Paaiškinimai dėl balsavimo (tęsinys)
- Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo:
Krisztina Morvai
(HU) Europos ombudsmeno pranešime neaptariama patirtis, su kuria Vengrijoje susidūriau kaip žmogaus teisių srityje dirbanti teisininkė. Jame neminima, kad 2006 m. rudenį Vyriausybės nurodymu policija sužeidė, įkalino ir iškėlfiktyvias baudžiamąsias bylas keliems šimtams taikių pėsčiųjų ir demonstracijos dalyvių, mininčių ypatingą įvykį. ES nieko nedarė. Jame taip pat neužsimenama apie tai, kad nuo to laiko policija reguliariai ir neteisėtai tikrina demonstracijų, kuriomis siekiama pokyčių, dalyvių dokumentus bei juos filmuoja, neteisėtai jiems trukdo ir dažnai savavališkai juos areštuoja.
Taip pat "dėka" siaubingo Europos Sąjungos pasyvumo šešiolika opozicijos aktyvistų buvo ne vieną mėnesį kalinami įtarus juos "terorizmo aktu". Jų "didžiausias nusikaltimas" yra tai, kad jie organizavo judėjimą, kad būtų atskleista Vyriausybės korupcija. Jų namuose atliekant kratas ir konfiskuojant jų turtą naudoti metodai ir nuolatiniai, akivaizdūs jų, kaip kalinių, teisių pažeidimai akivaizdžiai prieštarauja Europos žmogaus teisių normoms.
Pvz., netikėtas, bauginančias namų kratas atliko didelės kaukėtų pareigūnų pajėgos nedalyvaujant jokiam įgaliojimus turinčiam patikėtiniui ir kitaip nesiėmus jokių garantijų. Kompiuteriai konfiskuoti visiškai nepaisant teisės reikalavimų ir ekspertams nenustačius, kokia informacija juose buvo saugoma, taip sudarant sąlygas valdžios institucijoms suklastoti įrodymus ir taip dar kartą suvesti sąskaitas su politiniais priešininkais. Tikimės, kad ES galiausiai imsis veiksmų. Aš balsavau prieš.
Vilija Blinkevičiūt 
Integracija yra puiki priemonišsaugoti taikai, ta priemongali būti panaudota Vakarų Balkanų šalims, svarbu, kad būtų žengiama i priekį, kad būdų sudarytos palankesnės sąlygos supaprastinti vizų režimą. Šalys turi galimybę suartėti su kaimyninėmis šalimis bei su Europos Sąjunga. Vizų režimo liberalizavimas yra grindžiamas regionine strategija ir europine perspektyva, nediskriminuojant visų Vakarų Balkanų šalių. Tie patys kriterijai, kurie išdėstyti vizų režimo liberalizavimo veiksmų planuose, turėtų būti taikomi visoms susijusioms šalims. Lieka neišspręstas klausimas dėl Kosovo ir Albanijos, kada šių šalių piliečiai galės pasinaudoti beviziu režimu. Pritariu tam, kad būtų parengtas veiksmų planas ir kuo greičiau būtų pradėtos skubios derybos. Albanijai ir Bosnijai paliekamas kelias pasivyti Makedoniją, Juodkalniją ir Serbiją. Vizų reikalavimai turėtų būti panaikinti nedelsiant, kai tik Albanija ir Bosnija atitiks visus nustatytus reikalavimus.
Carlos Coelho  
Europos Sąjungos strategija buvusios Jugoslavijos regiono požiūriu nustatyta prieš maždaug penkerius metus Salonikų darbotvarkėje. Ja išsaugota Europos perspektyva Vakarų Balkanų šalių piliečiams ir iškeltas vizų išdavimo reikalavimų liberalizavimo klausimas. ES pirmininkaujanti Slovėnija 2008 m. nusprendpradėti derybas.
Derybos vedamos su penkiomis Vakarų Balkanų šalimis, tačiau, remiantis Komisijos ataskaita, nors visos jos ir padardidelę pažangą, tik trys iš jų (Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija ir Serbija) atitinka sąlygas, kad režimas būtų liberalizuotas artimiausiu metu, o Bosnija ir Hercegovina ir Albanija dar nelaikomos pasirengusiomis. Pritariu, kad sušvelnindami nustatytus kriterijus negalime sukurti precedento. Esame pasirengę liberalizuoti vizų režimą Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai, kai tik jos bus pasirengusios įgyvendinti visas nustatytas sąlygas.
Cornelia Ernst  
Apskritai manau, kad vizų režimo panaikinimas ir vizų režimo sąlygų sušvelninimas yra teisingas žingsnis skatinant žmonių sambūvį ir stiprinant šalių bendradarbiavimą. Visų pirma Vakarų Balkanų šalims svarbu, kad tokia perspektyva būtų suteikiama visoms regiono šalims. Todėl labai džiaugiuosi, kad Bosnija ir Hercegovina ir Albanija bus įtrauktos į šiuos reglamentus. Vis dėlto vizų režimo panaikinimas vieniems Vakarų Balkanų šalių piliečiams neturi kenkti kitiems Vakarų Balkanų šalių piliečiams. Taip būtų, jeigu vizų režimas būtų panaikintas tik Bosnijos serbams ir Bosnijos kroatams, o Bosnijos musulmonams ne. Taip pat pritariu vidutinės trukmės sprendimui dėl Kosovo. Sakydama, kad pritariu, norėčiau pabrėžti, kad Kosovas yra neatsiejama Serbijos dalis ir pagal tarptautinę teisę neturi jokio statuso. Tačiau tai neatleidžia mus nuo pareigos svarstyti, kaip reikės vertinti šią šalį ir jos piliečius ateityje.
Ilda Figueiredo  
Per posėdį rekomenduotas vizų režimas, prieš kurį mes balsavome, yra didelis žingsnis atgal šioms buvusios Jugoslavijos šalims. Socialistinėje santvarkoje jų piliečiai galėjo keliauti į dabar Europos Sąjungoje esančias šalis be vizos, tačiau dabar jiems būtina turėti vizą.
Be to, šiame režime daug prieštaravimų. Nors pagal jį numatoma palankesnvizų išdavimo tvarka, vis dar reikia atlikti tam tikras nepagrįstas procedūras ir reikalaujama, kad pasuose būtų pateikti biometriniai duomenys, taip keliant didelį pavojų teisei į privatumą ir asmens duomenų apsaugą ir pažeidžiant šių šalių piliečių teises.
Kartu išlieka nepriimtini susitarimai dėl neteisėtai gyvenančių asmenų repatriacijos. Šalys turi pasirašyti šiuos susitarimus, kad joms galėtų būti taikoma supaprastinta vizų išdavimo tvarka. Negana to, kad tokiais atvejais pažeidžiamos imigrantų teisės, šioms šalims daromas nepriimtinas spaudimas ir jos šantažuojamos.
Pranešime taip pat pateikiamas dialogas su Kosovu dėl jo įtraukimo į procesą. Tai netiesioginis pripažinimas ir tarptautinės teisės ir Serbijos suvereniteto šioje teritorijoje pažeidimas.
Bruno Gollnisch  
Europos sisteminio vizų išdavimo supaprastinimo politika yra ideologija grindžiamas bandymas panaikinti, pirmiausia, Europos Sąjungos vidaus, o tada ir išorės sienas. Tai sukels gerai žinomas pasekmes - ženklų migracijos srautų ir tarpvalstybinės nelegalios prekybos suintensyvėjimą, net nekalbant apie puikių galimybių suteikimą įvairių įsitikinimų teroristams.
Nenormalu norėti "iš anksto" įtraukti tokias šalis kaip Albaniją ir Bosniją į šalių, kurių piliečiams netaikomas vizų režimas, sąrašą. Dar labiau nepriimtina toliau reikalauti, kad į jį būtų įtrauktas Kosovas! Kodėl dėl laisvo asmenų judėjimo visame pasaulyje į jį neįtraukus visų pasaulio šalių, nepaisant svarbiausių saugumo priemonių, kurių vis dėlto turi imtis valdžios atstovai savo tautų atžvilgiu!
Be to, ar kam nors reikia priminti vadinamosios Kosovo nepriklausomybės, paskelbtos vienašališka deklaracija, sąlygas? Ar kam nors reikia priminti, kad nei viena Europos Sąjungos šalis net nepripažino šios nepriklausomybės? Galiausiai, ar reikia kam nors priminti tragišką Kosovo serbų likimą, kurie buvo persekiojami dabar kolonizuotoje jų protėvių žemėje?
Sylvie Guillaume  
Balsavau už T. Fajon pranešimą dėl vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalių piliečiams, nes Europos Parlamento pareiga yra aiškiai parodyti visoms Vakarų Balkanų šalims, kad mes remiame jų pastangas siekiant įvykdyti Europos Komisijos nustatytus kriterijus dėl vizų režimo politikos liberalizavimo. Serbija ir Juodkalnija šiuos kriterijus jau atitinka, tačiau dar nebuvo galimybių pripažinti, kad juos atitinka Albanija ir Bosnija.
Daug jaunų žmonių šiose šalyse jaučiasi taip, kaip jausdavosi kitapus sienos buvę jauni Rytų Vokietijos vokiečiai. Vis dėlto sunku patikėti, kad taip netoli nuo Slovėnijos jauni žmonės negali pažinti Europos arba įsivaizduoti ateities ES. Bosnija įvykdbeveik 90 proc. Komisijos nustatytų kriterijų. Turime paskubėti, nes nenusiuntus aiškaus ženklo politinpadėtis gali pablogėti. Galiausiai tikrai reikės išspręsti vienintelės į procesą neįtrauktos Balkanų dalies, Kosovo, klausimą.
Ian Hudghton  
raštu. - Reikia pasidžiaugti veiksmais siekiant vizų režimo liberalizavimo Balkanų valstybių piliečiams. Atsižvelgiant į tai, kad stabilizavimo ir partnerystės su šiomis šalimis procesai vyksta toliau ir jų galimų šalių kandidačių statusas pasikeičia į šalies kandidatės statusą, būtų tikslinga jų piliečiams suteikti didesnę judėjimo laisvę. Visiškai pritariu mano frakcijos pateiktam pakeitimui. Anksčiau šiuose rūmuose visos ES valstybės narės buvo paragintos pripažinti Kosovo nepriklausomybę ir Serbija Kosovo pasienyje turėtų imtis tokių pačių priemonių ir vykdyti tokią pačią kontrolę, kokią ji vykdo kitų tarptautiniu mastu pripažintų teritorijų pasienyje.
Isabella Lövin  
Aš, žinoma, pritariu, kad trečiųjų šalių piliečiams, kurie nori atvykti į ES, įskaitant Balkanų valstybių piliečius, būtų sudarytos palankesnės sąlygos keliauti, todėl būčiau norėjusi pritarti šiam pranešimui. Deja, priimti tam tikri pakeitimai, kuriais nustatytas reikalavimas į pasus įtraukti biometrinius duomenis. Dėl to gali trūkti teisinio tikrumo ir būti pažeistas privatumo reikalavimas, todėl per galutinį balsavimą susilaikiau.
Jean-Luc Mélenchon  
Mes atsisakome pritarti prašomam vizų režimo panaikinimui Serbijos, Makedonijos, Juodkalnijos, Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atžvilgiu.
Atmetame šį pranešimą, nes nepritariame, mums primestam Kosovo valstybės pripažinimui de facto.
Tam smarkiai priešinasi Ispanija, Kipras, Graikija, Rumunija, Slovakija ir Bulgarija. Todėl kol kas nėra bendros ES pozicijos šiuo klausimu. Tačiau derybų su Kosovu dėl vizų režimo liberalizavimo pradžia, ko prašoma pranešime, suponuoja Kosovo valstybės sukūrimo pripažinimą. Tai visiškai prieštarauja tarptautinei teisei.
Nuno Melo  
Nors balsavau už šį pranešimą, manau, kad šį procesą reikia atidžiai prižiūrėti. Vizų režimo panaikinimo šių šalių piliečiams aplinkybės turi būti aiškios. Visų pirma turime prisiminti būtinybę kovoti su nelegalia imigracija, prekyba žmonėmis ir organizuotu nusikalstamumu.
Dėl visų šių priežasčių manau, kad Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos atsargumas Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atžvilgiu visiškai pagrįstas, ir pakartodamas pasakysiu, kad šalys, kurioms panaikintas vizų režimas, turėtų būti atidžiai stebimos. Europos sienų apsauga turėtų būti Europos politikos lygmens klausimas; priešingu atveju sudarydami palankesnes sąlygas atvykti į ES galime parodyti, kad nesugebame išsaugoti ir vykdyti taisykles ES viduje.
Willy Meyer  
Neprieštarauju vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalims. Vis dėlto balsavau prieš T. Fajon pranešimą, nes svarstyti vizų režimo liberalizavimą Kosovo atžvilgiu nepriimtina, jeigu nepripažįstame jo nepriklausomybės. Pagal tarptautinę teisę Kosovo nepriklausomybyra neteisėta, todėl ES negali vesti derybų dėl vizų režimo liberalizavimo ar kitų klausimų su teritorija, kurios nepriklausomybneteisėta. Balsuoti už T. Fajon pranešimą reiškia netiesiogiai pripažinti Kosovo nepriklausomybę, o tai - nepriimtina. Be to, jokiu būdu negalime pritarti su vizų išdavimu susijusiems reikalavimams dėl biometrinių duomenų.
Andreas Mölzer  
Vizų režimo taikymo Serbijai, Juodkalnijai ir Makedonijai panaikinimas yra labai sveikintinas, nes Komisijos rekomendacija pateikta atlikus kruopštų įvertinimą ir su sąlyga, kad buvo įvykdyti nustatyti reikalavimai. Vis dėlto prieštarautina Bosnijos ir Hercegovinos ir Albanijos priskyrimo prie tokių šalių. Kyla pavojus, kad vizų šioms šalims režimo panaikinimas atvertų kelią organizuotam nusikalstamumui, prekybai žmonėmis ir imigracijai. Kosovas šiuo metu tegali išlaikyti savo Vyriausybę dėl milžiniškos ES paramos, todėl derybos dėl vizų režimo panaikinimo šiuo metu beprasmės. Turime aiškiau perteikti šių sprendimų priežastis kartu paaiškindami Albanijai, Kosovui ir Bosnijai ir Hercegovinai, kad joms vis dar reikia dėti didžiules pastangas, kad būtų pasirengusios prisijungti prie Europos Sąjungos.
Franz Obermayr  
Aptartos vizų išdavimo reikalavimų sušvelninimo sąlygos ir galimybės penkioms Vakarų Balkanų valstybėms - Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai. Remiantis Komisijos pasiūlymu Makedonija, Juodkalnija ir Serbija įgyvendino didžiąją dalį uždavinių ir todėl joms taikomi vizų išdavimo reikalavimai turėtų būti panaikinti. Mūsų aptariamame pranešime taip pat minima Albanijoje ir Bosnijoje ir Hercegovinoje padaryta pažanga ir atitinkamas šių šalių perkėlimas į bevizio režimo valstybių sąrašą netolimoje ateityje. Atsižvelgdamas į imigracijos iš šių šalių potencialą ir į nerimą keliančias radikalias islamo tendencijas, ypač Bosnijoje ir Hercegovinoje ir Albanijoje, balsuoju prieš šio pranešimo patvirtinimą. Be to, įvertinus jos geografinį artumą Vakarų Balkanų šalims, tai ypač paliestų mano gyvenamąją šalį, Austriją. Šioms valstybėms taikomas vizų išdavimo reikalavimas yra tam tikra nepageidaujamos imigracijos kontrolir kol kas turėtų būti išlaikytas.
Carl Schlyter  
Aš, žinoma, pritariu, kad trečiųjų šalių piliečiams, kurie nori atvykti į ES, būtų sudarytos palankesnės sąlygos keliauti. Tai galioja ir Balkanų valstybių piliečiams, todėl būčiau norėjęs pritarti šiam pranešimui. Deja, priimti tam tikri pakeitimai, kuriais nustatytas reikalavimas į pasus įtraukti biometrinius duomenis. Tam aš visada prieštaravau, nes tai privatumo reikalavimo pažeidimas ir dėl to gali trūkti teisinio tikrumo. Todėl per galutinį balsavimą susilaikiau.
Marie-Christine Vergiat  
Esu už trumpalaikių vizų panaikinimą, todėl balsavau už T. Fajon pranešimą, nes tai žingsnis teisinga linkme. Dėl šios priemonės didžiajai daliai suinteresuotųjų šalių piliečių nebereikės atlikti ambasadose nustatytų vizų išdavimo administracinių procedūrų.
Vis dėlto tenka apgailestauti, kad šie reikalavimai netaikomi tik biometrinių pasų turėtojams, nes manau, kad tai nedera su asmens duomenų ir privatumo apsauga.
Taip pat mane pritrenktai, kad tuo galės pasinaudoti tik dvi iš trijų Bosnijos ir Hercegovinos bendruomenių - serbai ir kroatai - ir kad Kosovo gyventojams vizų režimas panaikintas nebus.
Europos piliečių statusas neturėtų būti naudojamas valstybių narių statuso klausimui spręsti ir juo labiau nesutarimams, kurie ir taip jau yra dideli, jose atnaujinti.
Balkanų šalyse visi Europos Sąjungos piliečiai turėtų būti vertinami vienodai. Laisvas asmenų judėjimas turėtų būti pagrindinteisEuropoje.
Regina Bastos  
Komisijos pasiūlymo tikslas - sukurti naują Europos mikrolėšų skyrimo priemonę užimtumui skatinti, kuri suteiks bedarbiams galimybę viską pradėti iš naujo ir atvers naujų galimybių tam tikroms labiausiai socialiai remtinoms grupėms Europoje, įskaitant ir jaunimą, imtis savo verslo. Šia priemone bus išplėstos konkrečiai naujiems verslininkams skirtos finansinės paramos galimybės dabartinėmis sugriežtėjusiomis kreditų išdavimo sąlygomis. Vis dėlto negaliu sutikti su Komisijos pasiūlymu perskirstyti dalį biudžeto (100 mln. EUR) lėšas perkeliant iš Progress - Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programa - į Europos mikrolėšų skyrimo priemonę. Lėšų perskirstymas panaudojant Progress lėšas duotų blogą ženklą, nes Progress yra nukreipta į labiausiai pažeidžiamas visuomenės grupes. Europos mikrolėšų skyrimo priemonei lėšos turėtų būti skiriamos atskira biudžeto eilute.
David Casa  
raštu. - Atsižvelgiant į tai, kad Parlamentas dar turi pabaigti nagrinėti mikrolėšų priemonę, dar nėra aišku, ar šiai priemonei skirtinos lėšos turėtų būti skiriamos iš Progress. Todėl labai svarbu, kad Komisija neskirtų dabartinių Progress lėšų. Todėl balsavau už šią rezoliuciją.
Proinsias De Rossa  
raštu. - Balsavau už šią rezoliuciją, kurioje prieštaraujama Komisijos pasiūlytam projektui dėl metinio Progress darbo plano 2010 m., nes Komisija akivaizdžiai peržengsavo kompetencijos ribas. Ji bandperskirstyti biudžeto lėšas, pervesdama jas iš programos Progress į mikrolėšų priemonę Europos Parlamentui dar nepriėmus sprendimo. Komisija privalo gerbti Parlemento prerogatyvą ir prieš pateikdama metinį Progress darbo planą sulaukti, kol visos trys institucijos - Europos Parlamentas, Tarybas ir Komisija - pasieks susitarimą dėl mikrolėšų priemonės.
Ilda Figueiredo  
Mes balsavome už šią rezoliuciją, nes pritariame Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui, prieštaraujančiam Europos Komisijos pozicijai, pagal kurią dalis Progress skirtų lėšų būtų skiriamos mikrokreditų programai finansuoti. Jeigu Komisija nori sukurti naują mikrokreditų programą, tą ji turėtų daryti ne Progress sąskaita, o panaudodama naujas lėšas.
Bet kuriuo atveju Europos Parlamentas dar nebaignagrinėti Komisijos pasiūlymų dėl mikrolėšų priemonės, todėl Komisija neturėtų imtis konkrečių priemonių dėl programos Progress finansavimo, kol neužbaigta teisėkūros procedūra dėl mikrolėšų priemonės.
Todėl akivaizdžiai priešinamasi Komisijos sprendimo dėl metinio Progress darbo plano 2010 m. ir darbų pagal politikos skyrius sąrašo projekto.
Taip pat manome, kad Komisijai derėtų atšaukti sprendimo dėl metinio Progress darbų plano 2010 m. ir darbų pagal politikos skyrius sąrašo projektą ir pateikti naują pasiūlymą.
Lívia Járóka  
Ponios ir ponai, dabartinio ekonomikos nuosmukio sąlygomis ypač svarbios paprastos finansinės priemonės, kuriomis galima finansuoti verslą, ypač nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose arba skirtą tokioms visuomenės grupėms. Daugelyje šalių ir keliuose žemynuose veikianti mikrokreditų sistema taip pat įrodė, kad užtikrinant tam tikrus mokymus ir priežiūrą ši sistema gali padėti labiausiai pažeidžiamoms grupėms, kurios priverstos patirti didelių sunkumų darbo rinkoje. Europos Komisijos pasiūlyta mikrolėšų priemonė Progress - labai svarbi iniciatyva, kuri galbūt galės padėti grąžinti šias socialinėje atskirtyje esančias grupes į darbo rinką. Vis dėlto, kol nepradėtas Komisijos ir Europos Parlamento bendro sprendimo procesas ir mikrolėšų priemonės biudžetas nėra visiškai aiškus, Europos Komisijai būtų protinga atšaukti savo pasiūlymą dėl metinio Progress darbo plano 2010 m. ir nepateikti teisės aktų leidėjui jau įvykusio fakto (pranc. fait accompli). Tai reiškia, kad pasibaigus bendro sprendimo procesui Europos Parlamentas galės laisvai ir atsakingai priimti sprendimą šiuo gyvybiškai svarbiu klausimu.
Andreas Mölzer  
Balsavau už pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl Komisijos sprendimo, susijusio su mikrolėšų priemone Progress, projekto, nes manau, kad prieš imantis tolesnių veiksmų būtina užbaigti teisėkūros procesą. Kalbant apie turinį, be abejonės, pritariu mikrolėšų priemonės sukūrimo idėjai.
Derek Vaughan  
raštu. - Nusprendžiau paremti šį pasiūlymą dėl rezoliucijos, nes prieštarauju Komisijos pateiktam pasiūlymui sumažinti Užimtumo ir socialinio solidarumo programos finansinį paketą 100 mln. EUR ir skirti šias lėšas Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrolėšų skyrimo priemonei. Programa Progress vykdoma jau trejus metus ir bendras jos poveikis vertintinas palankiai. Džiaugiuosi pasiūlymu sukurti mikrolėšų priemonę, nes manau, kad ja padidinant mikropaskolų teikimo ir jų gavimo galimybes ir, savo ruožtu, padedant žmonėms pradėti savo verslą, ja bus suteikta naujų galimybių tam tikroms labiausiai socialiai remtinoms grupėms Europoje. Vis dėlto nemanau, kad programai Progress galėtų būti keliamas pavojus pervedant dalį jos lėšų mikrolėšų priemonei. Norėčiau, kad būtų įgyvendintos abi programos, todėl balsavau už pasiūlymą.
Silvia-Adriana Ţicău  
Balsavau už Europos Parlamento rezoliuciją dėl metinio Progress darbo plano 2010 m. ir darbų pagal politikos skyrius sąrašo. Manau, kad Parlamentui, Tarybai ir Komisijai visų pirma svarbu pasiekti susitarimą dėl pasiūlymo sukurti Progress, Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrolėšų skyrimo priemonę, ir dėl pasiūlymo pakeisti Bendrijos programą Progress. Pagal šiuos pasiūlymus 100 mln. EUR turėtų būti skirti Progress, naujos Europos užimtumą ir socialinę įtrauktį skatinančios mikrolėšų skyrimo priemonės, finansavimui siekiant įvykdyti Komisijos komunikate COM (2009) 257 minėtą "bendrą įsipareigojimą užimtumo srityje". Manau, kad 100 mln. EUR nepakaks pasiūlytiems tikslams pasiekti. Todėl balsavau už tai, kad Komisija atšauktų sprendimo dėl metinio programos Progress darbo plano 2010 m. ir darbų pagal politikos skyrius sąrašo projektą ir kad būsima Komisija pateiktų naują pasiūlymą įsigaliojus Lisabonos sutarčiai po to, kai Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bus pasiekę susitarimą dėl Europos Parlamentui ir Tarybai pateikto Komisijos pasiūlymo (COM (2009) 0333) ir dėl pakeisto pasiūlymo (COM (2009) 0340).
Maria da Graça Carvalho  
Džiaugiuosi Europos Sąjungos pastangomis sutvirtinti santykius su Rusija, taip skatinant Europos stabilumą, saugumą ir klestėjimą. Viena iš svarbiausių bendradarbiavimo sričių ES ir Rusijos santykiuose yra būtent energetikos ir energetinio saugumo sritis. Svarbu pasiekti stabilumą, būtiną tiekimui ES valstybės narėms ir jų vartotojams užtikrinti.
Tikiuosi, kad dialogas energetikos tema ir įsipareigojimai po būsimo ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo ilgalaikėje perspektyvoje padidins energetikos sektoriaus skaidrumą ir gyvybingumą ir kad šis sektorius savo ruožtu galės padėti užmegzti naujus struktūrinius dviejų blokų santykius plėtojant komercinį ir ekonominį bendradarbiavimą. Toks pat svarbus ES ir Rusijos bendradarbiavimas klimato kaitos srityje, siekiant visuotinio susitarimo Kopenhagos konferencijoje. Norėčiau pabrėžti, kad ES ir Rusijos santykiai yra strateginiai ir kad jie skatina abipusiu supratimu ir pasitikėjimu grindžiamą procesą, kuris yra labai svarbus užtikrinant taiką ir stabilumą visame Europos žemyne.
David Casa  
raštu. - ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimas įvyks 2009 m. lapkričio 18 d. Pastaraisiais metais Europos Sąjunga ir Rusija palaikglaudžius santykius. Vis dėlto kai kuriose srityse juos reikėtų sutvirtinti. Manau, kad nagrinėjamoje rezoliucijoje šios sritys atariamos tinkamai, todėl balsavau už šią rezoliuciją.
Edite Estrela  
Balsavau už rezoliuciją, nes manau, kad šis aukščiausiojo lygio susitikimas, rengiamas prieš pat klimato kaitos konferenciją Kopenhagoje, itin svarbus ir tai gali būti puiki galimybsustiprinti ES ir Rusijos santykius. Atsižvelgiant į ekonomikos ir finansų krizės pasekmes, pasirengimą Kopenhagos konferencijai ir būsimo susitarimo dėl išankstinio perspėjimo sistemos sukūrimo siekiant užtikrinti geresnį energetinį saugumą tarp ES ir Rusijos taip skatinant glaudesnį bendradarbiavimą šioje srityje pasirašymą ši partnerystgali turėti lemiamą reikšmę pasauliniu mastu.
Diogo Feio  
Suvienytai Europai švenčiant dvidešimtąsias Berlyno sienos griuvimo metines ES ir Rusijos santykiai įgauna ypatingą reikšmę ir juos reikia nuodugniai apsvarstyti.
Šiandien akivaizdu, kad po geležinės uždangos griuvimo užliejusi optimizmo banga keliskart buvo nuslūgusi ir kad Rusija toli gražu nėra tokia teisinės valstybės principais paremta demokratinvalstybė, kokios tuomet buvo tikimasi ir kokios visi tebenori. Todėl visiškai normalu, kad lėti pokyčiai atvėržmonėms akis.
Vis dėlto privalau griežtai pasmerkti revizionistines Europos kairiųjų pastangas užglaistyti baisius komunistinės santvarkos nusikaltimus ir praeityje atrasti tobulą pasaulį negerbiant kovotojų už tautų išlaisvinimą iš sovietinės totalitarizmo santvarkos atminimo.
Šis aukščiausiojo lygio susitikimas - tai proga ES sustiprinti santykius su Rusija ir padaryti tai nuosekliai, taip, kad nauda būtų abipusė, nepamirštant ryžto ir apdairumo, kurie būtini aptariant tokius klausimus kaip, pvz., energetika, gynyba, demokratija ir žmogaus teisės.
Sacharovo premijos skyrimas Memorial organizacijai parodo, kiek dar reikia padaryti, ir liudija apie didelį dėmesį, kurį šie rūmai skiria Rusijai. Tikiuosi, kitos Europos institucijos paseks šiuo pavyzdžiu.
Ian Hudghton  
raštu. - Balsavau už rezoliuciją dėl Rusijos. Rusija - viena iš svarbiausių ES partnerių ir labai svarbu, kad ES ir Rusija palaikytų glaudžius darbo santykius. Artėjančiame aukščiausiojo lygio susitikime Stokholme bus aptarti įvairūs ES, Rusijai ir, iš tikrųjų, platesnei pasaulio bendruomenei svarbūs klausimai ir Parlamentas šiandien nusiuntbendrą žinią, pabrėždamas ypač svarbias ir rūpestį keliančias sritis.
Jean-Marie Le Pen  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, Rusija neabejotinai yra vienintelpasaulio šalis, kuri jums niekada nerodo malonės ir kurios reikalavimus, poreikius ir jautrumą nuolat slepiate. Tiesa, kad beveik penkiasdešimt metų pusEuropos kentsovietinį jungą, tankai praliedami kraują malšino laisvės siekius 1956 m. Budapešte, 1968 m. Prahoje ir Lenkijoje...
Vis dėlto anuomet nepritarimą, kai toks būdavo, reiškėte kur kas santūriau! Net tada, kai 1989 m. griuvo Berlyno siena, kiek Europos lyderių tikėjosi ir troško, kad komunizmas būtų tik pertvarkytas ir išliktų toks, koks buvo? Lyg būtų galima pakeisti daugiausia kraujo XX a. praliejusį diktatūrinį režimą ir 150 mln. mirčių!
Vis dėlto Rusija - tai ne SSRS. Tai nuostabi šalis, su kuria turime sukurti išskirtinius santykius, nes turime bendrų interesų, ir tokie santykiai naudingi abiem pusėms, bet svarbiausia yra tai, kad Rusija, priešingai nei Turkija, neabejotinai yra Europos dalis geografiniu, kultūriniu, dvasiniu ir civilizacijos požiūriu.
Nuno Melo  
Artėjantis aukščiausiojo lygio ES ir Rusijos susitikimas bus surengtas praėjus dvidešimčiai metų nuo Berlyno sienos griuvimo. Progos simboliškumas mums primena du pagrindinius dalykus, kuriems turime skirti daugiausia dėmesio.
Pirma, tokių vertybių, kaip antai laisvė, pagarba žmogaus teisėms, demokratija, taika ir valstybių nepriklausomybė, galiojimas yra visuotinis ir Europos Sąjunga turi jomis remtis vykdydama savo vidaus ir išorės politiką, jomis taip pat turėtų remtis tokia šalis kaip Rusija, kurios vaidmuo tarptautinėje bendruomenėje yra ir turėtų išlikti labai svarbus. Vis dėlto man rūpestį kelia tai, kad, turiu pabrėžti, Rusija nerodo, kad vadovaujasi šiomis vertybėmis.
Pastarojo dvidešimtmečio patirtis rodo, kad dabartiniai santykiai su Rusija skiriasi, nes jie grindžiami dialogu. Rusija nėra Europos sąjungininkė, kuri brangina tas pačias vertybes; tai kaimynė, su kuria mus sieja bendra geografinteritorija, skirtumai ir bendri interesai, pvz., dėl padėties Afganistane. Šios aplinkybės turėtų būti mūsų atskaitos taškas rengiant naują bendradarbiavimo susitarimą ateityje. Komunistinės santvarkos griuvimas nepanaikina skirtumų, tačiau baigia konfrontaciją šių santykių srityje.
Willy Meyer  
ES ir Rusijai tenka didžiausia atsakomybdėl stabilumo, saugumo ir klestėjimo visoje Europoje.
Kalbant apie Ketvertą, vienas iš ES ir Rusijos bendradarbiavimo tikslų turėtų būti spaudimo Izraeliui darymas, kad šis laikytųsi susitarimų, stabdytų gyvenviečių statybą ir atnaujintų derybas, kad būtų skubiai išspręstas nepriklausomos Palestinos valstybės sukūrimo klausimas. Manome, kad išorės santykiai turėtų būti grindžiami nepriklausomybės ir visų valstybių teritorinio vientisumo principų laikymusi, o ne įtakos zonų kūrimu.
Džiaugiamės nuolatiniu nuomonių pasikeitimu žmogaus teisių Rusijoje klausimais. Vis dėlto atkreipiame dėmesį į Rusijos išreikštą rūpestį dėl žmogaus teisių, visų pirma rusakalbių tautinių mažumų Baltijos valstybėse, pažeidimo ES.
Balsuojant dėl šios rezoliucijos susilaikiau, nes Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / šiaurės šalių žalieji kairieji prieštarauja bet kokiai iniciatyvai, dėl kurios gali kilti naujos ginklavimosi varžybos. Mes prieštaraujame JAV planams įrengti priešraketinį skydą ES valstybės narės teritorijoje. Mes taip pat prieštaraujame bet kokiam JAV, Rusijos, ES ir NATO tarpusavio bendradarbiavimui dėl priešraketinės gynybos sistemos įrengimo.
Andreas Mölzer  
Nors bendras pasiūlymas dėl rezoliucijoje dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo kalbama apie svarbius mūsų tarpusavio ryšius ir bendrus interesus, tam tikrais atžvilgiais ji yra nepriimtinas kišimasis į vidaus reikalus. Pasiūlymo tikslas - uždrausti Rusijai vesti derybas dėl energetikos projektų su pavienėmis ES valstybėmis narėmis. ES vienašališkas požiūris į Gruzijos konfliktą, kuriame Europos Sąjunga aiškiai rėmGruziją, prieštarauja ES kaip sąžiningo ir nepriklausomo stebėtojo vaidmeniui. Bendras pasiūlymo pobūdis nepadėtų pagerinti santykių su šia Europai svarbia šalimi. Todėl balsavau prieš šį pasiūlymą dėl rezoliucijos.
Franz Obermayr  
Rusijoje neabejotinai yra demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymosi trūkumų. Nepaisydamas to, tikiu, kad neturėtume veidmainiškai kištis į kitų valstybių vidaus politikos reikalus, juo labiau kad ES jokiu būdu negali savęs laikyti demokratijos pavyzdžiu. Manau, kad vienašališkas ES požiūris į Gruzijos konfliktą taip pat buvo klaida. Atsižvelgdamas į anksčiau išdėstytas priežastis balsavau prieš pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo.
Czesław Adam Siekierski  
Pritariau rezoliucijai dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo, nes artėjantis Europos Sąjungos ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimas Stokholme - tai proga apmąstyti svarbiausias šio strateginio bendradarbiavimo problemas. Veiksmingam dialogui su Rusijos Federacija plėtoti būtina vienoda ir vieninga Europos Sąjungos valstybių narių politika. Turime prisiminti, kad tokios idėjos įgyvendinimo sąlyga yra ne atskirų valstybių narių, bet svarbesnių interesų paisymas. Kalbant apie Europos energetinio saugumo politiką, vienodos ir vieningos politikos idėjos svarba daugiau nei akivaizdi. Šioje srityje bendri Europos Sąjungos interesai turi būti iškeliami aukščiau už pavienius interesus Rusijos atžvilgiu.
Dar vienas svarbus Europos Sąjungos ir Rusijos santykių aspektas - tai Rytų partnerystės klausimas. Rusija turėtų suvokti, kad tai nėra prieš Rusiją nukreiptas projektas. Regiono stabilumo ir vystymosi užtikrinimo strategijos sukūrimas naudingas ES šalims ir Rusijai. Žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų laikymosi Rusijoje problemos įvertinimo kriterijai taip pat yra didelis iššūkis dvišaliams santykiams. ES šalys turėtų atsakyti į klausimą, ar laikantis griežtai europinio požiūrio įmanoma pripažinti kai kuriuos Rusijos veiksmus visiškai demokratiškais.
Peter Skinner  
raštu. - Akivaizdu, kad ES ir Rusijos santykiai neapsiriboja vien tik prekyba. Didžiausią rūpestį daugeliui visos Europos piliečių kelia žmogaus teisių padėtis Rusijoje. Skurdas ir nusikalstamumas nuolat primena apie dažnai prastą daugelio Rusijos gyventojų, ypač vyresnio amžiaus, ekonominę padėtį.
Kovotojams už demokratines reformas taip pat aišku, kad į tokią drąsą (nuomonių skirtumą) atsakoma grasinimais ir, kartais, žiauriu smurtu. Žurnalistams ir tarptautiniu mastu pripažintiems žmogaus teisių gynėjams turėtų būti suteiktos labai didelės teisės ir garantijos bet kokioje demokratinėje santvarkoje. Maksharipo Aushevo nužudymu pabrėžiamas žiaurumas, su kuriuo, deja, susiduria protesto dalyviai.
Bogusław Sonik  
Šiuo metu vedamos pernai su Rusija pradėtos derybos. Derybos susijusios su nauja ES ir Rusijos sutartimi ir jose atsižvelgiama į šiuo metu galiojantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą. Parlamentas nuolat pabrėžia tokių klausimų kaip, pvz., žmogaus teisės, energetinis saugumas ir tautinių mažumų teisės, svarbą, šįkart taip pat negalima pamiršti iškelti šių klausimų aukščiausiojo lygio susitikime. Europos Sąjungai labai svarbūs geri santykiai su Rusija, nes ji yra svarbi ir naudinga partnerEuropos santykių srityje, tačiau jokiu būdu negalima leisti, kad ES nekeltų Rusijos Federacijai nemalonių klausimų. Visų pirma verta atkreipti dėmesį į Europos Parlamento priimtą rezoliucijos dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo Stokholme 3 pakeitimą, kuriuo rezoliucija papildoma nauju 9a straipsniu: "pabrėžia, kad ES ir Rusijos infrastruktūros ryšių vystymas naudingas abiem šalims, todėl jis turėtų būti skatinamas ir grindžiamas ekonominių ir aplinkosauginių išlaidų mažinimu; primygtinai ragina Rusiją, vykdant energetinio bendradarbiavimo projektus su ES, laikytis pagrindinių Energetikos chartijos sutartyje suformuluotų principų".
Naujas pagrindų susitarimas dėl ES ir Rusijos bendradarbiavimo gali būti galutinai parengtas tik remiantis vieninga visų valstybių narių pozicija, įskaitant Tarybos, Parlamento ir Komisijos pozicijas.
David Casa  
raštu. - Alzhaimerio ir kitomis degeneracinėmis nervų ligomis serga neįtikėtinai daug Europos Sąjungos piliečių. Šiuo metu yra nedaug informacijos, kaip šioms ligoms užkirsti kelią ir kaip jas gydyti. Atsižvelgiant į šių ligų rimtumą labai svarbu, kad ES lygmeniu būtų dedama daugiau pastangų sprendžiant šias problemas. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Nessa Childers  
raštu. - Balsavau už rezoliuciją, atsižvelgdamas į kovos su Alzhaimerio liga Europoje svarbą. Kaip Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto narė, esu įpratusi skirti laiko ir pastangų problemai spręsti dabar, kad tai atneštų naudos ateities kartoms. Europos visuomenei senėjant Alzhaimerio liga labiau paplis visoje ES. Labai svarbu, kad Europos Parlamentas imtųsi spręsti šią problemą dabar, kad pabandytų išvengti tam tikros žalos, kurią padarys šis Alzhaimerio ligos plitimas.
Edite Estrela  
Balsavau už pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl bendro mokslinių tyrimų, skirtų kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, programavimo, nes manau, kad būtina stiprinti šių ligų, visų pirma Alzhaimerio, mokslinius tyrimus skatinančias priemones Europos lygmeniu. Atsižvelgiant į tai, kad Alzhaimerio arba jai artimomis ligomis (manoma, kad iki 2020 m. skaičius padvigubės) serga 7,3 mln. žmonių, itin svarbus degeneracinių nervų ligų prevencijos ir ankstyvo diagnozavimo skatinimas.
Manau, kad Lisabonos sutarties 182 straipsnio 5 dalyje, kurioje nustatyta Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimo procedūra, galėtų būti pateikiamas tinkamesnis teisinis pagrindas būsimoms bendroms programavimo iniciatyvoms mokslinių tyrimų srityje labiau įtraukiant Europos Parlamentą.
Ilda Figueiredo  
Balsavome už šį pasiūlymą dėl rezoliucijos, nes žinome, kad degeneracinėmis nervų ligomis, kaip antai Alzhaimerio ir Parkinsono, serga daugiau kaip septyni mln. Europos Sąjungoje gyvenančių žmonių.
Mes taip pat džiaugiamės Komisijos pasiūlytu bandomuoju bendro mokslinių tyrimų programavimo projektu, tačiau nemanome, kad to pakanka. Vis dėlto pripažįstame jo naudą mažinant veiksmų mokslinių tyrimų srityje suskaidymą, kas leis sutelkti kritinę gebėjimų, žinių ir finansinių išteklių masę.
Svarbu, kad darbas būtų tęsiamas toliau, visų pirma pasitelkiant tarpdisciplinį metodą, apimantį socialinius pacientų ir jų šeimų gerovės tyrimus ir skatinantį "smegenų požiūriu sveiką gyvenseną" ir žymų žmonių gyvenimo sąlygų ir sveikatos būklės pagerėjimą apskritai.
Žinome, kad tokios degeneracinės nervų ligos kaip Alzhaimerio ir Parkinsono yra vienos svarbiausių psichikos sveikatos problemų ir kovojant su šiomis ligomis reikia įgyvendinti tris uždavinius: kasdien rūpintis augančiu pacientų skaičiumi, gerinti sąlygas, kuriomis vykdoma didžioji dalis šios priežiūros, t. y. teikti didesnę paramą šeimoms ir slaugytojams, bei užtikrinti daug didesnį mokslinių tyrimų finansavimą, kad pacientų mažėtų.
Sylvie Guillaume  
Tokios degeneracinės nervų ligos kaip Alzhaimerio ir Parkinsono yra svarbiausios ilgalaikio nedarbingumo priežastys. Jomis serga daugiau kaip septyni milijonai europiečių ir dėl gyventojų senėjimo per artimiausius dešimtmečius jų gali padaugėti dvigubai.
Todėl pritariu bet kokios sistemos, kuri mums suteiks platesnių galimybių gydyti degeneracinių nervų ligų, visų pirma Alzhaimerio ir Parkinsono, pasekmes socialinėje ir visuomenės sveikatos srityse, įgyvendinimui Europos mastu. Šiuo metu degeneracinės nervų ligos iš tikrųjų nėra išgydomos ir iki šiol tai yra viena didžiausių psichinės sveikatos problemų Europoje, kurią mes turime spręsti pasitelkdami šiam tikslui pasiekti tinkamiausias priemones.
Ian Hudghton  
raštu. - Visiškai pritariu rezoliucijai dėl degeneracinių nervų ligų ir džiaugiuosi ES siūlomu bendradarbiavimu šioje srityje. Demencija yra didelproblema Europoje, su kuria susiduria milijonai pavienių asmenų ir šeimų. Visoje ES demencija serga apie septynis milijonus gyventojų, Škotijoje - apie 70 000 ir manoma, kad ateityje ligonių daugės. Komisija aiškiai pripažino Škotiją viena iš nedaugelio šalių, kurios jau pradėjo įgyvendinti nacionalinę kovos su demencija strategiją. Veiksmai, kurių ėmėsi Škotija, puikiai derės su ES pasiūlymais ir kartu geriau sugebėsime suvokti Alzhaimerio ligą ir kitas degeneracines ligas ir padėti joms užkirsti kelią.
Elisabeth Morin-Chartier  
Balsavau už rezoliuciją dėl bendro mokslinių tyrimų, skirtų kovai su degeneracinėmis nervų ligomis, visų pirma Alzhaimerio, programavimo, nes manau, kad svarbu paspartinti bendrus valstybių narių vykdomus mokslinius tyrimus kovos su degeneracinėmis nervų ligomis srityje. Nevertėtų pamiršti, kad apie 7,3 mln. žmonių Europoje serga Alzhaimerio arba panašia liga; manoma, kad iki 2020 m. sergančiųjų padvigubės. Deja, kol kas nėra vaistų šioms ligoms gydyti, o žinių apie jų prevenciją ir gydymą yra nedaug. Todėl valstybėms narėms rekomenduoju suvienyti savo išteklius ir pastangas kartu prisidedant prie mokslinių tyrimų vykdymo, nes dirbdami kartu kaip europiečiai turėsime geresnių galimybių kovoti su šiomis ligomis. Be to, raginu už mokslinių tyrimų sritį atsakingus Europos ministrus laikytis panašios pozicijos gruodžio 3 d. Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį, kad EP nariai labiau nei kada nors anksčiau nori dalyvauti būsimose iniciatyvose dėl bendro mokslinių tyrimų programavimo pasinaudojant Lisabonos sutartyje nustatytu teisėkūros procesu mokslinių tyrimų srityje, t. y. bendro sprendimo procedūra.
Franz Obermayr  
Degeneracinėmis nervų ligomis Europoje serga maždaug septyni mln. žmonių. Atsižvelgiant į tai, kad Europos visuomenvis labiau senėja, tikėtina, kad per artimiausius kelis dešimtmečius šis skaičius padvigubės. Be to, liūdna, bet tiesa yra ta, kad dabar taikomais degeneracinių nervų ligų gydymo metodais tik sulėtinamas ligos vystymasis, bet jai neužkertamas kelias ir ji neišgydoma. Su demencija ir jai artimomis ligomis, visų pirma Alzhaimerio liga, susijusi sveikatos priežiūra labai brangiai kainuoja: apskaičiuota, kad metinės su demencija sergančiais pacientais susijusios išlaidos siekia 21 000 EUR. Papildomos išlaidos reikalingos dėl problemų, susijusių su šiomis ligomis, nes pacientai yra linkę vengti papildomų fizinių negalavimų ištyrimo ir dažnai atsisako medicininio gydymo. Europa susiduria su dideliais sunkumais sveikatos politikos srityje, o būtų iš tikrųjų verta atkreipti dėmesį į apsikeitimą žiniomis ir gerąja patirtimi procedūrų ir metodų klausimais pagal bendrą Europos mokslinių tyrimų sistemą. Todėl pritariu pasiūlymui dėl rezoliucijos.
Frédérique Ries  
Degeneracinės nervų ligos, ir visų pirma Alzhaimerio liga, kurios yra tikra visuomenės sveikatos problema, yra dažniausiai pasitaikančios ligos, kuriomis sergantiems vyresniems kaip 65 metų amžiaus žmonėms būtinas intensyvus klinikinis gydymas. Alzhaimerio liga - tai liga, kuri neišvengiamai labiau paplis atsižvelgiant į laukiamą Europos gyventojų senėjimą: šiuo metu šia liga serga septyni mln. europiečių ir tikėtina, kad per artimiausius dešimtmečius šis skaičius padvigubės.
Todėl svarbūs bendri veiksmai ES lygmeniu. Todėl Europos Parlamentas, ragindamas šiandien priimta rezoliucija koordinuoti mokslinių tyrimų veiksmus šioje srityje, imasi piliečių nuomonės skleidėjo vaidmens. Žinoma, pirmenybturėtų būti teikiama tarpdiscipliniam požiūriui, kuris apima diagnozę, prevenciją, gydymą ir pagalbą pacientams ir jų šeimoms.
Taip pat, jeigu norime padėti užtikrinti, kad į rinką patektų veiksmingi pažinimo sutrikimų gydymui skirti vaistai, turime atsižvelgti į mokslininkų prašymą gauti daugiau savanorių klinikiniams tyrimams. Šioje srityje turi būti vykdoma milžiniška į šeimas nukreipta informacinkampanija.
Kalbant apie pagalbą pacientams ir, svarbiausia, simptomų pasireiškimo atitolinimą kitas uždavinys būtų įvairinti jų protinę veiklą ir kiekvieną dieną palaikyti jų protinį aktyvumą.
Elena Oana Antonescu  
Manau, kad piliečiai, įmonės, nevyriausybinės organizacijos ir kitos įstaigos turi būti kaip įmanoma išsamiau informuojami apie Europos ombudsmeno vaidmenį ir funkcijas, nes tai taip pat gali padėti sumažinti pateikiamų skundų, kurie nepriskirtini šios institucijos kompetencijos sričiai, skaičių. Paprastai piliečiai nedaug žino apie ombudsmeno veiklą.
Naujos interneto svetainės sukūrimas 2009 m. yra sveikintina priemonė. Vis dėlto manau, kad reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant piliečiams pateikti kaip įmanoma išsamesnę informaciją. Todėl džiaugiuosi pranešėjo pateiktu pasiūlymu parengti interaktyvų vadovą, piliečiams leidžiantį gauti kaip įmanoma išsamesnę informaciją apie skundo pateikimo tvarką ir lengvai surasti tinkamą jiems kylančių problemų sprendimo kelią.
Elena Băsescu  
Balsavau už Ch. Paliadeli pranešimą, nes manau, kad jame pateikiama išsami ir tiksli Europos ombudsmeno veiklos nagrinėjant ir sprendžiant piliečių skundus apžvalga.
Kartu norėčiau pasveikinti N. Diamandourosą su darbu, atliktu per 2008 m., ir su rekordiniu atliktų tyrimų ir išnagrinėtų atvejų skaičiumi. Europos ombudsmenas - tai labai svarbi institucija, nes ji priartina Europą prie jos piliečių. Ombudsmenas užtikrina, kad Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos piliečių naudai dirbtų skaidriai, sąžiningai, tinkamai ir nediskriminuojančiai bei laikytųsi procedūrų.
2008 m. užregistruotų skundų, pripažintų nepriimtinais, buvo labai daug ir, palyginti su ankstesniais metais, jų daugėja. Būtent todėl manau, kad kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti vykdomos deramos, nuolatinės ir dinamiškos informacinės kampanijos. Piliečiai nežino, kur būtų tikslingiausia kreiptis, kai pažeidžiamos jų teisės, todėl labai dažnai kreipiasi į Europos ombudsmeną be svarios priežasties. Tačiau Europos ombudsmenas gali nagrinėti tik negero administravimo atvejus, susijusius su Europos Sąjungos institucijų darbu. Būtina sustiprinti Europos ombudsmeno ir ES institucijų bendradarbiavimą.
Carlos Coelho  
Šiame pranešime aiškiai ir išsamiai aptariama 2008 m. Europos ombudsmeno veikla. Naujas informacijos jame išdėstymas ir naujas statistinių duomenų pateikimas prisidėjo prie to, kad, palyginti su anksčiau pateiktais, šis pranešimas būtų aiškesnis ir išsamesnis.
Ombudsmenui pateiktų skundų skaičius išaugo, tačiau iš 3 406 2008 m. gautų tik 802 skundai priklausjo kompetencijai. Labai teigiamai vertinu tai, kad 36 proc. nagrinėtų atvejų išspręsti draugiškai. Manau, kad vis dar per daug nepriimtinų skundų ir būtina rengti į Europos piliečius nukreiptą informacinę kampaniją, kad Europos piliečiai geriau susipažintų su ombudsmeno funkcijomis ir įgaliojimais.
Vienas iš ombudsmeno veiklos prioritetų - užtikrinti, kad piliečių teisės pagal ES teisę būtų gerbiamos visais lygmenimis Europos Sąjungoje ir kad ES institucijos ir įstaigos laikytųsi griežčiausių administravimo standartų. Svarbu užtikrinti, kad piliečių klausimai, skundai ir peticijos būtų nagrinėjami greitai ir nuodugniai; taip pat svarbu stiprinti jų pasitikėjimą Europos Sąjunga ir jos institucijomis.
Sylvie Guillaume  
Balsavau už Ch. Paliadeli pranešimą dėl Europos ombudsmeno, N. Diamandouroso, veiklos metinio pranešimo, nes ombudsmenas užtikrina, kad Europos sprendimo priėmimo procesas kasdien būtų vykdomas atidžiai paisant skaidrumo principo ir kaip įmanoma arčiau piliečių.
Tai labai naudinga teisių gynimo priemonė, suteikta visos Europos piliečiams, įmonėms ir kitoms organizacijoms, susiduriančioms su negeru administravimu Europos institucijose. Itin džiaugiuosi tuo, kad ombudsmeno statuto persvarstymas ir ypač jo įgaliojimų tyrimų atlikimo srityje sustiprinimas padės užtikrinti, kad piliečiai visiškai pasitikėtų jo kompetentingumu išsamiai ir be apribojimų tirti jų skundus.
Ian Hudghton  
raštu. - Balsavau už Ch. Paliadeli pranešimą dėl Europos ombudsmeno veiklos. Ombudsmenas teikia ES piliečiams svarbią paslaugą ir padeda užtikrinti, kad Europos institucijos dirbtų laikydamosi teisės ir platesnių bendrųjų principų. Tai tokie platesni principai kaip lygiateisiškumas, nediskriminacija ir pagarba žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, todėl pritariau kolegės M. Auken pateiktam pakeitimui, kuriuo siekiama aiškiau apibrėžti "negero administravimo" sąvoką.
Iosif Matula  
Balsavau už Ch. Paliadeli pranešimą dėl Europos ombudsmeno veiklos, nes manau, kad N. Diamandouros svariai prisidėjo sprendžiant piliečių problemas ir priartinant Europos Sąjungos institucijas prie piliečių. Kartu norėčiau pasveikinti pranešėją įdėjus tiek pastangų rengiant šį pranešimą.
Europos ombudsmeno vaidmuo buvo esminis veiksnys didinant Europos Sąjungos sprendimo priėmimo proceso ir administravimo sistemos skaidrumą ir atsakomybę. Nuoširdžiai tikiuosi, kad 2008 m. užbaigti 44 tyrimai pateikiant kritines pastabas ateityje sumažins negero administravimo atvejų skaičių. Pritariu, kad reikėtų plačiai aiškinti terminą "blogas administravimas", kuris turi apimti neteisėtus administracinius aktus arba privalomojo pobūdžio teisinių taisyklių arba principų pažeidimus ir administracinių įstaigų nerūpestingo, aplaidaus elgesio ar neskaidraus pareigų atlikimo piliečių atžvilgiu arba kitų gero administravimo principų pažeidimo atvejus.
Nuno Melo  
Atsižvelgdamas į svarbų Europos ombudsmeno vaidmenį, kurį atlikdamas jis skatina Europos Sąjungos ir jos piliečių santykių skaidrumą, pakartosiu savo nuomonę, kad buvo plėtojami konstruktyvūs Bendrijos institucijų ir įstaigų santykiai.
Willy Meyer  
Balsavau už Ch. Paliadeli pranešimą dėl Europos ombudsmeno veiklos metinio pranešimo, nes manau, kad nagrinėdamas ir valdydamas skundus, vykdydamas ir užbaigdamas tyrimus, palaikydamas konstruktyvius santykius su Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis ir gerindamas piliečių žinias apie jų teises šių institucijų ir įstaigų atžvilgiu, ombudsmenas vykdsavo pareigas aktyviai ir suderintai. Verta atkreipti dėmesį į gerą Europos ombudsmeno ir kitų Europos įstaigų, visų pirma Europos Parlamento Peticijų komiteto, bendradarbiavimą. Todėl balsuodami už pranešimą norėjome parodyt mūsų paramą jam, kaip išorinės kontrolės mechanizmui ir vertingam pasiūlymų dėl Europos administracijos tobulinimo šaltiniui.
Elisabeth Morin-Chartier  
Balsavau už Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos ombudsmeno veiklos 2008 m., kurioje pabrėžiamas augantis skundų dėl ES administravimo neskaidrumo skaičius. Šios aplinkybės man kelia rūpestį. Todėl pritariu šiai rezoliucijai, kurioje raginama skirti daugiau dėmesio ombudsmeno veiklai. Išties apgailestautina, kad iš 355 ombudsmeno atliktų tyrimų 36 proc. susiję su Europos institucijų neskaidrumu ir tarp jų pasitaikatvejų, kai atsisakyta patenkinti prašymus suteikti informaciją. Manau, kad svarbu pabrėžti, jog atsakinga ir skaidri Europos Sąjungos administracija yra piliečių pasitikėjimo Europos Sąjunga garantas.
Joanna Senyszyn  
Visiškai pritariu Europos Parlamento rezoliucijai dėl Europos ombudsmeno veiklos 2008 m. metinio pranešimo ir balsavau už tai, kad ji būtų priimta. Pasiūlymas sukurti bendrą Europos institucijų interneto svetainę itin vertingas. Jis suteiktų galimybę suinteresuotosioms šalims surasti tinkamą instituciją kiekvienu atveju ir tinkamu adresu nukreipti raštus, klausimus ir skundus. Tai būtų neįkainojama pagalba ES valstybių narių piliečiams. Šiuo metu tokios informacijos paieška sukelia sunkumų didžiajai daliai žmonių. Į mane daug kartų kreipėsi žmonės, prašydami suteikti informaciją apie tai, kur jie gali susipažinti su dokumentais arba pateikti skundą, nes jie nežino, į ką kreiptis. Jie siunčia raštus bet kam, tada susierzina dėl to, kad į juos neatsakoma, ir nusivilia ES institucijų veikla, įskaitant administracinių procedūrų trukmę. Kita vertus, ombudsmenas, užuot atsakydamas į atitinkamus skundus, turi dirbti su skundais, kurių 75 proc. nepriklauso jo kompetencijai. Nauja interneto svetainbūtų puikus vadovas Europos institucijų kompetencijos sričių klausimais. Kol ji nesukurta, norėčiau paprašyti Europos ombudsmeno kiekvieną skundą tiesiogiai perduoti atitinkamos kompetencijos nacionaliniam arba regiono ombudsmenui. Taip pat pritariu platesnio masto informacinės kampanijos vykdymo idėjai, siekiant gerinti piliečių žinias apie Europos ombudsmenų tinklo narių funkcijas ir kompetenciją.
Elena Oana Antonescu  
Būtina nustatyti aiškias ES biudžeto taisykles pereinamajam laikotarpiui nuo Nicos sutarties taikymo pabaigos iki Lisabonos sutarties taikymo pradžios.
Atsižvelgiant į tai, kad artimiausi keli mėnesiai Europos Sąjungos biudžeto politikai yra esminiai, ir į tai, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai biudžeto lėšų pervedimai arba persvarstymai užtruks iki 2010 m. pradžios, būtina nustatyti aiškią procedūrą šiam pereinamajam laikotarpiui, kad būtų lengviau įgyvendinti biudžetą ir tvirtinti taisomuosius biudžetus. Pagal lapkričio 19 d. numatytą vykdyti su biudžetine procedūra susijusią taikinimo procedūrą Europos Komisija, Europos Sąjungos Taryba ir Europos Parlamentas turi susitarti dėl pereinamojo laikotarpio gairių priėmimo. Derybose Europos Parlamento delegacija turi laikytis tvirtos vieningos pozicijos. Todėl balsavau už A. Lamassoure pranešimą.
Diogo Feio  
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, keisis ES biudžeto struktūra ir reikės priimti teisės aktus jai įgyvendinti. Visų pirma reikės priimti naują reglamentą dėl daugiametės finansinės programos ir finansinį reglamentą dėl naujų biudžeto priėmimo ir įgyvendinimo principų bei patvirtinti naują tarpinstitucinį susitarimą. Visa šių priemonių priėmimo procedūra užtruks kelis mėnesius, todėl pritariu pranešėjo nuomonei, kad būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio gaires, kurios turėtų įsigalioti tuo pačiu metu kaip ir Sutartis.
Šios gairės bus svarbios, siekiant sudaryti sąlygas institucijoms įgyvendinti biudžetą ir tvirtinti taisomuosius biudžetus, taip pat 2011 m. biudžeto procedūrai, jeigu to reikės.
José Manuel Fernandes  
Džiaugiuosi, kad netrukus įsigalios Lisabonos sutartis, kuri sustiprina Parlamento vaidmenį keliose srityse, visų pirma biudžeto srityje. Pritariu A. Lamassoure pranešimui dėl pereinamojo laikotarpio procedūros gairių, todėl už jį balsavau, nes, kol įsigalios Lisabonos sutartis, pereinamojo laikotarpio priemonės būtinos.
Norėčiau pasveikinti pranešėją ėmusis iniciatyvos ir kokybiškai atlikus darbą. Norėčiau pabrėžti, kad pereinamojo laikotarpio priemonės neturi nutolti nuo bendrų naujoje Sutartyje nustatytų principų ir nekelti pavojaus būsimoms teisėkūros procedūroms. Taip pat privalau atkreipti dėmesį, kad būtina sumažinti dabartinių taisomųjų biudžetų skaičių, kuris yra pernelyg didelis, ir paraginti Komisiją teikti pasiūlymus dėl reglamento, kuriuo nustatoma daugiametfinansavimo programa, priėmimo ir dėl finansinio reglamento priėmimo.
João Ferreira  
Pranešime daugiausia dėmesio skiriama pereinamojo laikotarpio biudžeto reikalų procedūros gairėms, skirtoms atsižvelgti į Lisabonos sutarties įsigaliojimą. Žinoma atsižvelgiant į tai, kad dėl atliktų biudžetinės procedūros pakeitimų Europos Sąjungos 2010 m. biudžetas vis dar bus tvirtinamas pagal Nicos sutarties nuostatas, Sutarties - kuriai mes prieštaravome ir savo pozicijos laikomės - įsigaliojimas lemia būtinybę priimti šias pereinamojo laikotarpio priemones. Taigi šiame pranešime aptariama ne pati Lisabonos sutartis, bet būtinybnustatyti procedūrą, kuri leidžia įgyvendinti 2010 m. biudžetą.
Žinome apie šį poreikį, todėl balsavome prieš visus pasiūlytus pranešimo pakeitimus, kurie galiausiai trukdytų įgyvendini biudžetą, kas būtų labai neigiama pasekmė. Nepaisant to, negalime balsuoti už pranešimą, kurio pačiame pirmame straipsnyje nurodoma: Europos Parlamentas "džiaugiasi būsimu Lisabonos sutarties įsigaliojimu". Mūsų pozicija grindžiama elementariausia logika, nes dėl priežasčių, kurias išdėstėme daug kartų, Sutartis turės didelę neigiamą įtaką Europos darbuotojams ir piliečiams, o jos ratifikavimo procesas buvo visiškai nedemokratiškas, todėl galutiniame bendrame balsavime nusprendėme susilaikyti nuo balsavimo.
Bruno Gollnisch  
Be abejonės, būtent Lisabonos sutartyje nustatytos biudžetinės procedūros iš tikrųjų paverčia Europos Sąjungą supervalstybe instituciniu požiūriu. Taip yra todėl, kad, nors nacionaliniais mokesčiais paremti valstybių įnašai išliks įnašais į Bendrijos biudžetus, nuo šiol dėl biudžeto bus balsuojama galutinai neatsiklausiant valstybių narių vyriausybių nuomonės.
Tai kelia ypatingą rūpestį kalbant apie žemės ūkio sritį, kurios išlaidos jau nebus laikomos privalomomis ir kuri bus paaukota klientelistiniams šių rūmų įnoriams tenkinti. Be šios pagrindinės problemos, nepriimtina yra primityviai planuoti neatidėliotiną naujų procedūrų taikymą. Šiuo sunkmečio laikotarpiu negalima "žaisti" su Europos mokesčių mokėtojų pinigais sprendžiant politiškai opias problemas. Mums reikia finansinio reglamento ir pagal procedūras derybomis pasiekto tarpinstitucinio susitarimo ir labai gaila, jei tai užtrunka.
Kol tai neatlikta, privalome toliau taikyti galiojančius metodus ir procedūras ir atmesti visus taisomuosius biudžetus arba pervedimus, kurie nėra neatidėliotini.
Cătălin Sorin Ivan  
Lisabonos sutarties įsigaliojimas įneš didelių pokyčių daugelyje sričių, tarp jų ir biudžetinės procedūros. Pranešimas, kuriame aptariamas perėjimas nuo vienos, šiuo metu galiojančios, procedūros prie kitos, kuri numatyta naujoje Sutartyje, yra labai naudingas. Būtent todėl manau, kad pritarti derėtų jam visam. Pranešime išdėstytos procedūros gairės palengvins trijų susijusių institucijų veiklą biudžeto srityje, kad biudžetas galėtų būti veiksmingai įgyvendinamas, visų pirma atliekami biudžeto pervedimai. Pranešėjo iniciatyva pateiktas prašymas kaip įmanoma greičiau pritaikyti Finansinį reglamentą atsižvelgiant į naujas Lisabonos sutarties taisykles yra dar viena priemonė, kurios reikia nedelsiant. Be to, būdami tikri, kad joms bus teikiama atitinkama svarba, tikimės, kad pareinamojo laikotarpio procedūros gairės, kurios bus svarstomos per lapkričio 19 d. numatytą su biudžetine procedūra susijusią taikinimo procedūrą, bus priimtos iki antrojo svarstymo Taryboje.
Petru Constantin Luhan  
Lisabonos sutartis įneša labai daug pokyčių, įskaitant labai svarbius biudžeto pokyčius, visų pirma išlaidų skirstymo į privalomąsias ir neprivalomąsias panaikinimą. 2010 m. biudžetas priimtas galiojant ankstesnei Sutarčiai, tačiau, kol bus pradėta vykdyti 2011 m. biudžetinprocedūra, institucijoms vis tik reikės įgyvendinti biudžetą, priimti taisomuosius biudžetus ir vykdyti biudžetinę procedūrą 2011 metams iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo.
A. Lamassoure pranešime nustatomos ribos ir sąlygos, kurių laikydamasis Europos Parlamentas gali suteikti įgaliojimus tam tikram komitetui vesti derybas per su biudžetine procedūra susijusią taikinimo procedūrą, kuri vyks lapkričio 19 d. Džiaugiuosi šiame pranešime, kuris parengtas per rekordiškai trumpą laiką, pateikta iniciatyva. Taip pat sveikinu Komisiją taip veiksmingai mums pateikus dabartines pereinamojo laikotarpio taisykles.
Andreas Mölzer  
Jeigu pažvelgtume į pernelyg didelį taisomųjų biudžetų skaičių, būtų galima susidaryti įspūdį, kad ES bejėgplanuoti. Žinoma, tokia nuomonnebūtų visiškai klaidinga. Tiesiog reikia pagalvoti apie vis tankesnį ES agentūrų tinklą ir jų nuolat augančius biudžetus ir su tuo susijusį galimą kompetencijų ir darbo dubliavimą. Tai taip pat taikoma Europos išorės veiksmų tarnybai, kuri bus įsteigta pagal Lisabonos sutartį ir dėl kurios ES biudžetą reikia suformuoti taip, kad, viena vertus, naujoje sistemoje nebūtų dubliavimo, vietoj to sudarant sąlygas išnaudoti nedubliavimo galimybes, ir kad, kita vertus, nebūtų trukdoma vykdyti Parlamento kontrolę, nebūtų sudaromos kliūtys valstybėms narėms ir nebūtų neutralizuotos nacionalinės kompetencijos sritys. Atsižvelgiant į tai, kad netrukus įsigalios Lisabonos sutartis, šis taisomasis biudžetas yra pernelyg skubotas, nes vis dar atrodo, kad kai kurie klausimai nebuvo išspręsti. Todėl balsavau "prieš".
Elisabeth Morin-Chartier  
Balsavau už rezoliuciją dėl mano kolegos Biudžeto komiteto pirmininko A. Lamassoure parengto pranešimo. Šiame pranešime raginama gerbti naujas Europos Parlamento galias įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, todėl prašoma laikinai priimti pereinamojo laikotarpio taisykles, kol netaikomos naujos toje pačioje Sutartyje nustatytos biudžeto taisyklės. Pagal naują Sutartį Parlamentui ir Tarybai nustatoma vienoda atsakomybpriimant biudžetą, tai galioja net "privalomosioms" (žemės ūkis ir tarptautiniai susitarimai) išlaidoms, dėl kurių iki šiol sprendimą priimdavo išimtinai valstybės narės. Parlamentas negali naudotis naujomis galiomis, kol nepriimti nauji procedūriniai reglamentai, kurių reikia, kad galėtų būti taikomos naujos Sutarties nuostatos. Šiame pranešime atkreipiamas dėmesys į rūpestį keliančią padėtį, nes nenoriu, kad, kol galės būti taikomos naujos procedūros, Taryba ir Komisija "tęstų ankstesnę politiką". Todėl raginu nedelsiant priimti pereinamojo laikotarpio taisykles ir kitas Tarybos ir Parlamento derybų dėl 2010 m. biudžeto susitikimas galėtų būti proga jas priimti...
