Pritožba Boeinga (Združene države) zoper Airbus (EU) pred STO (razprava)
Predsednica
Naslednja točka dnevnega reda je izjava Komisije o pritožbi Boeinga (Združene države) zoper Airbus (EU) pred STO.
Louis Michel
komisar. - (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, treba je opozoriti, da ste danes pozvali Komisijo, naj razpravlja o sporu med Združenimi državami in Evropsko unijo o podpori, ki jih zagotavljata zadevni vladi za Airbus in Boeing.
O tem vprašanju je bilo že veliko povedanega, zato začnimo s ključnimi dejstvi. Kaj je sporno? Vlada Združenih držav trdi, da sredstva, ki so jih evropske vlade vložile v Airbus kršijo pravila STO o subvencijah. Oktobra 2004 so Združene države enostransko in brez predhodnega obvestila odstopile od dvostranskega sporazuma, sklenjenega z Evropsko unijo leta 1992, ki je izrecno dovolil to vrsto naložbe, zato so Združene države sklenile, da sprožijo postopek pred STO.
Evropska unija je ugotovila, da Združene države dajejo prednost pravdnim sporom pred pogajanji, zato je zahtevala, da STO razglasi subvencije Združenih držav za Boeing za nezakonite. Kje smo zdaj, tri leta pozneje? Kljub številnim poskusom v zadnjih nekaj letih za prijateljsko razrešitev spora, so to preprečile razlike med strankama.
Združene države so zanikale, da so vlagale v Boeing, in dejale, da bi morala Evropska unija pred kakršnimi koli pogajanji ukiniti podporo za Airbus, ki se je prej izvajala v skladu s sistemom vračljivih posojil.
Zavedati se morate, da je pod takimi pogoji nemogoče vzpostaviti pravično in uravnoteženo podlago za poravnavo, doseženo s pogajanji. Pred nekaj tedni je Boeing javno zavrnil zadnjo oljčno sadiko, če jo lahko tako imenujem, ki jo ponuja Airbus. To se je zgodilo 18 oktobra.
Zato smo skeptični, ali je mogoče ta spor čim prej rešiti za pogajalsko mizo. To pomeni, da bomo v STO še naprej podpirali evropsko podporo za Airbus, ki je omogočila letalskemu sektorju, da postane bolj inovativen in izboljša varnost in učinkovitost letalskega prevoza.
Poudariti je treba, da je Airbus vrnil 40 % večji znesek, kot ga je prejel od evropskih vlad od leta 1992, in da je dejansko izplačal 7 milijard EUR več. Zato upamo, da bo odbor pokazal, da dokaj skromni zneski, ki jih je Evropa prispevala v obliki pomoči za raziskave in razvoj ter vračljivih posojil nikakor niso vplivale na konkurenčno sposobnost Boeinga.
Mislim, da lahko presodite sami: Boeing je razglasil, da je njegov novi Dreamliner B787 po lansiranju postal najbolj komercialno uspešno letalo v zgodovini. Morda je najuspešnejše letalo, vendar je morda tudi najbolj subvencionirano.
Pred zaslišanjem STO septembra letos smo predložili po mojem mnenju trdne dokaze o subvencijah, ki so jih Združene države namenile Boeingu za to letalo. Zlasti smo pokazali, da je ta finančna pomoč znašala 24 milijard USD od zveznih organov in nekaterih držav, vključno s 16 milijardami USD od agencije NASA in ministrstva za obrambo v obliki podpore za raziskave in razvoj letalstva, ki je Boeingu omogočila brezplačen razvoj vrhunskih letalskih tehnologij in znanja. Poleg tega so bile dodeljene nezakonite, državne subvencije, namenjene izključno Boeingu, predvsem v zvezni državi Washington, ki je Boeing subvencionirala v višini 4 milijarde USD, pa tudi v Kansasu z "obveznicami Boeing" in v Illinoisu. Tretji element so nezakonite izvozne subvencije, ki jih Boeing še naprej prejema v skladu z zakonodajo o FSC/ETI (Podjetja s podružnicami v tujini in Dohodek podjetij s podružnicami v tujini) kljub dejstvu, da jih je STO večkrat prepovedala.
Ko bo STO sprejela odločitev, verjetno leta 2008, je zelo mogoče, da zadeva s tem ne bo zaključena. Obe stranki imata možnost pritožbe, zato se bo zadeva zavlekla na leto 2009. Menimo, da bi bilo po tem, ko bo STO sprejela odločitev v zvezi s tema dvema zadevama, razumno, da bi se z Združenimi državami dogovorili o načinu obvladovanja nastalih posledic, vendar ne moremo biti prepričani, da bo to sprožilo ustrezna pogajanja v procesu.
Nazadnje bi, kar se tiče Komisije, rešitev, dosežena s pogajanji, zagotovila potrebno dolgoročno rešitev, ki jo potrebuje trg za zagotovitev mirne in pravične konkurence v letalstvu v prihodnosti. Če to ne bo izvedljivo, bo Komisija še naprej odločno in še močneje branila interese Evrope v STO.
Konec koncev pravična konkurenca ni le v interesu Airbusa, ampak tudi dobaviteljev, letalskih prevoznikov in njihovih strank, ki morajo izkoristiti ugodnosti zdrave konkurence med glavnimi proizvajalci civilnih letal.
Konkurenca med Airbusom in Boeingom se mora izvajati na trgu: pričakujemo, da bo močna, ampak tudi pravična in razumna. Vendar to ni mogoče, če tekmec Združenih držav želi prikazati nekatere naše države članice kot, citiram, "nezanesljive poslovne partnerje v letalstvu in varnostno tveganje za vojaško pripravljenost Združenih držav" ali če želi spodbujati zakonodajo v kongresu Združenih držav, da ukine sredstva za izboljšanje letališč Združenih držav za sprejem A380. Tovrstna kampanja škoduje čezatlantskim odnosom in je neustrezna za podjetje, ki se prikazuje kot globalni (in včasih celo evropski) udeleženec, kot to ustreza njegovim potrebam.
Vendar bi rad, da danes domov odnesete sporočilo, da so si na uradni ravni EU in Združene države prizadevale za zagotovitev, da ta spor ne bo ogrozil širšega partnerstva EU-Združene države, in po mojem mnenju jim je to uspelo.
Tak odnos želimo ohraniti in verjamemo, da bo vlada Združenih držav storila enako z zagotavljanjem, da spori Airbus/Boeing ne bodo vplivali na sposobnost podjetja, da pravično konkurira na področju javnih naročil. Zlasti bi bilo treba iz zakonodaje ali izvršne politike izključiti vse protikonkurenčne ukrepe, ki bi omejili sposobnost podjetij EU, da konkurirajo v sedanjem programu Združenih držav za ponovno financiranje zračnih tankerjev.
Poudarili bi radi pomembno vlogo, ki jo lahko imajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti v zadevnih državah pri spremljanju razmer. Vaši medparlamentarni stiki bi zelo prispevali k posredovanju sporočila v EU in po možnosti v Atlantiku.
Christine De Veyrac
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, govorim tudi v imenu gospe Tokie Saïfi, ki je članica odbora za mednarodno trgovino.
Pritožba Boeinga pri STO prikazuje Airbus kot slabega poraženca. To je industrijska skupina, ki je desetletja prevladovala na trgu; zdaj, od začetka tega desetletja, od leta 2003 in 2004, pa je Airbus prehitel Boeing. Kdo bi si pred 20 leti mislil, da se bo to zgodilo? Točno takrat je Boeing vložil pritožbo pri STO. Pritožba je nesmiselna, saj je ameriški proizvajalec vedno izkoriščal ugodnosti pomembnih vojaških programov za raziskave in razvoj Pentagona ali agencije NASA. Veliko tehnologij se je najprej uporabljalo v vojaškem letalu, zato Boeing izkorišča brezplačen prenos tehnologije iz vojaškega v civilni sektor ter izkorišča ugodnosti različnih davčnih olajšav s strani vlade Združenih držav.
Kaj dobi Airbus, evropski proizvajalec? Namesto subvencij dobi vračljiva posojila, ki jih je treba, kot izraža že ime, očitno povrniti. Niso le vračljiva, ampak, kot ste dejali, komisar, povrnjena vsota močno presega prvotno posojilo, ker je odvisna od števila prodanih letal, pri čemer so bila dejansko vsa letala Airbusa uspešna. Zagotovo bodo uspešna tudi v prihodnosti, saj se v zadnjem času povečujejo naročila za letala A380 in A350. Poleg tega sistem deluje odprto in javno s popolno preglednostjo. Airbus ne izkorišča kakršne koli skrite pomoči.
Komisar, v svojem imenu in v imenu svojih kolegov v medskupini za letalstvo v Evropskem parlamentu vam moram povedati, da bomo to vprašanje zelo pazljivo spremljali. Komisar, od vas pričakujemo, da močno branite gospodarske interese evropskega proizvajalca, saj ste nam to tudi obljubili. Vloga Evropske unije, kot je vloga Združenih držav, ni prizadevanje, da bi STO dajala prednost eni pred drugo, ampak združiti partnerje pri dvostranskih pogajanjih za rešitev nesoglasij.
Erika Mann
v imenu skupine PSE. - Kot veste, Evropska unija trenutno brani družbo Airbus v zadevi, ki so jo Združene države v imenu družbe Boeing predložile STO. Menim, da je na tej stopnji spora pomembno, da ta organ oblikuje podporo za stališče Evropske unije, ki je nasprotno stališču Združenih držav.
Na začetku moram povedati, da je do tega spora prišlo, ker Boeing ni več želel sodelovati v medsebojnem mednarodnem sporazumu med Združenimi državami in Evropsko unijo - sporazumu, ki je dopuščal nekatere oblike vladne podpore tako za Airbus kot za Boeing, edina proizvajalca velikih civilnih letal na svetu. Kot vedo moji kolegi, so takšni sporazumi temelj, na katerem temeljijo odnosi med narodi. Narodi morajo upoštevati svoje obveznosti iz teh pogodb. Airbus jih je. Evropska unija jih je. Žal pa jih Združene države niso.
Airbus in Evropska unija ves čas upoštevata duh in namen dvostranskega sporazuma o letalstvu iz leta 1992. Konkurenca med Airbusom in Boeingom cveti že 11 let, kar je omogočilo pomemben razvoj pri tehnologiji in obliki komercialnih letal, kar je zagotovilo varnejše, učinkovitejše in okolju prijaznejše potovanje po zraku. Vendar se je Boeing odločil, da ne bo več upošteval obveznosti iz tega sporazuma. Namesto tega je ob podpori Združenih držav napadel Airbus zaradi izsiljevanja tako imenovanih nezakonitih subvencij, tj. prav tiste vladne pomoči, s katero se je Boeing prvotno strinjal v sporazumu iz leta 1992.
Kot se številni moji kolegi zavedajo, so vladna posojila Airbusu usmerjena in predstavljajo neizkrivljeno uporabo omejenih vladnih sredstev za raziskave. Vladam ponuja pravično vračilo in daje na trg inovativne proizvode, od katerih imajo korist vsi. S preprostimi besedami, financiranje raziskav in razvoja s strani evropske vlade je omejeno, vračljivo in ne vpliva na konkurenčne sposobnosti Boeinga.
Ker Boeing proizvaja civilna in vojaška letala za Združene države, ima tehnologija, ki jo uporablja za komercialna letala, veliko koristi od sredstev ameriške vlade za vojaške raziskave in razvojne projekte. Na primer, Boeingovo trenutno poznavanje sestavnih delov, ki jih uporablja v novem 787 Dreamlinerju izvira iz - kot je sam priznal - dela pri razvoju letal V-22, F-22, B-2 in Joint Strike Fighter.
To zvezno pomoč nadomešča državna podpora Združenih držav in podpora lokalne vlade družbi Boeing v obliki davčnih olajšav, ugodnih nepremičninskih in lokalnih infrastrukturnih izboljšav, ki so namenjene zavarovanju prisotnosti družbe na trgu in delovnih mest v izbranih ameriških mestih. Medtem ko Boeing nasprotuje programu vračljive pomoči, ga ne moti, da takšen program koristi njegovi podružnici na Japonskem. Te točke poudarjam, ne zato, ker bi želela reči, da je pomoč, ki jo prejema Boeing (na japonskem vračljiva, v Združenih državah ne) kakor koli slabša od vračljivih evropskih posojil, ki jih prejema Airbus. Pomoč, ki jo prejema Boeing, omenjam zato, da pokažem, da v resnici obe strani prejemata določeno obliko vladne pomoči od narodov, ki želijo ohraniti svoje vloge vodilnih proizvajalcev v letalstvu na svetu. Medtem ko je Boeing prejemal vladno podporo, želi svojemu evropskemu konkurentu prepovedati enake ugodnosti.
Verjamem, da moramo Komisijo pozvati, naj družbi Airbus in Boeing usmeri k razvoju v prihodnost usmerjenih ureditev, ki zagotavljajo stabilno okolje za obe strani, da bosta tudi v prihodnosti tekmovali med seboj in razvijali najsodobnejša letala. Mogoče bi šestmesečni moratorij na zadevo STO obema družbama dal čas, da zaključita novo stroko. Ta priložnost je zdaj pred nami. Lahko slonimo na preteklosti ali pa se usmerimo v prihodnost.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospa predsednica, komisar, veliko opazovalcev začenja obravnavati spor STO med Airbusom in Boeingom kot neskončno zgodbo. Vesel sem, da ste nam pokazali vsaj luč na koncu tunela. Po mojem mnenju je vredno, da se za oceno sedanjih razmer in zagotovitev političnih priporočil o tem, kako moramo nadaljevati, ponovno preuči ozadje spora, skupaj z gospodarskim razvojem teh dveh letalskih velikanov.
Vzrok za sedanje razmere je zlasti v velikem povečanju mednarodnega letalstva in močni konkurenci med letalskimi podjetji v zgodnjih 90. letih 20. stoletja. Ali lahko v tem času izrecno ponovno izrazim spoštovanje Komisiji za to, kar je dosegla v zvezi s tem. Brez vzpostavitve skupnega trga za letalsko industrijo v 90. letih 20. stoletja in evropeizacije sporazumov s čezmorskimi državami ne bi bilo mogoče doseči konkurenčnosti in s tem tudi uspeha letalskih podjetij Evrope.
Konkurenca je bila močna, zato so šla nekatera letalska podjetja v stečaj. Povpraševaje po gospodarnejših, varnejših, večjih, hitrejših in sodobnejših letalih je v 90. letih 20. stoletja doseglo razsežnosti, ki so končno dopustile delovanje le dveh uspešnih podjetij: Airbusa in Boeinga. Dejanske nadomestne možnosti zdaj obstajajo le v sektorju regionalnega in poslovnega letalstva. Ponosen sem, da se je lahko Airbus ponovno vzpostavil kot evropsko podjetje.
Za evropska gospodarstva je letalstvo izredno pomemben dejavnik, brez katerega bi celotno gospodarsko življenje hitro razpadlo. Le zaradi tega si razvita gospodarstva zelo prizadevajo, da imajo na voljo možnosti učinkovitega letalskega prevoza. Letalska industrija je morala to priznati, vendar ni mogla slediti hitremu razvoju. Zlasti ji je primanjkovalo kapitala in zaščitnih ukrepov, ki bi ji omogočili obvladovanje velikih tveganj in izdatkov, povezanih z razvojnim procesom.
Ker se je v industriji krepil dualizem med Airbusom in Boeingom, se je med jima neizbežno povečevala tudi konkurenca. Med obdobji manjšega povpraševanja na svetovnem gospodarstvu je cenovna vojna med Airbusom in Boeingom bila in ostaja intenzivna. Da se ta okvir ni razvil v konkurenco za zagotovitev največjega deleža državne pomoči, je bil leta 1992 pripravljen inovativen sporazum.
Leta 2004, ko so bili za Boeing težki časi, so Združene države odstopile od sporazuma in se pritožile pri STO. EU se ni dolgo obotavljala in je zahtevala enako pravno sredstvo. Tudi Boeing je zadevo predložil STO. Pravila STO so zelo jasna; poznamo jih, o njih pa smo tudi razpravljali v tej dvorani.
Zdaj morata obe strani spet za pogajalsko mizo. Obe strani morata priznati, da njuna letalska industrija potrebuje subvencije. To zlasti velja, če želita obvladati nastajajoče težave v zvezi s preprečevanjem CO2, zaščito pred onesnaževanjem s hrupom ter povečanjem letalskega prometa. Premikamo se na novo tehnološko področje, pri čemer obstaja veliko tveganje za ponudnike kapitala. Predstavnike EU bi rad opozoril, naj sedanjo moč Airbusa obravnavajo kot pretvezo za privijanje vijakov na Boeing in Združene države s preveliko vnemo.
Pred manj kot enim letom bi morali imeti zelo drugačno razpravo. Zato zdaj obe strani potrebujeta učinkovito strategijo. Leta, ki so minila v sporih in igranju skrivalnic, ne bodo prispevala k napredku naših tehnoloških območij. Vendar je treba napredovati. Ključna beseda - CO2 - je že bila omenjena.
Komisijo prosim, naj ne razume narobe, kar skušam reči. Ne gre za to, da pustimo Združene države, da si zatiskajo oči v zvezi s skritimi vojaškimi subvencijami in posledičnim navzkrižnim subvencioniranjem. Spodbujajmo Američane, naj delujejo pravično. Prepričan sem, da bomo lahko potem dosegli rešitev, ki bo sprejemljiva za vse.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, ker govorim v imenu skupine Združenje za Evropo narodov v zadevi pred Svetovno trgovinsko organizacijo v zvezi s pritožbo Boeinga proti Airbusu, moram poudariti dejstvo, da močno rivalstvo med tema dvema gospodarskima in političnima silama, vsaka na svoji strani Atlantika, vlada že veliko let. Seveda se sklicujem na Združene države in Evropsko unijo.
Ne smete biti presenečeni, da se razprava razvija k vedno bolj sodobnim področjem gospodarstva. Letalski sektor je primer le enega področja. V tem sektorju se razvijajo in preskušajo novi materiali, skupaj z novimi tehnologijami za njihovo proizvodnjo, novimi gradbenimi rešitvami ter tudi novimi sistemi avtomatizacije, meritev in komunikacije. Razvijajo se nove tehnike za pospešeno preskušanje razvitih naprav in ocene zanesljivosti.
Smiselno je, da si morajo vlade posameznih držav in tudi Evropska unija prizadevati, da se ta področja proizvodnje podprejo, v upanju, da bo mogoče uporabiti vrhunske rešitve, ki so bile razvite za celotno gospodarstvo. Ker obe stranki v sporu neposredno ali posredno zagotavljata finančno podporo za svoji industriji, je mogoča le ena razumna rešitev. Ta mora vključevati dvostranska pogajanja in dosego postopnega zmanjšanja subvencij, ki jih zagotavljata obe stranki.
Zadeve, ki se obravnavajo z arbitražo v okviru STO, lahko trajajo več let in pogosto povzročajo velike stroške. Dejansko bi lahko zdaj končna poravnava ogrozila preživetje Boeinga in Airbusa.
Jacky Hénin
Razlage, ki jih je predložila Komisija, potrjujejo, da liberalizem Združenim državam zlasti predstavlja izvozno blago. Jasno je, da smo na tem področju, kot na vseh drugih, pogosto pripravljeni, da sami sebi kopljemo jamo.
Vladi Združenih držav in Japonske zelo pomagata Boeingu z vojaškimi ukazi ter javnimi in javno-zasebnimi raziskavami. Vendar bo, kot je bilo že navedeno, Boeing 787 najbolj subvencionirano civilno letalo v zgodovini. Komisija mora v STO nepopustljivo zagovarjati Airbus. To je njena dolžnost, državljani pa bodo presodili rezultate.
Airbus izkorišča ugodnosti sistema vračljivih posojil: to je ustrezen in učinkovit sistem. Zagotavlja, da Airbus ne postane žrtev zapovedi finančnih trgov. Zagotavlja, da države ne izgubijo denarja, ki ga vložijo v letalski sektor. Ta sistem mora dopolnjevati močnejši sektor za raziskave na področju letalstva, kar bi povečalo evropsko prizadevanje na enako raven kot prizadevanje Združenih držav. To je bistveno za našo sposobnost konkurirati danes in jutri.
Dejansko ne bi obstajala letalska industrija brez velikega posredovanja in podpore javnosti. Nesposobnost in slabost, ki sta ju pokazala dva glavna zasebna delničarja EADS, to dokazujeta. Tudi težave s programom Galileo to jasno prikazujejo. Trdno sem prepričan, da je edini način zagotavljanja prihodnosti Airbusa zagotovitev, da postane EADS prvo evropsko večinsko javno podjetje. Ta prihodnji predlog je vložilo veliko sindikalnih aktivistov na zaslišanju o Airbusu, ki ga je organizirala moja skupina 28. marca.
Menimo, da mora uprava Airbusa nujno ukiniti načrt Power 8, ki je namenjen le zagotovitvi, da je industrijski model Airbusa identičen Boeingovem. Vendar ta model povzroča težave za Boeing, kot kažejo zelo resne težave, ki jih ima v zvezi z industrializacijo svojega letala 787 Dreamliner. Evropa potrebuje letalsko industrijo, ki je močna in ustvarja delovna mesta. Za dosego tega mora zagotoviti, da imajo delavci močna pooblastila za posredovanje v strategiji podjetja.
Georgios Papastamkos
- (EL) Gospa predsednica, spor med Boeingom in Airbusom izraža veliko razliko v trgovinski politiki in ima velike posledice na gospodarstvo. Vendar ne napihujmo razmer. Spor je v vsakem primeru daleč od dvostranskih trgovinskih bitk v preteklosti. Gospe in gospodje, problematično je, da se je pojavil po tem, ko so Združene države enostransko odstopile od dvostranskega pogodbenega okvira. To je povzročilo utemeljeno nasprotovanje EU v zvezi s subvencijami Združenih držav, ki so bile v nasprotju s pravili STO. Ne glede na veljavnost argumentov z obeh strani, je res, da sta bila ponovna uskladitev tržnih deležev v korist Airbusa in posledična izguba konkurenčne prednosti Boeinga zelo politični vprašanji. To je povzročilo obrambni impulziven odziv vlade Združenih držav, ki so se zatekle k mehanizmu STO za poravnavo sporov.
EU je upravičeno iskala sporazumno rešitev, ki bi preprečila, da spor preseže meje pogajanja. Vendar ni bilo nobenega odziva. Upam, da bo prišlo do odziva, saj bosta obsežnost spora in njegova močna politizacija nedvomno preskusila grobost sistema STO v zvezi s pristojnostjo. V tem primeru bi lahko pričakovali, da bo rešitev spora dodatno okrepila verodostojnost in sposobnost mednarodnega vodstva STO, ki naredi več kot le uravnavanje moči in tehtanje interesov.
Pričakuje se, da bo rezultat zadeve obsežno vplival na gospodarstva obeh partneric, in sicer na zaposlovanje, trgovinsko bilanco in tehnološki razvoj. Močno upamo, da se bo ta spor rešil.
Kader Arif
(FR) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, pozdravljam to razpravo in prisotnost Komisije, da lahko razpravljamo o pravnem sporu med Evropo in Združenimi državami, ki traja že od leta 2004, ko je Washington predložil STO zadevo proti evropski pomoči, dodeljeni Airbusu.
Evropa in zlasti Evropska komisija morata pri obvladovanju tega napada pokazati odločnost in prepričanost, da obranita sektor, ki je nedvomno pomemben za gospodarstvo. Dejansko je sektor civilnega letalstva v Evropi, v katerem je Airbus največja dragocenost, tj. globalno izložbeno okno za evropsko sodelovanje in evropsko tehnološko znanje. Zdaj ko je kongres Združenih držav zagotovil popolno podporo za Boeing, je dolžnost Evropske komisije in Evrope kot celote, da nameni politično zavezanost primeru Airbus.
Menim, da je pomembno, da Evropska unija le nekaj tednov preden organ za reševanje sporov STO sprejme svojo odločitev, ponovi svojo podporo Airbusu. To vprašanje zajema veliko več kot le spor med dvema letalskima gigantoma. Vpliva na našo sposobnost zagovarjanja določene vizije evropske zavezanosti našim pomembnim projektom in industrijam. Naša industrijska politika ne sme biti omejena le na konkurenčno politiko Unije.
Pritožba Združenih držav pri STO proti evropskemu mehanizmu za vračljiva posojila za letalski sektor je po mojem mnenju neutemeljena in presenetljiva. Neutemeljena ni zaradi tega, ker je treba vračljiva posojila povrniti. Povrnjena so bila, da so lahko evropske države dobile povrnjeno naložbo, Airbus pa je od leta 1992 povrnil 40 % več, kot je bil znesek posojila. Tudi kritika Združenih držav je neutemeljena, ker je dvostranski sporazum, podpisan med Evropsko unijo in Združenimi državami, od katerega so Združene države leta 2004, kot je dejal komisar, enostransko odstopile, odobril neposredno in posredno javno pomoč za industrijo civilnega letalstva.
Ta pritožba je presenetljiva, ker Združene države obtožujejo Airbus, da je prejemal subvencije, čeprav Boeing izkorišča navidezni monopol razširjenih programov za opremo vojske Združenih držav in agencije NASA ter javno podporo za vojaške razvojne programe. Zato v nasprotju z neposredno pomočjo Združenih držav, ki ni vračljiva in ni združljiva z določbami sporazumov SMC in GATT iz leta 1994, sistema vračljivih posojil ni mogoče obravnavati kot kršitev pravil STO.
Zato upam, da Evropska komisija odločno brani to zakonito stališče. V zvezi s tem in ob upoštevanju izredne pomembnosti te zadeve za prihodnost evropskega letalskega sektorja me zanima, kakšne posebne argumente ima Komisija v obrambo Airbusa v STO?
Prav tako bi rad poudaril, da Združene države in Evropska unija tvegata, da bo STO obsodil vse podporne mehanizme v letalskem sektorju ali njihov del. Da se temu izogneta, sta stranki povečali možnost prijateljske rešitve. Ali nam lahko Evropska komisija sporoči, če namerava sprejeti to rešitev? Bistveno je, da raziščemo vse možne rešitve, ker je prihodnost več tisoč ljudi, podjetij in regij v Evropi odvisna od tega sektorja in pozitivnega rezultata tega spora.
Vural Öger
(DE) Gospa predsednica, komisar, Airbus je evropska zgodba uspeha in model evropskega sodelovanja. Airbus zagotavlja delovna mesta na šestih evropskih lokacijah in zaposluje skupaj 58 000 delavcev. V Hamburgu, od koder prihajam, 12 000 ljudi dela za Airbus. V preteklosti je Airbus pokazal, da lahko industrija EU z upoštevanjem prave strategije uspešno konkurira na najmočnejšem trgu z najboljšo tehnologijo. Pri sporu med podjetjem Boeing iz Združenih držav in evropskim Airbusom vsaka stran obtožuje drugo, da je plačala več milijard za subvencije in leta 2004 predložila pritožbe STO.
To bi lahko imelo negativne posledice za čezatlantske trgovinske odnose, ki jih želim preprečiti, vendar je zelo pomembno, da EU pojasni, da je bila finančna podpora za Airbus v skladu s pravili STO. Obe strani sta pojasnili svojo pripravljenost najti rešitev zunaj STO in doseči sporazum na dvostranski ravni.
Cilj nas, kot politikov, mora biti preprečevanje spora v zvezi s subvencijami v letalski industriji. Gospodarska učinkovitost dveh podjetij ne sme biti ogrožena, finančna podpora pa se mora osredotočiti zlasti na raziskave. Te se morajo zlasti osredotočiti na vidike okoljske in socialne politike ter politike zaposlovanja. Za konkurenčnost Evropske industrije je pomembno, da se zagotovi nadaljnja konkurenčnost Airbusa. V Evropskem parlamentu se moramo zavzemati za pošteno konkurenco. Komisija mora ukrepati, saj je v interesu vseh, da bo EU do leta 2010 postala najbolj konkurenčno, dinamično in na znanju temelječe gospodarstvo na svetu. Gospodarska politika in politika zaposlovanja skupaj z inovativno tehnološko politiko bodo imele izredno pomembno vlogo pri uresničevanju tega cilja.
Louis Michel
komisar. - (FR) Gospa predsednica, prvič, mislim, da lahko v imenu komisarja Mandelsona rečem, da smo hvaležni za vašo soglasno podporo za močno in pravično branjenje evropskih interesov v tej zadevi.
Dva sta vprašala, ali moramo poskušati ponovno sprožiti prijateljska pogajanja. Seveda ne morem govoriti v imenu komisarja Mandelsona, vendar lahko rečem, da sta potrebna dva za izvajanje mirovnih pogajanj v tej zadevi. Evropska komisija je zagotovo pripravljena za prijateljska pogajanja, če bodo pregledna in bomo na enakovredni ravni, ker je zadeva, ki jo je uvedel in predložil komisar Mandelson, po mojem mnenju zelo prepričljiva. Veliko govornikov je reklo enako. Mislim, da lahko rečem, da imam močno stališče.
V zvezi s pozivom k pazljivosti, način, kako se je Komisija odzvala, in način, kako komisar Mandelson obravnava zadevo, jasno kažeta, da smo v zvezi s to zadevo izredno pazljivi zaradi upravičenih razlogov, ki so bili med to razpravo odločno izraženi. Zato lahko računate na Komisijo. Vsekakor bom komisarju Mandelsonu posredoval vašo močno podporo ter pozive k veliki pazljivosti in zavezanosti temi, ki neposredno vpliva na gospodarske interese Evrope.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Pisna izjava (člen 142)
Tokia Saïfi  
v pisni obliki. - (FR) Boeing in Airbus sta drug drugega obtoževala, da že leta prejemata nezakonite vladne subvencije. Ta igra vzajemnih pritožb, ki jih preučuje organ STO za poravnavo sporov, še naprej oskrbuje pot med dvema največjima proizvajalcema letal na svetu. Potrdila in priznala sem, da te obtožbe v zvezi z neposrednimi subvencijami predstavljajo resne ovire v globalnem gospodarskem sistemu ter izkrivljajo prosti trg in resno ogrožajo konkurenčni režim, ki ga je določil STO. V času, ko branimo globalni sistem brez ovir, je ta trgovinska vojna spodrsljaj v globalni konkurenci, ki naj bi bila poštena in pravična. Nepristranski sklep bo lahko oblikoval le pristojni organ STO.
Kljub temu upamo, da si želi Boeing zagotoviti vodilno mesto na svetu, ta pritožba pa se ne sme obravnavati kot poskus destabilizacije Airbusa. Ta trgovinski spor je sporen, vendar ne sme ogroziti čezatlantskega sodelovanja v času, ko ne potekajo pogajanja iz Dohe, pri čemer se pozitiven rezultat pričakuje do konca leta.
