Možnosti politike za napredek na področju evropskega pogodbenega prava za potrošnike in podjetja (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o možnostih politike za napredek na področju evropskega pogodbenega prava za potrošnike in podjetja, ki ga je v imenu Odbora za pravne zadeve predložila gospa Wallis.
Diana Wallis
poročevalka. - Gospod predsednik, o evropskem pogodbenem pravu govorimo že več kot deset let; prišel je čas, da ukrepamo, in če je kdaj prišlo do tega, da je notranji trg potreboval spodbudo v obliki dodatnih transakcij, potem je to zdaj.
Odbor za pravne zadeve podpira izbirni instrument, drugo pogodbeno pravo EU za vse državljane in podjetja. Mislimo, da bi to lahko pomagalo. Vendar smo rekli, da bodo za naslednji korak veljala stroga merila. Vzpostaviti je treba visoko raven varstva potrošnikov, ki bo višja od ravni v številnih naših državah članicah. Instrument mora biti preprost in prijazen za MSP; dati jim mora priznanje za izvajanje njihovih dejavnosti v okviru te izbirne pogodbe in ne sme imeti nobenega škodljivega vpliva na nacionalno pravo.
Proces mora temeljiti na dokazih, vključevati mora oceno učinka in zahtevati polno parlamentarno udeležbo, s tem pa se, kot sem rekla, čas za pogovarjanje izteče in premakniti se moramo naprej. Obstajajo nekateri, ki so napeti in pravijo, naj uporabimo samo zamisel o zbirki orodij. Tistim, ki se jim je porodila ta zamisel, naj povem, da naj bodo previdni, kajti mislim, da je zbirka orodij brez izbirnega instrumenta potencialno dejansko bolj invazivna, kar zadeva nacionalno pravo, kot zbirka orodij z izbirnim instrumentom, ki je prostovoljen, ki spoštuje avtonomnost strank in nima škodljivega vpliva na nacionalno pravo.
Ko bomo naredili korak naprej, moramo poiskati nekaj, kar bo državljanom in malim podjetjem EU nudilo preventivno pravico; s tem bomo res dobili instrument, ki pomeni pravico za rast. Dovolj besed, nadaljujmo.
Raffaele Baldassarre
(IT) Gospod predsednik, gospa komisarka, najprej želim čestitati poročevalki, gospe Wallis, za njeno delo in vsebino njenega poročila, s katerim se popolnoma strinjam.
Mislim, da samo izbirni instrument, ki bo sprejet z uredbo, lahko ustrezno izpolni cilje celotne reforme evropskega pogodbenega prava. Polet tega izbirni instrument ne bi smel ne usklajevati ne nadomeščati nacionalnega pogodbenega prava, temveč ga dopolnjevati kot alternativni instrument, ki pogodbenicam nudi možnost proste izbire.
Zato se ne strinjam s predlogi, ki so jih predložili tisti, ki bi raje omejili področje uporabe tega instrumenta, da bi se uporabljal samo za pogodbe v elektronskem poslovanju, saj bi to ustvarilo umetno in predvsem nepotrebno razlikovanje med spletnimi in osebnimi transakcijami.
Naloga nas zakonodajalcev je, da ne omejimo pravne narave uredbe na podlagi špekulacij ali tržnih napovedi, temveč da zagotovimo pravno gotovost in postavimo temelje za skupen pravni jezik na področju poslovanja.
Evelyn Regner
(DE) Gospod predsednik, komisarka Reding, vizija evropskega pogodbenega prava je seveda čudovita. Vendar pa mora na koncu evropskim državljanom zagotoviti nekaj pozitivnega, sicer bo ideja o evropskem pogodbenem pravu zgolj sama sebi namen. Zakaj se poročilo začne z najranljivejšimi stranmi v tem primeru, tj. s potrošniki? Ključni element poročila gospe Wallis, priporočilo o izbirnem instrumentu, je, milo rečeno, nespametna zahteva za potrošnike. Pri njih povzroča zmedo, v praktičnem smislu pa o tem, pogodbeno pravo katere države bodo na koncu uporabili, ne odločajo potrošniki, temveč njihove nasprotne strani v teh zadevah, tj. predvsem velika podjetja.
V vsakem primeru zdaj ni čas, da bi rekli, da je izbirni instrument zadnja beseda v tej zadevi, temveč si moramo natančneje ogledati tudi druge izbire - omenjeno zbirko orodij in pogodbene modele.
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil gospe Wallis za njeno drzno potezo. Sicer ne vem, kako bo to potekalo naprej, zagotovo pa moramo poskusiti zagotoviti, da bodo evropski državljani, evropski prodajalci na drobno in evropski potrošniki imeli korist od tega, čemur bi rekel enaka pravila, da bi lahko kupovali, prodajali in s tem sklepali posle na podlagi teh istih pravil.
Glede na zapletenost ustroja evropskega prava in nacionalne zakonodaje, en sam izbirni sistem, ki bi se lahko uporabljal po vsej Evropski uniji, obeta veliko, a verjetno gre za Sizifovo delo, saj nas bodo pri tem očitno ovirali različni pravni sistemi, nasprotovanja iz pravnih krogov in problemi glede jurisdikcije. Mislim, da bo to zelo težko izpeljati, vendar poskusimo in videli bomo, kaj se bo zgodilo.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, gospa komisarja, čeprav bi prostovoljno pogodbeno pravo lahko ustvarilo pravne probleme glede njegovega izvajanja, predstavlja način za odpravo različnih sistemov pogodbenega prava, ki so eden od razlogov za visoko stopnjo napak - približno 60-odstotno - pri čezmejnih nakupih, ki jih opravljajo potrošniki. Na žalost se podjetniki spopadajo z vrsto drugih nevarnosti. Pogodbeno pravo ni edino, ki ni v celoti usklajeno: takšno je tudi pravo s področja varstva potrošnikov. Obstajajo velike razlike v davčnih ureditvah in računovodskih standardih. Plačila pogosto ustvarijo dodatne bančne stroške, čezmejna uporaba digitalne vsebine pa je pogosto blokirana zaradi razlogov, povezanih z licenco. Poleg tega potrošniki v desetih državah članicah v svoji državi niso našli ponudb za vsaj polovico od 100 primerov proizvodov, medtem ko so potrošniki v 13 državah članicah ugotovili, da so čezmejne cene najmanj 10 % nižje od cen v njihovi državi. Zato podpiram predlog za izdajo pravno zavezujočih standardiziranih prostovoljnih pogodb, ki bodo prevedene v vse jezike. Obenem želim Komisijo tudi pozvati, da prevzame dejavnejšo vlogo pri reševanju nerešenih nujnih vprašanj, da bi se odpravila razdrobljenost notranjega trga.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, tudi jaz bi se rada zahvalila poročevalki, gospe Diani Wallis, kakor tudi Hansu-Petru Mayerju in Sirpi Pietikäinen za odlično delo na tem dokumentu.
Zelo jasno je, da je treba notranji trg po svetovni gospodarski krizi okrepiti. Notranji trg potrebujemo, če želimo rast, delovna mesta in inovacije. Kakšno je trenutno stanje? Čezmejno trgovino opravlja samo četrtina podjetij, in tista, ki to počnejo, omejujejo svoje poslovanje samo na nekaj držav članic. To pomeni, da ne izkoriščajo priložnosti za uporabo notranjega trga.
Kakšne so posledice za potrošnike? Tudi oni ne žanjejo koristi notranjega trga. Zaradi tega številna čezmejna naročila - kar 61 % naročil na spletnem trgu - ostajajo neizpolnjena. To pomeni, da imamo opravka z nedelovanjem notranjega trga tako v primeru podjetij kot potrošnikov. To je razlog, zaradi katerega je Komisija sprožila posvetovanje o možnostih politike na področju pogodbenega prava, o čemer Parlament danes izraža svoje mnenje.
Videli smo, da so pomanjkljivosti notranjega trga delno posledica razlik v nacionalnem pogodbenem pravu. Strinjamo se, da za te pomanjkljivosti obstajajo tudi drugi razlogi, vendar naše zadnje raziskave Evrobarometra kažejo, da so ovire, povezane s pogodbenim pravom, na prvem mestu na lestvici enajstih ovir v transakcijah med podjetji in potrošniki. Zato se moramo teh ovir znebiti, eno za drugo, in začeti takoj s pogodbenim pravom.
Mimogrede: ta parlament o tem razpravlja že deset let, strokovnjaki zunaj pa že trideset. Delo, na podlagi katerega je mogoče opraviti analize in pripraviti predloge, je torej že opravljeno. Tega nikoli nismo izkoristili. Zato se strinjam s poročevalcem, da je prišel čas, da začnemo delovati in ugotovimo, katere pozitivne ukrepe lahko sprejmemo.
Upoštevala sem oceno poročila o možnostih politike, ki je predstavljena v zeleni knjigi, ter podporo inovativni rešitvi v obliki izbirnega instrumenta, ki ne prinaša nobenega usklajevanja, temveč potrošnikom in podjetjem nudi možnost za vseevropski sistem. Opazila sem tudi podporo instrumentu, ki se uporablja pri transakcijah med podjetji in potrošniki ter med samimi podjetji in ki daje prednost materialnemu področju, ki zajema prodajne pogodbe, pogodbe za dobavo digitalne vsebine in pogodbe o nekaterih storitvah. Natančno sem upoštevala, kar je povedal Parlament, in sicer, da mora vsak prihodnji instrument, ne glede na to kakšen je, potrošnikom zagotavljati visoko raven varnosti, da jih ne bi prikrajšal za varstvo, ki bi ga sicer uživali v okviru nacionalnega prava. To je conditio sine qua non. Če tega ne bomo imeli, bomo neuspešni v vsem, kar bomo počeli.
Kje smo zdaj? Komisija je 3. maja 2011 objavila izsledke študije o izvedljivosti, ki jo je opravila skupina strokovnjakov o evropskem pogodbenem pravu, nato pa smo vse zainteresirane strani povabili, da podajo svoje pripombe. Komisija analizira rezultate javnega posvetovanja, nato pa bo pripravila podrobno oceno učinka, da bi videla, kaj bi moral biti naslednji korak, ki bo v času krize koristna spodbuda za notranji trg in ustvarjanje rasti in delovnih mest na notranjem trgu, in sicer s širjenjem trgov - predvsem za MSP - ter tako, da se bo potrošnikom dala možnost za boljše izbire in boljše nakupe.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 8. junija, ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Cristian Silviu Buşoi
Čeprav imamo notranji trg, podjetja in potrošniki premalo izkoriščajo priložnosti, ki jih ponuja, saj je delež čezmejnih transakcij še vedno dokaj nizek. Notranji trg se lahko obnovi s spodbujanjem čezmejnih transakcij in mislim, da bo to poročilo pomagalo doseči ta cilj.
Seveda moramo spoštovati razlike med pravnimi sistemi držav članic ter načelo subsidiarnosti, zaradi česar menim, da celovita uskladitev ni najustreznejša izbira. Na drugi strani pa menim, da je izbirna uporaba skupnih pravil za čezmejne pogodbe izvedljiva druga možnost. Poleg tega mislim, da bi morala država članica, ki bi želela razširiti področje uporabe evropskega prava tudi na domače transakcije, imeti možnost, da to tudi stori. Popolnoma res je, da to ni rešitev za vse probleme. Obstajajo tudi druge ovire, ki poleg teh razlik v pogodbenem pravu, preprečujejo čezmejne transakcije, povezane pa so s področji, kot so davčne zadeve, intelektualna lastnina ali razpoložljivost metod elektronskega plačevanja. Vendar pa mislim, da je treba temu izbirnemu instrumentu dati možnost, saj bi lahko MSP pomagal, da bi se znebile nekaj upravnega bremena, ki jim trenutno preprečuje, da bi razširila svoje poslovanje tudi v druge države članice.
