Arutelu Euroopa tuleviku üle (arutelu) 
Juhataja
Daamid ja härrad,
Tere tulemast Euroopa Parlamenti, Rodriguez Zapatero! Teie kohalolek valmistab suurt rõõmu.
Sooviksin väljendada teile siirast tänu, et võtsite vastu Euroopa Parlamendi kutse osaleda Euroopa tulevikku käsitleval arutelul, mis on parlamendis väga oluline. Paljud peaministrid kogu Euroopa Liidust on meid juba külastanud, et arutleda liidu tulevikuga seoses oluliste küsimuste üle, sealhulgas Guy Verhofstadt, Romano Prodi ja Jan Peter Balkenende. Meil on olnud võimalus kuulata nende arvamusi ja nendega aru pidada, isegi ajal, kui valitses suur ebakindlus Euroopa Liidu tuleviku suhtes. Täna oleme siin, et kuulata teid. Esimeeste (fraktsioonide esimeeste) konverentsil tehtud otsuse põhjal lõppeb niisugune arutelu Rootsi peaministri Fredrik Reinfeldti kõnega.
Peaminister, minu arvates on oluline märkida, et Hispaania oli 2005. aastal esimene riik, kes pidas põhiseaduse lepingu eelnõu kohta referendumi ning 77% hispaanlastest hääletas eelnõu poolt.
(Aplaus)
Seepärast on mul eriti hea meel tervitada teid, peaminister, täna siin veidi enne Lissaboni lepingu allkirjastamist, mida tehakse pärast pikka järelemõtlemisaega ning kriisi: see on leping, millesse võiks lisada põhiseaduse lepingu sisu.
Hispaania on Euroopa Liidus oluline riik ning on andnud juba pikka aega väärtusliku panuse Euroopa Liitu, mitte üksnes alates ühinemisest 1986. aastal, vaid juba ammu enne seda. Hispaania on alati näidanud, ja see kehtib kõigi suuremate parteide kohta, et ta on riik, kus austatakse sügavalt Euroopa veendumusi, tehakse algatusi ja näidatakse aktiivset pühendumust meie kontinendi ühisele tulevikule.
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu Euroopa tuleviku kohta, kus osalevad ka Hispaania peaminister ja Euroopa Ülemkogu liige.
José Luis Rodríguez Zapatero
Hispaania valitsusjuht. - (ES) Härra president, daamid ja härrad,
pühendunud ja aktiivse euroopameelse kodaniku ning sügavalt euroopameelse riigi peaministrina on minu jaoks suur au olla täna siin parlamendis kui Euroopa kõige esindatumas majas.
Siia tuleb kokku meie rahvaste rikkalik mitmekesisus. Siin väljendame oma identiteeti, alates erinevustest kuni selleni, mis meid ühendab. Kui on olemas institutsioon, mis hõlmab ühemõtteliselt meie projekti, siis on see parlament, kuna just siin tuuakse kuuldavale Euroopa kodanike otsesed soovid.
See maja on muutunud järk-järgult kindlamaks ja paremini varustatumaks ning võtab nüüd mugavalt vastu suure Euroopa pere. Siiski on see muutunud ka tugevamaks ja nõudlikumaks seoses esinduslikkuse ja suutlikkuse suurenemisega, et suunata ja kontrollida meie poliitikavaldkondi ja meetmeid.
Seetõttu, daamid ja härrad, oleme just õiges kohas, et arutleda niisuguse Euroopa üle, mida me soovime näha ja mida me vajame. Ma pean teid tänama võimaluse eest väljendada oma mõtteid ja teha ettepanekuid liidu oleviku ja tuleviku kohta.
Euroopa kontseptsioon on hispaanlaste jaoks seotud rahu, vabaduse, demokraatia ja jõukuse sooviga.
Meie parimad traditsioonid on seotud väärtustega, millega me määratleme Euroopa kultuurilise ja poliitilise ruumi.
Paljude aastate eest ei kaotanud me lootust ühineda rohkem kui 50 aastat tagasi alustatud protsessiga.
Hispaaniat viimase kahe aastakümne jooksul saatnud edu tuleneb suurel määral sotsiaalsest dünaamikast, mis on loodud tänu liidu liikmeks olemisele, ning asjaolust, et oleme kasutanud tõhusalt vahendeid, mille on solidaarsusest meie käsutusse andnud liikmed, kes olid projekti kaasatud enne meid.
Hispaanlastena võlgneme Euroopale suure tänu ning ühinesime kõnealuse projektiga suure tänulikkusega, mida ma tahan täna Euroopa Parlamendi ees taas väljendada.
Keegi ei olnud sel ajal üllatunud, et me kiitsime põhiseaduse lepingu referendumil heaks. Samuti ei tohi kedagi imestama panna, et me kasutasime kogu oma tahet ja paindlikkust institutsioonilise kriisi ületamiseks, jäädes samal ajal kindlaks, ühtseks ja kõikumatuks põhilise sisu säilitamisel, ilma milleta oleks projekti väärtus langenud.
Me saime ohust üle, kuid meie ees seisab endiselt väljakutse: ehitada üles Euroopa, mida me vajame ja mida vajab 21. sajandi maailm.
Me tahame väärtustel põhinevat Euroopat. Euroopa identiteeti on üles ehitatud pika ajaloo vältel, mida on tumendanud tragöödia, kuid valgustanud ka inimkonna kõige üllam looming, mõtte valgus, meie kunstnike soojus ja loomingulisus, meie poliitikute sügavad veendumused ning rahva julgus.
Vabadus, õigusriigi põhimõtted, inimõigused, sallivus, sooline võrdõiguslikkus, solidaarsus - need kõik moodustavad Euroopa moraali. Meie liidu tõeline olemus seisneb just nende väärtuste tunnustamises ja mitte üksnes geograafilises ruumis.
(Aplaus)
Euroopal peab olema tõeline poliitiline sisu. Üksnes sel viisil võime ehitada liidu üles kooskõlas meie ambitsioonidega.
Kui soovime niisugust Euroopat saavutada, peab see olema tõhus. See peab olema liit, mis on võimeline tulema toime meie aja väljakutsetega.
Euroopa legitiimsuse allikas ja lõplik siht on Euroopa elanikud. Maailma kodanikest on meil kõige rohkem õigusi ja me oleme kõige paremini kaitstud. Siiski ei ela me saarel ja ei saa elada õnnelikult, teades, et teistes maailma paikades ei ole kõnealuseid õigusi olemas või neid kuritarvitatakse. Meie moraalne kohustus on tagada, et igaüks saaks neist õigustest kasu. See kohustus annab Euroopale maailmas missiooni.
Väärtustel põhinev Euroopa koos tõhusa poliitilise sisuga, mida toetavad kodanikud, on Euroopa, mida me vajame. Muutuvas ja üha keerulisemas maailmas peame jätkama integratsiooni. Kui me anname teed isolatsionismile, kitsale arusaamale piiridest ja eelkõige riiklikele huvidele, muutume võimetuks ja ebaoluliseks.
Praegu on aeg ühendada jõud ja süüdata taas entusiasm. Kuuleme üha sagedamini, et Euroopa oli kriisis, et ta kahtles iseendas, et elanikud tundsid end olevat kõrvale jäetud Euroopa projektist või et laienemine kahjustaks poliitilise liidu määratlemist.
Ma ei jaga seda pessimistlikku arvamust. Me oleme olnud rasketes olukordades enne ja oleme neist alati välja tulnud tugevamatena. Jean Monnet ütles, et inimesed nõustuvad muutustega üksnes siis, kui seda on vaja, ning tunnistavad vajadust üksnes siis, kui nad on kriisis. Vajadusest tingituna oleme teinud muudatusi, mis on väga viljakad.
Ma väärtustan kõrgelt protsessi, mis on viinud uue lepingu heakskiitmiseni. See ei ole kerge olnud. Me töötame välja uut mudelit poliitilise tsivilisatsiooni ajaloos ja liigume järk-järgult edasi konkreetses tegelikkuses, millest Schuman rääkis. On loogiline, et mõnikord vajame otsuste tegemiseks rohkem aega. Kuid me näeme juba tehtud töö vilju.
On õiglane tunnustada parlamendi suurepärast panust. Hispaania jaoks, kes on säilitanud euroopameelsuse ja lepingu tasakaalu, on käesoleva parlamendi toetus olnud ergutav ja otsustav.
Läbirääkimiste ajal jätkas Euroopa edasiliikumist. Peagi on meil lepinguga ette nähtud uued vahendid ning oluliselt suureneb küsimuste hulk, mille puhul võib otsused teha kvalifitseeritud häälteenamusega, et leida lahendused elanike muredele.
Praegu peab Euroopa rohkem kui kunagi varem olema arengu ja heaolu sümbol. Me ei tohi kauem viivitada majanduse moderniseerimise alustamisega. Peame püüdma saavutada Lissaboni strateegia eesmärke. See peab olema meie põhimõte ja vahetu võrdluspunkt globaliseerumise nõuete täitmisel kogu selle välis- ja sisemõõtmetes.
Peame olema ambitsioonikad. Kogemus on näidanud, et kui me seda oleme, oleme edukad. Märkimisväärne mõju, mida on avaldanud euro kasutuselevõtmine, mida laiendatakse nüüd uutele liikmesriikidele, näitab selgelt potentsiaalseid võimalusi, kui me jätkame integratsiooni suurendamist. Peame lõpetama kaupade, teenuste ja võrkude siseturu arendamise ning tugevdama nõuetekohase toimimise tagamiseks konkurentsi seire eest vastutavaid institutsioone.
Välismõõtmes peab Euroopal olema juhtroll globaliseerumise õiglaste eeskirjade väljatöötamisel. Me peame suurendama turgude läbipaistvust ja avatust ning toetama ühenduseväliste partnerite turge õiglase konkurentsi tagamiseks. Me peame jätkama Doha vooru. Peame olema näiteks rahvusvahelise kaubanduse edendamisel.
Globaliseerunud maailm nõuab konkreetset jõupingutust tehnilise innovatsiooni ja teadusuuringute valdkonnas, et kasutada maksimaalselt ära teadlaste ja ülikoolide suurepärast potentsiaali ning ühendada silmapaistvus territoriaalse ühtekuuluvusega. Tõhusa integratsiooni mudel tähendab, et kõikidel liikmesriikidel peaks olema võrdne juurdepääs uuele tehnoloogiale.
Me tahame edendada sotsiaalset heaolu. Meie Euroopa on sotsiaalne, sotsiaalsete õigustega Euroopa.
(Aplaus)
Meie majandusmudel on kujuteldamatu ilma õigluseta ning õiglust ei ole võimalik saavutada ilma kaitseta. Edu tuleb mõõta suutlikkusega jätkata majanduskasvu, tagades samal ajal solidaarsuse ja ühtekuuluvuse.
Peame edendama stabiilset ja väärikat tööhõivet, aitama töötajatel kohaneda muutustega tootmissüsteemis ning olema esimesed kodanikele sotsiaalse kaasamise, võrdsete võimaluste, tööohutuse ja tervishoiuga seotud tagatiste kindlustamise poliitikas.
Uus, isegi laiem Euroopa on edukas üksnes juhul, kui tugevdame liikmesriikides solidaarsust. Ühtekuuluvus on peamine põhimõte, eriti tingituna pühendumusest, millega me kõik oleme seotud, ning vajadusest luua otsustavaid sidemeid, et tagada liidu integratsioonipoliitika.
Hispaania, kes on ühenduse solidaarsusest suurt kasu saanud, pooldab, et ka uued liikmesriigid võiksid sellest rõõmu tunda ning soovib jagada oma kogemusi, et nad saaksid solidaarsust tõhusalt kasutada.
Euroopa on nüüd kaasatud suure strateegilise impordi protsessi: ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine, Schengeni ala arendamine ning välispiiride süsteem. Pole olemas paremat näidet meie vastastikusest usaldusest kui ühendada turvalisus, mille eest on võtnud erilise vastutuse liikmesriigid, kellel on välispiir. Hispaania on alati olnud kõnealuste algatuste eestvedaja ning jätkab nende toetamist suurima otsustavusega.
Tahan rõhutada Euroopa sisserändepoliitika tugevdamise olulisust. Sisseränne on reaalsus, mis on juba mõjutanud Euroopa tegevuskava. Kõnealune mõju muutub veelgi suuremaks, kuna see on seotud meie projekti teatavate väga tundlike aspektidega.
Alustuseks peame tunnustama ühemõtteliselt sisserände positiivset potentsiaali, mis ulatub rahvastiku toetamisest kultuurilise mitmekesisuse ergutamiseni, unustamata potentsiaalset tõuget majandusele, mis on Hispaania puhul olnud väga selge.
Peame toetama integratsioonipoliitikat, milles austatakse õigusi ja nõutakse kohustuste täitmist. Euroopa, mis tagab integratsiooni, on väärtuslikum, vabam ja turvalisem.
Samal ajal peame tegutsema sisserände põhjustega. Seda tuleks teha dialoogi ja tõhusa koostöö abil päritolu- ja transiitriikidega.
Peame tugevdama solidaarsust liikmesriikides ja varustama end asjakohaste vahenditega, et kontrollida tõhusalt välispiire. Hispaania on töötanud välja meetmed, mida on edukalt kohaldatud, kuid palju on veel vaja ära teha. Peame tugevdama Euroopa Piirihaldusagentuuri, parandama koostööd kõnealuses valdkonnas ning lõpetama maffia tegevuse, kes kasutab ära nende meeste ja naiste elulist ja kiireloomulist vajadust põgeneda oma viletsa ja pettumust valmistava elu eest.
(Aplaus)
Me seisame vastamisi terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise suure väljakutsega. Peame olema ambitsioonikamad politsei- ja õigusalases koostöös. Hispaania teab oma valusate kogemuste tulemusena liigagi hästi ühismeetmete äärmiselt suurt vajadust ning on alati kõnealuse poliitika esirinnas.
Uute algatuste abil ja eeskujuks olles peab Euroopa püüdma leida ülemaailmsetele probleemidele mitmekülgseid vastuseid. Me teeme seda juba kliimamuutuse vastu võitlemises, pühendudes kasvuhoonegaaside heitkoguste 20%-lisele vähendamisele 2020. aastaks. Me saame ja peame suunda näitama, looma Euroopa teistele võrdluseks ning ergutama uuele konsensusele detsembris Balis algavatel läbirääkimistel.
Meil seisab ees tohutu ülesanne energia valdkonnas. Hispaania toetab asjakohast energiapoliitikat koos läbipaistva ühtse turu ja madalaima keskkonnakuluga tagatud tarnetega. Meie arvates saavutame usutava Euroopa energiapoliitika üksnes juhul, kui töötame välja kõigi liikmesriikide vaheliste seoste hästi liigendatud süsteemi.
Härra president, daamid ja härrad,
Me oleme globaalne osaleja, mitte lihtsalt projekt eurooplastele. Me ei saavuta täielikult oma eesmärke, kui kaitseme üksnes oma huve. Saavutame kõnealused eesmärgid üksnes siis, kui kaitseme oma väärtusi rahvusvahelisel tasandil ja tugevdame oma liitu kui rahul, stabiilsusel ja solidaarsusel rajanevat ala.
Meie integratsiooni edu mõõdetakse ulatuslikult selle kaudu, mida me tähendame teistele, meie hääle tähtsuse kaudu kogu maailmas. Tulevikus on Euroopat vaja rohkem kui kunagi varem. Meie eesmärk ei tohi olla see, et maailm näeks meie suurepärast ajalugu, vaid avatud tulevikku.
Uus alusleping annab meile tõhusa vahendi ühiseks välispoliitikaks. Nõukogu eesistuja ja välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja institutsioon ning pädevuse ja vahendite ümberjaotamine annab kõnealusele poliitikale suurema rõhu ja pidevuse.
Meil on kasutada ka viimaste aastate kogemus, mil me oleme taganud oma tsiviil- ja sõjalise kriisi ohjamise suutlikkuse ning kasutanud edukalt kõige väljakutsuvamaid paiku, nagu Congo ja Bosnia.
Oleme suurim arengu- ja humanitaarabi andja. Seda mitte üksnes meie väärikuse, humanistlike juurte ja õiglustunde tõttu, vaid ka meie endi huvides. Üksnes jagatud areng ja õiglus saavad tagada nii väljakutsuval ajal maailmas turvalisuse.
Praegusel suurte muutuste ajal rahvusvahelises olukorras peab Euroopa suurendama oma legitiimsust kui integratsioonil ja demokraatial rajanevat ala ning arendama suutlikkust saavutada rahvusvahelisel tasandil konsensus.
Uut Euroopat ei saa vaadelda ida- ja lõunanaabritest eraldi. Meie jõukus peab käima käsikäes nende omaga. Peame tegema oma hääle kuuldavaks ja kuulama nende häält, et pidada koos viljakat dialoogi.
Oleme väga pühendunud suhetesse Vahemere lõunaranniku riikidega. Kõnealustes suhetes peame tunnustama Euroopa tõelist mõõdet: Euroopa, mis huvitub kõigest, millele teised panustavad, austab erinevusi, pakub oma väärtusi ilma neid peale surumata ning loob partnerlussuhteid uue naabruspoliitika raames.
Kõige suuremad erinevused sissetulekute vahel kogu maailmas on Vahemere põhja- ja lõunakalda vahel ning selles piirkonnas jätkuvad sügavalt juurdunud konfliktid. Samuti on tõsi, et Põhja-Aafrika ühiskonnad on noored ja dünaamilised ning nende poliitilised süsteemid avanevad järk-järgult vabaduse tunnustamisele. Suhted islamimaailmaga, millega Euroopa peab pidama dialoogi ja omama partnerlussuhteid, saavad olema niisugused, kuidas me neid kõnealuses regioonis kujundame.
Peame kasutama järgmist ELi-Aafrika tippkohtumist, et käsitleda selle kannatava kontinendi põhjendatud ja pealesuruvaid nõudmisi, mis asub meile nii lähedal ja samal ajal nii kaugel ning koputab arglikult meie uksele. Peame võtma meetmeid, et inimesed saaksid jääda oma kodumaale, toetama neid nende püüdlustes elada ja olla jõukad just seal.
Me võime pakkuda ka Euroopa lähenemisviisi suure osa rahvusvahelise tasandi väljakutsete jaoks: näiteks Lähis-Ida rahuprotsessis ja suhetes islamimaailmaga, rahvusvahelise terrorismi vastases võitluses, tuumarelvade leviku tõkestamises, strateegilistes suhetes Venemaa ja suuremate Aasia riikidega seoses inimõiguste ja demokraatia laienemisega, nälja ja vaesuse vastases võitluses, haridusele ja tervishoiule üldise juurdepääsu tagamises ning sotsiaalses ühtekuuluvuses.
Peame suurendama aktiivset kohalolekut planeedi kõigil geograafilistel aladel, ergutades teisi integratsiooniprotsessis osalema. Lubage siinkohal näitena rõhutada kui oluline on suhete parandamine Ladina-Ameerikaga ning läbirääkimiste arendamine assotsiatsioonilepingute üle liidu ja mitmesuguste Ladina-Ameerika piirkondlike rühmade vahel.
Peame pühenduma otsustavalt mitmepoolsusele ja tugevdama ÜRO keskset rolli jõupingutustes konflikti lahendamise vahendamiseks ja selles osalemiseks. Oluline on ka, et liit teeks edusamme ühise kaitsepoliitika määratlemisel, mis võimaldab osaleda aktiivselt ja sõltumatult rahvusvahelise rahu ja turvalisuse säilitamisel ÜRO volituste alusel.
Olulised edusammud on vajalike tsiviil- ja sõjalise suutlikkuse arendamine, Euroopa Liidu lahingrühmad, kiirreageerimisjõu algatused ja Euroopa Kaitseagentuuri programmid, kuid neist siiski ei piisa.
Härra president, daamid ja härrad,
ma tahtsin jagada teiega teatavaid põhilisi aspekte oma nägemuse kohta Euroopast ja eesmärkidest, mida peaksime praegu tulevikku silmas pidades püstitama. Olen püüdnud rääkida Euroopast Hispaania seisukohast. Lubage nüüd rääkida Hispaaniast Euroopa seisukohast.
Hispaania valitsuse viimastel aastatel rakendatud poliitikal on olnud sama iseloom nagu Euroopa prioriteetidel.
Me elame majanduskasvu perioodil, algatades iga päev ja viies ellu uusi reforme kooskõlas Lissaboni strateegia suunistega. 2007. aastal saavutasime juba oma riikliku reformikava kahest peamisest eesmärgist ühe, nimelt 66%lise tööhõive määra, ning me täidame ka teise eesmärgi, milleks on saavutada esialgselt kavandatud kuupäevaks 2010. aastaks täielik kooskõla Euroopa keskmise sissetulekuga inimese kohta.
Oleme pühendunud rangelt inimressursi koolitamisele, luues infrastruktuurid ja arendades kommunikatsioonitehnoloogiat. Sel viisil aitame muuta Euroopa majanduse teadmistel põhinevaks ja infoühiskonnas konkurentsivõimeliseks majanduseks.
Meie sotsiaalne mudel on muutunud rikkamaks ja tugevamaks. Meil on usaldusväärses seisundis riigi rahandus ligikaudu 2%lise ülejäägiga SKTst, vähenev riigivõlg ja konsolideeritud sotsiaalkindlustussüsteem.
Tööhõive on Hispaanias kasvanud märkimisväärselt (viimase nelja aasta jooksul on loodud kolm miljonit uut töökohta) ning töökohad on muutunud stabiilseks. Me teeme edusamme tööhõive valdkonnas sõlmitud kokkulepete abil ning elame alates demokraatia algusest töösuhetes valitseva suurima üksmeele perioodil.
Oleme alustanud sotsiaalpoliitika rakendamist, luues õiguse kanda hoolt puuetega ja ülalpeetavate inimeste eest. See on nüüdsest heaoluriigi uus sammas.
Jätkusuutlikkusest on saanud majanduskasvu mudeli oluline osa. 2006. aastal õnnestus meil vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid esimest korda, säilitades samal ajal intensiivse majanduskasvu. Oleme pühendunud Balile samamoodi nagu Kyotole.
Hispaania kodanikel on nüüd rohkem õigusi, näiteks suurem sotsiaalne mõju, sooline võrdõiguslikkus, mis on nüüd seadusega täielikult välja töötatud ja tagatud, ning väga märkimisväärne samasooliste abielu, mida tunnustatakse võrdselt teiste abieludega ning mis kõik väärtustab meid kui ühiskonda.
Hispaania on toetanud mitmepoolsust ja jätkab seda. Hispaania on toetanud Euroopa Liitu ja Euroopa institutsioone ning jätkab seda.
Nagu viimastel aastatel, jätkame arengukoostöö suurendamist, nii et oleme maailma kümne juhtiva riigi hulgas seoses arenguabiks antava sisemajanduse kogutoodanguga protsendiga. Jätkame kõnealuse protsendi suurendamist, et järgmise nelja aasta jooksul määrataks meie sisemajanduse kogutoodangust arenguabiks 0,7%, et tuua solidaarsus ja väärikus miljonite inimesteni kogu maailmas.
Härra president,
kaua aega oleme olnud üksnes võimelised ütlema, et kui Euroopa areneks, teeks seda ka Hispaania. Ma usun, et täna võin ma uhkuse ja alandlikkusega öelda, et kui Hispaania jätkab arenemist, teeb seda ka Euroopa.
Olen täiesti veendunud, et Euroopa ületab meie ootused. Võime usaldada selle institutsioonide suurepäraseid võimeid, eriti parlamendi omi. Daamid ja härrad, Euroopa Parlament on ka kõige raskematel aegadel alati olnud pessimismi vastane ning julge ja väsimatu Euroopa integratsiooni eest võitleja. Täna tahaksin teid eriti tänada ettepanekute ja arutelude eest, mis on mõjutanud kõnealustel aastatel liidu suurimaid reforme.
Selles majas kõigi teie keskel võib Euroopat tunda tugevamini kui ükskõik kus mujal. Euroopa elab siin suurema lootuse ja usaldusega.
Seetõttu tahan ma viimaste sõnadega väljendada Hispaania ja omaenda isiklikku tunnustust selle maja mainele ja tööle ning nendele meestele ja naistele kõikidest riikidest kõigi ideoloogiate eest, kuna nad on nendelt kohtadelt parlamendis võimaldanud mitmesuguste seaduste abil saavutada tänast Euroopat ja valmistada ette homset.
Oleme hiljutisest ohust edukalt üle saanud. Nüüd peame võtma vastu mitmed teised väljakutsed. Peame vaatama kindlalt tulevikku ja tegema koostööd, et luua Euroopa, mida me eelkõige vajame ja mida vajab maailm.
Suur tänu.
(Tormiline kiiduavaldus püsti seistes)
Jaime Mayor Oreja
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra president, austatud peaminister, daamid ja härrad, Euroopa rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa demokraatide fraktsiooni nimel tahan ma tänada Hispaania peaministrit avaldatud mõtete eest Euroopa Liidu suuna kohta.
On tõsi, et oleksime eelistanud kuulda tema kõnet ja mõtteid Euroopa kohta muul ajal, enne ja mitte pärast Lissaboni tippkohtumist, ning eriti mitte seitsekümmend kaks tundi pärast tema määramist peaministriks, kuna niisugune olukord ei aita kunagi koosoleku eesmärke saavutada. Siiski, daamid ja härrad, oleks see minust ebaõiglane ning minu fraktsioon ei sooviks seda, kui ma ei tänaks peaministrit või ei hindaks tema panust, mis on kahtlemata väga kasulik Euroopa tulevase suuna nimel.
Ei ole lihtne rääkida fraktsiooni PPE-DE nimel vabadusest ja Euroopa Liidust, kuna minu fraktsioonil on kogemused, mis näitavad vabaduse kaitsmist eriti selgena ja on nii hiljutised, et ma ei leia piisavalt ega sobivaid sõnu, et selgitada Euroopa Liidu sügavat ja tõelist tähendust meie fraktsiooni jaoks.
Meie fraktsioon väljendab heameelt Lissaboni tippkohtumisel saavutatud edu üle, kuid samal ajal valetaksime, kui ütleksime, et meie arvates ei ole meil endiselt piisavat poliitilist huvi ja ambitsiooni, et muuta tänapäeva Euroopa Liit selliseks, mida Euroopa elanikud tulevikus vajavad. Me ei saa luua Euroopat, mida vajame, kui me endasse ei usu. Me ei saa täita Euroopa Liitu inertsi või lennukate sõnadega või lihtsalt ühiste huvidega. Sõnadest nagu ühtsus ja õigsus näiteks ei piisa Euroopa direktiivide ülevõtmiseks või Kyoto protokolli täitmiseks.
Peaminister, puudu on kahtlemata otsustavusest, meie väärtuste kaitsmisest ja jõupingutusest. Need elemendid võimaldavad meil konsolideerida liidu moraalset tugevust ja kultuuri, milles meie projekt peamiselt seisneb. Siiski peame Euroopa kodanikele puuduvatest elementidest teada andma. Peame nendest kodanikele rääkima ja neid selgitama. Peame jagama nendega kõnealust poliitilist vajadust jõupingutuseks ning julgema öelda neile, mis on puudu. See ei kahanda nende julgust, vaid annab lootust, unistusi ja lähedust, mida me nii meeleheitlikult vajame. Peame ütlema kodanikele selgemalt, milles probleemid seisnevad. Peame seadma need prioriteediks ja töötama kiireloomuliste küsimuste kallal, et leida võimalus pädevuste jagamiseks Euroopa Liidu ja Euroopa riikide vahel, ilma üldistamata, seades esikohale ja tehes kindlaks kõige kiireloomulisemad probleemid, mis on järele jäänud.
Peaminister, Euroopa traditsioonilised meetodid on olnud kokkulepe, konsensus ja järkjärguline lähenemisviis, kuna konsensus on pigem meetod kui väärtus. See tähendab, et peame konsensuse määratlema ja selleni jõudma ning samal ajal andma volitused Euroopa fraktsioonidele, kuna ei oleks Euroopa Liitu ilma Euroopa fraktsioonideta. Seepärast ei tohiks rääkida siin majas riikide lahkarvamustest või erimeelsustest (mis on olemas ja sügavad), nagu kahjuks toimus Hispaania puhul mõned kuud tagasi, nagu te hästi teate.
Peaminister, on probleeme, mis nõuavad Euroopa tasandil lahendust. See kahtlemata tugevdab liitu, kuid meie fraktsiooni arvates tugevdab ka Euroopa riike. Liit ei muutu tugevamaks, kui Euroopa riigid nõrgenevad, vaid vastupidi: Euroopa Liidu täiustamiseks on vaja, et selle liikmed oleksid tugevad, ning kõnealust projekti ei ole võimalik viia lõpule nõrgenenud riikidega, mis ohustavad territoriaalset terviklikkust.
Vabaduse väärtus ühendab meid. See väärtus on kõigi teiste väärtuste eesmärk ning need väärtused on sätestatud põhiõiguste hartas, mis kirjutatakse alla 12. detsembril Strasbourgis. Siiski ei ole see lihtsalt illusioon, see on uuendatud pühendumine vabadusele ning mitte ainult liidu territooriumil, vaid eelkõige meie sõprade territooriumil, kellega oleme traditsiooniliselt oma kultuuri jaganud, näiteks Ladina-Ameerikas ja teatavates Ida-Euroopa vabariikides. Kõnealustes riikides peame samuti püüdma konsolideerida oma põhimõtete ja väärtuste raamistikku.
On veel üks asi, mida ma tahan öelda: pigem ühtsus kui sõnad. Ajalugu on tõestanud meie kultuuri kasulikku mõju maailmale. Peaksime seda edasi andma ning samal ajal olema teadlikud, et ei saa sulgeda kõnealust väärtust üksnes Euroopa Liitu.
Martin Schulz
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra president, daamid ja härrad, meil on väga hea meel tervitada peaministrit Rodríguez Zapaterot Euroopa Parlamendis. Samuti on meil hea meel, et tulite siia pärast Lissaboni tippkohtumist ning ainult 72 tundi pärast teie kandidaadiks nimetamist. Meil oleks olnud veel parem meel, kui fraktsiooni PPE-DE oleks täna esindanud vähemalt selle esimees.
Võin öelda ühte: härra Daul jäi täna pärastlõunal ilma Hispaania peaministri heast kõnest. Ta jäi ilma ka härra Mayor Oreja vähem veenvast kõnest, seepärast oli tema jaoks tõenäoliselt isegi hea, et teda täna kohal ei olnud. Et tühjad kohad parlamendi paremas küljes räägivad enda eest, lubage öelda, et kui meid külastab Rootsi peaminister härra Reinfeldt, kes kuulub nende fraktsiooni, on sotsialistide parteist kohal sama arv liikmeid nagu täna, kuna minu arvates on viisakus kvaliteet, mida inimestel kas on või ei ole, ning neil, kes paremal istuvad, seda ei ole!
(Aplaus)
Hispaanial ja hispaanlastel, keda esindab nende peaminister, on õigus austusele, mis tähendab kõigi parlamendi fraktsioonide austust. Me väljendame hispaania rahvale seda austust. Härra Zapatero, te tänasite parlamenti ja Euroopa Liitu. See oli meeldejääv lause Hispaania valitsusjuhilt, riigilt, kes on kannatanud 40 aastat halastamatu ja julma diktatuuri all ning saavutanud vabaduse ja demokraatliku mitmekesisuse tänu integratsioonile Euroopasse. Teie jaoks, Hispaania peaminister, on püsti seismine ja Euroopa Liidu tänamine suur au. Siiski oleme ka teile tänu võlgu selle eest, et Hispaania on kõnealustes ettevõtmistes edu saavutanud. Oleme tänu võlgu Hispaania elanikele ja Hispaania demokraatidele, meestele ja naistele. Nende panus Euroopasse on panus demokraatiasse, mitmekesisusse, kultuurilisse progressi ja sotsiaalsesse stabiilsusse. Seetõttu peame väljendama oma tänu Hispaania valitsusele.
(Aplaus)
Hispaania on Euroopa mudel, nagu seda on kogu Ibeeria piirkond. Sama kehtib muide Kreeka ja kõigi riikide koha, kes on pidanud üle saama fašistlikust diktatuurist ja seadma 1980. aastate alguses ja keskel suuna Euroopa Liidu poole. Lääneeurooplastena võisime sel ajal vabalt reisida kõnealustesse riikidesse ning seega saame võrrelda neid praeguse olukorraga. Hispaania on õitsva majandusega riik. Suure tulevikuga riik täis lootust, riik, mille elanikud on andnud tohutu panuse rahu saavutamiseks maailmas, riik, mis on majanduslikult jõukas ja koputab tänu oma majanduslikule tugevusele õigusega G8 riikide uksele. Kes oleks võinud arvata 20 aastat tagasi, et see on võimalik? Seega, miks ma ütlen, et Hispaania on mudel? Nagu te, peaminister, ise ütlesite, kui Euroopa Liidu struktuuri- ja piirkondlikul poliitikal on sama majanduslik mõju Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ühinenud riikides, nagu sel oli Hispaaniale, võib kogu Euroopa vaadata väga positiivsele tulevikule ning seepärast on Hispaania Euroopa mudel.
(Aplaus)
Peaminister, Hispaania (te ütlesite seda väga hästi) on oma integratsioonist Euroopasse vaid võitnud. Nagu paljud teised Euroopa Liidu riigid loobus Hispaania euro kasutuselevõtmisel ühest osast oma suveräänsusest. Suveräänsusest loobumine valuuta tõttu tähendab loobumist ühest osast riigi suveräänsusest. Siiski kujutagem ette, mis oleks võinud juhtuda, kui Hispaanias kehtiks endiselt peseeta ning kujutage ette, kui Zapatero valitsus oma esimese teona ametis olles oleks öelnud, et me toome oma väed Iraagist välja. USA dollar oleks võinud peseetaga mängima hakata ning millised majanduslikud mõjud oleksid sellel olnud? Valuuta suveräänsuse osast loobumine andis Hispaaniale tegelikult iseseisvuse ja suveräänsuse. See on teine põhjus, miks Hispaania on hea mudel, näidates, kuidas Euroopa integratsioon annab rohkem, mitte vähem tugevust.
(Aplaus)
Härra Zapatero rääkis erinevatest küsimustest. Meie fraktsiooni ning selle meeste ja eriti naiste nimel lubage öelda paar sõna soolise võrdõiguslikkuse kohta. Väga vähesed valitsusjuhid Euroopas on teinud rohkem naiste õiguste edendamiseks kui härra Zapatero ning Euroopa Parlament on teile tänu võlgu ka püüdluste eest kõnealuses valdkonnas.
(Aplaus)
(ES) Härra Zapatero, palun jätkake oma suurepärast, kaasaegset ja edukat poliitikat. See toob kasu Hispaaniale ning mis on kasulik Hispaaniale, on kasulik ka Euroopale. Jätkake oma tegevust, härra peaminister.
(Fraktsiooni PSE tormiline kiiduavaldus püsti seistes)
Graham Watson
Härra president, kui liikmesriigid ratifitseerivad reformilepingu, mida me loodame ja usume, võime lõpuks näha tulevikus taaselustatud Euroopa Liitu - liitu, kes suudab vastu võtta uusi väljakutseid, kellel on alandlikkust, et kuulata ära oma kodanikud, ning poliitilist tahet tegutseda. Lepingu ratifitseerimiseks on praegu just õige aeg ning minu fraktsioon tänab teid, härra Zapatero teie jõupingutuste eest protsessi kiirendamisel.
Minu fraktsiooni arvates ei ole vaja, et rühm tarku inimesi juurdleks Euroopa tuleviku üle. Oleme selles etapis olnud, seda teinud ning meil on isegi T-särgid, mis seda tõestavad. Seda nimetati järelemõtlemisajaks ning see on lõpule jõudnud. Oleme Lissaboni strateegia keskpaigas ning teeme majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas alles praegu edusamme. Arendame välja ühisturgu, kasutades ära Euroopa ettevõtjate potentsiaali. Avame tee seaduslikule sisserändele, et aidata nii arenenud riike kui ka arengumaasid.
Praegu ei ole aeg pöörduda tagasi Prantsusmaa kavandamisetapi juurde või järgida uut Ühendkuningriigi ülistatud vabakaubanduspiirkonda käsitlevat kava. Need nägemused on üksnes äärmuslikud arvamused, mida esitatakse enamiku arvamusena. Need ei ole seotud konsensusega. Enamik meie kodanikke ootab liidult tugevat ja kasvavat majandust. Nad soovivad ELi suuremat sekkumist piiriülestes küsimustes ja terrorismi vastu võitlemisel, rohkem koostööd julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas ning rohkem keskkonnaalast tegevust. Üksnes siis võib Euroopast saada ülemaailmne tegutseja, kes suudab kindlustada püsiva arengu.
Kuidas saame tagada majanduskasvu ja tööhõive, kui Euroopa keskendub protektsionismile? Kuidas saame võidelda kliimamuutuse vastu, kui me ei suuda koos tegutseda? Kuidas meil on võimalik levitada maailmas rahu, õitsengut ja õiglust, kui Euroopa nääkleb muudel põhjustel? Seepärast vajab Euroopa rohkem poliitikuid, kes on valmistatud ette juhtima ja kasutama üleeuroopalist lähenemisviisi.
Härra Zapatero, ühendades 18 põhiseaduse toetajat Madridis, tõestasite, et teie nägemust avatud, integreeritud ja konkurentsivõimelisest Euroopast jagavad paljud. See on nägemus Euroopast, mida kõigi parlamendi fraktsioonide edumeelsed soovivad edendada ja laiendada. Fraktsioon ALDE teeb koostööd kõigiga, kes seda nägemust jagavad ning elavad sellele kaasa kas paremalt, vasakult või keskelt, et tagada Euroopa areng. Me ei soovi toetada neid, kes niisugust nägemust kuulutavad, kuid ei suuda seda ellu viia.
Härra peaminister, Hispaania on sageli päris õigustatult kiitnud oma sotsiaalseid ja majanduslikke muutusi alates liiduga ühinemisest. Meil on vaja, et teised järgiksid teie eeskuju ja taotlust saavutada jõukas ja avatud Euroopa.
(Aplaus keskelt ja vasakult)
Brian Crowley
fraktsiooni UEN nimel. - Härra president, ma tahaksin ühineda oma kolleegidega ja tervitada peaministrit, kuid teisel viisil. Peaminister oli valmistunud aruteluks Euroopa tuleviku üle, kuid kahjuks kuulis teatavaid argumente pigem Euroopa mineviku kui selle kohta, kust me kõik peaksime edasi liikuma.
Ma leian, et kui mõtleme 21. sajandi Euroopa vajadustele, teab igaüks meist, millised need on. Samuti teab igaüks meist, et mineviku ideoloogiatest üksi ei ole piisanud kõnealuste vajaduste rahuldamiseks. Üksnes erinevate meetodite ja ideaalide kombineerimisel ja koordineerimisel oleme näinud arengut. Edukate minevikus kasutusel olnud meetodite leidmiseks ja välja valimiseks on alati olnud vaja erinevaid võimalusi, olgu tegemist võrdsuse, õiguse, majandusarengu või tervise ja turvalisuse valdkonnaga.
Oma fraktsiooni nimel sooviksin tänada peaministrit austuse eest, mida ta on näidanud selle parlamendi vastu, tänades liitu ja eriti parlamenti kui Euroopa Liidu rahva häälekandjat. Mõnikord näeme end tõelise häälekandjana. Teatavatel juhtudel võime selles eksida, kuid keegi ei saa vaielda vastu meie demokraatlikule vastutusele ja demokraatlikule volitusele rääkida rahva nimel.
Liiga sageli jäetakse Euroopa Parlamendi seisukohad ja arvamused kõrvale seoses valitsustevahelisel tasandil peetavate aruteludega. Mõni aeg tagasi valmistas mulle rõõmu asjaolu, et järelemõtlemisaja jooksul lepingu üle, mis on lõpule jõudnud ja mida enam ei anta, otsustas peaminister ühendada ühenduse meetodi toetajad, nimetades neid põhiseaduse meetodi toetajateks, et püüda ja moodustada eelvägi seoses asjade edasiarendamisega. Peaminister nägi, et selle sammu edu avas talle uksed ja võimalused valitsuses, kui tal oli vaja tuge seoses sisserände ja muu arenguga.
Kui ma võiksin täna peaministrit üles kutsuda seoses Euroopa tulevikuga, siis paluksin, et ta jätkaks oma mõjuvõimu kasutamist, mitte üksnes Euroopa Liidus, vaid eriti Ladina-Ameerikas, kus vabaduse, demokraatia ja inimõiguste austamisega seotud küsimused muutuvad seoses demokraatlike liikumistega üha ilmsemaks.
Lisaks on teataval hulgal meist nägemus Euroopast, mis sisaldab säravaid tähti, suurepäraseid võimalusi ja peamiselt Euroopa Liidu põhimõtteliste erinevuste ja väärtuste austamist. Me peaksime jõudma punktini, kus me enam ei püüa ühtlustada kõike ühe vormi või suuruse alla, vaid mõistame, et kõnealust erinevust väärtustades võime tegelikult luua tulevikus parema, värvikama ja kindlasti liikuvama Euroopa Liidu.
(Aplaus)
Monica Frassoni
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Peaminister, fraktsioon Verts/ALE hindab tõeliselt teie kindlat euroopameelset seisukohta, julgust pidada referendumit põhiseaduse lepingu üle ning teie valitsuse näidatud suutlikkust arendada rahulikult ja ilma usulise sõjata võrdsust, üksikisikute õigusi ja vabadusi käsitlevaid õigusakte ja meetmeid, mis on eeskujuks paljudele Euroopa riikidele, kuigi ma ei näe teie ümber täna palju naisi.
Me hindame ka teie märkusi sisserände kohta, kuigi mitte alati teie meetmeid, ning me hindame asjaolu, et rõhku on pandud sisserände positiivsetele aspektidele, mitte üksnes ebaseaduslikkusele nagu võib-olla teie eelkäija.
Seetõttu pean ütlema, et oleme teist väga puudust tundnud kahe viimase aasta ja viimaste kuude jooksul institutsioonilise kriisi ajal, mis lõppes ilma suurepärase innuka või hiilgava tehinguta Lissaboni nn minilepinguga. Valitsustevahelise konverentsi tegevuskava dikteerisid Euroopa põhiseaduse vaenlased, Samal ajal kui selle pooldajad, nagu ka teie, olid liiga diskreetsed kuulsal kaheksateistkümne koosolekul osalemiseks.
Praegu seisame Euroopas vastamisi mitmete lähenemisviisidega: Sarkozy kahe kolmandiku süsteem, Gordon Browni Atlandi natsionalism ning pigem formaalne, kuid väga siiras Romano Prodi euroopameelsus. Milline on teie arvamus? Kes on teie liitlased?
Peaminister, te rääkisite lühidalt kliimamuutusest, kuigi idee teie uuest lepingust inimkonna ja ma eeldan, et nii meeste kui naiste, ja planeedi vahel ei ole midagi uut. Te rääkisite ka palju tänulikkusest Euroopa antud abi eest. Pean ütlema, et praegu on selge ning see on selge olnud juba kaua aega, et kõnealuseid Euroopa vahendeid on kasutatud samuti selleks, et teha Hispaaniast riiki, kus on kõige suurem kilomeetrite arv teid inimese kohta, ning koht, kus betoon on samuti Euroopa raha kasutades viinud tõsise spekulatsiooni ja korruptsioonini ning viinud Hispaania ja minu enda kodumaa Itaalia ning Taani (kuigi teie olete veidi hullemad) kaugele Kyoto eesmärkide täitmisest.
Nagu ma aru saan, ei ole Hispaania võtnud üle Eurovignette'i direktiivi ja tal on endiselt väga lai infrastruktuuripoliitika. Me loodame, et teie kliimamuutust käsitlevate valimislubaduste tulemusena (väikses valimiskampaania tegemises ei ole muide midagi halba) muudab Hispaania kindlalt suunda. Me loodame samuti, et teie suurepärasel keskkonnaministril saab olema palju suurem tegevusvabadus kui praegu.
(Aplaus)
Peaminister, lõpetuseks pean ütlema, et meie Euroopa Parlamendis hindame teie öeldut väga ja täname teid selle eest, kuid me vajame liikmesriikide valitsustes liitlasi. Me ei saa puhata, sest vajame inimesi, kes soovivad Euroopat ja kellel on Euroopast oma nägemus.
(Aplaus)
Francis Wurtz
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Härra president, peaminister, te pidasite ilusa kõne. See oli paljuski humanistlik kõne, mida ma tahan kiita heaks kui Euroopa tuleviku ideaali. Siiski peame tunnistama, et praeguses eurooplasi iseloomustavas olukorras on teie kirjeldatud nägemuse elluviimiseks vaja teha palju muutusi Euroopa Liidu menetlustesse ja struktuuri.
Te ütlesite, et meie Euroopa on sotsiaalne Euroopa. Braavo! Siiski ei ole pessimistlik öelda, et peamiselt tuleb see sotsiaalne Euroopa veel üles ehitada. Praegune Euroopa sotsiaalpoliitika raamistik on aluslepingute kohaselt vaba konkurentsiga avatud turumajandus. Kõnealune raamistik ergutab loomulikult konkurentsi sotsiaalsete mudelite vahel ning selle eesmärk on vähendada konkurentsivõime nimel meie õigusi. Kõnealune raamistik surub alla tööjõukulusid, suurendab tööga seotud ebakindlust ja õõnestab sotsiaalseid õigusi.
Sotsiaalne aspekt on kahtlemata peamine põhjus, miks kodanikud Euroopa institutsioone ei usalda. Euroopa Keskpanga president näiteks nägi seda enda puhul, kui ta rääkis hiljuti Euroopa Ametiühingute Keskliidu konverentsil, esitades oma teooriat (ELi ametlikku teooriat) konkurentsivõimeliste hindade nimel palkade mõõdukal tasemel hoidmise kohta. Tema teooria suhtes väljendati üksmeelset vastuseisu. Ma ütlesin juba, et Saksamaa rahandusminister mainis legitiimsuskriisi riski Euroopa sotsiaalmajanduslikus mudelis. Lubage seetõttu vaadelda kõnealuseid aspekte lähemalt, täpsemalt lisada teie tulevikunägemusele veidi usaldusväärsust.
Mainisite ka suhteid Aafrikaga ning vajadust reageerida nende õiglusega seotud üleskutsetele. Teil on õigus. Siiski peame sel juhul näiteks pöörduma tagasi majanduspartnerluslepingu projekti juurde, mille Aafrika partnerid tagasi lükkasid, kuna nad on kindlad (ja minu arvates on neil õigus), et ei ole hea ühendada inimvõimete ja vabakaubanduse arendamist.
Lõpetuseks tahan ma teid, peaminister, tänada, et tuletasite meelde Euroopa lõppeesmärgid, ning kui me ei ole võimelised leppima kokku olevikunägemuses, leppigem kokku tulevikuväljavaadetes.
Graham Booth
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra president, rõõm on näha peaministrit siin Brüsselis. Peaminister on eeskujuks teistele Euroopa valitsusjuhtidele kui mees, kes lubas oma rahval otsustada, kas nad soovivad põhiseadust. Seetõttu väärib ta aplausi. Praegusel juhul hääletas Hispaania rahvas ülekaalukalt kavade poolt.
Ma sooviksin teada, miks ta ei kavatse hääletust korrata. Kõigele vaatamata peaks ta olema kindel, et ta saavutab sama tulemuse. Kas see on nii, kuna, nagu peaminister ütles, reformilepingust ei puudu ükski põhiseaduse lepingu oluline punkt? Kui jah, põhineks see asjaolul, et peaministri arvates ei ole tarvis küsida rahvalt sama küsimust kaks korda. Või on tegemist sama juhtumiga nagu Ühendkuningriigi elanike puhul, kellele esitleti reformilepingut kui tervikuna täiesti eraldiseisvat, mis on rahvale mõistmiseks liiga keeruline?
See on loomulikult kogu meie tuleviku võti. Poliitiline eliit kas ei hooli sellest, mida rahvas tahab, nagu härra Sarkozy ja härra Browni puhul, või on nende arvates inimesed liiga rumalad, et teha olulisemaid otsuseid kui burgeri ostmine McDonalds'ist. Mulle näib, et Euroopa Liit muutub kiiresti maailma esimeseks postdemokraatlikuks riigiks. Ma võin öelda peaministrile järgmist: kui Euroopa eliit ei luba rahval rääkida, siis lõpuks leiab rahvas oma hääle kuuldavaks tegemiseks muud võimalused.
Frank Vanhecke
(NL) Härra president, daamid ja härrad, minu arvates on Euroopa Liidu suurim väljakutse praegu täielik demokraatliku osaluse puudumine otsustusprotsessis. Kodanikud usaldavad Euroopa institutsioone üha vähem - ja minu arvates õigusega -, kuna nad ei ole nõus, et paljud väga olulised nende elu vahetult mõjutavad otsused tehakse nn elevandiluust tornides, mida ei kontrolli ükski vahend ega inimene. Samuti ei tehta kõnealuseid otsuseid demokraatlikul alusel. Ma toon kaks näidet.
Esiteks, Lissabonis kirjutatakse peagi alla uutele Euroopa aluslepingutele. Igaüks teab, et see on Euroopa põhiseaduse versioon, mida peaaegu ei ole muudetud. Härra Zapatero ise ütles selle kohta, et ühtegi sisulist osa ei ole muudetud. Nüüd hääletati kõnealune tekst maha Prantsusmaa ja Madalmaade referendumil, kuid praegu on see naljaks pööratud. Optimistlik stsenaarium on asjaolu, et võib-olla korraldatakse aeg-ajalt uusi hääletusi, et eurokraadid jääksid rahule, kuid praegu on referendumi kaudu tehtud demokraatlikud avaldused prügikasti visatud. Sel viisil kardan ma, et Euroopa muutub üha enam väikeseks klubiks, kus juhul, kui see valitseb superriiki, ei sallita osalust ja seetõttu ei saa seda enam demokraatiaks nimetada. Sama kehtib viisi kohta, millega käsitletakse Türgi võimalikku ühinemist Euroopa Liiduga. Meie kodanikud ei taha seda, kuna Türgi ei ole Euroopa riik kultuuriliselt, geograafiliselt, usulises tähendus ega üldse mingil viisil, kuid vaatamata sellele ei võta komisjon ja nõukogu arvesse kodanike enamuse arvamust kõnealuses küsimuses. Liidu tulevikku käsitleva arutelu asemel peaksime arutlema demokraatia parandamise üle Euroopa Liidu institutsioonides.
José Luis Rodríguez Zapatero
Hispaania valitsusjuht. - (ES) Härra president, ma tahaksin esiteks tänada iga kõnelejat märkuste ja nende tooni eest. Võin samuti öelda, et mul on hea meel selle üle, kui elav arutelu on olnud, mida ma just lootsingi. Mul on samuti hea meel, et saan arutelule elavalt ja intensiivselt kaasa aidata, eriti põhjustades teatavad kõned, mille eest ma tänan teid kogu südamest.
Hispaania on tänulik Euroopa Liidule, selle asutajatele ja suurtele riikidele nagu Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, kes on aidanud tuua meie riiki demokraatia, on tervitanud meid Euroopas ja aidanud oma vahenditega kaasa meie arengule. Oleme tänulikud teistele avaliku elu tegelastele ja riigimeestele, keda ma täna ei ole nimetanud, nagu Helmut Kohl, härra Mitterrand ja härra Palme, kes on andnud suure panuse nii Hispaania demokraatiasse kui selle tulevikku. Oleme väga uhked, et saame käesolevale ühisele üritusele kaasa aidata.
Tänulikkusega kaasneb mõte sellest, mida Hispaania on olnud võimeline viimase 25 aasta jooksul saavutama. Tõenäoliselt ei ole üheski maailma ühiskonnas toimunud niisugust poliitilist ja majanduslikku üleminekut ja arengut seoses inimeste õiguste, vabaduste ja sotsiaalse olukorraga nagu Hispaanias 25 viimase aasta jooksul.
Hispaania on alati olnud Euroopale pühendunud ning väga euroopameelne. Kõigi parteide, kultuuride ja poliitiliste ideoloogiate esindajad ning suure poliitilise mõjuvõimuga esindajad on töötanud Euroopa institutsioonides, komisjonis ja siin parlamendis, millel on olnud kolm hispaanlasest presidenti. Kõik on teinud oma tööd väga hästi ning siinkohal tahan ma avaldada austust neile, kes on Hispaaniat Euroopa institutsioonides esindanud. Neil on õnnestunud edendada euroopameelset kultuuri poliitilise organisatsiooni näol, mis äsja peetud kõnede kohaselt on pretsedenditu.
Poliitilisel liidul, mida me nimetame Euroopa Liiduks, ei ole eelkäijat ega mudelit, mida eeskujuks võtta, kuna Euroopa Liit ei kuulu ühtegi teadaolevasse poliitilisse klassifikatsiooni. Selles peitub Euroopa Liidu suursugusus ning ettenägematus, võttes arvesse vajalikku protsessi, et tagada siin Euroopa Parlamendis näha oleva 27 maa, 27 lipu, 27 riigi, 27 rahva, 20 keele ja rikkalike ideoloogiate ühine tahe.
Selle tulemusena on igal sammul, mille oleme Euroopa protsessis teinud, rohkem kui üks värv ning see on tehtud tänu rohkem kui ühele riigile või ideoloogiale. Igal sammul on olnud mitu värvi, mitu ideoloogilist värvi ja neid on tähistanud mitu lippu. Tegelikult on iga edusamm olnud panus iga osalise poolt, kellel on oma lipp ja oma värv, moodustades ühtekuuluvuse ja ühenduse. Kui miski tõepoolest esindab Euroopa hinge, on see demokraatide liit. See ongi Euroopa: demokraatide liit, mis tähendab edu saavutamist võimalikult üksmeelsete seisukohtade kaudu, austades igaühte ja kaasates nad, ning mis pakub samu võimalusi isegi neile, kes on täielikult vastu sellele, mida Euroopa Liit endast kujutab. Euroopa Liidu suurus seisneb asjaolus, et see on klubi, mis pakub samu võimalusi nii neile, kes Euroopat pooldavad, kui ka neile, kes ei taha, et Euroopa edeneks. See on Euroopa klubi suurus ehk lühidalt demokraatide liidu suurus.
Keegi viitas nn minilepingule. Meie vastuvõetud vaatenurk ei pruugi meid alati rahuldada eesmärkide saavutamise valdkonnas, kuid kui kõik ratifitseerivad kõnealuse lepingu ja kui see toimib, saab sellest suur leping, mitte minileping. Vähemalt peaksime minu arvates olema täna niisugusel seisukohal. Peame andma lepingule aega ja võtma arvesse selle võimalikku potentsiaali pärast jõustumist ning kui seda kasutatakse väljakutsetele vastu astumiseks.
Viidati lepingu ratifitseerimisele. See oli vajalik, kuna Hispaania oli üks riikidest, kus peeti põhiseaduse lepingu üle konsultatiivne referendum, mis on toimunud läbirääkimiste teel lepingu iseloomu üle Euroopa mõiste kõige klassikalisemas tähenduses.
Minult on küsitud, ning ma ei soovi vältida ühtegi küsimust selle kohta, et miks me ei esitanud seda referendumile. Selleks on kaks väga selget põhjust: esiteks, kuna Hispaania elanikud ütlesid, et nad on põhiseaduse lepingu poolt. Kõnealune leping, mille me oleme nüüd vastu võetud ja mis ootab ratifitseerimist ning mida tuntakse juba Lissaboni lepingu nime all, sisaldab mitmeid varasema põhiseaduse lepingu aspekte. Teiseks, mis on väga oluline, on meie riigi ulatuslik konsensus seoses lepingu ratifitseerimisega parlamendis nii nende hulgas, kes lepinguga nõustuvad, kui ka isegi vähemuse hulgas, kes on selle vastu.
Siiski tahan ma rõhutada midagi, mis on tulevikku silmas pidades oluline. Ma ei tea, kas seda on võimalik täielikult saavutada, kuid see on Euroopa Liidu selge probleem: meie ratifitseerimissüsteem on puudulik ning selle kohta ei ole kunagi peetud põhjalikku arutelu. Minu arvates peaks ratifitseerimine toimuma ühiselt kõigis riikides ning võimalusel ühe akti ja ühe vahendiga. Praegu on see loomulikult keeruline, kuid väga soovitav, ning ma loodan, et aja jooksul saavutame niisuguse ratifitseerimissüsteemi.
Mõni kõneleja tõstatas küsimuse Euroopa Liidu ja rahvusriikide vaheliste suhete kohta, mis on olemas olnud juba algusest eale, alates liidu loomisest selle algsel kujul Euroopa Söe- ja Teraseühendusena ning seejärel Euroopa Majandusühendusena. Kõnealune küsimus on sageli tekitanud küsimuse Euroopa Liidu demokraatia kohta tervikuna, kuna paljud otsused tehakse loogiliselt valitsustevahelise menetluse teel.
Esitan küsimuse kohta lühidalt oma arvamuse.
Esiteks on rahvusriik poliitiline organisatsioon, mis ajaloolises tähenduses püüab ühendada territooriumid, ratsionaliseerida avalikke meetmeid ning seejärel sillutada teed demokraatlikele süsteemidele. Seetõttu on rahvusriik täitnud olulist ajaloolist ülesannet.
Euroopa Liit on poliitilise organisatsiooni vorm, mis põhineb rahvusriigi kogemusel. See on rahvusriigi kõrgem aste. Euroopa Liit ei võta rahvusriigilt midagi ära, vaid pigem lisab rahvusriigile ja selle traditsioonilisele mõistele juurde. Selleks et ühendada tavalised lisatavad vahendid, nagu on näidanud poliitilise kooseksisteerimise, poliitilise tsivilisatsiooni ja poliitilise ühenduse ajalugu. Euroopa Liidu mõte seisneb ühendamises ja jagamises. See ei seisne rahvusriigi traditsiooniliselt mõistelt millegi äravõtmises või selle nõrgendamises. Tegelikult, mida tugevam on Euroopa Liit, seda tugevamad on ka meie rahvusriigid. See on minu arvamus.
See tähendab ka, et Euroopa Liit on rohkemaks suuteline oma institutsioonide kaudu, mis vajavad legitiimsust ja pidevat heakskiitu kõnealuste riikide poliitikute ja valitsuste poolt ... Ma lükkan täielikult tagasi Euroopa Liidus olemasoleva konkreetse teooria, mis seisneb selles, et paljude probleemide eest meie majanduslikus, era- ja sotsiaalses elus vastutab Brüssel. Niisugune hoiak kahjustab Euroopa Liidu integratsiooni ja kodanikke ning on paljudel juhtudel tavaliselt ka ebaõige.
Ma usun, et ajalugu näitab ja olevik õpetab meile, et teiste süüdistamine ebaõnnestumiste eest põhjustab inimestele melanhooliat ja negatiivset hoiakut.
Mõni kõneleja mainis konkreetseid eesmärke ja lennukaid sõnu. Ma olen nõus: poliitilise tegevuse tähenduses ei ole ilma sõnadeta tegevust ega ilma tegevuseta sõnu. Seetõttu usun, et kõigel, mis kujutab endast võimalust tulevikuks, peavad olema prioriteedid, poliitilised prioriteedid, mis on usutavad ja jälgitavad tegevuse ja otsuste näol. Nende üle arutletakse. Toon kokkuvõtlikult välja kolm, mis tunduvad Euroopa Liidu tuleviku seisukohast kõige olulisemad.
Lubage öelda, et kõnealustel prioriteetidel ei ole midagi tegemist lepingute, tegevuseeskirjade, struktuuride, õigusaktide läbivaatamise või vähendamisega komisjoni poolt, mis oleks siiski väga asjakohane. Need on seotud praeguse aja poliitiliste eesmärkidega. Nõustun isikuga, kes ütles, et Euroopa Liit on mitmete ideoloogiate ja väärtuste vastastikuse koostoime vili. Siiski võib Euroopa Liit olla maailma väärtuste kujundamist ja tegevust juhtiv usuline jõud üksnes siis, kui ta määratleb nõuetekohaselt selle ajalooperioodi prioriteedid, milles me praegu 21. sajandi alguses elame.
Esimene prioriteet on vaadata, mida Euroopa juba teab, kuna selle kontinendi parimad kogemused on hindamatuks õppetunniks. Teadus, loomingulisus ja innovatsioon on muutnud meie majanduse tugevaks ja riigid sotsiaalselt integreerituks. Praegune teaduslik väljakutse, mis kujutab endast samal ajal nii väljakutset kui ka võimalust, on kliimamuutus ja energiaallikad. Pean rõhutama seda, mida teatavates kõnedes öeldi, kuna see ei ole kõigile teada ning ma ei väljendanud seda oma kõnes eriti selgelt. On tõsi, et Hispaania ei ole kaugeltki täitnud Kyoto protokolli nõudeid. See võib tõsi olla, kuid samuti on tõsi asjaolu, et 2006. aastal ehk üks aasta pärast minu valitsuse võimuletulekut, vähendati kasvuhoonegaaside heitkoguseid 4%, isegi kui majandus kasvas 4%. Seetõttu oleme võtnud kohustuse tegutseda intensiivselt ning me jätkame seda, võttes esiteks arvesse alternatiiv- ja taastuvenergia allikaid ning teiseks energiatõhusust ja -säästvust.
Umbes 20 aastat tagasi seisnes suur arutelu selle kohta, kuidas võtta juhtroll Euroopa innovatsioonis (ma olen kindel, et käesolevas parlamendis on kõnealust arutelu peetud korduvalt), üksnes uue majanduse ehk infotehnoloogia majanduse arendamises. Praegu on majandus, mis tagab tootmisvõimsuse tuleviku ja seega õitsengu, niisugune majandus, mis suudab võimalikult kiiresti vähendada sõltumist kivisöest ja pakkuda üha võimsamaid alternatiivenergia allikaid. Minu arvates on see esimene väljakutse. Pean rõhutama, et see ei ole üksnes väljakutse, vaid ka suurepärane võimalus, kuna see kujutab endast suurt osa teadmisi, mis tagavad meile palju, ning suurt osa potentsiaalseid töövõimalusi ja tegevusvaldkondi suurema lisandväärtuse ja seetõttu hea sotsiaalse suutlikkusega.
Teiseks peab Euroopa tegema sotsiaalseid edusamme. On õige öelda, et Euroopa võib sotsiaalselt areneda üksnes siis, kui ta ei unusta Aafrikat, Ladina-Ameerikat ega osa Aasia kontinendist ning teeb samal ajal määratletud ja otsustavaid edusamme koostöö ja arenguabi valdkonnas.
Seetõttu, ja andestage mulle, et ma seda avalikult ütlen, ei tea ma, mida paljude Aafrika riikide elanikud ja valitsused mõtlevad, kui nad näevad, et Euroopa Liit peab mõnikord arutelusid selle üle, mida ta sügava kriisi kohta arvab. Ma ei tea, mida nad mõtlevad. Ma lihtsalt räägin sellest oma seisukohast lähtuvalt. Ma usun, et õnneks ja eelkõige tänu meie tööle seoses demokraatia, innovatsioonisuutlikkuse ja heaoluriigiga, mis sellel kontinendil sündis, tänu kõnealusele kolmele väärtusele (töö, demokraatia ja heaoluriik) võime olla kontinent ning liit, millel on parim sotsiaalkaitse ning kõrgeimal tasemel sissetulekud ja heaolu.
Minu jaoks on sotsiaalse heaolu parandamine jätkuvalt peamine eesmärk. Avatud majandus ja sotsiaalne riik, kus inimestel on sotsiaalsed õigused, ei ole vastandlikud nähtused. Tegelikult on need üksteist täiendavad nähtused. Sotsiaalpoliitika ei tarbi rikkust. Need võivad aidata luua võrdsete võimalustega hariduse, pere- ja tööelu ühildamise, mis nõuab sotsiaalpoliitikat, ning tööhõive stabiilsuse, mis on rikkuse loomise ülesande puhul parim produktiivsuse saavutamise stiimul. Produktiivne ja inimestele suunatud eesmärkidega sotsiaalpoliitika on võimalik mudel, mis töötab. Muidugi on suurimat muutust võimalik saavutada mudeliga, mis sisaldab täielikku integratsiooni ja soolist võrdõiguslikkust nii töö- kui sotsiaalsfääris.
Hispaania on palju muutunud, osaliselt viimase 30 aasta demokraatia abil. Siiski on Hispaaniat kõige rohkem muutnud naiste integreerimine riigi töö-, sotsiaal- ja ühiskonnaellu. See on meid kõige rohkem ning selgelt paremuse poole muutnud, kuna on kaasanud solidaarsuse ja progressi väärtused. Ma sooviksin meelde tuletada, et minu valitsus koosneb võrdselt nii meestest kui naistest, ükski minuga täna kaasas olevatest inimestest ei kuulu tegelikult valitsusse.
Lõpetuseks tahaksin mainida meie kolmandat eesmärki, mida tuleb koos kliimamuutuse väljakutse, sotsiaalse heaolu suurendamise ja sotsiaalsete õiguste tunnustamisega arendada kui Euroopa kaubamärki. See on võimaldanud meil jõuda sinna, kus me oleme, ning olla võrdlusaluseks teistele riikidele. Kolmas põhieesmärk on tagada ja tugevdada kooseksisteerimist väga erilisel viisil, pidades silmas, et me elame kontinendil, kus on viimase 20-30 aasta jooksul mitmetes riikides toimunud suured demograafilised muutused.
Kooseksisteerimine tähendab integratsiooni ning absoluutset ja täielikku rassismi ja ksenofoobia mitteaktsepteerimist. Niisugune on kooseksisteerimise tähendus. Euroopa ei tohi reeta ühtegi oma väärtustest ning demokraatliku Euroopa peamine väärtus seisneb kultuurilise ja usulise mitmekesisuse austamises ning seega mis tahes ksenofoobia või rassismi märkide kindlas tagasilükkamises. Me ei oleks eurooplased, kui me kõnealusele kiusatusele alla jääksime.
Kooseksisteerimisega peab kaasnema suur sallivus. Suurenevad individuaalsed ja kollektiivsed õigused ei ole üksnes vabaduse parim väljendus, vaid ka väärtus, mille abil minu arvates tuleb Euroopat samastada. Tõepoolest, mis oleks parem vabadus kui austada igaühe usulisi, kultuurilisi ja poliitilisi veendumusi või seksuaalset sättumust partneri leidmisel või abiellumisel? Mis suudaks vabadust paremini väljendada?
Kui Euroopa on demokraatide liit, nagu ma enne ütlesin, ei saa tegemist olla üksnes vabadusega: Euroopa peab rajanema vabadusel ja võrdsusel.
(Aplaus)
President
Aitäh, peaminister. te ei kõnele täna enam, kuid jääte siiski järgmisi sõnavõtjaid kuulama.
Toimub juhatuse koosolek, nii et tahaksin enne lahkumist tänada teid külaskäigu ja kõne eest. Tahaksin tänada teid ja Hispaaniat, kõiki valitsusi, kes töötasid vabas Hispaanias Euroopa küsimustega, panuse eest Euroopasse. Kahe viimase aastakümne kogemused on näidanud, et ükskõik, kes Hispaaniat tulevikus valitseb, jääb Hispaania alati Euroopale truuks.
Seda silmas pidades tänan teid veel kord soojalt tänase külaskäigu eest.
Jacques Toubon
(FR) Peaminister, piirdun oma märkustes sisserände küsimusega, mis on Euroopa tuleviku peamine probleem ja millega seoses tegite teatavaid konsensusel põhinevaid ettepanekuid.
On tõsi, et keegi ei saa nii keerulises valdkonnas nõu anda, kuid samuti on tõsi, et keegi ei tohi arvata, et ta on vabastatud ühendatud alal nõutavast solidaarsusest. Arvamusküsitlused näitavad, et teatavates riikides kehtib pigem majanduslik ja teistes kultuuriline lähenemisviis.
Riikides, kus seatakse esiplaanile majanduslikud huvid, on loomulikult mugav tagada oluline tööjõud, kohandades seadusi ning seeläbi riikide valitsuste poolt massiliselt vastu võetud seadustamismeetmeid, muretsemata liigselt tagajärgede üle, samal ajal kui teised liikmesriigid püüavad rändevooge kontrollida.
Võiksime tuua välja näiteks teie valitsuse tegevuse sadade tuhandete sisserändajate seadustamiseks. Prantsusmaa väljendas sel ajal kahetsust ja pahameelt. Meie president oli sellega seoses küllaltki otsekohene. Tulevikus ei tohi niisugune tegevus korduda. Seda enam, et Hispaania saab seaduse alusel ELilt vahendeid, et tegeleda dramaatilise olukorraga riigi Aafrika piiril.
Fraktsioon PPE pooldab seadustamistaotluste individuaalse läbivaatamise poliitikat ning seetõttu keeldub heaks kiitmast massilist seadustamist, mis probleemi üksnes suurendavad. Samu reegleid silmas pidades teeb Prantsusmaa eesistujariigina ettepaneku Euroopa sisserändepakti kohta. Lisaks, peaminister, annab Lissaboni leping järgmistel aastatel vahendid, et tegutseda kooskõlas ja hoiduda omapead tegutsemise poliitika rakendamisest. See on Euroopa Liidu, Hispaania ja kõigi liikmesriikide pikaajalistes huvides.
Enrique Barón Crespo
(ES) Härra juhataja, peaminister, komisjoni asepresident, daamid ja härrad, Hispaania sotsialistide nimel sooviksin ma tänada peaministrit täna siia tulemise eest.
Eelnevalt öeldi, et tema kõne oli ideaalne kõne. Samuti öeldi, et tal on väga ambitsioonikas tegevuskava. Ma sooviksin peaministrile omalt poolt kõigepealt öelda, et tema lähenemisviis on end praktikas tõestanud, teiste sõnadega on ta esitanud rea majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid andmeid, mis õigustavad euroopameelsust nii üldiselt kui ka praktikas. Seetõttu lubage viidata lühidalt sellele, mis täna siin öeldi. Mainiti massilise seadustamise küsimust. Praegu kopeerivad Prantsusmaa ja Saksamaa kõnealust seadustamise süsteemi,
(Aplaus)
mille Hispaania vastu võttis, hõlmates individuaalset seadustamist ning tööandjate ja ametiühingute osalust. Palun öelge, härra Toubon, mis teie riigis toimub?
Teiseks, härra juhataja, tahaksin peaministrit isiklikult tänada viite eest teatavatele veteranidele ja meie tööle, mida oleme siin aastaid teinud. Seoses sellega tahaksin rõhutada ühte: lisaks sellele, mis me saanud oleme, ning on õige ja asjakohane selle eest tänulik olla, oleme teinud ka panuseid. Populaarne ja sotsiaalne Euroopa, ühtekuuluvus ja põhiõiguste harta ei ole Hispaania autoriõigus, kuid Hispaania on neid tugevalt mõjutanud ning selle üle võime õigusega uhkust tunda.
Seoses ratifitseerimisega nõustun ma peaministri öelduga. Hämmastab see, et inimesed, kes ei ole oma riigis midagi teinud ega ole astunud ühtegi sammu põhiseaduse ratifitseerimise või lepingu heakskiitmise suunas, püüavad õpetada neid, kes on oma töö teinud.
(Aplaus)
Tahan eriti rõhutada järgmist: ratifitseerimisprotsessis tuleb kutsuda üles solidaarsusele ja vastastikusele ustavusel; ei ole õige, et mõned teevad oma tööd ja teised püüavad läbirääkimisi pidada. See tuleb Euroopas ükskord lõpetada.
Lõpuks, härra juhataja, härra Mayor Oreja keel vääratas, kuna ta valis härra Zapatero peaministriks tagasi mõned kuud enne valimisi. Härra Zapatero on praegu üksnes peaministri kandidaat. Huvitav oleks, kui järgmisi komisjoni presidendi valimisi silmas pidades peaksid fraktsioonid, alustades fraktsioonist PPE-DE, esitama kandidaadile koopia härra Zapatero kõnest.
(Aplaus)
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Peaminister, tere tulemast parlamenti!
Õnneks on Hispaanias pühendumus Euroopa ehitamisele ühendanud enamiku poliitilistest jõududest, sealhulgas Kataloonias. Ühtsus, mis sai alguse 1986. aastal, jätkub euro kasutuselevõtuga ning seda korrati arutelus Euroopa põhiseaduse üle. See on võimaldanud eelmistel valitsustel ja ka teie valitsusel juhtida poliitilise ja ambitsioonika Euroopa kampaaniat. Teie tänane kõne kinnitab kõnealust pühendumust ja ma õnnitlen teid selle eest.
Siiski, peaminister, ei piirdu teie vastutus entusiastlike ja euroopameelset tulisust täis kõnedega. Euroopa vajab juhte, kes on pühendunud Euroopa projekti oma igapäevases poliitilises tegevuses ning mitte üksnes pidulikel ja institutsioonilistel sündmustel. Me ei näe kõnealust pühendumust iga päev teatavates teie valitsuste tegevustes, mille tulemusena ei saa vältida mitteproduktiivset vastasseisu Euroopa Komisjoniga. Me ei näe seda pühendumust ka nende inimeste puhul, kes paistavad ootavat, et teised haaraksid initsiatiivi, enne kui nad oma seisukoha võtavad.
Igal juhul on poliitilistel liidritel aeg ehitada üles Euroopa, mis annab inimestele lootust ühiseks projektiks. Seetõttu, härra Zapatero, on Euroopa midagi enamat kui lihtsalt riigi valitsuste, sealhulgas teie valitsuste edusammude summa.
Lissaboni lepingu vastuvõtmine tähistab ühe etapi lõppu, kuid töö alles algab. On aeg jätkata vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ülesehitamist, aeg luua tõeline Euroopa sisserändepoliitika, aeg parandada meie ettevõtjate konkurentsivõimelisust ja kodanike heaoluga seotud võimalusi ning aeg teha maailmas kuuldavaks Euroopa hääl ja parandada suhteid oma naabritega, sealhulgas Vahemere piirkonna naabritega, mille puhul võib Hispaania suureks abiks olla.
Loobumata äärmise rahvusliku ja keelelise mitmekesisuse väljendamisest või selles ebaõnnestumata, on Hispaanial palju pakkuda kõnealuse suure ühise ideaali elluviimises ning teie, juhul kui valimiskastid usaldavad valitsemise taas teie kätte, peate kas üksi või koos teistega pühenduma täielikult kõnealuste eesmärkide saavutamisse.
Guntars Krasts
(LV) Tänan, härra juhataja. Peaminister, detsembris vastuvõetud Lissaboni leping ei kujunda üksnes Euroopa tuleviku institutsioonilisi eeltingimusi. Minu arvates võib seoses Lissaboni tulemustega igaüks, kelle jaoks Euroopa tulevik on oluline, nii need, kes tervitasid Lissabonis saavutatut kui ka need, kes selle tagasi lükkavad, nõustuda kolme hinnanguga. Alates Lissaboni kokkuleppest on põhjust teatavaks optimismiks Euroopa Liidu tuleviku kohta, esiteks seoses liikmesriikide võimega nõustuda, teiseks on võetud ettevaatlik hoiak saavutatud kokkuleppe hindamise suhtes, kuna ei ole võimalik hinnata lepingu tegelikku mõju kõnealuses valdkonnas enne, kui see on olnud mitu aastat jõus; kolmandaks on negatiivne hinnang asjaolu kohta, et pärast Madalmaade ja Prantsusmaa referendumite tulemusi sai põhiseaduse lepingust leping, kus osaliselt välditakse avaliku arvamuse kuulamist. Paradoksaalselt oli põhiseaduse lepingu üks peamisi ülesandeid muuta see Euroopa ühiskonnale arusaadavamaks ja vastuvõetavamaks. Euroopa konventsiooni liikmena vaidlen ma vastu sõna "põhiseadus” kasutamisele ja mõistele uues lepingus. Lissaboni tulemus järgib lähenemisviisi, mida ma toetan, kuid ma ei arva, et muutuste põhjused aitavad Euroopa tulevikule kaasa. Tänan.
David Hammerstein
(ES) Härra Zapatero, mul on väga hea meel, et te täna siin olete ning et asetasite nii suure rõhu kliimamuutuse väljakutsele ning vajadusele kohe tegutseda. Tere tulemast klubisse.
Samal ajal peavad sõnadega kaasnema positiivsed poliitilised otsused ning vaieldamatu tõde on see, et Hispaania on endiselt kliimamuutustega seoses must lammas, kuna ta ei ole kaugeltki saavutanud Kyoto eesmärke. See nõuab olulist reageerimist seoses taastuvenergiaga; me vajame poliitikat koos maksustamisega. Mul on väga hea meel nafta hinnale ühe sendi lisamise kohta tehtud ettepaneku üle, kuigi see on petlik. Samal ajal tahaksin, et Hispaania esitaks ettepaneku üleeuroopalise keskkonnamaksu kohta, et võidelda välismaiste toodete ja saastavate toodete impordi laviini vastu.
Meil oleks hea meel, kui oleks võimalik kaotada liigsed söetootmistoetused nii Euroopa kui Hispaania tasandil, kui hullumeelset Hispaania energiatarbimist vähendavaid maksumeetmeid võetaks tõsiselt ning kui investeerimine infrastruktuuri suunataks raudteedele ja teistele ühistranspordi liikidele, mitte teedele.
Positiivsema märkusena tahaksin teid siiralt õnnitleda selle puhul, et Hispaania on lõpetanud tuumaenergia kasutamise. Kõnealune järkjärguline lõpetamine on väga oluline ja ma paluksin teistel Euroopa juhtivatel riikidel võtta sellest eeskuju, kuna tuumaenergia on väga kallis, väga ohtlik ja selle tootmine võtab väga kaua aega ning see ei ole vastus kliimamuutusele.
Willy Meyer Pleite
(ES) Tere tulemast, peaminister. Te teate, et ma kuulun ühte neist vähemustest, kes oleksid soovinud, et Lissaboni leping oleks Hispaanias ja kõigis teistes liikmesriikides referendumile esitatud.
Ma kuulasin teid hoolega ja teil on veel aega võtta selles juhtroll. Euroopal on veel aega pidada ühel päeval referendum kõigis liikmesriikides, et võtta arvesse meie ajaloo peamist elementi - rahvast. Meie seisukoht ei ole lihtsalt vormitäide, see on sügavalt demokraatlik, kuna me ei saa koostada Euroopa projekti või lõpetada seda ilma rahva vahetu osaluseta.
Usun, et olete liiga optimistlik, öeldes, et me oleme lõpetanud sotsiaalse Euroopa ülesehitamise. Selles täiskogus peame väga sageli võtma õigusakte vastu koos otseste rünnakutega Euroopa sotsiaalsele seisundile seoses töö ja töökohakindlusega. Praegu on meil käimas arutelu kaitstud paindlikkuse kohta. Seetõttu usun ma, et meil seisab ees arutelu kõnealuse sotsiaalse seisundi konsolideerimise kohta.
Lõpetan nõudega, peaminister. ELi-Aafrika tippkohtumine on kohe toimumas. Palun ärge unustage Lääne-Sahara okupeeritud territooriume. Hispaanial ja Euroopa Liidul on kõnealuses valdkonnas peamine vastutus. ÜRO Julgeolekunõukogu on nõudnud enesemääramise õigust ning meist Euroopa Liidus sõltub kõnealusele nõudele sisu andmine ja võimaluse korral selle elluviimine ELi-Aafrika tippkohtumisel.
Irena Belohorská
(SK) Peaminister, te näitasite üles lugupidamist parlamendi vastu ning ma tahaksin omakorda näidata üles lugupidamist teie ja teie kaudu Hispaania vastu. Euroopa tulevik kujutab endast Euroopa Parlamendile suurt ülesannet. Õigusaktide vastuvõtmise kontekstis laiendatakse kaasotsustamismenetluse süsteemi, nii et see hõlmab 68 valdkonda. Need on energia, kliimamuutus, struktuurifondid, koostöö kriminaalasjades, intellektuaalomand jne. Euroopa Parlamendist saab kaasseadusandja 95% Euroopa õigusaktide puhul. Seetõttu suureneb kaks korda õigusaktide arv, mille puhul parlament peab otsuse langetama. Lisaks valib Euroopa Parlament Euroopa Komisjoni presidendi, kes peab Euroopa Parlamendile esitama aruande iga arutelu kohta Euroopa Ülemkogul.
Seega saab Euroopa Parlamendist 2009. aastal tugevaim parlament, alates selle esimesest istungist 1968. aastal. Sellest saab võrdne partner teistele Euroopa institutsioonidele. Seetõttu oleme kohustatud suurendama valimisaktiivsust tugeva organi valimiseks 2009. aastal. Viimaste Euroopa Parlamendi valimiste aktiivsus oli seni madalaim. Üksnes 47% valijaskonnast osales ning Slovakkias, mida ma siin esindan, oli vastav näitaja 11%. Meil seisab ees raske töö.
Manfred Weber
(DE) Härra juhataja, peaminister, kolleegid, daamid ja härrad, tegelikult ma tahtsin õnnitleda härra Schulzi. Tal on õnnestunud tagada, et sotsialistidest sõbrad patsutavad talle seljale igava, kui mitte lausa nürimeelse poleemika eest fraktsiooni PPE-DE ümber. Varsti pärast seda, kui ta kõne lõpetas, oli sotsialistide poolel sama palju tühje kohti kui meie poolel. Kuigi mul on suur kiusatus väita, et sotsialistid kuulavad üksnes oma suuri juhte, mitte arutelu, ei tee ma seda, kuna me peaksime kohtlema üksteist austusega. Ma leian, et härra Schulz peaks vabandama.
Lubage mul arutelu veidi elavamaks muuta, küsides järgmist: mida me täna tegelikult õppisime? Me avastasime, et Hispaania on Euroopa riik. Ma usun, et mul on õigus, kui ma ütlen, et Hispaania oli sama riik ka siis, kui peaminister Aznar meie poole pöördus. Siiski kuulsime ka sisepoliitilist kõnet valimiskampaania eesmärgil.
Ma ei usu, et Euroopa Parlamendi ülesanne on sellega nõustuda. Angela Merkel ja president Sarkozy olid samuti siin, kuid nad ei rääkinud sisepoliitikast, vaid Euroopast. Aruteludel on väärtus vaid siis, kui me käsitleme küsimusi üksikasjalikult. Seda silmas pidades on härra Dupontil muidugi õigus. Asjaolu, et Hispaania seadustas 700 000 sisserändajat, mõistis president Sarkozy eelmisel nädalal siin Euroopa Parlamendis ühemõtteliselt hukka. Oleks olnud huvitav kuulda, miks peetakse selle üle vaidlusi Euroopa Ülemkogul. Oleks olnud huvitav kuulda, kuidas me tegelikult sisserände küsimusega tegeleme. Me teame, et toimub massiline ebaseaduslik sisseränne ning et on esitatud selged Euroopa direktiivid, milles sätestatakse eeskirjad ja menetlused ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmiseks. Kõnealused direktiivid on Euroopa Ülemkogul blokeeritud ja need ei liigu edasi.
Ma ei tea, kuidas selgitada kodanikele, miks me räägime Euroopa suurtest ja peentest väärtustest täiskogus, kui Euroopa Ülemkogu (kuhu kuulute ka teie, peaminister) igapäevases tegevuses on progress kahjuks peatunud.
Minu sõnum on: Euroopa kõned on olulised ning oluline on rääkida Euroopa põhiväärtustest, kuid esikohale tuleb seada üleeuroopalised meetmed.
Bernard Poignant
(FR) Peaminister, kui me räägime Euroopa tulevikust, ei ole ajalugu kunagi liiga kaugel. Kui Berliini müür oli veel püsti, oli see kodanike jaoks lihtne. Teati, kus on oht, sellel oli kindel koht ja nägu. Me olime vabaduse avangard, isegi otse Franco kõrval, ning siiski ei olnud vaja rääkida piiridest, kuna need oli kindlaks määranud raudne eesriie. See jaotas Euroopa osadeks, kuid nüüd on see lõppenud.
Nüüd peitub Euroopa tulevik minu arvates selle geograafias. Me peame vaatama oma ümbrust. Me asume maailma lahinguvälja kõrval, mis laiub Gazast Kabulini. Nemad vajavad Euroopa lepituse vaimu. Me asume ka näljatsooni, maailma pandeemiate maa Aafrika kõrval, mida te samuti mainisite. Seda on vaja ära kasutada, kuna ka sealt kontrollitakse rändevooge.
Me asume samuti piirkonna lähedal, mis on viimastel aastatel näidanud religioosse fanatismi märke. Ma ei räägi loomulikult kõigist. Me peame samal ajal kutsuma üles kultuuridevahelisele dialoogile, mitte kultuurišokile. Meie lähedal asuvad samuti nafta- ja gaasivarud. Me vajame neid. See tähendab, et osaliselt sõltuvad meie väljavaated tarnekindlusest ja energiaalasest sõltumatusest.
Need on vähesed näited, mida võiksime veidi segaduses kodanikele tuua. Kaasaegne Euroopa asub kontinendi riikide keskel. Impeeriume ei ole enam. Teil oli üks, samuti meil. Neist on jäänud alles vaid mõned tükid. Tõkkeid ei ole enam. Euroopale tuleb anda uus suund. Seda ei ole võimalik saavutada lihtsalt direktiive lisades. Tuleb rõhutada ulatuslikke väljavaateid, et ehitada üles või püüda üles ehitada Euroopa unistus. See on minu osaline nägemus Euroopa tuleviku kohta.
Lõpuks, peaminister, soovin ma paluda teilt andestust, kuna järgmisel aastal möödub Napoleon I saabumisest Hispaaniasse kakssada aastat. Et teie olete minu tuttav ja järgmisel aastal saab Prantsusmaa eesistujariigiks, palun olge meiega mõistev.
Andrew Duff
Härra juhataja, ma sooviksin tänada peaministrit selle värskendava kõne eest poliitilise liidu kohta. Oleksin tänulik, kui ta leiaks aega, et sõita Londonisse ja korrata seda oma kolleegile sotsiaaldemokraadist peaministrile Gordon Brownile, sealhulgas peatükke, mis käsitlevad ühtse turu sotsiaalse mõõtme olulisust ning ülemaailmsete väljakutsetega silmitsi seisva liidu solidaarsuse ja ühtsuse tähtsust.
Kahe nädala pärast osaleb peaminister Euroopa Ülemkogu detsembri kohtumisel, kus president Sarkozyga arutatakse ettepanekut luua tarkade komitee. Ma oleksin tänulik, kui peaminister ütleks president Sarkozyle, et me ei tohiks rikkuda lepingu ratifitseerimise väljavaateid, alustades taas vaidlusi menetluste ja jõuvahekorra üle. Kas peaminister võiks presidendile öelda ka, et ei ole mõistlik püüda määratleda Euroopa geograafilisi piire. Laienemisprotsess on kindlalt käimas. Euroopa saab oma lõpliku kuju, kui liitu mittekuuluvad Euroopa riigid ei soovi enam meiega ühineda.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Härra juhataja, geograafilisest vaatenurgast on Euroopa selgelt määratletud ning selle piirid kehtestatud. Poliitilises kontekstis on termin Euroopa muutunud siiski laieneva Euroopa Liidu sünonüümiks. Ühest küljest ei kuulu kõik Euroopa riigid sellesse organisatsiooni, kuid teisest küljest surub enamik Euroopa Parlamendi liikmeid peale Euroopasse mittekuuluvate riikide, nagu Türgi vastuvõtmist.
Euroopa tuleviku üle arutelu pidades on oluline kaaluda selle juuri ja põhiväärtusi. Tuhandetes dokumentides viidatakse Euroopa väärtustele. Viimased ei ole alati selgelt määratletud, isegi mitte näiteks täna arutlusel olnud põhiõiguste hartas. Kõigest hoolimata peituvad Euroopa juured kristluses ning need põhiväärtused määratleti juba kaua aega tagasi. Pidevad püüdlused määratleda seda, mis on juba ilmselge, viivad proportsiooni moonutusteni. Need mõjutavad ka vana kontinendi tegelike probleemidega tegelemise potentsiaali, nagu näiteks Euroopa rahvastiku muretsemapanev vananemine, sisseränne, agressiivne konkurents Aasia riikidega, terrorism, epideemiad, uued haigused ja energiavarustuse kindlus.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Peaminister, on õige ja asjakohane tunnistada, et pärast murettekitavat ebakindlusperioodi olete olnud üks juhtidest, kes on tugevdanud Euroopa transatlantilisi suhteid, ning ma soovin teid selle eest õnnitleda.
Siiski on nende jaoks, kes peavad end sügavalt euroopameelseks, kurb, et transatlantilisi suhteid iseloomustavad endiselt kaks omadust, mis varem neid rikkusid: liiga palju kaubanduslikkust ja liiga palju valitsustevahelisust. Peame märkima ka, et kuigi laev seilab hästi edasi, on võetud suund või määratud kurss, kui seda merendusterminitega väljendada, see, mida näitas proua Merkeli ja härra Sarkozy kompass ja mis kallutab laeva selgelt parempoolsete konservatiivide poole.
Küsimus seisneb selles, milline on teie tegevusvabadus, peaminister, et seada laev otse ja parandada kurssi? Kuidas te arvate suutvat veenda neid, kes hoolimata euroopameelsusest kardavad Euroopa laevale astuda, kuna see ei ole nende arvates piisavalt ohutu või kuna nad ei tea, kuhu see suundub või kuna nad ei suuda ette kujutada sotsiaalset Euroopat ega keskkonnaalaselt jätkusuutlikku Euroopat või rahvusvaheliselt vastutavat Euroopat või läbipaistvat, demokraatlikku ja populaarset Euroopat, millest me nii sageli oleme rääkinud? Kas teie arvates suudate te juhtida hüpet turumajanduslikult Euroopalt poliitilisele Euroopale? Kuidas?
Kuna te õnnitlesite parlamenti nii väga, kas te ei arva, et parlamendi jaoks on aeg saada peamiseks Euroopa seadusandjaks?
Muide, kuna me juba sellel teemal kõneleme ning seoses uue teabega Hispaania aluste kasutamise kohta vangide transpordiks Guantanamosse, kas valitsus kavatseb ÜRO Julgeolekunõukogu abil vaadata läbi oma suhted Ameerika Ühendriikidega?
Ütlen seda, peaminister, kuna see kõik on seotud Euroopa ja eriti Euroopa usaldusväärsusega.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
(DE) Härra juhataja, peaminister, parlament otsustab homme, kas põhiõiguste harta muutub tulevikus õiguslikult siduvaks. Et ma olen olnud põhiõiguste harta projekti koostamiseks loodud konventsiooni liige, on see minu jaoks väga oluline hääletus, mitte üksnes seetõttu, et mul on olnud au töötada põhiõigusi käsitleva Euroopa kõige kaasaegsema dokumendi kallal ning et, nagu paljud teised, olen ma võidelnud seitse aastat, et tagada selle muutumine õiguslikult siduvaks.
Põhiõiguste harta põhineb tsiviil-, poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste terviklikkusel. Minu kui parlamendi vasakpoolse liikme jaoks, kes on pärit Berliinist ja elanud Saksa Demokraatlikus Vabariigis kuni 1989. aasta rahumeelse revolutsioonini, on see peamise tähtsusega. Minu jaoks on kõlav "jah” hartale loogiline tagajärg meie ajaloo kriitilisele analüüsile, mis oli vajalik ja mille puhul keskenduti põhi- ja inimõiguste massilisele rikkumisele reaalse sotsialismi alusel.
Teie riik, peaminister, mängib ELis olulist rolli. Hääletades referendumil "jah” tol ajal põhiseaduse lepinguks nimetatud dokumendile, andsid Hispaania kodanikud suure panuse selleks, et hartat ei asetataks lihtsalt riiulile. Te olete võimeline ja peaksite sellele saavutusele toetuma. Kõigil on seoses Euroopaga suured ootused. Nad ootavad, et Euroopa tegeleks nende igapäevaste vajaduste ja muredega. Nad tahavad, et Euroopa töötaks sisuliselt, ning ei ümiseks lihtsalt viisi, nagu ütles Jean-Claude Juncker, et luua töötajate Euroopa, mis põhineb tõepoolest solidaarsusel. Seetõttu tuleb Euroopa Liidus korraldada jõuline kampaania sotsiaalse ja palgadumpingu vastu. Me vajame kõigile miinimumpalku, mis tagaksid inimestele elatise. Sotsiaalne küsimus on Euroopa tulevikku silmas pidades ülioluline!
Roger Helmer
Härra juhataja, peaminister, Lissaboni leping või pigem uue nimega põhiseaduse leping on teie nägemus Euroopa tulevikust. 2005. aastal lükkasid Prantsusmaa ja Madalmaade hääletajad põhiseaduse lepingu otsustavalt tagasi ning praegu püüame seda läbi suruda inimeste nõusolekut küsimata.
27 liikmesriigis näitavad arvamusküsitlused, et enamik kodanikest soovivad lepingu kohta referendumi korraldamist. Ühendkuningriigis soovib 80% referendumit ja kaks kolmandikku hääletaks lepingu vastu, kuid meie valitsus keeldub meile hääletamise võimaldamisest, mida ta tõotas pühalikult oma valimiste manifestis.
Peaminister, te räägite demokraatlikust Euroopast, kuid Euroopa sõtkub avaliku arvamuse jalge alla. Põlgus, mida me avaliku arvamuse suhtes üles näitame, muudab väite meist kui "väärtuste liidust” pilkeks. Minu valijad ütlevad mulle üha enam, et 1975. aastal hääletasid nad vabakaubanduspiirkonna, mitte poliitilise liidu poolt. On aeg lammutada ELi riikideülesed poliitilised struktuurid ja pöörduda tagasi lihtsa kauplemisgrupi juurde, mida britid 1972. aastal lubasid.
Marianne Thyssen
(NL) Härra juhataja, asjaolu, et me tervitame täna Hispaania peaministrit oma istungil, võiks jätta eksitava mulje, et järelemõtlemisaeg põhiseaduse üle ei ole veel möödas, kuna arutelusid peaministritega korraldati just selleks puhuks. Õnneks on see periood siiski läbi ja vahepeal oleme kokku leppinud heas reformilepingus. Muidugi olete te siin teretulnud, peaminister, kuna praegu on õige aeg rääkida Euroopa tulevikust. Praegu on selleks parem aeg kui kunagi varem, kuna leping ei tähista lõppu, vaid uut algust.
See ei ole iseenesest lõpp, see on vahend, mida me peame tõhusalt kasutama ja mis pakub meile väljavaadet paremaks halduseks, paremaks demokraatiaks, niisuguste väärtuste, nagu vabadus, turvalisus, jõukus ja sotsiaalse turumajanduse laiendamine, elluviimine avatud ja globaliseerunud maailmas. Ma võin teile kinnitada, härra juhataja, daamid ja härrad, et need on samad eesmärgid, mida järgivad paljud Belgia elanikud soovist viia läbi riigireform. Siiski on kõnealune leping puhtalt juhuslik ning selle idee on täita eesmärgid, mida me nii paljude inimestega jagame.
Adrian Severin
Härra juhataja, sooviksin tervitada peaministrit, kes on üks vähestest peaministritest, kes räägib sama keelt nii siin Brüsselis kui oma pealinnas. Tahaksin teda tervitada ka selle eest, et ta on üks väga väheseid peaministreid, kes ei varja seda, milline Euroopa oma rahva jaoks on ja peaks olema. Seetõttu tema rahvas toetab teda ja Euroopa põhiseadusele öeldi kindel "jah”.
Sooviksin ka kasutada võimalust, et õnnitleda peaministrit Hispaania jaoks õige esindustaseme tagasivõitmise eest käesoleval täiskogul, mis alustab tööd alates 2009. aastast.
Ma leian, et Hispaania sõnum on meile selge ning me toetame seda. Euroopa kas on sotsiaalne või teda ei ole olemas. Euroopa kas on ülemaailmne tegutseja või teda ei ole olemas, ta kas on võimeline kombineerima solidaarsuse subsidiaarsusega või ta ebaõnnestub, Euroopa kas on võimeline pakkuma jätkusuutliku majanduskasvu mudelit või ta hääbub, Euroopa kas on võimeline pakkuma välja lahenduse sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja rahva kaasamise jaoks või ta laguneb; Euroopa kas on võimeline ühendama multikultuursuse kodanike ühtekuuluvusega, vaba konkurentsi suuremeelsusega, tõhususe õiglusega ja paindlikkuse turvalisusega või ta muutub mõttetuks.
Ma jagan samuti peaministri arvamust, et turvalisus on jagamatu ja see peaks olema kõigi jaoks individuaalne, sotsiaalne, riiklik ja rahvusvaheline. Jagan lisaks peaministri arvamust sisserände kohta. Jah, õige reageering sisserändega seotud väljakutsetele on integratsioon, mitte väljasaatmine; integratsioon, mitte marginaliseerimine. Õige reageering peaks olema suunatud põhjuste, mitte sümptomite käsitlemisele.
Ma mõistan väga hästi, miks peaminister ei vaja uue lepingu jaoks uut referendumit. Tal on juba maksimaalne volitus ja ta võib minilepingu heaks kiita. Me peame kõnealuse lepingu kiiresti ratifitseerima ja alustama seejärel uuesti oma teekonda integreerituma Euroopa suunas.
(Aplaus)
Bogdan Pęk
(PL) Härra juhataja, kuna ma jälgisin arutelu, siis jäi mulle mulje, et kõik on nii suurepärane ja läheb aina paremaks, kuigi juba praegu on kõik nii hästi, et vaevalt saaks enam paremini minna. Siiski on palju probleeme, millest Euroopa Liidu suured juhid ühehäälselt räägivad, kuid paistab, et nad eksivad.
Me seisame silmitsi uue ebausuga, milleks on nn kasvuhoonegaasi efekt. Kasvuhoonegaasi efekti esitatakse nii, et see viiks heitkoguste maksimaalse vähendamiseni. Euroopa riigid peavad seetõttu konkureerima riikidega, kellel ei ole nii rangeid plaane seoses heitkoguste piiramisega. Samal ajal usuvad praegu kõik tõsised teadlased, et kasvuhoonegaasi efekt on loomulik nähtus, mis ilmneb tsüklilisel alusel ning et kogu inimkonna jõupingutused suudavad seda üksnes mõne protsendi võrra muuta.
Daamid ja härrad, soovitan tungivalt mitte unistustele pühenduda. Selle asemel palun hakake kavandama mõistlikku energiapoliitikat, sest nafta maksab praegu 100 USA dollarit ning mõned usuvad, et peagi selle hind tõuseb. Ilmselged küsimused on, miks see nii on ning kes saab olukorrast kasu?
Gerardo Galeote
(ES) Peaminister, pean kordama oma fraktsiooni kolleegide tervitussõnu austuse ja parlamentaarse viisakusega, mida minu arvates fraktsioon PSE ei väljendanud.
Peaminister, meie, hispaanlastest liikmed, peaksime olema meelitatud, et te tulite täna siia enne Hispaania parlamendile Lissaboni nõukogu tulemuste kohta aruande esitamist, mida te kahtlemata kavatsete teha, enne kui Hispaania parlament laiali saadetakse, kuna te peate nõustuma, et hispaania elanikud väärivad selgitust, arvestades et, nagu te mainisite, nad olid esimesed, kellele korraldati referendum põhiseaduse kohta, mida ikka veel ei ole olemas.
Peaminister, teie kõne euroopameelsust jagab täielikult selle täiskogu suur enamus. Seetõttu kujutan ma ette, et nüüd, nagu te ise ütlesite, Hispaaniat Euroopa seisukohast vaadates jagate meie muret, et Hispaania on olnud Euroopas ühenduse direktiivide riigisisesesse õigusesse ülevõtmisel halvim ning on olnud juhtpositsioonil seoses ühenduse õiguse rikkumist käsitlevate menetlustega. Pean samuti ütlema, et täna teie võetud kohustused keskkonna valdkonnas, mida saab üksnes kiita, on vastuolus karmi tegelikkusega, kuna alles täna kuulsime Euroopa Komisjoni aruandest, milles näidatakse, et meie riik on üks nendest, kes on Kyoto protokolli täitmisel kõige rohkem maha jäänud.
Peaminister, ma ei saa soovida teile edu märtsi valimistel. On tõsi, et teie kõne sarnanes rohkem kampaaniale kui millelegi muule, kuid ma tahan, ning see on asja olulisim osa, et te annaksite oma parima konsensuse taastamisel Hispaania poliitiliste jõudude vahel Euroopa institutsioonides, mis on kadunud, mitte siitpoolt tulnud algatuste tõttu ...
(Juhataja katkestas kõne)
José Luis Rodríguez Zapatero
Hispaania valitsusjuht. - (ES) Härra juhataja, ma kommenteerin väga lühidalt kõige tungivamalt esitatud küsimusi sisserändepoliitika ja sisserändajate olukorra seadustamise kohta Hispaanias.
Ma pooldan Euroopa Liidu ühist sisserändepoliitikat, mis hõlmab piirikontrolli, integratsiooni ja ühise haldamise põhimäärust. Me oleme selle saavutamisest kaugel, kuid ma võin neile kahele liikmele, kes selle küsimuse tõstatasid, kinnitada ühte: kui minust sai peaminister, avastasin, et minu riigis töötas 700 000 ebaseaduslikku sisserändajat, keda kasutati ära, kes ei maksnud makse ega sotsiaalkindlustusmakse ning töötasid mitteametlikult või ebaseaduslikult.
Euroopa väärtusteks on õigused, seaduspärasus, läbipaistvus ja õigusriigi põhimõtted. Seetõttu püüan ma alati tagada, et minu riigis ei töötaks keegi illegaalselt, kedagi ei kasutataks ära, kedagi ei jäetaks ilma õigustest ning kõik annaksid oma panuse demokraatliku riigi õlul lasuvale koormale. Mitte kunagi.
(Aplaus)
Ma ei tea, kui paljud kõnealusest 700 000 sisenesid Hispaaniasse läbi Prantsusmaa. Ma ei tea seda. Kuid ma tean, et Prantsusmaa ja Hispaanial on nüüd, arvamuste erinevuste tõttu peetud arvukaid dialooge, ühine filosoofia ja poliitiline lähenemisviis. Sama kehtib Saksamaa valitsuse puhul. Iga riigi kogemused ja olukord on olnud väga erinev, mis on tingitud ühise sisserändepoliitika puudumisest. Kui ei ole ühist sisserändepoliitikat, on meil tavaks oma probleemid Prantsusmaa õlgadele veeretada või vastupidi, sama kehtib Saksamaa ja Itaalia puhul. See ei vii mitte kuhugi ning kahjustab Euroopa ülesehitamist.
Kui meil on ühiste välispiiride poliitika, mille puhul kõik kontrollivad ühiselt välispiire, ning integratsiooni ja ühisstaatuse poliitika, ei tule kiusatust süüdistada riiki, kes tegeleb 700 000 illegaalselt töötava inimese probleemiga, et nad seaduslikuks muuta.
Seoses kliimamuutusega ei saa ma seda enam kindlamalt rõhutada, kuid ma ei taha ka vaadata tagasi konkreetsele valitsusele, kuna minu riigis on olnud igat värvi valitsusi ... Kahtlemata on Hispaanias toimunud tohutu majanduskasv. Ma tean üksnes seda, et valitsus, mida ma juhin, on ainus, kes on peatanud kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemise, mida me tegime 2006. aastal, ning ainus valitsus, kes on alustanud nende vähendamist, tagades samal ajal 4%lise majanduskasvu. 2006. aasta oli lisaks esimene aasta, kui Hispaanias vähendati elektri esmatarbimist. Kõnealuses valdkonnas oleme väga otsusekindlad, nagu ka teistes poliitilist tegevust nõudvates valdkondades, kus me ei ole kahelnud muuta kaugeleulatuvad seadused õigusteks või võtta jõulisi otsuseid välispoliitika valdkonnas, kui me ei ole nõustunud teatavate meetmetega. Rahvusvahelisel areenil jääme alati kindlaks ja otsustustavaks, kui tuleb tegeleda olulise väljakutse või võimalusega. Võin kinnitada, et Hispaania ei ole kõige halvem ja kindlasti ei ole seda ka järgnevate aastate jooksul, kuna me teeme tohutu riikliku jõupingutuse, et vähendada tugevalt kasvuhoonegaaside heitkoguseid, investeerida alternatiivsesse taastuvenergiasse ning järgida energiatõhususe ja -säästmise poliitikat.
Lõpetuseks tahan veel kord väljendada suurt tänu Euroopa Parlamendile. Ma jäin siin rahule ja tundsin end sügavalt eurooplasena ning kui ma sellest Euroopa rahva ühisest majast lahkun, tunnen end veel rohkem eurooplasena. Ma oleksin väga tahtnud tulla siia varem.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Katalin Lévai  
kirjalikult. - (HU) Härra juhataja, majandusareng ja töökohtade loomine on tänase Euroopa esmanõuded. Töökohtade loomise valdkonnas tuleb areng saavutada majandusarengu teel ning see vajab pikemaajalist planeerimist kui 1-2 aastat ja paindlikumat solidaarsusfondide kasutamist.
Meil tuleb astuda vastu kliimamuutuse ohule ning luua kindel ja jätkusuutlik energiavarustus. Keskkonnakaitse ja keskkonnasõbraliku tehnoloogia kasutuselevõtmine on nüüd ülemaailmsed küsimused, mis mõjutavad kogu ühiskonda.
Lissaboni strateegia kohaselt ning seda vajaduse korral muutes tuleb liit suunata jõukuse, solidaarsuse, turvalisuse ja vabaduse poole, püüdes luua uusi partnerlussuhteid kogu maailmaga, eriti lähinaabritega, nagu Aasia ja Aafrika.
Euroopal peab olema globaliseerimisprotsessis juhtroll! Selleks on oluline luua teadmistel põhinev ühiskond, kus kodanikel on võimalus saada hariduse ja koolituse kaudu paindlikke, edasiantavaid teadmisi, mida nad saavad igapäevaelus kasutada. Elukestev õpe on tööjõu liikuvuse alus. Tööhõives peame saavutama täielikult võrdsed võimalused, võitlema sotsiaalse tõrjutuse vastu, toetama mahajääjaid ja ebasoodsas olukorras olevaid inimesi ning neid, kes on surutud ühiskonna äärepoolsematesse piirkondadesse. Eriti suurt tähelepanu tuleb pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes võivad olla heaoluühiskonna ja piisava tööhõive taseme märgiks.
Energia tootmine tuleb rajada kindlale alusele, tarbimist tuleb vähendada ning raiskamine tuleb peatada energiasäästlike tehnoloogiate kasutuselevõtmise abil. Alternatiivsete energiaallikate proportsiooni tuleb suurendada paralleelselt fossiilkütuste kasutamise vähendamisega.
