissio aikoo tehdä tietojen puuttumisen ja eri jäsenvaltioiden tietojen vertailtavuutta koskevien ongelmien suhteen?
EUROSTATin tekemän tutkimuksen mukaan tapaturmista ilmoitetaan EU:ssa keskimäärin 89 prosenttia, mutta vastaava osuus on huolestuttavasti Irlannissa 38 prosenttia ja Kreikassa 39 prosenttia tapaturmista. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen sen, että työtapaturmat ilmoitetaan?

Diamantopoulou
. (EL) Sanoisin, että yhdyn täysin Kratsa-Tsagaropoulon huoleen, joka koskee vertailukelpoisten eurooppalaisten tilastotietojen saatavuutta työtapaturmista sekä ammattitaudeista. Kuten jo aiemmin sanoin, komissio on asettanut yhdeksi prioriteetikseen strategian terveyden ja turvallisuuden alueella, ja tilastotoimiston yhdenmukaistetut tiedot ovat pohja tämän strategia oikealle kehittämiselle.
Vuoden 1990 jälkeen komissio luonut kaksi yhdenmukaista tilastomenetelmää. Ensimmäinen on ESAW, joka koskee eurooppalaisia tietoja työtapaturmista vertailuvuotena 1993. Toinen on EODS, joka koskee ammattitauteja vertailuvuonna 2001. Aikeena on myös luoda erityisyksikkö työhön liittyvistä terveysongelmista vuoden 1999 työvoimatutkimuksessa. Mitä tulee työtapaturmiin vuodesta 1993 lähtien, komissiolla on käytössään vuositietoja yhdeksältä talouden alalta. Nämä tiedot ovat peräisin eri kansallisista lähteistä, niihin sisältyy tietoja myös Kreikasta, ja saatuaan ne jäsenvaltioilta tilastotoimisto mukauttaa ne, jotta voidaan tehdä arvio tapaturmien kokonaismäärästä ja taata vertailukelpoisuus Euroopan tasolla.
Mitä tulee huomioonne, joka koski Kreikan antamia tietoja verrattuna muihin maihin, Kreikan tarjoamat tiedot koskevat Kreikan sosiaaliturvalaitosta (IKA) ja ne koskevat vain tapaturmia, ottaen huomioon, että ilmoitus annetaan vain tapaturmista, joista seuraa vähintään kolmen päivän sairasloma. IKAn arvion mukaan tapaturmista ilmoitetaan 39 prosenttia, luku, joka on vertailukelpoinen Tanskan, Irlannin ja Yhdistyneiden kuningaskuntien kanssa, mutta on otettava huomioon, että IKAn piiriin kuuluu 45 prosenttia Kreikan yksityisen sektorin toimihenkilöistä. Kuitenkin vuodelta 1999 tiedämme, että 43,4 prosenttia Kreikan työväestöstä oli työnantajia, vapaita ammatinharjoittajia ja perheyritysten työntekijöitä, kun taas vastaava luku Euroopan tasolla on Eurostatin mukaan 16,2 prosenttia. Osana uutta yhteisön strategiaa turvallisuuden alalla komissio esittää toimia, joilla parannetaan raportointia työtapaturmista ja ammattitaudeista, minkä uskomme auttavan tämän strategian edistämistä kaikissa jäsenvaltioissa.
Minun täytyy kuitenkin korostaa, että hallitusten vastuulle kuuluu niiden määräysten tehokas täytäntöönpano, joilla yhteisön lainsäädäntö siirretään osaksi jäsenvaltion lainsäädäntöä, ja varsinkin ne määräykset, jotka koskevat työnantajien velvollisuutta ilmoittaa työntekijöilleen tapahtuneista tapaturmista. Komission on hyvin vaikeaa valvoa tilannetta kansallisella ja alueellisella tasolla, yritystasosta puhumattakaan. On siis tärkeää valtiolle laittaa toimintaan kansalliset valvontamekanismit terveyden ja turvallisuuden alalla.

Kratsa-Tsagaropoulou
Arvoisa komission jäsen, kiitän teitä kaikista antamistanne tiedoista. Ymmärrän hyvin, että päästäksenne tavoitteisiin, jotka asetitte yhteisön toimintasuunnitelmassa, tarvitsette liittolaisiksi kansallisia hallituksia ja työmarkkinaosapuolia. Mutta kuinka aiotte muuttaa tämän ilmapiirin? Sitooko ehdottamanne yhteisön strategia jäsenvaltiota enemmän, niin että niiden on annettava yksityiskohtaiset kuvaukset, valvotteko te edistymistä, käytättekö te totutuista poikkeavia välineitä? On olemassa maita, kuten mainitsemanne Kreikka, joiden pitää sopeutua uuteen tilanteeseen ja uuteen politiikkaan, uusiin velvoitteisiin, joiden pitää osoittaa ongelma ja kertoa työmarkkinaosapuolille niistä laadullisista ja taloudellisista hyödyistä, joita yhteisön politiikan täytäntöönpano työpaikkojen terveyden ja turvallisuuden alalla tarjoaa.

Diamantopoulou
. (EL) Arvoisa puhemies, uusi strategia terveyden ja turvallisuuden alalla julkistetaan vuoden 2002 alussa, jolloin kuullaan sekä parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa että työmarkkinaosapuolia. Jo nyt direktiivi kehyksen 89/391 perusteella komissio antaa raportin, jossa arvioiden terveyden ja turvallisuuden alan strategian soveltamista jäsenvaltioissa, ja tämä tapahtuu kansallisten hallitusten antamien raporttien pohjalta sekä ottaen huomioon riippumattoman asiantuntijan raportin.
Tällä hetkellä olemme tämän raportin laatimisen ensimmäisessä vaiheessa. On kuitenkin sanottava, että uuden terveyden ja turvallisuuden strategian soveltamisessa on olemassa uusia ajatuksia, ja vastatakseni huoliin siitä, ollaanko menossa vielä pitemmälle, on olemassa ajatus soveltaa avointa yhteistyömetodia myös terveyden ja turvallisuuden alalla, mikä merkitsee yhteisiä tavoitteita, yhteisiä kansallisia toimintasuunnitelmia, suosituksia ja yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä. Tämä on yksi komission ehdotuksista uudessa lähestymistavassa.

Puhemies
Kiitos, arvoisa komission jäsen.
Komission jäsen Lamylle osoitetut kysymykset

Jonas Sjöstedt
Kysymys nro 42 (H-0895/01):
Aihe: Komissio ja transatlanttinen yritystenvälinen vuoropuhelu (TABD) Transatlanttinen yritystenvälinen vuoropuhelu (TABD) käynnistettiin vuonna 1995 (silloisten komission jäsenten sir Brittanin ja Bangemannin johdolla toimineen) komission ja Yhdysvaltojen kauppaministeriön yhteisellä aloitteella.
Pitääkö paikkansa, että komissio ja TABD ovat säännöllisesti yhteydessä toisiinsa vaihtaen tietoja ja tehden toisilleen ehdotuksia? Onko komissio osallistunut TABD:n vuosittaisiin kokouksiin tai rahoittanut niitä?

Lamy
. (FR) Tämä kysymys koskee transatlanttista yritystenvälistä vuoropuhelua, joka kuuluu Madridin huippukokouksessa vuonna 1995 laadittuun vuoropuhelukokonaisuuteen.
Tämän ja muiden vuoropuhelujen, joihin palaan vielä, tavoitteena on rakentaa siltaa Atlantin yli yhteistyössä erityisesti sekä joidenkin kansalaisjärjestöjen että Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen hallinnon poliittisten päättäjien kanssa.
Tuolloin laadittuun vuoropuhelukokonaisuuteen kuuluu transatlanttisen yritystenvälisen vuoropuhelun lisäksi transatlanttiset kuluttajaa, työntekoa sekä ympäristöä koskevat vuoropuhelut, joten yrityksiä koskeva osa muodostaa yhden pilarin vuoropuhelukokonaisuudesta, johon kuulu lisäksi kolme muuta pilaria.
Näiden vuoropuhelujen tarkoituksena on laatia julkisia suosituksia komissiolle ja Yhdysvaltojen hallitukselle, jotka vuorostaan esittävät omat suosituksensa poliittisille johtajille Euroopan unionin ja amerikkalaisten välisissä huippukokouksissa.
Komissiolle nämä kaikki vuoropuhelut ovat yhtä tärkeitä, ja painotamme niiden merkitystä, koska useiden kehityshankkeiden tulokset ovat olleet huomattavia. Joka tapauksessa vuoropuheluihin voi osallistua vapaasti, jotta tasapainoiset ja vankat transatlanttiset suhteet vahvistuisivat. Vuoropuheluun voivat osallistua eri aloja edustavat asianosaiset, ja tulokset riippuvat tietenkin osallistujien investoinneista.
Me komissiossa olemme mukana transatlanttiseen yritysten väliseen vuoropuheluun liittyvien tapahtumien eri tasoilla. Yksi tällainen tapahtuma on vuosittain järjestettävä eri yritysten johtajat kokoava kokous, jonka voi sanoa olevan vuoropuhelun jokavuotinen huippuhetki. Suosituksista tiedotetaan julkisesti, ja ne ovat kaikkien saatavilla sekä transatlanttista yritysten välistä vuoropuhelua koskevilla internet-sivuilla että komission internet-sivuilla, koska myös komission reaktiot näihin suosituksiin ovat julkisia. Osa parlamentin jäsenistä itse asiassa seuraa tarkkaan Amerikan ja Euroopan kahdenvälisiä kauppasuhteita, ja heitä kehotetaan osallistumaan transatlanttisen yritysten välisen vuoropuhelun vuosikokoukseen.
Kun ensimmäinen vuoropuhelu oli laadittu Sevillassa, sen kustannukset jaettiin molempien osapuolten kesken. Vuonna 1998 eräässä toisessa Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisessä huippukokouksessa molemmat osapuolet sitoutuivat tukemaan kaikkia vuoropuheluita, ja lisäksi vielä samana vuonna Euroopan parlamentti perusti erityisen budjettikohdan näiden vuoropuhelujen tukemiseksi.
Annan tarkan vastauksen rahoitusta koskevaan kysymykseenne. Komissio on avustanut yritysten välistä vuoropuhelua vuodesta 1998 lähtien, kuten se on avustanut vuosittain muitakin vuoropuheluja. Yritysten välisen vuoropuhelun tapauksessa osa avustuksesta oli suunnattu vuosikokousten järjestämiskustannuksiin, vaikka suurin osa kyseisten tapahtumien kustannuksista rahoitetaankin vastedes yritysten tuella, ja juuri siksi komission avustus yritysten väliselle vuoropuhelulle onkin huomattavasti pienempi kuin sen kuluttajia, työntekoa ja ympäristöä koskeville vuoropuheluille myöntämä avustus.

Sjöstedt
Haluan kiittää komission jäsentä erittäin perusteellisesta vastauksesta. Minulla on kaksi lisäkysymystä.
Ensimmäinen kysymykseni on seuraava: suuret yritykset, jotka osallistuvat transatlanttiseen yritystenväliseen vuoropuheluun (TABD), esittävät joukon konkreettisia vaatimuksia tai toivomuksia, jotka koskevat sellaista lainsäädäntöä, jollainen EU:lla pitäisi heidän mielestään olla. Aikooko komissio tehdä asian etenemisestä selkoa TABD:ssä, toisin sanoen selvittää, kuinka nämä vaatimukset täytetään, ja jos se tekee niin, onko tämä selonteko julkinen.
Toiseksi haluaisin tietää, ovatko TABD:n edustajat osallistuneet EU:n ja Yhdysvaltojen välisiin poliittisiin huippukokouksiin, toisin sanoen korkeimmalla poliittisella tasolla järjestettäviin kokouksiin. Onko näillä suuryrityksillä ja niiden edustajilla mahdollisuus osallistua tällaisiin kokouksiin?

Lamy
. (FR) Mitä tulee ensimmäiseen kohtaan, haluaisin sanoa, että transatlanttisen kaupankäyntiä koskevan vuoropuhelun - aivan kuten kuluttajista, ympäristöstä tai työstä käytävien vuoropuhelujenkin - tarkoituksena on esittää työtämme tukevia ja ylläpitäviä toiveita, suosituksia ja kannanottoja. Tämä avustus ei siis ole mitenkään ainutlaatuinen. Koska toimimme yhteistyössä liike-elämän, ammattiyhdistysten ja kansalaisjärjestöjen kanssa, mukana on paljon eri toimielimiä, jotka tukevat kauppapolitiikkaa, jonka alaisuuteen transatlanttinen yritysten välinen vuoropuhelu kuuluu. Tämä vuoropuhelu on tärkeä siksi, että eurooppalaiset ja amerikkalaiset liike-elämän edustajat tekevät huomattavia ponnisteluja EU:n ja Yhdysvaltojen välisen merkittävän kauppasuhteen hyväksi.
Tässä yhteydessä esitetään toiveita ja toivomuksia, suosituksia sekä huomioita, joista me keskustelemme, kuten meillä on tapana keskustella joidenkin kaupan alan neuvottelukumppaneidemme kanssa.
Mitä taas tulee huippukokoukseen osallistumiseen, kuten äsken sanoin, näiden vuoropuhelujen eri tahojen - liike-elämän, kuluttajien, ympäristön ja työelämän edustajien - toivotaan tulevan vuorotellen esittämään suosituksensa molempien osapuolten johtajille, eli pääasiassa amerikkalaiselle puheenjohtajalle sekä neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja komissiolle.
Tämä tapahtuu huippukokouksen virallisten tapaamisten ulkopuolella, sillä huippukokousten aikana, vain asianosaisilla, poliittisia tehtäviä hoitavilla henkilöillä on oikeus osallistua virallisiin kokouksiin, joten on toimittava huippukokouksen tapahtumien ulkopuolella.

Puhemies


Hans-Peter Martin
Kysymys nro 43 (H-0935/01):
Aihe: Dohan WTO-konferenssi Dohassa tänä vuonna pidetyssä WTO-ministerikonferenssissa kansalaisjärjestöillä oli hyvin rajalliset mahdollisuudet saada äänensä kuuluviin.
Pitikö komissio kansalaisjärjestöille Dohassa tarjottuja mahdollisuuksia etujensa ajamiseen riittävinä? Jos ei, miten tulevaisuudessa voidaan varmistaa, että kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta voivat saada äänensä kuuluville WTO-konferensseissa asianmukaisella tavalla?
Päätteleekö komissio tästä, että WTO-konferensseja ei enää järjestetä Dohan kaltaisissa kaupungeissa?

Lamy
. (FR) Hans-Peter Martinin kysymys koskee niitä ongelmia, jotka liittyivät pääpiirteittäin kansalaisjärjestöjen pääsyyn Qatarin Dohassa pidettyyn konferenssiin. Esitän aluksi pienen yhteenvedon: jokainen kansainvälisen kauppajärjestö WTO:n jäsenmaa voi esittää ehdokkuutensa ministerikokouksen järjestäjäksi. Tässä tapauksessa kävi niin, että Qatar tarjoutui vastaanottamaan neljännen ministerikokouksen. Qatar oli siis ainoa ehdokas tämän kokouksen järjestäjäksi. Asian selventämiseksi muistakaamme, että tämä päätös oli tehtävä vain muutama kuukausi Seattlen kokouksen jälkeen, mikä ehkä selittää sen, että ehdokkaat olivat harvalukuisempia kuin jotkut ehkä olisivat toivoneet.
Doha oli siis ainoa ehdokaskaupunki. Doha on melko pieni kaupunki. Uskon kuitenkin, että viranomaiset ovat tehneet kaiken mahdollisen, kuten kaikki ministerikokouksen osallistujat laajalti korostivat, voidakseen vastaanottaa valtuutetut ja taata tarvittavat logistiset palvelut. On totta, että useat valtuuskunnat joutuivat rajoittamaan jäsentensä lukumäärää hotellihuoneiden rajoitetun määrän vuoksi. En sitä paitsi usko, että tämän tyyppisten kokousten osanottajamäärän rajoittaminen olisi kovin dramaattista. Joka tapauksessa olen varma, että veronmaksaja hyötyy tästä, ja mitä tulee Euroopan unionin valtuuskuntaan, olimme varsin tyytyväisiä kokouksen järjestelyihin. Euroopan unionin valtuuskuntaan kuului sitä paitsi 20 arvoisan parlamentin jäsentä, ja uskon heidän olleen tyytyväisiä tältä osin.
On totta, että syyskuun 11. päivän tapahtuvat eivät helpottaneet logistisia näkökulmia ja että tämän tyyppisiin tapahtumiin normaalisti sovellettavia tarkastusjärjestelyjä jouduttiin täydentämään lukuisilla turvatoimilla. Tämä ei helpottanut kenenkään elämää. Muistutan, kuten jo mainitsin aikaisemmin tässä parlamentissa jokin aika sitten, että olimme pyytäneet ja saaneet Qatarin viranomaisilta Seattlen kokousta vastaavan pääsyn erilaisille kansalaisjärjestöille. Näin tapahtuikin, vaikka turvallisuusmääräykset vaikeuttavatkin jokaisen toimintaa.
Korostan ohimennen, että edelleenkin turvallisuussyistä suuri määrä potentiaalisia osallistujia, olkoon kyse hallitus- ja parlamenttivaltuuskunnista tai kansalaisjärjestöjen valtuuskunnista, jäivät omasta aloitteestaan pois Dohan kokouksesta.
Mitä tulee kansalaisjärjestöille paikan päällä tarjottuun mahdollisuuteen saada äänensä kuuluviin, uskon sen olleen todellinen. Paikalla olleet järjestöt pystyivät ottamaan yhteyttä kansallisiin valtuuskuntiinsa ja vaikuttamaan kokouksen tuloksiin, ja komission tasolla pyrimme laajalti rohkaisemaan tätä kansalaisjärjestöihin kohdistuvaa avoimuutta. Asiakirjojen nopea avaaminen, avoimien kokousten pitäminen jne. WTO:n sihteeristöt ovat mielestäni selvästi parantaneet kahdessa vuodessa kaikkia avoimuuteen liittyviä menettelytapoja, ja Euroopan unioni on sekin tukenut, myötävaikuttanut ja jopa pannut niitä vireille. WTO:n pääjohtaja järjesti sitä paitsi paikan päällä tietyn määrän kontakteja Genevessä heinäkuussa järjestetyssä kokouksessa antamansa sitoumuksen mukaisesti. Otan mielelläni vastuun ajatuksesta käytössäännöistä, joita voitaisiin soveltaa WTO:n ja kansallisjärjestöjen välisiin suhteisiin.
Palatakseni omaan valtuuskuntaamme, mainitsinkin jo sen koostuneen parlamentin jäsenistä, joistakin Franz Fischlerin ja minun työtovereista ja itsestäni sekä noin 15 kansalaisyhteiskunnan edustajasta, jotka rohkeasti matkustivat Dohaan, jossa kaikki suoriutuivat itselleen asettamastaan tehtävästä. Työskentelimme heidän kanssaan paikan päällä Dohassa. Jos joku heistä haluaa ilmaista kantansa, minun puolestani sille ei ole mitään estettä. Itse keskustelin useasti paikan päällä näiden edustajien kanssa sekä myös muiden sellaisten eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajien kanssa, jotka eivät tarkassa mielessä, stricto sensu, kuuluneet meidän valtuuskuntaamme.
Lopuksi jos vertaan Dohaa Seattleen, mielestäni osallistuminen ja avoimuus olivat parempia, keskustelu vilkkaampaa ja läsnä olleet järjestöt saivat todellakin äänensä kuuluviin. Tällä on epäilemättä ollut vaikutuksensa Dohan kokouksen tuloksiin. Puhuinkin tästä teille juuri tänä aamuna. Mielestäni yleisesti ottaen tavassa, jolla kansalaisyhteiskunta onnistuu saamaan äänensä kuuluviin monenvälistä kauppapolitiikkaa koskevissa asioissa, on tapahtunut edistymistä. Näin tapahtui Seattlen ja Dohan välillä, se oli totta Dohassa, enkä epäile sen jatkuvan entistä tehokkaampana Dohan jälkeen.

Martin, Hans-Peter
Arvoisa puhemies, tarkoituksenani ei ole muotoilla kysymystä uudelleen, vaan haluaisin esittää lisäkysymyksen. Arvoisa komission jäsen, jos kaikki on niin kuin sanoitte, että Dohan konferenssi oli oikeastaan parempi kuin Seattlen, miten te sitten selitätte kansalaisjärjestöjen lukuisat valitukset siitä, ettei niille annettu konferenssin kynnyksellä mahdollisuutta, ettei niille myönnetty viisumia ja että niiden aktiivinen osallistuminen estettiin byrokratialla tai vetoamalla hotellivuoteiden vähäiseen määrään?
Toiseksi: esititte nyt juuri sitä kapeaa näkemystä, joka eurooppalaisella valtuuskunnalla oli ja jota meidän valtuuskuntamme siellä edusti. Tämä ei kuitenkaan ollut kysymykseni, vaan se koski sitä, millainen mahdollisuus kansalaisyhteiskunnalla kaiken kaikkiaan oli saada sinne edustus. Minun on kyllä sanottava, että tässä on melkoinen ero verrattuna maahan, jossa kunnioitetaan mielenosoitusoikeutta ja vastaavia mielipiteen ilmaisumahdollisuuksia. Jos te kuitenkin olette eri mieltä, haluaisin teidän vielä vahvistavan asian.

Lamy
. (FR) Hyvä Martin, mitä tulee vastaanottokapasiteettiin, se oli väistämättä sidoksissa Qatarissa saatavilla olevien hotellihuoneiden määrään, joka on, jos muistan oikein, noin 4500 huonetta; edelleenkin, jos muistan oikein, niistä noin 700 oli varattu kansalaisjärjestöille, siis sellaisille järjestöille, jotka esiintyivät itsenäisesti niiden lisäksi, jotka olivat mukana eri valtuuskunnissa.
Niinpä Euroopan unionissa, sillä oletan teidän olevan pääasiassa kiinnostuneen tästä yhteydestä - se on ainakin henkilökohtaisesti ensisijainen kiinnostukseni kohde -, me saamme osallistua tämän tyyppisiin kokouksiin viidentoista jäsenvaltion seurassa, jotka tuovat vuorostaan tietyn määrän kansalaisjärjestöjä omine valtuuskuntineen.
Eurooppalaisesta näkökulmasta katsottuna kansalaisjärjestöt olivat siis laajalti edustettuina, enkä olekaan kuullut valituksia tältä osin niiden lukuisten kontaktien yhteydessä, joita minulla on ollut näiden järjestöjen kanssa, ei kokouksen aikana eikä ennen sitä. Mitä tulee kokouksen jälkeiseen aikaan, ensi viikolla osallistun yhteenvetokokoukseen, jossa saan käsityksen asiasta.
Vielä kerran, jos haluatte ensi käden tietoja, saatte niitä varmasti paikalla olleilta.
Paikan päällä kansalaisjärjestöjen toimintakapasiteetti oli todellista. Käytin itsekin - tai työtoverieni välityksellä - joka päivä tietyn ajan päivästä siihen, että selitin järjestöjen edustajille (samoin tein parlamentin valtuuskunnalle ja luonnollisesti ministerineuvostolle), mistä tulimme, missä olimme ja mihin olimme menossa asioiden kanssa niin, että he saattoivat seurata töiden kulkua ja vaikuttaa niihin: kuten tiedätte, kun tapaa tällaisen valtuuskunnan, joka voi kertoa teille yhdestä tai parista keskeisestä kysymyksestä, näissä olosuhteissa se on tärkeää.
Minusta tuntuukin, että tältä osin tilanne oli selvästi parempi Dohassa kuin Seattlessa. Toistankin sen, mitä mainitsin hetki sitten: koska Doha oli ainoa ehdokas, kokouspaikan puoleensavetävyydellä ei ollut merkitystä, koska sille ei ollut kilpailijoita. Meidän on todellakin otettava huomioon tämä seikka: kun ainoastaan Doha esitti ehdokkuutensa, en näe mitä muita vaihtoehtoja meillä olisi ollut. Muistutankin asettaneemme itse ehdoksi, että kaikilla valtuuskunnilla on oltava tasavertainen pääsy kokoukseen.

Purvis
Arvoisa komission jäsen, olenko väärässä, jos sanon, että ehkä Dohanin erinomaiset järjestelyt vaikuttivat osaltaan siihen, että kyseinen kokous oli suhteellisen onnistunut verrattuna edellisiin WTO-kokouksiin? Ehkäpä löydämme tavan pitää yllä sivistyneempiä suhteita kansalaisjärjestöihin kuin mitä oli ilmeistä Seattlessa ja Genovassa? Oletteko iloinen siitä, että meillä on nyt järkevämpi ja sivistyneempi tapa käsitellä kansalaisjärjestöjen edustajia tulevaisuudessa?

Lamy
. (FR) Hyvä Purvis, ymmärrän hyvin, mihin tähtäätte, mutta en ole varma, pystynkö yhtymään kantaanne tässä asiassa siinä määrin kuin haluaisitte. Yksi niistä syistä, joiden perusteella Doha oli parempi kuin Seattle, johtuu siitä - ja se on mielestäni tärkein syy -, että kaikki (hallitukset, maailman kauppajärjestä WTO, kansalaisjärjestöt) pohtivat laajalti syitä, joiden vuoksi Seattlen kokous epäonnistui. Post mortem, jos voin sanoa, kaikki ottivat paljolti opikseen tästä epäonnistumisesta ja huomioivat sen Dohan kokouksen valmistelussa.
Dohan menestys perustuu pääasiassa sen valmisteluun; Seattlen kokouksen epäonnistuminen taas johtuu pääasiassa sen valmistelusta. Seattlen kokousta valmisteltiin huonosti, mutta Dohan kokousta hyvin: noin 80 prosenttia sen onnistumisesta perustuu tähän. Jäljelle jää tosin 20 prosenttia: paikan päällä tapahtuneet valmistelut hoidettiin paljon paremmin, ja osallistujien määrä, eli niiden, jotka tunsivat kuuluvansa tämän neuvottelun osapuoliin ja kyenneensä vaikuttamaan siinä, oli merkittävä. Olen aina ollut sitä mieltä, että sillä mitä tapahtui Seattlen kaduilla, oli vain hyvin marginaalinen osuus tässä selvässä epäonnistumisessa. Vastaavasti katson, että sillä mitä Dohan kaduilla ei tapahtunut, on vain hyvin vähäinen osuus kokouksen onnistumisessa.

Rübig
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, aivan ensiksi haluaisin onnitella teitä Dohan neuvottelujen onnistumisesta. Eurooppalainen valtuuskunta, johon itsekin kuuluin, suoriutui neuvotteluista mielestäni erittäin hyvin. Meillä on hyvät mahdollisuudet viedä tämäkin kierros menestyksekkäästi läpi. Dohalaiset isännätkin pitivät meistä erinomaista huolta. Se loi minusta hyvät edellytykset neuvotteluille. Hans-Peter Martinin esille ottama asia koskee kuitenkin kansalaisjärjestöjen kanssa käytävää vuoropuhelua. Tämä on mielestäni sellainen asia, jonka yhteydessä haluaisin esittää vielä kerran parlamentaariseen yleiskokoukseen liittyvän kysymyksen. Minun mielestäni ei ole mitään järkeä, että tätä keskustelua käydään parin vuoden välein kohta kohdalta yhdessä paikassa. Eikö teidänkin mielestänne olisi järkevämpää, jos eri valtioiden kansanedustajat voisivat muodostaa pysyvän elimen ja käsitellä keskenään tämän tulevaisuuden kannalta niin tärkeän asian yksityiskohtaisesti loppuun?

Lamy
. (FR) Jäsen Rübig, kannatan ehdottomasti tätä ehdotusta, jonka tarkoitus on järjestää, rakentaa ja muodostaa pysyvämmäksi yhteydenpito hallitusten ja WTO:n järjestönä sekä mahdollisesti parlamenttien välisestä liitosta syntyneen parlamentaarisen rakenteen välille. Tiedätte kuten minäkin, että olemme jo työskennelleet - ja teidän parlamenttinne ensimmäisenä - tämän asian parissa; tähän mennessä emme ole onnistuneet luomaan mitään selvää rakennetta syistä, jotka johtuvat pääasiassa joidenkin kehitysmaiden hyvinkin voimakkaasta vastustuksesta ja toisaalta siitä, että Yhdysvaltojen kongressin jäsenet eivät tähän mennessä ole olleet erityisen kiinnostuneita tästä ajatuksesta. Nämä kaksi estettä ovat vielä tiellämme, mutta uskon, että asiaa ei pidä haudata, ja jos parlamenttinne jatkaa tähänastista suuntaansa, jonka tavoitteena on tällaisen parlamenttien välisen rakenteen muodostaminen, teillä on komission tuki mainitsemieni, vielä edessä olevien esteiden poistamisessa. Näiden esteiden ei mielestäni pidä antaa lannistaa pyrkimyksiämme.

Puhemies
Kiitos, arvoisa komission jäsen Lamy.
Komission jäsen Byrnelle osoitetut kysymykset

Puhemies


Theresa Villiers
Kysymys nro 47 (H-0880/01):
Aihe: Eläinten kuljetus Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta hyväksyi äskettäin Albert Jan Maatin laatiman mietinnön (A5-0347/2001), jossa vaaditaan komissiota ehdottamaan teuraskarjan tai lihotettaviksi vietävien eläinten kuljetuksen keston rajaamista kahdeksaan tuntiin tai 500 kilometriin ja lakkauttamaan elävien teuraseläinten vientiä kolmansiin maihin koskevat vientituet.
Aikooko komissio tehdä ehdotuksia, jotka sisältävät Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan molemmat edellä mainitut vaatimukset?

Byrne
. (EN) Arvoisa puhemies, kuten parlamentin mietinnössä aivan oikein esitetään, yksi eläinten kuljetuksia koskevista tärkeimmistä kysymyksistä liittyy kuljetuksen keston rajaamiseen, ja kiitän parlamenttia sen panoksesta.
Kuljetuksen keston rajaaminen, kuten myös lämpötilan tai lastaustiheyden kaltaiset tekijät, ovat olennaisia tekijöitä, jotta saavutetaan eläinten suojelun hyvä taso kuljetuksen aikana. Luodakseen toimintalinjan komissio katsoo, että on erittäin tärkeää laatia lainsäädäntöehdotuksia järkevän tieteellisen neuvonnan pohjalta. Komissio on näin ollen pyytänyt eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevältä tiedekomitealta lausuntoa eläinten kuljetusten hyvinvointinäkökohdista ja erityisesti kuljetuksen keston rajaamisesta. Tätä lausuntoa odotetaan vuoden 2002 alussa. Komissio esittää eläinten kuljetuksia koskevia lisäehdotuksia tämän lausunnon perusteella.
Mitä tulee teuraseläinten vientituen myöntämiseen, komissio yhtyy neuvoston kantaan siten kuin se on ilmaistu hyvinvointia koskevassa päätöslauselmassa 19. päivältä kesäkuuta 2001. Ensimmäinen tavoite on korjata havaitut puutteet panemalla täytäntöön voimassa oleva lainsäädäntö. Jos voimassa olevaa lainsäädäntöä eläinten hyvinvoinnista kuljetusten aikana ei toteuteta asianmukaisesti riippumatta siitä, onko kyse yhteisön sisäisestä kuljetuksesta tai viennistä EU:n ulkopuolisiin maihin, tulisi lisätä tarkastuksia ja asettaa ankarampia rangaistuksia. Komission jäsen Fischler on myös sitoutunut vahvistamaan tätä koskevia voimassa olevia sääntöjä.
Vientitukia koskeva yhteisön lainsäädäntö yhdistää yksiselitteisesti tuen maksun eläinten hyvinvointia koskevien kaikkien ehtojen täyttämiseen. Yhteisön on saavutettava tasapainoinen ratkaisu tämän kysymyksen eri näkökohtiin. On esimerkiksi väärin olettaa, että jos me poistamme elävien eläinten tuen, kolmannet maat tuovat maahan mieluummin ruhoja kuin eläviä eläimiä.
Lopuksi vakuutan teille, että eläinten hyvinvointi on komission asialistan yläpäässä. Erityisesti eläinten kuljetus ansaitsee paljon huomiota ja toimenpiteitä lähitulevaisuudessa.

Villiers
Vuonna 1993 komissio myönsi, että eläinten kuljetusta koskevaa lainsäädäntöä loukataan järjestelmällisesti. Vuonna 1999 saimme lisätodisteita erityisistä ongelmista Espanjassa, Italiassa ja Kreikassa. Ei ole mitään syytä uskoa, että täytäntöönpano on parantunut lainkaan vuodesta 1993 tai 1999. Eläimet sijoitetaan yhä usein liian täynnä oleviin kuorma-autoihin, eikä niille anneta ruokaa tai vettä matkan aikana, joka kestää 30 tai 40 tuntia, mikä merkitsee, että nykyisiä rajoituksia ei noudateta. Korkean lämpötilan, huonon ilmanvaihdon, ylikuormituksen ja veden puutteen yhdistelmä voi olla hengenvaarallinen. Moni eläin kärsii suunnattomasti kuljetuksen aikana ja saapuu määränpäähänsä joko kuolleena tai kuolemaisillaan.
Euroopan parlamentti on toistuvasti äänestänyt sen puolesta, että kuljetukset rajataan kahdeksaan tuntiin. Sillä oli enemmistön ylivoimainen tuki täysistunnossa. Sillä oli ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan tuki. Olen tyytyväinen, kun kuulin, että tiedekomitean lausuntoa seuraa ehdotus, mutta mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että ehdotus toteutetaan asianmukaisesti ja varmistaakseen, että nykyiset lait pannaan täytäntöön asianmukaisesti? Mihin erityistoimenpiteisiin komission jäsen Byrne aikoo ryhtyä parantaakseen sekä nykyisten lakien että niiden lakien täytäntöönpanoa, joita me toivomme näkevämme ja joilla toteutetaan kahdeksan tunnin rajoitus ja lakkautetaan vientituet?

Byrne
. (EN) Arvoisa puhemies, kuten olen jo sanonut, tämä mietintö on tarkoitus esittää komissiolle uuden vuoden alussa, ja kun tämä mietintö on saatavilla, yksikköni ja minä tutkimme sitä tarkkaan määrittääksemme tarkoituksenmukaisen vastauksen aikarajoitusten ja etäisyyksien osalta. Tällä välin tämän kysymyksen valvonta on jäsenvaltioiden käsissä, ja sen tulisi myös pysyä niiden käsissä eläintarvike- ja eläinlääkintätoimiston (FVO) valvonnassa. Se on yksi niistä tehtävistä, joita FVO suorittaa tarkastuskertomuksissaan.
Myös komissio suhtautuu tähän kysymykseen vakavasti, sillä se jatkaa keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa tilanteissa, joissa on tunnustettu lainsäädännön noudattamatta jättäminen standardien tarkistamisen varmistamiseksi, ja käynnistää oikeudelliset menettelyt yksittäisiä jäsenvaltioita vastaan tilanteissa, joissa lainsäädännön täytäntöönpano on jatkuvasti laiminlyöty. Tällä hetkellä on harkittavana lukuisia tällaisia menettelyjä.
Olette varmasti myös tietoisia asetuksesta (EY) N:o 615/98, jossa komissiota vaaditaan ja komissiolle annetaan valtuudet peruuttaa vientituet olosuhteissa, joissa eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä ei ole noudatettu. Viittaan 19. päivänä helmikuuta 2001 annettuun yksityiskohtaiseen vastaukseen jäsen Maesin esittämään kysymykseen, joka koski vientitukien peruuttamista, ja erityisesti tämän vastauksen liitteeseen, jossa esitetään selkeästi vientitukien peruutusten määrä asianomaisten jäsenvaltioiden ja arvojen osalta. Vakuutan teille, että komissio suhtautuu vakavasti tähän kysymykseen ja että kaikki yksilöimäni toimenpiteet on toteutettu. Me seuraamme tiivisti tätä kysymystä varmistaaksemme, että eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia noudatetaan.

Paulsen
Haluaisin tietää, milloin eläinten käsittely ja eläinten kuljetukset otetaan mukaan kansanterveys- ja elintarviketurvallisuusketjuun. Olemme jo ymmärtäneet, että niillä rehuilla, joita eläimille syötämme, on merkitystä ihmisten terveyden kannalta, mutta sillä, miten me eläimiä käsittelemme, millaisia kasvatus- ja kuljetusjärjestelmiä käytämme, on yhtä suuret suoranaiset vaikutukset kansanterveyteen kuin huonolla rehullakin. Jos näitä asioita ei hoideta oikein, sellaisten tautien vaara lisääntyy voimakkaasti, joiden parantamiseen käytetään erityisesti antibiootteja, mutta parantamiseen käytetään myös valtavia määriä rauhoittavia aineita.
Yksi seuraus huonon eläintenhoidon aiheuttamasta antibioottien väärinkäytöstä on, että ne taudit, jotka ovat 60 viime vuoden aikana olleet yksinkertaisia tartuntatauteja, ovat nykyään, ja erityisesti tulevaisuudessa, huomattavasti vakavampia, kun antibiootteja ei ole enää käytettävissä.

Byrne
. (EN) Eläinten terveyden ja eläinten kohtelun ja ihmisten terveyden välinen yhteys on dokumentoitu hyvin. Näiden välillä on läheinen yhteys, ja ne liittyvät ehdottomasti toisiinsa viittaamassanne antibiootteihin liittyvässä asiassa. Komissio on esittänyt tätä koskevaa lainsäädäntöä, ja viittaan ainoastaan pari viikkoa sitten pidettyyn konferenssiin puheenjohtajavaltio Belgian suojeluksessa tämän nimenomaisen kysymyksen osalta. Viittaan siihen, mitä sanoin kyseisessä tilaisuudessa ja myös siihen, mitä ministeri Magda Aelvoet sanoi tämän erityisen tärkeän kysymyksen osalta.
Viittaan myös zoonoosidirektiiviin, joka on läpäissyt komission ja on nyt parlamentin käsiteltävänä. Jäsen Paulsen on teidän esittelijänne kyseisen lainsäädännön osalta, ja tunnustan, että tämä lainsäädäntö on myös tärkeä, kun tarkastellaan eläinten terveyttä koskevaa kysymystä ihmisten terveyteen vaikuttavana tekijänä.
Lopuksi vielä yksi asia, joka liittyy tähän kysymykseen ja joka koskee eläinten pitkän matkan kuljetuksia. Yksi niistä asioista, joita on pidettävä mielessä, on teurastamojen ja lihankäsittelylaitosten sijainti ja laatu: niiden on vastattava korkeita standardeja, jotka ovat välttämättömiä parlamentin ja ministerineuvoston hyväksymän lainsäädännön täyttämiseksi. Näiden standardien saavuttamiseen tarvittavat investoinnit merkitsevät, että nykyisin on vähemmän teurastamoja kuin ennen, ja tämä on tarpeen ihmisten terveyttä koskevan lainsäädännön noudattamiseksi. Lopuksi tämä vaikuttaa myös eläinten ja elävien eläinten pitkän matkan kuljetusta koskevaan kysymykseen. Tämä on kuitenkin toinen kysymys, joka on pidettävä mielessä, kun päätetään ihmisten terveyden suojelusta eläinten, eläinten terveyden ja eläinten hyvinvoinnin osalta.

Puhemies
Hyvät kollegat, pyydän teitä kaikkia olemaan hyvin täsmällisiä kysymyksissänne, luonnollisesti pyydän myös arvoisaa komission jäsentä olemaan hyvin täsmällinen vastauksissaan, sillä olemme myöhässä aikataulusta ja haluamme päättää kyselytunnin.
Jäsen McKennan lisäkysymys.

McKenna
Olen huolestunut siitä, että ehkä tämä tieteellinen raportti on yksi tapa yrittää välttää parlamentin kuljetusten keston ja etäisyyden vähentämistä koskevat tavoitteet. Ympäristöasioiden valiokunta ja maatalouden kehittämisen valiokunta olivat yksimielisiä kuljetusten kokonaiskeston ja etäisyyden vähentämisestä. On erittäin tärkeää, että komissio ottaa tämän kysymyksen käsittelyn ohjelmaansa. Olen pahoillani, mutta mielestäni teidän vastauksenne ei ole riittävä vientitukien suhteen.
Te puhutte eläinten hyvinvointia koskevien ehtojen noudattamisesta ja sanotte, että tarvitsette tasapainoisen ratkaisun. Euroopan veronmaksajat eivät halua, että heidän rahansa käytetään johonkin sellaiseen, joka aiheuttaa kärsimystä ja vahinkoa eläimille. Meidän on lakkautettava teuraseläinten vientiä kolmansiin maihin koskevat vientituet riippumatta siitä, täytetäänkö ehdot vai ei. On väärin, että meidän rahojamme käytetään tällaiseen tarkoitukseen. Tämä viesti tuli selkeästi esiin parlamentista. Haluaisin komissiolta sitoumuksen, että se lakkauttaa teuraseläinten vientiä kolmansiin maihin koskevat vientituet.

Byrne
. (EN) Mainitsemanne tieteellinen raportti annetaan teidän nähtäväksenne, ja komissio tarkastelee sitä, ennen kuin se esittää muita toimintalinjoja.
Vientitukien lakkauttamista koskevan kysymyksen osalta olen jo todennut, että tämä ei ole komission politiikkaa. Se ei myöskään ole ministerineuvoston politiikkaa, eikä se heijasta sen näkemystä. Näin ollen en voi antaa teille pyytämäänne sitoumusta.

Puhemies
Muutamme käsittelyjärjestystä, koska jäsen Lundin täytyy poistua salista pikaisesti.

Torben Lund
Kysymys nro 49 (H-0908/01):
Aihe: Useiden raskasmetallien kohtuuton salliminen kaloissa Tanskalaisessa Politiken-päivälehdessä kerrottiin 15. marraskuuta 2001, että EU aikoo nostaa raja-arvoja ja siten sallia kaloissa enemmän raskasmetalleja, vaikka EU:n asiantuntijakomitea on juuri suositellut EU:lle tiukempien vaatimusten käyttöönottamista.
Elohopea, lyijy ja kadmium, joita on mm. hyvin kysytyissä simpukoissa, voivat esimerkiksi heikentää hermostoa ja aiheuttaa ihmisessä muita hyvin vaarallisia tauteja. En näe mitään syytä nostaa näitä raja-arvoja. Siksi pyydän komissiota selvittämään, miksi näitä raja-arvoja on nostettava, ja mitkä tutkimukset ovat mahdollisen nostamisen puolella ja mitkä sitä vastaan.
Samassa yhteydessä haluan kiinnittää komission huomion siihen, että Tanska on pitkään pyrkinyt saamaan väestön syömään enemmän kalaa - koska se edistää väestön yleistä terveyttä. Valitettavasti näyttää nyt siltä, että tämä työ tehdään tyhjäksi, kun EU samanaikaisesti haluaa nostaa kaloissa esiintyvien ja terveydelle haitallisten raskasmetallien raja-arvoja.

Byrne
. (EN) Elintarvikealan tiedekomitea arvioi ravinnon lyijy- ja kadmiumpitoisuuksia ja antoi tietoja turvallisen saannin raja-arvoista. Se tuli siihen tulokseen, että ravintoaineiden saannin raja-arvot ovat paljon alhaisemmat kuin turvallisuusrajat. Kun EU:n vieraita aineita koskevaa lainsäädäntöä laaditaan, niin on kutsuttua ALARA-periaatetta noudatettava, jos saantirajat ovat alhaisemmat kuin turvallisuusrajat. Tämä tarkoittaa, että asetetaan enimmäistasot niin alhaisiksi kuin kohtuudella on mahdollista. Tämä on kansainvälisesti sovellettu lähestymistapa.
Tässä erityistapauksessa komissio hyväksyi lyijyä ja kadmiumia koskevat raja-arvot, jotka tulevat voimaan huhtikuussa 2002. Jäsenvaltiot esittivät tuolloin pysyvässä elintarvikekomiteassa huolenaiheensa siitä, että uusia määräyksiä ei voitu soveltaa tiettyihin kalatuotteisiin. Sen tähden sovittiin, että asiaa koskevia määräyksiä tarkistetaan kiireellisesti. Äskettäin saatujen tietojen mukaan kävi ilmi, että nämä raja-arvot asettaisivat vaatimuksia, joita ei voida kohtuudella saavuttaa ilman, että tästä olisi kansanterveydellistä hyötyä. Näin ollen tiettyjen kalatuotteiden enimmäistasoja tarkistettiin, ja nyt ehdotetaan pieniä korotuksia tiettyihin rajoitettuihin lajeihin näiden tosiseikkojen huomioon ottamiseksi. Mahdottomien raja-arvojen asettamista ei voida puolustaa. Kun otetaan huomioon kokonaissaannin raja-arvot, tarkistetut enimmäistasot eivät lisää kansanterveyden riskiä.

Lund
Arvoisa puhemies, monet kiitokset vastauksesta. Kyse on tavallisesta ruokakalasta, tavallisista äyriäisistä, joita tavallisesti kehotamme Euroopan kansalaisia syömään runsaasti. Sen vuoksi on mielestäni huolestuttavaa, että nostamme nyt raja-arvoja. Teen muutaman lisäkysymyksen. Pitääkö paikkansa, että asiantuntijakomitea on todellisuudessa suositellut raja-arvojen alentamista? Pitääkö paikkansa, että Yhdysvalloissa on tiukemmat raja-arvot näissä asioissa kuin Euroopassa? Lopuksi kysyisin, kuka on halunnut näiden raja-arvojen nostamista. Onko kyse kalastusteollisuudesta, ja jos on, niin minkä valtion kalastusteollisuus haluaa sallia, että kyseessä olevien raskasmetallien, lyijyn, kadmiumin ja elohopean raja-arvoja nostettaisiin?

Byrne
. (EN) Kalatuotteissa elohopean yleinen enimmäistaso on 0,5 mg/kg. Tämä pysyy ennallaan, kuten eläinlääkintäalaa koskevassa lainsäädännössä, erityisesti komission päätöksessä 93/351, on määrätty. Ainut ehdotettu muutos on, että kaksi lisälajia on lisätty niiden kalalajien luetteloon, joiden enimmäistaso on 1 mg/kg. Nämä ovat lestikala ja emperor-kala, jotka ovat pieni lisäys ruokavalioon, mutta tiedot osoittivat, että alhaisemmat tasot olivat mahdottomia.
Kysyitte minulta myös simpukoista. Ehdotuksissa ei koroteta simpukoiden syömisen turvallisuustasoa, olipa sitten kyseessä aikuiset tai lapset. Ainut ehdotettu muutos elävien simpukoiden osalta koskee lyijyn raja-arvoja. Ehdotetaan pientä korotusta 1 mg:sta/kg 1,5 mg:aan/kg, koska tietojen mukaan lyijyn alempi raja-arvo ei ole kohtuudella mahdollinen. Altistuminen ravintoaineista saatavalle lyijylle pysyy turvallisissa rajoissa. Muita muutoksia ei ole ehdotettu kadmiumia tai elohopeaa koskeviin määräyksiin.

Puhemies


Marit Paulsen
Kysymys nro 48 (H-0889/01):
Aihe: Elintarvikkeista tiedottaminen "hymymerkeillä" Tanskan elintarvikeviranomaiset alkoivat 1. lokakuuta 2001 lähtien laatia tarkastusraportteja maan noin 40 000 ravitsemusliikkeestä, jotka valmistavat tai myyvät ruokia ja juomia kuluttajille. Tarkoituksena on, että kaikissa näissä paikoissa olisi vuoden kuluessa vähintään yksi raportti esillä näkyvällä paikalla. Raporteista on mm. käytävä selvästi ilmi viranomaisten tarkastuksen tulokset, jotka ilmaistaan neljänä erilaisena "hymiönä".
Leveä hymy tarkoittaa esim. että viimeisimmän tarkastuksen yhteydessä ei ole löydetty mitään huomautettavaa. Hyvin hapan ilme taas tarkoittaa, että liike on määrätty maksamaan sakkoja, että siitä on ilmoitettu poliisille tai että sen toimilupa on peruutettu. Parempaa esimerkkiä selkeästä kuluttajavalistuksesta on vaikea löytää.
Tietääkö komissio tästä uudesta tanskalaisesta käytännöstä? Jos tietää, olisiko komissio valmis kehottamaan muita jäsenvaltioita noudattamaan tätä hyvää esimerkkiä? Jos ei tiedä, eikö komissio kuitenkin ole sitä mieltä, että tähän käytäntöön kannattaa tutustua lähemmin, alaa koskevien tulevien säännösten laatimista ajatellen.

Byrne
. (EN) Olen samaa mieltä arvoisan jäsenen kanssa siitä, että on tärkeää nostaa kuluttajien tietoisuutta. Komissio suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joilla suojataan kuluttajia. Komissio katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioiden tehtävänä on kehittää elintarvikkeiden laatua ja antaa kuluttajille tietoa elintarvikealan virallisista tarkastuksista, valvonnasta ja muista seurantatoimista.
Jäsenvaltiot ovat vastuussa elintarvikkeiden virallisten tarkastusten toteuttamisesta tuotannon ja jakelun kaikissa vaiheissa. Niiden tehtävänä on päättää, miten parhaiten tiedottaa kuluttajille näistä toimista. Tämä on toissijaisuusperiaatteen mukaista.
Vaikka komissio ei ole tietoinen tästä Tanskan viranomaisten nimenomaisesta aloitteesta, se voi rohkaista toisia jäsenvaltioita toteuttamaan tällaisia toimia tai tällaisten aloitteiden vapaaehtoista täytäntöönpanoa, mutta ei ole todennäköistä, että se tekee vastaavan aloitteen yhteisön tasolla. Korostan, että nämä kommentit liittyvät käytäntöihin, joihin te erityisesti viittaatte kysymyksessänne.

Puhemies


Konstantinos Hatzidakis
Kysymys nro 50 (H-0942/01):
Aihe: Teurastamoiden tilanne Kreikassa Tietojeni mukaan teurastamoiden tekniset perusrakenteet ovat Kreikassa suuressa määrin puutteelliset. Noin 350 toiminnassa olevasta teurastamosta 50-60 täyttää jossakin määrin direktiivin 91/497/ETY vaatimukset ja ne ovat normaalisti hyväksyttyjä, kun taas loput teurastamot, jotka kuuluvat kaupungeille ja kunnille, ovat rakenteiltaan vanhoja ja niiden varusteet ovat puutteelliset ja vanhentuneet, eikä niillä ei ole laitteita nesteiden, kiinteiden jätteiden tai erittäin vaarallisten materiaalien hygieeniseen käsittelyyn. Lisäksi näissä teurastamoissa ei panna täytäntöön puhdistus- ja desinfiointisuunnitelmia eivätkä nylkijä-teurastajat noudata henkilökohtaista hygieniaa koskevia sääntöjä.
Onko komissio tyytyväinen Kreikan teurastamoissa tällä hetkellä vallitsevaan tilanteeseen? Mitä toimia se aikoo toteuttaa, jotta Kreikka panisi yhteisön lainsäädännön täysimääräisesti täytäntöön?

Byrne
. (EN) Toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet Kreikan teurastamot terveyttä koskevista vaatimuksista tuoreen lihan tuotannossa ja markkinoille saattamisessa annetun neuvoston direktiivin 64/433 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 95/23. On kirjattu, että 47 teurastamolla on lupa saattaa lihaa yhteisön markkinoille. Muista teurastamoista saatua lihaa, jonka on arvioitu olevan ihmisravinnoksi kelpaavaa, voidaan markkinoida kansallisella alueella.
Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto suoritti tuoreen sianlihan viimeisimmän tarkastuskäynnin Kreikkaan syyskuussa 2000. Tällä tarkastuskäynnillä havaittiin vakavia laaja-alaisia puutteita tämän alan virallisten tarkastusten ja tuotantostandardien täytäntöönpanossa. Kuten arvoisa jäsen tietää hänen aikaisempaan marraskuun istunnossa esitettyyn kysymykseen annetusta vastauksesta, Kreikan viranomaisten kanssa on oltu yhteydessä vuoden 2001 aikana havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi. Tähän mennessä toteutetut toimenpiteet eivät ole olleet tyydyttäviä, ja komissio on yhä erittäin huolestunut tilanteesta. Korkean tason tapaamiset Kreikan viranomaisten kanssa on suunniteltu vuoden 2002 alkuun, jolloin yritetään ratkaista elintarvikkeiden turvallisuutta ja eläinlääkinnällistä valvontaa koskevien vaatimusten jäljellä olevat puutteet.
Mitä tulee jätevesien käsittelyyn, neuvoston direktiivissä 91/271 yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetaan teurastamoja koskevia sääntöjä. Tietyn määrän ylittävän jätevesimäärän on täytettävä aiemmissa asetuksissa ja tai toimivaltaisen viranomaisen antamissa luvissa esitetyt ehdot 31. joulukuuta 2000 lähtien. Jos teurastamot johtavat jätevedet suoraan yleiseen viemäriverkkoon, direktiivin yleisiä sääntöjä sovelletaan. Kreikan teollisuuden päästöjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot ovat arvioitavana.

Hatzidakis
Arvoisa komission jäsen, sanoitte, että Kreikassa 47 teurastamoa täyttää jotkut yhteisön määräykset, kun taas jotkut muut toimivat ongelmitta. Jäljelle jää siis suuri määrä teurastamoja, jotka eivät täytä yhteisön vaatimuksia. Onko näin? Haluaisin saada tähän selvyyden.
Toiseksi haluan kysyä teiltä, onko teillä mitään uusia tietoja BSE-taudista. Komissio on tehnyt Kreikassa tutkimuksen. Mikä on tilanne BSE-taudin osalta? Ateenan keskuslihatori, jossa komissio on tehnyt tutkimuksen, on merkittävä kysymys. Ottaen huomioon, että olette keskustelleet Kreikan viranomaisten kanssa, haluaisin kuulla, onko tästä asiasta jotain uutta sanottavaa.

Byrne
. (EN) Kuten totesin aiemmassa vastauksessani, komissio on edelleen huolestunut teurastamoiden tilanteesta. Mitä tulee BSE-tarkastuksiin ja muihin tarkastuksiin, viittaan FVO:n kertomuksiin tästä aiheesta.
Toukokuun 22. päivänä vahvistin, että tapasin Kreikan ministerin maatalousneuvoston yhteydessä. Siellä keskusteltiin FVO:n peräkkäisissä kertomuksissa havaituista puitteista. Kirjoitin 8. kesäkuuta jälleen kerran Kreikan ministerille ja pyysin hänen 27. päivänä huhtikuuta antamansa alustavan vastauksen seurantaa. Tämä on johtanut uuteen yhteydenpitoon ministerin, asianomaisten viranomaisten ja minun yksikköjeni välillä. Kreikan viranomaisille lähetetty viesti on yhdenmukainen: tarvitaan paljon enemmän ponnisteluja ja resursseja FVO:n tarkastuskäynneillä jatkuvasti havaittujen puutteiden korjaamiseksi. FVO:n kertomusten johtopäätökset ovat saatavilla www-sivuilla tarkastelua varten.

Puhemies
Koska komissiolle osoitettujen kysymysten kyselytunnille varattu aika on päättynyt, kysymyksiin 51 - 83 vastataan kirjallisesti.
Julistan komission kyselytunnin päättyneeksi.
(Istunto keskeytettiin klo 19.25 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)

Maailman kauppajärjestön WTO:n kokous Qatarissa (jatkoa)
Puhemies
Hyvät naiset ja herrat, hyvää iltaa arvoisat kollegat ja arvoisa komission jäsen. Esityslistalla on seuraavana keskustelun jatkaminen neuvoston ja komission julkilausumista Maailman kauppajärjestön kokouksesta Qatarissa.

Schwaiger
Arvoisa puhemies, PPE-ryhmän puolesta haluaisin ystävällisesti kiittää komissiota ja neuvostoa erinomaisesta valmistautumisesta ja neuvottelusuorituksesta Qatarissa pidetyssä WTO:n ministerikokouksessa.
Arvoisa komission jäsen Lamy, oli kyllä harvinaislaatuinen suoritus, että juuri ennen Dohan kokousta vallinneesta äärimmäisen vaikeasta lähtötilanteesta käsin te ja teidän työntekijänne saitte kokouksen loppuun mennessä kaikki Euroopan unionin toivomat aiheet mukaan vuonna 2002 alkavan kierroksen ohjelmaan, ja vieläpä huolimatta Intian ja Cairns-maiden Euroopan unionia kohtaan esittämästä tavanomaisesta kritiikistä, joka oli valtaosin täysin aiheetonta. Neuvotteluihin sisällytetään siten aikaisemmin esittämämme päätöslauselman oleellisia kohtia. Kaksi viikkoa myöhemmin sain itse Accrassa kokea, miten ylpeinä Ghanan hallituksen edustajat huomauttivat Afrikan toimineen tällä kertaa itsenäisesti, ja se oli myös Euroopan unionin, etenkin komission jäsen Lamyn hyvän valmistelutyön ansiota.
Erityisesti Afrikan kehitysmaat otetaan jatkossa täydellisesti mukaan neuvotteluihin - ja se oli yksi päävaatimuksistamme. Afrikkalaiset neuvottelijat voivat pitää TRIPS-sopimuksesta annettua poliittista julistusta merkittävänä tuloksena. Arvoisa komission jäsen Lamy, te mainitsittekin siitä jo tänä aamuna. Kokouksessa täytettiin valtaosa kehitysmaiden ja afrikkalaisten vaatimuksista, välttämättömästä kattavasta teknisestä avusta aina vuoteen 2008 voimassa oleviin Cotonoun sopimusta koskeviin poikkeussääntöihin.
Uuteen neuvottelukierrokseen sisällytetään kuitenkin myös eurooppalaisten vaatimusten pääkohdat. Niiden yksityiskohtia ei tarvitse toistaa. On tärkeää, että tuomme Euroopan unionin käsitykset sosiaalisesta ja ekologisesta markkinataloudesta mukaan vapaan ja oikeudenmukaisen maailmankaupan järjestelmään ja että saamme ne myös vähitellen vakiinnutettua.
Meillä on mielestäni kuitenkin vielä työsarkaa WTO:n demokraattisuuden parantamisessa. Komission jäsen Lamy, te muistutitte siitäkin, että meidän olisi saatava aikaan parlamentaarinen yleiskokous. Euroopan parlamentin pitäisi säilyttää johtoasema tässä tehtävässä ja pyytää komissiota antamaan sille jatkossakin taloudellista tukea, jotta saamme mukaan erityisesti afrikkalaisten parlamenttien edustajia.
Haluaisin vielä palata erääseen tämän aamuisen keskustelun kohtaan. Kollegamme Lucas huomautti, että tulokset ovat huonoja ja ettei niitä voi hyväksyä. Ajattelin, että kuulemme eurooppalaisen perustelun Euroopan etujen puolesta. Hän vetosi kuitenkin vain siihen, että Intia ja jotkin kansalaisjärjestöt ....
(Puhemies keskeytti puhujan.)

McNally
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan puhua asiasta, jonka parlamentti ennen Qatarin kokousta katsoi olevan hyvin tärkeä, oikeastaan ratkaisevan tärkeä asia, ja samaa mieltä oli myös komission jäsen, eli kyse on ympäristön ja kaupan välisestä yhteydestä.
Qatarissa näimme erään läpimurron toteutuvan. Ensimmäistä kertaa ja vastoin ankaran ja laajan opposition vaatimuksia aloitetaan neuvottelut eräistä tärkeimmistä ympäristökysymyksistä. Tehtävää olisi tietenkin paljon enemmän, mutta prosessi on aloitettu ja tabu on saatu rikottua. Jotta lisäedistyminen onnistuisi, olennaisen tärkeää on ennen kaikkea se, että osoitamme kehitysmaille, että meidän mielestämme niiden pelot "vihreästä protektionismista" ovat perusteettomia.
Suoraan sanottuna Qatarissa ei saatu aikaan sellaista edistystä, jota me PSE-ryhmässä toivoimme, ja siellä vaadittiin etukäteen työntekijöiden oikeuksia sekä demokratiaa ja avoimuutta WTO:n päätöksenteossa, mutta ovi jätettiin kyllä avoimeksi molempien asioiden kehittämiselle. Tiedämme, että monet maat kehitysmaat mukaan luettuina esittivät voimakasta painostusta sellaisen julistuksen antamiseksi, jonka mukaan työntekijöiden oikeudet on ainoastaan ILO:n tehtäviin kuuluva asia. Painostusta vastustettiin aivan oikeutetusti, ja WTO:n ja ILO:n välisen yhteistyön periaatteesta alettiin jälleen keskustella. EU:n on nyt ponnisteltava lujemmin tämän periaatteen toteuttamiseksi niin, että se tarttuu ILO:n tarjoamaan tilaisuuteen, joka syntyy sellaisen aloitteen myötä, jonka ILO on tehnyt globalisaation sosiaalista ulottuvuutta koskevasta toimikunnasta, johon WTO ja eräät muut kansainväliset järjestöt osallistuvat.
Lisäksi ministeritason tapaamisessa päästiin yksimielisyyteen riitojenratkaisumenettelyn uudistamisesta käytävistä neuvotteluista, joiden asialista on avoin, ja siihen voidaan ottaa mukaan mitä tahansa ehdotuksia, joita WTO haluaa käsitellä. EU:n on tartuttava tähän tilaisuuteen, jonka tavoitteena on avoimuus.
Arvoisa komission jäsen, haluaisimme todellakin tietää, minkälaisia ajatuksia teillä on uudistuksesta, emmekä mekään aio hidastella siinä, että kerromme teille meidän ajatuksistamme.
Arvoisa komission jäsen Lamy, haluaisimme tänään vahvistaa tunnustuksemme siitä, että teillä oli ratkaiseva rooli kokouksen onnistumisessa. Tehtävänne oli hyvin vaikea, ja te osoititte taitonne ja lujuutenne. Korostan erityisesti peräänantamattomuuttanne siinä, että te tarvitsette parlamentin poliittista tukea, jotta neuvottelukierrosta voitaisiin jatkaa samalla tavalla kuin se aloitettiinkin. Aikomuksemme on tuoda esiin tukemme päätöslauselmassa, josta äänestämme huomenna.
Monet menivät Qatariin sillä mielellä, että he toivoivat fiaskoa ja Seattlen tapahtumien toistumista, ja he toivoivat löytävänsä jotakin arvosteltavaa populismin hengessä. He joutuivat pettymään tuohon toiveeseensa, ja heidän on oltava rehellisiä itselleen ja kunnioitettava kehitysmaiden mielipiteitä siitä, että holhoamiseen ei pidä langeta, kuten eräät kollegat ovat valitettavasti tehneet.
Qatarin julistus sisältää melkein kaiken sen, mitä kehitysmaat halusivat asialistalle. Asialistaa ei voida pitää varsinaisena tuloksena, ja meidän oltava tarkkaavaisia, jotta saataisiin aikaan hyvä tulos, mutta kun kehitys... (Puheenjohtaja keskeytti puhujan.)

De Clercq
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen ja arvoisat kollegat, Maailman kauppajärjestöllä on tulevaisuus. Ensi vuonna 144 jäsenvaltiota alkavat tosiaankin neuvotella uudelleen maailmankaupan vapauttamisesta edelleen, mutta tämä "rikkaiden kerho" on paremmin kuin koskaan havainnut, että vahvin ei enää automaattisesti menesty parhaiten. Kehitysmaat ovat tosiaankin saavuttaneet vahvoja voittoja ja lyöneet leimansa neuvotteluihin. Kuitenkin myös Euroopan unioni saa olla tyytyväinen. Eurooppalaisten neuvottelijoiden, täällä paikalla olevien kahden komission jäsenen, panoksen ja iskukyvyn ansiosta on lopultakin saatu aikaan sopimus laajasta neuvottelukierroksesta. Uudella kierroksella voidaan siten neuvotella muun muassa valtion menoista, kilpailusta, investoinneista sekä kansainvälisten ympäristösopimusten ja WTO:n sääntöjen välisestä suhteesta.
Nämä kauppaneuvottelut tulevat tärkeällä hetkellä, koska ne antavat sellaisen signaalin, että Yhdysvalloissa tapahtuneiden terroritekojen jälkeen jäsenvaltiot ovat valmiit tekemään kansainvälistä yhteistyötä ja että terroristit eivät voi horjuttaa maailmankauppaa. Lisäksi liberaalin kauppapolitiikan jatkaminen on tärkeää, koska se voi antaa tärkeän sysäyksen yskivälle maailmantaloudellemme.
Lopuksi haluan vielä huomauttaa, että Maailman kauppajärjestön haasteena on kehittää monenkeskistä kauppajärjestelmää edelleen sillä tavalla, että globalisoituminen tuo mukanaan mahdollisimman paljon hyötyä mahdollisimman monille ihmisille ja maille. Meidän on jatkettava näitä yli 50 vuotta sitten alkaneita pyrkimyksiä.

Gahrton
Arvoisa puhemies, 133-komitealle laaditussa Qatarissa pidettyä WTO:n kokousta koskevassa komission kertomuksessa todetaan: active participation by European civil society strengthened the hand of the EU negotiator (Euroopan kansalaisyhteiskunnan aktiivinen osallistuminen vahvisti EU:n neuvottelijan asemaa). Tästä saa sen käsityksen, että kansalaisliikkeet olisivat yhtä iloisia Qatarissa järjestetyn kokouksen tuloksesta kuin komission jäsen Lamy. Tämä on harvinaisen törkeä valhe. Totuus on, että ympäristö- ja solidaarisuusjärjestöt arvostelevat EU:n toimintaa Dohassa ja pitävät loppuasiakirjaa maailman köyhien kansojen tappiona. International Forum on Globalisation esimerkiksi toteaa, että Qatarissa järjestetyn kokouksen tulokset merkitsevät: the ultimate triumph for the world trade body whose very mission is to exclude civil society from shaping economic systems (lopullista voittoa Maailman kauppajärjestölle, jonka varsinaisena tehtävänä on sulkea kansalaisyhteiskunta pois talousjärjestelmien muokkaamisesta). Belgian Attac -liike on todennut ennen Laekenin Eurooppa-neuvostoa, että EU muun muassa WTO:lle antaman tukensa vuoksi est sensationnellement déterminée par les intérêts des institutions financières et des grandes entreprises (on poikkeuksellisen innokas, kun kyse oli rahoituslaitoksien ja suuryrityksien eduista). Totuus siis on, että niin eurooppalaisen kansanliikkeet kuin kehitysmaiden edustajatkin ovat hyvin katkeria EU:n neuvottelijoiden tavasta vallankäytön kielellä pakottaa köyhien maiden edustajat toimimaan oman tahtonsa mukaan. On vahingollista, että komissio edustaa eurokeskeistä, itsekästä ja uusliberalistista kauppapolitiikkaa, mutta arvoisa komission jäsen Lamy, eikö ole hieman liian paksua, että se vielä valheellisesti yrittää siirtää eurooppalaisille kansanliikkeille osavastuun siitä hävettävästä vallan väärinkäytöstä, johon EU syyllistyi Dohassa?

Figueiredo
Arvoisa puhemies, olemme huolestuneita Maailman kauppajärjestön kokouksessa tehdyistä päätöksistä. Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä niillä voi olla tuhoisia vaikutuksia monien, erityisesti vähiten kehittyneiden, maiden kansoille, mutta myös joillekin Euroopan unionin kansoille, erityisesti portugalilaisille. Kotimaani kannalta erityisen huolestuttavaa on maatalous- ja tekstiilialojen avautuminen sekä Euroopan unionin parhaillaan neuvottelemat kahdenväliset sopimukset esimerkiksi Pakistanin kanssa, sillä niissä ei oteta huomioon Portugalin erityispiirteitä.
Taloudelliset ryhmät ja monikansalliset yritykset saivat toteutetuksi olennaisen: maailmankaupan vapauttamisen edistämistä koskevien neuvottelujen aloittamisen. Niitä lykättiin Seattlessa, ja tänä vuonna maailmanlaajuiset järjestöt kyseenalaistivat ne selkeästi etenkin Porto Alegressa pidetyssä Maailman sosiaalifoorumissa ja Genovassa. UNICE:n (Euroopan työnantajajärjestöt) riemuitsevat lausunnot osoittavat sen hyvin, kun niissä todetaan, että olennaiset asiat saavutettiin, vaikka kaikkiin niiden vaatimuksiin ei täysin suostuttu. Maailman kauppajärjestön loppupäätöslauselma, jossa kannustetaan kaupan vapauttamiseen sellaisilla erityisen herkillä aloilla kuten tekstiiliteollisuus, maatalousalan, palvelualojen ja muiden vastaavien jotkin osa-alueet, tekijänoikeudet mukaan luettuina, tekee asiat melko selviksi, vaikka mahdolliset kiistat voivat vielä vaikuttaa sen täytäntöönpanoon. Tämä lisäksi jonkinasteinen edistyminen tekijänoikeuksissa sen jälkeen, kun Brasilian ja Etelä-Afrikan kaltaiset maat olivat harjoittaneet painostusta hankkiakseen yleislääkkeitä aidsia ja malariaa vastaan, osoittaa, että on tärkeää tehostaa taistelua kapitalistista maailmanlaajuistumista ja sen eri ulottuvuuksia vastaan, liittyivätpä ne sitten politiikkaan, talouteen, yhteiskuntaan tai ympäristöön. Euroopan unionin ammattijärjestöt ovat jo tuominneet neuvottelujen aloittamisen Maailman kauppajärjestössä, ellei varmisteta vähintäänkin, että Kansainvälisen työjärjestön puitteissa tehtyjen yleissopimusten ja työntekijöiden oikeuksia koskevien vähimmäisvaatimuksien noudattamisessa tapahtuu todellista edistystä. Kestävä kehitys ei nimittäin ole mahdollista ilman sosiaalista ja ympäristöön liittyvää kehitystä. Kansainvälisen kaupan vapauttaminen suosii rikkaita maita ja monikansallisia yrityksiä ja syventää teollisuusmaiden ja kehitysmaiden välistä kuilua, mikä käy hyvin ilmi Yhdistyneiden Kansakuntien teettämistä tutkimuksista. Lisäksi sen avulla monikansalliset yritykset, joissa ollaan kiinnostuneita pelkästään mahdollisimman suurista voitoista, voivat entistä paremmin riistää kansoja ja työntekijöitä, vaikka sitten lapsityövoiman, elintarviketurvallisuuden, ympäristön, perhetilojen ja monitoiminnallisen maatalouden kustannuksella. Siksi on noustava taisteluun kestävän kehityksen puolesta, sillä sen painopistealueita ovat köyhyyden vähentäminen, sosiaalinen laajentuminen sekä yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen sellaisella tavalla, että siitä tehdään johdonmukaisempi ja yhteisvastuullisempi eikä siinä jätetä Etelä-Euroopan maita paitsioon.

Belder
Arvoisa puhemies, kiitokset teille. Qatarin neuvottelukierroksesta piti tulla neuvottelukierros kehitysmaille. Tämä onnistui osittain, osittain koska Eurooppa muiden rikkaiden maiden lailla kieltäytyi lupaamasta markkinoita vääristävän tuen purkamisesta. Euroopan riemu Qatarin johdosta on siksi enemmän selitettävissä johtuvaksi odotetusta kaupan vapauttamisesta Euroopan eduksi.
Qatar on kuitenkin ties kuinka mones signaali maatalouspolitiikkamme uudistamiseksi. Haasteena on taata maanviljelijöille kohtuulliset tulot häiritsemättä maailmanmarkkinahintaa. Suora tulotuki ja maatalouden tehtävä- ja palkkiopaketin laajentaminen osoittavat oikean suunnan. Myös Qatarin jälkeen on edelleen sellainen vaikutelma, että kaikki jäsenvaltiot eivät kulje tähän suuntaan.
Toinen tärkeä asia kehitysmaiden kannalta oli teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan sopimuksen selkeyttäminen. On tosiaankin olemassa poliittinen julistus siitä, että patenttioikeus ei saa estää elintärkeiden lääkkeiden valmistamista hätätilanteessa, mutta en ole tähän täysin tyytyväinen. Maiden, joissa ei ole edullisempia lääkkeitä tuottavaa teollisuutta, on kuitenkin myös voitava tuoda niitä vapaasti. Tästä aiheutuviin oikeudellisiin ongelmiin on myös syytä puuttua tehokkaasti. Valvonta on oleellisen tärkeää väärinkäytösten välttämiseksi, jotta voitaisiin todeta, onko kysymys hätätilanteesta.
Lopuksi painotan, että taistelussa ympäristön ja sosiaalisten normien puolesta EU:n tärkeimpänä motiivina ei pidä olla kilpailun vääristyminen vaan köyhien maiden pääsy markkinoille ja niiden hyvinvointi.

Martinez
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Dohassa pidetyn neljännen ministerikokouksen piti määrätä työohjelma ja asialista. Näin tapahtuikin ja tästä näkökulmasta katsottuna kokous oli onnistunut. Mutta onnistunut kenelle? Varmaankin onnistunut teidän kannaltanne, arvoisa komission jäsen, joka osoititte omaavanne yöhön venyvää kestävyyttä ja erinomaisen terveyden. Terveydestä puhuttaessa Doha oli todellakin onnistunut mitä tulee lääkkeisiin, vaikka planeettamme köyhien tulisi kiittää etenkin Osama bin Ladenia tästä oikeudesta lääkkeisiin. Jos USA ei olisi pelännyt pernaruttoa eikä heidän olisi tarvinnut kohdata Bayerin teollis- ja tekijänoikeussuojaa, he eivät olisi antaneet periksi.
Tätä lukuun ottamatta, mitä hyödyimme Dohasta? Kaksi asiaa: kuluneita sanontoja ja aikalisää. Fraaseja on runsaasti. Ensinnäkin fraaseja maailmankaupasta, joka johtaa kasvuun, vaurauteen, vakavuuteen ja luonnollisesti rauhaan. Jo Marrakechissa allekirjoitettiin kauppasopimus ja jokainen tietää, että siitä seurasi rauha Palestiinan Gazassa ja jopa Afganistanissa.
Toinen suuri fraasi, jonka Eurooppa olisi hyväksynyt, mutta jonka Japani hylkäsi. LDC-maat hylkäsivät sen huolimatta siitä, että niille myönnettiin kaikki muu paitsi aseet. Vain Korea ehkä jäi jäljelle. 15 maan liiton rivit rakoilivat. Ranskan maatalous jäi yksin, Irlannilta saatua tukea lukuun ottamatta. Eurooppa veti kuitenkin voiton ympäristö- ja sosiaaliasioissa. Ympäristöasiat eivät sido Yhdysvaltoja, joka ei ole mukana Kioton sopimuksessa; sosiaalialan osalta kaikki eurooppalaiset ammattiyhdistysliikkeet ovat ilmaisseet negatiivisen käsityksensä Dohasta.
Lisäksi Eurooppa sai aikalisän. Ensinnäkin aikalisän maataloudessa. Neuvottelukierroksen loppuun asti eli siis vuoteen 2005, maanviljelijämme saavat sisäisiä tukia ja korvauksia. Olemme hyväksyneet niiden poistamisen tuon aikarajan jälkeen. Mutta Ranskan Jacques Chirac ja Lionel Jospin vaativat aikalisää voidakseen hoitaa rauhallisesti presidentinvaalit. Heille myönnettiin tämä aikalisä, siis aikalisä YMP:n kuolemantuomion täytäntöönpanossa. Kun Puolan maanviljelijät aikanaan liittyvät Eurooppaan, he erehtyvät, sillä he liittyvät YMP:n Eurooppaan, mutta vuodesta 2005 yhteistä maatalouspolitiikkaa ei enää ole.
Saimme aikalisän myös ulkomaisille investoinneille. MAI (monenvälinen investointisopimus) heitettiin OECD:n ikkunasta, ja se päätyi WTO:n ovelle. Saimme aikalisän myös eläkeasioissa. Vakuutusyhtiöt eivät voi ensimmäisenä omia näitä suuria markkinoita.
Yhteenveto Dohasta on seuraava: eurooppalainen maatalousmalli puretaan, Euroopan kulttuurillinen poikkeuksellisuus unohdetaan, eurooppalainen sosiaalimalli vaarannetaan pitkällä aikavälillä. Mitä Euroopasta jääkään jäljelle? Laaja vapaan kaupan alue, ja Adam Smithistä lähtien jokainen tietää, että vapaa kauppa tarkoittaa kansojen kurjuutta.

Mann, Thomas
Arvoisa puhemies, itse nimitetyt globalisaation vastustajat olivat vain hetken pääotsikoissa. He luulivat antaneensa WTO:lle lähtöpassit. Eristyneisyydestä huolimatta Dohassa saatiin sentään aikaan sopuratkaisu, jonka kaikki 142 jäsentä allekirjoittivat. Se oli aikamoinen vastakohta vuonna 1999 Seattlessa pidetylle kokoukselle, jossa sisällölliset erimielisyydet jäivät kaduilla tapahtuneiden yhteenottojen varjoon. Olin paikalla, kun vihamieliset mielenosoittajat keskeyttivät kokouksemme ja esittivät heti lavastettuja kuvia ammattimaisin ottein. Dohassa syntyi taas erittäin riitaisia keskusteluja 700 valtuutetun kansalaisjärjestön ja kansallisten valtuuskuntien välillä. Tärkeitä tuloksia saatiin kuitenkin aikaan. Uuden kauppaneuvottelukierroksen parissa on tarkoitus työskennellä kolme vuotta maailmantalouden laajemman vapauttamisen mahdollistamiseksi. EU sai tahtonsa läpi maatalouskysymyksissä. Tuet pyritään lakkauttamaan, mutta se ei ole kuitenkaan tulevien neuvottelujen ehtona. Investointeja ja ympäristöaiheita ei valitettavasti saatu vielä neuvottelujen tavoitteiksi; se onnistuu aikaisintaan kahden vuoden kuluttua. Kaikkien on ryhdyttävä toimenpiteisiin: Yhdysvaltojen on ryhdyttävä toimiin hormonilihan kohdalla, geneettisesti muunneltujen tuotteiden merkinnässä ja tekstiilimarkkinoiden avaamisessa. Arvoisa komission jäsen, EU:nkin on poistettava esteitä, varsinkin maatalouden suojelussa!
Meidän on löydettävä tasapaino markkinoiden avaamisen ja markkinoiden sääntelyn välillä. Tuontirajoituksia on toisaalta poistettava, mutta toisaalta taas huonolaatuisten halpatuotteiden tuonti on estettävä. Ne ensinnäkin aiheuttavat vaaraa kuluttajille, ja laittomasti valmistetut kopiot lisäksi laiminlyövät yrityksiä ja rikkovat patenttisuojaa miljardien suuruisilla summilla. Vastustamme täydellistä vapauttamista. Koetinkivinä ovat sosiaaliturva ja julkiset palvelut. Valtion monopolien poistaminen ja yksityisten monopolien luominen ei ole kuitenkaan hyväksyttävää. Esityslistan muuttaminen on yhtä tärkeää. Vaatikaamme siis kestävää ympäristönsuojelua, sosiaalisia normeja ja ihmisoikeusloukkauksista määrättäviä rangaistuksia.

Mann, Erika
Arvoisa puhemies, lämpimät onnittelut, että olette tänään siinä! Kiitokset myös molemmille paikalla oleville komission jäsenille ja oikeastaan koko komission työryhmälle. Haluaisin esittää erityiset kiitokset myös neuvostolle. Luulen, että vain yhteistyöllä onnistuttiin saavuttamaan todella menestyksekäs lopputulos. Se on osaltaan muuten myös valtuuskuntaamme johtaneen kollegamme Carlos Westendorpin ansiota. Hän ei ole tänä iltana valitettavasti paikalla. Hänkin ansaitsee mielestäni kuitenkin kiitokset siinä missä kaikki muutkin.
Haluan ottaa esiin vain muutaman asian. Ensinnäkin: monet kollegat mielestäni unohtavat jatkuvasti yhden asian, varsinkin kollegat, joiden aina sanon harjoittavan mantrapolitiikkaa, jotka aina vain toistavat samoja asioita. He kaikki unohtavat mielestäni sen, että tämä oli vasta neuvottelujen avaus, jossa määriteltiin neuvottelustrategia. Meidän pitäisi miettiä hieman tarkemmin, millaista yhteistyötä voimme tehdä jatkossa komission ja neuvoston kanssa, sillä varsinaiset neuvotteluthan ovat vielä edessäpäin. Aiheita on täsmennettävä, ja eihän ole ollenkaan varmaa, jatkuuko monissa asioissa niin kutsuttu menestyksemme todellakin tulevina vuosina. Sikäli haluaisin kysyä etenkin komission jäseniltä, millaista yhteistyötä he oikeastaan aikovat tehdä Euroopan parlamentin kanssa. Toivon yhteistyöstä huomattavasti entistä täsmällisempää ja yksityiskohtaisempaa ja toivon, että siinä otetaan paljon paremmin huomioon tulevat neuvottelut, joita te sitten käytte yksityiskohtaisesti eri aiheista, ja että se myös osoittaa, missä asioissa on vaikeuksia ja missä esiintyy ongelmia, jotta meillä ei olisi asioista vain konkreettista tietoa vaan myös todellakin mahdollisuus harjoittaa politiikkaa.
Haluaisin ottaa puheeksi toisenkin asian. Luulen, että kauppa- ja ulkopolitiikan yhteen sitominen on jatkossa paljon entistä tärkeämpää. Haluaisin mainita erityisesti kaksi aluetta: Euroopan unionin ja Yhdysvallat. Euroopan unionilla ja Yhdysvalloilla on mielestäni suunnattoman suuri vastuu kauppapolitiikan tulevasta muotoutumisesta. Kauppapolitiikka käsittää paljon enemmän kuin vain perinteiset, ennestään tutut aiheet, sillä siihen sisältyy hyvin paljon uusia aiheita. Perinteisen kauppapolitiikan kehittäminen ja yhdistäminen uusien aiheiden kanssa on oikeastaan vaikea tulevaisuuden tehtävä.
Te - ennen kaikkea komission jäsenet Lamy ja Fischler - hoiditte asian tyylikkäästi Dohan WTO-neuvotteluissa. Mutta kuten jo alussa sanoin, varsinainen työ alkaa vasta nyt. Meidän pitää mielestäni panostaa paljon aiempaa enemmän esimerkiksi Intian, Singaporen tai Kiinan kaltaisten valtioiden mutta myös monien Latinalaisen Amerikan valtioiden suhteidemme ulkopoliittisen pohjan vahvistamiseen, jotta saisimme vahvemman ulkopolitiikan avulla ihmiset paremmin ymmärtämään, mitä oikeastaan haluamme kauppapolitiikallamme saavuttaa. Joissakin maissa ja valtioissa vallitsee vieläkin sellainen tunne, että harjoitamme kauppapolitiikassamme oikeastaan epäsuoraa protektionismia. Meidän pitäisi huolehtia siitä, ettei tällaista tunnetta pääse edes syntymään tai että se ainakin voidaan poistaa.
Singaporen suurlähettiläs taas kerran huomautti minulle, että EU:n kanssa solmittavaa vapaakauppasopimusta on toivottu siellä jo pitkään. Uskon, että kahdenkeskiset vapaakauppasopimukset voivat avata tällaisia ovia, ja kahdenkeskisillä neuvotteluilla saatetaan saada aikaan lähentymistä myös monenkeskisissä kysymyksissä. Arvoisat komission jäsenet, olkaa ystävällisiä ja kertokaa vielä mielipiteenne tästä!

Maes
Kiitokset teille arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen ja arvoisat kollegat, Dohassa pidetty kokous on herättänyt parlamentissa intoa, minkä voin oikeastaan selittää ainoastaan sillä, että odotuksia oli niin vähän, sillä minun on itse sanottava, että suhtaudumme asiaan edelleen hyvin kriittisesti. Vallan epätasapaino maailmassa on nykyisin yksinkertaisesti liian suuri, millä on merkitystä tällaisissa kokouksissa.
Yhtäältä oli kehitysmaita, jotka halusivat saattaa loppuun aiempia sopimuksia, ja toisaalta Eurooppa halusi kehittää sopimuksia edelleen monenkeskiseltä pohjalta, joten esiintyi tiettyä kaksinaisuutta, joka mahdollisti tietynlaisen edistymisen. Olemme luonnollisesti iloisia siitä, että lääkkeiden tapauksessa edistyttiin selvästi, koska nyt ainakin on sopimus teollis- ja tekijänoikeuksista. Meitä kuitenkin häiritsee eniten sellainen eurooppalainen asenne, että aina pidetään kiinni siitä, että maatalous- ja tekstiilituotteilla on oltava korkeat tuontitullit, samalla kun oli tosiaankin sopimus siitä, että ne purettaisiin asteittain. Vuonna 2005 meidän olisi jo nähtävä sen tuloksia, ja tarkemmista tutkimuksista käy nyt ilmi, että tällä osa-alueella on toistaiseksi tapahtunut liian vähän. Maatalouden kokonaistuki ei ole tällä hetkellä juurikaan pienempi kuin 1980-luvun lopussa.
Kuten aiemmissa WTO-kokouksissa, myös Dohassa keskusteltiin talouden vapauttamisesta. Teollis- ja tekijänoikeuksissa tapahtui kyllä myönteistä kehitystä, mutta se oli kuitenkin pieni valopilkku. Haluaisimme kaikkein eniten sitä, että olisimme heikompien puolella, koska se, joka tarkastelee tätä sodassa olevaa maailmaa, joutuu toteamaan, että tässä on kysymys vallan epätasapainosta.

Alyssandrakis
Arvoisa puhemies, juhlapuheiden taakse kätkeytyy sellaisen politiikan jatkuminen, joka pitää maailmankaupan monikansallisten yhtiöiden etujen palveluksessa. Jatkuva liberalisointi pysyy päätavoitteena, eli köyhien maiden markkinoiden avaaminen kehittyneiden maiden teollisuustuotteille, ja kehittyneet maat tuovat samalla maataloustuotteita, jotka kilpailevat omien tuotteittemme kanssa, sekä raaka-aineita riistohintoihin.
Maatalouden alalla päätavoite on luopuminen tuista, millä olisi valtavat kielteiset seuraukset sellaisille tuottajamaille kuin Kreikka, jossa kannattaa panna merkille, että viljelijät ovat jälleen kerran kaduilla osoittamassa mieltään ja vaatimassa oikeudenmukaista korvausta uurastuksestaan.
Mitä tulee ulkomaisiin investointeihin, kilpailuun, valtion tukiin, kauppahelpotuksiin, imperialistiset etupiirit ajoivat tahtonsa läpi huolimatta kansalaisjärjestöjen ja kehitysmaiden lähes yksimielisestä vastustuksesta.
Dohan huippukokous varmisti WTO:n luonteen kapitalistisen globalisaation keskeisenä tekijänä. Kiinnostus kehitysmaiden ongelmiin ja ympäristöön pysyy sanojen tasolla ja on siis tekopyhää. Tämä osoittaa tietysti, että kansan mielenosoituksilla on ollut vaikutuksensa, mutta myös sen, että WTO haluaa tyynnyttää globalisaation vastaista liikettä osoittaessaan muka herkkyyttä sen vaatimuksille. Joka tapauksessa pidettiin huolta siitä, että mielenosoitukset eivät pääse häiritsemään kokousta, emmekä ihmettelisi, jos seuraavana kokouspaikkana olisi Antarktis!
Kansan joukkoliikkeelle ei ole jäljellä muuta tietä kuin vastarinta ja vastahyökkäys ei ainoastaan WTO:ta vastaan vaan myös Euroopan unionia ja hallituksia vastaan, jotka ajavat ja toteuttavat kansan vastaisia politiikkoja.

Ferrer
Arvoisa puhemies, myös minä pidän Dohan ministerikokouksen tuloksia myönteisinä ja sen vuoksi haluan liittyä siihen joukkoon, joka onnittelee komission jäsen Lamya samoin kuin komission jäsen Fischleriä ja neuvostoa kunkin kiistämättömästä osuudesta tähän menestykseen.
On totta, että lopullinen julkilausuma ei sano kaikkea, mitä sen pitäisi sanoa ja - sanoisin - välillä se sanoo enemmän kuin sen pitäisi sanoa, mutta neuvottelujen oletetaan johtavan sitoumuksiin ja sitoumuksen vuorostaan lupaan toimia. Se, mitä meidän itse asiassa pitää arvostaa Dohan kokouksessa on, että siellä onnistuttiin yhdistämään WTO:n jäsenmaiden toisistaan etäällä olevia - ja toisinaan myös vastakkaisia - intressejä ja että päästiin sopimukseen uuden neuvottelukierroksen aloittamisesta sekä vahvistettiin asialista, aikataulu ja työohjelma. Lisäksi kehityksen ulottuvuus otettiin täysin mukaan kaikkiin neuvotteluihin ja kaikki vähiten kehittyneet maat sekä kehitysmaat puhuivat äänekkäästi ja niiden ääntä kuunneltiin ja niiden huolet otettiin huomioon.
WTO-juna, kuten arvoisa komission jäsen Lamy osuvasti sanoi, on jälleen raiteillaan ja se on jo lähtenyt asemalta. Minä lisäisin vielä, että kyytiin on laitettu tarpeelliset välineet, jotta sen määränpäänä olisi kestävä kasvu, joka hyödyttää myös kaikkein köyhimpiä maita. Jotta tämä juna voisi saapua asemalle, on kuitenkin aiheellista ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin, on tarpeen tulkita oikein tekstejä, jotka ovat täynnä rakenteellisia epäselvyyksiä ja taata sekä vastavuoroisuus markkinoiden avautuessa että täydellinen monenvälisen kaupan sääntöjen noudattaminen.
Jotta köyhyyden aiheuttamat esteet voitaisiin poistaa yhdellä kertaa, on ryhdyttävä toimenpiteisiin ennen kaikkea vähiten kehittyneiden maiden osallistumisen helpottamiseksi, sillä nämä maat saattavat kärsiä monenvälisen kaupan järjestelmästä, jossa annamme etuja kehitysmaille.

Kinnock
Arvoisa puhemies, ennen Dohan kokousta monet meistä olivat täysin tietoisia siitä, että lääketieteen tuomien mahdollisuuksien tarjoutumisesta muodostuisi mittapuu, jota kehitysmaat käyttäisivät testatakseen, miten tosissamme haluamme aloittaa kehitysneuvottelukierroksen. Tähän mennessä on saatu aikaan julistus mahdollisuuksista lääkehoitoon ja terveydenhuoltoon. Itse otsikkokin on tärkeä, koska kyse ei ole ainoastaan mahdollisuuksista lääkehoitoon, vaan terveydenhuollolle annettavasta tuesta. Kuten joku tänä aamuna sanoi, tämä on ratkaisevan tärkeä asia, ja kyse on sitoutumisesta koko TRIPS-sopimusta koskevaan joustavuuskysymykseen. Kuten komission jäsen hyvin tietää, Yhdysvallat ja erityisesti Sveitsi esittivät, että viittaus kansanterveyteen oli liian laaja-alainen. Ne halusivat, että viittauksessa rajoituttaisiin tiettyihin tartuntatauteihin.
Arvoisa komission jäsen, minun on kuitenkin sanottava, että ja te olette varmasti samaa mieltä kokouksessa saavutetut asiat merkitsivät kehitysmaille todellista voittoa, koska ne toimivat neuvotteluissa taitavasti, ja että Yhdysvaltain ja erityisesti Sveitsin näkemys lopulta torjuttiin. On tärkeää, että osoitamme kunnioitustamme kehitysmaille ja niiden osoittamille neuvottelutaidoille.
Lääketehtaiden perinteisesti vaalima uskomus on se, että patentit ovat pyhä asia. Dohan jälkeen tilanne muuttui. Jos lääketehtaat hinnoittelevat lääkkeet niin korkeiksi, että niitä tarvitsevat ihmiset eivät voi hankkia niitä, hallitukset voivat olla välittämättä patenteista joutumatta pelkäämään rangaistusta.
Dohassa saavutetuista edistysaskeleista huolimatta patenttisääntöjen kohdalla tilanne on kaikkea muuta kuin selvitetty.
Arvoisa komission jäsen, minulla on kaksi täsmällistä kysymystä. Onko komissio samaa mieltä siitä, että välitön haaste on varmistaa, että WTO poistaa rajoitukset patentoituja lääkkeitä vastaavilta halvoilta lääkkeiltä sellaisten maiden kohdalla, jotka ovat päättäneet olla välittämättä patenteista, mutta joilla ei ole itsellään tarvittavaa valmistuskapasiteettia? Tätä asiaa ei ratkaistu Dohassa, ja se jätettiin TRIPS-neuvoston pohdittavaksi.
Toiseksi, miten komissio aikoo varmistaa, että maat, joilta puuttuu tuotantokapasiteetti tai joilla se on riittämätön, pystyvät hyödyntämään pakollisia lisensointimääräyksiä täydellisesti? Tähän pitää mielestäni lisätä se vaatimus, että lääkepatenttien voimassaolon pituutta vähennetään köyhissä maissa. TRIPS-sopimus määrää patentille tällä hetkellä 20 vuoden mittaisen voimassaoloajan koko maailmassa.
Siinä yhteydessä, kun vuodeksi 2002 suunniteltuja sääntöjä tarkastellaan uudelleen, WTO:n pitäisi vähintään suostua pidentämään TRIPS-sopimuksen noudattamisaikaa kehitysmaiden kohdalla, ja tarkastelun lähtökohtana pitäisi olla kehityksen edistyminen eikä niinkään sattumanvaraiset päivämäärät. Mietin, mahtaako komission jäsen olla tästä asiasta kanssani samaa mieltä?
Viimeiseksi sanon kehitysmaakysymyksestä, että haluaisin ilmaista kunnioitukseni erityisesti AKT-maille, joita kohtaan tunnemme Euroopan unionissa erityistä kiinnostusta ja joiden kanssa meillä on erityinen kumppanuus. 77 AKT-maata onnistuivat saamaan aikaan sen, että niille myönnetään poikkeus. Ne esittivät Dohassa hienon julistuksen. Sen jälkeen minulla on ollut AKT-maiden kanssa lukuisia tapaamisia, ja ne ovat oikein tyytyväisiä tuloksiin.

Rod
Dohan piti olla kehitysjakso. Mutta mitä kehitysmaat ovat saaneet Dohassa? En yhdy kollegojeni optimismiin tältä osin.
Näin sopimus lääkkeiden saatavuudesta, joka vaikutti voitolta, on itse asiassa silmänlumetta, joka johti harhaan tiedotusvälineitä ja kehitysmaita. Vaikka se esiteltiin tämän kokouksen keskeiseksi panokseksi ja suureksi myönnytykseksi kehitysmaille, TRIPS-sopimuksen selvennys ja tulkinta, jota olemme aina soveltaneet siihen, muodostavat kylläkin poliittisen voiton, joka ei kuitenkaan muuta mitään juridisella tasolla: sillä ei ole mitään arvoa WTO:n riitojenratkaisuelimessä, eikä kysymystä ole ratkaistu, kuten jäsen Kinnock muistutti, niiden maiden osalta, joilla ei ole tuotantokapasiteettia. Tällä hetkellä näillä ei ole mitään mahdollisuutta turvautua pakollisiin lisensseihin valmistuttaakseen muilla tarvitsemansa lääkkeet, kuten hiljattain pidetyssä Ouagadougoun kokouksessa korostettiin.
Samoin Cotonoun sopimuksen allekirjoittajille viime tipassa kahdeksaksi vuodeksi myönnetty erivapaus ja WTO:n vastavuoroisuussääntö näyttivät itsestään selviltä. Tämä lupa, jota AKT-maat ovat odottaneet useamman kuukauden, näyttää kiristykseltä heitä kohtaan. Heidän piti allekirjoittaa Dohan loppulausuma sillä uhalla, että heidän hakemuksensa hylätään.
Tässä on siis kysymys vähäisistä voitoista, joita ne länsimaat, jotka ovat liittoutuneet uuden jakson aloittamisen puolesta, käyttävät vaihtovälineenä. Todellisuudessa se, mitä Dohassa tapahtui muistutti kyynisyydellä leimattua teatteria: olemme enenevässä määrin sitoutumassa hillittömään liberalismiin, ja kuten jatkuvasti toistamme, WTO:n syvällinen uudistus on todellakin tarpeen.

Daul
Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet Lamy ja Fischler, haluaisin ensiksi kertoa teille kuinka ilahtunut olen Dohan ministerikokouksen onnistumisesta, niin tulostasolla kuin konkreettisella tasolla.
Kokous sujui erinomaisissa olosuhteissa huolimatta mahdollisista peloistamme. Tämän tapahtuman järjestäminen Qatarissa muodostaa itsessään vastauksen taisteluun, jonka olemme aloittaneet terrorismia vastaan syyskuun 11. päivän traagisten tapahtumien jälkeen.
Arvostin - samoin kuin tähän kokoukseen osallistuneet kollegani - neuvoston, komission ja parlamentin neuvotteluissa osoittamaa jatkuvaa avoimuutta. Tätä avoimuutta noudatettiin myös Dohassa läsnä olleiden kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka saattoivat onnitella itseään tässä asiassa tapahtuneesta panostamisesta sitten edellisen Seattlen kokouksen.
Olimme kaikki toivoneet, että tämä ministerikokous voisi johtaa olennaiseen sopimukseen, joka avaa tien uudelle kasvulle ja edistää näin taloudellista kehitystä hetkellä, jolloin kansainvälinen yhteisö käy läpi hyvin vaikeaa tilannetta. Tämän ministerikokouksen aikana saatiin aikaan huomattavaa edistymistä, joista yksi on Kiinan ja Taiwanin liittyminen. Toinen positiivinen tässä mainittu tulos koski lääkkeitä.
Muilta osin komissio neuvotteli kiihkeästi, ja viimeisen yön ja 14. päivän aamun ponnistelujen ansiosta Euroopan unioni pystyi vakuuttamaan kumppaninsa kantojensa oikeutuksesta. Työohjelmassa ei kuitenkaan saavutettu sille asettamiamme tavoitteita useassa tärkeässä kohdassa, joista mainittakoon ympäristö, Singaporen asialista ja sosiaalialan normit.
Omasta puolestani haluaisin esittää kolme huomiota. Kehitysmailla oli tämän kokouksen aikana useasti hyvin kriittinen asenne Euroopan unionia kohtaan. Osoitimmeko riittävää huomiota tämän ministerikokouksen valmisteluvaiheessa heidän huolenaiheilleen? Olkaamme nöyriä, tarttukaamme pyhiinvaeltajan valtikkaamme ja kuunnelkaamme heitä ja yrittäkäämme ymmärtää heitä niin, että onnistumme sisäistämään heidän varsinaiset huolenaiheensa, ja erityisesti meidän ei pidä enää määritellä heidän puolestaan heidän tarvitsemaansa kehityspolitiikkaa.
Dohan ministerilausuma on sitoumus Euroopan laajenemista ja rakentamista koskevien neuvottelujen aloittamisen puolesta. Lopuksi toivon tähän asti osoitetun avoimuuden jatkuvan ja jopa vahvistuvan entisestään keskuudessamme silloin, kun varsinaiset neuvottelut alkavat. Esitän yhden ainoan kysymyksen komission jäsenelle: millainen tulee olemaan neuvottelujen yleisrakenne?

Garot
Arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, Dohassa mukana olleen parlamentin valtuuskunnan jäsenenä minäkin haluaisin kiittää komissionne jäseniä erinomaisesta työstä ja saavutetuista tuloksista, jotka ovat kiistattomasti varsin positiivisia ja ovat osoituksena komissiomme jäsenten tehokkuudesta neuvottelujen kuluessa.
Haluan iloita myös ja erityisesti Qatarissa mukana olleiden kolmen instituutiomme välisestä erinomaisesta yhtenäisyydestä ja solidaarisuudesta. Asiapohjalta ja rajoittuen maatalouskysymykseen, totean kiinnostuneena, että Euroopan unioni säilyttää riittävät toimintamarginaalit yhteisen maatalouspolitiikkansa uudistamisessa seuraten yhteiskuntamme uusia odotuksia, koska ei-kaupalliset näkemykset on selvästi mainittu lopullisessa ministerilausumassa. Minusta tämä näkökulma on Dohan tuloksen olennainen osa. Tänä päivänä Euroopan maataloudessa etusijalla ei enää saa olla kilpailukyky viennissä mihin hintaan hyvänsä, vaan sosiaalisen kysynnän tyydyttäminen elintarvikkeiden turvallisuuden ja maaseudun ja kestävän kehityksen aloilla.
Unioni voi myös ylpeillä Yhdysvaltoihin liittyvästä onnistumisesta, sillä kaikenmuotoiset vientiavustukset kuuluvat uuden neuvottelujakson piiriin. Lopuksi Euroopan unioni voi mielestäni onnitella itseään kehitysmaita koskevan erityisen ja erilaisen kohtelun vahvistumisesta. Sen ansiosta näiden pitäisi pystyä vastaamaan omiin tarpeisiinsa, mukaan lukien elintarvikkeiden turvallisuus ja maaseudun kehittäminen. Tämä näkökulma puolestaan on suotuisampi elintarvikkeita tuottavan viljelyn kasvulle: tästä syystä se on hyvin tärkeää maailmanlaajuisen elintarvikkeiden kysynnälle, jonka pitäisi kaksinkertaistua seuraavien 25 vuoden aikana kehitysmaissa tapahtuvan väestönkasvun vuoksi sekä kehittyvissä maissa tapahtuvan elintason kohentumisen vuoksi.
Kokonaisuutena tämä sopimus edustaa mielestäni hyvää liberalisoinnin ja kaupan säännöstelyn sekä myös kaupan ja kaikkien maatalousmuotojen kehittämisen välistä tasapainoa. Toivon uuden neuvottelukierroksen tulosten yksinkertaisesti vahvistavan näin syntynyttä toivoa paremmasta.

Cunha
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, vielä on liian aikaista sanoa, ketkä voittivat tai hävisivät Dohassa maatalouskaupan järjestelyjä koskevissa kysymyksissä, sillä siellä kyse oli pelkästään neuvottelujen asialistaa ja aikataulua koskevasta sopimuksesta. Jo nyt voittajina voidaan pitää kehitysmaita myös AKT-maita joiden pääasialliset pyrkimykset otettiin huomioon tekstissä.
Cairns-maat ja Yhdysvallat saivat kirjattua tekstiin maatalousuudistusten jatkamista, markkinoille pääsyn helpottamista ja vientitukien kasvavaa poistamista koskevat periaatteet. Euroopan unioni onnistui estämään näiden vientitukien automaattisen supistamisen ja se sai kirjatuksi jotkin tärkeimmistä sopimuksen ei-kaupallisiin osiin liittyvistä vaatimuksistaan. Yhteisön neuvottelijoiden suhteellisesta toiveikkuudesta huolimatta sopimukseen ei kuitenkaan sisällytetty joitakin perustavimmista pyrkimyksistämme. Tekstissä ei mainittu erikseen monitoiminnallista maataloutta ja alueellisia tuotteita koskevien suojatoimien vahvistaminen ulotettiin selkeästi vain viineihin.
Lisäksi yksi asia tuli erittäin selväksi: vientitukien poistaminen pitkälläkin aikavälillä luo voimakkaita paineita laskea maatalousalan hintoja yhteisön sisällä. Siten on helppo päätellä, että ennen vuotta 2006 tapahtuvan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen on oltava oletettua perusteellisempi. Se ei saa koostua ainoastaan pakostakin tapahtuvasta taattujen hintojen laskemisesta, vaan etenkin maanviljelijöiden tukivälineiden muuttamisesta sellaiseksi, että ilman markkinatukiakin heidän apunaan on tulot takaava turvaverkko.
Doha oli vain lähtökohta ja monta asiaa jäi vielä avoimeksi. Jättäkäämme kuitenkin haaveet sikseen. Tänään kaupalliset kilpakumppanimme yrittävät poistaa ne tuet, jotka vääristävät heidän mukaansa pahiten kansainvälistä kauppaa, mutta huomenna he haluavat lakkauttaa kaikenlaiset maataloustuet, eli kyseessä on vanha tarina pikkusormesta ja koko kädestä. Ei olisi oikein päättää puheenvuoroa muistamatta kiittää erityisesti komission jäseniä siitä rohkeudesta ja lujuudesta, jota he osoittivat näissä neuvotteluissa.

Ettl
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, ilman mitään muodollisia kohteliaisuuksia - vaikka Dohan tulosta kuinka kehuttaisiin, sosiaalisten tekijöiden jäämistä maailmankaupan ulkopuolelle ei voi olla huomaamatta, ei ainakaan työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mielestä. Se on valitettavaa, mutta ympäristön ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvien kysymysten minimaalista hyväksymistäkään ei saa katsoa läpi sormien, eikä ennalta varautumisen periaatteen selvitystä koskevaa vaatimustakaan hyväksytty.
Nyt kuitenkin pääkritiikkiini. EU, joka muulloin kyllä sanoo sosiaalisen ulottuvuuden kuuluvan eurooppalaiseen filosofiaamme, sai aikaan ainoastaan sen, että ihmisoikeuksiin kuuluvien työpaikoilla sovellettavien työelämän perussääntöjen neuvottelut jäivät samaan vaiheeseen kuin Singaporessa vuonna 1996 järjestetyssä kokouksessa, jossa asia pistettiin jäihin. Missä on meidän sosiaalinen vastuumme? Ehkäpä vielä yksi mielenkiintoinen huomautus. Olen tavattoman ilahtunut, että Kiina on nyt mukana ja että muut valtiot toivottavasti seuraavat perässä, mutta en oikein usko sen helpottavan ihmisoikeuksien perussääntöjen noudattamista työelämässä. Tämän aloitteen mahdollisuus meni nyt varmasti ohi.
Varoitan suhtautumasta konfliktin estoon kevyesti. Globalisaatio ilman järkeviä liitännäistoimenpiteitä yllyttää uusiin mielenosoituksiin ja sosiaalisiin ristiriitoihin. Seattlen tapaus ei ole ohi, kuten kollegani Mann tänään sanoi. Se saa taas uutta puhtia, emmekä me täällä Euroopan parlamentin suojatuissa tiloissa saisi pyyhkiä sitä pois mielestämme. Komission jäsen Lamy, mitä te aiotte vastaisuudessa tehdä sen hyväksi, ettei työelämän perussääntöjen vaatiminen jää yksinomaan puolustuskyvyttömän ILOn harteille, miten voitte auttaa meitä selviytymään WTO:n tapahtumista, jatkamaan tästä eteenpäin ja saavuttamaan uusia edistysaskelia?

Rübig
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, aluksi haluaisin kiittää erittäin lämpimästi Fischlerin, Lamyn ja Neyts-Uyttebroeckin työryhmää uuden kierroksen aikaansaamisesta. Hyvä kollega Ettl, minusta on kuitenkin oleellista, että asioista keskustellaan yhdessä eikä haeta ristiriitoja. Uskon lisääntyvällä kasvulla olevan valtavan suuri merkitys Euroopalle, erityisesti sen työllisyydelle. Ei kuitenkaan pelkästään Euroopalle, sillä varsinkin kehitysmaissa miljoonat ihmiset pääsevät köyhyysrajan paremmalle puolelle - se on todellinen onnenpotku kehitysmaiden köyhille. Luulen, että sillä on erityisen suuri merkitys Euroopalle, joka on tavaroiden ja palvelujen suurin maahantuoja ja maailman suurin investoija.
Kokouksessa keskusteltiin monista kehitysmaihin ja ympäristöön liittyvistä kysymyksistä sekä myös sosiaali- ja eläinsuojeluasioista, ja uskon, että niistä yritetään myös päästä yksimielisyyteen. Emme saisi kuitenkaan unohtaa, että WTO:n pitäisi huolehtia myös oikeudenmukaisten edellytysten luomisesta sijoituksille, kilpailulle ja markkinoille pääsylle. Meidän on poistettava hallinnolliset kaupan esteet, meidän on otettava huomioon vastavuoroisuus markkinoiden avaamisessa, tarvitsemme tullien enimmäismääriä sekä helpotuksia pienille ja keskisuurille yrityksille ja pienille tavaralähetyksille. Jos kauppa toimii, silloin toimii myös demokratia, ja se luo hyvinvointia.
Minun mielestäni myös varsinaiset taloudelliset toimijat pitäisi ottaa entistä tiiviimmin mukaan neuvotteluihin, ja luulen, että EuroCommercen, Eurochambresin (Euroopan kauppakamarien järjestö), UEAPMEn (Käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto) ja pk-yritysten liiton mukaantulo sopii meille oikein hyvin, jotta ne osallistuvat näistä aiheista käytäviin keskusteluihin. Suuryrityksille WTO ei ole enää keskeinen tekijä - McDonald's -ravintoloita on jo joka puolella maailmaa.
Lopuksi haluaisin vielä pyytää erästä ryhmää selvittämään, miten se aikoo jatkossa menetellä komission ja parlamentin välisen keskustelun salassapidossa. Tämä asia on mielestäni ratkaistava, jotta voimme taata rehellisen ja rakentavan yhteistyön jatkumisen.

Lage
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät jäsenet, komission puheenjohtaja suhtautui tänä aamuna hyvin toiveikkaasti unionin tulevaisuuteen. Hän sanoi: "Suur-Eurooppa saa muotonsa." Kysymykseni kuuluu: onko muotonsa saava Suur-Eurooppa suuri hengen ja tahdon osalta? Onko se Eurooppa, jolla on uudet päämäärät ja joka kykenee esittämään paremmin roolinsa maailmassa? Epäilen. On sallittua epäillä. Yksin Qatarissa pidetty Maailman kauppajärjestön konferenssi antaa aiheen lievään optimismiin. Euroopan unionin toiminta sen edustajien erityisesti komission jäsenten Pascal Lamyn ja Franz Fischlerin kautta oli ongelmallista, mutta suoraan sanottuna myönteistä. Itse asiassa viime kädessä juuri Euroopan diplomatian vaikutuksesta konferenssin lopputuloksesta tuli onnistunut, Maailman kauppajärjestö pääsi halvaantuneisuudestaan ja saattoi elvyttää Seattlen konferenssin onnettoman mahalaskun jälkeen romahtanutta uskottavuuttaan.
Euroopan unionin sitoumukset ovat kaukana ensisijaisten tavoitteidemme täyttämisestä erityisesti ympäristö- ja sosiaalikysymyksissä. Itse asiassa Euroopan edustajat joutuivat puun ja kuoren väliin, sillä niissä asioissa, missä he suojelivat mielestään luontoa ja puolustivat sosiaalisia oikeuksia, kehitysmaiden edustajat havaitsivat ainoastaan eurooppalaisten etujen sanelemaa naamioitua protektionismia. On siis olemassa syitä toiveikkuuteen, mutta myös pettymyksiin. Myönteisenä asiana korostettakoon sitä maatalousneuvottelujen kohtaa, jossa Euroopan unionia kannustettiin ja rohkaistiin lopultakin uudistamaan yhteinen maatalouspolitiikka perusteellisesti, sillä omin voimin se ei ole kyennyt toteuttamaan uudistusta. Lisäksi ylistämisen arvoisia asioita ovat lääkkeiden hintoja koskevat neuvottelutulokset sekä monikansallisten lääkeyritysten itsekeskeisyydestä saatu kiistämätön voitto. Dohan konferenssi on vain pieni askel vaikeakulkuisella tiellä, jonka päässä on liberalismin ja sääntelyn yhteensovittaminen, pieni askel, jotta maailmanlaajuistuminen edistäisi maailmanlaajuista kehitystä, erityisesti köyhyyden, nälän, tautien ja väkivallan vähenemistä.
Lopuksi, mikäli epäonnistuminen...
(Puhemies keskeytti puhujan.)

Puhemies
Kiitokset teille, arvoisa jäsen Lage, puheaikanne on päättynyt. Ennen kuin annan puheenvuoron arvoisalle komission jäsen Fischlerille haluan onnitella - en saa tietenkään osallistua keskusteluun - tältä paikalta lämpimästi molempia komission jäseniä ja myös kiittää heitä miellyttävästä yhteistyöstä, joka oli hyvin rakentavaa erityisesti Dohassa. Annan nyt puheenvuoron arvoisalle komission jäsen Fischlerille.

Fischler
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ennen kuin Pascal Lamy esittää yhteenvedon koko keskustelusta, haluaisin sanoa jotakin maataloudesta. Dohan merkittävin saavutus on mielestäni se, että Dohan julistukseen muotoiltujen seikkojen myötä meillä on nyt mahdollisuus päättää itse maatalouspolitiikkamme poliittisesta suunnasta. Se on suuri mahdollisuus mutta samalla myös vastuu. Se on mahdollisuus siksi, ettemme joudu enää taistelemaan selkä seinää vasten, kuten esimerkiksi Uruguayn kierroksella, jossa muut WTO-sopimuskumppanit määräsivät tulevan politiikan suunnan, kun me aina suhtauduimme kaikkeen kielteisesti. Se on myös vastuu, sillä tämä tulos ei suinkaan tarkoita, ettei meidän tarvitsisi kehittää maatalouspolitiikkaamme asianmukaisesti jatkossakin. Se on nyt meidän tehtävämme, ja meidän on suhtauduttava siihen vakavasti.
Jotkut ovat arvostelleet sitä, että me maailman rikkaalla alueella elävät riistämme edelleen kehitysmaita vientituillamme. Minä olen asiasta kyllä hieman eri mieltä. Emme saisi minusta tehdä itse sitä virhettä, että maalaamme seinille aina vain vanhoja kuvia vanhasta maatalouspolitiikasta. Neljä prosenttia yhteisön talousarviosta ei toki saa koko maailman maatalouspolitiikkaa pois tolaltaan - käytämme vientitukiin vain neljä prosenttia yleisestä talousarviosta. Tuonnistakaan meitä ei minusta voi todellakaan moittia. Euroopan unioni tuo kehitysmaista enemmän maataloustuotteita kuin Yhdysvallat, Kanada, Australia, Uusi-Seelanti ja Japani yhteensä.
Useat puhujat aivan oikein totesivat, että työ alkaa vasta nyt. Meidän on valmistauduttava siihen asianmukaisesti. Sovimme tietenkin valmistelutoimista parlamentinkin kanssa. Jatkossakin on tehtävä ennen kaikkea poliittista valistustyötä. Ei ole itsestään selvää, että muu maailma noin vain hyväksyy käsityksemme maatalouden tulevaisuudesta. Olette lämpimästi tervetulleita tekemään kanssamme tätä valistustyötä.
Lopuksi haluaisin esittää suuret kiitokset meille tänään lausutuista monista kohteliaisuuksista. Ne ovat mielestäni kuitenkin pikemminkin kehotuksia, että ottaisimme vastuumme jatkossa vakavasti!

Lamy
. (FR) Arvoisa puhemies, minun on sanottava, että se, että tänä iltana työtämme johtaa huomattava kaupallisten kysymysten asiantuntija, on varsinainen symboli, ja haluaisinkin kiittää siitä teitä samoin kuin niitä, jotka ovat tänä iltana ilmaisseet käsityksensä, jonka mukaan Dohasta saatiin myönteisiä tuloksia.
Franz Fischlerin tavoin haluan kiittää myös niitä, jotka omalla panoksellaan avustivat neuvottelijoita, jotka istuvat tänä iltana komission penkeillä.
Kuunneltuani kaikkia osapuolia ymmärrän, että hyväksyvä kanta koskee rivienne enemmistöä. Se, että se ei ole täysin yksimielinen, on valitettavaa ainakin meidän kahden, Franz Fischlerin ja minun, kannalta. Yritämme toimia vielä paremmin seuraavalla kerralla.
Jos tulokset ovat hyviä, ne ovat todellisuudessa tulosta poliittisesta työstä, jossa parlamentilla ja neuvostolla on ollut suuri osuus. Uskon Dohan muistuttaneen mieliimme tämän yhteisöalgebran perussäännön, jonka mukaan neuvottelijoiden painoarvo on unionin solidaarisuuden eksponentiaalinen funktio. Taas kerran tämä sääntö on osoittautunut oikeaksi. Niinpä tämä solidaarisuus ei johdu äkillisestä uskollisuudesta eikä se myöskään ole osoitus neuvottelijoihin kohdistuvasta sokeasta luottamuksesta, korostamiinne ominaisuuksiin katsomatta.
Todellisuudessa tämä solidaarisuus johtuu unionin neuvottelukannan sisällöstä sekä valtuutukseemme luonnostaan kuuluvasta tasapainosta liberalisoinnin ja säännöstelyn välillä, pohjoisten maiden yleisten huolenaiheiden ja eteläisten maiden huolia kohtaan tuntemamme avoimuuden välillä, erityisarvojen, joita haluamme eurooppalaisina puolustaa, ja sellaisten kumppaniemme huolien välillä, jotka eivät välttämättä jaa näitä arvoja kanssamme.
Näin ollen emme ole toteuttaneet sataprosenttisesti tavoitteitamme. Se on totta, mutta kuten kaikissa neuvotteluissa, onnistuimme saamaan aikaan kompromissin, jossa kaikki voivat olla voittajia, sillä tässä ei ole kysymys nollasummapelistä. Mutta on totta, että sosiaalitasolla, enkä usko Franz Fischlerin sen enempää kuin itsenikään peitelleen sitä, emme ole siellä, minne olisimme halunneet päästä. Monet teistä mainitsivat asian, täydellä syyllä, ja meidän on jatkettava työskentelyä tämän asian hyväksi muissa yhteyksissä.
Vastaan lyhyesti kritiikkiin, jota kuulin kehityskysymyksen osalta. Totta puhuen en oikein ymmärrä sitä, sillä kehitysmailla oli mahdollisuus tuoda äänensä kuuluville ja vaikuttaa tässä ministerikokouksessa olosuhteissa, joihin niillä ei milloinkaan aikaisemmin ole ollut mahdollisuutta, ja sanonkin tämän edustajainkokouksen edessä, että Euroopan unionilla ei ole mitään osuutta tähän ja että jos kehitysmaat ovat saaneet tämän kokouksen samoin kuin sen valmistelun aikana neuvottelupöydässä paikan, joka on parempi kuin se, mikä niillä oli aikaisemmin, tämä on osittain tulosta unionin eri tahoilla harjoittamista ponnisteluista.
Kykyämme pysyä uskollisina tälle näkökannalle tullaan testaamaan myöhempien neuvottelujen kuluessa erityisesti silloin, kun tulee kysymys teknisen kehityksen tukiohjelmien sovittamisesta päätetyn kunniahimoisen ohjelman kanssa. Meillä tulee olemaan erinomainen tilaisuus tarkistaa asia afrikkalaisten kumppaniemme kanssa Cotonoun jälkeisen phasing-in-vaiheen ja WTO-neuvottelujen yhteydessä.
Jatkotoimia koskevaan kysymykseen vastaan, että varsinaiset neuvottelut alkavat etenkin teknisellä tasolla ensi vuoden alkupuolella. Ehdotan, että säilytämme hyvät työskentelytottumuksemme, eli seuraamme jatkuvasti ja uskoakseni melko täydellisen avoimesti eri osapuolten kantojen ja erityisesti unionin neuvotteluaseman kehittymistä.
Neuvottelurakenne itsessään on vielä kehitysvaiheessa. Tältä osin meidän on tarkasti ja huolellisesti valvottava, että ne tietyt poliittiset tasapainot, jotka saavutimme neuvotteluohjelmassa, eivät pääse vahingossa rikkoutumaan sellaisten eri nopeudella toteutettavien aikataulujen vuoksi, joiden seurauksena asioita menisi toisten edelle.
Tuotantokapasiteettia vailla olevien kehitysmaiden velvollisuus käyttää teollis- ja tekijänoikeussuojaa ja lääkkeiden lisenssejä on vielä selvitettävä, kuten sanottu, ja harkitsemme asiaa aktiivisesti kuten muutkin. Ehdotamme ratkaisuja, jotka ovat samanhenkisiä kuin mitä ehdotimme tähän kompromissiin pääsemiseksi, hengessä, jonka ne, jotka tuntevat komission viime vuoden helmikuussa omaksuman kannan, ovat helposti tunnistaneet. Huomatkaamme ohimennen, että kyseiset maat on vapautettu teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan sopimuksen määräyksistä enimmäkseen vuoteen 2006 asti.
Lopuksi niille teistä, jotka toivovat WTO:n uudistamista ja jotka ovat osoittaneet täydellä syyllä, että sitä ei ole mainittu sellaisenaan työohjelmassa, vastaan, että yhdyn heidän näkemykseensä. Seattlen jälkeen on kylläkin tapahtunut käytännön edistymistä ilman, että menettelysääntöihin on tehty virallisia muutoksia. Se on totta avoimuuden osalta, se on totta siltä osin, että paljon suurempi määrä WTO:n neuvottelupöydän ympärillä olevista toimijoista osallistuu päätöksentekoon, mutta uskon todennäköisesti saavuttaneemme Dohassa rajan, jolla epävirallinen voi liittyä viralliseen. Tätä asiaa on harkittava nopeasti.
Kuten useimmat teistä ovat sanoneet, vakavat kysymykset ovat vasta alkamassa, ja niitä käsitellään tulevina vuosina ja hyvin todennäköisesti täydellä neuvotteluvahvuudella vuosien 2003 ja 2004 paikkeilla. Meillä on siis jonkin verran aikaa valmistella tätä huippukohtaa, tätä nykäystä, joka tapahtuu epäilemättä tuohon aikaan.
Uskon, että tapamme työskennellä yhdessä on tuottanut hyviä tuloksia, ja toivomukseni on, että pystymme säilyttämään neuvottelujen kuluessa tämän samalla sekä positiivisen, päättävän että avoimen hengen, joka meillä on ollut kahden vuoden ajan. Voitte joka tapauksessa luottaa siihen, että Franz Fischler ja minä itse valvomme tätä asiaa komission työn osalta.

Puhemies
Olen vastaanottanut työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti neljä päätöslauselmaehdotusta.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina.

Kansanterveysalan toimintaohjelma (2001 - 2006)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn (A5-0420/2001) neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2001-2006) hyväksymisestä [10222/3/2001 - C5-0390/2001 - 2000/0119(COD)] (Esittelijä: Trakatellis).
Annan puheenvuoron arvoisalle esittelijä Trakatellisille.

Trakatellis
. (EL) Arvoisa puhemies, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman vahvistaminen on Euroopan unionin ensimmäinen integroitu ponnistus terveyden suojelun alalla. Nykyään terveyden suojelu on yksi unionin kansalaisten suurimmista huolista. Terveyden pitää olla prioriteetti, joka ylittää poliittiset ja taloudelliset kompromissit, eikä sitä voida pitää kaupallisena hyödykkeenä. Tämä ohjelma, joka korvaa alakohtaiset ja hajanaiset yhteisön toimet terveyden alalla, on integroitu ohjelma, joka suuntautuu nimenomaan sairauksien ennaltaehkäisyyn ja edistää laadullisten standardein määrittelyä kansanterveysalalla.
Neuvoston yhteiseen kantaan sisältyi suuri osa parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tehdyistä tarkistuksista, mistä kiitos kuuluu ennen kaikkea poikkeuksellisen hyvälle toimielinten väliselle yhteistyölle. Tästä huolimatta merkittäviä osia ehdotuksistamme ei hyväksytty yhteisessä kannassa ja neuvosto jopa pyyhki yli osan ohjelmaehdotuksesta, minkä johdosta meidän oli tarkistettava yhteistä kantaa ympäristövaliokunnassa, jonka jäsenet kannattivat suurella ääntenenemmistöllä tätä suositusta toiseen käsittelyyn.
Haluaisin nyt esittää joitakin huomautuksia tämän ohjelman osalta. Ohjelman päätavoitteena on vahvistaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, jotta yhteisön toimista saatava lisäarvo tulisi esiin kehitettäessä toiminnan kolmea painopistealuetta, jotka ovat myös ohjelman yleistavoitteita. Ensimmäinen painopiste on tiedonsaannin ja kansanterveystiedon parantaminen. Toinen painopiste on vahvistettu kyky nopeaan ja koordinoituun reaktioon terveysuhkia vastaan. Huomautan tässä, nyt kun kulunut juuri kolme kuukautta syyskuun 11. päivän terroriteosta, että ohjelmaan on sisällytettävä luokka, joka koskee luonnollisten, biologisten ja kemiallisten tekijöiden aiheuttamia terveysuhkia odottamattomissa tilanteissa, esimerkiksi onnettomuuksissa, kun rakenteet ja keinot eivät ole riittävät, syynä on inhimillinen erehdys tai jopa terroriteko. Kolmas painopiste on määräävät terveystekijät kaikissa politiikoissa ja toimissa terveyden edistämisen ja sairauksien ennaltaehkäisyn kautta. Kansallisia politiikkoja täydentävä ohjelma tähtää korkean tason fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen, sekä parempaan tasa-arvoon terveyskysymyksissä koko yhteisön alueella. Ottaen huomioon että ohjelman keinovalikoima on rajoitettu, on välttämätöntä pitää ensisijaisina terveydensuojelutoimia, joilla tuetaan toimintaa, joka koskee vakavimpien sairauksien ennaltaehkäisyä ja käytännön toimintaa, sekä integroidun ja alakohtaiset rajat ylittävää terveysstrategiaa osana kaikkia yhteisön politiikkoja ja toimia, jotka vaikuttavat terveyden suojeluun ja edistämiseen.
Arvoisa puhemies, haluaisin korostaa kahta asiaa tarkistuksissa yhteiseen kantaan. Vaikka neuvosto oli lähes yksimielinen tämän ohjelman tavoitteista ja monista muista asioista, on vielä paljon erimielisyyttä ohjelman koordinoivasta luonteesta ja talousarviosta.
Euroopan parlamentti katsoo, että tällaisen monitahoisen verkkoja, eri laitoksia, kansalaisjärjestöjä sisältävän ohjelman tehokas koordinointi ja valvominen vaatii selvästi koordinoivaa elintä. Tästä syystä parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä ehdotettiin mekanismia, jolle annettiin nimeksi Terveyden koordinointi- ja seurantakeskus, tietenkin osana komissiota ja ohjelmaa. Nyt olemme vahvistaneet tämän lähestymistavan ympäristövaliokunnassa, jossa äänestimme toisesta käsittelystä. Tietenkin neuvosto yhteisessä kannassaan ja komissio tarkistetussa ehdotuksessaan, kuten ne sanovat, hyväksyivät suurimmaksi osaksi parlamentin kannan tehokkaan järjestelmän ja mekanismin kehittämisestä ohjelman koordinoinnin ja seurannan tehostamiseksi. Kuitenkin niiden valitsema muotoilu "rakenteelliset järjestelyt, jotka käsittävät myös vahvistetun resurssikeskuksen", ei ole paras mahdollinen ja se aiheuttaa vähintäänkin sekaannusta ja epäselvyyttä. Tästä syystä vaadimme, että on selkeällä tavalla turvattava koordinointikeskus, jonka tarkoitus on ohjelman tehokas, kokonaisvaltainen ja jatkuva koordinointi.
Lopuksi talousarvio. Ohjelmalla pitää olla riittävä rahoitus. Parlamentti vaatii 380 miljoonaa euroa, koska ohjelmassa kuvatut toimet ovat erittäin kunnianhimoisia. Talousarviota pitää siis kasvattaa, jotta se vastaisi täysin tarpeita ja ohjelman tavoitteita, ja kattaisi mm. neuvoston ehdotukset valmistelusta ja asiaankuuluvista rakenteellisista järjestelyistä, joihin sisältyy myös vahvistettu resurssikeskus, kuten neuvosto itse vahvisti 7 artiklan 1 kohdan 2 kappaleessa.
Siksi tarvitaan joustavuutta, joka sallii varojen uudelleenjaon.
Lopuksi eurooppalaisen rakennelman perusteiden vahvistaminen edellyttää lähentymistä paitsi talouden alan strategiassa ja politiikoissa, esimerkiksi yhteismarkkinoiden ja Emun alueella, vaan myös muilla osa-alueilla kuten terveydessä. Kyseessä ovat uudet integraatiomuodot, joita kutsun uudeksi lähentymiseksi, jotka laajentavat ja syventävät yhdentymistä. Mielestäni siis uusi ohjelma on lähtölaukaus tällaiselle lähentymisprosessille elintärkeällä terveyden alalla.

Malliori
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olemme kansanterveysalan toimintaohjelman toisessa käsittelyssä, ja on tärkeää, että Euroopan parlamentti palaa vielä joihinkin oleellisina pitämiinsä kysymyksiin.
Pidämme ensinnäkin välttämättömänä, että komissio takaa soveltuvin rakenteellisten järjestelyjen avulla vuoden kuluessa ohjelman voimaantulosta mekanismin, joka turvaa jatkuvan seurannan ja koordinoinnin, vahvistaa tehokkuutta ja tarjoaa jäsenvaltioille tietoja hyvistä käytännöistä sekä ohjelman kokonaisarvioinnin. Tällä tavoin luodaan mahdollisuus siihen, että kansalliset politiikat voidaan mukauttaa ja suunnata oikein. Viime tapahtumien ja niiden terveysvaikutusten jälkeen on välttämätöntä, että laajennetaan toimia, joilla varaudutaan ennakoimattomiin uhkiin ja uusiin tietoihin.
Talousarvion osalta olen ehdoton, koska jos todella haluamme vastata ohjelman vaatimuksiin ja tavoitteisiin, meidän pitää turvata varat, joita sen toteuttaminen vaatii. Koska nykyisen ohjelman hyväksymisen viivästyminen on venyttänyt nykyisten ohjelmien toimintaa ja aiheuttanut kustannuksia nykyiseen talousarvioon, neuvoston ehdottama 280 miljoonaa euroa on jo nyt liian vähän. Tämä ei ole sopusoinnussa ohjelman menestyksellisen täytäntöönpanon kanssa. Tiedän, että talousarvion tarjoamat mahdollisuudet ovat rajalliset, mutta uskon että tällaisissa vakavissa asioissa, jotka koskettavat välittömästi kansalaisia, unionin on osoitettava prioriteettinsa ja löydettävä sopiva ratkaisu. Vetoan siis neuvostoon, että se harkitsisi uudestaan kantaansa ja kannattaisi tarkistuksia, jotka asiasta vastaava parlamentin valiokunta hyväksyi ja joissa edellytetään 380 miljoonaa euroa.
Arvoisa puhemies, pidän tärkeänä, että käsiteltävänä olevan ohjelman tavoitteen tarkka sisältö näkyy konkreettisesti. Tarkistuksessa 23, joka viittaa 2 artiklaan, otetaan esille sellaisia asioita kuten kokonaisvaltainen terveysnäkemys ja korostetaan mielenterveyttä ja hyvinvointia, ennaltaehkäisyn merkitystä torjuttaessa sairastuvuutta tai ennenaikaisia kuolemia sekä epätasa-arvon vähentämistä terveyden alalla.
Lopuksi haluaisin onnitella esittelijää hänen ponnistuksistaan kompromissin löytämiseksi vastakkaisten näkemysten välille ja ohjelman hyväksymismenettelyn viemiseksi pikaiseen päätökseen.

Ries
Arvoisa puhemies, vuorostani ja tällä kertaa liberaali- ja demokraattipuoleen ryhmän puolesta haluan kiittää professori Trakatellista tästä erinomaisesta mietinnöstä ja hänen erittäin tuottavasta ja tehokkaasta yhteistyöstään varjoesittelijöiden kanssa, mistä sanoisin, että se ei ole tässä yleinen käytäntö.
Hän on onnistunut sisällyttämään 57 tarkistukseen olennaisen ensimmäisen käsittelyn äänestyksessä esittämistämme huolenaiheista.
Olen ennen kaikkea iloinen, ja tämä on vain huomio, siitä, että ajatuksesta eurooppalaisen kansanterveyden yhteensovittamis- ja seurantakeskuksen luomisesta on luovuttu. Tältä osin muistutan, että liberaaliryhmä tukee tarkistuksia 34 ja 57, joissa pyritään vahvistamaan varovaisemmin tätä yhteisön koordinointia ja integrointia erilaisten kansanterveyden olemassa olevien verkostojen tasolla ja komission suojeluksessa.
Asioiden perustasolla on luonnollisesti erimielisyyksiä neuvoston kanssa. Ensinnäkin neuvosto kieltäytyi erittelemästä johdanto-osassa mitään erityistä sairautta, selvää viittausta potilaan oikeuksiin tai sairauksien toiminta- ja ehkäisykeinoja. Tarkistukset 16, 22 ja 47 ovat olennaisia. Niissä korostetaan tartuntatautien ehkäisy- ja valvontapolitiikan tärkeyttä.
Tarkistuksissa 3, 26 ja 42 nuorten ja aikuisten sairaiden oikeudet on viimeinkin sisällytetty yhteisön ohjelmaan.
Toinen erimielisyys koskee parlamentin budjettia, jonka vuoksi on jo tehty lukuisia ponnisteluja, jotta neuvoston kanssa saataisiin aikaan kompromissi. Ensimmäisessä käsittelyssä 4. huhtikuuta pidetyssä täysistunnossa hyväksytyt 380 miljoonaa euroa ovat meidän silmissämme vähin mahdollinen, minimum minimorum. Neuvoston kanta budjettierään on, sanoisin, jonkin verran paradoksaalinen. Se haluaa vähentää sitä voimakkaasti 280 miljoonan euroon ja valmistelee samalla tämän ohjelman avaamista ehdokasvaltioille ja assosioituneille maille. Tässä on ongelma.
Mainittakoon kuten esittelijä on sanonut, että terveys kuuluu Euroopan kansalaisten ensisijaisiin huolenaiheisiin: elintarvikkeiden turvattomuus, asennemuutos esimerkiksi aidsin muodostamaan terveysongelmaan, bioterroristien aiheuttamat uhat muistuttavat, että ihmiskunta ei siis ole suojassa uusien virusten leviämiseltä tai vanhojen yleisten kulkutautien esiinmarssilta. Kansanterveys on laajalti riittävä peruste asianmukaiselle budjetille seuraavan kuuden vuoden ajaksi. Arvoisa puhemies, kansalaiset ja heitä edustava parlamenttimme sekä komissio vaativat, että kansanterveyttä ei uhrata budjettidogmien alttarille.

Rod
Haluamme vahvan kansanterveysalan ohjelman heti tammikuussa 2002; se on Euroopan edun mukaista. Siksi emme ymmärrä neuvoston asennetta, sillä kieltäytyessään erittelemästä tätä ohjelmaa neuvosto jättää kaiken vallan komissiolle samalla, kun Euroopan parlamentin jäsenet menettävät kaiken tarkasteluoikeuden kuuden seuraavan vuoden ajaksi. Euroopan parlamenttia on kuultava vuosittaisten prioriteettien kysymyksessä, ja toivonkin kollegojeni tukevan meitä tältä osin.
Tämä ohjelma ei luo mitään uutta ja rajoittuu erityisesti kulkutautien valvontaverkoston luomiseen. Meidän kannaltamme tämä ei ole ensisijaisen tärkeää: meillä on jo nyt vastaavaa tietoa muista maista. Yhteisön lisäarvon pitäisi ilmetä päinvastoin siten, että vähennetään terveysriskejä, jotka johtuvat suurelta osin ympäristöstämme laajassa mielessä, lato sensu, jolloin on kyse liikenteestä, saasteista, kemian teollisuudesta, elintarvikkeista jne. Terveysriskit ovat seurausta myös käytöksestämme sekä sosiaalisista, taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä eroista. Suunnittelemme maailmanlaajuista ehkäisyä: meidän tulisikin aloittaa sen soveltaminen omalta alueeltamme ja omassa kansanterveysalan ohjelmassamme.
Tämän ohjelman tulisi myös kattaa paremmin tarttuvista taudeista aiheutuvat uhat, mukaan luettuina ehdokasvaltioissa esiintyvät uhat. Aids vaivaa edelleenkin Eurooppaa, ja tuberkuloosi tekee uutta tuloaan kaikkialla. On myös pohdittava, mille hoitotekniikoille haluamme antaa etusijan. "Kaikkeen tehoava lääke" on osoittanut rajansa sitä mukaa kuin on kehittynyt antibiooteille ja rokotuksille resistenttejä tauteja. On aika ottaa huomioon muita menetelmiä, korvaavia hoitomuotoja, mutta tässäkin asiassa asiaankuuluvien arviointien perusteella.
Emme voi antaa periksi budjettiasiassa: jo 380 miljoonaa euroa kuudessa vuodessa on aivan liian vähän. Jos se jää 280 miljoonaan, neuvosto osoittaisi haluavansa rajoittaa Euroopan unionin toimintaa kansanterveyden alalla, asia, jota emme voisi ymmärtää. Siksi tuemme Trakatellisin mietintöä, joka on tulosta lukuisista vuoropuheluista ja jonka avulla voimme osoittaa neuvostolle, että Euroopan parlamentin kannat tulee ottaa huomioon kansanterveyttä koskevissa kysymyksissä. Ne ovat järkeviä ja eduksi kaikkien eurooppalaisten terveydelle.

Bordes
Kansanterveyden kehittämisen ja yhtenäistämisen mahdollisimman korkealla tasolla pitäisi olla yksi Euroopan unionin tehtävistä, jos sen olemassaolon syy ei olisi huolehtia erityisesti pääoman ja tavaroiden liikkuvuudesta. Suositus sisältää joitakin hyviä aloitteita, mutta siinä ei mainita mitään toteutuskeinoista. Niinpä kehittyneimmissä Euroopan unionin maissa, ja ainakin Ranskassa, kansanterveydeltä puuttuu resursseja, henkilökuntaa, tiloja ja laitteita. Kannattavuuden käsite yleistyy. Lähisairaaloita ja synnytysosastoja suljetaan. Henkilökunnan riittämättömän määrän vuoksi sairaanhoitajien, perushoitajien sekä amanuenssien työajat ovat järjettömiä. Hoito ja terveys ovat itsessään kauppatavaraa, jonka maksamisesta osa väestöstä suoriutuu yhä huonommin.
Riittävä kansanterveys edellyttää ehkäisevää toimintaa. Mutta miten toimia ehkäisevästi yhteiskunnassa, jossa on työttömyyttä ja köyhyyttä, jossa tulee esille sellaisia sairauksia, joiden luultiin jo hävinneen, kuten tuberkuloosi? Sivistyneen yhteiskunnan, jolla on käytettävissään Euroopan unionin tarjoamat keinot, tulisi tarjota ilmaista ja laadukasta hoitoa kaikille. Sen kykenemättömyys suoriutua siitä on yksi osoitus sen epäonnistumisesta.

Blokland
Kiitos, arvoisa puhemies, Euroopan parlamentissa kansanterveydestä käytävässä keskustelussa mainitaan vielä muodon vuoksi, että toissijaisuusperiaate on otettava huomioon. Tämä vaikuttaa kuitenkin olevan tyhjä lupaus. Voin todeta, että EU:n kansanterveysohjelma perustuu ja rakentuu kaiken sen varaan, mikä liittyy kansanterveyteen. Koulutuksen ja tiedottamisen alalla en tietenkään odota, että Eurooppa huolehtisi niistä paremmin kuin yksittäiset jäsenvaltiot. Lisäksi etäisyys kansalaisiin on aivan liian suuri. Kannatan kyllä kansanterveyden edistämistä ehdokasvaltioissa, missä jopa perusterveydenhuolto on puutteellinen. Siellä voidaan Euroopan unionin avulla torjua tehokkaasti eri sairauksia. Tässä asiassa voidaan saavuttaa paljon suhteellisin vähin rahoitusvaroin.
Kehitys Euroopan unionin kansanterveyden alalla menee kuitenkin mielestäni liian pitkälle. Kansanterveys on Amsterdamin sopimuksen mukaisesti osa jäsenvaltioiden politiikkaa, ja niin on oltava edelleen. Siksi en kannata kansanterveysohjelmia, joita voidaan käyttää keinona jäsenvaltioiden politiikkaan puuttumiseksi, samalla kun nyt käsiteltävänä olevat ohjelmat eivät juurikaan tuo lisäarvoa jäsenvaltioiden ponnisteluihin nähden.
Arvoisa puhemies, sitten lopuksi, on parempi vähentää tupakanviljelyyn annettava tuki nollatasolle sen sijasta, että annetaan lisää rahaa kansanterveysohjelmaan. Tällä tavalla tehdään suurempi palvelus kansanterveydelle Euroopan unionissa.

Schleicher
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, neuvottelemme tänään Euroopan yhteisön kansanterveysalan vuosien 2001-2006 toimintaohjelmasta. Koska päädymme todennäköisesti sovittelumenettelyyn, ohjelma tullee voimaan aikaisintaan keväällä 2002, jolloin sen voimassaoloaikakin vastaavasti siirtyy.
Euroopan komissio oli kaavaillut 300 miljoonaa euroa viideksi vuodeksi kaikkiin Euroopan unionin terveyspoliittisiin toimenpiteisiin. Minusta on suorastaan kiihotusta, että ministerineuvosto pienensi määrää entisestään ja aikoo myöntää toimiin vain noin 280 miljoonaa. Kun otetaan huomioon ne suuret tavoitteet, jotka tämän ohjelman on tarkoitus saavuttaa jatkamalla kahdeksaa nykyistä ohjelmaa, ja kun otetaan huomioon kiireellisinä pidetyt etenkin tiedotukseen liittyvät lisätehtävät ja toistaiseksi vielä epäselvät kansainvälisen terrorismin synnyttämät haasteet, kuten kollegamme Trakatellis jo sanoi, en voi muuta kuin antaa täyden tukeni parlamentin vaatimukselle saada ohjelmalle 380 miljoonan määrärahat, ja se Euroopan yhteisön on minusta vähintäänkin myönnettävä. Tässä asiassa meidän ei pitäisi suostua sopuratkaisuun, ja se on tehtävä neuvostolle myös selväksi.
Muissa asioissa yhteinen kanta on mielestäni kuitenkin parantunut huomattavasti verrattuna komission esitykseen ja Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn teksteihin. Suurin osa nyt uudelleen esitetyistä ja ympäristövaliokunnankin hyväksymistä tarkistuksista ei minusta sen sijaan merkitse välttämättä kaikissa kohdissa parannusta. Minulla on niissä omat ongelmani. Siitä huolimatta haluaisin kuitenkin lausua kollega Trakatellisille erityiset kiitokset hänen työstään ja varsinkin hänen pyrkimyksistään saada parlamentti pitkälti yksimieliseksi.
Minun on kuitenkin sanottava, että valistuksen ja koulutuksen kehittäminen ovat varmasti hyviä rajat ylittäviä aloitteita. Minusta terveyteen, lääketieteeseen jne. liittyvän koulutuksen siirtäminen Euroopan yhteisön tehtäväksi on kuitenkin ongelmallista. Se on minusta jäsenvaltioiden tehtävä. Kollegat sanoivat, että jotkut epäröivät kaiken siirtämistä yhteisötasolle. Olen kotoisin suuresta jäsenvaltiosta, ja olen vain todennut, ettei tehtävänasettelun keskittäminen ole välttämättä mikään parannus, vaan ihmisiä on todellakin autettava paikan päällä, ja jäsenvaltiot pystyvät siihen mielestäni paremmin.

Stihler
Arvoisa puhemies, kansanterveysalan toimintaohjelman hyväksyminen on varsin myönteinen asia. Uusi kansanterveysstrategia määrittää, mihin asioihin EU keskittyy terveysalalla seuraavan viisivuotiskauden ajan. Tämän vuoksi selkeiden painopistealueiden määritteleminen on niin tärkeää: ensimmäiseksi pitää parantaa terveysasioita koskevaa tietoa ja tuntemusta; toiseksi on vahvistettava nopeaa reagointikykyä terveysuhkiin; ja lopuksi on käsiteltävä terveyteen liittyviä määrääviä tekijöitä. Mutta kuten useat kollegoistani ovat maininneet, talousarvion määrärahat on kysymys, josta ei päästä yksimielisyyteen.
Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta haluaisi 300 miljoonaa euroa. Tämä merkitsee 80 miljoonan euron lisäystä, mikä vastaisi nykyisiin ohjelmiin suunnattuja summia. Kuten monet ovat maininneet, tämä on 100 miljoonaa euroa enemmän kuin neuvosto pyysi yhteisessä kannassa. Tämä on välttämätöntä, jotta ohjelma voisi toimia kunnolla, ja vaatimus on varsin kohtuullinen.
Syyskuun 11. päivän tapahtumien valossa haluaisin käyttää tilaisuutta hyväkseni ja kysyä komission jäseneltä, onko tarkoitus rahoittaa mitään uusia bioterrorismin vastaisia toimia uuden talousarvioehdotuksen eikä puiteohjelman kautta?
Lopuksi haluaisin painottaa kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävän työn tärkeyttä. Olen huolissani siitä, että parlamentin konservatiivijäsenet vaativat, että kansalaisjärjestöverkostoa koskevasta asiasta toimitettaisiin kohta kohdalta -äänestys. Pelkään tämän horjuttavan sitä kumppanuutta, joka rakennettiin edellisen ohjelman aikana, jolloin yhteisö uskoi kansalaisjärjestöverkostojen huoleksi esimerkiksi "Eurooppa syöpää vastaan -viikko" kaltaisten sanomien toimittamisen. Uudessa terveysohjelmassa on kyse kaikkien, eikä ainoastaan joidenkin etuoikeutettujen EU:n kansalaisten terveyden vaalimisesta. Tämä ei toteudu, jos ei tehdä työtä niiden EU:n kansalaisten kanssa, jotka ovat kaikkein kiinnostuneempia kansanterveydestä ja tietävät siitä eniten. Terveys on suurimmalle osalle EU:n kansalaisista tärkeä asia. Meidän on varmistettava, että tällä ohjelmalla on suuri merkitys.

Schörling
Arvoisa puhemies, olemme saamassa erittäin hyvän kansanterveysohjelman, joka on voimassa vuoteen 2006 saakka, ja haluan kiittää siitä erityisesti esittelijä Trakatellisia.
Haluan mainita muutamia kohtia, joiden on mielestäni sisällyttävä tähän ohjelmaan. Ensimmäisenä kohtana on terveysohjelman kaikkein tärkein tavoite, nimittäin, että huolehditaan siitä, että sairauksia ei ylipäänsä pääse syntymään. Ennalta ehkäiseviä toimia ei voi korostaa liikaa ja ne on todellakin otettava huomioon kaikkien politiikkojen ja toimien yhteydessä. Kyse on erityisesti sellaisista ympäristösaasteista, joiden tiedämme vahingoittavan kansanterveyttä, esimerkiksi myrkyllisten ja terveydelle vaarallisten kemikaalien käytöstä kulutustavaroissa, ja myös ravinnon saastumisesta. Haluan sen vuoksi todellakin kehottaa kaikkia kannattamaan tarkistuksia 24, 40, 49 ja 54.
Toinen kohta on täydentävä lääketiede. On tärkeää, että se tunnustetaan toimintaohjelmassa ja että korostetaan tutkimus-, arviointi- ja tiedotustoimia, kun kyse on täydentävistä hoitomenetelmistä. Tätä asiaa käsitellään tarkistuksissa 25 ja 44.
Kolmas asia, johon haluan viitata, on oman ryhmäni laatima tarkistus 60. Toteamme siinä, että meidän on kehitettävä strategioita antibioottiresistenssin vähentämiseksi. Tämä on suuri kansanterveyttä koskeva kysymys ja suuri kansanterveyttä koskeva ongelma, josta Maailman terveysjärjestö on huomauttanut ja varoittanut.
Viimeiseksi ja neljänneksi kyse on siitä, miten tärkeitä ovat ne toimet, jotka tähtäävät sellaisten kansanterveysalan kansalaisjärjestöjen toiminnan tukemiseen, jotka eivät tavoittele voittoa. Ne tekevät erittäin hyvää kenttätyötä ja tarvitsevat kaiken mahdollisen tuen.

Crowley
Arvoisa puhemies, haluaisin ennen kaikkea kiittää mietinnön esittelijää hänen työstään. Aikana, jona herää monia kysymyksiä siitä, mitä Eurooppa parhaillaan tekee ja mistä on kyse, on yksi alue, jolla voimme väittää menestyvämme ja jolla olemme vastanneet Euroopan kansalaisten huoliin, ja tämä on kansanterveyden alue. Olemme toimineet etualalla esittäessämme innovatiivisia ohjelmia, joissa käsitellään syövän kaltaisia yleisiä sairauksia, biologisia vaaroja, elintarvikkeisiin liittyviä riskejä ja elintarviketurvallisuutta sekä vaikeita tämänhetkisiä ongelmia, jotka liittyvät BSE:hen sekä suu- ja sorkkatautiin.
Yksi varmuus ja peruskivi, johon Euroopan kansalaiset saattoivat luottaa, oli Euroopan unioni. Asia on ollut näin erityisesti nykyisen komission jäsen David Byrnen roolin ansiosta, kun hän on ennakoivalla asenteellaan käsitellyt edessään olevia ongelmia ja kieltäytynyt piiloutumasta minkään sellaisen verhon taakse, jotka yleensä käytetään vaikeista poliittisista tilanteista selviämiseksi. Sen sijaan hän antaa ihmisille nopeasti selkeää ja tosiasioihin perustuvaa tietoa. Pyydämme nyt parlamentilta, että Trakatellisin mietinnöstä muodostuisi tämän toisen käsittelyn aikana jatke tuolle Euroopan kansalaisten kanssa luodulle suhteelle ja jatke sille luottamukselle, jota Euroopan kansalaiset tuntevat meitä kohtaan ja jonka me haluamme osoittaa heille konkreettisesti.
Kollegojeni tavoin en ole sitä mieltä, että Euroopan unionin pitäisi osallistua hoito-ohjelmien laatimiseen tai terveyspalvelujen toimittamisen järjestämiseen yksittäisille kansalaisille, sillä tämä asia voidaan tietenkin hoitaa parhaiten jäsenvaltioissa tai alueellisesti.
Voimme kuitenkin oppia toisiltamme paljon. On olemassa lääketieteellisiä välineitä ja uusia tekniikoita koskevia käytänteitä, joita sovelletaan yhdessä jäsenvaltiossa ja joista ei toisessa edes keskustella. Komissio ja muu Euroopan unioni voivat toimia rehellisenä välittäjänä tuomalla yhteen nämä osapuolet sen varmistamiseksi, että toimitamme Euroopan unionin asukkaille mahdollisimman hyviä parannuskeinoja.
Eräs alue huolestuttaa minua erityisesti eikä mietinnössä yritetä ratkaista ongelmaa millään tavoin ,ja se koskee selkeän kuvan saamista niistä sairauksista ja taudeista, joista ihmiset kärsivät koko Euroopan unionin alueella. Esimerkiksi autismin, polion, syövän jako yksittäisiin syöpätapauksiin on varmasti paras tapa koota tietoja kystisen fibrioosin ja muiden yleisten ja geneettisten tautien kohdalla olemme havainneet jatkuvia ongelmia, kun sairauksista kärsiville on yritetty tarjota palveluja. Jos komissio pystyisi tekemään ehdotuksen, että se kokoaisi tietoa, silloin voisimme ainakin sanoa, että tapauksia on 10, 12 tai 50 prosenttia sen sijasta, että käytämme arveluihin perustuvaa työtä tai arveluihin perustuvia lukuja unionin alueen yleisempien tautien, sairauksien ja vammojen määrästä. Aion yhdessä kollegojeni kanssa tukea toimia, joiden tavoitteena on suurempien määrärahojen saaminen. Meidän on elettävä todellisessa maailmassa. Vaativamme työ maksaa, rahaa olipa kyse sitten henkilöstöstä tai resursseista, ja meidän pitäisi kannattaa tätä ajatusta loppuun asti.

Byrne
. (EN) Olen hyvin kiitollinen mietinnön esittelijä Trakatellisille, parlamentin jäsenille, ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnalle heidän tekemästään työstä, joka liittyy tähän tärkeään ja kunnianhimoiseen ohjelmaan.
Tämä ohjelma on tärkeä, koska kansanterveyden suojeleminen ja sen tilan parantaminen on yksi keskeisimmistä asioista, joka huolestuttaa kansalaisiamme ja johon he kohdistavat suurimmat odotuksensa. Hiljattain tehdyt terroristihyökkäykset ovat korostaneet tarvetta vahvistaa yhteisön valmius- ja reaktiomekanismeja.
Monet käsiteltäväksi jätetyistä tarkistuksista ovat sen näkemyksen mukaisia, joka meillä on kansanterveydestä, ja sen ajatuksen mukaisia, miten meidän pitäisi käsitellä asiaa yhteisössä. Voimme hyväksyä 38 kaikista 60 tarkistuksesta, hyväksymme niistä kokonaisuudessaan 28 ja osittain 10.
Haluaisin keskittyä muutamaan avainalueeseen, joissa selvennys komission kannasta saattaa olla avuksi.
Ensimmäisenä asiana on ohjelman täytäntöönpano. Ohjelman onnistuminen riippuu resurssien ja asiantuntemuksen saatavuudesta. Komissio aikoo tehdä kaikkensa varmistaakseen välttämättömän ja tehokkaan yhteistyön toteuttamalla rakenteellisia järjestelyjä. Näiden toteuttaminen edellyttää meidän mielestämme asteittaista lähestymistapaa.
Ensinnäkin komission yksiköt ovat sitoutuneet uudelleenjärjestelyprosessiin kyetäkseen pohtimaan paremmin ohjelman pääalueita. Toiseksi, vahvistaaksemme komission kykyä sovittaa yhteen eri toimet, aikomuksemme on ulkoistaa osa hallinnollisesta ja teknisestä avustustyöstä.
Pitkän aikavälin varalle pohdimme johtotason viraston perustamismahdollisuuksia. Tätä ennen on kuitenkin hyväksyttävä komission ehdotus tämänkaltaisten virastojen sääntelystä, ja toivon, että ehdotus hyväksytään melko pian lähitulevaisuudessa. Voin hyväksyä tarkistuksen 8, jossa vaaditaan rakenteellisia järjestelyjä ohjelman toimien tehokkuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi.
En kuitenkaan voi hyväksyä tarkistuksia 6, 34 ja 57, joissa komissiolle asetetaan määräaika, johon mennessä sen on saatava tämä työ päätökseen ja joissa ehdotetaan yhteensovittamiskeskuksen perustamista. Tämä rajoittaa niitä komission toimeenpanovaltuuksia, jotka sille on perustamissopimuksen mukaisesti annettu.
Tämän sanottuani toivon, että parlamentti hyväksyy komission vahvan sitoumuksen, että jatkamme mahdollisimman ripeästi rakenteellisten järjestelyjen toteuttamista tehokkaan yhteensovittamisen ja seurannan varmistamiseksi.
Toinen alue, johon haluaisin keskittyä, on ohjelman määrärahat. Komission ehdottama määrärahojen kokonaismäärä on 300 miljoonaa euroa kuuden vuoden ajan. Tarkistuksessa 36 määrää nostetaan 380 miljoonaan euroon. Neuvoston yhteisessä kannassa ehdotetaan 280 miljoonan suuruisia määrärahoja. Päätöksen tekeminen tästä asiasta kuuluu neuvostolle ja Euroopan parlamentille, koska ne toimivat budjettivallan käyttäjinä. Haluaisin vain sanoa, että komissio pitää kiinni alkuperäisestä ehdotuksestaan, jossa meidän näkemyksemme mukaan esitetään kohtuullinen summa ohjelman toteuttamiseksi. Tämän vuoksi en voi hyväksyä tarkistusta 36.
Tässä tarkistuksessa sekä tarkistuksen 56 loppuosassa asetetaan lisäksi rajat sille, miten ohjelmaan varattua talousarviota tulisi käyttää. Tällaiset rajoitukset heikentävät sitä olennaista periaatetta, että ohjelman on oltava joustava ja että sen on kyettävä vastaamaan terveyteen liittyviin uusiin huoliin ja uhkiin sitä mukaa kuin niitä ilmaantuu.
Viimeaikaiset tapahtumat ovat selkeästi osoittaneet, että tällaisen joustavuuden säilyttäminen on välttämätöntä. Näin ollen emme voi hyväksyä kyseisiä tarkistuksia.
Ennen kuin lopetan budjettikysymyksen käsittelyn, haluan vielä tähdentää erästä asiaa. Neuvosto ja parlamentti painottivat tarvetta toteuttaa uudet rakenteelliset järjestelyt tehokkaan yhteensovittamisen varmistamiseksi.
Tämä asia ei sisältynyt talousarvion alun perin ehdotettuun muotoon. Tämän tilanne huomioon ottaen, kun esitämme näkemyksemme hyväksytyistä tarkistuksista, aiomme myös esittää korjatun rahoitusselvityksen tätä ohjelmaa varten. Tämä pitäisi sisällään rakenteellisia järjestelyjä varten tarvittaviin resursseihin ja tekniseen tukeen liittyviin menoihin tarkoitetun budjettikohdan korotuksen.
Haluaisin nyt käsitellä ohjelman tarkoitusta ja rakennetta koskevia tarkistuksia. Tarkistukset 7, 13, 25, 30, 44, 46, 50, 52 ja osa tarkistuksesta 58 sivuavat monia aiheita, kuten esimerkiksi tuen antamista eri alojen alueellisille ja kansallisille erityisosaamiskeskuksille.
Täydentävät hoitomenetelmät, toisin sanoen lääketieteen suuntaviivojen sekä terveydenhuollon toimintakeinojen kehittäminen sekä ruokavalio- ja syömistapojen parantamiseen tähtäävät toimet: emme voi hyväksyä näitä tarkistuksia, koska ne kattavat jäsenvaltioiden vastuulle kuuluvia alueita. Tämän lisäksi lukuisiin tarkistuksiin kaivataan erityiskommentteja.
Tarkistuksissa 41 ja 59 komissiota yritetään velvoittaa antamaan parlamentille vuosittain tietoa ohjelman toteuttamisesta. Parlamentti saa säännöllisesti tietoa ohjelman kehityksestä sekä komitologiasääntöjen että yhteisen kannan 12 artiklassa suunnitellun arviointiprosessin kautta. Näin ollen emme voi hyväksyä näitä tarkistuksia. Tarkistusta 42 ei voida hyväksyä siksi, että se rajoittaa terveystietojärjestelmän päämäärää, kun se yhdistetään selkeästi potilaiden oikeuteen saada tietynlaista tietoa sairauksistaan ja hoidoista. Tähdennän kuitenkin, että minä kannatan ajatusta potilaiden oikeuksien edistämisestä, ja noudatan tähän liittyvää menettelytapaa, joka on osa terveysfoorumia ja saatte huomata tämän johon viitataan erityisesti lainsäädännössä johdanto-osan kappaleessa 3.
Sitten on vielä seitsemän tarkistuksen ryhmä, jota emme voi hyväksyä, koska tarkistuksissa poistetaan se joustavuus, jota tarvitaan ohjelman toteuttamisessa tai koska niissä toistetaan yhteiseen kantaan sisältyviä säännöksiä. Kyse on tarkistuksista 9, 10, 23, 27, 28, 35 ja 43. Toisaalta on joukko tarkistuksia, joissa ehdotetaan tärkeitä uusia toimia, jotka vahvistavat ohjelman laajoja tavoitteita ja päämääriä. Muutaman mainitakseni, tarkistus 48 ja osa tarkistuksesta 26 kattavat toimia, joilla voidaan vastata terveysuhkiin, joihin kuuluvat myös terroriteot. Tarkistus 47 kattaa rokotus- ja immunisaatiostrategian kehittämisen.
Koska näiden, kuten myös tarkistusten 3, 11, 29, 31, 45 ja 60 avulla ohjelmaa voidaan vahvistaa ja sen tehokkuutta parantaa, komissio katsoo, että ne voidaan kaikki hyväksyä. Haluan lisätä, että ehdokasvaltiot voivat osallistua ohjelmaan, mihin onkin varauduttu. Lisäksi haluan mainita viittauksen, joka tehtiin siitä, missä määrin sairauksia ja häiriötiloja koskevaa tietoa on kerättävä, kuten komission puheenjohtaja Prodi mainitsi.
Voin tietenkin vahvistaa, että tämän erityisohjelman avulla näitä kysymyksiä voidaan käsitellä, erityisesti ohjelman tietojen keruuta käsittelevän ensimmäisen osan kautta.
Arvoisa puhemies, sallinette minun näin lopuksi toistaa, miten kovasti pidän arvossa koko sitä rakentavaa työtä, jota esittelijä ja valiokunta ovat tehneet EU:n kansanterveyden tulevaisuuden muotoilemiseksi.
Niissä kysymyksissä, joissa on edelleen vaikeuksia, komissio on ilman muuta valmis ja halukas auttamaan ratkaisun löytämisessä.

Puhemies
Kiitos, arvoisa komission jäsen Byrne. Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.30. Keskustelu on päättynyt.

Haitalliset aineet eläinten rehuissa
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn (A5-0408/2001) neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi haitallisista aineista eläinten rehuissa [10593/1/2001 - C5-0413/2001 - 1999/0259(COD)] (Esittelijä: Paulsen).
Annan puheenvuoron arvoisalle esittelijä Paulsenille.

Paulsen
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tämän mietinnön osalta asiat ovat edenneet oikein hyvin. Komissio ja neuvosto hyväksyivät suurimman osan niistä kohdista, joita parlamentti pyysi ensimmäisessä käsittelyssä. Nyt myös muun muassa käyttäjäkunnan on sovellettava direktiiviä, ja me olemme saaneet siihen mukaan yhteiskäsitteen, jotta tiedämme, mistä puhumme. Kaikki eläinten rehuksi tarkoitetut tuotteet määritellään nyt yhteisellä termillä kaikissa eläinten rehuja koskevissa lainsäädännöissä.
On erittäin hyvä, että tärkeät säännöt, esimerkiksi laimentamiskielto, toteutetaan nyt. Se merkitsee sitä, että liian suuria määriä esimerkiksi dioksiinipitoisuuksia sisältävää rehua ei voi laimentaa jonkin muun rehun kanssa, jotta raja-arvot eivät ylittyisi. Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että on erittäin hyvä, että olemme saaneet sisällettyä direktiiviin niin kutsutut toimenpiderajoitukset, ja hyvät kollegat, tämä tarkoittaa käytännössä ennalta varautumisen periaatetta. Tämä merkitsee, että jos esimerkiksi jokin meijeri havaitsee, että maidossa olevan mykotoksiinin, joka on sienimyrkky, pitoisuus kasvaa, tutkimuksiin voidaan ryhtyä, vaikka ei olekaan vielä ylitetty sitä rajaa, jolloin aine muuttuu vaaralliseksi. Silloin voidaan kuitenkin ryhtyä tutkimaan, miksi maidon mykotoksiinipitoisuus kasvaa ja mennä tuotantoketjua taaksepäin ja pysäyttää ja estää kehitys jo ennen kuin saavutetaan raja, joka saattaa johtaa myrkytykseen.
Neuvosto on hyväksynyt kaiken, yhtä kysymystä lukuun ottamatta, joka meidän on nyt valiokunnassa ollut pakko ottaa jälleen esille, nimittäin kysymyksen siitä, saadaanko sopimaton rehu palauttaa esimerkiksi kolmannen maailman valtioille vai ei. Minä olen valiokuntani tavoin sitä mieltä, että on täysin moraalitonta palauttaa tällä lailla tuotteita, jotka eivät täytä direktiivissä asetettuja vaatimuksia. Mehän emme silloin tiedä, minne tuotteet päätyvät, käytetäänkö niitä köyhimmillä alueilla vai päätyvätkö ne suorastaan takaisin omille markkinoille toisessa muodossa. Sen vuoksi valiokunta päätti esittää tarkistuksia, jotka estävät tällaisen rehujen palauttamisen. Päätimme myös säilyttää kuuden kuukauden siirtymäkauden direktiivin voimaan astumisen jälkeen.
Tämän jälkeen komissio ja neuvosto ehdottivat neuvotteluja puheenjohtajavaltio Belgian johdolla. Yritimme saavuttaa kompromissin, mikä onnistuikin. Haluan kiittää sekä puheenjohtajavaltio Belgiaa että komissiota siitä erinomaisesta ja rakentavasta yhteistyöstä, jota ne tekivät sekä minun että muiden esittelijöiden kanssa tässä asiassa.
Sovimme kompromissiratkaisusta, jonka mukaan palauttamista voitaisiin säännellä samoin kuin yleisessä elintarvikelaissa, jonka parlamentti hyväksyi tänään erittäin suurella enemmistöllä. Kyse on tietyn väliin jäävän ajanjakson teknisestä kattamisesta, jotta yleisen lain astuessa voimaan sen määräykset koskisivat sellaista palauttamista, josta tässä direktiivissä on kyse. Kyse ei siten ole uudesta ehdotuksesta, vaan kyse on tietyn ajanjakson kattamisesta. Laatimamme kompromissitarkistuksen sanamuoto vastaa täysin esittelijä Whiteheadin mietinnön sanamuotoa.
Tänä iltana, kun kaikki oli valmista, saimme kuitenkin viestin, jonka mukaan neuvosto ei halua hyväksyä tätä kompromissia. Minusta on erittäin valitettavaa todeta, että meidän on vedettävä takaisin kompromissiehdotuksemme ja että meidän on sen vuoksi turvauduttava sovittelumenettelyyn. Haluan sanoa ministerineuvostolle, että tämä on yksinkertaisesti sovittelutoimielimen väärinkäyttöä. Tämä ei ole niin erityinen tai vakava sanaharkka, että meidän pitäisi mennä niin pitkälle, mutta minä ja muut esittelijät pidämme tilannetta sellaisena, että parlamentti joutuu reagoimaan. Kun viisi puolueryhmää allekirjoittaa kompromissin, olemme tosissamme!

Klaß
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, eläinten rehut, eläinten ravinto - parlamentissa on tällä hetkellä sattuneesta syystä lukuisia tätä aihetta käsitteleviä mietintöjä. Keskustelimme eilen rehuseosten liikkuvuudesta ja taas tänään puhumme toisessa käsittelyssä haitallisista aineista eläinten rehuissa.
Esittelijä Paulsen vahvisti neuvoston olleen 17. syyskuuta 2001 antamassaan yhteisessä kannassa parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että rehuja koskeva kaiken kattava suojan taso on taattava, ettei sekoittamista ja laimentamista saa hyväksyä ja että jäsenvaltiot on lisäksi valtuutettava asettamaan toimenpiderajoituksia.
Uskon ehdotusten käytännöllisyyden selviävän niiden täytäntöönpanon myötä, ja ongelmien esiintyessä meidän on oltava myös valmiita muuttamaan vielä asioita. Tiedämme, että kaikkea, mistä annetaan määräyksiä, pitää pystyä myös valvomaan, eikä valvonnan mahdollisuuden olemassaolo riitä, vaan valvonta on toteutettava myös käytännössä.
Oikeastaan toivomme, että saisimme tämän asiakirjan tänään valmiiksi. 13 artiklan toiseen kohtaan liittyvät epäilyksemme tuli jo esitettyä, ja toivomme edelleen sopuratkaisua, kun esittelijä Paulsenkin nyt kyseenalaisti kohdan. Ryhmät ovat päässeet asiasta yksimielisyyteen. Siinä on kyse sellaisten eläinten rehuksi tarkoitettujen yhteisön ulkopuolella tuotettujen tuotteiden palauttamisesta viejänä toimivaan kolmanteen maahan, jotka eivät täytä tämän direktiivin vaatimuksia.
Tässä tapauksessa ei riitä, että sanotaan: "En halua tätä tuotetta ja lähetän sen siksi takaisin." Me nimittäin mietimme, mitä tällaisille eläinten rehuille tapahtuu, ja tunnemme olevamme myös vastuussa siitä. Hävitetäänkö ne, laimennetaanko niitä vai toimitetaanko ne muilla tavoin meille tai muihin maihin? Meillä on Saksassa sellainen sanonta, että älä tee muille mitään sellaista, mitä et haluaisi itsellesi tehtävän. Olemme siis oikeastaan sitä mieltä, että jos eläinten rehuna on myyty jotakin, joka ei täytä sellaisenaan direktiivimme vaatimuksia, se pitää myös hävittää, ja nimenomaan paikan päällä. Nyt vastaväitteenä esitetään, että Euroopan unionia käytettäisiin siinä tapauksessa hyväksi jätehuoltolaitoksena. En usko, että se tuottaisi meille ongelmia, kunhan kustannuskysymykset vain selvitettäisiin. Pelkkä tuotteiden palauttaminen ei siis riitä, emmekä täyttäisi siten myöskään poliitikkoina kantamaamme vastuuta.
Toivomme edelleen, että nyt tarkistuksessa 4 esittämämme sopuratkaisu saa enemmistön kannatuksen ja että saamme neuvostonkin vakuuttuneeksi siitä. Epäkohdat tulevat näin merkityksi muistiin, ja ne tulevat myös ilmi. Viejänä toimivan kolmannen maan viranomaisten on annettava palautukselle hyväksyntä. Minusta olisi loogista, että viejänä toimiva kolmas maa sen jälkeen myös todistaisi, mitä palautetuille tuotteille jatkossa tapahtuu.

Byrne
. (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää mietinnön esittelijä Paulsenia ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokuntaa heidän suosituksestaan toiseen käsittelyyn neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi haitallisista aineista eläinten rehuissa.
Neuvoston yhteiseen kantaan sisältyvät toimet muodostavat avaintekijän rehujen turvallisuuden parantamiseen tähtäävässä laajassa strategiassa. Laimentamiskielto vähentää eläinrehuissa olevaa yleistä saastemäärää. Lisäksi koko tuotantoketjussa työskentelevillä toimijoilla on velvollisuus kehittää passiivisia järjestelmiä ja hyviä tuotantokäytäntöjä sen varmistamiseksi, että rehuaineet ja rehut ovat turvallisia.
Eri toimintatasojen perustaminen toimii ennakkovaroitusjärjestelmänä, jonka avulla saadaan aikaan ennakoiva lähestymistapa, jolla saasteen lähteet ja kulkeutumistie voidaan tunnistaa ja jonka avulla voidaan ryhtyä toimiin saasteiden eliminoimiseksi.
Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 1, 2 ja 3 siinä muodossa, kun ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta on ne hyväksynyt.
Tarkistuksesta 1 komissio on sitä mieltä, että on säilytettävä mahdollisuus palauttaa alkuperämaahan eläinten rehuksi tarkoitetut sellaiset tuotteet, jotka eivät täytä direktiivin vaatimuksia. Komissio yhtyy kuitenkin parlamentin huoliin tässä asiassa, ja myöntyy näin ollen siihen, että palauttaminen voi tapahtua ainoastaan tiukkojen ehtojen mukaisesti.
Soveltamisajankohtaa koskevien tarkistusten 2 ja 3 kohdalla komissio ei voi hyväksyä puolen vuoden ajanjaksoa. Näiden kauaskantoisten toimien siirtämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön tarvitaan riittävästi aikaa. Alan toimijoiden on tehtävä suuria ponnisteluja voidakseen soveltaa näitä toimia käytännössä. Siksi komissio on tyytyväinen, että tätä täysistuntoa varten on jätetty käsiteltäväksi kompromissitarkistukset 4, 5 ja 6, jotka korvaavat tarkistukset 1, 2 ja 3.
Haluaisin vahvistaa, että komissio voi hyväksyä nämä tarkistukset, mikäli päätätte käsitellä niitä edelleen. Näissä kompromissitarkistuksissa käsitellään syitä, joiden vuoksi komissio ei voi hyväksyä kolmea ensimmäistä tarkistusta. Niinpä komissio katsoo voivansa hyväksyä tarkistukset 4, 5 ja 6. Komissio aikoo myös taivutella neuvostoa toimimaan samoin.
Lisäksi haluan ilmoittaa teille, että liitteessä I on tehty suunnitelma ei-toivottujen aineiden enimmäismäärien tarkistamisesta. Komissio on jo pyytänyt eläinten ravitsemusta käsittelevää tiedekomiteaa toimittamaan ajan tasalla olevan tieteelliset arviot riskeistä. Nämä arviot ovat avain liitteen tarkistuksen tekemiseen.
Komissio toivoo saavansa katsauksen päätökseen mahdollisimman pian. Katsauksen pitäisi olla saatavilla ennen kuin direktiivi on soveltamiskelpoinen.
Lopuksi kiitän vielä kerran esittelijä Paulsenia siitä erinomaisesta työstä, jota hän teki tämän asiakirjan parissa.

Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen päästöt
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn (A5-0406/2001) neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen päästöjen vähentämisestä ja direktiivin 97/24/EY muuttamisesta [7598/1/2001 - C5-0386/2001 - 2000/0136(COD)] (Esittelijä: Lange).
Annan puheenvuoron arvoisalle esittelijä Langelle.

Lange
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, vaikka istummekin nyt täällä yhdessä ja vaikka kaikki ovat oikein mukavia ja herttaisia kollegoja ja ihmisiä, tulee kuitenkin mieleen, onko mitään järkeä keskustella tästä mietinnöstä viidestään; onhan siinä kuitenkin kyse lainsäädännöstä sekä teollisuuspolitiikasta ja ympäristönsuojelusta. Parlamentin sääntöjen mukaan meidän ilmeisesti pitää kuitenkin tehdä se kaikesta huolimatta nyt tässä tähän aikaan vuorokaudesta.
Olemme halunneet ensimmäisestä käsittelystä lähtien toteuttaa tavoitteemme, että moottoripyöristä on tultava aivan yhtä puhtaita kuin autoista on lainsäädäntömme ansiosta tullut. Voimme olla mielestäni ylpeitä autojen, kuorma-autojen ja bussien päästöjen vähenemisestä onnistuttuamme lisääntyneestä liikenteestä huolimatta vähentämään pakokaasupäästöjä huomattavasti. Yksi osatekijä jäi vielä vähän avoimeksi, nimittäin kaksipyöräiset ajoneuvot. Niidenkin kohdalla noudatetaan kaksivaiheista strategiaa, jonka mukaan uusien ajoneuvojen päästöjä on vuoteen 2003 ja 2006 mennessä tarkoitus vähentää niin paljon, että uusi moottoripyörä on vuonna 2006 todellakin yhtä puhdas kuin Euro III -henkilöauto.
Meidän on sikäli uskallettava ottaa vielä viimeinen askel ja tehdä vuodesta 2006 sovellettavasta vaiheesta myös pakollinen. Ensinnäkin siksi, että tavoitteesta saataisiin pakollinen, mutta toiseksi myös siksi, että teollisuus saisi mahdollisuuden suunnitella turvallisesti tulevaisuutta, koska nyt on tietenkin kehitettävä uusia pakokaasunpuhdistusmenetelmiä ja uusia moottoreita ja koska vuoteen 2006 ei ole enää kovin pitkä aika. Ymmärrän siinä mielessä hyvin, että teollisuus haluaa mahdollisuuden suunnitella turvallisesti tulevaisuutta. Meidän on tehtävä vuodesta 2006 sovellettavasta vaiheesta pakollinen.
En usko että on kovinkaan järkevää odottaa uuden ehkäpä muiden maailmanmarkkinoiden, Japanin ja Yhdysvaltojen, kanssa yhteensovitetun ja täysin mielekkään testausmenetelmän valmistumista. En usko, että sellaista pystytään vielä lähiaikoina luomaan, ja sen vuoksi pyydänkin, että noudattaisimme henkilöautojenkin kohdalla käyttöön ottamaamme ja hyväksi osoittautunutta testausmenetelmää ja toimisimme siten hieman realistisemmin, kuten olemme tähänkin mennessä moottoripyörien kohdalla tehneet. En myöskään usko, että nyt käytettäväksi esitetyllä testausmenetelmällä saataisiin kovinkaan erilaisia tuloksia kuin uudella keskustelun aiheena olevalla maailmanlaajuisella testausmenetelmällä. Siinä mielessä voimme kyllä turvautua henkilöautojen testausmenetelmään luottavaisin mielin.
Tärkeämpää kuitenkin on, halutaanko tästä menetelmästä keskustella nyt vielä vaiheittain vai ei. Tärkeämpää on määrätä, että moottoripyörät eivät saa testisyklin ulkopuolella osoittaa aivan toisenlaisia päästöarvoja, että moottoripyöriä ei toisin sanoen säädetä vain testisykliin sopiviksi ja että järjestelmää ei peukaloitaisi elektroniikan avulla. Siinä mielessä on kyllä oikein ja tärkeää, ja neuvostokin veti asiassa kanssamme yhtä köyttä, että tällaiset elektroniset käsittelylaitteet ovat yksiselitteisesti kiellettyjä.
Vuodesta 2006 sovellettavan pakollisen vaiheen ohella haluamme, että vähäpäästöisten ajoneuvojen ennakolta markkinoille saattamiseen ja vanhempien ajoneuvojen jälkivarustamiseen myönnetään verotuksellista tukea niissä tapauksissa, joissa se on teknisesti mahdollista ilman tällaisten vanhempien ajoneuvojen omistajien syrjintää. Niihin, samoin kuin toisella tavalla rakennettuihin ajoneuvoihinkin, kuten esimerkiksi henkilöautoihin, kuorma-autoihin ja busseihin, liittyy vielä yksi tärkeä asia: ei riitä, että ajoneuvot saavuttavat loistavia päästöjen raja-arvoja testaushetkellä; niiden on säilytettävä ne koko käyttöiän ajan. Meidän on siis vaadittava pysyvyyttä myös kaksipyöräisiltä ajoneuvoilta. Kun äänestämme huomenna tästä teille esittämästämme paketista, luulen, että jatkamme hyvää vauhtia Euroopan liikenteen päästöjen vähentämisen menestystarinan kirjoittamista tälläkin alalla.

De Roo
Kiitoksia, arvoisa puhemies. Kiitokset myös esittelijä Langelle jälleen kerran erinomaisesta mietinnöstä. Perinteinen ilman saastuminen on parin vuoden kuluttua menneisyyttä Euroopan parlamentin enemmistön ansiosta. Toisen sukupolven katalysaattorit tulevat pakollisiksi uusissa autoissa vuonna 2005. Ennen tämän saavuttamista käytiin pitkä ja vaivalloinen sovittelumenettely. Katalysaattori tulee pakolliseksi uusissa kuorma-autoissa vuonna 2008. Tämä sujui helpommin, sillä neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin kannan ensimmäisessä käsittelyssä.
Tänään keskustelemme uusista moottoripyöristä. Voidaan sanoa suoraan lyhyesti: katalysaattori pakolliseksi vuonna 2006. Tämä on järkevä kanta. BMW:llä on ollut jo kauan markkinoilla katalysaattorilla varustettu moottoripyörä. On harmillista, että ympäristöministerit eivät halunneet ymmärtää tämän asian järkevyyttä. Sovittelu on nyt väistämätön. Neuvosto jää kuitenkin toiseksi Euroopan parlamentissa vallitsevan yksimielisyyden myötä. Se, että otsonisavusumua ei esiinny enää ja että happamoitumista tapahtuu vähemmän, on tärkeämpi asia kuin joidenkin tuottajien lyhyen aikavälin edut.

Liikanen
. Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi kiittää Euroopan parlamenttia ja erityisesti esittelijä Langea tämän asian toista käsittelyä koskevan mietinnön nopeasta valmistelusta. Yleensäkin voin sanoa, että jäsen Langen syvä sitoutuminen tämän alan kysymyksiin on aiheuttanut suurta kunnioitusta komission taholla.
Olen tyytyväinen, että esittelijä on samaa mieltä päästöjen raja-arvoista ja niiden soveltamispäivämääristä, jotka otetaan käyttöön vuodesta 2003 alkaen. Esittelijä ehdottaa kuitenkin uudelleen ensimmäisessä käsittelyssä ollutta tarkistusta, joka liittyy vuodesta 2006 alkaen sovellettaviin toisen vaiheen pakollisiin raja-arvoihin. Tämä vaihe perustuisi raja-arvoihin ja testisykliin, joita sovelletaan nykyisin henkilöautoihin.
Kuten tiedätte, komissio on alun alkaen kannattanut päästörajojen tiukentamista vuonna 2006 seuraavia periaatteita noudattaen: Käytetään maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettua moottoripyörille tarkoitettua testisykliä, joka vastaa moottoripyörien todellista ajotapaa maantiellä, sekä vastaavia päästörajoja. Käytetään luotettavaa päästömittaussarjaa uudessa moottoripyörille tarkoitetussa testisyklissä, jotta uudet raja-arvot tulevat määritellyiksi tieteellisesti terveellä tavalla ja kehittyneen päästöjenvalvontatekniikan mukaisesti.
Moottoripyörille tarkoitetun testisyklin tekninen kehitystyö on saatu päätökseen asiaa hoitavassa UN-ECE:n työryhmässä. Viime kuukausien aikana on suoritettu laaja päästömittausohjelma. Voinkin kertoa, että jo viidenkymmenen moottoripyörän testitulokset ovat käytettävissä. Ensi viikolla tuloksia arvioidaan työryhmässä. Meidän ei tarvitse odottaa, että maailmanlaajuisesti päästään yksimielisyyteen yhdenmukaistetusta testimenettelystä. Tässä ohjelmassa tehdyn teknisen työn perusteella on mahdollista määritellä moottoripyöriä varten ratkaisu, jota voidaan ehkä soveltaa ensin EU:n lainsäädännössä.
Esittelijän ehdottama lähestymistapa on vaihtoehto, jota olisi kuitenkin edelleen parannettava, jotta se olisi ympäristönsuojelun kannalta tehokas. Asia on tärkeä, eikä komissio voi puoltaa mitään niistä tarkistuksista, joiden mukaan otettaisiin käyttöön pakollinen toinen vaihe. Komissio on kuitenkin valmis osallistumaan muiden toimielinten kanssa sellaisen sopimuksen muotoiluun, joka olisi teknisesti kunnianhimoinen ja hyödyttäisi ympäristöä.
Yhteinen kanta sisältää jo toimenpidepaketin käytönaikaisten päästöjen entistä parempaa valvontaa varten, mutta mietinnössä on vielä joukko tarkistuksia, joissa määritellään tarkemmin määräaikoja ja säännösten yksityiskohtia. Komissio puoltaa tarkistusta 6, joka liittyy testisyklin ohittamisen estämiseen, sekä tarkistuksien 5 ja 14 ensimmäisiä osia, jotka liittyvät käytössä olevien moottoripyörien vaatimustenmukaisuuteen. Komissio hyväksyy myös tarkistukset 3 ja 12, jotta jälkiasennus vanhoihin ajoneuvoihin olisi mahdollista. Komissio ei hyväksy kestävyyttä koskevia vaatimuksia tarkistuksissa 5, 13 ja 20. Nämä säännökset voisivat johtaa alati vaihtuviin määräyksiin jaksolla 2003 - 2006.
Komissio kannattaa hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen mittauksen sisällyttämistä tyyppihyväksyntäjärjestelmään välttämättömänä edellytyksenä sille, että hiilidioksidipäästöjä voidaan jatkossa pienentää ja polttoainetaloutta parantaa. Tähän liittyviä toimenpiteitä voidaan kuitenkin suorittaa vasta perusteellisen arvioinnin jälkeen. Siksi komissio hyväksyy tarkistuksen 7 mutta hylkää tarkistukset 15 ja 19.
Tarkistukset 8 ja 9 liittyvät toisen vaiheen raja-arvojen käyttöönottoon mopedeja varten. Komissio ei voi hyväksyä tarkistusta 8, sillä se viivästyttää toisen vaiheen soveltamista uusiin tyyppihyväksyntöihin siitä ajankohdasta, josta sovittiin jo voimassa olevassa direktiivissä 97/24/EY. Komissio puoltaa kuitenkin tarkistusta 9, jotta ensimmäisen vaiheen hyväksyntöjen voimassaolon takaraja, joka direktiivissä on avoin, tulee selkeästi määritellyksi.
Komissio siis hyväksyy tarkistukset 3, 6, 7, 9, 12, 17 ja 22. Lisäksi komissio hyväksyy periaatteessa tarkistukset 1 ja 18 ja osittain tarkistukset 5, 14 ja 23. Komissio ei ole samaa mieltä tarkistuksista 2, 4, 8, 10, 11, 13, 15, 16, 19 - 21 ja 24 - 27.

Puhemies
Kiitoksia, arvoisa komission jäsen Liikanen. Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.30.
(Istunto päättyi klo 23.15.)

Korean tasavallan presidentin Kim Dae Jungin puhe
Puhemies
Saamme tänään Euroopan parlamentin vieraaksi presidentti Kim Dae Jungin, universaalisten arvojen eli rauhan, demokratian ja ihmisoikeuksien väsymättömän puolustajan.

Arvoisa herra presidentti, meillä on kunnia saada teidät vieraaksemme tänään tänne. Samalla tunnemme suurta kunnioitusta teitä ja maatanne kohtaan, jossa viimeisen vuosikymmenen aikana tapahtunut taloudellinen ja viime aikoina myös poliittinen edistyminen ovat tehneet meihin vaikutuksen.
Valintanne Korean tasavallan presidentiksi vuoden 1997 lopussa ja virkaanastumisenne helmikuussa 1998 muodostavat merkittävän taistelijan uranne kohokohdat demokraattisten muutosten puolestapuhujana. 60-luvun alusta lähtien olette taistellut vapaiden vaalien puolesta, perustanut puolueita ja painostusryhmiä ja ollut lukuisia kertoja ehdokkaana vaaleissa puolustamassa niitä periaatteita, jotka ovat olleet teille tärkeitä koko elämänne ajan.
Olette joutunut kärsimään paljon toimintanne vuoksi. Maanpaossa 70-luvun alussa jouduitte salaisen palvelun kidnappaamaksi Tokiossa, teidät on pidätetty useita kertoja ja sittemmin vangittu, koska olitte arvostellut epäoikeudenmukaista hallitusmuotoa. 80-luvun alussa teitä syytettiin petoksesta ja teille annettiin kuolemantuomio, joka muutettiin myöhemmin elinikäiseksi vankeustuomioksi. 80-luvun lopulla jouduitte toisen kerran maanpakoon, mutta saatoitte palata maahanne ja paluunne jälkeen olette pyrkinyt vahvistamaan maanne paluuta demokratiaan.
Kun teidät valittiin Korean tasavallan presidentiksi, jatkoitte teille tärkeiden arvojen puolustamista, arvojen, jotka ovat tärkeitä myös meille. Kunnioitamme kaikki erityisesti sitä työtä, jonka aloititte lähestyäksenne Pohjois-Koreaa.
Teille myönnettyjen kansainvälisten palkintojen luettelo on aivan liian pitkä lueteltavaksi tässä. Saanen kuitenkin sanoa, että olimme erityisen onnellisia, kun teille myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 2000.
Tarinanne on opetus päättäväisyydestä ja sitkeydestä suurien vaikeuksien edessä, joita olette joutunut kokemaan ja voittamaan. Sen vaikutus ei ole ollut ratkaisevaa ainoastaan omalle maallenne, vaan koko maanosanne alueelle, ja se on toiminut esimerkkinä koko maailmalle.
Arvoisa presidentti, olen todella iloinen saadessani toivottaa teidät tervetulleeksi keskuuteemme tänään, ja pyytäisin teitä nyt puhumaan parlamentillemme.
(Suosionosoituksia)

Kim DAE JUNG
. (EN) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Prodi, hyvät vieraat.
Olen syvästi liikuttunut seisoessani tänään tällä korokkeella. Olen aina ihaillut Euroopan parlamenttia, tätä suurta demokratian foorumia ja Euroopan yhdentymisen todellista symbolia. Tässä paikassa vietiin päätökseen ennennäkemätön ja suunnaton tehtävä, jossa Euroopan maat tuotiin yhteen. Täällä Euroopan parlamentin jäsenet tekevät työtä demokratian, taloudellisen hyvinvoinnin ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden toteuttamiseksi Euroopassa ja kaikkialla maailmassa.
Niinpä minulla on suuri ilo ja kunnia puhua tässä mitä merkittävimmässä paikassa. Arvoisa puhemies, olen syvästi kiitollinen teille teidän ystävällisistä ja suosiollisista tervetuliaispuheestanne.
Tullessani valituksi presidentiksi neljä vuotta sitten Korea oli epätoivoisessa tilanteessa, ja sitä koettelivat suuret taloudelliset vaikeudet. EU:n jäsenvaltiot vastasivat vetoomuksiini ja tukivat ponnistelujamme näiden vaikeuksien voittamiseksi lähettämällä Koreaan muun muassa investointivaltuuskunnan. Tämän tuen ansiosta me kykenimme nousemaan jaloillemme tuosta kriisistä. Korean kansa ja minä emme koskaan unohda teidän ystävällistä apuanne. Kiitän teitä kaikkia.
Nyt 2000-luvulla olemme keskellä jotakin sellaista, mitä saatetaan tulevaisuudessa pitää ihmiskunnan historian suurimpana mullistuksena. Yksinkertaisesti ilmaistuna tämä suuri mullistus koskee tuntemusta ja tietoa sekä maailmanlaajuistumista.
1900-luvulla aineelliset asiat, kuten maa, pääoma ja työvoima, olivat talouskasvun lähteitä. Mutta 2000-luvulla aineettomista asioista, kuten tuntemuksesta ja tiedosta, luovuudesta ja seikkailuhengestä on tulossa avain kasvavaan kilpailukykyyn. 200 vuotta teollisuusvallankumouksen jälkeen tarvitaan uusi malli, joka poikkeaa teollistumisaikakauden mallista. Nyt on avautumassa tietoon pohjautuvan talouden aikakausi. Alikehittyneiden maiden ja köyhien ihmisten on nyt mahdollista luoda vaurautta pelkästään siten, että he oppivat käyttämään tietokonetta.
Ihmiskunta on kuitenkin joutunut myös hyvin suuren ongelman eteen. Voimme kutsua tätä ongelmaa digitaaliseksi kuiluksi. Yli 75 prosenttia hyödystä, joka liittyy lisääntyneisiin mahdollisuuksiin saada tietoa, kohdistuu yksinomaan kehittyneisiin maihin. Kehitysmaista ei piitata. Kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden välinen kuilu tietomahdollisuuksissa merkitsee, että kuilu rikkaiden ja köyhien välillä syvenee. Ja mitä nopeammin tietomahdollisuuksia parannetaan, sitä nopeammin kuilu rikkaiden ja köyhien välillä kasvaa.
Toisaalta tiedon vallankumous on väistämättä yhteydessä avoimuuden ja maailmanlaajuistumisen vauhdittamiseen. Maiden välisistä rajoista on käytännöllisesti katsoen tulossa hyödyttömiä, kun valtavat tietomäärät leviävät miltei välittömästi kaikkialle maailmaan. Samaan aikaan syntyy kulttuurikonflikteja. Lisääntyvä köyhyys ja kulttuurikonfliktien puhkeaminen synnyttävät erilaisia fanatismin muotoja. Niinpä parantuneet mahdollisuudet tietoon ja maailmanlaajuistuminen saattavat myös muodostua uhaksi 2000-luvun rauhalle. Haluaisin tähdentää, että tämä on hyvin suuri ongelma.
Digitaalinen kuilu lisää entisestään vihamielisyyden määrää rikkaiden ja köyhien välillä yksittäisessä valtiossa. Meidän on pysäytettävä tällainen kehitys. Haluaisin lyhyesti kertoa teille meidän kokemuksistamme. Tällaisten vaikeuksien voittamiseksi Korea on edistänyt produktiivisen hyvinvoinnin politiikkaa. Samaan aikaan, kun produktiivinen hyvinvointi takaa peruselintason, sen avulla pyritään keskittymään henkilöresurssien kehittämiseen erityisesti matalatuloisia perheitä varten, jotta ne kykenisivät tulemaan toimeen omillaan.
Lisäksi produktiivisen hyvinvoinnin avulla pyritään parantamaan kansalaisten yleistä elämänlaatua. Erityisesti me annamme suurta painoarvoa perusteelliselle ja systemaattiselle opetussuunnitelmalle nuorten ja vähempiosaisten kouluttamiseksi, jotta he kykenisivät saamaan tietotekniikan tuomia mahdollisuuksia. Tämä tavoite koskettaa suurta ihmismäärää, johon lukeutuu perus- ja keskiasteen oppilaita, miljoonia kotirouvia, 600 000 armeijan jäsentä, vanhuksia sekä vammaisia ja vankeja. Tällä politiikalla me pyrimme estämään digitaalista kuilua syvenemästä entisestään, mikä loisi suuria eroja eri ansiotasojen välille. Pyrimme päättäväisesti katkaisemaan köyhyyden noidankehän, köyhyyden, joka on periytynyt sukupolvelta toiselle, vanhemmalta lapselle. Korea rakensi ensimmäisenä maailmassa maanlaajuisen huippunopean tietoverkon. Tämän seurauksena yli puolet maan 46 miljoonasta kansalaisesta on nyt aktiivisia Internetin käyttäjiä.
Digitaaliseen kuiluun liittyvän ongelman määrittelemiseksi ja ratkaisemiseksi erittäin tärkeällä sijalla on kansainvälisen tietoisuuden herääminen ja yhteistyön syntyminen. Uskon, että kehittyneiden maiden, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, on hyödynnettävä johtavaa asemaansa kehitysmaiden auttamiseksi tarjoamalla erilaisia tukimuotoja, joihin kuuluu toteuttamiskelpoisen tietoinfrastruktuurin rakentaminen. Korea aikoo osallistua hankkeeseen aktiivisesti. Olemme itse asiassa jo aloittaneet yhteistyön yksittäisten maitten kanssa.
Nyt haluaisin käsitellä Korean ja EU:n tulevaisuutta. Ehdotin huippunopean tietoverkon rakentamista Aasian ja Euroopan välisessä huippukokouksessa Soulissa viime vuonna. Olen iloinen voidessani muistuttaa teille, että kaikkien jäsenvaltioiden johtajat ovat antaneet suunnitelmalle aktiivisen tukensa. Kaavailemme tämän hankkeen alaisuudessa Aasian ja Euroopan yhdistävän "kybersilkkitien" luomista. Tämä on uuden vuosituhannen varalle tarkoitettu hanke, jonka pyrkimyksenä on syventää Aasian ja Euroopan välisiä suhteita perustamalla "e-EurAsia"hanke. Tässä mielessä on hyvin myönteistä, että Euroopan ja Aasian välinen tietoverkko (Trans-Eurasian Information Network) -hanke etenee tällä hetkellä tasaisesti kaikkien ASEM-jäsenvaltioiden sekä EU:n jäsenvaltioiden yhteistyön ansiosta.
Eräs toinenkin hanke edistäisi huomattavasti Euroopan ja Aasian välisiä kauppasuhteita. Kyse ei ole sen vähemmästä kuin "rautaisen silkkitien" rakentamisesta, ja tämä tie yhdistäisi Korean Eurooppaan rautateitse. Tämän hankkeen onnistumiseksi on tehtävä yksi asia, eli Etelä- ja Pohjois-Korean väliset rautatieyhteydet on pantava kuntoon. Nämä rautatieyhteydet pantiin poikki demilitarisoidun alueen kohdalta 50 vuotta sitten. Koreoiden välisessä historiallisessa huippukokouksessa viime vuonna Etelä- ja Pohjois-Korea sopivat kyseisen rautatien sekä sen läheisyydessä olevan moottoritien uudelleen liittämisestä. Mikäli onnistumme yhdistämään tuon rautatien loput 14 kilometriä, silloin Etelä-Korean ja Euroopan välillä on vihdoinkin yhteys.
Kun Korean rautatiet (TKR) yhdistetään Kiinan rautateihin tai Siperian rautateihin, Lontoosta lähtevä juna voisi saapua Souliin ja Pusaniin Pariisiin, Itä-Euroopan, Keski-Aasian ja Siperian tai Kiinan kautta. Tuolloin tavaroita voitaisiin kuljettaa Tyynenmeren kaikkiin kolkkiin ja muuallekin Pusanista, joka sattuu myös olemaan maailman kolmanneksi suurin kuljetuskonttisatama. Kuljetuskustannuksia voitaisiin vähentää näin ollen 30 prosenttia ja ajan kuluessa kahdella kolmanneksella.
Sinä päivänä, kun onnistumme toteuttamaan Euroopan ja Aasian väliset yhteistyösuunnitelmat ja "rautaisen silkkitien", Aasiasta ja Euroopasta tulee yksi suuri maa-alue kaikkia käytännön tarkoituksia varten.
Maantieteelliseltä kannalta Aasia ja Eurooppa ovat aina muodostaneet yhden suuren maa-alueen. Historiallisesti ne ovat olleet jo pitkään vuorovaikutuksessa keskenään. 400- ja 500-luvuilta lähtien valtava määrä ihmisiä ja tavaroita on kulkenut maateitse silkkitien kautta ja meriteitse Intian valtameren ja Persian lahden halki. Historia osoittaa meille, että näiden kahden alueen kulttuurit ovat vaikuttaneet suuresti toisiinsa kummankin kehityksen aikana.
Nykyaikana lännen demokraattisella hallintojärjestelmällä, teollisuusvallankumouksella ja kulttuurisaavutuksilla on ollut suuri vaikutus Aasian politiikkaan, talouteen ja kulttuuriin. Samaan aikaan Aasia, joka oli kolmen suuren kulttuurin, nimittäin Tigris-Eufratin, Indus- ja Keltaisenjoen kulttuurin synnyinsija ja kehto ja konfutselaisuuden ja buddhalaisuuden hengellinen keskus, vaikutti suuresti koko maailmaan, myös Eurooppaan. Me kaikki tiedämme, että ruuti ja paperi keksittiin Aasiassa ja että ne kulkeutuivat sitten sieltä Eurooppaan. Aasiassa laajalle levinneellä poliittisella järjestelmällä, johon kuuluu keskitetty hallintoelin, on ollut valtava vaikutus siihen tapaan, jolla eurooppalaiset ovat hallinneet itseään.
Nykyään Aasia ja Eurooppa tavoittelevat samoja päämääriä, joihin lukeutuvat demokratian ja markkinatalouden vahvistaminen.
Kolme neljäsosaa maailman väestöstä elää tällä hetkellä näillä kahdella alueella. Taloudelliselta kannalta ne tuottavat puolet maailman tuotteista. On hyvin tärkeää, että Aasia ja Eurooppa syventävät keskinäistä ymmärrystään ja tekevät enemmän yhteistyötä ei pelkästään näiden kahden alueen kehityksen ja hyvinvoinnin, vaan myös maailman rauhan ja hyvinvoinnin hyväksi. Tämä on ASEMin päämäärä ja ihanne. Olen vakuuttunut, että tiivis yhteistyö Korean ja EU:n välillä auttaa ASEMin ihanteen toteuttamisessa ja edistää voimakkaasti ponnisteluja Aasian ja Euroopan sitomiseksi lähemmäksi toisiaan.
Euroopan unioni on Korealle hyvin merkittävä ja olennainen talouskumppani. Se on Korean suurin ulkomainen sijoittaja ja sen kolmanneksi suurin kauppakumppani. Tästä huolimatta Korean ja EU:n välisen kaupan ja investointien kasvulle on rajattomasti tilaa. Korea on keskellä valtavia markkinoita, joihin kuuluvat myös Yhdysvallat, Japani, Kiina ja Venäjä. Sen yritys- ja investointi-ilmapiiri on parantunut huomattavasti jatkuvien talousuudistusten myötä. Maalla on myös hallussaan valtavat henkilöresurssit, ja sillä on etunaan sellaiset talousinfrastruktuurit, jotka soveltuvat 2000-luvun tietopohjaiseen talouteen. Toivon, että EU ja Korea vahvistavat yhteistyökumppanuuttaan entisestään valtavilla Itä-Aasian markkinoilla, joilla Korea toimii sillanpääasemana EU:lle, kun se pyrkii lähestymään Japanin ja Kiinan kaltaisia maita. Kun tämä tapahtuu, olemme epäilemättä tehneet valtavan läpimurron.
Kuten tiedätte, Korean ja EU:n välinen puitesopimus tuli voimaan viime huhtikuussa. Nyt on kehitetty systemaattinen mekanismi, jonka avulla käytännön yhteistyötä voidaan vahvistaa entisestään investointien ja kaupan kaltaisilla alueilla. Parlamentaarisella tasolla perustettiin Korean ja EU:n parlamentaarinen neuvosto, jossa keskustellaan joka vuosi Korean ja EU:n välisten suhteiden kehittämisestä. Dohan kehitysagendasta neuvoteltaessa Korea ja EU tekivät tiiviisti yhteistyötä. Voin vakuuttaa teille, että Korea aikoo jatkaa yhteistyönsä vauhdittamista EU:n kanssa.
Tiedätte, että maailman talous on tällä hetkellä laskusuunnassa. Meidän on nyt vähennettävä riippuvuuttamme Yhdysvalloista vientien kohdalla ja avattava uusia uria samalla, kun kannustamme kotimaan kysyntäämme. Rahapolitiikkaamme on hallittava joustavasti, jotta kykenisimme stimuloimaan kotimaan kysyntäämme. Meidän on myös vauhditettava talous- ja sosiaalipolitiikkoja matalatuloisten perheiden ostovoiman lisäämiseksi. Lisäksi meidän on vaadittava aktiivisempaa ja laajempaa kauppaa ja investointeja EU:n ja Itä-Aasian kaltaisten suurten markkinoiden välillä. Korea avaa parhaillaan oviaan EU:n jäsenvaltioille. Ja me haluamme myös aktiivisesti päästä eteenpäin EU:n markkinoilla. Niinpä toivon, että sekä Korea että EU kykenevät selviämään tämänhetkisestä talouden laskusuunnasta keskinäisen yhteistyön avulla ja että ne yhdessä tasoittavat tietä kohti uutta ja yhteistä vaurautta.
Haluaisin nyt käyttää tilaisuutta hyväkseni ja kertoa teille Korean niemimaata ympäröivistä tapahtumista, joista te olette olleet hyvin kiinnostuneita ja joille te olette osoittaneet tukeanne. Korean niemimaan rauha ei koske ainoastaan 70 miljoonaa korealaista, vaan kysymyksellä on suora yhteys myös Itä-Aasian alueen ja maailman rauhaan ja vakauteen. Olen johdonmukaisesti edistänyt "auringonpaistepolitiikkaani" sodan torjumiseksi ja rauhan saavuttamiseksi Korean niemimaalla. Niinpä Koreoiden välinen historiallinen huippukokous pidettiin vihdoin viime vuoden kesäkuussa.
Auringonpaistepolitiikkamme ydin on se, että kahden Korean välille vaaditaan rauhanomaista yhteiseloa ja rauhanomaista kaupankäyntiä ja yhteistyötä. Tietyn ajan kuluttua, ehkä 10 tai 20 vuoden päästä, kun Etelä- ja Pohjois-Korean kansat ovat oppineet luottamaan toisiinsa ja tulevat toimeen keskenään, toivomme toteuttavamme viimeisen päämäärämme rauhanomaisessa yhdentymisessä.
Yhdentyminen saadaan aikaan. Korealaiset ovat eläneet yhtenä maana yli 1 300 vuotta 600-luvulta asti. Olisi käsittämätöntä, jos luopuisimme haaveestamme yhdistää maat vain siksi, että olemme olleet erillämme viimeisen puolen vuosisadan ajan. Niin kauan kuin korealaiset haluavat yhdentymistä kiihkeästi, ja niin kauan kuin saamme tukea teiltä ja muualta, olen täysin vakuuttunut, että kykenemme yhdistämään maamme jo lähitulevaisuudessa.
Euroopan unioni on osallistunut Korean niemimaan energiankehitysjärjestön (KEDO) toimintaan, ja se on tarjonnut laajaa humanitaarista ja taloudellista apua Pohjois-Korealle. Lisäksi se on harjoittanut pohjoiskorealaisten hyväksi toimintaa eri aloilla, joihin sisältyy tekninen avustaminen ja valmennusohjelmat. Monet EU:n jäsenvaltioista tukevat aktiivisesti ponnistelujamme rauhan saavuttamiseksi niemimaallamme solmimalla diplomaattisuhteet Pohjois-Korean kanssa. Tämän vuoden toukokuussa, kun Koreoiden väliset suhteet kokivat tilapäisen takaiskun, Ruotsin pääministeri Göran Perssonin johtama EU:n valtuuskunta ja EU:n ulkosuhteista vastaava komission jäsen Chris Patten vierailivat Pohjois-Koreassa ja auttoivat meitä jatkamaan vuoropuheluamme.
Euroopan Unioni on Korean niemimaalla merkittävä Etelä- ja Pohjois-Korean välisen rauhan, kaupan ja yhteistyön edistäjä. Te Euroopan parlamentin jäsenet olette Korean kansan aitoja ystäviä. Toivon hartaasti, että jatkatte suunnatonta tukeanne siihen päivään asti, kunnes yhdentymisen ensi säteet paistavat Korean niemimaalla.
Tällä hetkellä levottomuus on saanut otteen maailmasta, ja keskuudessamme vallitsee voimakas jännittyneisyys hiljattain sattuneiden terrorihyökkäysten takia. Yhdysvaltoihin kohdistetut iskut olivat sokki kaikille ja saivat kaikki surun valtaan. Terrorismi ei ilmoita itsestään ennen iskuja, terrorismilla ei ole kasvoja, ja terrorismi tappaa mielivaltaisesti viattomia siviilejä. Terrorismiteot ovat raukkamaisimpia ja julmimpia tekoja, mitä kukaan voi kuvitella. Tällaisia tekoja ei pitäisi missään oloissa oikeuttaa tai antaa anteeksi. Jos emme kykene kitkemään terrorismia, kansainvälinen järjestys murtuu ja yksittäiset ihmiset menettävät elämänsä. Terrorismista on tehtävä loppu. Haluaisin tässä yhteydessä kiittää Euroopan unionia siitä, että se ryhtyi nopeisiin toimiin hyökkäysten vastustamiseksi ja teki yhteistyötä kansainvälisen yhteisön ponnisteluissa. Myös Korea on liittynyt kansainväliseen liittoon terrorismin nujertamiseksi, ja se aikoo jatkaa toimintaansa tässä suunnassa.
Mihinkään uskontoon tai kulttuuriin ei kuitenkaan pitäisi suhtautua vihamielisesti missään oloissa. Meidän on pidettävä tämä mielessä, kun jatkamme sotaamme terrorismia vastaan. Meidän on sitä vastoin lisättävä keskustelua ja yhteistyötä eri uskontojen ja kulttuurien välillä. Meidän on eliminoitava terrorismin perussyyt eliminoimalla ensiksi rikkaiden ja köyhien välinen kuilu ja käsittelemällä sosiaalista eriarvoisuutta, joka kasvaa päivä päivältä yhä suuremmaksi. Rauhan saavuttaminen Lähi-idässä on yksi tärkeimmistä ja kiireellisimmistä tehtävistä, joka meillä on edessämme.
Ihmiset kaikkialla maailmassa kaipaavat rauhaa ja uutta turvallisuuden tunnetta. Rauhan ja turvallisuuden saavuttaminen on tämän ajan tehtävämme.
Tässä mielessä pidän merkittävänä asiana jalkapallon maailmanmestaruuskisojen järjestämistä ensi vuonna Koreassa ja Japanissa. Haluaisimme tehdä ensi vuoden maailmanmestaruuskisoista käännekohdan maailmanrauhan saavuttamisessa ja turvallisuuden takaamisessa kaikille kansoille jälleen kerran. Korean kansa ja minä aiomme tehdä kaikkemme, jotta vuoden 2002 jalkapallon maailmanmestaruuskisat olisivat turvallisemmat kuin koskaan on pidetty. Teemme niistä juhlallisen tapahtuman, johon ihmiset kaikkialta maailmasta osallistuvat rauhan ja yhtenäisyyden nimissä. Aiomme antaa ihmiskunnalle toivoa tulevaisuudesta.
Jalkapallon maailmanmestaruuskisojen alkamiseen on enää puoli vuotta. Kaikista 32 kilpailijamaasta 10 on EU:n jäsenvaltioita. Toivon, että moni teistä vierailee Koreassa seuratakseen omaa joukkuettaan. Olemme pian saaneet valmistelut päätökseen, ja me odotamme teitä. Niille teistä, jotka aikovat seurata kisoja televisiosta, otamme käyttöön huippuunsa kehitettyjä laitteita ja toimia, jotta voisimme selkeästi välittää teille eloisat tapahtumat kuvina ja reaaliajassa. Aiomme järjestää vuoden 2002 jalkapallon maailmanmestaruuskisat menestyksekkäästi, kuten yhdelle ihmiskunnan suurimmista urheilutapahtumista sopii. Toivon, että te kaikki osoitatte suurta kiinnostusta tapahtumaa kohtaan ja autatte meitä tekemään siitä menestyksen.
Rudyard Kipling, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1907, sanoi kerran: "Itä on itä ja länsi on länsi, ja koskaan nuo kaksi eivät kohtaa." Mutta jos hän olisi vielä nyt elossa, hän olisi sen sijasta sanonut: "Itä on länsi ja länsi on itä, ja koskaan nuo kaksi eivät eroa."

Puhemies
Arvoisa herra presidentti, haluaisin todella lämpimästi kiittää teitä voimakkaasta puheenvuorostanne, jonka juuri esititte Euroopan parlamentille, sekä hyvin positiivisesta arvostuksesta, jota olette halunnut osoittaa instituutiotamme kohtaan. Sanoitte sen olevan eurooppalaisen yhteyden symboli ja halusitte mainita tuen, jota Euroopan unioni on teille antanut ja haluaa antaa jatkossakin.
Olemme luonnollisesti seuranneet ja kuunnelleet hyvin kiinnostuneina ehdotuksianne, hyvin konkreettisia projekteja, joita olette suunnitelleet Aasian ja Euroopan välisen vuoropuhelun rohkaisemiseksi, ja sanoitte, että näiden projektien tulisi vahvistaa molemminpuolista ymmärtämystämme ja yhteistyötämme. Tiedätte varmasti, että tuemme teitä täydellisesti näissä hankkeissa, ja toivomme, että puitesopimus, joka on onnistuttu tekemään, voi muodostaa tämän yhteistyön yksinoikeutetun välineen.
Arvoisa presidentti, korostitte myös kehittyneiden maiden vastuuta auttaa kehitysmaita sopeutumaan tietoyhteiskuntaan, jotta köyhimmät maat eivät joudu syrjään maailmantalouden tulevasta kehityksestä. Voin sanoa, että tässä parlamentissa olemme suotuisia tälle ajatukselle ja että viestinne on kuultu sekä ymmärretty että vastaanotettu.
Lopuksi ilmaisitte toivonne rauhan ja vakauden puolesta Koreassa. Tästä asiasta puhuimmekin pitkään ennen puheenvuoroanne. Mainitsin jo aikaisemmin, kuinka paljon olette rohkaissut kahden Korean välistä yhteistyötä. Arvoisa presidentti, tuemme kaikesta sydämestämme ja kaikin mahdollisin voimin tätä yhdistymisnäkökulmaa.
Lopuksi osoititte meille varsin sympaattisen kutsun jalkapallon maailmanmestaruuskisoihin. Havaitsimme innostuksen, jolla olette jo valmistautunut järjestämään maailmanmestaruuskisoja. Voin vakuuttaa teille, että kaikki kollegani tulevat seuraamaan niitä tarkasti, televisiosta luonnollisesti, mutta kuulimme silti kutsun, jonka ystävällisesti meille esititte. Kaikki tietävät, että urheilu ja kulttuuri ovat etuoikeutettuja välineitä rauhan edistämisessä, vapauden, oikeusvaltion, toisen kunnioittamisen edistämisessä, jotka kaikki ovat arvoja, joita puolustatte sitkeästi ja päättäväisesti, mitä me suunnattomasti ihailemme. Tästä kaikesta haluamme kiittää teitä, arvoisa presidentti.
(Voimakkaita suosionosoituksia) (Juhlaistunto päättyi klo 12.40.)

