Priemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams - Priemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl:
pranešimo, kurį pateikPervenche Berès Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vardu, dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams - C6-0134/2009 - ir
pareiškimų, kuriuos pateikTaryba ir Komisija, dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams.
Pervenche Berès
Gerb. pirmininke, Europos Taryba nusprendpadvigubinti "mokėjimų balansų" priemonę šalims, esančioms už euro zonos ribų, ir balandžio 8 d. Komisija paskelbkonkrečias nuostatas, kuriomis vadovaujantis šis pasiūlymas galėtų virsti realybe.
Mes, Europos Parlamento nariai, norime prisiimti sau tenkančią atsakomybę ir sudaryti sąlygas "Ecofin" tarybai skubiai veikti, nes, mūsų nuomone, šiuo pasiūlymu rodomas solidarumo ženklas šalims, nepriklausančioms euro zonai, o tai itin svarbu, siekiant susidoroti su šios krizės priežastimis.
Lapkričio mėnesį mes jau buvome pradėję dvigubinti šią "mokėjimų balansų" priemonę, nes ji pakilo nuo 12 iki 25 mlrd. eurų, o šiandien, kad atsižvelgtume ne tik į realią situaciją, ištikusios krizės, kuri ypač paveikšalis, nepriklausančias euro zonai, sunkumą, bet ir, be abejo, į Europos Parlamento tvarkaraštį, siūlome, kad priemonbūtų padvigubinta iki 50 mlrd. eurų. Siūlome, atsižvelgdami į faktą, kad tai, dėl ko nusprendėme lapkritį, jau leido suteikti pagalbą Vengrijai, Latvijai ir vakar - Rumunijai.
Manome, kad tai reikalinga, ir tarpusavyje diskutavome, neslėpsiu nuo jūsų, apie tai, ar šis šalių, nepriklausančių euro zonai, vertinimas turėtų būti daromas kiekvienu atveju atskirai, ar iš tiesų iš esmės yra susidariusi globalesnsituacija visoms šalims, nepriklausančioms euro zonai, kartu.
Štai kodėl savo rezoliucijoje siūlome, kad būtų apsvarstyta priemonės didinimo sąlygų problema ir kad būtų patvirtintas lygis, iki kurio narystzonoje gali būti laikoma apsaugančiu faktoriumi.
Taip pat primygtinai raginame Europos Parlamentą supažindinti su tų šalių krizės padėties analizės išvadomis. To reikia, nes, kai Komisija teikia paskolas šalims, nepriklausančioms euro zonai, Europos Parlamentas būtinai turi gauti informaciją apie privačių bankų veiklą ir subjektų elgesį, atvedusį į krizę, tai - skaidrumo ir pagrindinių dalykų žinojimo klausimas.
Galiausiai manome, kad Komisija turėtų panaudoti ir įgyvendinti visus įmanomus mechanizmus šiai krizei įveikti. Ypač tai galioja Sutarties 100 straipsniui: jis taip pat leistų įgyvendinti specialius mechanizmus šalims, priklausančioms euro zonai. Manome, būtina visa tai išnagrinėti, nes krizitin sunki.
Dar du paskutiniai dalykai. Pirma, mūsų akimis, šių paskolų sąlygas reikėtų aptarti, tą suprantame. Apskritai imant, Komisija šį darbą dirba, nekliudydama Tarptautiniam valiutos fondui. Mums reikia yra sukurti darbo grupę, kuri ištirtų, kaip šie memorandumai sudaromi ir kaip jie atsižvelgia į realią konkrečios šalies situaciją, taip pat reikia visaapimančios Europos Sąjungos strategijos, ypač investicijų arbitražo, paramos perkamajai galiai ir aplinkosaugos augimo bei tvaraus vystymosi strategijos sąlygų srityse.
Šiame mechanizme matome įrodymą, kad Europos Sąjunga ir Komisija gali skolintis tarptautinėje rinkoje, ir todėl manome, kad tai - naudingas pagrindas, kuriuo galima grįsti taip pat vykstančią diskusiją dėl Europos skolinimosi ir Europos Sąjungos galimybių šitaip skolinantis finansuoti ateities strategijas bei investicijas.
Vadinasi, Komisija įgyvendino naują mechanizmą, kuriuo siekia užtikrinti, kad tai, kas bus sugrąžinta, padėtų Europos Sąjungos biudžetui susidoroti su šiais reikalavimais. Pritariame šiam reglamento pataisymui ir tikimės, kad Parlamentas visiškai parems šį vertingą pasiūlymą.
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Šioje diskusijoje dalyvauju vietoj savo kolegos J. Almunios.
Šiandien aptariamas pasiūlymas susijęs su viena pagrindinių Sąjungos puoselėjamų vertybių: solidarumu. Tęsiantis tarptautinei finansų krizei, Komisija siūlo dar labiau stiprinti solidarumą su valstybėmis narėmis, kurios kol kas negali gauti naudos iš apsauginio euro skydo. Priemonteikti paramai valstybėms narėms mokėjimų balansų srityje yra pati numatyta išskirtinėms aplinkybėms ir praeityje buvo panaudota tik kelis kartus. Tačiau gyvename išskirtiniais laikais.
Pernai Komisija pasiūlpadidinti ribą negrąžintoms paskoloms, kurias Bendrija gali sutvarkyti, kad suteiktų paramą valstybių narių mokėjimų balansams. Riba padidinta nuo 12 mlrd. iki 25 mlrd. eurų, bet dideldalis šių lėšų jau yra apibrėžtos paskirties. Paprašius suinteresuotoms šalims, ECOFIN taryba lapkritį nusprendVengrijai suteikti iki 6,5 mlrd. eurų paramą mokėjimų balansui. Sausio 20 d. Taryba nusprendsuteikti iki 3,1 mlrd. eurų Latvijai, greitai turi būti priimtas sprendimas suteikti iki 5 mlrd. eurų Rumunijai.
Taigi apibrėžtos paskirties finansinpagalba, teikiama remiantis reglamentu, jau sudaro apie 15 mlrd. eurų. Be to, nematyti greito galo nei finansų krizei, nei pasauliniam skolinimosi mažinimui, o dėl tebesitęsiančio finansinio streso kitose valstybėse narėse galėtų atsirasti didesnis poreikis finansinei pagalbai.
Todėl kovo 19 ir 20 d. Europos Taryba apsidžiaugpirmininko J. M. Barroso pranešimu, kad Komisija rengiasi pateikti pasiūlymą padidinti paramos Bendrijos mokėjimų balansų srityje ribą iki 50 mlrd. eurų. Dvigubai padidinus ribą, bus pasiųsta svarbi žinia finansų rinkoms, kad Europos Sąjunga pasiryžusi padėti finansinį stresą patiriančioms valstybėms narėms. Galimos kredito linijos padidinimas iki 50 mlrd. taps nemenka paspirtimi, rūpinantis vėliau galinčiam atsirasti finansinės paramos poreikiui.
Tokie aiškūs solidarumo tarp valstybių narių ženklai taip pat turėtų padėti numalšinti finansinių investuotojų baimę, kad valstybėse narėse, nepriklausančiose euro zonai, finansų rinkų padėtis gali dar prastėti. Sumažinus paskatą atsiimti kapitalą, sumažės mokėjimų balanso problemų suinteresuotose šalyse tikimybė.
Šiame kontekste norėčiau padėkoti ir išreikšti pagarbą puikiai bendradarbiavimo dvasiai Europos Parlamente, ypač - Ekonomikos ir pinigų politikos komitete. Komisija šį pasiūlymą priėmkaip tik prieš Velykų atostogas balandžio 8 d., ir vos po dviejų savaičių jau ruošiatės balsuoti dėl teisėkūros iniciatyvos ir pasiūlymo dėl rezoliucijos plenariniame posėdyje.
Kadangi greitai ir našiai dirbote, ECOFIN taryba galės pataisytą reglamentą priimti gegužės 5 d. Taip Europos Sąjunga bus pasiruošusi greitai reaguoti, jei iškiltų poreikis suteikti daugiau paramos mokėjimų . Tai - aiškus ženklas valstybėms narėms, kad Europos Sąjunga nori ir yra pasirengusi padėti ir kad į ją reikėtų kreiptis iškart, iškilus problemoms mokėjimų balanso srityje.
Aišku, neatmetama galimybė, kad valstybnarpagalbos prašytų ir iš kitų tarptautinių organizacijų, tokių kaip Tarptautinis valiutos fonas, su kuriuo Komisija glaudžiai bendradarbiavo, rengdama naujausius finansinės paramos paketus.
Galiausiai norėčiau pasakyti, kad sutinku su jūsų pasiūlymo dėl rezoliucijos projekte esančiu teiginiu, kad dabartintarptautinsituacija įrodo, jog euras turi prasmę, ir kad visas valstybes nares, nepriklausančias euro zonai, reikėtų paraginti įvykdyti Mastrichto kriterijus, kad galėtų prie šios zonos prisijungti.
Pirmininkė
Taryba paskelbė, kad nedarys pareiškimo. Todėl toliau diskusijose kalbės politinių frakcijų atstovai.
Zsolt László Becsey
Iš pradžių norėčiau padėkoti pranešėjai, kad taip greitai paruošpranešimą ir, jei P. Berès mane girdi, kad taip jautriai sureagavo į šią problemą - tai bet kokiu atveju yra teigiamas dalykas. Tačiau negaunu atsakymo į man iškilusį klausimą, kodėl turėtume šią problemą tvarkyti taip panikuodami, ignoruodami vidutinio Europos Parlamento nario nuomonę. Galų gale, jau skirti 25 mlrd. eurų galėtų ramiai padengti skubios Rumunijai suteiktos pagalbos išlaidas.
Šis klausimas diskusijai teikiamas antrą kartą per trumpą laikotarpį. Lapkritį savo kalboje iš tiesų sakiau, kad padidintos ribos nepakanka, ir buvau teisus. Taip manau ne tik todėl, kad naujosios valstybės narės pareišknaujų pretenzijų, bet ir todėl, kad tebesilaikau anuometinio požiūrio ir tebemanau, kad tai yra politinproblema. Tiesą pasakius, gėda, kad ne ES sprendžia dėl mokėjimų balansų paskolų sunkioje padėtyje esančioms valstybėms narėms, nepriklausančioms euro zonai, bet tą daro kartu su Tarptautiniu valiutos fondu, kur ši problema įrašyta kažkur tarp paskolų Turkijai ir Pakistanui. Valstybėms narėms tai tikra gėda.
Iki šiol manėme, kad prisijungę tarnausime vienam Dievui, bet dabar turime tarnauti keliems. Kita vertus, taip pat turėtume atidžiai išnagrinėti - ko jau lapkričio mėnesį prašėme Komisijos, bet nesėkmingai, - dėl ko tokia situacija susidarė. Taip būtų išaiškėję, kad neatsakinga ekonomikos politika, kurios laikėsi su problema susidūrusių valstybių narių vyriausybės (kaip atsitiko Vengrijos atveju), buvo pirminpriežastis, prie kurios prisidėjo ir Komisija, nes turėjo dalį - nors greičiau visai neprisiėm- atsakomybės už ekonomikos politiką. Bet taip pat būtų paaiškėję, kad solidarumas, laikomas viena svarbiausių ES vertybių, nesuveikė, kai atėjo laikas prevencijai. Iš tiesų dėl valstybių narių mokėjimų problemų ir valiutų devalvavimo taip pat kaltas euro likvidumo nebuvimas. Iš dalies taip yra dėl pagrindinių įmonių atsargumo pažeidžiamo vietinio lygmens dukterinių įmonių tinklo atžvilgiu, taip pat iš dalies todėl, kad pagrindinės įmonės negavo jokios konkrečios, praktiškos pagalbos iš euro zonos, ypač iš Centrinio banko, ne kaip kitos valstybės narės, priklausančios euro zonai, kurių likvidumas buvo didinamas kiek tik įmanoma. Bet yra kitas faktorius, kuris kliudo būti konkurenciškai neutraliems: dėl pažeidžiamų valiutų šios zonai nepriklausančios šalys taip pat negali per krizę gauti naudos iš biudžeto paskatinimų, kuriuos teikia kitos šalys.
Džiaugiuosi, kad mūsų pranešime paliesta Europos Parlamento dalyvavimo problema. Kolegų narių dėmesį labiausiai turėtų atkreipti konkrečios sąlygos dalinei pagalbai, dėl kurių susitarta su sunkioje padėtyje esančiomis euro zonai nepriklausančiomis šalimis. Kaip galėjo atsitikti, kad, laikantis susitarimo su Vengrijos vyriausybe, bet visiškai ignoruojant pagrindinę Europos demografinių tendencijų problemą, buvo nutarta drastiškai sumažinti vaiko priežiūros mokesčius? Ypač baisiuosi, kad papildomame susitarime, pasirašytame šių metų kovą, Vengrija verčiama sumažinti nacionalinius papildymus tiesioginėms išmokoms žemės ūkiui. Galų gale, tai - ne socialinproblema, ji buvo įtraukta į stojimo sutartį, kad būtų sumažintas mūsų turimos labai nepalankios konkurencijos sąlygos. Kaip jums, drauge su silpnavale Vengrijos vyriausybe, atėjo į galvą imtis tokių amoralių veiksmų? Ar nors įsivaizduojate, kiek žalos tai davVengrijos ūkininkams ir ES reputacijai? Mes, žinoma, balsuosime už pasiūlymą, nes jis žymi žingsnį į priekį, bet juo pasiekiamas tik dalinis solidarumas. Mums reikia pasiekti visišką solidarumą.
Elisa Ferreira
Gerb. pirmininke, krizė, be kitko, atskleidne tik tai, kokie dideli plyšiai yra atsivėrę tarp euro zonos šalių, kas buvo turbūt pagrindinEMU@10 pranešimo išvada, bet ir ypač tai, kaip labai pažeidžiamos yra šalys, kurios priklauso Europos Sąjungai, bet ne euro zonai.
Štai kodėl būtina padidinti ES resursus, iš kurių galima padėti iškilus mokėjimų balanso krizėms. Štai kodėl mes palaikėme finansinės pagalbos ribos padidinimą nuo 12 mlrd. iki 25 mlrd., o dabar iki 50 mlrd. eurų.
Tačiau svarbu imtis spręsti pačias pagrindines problemų priežastis, ne tik jų aiškiausias išraiškas.
Padidėjusi Europa ir euro zona dabar turi iš naujo permąstyti Europos solidarumo jausmą ir sanglaudos bei tikrosios konvergencijos tikslus. Šiuo atžvilgiu mums reikia ne tik suprasti Europos keletą sektorių apimančią politiką, bet ir iš naujo peržiūrėti naujas finansavimo priemones, tokias kaip euro obligacijos.
Finansinpagalba mokėjimų balansams būtina, bet jos toli gražu nepakanka, kad būtų garantuotas Europos projekto ir vieningos Europos valiutos tvarumas.
Guntars Krasts
(LV) Ačiū, gerb. pirmininke. Europos Sąjungos mechanizmo, teikiančio vidutinės trukmės finansinę pagalbą, sumos padidinimas iki 50 mlrd. eurų yra tas atsakas, kurio reikia esant dabartinei padėčiai. Tai - svarbus ženklas Europos Sąjungos valstybėms narėms, nepriklausančioms euro zonai, ir ypač toms valstybėms narėms, kurios į Europos Sąjungą įstojo palyginus neseniai. Pasaulinės finansų krizės poveikis šios valstybių grupės finansinei ir ekonominei situacijai skyrėsi, bet visose jose smarkiai sumenko vietinis ir tarptautinis pasitikėjimas tų valstybių finansų sistemomis. Todėl, stiprinant Bendrijos pagalbos mechanizmą, demonstruojamas solidarumas tarp valstybių narių. Tai padės stabilizuoti finansų rinkas ir sumažinti nestabilumo Europos Sąjungos ekonomikoje apskritai riziką. Sustiprinus vidutinės trukmės finansinę pagalbą teikiantį mechanizmą, valstybės narės taip pat galės lengviau gauti reikalingą finansavimą iš tarptautinių finansų institucijų. Palaikau atsakingo komiteto pasiūlymą, kuriuo Komisija būtų raginama informuoti Europos Parlamentą apie susitarimo memorandumus su valstybėmis narėmis, gavus pagalbą, taip pat apie poreikį per dvejus metus patikrinti sąlygas, kuriomis remiantis teikiama pagalba. Ačiū.
Alain Lipietz
Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, jau antrą kartą turime padidinti Europos Sąjungos teikiamas garantijas, kad įveiktume euro zonai nepriklausančioms narėms iškylančius sunkumus. Tai - jau antras kartas: jau didinome gruodį.
Ch. McCreevy pasveikino mus, kad veikėme greitai. Mes jau veikėme greitai gruodį ir norėtume pasakyti Ch. McCreevy'iui, kaip ką tik pasakP. Berès, kad panaikinimas ...
Taip, gerb. Ch. McCreevy, klausau? Klausau? Gerb. Komisijos nary ...
... Norėtume, kad būtų taikomas abipusiškumo principas, turiu omenyje, kad, kai Parlamentas jūsų paprašo pateikti rizikos draudimo fondų reglamento projektą, jūs atsilieptumėte iškart ir per tokį patį laiko tarpą, kokį išnaudojame mes, kai jūs mūsų paprašote padidinti pagalbą mokėjimų balansų apsaugai.
Iš tiesų išgyvename krizę; gal ir nėra reikalo posėdžiauti kasdien, bet bent jau nelaukime šešių mėnesių nuo tada, kai Europos Parlamentas pareikalauja direktyvos dėl rizikos draudimo fondų iš Komisijos!
Taigi akivaizdu, kad šios pagalbos atveju, mes visiškai sutinkame, kad reikia šią kredito liniją padidinti, ir mane truputį stebina Zs. L. Becsey pastabos. Lygiai apie tą patį diskutavome gruodį. Komisijos narys J. Almunia paaiškino Zs. L. Becsey, kad pati Vengrijos vyriausybpaprašpagalbos iš Tarptautinio valiutos fondo, o ne iš Europos Sąjungos, ir kad tai Europos Sąjunga pasakė: "O mes irgi jums galime padėti".
Aišku, kad Europos Sąjunga turi pareigą parodyti solidarumą šalims, nepriklausančioms euro zonai, bet taip pat nėra jokios priežasties, kodėl reikėtų atsisakyti TVF pagalbos, prie kurios prisidedame visi, įskaitant Vengriją ir Rumuniją.
Tad P. Berès pranešime, už kurį bet kokiu atveju balsuosime, yra du mums klausimų keliantys dalykai. Pirma, kokia prasm4 punkte sakyti, kad turime įsipareigoti saugoti tarpvalstybinį solidarumą, o paskui 11 punkte nurodyti, kad mums jokiu būdu neprivalomi šalies įsipareigojimai. Tiesa, kad mums neprivalomi šalies įsipareigojimai, bet nėra jokios prasmės tą sakyti, kai teigiame, kad laikysimės solidarumo tarpusavyje.
Antroji problema yra tvirtinimas, kad nėra jokio teisinio pagrindo šiam solidarumo didinimui, bet tokio teisinio pagrindo sukūrimas būtent ir yra Komisijos atsakomybė. Mes išgyvename krizę, ir pats laikas turėti teisinį pagrindą.
Werner Langen
(DE) Gerb. pirmininke, norėčiau iš pradžių padėkoti P. Berès už spartų pranešimo projekto parengimą. Procedūrą sudaro dvi stadijos. Pirmoji - tai konsultacija; nuomondėl Tarybos reglamento. Tai - ne bendro sprendimo procedūra. Šioje stadijoje mūsų, komiteto narių, nuomonės sutapo, kad padidinti sumą nuo 12 iki 25, paskui - iki 50 mlrd. eurų buvo teisingas žingsnis. Trys valstybės narės jau pasinaudojo fondais: Vengrija - kurios situaciją Zs. L. Becsey ką tik aptardrauge su jos vidaus įsipareigojimais, - Latvija ir Rumunija. Šie Europos fondai leidžia mums suteikti veiksmingą pagalbą ir taip aktyviai remti šalis, kurios susidūrsu mokėjimų sunkumais .
Tačiau turėtume nepamiršti, kad tuo pačiu metu tarptautinės institucijos nusprend1100 mlrd. dolerių padidinti finansavimą iš tarptautinių finansų institucijų - Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Pasaulio banko ir plėtros bankų. Tai reiškia, kad turime dvigubą priemonę. Europa prisidėjo prie šio finansavimo didinimo ir taip pat pati prisiėmatsakomybę. Esant tokiai situacijai, rezoliucijos projektas, už kurį mes, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nariai, balsavome vakar vakare, remdamasi kompromisiniais pasiūlymais, taip pat yra tinkamas patenkinti Parlamento prašymus, reikalavimus ir pageidavimus Komisijai bei kompetentingai Tarybai šiuo atžvilgiu dėl būsimųjų teisės aktų.
Bet yra teisinproblema, susijusi su euro obligacijomis ir 100 straipsniu, kuris privalomas tik euro zonoje. Jei manome, kad euro obligacijoms Sutartyse šiuo metu nėra jokio teisinio pagrindo, manome teisingai. Kita vertus, Komisijai turi būti iškelta užduotis ištirti sąlygas, kurios reikalingos, kad tokias priemones apskritai būtų įmanoma taikyti. Tai laikau atsakingu veikimo būdu.
Todėl mūsų frakcija rems visą pasiūlymą - ir pasiūlymą dėl reglamento, ir pasiūlymą dėl rezoliucijos. Tikimės, kad tai nereiškia, jog Europa prisiima kažkokią papildomą finansinę atsakomybę, kuri sunaikintų bet kokį biudžetą. Todėl 50 mlrd. eurų riba šiuo metu visiškai pateisinama. Jei atsirastų naujų iššūkių, negalėsime prieš juos užsimerkti.
Dariusz Rosati
(PL) Gerb. pirmininke, norėčiau išreikšti paramą Komisijos pasiūlymui padvigubinti leidžiamos finansinės pagalbos naujosioms euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms sumą. Norėčiau pasveikinti Komisiją greitai sureagavus, taip pat padėkoti mūsų pranešėjai P. Berès.
Dabartinkrizė, be abejonių, parodė, kad naujosios valstybės narės, nepriklausančios euro zonai, gali būti labai pažeidžiamos finansų rinkų svyravimų, dažnai tai visai ne jų kaltė. Buvo sakyta, kad Europos Sąjungos pagalba turėtų atsirasti iš solidarumo principo. Visiškai su tuo sutinku, bet norėčiau pridėti, kad pagalbos taip pat reikia todėl, kad krizkilo ne naujosiose valstybėse narėse ir jos nėra atsakingos už sumaištį finansų rinkose, todėl pagalbos teikimas yra visiškai pateisinamas.
Vis dėlto norėčiau pridėti, kad, nesvarbu, ar pasiūlymas susilauks palankumo ir paramos, ar ne, veiksmingiausias metodas užkirsti kelią panašioms grėsmėms ateityje yra leisti šioms valstybėms kuo greičiau prisijungti prie euro zonos. Taip būtų pigiau ir suteiktų Europos Sąjungai daugiau stabilumo.
Edit Herczog
(HU) Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, gerb. P. Berès. Negalime numatyti, kiek truks ir kokia sunki bus krizė, bet nuolatos ją stebime. Net jei negalėjome krizės sutvarkyti ex ante, turime pasistengti, kad atsakas ateitų per kuo trumpesnį laikotarpį, turime pasiekti kiek įmanoma didesnį skaidrumą, demokratiją ir našumą. Krizę įveikinėjame kaip graikų dievas Kronas: laikas, praleistas tvarkant krizę, ryja savo vaikus. Tapsime krizės aukomis, jei negalėsime greitai ir našiai veikti. Europos institucinsistema turi vaidinti Rėjos, Krono žmonos vaidmenį, t.y. įveikti Kroną, kitaip tariant, kuo geriau išnaudoti laiką, kurį naudojame kovoti su krize. Norėčiau padėkoti Europos Parlamentui, Europos Komisijai ir Europos Tarybai už jų bendrą sprendimą, palankų solidarumo ir našumo didinimui. Tačiau, kadangi Zs. L. Becsey prabilo apie vidaus politikos reikalus, taip pat norėčiau, jei leisite, atkreipti dėmesį į faktą, kad kovojant su krize, Europos Parlamento narių pareiga yra visiems drauge dirbti valstybių narių parlamentuose. Mums reikia ne vyriausybės remiamos partijos atskyrimo nuo opozicijos, bet pagalbos iš visų partijų, kurios kovoja su krize. Tai taikoma mano šaliai Vengrijai ir visoms kitoms šalims.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Norėčiau padėkoti Europos Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui už našumą, kurį jie parodkurdami šią priemonę. Daug valstybių narių, nepriklausančių euro zonai, tarp jų ir Rumunija, pajus naudą, padidinus intervencinį mokėjimų balansų reikalavimų fondą. Be šios priemonės šiose valstybėse narėse, esančiose už euro zonos ribų, ekonominės ir finansinės krizės sukelta padėtis būtų buvusi daug keblesnė. Taip pat kadangi dar sykį išaiškėjo, kad valstybės narės, naudojančios eurą, finansų krizę atlaikdaug lengviau, siūlyčiau, kad susitarimo memorandumuose, kuriuos su Komisija pasirašys valstybės narės, kad galėtų naudotis tais fondais, valstybėms narėms, ypač naujosioms, turėtų būti priminta, jog jos įsipareigoja imtis visų priemonių, kad prisijungtų prie euro zonos.
Andrzej Wielowieyski
(FR) Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, visiškai palaikau P. Berès pranešimą ir norėčiau pastebėti, kad didelis žingsnis į priekį yra jau vien tai, kad jau turime G20 vietoj G8.
Manau, kad Londone patvirtintos pozicijos, ypač Europos, yra priimtinos, bet neturėtume čia sustoti. Tai - ne tik gebėjimo geriau stebėti rinkas ir rizikos draudimo fondus klausimas, ne tik mūsų mokėjimų balansų ir ekonomikos rėmimo milijardų dolerių injekcijomis klausimas.
Tarptautinvaliutos sistema neveikia tinkamai, nes nežinome, kiek tiksliai kainuoja prekės ir paslaugos įvairiose šalyse. Todėl turime eiti toliau ir pamąstyti apie tarptautinės valiutos įvedimą ar bent jau bendros politinės sistemos, sujungsiančios kelias pagrindines valiutas, sukūrimą.
Kinijai, Rusijai, daugeliui besivystančių šalių, taip pat ir naujosioms Sąjungos narėms - mums visiems reikia stabilumo ir pagrindinių taisyklių.
Tačiau, gerb. Komisijos nary, tai taip pat priklauso nuo mūsų - nuo Sąjungos.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Aš norėčiau atkreipti dėmesį į nemalonų faktą, kuris slepiasi už gražių žodžių. Iš tiesų, dabar Europa yra padalinta į dvi dalis: į euro zoną ir ne euro zoną. Prieš valandą mes kalbėjome apie finansinių rinkų valdymą, akivaizdu, kad norima užtikrinti kapitalo judėjimą, finansų grupių veiklą visoje Europoje tolygiai. Tai makroekonominis valdymas, paliekamas nacionalinėse rankose ir kilus problemoms šalys paliekamos pačios spręsti tas problemas. Tai nėra tas požiūris, kuris mums padeda stiprinti bendrą rinką. Mums reikia makroekonominio bendro valdymo, tai bus padaryta remiantis J. de Larosière grupės pasiūlymu. Bet šito makroekonominio valdymo Europos, ne tik euro zonos mastu, mums reikia jau dabar. Todėl manau, kad vienas iš mūsų Parlamento pasiūlymų ECOFIN'o posėdžiui ir būtų apsvarstyti makroekonominį valdymą ne tik euro zonos pagrindu, bet ir visos Europos Sąjungos mastu.
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, Zs. L. Becsey pateikklausimą apie paskoloms taikomas sąlygas. Leiskite man tik pasakyti, kad sąlygos aptariamos su vyriausybėmis ir visomis valstybėmis narėmis Taryboje, taigi jos neprimetamos vienpusiškai.
Ne vienas kalbėjusysis klausapie teisinį pagrindą, kuriuo remiantis buvo nuspręsta dėl šios konkrečios nuostatos. Komisija svarstgalimybę naudoti 100 straipsnį kaip pagrindą naujai ES pagalbos mokėjimų balanso srityje priemonei. Tačiau, kadangi reikalo būta skubaus, taip pat norint užtikrinti nuoseklumą, yra tinkama laikytis esamų teisinių priemonių ir apriboti Reglamento (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą euro zonai nepriklausančių valstybių narių mokėjimų balansams, peržiūrėjimą kiek galima labiau, t.y. padidinti ribą, kaip susitarta su Europos Taryba, taip pat įvesti kelis reikalingus techninius patobulinimus, kurie atrodo esą reikalingi, remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant mokėjimų balansų priemonę nuo praeito rudens. Ne vienas kalbėjusysis atkreipdėmesį į šį konkretų dalyką.
Leiskite dar kartą padėkoti Europos Parlamentui už veiklumą aptariant šį konkretų dokumentą.
Pervenche Berès
Gerb. pirmininke, gryna tiesa, kad kartais norėtume, kad Komisija dirbtų su tokiu pačiu atsakomybės jausmu ir našumu kaip ir Europos Parlamentas.
Zs. L. Becsey'ui norėčiau pasakyti, kad, mano nuomone, rezoliucija, dėl kurios balsuosime šiame Parlamente, aiškiai pabrėžia problemas, susijusias su naryste euro zonoje, bei solidarumo idėjos atgaivinimo Europos Sąjungoje svarbą, ir tai - viena iš priežasčių, kodėl labai palaikome šį pasiūlymą.
Gerb. Komisijos nary, dėl 100 straipsnio: svarbu ne žinoti, ar 100 straipsnis čia bus panaudotas, bet žinoti, ar mes Europos Sąjungoje galiausiai susikursime sau visus reikalingus įrankius, su kuriais galėtume kovoti su šios krizės dabartimi ir jos galimu vystymusi ateityje.
Manome, kad Komisija turi įvesti antrinės teisės aktą, kad ateityje ji galėtų pasinaudoti 100 straipsniu kovoti su problemomis euro zonoje, kurioms spręsti nebus galima panaudoti tų 50 mlrd. eurų, dėl kurių šiandien balsuosime.
Tokia Europos Parlamento pozicijos dvasia ir aš tikiuosi, kad Komisija žinią išgirs, ar tai būtų žinia dėl sutvarkymo, dėl įrankių komplekto, reikalingo krizei įveikti, ar dėl sąlygų memorandumams ruošti bei sąlygų toms paskoloms, derantis su suinteresuotomis valstybėmis narėmis.
Pirmininkas
Sulaukiau pasiūlymo dėl rezoliucijospagal Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks balandžio 24 d., penktadienį.
(Posėdis buvo sustabdytas 11:20 val. ir atnaujintas 12:00 val.)
