Karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele (arutelu) 
Juhataja
Järgmine punkt on Claudio Fava raport karistuste kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele.
Claudio Fava
Proua juhataja, daamid ja härrad, neli minutit on piisav kaheaastasest tööst kokkuvõtte esitamiseks. See töö on olnud raske, kuid loodetavasti kasulik, ja sinna on olnud kaasatud parlament kõrvuti komisjoniga, kes selleks ise ettepaneku esitas, ja nõukoguga. Selle töö olemus on olnud valmistada ette direktiiv, mis esimese õigusaktina määrab karistused ebaseaduslike sisserändajate tööst kasu saavatele tööandjatele.
Ma usun, et meil on õnnestunud edukalt muuta direktiivi taga olevat filosoofiat, mis oli piiratud ainuüksi ebaseadusliku sisserände vastase võitlusega. Nõukoguga kokku lepitud kompromisstekst pakub mõningat kaitset ka nendele sisserändajatele, keda ebaseaduslikult töötama sunnitakse ja keda kriminaalsed organisatsioonid tihtipeale pantvangis hoiavad. Proua juhataja, vastasel juhul oleks olnud risk selliseid inimesi kahekordselt karistada, nii ekspluateeritud töötajatena, keda tihtipeale kõlbmatuid töötingimusi aktsepteerima sunnitakse, kui ka ebaseaduslike sisserändajatena, keda tuleb seadusliku keelu alusel kodumaale tagasi saata, mille täideviimine tähendab paljudes riikides mitmeid ja mitmeid aastaid.
Selles kontekstis oleme artiklites 7 ja 14 sätestanud, et kui tegemist on juhtumitega, millega on seotud alaealised, tõsine ekspluateerimine või inimkaubandus, on liikmesriigid kohustatud kehtestama reeglid ajutiste elamislubade väljastamiseks, mille tähtaega võib pikendada kuni saadavaloleva töötasu väljamaksmiseni. Oleksime meeleldi laiendanud seda võimalust kõigile ebaseaduslikele sisserändajatele, kuid seda takistab eelmisel aastal vastu võetud tagasisaatmise direktiiv. Mina selle direktiivi toetajate hulka ei kuulunud.
Oleme siiski saavutanud edu normi juurutamisel, mis võimaldab liikmesriikidel elamislubade väljastamise osas sisserändajatele soodsamaid meetmeid taotleda. Minu seisukohast on võtmeartikkel artikkel 10. Sellega sätestatakse esimest korda kriminaalkaristuste rakendamise kõige halvematel juhtudel, muuhulgas alaealiste rakendamisel regulaarseks tööks.
Leian, et olulised on artiklis 8 määratud lisakaristused. Sellised karistused hõlmavad litsentside tühistamist, asutuste sulgemist eriti tõsistel juhtudel ja Euroopa fondidest riikliku abi saamise õigusest ilmajätmist. Vastasel juhul jääksime süüdi ebatavalises silmakirjalikkuses: ühe käega karistaksime tööandjaid ja teise käega jagaksime neile hoopis heldeid toetusi.
Peamiseks õnnestumiseks pean ma seda, et direktiiv sisaldab töötasu definitsiooni, mis ilma igasuguse diskrimineerimiseta võrdsustab ebaseadusliku sisserändaja kättesaamata töötasu regulaarse töölise töötasuga.
Oleme direktiivi kohaldamisalasse kaasa arvanud ajutise tööhõive asutused. Konkreetsetes riikides, nagu ka mu enda kodumaal, on eelkõige need organisatsioonid, mis kõige meelsamini ebaseaduslikke töötajaid eriti orjastavatesse töötingimustesse värbavad. Mõelge kas või ebaseaduslike põllutööliste töölevõtmise juhtumitele, mis pikka aega kriminaaluudiste veerge on täitnud.
Oleme edukalt palunud ametiühinguid sisserändajaid haldus- ja tsiviilasjades esindada. Eelnev tekst nimetas kolmandaid osapooli üldiselt, kuid nüüd on nimetatud ametiühinguid.
Direktiivi mõju nägemiseks vajame sisseelamisperioodi ja seetõttu oleme palunud komisjonilt pärast direktiivi kolmeaastast kehtimist aruannet parlamendile ja nõukogule, täpsemalt öeldes järelevalve, elamislubade, karistuste ja alltöövõtu sätete kohta.
Alltöövõtu teemal, mida käsitletakse artiklis 9 ja mille üle arutleti parlamendi ja nõukogu kohtumisel ning nõukogus, oleks teie raportöör soovinud laiendada vastutust kogu töövõtuahelale, nagu komisjon algselt ette pani. Nõukogu ja parlament - või pigem osa parlamendist - olid alltöövõtu täieliku välistamise poolt, kuid me jõudsime kompromisslahenduseni, mis minu arust peaks töötama: topeltvastutus, mis ei tohiks meid takistada tulevikus sellel teemal uuesti seadusi andmast. Seetõttu nõuan homme enda ja teiste variraportööride poolt, keda ma tänan koostöö eest nende kahe aasta jooksul, et nõukogu lisaks hääletamisele minevasse kompromissteksti üldise sisuga seisukoha, et direktiivi artikli 9 sätted ei mõjuta tulevikus mis tahes seadusandlikku tegevust alltöövõtu osas.
Proua juhataja, kokkuvõtteks usun ma, et käesolev direktiiv võimaldab meil kavandada Euroopa, kus sisserändest on lõpuks saanud kollektiivse vastutuse ja tunnustatud õiguste teema ja mitte ainult sisserändajatevastased määrused.
Jacques Barrot
Proua juhataja, sooviksin loomulikult tänada Claudio Favat ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni.
Mitmed osapooled on teinud suuri pingutusi, et esimesel lugemisel kokkuleppeni jõuda, ja teades, et märgatav enamus kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmeid oli mitu päeva tagasi selle poolt ning sama kehtib ka alaliste esindajate komitee liikmete kohta vahetult enne jõule, siis ma usun, et me jõuame kokkuleppeni.
Loomulikult ei täida käesoleva direktiivi tekst algseid taotlusi igas suhtes. Komisjon võib saavutatud kompromissi siiski kõhkluseta toetada. Direktiiv võimaldab meil juurutada tõhusat instrumenti - ühtset raamistikku, et hoida ära ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide tööliste töölevõtmist.
Komisjon on kontrollide osas valvas. Kompromisstekst soovitab paremini suunatud kvaliteetsete kontrollide läbiviimist, niisiis on lähimate aastate jooksul näha, kas selliseid kvaliteedikriteeriume kasutatakse ja kas liikmesriikide kohustus määrata riskianalüüsi alusel korrapäraselt kindlaks tegevusvaldkonnad, kuhu nende territooriumidel on koondunud ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töötamine, on tegelikult mõjus olnud. Seda me soovime, et võidelda ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmise vastu ja eelkõige rakendada karistusi nende tööandjate suhtes, kes sellistest inimeste tööst kasu saavad. Seetõttu on komisjoni tulevastes aruannetes direktiivi rakendamise kohta esikohal kontrollidega seotud sätete rakendamise vaatlus.
Lisaks ilmnevad sellest kompromissist ka positiivsed tulemused, konkreetsemalt öeldes konsensuse saavutamine keerulisel alltöövõtu teemal. Panin tähele, et Claudio Fava lootis nõukogult ja parlamendilt seisukohta. Mina isiklikult ei näe direktiivis mingeid puudusi.
Komisjonil on hea meel, et direktiivis soovitatakse kriminaalkaristusi eriti tõsiste juhtumite korral, kus sellised karistused on nii vajalikud kui ka asjakohased. Vajalikud on need hoiatuse tugevdamiseks, sest kõige tõsisemate juhtumite korral ei ole halduskaristused vastutustundeta tööandjate hirmutamiseks piisavad. Asjakohased on need vahendid, mida kavandatakse edasipüüdliku Euroopa poliitika ühitamiseks ebaseadusliku sisserände vastase võitlusega. Selles kontekstis hindab komisjon tõsiasja, et lõpliku kompromisslahenduse teksti on taaslisatud smugeldamise ohvrite tööandjate kriminaliseerimine.
Proua juhataja, daamid ja härrad, see direktiiv on esimene märkimisväärne samm ebaseadusliku sisserände vastases võitluses. Direktiivi sihtmärk on vastutustundeta tööandjate tegevus ja samal ajal kaitseb direktiiv ka sisserännanud töölisi, kes sellistel juhtudel kõige sagedamini ohvriks osutuvad.
Direktiiv tuleb kiiresti vastu võtta ja rakendada. Komisjon toetab seda toimingut ja kaasab end sellesse, kutsudes üles liikmesriikide ekspertide regulaarseteks kohtumisteks üleminekufaasis, et kõigi esile kerkida võivate küsimuste üle arutleda. Direktiiv on tähtis vahend ja komisjon teeb kõik vajaliku selle mõjusa kasutamise tagamiseks.
Minu tänud lähevad parlamendile, Claudio Favale ja Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjonile.
Edit Bauer
Loodetavasti toimib ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjate vastane seadusandlus ebaseadusliku sisserände ühistegurit vähendava vahendina. Teisest küljest võib näha ka selle seadusandluse võimalikku mõju konkurentsivõime tingimuste parandamisele ja usun, et võidelda aitab see ka inimkaubandusega.
Ühe seisukoha kohaselt ei loo selline seadusandlus lisaväärtust. Kuna ühenduse tasemel selline õiguslik vahend puudub, siis on selle lisaväärtus mõnede liikmesriikide jaoks kõrge, samal ajal kui teistele liikmesriikidele, kus selline seadusandlus juba olemas on, ei pruugi lisaväärtus silmnähtav olla.
Võimalike kompromisside aruteludel komisjoni ja nõukoguga keskenduti konkreetsetele probleemivaldkondadele. Esiteks - töövõtja vastutus kohustuste suhtes alltöövõtjate seaduse järgi, kus ettepanek piirab vastutust otseste alltöövõtjate tegevuse eest. Teiseks - meetmed tõhusate toimingute tagamiseks, millega võimaldataks ebaseaduslikele sisserändajatele maksmata jäänud töötasu välja maksmine nendes valdkondades, millele me oma direktiiviga mittediskrimineerimise põhimõtet oleme taotlenud. Samuti otsisime võimalust pakkuda ebaseaduslikele sisserändajatele olemasolevat abi ja vahendeid oma töötasu kättesaamiseks isegi pärast päritoluriiki tagasi pöördumist. Kolmandaks - võimalik mõju ebaseadusliku sisserändaja tagasisaatmise teostamise edasilükkamisest seni, kuni see isik on oma töötasu kätte saanud. Siinkohal ütleksin, et sellise otsuse täideviimise edasilükkamine õõnestaks suuresti esitatud õigusaktide eesmärki ja on võimalik, et ka eitaks seda. Lõpetuseks on kontrollimise probleem jäetud liikmesriikidele teadmises, et tööinspektoritel on seadusandluse tõhustamisel ülioluline osa.
Pole kahtlustki, et selle ja teiste ettepanekus olevate probleemide lahendamiseks on mitmeid viise. Mõningate üle otsustatakse ettepanekus toodu rakendamisel. Sooviksin lõpetuseks tänada Claudio Favat, komisjoni ja eesistujariiki Prantsusmaad kompromisside eduka ühte liitmise eest.
Esther de Lange
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuse koostaja. - (NL) Ka mina sooviksin raportööri tehtud töö eest tänada, jätmata siiski mitte tähelepanuta Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni variraportööri Simon Busuttili ja sotsiaalkomisjoni raportööri Edit Baueri pingutusi. Lõppude lõpuks jõuti just tänu nende pingutustele selleni, et saavutatud kompromiss täidab lõpptulemusena oma eesmärki - kõrvaldada perspektiiv tööst kui ebaseadusliku sisserände ajendist, Euroopa Liidus ebaseaduslikult viibivaid töölisi tegelikult karistades.
Vastupidiselt sellele, mida mõned käesoleva parlamendi parteid kõigepealt saavutada püüdsid, ei ole käesolevast seadusandlusest saanud vahendit, mis ebaseaduslikud sisserändajad järgnevalt seadustaks. Arutelu seadusliku sisserände üle on tõesti mujal peetud. Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportöörina usun ma siiski, et tegeledes Euroopa Liidus ebaseaduslikult viibiva ja - nagu juba eespool mainitud - tihti ekspluateerimise ohvriks langenud inimrühmaga, tuleks rohkem tähelepanu pöörata soolistele küsimustele.
Hinnangud Euroopa Liidus ebaseaduslikult viibivate kolmandatest riikidest pärit inimeste arvu kohta ei ole täpsed ja jäävad vahemikku 4,5 ja 8 miljonit. Veelgi enam, need hinnangud ei näita meeste ega naiste proportsiooni selle koguarvu kohta ega võimalda heita pilku soospetsiifilistele probleemidele, millega ebaseaduslikud naississerändajad vastamisi seisavad. Suunaksin teie tähelepanu tõsiasjale, et ebaseaduslikud naississerändajad on väga haavatavad ja tihti on nende vastuvõtmise eesmärk sunnitööjõud, inimkaubandus ja vägivald. Seetõttu on vaja selliste teemadega tegelevate asutuste töötajaid vastavalt koolitada.
Nagu ikka, on küsimus siiski tõhusas järelevalves. Mul on hea meel, et algselt soovitatud juhuslik 10% järelevalvetasand lükati tagasi ja et kompromissteksti on liidetud riskianalüüs. Eelmisel suvel Belgia ajalehes De Standaard avaldatud aruanded majaorjadest teatud Brüsseli saatkondades, ainult kiviviske kaugusel parlamendihoonest, tõestavad, et sellised stsenaariumid ei ole laest võetud. Seetõttu tahaksin Euroopa Komisjonile öelda, et enne proovimist ei ole võimalik aru saada. Ärge kohkuge tagasi oma kohustusest kontrollida kriitiliselt, kuidas riigid seda seadusandlust käsitlevad ja kas nad seda mõjusalt rakendavad.
Simon Busuttil
Austatud juhataja, see seadus on tõenäoliselt üks esimesi, mis ebaseadusliku sisserände fenomeni otse seadusandlike vahenditega lahendada püüab, ja nüüd võib öelda, et selline seadus on meil lõpuks olemas. Seda oli hädasti vaja ja seetõttu on mul ülimalt hea meel, et meil siin suurepärase kompromissini jõuda õnnestus. Mida me selle seaduse teel õigupoolest saavutasime? Me ründasime ühte põhiallikatest, mis inimesi ebaseadusliku sisserände poole pöörduma motiveerib - ründasime nimelt ajendit. Millisele ajendile me viitame? Sellele ajendile, et näiteks Aafrikas elav inimene võib teise riiki reisimiseks oma eluga riskida mõeldes, et siin võib ta tööd leida, olgu või ebaseaduslikult. Nüüdsest edastame selge sõnumi, et ebaseaduslik töö ei ole enam lubatud ja seetõttu ei ole mõtet sõita üle mere Euroopasse, olles eksiarvamusel, et siin ootavad võimalikud töökohad. Nüüdsest on see täiesti võimatu. Nagu eelmine kõneleja mainis, on tähtis, et seda vahendit ei kasutataks ebaregulaarsete olukordade regulariseerimiseks, vaid et see edastaks selge sõnumi, et ebaseaduslik töö ei ole enam lubatud. Vahendi maksmapanek toimib tõhusate finants-, haldus- ja isegi kriminaalmeetmete ja -karistustega. Need omakorda annavad tööandjatele edasi üheselt mõistetava sõnumi, et töötaja töölevõtmine ilma loata ei ole enam lubatud. Tänan teid.
Stavros Lambrinidis
Proua juhataja, meil on õnnestunud siin Euroopa Parlamendis täna arutletava direktiivi eesmärki radikaalselt muuta. Eriti on meie õnnitlused ära teeninud Claudio Fava. Esiteks on meil õnnestunud saavutada säte maksmata jäänud töötasu kohustuslikuks väljamaksmiseks päritoluriiki tagasi saadetud ebaseaduslikele sisserändajatele. Teiseks oleme aidanud kindlustada rangete ja siduvate kriminaalkaristuste sätestamise tööandjatele, kelle alluvuses töötavad sisserändajad vastuvõetamatutes tingimustes elavad. Kolmandaks oleme kaitsnud ametiühingute ja muude asutuste õigust sisserändajate nimel kohtusse pöörduda ja neljandaks oleme rakendanud õigust anda lühema või pikema kestusega elamisload ebaseaduslikele sisserändajatele, kes teevad koostööd kriminaalorganisatsioonide paljastamisel. Teisisõnu, lõpuks ometi kohtleme sisserändajaid kui inimesi, seadustamata samas ebaseaduslikku sisserännet. Seetõttu toetame kompromissi.
Siiski on paljudes liikmesriikides veel ohtlik lahkheli selle vahel, milline on jätkuv politsei lähenemisviis ebaseaduslikule sisserändele ja milline on tegelikkus. Just seetõttu vajab direktiivi rakendamine erilist tähelepanu. See võib tuhandeid immigrante vaesumise, getostumise ja kuritegevuseni viia ning kuigi me silmnähtavalt neid päritoluriiki tagasi saata ei saa või seda ei tee, võivad need ebaseaduslikud sisserändajad tööst ilma jääda. Kuna paljud ebaseaduslikud sisserändajad töötavad tegelikult praegu Euroopas nendel ametikohtadel, mida eurooplased ise ei taha, siis peaksime praegu sel täiskogul arutlema lõppude lõpuks Euroopa seadusliku sisserände ühtsete määruste ja selliste sisserändajate seadustamise üle, mitte uute määruste üle nende maalt välja saatmiseks.
Lõpetuseks, absoluutselt vajalik võitlus musta tööturu vastu ei puuduta ilmselgelt mitte ainult ebaseaduslikke sisserändajaid, vaid peamiselt seaduslikke sisserändajaid, miljoneid Euroopa kodanikke, kelle tööalaseid õigusi nende tööandjad iga päev jalge alla trambivad. See puudutab tõsiasja, et tööalaseid õigusi trambitakse jalge alla ilma igasuguse olulise kontrolli ja oluliste karistusteta. Minu arvates peaks tänase direktiivi õiguslik alus olema seega üldine võitlus deklareerimata töö vastu Euroopas, mitte konkreetselt sisserände vastu. Sisserändajate sihtmärgiks võtmine igal korral, kui Euroopas midagi valesti läheb, on väga ohtlik meie riikide sotsiaalsele sidususele. Ilmselgelt tuleb ka ebaseadusliku sisserände vastu võidelda, kuid me ei saa kohelda deemonitena inimesi, kes põgenevad oma riigist haletsusväärsete tingimuste eest lootusega paremale elule.
Jeanine Hennis-Plasschaert
fraktsiooni ALDE poolt. - (NL) Euroopa Liit on pidanud aastaid võitlema miljonite ebaseaduslike sisserändajate viibimisega oma territooriumil ja surve lahenduse leidmiseks kasvab. See surve on märkimisväärne ja õigustatult ilmne. Tõepoolest, kui me soovime vastu võtta juhitava ja usaldusväärse sisserändepoliitika, kus põgenikel on õigus kaitsele ning kus on loodud läbipaistvad võimalused seaduslikuks sisserändeks, siis on vajalik samm lähenemine, mis võtab vastavalt arvesse kõiki heidutavaid ja ergutavaid tegureid, mis ebaseadusliku sisserändeni viivad.
Eelmisel suvel jõudsid nõukogu ja parlament tagasisaatmise direktiivina tuntud kokkuleppeni, mis keskendub põhiliselt ebaseaduslikele sisserändajatele endile, samas kui täna vaatleme tööandjaid, kes ei kõhkle ebaseaduslikke sisserändajaid tööle võtta. See ei ole mitte ainult märkimisväärne ebaseaduslike sisserändajate peibutusvahend, vaid tekitab eksimatult ka ärakasutamise ja labase ekspluateerimise juhtumeid.
Minu seisukohalt vaadatuna on ühtlustatud Euroopa poliitika tähtsus vaieldamatu. Lõppude lõpuks, kui sisepiire ei eksisteeri, võib liikmesriik A end lolliks rabeleda, kuid kui liikmesriik B vaevalt või üldse mitte ebaseaduslike sisserändajate teemaga tegeleb, siis jääb liikmesriigi A hääl vaid hüüdjaks kõrbes.
Pärast üsna aeglast algust on nüüd meie ees intensiivsete läbirääkimiste tulemusena nõukoguga saavutatud kompromiss, mis minu jaoks on vastuvõetav, ja ma sooviksin tänada raportööri konstruktiivse ja pragmaatilise tööstiili eest. See oli nagu sõõm värsket õhku, mida tegelikult ei saa öelda paljude raportööri kaasliikmete kohta parlamendis, kes nõuavad nüüd iga hinna eest tungivalt raportiga kaasnevat kirjalikku avaldust, stseeni etendamist, mis selle parlamendi mainele palju juurde ei anna. Minu fraktsioon kiidab ka selle avalduse heaks.
Veelgi enam, selge peaks olema see, et kohe, kui direktiiv on vastu võetud, sõltub tegevuse galvaniseerimine liikmesriikidest. Peaks selge olema, et mis puutub direktiivi otsustavusse või maksmapanekusse, siis pole Euroopa Komisjoni ega Euroopa Parlamendi käsutuses võlukeppi. Nõukogu oli kontrollide siduvale protsendile otsustavalt vastu ja just seal probleem tihti peitubki, nagu paljud praegused parlamendiliikmed ja ka volinik mainisid. Kõik, mis ma praegu teha saan, on õhutada teid seda direktiivi ka tegelikkuses maksma panema, kindlustamaks, et me ei takerdu järjekordselt tühjadesse sõnadesse paberil, sest sellest ei saa tõepoolest keegi kasu.
Käesolev ettepanek on veel üks samm õiges suunas laiahaardelise sisserändepoliitika saavutamisel. Meil on siiski veel pikk tee käia ja peame praegu visad olema. Sellega seoses tahaksin ka küsida raske küsimuse, mis täna igaühe keelel on olnud. Miks nõukogu sellelt arutelult puudub? Ausalt öeldes on see minu arust lubamatu.
Zdzisław Zbigniew Podkański
fraktsiooni UEN poolt. - (PL) Proua juhataja, Euroopa Liit ei tule ebaseadusliku sisserändega toime. Seda tõestavad paljud faktid ja seda näeme ka Claudio Fava seletuskirjast, kust loeme muuhulgas, et "Euroopa Liidus töötab umbes 4,5 kuni 8 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat, kelle hulk suureneb pidevalt peamiselt ebaseaduslikule tööle lihtsa juurdepääsu tõttu.” Just see tõsiasi, et kasutatakse arve vahemikus 4,5 kuni 8 miljonit näitab, et me ei ole võimelised isegi selle probleemi ja teema ulatust täpselt paika panema. Siiski puudutab majanduslik sisseränne ka paljusid ELi liikmesriike, eriti hiljuti liitunuid.
Tänapäeval kolivad miljonid Poola ja teiste riikide kodanikud ELi piires vanadesse liikmesriikidesse. Need kodanikud on kergesti vastuvõtlikud samadele pahedele ja nad on samas olukorras kolmandate riikide sisserändajatega. Ebaseaduslik töölevõtmine tähendab töötajate ekspluateerimist, jättes nad samal ajal ilma tervisekindlustusest või õigustest pensionile, noorukite ekspluateerimist ja isegi inimkaubandust. Selle fenomeni saame võita vaid tõsiste õiguslike karistuste ja nende pideva rakendamisega.
Jean Lambert
fraktsiooni Verts/ALE poolt. - Proua juhataja, hindame väga nii kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni esindaja Claudio Fava kui ka tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni esindaja Edit Baueri tööd. Leian, et peaksime siin täiskogus harjuma täiustatud koostöömeetodiga nende meetmete osas, mis tööhõive ja rahvarändega tegelikult on seotud.
Nagu juba öeldud, peaks see direktiiv olema Euroopa Liidu ühise sisserändepoliitika osa, mis tegeleb võimaliku töö tõmbejõuga, tihti mitteametliku majandustegevuse raames ning haavatavate ja organiseerimata tööliste seas. Siiski võib direktiivi kohaldada ka tegelikele vabadele töökohtadele, mida riikliku tööjõuga täita ei õnnestu, ja seal, kus liikmesriigid ei väljasta piisavaid töölubasid, või seal, kus logisev bürokraatia ei suuda piisavalt kiiresti tööturu otstarbelistele rakendustele reageerida. Meil tuleb veel täita ka lünk nende inimeste jaoks, kellel ei ole võimalik oma päritoluriiki, näiteks Zimbabwesse, tagasi pöörduda ja kes jäetakse tihti seaduslikult vaeseks, nagu nad olid, ja peavad seetõttu leidma viisi end elus hoida.
Enamikel liikmesriikidel on teoreetiliselt väljaspool seadust oleva rahvarände olukorraga tegelemise meetmed õigetel kohtadel juba olemas ja teie arvates annab see märku silmnähtavast kohustusest tegutseda. Ometi on komisjoni algdokumendi ettepanekute sõnastust kontrolli kohta tegelikult nuditud ja parlament on pidanud võitlema isegi selle eest, mida praeguse direktiivi artikkel 15 sisaldab. Loodetavasti ei nopi kontrollid välja vaid mõningaid väikseid ärisid, vaid vaatlevad tegelikult ka mõningaid suuremaid ettevõtteid, mille aluspõhi haavatavatest töölistest väga tugevasti sõltub. Just seetõttu oli alltöövõtja vastutuse küsimus paljudele siin täiskogus nii tähtis. Mõned meist arvavad, et meile on jäetud - kordan veelkord - komisjoni algettepaneku kärbitud variant.
Mainitud on elamisloa teemat, kus liikmesriigid saavad valida elamisloa võimaldamise eriti tõsiste juhtumite korral, kuhu kaebealused on segatud. Minu arust on see samm edasi, vähemalt sellest lähtepunktist, kus mõned liikmesriigid olid.
Üks teemadest, mis paljudele meist muret on tekitanud, on töötasu maksmine juhul, kui töölepingu pikkust ei ole võimalik määrata, ning sotsiaalkindlustuse ja riigimaksu tasumist puudutavad küsimused. Me teame, et paljude haavatavate tööliste ümbrikupalkadest võetakse need summad tavaliselt maha, kuid mitte tingimata ei edastata neid vastavatele asutustele.
Paljudele meist on tehtud töö eest töötasu maksmine põhimõtte küsimus. Firmad ja majandus on sellest kasu saanud ning tegemist ei peaks olema seadusandliku meetmega väljaspool seadust oleva sisserändaja karistamiseks. Kui vaadelda seda teemat üldise poliitika osana, siis on tegemist ka jätkusuutliku tagasipöördumispoliitika osaga - inimesed pöörduvad päritoluriiki tagasi tegelikult sellega, mille nad on teeninud.
Meil puudub garantii, et liikmesriigid sellistele inimestele töötasu maksmise kindlustavad. Meil on kinnitus, et mehhanismid selleks on olemas, seega nõudeid võib esitada, kuid meil puudub teadmine raha väljamaksmise kohta. Seega puudub garantii väljamakse tegemise kohta. Mõned võivad võtta seisukoha, et üksikisikud kasutavad võimalust ning risk on olemas, kuid kui vaadelda inimväärikuse küsimusi ja kuhu see teema ühise sisserändepoliitika üldistes eesmärkides sobib, siis on tegemist tõsise küsimusega.
Niisiis, minu fraktsiooni jaoks ei ole selle ettepaneku tasakaal kontrollide ja töötasu väljamaksmise osas enam selge ja teiste valdkondade sõnastust on nuditud. Meile tundub, et liikmesriigid ei näita üles erilist kohustust ja seetõttu me seda ettepanekut ei toeta.
Giusto Catania
fraktsiooni GUE/NGL poolt. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, neli ja pool kuni kaheksa miljonit ELi väliste riikide kodanikku viibib Euroopas väljaspool seadust - need arvud pärinevad komisjonilt.
See on täielikult tähtsusetu arv: vaid üle 1% Euroopa Liidu elanikkonnast. Tegemist on selgelt ülereageeritud probleemiga. Need töölised pakuvad kasulikke teenuseid, nagu isikuteenused ja töö turismitööstuses, ning valdaval enamikul juhtudel on tööturg nad endasse sulandanud. Need töölised toovad meie majandusele kasu, kuid tegemist on ekspluateeritud töölistega, keda ekspluateeritakse tööjõukulude vähendamiseks ja vastutustundetute tööandjate rikastamiseks. Need töölised töötavad tihti ametikohtadel, kus ELi kodanikud töötada ei soovi.
Me vajame neid inimesi, kuid nad on sisenenud Euroopasse ebaseaduslikult lihtsalt põhjusel: seaduslikku võimalust neil siia tulla ei ole. Sama asi leidis aset suure enamiku kodanikega, kes viibivad siin nüüd seaduslikult, kuid kes sisenesid Euroopa Liitu ebaseaduslikult.
Mida me vajasime, oli veel üks seadusandlik akt, mis nende miljonite inimeste olukorra seaduslikuks muudaks. Me vajasime seadusandlikku akti, mis need inimesed orjusest, šantaažist ja ekspluateerimisest vabastaks. Selle asemel on meil direktiiv, mis jätkab sealt, kus tagasisaatmise direktiiv pooleli jäi. Kõigepealt otsustasime väljasaatmise meetodite üle ja täna otsustame potentsiaalse väljasaatmise teeninduspiirkonna üle ja isegi täpsustame, kes väljasaatmiste eest maksab. Selle direktiiviga maksavad ekspluateeritavad rohkem kui ekspluateerijad. Kahjuks puudub üldise seadustamismeetme säte, isegi mitte nende inimeste kohta, kes ise oma staatusest teada annavad, või nende kohta, kes oma ekspluateerijatest või sooritatud kuriteost teada annavad. Need inimesed satuvad ebaseaduslikule tööle ekspluateeritutest kohe väljasaadetavate hulka.
Me vajasime midagi teistsugust - seaduslikkust soodustavat seadusandlikku akti ja mitte praegu siin ebaseaduslikelt viibivate isikute kriminaliseerimist. Me vajasime seadusandlikku akti, mis ohjeldaks ksenofoobiat. Eile ütles Itaalia siseminister selgelt, et me peame ebaseaduslike sisserändajate vastu karmid olema - ehk teisisõnu - me peame haavatavate vastu karmid olema. Usun, et selle direktiiviga edendame taolist ksenofoobilist suhtumist.
Me vajame siin Euroopa Liidus sisserändajaid ja komisjon väidab seda ka ise: siin valitseva demograafilise kriisi tõttu vajame 2060. aastaks 50 miljonit sisserändajat, aga me ei tee nende siiatuleku hõlbustamiseks midagi. Selle asemel ühtlustame väljasaatmise süsteemi ja täna otsustame saata maalt välja siin ebaseaduslikult viibivad kolmandate riikide kodanikud, kuigi need töölised on võib-olla juba Euroopa tööturule sulandunud.
Leian, et selle direktiivi mõjud on laastavad, sest see soodustab veelgi enam ebaseaduslikku sisserännet ja tööturgu ning suurendab vastutustundetute tööandjate poolt toime pandud ekspluateerimiskuritegude arvu.
Nigel Farage
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, ebaseaduslik sisseränne on probleem, mille inimeste vaba liikumine on hullemaks muutnud. Siiski on praegu kiiresti üle Ühendkuningriigi leviva rahutuse laine põhjus loomulikult seaduslik sisseränne ja Euroopa Liidu enda määrused.
Ühendkuningriigi ametiühingud, kelle Jacques Delors ära meelitas, olid üle 20 aasta arvamusel, et Euroopa Liit tegutseb nende huvides. Nüüd on tegelikkus viimaks pärale jõudnud ja koos sellega ka teadmine, et Ühendkuningriigi valitsus ei ole võimeline Ühendkuningriigi huvisid esikohale asetama.
Kardan, et olukord muutub veel palju hullemaks. Ajal, kui me alustame märkimisväärselt suuri avalikke kulutusi nõudvate projektidega, nagu näiteks olümpiamängud ja nõukogu maja ehitamine, saavad tuhanded Euroopa töölised abiraha. Kogu selle aja jooksul, kui oleme ELis olnud, ei ole suudetud garanteerida Ühendkuningriigi töölistele Ühendkuningriigis tööd. Väljavaade sellest, et Ühendkuningriigi maksumaksjad rahastavad välistöölisi, on ausalt öeldes vastuvõetamatu.
Valitsuse seisukoht on aga vankumatu: Euroopa Liit on väga tore asi. See ju ei üllata meid? Lord Mandelson saab endiselt Euroopa Komisjonis töötamise eest 78 000 Inglise naela aastas ja loomulikult hakkab mõne aasta pärast saama sellest sõltuvat pensioni - kui ma üldse olen kunagi huvide konflikti näinud, siis siin see on.
Praegune suur mure on, kas ksenofoobiline paremäärmuslus sellest kasu saab. Me ei soovi ka seda. Meie Ühendkuningriigi Iseseisvusparteis (UKIP) esitame Euroopa valimistel Ühendkuningriigi inimestele mitterassistliku päevakorra, öeldes, et aeg on Ühendkuningriigi huvid esimeseks asetada. Me ei ole protektsionistid, kuid soovime terve mõistuse võitu. Soovime ise oma piire kontrollida ning otsustada, kes meie riigis elab, töötab ja kodu rajab.
Andreas Mölzer
(DE) Proua juhataja, tasuva töökoha saamise lootus äratab tugevat huvi kogu maailmas. Eelkõige rasketel majanduslikel aegadel hakkab kasvama varimajandus, mille tagajärjeks on loomulikult see, et paljud inimesed riskivad küllusemaa leidmiseks oma eludega. Meile on tähtis anda selgesõnaliselt teada, et ebaseaduslik töölevõtmine ei ole enam lubatud.
Põhiliste inimõiguste viimane aruanne tutvustab aga mõningaid selles suhtes esilekerkivaid probleeme. Aruandes osutatakse ELi sisenemistingimuste rikkumise eest autasustamisele, sest sisserändajaid kaitstakse rohkem kui Euroopa inimesi, kelle identiteeti ja sotsiaalset üksmeelt massiline sisseränne ohustab. Ebaseaduslikku sisserännet näidatakse tühisemana, kui tulevikus vaadeldaks iga ebaseaduslikku sisserändajat lihtsalt kui ilma kehtiva tööloata isikut.
Siiski ei tohi me unustada seda, et elamisloata sisserändajad tuleb otsekohe päritoluriiki tagasi saata. Tähtis on, et kõrvaldaksime ebaseadusliku sisserände ajendid, nagu sisserändajate massiline seadustamine ja töölevõtmise väljavaade. Lisaks peame pidama läbirääkimisi päritoluriikidega tõhusate kokkulepete osas ebaseaduslike sisserändajate maalt välja saatmise kohta. Lõpuks tuleb laiendada ka piirikaitse organisatsiooni FRONTEX, nii et see saaks tõhusalt positsioonidele asuda.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Käesolev direktiiv aitab kindlustada ühtset ebaseadusliku sisserände poliitikat ja on esimene samm ebaseadusliku töölevõtmisega võitlemise suunas, kehtestades tööandjatele rahatrahvid. Meenutaksin teile siiski, et kõigis liikmesriikides on ebaseaduslikku töötamist ning maksudest ja tollimaksudest kõrvalehoidmist reguleeriv riiklik seadusandlus. Nende seaduste rakendamine aitab samuti ebaseaduslike sisserändajate töölevõtmist tuvastada.
Just seetõttu usun, et vastavate määruste olemasolu on tähtis, kuid veelgi tähtsam on, et liikmesriigid kindlustaksid selliste määruste range rakendamise. Tervitan lõpptekstis olevaid sätteid karistuste kohta, mis on võrdelised ebaseaduslike töötajate arvuga, ning tervitan ka kergemate rahaliste karistuste kehtestamist, kui tööandja on füüsiline isik, kes võtab ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tööle oma isiklikuks tarbeks, ning kui tegemist ei ole olnud ekspluateerivate töötingimustega.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheliste läbirääkimiste tulemusena on muudetud selgemaks alltöövõtja mõiste, kellele on kehtestatud vastutus, ning kehtestatud tagasiulatuvalt väljamakstavate töötasude kogusumma, mille peab välja maksma tööandja. Usun kindlalt, et selle direktiivi rakendamine parandab olukorda ühenduse eelisõiguse järgimise suhtes töökohtade määramisel.
Mulle tundub ka, et direktiivi rakendamine peaks liikmesriikidele olema lisapõhjus, et kõrvaldada Euroopa kodanike suhtes kehtestatud tööturupiirangud selle fakti tõttu, et ebaseaduslike sisserändajate töölevõtmise võimaluse piiramisega luuakse ELile uued võimalused enda kodanike töölevõtmiseks.
Inger Segelström
(SV) Sooviksin kõigepealt tänada Claudiot ja kõiki teisi, kes selle raporti valmimisele kaasa aitasid. Eelmistel aruteludel edasise varjupaiga-, põgenike- ja sisserändepoliitika üle keskendusime põhiliselt ELis ebaseaduslikult viibivatele kolmandate riikide kodanikele, haritud ja ELis seaduslikult viibivatele kodanikele või nendele kodanikele, kes on lihtsalt vaesed, soovivad oma perele paremat pakkuda ja võimalust ELi tulla.
Nüüd paneme vastutuse tööandjatele, kes ilma vastavate dokumentideta inimesi tööle võtavad. ELis ei viibiks nii palju vastavate dokumentideta inimesi, kui meil poleks pidevalt vastutustundetuid tööandjaid, kes sellistele töölistele maksavad ja neid ekspluateerivad. Minu jaoks tundub karistuste kehtestamine ja kolmandate riikide kodanike töölevõtmisest teavitamise nõude sisseviimine tööandjatele igati õige, ja kui tööandja on kedagi ekspluateerinud, tuleb sellele isikule kompensatsiooni maksta ka siis, kui ta on juba päritoluriiki tagasi pöördunud.
Siiski on üks ettepanek, millele ma oleks vastu hääletanud, kui komisjonis hääletamist poleks toimunud, ja see ettepanek on, et enamus viib sisse vähem kitsendatud reeglid kodus töötamisele. See on minu jaoks võrdsuse küsimus, sest enamasti on kodus madalate töötasude eest töötanud just naised. Selle rühma arust on töötamine kodus ka raskem kui mitme töötajaga töökohas töötamine, kuid mina näen seda kui esimest sammu.
Mul oli kahju täna uudistest kuulda, et Rootsi konservatiivne valitsus on võtnud negatiivse seisukoha raporti suhtes, mille eesmärk on toetada vastutustundlikke ettevõtteid ja kriminaliseerida vastutustundetud ettevõtted, kes vastavate dokumentideta töötajaid ekspluateerivad.
Lõpetuseks tunnen loomulikult ka mina muret ametiühingute arvamuste pärast käesoleva raporti suhtes. Loodetavasti suudame need probleemid enne otsuse tegemist lahendada. Kõigile tööandjatele tuleb rakendada samu määrusi, nagu näiteks jagatud vastutus töölepingutega seoses. Vastasel juhul liidaksime ühte seadustest möödahiilimise võimalusi ja julgustaksime petmist.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Austatud juhataja, parim viis kindlustada reguleeritud sisseränne, mida meie ühiskond nii majanduslikus kui ka sotsiaalses mõttes kontrollida suudab, on ka ebaseadusliku töölevõtmise vastu võidelda.
See ei tähenda, et peaksime võitlema ebaseaduslike sisserändajate endi vastu, sest igaühel neist on oma lugu rääkida, vaid pigem ebaseadusliku sisserände fenomeni vastu. See on ainus viis õigustada ja tegelikult süstematiseerida kontrollitud sisserännet, eelkõige tänapäeva maailmas.
Loomulikult ei peaks selline võitlus toimuma ainult tööotsijate, vaid ka tööpakkujate kaudu. Ebaseadusliku sisserände vastane võitlus ei saa toimuda ainult Londoni või Madridi metroojaamades, vaid seda tuleb teostada ka paljude firmade personaliosakondades, kus võetakse tööle ebaseaduslikke sisserändajaid, eesmärgiga neid ekspluateerida ja õigustest ilma jätta.
Sel põhjusel tervitamegi direktiivi täielikult. See direktiiv annab konteksti tööandja kohustustele ja kindlasti ka karistustele, mis tuleb kehtestada tööandjatele, kes ilma õigusteta töölisi kasu saamise eesmärgil ekspluateerivad.
Tegemist on hästi tasakaalustatud direktiiviga. Raportööri tuleks antud teemal õiglase kompromissini jõudmise ja hea tasakaalu saavutamise puhul õnnitleda.
Sooviksin esile tõsta need direktiivi artiklid, mis kindlustavad ekspluateeritud töölistele õigused. Need artiklid kaitsevad töölisi nii, et nad saavad olukorrast, kus nad viibivad, teada anda. Need artiklid kaitsevad töölisi teenitud töötasu väljanõudmise osas, kuid loomulikult ei säili nende tööliste õigus kohapeale jääda. Siiski makstakse välja tasu mis tahes ebaseaduslikult tehtud töö korral, mille eest ei tasutud sotsiaalkindlustusmakseid ega maksusid, hoolimata ebaseaduslikult töötanud töötaja töölevõtmise staatusest.
Karistused on kahtlemata sobivad ja vastavad. Alltöövõtu kokkulepe, millele raportöör oma kõnes juba viitas, on väga tähtis. Sellel on suur tähtsus praktilises tegevuses ja just sellest me räägimegi.
Lõpetuseks veel üks tähelepanek: minu arvates on 2aastane üleminekuperiood selle direktiivi jaoks liiga pikk. Tean, et seda muuta ei saa, aga 2 aastat on liiga pikk aeg ja võimalusel tuleks seda lühendada.
Ewa Tomaszewska
(PL) Proua juhataja, Euroopa Liidus ebaseaduslikult viibivate kolmanda maailma riikide kodanike tööle võtmine muudab õiglase konkurentsi võimatuks, jättes ühtlasi kõnealused töötajad korraliku kaitseta.
Eelkõige pean ma silmas turvalisi töötingimusi ja sotsiaalkaitset tööõnnetuste esinemisel. Ebaseaduslike sisserändajate arv ELis on hinnanguliselt 4,5 kuni 8 miljonit inimest ning enamasti töötavad nad ehitus-, põllumajandus-, turismi-, hotellindus- ja teenindussektoris. Esineb orjatöö juhtumeid ekspluateerimistingimuste ja lapstööjõu kontekstis. Ebaseaduslik tööhõive etendab olulist rolli tööhõivestandardite langemisel.
Seetõttu ongi niivõrd oluline ametiühingute õigus esindada nende töötajate huve. Tööandja on see, kes otsustab ebaseaduslikult riigis viibiva isiku tööle võtmise küsimuse ning seetõttu peaks just tööandja olema see, keda peaks karistama seaduserikkumise eest. Kõikide ebaseadusliku tööhõive aspektidega tegelemiseks on tarvis kõikide ELi riikide kooskõlastatud tegevust.
Mary Lou McDonald
Proua juhataja, praeguse majandustrauma ajal valitseb tungiv vajadus kaitsta töölisi ekspluateerimise eest ning käesolevas olukorras tuleb tagada Euroopa töötajatele tingimused, mida vähekaitstud võõrtööjõudude ekspluateerimine ei saaks süstemaatiliselt langetada. Vastutus selle eest lasub otseselt liikmesriikide valitsustel ja ametiasutustel.
Samas kui liikmesriikidel tuleb teha samme sisserände reguleerimise suunas, tunnen sügavat kahetsust, et selle ettepaneku õiguslikuks aluseks on võitlus ebaseadusliku sisserändega. Tegelikult tuleks võidelda kelmidest ja ärakasutajatest tööandjate vastu ning sel ajal vajame hoopis töövõtjaid toetavat, mitte aga sisserändajate vastast tegevuskava.
Poliitiliseks ja majanduslikuks kohustuseks peaks olema migrantidest juhutööliste ekspluateerimise peatamine, kelmidest tööandjate karistamine, mitte aga töötajate - olgu siis tegemist sisserännanutega või mitte - patuoinaks tegemine või kriminaliseerimine. Kriminaalkaristuste kasutamine käesolevas ettepanekus ei peaks olema ELi pädevuses ning need, kes leiavad, et võõrtööjõu väljaajamises peitub lahendus ekspluateerimisele, on valel teel. Käesoleva direktiiviga ei ole õige tasakaal saavutatav.
Johannes Blokland
(NL) Sellest on möödas juba kaks aastat, kui volinik Franco Frattini avaldas kava tegeleda ebaseadusliku tööjõu küsimusega, mis tagaks püsiva Euroopa Liitu tööle suunduvate illegaalide sissevoolu. Selline olukord on sobimatu ning see tuleks lõpetada.
Proua juhataja, olen vastu raportööri seisukohale küsimuses, kas Euroopa Liit peaks olema seotud kriminaalõiguse küsimustega. Ma ei poolda kriminaalõiguse kaasamist Euroopa volitusalasse. Selle asemel on siinkohal tarvis kohaldada avatud kooskõlastamismeetodit. Seetõttu rõõmustab mind, et muudetud kompromissettepanek on kriminaalõiguse rakendamise küsimuses ettevaatlik. Rahaline trahv on piisavaks stiimuliks töötajate hoolikal valimisel. Loodan, et ettevõtete kontrollimine julgustab liikmesriike kriminaalõigust kasutama.
Philip Claeys
(NL) On tervitatav, et kehtestatakse direktiiv, mis võimaldab karistada tööandjaid ebaseaduslike sisserändajate tööle võtmise eest. On leitud - ja põhjusega -, et Euroopa Liidus töö leidmise võimalus on ebaseaduslikule sisserändele õhutav tegur. Kuid meil tuleb olla järjekindel ning käsitleda ka teisi sisserändajaid ligimeelitavaid tegureid. Neist teguritest olulisim on karistamatus, millega välismaalased võivad ebaseaduslikult Euroopasse saabuda. Tegelikult on koguni selliseid liikmesriike, kes pakuvad ebaseaduslikele välismaalastele hüvitisi - pean muuhulgas silmas massilisi seadustamisi Hispaanias, Itaalias ja Belgias.
Ühtlasi ollakse silmakirjalikud niinimetatud humanitaaralustel individuaalsete seadustamiste tegemisel. Üksnes eelmisel aastal esines neid sellises väikeses riigis nagu Belgia vähemalt 12 000. Ebaseaduslikud sisserändajad tuleks välja saata, mitte aga seadustada, sest, tõepoolest, iga seadustatud ebaseaduslik sisserändaja tõmbab ligi arvukalt uusi immigrante. Iga neid seadustav liikmesriik toimib nii ka teiste liikmesriikide nimel. Seetõttu ei piisa tööandjate käsilevõtmisest. Meil tuleb ebaseaduslikku sisserännet käsitleda tervikkontekstis.
Carlos Coelho
(PT) Proua juhataja, Jacques Barrot, daamid ja härrad, sellel täiskogu istungil oleme võtnud vastu mitmeid sidusa ja tervikliku sisserändepoliitika loomisele suunatud meetmeid. Selline ühispoliitika peab eelkõige hõlmama seaduslikke immigratsioonikanaleid, kuid ka nende sisserändajate lõimimist vastuvõtvasse ühiskonda. Sel eesmärgil võtsime kahe kuu eest vastu "sinise kaardi” direktiivi ja ELis ühekordse elamis- ja tööloa saamise ühtse taotlusmenetluse direktiivi.
Samas tuleb meil tõhusalt võidelda nii ebaseadusliku sisserände kui ka sellega seonduvate kriminaalsuse ilmingutega. Selle algatuse eesmärk on võidelda teguritega, mis meelitavad inimesi Euroopa piirkonda toimuvale ebaseaduslikule sisserändele, ning teha lõpp ebaseaduslike töötajate ekspluateerimisele. Neil, kes üritavad Euroopa piirkonda iga hinna eest siseneda - makstes mõnikord selle eest oma elu hinda - tuleb mõista, et on vaid üks võimalik tee: seaduslik sisseränne, koos kõigi seesmiste õiguste ja võimalustega. Hinnanguliselt viibib Euroopa Liidus 5 kuni 8 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat, kellest märkimisväärne osa tegutseb madalat kvalifikatsiooni nõudvatel ja üsna vähetasustatud töödel ja keda mõningatel juhtudel tõsiselt ekspluateeritakse. Õnnitlen raportöör Claudio Favat ja eriti kolleeg Edit Bauerit nende töö ja saavutatud kompromissi puhul.
Seetõttu nõustun, et Euroopa Liidus tuleb võidelda ebaseaduslikult töötamisega. Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada kõigile liikmesriikidele võime võtta kasutusele analoogseid sanktsioone ebaseaduslike sisserändajate töölevõtmisel ja nende faktilisel jõustamisel. Võimalik on kehtestada kolme erinevat sanktsioonide tüüpi: finants-, haldus- ja kriminaalsanktsioone, olenevalt rikkumise raskusastmest. Ühtlasi kehtib ka tööandjatele nõue rakendada ennetavaid meetmeid ja kontrollida nende isikute sisserändajastaatust, vältimaks ebaseaduslikult liidus viibivate töötajate töölevõtmist.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Proua juhataja, alustuseks soovin õnnitleda kolleeg Claudio Favat selle raporti puhul ning selle puhul, et kolmepoolsel kohtumisel jõuti kokkuleppele. Loomulikult on alati võimalik küsida ja saavutada enamat. Kuid see, et lõpuks on Euroopa Liidus tunnistatud, et ka tabatud sisserändajatele tuleb anda õigused ning kaitsta neid ekspluateerimise eest, kujutab endast olulist sammu edasi.
Loomulikult peab see moodustama osa üldisest migratsiooni- ja sisserändepoliitikast. Keegi ei vaidlusta seda. Kuigi ma ei mõista ühte asja. Samas kui rohelised - Jean Lambert ei viibi enam siin - või niinimetatud kommunistlikud vasakpoolsed, näiteks Giusto Catania, on seisukohal, et see ei toimi, et taas kord ollakse läbi kukkunud, et miski ei aita, sooviksin öelda, et abi ei saa lubadusest pakkuda neis rasketes oludes elavatele inimestele neljakäigulist einet, suutmata seejärel neile igapäevast leibagi anda. See on alatu ja sellest ei ole abi. Ma küsin endalt, mida rohelised õigupoolest soovivad, kui nad hääletavad alati inimeste olukorda parandavate meetmete vastu. Oleme olnud selle tunnistajateks mitmete raportite ja meetmete puhul.
Pealegi ei ole midagi, mis takistaks rahvusriike vastavat kontrollsüsteemi kehtestamast, kehtestades trahve ning muutes subsiidiumid ning riiklik ja ELi-poolne rahastamine kättesaamatuks ebaseaduslikke sisserändajaid tööle võtvatele ettevõtetele.
Sooviksin näha samasugust kindlat lähenemisviisi, mida liikmesriigid mõnikord rakendavad ebaseaduslike sisserändajate maksudest kõrvalehoidmise suhtes ja mustal turul töötavate sisserändajate suhtes. Loomulikult tuleb meil kõneleda oma kolleegidega riigi parlamendis, julgustades neid nõudma õiguste andmist ebaseaduslikele sisserändajatele, mille kohta on käesolevalt otsus langetatud. Loomulikult on üks asi, milles võime kindlad olla. Kui keegi on ebaseaduslikult tööle võetud, sest ta ei suuda oma koduriigis enam ellu jääda, puudub tal võimalus minna politseisse kuulutama, et teda ekspluateeritakse. Sarnaselt ei saa vägistatud naised kuriteost teatada. Mõlemad need inimrühmad teavad, et ametivõimude poole pöördumisega kaasneb riigist väljasaatmine.
Seetõttu hääletamegi käesoleva raporti poolt. See on esimene samm õiges suunas.
Alexander Alvaro
(DE) Proua juhataja, härra komisjoni asepresident, usun, et Wolfgang Kreissl-Dörfleri poolt öeldu vastab tõele. Sooviksin tänada Claudio Favat selle raporti ja selle kallal tehtud suurepärase töö eest.
See raport selgitab, et mõlemal ebaseadusliku tööhõivega seotud osapoolel lasub võrdne vastutus, ning loob õigusliku tasakaalu. Ebaseaduslik tööhõive peab olema kõigis liikmesriikides karistatav ja keelatud.
Tööandjad tuleb võtta vastutusele selle keelu eiramise eest, kuid ühtlasi on vastavate ametiasutuste töö jälgida keelu järgimist ja määrata karistusi. Tähtsaim on kaitsta sellistes töösuhetes olevaid inimesi ekspluateerimise eest.
Kriminaalkaristuste kehtestamine on samm edasi. Kuid ametivõimudel tuleb luua rohkem kontrollmehhanisme ning võtta seaduserikkumises kahtlustatavad vastutusele. See raport on kompromiss nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel, määratledes miinimumstandardid.
Sellegipoolest ei ole liikmesriikide poolt nõuete tugevdamise või nõrgendamise väljavaade inspireeriv. Oleme teinud esimese sammu edasi. Nüüd tuleb meil läbida üheskoos ülejäänud tee. Arvan, et võin öelda, vähemalt enda ja mingi osa - kui mitte enamuse nimel - minu fraktsioonist, et me võime seda raportit puhta südametunnistusega toetada.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Proua juhataja, läbivaatamisel olev direktiiv puudutab ühte meie riikide arengu ja majandusliku jätkusuutlikkuse põhiaspekti. See puudutab ebaseaduslikku tööhõivet, mis viib sageli palkade langemise ja riigitulude kahanemiseni koos kõigi kaasnevate raskustega hüvitiste pakkumisel, viies heaoluriigi halvema toimimiseni. See võtab töövõtjatelt ligipääsu sotsiaalkindlustusele ja teistele kindlustuse liikidele, pensionidele ning koguni organitele, mis vastutavad nende töökohas valitsevate tingimuste kaitsmise eest.
Paraku moodustab ebaseaduslik tööhõive osa käesolevast süsteemist, mille tulemuseks on globaalne majanduskriis, mida meil tuleb käsitleda vahenditega, mis ei aita meil üksnes kindlustada terapeutilisi, vaid ka ehtsaid parandusmeetmeid, mis kindlustaks õitsengu pikemas perspektiivis. Nii leiamegi, et võitlust ebaseadusliku tööhõive vastu ei saa vaadelda eraldi osadena. Need ettepanekud meetmete kohta, mis on tehtud sisserändajate suhtes humaanse lähenemisviisi kindlustamiseks, ei rahulda meid. Seetõttu ärgem laskem neid korduvküsimuseks muuta.
Panayiotis Demetriou
(EL) Proua juhataja, raportöör Claudio Fava ja variraportöörid on ära teeninud meie siirad õnnesoovid. Neil on õnnestunud saavutada nõukoguga erakordne kompromiss, seda loomulikult asepresident Jacques Barrot' kaasabil, kellele edastan ka oma õnnesoovid. Lõpuks ometi on jõudnud ebaseaduslikke sisserändajaid ekspluateerivate tööandjate karistamist käsitlev direktiiv lõpliku heakskiitmise etappi. Arvan, et praeguses formuleeringus teenib see direktiiv tõhusalt ebaseaduslike sisserändajate tööhõivega võitlemise eesmärki. Esmakordselt on Euroopa Liit pööranud tähelepanu õiges suunas - inimeste poole, kes ekspluateerivad ebaseaduslikke sisserändajaid, tööandjate suunas, kes rikuvad seadusi. Lõpuks ometi on ebaseaduslike sisserändajate tööle võtmine kriminaliseeritud. Kriminaal- ja muud sanktsioonid, mida selles direktiivis käsitletakse, on kindlasti hirmutusvahendiks, mis aitavad piirata ja ennetada vastuvõetamatut ebaseaduslike sisserändajate ekspluateerimist. Selles direktiivis on kantud hoolt mitmete tasakaalustatud ja realistlike sanktsioonide eest. Usun, et need osutuvad tõhusaiks. Hoolimata tõsiasjast, et ebaseaduslikke sisserändajaid koheldakse ohvritena ja neid kaitstakse direktiiviga, edastatakse neile ka mahalaitev sõnum, et edaspidi ei ole neil lihtne tööd leida ning sellest tulenevalt kaob kas või ebasoodsatel tingimustel töö saamise lumm. Kuid Euroopa Liidus juba olevate ebaseaduslike sisserändajate eest tuleb kanda erilist hoolt. Minu kodumaal Küprosel kriminaliseeriti ebaseaduslik sisseränne mõne aja eest, sest ebaseaduslik sisseränne on seal suureks probleemiks. Loomulikult ei kadunud sellega ebaseaduslik töölevõtmine, kuid selle tulemusel on seda piiratud. Kuid paljude direktiivis esitatud sanktsioonidega ja tööandjate kontrollimise süsteemi kasutuselevõtuga leevendatakse üldiselt kindlasti ebaseaduslike sisserändajate tööhõive ja ebaseadusliku sisserände probleemi.
Catherine Boursier
(FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, soovin tänada Claudio Favat viimastel kuudel tehtud märkimisväärse töö eest selle tasakaalustatud teksti loomisel.
See ei olnud kerge ülesanne ning sel teel varitsesid mitmed lõksud. Kuid usun, et tulemus on äärmiselt positiivne ning ma mainin konkreetsemalt kolme punkti.
Siinkohal rakendub sanktsioon rikkuvale tööandjale, kuna sisserändajat peetakse ohvriks. Lisaks rahalistele karistustele soovitatakse korduvrikkujaile karistavate sanktsioonide kehtestamist inimkaubanduse või alaealiste ekspluateerimise süüdistusel. Usun, et karistavad sanktsioonid on olulised ning usun ka, et meist sõltub selle direktiivi tõhusate regulaarsete kontrollide teostamise tagamine.
Teine positiivne punkt, mida mainida, on automaatne tasumata palkade maksmine töötajatele. Viimaseks, ühendused ja ühingud toetavad ebaseaduslikult riigis elavate töötajate huvide kaitset, nii et nad saavad ebaausast tööandjast ilma järgnevat vastutuselevõtmist kartmata ette kanda.
Loomulikult, nagu mitmete teistegi tekstide puhul, oleksime võinud minna kaugemale, kuid kas me võime võtta riski seada ohtu kompromiss-seisukoht, kui see tekst võimaldab juba suurt edasiminekut töötajate ja nende väärikuse kaitsmisel?
Meil tuleb toetada tasakaalustatud lähenemisviisi migratsiooniküsimusele ning tunnistada, et tööga seotud sisseränne on vajalik ning muutub demograafilisi suundumusi arvestades üha vajalikumaks.
Selles kontekstis on oluline võtta seetõttu seisukoht, et selles mudelis, mida soovime, on sisserändajatest töötajad vaadeldavad iseseisvate töötajatena, kellel on liikmesriikide töötajatega samad õigused.
Seega tuleb meil mobiliseeruda nende õiguste kaitsmiseks ning seetõttu arvan, et meil tuleb avaldada oma toetust käesolevale raportile, sest see on otsustavaks sammuks miinimumstandardite kasutuselevõtul ja võitlusel ebaseadusliku töötamisega ja võõrtöötajate ekspluateerimisega.
Olle Schmidt
(SV) Me teame, et üha enam inimesi peidab end ELis. Teame, et lähitulevikus vajab EL üha rohkem sisserändavat tööjõudu. Ühtlasi teame, et igal nädalal üritavad tuhanded inimesed leida paremat elu Euroopas. Paljud neist surevad oma teel meie maailmajakku. Teame, et paljusid dokumentideta inimesi ekspluateeritakse ning nad elavad armetutes tingimustes. See ei ole Euroopa Liidu vääriline. Üldkehtivad väärtused, mida EL soovib levitada üle maailma, hõlmavad iga isiku õigust väärikale elule. Siinkohal ilmnebki häbiväärne paradoks.
Tõsiasi, et ELil tuleb luua ühine asüüli- ja migratsioonipoliitika on mõistlik, kuid see ei pea tähendama, et need riigid, kus soovitakse võtta rangem joon ning jõuda nende inimesteni erinevaid kanaleid pidi, peaks olema need, kes otsuse langetavad. See kahandab Euroopas hea elu leidmise võimalusi. Samas on oluline, et seadusest kõrvalehiilivad kaitsetus olukorras inimesi ekspluateerivad tööandjad teavad, et karistusi ja sanktsioone saab seaduse järgi jagada kõikjal ELis.
Tunnistan, et see raport on keerukas tasakaalustav akt ning ma pooldan Giusto Catania põhjendusi selle reservatsiooni küsimuses. Kuid see kompromiss on samm õiges suunas, isegi kui mul on teatud arvamus näiteks tööandja aruandluskohustuse ulatuse küsimuses.
Soovin Inger Segelströmile öelda, et meil Rootsis ei ole konservatiivset valitsust. Meil on neljaparteiline tugevate liberaalsete elementidega valitsus.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Claudio Fava raportiga kaasneb immigratsiooniseaduste progress ja humaniseerimine. See pakub meile moraalset kinnitust, mille võlgneme endile alates tagasisaatmise direktiivi vastuvõtmisest. Üldine ebaseaduslike sisserändajate tööle võtmise keeld mitte üksnes ei väldi piirkondliku sisserände ebaseaduslikkust, vaid hoiab ennekõike ära ekspluateerimise ning inimese armetu seisundi ärakasutamise võimaluse, mis reeglina kaasnevad sellelaadse tööga.
Esimene oluline punkt Claudio Fava raportis on asjaolu, et see seab kahtluse alla sellise ebaseaduslikku sisserännet puudutava mõtteviisi, millega mõistetakse sisserändajad kergelt ja vastuvõetamatuna hukka, selle asemel, et võtta käsile süsteemne vastus, millega muudetakse riik ja tööandja võrdselt vastutavaks. Praeguseni on sisserändepoliitika peamine ebaõnnestumine seisnenud õiglase reaktsiooni puudumises ebaseaduslike sisserändajate kohutavale olukorrale, kus õigussüsteemi kogu raskus langeb nende õlule ja nende staatusele, mille põhjal neid nähakse pigem süüdlaste kui ohvritena.
Teiseks oluliseks punktiks raportis on asjaolu, et see toob Euroopa avalikkuse areenile riigi ja ettevõtete jagatud vastutuse eetika. Tööandjad on kohustatud teostama ennetavat järelvalvet, kontrollides töötajate elukohastaatust, mille väärtus seisneb selles, et erasektorile omistatakse pädevus: see on miski, mida Euroopa Liit pole just sageli proovinud. Me tervitame sellist pädevust, sest õiguslikkuse ja avaliku eetika kaitse ei lasu üksnes riigi, vaid meie kõigi õlul. Seetõttu rajab kõnealune raport teed uuele poliitilisele meetodile, mida ka teistes raportites võidaks järgida.
Kolmandaks ja juhtumisi olulisimaks punktiks on otsustav palga maksekohustuse lahusus elukoha seaduslikkuse probleemist. See kujutab endast lihtsat deklaratsiooni üleüldisest moraalsest tajust, mille järgi on inimkond õigussüsteemist olulisem ja tähtsam.
Seega edastan õnnesoovid Claudio Favale.
Javier Moreno Sánchez
(ES) Proua juhataja, esiteks soovin tänada raportöör Claudio Favat tema raske töö eest nõukoguga ühisele seisukohale jõudmisel, mille tulemuste hulka kuuluvad mitmed meie parlamendi poolt esitatud parandused.
Käesoleva direktiiviga näitame taas oma pühendumust ühise migratsioonipoliitika välja arendamisele, mis põhineb ülemaailmsel lähenemisviisil. Käesoleva direktiivi eesmärk on ilmne: võidelda maffiagrupeeringute vastu, karistada südametunnistuseta tööandjaid ja kaitsta ekspluateeritud sisserändajaid, kel puudub igasugune sotsiaalkaitse.
Me soovime näha, et kaoks näljapalgad, mis on sisserändajate suhtes ebaõiglased ning mis moonutavad pealegi keskmisi palku, eriti sellistes sektorites nagu ehitus-, põllumajandus-, koduteenuste- ja hotellitööstuse sektor.
Need meetmed nõuavad palju julgust ja tugevat poliitilist tahet, sest mitteametlikus majanduses eksisteerib palju seaduslikult kaitstud kapitalimahutusi ning ringleb hulgaliselt raha. Eriti rasketel aegadel on varasemast olulisem migratsioonivoogude arukalt ja üllalt, kuid vastutustundega juhtimine.
Oleks lihtne anda järgi kiusatusele ja mitte üritadagi kontrollida mitteametlikku majandust. Me ei saa vaadata teises suunas ja jätta umbes 8 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat orjandust meenutavates töötingimustes kaitseta.
Daamid ja härrad, kui soovime selle direktiivi tõhusat toimimist, tuleb kehtestada karmid kontrollmehhanismid ja majandussanktsioonid, muuhulgas tõsisematel juhtudel ka kriminaalsanktsioonid, mis toimiks tööandjate heidutusvahendina.
Seeläbi õnnestub meil mitteametliku majanduse turgu kitsendada ja teha lõpp migratsiooni stiimulile, mis tuleneb ebaseaduslikult töötamise võimalusest. Tuleb selgitada, et seaduslikult töötamine on ainus Euroopas töötamise moodus. Sel põhjusel soovime jätkata üleilmse lähenemisviisiga ning, volinik Jacques Barrot, me pöördume komisjoni poole palvega võtta võimalikult ruttu kasutusele uued "sinised kaardid” kõigis teistes tööhõivekategooriates.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Kuna ebaseaduslikule tööle on kerge ligipääs, on Euroopa Liidus mitu miljonit ebaseaduslikku sisserändajat. Ebaseaduslik tööhõive, pahatihti ekspluateerimise tingimustes, viib tasustustaseme langemiseni kõnealuses sektoris, ohustades ettevõtetevahelist konkurentsi. Pealegi puudub registreerimata töötajatel tervisekindlustuse ja pensionitasu saamise õigus. Seetõttu on oluline luua mehhanismid, mis aitaks ekspluateeritud töötajatel esitada isiklikult või kolmanda osapoole kaudu kaebusi tööandjate vastu.
Ühtlasi juhin tähelepanu sellele, et direktiiv peaks oma ulatuses hõlmama ka töötajaid, kes on seaduslikud ELi elanikud, eelkõige liikmesriikide kodanikud, kes astusid ELi aastail 2004 ja 2007 ning kes alluvad endiselt üleminekusätetele, mis piiravad nende juurdepääsu seaduslikule tööle.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Proua juhataja, härra komisjoni asepresident, tänane ettepanek moodustab osa üldisest püüdest leida lahendus sisserändepoliitikale Euroopa Liidus, millel - nagu meil kõigil tuleb tunnistada - on ebaõigluse varjund. Ebaõiguse varjund seetõttu, et püüame parandada käesoleva sinise kaardi poliitika aspekte otsusega kõrvaldada ebaseaduslikud töötajad ja tänase otsusega karistada ebaseaduslikele sisserändajatele tööd pakkuvaid tööandjaid, kuid need on vaid mõningad selle probleemi aspektid, mida üritame parandada.
Loomulikult ei saa me mõista, kuidas ebaseaduslik töötaja saab tööle asuda ja isik, kes võtab ta tööle, varjates ta elukohta ja kattes ellujäämiskulud, saab lõppkokkuvõttes karistada. See loogiline vastuolu tuleb kompenseerida korralikule tööle kehtestatud tingimustega. Kõigi 27 liikmesriigi seadus keelab ebaseadusliku ja deklareerimata töö, eriti ilmneb topeltabsurdsus ebaseadusliku liikmesriiki sisenemise ja ebaseadusliku ekspluateerimise vahel. Seega on see probleem keeruline ning saavutatud kompromissis leidub loomulikult mitmeid lünki. Üheks selliseks lüngaks on töövõtjad, keda inimesed kasutavad - kui nii võib öelda - heategevatel põhjustel ning loomulikult pakuvad nad tööd, kuid samas leiavad nad mooduse, kuidas elada. Mis neist saab? Kuidas nad elavad ülejäänud elu pealesunnitud ebaseaduslikkuse raames, arvestades, et naaberriigid ei ole nõus immigrantide tagasisaatmisega?
Donata Gottardi
(IT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, nagu me siin täiskogus hästi teame, tuleb kompromisse analüüsida, eraldades poolt- ja vastuargumendid ja jõudes üldise otsuseni, mis arvestab kitsendustega ning õigusliku ja poliitilise kontekstiga.
Seoses tööhõive valdkonnaga pannakse homme hääletusele oluline direktiivi komponent, mille suhtes on meie otsus paljudes aspektides positiivne. Mõningate positiivsete punktide hulka kuulub töötasu definitsiooni lisamine, mis võimaldab võrrelda seaduslikke töösuhteid; kodu- ja hooldetööde sanktsioonide protseduuriliste kohustuste vähendamine, ühenduse sätete, mis kaitsevad inimkaubanduse ja ekspluateerimise ohvreid, eelkõige alaealisi, tugevdamine ja ühendamine. Oluline on ka kohustus mitte arvestada allhankelepingu sätteid pretsedendina.
Säilib mõningane kahtlus vastutuse kohta tööandjate ahelas ja raskuste kohta, mida töötajad kogevad saada olevate maksete kättesaamisel enne riigist lahkumist. Küsimus ei ole tervenisti ebamäärane, sest see direktiiv on tihedalt tagasisaatmise direktiiviga seotud, seondudes ebaseaduslike sisserändajate ja tööandjad olukorraga, kel ei ole õnnestunud leida tööd seaduslikke kanaleid pidi.
Olen endiselt veendunud, et me otsustame selle dokumendi esimesel lugemisel vastu võtta, kuid siinkohal toon esile mõningad ohud: oht, et parlamendi töö kannatab jätkuvalt riigi valitsuste surve all, ning oht, et me tugevdame Euroopa "kurja kasuemalikku” palet.
Patrick Gaubert
(FR) Proua juhataja, käesolev direktiivi eelnõu on otsustava tähtsusega võitluses ebaseadusliku sisserändega ning see on olnud ülioluline ühise sisserändepoliitika kasutuselevõtmisel. Me kõik teame, et deklareerimata töö on peamine, mis meelitab ligi tuhandeid meie piire ületavaid mehi ja naisi, kes otsivad korralikku tööd ja võimalust oma perekondi toita.
Tegelikult aga leiavad nad sageli eest tööandjad, kes kasutavad ära ja kuritarvitavad nende habrast olukorda ning nende ekspluateerimiseks ja odava tööjõuna kasutamiseks kasutavad ära nende teadmatust olemasolevate õiguste suhtes. See on tuntud kaasaegse orjandusena.
Me ei tohi varjata tõsiasja, et see fenomen hõlmab ka üksikisikuid, olgu siis tegemist Euroopa kodanike või kolmanda maailma riikide kodanikega, kes töötavad ja elavad normaalselt, kuid kes langevad väljapoole selle direktiivi käsitlusala, sest see moodustab osa ebaseadusliku sisserändega võitlemise raamistikust.
Siinkohal pole mõtet viibutada sõrme meeste ja naiste poole, kes osutuvad heas usus sageli ebaausate tööandjate võrgustiku ohvriteks. Käesoleva teksti eesmärk seisneb täpsemalt nende kaitsetute inimeste kaitsmises ja neile kõige põhilisema - nende põhiõiguste - tagamise respekteerimises ja see ongi saavutatud kompromissi väljaöeldud eesmärk ja ambitsioon.
Me ei peaks valama kõiki tööandjaid tõrvaga üle ja lähtuma ühest mõõdupuust, loomulikult ei tohiks me kohelda kedagi, kes võtab isikuid heauskselt tööle, uskudes, et nad töötavad ja elavad seal seaduslikult, samal moel kui neid, kes püüavad nende inimeste olukorda ära kasutada.
Me peame jääma endale kindlaks ja edastama selge sõnumi. Meil on vaja julgeid kohusetundlikult ellurakendatud sätteid. Käesoleva teksti vastuvõtmisega edastatakse kaks selget sõnumit. Esimene neist on tööandjatele, öeldes, et nad ei saa jätkata kaitsetute töötajate kuritarvitamist ning seeläbi veendakse neid ebaseaduslikke sisserändajaid mitte tööle võtma. Teine signaal edastatakse tuhandetele tulevastele ebaseaduslikele sisserändajatele, kelle indu kahandavad Euroopa jäigad tööhõivetingimused.
Tänan kõiki variraportööre ja raportööri ning loodan nii nagu paljud teised, et see tekst saab peagi sätestatud, võitlemaks ebaseadusliku sisserändega ning seeläbi sisserände edendamisega...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Genowefa Grabowska
(PL) Proua juhataja, soovin alustada sellest, et õnnitlen raportööri. Olen teadlik, et ei olnud kerge ülesanne jõuda kompromisslahenduseni, mille puhul tuli võtta arvesse riigi tööjõuturu huve, kaitstes samaaegselt sisserändajaid ekspluateerimise eest. Claudio Fava tegevust tuleb kindlasti tunnustada.
Ma reisisin Itaalias Foggiasse niipea, kui seal avastati niinimetatud töölaagrid. Seal elasid ja tegutsesid kohutavates tingimustes nii liidu kodanikud kui ka ebaseaduslikud sisserändajad. Mul ei lähe meelest need tingimused, milles nad elasid ja töötasid. Tõepoolest, sageli surid nad nälja ja julma, ebainimliku kohtlemise tagajärjel. Ma kiidan selle direktiivi heaks, sest see loob viimaks ometi töösuhetele tsiviliseeritud aluse. See kujutab võitu ahnete tööandjate üle, nende kasuahnuse üle, mistõttu nad kasutavad odavat ja sageli koguni tasustamata tööjõudu, ning nende ebaseaduslike sisserändajate ekspluateerimise üle.
Selle direktiivi jõustumiseks tuleb seda kõigis liikmesriikides rakendada. Paradoksaalsel moel peetakse ebaseaduslikku tööhõivet siseriikliku õiguse raames karistatavaks tegevuseks ja õigusrikkumiseks. Sellele vaatamata see seadus ei toimi. Seetõttu tuleb meil teha jõupingutusi käesoleva direktiivi jõustamiseks. Tuleb paika panna kõik vajalikud õiguslikud mehhanismid, et ei ilmneks enam sellelaadseid õnnetuid juhtumeid.
Nüüd sooviksin kõnetada selle täiskogu liikmeid Suurbritanniast ning paluda neil nende tööandjatele öelda, et sisserändajate ebaseaduslik töölevõtmine on kuritegu. Ärge kaevake, et liit...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Jörg Leichtfried
(DE) Proua juhataja, käesoleva raporti kõige olulisem tulemus seisneb selles, et mitte üksnes kolmanda maailma riikidest ebaseaduslikult tööle võetud kodanikud, vaid ka nende töölevõtjad saavad karistada. Peame olema teadlikud - ning see on tõepoolest kuritegu -, et neid inimesi ekspluateeritakse isegi sellises progressiivses riikide konföderatsioonis nagu Euroopa Liit. Keegi teenib nende arvelt suurt kasumit. Neil puudub õigus tervishoiuteenustele ja pensionile ning nad elavad pidevas tabamise ja kodumaale tagasisaatmise hirmus.
Sel põhjusel usun, et teine väga oluline punkt on tulevikuvõimalus, millega määratakse karistus ebaseaduslikke sisserändajaid ekspluateerivatele tööandjatele. Sellised meetmed nagu trahvid, vastutus väljasaatmiskulude kandmise eest, riigi rahastamise või toetuse tühistamine või koguni ajutine või alaline ettevõtte sulgemine on minu arvates käesolevas olukorras muudatuse esilekutsumiseks hädavajalikud. Korrapärane ja tõhus inspekteerimine igas üksikus liikmesriigis on selles küsimuses loomulikult ka oluline, koos võimalusega nõuda maksude ja sotsiaalkindlustuse osamaksete tagasiulatuvat maksmist.
Euroopa, kus mõningaid inimesi ekspluateeritakse teiste poolt, ei ole tõeliselt sotsiaalne Euroopa. Usun, et see direktiiv on sammuks õiges suunas. Soovin tänada raportööri tehtud silmapaistva töö eest. Kuid see ei tohi mingil juhul jääda viimaseks sammuks, mille ette võtame.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Tunnen, et kõnealune seadusalgatus on tervitatav ajal, mil kolmanda maailma riikide töötajad moodustavad tähelepanuväärse protsendi Euroopa Liidu tööjõust, muutes ebaseadusliku sisserände üheks mureküsimuseks. Sellest tulenevalt soovin rõhutada vajadust luua õigusraamistik, mis võimaldaks meil täpsemalt piiritleda kehtestatavad sanktsioonid tööandjatele, kes võtavad tööle kolmanda maailma riikidest tulnud ja ebaseaduslikult Euroopa Liidus viibivaid sisserändajaid, võttes arvesse, et ebaseaduslik töö on Euroopas murettekitavaks probleemiks ning võõrtööjõu ekspluateerimine on reaalsus.
Me peame olema teadlikud sellest, et mitmed tööandjad suurendavad oma kasumit, võttes tööle dokumentideta sisserändajaid, vältides seeläbi sotsiaalkindlustuse sissemaksete või maksude maksmist riigile. Meil tuleb kindlustada taolise käitumise asjakohane karistamine.
Seetõttu peab iga üksik riik võtma vastu meetmed, millega võidelda ebaseadusliku tööhõive vastu, pakkuma suuremat kaitset sisserändajatele ja korraldama korrapäraseid inspektsioone, eriti ettevõtlussektorites, kus võetakse oletatavasti tööle ebaseaduslikke sisserändajaid. Ühtlasi soovime kontrollitud ligipääsu Euroopa tööjõuturule ning soovime sisserändajate õiguste kaitset. Sel põhjusel palume liikmesriikidel kohaldada kõiki tarvilikke meetmeid tõhusama koostöö kindlustamiseks ja infovahetuse soodustamiseks sellega seotud riigiasutuste vahel.
Yannick Vaugrenard
(FR) Proua juhataja, esmalt soovin õnnitleda Claudio Favat tema suurepärase töö eest, mis võimaldab võtta vastu direktiivi, millega kehtestatakse sanktsioonid ebaseaduslike töötajate tööandjatele.
Kuid soovin siiski juhtida teie tähelepanu valitseva situatsiooni keerukusele. Meil tuleb luua õigusakt, mis vastaks olukorra keerukusele.
Kõikjal Euroopa Liidus kasutavad korralduste andjad mitmeid järjestiku üksteisele alluvaid alltöövõtjaid, kasutades liikmesriikidest pärit alltöövõtjaid, teadmata seda, kas nende töövõtjad töötavad seaduslikult või mitte. Tehti parandusettepanek, millega kontrollitaks töövõtjate olukorra seaduslikkust. Miks ei ole seda siia lisatud?
Ühtlasi on sätestatud, et peatöövõtja vastutab palkade maksmise eest, kuid seda vaid siis, kui nad teavad, et alltöövõtjad on palganud ebaseaduslikke sisserändajaid. Loomulikult ei leia te ühtegi korralduseandjat, kes tunnistaks iseenesest oma süüd.
Lõpetuseks lisan, et maailma parim direktiiv saab olla tõhus vaid siis, kui sellega kaasnevad tegelikud kontrollmehhanismid. Me võiksime selliseid kontrollimisi tõhustada, kui meil oleks rohkem laialdasemate tööülesannetega tööinspektoreid igas Euroopa riigis.
On oluline, et me kujundaks võimalikult kiiresti välja rangema õigusliku arsenali, nii et korralduste jagajad oleks kuulutatud täielikult vastutavaks alltöövõtjapoolse eksimuse eest.
Me ei tohiks sulgeda oma silmi teada-tuntud tavale teatavates majandussektorites, millel lasub kaassüü ebaseadusliku sisserände võrgustiku tegevuse korraldamisel.
Richard Falbr
(CS) Proua juhataja, kõnealuse raporti kontekstis sooviksin juhtida teie tähelepanu pakilisele probleemile, mis on käesoleva kriisi tingimustes esile kerkinud. Mõnes riigis - kaasaarvatud minu kodumaal - toimub asutuste töötajate massiline vallandamine, suurem osa neist on saabunud riiki Ida-Euroopa ja Aasia riikidest. Neist on saanud ebaseaduslikud töötajad. Pärast nende vallandamist on nad jäetud igasuguste elatusvahenditeta ning seega saavad neist etturid niinimetatud "ettevõtjate” käes, kes ekspluateerivad neid isegi hullemini kui tööagentuurid seda tegid. Samas sooviksin korrata, et paljude meie liikmesriikide tööinspektsioonide käsutuses on äärmiselt ebapiisavad inimressursse puudutavad materjalid. Miski ei muutu, välja arvatud juhul, kui loome põhjaliku koolituse ja varustusega inspektorite võrgustiku, kes mõistavad tööjõuga seotud seaduseid ning tunnevad Euroopa direktiive.
Samas kui Euroopa institutsioonid on hetkel jõudnud kokkuleppele teatud ettevõtlusstandardite osas, on liikmesriikide seas alati kuulda protestikisa, kui üritatakse teha midagi pisutki sarnast sotsiaalsete seaduste valdkonnas. Viidates traditsioonile, on subsidiaarsus ja muu sarnane olukorras, kus Euroopa Liidus on töötajad allutatud piiramatule ekspluateerimisele, naeruväärne ja silmakirjalik. Sel põhjuselt on teretulnud iga püüdlus kohut mõista nende üle, kes ebaseaduslikke sisserändajaid tööle võtavad, ja neid sanktsioneerida ning ma tänan Claudio Favat selle eest.
Corina Creţu
(RO) Ebaseaduslik tööhõive on koondunud teatud sektoritesse, kus tehtav töö ei eelda erilisi oskusi, nagu ehitus-, põllumajandus-, puhastus- ja hotellindus- ning toitlustussektorid. Nendes sektorites kasutatakse häirivalt palju ebaseaduslikku tööjõudu. Eriti kriisiaegadel tunnevad tööandjad kiusatust hiilida mööda seadustest ja võtta appi ebaseaduslikud töötajad selleks, et säilitada kasumit või lihtsalt turul püsima jääda.
Meie ees olev dokument on sammuks selles suunas, et väheneksid ebaseadusliku tööhõive juhtumid, millel on nii palju ebasoodsaid mõjusid nii rahanduslikust kui sotsiaalsest vaatenurgast lähtuvalt. On hea mõte karistada kolmanda maailma kodanike ebaseaduslikku töölevõtmist, kuid me ei tohi unustada, et sama nuhtlus vaevab meie Euroopa Liidu kaaskodanikke vähem arenenud liikmesriikidest. Isegi rumeenlastele saab osaks mitmeid tööandjatepoolseid rikkumisi Euroopa Liidus.
Mis puudutab raporti teksti, siis sooviksin näha karmimaid sanktsioone tööturu vahendajate karistamisel.
Sebastiano Sanzarello
Proua juhataja, daamid ja härrad, tunnen, et tegeleme selle teemaga eriti tundlikul ajal.
Rahvusvaheline majanduskriis on viinud või viimas sügavaimas kriisis olevaid riike ebaseadusliku tööjõu kasutamiseni, hõlmates enamasti ka ebaseaduslikke sisserändajaid, eriti teatud sektorites, mille hulka kuuluvad ehitus, põllumajandus ja teised, mida on eelnevalt mainitud. See õhutab ebaseaduslikule sisserändele, mille tulemuseks on tragöödiad, mille tunnistajateks oleme olnud. Pole sugugi üllatav, et ebaseaduslik sisseränne kasvab tohutult ning täna pärastlõunal ja homme käsitleme siin täiskogus Lampedusa saare ja teiste piiririikide probleeme.
Kõnealune meede saabub seetõttu just õigel ajal. Seetõttu usun, et tööandjatele kehtestatud sanktsioonid toimivad kindlasti täiendava eemaletõukava vahendina, sest ebaseaduslikule tööle on juba kehtestatud sanktsioonid, eriti sellised, mis hõlmavad ebaseaduslikke sisserändajaid. Need sanktsioonid hoiavad ära tööandjate poolt edasise töötajate palkamise.
Oleme kuulnud, et 8 miljonit ebaseaduslikku elanikku teeb tööd ebaseaduslikult, seega tuleb eeldada, et niipea kui need meetmed jõustuvad, on meil 8 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat tänavatel ning meil tuleb nendega toime tulla. Arvan, et see on probleem, mida meil tuleb tunnistama hakata, sest vastasel korral need, kes jäävad ebaseaduslikult ellu, aga jäävad siiski ellu, kuulutatakse ametlikult nende praeguste tööandjate poolt - kes ei saa enam neile majutust pakkuda - ebaseaduslikeks ning meil Euroopas tuleb tulla toime tohutu probleemiga, mis puudutab 8 miljonit inimest, kelle peame riigist välja saatma ja keda aitama. Usun, et see on teema, mida tuleks ennetavalt käsitleda - siinkohal lõpetan, sest nagu näen, on mu aeg läbi. Meil tuleb töötajate ajutise palkamise probleemi hoolega vaadelda, eriti põllumajanduses, ning meil tuleb teha lõpp bürokraatiale, soodustamaks nende kaasamist ja vastuvõtmist.
Zuzana Roithová
(CS) Proua juhataja, ebaseaduslik tööhõive ei mõjuta üksnes viit kuni kümmet miljonit inimest, vaid eelkõige neid, kes nad tööle võtavad. Erinevalt käesoleva raporti autorist usun, et see probleem ei mõjuta üksnes ebaseaduslikke migrante kolmanda maailma riikidest, vaid ka miljoneid Euroopa Liidu kodanikke, kes teevad juhutöid palga eest, mida ei ole maksustatud ja millest tööandjad ei arvesta maha kindlustusmakseid. Ebaseadusliku töö kasv õõnestab tõsiselt majanduskonkurentsi. Üheks tõhusaks liikmesriikide käsutuses olevaks parandavaks meetmeks oleks tööhõive maksukoorma vähendamine. Kuid toetan ühtlasi komisjoni kõnealust ettepanekut tööandjate sanktsioneerimise kooskõlastamise kohta, sest usun, et järjekindlad, peamiselt korduvrikkujatest tööandjatele suunatud sanktsioonid piiravad ebaseadusliku töö kättesaadavust ning seeläbi ka ebaseaduslike migrantide arvu. Seeläbi kahaneb ka sotsiaalse tõrjutuse ulatus ning mingil määral ka kolmanda maailma riikide kodanike ekspluateerimine. Siiski ma näen probleemi töötajate elamisloa kontrollimise ülesande asetamises tööandjate õlule.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Proua juhataja, sooviksin naasta sanktsioonide küsimuse juurde, mis puudutab neid tööandjaid, kelle alltöövõtjad on võtnud tööle ebaseaduslikke töötajaid. Ma tunnen selle sätte suhtes äärmist muret, sest tööandjal pole võimalik kontrollida seda, kas alltöövõtja on selliseid isikuid tööle võtnud või mitte. Kui tööandjas isegi tekib selle suhtes mingi kahtlus, mida peaks siis tööandja tegema? Kas tal tuleks asjast politseile ette kanda või leping lõpetada? Kui leping on lõpetatud, riskib tööandja kohtusse kutsumisega ning seejärel tuleks õigustada lepingu lõpetamise põhjusi. Tööandjal aga ei ole võimalik asjakohaseid tõendeid esitada. Seetõttu kordan veelkord, et tunnen selle sätte üle tõsist muret. See säte võib vabalt osutuda kasutuks. Teise võimalusena võib seda kasutada tööandjate ebaõiglaseks ja õigustamatuks sanktsioneerimiseks.
Colm Burke
Proua juhataja, kiidan selle raporti heaks, sest kõnealust ebaseaduslike sisserändajate tööandjatepoolse ekspluateerimise probleemi tuleb esile tõsta ja sellega tegeleda. Mulle on esitatud seisukohavõtte valijatelt, seega tervitan selle küsimusega tegelemist.
On mitmeid kahjulikke tagajärgi, mille hulka kuulub ka sisserändajate ekspluateerimine alatasustamise või mõnel juhul ka tasustamata jätmise kaudu. See avaldab negatiivset survet seaduslikult töötavate alaliste elanike palkadele ja moonutab ettevõtetevahelist konkurentsi nende ettevõtete vahel, kes järgivad tööseadusi, ning nende vahel, kes neid eiravad.
Kokkuvõtteks, kui püüame liikmesriikides kõrvaldada sellist ebaseaduslikku tava, tuleb meil mõista, et see ei ole üksnes töötajate õigusi, vaid ka konkurentsi puudutav teema.
Genowefa Grabowska
(PL) Proua juhataja, soovin teha kokkuvõtva märkuse, mida katkestati, ning selgitada, mida ma soovisin öelda neile Ühendkuningriigi parlamendiliikmetele, kes kaebavad, et see direktiiv on sekkuv, ulatudes liikmesriigi siseasjadesse sekkumiseni. Sekkumise asemel on see pigem korrastav.
Ma soovisin neile Ühendkuningriigi parlamendiliikmetele öelda, kes on esinenud kaebustega, et neil tuleks kodus tööandjate poole pöörduda, tagamaks, et sisserändajate õigusi respekteeritakse ning Ühendkuningriigi territooriumil viibivaid üksikisikuid ei võeta tööle. Siis võiksime kõik nõustuda, et tegemist on hea direktiiviga.
Czesław Adam Siekierski
(PL) On leitud, et migratsioon võiks olla üks demograafilise kriisi tagajärgede leevendamise viise. On äärmiselt oluline julgustada kolmanda maailma riikide kodanikke sisenema liidu territooriumile, et asuda tööle. Kuid me oleme huvitatud üksnes seaduslikust elamisest ja töötamisest. Ebaseaduslikud välistöölised tähendavad eelarvekadusid ja moonutavad ettevõtetevahelist tervet konkurentsi. Tööandjad on ebaseaduslike töötajate jõupingutustest suurimad kasu lõikajad. Nad saavad lihtsalt muretseda odavat tööjõudu. Kolmanda maailma riikidest pärit välismaalased on sageli tööl raskeimates ja madalalt tasustatud ametites. Kuna nad on keerukas olukorras, on nad valmis tegema kõike, mida tööandjad neilt nõuavad. Tööandja kasutab sageli ära nende meeleheidet. Neile inimestele üksnes ei maksta vähe, vaid nad töötavad ka ilma igasuguse sotsiaalkaitseta või tervisekindlustuseta ning neid ähvardab pidev väljasaatmisoht sellest riigist, kus nad viibivad. Liit peaks lihtsustama sisserändajate tööleasumist ning meil tuleks selles suunas tegutseda. Pean silmas näiteks Ukraina kodanike töötamist Poolas.
Jacques Barrot
Proua juhataja, arvan, et käimas olev väga põnev arutelu, mille eest tänan kõiki kõnelejaid, on näidanud, et üldiselt valitseb parlamendis üksmeel selles osas, et sihikule tuleb võtta tööandjad, kes võtavad tööle ebaseaduslikke sisserändajaid ning ekspluateerivad neid sageli.
Juhiksin parlamendi tähelepanu sellele, et komisjoni teostatud mõjude hinnang näitas, et käesolevate sanktsioonidega pole õnnestunud garanteerida reeglite järgimist. See direktiiv on olukorda parandanud, kohustades liikmesriike võtma kasutusele samaväärsed karistused ning tagama nende efektiivse rakendamise. Käesoleva istungi alguses rõhutasin, et komisjon jälgib neid inspektsioone, mida liikmesriikidel tuleb läbi viia.
Ühtlasi soovin veelkord tänada Claudio Favat ja parlamenti selle kompromissi võimaldamise eest. See näib mulle hea esimese sammuna.
Ühtlasi sooviksin juhtida tähelepanu sellele, et see direktiiv kuulub Euroopa Liidu ühise integratsioonipoliitika alla. Loomulikult tuleb meil võidelda ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu. Seda teemat käsitleme täna, kuid meil tuleb rõhutada ka seadusliku sisserände häid külgi. Lisaks kahele 2007. aasta oktoobris esitatud ettepanekule sinise kaardi kohta kõrge kvalifikatsiooniga võõrtöötajatele ja ühekordse loa väljastamise kohta, mis seonduvad sisserändajate õigustega, esitab komisjon 2009. aasta kevadel veel kolm seadusliku sisserände direktiivi eelnõud, mis on suunatud hooajatöölistele, kel on reeglina madalam kvalifikatsioon, ühiste reeglite kehtestamisele, ettevõttesiseselt üleviidud isikutele ja tasustatud kohtadel olevatele praktikantidele.
Sooviksin lisada, et komisjon, olles seotud Euroopa Parlamendiga ning Stockholmi programmi elluviimise ja ettevalmistuste raames, kaalub seda, kas on vajadust teiste migrantidest töötajate kategooriate kohta käivate õigusaktide järele.
Seal see on. Tundsin, et on vaja asetada see direktiivi ettepanek üldisesse rände- ja varjupaiga pakti konteksti. Ma soovisin seda parlamendile esitleda, näitamaks, et teie soovid viiakse ellu. Tänan teid ka käesoleva arutelu kvaliteedi eest.
Claudio Fava
Proua juhataja, daamid ja härrad, toetan voliniku märkusi ja lootusi. Arvan, et parlament on küllalt selgelt - ja mitte üksnes täna - väljendanud, et seadusliku sisserände meetmeid on vaja ning sisserännet tuleb käsitleda kontekstis tervikuna, mille eesmärgiks pole pelgalt ebaseadusliku sisserände vastaste karistusmeetmete esitamine.
Selles osas oleme hiljaks jäänud ning loomulikult ei ole me õnnelikud, et alusleping ei anna meie parlamendile õigust koos nõukoguga seadusliku sisserände kaasotsustamise menetluseks. See õiguslik alus, mis sunnib nüüd meid vaid sisserändega võitlemise seadustest rääkima, on miski, mis on minu arust liiga masendav, kuid see on õiguslik alus, millest meil tuleb kinni pidada.
Seetõttu arvan, et meie tänane raport on tutvustanud artikleid, mis kaitsevat tõeliselt võõrtöötajate õigusi, isegi siis, kui nad on ebaseaduslikud sisserändajad. Ma pean silmas ajutise elamisloa väljastamist ekspluateeritud alaealistele. Ma pean silmas töötasu: viimaks ometi on selgesõnaliselt väljendatud, et töötasu ei saa olla madalam kõikidele Euroopa kodanikele seadusega kehtestatust. Ma pean silmas ametiühingute rolli, mis võimaldab esmakordselt kaitsta ja esindada võõrtöölisi, isegi ebaseaduslikke töötajaid nii haldus- kui ka tsiviilasjades.
Usun, et need kõik on põhjused, miks võime kõneleda taastatud õigustest, mis on sammuks edasi, mitte tagasi, ning keerukat ja tundlikku teemat käsitlevast direktiivist, kuid teeme seda tasakaalutundega, mille suhtes käesolev parlament on eriti tähelepanelik.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 4. veebruaril 2009. aastal.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Carl Lang
kirjalikult. - (FR) Käesoleval raportil on mitmeid väärtusi.
Esiteks on selle eesmärgiks informatiivsus: selles on kirja pandud murettekitavad faktid ebaseadusliku sisserände kasvust Euroopas. Komisjoni hinnangute põhjal on see näitaja 4,5 kuni 8 miljonit inimest. Ühtlasi määratletakse majandussektorid, kuhu ebaseaduslik töötamine on enim kontsentreerunud, nimelt ehitus, põllumajandus, puhastusteenused, hotellindus ja toitlustus.
Raporti teiseks väärtuseks on deklareerimata töö vastase võitluse intensiivistamine, eelkõige finantssanktsioonide ja kriminaalõigusmeetmete rakendamise võimalus tööandjatele, kes võtavad tööle ebaseaduslikke töötajaid.
Paraku on kõnealusel raportil mitmeid piiranguid. Selles ei räägita midagi selle kohta, milliseid meetmeid tuleks rakendada vahelduvate ebaseadusliku sisserände voolude tõkestamisel. Selles isegi ei kaaluta kontrollide ja sisepiiride taaskasutuselevõttu.
Nii sotsiaalse kui ka majandusliku kriisi ajal ning suure töötusetaseme kasvu ajal on liidu riikide esmaseks tingimuseks oma töökohtade kaitsmine. Selleks on ülimalt tähtis rakendada sotsiaalkaitse poliitikat riiklikul ja Euroopa tasemel. Töökohad Prantsusmaal olgu eraldatud prantslastele, samas kui töökohad Euroopas olgu eraldatud eurooplastele. Riiklikul ja Euroopa tasemel eelistamise põhimõtte rakendamine ja kaitsmine on oluliseks Euroopa Liidu riikide majandusliku ja sotsiaalse toibumise tingimuseks.
Rareş-Lucian Niculescu
kirjalikult. - (RO) Keegi ei saa kahelda ebaseaduslikke sisserändajaid palkavate isikute karistamismeetmete kasulikkuses või õigeaegsuses. Riik, mida esindan, on neile konkreetsetele muredele vähem vastuvõtlik, sest see on ebaseadusliku sisserände seisukohalt endiselt pigem transiitmaa.
Samas tuleb meil olla teadlik tulevikuohtudest, millele oleme avatud. Mis puudutab tegelikku raportit, siis toetan ettepanekut kõrvaldada kohustuslik kontrollprotsent, mida komisjon soovib kehtestada. See protsent on liigne ning selle tulemusel kasvaks vaid bürokraatia ja sellega kaasneks suured riiklikud kulutused, ilma tegelikku mõju avaldamata.
Maria Petre
kirjalikult. - (RO) Esiteks soovin õnnitleda raportööri tehtud hea töö eest. Teame, et Euroopa Liidus töötab 4,5 kuni 8 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat sellistes sektorites nagu ehitus, põllumajandus ja turism.
Tervitan tõsiasja, et direktiiv hoolitseb korduvrikkumises süüdi olevate tööandjate kriminaalkaristuste eest, paljude mitteseadusliku staatusega inimeste töölevõtmisega seotud karistuste eest, kui töövõtja on inimkaubanduse ohver ning tööandja on sellest teadlik või kui töövõtja on alaealine.
Liikmesriikidel tuleb ka kehtestada mehhanismid, mis pakuvad ebaseaduslikele sisserändajatele võimalust esitada kaebus, kui ollakse näiteks ekspluateerimise ohver.
Meil tuleb arvestada, et ebaseaduslikult riigis viibivad inimesed on oma sünnimaalt lahkunud oma perekondadele parema tuleviku pakkumise nimel. Üha rohkem lapsi jäetakse maha: mõned neist jäävad järelvalveta, samas kui teised jäetakse vanavanemate ja naabrite hoole alla ja isegi lastekodudesse.
Alati, kui need lapsed on oma vanematega kaasas, tuleb meil pakkuda neile ligipääsu haridussüsteemile ja sotsiaalkaitsele Euroopa Liidus, isegi siis, kui nad viibivad siin ebaseaduslikult.
Nicolae Vlad Popa
kirjalikult. - (RO) Claudio Fava koostatud raport on osa meetmete paketist, mis on suunatud ebaseadusliku sisserändega võitlemisele, hoides ära mainitud inimeste töölevõtmise ettevõtete poolt. Paraku on raportöör pööranud liiga suurt rõhku tööandjaid karistavatele meetmetele ja toetanud ebaseaduslike sisserändajate õiguste laiendamist.
Kuna on äärmiselt oluline säilitada tasakaal tööandjatele kehtestatud ja minu poolt ettepandud paranduste vahel, mida ma üritasin teha, et tõsta esile raporti neid sätteid, kus tööandjatevastased sanktsioonid on liiga ranged ning mis võivad jätta ruumi tõlgendustele, mis võivad viia tööandjate tagakiusamiseni.
Samas tuleb pöörata erilist tähelepanu kõnealuste sisserändajate humanitaarolukorrale. Sel põhjusel on äärmiselt oluline julgustada liikmesriike tõsisematel juhtudel rakendama kriminaalkaristusi: näiteks siis, kui tööandja teab, et töövõtja on inimkaubanduse ohver. Lisaks sellele etendab raportis määratletud tööandjatel lasuv tõestamise ja teatamise kohustus sobivat rolli, muutes nad vastutavaks selle ägeda probleemi eest, millega meil siin ELis tuleb üha sagedamini silmitsi seista.
Bogusław Rogalski  
Liikmesriigid peaks tegema tihedamat koostööd ebaseadusliku sisserändega võitlemise nimel, tugevdades ebaseadusliku tööhõive vastast tegevust Euroopa Liidus liikmesriikide tasemel. Üks peamisi tegureid, mis julgustab ebaseaduslikke sisserändajaid ELi reisima, on töö saamise võimalus ilma vajaduseta seaduslikku staatust korrapärastada. Ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku riigis elamise vastane tegevus peaks toimima tõrjevahendina.
Sellegipoolest peaks ebaseadusliku sisserändega võitlev direktiiv rakenduma ilma siseriiklikke õigusakte kahjustamata, keelates seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavate kolmanda maailma riikide kodanike, kes töötavad oma täievoliliste elanike staatust rikkudes, ebaseadusliku tööhõive.
Kolmanda maailma riikide kodanikke tööle võtvate tööandjate rahatrahvide vähendamist tuleks kaaluda juhtudel, mil tööandjaks on füüsiline isik.
Ühised määratlused, meetodid ja standardid ebaseadusliku sisserändega võitlemise valdkonnas on vältimatuks tingimuseks ühise Euroopa migratsioonipoliitika loomisel.
Andrzej Jan Szejna
kirjalikult. - (PL) Daamid ja härrad, alustuseks tänaksin kõiki direktiivi eelnõuga seotud isikuid.
Ebaseaduslike töötajate statistilised näitajad liidus on murettekitavad. Ebaseadusliku sisserändega võitlemiseks vajame kindlasti tihedat koostööd. Ebaseadusliku tööhõivega tegelemine on ELi strateegia üks prioriteete sisserände valdkonnas.
Kõnealune direktiivi projekt jätab üht-teist soovida. See peaks hõlmama laialdasemat käsitlusala, kattes ka seaduslikult ELi territooriumil elutsevad kodanikud, kes töötavad väga ebasoodsatel tingimustel. Ühtlasi oleks kasu tööandja mõiste definitsiooni laiendamisest, hõlmates ka ajutisi tööagentuure ja personaliotsinguagentuure. Vaatamata selle puudujääkidele, on arutlusel olev projekt soovitamist väärt.
On tõsi, et tööandja vastutab ebaseaduslikult tööle võtmise eest. Selle direktiiviga kehtestatakse tööandjatele täiendavad halduskohustused ning hoolitsetakse mitmete erinevate sanktsioonide kehtestamise eest nende kohustustega mittevastavuse korral. Kuid see ei tähenda, et kõnealune direktiiv puudutaks üksnes tööandjate karistamist.
Teeksin täiesti selgeks, et meie peamine eesmärk on kõrvaldada olukord, kus üksikisikuid kasutatakse töö juures ära. Ebaväärikates ja ebainimlikes tingimustes tuleb õigustest ja põhiliste sotsiaalsetest õigustest ilma jäetud inimeste tööle võtmine muuta võimatuks. Arvan, et kõnealune direktiiv on oluline ebaseaduslikku tööhõivet keelustavate sätete minimaalse tasakaalu saavutamiseks. Usun ka, et liikmesriigid rakendavad neid sätteid tõhusalt.
