Hispaania eesistumise tegevuskava (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu avaldus Hispaania eesistumise tegevuskava kohta.
José Luis Rodríguez Zapatero
nõukogu eesistuja. - (ES) Lugupeetud juhataja, austatud president Barroso, daamid ja härrad! Lubage mul kõigepealt rääkida Haitist - riigist, mida on tabanud kannatused ja tragöödia.
Ma tean, et me kõik jagame Euroopa Liidu kõigi institutsioonide - eesistujariigi, komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi - muret, solidaarsust ja abistamissoovi selle palju kannatanud riigi ja rahva suhtes, keda lisaks kaua kestnud vaesusele ja ka konfliktirohkele minevikule lõhestavad surm, häving ja vägivald.
See on üks väheseid olukordi, kus me oma reaktsiooniga Haiti tragöödiale saame näidata, mida me eurooplastena suudame teha. Me näitame oma kaasaelamist maailmas toimuvale ja soovi abistada kõige raskemas olukorras olevaid riike.
Kohe algusest peale on Hispaania kui eesistujariik kooskõlas komisjoni ja kõrge esindajaga püüdnud lahendada probleeme seoses Haitil aset leidnud tragöödiaga. Eelmisel esmaspäeval kohtusid arenguministrid ja järgmisel esmaspäeval kohtuvad Euroopa asjade ministrid, et töötada välja kiireloomuline tegevuskava Haitile abi andmiseks ja kõigis valdkondades humanitaarabi alase koostöö tegemiseks, pidades silmas Haiti tulevikku. Olen täiesti veendunud, et rahvusvaheline kogukond reageerib jõuliselt ja ühtselt ning et Euroopa Liit tegutseb olukorra tõsidusest lähtuvalt. Haiti tragöödiale reageerimisel tuleb eelkõige silmas pidada kannatavaid Haiti inimesi. Ma loodan ja usun, et me teeme kõik, mis meie võimuses, et panna alus riigi täielikule ülesehitamisele. Seda nõuab Euroopa üldsus ja eelkõige nõuavad seda meie sügavalt juurdunud tõekspidamised.
Austatud juhataja, mul on au esineda siin teie ees, et tutvustada eesistujariigi Hispaania peamisi prioriteete järgmisel kuuel kuul. See on rohkem kui au - see on suur au. See on suur au, sest ma esindan riiki, kes järgmise kuue kuu sees tähistab 25 aasta möödumist ühinemisest tollaste Euroopa ühendustega.
Ma esindan Euroopa riiki, Euroopa Liitu pooldavat riiki, mis on viimase 25 aasta jooksul läbi teinud suured muutused arengu ja heaolu valdkonnas ning seda suuresti tänu Euroopa Liidu liikmesriigiks olemisele. Euroopa Liit oli mitme põlvkonna hispaanlaste unistus. See oli unistus demokraatiast, avatusest maailmale, arengust, heaolust, heaoluriigist ja vabadusest. See on kõik see, mida me nägime Euroopa Liidus; seda on liit meile andnud ja seda oleme meiegi Euroopa Liidule andnud.
Kakskümmend viis aastat pärast ühinemist on Hispaania lojaalne Euroopale ja toetab Euroopa Liitu. Pole paremat viisi olla Euroopale lojaalne ja seda toetav kui võtta enesele vastutus - võtta kohustusi, teha algatusi ja esitada ettepanekuid. Seda kavatsemegi järgmise kuue kuu jooksul teha.
Need kuus kuud on muutuste aeg, sest me võtame eesistumise üle majanduslike muutuste ajal, mis on tingitud viimase kaheksakümne aasta tõsiseimast finantskriisist. Tulenevalt Lissaboni lepingust, mis muudab Euroopa Liidu juhtimise viisi, on see poliitiliste muutuste aeg. See on välissuhete muutumise aeg, sest üleilmastumine kui nähtus levib ja esile kerkivad uued areneva majandusega riigid. Muutuvad ka Euroopa suhted oma kodanikega, mis on vajalikud Lissaboni lepingus sätestatu elluviimiseks. Niisiis on tegemist muutuste ajaga eelkõige kahes mõttes, esiteks on oluline praegu valitsev tõsine majanduskriis ning teiseks Lissaboni leping ja sellest tulenevad uued suhted institutsioonide vahel.
Seoses majanduskriisiga tahaksin öelda järgmist. Me teame, et see on viimase kaheksakümne aasta kõige rängem kriis ning et kunagi varem pole toimunud nii suurt ülemaailmse tootmise ja rahvusvahelise kaubanduse langust. Oleme teadlikud selle kriisi rasketest tagajärgedest maailmale ja Euroopa Liidule. Töötute arv on kasvanud kaheksa miljonini ja paljud neist on töötuks jäänud minu kodumaal. Kriis on avaldanud mõju riikide rahandusele ja seega finantsstabiilsuse tagamise võimalustele. See on sundinud ja sunnib meid edaspidigi võtma kiireloomulisi kooskõlastatud meetmeid. Samuti on see sundinud meid kaaluma muudatuste tegemist Euroopa Liidu majanduses ja tootmisvõimsuses ning mõtlema sellele, kuidas parandada konkurentsivõimet kogu Euroopa Liidus.
Peame säilitama eelarvestiimulid, kuni majandus tõepoolest elavnemise märke ilmutab. Peame pühenduma stabiilsuse ja kasvu pakti järgimisele ning saavutama komisjoni poolt 2013. aastaks seatud sihid. Samuti tuleb meil kehtestada majandusstrateegia aastani 2020, mida komisjon praegu koostab ja millest eesistujariigi Hispaania arvates peab saama järgmise kuue kuu kõige tähtsam teema.
Teame, mis on Euroopa Liidu tugevad ja nõrgad küljed. Teame, et oleme alates 1990. aastate keskpaigast kaotanud majanduskasvu tagamise suutlikkust, oma majanduskasvu potentsiaali. Teame, et oleme alates 1990. aastate keskpaigast suurriikidega võisteldes jäänud tootlikkuse poolest kaotajaks. Teame ka seda, et meil on raskusi mõnes konkreetses valdkonnas, mis määravad ära meie tulevase majanduskasvu, konkurentsivõime ja innovatsiooni globaliseerunud maailmas.
Kuid meil on ka tugevaid külgi ja me ei tohiks neid unustada. Meie ilmselge tugev külg on see, et me moodustame ligikaudu kolmandiku maailma SKPst. Euroopa Liit on kahtlemata suurim eksportija ning Ameerika Ühendriikide järel teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas teisel kohal. EL annab ligikaudu 60% maailma arenguabist - seegi on üks Euroopa Liidu olulisi eeliseid.
Mida peab Hispaania Euroopa majandusliku tugevuse taastamisel ja jätkusuutliku majanduse kujundamisel esmatähtsaks, pidades silmas konkurentsivõimet, keskkonda ja ühiskonda? Ma toon välja neli põhiteemat, mida tahame edasi arendada ja mis tuleks kaasata ELi 2020. aasta strateegiasse. Ma võtaksin need teemad kokku, öeldes, et majanduse puhul peab Euroopa Liit suurendama oma osatähtsust. Euroopa Liit peab majandusliitu ja majanduskoostööd edasi arendama, alustades liikmesriikide vastutustundlikkusest, kuid tagades ka, et ühenduse institutsioonid, eelkõige komisjon, saavad juhtimiseks ja eesmärkide saavutamiseks uued volitused.
Daamid ja härrad, viimase kümne aasta jooksul on meie energiasõltuvus suurenenud üheksa protsendi võrra. See on üks peamisi valdkondi, kus peame võtma meetmeid ja tegema muudatusi. Energiasõltuvus on kogu Euroopa Liidus kasvanud 44%-lt 53%-le. Need üheksa protsenti võrduvad 64 miljoni euroga, mille Euroopa Liit maksab teistele riikidele. Kas te teate, mis summa see on? See on peaaegu sama summa, mille kõik Euroopa Liidu liikmesriigid kulutavad riiklikele investeeringutele teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas. Peame ELi energiasõltuvust vähendama, sest vastasel juhul muutub meie majanduslik olukord aina ebakindlamaks.
Mida peame tegema? Energeetika valdkonnas on edasi liigutud, kuid vajalikku edu ei ole saavutatud. Peame looma kindla energia ühisturu, mis tugevdab kogu Euroopa Liitu ja selle majandust. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja ennekõike tagada energiavõrkude vastastikune sidumine - 2002. aastal välja öeldud ootused ei ole täitunud - ja luua energia ühisturu kindlustamiseks ühtne õiguslik raamistik.
Kui suudame energiavõrgud Lõuna-, Ida- ja Põhja-Euroopas omavahel siduda, kui seame selle üheks esmatähtsaks eesmärgiks ja anname komisjonile vastava pädevuse, siis ELi energiasõltuvus väheneb ja me soodustame taastuvate energiaallikate kasutamist, mis eeldavad olemuslikult mitmekülgsust energia jaotamisel.
Daamid ja härrad, Euroopa Liidust ei saa juhtivat jõudu majandusliku konkurentsivõime valdkonnas, kui me ei võta konkreetseid meetmeid energiavõrkude sidumise ja ühisturu küsimuse kõigi otsustavate asjaoludega tegelemisel.
Teine põhieesmärk on järgmine: mis tagab tänapäeva ühiskonnas kõige kindlamalt majanduskasvu ja innovatsiooni? Investeeringud infoühiskonda ja uude tehnoloogiasse, mis on muutnud maailmas peaaegu kõike. Nelikümmend protsenti Euroopa majanduse tootlikkuse kasvust tuleneb info- ja kommunikatsioonitehnoloogiast. Meie, eurooplased, oleme selles valdkonnas liidrid, sest meil on juhtivad ettevõtted, kuid meil ei ole digitaalvaldkonna siseturgu. Soovime astuda samme digitaalturu loomiseks. Mida see tähendab? See tähendab tõkete kõrvaldamist, see tähendab uue põlvkonna võrkude loomisele pühendumist ja lihtsustamist e-kaubanduse valdkonnas, mis kasvab iga päev igas riigis, kuid mis riikidevahelise kaubandusena ei arene.
Kui me teeme digitaalturu valdkonnas edusamme, siis soodustame sisuteenuste loomist ja tugevdame intellektuaalomandit. Tänu innovatsioonile, mida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia igasse majandusvaldkonda toob, tagame ka tootlikkuse kasvu väga lühikese aja jooksul. Tahaksin rõhutada, et sellel valdkonnal on praegu suurim innovatsiooni, tootlikkuse suurendamise ja stabiilse tööhõive loomise potentsiaal.
Kolmas valdkond on majandus või säästev tööstus. Ma toon teile ainult ühe näite selle kohta, mis on meie arvates üks tähtsamaid elemente kliimamuutuse vastu võitlemisel. Me tahame koostöös komisjoniga välja töötada elektriautode arendamise kava ja seda edendada. Autotööstusel seisavad ees suured muutused, mis ongi juba alanud. Kui meie, eurooplased, võtame selles tööstusvaldkonnas omavahel seotud meetmeid ja töötame elektriautodega seoses välja ühise ja ühtse seisukoha ning ühise strateegia, aitab see vähendada meie energiasõltuvust. Nii aitame kaasa ka kliimamuutuse vastu võitlemisele ning tehnoloogia innovatsioonile, mille elektriautode arendamine kahtlemata esile kutsub ning mis on otseselt seotud ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoriga.
Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduse ja majanduse elavdamise neljas keskne element on haridus, eriti ülikooliharidus, mis on aluseks teadusuuringutele.
Viimase kümne aasta jooksul ei ole Euroopa teinud edusamme maailma 100 parima ülikooli hulka kuuluvate tippülikoolide arvu suurendamisel. Me peame Bologna protsessi lõpule viima. Peame edendama ja soodustama Euroopa ülikoolide tegevust ja Euroopa teadusuuringuid ning tekitama vastavaid ootusi, sest see kõik annab kahtlemata tõuke edu saavutamisele tulevikus. Euroopa riigid ei võistle enam omavahel; me võistleme eurooplastena, ühtse Euroopana, sest meil on sellised suured konkurendid nagu Hiina, India, Ameerika Ühendriigid ja areneva majandusega riigid.
Kui me ei kasuta võimalikult hästi ära sünergiat, mida ELi majandusele pakuvad 500 miljonit kodanikku ning kümned tuhanded ettevõtted oma tohutu potentsiaali ja miljonite töötajatega, kellele tuleb võimaldada üha paremat väljaõpet, siis ei kujune meist tulevikus tõelist juhtivat jõudu ning me ei saavuta globaliseeruvas maailmas majanduslikku heaolu, mille eelduseks on innovatsioon ja tehnoloogia. Meist saavad pealtvaatajad, mitte peategelased. Meie probleemide lahenduseks on liit: ühtsem majanduspoliitika, laialdasem integreerumine, ühtsemad seisukohad, rohkem Euroopat. Mitte uute takistuste loomine, vaid takistuste kõrvaldamine, mitte lahutamine, vaid ühendamine ning konkurentsivõimet, integratsiooni ja innovatsiooni edendava liidu suunas liikumine.
Me usume komisjoni 2020. aasta strateegiasse, mis peab hõlmama ka arutelu ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle, sest see on keskkonnakaitse, toiduohutuse ja paljude Euroopa kodanike sissetulekute seisukohalt üks olulisemaid poliitikavaldkondi. Oleme veendunud, et Euroopa Ülemkogu kohtumisel ja komisjonis toimuv arutelu ning muidugi ka Euroopa Parlamendiga peetav dialoog peab tooma kaasa 2020. aasta strateegia, mis hõlmab jõulist juhtimist ning seab eesmärgid ja keskendub valdkondadele, mida ma äsja mainisin.
Majanduslikele ja poliitilistele muutustele lisanduvad muutused Euroopa Liidu valitsemisel. Lissaboni lepinguga luuakse uued institutsioonid: Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. See tugevdab Euroopa Parlamenti kui Euroopa demokraatia keskpunkti ja ka komisjoni.
Ma võin anda kõiki Euroopa Liidu kodanikke esindavale Euroopa Parlamendile lubaduse, et eesistujariik Hispaania on uutele institutsioonidele lojaalne ja teeb nendega koostööd. Me tahame, et neil institutsioonidel oleks neile lepingus omistatud roll, eelkõige et Euroopa Liit toimiks nii, et Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja saaks esindada Euroopa Liitu ja täita kõiki oma ülesandeid koos välisasjade kõrge esindajaga.
Oleme teadlikud sellest, et see kuuekuuline periood annab esimese vastuse uue institutsioonilise struktuuri toimimise kohta, ning toetame ka tugevdatud komisjoni ja Euroopa Parlamenti, millest kujuneb Euroopa Liidu poliitiline keskus. Kavatseme seda kõike teha ja ma loodan, et meie eesistumise lõpul antakse Hispaania tegevusele hea hinnang, sest meie tegutsemissoov on väga kindel. Euroopa Liitu valitsevad mitmed jõud ning neil peab olema üks ühine joon, milleks on koostöövalmidus. Meie kavatseme töötada nii.
Austatud juhataja, daamid ja härrad! Praegu on toimumas muutused ka välissuhete valdkonnas ning mitte ainult välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja institutsiooni loomise ja Euroopa välisteenistuse asutamise tõttu. Põhjuseks on ka asjaolu, et praegusel üleilmastumise ja muutuste ajal on järgneva kuue kuu tegevuskava otsustava tähtsusega. Ma tutvustan teile nüüd eesistujariik Hispaania eesmärke välissuhete valdkonnas seoses kõigi tippkohtumistega, mille me korraldame.
Esiteks ühine julgeolek, teiseks energeetika, kolmandaks kaubanduse liberaliseerimise ja tehnosiirde edendamine ja laiendamine ning neljandaks arengu alane koostöö ja -abi, mille puhul Euroopa Liit täidab maailmas olulist eetilist juhtrolli.
Me peame nende eesmärkidega seoses järgmise kuue kuu jooksul dialoogi Põhja- ja Lõuna-Ameerikaga, Vahemere piirkonna riikidega, Aafrika ja Aasia riikidega ning teiste Euroopa riikidega, mis ei kuulu Euroopa Liitu. Me peame suure osa mandrite ja piirkondadega dialoogi rahvusvaheliste tippkohtumiste pingelise ajakava alusel. Neil tippkohtumistel teeme muidugi täiemahulist koostööd nõukogu eesistujaga ja komisjoniga - sest me sõlmime järgmise kuue kuu jooksul olulisi kokkuleppeid - ning ka Euroopa Parlamendiga.
Kuna üleilmastumine laieneb ja areenile astuvad uued tegijad, toimuvad majanduslikud ja poliitilised muutused ning muutuvad ELi välissuhetega seotud eesmärgid. Lisaks majandusele - nagu ma ütlesin mõni minut tagasi - peab Euroopa Liit ka välispoliitika valdkonnas oma osatähtsust suurendama. Pean ütlema, et Euroopa Liit peab suurendama oma mõju ning välispoliitikas tuleb arvesse võtta Euroopa Liidu huve ja nende kaitsmist. Naabrussuhete küsimus peab olema üks meie prioriteete. Minu arvates tuleb meil seada kõikehõlmavamad eesmärgid ja luua tihedamad suhted, sest kahtlemata on just nii võimalik kaitsta suurt osa Euroopa Liidu huvidest.
Muutused, mis praegu aset leiavad ning mida me reformide ja uuenduste kaudu tahame esile kutsuda, mõjutavad ka Euroopa Liidu kodanikke. Lissaboni lepingu eesmärk on tagada, et kodanikud tuleksid Euroopa Liidu institutsioonidele lähemale. See on ka ELi kodanike soov. Eesmärk on, et kodanikud näeksid Euroopa Liitu "oma liiduna" ja tunneksid, et Euroopa Liit on neile lähemal. Selle eesmärgi saavutamiseks on olemas uued vahendid, mida me tahame järgmise kuue kuu jooksul kasutada ja edendada.
Esimene neist on rahva seadusandlik algatus, mis on Euroopa Parlamendi jaoks väga oluline. Teine tähtis valdkond, milles tahame sel perioodil koostöös komisjoniga edu saavutada, on meeste ja naiste võrdõiguslikkus, sest see on kodanike kõige olulisem õigus, millele Euroopa Liit saab keskenduda. Kõige arenenumad, täiuslikumad ühiskonnad, kus inimõigused ja heaolu on kõige paremini saavutatavad, on sellised ühiskonnad, kus tagatakse meeste ja naiste suurem võrdõiguslikkus. Need on ühiskonnad, mis on kõige aktiivsemad ja kõige enam pühendunud võitlusele soolise vägivalla ja naiste väärkohtlemise vastu, mis on sobimatud ja lubamatud nähtused sellises arenenud ühiskonnas nagu Euroopa Liit. Seetõttu teeme ettepaneku võtta kasutusele uued kohtuliku kaitse süsteemid, mille aluseks on Euroopa kaitsekorraldus, ning maksimaalselt suurendada kaitset soolise vägivalla kui häbiväärse nähtuse eest, mille all kannatab mitmete Euroopa riikide ühiskond.
Euroopa kodanikud peavad meie arutelude, ettepanekute ja algatuste kaudu teada saama, et sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalne kaasatus, mille eesmärk on võidelda vaesuse vastu Euroopas, on Euroopa Liidu lahutamatud osad ning et lisaks demokraatiale on Euroopa identiteedi kõige tähtsamaks osaks heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Nagu ma enne ütlesin, peab 2020. aasta majandusstrateegia seega olema majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlik.
Selle sotsiaalse jätkusuutlikkuse saavutamiseks teen ettepaneku sõlmida Euroopas uus laialdane ühiskondlik lepe, mis kaasaks ettevõtted ja töötajad ning mis moodustaks 2020. aasta strateegia ühe osa. Ühiskondlik dialoog ja ühiskondlik lepe muutsid Euroopa Liidu selle loomisel ja rasketel aegadel tugevaks. Praegusel uuenemise ja muutuste ajal, mis järgneb tõsisele majanduskriisile, võib see ühiskondlik lepe olla oluliseks liikumapanevaks jõuks, mis koos tõhusa juhtimisega aitab meil saavutada oma tulevikueesmärgid.
Lugupeetud juhataja - ma kohe lõpetan - ja austatud parlamendiliikmed! Ma tahaksin veel kord väljendada Hispaania tänu kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele, eriti neile, kes toetasid meie ühinemist ja aitasid kaasa meie arengule. Kinnitan veel kord meie pühendumist Euroopale ja Euroopa Liidule, meie pühendumist teatud eluviisile, ent ka teatud mõtlemise ja tundmise viisile. See tähendab mõtteviisi, mis pooldab demokraatiat, võrdõiguslikkust, inimõigusi ja rahu, ning mõistmist, et koos elamine, meie rahvaste, püüdluste ja suure osa meie ajaloo ühendamine on võimaldanud meil isekeskis rahus elada. Täna ja homme võib see tagada, et me saame edaspidigi elada suures jõukuse, heaolu ja ideaalidest lähtuvas piirkonnas.
José Manuel Barroso
Austatud Hispaania valitsuse peaminister, järgmise kuue kuu jooksul on Hispaania nõukogu eesistujariik. Hispaania on suurte Euroopa traditsioonidega riik, mille valitsus, kõik poliitilised jõud ja avalik arvamus on väga Euroopa-meelsed. Peaminister José Luis Rodríguez Zapatero pühendumine Euroopale on vaieldamatu.
Euroopa integreerimise institutsioonilised mootorid hakkavad täie võimsusega tööle niipea, kui Euroopa Parlamendi usaldushääletus komisjoni uue koosseisu suhtes annab neile kahele institutsioonile tugeva, kindla aluse, millelt kõikehõlmavate poliitiliste eesmärkide suunas edasi liikuda. Loodetavasti toimub see hääletus peagi.
Kõigepealt tahaksin sel Haitile väga traagilisel ajal taas kinnitada meie täielikku solidaarsust Haitiga ning meie soovi aidata Haiti rahvast ja kõiki maavärina ohvreid. See hävitav maavärin on olnud alates 12. jaanuarist meie mõtetes esikohal. Kohe pärast maavärinat hakati tegema jõupingutusi kõikvõimaliku abi osutamiseks. Komisjonil on praegu võimalik eraldada 130 miljonit eurot. Euroopa Liidu, sealhulgas liikmesriikide kohene abi moodustab kokku üle 222 miljoni euro, arvestamata kodanikukaitse alast abi. Komisjonil oleks pikaajalise abi vormis võimalik eraldada veel 200 miljonit eurot. Võin teile kinnitada, et komisjon ja Euroopa Liit näitavad oma tegudega, et meie väärtushinnanguks ja põhimõtteks on solidaarsus.
Haiti on Kariibi mere riik. Seepärast tahaksin juhtida tähelepanu asjaolule, et nõukogu eesistujariigil Hispaanial on järgmiseks kuueks kuuks väga mitmekülgne välissuhete kava. Märgiksin koguni, et Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riigid on eesistujariigi Hispaania jaoks üks prioriteete. Olen kindel, et võime loota Hispaania erilisele kutsumusele, tänu millele mais Madridis koos Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikidega peetav tippkohtumine osutub nii Ladina-Ameerika kui ka Euroopa Liidu jaoks edukaks.
Manuel Barroso, komisjoni president. - Lubage mul nüüd pöörduda eelseisvate nädalate ja kuude esmatähtsate poliitiliste küsimuste juurde.
Kõik viitab vajadusele Euroopa Liidu otsusekindla ja ühise tegutsemise järele. Ebaõnnestunud rünnak Detroiti suundunud lennukile tuletas meile meelde, et peame julgeolekuohtude kõrvaldamiseks üheskoos tegutsema. Kopenhaagen oli meeldetuletus sellest, et ülemaailmne kogukond ei pruugi tingimata Euroopa Liidu kõrgelennulisi kavatsusi jagada: nii nagu G20 riikide aruteludeski, peame jätkuvalt edendama kasulikku ja tulevikku vaatavat rahvusvahelist koostööd. Ainult ühinenud Euroopana suudame üleilmastumist mõjutada.
Kuid peame ka vaatama, milline olukord valitseb meie majanduses. Me kõik teame, et Euroopa majanduses on praegu keerulised ajad. Tänu sihikindlale tegutsemisele on õnnestunud halvim ära hoida. Kuid endiselt valitseb oht, et tööpuudus kasvab veelgi, ja me peame otsustama, millisel hetkel tuleb põhitähelepanu taas pöörata riikide eelarvetele.
Samas tuleb meil kriisist õppida. Me saime aru, et üleilmastumine on reaalsus ja et me peame seda enda huvides kasutama. Oleme näidanud, et meie sotsiaalkaitse süsteemid on võimelised reageerima erakorralistele olukordadele ning pakkuma uusi nn turvavõrke. Kuid me nägime ka, et liikmesriikide eraldi tegutsemisel on selged piirid ning et Euroopa Liidu kooskõlastatud tegevus mitte üksnes ei andnud tulemusi Euroopas, vaid kutsus esile ka enneolematu ülemaailmse reaktsiooni G20 riikides.
Nüüd peame hakkama kujundama Euroopa, tema majanduse ja ühiskonna jaoks õiget tulevikku. Kriisieelsel ajal esile kerkinud küsimused on ikka veel lahendamata; pigem on need veelgi teravamaks muutunud. Need küsimused on rahvastiku vananemise, st meie demograafiliste muutuste suundumuste tagajärgedega toimetulemine, konkurentsivõime säilitamine globaliseerunud maailmas ning jätkusuutlikumale majandusele ülemineku tagamine, kui tuua vaid paar näidet.
Olen siiski Euroopa Liidu suutlikkuses kindel. Ma usun, et majandus, mis suudab taastada oma tugevad küljed, suudab ümber suunata oma energia. Ühiskond, mis on majanduskriisis jäänud tugevaks, suudab kindlustundega ehitada oma tulevikku. Ja Euroopa majandussüsteem, mille vastupidavus tuleneb ühtsest turust, selle konkurentsieeskirjadest ja eurost, vajab neid tugevaid külgi nüüd selleks, et edendada majanduse elavnemist.
Minu arvates on järgmised kuus kuud hüppelauaks, mil me seame kõikehõlmavad eesmärgid - sihid, mida ma esitlesin oma poliitilistes suunistes ja mida me eelmisel sügisel siin Euroopa Parlamendis arutasime.
See kõik moodustab Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia. Peame oma majanduse põhjalikult ümber kujundama, et tulla toime tulevikus meie ette kerkivate probleemidega. Meil tuleb kokku leppida ümberkujundamise tegevuskavas, kaasates Euroopa Parlamendi, liikmesriigid, tööturu osapooled ja laiema avalikkuse. Meil tuleb välja pakkuda selge liikumissuund, et jõuda konkurentsivõimelise, innovaatilise, jätkusuutliku ja sotsiaalselt kaasava turumajanduseni, mis on võimeline maailmaturul edukalt konkureerima.
Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia peab hõlmama nii keskpika tegevuse eesmärke kui ka lühikeses perspektiivis võetavaid meetmeid. Mida rohkem õnnestub meil kujundada oma kiireloomulisi meetmeid, mis juhivad meid pikaajalisemate eesmärkide saavutamise suunas, seda suurem on meie edu, saavutamaks edasine majanduskasv ja tööhõive, meie kõige tähtsam prioriteet.
Uuendatud Lissaboni strateegia abil oli võimalik tekitada arusaam sellest, kuidas struktuurireformid majanduskasvule ja tööhõivele otseselt kaasa aitavad. Ent olgem ausad: kriis pühkis suure osa saavutatust minema ja lisaks olid sel strateegial ka mõned puudused. Tõde on see, et me jääme teadusuuringute, haridusse investeerimisel ja kõrgtehnoloogia osakaalu valdkonnas oma konkurentidest ikka veel maha.
Me peame nüüd kasutama Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiat selleks, et luua uusi majanduskasvu allikaid ja vallandada siseturu potentsiaal, et juhtida meie majandust edasi. See tähendab teadmiste ja loovuse kasutamist, et luua ELi riikide majanduses tõelist väärtust, päästa valla innovatsioon ning et edendada innovatsiooni abil uue tehnoloogia kasutuselevõttu turul näiteks alates info- ja kommunikatsioonitehnoloogiast kuni uue energiatehnoloogia ja keskkonnasäästliku tehnoloogiani. See tähendab inimeste varustamist tulevikus vajalike oskustega ning tööturu loomist, mis on valmis ära kasutama töökohtade loomise võimalusi; see tähendab meetmete suunamist suurte probleemide lahendamisele, milleks on näiteks noorte tööpuudus.
On ilmselge, et sotsiaalsest ja töötuse vaatepunktist oleme jõudnud erakorralisse olukorda. Järelikult peab Euroopa Liit keskenduma sellele probleemile. Me peame koos määratlema Euroopa Liidu tasandi meetmed, mis lisavad riiklikele meetmetele head sotsiaalset mõju.
See tähendab ka tuleviku jaoks kujundatud majandust - jätkusuutlikku ja ressursse säästvat majandust, mis on ühtlasi tootlik ja innovaatiline. Euroopa tohutu tööstusliku vara kasutamine tuleb ümber suunata, et oleksime tulevastel turgudel teerajajad. Euroopa peab suutma säilitada kindla, nüüdisaegse ja konkurentsivõimelise tööstusbaasi. Kriis tähendab seda, et peame iga investeeringuteks ette nähtud eurot varasemast veelgi tõhusamalt kasutama. Ja muidugi peame viima lõpule finantsturgude reformi, et finantsturud oleksid taas majanduse teenistuses ja mitte vastupidi.
See strateegia hõlmab ka VKEde toetamist. Euroopa Liidu VKEd on sektor, kus on võimalik luua rohkem töökohti, ning me osutame neile ja nende töötajatele kasuliku teene, kui vähendame halduskoormust ning rakendame parema ja mõistlikuma reguleerimise põhimõtet.
Kuna meie riikide majandused on omavahel seotud, huvitab meid kõiki, mis toimub eri liikmesriikides ja Euroopa Liidu tasandil. Praegune kriis näitab meile seda, millised on ülemaailmse omavahelise seotuse tagajärjed ning millist negatiivset mõju võib ühes riigis valitsev konkreetne olukord avaldada kogu euroalale.
Nii et Euroopa Liidu 2020. aasta strateegias tuleb kehtestada tugevamad kooskõlastusmehhanismid, ühised tegevuspõhimõtted ja tõhus Euroopa juhtimine. Ma tahaksin tänada peaminister Rodríguez Zapaterot selle eest, et ta majanduspoliitikast rääkides ilmutas nii selget pühendumist sellisele Euroopa tasandi lahendusele, tema pühendumise eest ühenduse küsimustele ja komisjoni rolli tunnustamise eest nende tegevuspõhimõtete väljatöötamisel ja rakendamisel. Ainult Euroopa Liidu tasandi põhimõtete, tegevuspõhimõtete ja vahenditega on meil võimalik Euroopa Liidu kodanike hüvanguks tegutseda.
See saab olema Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia üks tunnusjooni: majanduspoliitika tugevdatud kooskõlastamine, mille puhul komisjon kasutab täielikult ära lepinguga antud uued võimalused, sealhulgas need, mis puudutavad euroala.
Neid tegevuspõhimõtteid tahaksin ma teiega eelseisvatel nädalatel arutada, sest üks asi, mida me Lissaboni strateegiast õppisime, on see, et Euroopa majandusstrateegia vajab Euroopa poliitilise kogukonna ja tööturu osapoolte täielikku pühendumist. Olgem ausad: varem ilmutasid mõned liikmesriikide poliitikud vastuseisu Lissaboni strateegias kavandatud tugevamate juhtimismehhanismide suhtes. Loodan, et pärast kriisi käigus saadud õppetunde omavahelise sõltuvuse kohta nii ülemaailmsel kui ka Euroopa tasandil tunnistavad kõik Euroopa Liidu liikmesriikide valitsused nüüd vajadust siduda end täielikult Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiaga ning võtta majanduspoliitika raames tõeliselt kooskõlastatud ja sidusaid meetmeid, nagu on ette nähtud Lissaboni lepingu artiklites 120 ja 121.
Lubage mul lõpetuseks lisada, et mina näen Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiat võimalusena anda meie kodanikele usaldust ja lootust. Me ei tohi unustada, et Euroopal, nagu ka suuremal osal arenenud maailmast, seisab ees pikaajaline aeglase kasvu periood, kui me jääme passiivseks. See etapp, kus "enne paranemist läheb halvemaks", on ilmselt juba läbitud, kuid paranemine võtab kaua aega. Me peame asuma lahendama majanduse tegelikku probleemi, nimelt seda, et Euroopa võimalik majanduskasv jääb väikeseks, kui me ei tegutse juba praegu ühtselt ja tõhusalt. Meie kodanikud, kodumajapidamised ja ettevõtjad peaksid tundma, et Euroopa Liit on osa lahendusest nende raskustele ja hirmudele. Minu arvates on võimaldab Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia just seda teha. See strateegia peab ühendama Euroopa projekti meie kodanike konkreetsete vajadustega.
Seetõttu on mul hea meel algatuse üle korraldada 11. veebruaril Euroopa Ülemkogu mitteametlik kohtumine, et pidada esimene arutelu riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil. Ma arvan ka, et on väga oluline leida võimalusi, arutamaks neid küsimusi Euroopa Parlamendiga nii enne kui ka pärast seda, kui komisjon esitab oma Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia kava. Seetõttu olen ma sellest rääkinud nõukoguga ja Euroopa Ülemkogu eesistujaga. Arvan, et meil peaks olema kasutusel vähemalt kolmest etapist koosnev küsimuse käsitlus: Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel arutavad seda küsimust riigipead ja valitsusjuhid, kevadisel Euroopa Ülemkogul tehakse esimesed olulised ettepanekud ning juunis toimuval Euroopa Ülemkogul kiidetakse suunised heaks. Niisiis on meil aega seda küsimust laialdaselt ja Euroopa Parlamendi väga aktiivsel osalusel arutada.
Ma olen täna keskendunud majanduspoliitikale, sest minu meelest on see kõige tähtsam ja kiireloomulisem küsimus. Kuid muidugi ei ole lahendamist vajavate küsimuste nimekiri sellega ammendunud. Eelseisvatel nädalatel ja kuudel on vaja tegeleda väga erinevate teemadega. Lubage mul nimetada vaid üks paljudest näidetest: Kopenhaageni kliimakonverentsile järgnev tegevus. Meil on küll vaja veidi aega, et üheskoos arutleda tulevase rahvusvahelise koostöö sobivate strateegiliste suundade üle, kuid me ei tohiks vähendada oma ambitsioone seoses kohustustega, mille Euroopa Liit enesele juba võtnud on.
Samuti peaksime tugevdama jõupingutusi, viies ellu poliitikat, millega edendatakse ELi majanduse tööstusbaasi täiendamist ja ajakohastamist, innovatsiooni ning uute keskkonnasäästlike tehnoloogiate, energiatõhususe ja energiajulgeoleku tegevuskava arendamist, ja seades selle küsimuse Euroopa ümberkujundamise kava üheks prioriteediks.
See on parim viis tõsta Euroopa Liit maailmas esiplaanile kui liit, mis on valmis tegutsema, millel on selge arusaam tulevikueesmärkidest ja millel jätkub sihikindlust nende eesmärkide saavutamiseks. Mida ühtsemad ja tõhusamad me oleme kodus, seda mõjukamad oleme rahvusvahelisel areenil.
Ma ootan väga koostööd Euroopa Parlamendiga, et aidata kaasa Hispaania eesistumise edukusele ning tagada, et me asume järgmise kuue kuu jooksul saavutama Euroopa Liidu ühiseid eesmärke ning et see Euroopa Liit oleks kodanikele lähemal ja keskenduks Euroopa jaoks selgete tulemuste saavutamisele.
(Aplaus)
Juhataja
Tänan teid, president Barroso. Enne kui ma palun fraktsioonide juhtidel rääkida, tahaksin veel kord rõhutada, kui olulised on need põhimõtted, mida tutvustas peaminister Rodríguez Zapatero. Need põhimõtted näevad ette Euroopa Liidu arendamise ühenduse meetodi alusel. Tänan teid, Rodríguez Zapatero, ka selle eest, et te rõhutasite Euroopa Parlamendi rolli, mis on Lissaboni lepingu jõustumisega oluliselt kasvanud. Euroopa Liidu tulevase institutsioonidevahelise struktuuri ja tasakaalu aluseks on just selline koostöö Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel.
Praegu me prognoosime oma rolli paljudeks eelseisvateks aastateks. Lepingud ei sätesta kõike. Seetõttu on Hispaania eesistumise ajal toimuv väga tähtis: selle eesistumise ajal kehtestatakse poliitilised tavad, mis määravad ära meie töötamise viisi ja Euroopa Liidu tõhususe. Hispaania eesistumisel on siinkohal eriline tähendus ja ma olen tänulik nende põhimõtete esitamise eest, mis langevad suurel määral kokku Euroopa Parlamendi arusaamaga.
Ma tahaksin tänada president Barrosot komisjoni seisukoha esitamise eest. Komisjon tegutseb ikka veel endises koosseisus, kuid ma tahaksin siinkohal rõhutada, et komisjon on olemas - see ei ole veel n-ö uus komisjon, kuid töö selles suunas jätkub pidevalt. Eriti tahaksin ma president Barrosot tänada 2020. aasta strateegia ja selle kooskõlastamise viisi tutvustamise eest. See, kuidas me 2020. aasta strateegiat tulevikus kooskõlastame, on põhimõtteline küsimus - ka see peab põhinema ühenduse meetodil. Tänan teid väga.
Nüüd paluksin ma fraktsioonide juhtidel esitada omapoolsed kommentaarid ja märkused.
Joseph Daul
Austatud juhataja, kallid kolleegid! Eesistujariigi Hispaania peamised prioriteedid on majandus, sotsiaalvaldkond, kliima ja energeetika. Need teemad on õigustatult Euroopa Liidu tähelepanu keskpunktis. Seetõttu tuleb minu arvates õigeks pidada Herman Van Rompuy esimest otsust kutsuda kokku majandusele ja kliimamuutusele - ning nüüd muidugi ka Haiti strateegiale - pühendatud Euroopa Ülemkogu. Te rääkisite Haiti küsimusest ja ma olen veendunud, et Euroopa peab selles küsimuses näitama oma osavõtlikkust ja pakkuma oskusteavet ning teie peaksite sekkuma, tagamaks nõukogu suurem nähtavus Haitil.
Seetõttu on teretulnud ka arutelu Euroopa võimaliku majandusliku juhtimise üle, mille teie, Rodríguez Zapatero, algatasite, ja võib-olla koguni seetõttu, et praegu lähevad arvamused selles küsimuses lahku. See on normaalne; daamid ja härrad, me ei peaks kartma rääkida Euroopa tasandil poliitikast suure algustähega, ja me peame olema enda vastu ausad.
Me ei peaks kartma vaidlusi olulistel teemadel ja ma tänan teid, nõukogu eesistuja, teie abi eest, sest majandus- ja sotsiaalpoliitika on tähtis vaidlusteema. See on teema, mis läheb meie kodanikele kõige enam korda ning nõuab meilt tegutsemist lühikeses, keskpikas ja pikas plaanis. Nagu ütles president Barroso, on praegu õige aeg tõstatada küsimus Euroopa Liidu liikmesriikide majanduslike eesmärkide kohta. Tegelikult on küsimus Euroopa Liidu ja selle sotsiaalse mudeli püsimajäämises.
Lugupeetud peaminister, te teate, millised on majanduslikud raskused. Nendeks on 20%-ni küündiv, rekordiliselt suur töötuse määr ja peaaegu 11%-line eelarvepuudujääk Hispaanias. Tuleb tunnistada, et teie riik teab neid raskusi omast käest. Seetõttu pooldan ma teie soovi taastada majanduskasv ja luua töökohti, mis on teie eesistumise prioriteetide põhisisu. Ma ütlesin, et me peame olema ausad, ja kui aus olla, härra Rodríguez Zapatero, siis ma ei ole kindel, kas lahendused, mida teie ja teie erakond välja pakute, on kõige sobivamad kriisi lõpetamiseks ja sotsiaalse Euroopa muutmiseks tegelikkuseks.
Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni arvates ei ole võimalik kriisile lõppu teha ja töökohti luua mitte suuremate riiklike kulutuste abil, vaid sellise majandus-, maksu- ja keskkonnapoliitika abil, mis on ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks soodne. Mõeldes meie riikide ja piirkondade tööhõivele, peangi ma eelkõige silmas väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. Sotsiaalset ühtekuuluvust, mille kriis ja mõningate juhtide ebapädevuse eest makstud lisatasude ja preemiate skandaalid on proovile pannud, ei saa rajada väikese tähtsusega meetmetele, vaid püsivale majanduskasvule, mis toob kasu võimalikult paljudele inimestele.
Lõpetuseks tahaksin pöörduda nõukogu - olgu siis vahetuva eesistujariigi või alalise eesistuja poole ja teile ametlikult teada anda, et Lissaboni lepingu tõttu on olukord muutunud. Nõukogu ja Euroopa Parlament peavad nüüd tegema tihedat koostööd ja toimima võrdväärsete partneritena. See uus suhe eeldab muidugi õiguslikke standardeid - sellega seoses panen ma oma lootused uue lepingu innuka kohaldamise osas meie juristidele. Ent see eeldab ka vastastikust poliitilist usaldust ja sümboolseid žeste. Seoses sellega kordan oma soovi, et nõukogu eesistuja võiks korrapäraselt osaleda arutelul ja vastata Euroopa Parlamendi liikmete spontaansetele küsimustele, nagu komisjoni president Barroso seda mitme kuu jooksul on teinud ja nagu teie isegi seda täna hommikul teete, härra Rodríguez Zapatero. Teil on kuus kuud aega selle põhimõtte kehtestamiseks.
Niisiis ma soovin nõukogu eesistujale järgmiseks kuueks kuuks kõike head ja loodan, et me suudame selle perioodi jooksul Euroopat üheskoos edendada. Soovin teile edu!
Martin Schulz
Lugupeetud juhataja, eesistujariigil Hispaanial on põhjalik tegevuskava. Te kirjeldasite seda meile, härra Rodríguez Zapatero. Te mainisite nelja peamist eesmärki, milleks on suurem energiavarustuse kindlus, rohkem investeeringuid infotehnoloogiasse, rohkem haridust ja koolitust ning Euroopa majandusliku juhtimise vormi väljatöötamine, mis tagaks nende eesmärkide saavutamise. See on õige suhtumine, mis viib Euroopa uude arenguetappi.
Meie mandri ees seisvate probleemide lahendamine ei sõltu parlamendiistungitest ega sagedaste tippkohtumiste korraldamisest. Me oleme minevikus palju tippkohtumisi korraldanud. Tippkohtumistel ei lahendata probleeme, vaid üksnes piiritletakse need. Meil on vaja hoopis seda, et probleemide lahendusi liikmesriikides tegelikult rakendatakse.
(Aplaus)
Reaktsioonid teie ettepanekule majandusliku juhtimise kohta näitavad, et just selles probleem ongi. Miks Lissaboni strateegia läbi kukkus? Mitte sellepärast, et seda poleks olnud võimalik rakendada. Ei, seda oli võimalik rakendada. Lissaboni strateegia ebaõnnestus, kuna liikmesriigid ei tahtnud täita oma lubadusi. See uus suhtumine, see värske tuulepuhang, mida soovite selle eesmärgikindla kavaga Euroopa Liidu poliitikasse tuua, on niisiis õige.
Senised struktuurid meenutavad mulle veidi Don Quijote'i ilusat hobust Rosinantet, kes arvas, et on võidusõiduhobune. Tegelikult oli ta üks vana kronu. Rosinante seljas me 21. sajandisse ei jõua. Selleks on meil vaja uusi käsitusviise ja järelikult te olete õigel teel.
Euroopa peab üle võtma mõned Hispaania mudeli aspektid. Põhjus - ja ma ütlen seda ainult üks kord -, miks meie, sotsiaaldemokraadid, teid toetame, on see, et meie arvates on teie valitsus Hispaanias tulevikku vaatav valitsus. Te olete vaatamata suurele vastuseisule suutnud vapralt oma riigile anda tohutu tõuke ajakohastamise suunas. Teile kuulub selle eest meie suurim austus.
(Aplaus)
Kui te tegutsete Euroopa tasandil samasuguse energia ja otsusekindlusega, annate ka Euroopale tõuke ajakohastamiseks. Minu arvates nõuab valitsusjuhilt julgust öelda näiteks seda, et perevägivald ei ole riiklik probleem, vaid probleem, mis mõjutab kogu ühiskonda kõikjal, ja et Euroopas, meie kõrgelt arenenud, tsiviliseeritud ühiskonnas ei tohi me pidada naiste vastu suunatud vägivalda väiksemat sorti õigusrikkumiseks, vaid inimõiguste rikkumiseks, sest just seda see on.
(Aplaus)
See uus poliitiline energia, mida me Euroopas vajame, on väga tugevalt seotud meie ootustega teie eesistumise suhtes, peaminister Rodríguez Zapatero. Seetõttu tahaksin lisada, et me vajame ka Euroopas suuremat majanduslikku kontrolli. Ma toon teile ühe näite selle kohta, kuidas sotsiaalne ühtekuuluvus ühiskonnas hävineb, sest puudub piisav kontroll või piisav julgus kontrolli teostamiseks.
Kui me räägime finantsturgude ja pangandussüsteemi reguleerimisest, peame mainima ka seda, et needsamad pangad, kellele valitsused andsid nende ellujäämise tagamiseks aasta tagasi sadu miljardeid eurosid, ei kasuta täna seda raha mitte laenude andmiseks, vaid spekuleerimiseks, et maksumaksjate rahaga teenida tohutut kasumit. See hävitab inimeste usalduse majandussüsteemi suhtes. See hävitab sotsiaalset ühtekuuluvust. See osa teie tegevuskavast, mis tagab lõpuks kontrolli finantsturgude üle, on seega oluline ja sotsiaaldemokraadid toetavad seda täielikult.
(Aplaus)
Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis annab teie eesistumisele oma toetuse, peaminister Rodríguez Zapatero. Usun, et see, mida te siin tutvustasite, on lähtealus, mis tõepoolest annab põhjust lootuseks. Ma loodan samuti, et komisjon tegutseb eesistujariigiga võrdse intensiivsusega ja järgib samu poliitilisi suuniseid. Me teeme kõik, mis meie võimuses, et hoida komisjoni järgmise kuue kuu jooksul ja edaspidigi õigel suunal, lootes, et 18kuuline kolme liikmesriigi vahel jagatud eesistumine ei tähenda iga poole aasta jaoks täiesti erinevat tegevuskava, vaid järjepidevust.
Seega võite eesistujakolmiku järgmise 18 kuu jooksul eesistumise ajal loota sotsiaaldemokraatide ja demokraatide toetusele. Soovin teile edu, Rodríguez Zapatero!
(Aplaus)
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Tegelikult on meil Hispaania eesistumise ajal kaks prioriteeti. Usun, et ka teie arvates on meil tegelikult kaks prioriteeti. Olenemata sellest, kui palju lahendamist vajavaid küsimusi tõstatatakse järgmise kuue kuu jooksul, on meie arvates vaja tegeleda kahe põhilise küsimusega.
Esimene neist on Lissaboni strateegiale järgnev ELi 2020. aasta strateegia. Mina igal juhul arvan, et see nimi on sobivam, sest inimesed hakkasid juba Lissaboni lepingut ja Lissaboni strateegiat omavahel segi ajama. Nii et see on juba suur edasiminek. Kuid meie siin Euroopa Parlamendis peame asja tõsiselt võtma.
Põhiline pole mitte küsimus, kas soovitakse tööpuudust vähendada või kas uuendustegevusele suunatud summasid soovitakse suurendada. Me kõik oleme selles asjas ühel meelel. Me olime selles ühel meelel 2000. aastal, me oleme selles ühel meelel 2010. aastal ning me oleme selles ühel meelel ka 2020. ja 2030. aastal. Asi on hoopis muus. Lühidalt öeldes: kas nõukogu ja liikmesriigid on valmis muutma meetodit, mis Lissaboni strateegia puhul ebaõnnestus? Ma viitan siinkohal avatud kooskõlastamise meetodile. See on hea väljend, mis tähendab seda, et otsuseid teevad liikmesriigid, mitte Euroopa Liit, ja et midagi muud polegi vaja teha, kui võrrelda eri liikmesriikide tulemusi.
Euroopa Liit oleks justkui muutunud OECDks. See on tegelikkus:
ühe dokumendi avaldamine teise järel.
(Aplaus)
Lugupeetud nõukogu eesistuja, teie avasõnad olid väga julgustavad. Te kinnitasite, et Euroopa Liit muutub. Asjad peavad muutuma; me vajame nii piitsa kui ka präänikut. Vajadusel peab saama rakendada sanktsioone. Kuid kõige tähtsam on see, et te - ma ütlen seda siiralt nii teile kui ka Miguel Ángel Moratinosele - ei laseks end heidutada Saksa majandusministril, kes asus kohe kõhklematult teie ettepanekuid kritiseerima.
Ent see peab olema hea enne!
Ei saa ju öelda näiteks seda, et Kreeka ei tee piisavalt jõupingutusi või et mõni muu riik ei pinguta piisavalt, ning samal ajal mitte anda komisjonile ja Euroopa Liidule sekkumiseks vajalikke vahendeid.
On kas nii või teisiti. Mõlemat korraga ei saa.
Ma kutsun teid niisiis üles sel teel jätkama ning ma võin teile kinnitada, et kogu Euroopa Parlament toetab teid koos komisjoniga, kui te astute vastu neile, kes jätkuvalt eiravad Lissaboni meetodi tugevdamise vajadust.
Teine tähtis küsimus on minu arvates vajadus püüda töötada välja uus strateegia kliimamuutuse probleemi lahendamiseks - Kopenhaageni kliimakonverentsi järgne strateegia. Tuleb tõdeda, et meie meetod ei olnud edukas. Me peame selle välja ütlema ja seda tunnistama. Pole mõtet öelda: "Jah, aga meil oli õigus, see oli õige meetod" jne. See ei olnud õige meetod. Meie strateegia oli halb, sest see ei andnud tulemusi. Järelikult tuleb strateegiat muuta.
Teen ettepaneku võtta vastu strateegia, mis põhineb kolmel komponendil. Esiteks tuleks Euroopa Liidus ametisse nimetada spetsiaalne kliimamuutusega tegelev inimene, kellel on volitused pidada läbirääkimisi 27 liikmesriigi nimel, et ei juhtuks nii nagu Kopenhaagenis, kus meid esindasid Taani peaminister, Rootsi peaminister, komisjoni president, Nicolas Sarkozy, Angela Merkel, teie ise ja Gordon Brown.
See tähendas, et läbirääkimisi soovis pidada vähemalt kaheksa Euroopa juhtpoliitikut. Aga läbirääkimistelaua taga ei olnud piisavalt ruumi! Seal jätkus vaevu ruumi isegi Barack Obamale. Seal olid Lõuna-Aafrika, Brasiilia, India ja Hiina esindajad, siis Barack Obama ja kõigile lisaks veel kaheksa eurooplast. Kuidas saab sellises olukorras seisukohas kokku leppida ja teisi ennast kuulama panna?
Teeme siis nii, nagu WTO puhul; seal see toimib. Seal on keegi, kes vastutab, peab läbirääkimisi kogu Euroopa Liidu nimel ja saavutab tulemusi. Peame Euroopa tasandil tegema samamoodi, kui tahame vältida Kopenhaagenis toimunu kordumist.
(Aplaus)
Lisaks leian, et meil tuleb olla realistlikud. Me peame selles küsimuses olema realistlikud. Vajame kolmepoolset kokkulepet Ameerika Ühendriikide, Euroopa ja Hiina vahel. See peab olema meie eesmärk. Kõik need strateegiad, kus öeldakse ainult "jah, eks me näe" ja millega ei tule kaasa ükski ÜRO liige, on homses maailmas tähtsusetud. Tulevik on impeeriumide päralt ja meie peame olema üks neist impeeriumidest.
See tähendab, et meiegi peame olema läbirääkimistelaua taga. Kellega? Ameerika Ühendriikide ja Hiinaga. Just meie kolm peame jõudma kokkuleppele; ärgem hakakem unistama jumal teab mitme riigi koondamisest mingi kava ümber. Lõppude lõpuks tuleb meil luua liitlassuhted Ameerika Ühendriikidega. Just Ameerika Ühendriikidega tuleb meil leida ühine keel. Minu arvates oleks see võimalik heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu. Meil toimib see süsteem ja nemad järgivad meie eeskuju, kui me suudame jõuda selles kokkuleppele. See kokkuleppe võimaldab meil pidada üheskoos läbirääkimisi Hiinaga.
Austatud juhataja, ma pakun need kaks peamist prioriteeti välja Hispaania eesistumise ajaks ning ma olen veendunud, et tänu nõukogu eesistuja Rodríguez Zapatero visadusele saab sellest väga oluline ja väga tulemuslik eesistumisperiood.
(Aplaus)
Daniel Cohn-Bendit
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Lugupeetud nõukogu eesistuja Rodríguez Zapatero ja komisjoni president Barroso, ma tahaksin kõigepealt vastata teie märkusele Haiti kohta. Meenutan, et 2006. aastal tegi volinik Michel Barnier ettepaneku luua Euroopa sotsiaalse kaitse üksus, mille nimeks pidi saama EuropeAid. Härra Barroso oli tollal komisjoni president. Kui EuropeAid oleks praegu olemas, oleks eurooplaste suurem nähtavus Haitil tagatud. Lugupeetud president, tehke Michel Barnier' ettepanek teoks. Näete, ma ei olegi sektantlik.
Pöörduksin nüüd selle juurde, mida te ütlesite Euroopa tuleviku kohta. Tahaksin jätkata ühe teise teemaga, millest rääkis Guy Verhofstadt. Te räägite kasvust, aga millisest kasvust? Mis liiki kasvust? Sest üks kriiside, nt keskkonnakriisi - sest on ju mitu kriisi, mitte ainult üks - põhjusi oli tootmise kasv, millel oli ühtlasi hävitav mõju. Seega, kui me ei räägi Euroopa tasandil kasvu kvaliteedist ja sisust, siis me lihtsalt kordame minevikus tehtud vigu. See on juba üks oluline teema, mida peaks arutama.
Teine küsimus, mida peame käsitlema, puudutab seda, mida te ütlesite kasvu ja kokkuleppe kohta, näiteks seoses energiasõltuvusega. Üks energiasõltuvuse vastu võitlemise tugisambaid on energia säästmine. Me peame töötama Euroopa tasandil välja ulatusliku kokkuleppe energia säästmiseks tehtavate investeeringute kohta Euroopas. Keskkonna puhul räägime energia säästmisest, miljardite investeerimisest ja samal ajal ka töökohtade loomisest. Nii et ärge unustage: taastuvenergia - jah, kuid taastuvenergia koos energia säästmisega. Ja selle küsimuse osas kutsun ma Euroopa Liitu üles tegema praegu otsuse säästa 2020. aastaks mitte 20%, vaid 30% energiat. Me saame sellega hakkama, kui vaid tahame.
Nüüd teise küsimuse juurde; te rääkisite elektriautodest. Väga hea! Kuid on veel üks asi. Liikuvus ei tähenda ainult autosid. Euroopas võiks arendada üht suurt projekti. Teil oli Airbus ja teil on kiirrongid. Miks mitte arendada suurt Euroopa trammiteede projekti? Trammiteid on vaja renoveerida ja ajakohastada kogu Euroopas, Kesk-Euroopas, Lõuna-Euroopas, Ladina-Ameerikas, tegelikult kõikjal. See on tööhõiveallikas, ja osa autotööstust ei õnnestu teil päästa. Nii saaksite anda autotööstusele muu liikuvusega seotud funktsiooni. Euroopa trammiteede projekt oleks ka üks lahendus nendele kliimamuutusega seotud probleemidele, mis on tingitud liiklusest.
Lähen nüüd teise teema juurde, te rääkisite õigesti haridusest ja Bologna protsessist. Hästi. Bologna protsessi probleem seisneb aga selles, et protsessi esialgne eesmärk on kõrvale jäetud. Ühtlase tasemega kõrgharidusega Euroopa loomise asemel on kõrgharidus Euroopas muudetud koolihariduseks, mille puhul ülikoolid ei ole enam kohad, kus tehakse teadustööd ja analüüse, vaid need on muutunud õppimistehasteks. Õppekavad on loodud nii, et üliõpilased ei suuda nende järgi õppida. Niisiis, kui te soovite Bologna protsessi jätkata, tuleb meil kõigepealt astuda samm tagasi ja vaadata kriitiliselt üle kõik Bologna protsessiga seotud õppekavad. Vastust võib näha ülikoolilinnade tänavatel kõikjal Euroopas, kus õpilased ei protesteeri mitte Euroopa haridussüsteemi kui niisuguse vastu, vaid kõrghariduse taseme langemise vastu, mis näiliselt toimub Euroopa nimel.
Lõpetuseks räägiksin teie välja pakutud Euroopa ühiskondliku leppe teemal. Euroopa ühiskondlik lepe peaks olema ühendatud keskkonnalase leppega. Tooge äri- ja ametiühingud ning olulisemad keskkonnaühendused läbirääkimistelaua taha. Sotsiaalne kaitse ei toimi ilma keskkonnakaitseta. See on uus idee. Parempoolsetele parlamendiliikmetele ütlen, et see on üks neist headest ideedest, millega Nicolas Sarkozy Prantsusmaal välja tuli; selle nimi on Grenelle ehk keskkonnateemaline ümarlaud. Minu arvates on aeg koondada keskkonnateema Brüsselisse, tuues ühe laua taha kokku kõik sotsiaalpartnerid ja keskkonnaorganisatsioonide tähtsamad esindajad. Kui te lähete seda teed, siis me toetame teid ja Euroopa Liit leiab lahenduse. Mis puudutab vahendeid, siis need tuleb meil ühiselt välja töötada.
Timothy Kirkhope
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja, mul on hea meel, et sel Euroopa Liidu tegevuse jaoks otsustaval ajal võtab nõukogu eesistumise üle Hispaania.
Koos Kreeka ja Portugaliga oli Hispaania ühinemine Euroopa Ühendusega üks esimesi näiteid selle kohta, kuidas Euroopa Liit võib aidata edendada ja toetada uut demokraatiat. Pärast 1989. aastat on paljud teisedki riigid selle tee edukalt läbinud.
Eri erakondasid esindavad Hispaania parlamendiliikmed on mõjutanud olulisel määral Euroopa Parlamendi tööd, tegutsedes tähtsatel ametikohtadel nii Euroopa Parlamendis kui ka parlamendi fraktsioonides. Nende mõju on olnud märkimisväärne ja siinkohal tahaksin ma avaldada erilist austust meie sõbrale, Jaime Mayor Orejale kui Euroopa Parlamendi ühele kõige mõjuvõimsamale isikule.
Eesistujariik alustab tööd Euroopa Liidu jaoks kriitilisel ajal ja ma soovin talle edu. Samas tunnistan, et mul on ka mõningaid kartusi. Ta vääratas oma ametisoleku esimestel tööpäevadel. Ettepanek, et majandusarengu kavade pelga kooskõlastamise asemel peaks Euroopa Liidul olema võimalik kehtestada kohustuslik majanduspoliitika koos sanktsioonide või parandusmeetmetega liikmesriikide vastu, kes seda poliitikat ei järgi, on väga muret tekitav.
See peegeldab väga vanamoodsat, sotsialistlikku käsu- ja plaanimajandusest lähtuvat arusaama majanduspoliitikast, mis ei ole 21. sajandi probleemide lahendamisel asjakohane. Ma ei taha küll Hispaania poliitikasse sekkuda, aga Ühendkuningriigis on selline ütlus, mis soovitab kõigepealt oma kodu korda teha. Sotsialism seda ei tee.
Meil on vaja majanduspoliitikat, mis austab ELi liikmesriikide õigusi, soodustab parimate tavade jagamist ja keskendub ELi lisandväärtuse loomisele; poliitikat, mis kaitseb siseturust saadavat kasu ja suurendab seda veelgi; poliitikat, mis tagab keskkonna, kus ettevõtjad ja ettevõtted saavad edukalt tegutseda, et luua uusi töökohti, tõsta meie elatustaset ja toetada tugevama ühiskonna tekkimist.
Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon loodab väga, et Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiast kujuneb jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa majanduse raamistik, ja me oleme koostanud ka omapoolsed täiendavad ettepanekud, mis loodetavasti aitavad seda arutelu edasi viia.
Sooviksin peatuda välispoliitikal. Ma tean, et eesistujariigi tegevuskavas on see küllalt tähtsal kohal, kuid ma tahan rääkida ühest küsimusest, mida on küll mainitud, kuid mida minu arvates ei ole piisavalt rõhutatud. See puudutab Iraani. Iraani õigusvastase, jõhkra ja ohtliku valitsusega tuleb kindlameelselt tegeleda. Kui me suhtume tuumarelva leviku tõkestamisse tõsiselt, peame panema Iraani valitsuse mõistma, et kuigi Iraanil on õigus arendada tuumaenergiat rahumeelsetel eesmärkidel, ei tohi ta petta maailma, püüdes omada tuumarelvi. Lihtsalt ei ole võimalik usaldada režiimi, mis kasutab mõrvu ja vägivalda, et suruda alla oma rahvast, keda on petetud ja kes ei saanud endi poolt valitud valitsust, lihtsalt ei saa usaldada, ja seetõttu peame tegutsema.
Hispaania võtab eesistumise üle mahuka tegevuskavaga. Meie fraktsioon hindab Hispaania ettepanekuid ja algatusi saavutatud tulemuste alusel. Loodetavasti pakub eesistujariik välja edumeelse poliitika, et stimuleerida majanduskasvu, tulla toime kliimamuutusega, tugevdada üksikisikute vabadust ja vastutust ning soodustada rahvusvahelisel areenil koostööd valdkondades, kus meil on ühised huvid. Kõik need on valdkonnad, kus Euroopa Liit võib koormamise asemel tuua kasu.
Kui eesistujariik seda teeb, siis me toetame teda.
Willy Meyer
Tere tulemast, peaminister Rodríguez Zapatero. Paraku on meie fraktsioon seisukohal, et teie kava ei lahenda põhimõttelisi probleeme. Meie arvates tuleks selle eesistumise ajal parandada eelkõige praegust majanduspoliitikat, sekkudes majandusse riiklike meetmetega ja muidugi reguleerides turgu edumeelse eelarvepoliitika kaudu.
Majanduslangus Hispaanias ja mujal Euroopas ning tööpuudus, mille sarnast ei ole esinenud alates 1930. aastatest, on tingitud sellest, et turul toimuvasse ja strateegiliste tootmissektorite, sealhulgas finantssektori tegevusse ei sekkutud. Sellest vaatenurgast ei ole teie kavas kahjuks midagi uut. Palgatöö eest karistatakse ja kapitalikasvust saadav tulu on eelisseisus, kuna eelarvepoliitikat ei ole ühtlustatud ning teenuste liberaliseerimise tulemusena lõhutakse Euroopa sotsiaalset mudelit.
Lepingu artiklid 43 ja 49 kaitsevad mudelit, mis soodustab turgu ja turu vaba toimimist, mitte aga töötajate õigusi. Lisaks, nagu te hästi teate, on meil juba Euroopa Kohtu otsused, mis legaliseerivad sotsiaalse dumpingu. See on tegelik reaalsus. See osa teie tegevuskavast, mis meie jaoks on oluline, ei muuda paraku midagi ega paku ka midagi uut välja. Teisisõnu, see on vastuolus loosungiga "Uuenduslik Euroopa", mida te olete kasutanud Hispaania eesistumise kirjeldamiseks.
Selles konkreetses küsimuses pole mingeid uuendusi. Uuenduste asemel on järjepidevus, kuna komisjoni presidendiks valiti José Manuel Barroso, millele meie olime vastu - ent teie muidugi toetasite teda -, ja meie arvates on see järjepidevus Euroopa mudelile kahjulik.
Mis puudutab välispoliitikat, siis me ei ole nõus vajadusega suurendada sõjalist võimsust. Pildid katastroofipiirkonnast Haitist, kus kasutatakse lahingukoptereid ja merejalaväelasi, on meie jaoks kahjulikud. Need on kahjulikud! See pole see, mida on vaja taoliste õnnetuste puhul nagu Haiti maavärin. Vaja on kodanikukaitset. Vaja on arste, arhitekte ja teisi inimesi, kes aitaksid tragöödia tagajärgi leevendada.
Lõpetuseks, härra Rodríguez Zapatero, käsitleksin tippkohtumist Marokoga. Me ei ole nõus, et Marokot käsitletakse arenenud partnerina, kui Saharas ei lubata inimestel kasutada õigust enesemääramisele ja kui Maroko ametivõimud neid pidevalt - ma kordan, pidevalt - taga kiusavad. Me ei ole nõus selle tippkohtumisega. Meie arvates tuleks korraldada Euroopa tasandil tippkohtumine, kus arutatakse Saharas elavate inimeste õigust enesemääramisele.
Mis puudutab Iisraeli Riiki, siis me peame naabruspoliitikas olema palju rangemad ja tagama, et naabruspoliitika osaks oleva assotsiatsioonilepingu artiklit 2 täidetaks, kuna Iisrael rikub süstemaatiliselt rahvusvahelist õigust.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Tänan teid, austatud juhataja. Lugupeetud nõukogu eesistuja Rodríguez Zapatero, ma kuulasin tähelepanelikult teie ettepanekuid seoses Hispaania eesistumisega ja soovin teile edu. Räägin nüüd tegelikust olukorrast.
Ma esindan Kagu-Inglismaad ja paljud minu valijad - nagu ka teised Euroopa riikide kodanikud - kannatavad juba pikka aega linnastumisega seotud väärnähtuste tõttu Vahemere rannikul ja mujal Hispaanias. Euroopa Parlament on võtnud vastu kolm raportit, milles Hispaania ametiasutusi kutsutakse üles tegutsema, kuid peale mõne poliitiku süüdimõistmise ja uue maaseaduse vastuvõtmise pole võetud mingeid konkreetseid meetmeid eelarvamuse ohvriks langenud inimeste kaitseks.
Kui rääkida minu valijate probleemidest, siis näiteks Berkshire's elavate Len ja Helen Priori maja lammutati, kuna ametiasutuste hinnangul rikuti selle maja ehitamisel rannikule ehitamist käsitlevaid õigusakte, ning Doreen Snook Berkshire'st ei saa tegelikult elada oma Alicantes ostetud majas ja härra Lohmannil ei ole võimalik elada Lanzarotele ostetud majas, kuna puuduvad korralik infrastruktuur ja teenused.
Hispaanlasena on mul piinlik selle pärast, mis minu kodumaal toimub. Mul on suur mure Hispaania turismi tuleviku pärast, nähes, mida ajakirjanduses nende inimeste ebaõnne kohta kirjutatakse.
(ES) Härra Rodríguez Zapatero, ma pöördun nüüd teie poole teie emakeeles, mis on ka minu emakeel.
Sellesse olukorda sattunud inimesed ei ole väga rikkad, nad on lihtsalt inimesed, kes on oma tööga teenitud raha eest ostnud maja sel maal, kus on pehme kliima ja meeldivad elanikud, et neil oleks koht, kus pärast pensionile jäämist elada. Need inimesed on ebaõiglaselt sunnitud maksma advokaatidele ja muudele ekspertidele, et end kohtus kaitsta, kuid võiduvõimalused on neil üsna väikesed.
fraktsiooni EFD nimel. - Euroopa Liit on püüdnud veenda oma elanikkonda selles, et liidu eesmärk on säilitada Euroopas rahu. Kas see olukord, mida ma kirjeldasin, toob Euroopasse rahu?
Te räägite meile, et kavatsete tuua Euroopa kriisist välja. Kui te ei suuda lahendada seda probleemi, millest ma rääkisin, siis kui usaldusväärne te näite Euroopa finantskriisi lahendamisel? Härra Rodríguez Zapatero, me tahame kiiret lahendust. Me tahame, et inimesed saaksid elada majades, mille nad on ostnud. Kui see pole võimalik, siis tuleb neile maksta õiglast hüvitist, mis võimaldab neil osta sarnase kinnisvara.
Euroopa Parlament on vaid ähvardanud blokeerida toetuste maksmise Hispaaniale, kuid ma võin teile kinnitada, et kui see olukord Hispaania eesistumise ajal ei lahene, siis ma teen kõik endast oleneva, et see ähvardus saaks teoks.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Mul on hea meel osaleda tänasel väga erilisel istungil, kus viibib ka Hispaania peaminister, keda ma hindasin väga kõrgelt juba siis, kui ta oli tubli õigusteaduse üliõpilane.
Ma arvan, et juhuse tõttu on Euroopa Liidu vahetuv eesistumine andnud minu kodumaale parima võimaluse näidata veel kord, et Hispaania tahab mängida Euroopas otsustavat rolli.
Nagu peaminister ütles, oli Euroopa Liiduga ühinemine pikkade diktatuuriaastate jooksul Hispaania rahva unistus. Seetõttu on meil eriti hea meel siin olla ja me hindame seda kogemust, sest me teame, daamid ja härrad, et liikmesriikide liit, mida me siin esindame, on ainus vastus maailmas valitsevatele probleemidele, kuna traditsioonilised riigid ei ole suutelised tulemuslikke lahendusi leidma.
On väga oluline, et Euroopa leiaks oma koha, määratledes oma olemuse ja kaitstes väärtusi, mis selles pöördeliste muutuste hällis, Euroopa silmapaistvate mõtlejate kirjutatud raamatutes ja Euroopa rahvaste nõudmiste tõttu on sündinud. Need väärtused on vabadus, mõistlikkuse põhimõte, ilmalikkus ja solidaarsus. Seepärast ma tean, lugupeetud eesistuja, et te soovite Lissaboni lepingu elluviimise võimaluse võimalikult hästi ära kasutada.
Olen nõus eesmärkidega, mille te esitasite, kuigi mõned neist on üldsõnalised ja neis ei eristata kõrvalisi küsimusi põhimõttelistest. Kliimamuutusega seotud eesmärk viib mind mõttele, et komisjoni rakendatav ELi poliitika on õige, kuigi seda ei saatnud Kopenhaagenis edu. Oluline on, et lõpeks see laristamine nii paljudes riikides, sest maailma miljardid elanikud ei peaks kannatama rikaste riikide isekuse tagajärgede all.
Asetaksin suurema rõhu ka inimõiguste kaitsmisele maailmas. Kui Euroopa Liitu süüdistatakse selles, et liit on bürokraatlik, hingeta organisatsioon, siis unustatakse, et Euroopa Liidu hingeks on meie põhiõiguste harta. Sellega seoses leian, et eesistujariik Hispaania ei peaks korraldama tippkohtumist Marokoga, kuni Maroko pole kohustunud täitma Saharaga seoses vastu võetud ÜRO resolutsioone; varem olete ju selle organisatsiooni otsustele tuginenud.
Kuuba ja Iraani puhul peaksite edendama ühistegevust valitsusvastaste organisatsioonide tunnustamise eesmärgil, arvestades Euroopa Parlamendis eile aset leidnud arutelu. Kui õigused on meie hing, Euroopa hing, siis ma julgeksin teile meenutada, et te panete suurt rõhku - nagu te oma sõnavõtus õigesti ütlesite - ühtsele energiapoliitikale kui Euroopa Liidu selgroole. Ilma selleta pidurdub kõik ja ka rahvusvahelisel poliitikal on oht suitsuna õhku haihtuda.
Lisaks tuletaksin meelde teie lubadust anda Ceuta ja Melilla linnale äärepoolseima piirkonna staatus.
Lõpetuseks: lugupeetud nõukogu eesistuja Rodríguez Zapatero, mu armas sõber José Luis, soovin teile edu selle tugeva, föderaalse Euroopa kujundamisel, millesse me mõlemad usume!
José Luis Rodríguez Zapatero
nõukogu eesistuja. - (ES) Lugupeetud juhataja, ma tahaksin kõigepealt tänada Euroopa Parlamendi eri fraktsioonide esindajaid nende tänahommikuse sõnavõtu tooni ja sisu eest.
Räägin kõige tähtsamatest küsimustest, alustades Joseph Dauli sõnavõtust. Tänan teid teie sõnade eest majanduse juhtimise positiivse tõuke ja ühise majanduspoliitika kohta. Te tõstatasite küsimuse majanduse sellise juhtimise ja majanduspoliitika eesmärgi kohta ning - kui te lubate mul nii öelda - ründasite ideoloogiliselt sotsiaaldemokraatliku idee või sotsiaaldemokraatliku projekti võimalikke alusseisukohti. Muu hulgas panin tähele, et väljendasite umbusaldust riiklike kulutuste valimatu suurendamise suhtes ja et eelistate ettevõtete jaoks soodsa keskkonna loomist.
Ma tahaksin midagi selgitada. See ei ole kuigivõrd seotud minu sõnavõtuga, küll aga minu poliitiliste tõekspidamistega. Ma olen stabiilsuspakti suur toetaja. Ma toetan eelarvetasakaalu, mis peab valitsema kogu majandustsükli vältel. Selle tõestuseks on asjaolu, et oma esimese nelja tegevusaasta jooksul, enne majandus- ja finantskriisi, oli valitsusel, mille peaminister ma olin siis ja olen ka praegu, avaliku sektori eelarve ülejäägis ja eelarvepuudujääk vähenes 32%-le SKPst. Nii et mina olen teist usku. Puudujääk ja ülejääk on vahendid, mis sõltuvad majandustsüklist. Nüüd olen ma - nagu enamik Euroopa valitsusi - eelistanud reageerida olukorrale fiskaalstiimuliga, mis tingib avaliku sektori eelarvepuudujäägi, ning avaliku sektori kulutused on veidi suurenenud, kuna erasektori investeeringud on aeglustunud. See ei ole ideoloogiline probleem. See on tegelikkusega seotud probleem. Finantskriis tekitas olukorra, kus erasektori investeeringud ja laenud külmutati ning peatati. Tundub mõistlik, et seda majandusseisakut sai mingilgi moel korvata üksnes avaliku sektori stiimuli kaudu. Seda olukorda tuleb parandada niivõrd, kuivõrd asjaolud seda võimaldavad, ja me peame naasma stabiilsuspakti juurde.
Sarnaselt teistele riikidele on ka minu kodumaal praegu ja edaspidi suur avaliku sektori eelarvepuudujääk. Ma võin siiski kinnitada, et minu kodumaa täidab 2013. aastaks seatud kohustuse komisjoni ees ja taastab stabiilsuse, mis tähendab 3%-list eelarvepuudujääki. Komisjon teab, et meil on selle eesmärgi saavutamiseks olemas kokkuhoiukava, eelarve tasakaalustamise range kava. See range kava puudutab avaliku sektori eelarvet ja me viime selle ellu.
Olen nõus, et peame looma keskkonna, mis soodustab ettevõtlust, majandustegevust, algatusvõimet ja konkurentsi. Tegelikult väljendasin ma oma sõnavõtus tugevat toetust ühisele energiaturule ja Euroopa digitaalturule. See ei tähenda midagi muud kui energeetika valdkonnas majandusvabaduse, algatusvõime ja Euroopa riikide vahelise kaubanduse soodustamist ning konkurentsi edendamist, sest seeläbi alanevad hinnad ja toetatakse tehnoloogilisi uuendusi. Me tähtsustame digitaalvaldkonna, millele ma olen täna väga palju tähelepanu pööranud, suurt osakaalu tulevikus, edendades e-kaubandust ja nende toodete siiret, mida töötatakse välja praegu kommunikatsioonitehnoloogia sektoris, mis moodustab üha suurema osa sisemajanduse koguproduktist.
Meie ettepanek ja plaan on niisiis selline, et 2020. aasta strateegia peab edendama kaubandustõketeta Euroopat ning konkurentsi, innovatsiooni ja ettevõtluskeskkonda Euroopas. Lisaks, kui vähegi võimalik, ei peaks valitsused parandama ärikeskkonda, küll aga sekkuma, et muuta keskkonda, mis on soodustanud spekuleerimist - finants- või kinnisvaraspekulatsioone. See on hoopis midagi muud. Mõnikord soodustatakse teatud ideede tõttu tahtlikult või tahtmatult spekuleerimist finants- või kinnisvarasektoris. Hispaania, nagu ka mõned teiste riikide kodanikud - mitte ainult Ühendkuningriigi kodanikud - on langenud spekuleerimise ohvriks. Valitsus saab seda muuta, kui see kuulub tema pädevusse. Te peaksite teadma, et Hispaanias on pädevus jagatud; teatud otsused kuuluvad keskvalitsuse pädevusse, teised aga autonoomsete piirkondade ja volikogude pädevusse. Muidugi on olemas seadused ja kohtumenetlused. Ma olen täiesti teadlik sellest, mida te rääkisite ja seega me asume tegutsema.
Niisiis pooldan majanduskeskkonda, mis soodustab ettevõtlust, algatusvõimet ja innovatsiooni, kuid mis ei soodusta finantsspekulatsioone ega kinnisvaraga spekuleerimist.
Muidugi ma toetan mõistlikku maksukoormust ja ma ei ole selles küsimuses eri meelt, sest minu juhitud valitsus on vähendanud ettevõtete tulumaksu ja üksikisiku tulumaksu. Maksustamise ja eelarvepositsiooni osas olen ma seda laadi sekkumise pooldaja.
Lõpetuseks ütleksin Joseph Daulile, et ma võtan teadmiseks tema fraktsiooni - mis on Euroopa Parlamendis enamuses - seisukoha Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ja Euroopa Parlamendi presidendi rolli küsimuses. Leian, et see on tähtis küsimus, ja toetan kõigi oluliste Euroopa institutsioonide tihedaid suhteid Euroopa Parlamendiga. Muidugi, kui me tahame tugevamat Euroopa Liitu, siis peab Euroopa Parlamendil olema rohkem mõjuvõimu. See on minu arvamus.
Härra Schulz, tänan teid teie sõnavõtu eest. Olen veendunud, et Euroopa Liidu põhimõtted on väga lähedal sotsiaaldemokraatlikele põhimõtetele ning et sotsiaaldemokraatial on olnud oluline osa Euroopa idee ja Euroopa ideaalide kujundamisel. Vaatamata teiste ideede tugevatele külgedele, mille elluviimisel on esinenud palju probleeme, tahaksin ma kinnitada meie pühendumist sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgile, mis on oluline selleks, et demokraatia oleks oma olemuselt sotsiaalne.
Härra Verhofstadt, ma olen teilegi väga tänulik. Nõustun peaaegu kõigega, mida te ütlesite. Mis puudutab kooskõlastamist ja Lissaboni strateegia läbikukkumist, siis tuleb tõdeda, et avatud kooskõlastamine ei olnud edukas. Me teame seda. Me hindasime seda 2004. aastal. Nüüd tuleb meil seda kas seda tõsiselt võtta või nentida 2020. aastal taas, et see meetod ei toiminud. Juhtimine eeldab ühenduse meetodit. Ma ei saa aru, miks mõningaid teist üllatavad sõnad "sanktsioonid" ja "nõuded". Euroopa Liidus on vastu võetud palju otsuseid, milles nähakse ette sanktsioonid. Kui direktiive või stabiilsuspakti ei täideta, siis on loomulik, et sellele peaksid järgnema sanktsioonid. Ja see süsteem toimib. Euroopa Parlament - Euroopa Liit - peab endale teadvustama, et asjad, mida me oleme ühiselt teinud, annavad häid tulemusi. Need on sellised asjad nagu euro, stabiilsuspakt ja siseturg, mida tuleb edasi arendada ja laiendada, sest see on üks peamisi majanduskasvu ja konkurentsivõime hoobasid.
Olen täiesti nõus sellega, mida te soovitasite seoses Kopenhaageni kliimakonverentsiga ja sellele järgneva strateegiaga - uue strateegiaga. Arvan, et selles küsimuses ühe konkreetse ametiisiku nimetamine on huvitav mõte, ja on tõsi, et Kopenhaageni kliimakonverentsil ei saavutatud neid tulemusi, mida oleksime soovinud. Euroopal oli küll positiivne seisukoht, kuid eesmärki ei saavutatud.
Härra Meyer, kogu oma austuse juures teie vastu pean ma tõdema, et on asju, milles me oleme eri meelt. Jättes kõrvale asjaolu, et Euroopa Liidul puudub pädevus näiteks eelarvepoliitika vallas, ütlen, et ma ei esitanud konservatiivset kava, vaid pigem reformikava. See on eelkõige kava, mis aitab tulevikus aega säästa ja tulevikus toimuvat prognoosida, mis on minu arvates parim viis edumeelse tegevuskavaga edasiliikumiseks. Edumeelne kava on selline, milles nähakse muutused ette, ennetatakse neid muutusi ja mida on võimalik muuta. Usun ja loodan, et Euroopa Liit peab muutustega sammu.
Austan teie arvamust Maroko suhtes, kuid ei jaga seda. Põhja-Aafrika, eriti Maroko, on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega. Tehkem kõik selleks, et Maroko ajakohastamise protsess jätkuks dialoogi ja koostöö kaudu, ning jätkem Sahara konflikti lahendamine õigele organile - Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile, kes astub samme, mida Hispaania kahtlemata toetab ja austab.
Haitiga seoses on tõsi, et me näeme sageli helikoptereid ja lahingulennukeid, mis külvavad konflikte ja pommitavad meie planeedi mitmeid piirkondi, ning seda on meil raske taluda. See on tihti vastuolus meie südametunnistuse ja tõekspidamistega. Samas pean ma ütlema, et kui helikopterid ja merejalaväelased toovad toitu, hoiavad korda ja päästavad elusid, siis minu arvates väärib see aplausi.
(Aplaus)
Isiklikult arvan, et see on kiiduväärt. Kui Euroopal on olemas kiirreageerimisjõud - ja ma loodan, et kunagi on, - siis ma toetan härra Barnier' ettepanekut. Nagu siin varem mainiti, peavad need koosnema tsiviil- ja sõjalisest komponendist, et meil oleks võimalik võtta tõhusaid meetmeid võimalikult lühikese aja jooksul, tuginedes meie käsutuses olevatele vahenditele.
Proua Andreasen, ma võtan teie ettepanekuid teadmiseks. Loomulikult tahaksin kinnitada Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni esindajale, et ma olen nõus paljude ettepanekutega, mille te oma sõnavõtus tegite. Kogu oma kõnes rääkisin ma jätkusuutlikust ja keskkonnasäästlikust majanduskasvust. Olen teiega ühel nõul selles, et elektrisõidukid on või peaksid olema need, mis edendavad teistsugust transporti. Ma arvestan teie ettepanekut, et ühiskondliku leppe üheks oluliseks osaks võiks olla keskkonnasäästlikkus, ning kahtlemata olen sügavalt veendunud selles, et innovatsiooni, konkurentsivõime ja tootlikkuse tulevik peitub nn rohelises majanduses. See peitub ka kommunikatsioonitehnoloogia potentsiaalis ning loomulikult ühises ja ühtses arusaamas energeetikaga seotud küsimustest, nagu ütles Francisco Sosa Wagner, sest see on Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt otsustava tähtsusega.
Härra Kirkhope, ma olen nõus sellega, mida te ütlesite minu kaasmaalase Jaime Mayor Oreja kui isiksuse kohta, kuid ma ei jaga teie arvamust, nagu sisaldanuks need ideed, algatused ja poliitikaalased ettepanekud, mida ma siin täiskogul tutvustasin, mingitki ettepanekut suurema kontrolli või suurema tsentraliseerimise kohta. Ei, ma tutvustasin poliitilist algatust, mille eesmärk on tagada, et siseturg oleks suurem ja hõlmaks rohkem valdkondi ning et siseturul oleks rohkem konkurentsi ja rohkem innovatsiooni. Me peame jõud ühendama. Jõudude ühendamine ei tähenda kontrollimist; ühendamine ei tähenda juhtimist. Vastupidi, jõudude ühendamine on demokraatlikum; ühendamine edendab koostööd.
Minu arvates oleks veelgi kahjulikum, kui me jätkaksime tegutsemist 27 väikese, tsentraliseeritud kontrollisüsteemina, sest globaliseeruvas maailmas tähendaks see seda, et me oleme halvemas olukorras kui meie konkurendid, kellel on oma siseturg ja ühtne poliitika, näiteks Ameerika Ühendriigid, Hiina ja India. Kui meie, eurooplased, ei tee seda olulist muudatust ega rakenda uut, ühendusekesksemat majanduspoliitikat, siis näeme peagi, et India ja Hiina jõuavad meist tootmise ja innovatsiooni vallas ette.
Lubage mul kogu oma austuse juures teile vastu vaielda - ei, meil ei ole mingit huvi kontrollimise ega sekkumise suhtes. Jutt ei ole sellest. Kui me räägime 2020. aastast ja juhtimisest, siis me räägime ELi ühisest suutlikkusest, 500 miljonist kodanikust tulenevast koostoimest mandril, mis on suutnud tekitada ja käivitada tööstusrevolutsiooni, leidnud parima energiakasutuse viisi ja teinud suurimaid edusamme teadustöös. Kui kõik need jõud ühendada, siis oleme suutelised mängima juhtrolli, säilitama oma majandusmudeli - jõukuse ja heaolu mudeli. Need on meie eesmärgid.
Muidugi olen ma täiesti nõus sellega ja usun, et Euroopa Liidul on selge seisukoht Iraani suhtes. Iraan peab täitma rahvusvahelisi reegleid ning rahvusvaheline kogukond, sealhulgas loomulikult ka Euroopa Liit, peab jätkuvalt nõudma, et Iraani täidaks rahvusvahelisi reegleid, mis puudutavad tuumarelva levikut. Ma jagan teie muret ja seisukohti selles küsimuses.
Härra Sosa Wagner, mul on hea meel täna koos teiega viibida sellel arutelul, selles suurepärases institutsioonis. Ma võtan teie ettepanekuid arvesse. Olen täielikult nõus sellega, mida te ütlesite energia kohta; ka minu kõne keskendus peamiselt sellele teemale. Just energia määrab suuresti ära Euroopa Liidu võime olla mõjukas manner, seda nii poliitiliselt kui ka majanduslikult. Kui meil on rohkem ühendatud energiavõrke ja kui me vähendame oma energiasõltuvust, siis oleme kahtlemata majanduslikult ja poliitiliselt tugevamad.
Nagu me hästi teame, on energia määranud ajaloo kulgu. Energia on mõjutanud seda, kuidas teatud riigid on domineerinud teiste riikide üle. Seda on tehtud energeetika valdkonna kontrollimise ja energiakasutuse kaudu, kuid nüüd on kahtlemata tähtsale kohale tõusnud energia kokkuhoid.
Euroopa Liit viib ellu põhiõiguste kaitsmise poliitikat - ja teeb seda ka järgmise kuue kuu jooksul. Me teeme seda arukalt, püüdes tagada edu seal, kus meil on ootus ja lootus, et see on võimalik. Me teeme seda seal, kus tunneme, et oma abikäe pakkumine on parem kui ukse sulgemine. Seetõttu korraldame tippkohtumise oma naaberriigi Marokoga. Me edendame alati inimõiguste kaitset.
Kokkuvõttes, austatud juhataja, olen ma väga tänulik selle eest, mida Euroopa Parlamendi eri fraktsioonide esindajad rääkisid. Tahaksin väljendada austust kõigi nende seisukohtade suhtes. Ma võtan teadmiseks otsesemad, konkreetsemad küsimused, mis tõstatati seoses minu kodumaaga, mida esindan ülima uhkusega, arvestades seda, mida Hispaania on saavutanud nende 25 aasta jooksul, mil on olnud osa Euroopa Liidust. Ma esindan oma kodumaad ka ülima alandlikkusega, sest me oleme Euroopa Liidus selleks, et jagada, ja ma arvan, et parim viis jagamiseks on olla aupaklik, olla valmis ühinema, liituma ja ühiselt kaitsma Euroopa Liidu suurt ideaali.
(Aplaus)
José Manuel Barroso
Austatud juhataja, mulle tundub, et eesistujariigi Hispaania prioriteetide suhtes valitseb üldiselt üksmeel. On muidugi mõningaid nüansse, mis sõltuvad eri fraktsioonide seisukohtadest. Samas on üks küsimus, mis tõstatati mitmes sõnavõtus ja mida ma tahaksin käsitleda. See puudutab üleeuroopalist kooskõlastamist või sidusust, olgu siis reageerimisel väljaspool Euroopat aset leidnud loodusõnnetustele või välissuhete raames, näiteks Kopenhaageni kliimakonverentsi järgses olukorras tegutsemisel, või majanduspoliitikas. Ja selles küsimuses on meil minu arvates lahendus olemas, nimelt Lissaboni lepingu kohaldamine. Me ei pea väga kaugele minema.
Mis puudutab meie reageerimist humanitaarkriisile, siis meil on olemas kuulus Barnier' raport, mida täna juba mainiti. See on raport, mille mina ja tollane eesistujariik Austria palusime teie kolleegil ja minu heal sõbral Michel Barnier'l koostada. Barnier ei olnud sel ajal komisjoni liige ja ma palusin tal koostada see raport.
Kõnealune raport esitati meile ning see pälvis minu ja tollase nõukogu eesistuja toetuse. Seda raportit ei asutud aga rakendama, sest nõukogu ei soovinud seda kohaldada; olgu see selgelt välja öeldud. Seega tuleb meil rohkem teha selleks, et tagada sidusus Euroopa Liidu välistegevuses humanitaarkriisi korral.
Minu arvates peitub vastus Lissaboni lepingus. Meil on olemas kõrge esindaja, kes on komisjoni asepresident ja kes ühtlasi juhatab ka välisministrite nõukogu kohtumisi.
Seetõttu olen ma komisjoni uue koosseisu raames loonud uue, rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise portfelli. Vastava voliniku, praegusel juhul ilmselt naissoost voliniku jaoks saab see olema esimene ülesanne ning ta peab tegutsema koostöös kõrge esindaja ja nõukoguga, et meil lõpptulemusena tekiks tõeline välisteenistus - nagu ma loodan -, aga ka pädevus kriisiohjamise ja kodanikukaitse vallas. See on esimese küsimuse kohta kõik.
Teine küsimus puudutab rahvusvahelisi läbirääkimisi, näiteks Kopenhaageni kliimakonverentsi järgses olukorras. Siinkohal pean ma taas tsiteerima Lissaboni lepingut, sest arvan, et paljud ei ole seda lugenud: Artikkel 17: "Komisjon tagab liidu esindamise välissuhetes, välja arvatud ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning muud aluslepingutes ettenähtud juhud."
Nüüdsest esindab siis Euroopa Liitu Euroopa Komisjon, mitte Euroopa Ülemkogu. Muidugi esindavad riigipead ja valitsusjuhid oma riike. Kes aga esindab liitu välisasjades, välja arvatud ühises välis- ja julgeolekupoliitikas? Euroopa Komisjon.
Seetõttu olen ma loonud kliima tegevuskava portfelli ja loodan, et volinik, praegusel juhul naissoost volinik, saab tulevikus kogu vajaliku toetuse, et esindada Euroopa Liitu Kopenhaageni kliimakonverentsile järgnevatel läbirääkimistel. Olgu seegi selgelt välja öeldud.
Kolmas küsimus hõlmab majanduspoliitikat. Tsiteerin teile taas Lissaboni lepingut. On neid, kes arvavad, et majanduspoliitika on puhtalt riigisisene asi. See ei ole nii. Lissaboni lepingu artikliga 120 sätestatakse järgmine: "Liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastavad selle nõukogus." Lepingu artikli 121 lõige 2 sätestab: "Komisjoni soovituse põhjal otsust tehes sõnastab nõukogu liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste eelnõu ning esitab Euroopa Ülemkogule aruande." Ja veel, te peate läbi lugema kogu artikli: "Et tagada liikmesriikide majanduspoliitika tihedam kooskõlastamine ning majandusliku suutlikkuse püsiv vastastikune lähenemine, jälgib nõukogu komisjoni esitatud aruannete põhjal iga liikmesriigi ja liidu majandusarengut".
Tegemist on niisiis ühise jälgimisega. Peale selle - ja see on Lissaboni lepingus midagi uut - võib komisjon nüüd anda konkreetseid soovitusi, eriti - ma tsiteerin - "Kui tehakse kindlaks, et liikmesriigi majanduspoliitika ei vasta üldsuunistele või et see võib ohustada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist, võib komisjon teha asjassepuutuvale liikmesriigile hoiatuse". Ja veel: "Nõukogu võib komisjoni soovituse põhjal anda asjassepuutuvale liikmesriigile vajalikud soovitused."
See on aga väga huvitav, sest ka Euroopa Parlamendil on siin oma pädevus: "Nõukogu eesistuja ja komisjon esitavad Euroopa Parlamendile aruande mitmepoolse järelevalve tulemuste kohta." Teisisõnu, me saame edaspidi kasutada Lissaboni lepingus sätestatud mehhanisme ja midagi uut ei ole vaja leiutada ...
(Mikrofoniväline märkus)
Jah, muidugi, ma olen juba seda teinud. Mul ei pea olema teie toetust, et seda öelda ...
Ja tõde on see, et kui me tõepoolest soovime Lissaboni lepingut rakendada, siis Lissaboni leping näeb ette vahendid, mida vajame kooskõla ja sidususe tagamiseks, nii et mingeid suuri poliitilisi või ideoloogilisi lahkarvamusi ei peaks selles küsimuses tekkimagi. See on minu jutu mõte - ja ma pean seda täna rõhutama, kuna nõukogu vahetuva eesistujariigi esindaja on täna Euroopa Parlamendis esimest korda.
Eesistujariigil Hispaanial lasub suur vastutus. Hispaania on esimene uue eesistumise korra järgi tegutsev eesistujariik pärast Lissaboni lepingu jõustumist. Lisaks, nagu ütles nõukogu eesistuja Rodríguez Zapatero - ja ma usaldan teda täielikult, kuna ta on Euroopa Liidule väga pühendunud - tuleb meil kohaldada seda lepingut vastavalt selle sõnastusele ja mõttele. Lissaboni lepingu sõnastus ja mõte on väga selged.
Tugevam Euroopa Liit! Tugevam Euroopa Liit, mitte institutsioonide huvides, vaid selleks, et institutsioonid saaksid paremini teenida meie kodanike tegelikke huve.
(Aplaus)
Juhataja
Tänan teid, president Barroso. Me kõik oleme Lissaboni lepingut lugenud ja me teame, et see ei ütle kõike. Seepärast on väga tähtis üheskoos tõlgendada seda, mida Lissaboni leping ütleb, ja koos kavandada oma tööd Euroopa Liidus paljudeks eelseisvateks aastateks.
Jaime Mayor Oreja
(ES) Lugupeetud Hispaania valitsuse juht, soovin teile öelda, et me ei ela mingil tavalisel ajal, mingil järjekordsel Euroopa Liidu ajaloo hetkel.
See, mida teie ja fraktsiooni esimees Daul ütlesite, on tõsi: Euroopa Liit ja eurooplased teavad, et praegu on nende kõige suuremaks mureks kriis. Kuid samas tuleb täna siin täiskogul rõhutada, et mitmeid enne majanduskriisi korraldatud valimisi iseloomustas madal valimisaktiivsus, st eurooplased ilmutasid suurenevat ükskõiksust ja huvipuudust Euroopa Liidu institutsioonide suhtes.
Seega väljendus väärtuste kriis juba varem, ka Euroopa lõimimise projekti elluviimise ajal. Ma tahan seda teile öelda, sest tänu Lissaboni lepinguga antavale selgele tõukele on meil esmakordselt võimalik vähendada seda lõhet Euroopa Liidu kodanike ja institutsioonide vahel.
Niisiis, me elame - või vähemalt peaksime elama - ülemineku- ja muutuste ajal, nagu teiegi viitasite. Tahaksin siiski öelda, et kõigepealt peame suutma peatada see eurooplaste Euroopa Liidu poliitikast kaugenemise protsess.
Üleminek on alati võimalus. Üleminekuga kaasneb ka risk, kuid ma kutsun teid üles töötama välja mõningad selged ideed, mida on alati võimalik edastada kõigile eurooplastele. Seetõttu tahaksin öelda, et kõigi Euroopa Liidu institutsioonide, meie kõigi ning riikide valitsuste ja parlamentide ja poliitikute suhtumise muutumine on kahtlemata palju olulisem kui Lissaboni leping ise. Lissaboni lepingu jõustumisest ei piisa selleks, et me saaksime rääkida üleminekust ja muutustest Euroopa Liidus ja Euroopa projekti eesmärkides.
Seepärast tahan teile öelda, et kõige tähtsam eesmärk on see, et eurooplased mõistaksid meid paremini - sest praegu nad ei mõista meid. Meie keel on keeruline ja kohati arusaamatu. Järelikult peame endale teadvustama, et see on juba iseenesest probleem ja keeruline küsimus, et me saaksime Euroopa kodanikele lähemale liikuda. Me peame pühendama palju rohkem aega, palju rohkem poliitilist energiat ja palju rohkem poliitilist algatusvõimet sellele, et eurooplased mõistaksid meid.
Daamid ja härrad, Lissaboni lepingu tõttu on kõik eesistumised edaspidi üksteisest eristuvad, erinevad ja nõudlikumad ning eeldavad meilt rohkem ohvreid ja rohkem suuremeelsust kui kunagi varem. Seetõttu tahaksin öelda, et mul on väga hea meel täna tõdeda, et Hispaania Rahvapartei toetab eesistujariigi Hispaania valitsuse eesmärke sel Euroopa Liidu jaoks nii olulisel ajal.
Nüüd tuleb hakata neid eesmärke õigesti ellu viima. Ma ütlen teile, kuidas eesistujariigi Hispaania tegevust ei tohiks hinnata. Seda ei hinnata korraldatavate kohtumiste arvu järgi. Hea eesistujariigi mõõdupuuks ei ole tavapärased kõned, suured sõnad ega stampväljendid. Tema mõõdupuuks on tulemused, tegelikkus, meie - kõigi Euroopa Liidu institutsioonide -võime muuta oma suhtumist ja tähtsustada eurooplaste tegelikke probleeme. See on ainus võimalus jõuda tõepoolest kõigile eurooplastele lähemale.
(Aplaus)
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Esindades sotsialistide delegatsiooni Euroopa Parlamendis, mis on kõige laialdasemalt esindatud ja Euroopa Liidu ajaloos demokraatlikult tugevaim Euroopa Parlament, nagu te ütlesite, tahaksin ühineda sõbraliku tervitusega Hispaania kui Euroopa Liidu eesistujariigi peaministrile ja soovida talle südamest edu sel otsustava tähtsusega ajal.
Kuna Lissaboni leping on lõpuks jõustunud, on kätte jõudnud otsustav aeg. See on pöördeline aeg ka uute institutsioonide - Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ja Euroopa Liidu kõrge esindaja - ning komisjoni uue koosseisu ametisseastumise tõttu. Kuid kõige tähtsam on siiski see, et nüüd on meil Lissaboni lepingu ja uute institutsioonide abil võimalus teha seda, mis vajab tegemist, nimelt võtta meetmeid, et tegeleda viimase 80 aasta kõige tõsisema ja rängema kriisiga, millel on olnud tõsised majanduslikud, rahalised ja ka sotsiaalsed tagajärjed.
Euroopa kodanikud on 10 aastat jälginud institutsionaalset arutelu ja 7. juunil valisid nad Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu, mis esindab 500 miljonit inimest. Need inimesed jälgivad meid, neil on meie suhtes oma ootused ja nad nõuavad meilt vastuseid. Nad tahavad kooskõlastamist ja järelevalvet valdkondades, kus puudus juhtimine, ning meetmeid vastuseks läbipaistvuse puudumisele ja ahnusele; nad tahavad, et taastataks vastutusel põhinev eetika. Seega tahavad nad, et me tuleksime kriisist välja parematena, ent jääksime kindlaks oma mudelile.
Seetõttu teeb eesistujariik Hispaania minu arvates õigesti, kui kinnitab kõigepealt väärtused - toob esile võrdõiguslikkuse tähtsuse. Euroopa Liit on rajatud võrdsusele - võrdsusele seaduse ees, ent ka võrdsusele kui sotsiaalse mudeli selgroole, võitlusele tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, ühiskonna kõige nõrgemate liikmete kaitsmisele, pühendumisele soolise vägivalla tõkestamisele ja Euroopa kaitsekorraldusele. Samuti on Euroopa Liidus kesksel kohal kvaliteet, millele rajaneb tulevane innovatsioon, haridus ja koolitus, mis on alati avanud uusi võimalusi neile, kel need praegu puuduvad.
Lisaks sellele on eesistujariigil ka asjakohane sisuline kava ja ta on viidanud 2020. aasta strateegia tähtsusele. Selles strateegias tunnistatakse, et Lissaboni strateegia ei toiminud, mistõttu me pole rahul ega rõõmsad, ning et me peame rohkem pühenduma innovatsioonile ja parematele energiaallikatele. On ka Euroopa Liidu välisteenistus, mis võimaldab parandada olukorda Haitil, ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tegevuskava.
Kui lubate, siis tahaksin öelda, et eesistujariigil on ka õige suhtumine ja julgus, edendamaks muutusi, arvestades riikide eelarvamusi ja allakäiku või loobumist ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Austatud peaminister Rodríguez Zapatero, ma soovin teile siiralt õnne ja edu, sest sellest saavad kasu Euroopa Liit ja tema kodanikud.
Kriis nõuab globaalset mõtlemist ja kohaliku tasandi meetmeid, kuid te peate kõigiga jõud ühendama. Kasutage edukaid kohalikke ja piirkondlikke mudeleid, neid, mis põhinevad reaalmajandusel, avaliku ja erasektori koostööl ning seotusel inimestega. Kaasake piirkonnad, kujundage otsustusprotsessid koos nendega. See tähendab ka Lissaboni lepingu kohaldamist, mis annab piirkondadele esmakordselt oma rolli.
Teie tegevuskavas on jäetud kõrvale piirkonnad ega selgitata, kuidas hakatakse rakendama subsidiaarsuse põhimõtet. Võtke risk, olge uuenduslik, kuid koguge veidi usaldusväärsust, sest pärast seda, kui Hispaania vähendas innovatsioonile mõeldud eelarvet, ei usu teie sõnu siin keegi.
Mul on hea meel, et te toetate meeste ja naiste võrdõiguslikkust, kuid teie tegevuskava on kirjutatud ainult meessoost sõnavorme kasutades; juba keeleliselt ei arvestata selles erinevaid sugusid. Kas see ei ole halb märk?
Mis puudutab Baskimaad, siis töötage rahu nimel, toetage tootlikku majandust, edendage Baskimaa kiirrongiühendust ning lõimige meie maksusüsteem, meie politsei ja meie keel Euroopa Liidu institutsioonidesse. Euroopa Liidu arendamiseks tuleb ühendada inimesed, teadmised, tahe ja poliitiline tegelikkus. Seda esindab Euroopa Parlament, kellele - kui ma tohin nii öelda - te olete oma tegevus- ja ajakava kehvasti ja liiga hilja tutvustanud, ning kes väärib austust, mida ma ei ole näinud, isegi mitte ametlikul avamisel 8. jaanuaril.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Tere tulemast, peaminister! Kardan siiski, et teie eesistumist võidakse hakata pidama poliitiliseks krokodilliks, kellel on olulisi ideid väljendav suur suu, kuid kel puuduvad kõrvad, millega kuulata.
Kinnitan teile, et miski ei teeks mulle suuremat rõõmu kui võimalus tunnustada teid kuue kuu möödudes selle eest, et kehtestasite meetmed, mis võimaldavad meil kriisist väljuda - see eeldab tegelikult ulatuslikumat ja paremat majanduslikku juhtimist -, ning tegite Euroopa Liidus sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja demokraatlikke ümberkorraldusi.
Kuid täna pean ma tunnistama oma muret asjaolu pärast, et näiteks eesistujariigi tegevuskavas sisalduvate elavdamiskavade eesmärgid on ebaselged ja viited liidu majanduslikule juhtimisele on marginaalsed.
Lisaks peame selleks, et hakata ellu viima tõelist maksureformi, mille puhul kaasatakse sotsiaalpoliitika väljatöötamise eesmärgil Euroopa Liidu vahendeid ja millel on selgelt keskkonnasäästlik, ökoloogiline mõõde, väga selgelt välja ütlema, et saastajad peavad maksma ning et see kehtib ka nende suhtes, kes petavad ja käituvad vastutustundetult - olgu nendeks siis pangad, rahvusvahelised ettevõtted või maksudest kõrvalehoidujad. Minu arvates on teie ettepanekud aga tagasihoidlikud ning liiga palju tullakse vastu neile, kes panevad häbitult panti meie ühiskonna ja keskkonna oleviku ning tuleviku.
Sellest hoolimata on kindel, et teie eesistumise ajal korraldatakse palju tippkohtumisi, näiteks Ladina-Ameerika ja Vahemere-äärsete riikidega. Ma sooviksin väljendada oma muret kahe küsimuse pärast. Esimene neist on teie otsus muuta universaalset kohtualluvust, sest see nõrgestab meid, kui tegemist on genotsiidi ja inimestega, keda maailmas peetakse kurjategijateks, olgu nad siis Iisraelis, Hiinas või Guatemalas, ning teine küsimus on see, et näiteks Sahara või Columbia puhul - need on vaid paar näidet paljude teiste seas - seatakse kaubanduskokkulepped inimõiguste kaitsest kõrgemale.
Lõpetuseks tahaksin teid siiski õnnitleda ja avaldada teile toetust ühes konkreetses küsimuses, nimelt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse küsimuses. Jah, selles küsimuses ma usun teid ja näen potentsiaali; ma usun, et te suudate ära teha põhjapaneva töö, sest te olete võitnud paljudes valdkondades usalduse. Loodan ja usun, et olete edaspidigi eeskujuks paljudele teistele riikidele, kes on selles küsimuses väga mahajäänud. Selles valdkonnas on teil Euroopa Parlamendi toetus.
Adam Bielan
(PL) Tänan, lugupeetud juhataja. Austatud eesistuja Rodríguez Zapatero, teie riik võttis eesistumise üle erakordselt keerulisel ajal, mil oleme Euroopa viimase 80 aasta tõsiseima majanduskriisi loodetavasti viimases etapis. Seepärast on täiesti mõistetav, et teie peamised prioriteedid järgmisel kuuel kuul on majandusarengu elavdamine ja võitlus tööpuuduse vastu. Kui te aga räägite Euroopa majanduse konkurentsivõime kasvust, peame meeles pidama, et seda ei ole võimalik saavutada majandust reformimata ja ühisturu rajamist lõpule viimata, ega ka võitluseta majandusliku natsionalismi taaselustumise vastu, mis on aset leidnud näiteks Prantsusmaal.
Mul on hea meel, et ka energiajulgeolek kuulub Hispaania prioriteetide hulka. Härra Rodríguez Zapatero, mina olen pärit Poolast, kes mõistab paremini kui enamik riike vajadust mitmekesistada energia tootmiseks kasutatavate materjalide valikut; see tähendab tarneallikate, mitte üksnes turustuskanalite mitmekesistamist, nagu Vene firma Gazpromi heaks töötavad lobistid püüavad meid veenda. Loodan, et kuue kuu pärast on teil võimalik ette näidata mõningad tõelised edusammud ka selles valdkonnas.
Lõpetuseks räägiksin ELi laienemisest, mida Miguel Ángel Moratinos hiljuti õigustatult nimetas põhjapaneva tähtsusega teemaks. Tänaseks, mil me siin oma arutelu peame, on meie oluline naaber Ukraina, kes on tähtis naaber ka energiajulgeoleku seisukohast, hiljuti sooritanud oma järjekordse demokraatiaeksami. Loodetavasti on meil kuue kuu pärast võimalik öelda, et Ukraina on liikunud Euroopa Liidu liikmeks saamisele lähemale.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Austatud juhataja, kirjeldades oma prioriteete, mis on seotud tarbijatega, on eesistujariik Hispaania pühendanud juhtimiskavale kokku kaks rida. See näitab, millist tähtsust ta tarbijakaitsele omistab. Seega ei tea me, mida eesistujariik kodanike õiguste osas kavatseb teha. Kas ta kavatseb neid kaitsta, vaadates läbi allapoole suunatud täieliku ühtlustamise ettepaneku, või vähendada kohustusi, millest on teada antud?
Kaugema eesmärgi puudumine sotsiaalvaldkonnas ei piirdu üksnes tarbijatega. Hiljutise kriisi tagajärjel tekkinud töötus on rängalt tabanud Euroopa Liidu kodanikke, kes ootavad meetmete võtmist. Eriti suurtes raskustes on noored. Vastuseks sellele probleemile edendab eesistuja noorte tööalast konkurentsivõimet praktikasüsteemi kaudu, suurendades nii noorte ärakasutamist ja ettevõtjate ülemäärast kasumit. Kutsume eesistujariiki Hispaaniat üles oma tegevuskava muutma, et tagada kodanikele alalised töökohad.
Rolandas Paksas
(LT) Ka mina loodan, et Hispaania eesistumine on edukas ja et lisaks esitatud prioriteetidele pühendab Hispaania tähelepanu ka probleemile, mis on praegusel ajal eriti oluline, nimelt inimõigustele ja põhivabadustele. Pärast seda, kui Leedu Parlament viis läbi LKA vanglate uurimise, tuli ilmsiks, et ühes teises riigis - Euroopa riigis - on loodud infrastruktuur inimeste ebaseaduslikuks vangistamiseks. Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid on kaks maailmapoliitika ja -majanduse nurgakivi, nad on võrdsete õigustega liitlased ja partnerid, kuid see ei tähenda, et LKA agentidel on õigus peremehetseda suveräänsetes riikides meie enda tagahoovis. Ma leian, et Euroopa Parlament peaks uuesti uurima inimeste ebaseaduslikku üleviimist ja nende vangistamist Euroopa riikides. Selle uurimise tulemused peaksid sisalduma dokumendis, mis kohustab liikmesriike tingimusteta tagama kõigi kodanike õigused ja vabaduse.
Frank Vanhecke
(NL) Eesistujariigi Hispaania avaldused sisserändepoliitika ja eriti piirikontrolli kohta on veidralt umbmäärased. Eriti õõnsalt kõlab Hispaania avaldus, et selliseid küsimusi tuleks reguleerida Euroopa tasandil, arvestades ebaseaduslike sisserändajate hiljutist massilist legaliseerimist selles riigis; selle hinda peavad varsti hakkama maksma ka Euroopa põhjapoolsemad riigid, ilma et neile selles küsimuses üldse sõnaõigust antaks. Samuti tundus mulle, et eesistujariik Hispaania propageerib jätkuvalt aktiivset sisserändepoliitikat, ehkki meil valitseb väga tõsine majanduskriis ja arvutul hulgal eurooplasi on jäänud töötuks. Tegelikult tuleb meil sulgeda oma piirid, sisseränne reaalselt lõpetada ja loomulikult pakkuda majanduslikku tuge riikidele, kes seda vajavad. Edasine ulatuslik sisseränne, mida teie pooldate, võib viia ainult suurte probleemideni.
Werner Langen
(DE) Tänan, lugupeetud juhataja. Austatud peaminister Rodríguez Zapatero, te olete hiilgav kõnemees - minu kompliment! Kuid mida teil tegelikult öelda on? Milline on teie sõnum meile? Mis on selle sisu, mida te rääkisite? Ma olen kuulnud palju kõnesid - te olete 32. valitsusjuht, keda ma olen kuulnud -, kuid harva olen ma kuulnud midagi nii vähe siduvat kui teie sõnavõtt. Arvestades kriisi, eelseisvat tippkohtumist, finantsturgude rangema reguleerimise vajadust ja asjaolu, et nõukogu on jätnud komisjoni viimastel kuudel omapead, siis kus on teie strateegia?
Härra Schulz pidi olema kuskil omas maailmas, kui ta soovitas meil siin Hispaania valitsuse mudel üle võtta. Ma tahaksin ühe asja selgeks teha: Euroopa ei saa endale lubada 20%-list tööpuudust. Mis selles Hispaania mudelis siis nii head on? Kuidas te olete kriisile reageerinud? Kuidas te suudate siin asju kooskõlastada? Kutsume teid üles oma juhtimisoskust ilmutama. Siis me toetame teid. Kuid siiski, mida me saame teha millegi nii mittesiduvaga? Muidugi me oleme perevägivalla vastu, kes poleks? Teie ainuke konkreetne ettepanek puudutas elektriautosid. Pidades silmas kriisi ja tippkohtumist, kas see ongi kõik, millega te välja tulete, Rodríguez Zapatero? Mind hämmastab ka asjaolu, et komisjoni president pidi teile seoses majanduspoliitika kooskõlastamisega Lissaboni lepingut ette lugema, ja te kuulasite teda väga tähelepanelikult, sest te ilmselgelt kuulsite seda esimest korda!
Võin teile vaid öelda, et peaksite järgima oma erakonnakaaslase Joaquín Almunia soovitusi. Ta sai jagu nõukogu vastuseisust stabiilsuse ja kasvu paktile. Te peaksite tema eeskuju järgima. Aidake tal tagada stabiilsuse ja kasvu pakti täitmine. Kui te seda teete, siis pooldame teid. Kuid selle mittesiduva, küll-kõik-saab-korda suhtumisega ei tee me Euroopas mingeid edusamme.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja, ma arvan, et härra Langen ei kuulanud kuigi tähelepanelikult, sest kui ta oleks seda teinud, oleks ta kuulnud mainitavat selget ajakohastamise strateegiat ja ühiskondlikku lepet. Mind ei üllata, et te ei kuulnud ühiskondliku leppe mainimist, sest see on oluline osa sellest strateegiast. Rodríguez Zapatero mainis päris kindlasti tööpuudust, sealhulgas tööpuudust oma kodumaal. Tööpuudus tervikuna teeb meile muret. Kuid tema ei ole selle eest vastutav; selle eest vastutavad need, kes viimastel aastatel on viinud ellu maksimaalse dereguleerimise poliitikat. Vastutust kannavad need teie ridadesse kuuluvad inimesed, kes selle nähtuse tekkimises oma osa mängisid.
See ühiskondlik lepe on praegu eriti vajalik, sest me teame - ja selles on teil õigus, kuigi ainult osaliselt -, et me peame eelarveid parandama. Kuid me teame ka, et seda ei tohi teha raskemas olukorras olevate ühiskonnaliikmete arvel; praegu on näiteks palju neid, kellel ei ole töötuskindlustust - lugege kas või tänaseid ajalehti. See ei ole ainult nende inimeste traagiline saatus; see mõjutab ka majanduskasvu, sest me teame väga hästi, et ühiskonna madalamatel astmetel olevate inimeste seas väheneb tarbimine ning majandusareng ja majanduskasv on muu hulgas ohus ka ebapiisava tarbimise tõttu. Kui me ei kaitse raskes olukorras olevaid ühiskonnaliikmeid ühiskondliku leppe abil, siis me pole mitte üksnes ebainimlikud, vaid meil ei õnnestu ka majandusarengut esile kutsuda. Seega on see ühiskondlik lepe väga tähtis.
Austatud härra Rodríguez Zapatero, eelkõige selle ühiskondliku leppe puhul kuulub teile meie täielik toetus.
Ramon Tremosa i Balcells
(ES) Lugupeetud nõukogu eesistuja Rodríguez Zapatero, eelmise aasta septembris esines volinik Joaquín Almunia Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis. Olles teatanud ekspordi taastumisest Saksamaal ja tarbimise kasvust Prantsusmaal, ütles volinik Almunia, et Hispaanias on kriis palju pikaajalisem ja sügavam.
Tegelikult nägi Euroopa Komisjon ette, et tööpuudus Hispaanias kasvab ja riigi rahandus halveneb lähiaastatel veelgi; sel aastal vähendavad pangad väga tõenäoliselt peredele ja ettevõtetele antavate laenude mahtu.
Ma küsisin volinik Almunialt septembris, miks Euroopa majandus on juba toibumas, ent Hispaania langeb aina sügavamale, ning ta vastas sõna-sõnalt nii: "sest Hispaania valitsus ei vii ellu neid reforme, mille vajalikkuses teie ja mina oleme ühel meelel". Kriis on ülemaailmne, kuid selle lahendamiseks tuleb meetmeid võtta kohalikul tasandil. Paljud Euroopa riigid tunnistasid kiiresti kriisi olemasolu, tegutsesid kärmelt ja on juba taastumas. Teie olete raisanud kaks aastat ega paku ikka veel konkreetseid lahendusi.
Rodríguez Zapatero, te olete lammutanud Hispaania Sotsialistliku Töölispartei hea traditsiooni Euroopas. Felipe González võttis eeskujuks Euroopa sotsiaaldemokraatlikud reformistid, kuid teie olete palju lähemal Lõuna-Ameerika revolutsioonilisele populistlikule poliitikale. Reformid aitavad riikide arengule palju rohkem kaasa kui revolutsioonid, ja Euroopa on arengu hea tava musternäide. Tulge siia tagasihoidliku suhtumisega ja õppige, mitte ärge püüdke õpetada.
Kaks konkreetset küsimust: millal on meil Euroopa Parlamendis võimalik rääkida katalaani keeles? Ja lõpetuseks, millal tühistab Hispaania riik välislepingud, mis keelavad lennud 23 riigist Barcelona lennujaama?
Oriol Junqueras Vies
(ES) Tere, härra Rodríguez Zapatero. Paar aastat tagasi te kinnitasite meile, et tootmise osas ühe elaniku kohta edestab Hispaania Itaaliat ja möödub peagi Prantsusmaast. Praegu aga ilmneb rahvusvaheliste reitinguagentuuride andmetest, et Hispaania juhib Euroopa Liidu vaesusindeksit oma 20%-lise töötuse määra ja 78 miljardi euro suuruse eelarvepuudujäägiga.
Mis on juhtunud, härra Rodríguez Zapatero? Kas teie majanduse alased ettekirjutused Euroopale saavad olema samasugused nagu Hispaanias?
Lisaks ei ole seda puudujääki kasutatud suurte transpordiinfrastruktuuri objektide rajamiseks. Millal saavad Euroopa kodanikud kasutada raudteekaubaveo telge, mis ühendab mandri põhjaosa piki Vahemere rannikut kulgeva lõunaosaga?
Seda puudujääki pole kasutatud ka tootmissüsteemi muutmiseks. Kuidas saame meie, eurooplased, uskuda, et te tahate ellu viia Euroopa digitaalse tegevuskava, kui olete poole võrra vähendanud teadusuuringute eelarvet?
Lõpetuseks: erinevalt teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest, kes on siin esindatud, keeldub Hispaania endiselt Kosovot tunnustamast. Kui kaua te kavatsete ära kasutada rahvusvahelise kogukonna kannatlikkust, keeldudes tunnistamast enesemääramise referendumit kui rahva tahte demokraatlikku väljendust?
Lajos Bokros
(ES) On üsna märkimisväärne ja ka sümboolne, et Euroopa Liidu praegu kõige kõrgema töötuse määraga liikmesriigi peaminister räägib töökohtade loomise tähtsusest. Seetõttu tahaksin Hispaania valitsuse peaministrilt küsida, mis konkreetselt on kõige olulisemad meetmed, mille abil saavutatakse tööpuuduse vähendamise eesmärk - mitte ainult Hispaanias, vaid ka mujal Euroopas.
Hispaania valitsuse tegevuskava on väga kõrgelennuline. Ta tahab vastu võtta majanduskasvu ja tööhõive tagamise uue strateegia. Samal ajal unustab ta ühenduse Lissaboni strateegia, milles nähti ette Euroopa ümberkujundamine maailma kõige konkurentsivõimelisemaks piirkonnaks. Kuidas saab kavandada uut strateegiat ja see ühe kuu jooksul välja töötada, analüüsimata kõigepealt eelmise strateegia ebaõnnestumise põhjuseid?
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja, praegune aeg peaks kuulutama suurt muutust Euroopa Liidu poliitikas ja prioriteetides.
Töötuse määr on murettekitavalt kasvanud - töötuid on üle 24 miljoni ja ainuüksi eelmisel aastal kasvas nende arv enam kui 5 miljoni võrra. See olukord on suurendanud ka vaesust, mis nüüd mõjutab enam kui 80 miljonit inimest. Me vajame sotsiaalse arengu ja progressi lepet, mis hõlmab tootmist, eelkõige sellistes valdkondades nagu põllumajandus ja tööstus, tööhõivet koos töötajate õiguste ja sotsiaalse kaasatusega, mitte aga naasmist stabiilsuspakti täitmise nõudmise juurde, koos sellega kaasneva liberaliseerimise ja uusliberaalsete meetoditega, nagu soovitas nõukogu eesistuja.
Me oleme juba näinud, et just sellise tegutsemise tagajärjel suurenes ebavõrdsus ning esikohale seati suurte majandus- ja finantskontsernide kasumi ja tulude suurenemine. Samal ajal ei suuda Euroopa Liidus keskmiselt üle 21% noortest leida tööd, iga viies laps elab vaesuses ja naiste diskrimineerimine on taas sagenenud. Kõike seda arvestades on nüüd aeg praegusest poliitikast loobuda ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Mario Borghezio
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Eurobaromeetri andmete kohaselt elab Hispaanias 21% inimestest vaesuspiiril. Hispaania on selle tulemusega neljandal kohal, teda edestavad Läti, Rumeenia ja Bulgaaria.
Arvestades neid asjaolusid ja mitmel korral ilmsiks tulnud andmeid, eriti seoses tööpuudusega, millist sisserändepoliitikat soovitab eesistujariik Hispaania? Eesistujariik Hispaania ütleb, et ta tahab sisserännet suurendada.
Mulle tundub see kõik praegu väga vastuoluline. Mis põhjusel on Hispaanial ja teistel Euroopa riikidel - Hispaania ei ole ainus suure tööpuudusega riik - vaja uut tööjõudu sisse tuua? Kas me tahame uusi sisserändajaid, kellel pole kodu ega töökohta? Kas me tahame suurendada seda niigi murettekitavalt suurt hulka inimesi, kes elavad vaesuspiiril?
Minu arvates tuleb meil hoopis keskenduda sisserände põhieesmärgile ning lõimida need sisserändajad, kes meie riikides juba elavad, ja peatada ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Tere tulemast, peaminister Rodríguez Zapatero! Tunnistan, et paadunud konservatiivina valmistusin ma selleks aruteluks nagu härjavõitluseks, teie aga rääkisite võrdõiguslikkusest ja inimõigustest nii, et mõistan nüüd, mis meid ühendab, mitte mis meid lahutab. Te olete olnud ettevaatlik matadoor; mina olen ettevaatlik härg ja jään oma latrisse.
Palun lubage mul siiski pöörduda tagasi kahe erakordselt tüütu küsimuse juurde, mis puudutavad teie rolli Lissaboni lepingu rakendamise tõlgendamisel. Te olete oma kodumaal kehtestanud mitmesuguseid poliitilisi põhimõtteid, mille aluseks on subsidiaarsuse põhimõte, toetades seega paljude kogukondade identiteediga seotud nõudmisi, alates katalaanidest kuni baskideni ja valentsialastest galiitslasteni. Sellega on kaasnenud ka lahkhelisid.
Kuidas te kavatsete nüüd liikmesriikide ja Euroopa Liidu vaheliste suhete kontekstis kaitsta subsidiaarsuse põhimõtet, teisisõnu - liikmesriikide soovi tagada oma traditsioonid, identiteet ja väärtuste tunnustamine, nii et Euroopa Liidu aluseks olev põhimõte "Ühinenud mitmekesisuses" leiaks kinnitust?
Minu teine küsimus puudutab välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja rolli: nüüd, mil Lissaboni leping on jõustunud, kes teist - teie ise, Euroopa Ülemkogu eesistuja Van Rompuy või president Barroso - peab selgitama paruness Ashtonile, et ta peab ehk 12 päeva pärast lennukile astuma ja Haitile lendama? Et nüüd on aeg, mil Euroopa Liidu välispoliitikal on lisaks eelarvele ka nägu ja inimressursid, et anda abi, nii nagu teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juhid on teinud? Muidugi kui me ei aja Haitit Tahitiga segamini.
Adrian Severin
Austatud juhataja, Hispaania on pärast Lissaboni lepingu jõustumist esimene eesistujariik.
See on esimene proovikivi. Meil on leping, kuid me peame seda põhjalikult täiendama ja me vajame midagi veelgi enamat. Euroopa ühiskondlik lepe ja Euroopa majanduslik juhtimine võiksid olla osaks sellest "enamast", kuid see eeldab rohkem Euroopa Liidu rahalisi vahendeid ja liikmesriikide maksupoliitika ühtlustamist. Kahjuks on liikmesriikide valitsused alati vastavaid jõupingutusi õõnestanud.
Loodan, et eesistujariigil Hispaanial õnnestub saavutada liikmesriikide varasemast suurem üksmeel.
Eesistujariik Hispaania peaks lahendama Euroopa Liidu kaks peamist vastuolu: vastuolu üleeuroopaliste vajaduste ja Euroopa egoistlike riikide vahel ning vastuolu liidu läänepoolsete territooriumide ja idapoolsete alade arengutaseme vahel koos sellest tulenevate tagajärgedega, mis väljenduvad poliitilises tundlikkuses. Neis kahes liidu osas on poliitiline tundlikkus erinev. Sotsiaalsete ja majanduslike lõhede tõttu on teatav vahe selles, kuidas tunnetatakse vajadust Euroopa Liidu suurema osatähtsuse järele. Loodan, et eesistujariik Hispaania suudab selle ülesande lahendada.
Need on tõepoolest probleemid, mis jällegi eeldavad rohkem ühiseid vahendeid ja suuremat poliitilist ühtsust. Seetõttu leian, et me ei pea lepingut mitte üksnes lugema - mis on väga õige tegu, sest annab meile võimaluse saavutada suurem ühtsus -, vaid ka tagama ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Austatud juhataja, president Barroso, lugupeetud nõukogu eesistuja! See on neljas kord, kui Hispaania võtab Euroopa Liidu eesistumise üle. Te teate, mida tähendab koostöö Euroopa Parlamendiga väga erinevates oludes.
Meil on nüüd Lissaboni leping, mis tähendab, et Euroopa Parlament on nüüd teie peamine partner. Te ütlete oma tegevuskavas, et soovite, et liit kinnistuks nende meeltes, kes muudavad liidu legitiimseks, nimelt liikmesriikide kodanike meeltes. See on väga kindel eesmärk. Tee selle eesmärgi saavutamiseks võib kulgeda üksnes Euroopa kodanike esindajate kaudu, st parlamentide kaudu. Seetõttu oli mul väga hea meel kuulda teid ütlemas, et koostöö riikide parlamentidega - ELi liikmesriikide parlamentidega - ja Euroopa Parlamendiga on selle eesmärgi saavutamise nurgakivi. Te tahate tuua parlamendid üksteisele lähemale, et tuua kodanikud üksteisele lähemale. See on hea.
Teil on sellega seoses suur vastutus, sest Hispaania on esimene eesistujariik pärast Lissaboni lepingu jõustumist. Teised eesistujariigid hakkavad järgima teie eeskuju. Teie loote niisiis teatava mudeli. Mulle meeldiks, kui järgmised eesistujariigid peaksid koostööstruktuuride osas teilt mõõtu võtma. Soovin teile palju edu!
Peter van Dalen
(NL) Eesistujariik soovib kiirendada ühinemisläbirääkimisi, sealhulgas Islandiga. Minu fraktsioon ei ole põhimõtteliselt selle riigi ühinemise vastu, kuid segadus seoses Icesave'i laenude tagasimaksmisega Ühendkuningriigile ja Madalmaadele on praegu liiga suur. Island ja Icesave on mitmete aastate vältel võtnud suuri riske. Mingeid piire ei tuntud ning tarbimine ja laenamine muudkui jätkusid. Rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Rahvusvaheline Valuutafond, hoiatasid ohtude eest, kuid see käitumine jätkus takistamatult kuni majanduslanguseni. Nüüd valab Islandi valitsus siis krokodillipisaraid. Juba ammu oli näha märke, et asjad lähevad väga halvaks. Olla hoiatatud tähendab olla relvastatud. Lühidalt: Island võib ühineda Euroopa Liiduga, kui ta täidab oma rahvusvahelisi kohustusi ning kui on selgelt paika pandud, kuidas ja millal Icesave'i laenud tagasi makstakse. Ainult nii on võimalik luua ühinemiseks vajalik usaldus.
Miguel Portas
(PT) Härra Rodríguez Zapatero, te teate sama hästi kui mina, et tootmise kasv on Euroopas lähiaastatel keskpärane ja aeglane. Seetõttu ei saa ma aru, miks te nõuate stabiilsuspakti juurde tagasipöördumist selle esialgsel kujul või riiklike investeeringute ja sotsiaalkulutuste vähendamist.
Samuti tahaksin teilt küsida selle kohta, mis te oma kõnes rääkimata jätsite. Miks te ei öelnud midagi maksuparadiiside kohta? Miks te ei öelnud midagi selle kohta, et teatud liikmesriikides valitseb vastuseis pangasaladuse kaotamise suhtes? Miks te ei öelnud midagi finantstehingute maksustamise tõelise Euroopa algatuse kohta?
Ühesõnaga, ma tahaksin teilt küsida, miks ei taga teie kohustused kunagi õiglust majanduses, raasukestki õiglust majandusküsimustes?
Enikõ Gyõri
(HU) Muude ühiste eesmärkide seas tahaksin ma rõhutada majanduskriisi ületamist ja uute töökohtade loomist. Me kõik teame, et mõnes riigis on tekkimas elavnemise märke, kuid see ei kajastu üldises tööhõiveolukorras. Mida Euroopa Liidu kodanikud tegelikult vajavad, on töökohad. See eesmärk on Lissaboni strateegia uuendamise ainus vastuvõetav alus. Peame tagama, et ELi uus, 2020. aasta strateegia ei kordaks Lissaboni strateegia vigu. Esialgu me ei näe tegureid, mis uut strateegiat tema eelkäijast eristaksid ja seda usaldusväärsemaks muudaksid. Siiani oleme kuulnud ainult loosungitena sõnastatud eesmärke ning strateegia vastuvõtmise väga pingelist ajakava.
Kui Euroopa Parlament kaasatakse protsessi viisil, mis on vastavuses Euroopa Parlamendi tähtsusega, siis on võimatu seda protsessi enne teist kvartalit lõpule viia. Me vajame kiirustades käivitatud teavituskampaania asemel läbimõeldud ja kooskõlastatud strateegiat. Kaalugem järgmisi küsimusi. Kuidas jagada vastutus liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel? Kuidas kontrollida strateegia rakendamist? Kelle jaoks peaks uus strateegia kasulik olema? Kuidas esindab liit kõigi oma piirkondade, mitte ainult teatud tööstusharude, ettevõtete või riikide huve? Kuidas ühtlustada ühtekuuluvus- ja struktuuripoliitika? Surve all töötades ei ole aega kõikidele neile küsimustele vastata. Kiirustamine toimub kvaliteedi arvelt.
Juhin teie tähelepanu kahele Euroopa tasandi küsimusele, mis kuuluvad tulevase eesistujariigi Ungari eesmärkide hulka. Esimene neist on ühtse veemajanduse strateegia väljatöötamine, sest vesi on meie ühine vara. Sellega on seotud Doonau kui "rohelise koridori" käsitus. Meie teine eesmärk on abistada Euroopa piirkondi. Me peame nende piirkondade potentsiaali ära kasutama.
Marita Ulvskog
(SV) Tänan teid kindla sotsiaalse tegevuskava eest - selles küsimuses toetame teid täielikult. Mul on kaks küsimust. Esimene neist puudutab Kopenhaageni tippkohtumist. See kukkus läbi. Nüüd on küsimus selles, kuidas meil õnnestub taastada juhtroll kliimamuutuse vastases võitluses. Kas Hispaania suudab sillutada teed Mehhikos siduva kliimakokkuleppe sõlmimisele, mille puhul me ei suurenda lõhet maailma vaeste ja jõukamate riikide vahel? Kas on võimalik näiteks püüda tagada kliimaga seotud ettevõtmiste rahastamine nii, et see ei toimuks vaesuse vastu võitlemisel ELi korrapäraseks abiks ette nähtud rahaliste vahendite arvelt? See on oluline teema, millega eesistujariik Hispaania võiks tegeleda.
Mis puudutab ühiskondlikku lepet, siis see tundub olevat väga huvitav idee. Kuid siin on üks suur probleem: Euroopa töötajate ja tööandjate vahel ei ole enam mõistlikku tasakaalu. Meil on töötajate lähetamise direktiiv, mis selle tasakaalu paigast ära nihutas ja mis seab sellise ühiskondliku leppe ohtu. Liiga palju on palgadumpingut ja jõhkrat ärakasutamist.
Diana Wallis
Lugupeetud juhataja, ma sooviksin tänada peaministrit tema väga siira ja Euroopa Liitu toetava kõne eest Hispaania eesistumise avamisel. Tavaliselt on see hetk, mil tuleb olla viisakas, ja minu kolleegid teavad, et ma olen alati väga viisakas, kuid ma pean tulema tagasi paljude Briti kodanike ja teiste Euroopa riikide kodanike probleemide juurde, kes on kaotamas oma kodu Hispaanias.
Ma käsitlen seda küsimust teistmoodi kui eelkõneleja, kes lähtus Euroopa Liidu vastasest vaatenurgast. Ma käsitlen seda Euroopa Liitu pooldavast vaatenurgast, arvestades, et Euroopa Parlament on ikka ja jälle koostanud raporteid ja korraldanud kuulamisi meie petitsioonikomisjonis. See on Euroopa Liidu probleem. See on vaba liikumisega seotud probleem. See on Euroopa kodakondsusega seotud probleem. See on Euroopa õigussüsteemiga ja tsiviilõigusega seotud probleem.
Andke andeks, peaminister. Te ütlesite palju ilusaid sõnu Euroopa Liidu kodakondsuse, õigluse ja aususe kohta. Ma loodan, peaminister, et teil on võimalik tõlkida need sõnad neile Euroopa Liidu kodanikele, keda teie riigis ähvardab kodust ja säästudest ilmajäämine põhjusel, mis - mul on kahju seda öelda - Euroopa Parlamendile näib haldusasutuste omavolina.
Evžen Tošenovský
(CS) Lugupeetud peaminister, te mainisite oma eesistumise tegevuskava prioriteetide seas transporti käsitlevas peatükis ka projekti Galileo. Projekt Galileo kuulub Euroopa Liidu suurimate ja kõige keerulisemate projektide hulka. Hispaania eesistumise ajal peaks see projekt kavakohaselt jõudma juba rakendusfaasi. Ma tahaksin paluda teil pöörata rohkem tähelepanu sellele projektile, mis on keeruline mitte ainult tehnilises, vaid ka majanduslikus mõttes, sest selle rahastamine ei ole veel täielikult paika pandud. Olen veendunud, et tänu eesistujariigi Hispaania tegutsemisele viiakse see kava edukalt ellu ja kogu projekt käivitatakse. See on eesistujariigi Hispaania jaoks suur ülesanne, sest kõnealusele projektile peavad järgnema teised väga olulised projektid innovatsiooni- ja telekommunikatsiooni valdkonnas ning muudes nendega seotud valdkondades.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Lugupeetud juhataja, austatud nõukogu eesistuja, president Barroso ja volinik Almunia! Ka mina soovin keskenduda ELi 2020. aasta strateegiale, sest praegusel kriisiajal peab Euroopa Liit rohkem kui kunagi varem pingutama oma kodanike hüvanguks ja nende töökohtade nimel. Te olete teatanud, et ELi 2020. aasta strateegia on üks teie tähtsaid prioriteete, kuid oma eesistumise avamisel Madridis tegite mõned vastuolulised poliitilised avaldused ja saite suure kriitika osaliseks, kuigi tegelikult on liikmesriikide üksmeele saavutamine tähtis ülesanne, mis nõuab diplomaatiat. Ega te nende avaldustega ehk Euroopa Ülemkogu eesistuja Van Rompuy tegevusega vastuollu ei lähe? Kas teie kui Lissaboni lepingu järgne kaasseadusandja ja Euroopa Parlamendi oluline partner ei peaks nüüd töötama õigusloomekava koostamise nimel? Kas teie tegelik ülesanne - ja see on ka teie tegevuskavas kirjas - ei ole mitte tagada finantsturgude range reguleerimine? Euroopa Parlament oli pettunud kompromissis, milleni nõukogu eelmise aasta detsembris finantsjärelevalve teemal jõudis. Ehk peaksite pühendama rohkem energiat sellele teemale ja ka siseturule, kus on palju arenemisvõimalusi? See on tähtis meie väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, kes on töökohtade loomisel meie liikumapanev jõud.
Mis puudutab ELi 2020. aasta strateegiat, siis Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni arvates tuleb teha lõpp liikmesriikide tegevuse kõikelubatavusele ja esitada konkreetsed ettepanekud - selles loodan ma ka president Barrosole - tugeva, läbipaistva juhtimisstruktuuri loomise kohta, mille puhul järgitakse ka subsidiaarsuse põhimõtet. Brüsseli pädevus ei hõlma näiteks pensioniiga. Kas Brüssel peaks tegema otsuseid liikmesriikide tööturu reformimise või haridussüsteemi kohta? Olgem otsusekindlad, kuid austagem ka subsidiaarsuse põhimõtet!
Monika Flašíková Beňová
(SK) Tegevuskava, mida te tutvustasite, on väga mitmekülgne. Ma tunnustan teid selle puhul, sest see kava võimaldab Euroopa Liidul teha päris palju edusamme ning kuna mul on olnud võimalus kohtuda mitme teie valitsuse ministriga, siis ma tean, et nad on ametialaselt väga võimekad ja selle kava elluviimiseks hästi ette valmistatud.
Eriti ootan ma koostööd justiitsministri ja siseministriga, sest see on valdkond, millele ma Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni aseesimehena keskendun. Meil on ees suur hulk tööd ja hulgaliselt meetmeid, sealhulgas meie eileõhtusel istungil mainitud meetmed, mis on peamiselt seotud justiits- ja siseasjadega, millega eesistujariik Hispaania on otsustanud julgelt tegelema hakata.
Küsimusi on palju ja Euroopa Liidu kodanike põhiõiguste valdkonnas on vaja välja töötada mitmed lahendused, sealhulgas tsiviil- ja kriminaalmenetluse osaliste õigused materiaal- ja protsessiõiguse alusel ning Euroopa poliitikas sotsiaalse mõõtme taaskehtestamisega seotud kaitse. Peame pöörama tähelepanu sisserände- ja varjupaigapoliitikaga seotud küsimustele ning minu arvates me ...
Marian Harkin
Austatud juhataja, üks muutustest, millest peaminister täna hommikul rääkis, puudutab kodanikualgatust. Minu meelest on tõepoolest asjakohane, et üks neist riikidest, kelle kodanikud hääletasid põhiseaduse poolt, alustab Lissaboni lepingu rakendamisega. Viies Iirimaal läbi Lissaboni lepingu poolt hääletamist propageerivat kampaaniat, tsiteerisin ma mitmel korral Hispaania rahvast.
Kuid meil kui poliitikutel on kohustus tagada, et kui kodanikud on teadlikud kodanikualgatuse tõelisest potentsiaalist, teadvustavad nad endale ka selle piiranguid. Me teame, et kodanikualgatus ei seisne ainult mõne küsimuse puhul miljoni allkirja kogumises. See teema peab kuuluma liidu pädevusse ja me ei tohi lubada rohkem, kui meil on võimalik pakkuda.
Teiseks: peaminister, te mainisite täna hommikul ka toiduainetega kindlustatust. Mul on hea meel näha, et te olete põllumajandusministrite nõukogus saavutanud edu toiduainetega varustamise ahela toimimise parandamise küsimuses. Toiduainetega kindlustatust ei saa praegu ega tulevikus tagada enne, kui meie põllumeestel on võimalik teenida õiglast ja mõistlikku ning stabiilset sissetulekut.
Lõpetuseks, lugupeetud peaminister, tahan teid tunnustada soolise vägivalla kaotamise algatuse eest ja ootan üksikasjalikumat teavet selle teema kohta.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Lubage mul kõigepealt väljendada lootust, et vaatamata oma tegevuskava üsna üldisele olemusele saavutab eesistujariik Hispaania juuni lõpuks konkreetseid tulemusi.
Tervitan asjaolu, et eesistujariik soovib arendada Euroopa teadusruumi ja tagada teadlaste liikuvust. Kuid ajal, mil tööturg on piiratud, on seda ülesannet raske täita. Loodan, et selle kuu lõpul toimuva tööhõiveministrite mitteametliku kohtumise tulemusena saavutatakse selles valdkonnas üht-teist konkreetset.
Eesistujariigi tegevuskava hõlmab ka üleeuroopalise transpordivõrgu tegevussuuniste läbivaatamist. Läbivaatamise käigus on soovitav arvesse võtta ka Doonau strateegiat, mida eesistujariigi tegevuskavas küll otseselt ei ole mainitud, kuid mis kuulub Euroopa Komisjoni 2010. aasta prioriteetide hulka.
Energeetika valdkonnas oleks vaja tõhustada Euroopa energiatõhususe tegevuskava ja võtta vastu energia tegevuskava 2010-2014. Euroopa energiatõhususe tegevuskava muutmine peaks hõlmama ka ettepanekut rahaliste vahendite kohta, pidades eelkõige silmas hoonete energiatõhususe suurendamist. Euroopa majanduse elavdamise kava sisaldab Euroopa Liidu osalemist Nabucco gaasijuhtme rahastamises. Euroopa Liidu huvides on, et see rahastamine jätkuks ka 2010-2014. aasta energia tegevuskava raames.
Idapartnerlusega seoses väärib märkimist, et Euroopa Liidu suhted Ukrainaga on väga olulised. Tahaksin kasutada ka võimalust ja paluda teil mitte unustada Lõuna-Kaukaasia piirkonda, mis on Euroopa Liidu jaoks tähtis alternatiivne energiaallikas, ega Moldova Vabariiki, mis vajab väga ELi abi üleminekul demokraatiale.
Gianluca Susta
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid, peaminister Zapatero! Tänan teid suure pühendumise eest nende teemade edendamisele, mida te oma eesistumise prioriteetidena olete maininud, ehkki praegu pole enam aeg, mil me loetleme vajalikke valdkondi, vaid nüüd tuleb teha praktilisi jõupingutusi Euroopa taaselustamiseks.
Me peame lõpetama selle institutsionaalsete struktuuride määratlemise perioodi ja asuma lahendama suuri probleeme, mis ikka veel ei lase Euroopal võrdsetel alustel konkureerida oma rahvusvaheliste partneritega. Me peame teadma, kas Euroopa Liit saab peagi olla esindatud ÜROs, kas ta saab Euroopa Liiduna osaleda G20 kohtumistel, kas ta soovib suuremat maksundusalast ja sotsiaalset ühtlustamist ning milliseid vahendeid ta tahab Euroopa majandussüsteemis kasutusele võtta selleks, et tõepoolest teha seda, mida tema rahvusvahelised konkurendid on teinud.
Me peame siia tulema - ja ma ütlen seda ka president Barrosole - konkreetsete meetmetega Euroopa taaselustamiseks, et me ei näeks kuue kuu möödudes samu tulemusi nagu varem. Samuti soovime teada, kas nüüd on lõpuks saabunud aeg, mil - nagu Henry Kissinger 30 aastat tagasi tavatses öelda - maailma liidrid teavad, millisel telefoninumbril helistada, kui nad tahavad rääkida Euroopa esindajaga ja mitte lihtsalt liikmesriikidega ühendust võtta.
Kaalul on Euroopa väärikus pärast Lissaboni lepingu jõustumist, ent ka Euroopa sotsiaalne mudel, see sisuline demokraatia, mida meie, sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis, nõuame ja millel meie arvates peab edaspidi põhinema meie kodanike heaolu.
Paulo Rangel
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud peaminister ja komisjoni president! Ma tahaksin öelda, et kõne, mida me siin kuulsime, oli mõnes mõttes ebaselge, eriti majandusküsimuste osas. Eesmärgid ja sihid on head, kuid mõningaid ebakõlasid siiski on. Nimelt puudub konkreetne abinõu tööpuuduse vastu võitlemiseks. Vaatamata sellele tahaksin ma oma sõnavõtus keskenduda institutsioonilistele küsimustele.
Eesistujariik Hispaania räägib palju kodanikualgatusest ning välisteenistuse süsteemi kiirest kehtestamisest. Nüüd, mil oleme alustanud Lissaboni lepingu elluviimist, oleks institutsioonide tasandil minu arvates vaja teha mingi avaldus suhete kohta teiste institutsioonidega.
Samuti arvan, et nõukogu ja eesistujariik Hispaania peaksid väljendama selget soovi teha koostööd komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ning selgitama, kuidas hakkavad toimima komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahelised suhted Lissaboni lepingu raames, kuna Hispaanial on oma eesistumise ajal ainulaadne võimalus luua pretsedendid.
See, mida eesistujariik Hispaania võtab ette seoses suhetega ühelt poolt komisjoniga ja teiselt poolt Euroopa Parlamendiga, aga ka Euroopa Ülemkogu eesistuja endaga, näitab selgelt, mida hakatakse pidama Lissaboni lepingu õnnestumiseks.
Seda silmas pidades sooviksin saada selgemat teavet selle kohta, millisena te näete vahetuva eesistujariigi, komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu eesistuja vaheliste suhete struktuuri.
Alejandro Cercas
(ES) Austatud peaminister Zapatero, tere tulemast! Soovin teile edu ja tänan teid teie kõne eest. Ennekõike tänan ma teid selle eest, et viitasite Euroopa sotsiaalhartale. Lõpuks ometi mõistab keegi nõukogus, et Euroopa Liit ei saa eksisteerida ilma töötajateta, rääkimata sellest, et liit oleks moodustatud töötajate vastu.
Lõpuks ometi hakkab keegi nõukogus aru saama, et meil on väga tõsine probleem - miljonid inimesed on pettunud ning ametiühingud tunnevad, et nad on kõrvale jäetud Euroopa integratsiooniprotsessist, kus pööratakse tähelepanu ainult ärile, poliitilised sihid on kadunud ja vähe on sotsiaalseid eesmärke.
Suhet Euroopa Parlamendiga ja ametiühinguliikumisega on mürgitanud kaks meedet.
Üks neist on tööjõu liikumine kõikjal Euroopa Liidus, mis seab ohtu riikide sotsiaalsed mudelid, ja teine on tööaja direktiiv, mis seab ohtu ajaloolised saavutused ning kutsealase ja tööelu tasakaalu.
Peaminister, te rääkisite, et need kuus kuud toovad muutusi. Muutke menetlusi, muutke kurssi. Te ei saa muuta kõike, kuid seadke uus kurss - kurss, mida Euroopa Liit vajab, sest Euroopa Liit vajab töötajaid ja me ei saa ehitada ainult majanduslikku Euroopa Liitu; on vaja ka poliitilist ja sotsiaalset Euroopa Liitu.
