Ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas yra Carloso Coelho pranešimas Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir Reglamentą (EB) Nr. 562/2006 dėl ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimo - C6-0076/2009 -.
Carlos Coelho
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, šiandien kalbame apie absurdiškas situacijas, pvz., kai studentas, gavęs vizą vykti į Belgiją, bet nepatenkantis į Direktyvos 2004/114/EB taikymo sritį, negali nuvykti į Nyderlandus, kad specializuotoje bibliotekoje surinktų informaciją rašomai disertacijai, arba negali praleisti savaitgalio Barselonoje, kad susipažintų su miestu, nes bus sulaikytas jam vizą išdavusioje šalyje.
Šengeno konvencijoje nustatyta, kad ilgalaikės vizos turėtojai gali gyventi tik vizą išdavusios valstybės narės teritorijoje. Jie negali keliauti į kitas valstybes nares arba grįžti į savo kilmės šalį tranzitu per kitas valstybes nares.
Šengeno susitarimas yra už laisvą asmenų judėjimą. Kiekvienam asmeniui, kuris teisėtai gyvena valstybėje narėje, turėtų būti suteikta galimyblaisvai judėti teritorijoje be vidaus sienų. Idealus sprendimas būtų, kad valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimo išduoti leidimą gyventi šalyje trečiųjų šalių piliečiams, kurie turi šios kategorijos vizą. Tačiau daugelyje valstybių narių taip nėra.
Valstybės narės laikinai apeina šią padėtį išduodamos D + C kategorijos vizas, kurios ilgalaikę vizą turintiems asmenims leidžia laisvai judėti Šengeno erdvėje tris pirmuosius mėnesius. Nuo 2010 m. balandžio mėn., kai įsigalios Bendrijos vizų kodeksas, tokios vizos bus panaikintos ir tada reikės dar skubiau spręsti šią problemą.
Mano pasiūlyti pakeitimai, kuriuos palaiko dauguma Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto narių, padėtų išspręsti šią problemą nesumažinant Šengeno erdvės saugumo.
Pareiga tikrinti duomenis Šengeno informacinėje sistemoje tvarkant prašymus išduoti ilgalaikę vizą yra tokia pati procedūra, kokia jau taikoma trečiųjų šalių piliečiams, turintiems leidimus gyventi šalyje. Taip mes reagavome į nuogąstavimus, kad gali sumažėti saugumas.
Tiesa tai, kad daugelis valstybių narių ilgalaikes vizas, o po to ir leidimus gyventi šalyje suteikia prieš tai nepasinaudojusios SIS, ypač dėl 96 straipsnio reikalavimų, susijusių su neįsileidimu.
Tokia praktika silpnina Šengeno erdvės saugumą ir sukuria problemų prie jos išorinių sienų, kai SIS užregistruojami pavieniai asmenys, turintys galiojančias vizas. Tai sukuria sudėtingas ir nereikalingas situacijas asmenims ir sienų apsaugos pareigūnams, kuriems reikia pasistengti, kad nustatytų, ar vizos nesuklastotos, ar tiksli SIS sistemoje pateikta nuoroda ir ar nereikia jos pašalinti, o gal tos vizos visai neturėjo būti suteiktos.
Pasiūlymas, dėl kurio vyks balsavimas, ilgalaikių vizų turėtojams suteiks galimybę laisvai judėti tris mėnesius iš kiekvienų šešių. Tai toks pats laikotarpis, koks suteikiamas ir leidimus gyventi šalyje turintiems asmenims, kartu valstybės narės priverstos laikytis įsipareigojimo suteikti leidimus gyventi šalyje ir tada, kai leidžiama pasilikti ilgiau kaip vienus metus.
Be to, pripažįstama būtinybsustiprinti duomenų apsaugos lygį, nustatytą Šengeno sutartyje, o Komisijai rekomenduojama pateikti pasiūlymus, būtinus tuo atveju, jei SIS II nepradėtų veikti iki 2012 m.
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, du pradiniai pasiūlymai buvo sujungti ir taip užtikrinta nauja teisinbazė. Tekstas, dėl kurio ketiname balsuoti per šį plenarinį posėdį, yra derybų, vykusių pirmininkaujant Švedijai, o po to Ispanijai, rezultatas. Paskui per pirmąjį svarstymą priimtas susitarimas, kuriuo leista priimti šį reglamentą, kol įsigalios Vizų kodeksas.
Pone pirmininke, norėčiau, kad pirmininkaujanti Ispanija, kuri nedalyvauja šiose diskusijose, užtikrintų Parlamentą, kad minimas reglamentas įsigalios iki 2010 m. balandžio 5 d. Tai labai svarbu, norint išvengti įstatymų spragų.
Sveikinu Europos Komisiją už šią laiku pateiktą iniciatyvą. Esu dėkingas Tarybai, ypač tai, kuri buvo pirmininkaujant Švedijai ir Ispanijai, už ištikimą bendradarbiavimą ir frakcijų paskirtiems (šešėliniams) pranešėjams už bendradarbiavimą - tai leido Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui iš esmės susitarti. Turėdami šią priemonę galime išspręsti sudėtingą problemą, su kuria susiduria tūkstančiai trečiųjų šalių piliečių, ir išspręsti taip, kad kartu sustiprėtų laisvir saugumas.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, kaip nurodpranešėjas, šiuo pasiūlymu siekiama palengvinti trečiųjų šalių piliečių, kurie teisėtai gyvena vienoje iš valstybių narių turėdami ilgalaikę arba D kategorijos vizą, judėjimą Šengeno erdvėje. Pagal šiandienį Šengeno teisyną (acquis) leidimą gyventi šalyje turintys trečiųjų šalių piliečių gali laisvai keliauti po Šengeno erdvę, nes leidimas gyventi šalyje tolygus vizai.
Tačiau dar neseniai valstybėse narėse vyravo tendencija nekeisti atvykusių asmenų ilgalaikių vizų leidimais gyventi šalyje. Todėl šiandien ir diskutuojame šiuo klausimu; akivaizdu, kad Komisija, Taryba ir Parlamentas turi rasti šios problemos sprendimo būdą. Dabartinteisinir praktinpadėtis turi nemažų neigiamų padarinių trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyvena valstybėje narėje su D kategorijos viza. Šie asmenys negali nei teisėtai vykti į kitą šalį, nei per kitos valstybės teritoriją tranzitu grįžti į kilmės šalį. Šios padėties absurdiškumą rodo pranešėjo C. Coelho pateiktas pavyzdys.
Geriausia, žinoma, būtų, kad visos valstybės narės išduotų būtinuosius leidimus gyventi šalyje ir padarytų tai laiku. Deja, šiandien taip nėra, todėl atsirado šis pasiūlymas, kuriuo siekiama išplėsti lygiavertiškumo principo taikymą: leidimą gyventi šalyje siūloma prilyginti ne tik trumpalaikei vizai, bet ir ilgalaikei D kategorijos vizai. Trečiosios šalies pilietis, turintis valstybės narės išduotą ilgalaikę D kategorijos vizą, galės vykti į kitas valstybes nares trims mėnesiams per bet kurį pusmetį tomis pačiomis sąlygomis kaip ir leidimo gyventi šalyje turėtojas. Taip būtų atkurtas pagrindinis Šengeno erdvės be vidaus sienų principas, t. y. kad asmuo gali keliauti Šengeno erdvėje trumpą trijų mėnesių laikotarpį bet kurį pusmetį, jei turi dokumentus, įrodančius, kad valstybėje narėje jis yra teisėtai.
Man buvo malonu išgirsti, kad Carlos Coelho iš pat pradžių parėmšį pasiūlymą ir kad pranešėjas kartu su Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetu bei Teisės reikalų komitetu suprato, kad reikia imtis veiksmų, kurie palengvintų trečiųjų šalių piliečių gyvenimą, nes mes norime paskatinti žmones teisėtai gyventi mūsų teritorijoje. Noriu padėkoti pranešėjui už jo konstruktyvų požiūrį į šį reikalą.
Nėra reikalo jums priminti, kad sprendimą turime rasti greitai, ypač dėl Vizų kodekso, kuris bus taikomas nuo šių metų balandžio 5 d. ir kurį priėmus bus panaikintos vadinamosios D + C kategorijos vizos, sugalvotos D kategorijas turinčių asmenų padėčiai iš dalies pataisyti. Manau, kad galutinis reglamento projekto tekstas tiko visoms frakcijoms, kadangi visos institucijos pritarkompromisiniam tekstui. Europos Parlamentui ir valstybėms narėms išreiškus rūpestį dėl kai kurių klausimų, pvz., dėl saugumo, padaryti keli pradinio teksto pakeitimai.
Štai keli pavyzdžiai: priėmus pasiūlymą, sutrumpės ilgalaikių vizų galiojimo laikas. Jos neturėtų galioti ilgiau kaip metus. Pasiūlyme nustatyta, kad po šio vienų metų vizos galiojimo laikotarpio valstybės narės privalo išduoti leidimą gyventi šalyje.
Be to, sugriežtinamas reikalavimas sistemingai tikrinti duomenis Šengeno informacinėje sistemoje (SIS). Jei valstybnarsvarsto leidimo gyventi arba D kategorijos vizos išdavimo klausimą, atsakinga institucija turėtų atlikti sistemingą paiešką Šengeno informacinėje sistemoje, kad išvengtų padėties, kai išduodant ilgalaikę vizą sistemoje yra perspėjimo signalas.
Reaguojant į nerimą dėl saugumo, susijusio su biometriniais duomenimis (standartais) - o tai, žinoma, daugeliui valstybių narių labai svarbus klausimas -reglamento projektas, kaip žinote, papildytas politine deklaracija, kurioje Komisija raginama išnagrinėti galimybę naudoti biometrines tapatybės nustatymo priemones išduodant ilgalaikes vizas ir iki 2011 m. liepos 21 d. pateikti šio tyrimo rezultatus plenariniam posėdžiui ir Tarybai. Be to, Komisija sutinka, kad į reglamento projektą dėl taikymo būtų įtrauktas įsipareigojimas pranešti.
Baigdama noriu pasakyti, kad norint rasti kompromisinį atsaką į svarbesnes Europos Parlamento iškeltas problemas, susijusias su aukšto lygio duomenų apsaugos užtikrinimu, kai SIS paskelbtas perspėjimo signalas, susitarta dėl bendro pareiškimo. Taryba ir Europos Parlamentas ragina Komisiją pateikti būtinus teisės aktų projektus, kuriais būtų pakeista atitinkama Šengeno konvencijos duomenų apsaugos nuostata, jei ir toliau būtų labai delsiama įgyvendinti SIS II, nesilaikant 2012 m. termino. Tikiu, kad padarę šiuos pakeitimus pasieksime protingą, subalansuotą sprendimą, kuris labai palengvins teisėtai mūsų šalyse gyvenančių trečiųjų šalių piliečių gyvenimą. Be to, jis labai atitiks mūsų Europos be sienų koncepciją.
Noriu dar kartą padėkoti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui, Teisės reikalų komitetui ir pranešėjui už jų labai konstruktyvų požiūrį į šį reikalą.
Cecilia Wikström
Pone pirmininke, ES bendradarbiavimas remiasi vertybėmis ir pati svarbiausia iš jų - laisvė. Šiandienos mūsų diskusijų tema yra žmonių galėjimas laisvai judėti. Manojoje ES tam apribojimų nėra. Manau, čia ir glūdi ES didybė. Visi, kurie čia gyvename, naudojamės judėjimo laisve, bet ši laisvturėtų būti prieinama ir tiems, kurie atvyksta čia gyventi ilgesnį laiką.
Pagal Šengeno konvenciją ilgalaikę vizą turintys asmenys šiuo metu neturi teisės laisvai judėti; kaip sakC. Coelho, jie gali tik gyventi vizą išdavusioje valstybėje narėje. Ir dėl to, pvz., vizituojantis profesorius iš Indijos, gyvenantis ir dirbantis mano gimtajame Upsalos mieste, Švedijoje, negali vykti į konferenciją Paryžiuje, negavęs Prancūzijos vizos, o studentas iš Kinijos negali keliauti savaitgaliui į Vokietiją aplankyti draugo, negavęs vizos ten vykti.
Tokių kliūčių laisvam judėjimui neturėtų būti ES. Dabar keičiame šią padėtį. Šio pasiūlymo tikslas - ilgą laiką valstybėje narėje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams užtikrinti laisvą judėjimą Šengeno erdvėje.
Norėčiau padėkoti C. Coelho, kuris, kaip pranešėjas, atliko puikų darbą ir atsižvelgį požiūrius, kuriuos aš Teisės reikalų komiteto vardu iškėliau savo nuomonėje, ir į kitų frakcijų paskirtų pranešėjų požiūrius. Dabar štai turime rezultatą - teigiamą pasiūlymą, kuris užtikrins ir trečiųjų šalių piliečių laisvą judėjimą ES. Reikalai pajudės, ir aš džiaugiuosi, kad gyvenu ES ir galiu dirbti jos labui.
Kinga Gál
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, džiaugiuosi galimybe patvirtinti Parlamente rezoliuciją, kuri palengvins Europos Sąjungos teritorijoje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių keliavimą, ir sveikinu kolegą C. Coelho už puikiai atliktą darbą sprendžiant šį klausimą Parlamente. Aptariamas pasiūlymas akivaizdžiai palengvina trečiųjų šalių piliečių, turinčių valstybės narės išduotą ilgalaikę D kategorijos vizą, keliones. Šis sprendimas skirtas tiems atvejams, kai dėl vienos ar kitos priežasties kai kurios valstybės narės negali arba nenori laiku išduoti jų teritorijoje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams leidimo gyventi šalyje. Taip sakant, jos tinkamai netaiko Šengeno reglamentų bendrųjų nuostatų. Džiaugiuosi, kad galime žengti žingsnį pirmyn spręsdami šį klausimą.
Mūsų tikslas - elgtis taip, kad į Europos Sąjungą atvykę trečiųjų šalių piliečiai nesijaustų įžengę į neįveikiamą tvirtovę. Šiems tikslams turėtų būti pasitelktas bendras sienų valdymas ir bendra vizų politika. Aš, kaip Parlamento narys iš Vengrijos, primygtinai reikalauju, kad Europos Sąjungos sienos būtų pralaidžios sąžiningai keliaujantiems asmenims. Neturėtų būti ribojamas abiejose sienos pusėse gyvenančių piliečių bendravimas. ES kaimyninių trečiųjų šalių piliečiai, įskaitant Vengrijos mažumos narius, suinteresuoti galimybe teisėtai gyventi Europos Sąjungos teritorijoje ir dėl to nepatirti biurokratinės arba administracinės naštos. Tam Bendrijos ir valstybių narių lygmeniu reikia priimti atitinkamus teisės aktus, kurie ne prieštarautų vieni kitiems, o veikiau sustiprintų vieni kitų tikslus.
Tikiuosi, kad naujieji Bendrijos teisės aktai neliks skambi idėja, kad jie bus praktinpagalba, ypač jauniems žmonėms, studentams, norintiems studijuoti valstybėse narėse. Daugiausia naudos šis reglamentas turėtų atnešti būtent jiems. Šiuo atžvilgiu galiu tik pritarti tam, kad Komisija ne vėliau kaip iki 2012 m. balandžio mėn. turėtų pateikti ataskaitą apie šio reglamento įgyvendinimo užtikrinimą, o prireikus ir pasiūlymą dėl reglamento pakeitimo, kad tikslai būtų pasiekti.
Vilija Blinkevičiūtė
S&D frakcijos vardu. -Sveikinu pranešėją C. Coelho už šio pranešimo parengimą ir taip pat pritariu, kad svarbu kuo greičiau užtikrinti trečiųjų šalių piliečiams, su ilgalaike viza teisėtai esantiems valstybėje narėje, laisvą judėjimą Šengeno erdvėje. Remiantis dabartine valstybių narių praktika, trečiųjų šalių piliečiams ilgalaikės vizos pakeitimas leidimu gyventi dėl įvairių priežasčių užtrunka ganėtinai ilgai. Galėčiau pasiremti ne vienu pavyzdžiu iš Europos Sąjungos šalių, taip pat ir iš savo šalies, Lietuvos, kai, pavyzdžiui, D vizą gavęs tolimųjų pervežimų vairuotojas negali vykdyti savo tiesioginių funkcijų. Dabar susiklosčiusi praktika šioje srityje pažeidžia trečiųjų šalių piliečių, atvykusių į Europos Sąjungą dirbti ar mokytis, teisėtus lūkesčius. Taip pat valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių supaprastinti vizų išdavimo tvarką. Ilgalaikviza turėtų turėti tokį patį poveikį asmenų judėjimui Šengeno erdvėje be vidaus sienų kaip ir leidimas gyventi. Svarbiausia čia yra ne laiko trukmė, kada D kategorijos vizos turėtojas gali vykti į kitą valstybę narę, o pati galimybgeriau tenkinti savo poreikius Šengeno erdvėje. Todėl pritariu siūlymui, kad trečiosios šalies pilietis, turintis valstybės narės išduotą ilgalaikę vizą, galėtų vykti į kitą valstybę narę 3 mėnesiams per bet kurį 6 mėnesių laikotarpį tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir leidimo gyventi turėtojas. Tuo pačiu metu labai svarbu užtikrinti, kad supaprastintas trečiųjų šalių piliečių judėjimas Šengeno erdvėje nesukeltų papildomos grėsmės valstybių narių saugumui. Taigi raginu nedelsiant priimti šį iš dalies pakeistą reglamentą.
Nathalie Griesbeck
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, šioje sunkumų jūroje etapai įgauna formą. Taip yra ir su šiuo tekstu, kurį ką tik labai gerai išaiškino visi mano kolegos ir kuris susijęs su visais teisėtai, pabrėžčiau, Europoje gyvenančiais trečiųjų šalių piliečiais.
Iš tikrųjų jau pats laikas patvirtinti šį tekstą, pats laikas nustatyti ES laisvą trečiųjų šalių piliečių judėjimą, ir aš džiaugiuosi, kad atėjo momentas, kai Europos laisves papildome dar viena laisve srityje, kurią norime padaryti saugesne..
Tai ir akivaizdus faktas, ir žingsnis pirmyn. Akivaizdus faktas, kaip minėjo kalbėjusieji, nes dėl šio teksto esminių prieštaravimų nekyla, o keli pakeitimai rodo, kad mes visi norime sukurti tokią Europą, kur nvienas žmogus nebūtų įstrigęs kurioje nors valstybėje narėje, neturėdamas galimybės patyrinėti likusią Europos teritoriją. O didelis žingsnis pirmyn dėl to, kad trečiųjų šalių piliečiai, studentai, tyrėjai ar kiti ES gyvenantys asmenys įgyja teises.
Baigdama noriu pasakyti, kad tai neabejotinai paskatins ne Europoje gyvenančius žmones laikyti Europą viena teritorija, vieninga Europa, bendra teritorija ir tai padės Europos kultūrai ir jos tapatybei integruotis pasaulyje.
Rui Tavares
Pone pirmininke, pirmiausia noriu padėkoti pranešėjui C. Coelho; kaip ir kiti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto paskirti pranešėjai, remiu jo pasiūlymą.
Jau turėjau progos čia pasakyti, kad C. Coelho gerai padirbėjo gindamas laisvo judėjimo Europos Sąjungoje principą, piliečių, nesvarbu, Europos ar užsienio, teises ir pačią Europos demokratiją. Kalbama ne tik apie savus piliečius, bet ir apie pasitikėjimą tūkstančiais ar net milijonais trečiųjų šalių piliečių, pervažiuojančių Europos teritoriją, gyvenančių joje, atvykusių į ją trumpam ar ilgam gyventi arba dirbti.
Padedamas frakcijų paskirtų pranešėjų, C. Coelho dirbo puikioje bendradarbiavimo ir noro teikti informaciją aplinkoje. Svarbiausia, jis viską padarlaiku, o laikas šiuo atveju yra pagrindinis dalykas, nes šis reikalas susijęs su žmonių gyvenimais.
Kaip ir iki manęs kalbėjusieji, galėčiau pateikti pavyzdžių, kai studentai, tyrėjai ir mokslininkai, atvykę į Europą pripažinus jų darbo kokybę, po to negali peržengti mūsų sienų, kurios iš tikrųjų labai uždaros kai kuriems kitų žemynų gyventojams. Tyrėjas iš Portugalijos gali per dvi valandas patekti į Ispaniją per kitos valstybės narės sieną; bet pasitaiko atvejų, kai tai neįmanoma, jei asmuo turi vizą, suteikiančią jam teisę dvejus metus studijuoti siekiant magistro laipsnio, bet neleidžiančią išvykti iš šalies į kitą valstybę narę, kad joje galėtų pasidalyti savo darbo patirtimi ar atlikti mokslinį tyrimą.
Mums ir patiems yra pasitaikę atvejų, kai, pvz., norėjome ką nors pakviesti dalyvauti diskusijose Briuselyje.
Turėtume pažymėti, kad tai ne tik nereikalinga ir neteisinga našta trečiosios šalies piliečiams, tai -praradimas tiems iš mūsų, kurie pasikliovjų indėliu. Tai žala mūsų konkurencingumui, jei palyginsime, pvz., šios kategorijos užsienio piliečių judumą Jungtinėse Valstijose ar Kinijoje, Indijoje, Brazilijoje ir jų judumą Europos Sąjungoje, kuriam esama kliūčių. Tai nuostoliai, susiję su mūsų darbo jėga, mūsų mokslo bendruomene; turėtume pripažinti, kad didesnis judumas labai svarbus krizės laikotarpiais, pvz., dabar, ir mes prarandame žinių visuomenę.
Todėl laikas Tarybai įgyvendinti šiuos pasiūlymus, kol balandžio mėn. įsigalios Vizų kodeksas ir atsiras dar daugiau nereikalingų kliūčių minėtų asmenų judumui. Tad man belieka mūsų frakcijos vardu pasakyti, kad palaikome minėto pranešėjo pasiūlymą ir balsuosime už jį.
Gerard Batten
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pranešime siūloma, kad valstybės narės trečiųjų šalių piliečiams išduotų 12 mėn. galiojančias ilgalaikes vizas, kurias pripažintų kitos Šengeno grupės valstybės.
Didžioji Britanija nėra Šengeno grupės narė, taigi, atrodo, šis pasiūlymas neturės jai tiesioginio poveikio. Tačiau, priėmus šiuos pasiūlymus, ES nepriklausančių šalių piliečiai, atvykę į vieną valstybę narę, galės laisvai keliauti į kitas ES valstybes.
Didžioji Britanija susiduria su didžiule neteisėtos imigracijos problema. Didžiojoje Britanijoje yra ne mažiau kaip 1 mln. imigrantų. Pagal minėtus pasiūlymus žmonės, ketinantys neteisėtai migruoti į Didžiąją Britaniją, gali visiškai teisėtai atvykti į kitą ES valstybę, gauti ilgalaikę vizą, su kuria nuvykę, pvz., į Prancūziją, gali neteisėtai patekti į Didžiąją Britaniją.
Todėl JK nepriklausomybės partijos nariai Parlamente balsuos prieš šį pasiūlymą, kad apgintų mūsų sienas nuo tolesnės neteisėtos imigracijos.
Frank Vanhecke
(NL) Pone pirmininke, šiame pranešime pateiktas iš tikrųjų labai keistas pavyzdys, dėl kurio mes turėtume visiškai sušvelninti taisykles: užsienio studentui buvo išduota viza studijuoti Belgijoje, o priėmus naują susitarimą jis jau gali ieškoti informacijos Olandijos bibliotekoje, o po to keliauti į Barseloną. Kaip jam gerai!
Tačiau kalba, žinoma, ne apie tai. Praktiškai Šengeno ir Europos vizų politika apskritai nėra tas pats, kas studentų laisvkeliauti. Vizų politika reiškia visišką mūsų sienų sugriovimą, duodant valią organizuotam nusikalstamumui ir neteisėtai imigracijai ir nepaliekant sandarių išorės sienų, (kurios, kaip buvo manoma, yra visos sistemos kertinis akmuo), kad šiuos reiškinius būtų galima kontroliuoti. Vienas tiesioginių Šengeno rezultatų, pvz., yra tai, kad galybneteisėtų imigrantų iš Ispanijos gali laisvai vykti į kitas valstybes nares.
Mano nuomone, šis Parlamentas verčiau pamąstytų apie tokių sprendimų poveikį paprastiems europiečiams nei apie užsienio studentų kasdienius praktinius rūpesčius.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Pone pirmininke, iš pradžių norėčiau pasveikinti C. Coelho, atlikusį puikų darbą, ypač padėjusį Tarybai, Komisijai ir įvairioms Parlamento frakcijoms pasiekti aukšto lygio susitarimą. Manau, jo pastangomis ir čia nebus didelių nesutarimų.
Europos Sąjunga sudaro didžiausią laisvės erdvę, kokia tik kada nors yra buvusi. Turime pašalinti visas kliūtis, trukdančias Europos piliečiams arba valstybėje narėje teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams laisvai judėti. Turime padaryti galą absurdiškoms situacijoms, į kurias taip dažnai patenka ilgalaikes D kategorijos vizas turintys asmenys.
Ilgalaikviza, kaip žinote, suteikia jos turėtojui teisę gyventi vizą išdavusioje valstybėje narėje. Tačiau šias vizas turintys asmenys negali laisvai keliauti po Europos Sąjungą, išskyrus tą valstybę narę, kuri išdavvizą. Paradoksalu, bet gana dažnai pasitaiko atvejų, panašių į minėtuosius. Ir aš pateiksiu vieną pavyzdį: Lisabonos studentas, rašantis daktaro disertaciją Amerikos istorijos tematika, neturi galimybės pasiieškoti informacijos bendrajame Vest Indijos archyve, esančiame Sevilijoje, kuri lėktuvu pasiekiama per valandą.
Pagaliau pasiūlymo tikslas - kad ilgalaikės vizos suteiktų tokias pat teises, kokias suteikia leidimas gyventi šalyje. Ponios ir ponai, turime patobulinti judumo principą: judumo, kuris padeda siekti darbo, mokslo ir akademinių tikslų.
Atsižvelgiant į tai, ką matau, gal to visai ir nereikėtų, bet baigdamas vis dėlto paraginsiu visus paremti C. Coelho pranešimą; ne tik dėl to, kad jis itin geros kokybės, bet ir dėl to, kad garantuoja didelę erdvę laisvam judėjimui, kurį mes giname. Pritariu ir C. Coelho pasiūlytam tvarkaraščiui.
Iliana Malinova Iotova
(FR) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui C. Coelho už atliktą darbą ir pagirti Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimą sujungiant du pranešimus; manau, pirmasis svarstymas turėtų būti ir paskutinis svarstymas.
Labai svarbu, kad pranešimas būtų patvirtintas iki 2010 m. balandžio mėn., kad juos būtų galima įgyvendinti tuo pačiu metu kaip ir Vizų kodeksą. Ypač svarbu tai, kad visi Europos Sąjungos gyventojai galėtų keliauti po visas valstybes nares. Taip mes galime išspręsti dvi susijusias problemas: D + C kategorijos vizų taikymo ir leidimo gyventi šalyje taisyklių.
Dėl šio pranešimo visi ilgalaikes vizas turintys trečiųjų šalių piliečiai turės teisę šešis mėnesius per metus keliauti į bet kurią Europos šalį. Išduodant vizas visiems suinteresuotiesiems asmenims turėtų būti suteikta reikalinga informacija, ypač jiems turi būti pranešta, kad ši viza, baigiantis jos vienų metų galiojimo laikui, automatiškai taps leidimu gyventi šalyje.
Pagaliau svarbu pabrėžti, kad saugumo sumetimais kiekvienas D kategorijos vizos prašantis asmuo bus patikrintas, bet jį nebūtina įregistruoti SIS sistemoje. Susitariančioji šalis turi tinkamai atsižvelgti į informaciją, kurią į SIS jau įtraukkita susitariančioji šalis.
Be to, jei baigiantis 2012 m. SIS II nebus pradėta įgyvendinti, primygtinai siūlome Komisijai ir Tarybai pateikti būtinus teisės aktus, kurie užtikrintų tokį pat duomenų apsaugos lygį, kurį suteikia SIS II.
Mario Borghezio
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, šiais pasiūlymais siekiama, kad trečiųjų šalių piliečiai, teisėtai gyvenantys valstybėje narėje, galėtų laisviau vykti į Šengeno erdvę pagal ilgalaikę D kategorijos vizą.
Iš esmės norima išplėsti dabartinį lygiavertiškumo principą - ir tai mums kelia nerimą, - o tai reiškia, kad leidimas gyventi šalyje būtų tolygus ne tik trumpalaikei C kategorijos vizai, bet ir ilgalaikei D kategorijos vizai. Taip ilgalaikės vizos ir leidimo gyventi šalyje poveikis Šengeno erdvėje bus toks pat. Kitaip tariant, šiuo pasiūlymu norima kiekvienam, kuris turi dokumentą, įrodantį, kad jis teisėtai gyvena valstybėje narėje, suteikti teisę laisvai judėti Šengeno erdvėje trumpą laikotarpį, ne ilgiau kaip tris mėnesius per bet kurį pusmetį.
Komisijai ir Tarybai norėčiau pasakyti, kad toks laisvas asmenų judėjimas gali sukelti problemų. Jau dabar gana sunku atlikti patikrinimus vienoje valstybėje narėje; saugokimės pavojų, su kuriais susidursime staiga įgyvendinę šį principą.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, prieš kelis mėnesius šioje salėje ne tik tvyrojo Kalėdų švenčių nuotaika - dauguma susirinkusiųjų džiaugėsi, kad daugeliui Europos valstybių palengvintas vizų gavimas.
Taigi kokia tikrovė? 2009 m. gruodžio mėn. panaikinus vizas Juodkalnijos, Makedonijos ir Serbijos piliečiams, pasipylturistai iš Balkanų, keliaujantys per Austriją į Vidurio Europą ir net į Skandinaviją. Tikras tautų kraustymasis! (Makedonijos) Vidaus reikalų ministerijos duomenimis, vos per kelias savaites šia nauja judėjimo laisve pasinaudojo maždaug 150 000 makedonų. Du trečdaliai jų negrįžo. Iš daugelio kaimų, ypač albanų ir makedonų, kasdien į Vidurio ar Vakarų Europą išvyksta du autobusai žmonių, turinčių turistines vizas, kurios tikrai nesuteikia teisės įsidarbinti. Taigi po 90 dienų šie žmonės nueina į pogrindį ir tariami turistai vėl atsiduria pigios darbo jėgos rinkoje ir gauna dempingo paveiktus atlyginimus. Toks tatai skirtumas tarp tikrosios padėties ir Europos Parlamento nepasiekiamos svajonės.
Padarinius patirs mūsų tėvynainiai. Jiems teks kentėti dėl šioje salėje priimtų sprendimų. Jiems teks taikstytis su vos ne vos valdoma neteisėta imigracija, neteisėtumu ir susijusiu nelegaliu darbu.
Simon Busuttil
(MT) Ir aš norėčiau pasveikinti Parlamento kolegą Carlosą Coelho ir padėkoti už jo pranešimą, kuriame siūloma trečiųjų šalių piliečiams suteikti galimybę laisviau judėti Europos laisvojoje zonoje. Tačiau, pone pirmininke, privalau atkreipti dėmesį į šių diskusijų paradoksą: mes suteikiame daugiau teisių trečiųjų šalių piliečiams, o Europos Sąjunga ir jos piliečiai šiuo metu susiduria su rimtomis problemomis, kai nori nuvykti į kitas šalis, pvz., Libiją. Taip yra dėl užsitęsusio Šveicarijos ir Libijos ginčo, kuris lėmė, kad Libija trukdo į ją atvykti ne tik Šveicarijos, bet ir visos Europos Sąjungos piliečiams. Taigi, kol mes suteikiame daugiau teisių trečiųjų šalių piliečiams, mūsų pačių piliečiai gauna mažiau teisių keliauti į trečiąsias šalis, pvz., Libiją. Kokie to padariniai? Jie labai rimti. Darbininkai neturi galimybės nuvykti į Libiją ir joje dirbti, Libijoje investavusioms bendrovėms trukdoma siųsti savo darbininkus, nors kiti darbininkai šiuo metu yra Libijoje ir ten turi likti, kol juos pakeisiantiems asmenims bus leista įvažiuoti. Tokia padėtis nesaugi, ir aš prašau Komisijos narės C. Malmström skubiai įsikišti į šį reikalą. Suprantu, kad tai dviejų šalių, kurios netgi nėra Europos Sąjungos valstybės narės, diplomatinis reikalas, bet jis daro rimtą poveikį Europos Sąjungos piliečiams, kurių interesai susiję su vykimu į Libiją užsidirbti gyvenimui.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Mano kolegos C. Coelho pranešimas ir reglamento projektas susiję su laisvu asmenų judėjimu - pagrindiniu Europos Sąjungos demokratijos elementu, todėl nepriimtina, kad asmenys, turintys vienoje valstybėje narėje galiojančias ilgalaikes vizas, negali keliauti po visą Europos Sąjungą.
Yra kelios priežastys pirmiau minėtoms iniciatyvoms palaikyti. Pirmoji - pagrindinių žmogaus teisių, kurios, be abejo, apima ir laisvą asmenų judėjimą, gerbimas ir jų laikymasis. Jei valstybnarįteisina trečiosios šalies piliečio buvimą joje, nėra priežasties, dėl kurios tas asmuo negalėtų laisvai judėti Šengeno erdvėje. Savaime suprantama, turėtų būti smulkiai nustatyta, ką daryti, kad saugumo Šengeno erdvėje lygis nesumažėtų.
Čia buvo kalbama apie studentus ir mokslininkus, kurie negalėjo vykti į kitą valstybę narę. Prie šios grupės norėčiau priskirti ir verslininkus, nes jei jiems to neleisime, sumažės Europos Sąjungos konkurencingumas. Todėl manau, kad šis pasiūlymas bus palaikytas, ir sveikinu pranešėją.
Piotr Borys
(PL) Pone pirmininke, labai dėkoju C. Coelho. Mano nuomonįtraukta į reglamentą. Be to, turėjau galimybę pats dirbti rengiant šį reglamentą. Norėčiau pasakyti, kad C. Coelho pranešimas ne tik būtinas ir svarbus, bet kartu ir simbolinis. Atstovaudamas vienai iš naujųjų valstybių narių, šiandien didžiuodamasis galiu pasakyti, kad mes galime pakeisti taisykles, kurios leidžia laisvai judėti Šengeno erdvėje, kai dar visai neseniai kai kurios iš dabartinių Europos Sąjungos valstybių susidurdavo su sunkumais šioje srityje. Manau, simbolinšių pokyčių esmšiandien nepervertinama, ir tikiuosi, kad šioje salėje pasiektas bendras sutarimas mus visiems atneš sėkmę.
Antra, norėčiau pasakyti, kad D + C kategorijos vizų panaikinimas ir tai, kad valstybės narės negali išduoti leidimų gyventi šalyje, verčia mus imtis labai skubių veiksmų. Pateiksiu tik kelis pavyzdžius, susijusius su tuo, apie ką šiandien kalbėjome šioje salėje. Du Ukrainos studentai, praėjusiais metais vykę iš Vroclavo į Berlyną, buvo sulaikyti prie sienos iš esmės dėl to, kad nežinojo taisyklių; o jaunuoliai tik norėjo pasinaudoti mūsų intelektiniais ištekliais. Manau, šios dienos balsavimas mums bus labai svarbus.
Norėčiau tik atkreipti dėmesį į dar vieną klausimą - saugumą. Šiandien mums reikalinga gera keitimosi Šengeno erdvėje surinkta informacija sistema. Mes būtinai turėtume dirbti su antrosios kartos Šengeno informacine sistema ir Vizų informacine sistema, o svarbiausia - rengti daugiau apžvalgų ir ataskaitų. Norėčiau kreiptis į ponią C. Malmström labai prašydamas užtikrinti, kad saugumo politiką valstybės narės tarpusavyje derintų taip pat gerai, kaip iki šiol, ir dar kartą norėčiau nuoširdžiai padėkoti C. Coelho už puikų pranešimą.
Kinga Göncz
(HU) Pone pirmininke, norėčiau pasakyti, kad visiškai pritariu pranešėjui ir palaikau jį ir Komisijos narę C. Malmström ieškant šio klausimo sprendimo, kuris derėtų su teisės normomis, kuriuo būtų gerbiamos žmogaus teisės, duomenų apsauga ir, žinoma, kuris padidintų saugumą. Buvo išsakyta nemažai nuogąstavimų. Norėčiau atkreipti dėmesį į kelis klausimus. Kad šis reglamentas veiktų, visų pirma turime išnagrinėti ir daugiau sužinoti apie kiekvienos valstybės narės vizų ir leidimų gyventi šalyje išdavimo procedūras. Žinome, kad kai kurios valstybės narės geba laiku išduoti leidimus gyventi šalyje. Ši geroji patirtis mums gali daug reikšti. Valstybių narių praktines procedūras turime koordinuoti, kad padidintume pasitikėjimą. Visos valstybės narės turėtų naudotis SIS sistema - žinome, kad ne visos šiandien tai daro - o SIS II ir VIS sistemų įdiegimas - ypač skubūs mūsų uždaviniai, nes šios sistemos ilgainiui suteiks garantijų. Europai iš tikrųjų svarbu, kad joje gyvenantys trečiųjų šalių piliečiai - studentai, verslininkai, tyrinėtojai - galėtų laisvai judėti.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau pradėti padėka C. Coelho už jo puikų darbą rengiant šį pranešimą ir konstatuoti: Šengeno teisynas pirmiausia reiškia laisvą judėjimą visoje Šengeno erdvėje. Todėl per šias diskusijas turime padaryti pirmąją esminę ir paprastą išvadą: gyvybiškai svarbu pagreitinti šio reglamento priėmimą. Studento atvejis rodo, kad kiekvienam ilgalaikę vizą turinčiam asmeniui turėtų būti suteikta teislaisvai judėti.
Kyla klausimas - ir tai norėčiau pabrėžti, - ar bus sudarytos (nors ir netiesiogiai) palankesnės sąlygos imigracijai, jei išliks saugumo problemų ir jei savo teisę įgyvendinantis asmuo tuo pačiu metu neturės galimybės judėti. Valstybės narės turi į tai atkreipti dėmesį.
Aišku, kad kiekviena valstybnarturės būti labai atidi išduodama vizas. Kaip minėta pranešime, šiame etape esama labai svarbaus, netgi lemiamo veiksnio: prieš išduodant ilgalaikę vizą duomenys tikrinami Šengeno informacinėje sistemoje. Taigi mes ne tik užtikriname Šengeno teisyno taikymą, bet ir stipriname saugumą.
Turėtume būti teigiamai nusiteikę dėl perspektyvos būtinai įdiegti SIS II sistemą. Ir galiausiai mes kartu su valstybėmis narėmis ir jų tarnybomis turime ne tik palengvinti Šengeno teisyno taikymą, bet kartu sustiprinti saugumą. To būtinai reikia kiekvienai valstybei narei, mums visiems ir Šengeno teisynui.
(Plojimai)
Tanja Fajon
(SL) Laisvas judėjimas ir vidaus sienų panaikinimas yra du svarbiausi Europos integracijos veiksniai. Turime palengvinti valstybėje narėje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių judėjimą Šengeno erdvėje. Nepriimtina tai, kad dėl biurokratinių kliūčių gali būti ribojamas studentų, tyrėjų ir bendrovių judėjimas Europoje.
Turėtume kuo greičiau užtikrinti ir laisvą Bosnijos ir Hercegovinos, Albanijos ir Kosovo gyventojų judėjimą; paradoksalu, bet šiandien jie turi mažiau teisių laisvai keliauti nei turėjo prieš kelerius metus. Atrodo, kad sąlygos tam jau pribrendo, ir mūsų nesuklaidins duomenys apie masinę neteisėtą imigraciją.
Vakarų Balkanų šalys jau per ilgai atskirtos dėl vizų režimo. Joms reikia stiprinti ryšius su Europos Sąjungos piliečiais, bet šie negali to daryti, nes jų prašymai gauti vizas dažniau atmetami nei patenkinami. Nerizikuokime dar labiau didindami izoliaciją ir diskriminaciją, ypač jaunų žmonių, kurie gali taip niekad ir neturėti galimybės atrasti Europos Sąjungą. Todėl negaiškime laiko, jei tik Bosnija ir Hercegovina ar Albanija atitinka vizų išdavimo liberalizavimo kriterijus.
Bet kuris mūsų veiksmas, palengvinantis judėjimą Šengeno erdvėje, bus žingsnis į priekį, naudingas Europos Sąjungai.
Zbigniew Ziobro
(PL) Pone pirmininke, aptariamas pasiūlymas susijęs su vienu pagrindinių Europos Sąjungos veikimo principų - vidaus sienų panaikinimu ir laisvu asmenų judėjimu. Dėl šios priežasties jam turi būti skiriamas ypatingas dėmesys. Nesuprantama ir todėl neleistina, kad ilgalaikes vizas turintys asmenys turėtų mažesnę judėjimo Šengeno erdvėje laisvę nei trumpalaikių vizų turėtojai. Todėl pritariu Europos Komisijos pasiūlymui, tačiau manau, kad turėtume pataisyti pasiūlymą užtikrinti saugumą. Taigi palaikau Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą, kad, įgyvendinant Šengeno informacinę sistemą, valstybės narės turėtų teikti vienos kitoms informaciją apie nepageidaujamus asmenis. Be to, Europos Komisija turėtų pateikti ataskaitą apie reglamento taikymą ne vėliau kaip iki 2012 m. balandžio 5 d. Parengti pasiūlymai nusipelno rimto svarstymo, o dažnai ir paramos.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Pone pirmininke, ne tik trečiųjų šalių piliečiai norėtų laisviau keliauti Šengeno erdvėje - to laukiame ir mes, Europos Sąjungos gyventojai. Paradoksalu, kad trumpalaikės vizos turėtojas šiandien gali laisviau judėti už tą, kuris turi ilgalaikę vizą, o asmuo iš trečiosios šalies, turintis teisėtą leidimą ilgą laiką gyventi šalyje, pvz., Lenkijoje, negali vykti į Vokietiją ar Prancūziją. Laisvai judėti turėtų būti leidžiama ne tik Europos Sąjungos gyventojams. Trečiųjų šalių tyrėjams, studentams, moksleiviams, verslininkams taip pat turėtų būti suteikta galimyblaisvai judėti, lankyti draugus, susipažinti su kitų šalių tradicijomis ir kultūra. Jie bus geri Europos Sąjungos idėjos ambasadoriai, o mes, Europos Sąjungos gyventojai, žengsime žingsnį įgyvendinant Europos Sąjungos be sienų idėją.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, akivaizdu, kad Šengeno šalių vizų sistema tokia sudėtinga, kad konsulato darbuotojai jau nebežino, ką daro, ir su vizomis sąžiningai keliaujantiems žmonės leidžia patekti į vizų pinkles. Tai, kad konsulinio skyriaus personalas nežino, kad yra C ir D kategorijų vizos, atrodo keistai. Visiškas aplaidumas, jei kažkas nepasinaudoja Šengeno informacine sistema, taip sau palengvindamas darbą. Aišku, dėl to kils daugybnereikalingų problemų prie išorės sienų, tad šią padėtį reikia skubiai keisti. Šiomis aplinkybėmis nelabai prasminga svarstyti nacionalinius su vizomis susijusių perspėjimų sąrašus, nesi ES perspėjimo sistema ir ES perspėjimo reglamentai netgi nėra nuosekliai taikomi.
Liberalizavus vizų režimą Balkanų šalims, daugėja iš tų šalių gaunamų prieglobsčio prašymų. Tai ypač svarbu dabar, kai, sušvelninus vizų išdavimo Balkanų šalių piliečiams taisykles, kilo reali imigrantų srauto grėsm- per septynias savaites beveik 150 000 žmonių iš Makedonijos pasinaudojo galimybe laisvai keliauti ir, remiantis apskaičiavimais, beveik du trečdaliai šių žmonių greičiausiai negrįš atgal, todėl reikia pagerinti vizų išdavimo tvarkos užtikrinimą.
Krisztina Morvai
(HU) Mūsų, Parlamento narių iš Vengrijos, padėtis, kai turime balsuoti ir nuspęsti, ar suteikti trečiųjų šalių piliečiams galimybę laisviau judėti Europos Sąjungoje, ar, priešingai, tam sukliudyti, yra ypatinga. Dėl Trianono tragedijos Vengrija prarado didelę teritorijos dalį; daug mūsų tėvynainių gyvena už šiandienės Vengrijos, taigi ir už dabartinės Europos Sąjungos, ribų - buvusiojoje Jugoslavijoje ir Ukrainoje. Mūsų tėvynainiai iš atkirstosios šalies dalies atsiduria žeminančioje padėtyje, kai studijuodami arba dirbdami mokslinių tyrimų ar kitose srityse Vengrijoje negali išvykti iš jos teritorijos. Tokia padėtis ypač apgailėtina ir netoleruotina, tad reikia imtis veiksmų jai pakeisti. Ir būtent dėl to mes, iš Vengrijos kilę ir jai sentimentų turintys Parlamento nariai, balsuosime už šį pasiūlymą, kad tokia absurdiška padėtis pasibaigtų.
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, šis pasiūlymas pagrįstas prielaida, kad visi į ES iš trečiųjų šalių atvykstantys asmenys yra sąžiningi, ir jei jie sako, kad atvyksta čia mokytis, tai taip ir yra. Europos Sąjungoje daug fiktyvių koledžų, bet ir tikrų koledžų sąrašuose yra studentų, kurie niekada nepasirodo auditorijose. Jei jiems bus leista lengviau patekti į kitas valstybes, bus daug sunkiau patikrinti jų statuso tikrumą ir apgyvendinti juos, kai šis statusas nepasitvirtins.
Nors JK nėra Šengeno erdvėje, ES turi sėkmingą neteisėtų imigrantų reguliavimo patirtį. Šiandienis ilgalaikės vizos ar leidimo gyventi turėtojas ryt gali būti neteisėtas imigrantas, o poryt - ES pilietis, turintis visišką judėjimo laisvę.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, buvo iškelti du klausimai, nelabai susiję su šiuo reikalu, bet aš vis dėlto norėčiau pasinaudoti proga ir pakalbėti apie juos abu.
S. Busuttil iškėlLibijos klausimą. Galiu jį patikinti, kad šis klausimas labai sudėtingas, bet mes aktyviai įsitraukėme į dialogą su Libija, Šveicarija, valstybėmis narėmis, kad išspręstume šią painią problemą, kol ji dar labiau neišsiplėtė. Taigi tikiuosi, kad netrukus galėsiu pranešti jums, kaip mums sekasi tai daryti.
T. Fajon norėčiau pasakyti, kad Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos padėtis yra atskiras klausimas, ir būtent dabar mes baigiame savo misiją ten, o jos tikslas - įvertinti, kaip šios abi šalys atitinka kriterijus. Komisija labai greitai, pasitarusi su valstybėmis narėmis ir ekspertais, parengs apie tai ataskaitą, kuri bus įvertinta kartu su nariais, prieš mums įrašant į darbotvarkę galimą pasiūlymą.
Dėl šio pasiūlymo Parlamento narius ir pranešėją galiu patikinti, kad Komisija labai atsidavusi šiam darbui; mes darome viską, kas tik įmanoma, kad reglamentas būtų įgyvendintas. Gali atrodyti, kad tai techninproblema, bet iš tikrųjų taip nėra. Ji susijusi su pavieniais piliečiais, ir mes norime padrąsinti žmones - studentus, tyrėjus, ekspertus ar mokslininkus - atvykti čia teisėtai, turint visus sutvarkytus dokumentus. Tai gerai ir jiems, ir mums. Be to, tai atitinka Europos Sąjungos idėją turėti teritoriją be išorės sienų. Todėl neturėtume apsunkinti šių žmonių gyvenimo.
Manau, priimdami šį pasiūlymą pasieksime pusiausvyrą. Sugebėjome deramai atsižvelgti į saugumą ir dėl to galime save pasveikinti. Europos Sąjunga - visos trys jos institucijos - deda visas pastangas, kad rastų konkretų, jos piliečiams naudingą sprendimą.
Taigi labai jums dėkoju už darbą, pone C. Coelho, jums dėkoju už geras diskusijas šiame posėdyje.
Carlos Coelho
Pone pirmininke, keturios baigiamosios pastabos. Visų pirma labai gaila, kad Tarybos kėdšiose diskusijose tuščia. Antra, norėčiau padėkoti Komisijos narei C. Malmström už taiklias pastabas ir paprašyti jos, kartu ir Tarybos, užtikrinti, kad šis reglamentas įsigaliotų iki balandžio 5 d. Priešingu atveju atsiras įstatymų spragų, o tai turės padarinių konkretiems žmonėms.
Trečia, apgailėtina, kad šiose diskusijose dalyvavę ir saugumo klausimą iškėlę Parlamento nariai nesugebėjo įžvelgti patobulinimų, kuriuos Parlamentas įdiegšiuo reglamentu, visų pirma turima omenyje pareiga iš anksto ieškoti informacijos Šengeno informacinėje sistemoje.
Kaip minėjau savo pirmajame pareiškime, tikiu, kad Parlamentas gerai atliko savo užduotį, nes parėmir laisvą judėjimą, ir saugumą. Nematyti to - vadinasi žiūrėti į tai tik vienpusiškai ir neaprėpti viso vaizdo.
Ir galiausiai, pone pirmininke, noriu padėkoti visiems, kurie dirbo kartu siekiant šio tikslo, būtent tiems, kurie padėjo mums pasiekti susitarimą per pirmąjį svarstymą, ypač Komisijai ir Tarybai, visoms Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Teisingumo komiteto frakcijoms, prisidėjusioms prie to, kad šis platus susitarimas taptų įmanomas. Mano nuomone, toks bendras sprendimų ieškojimo būdas yra pati geriausia mūsų darbo forma.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Netrukus vyks balsavimas.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Petru Constantin Luhan  
Remiu šiame pranešime išreikštas pastangas judėjimo laisvę suteikti ne tik ilgalaikes vizas turintiems asmenims, bet ir leidimų bei trumpalaikių vizų turėtojams. Šiuo metu galiojantys susitarimai kelia daug nepatogumų trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyvena vienoje iš valstybių narių ir dėl įvairių priežasčių nori keliauti po Europos Sąjungą. Skiriasi valstybių narių taisyklės dėl vizų išdavimo terminų, jų suteikimo būdo ir kriterijų. Pastebėta, kad tikrovėje vizų prašytojai, kurių prašymai atmesti vienoje valstybėje, bando laimę kitose valstybėse narėse. Tai rodo, kad išduodamos vizas ir leidimus gyventi šalyje vienos valstybės yra reiklesnės, o kitos ne tokios griežtos. Tam, kad išvengtume prašymų išduoti vizas antplūdžio valstybėse, kurių vizų išdavimo politika liberalesnė, siūlau visose valstybėse narėse suvienodinti patikrinimus ir vizų prašymų patvirtinimo būdą. Ši tvarka leistų užtikrinti vienodą požiūrį į visus prašymus ir taip pašalinti bet kokį "vartų" į Šengeno erdvę atsiradimo pavojų.
