Eurooppa-neuvoston (24.-25. maaliskuuta 2011) päätelmät (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan julkilausuma: Eurooppa-neuvoston (24.-25. maaliskuuta 2011) päätelmät. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Herman Van Rompuy käyttää puheenvuoron.
Herman Van Rompuy
Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, arvoisa Euroopan komission puheenjohtaja, arvoisat parlamentin jäsenet, olen 49 päivän aikana toiminut puheenjohtajana kolmessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa sekä yhdessä euroalueen valtioiden ja hallitusten päämiesten huippukokouksessa. Nämä tosiseikat kuvaavat sitä, että unioni kohtaa suuria ja kiireellisiä haasteita niin taloudellisella kuin diplomaattisellakin rintamalla. Se kuvastaa selvästi myös sitä, että Eurooppa-neuvoston kokoukset eivät ole pelkkä tapahtuma: ne ovat osa prosessia. Kokouksessa, josta tänään raportoin - joka pidettiin 24. ja 25. maaliskuuta - me todellakin hyväksyimme asianmukaisesti merkittäviä taloudellisia toimenpiteitä, joita on valmisteltu ja joista on keskusteltu viime vuoden aikana, me vauhditimme toimiamme Libyan tämänhetkisten tapahtumien osalta ja käynnistimme toimet vastauksena Japanin katastrofaalisiin tapahtumiin. Tarkastelen näitä kaikkia vuorollaan.
Talousasioissa veimme eteenpäin kattavaa toimenpidepakettia. Aiempien kokousten alkusysäysten, myös 11. maaliskuuta pidetyn euroalueen epävirallisen huippukokouksen, nojalla saimme koottua yhteen lähes kaikki voimat tässä pyrkimyksessä. Toimenpiteiden ja menettelyjen hyväksyminen kriisin käsittelemiseksi ei tietenkään merkitse, että kriisistä selviydyttäisiin välittömästi. Tämä edellyttää sinnikkyyttä ja jatkuvia ponnisteluja. En toista yksityiskohtaisesti kaikkia tekemiämme päätöksiä. Ne esitetään päätöslauselmassa. Esitän kuitenkin lyhyesti kuusi keskeistä seikkaa.
Ensinnäkin hyväksyimme pysyvän vakausmekanismin täyden oikeusvarmuuden edellyttämän tarkistuksen perussopimukseen. Parlamentti vaati 15. joulukuuta antamassaan päätöslauselmassa perussopimukseen kevyttä muutosta, joka tarjoaisi oikeusperustan tällaiselle mekanismille, sen sijaan, että toteutettaisiin perussopimuksen perinpohjainen tarkistaminen. Me noudatimme neuvoa, ja olin iloinen parlamentin kannattaessa ehdotettua perussopimuksen tarkistusta niin suurella enemmistöllä 23. maaliskuuta. Olen erityisen iloinen siitä, että onnistuimme vakuuttamaan parlamentin joidenkin tämän osalta esitettyjen huolien osalta. Kiitän esittelijöitä, Elmar Brokia ja Roberto Gualtieria, tiiviistä yhteistyöstä kanssani tämän tuloksen aikaansaamiseksi.
Toinen seikka on, että saimme aikaan yksityiskohtaisen sopimuksen tulevan vakausmekanismin koosta, ulottuvuudesta ja toimintatavasta sekä väliaikaisen välineen parantamisesta.
Kolmas seikka on, että kannatimme neuvoston kantaa kuudesta julkisen talouden ja makrotalouden valvontaa koskevasta lainsäädäntöehdotuksesta ennen neuvotteluja parlamentin kanssa. Tiedän teidän tekevän kovasti työtä tässä asiassa; itse asiassa olen tavannut esittelijät ja tapaan koordinaattorit tänään iltapäivällä. Kaikki asianosaiset ymmärtävät tarpeen saada asia päätökseen kesäkuuhun mennessä.
Neljäs seikka on eurooppalaisen ohjausjakson käynnistäminen. Se on menettely, jossa seuraamme EU 2020 -strategian, vakaus- ja kasvusopimuksen sekä makrotaloudellisen valvonnan täytäntöönpanoa. Kesäkuun Eurooppa-neuvostossa tehdään tarvittavat johtopäätökset. Huolehdin henkilökohtaisesti siitä, että tämä ei katoa byrokratian rattaisiin.
Viidenneksi sovimme, että pankkien uskottavat stressitestit toteutuvat pian. Tämä on kaksiosainen tehtävä: pankkien on tehtävä testit, ja hallitusten on oltava valmiita tarkastelemaan testien tuloksia.
Kuudenneksi tarjosimme uutta laadukasta talouskoordinointia. Kutsumme sitä Euro Plus -sopimukseksi kahdesta syystä: ensinnäkin siinä on kyse siitä, mitä euroalueen valtiot haluavat tehdä enemmän - niillä on yhteinen valuutta ja ne haluavat toteuttaa lisätoimia EU:n nykyisten sitoumusten ja järjestelyjen lisäksi, ja toiseksi koska se on avoin myös muille jäsenvaltioille. Tämän vuoksi olen iloinen siitä, että kuusi euroalueen ulkopuolista valtiota on jo ilmoittanut liittyvänsä sopimukseen. Nämä valtiot ovat Tanska, Puola, Latvia, Liettua, Bulgaria ja Romania. Jäljelle jäävät neljä jäsenvaltiota voivat liittyä siihen myöhemmin.
Haluan vielä toistaa, että poliittinen sitoutuminen Euro Plus -sopimukseen on ensisijainen kaikkiin muihin paketin toimenpiteisiin nähden jäsenvaltioiden talouksien suorituskyvyn parantamiseksi: entistä vahvempi vakaus- ja kasvusopimus julkisen talouden valvonnasta, uusi makrotaloudellinen valvonta ja ratkaisevan tärkeän EU 2020 -strategian täytäntöönpano rakenneuudistuksissa talouskasvun aikaansaamiseksi. Sitoumukset kilpailukyvyn, julkisen talouden, eläkkeiden ja muiden vastaavien osalta on siirrettävä kansallisiin uudistus- ja vakautusohjelmiin. Niitä myös arvioidaan vuosittain korkeimmalla tasolla.
Vielä yksi viimeinen huomio taloudesta. Jotkut pelkäävät tässä olevan kyse hyvinvointivaltion ja sosiaaliturvan purkamisesta. Sitä se ei suinkaan ole. Kuten totesin työmarkkinaosapuolille sosiaalialan kolmikantahuippukokouksessa, kyse on näiden eurooppalaisen mallin perustavaa laatua olevien näkökohtien pelastamisesta. Haluamme varmistaa, että taloutemme ovat riittävän kilpailukykyisiä voidakseen luoda uusia työpaikkoja ja säilyttää kaikkien kansalaistemme hyvinvoinnin, ja tästä työssämme on kyse. Nämä olivat siis yleisen talouspakettimme päätekijät, joiden on määrä auttaa meidät kriisistä. Kuten totesin, ne ovat tulosta pitkästä prosessista, eivät yhdestä kokouksesta.
Eurooppa-neuvosto päätti 25. maaliskuuta 2010 parantaa Euroopan taloushallintoa perustamalla työryhmän. Minulla oli kunnia toimia sen puheenjohtajana. Vuotta myöhemmin saamme uudet säännöt, uusia välineitä ja entistä kunnianhimoisempia toimitapoja. Se oli ja on edelleen kaikkien toimielinten, myös tämän parlamentin ja kaikkien jäsenvaltioiden, yhteinen ponnistus. Aina ei ollut helppoa eikä aina selvitty ilman dramatiikkaa, mutta poliittinen tahto on ollut vankkumatonta, meillä on selkeä suuntavaisto ja nyt meillä on merkittäviä tuloksia.
Kaikki ongelmamme eivät ole ohi. Ne ovat tulosta aiemmista virheistä sekä asianmukaisten välineiden puutteesta niin unionin tasolla kuin kansallisella tasolla. Nyt meillä on kuitenkin kaikki mahdollisuudet tarkastella niitä ja olla toistamatta niitä.
Seuraavaksi tarkastelen Libyan tilannetta, josta tietenkin myös keskustelimme 24. ja 25. maaliskuuta. Osoitimme yhdessä päättäväisyyttä. Tiedän, että joillain teistä oli epäilyksiä, mutta me teimme kovasti työtä varmistaaksemme konkreettiset tulokset. Olimme kaksi viikkoa aikaisemmin, Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa 11. maaliskuuta, omaksuneet selkeän linjan Libyan osalta. Ilman selkeää eurooppalaista kantaa seuraavat toimet eivät olisi olleet mahdollisia. Päätimme, että siviiliväestön turvaamiseksi jäsenvaltiot voivat tutkia kaikkia tarvittavia vaihtoehtoja, kunhan niille on todistettavissa oleva tarve, selkeä oikeusperusta ja alueen tuki.
Nämä kolme edellytystä täyttyivät nopeasti. Tarve oli ilmeinen, kun hallitus kovensi omaa kansaansa kohtaan harjoittamaansa väkivaltaa. Oikeusperusta saatiin, kun YK:n turvallisuusneuvosto antoi päätöslauselmansa Libyasta muutama päivä Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Alueellinen tuki saatiin heti Arabiliitolta.
Eurooppalaisten valtioiden, arabimaiden ja pohjoisamerikkalaisten valtioiden koalition toteuttamat toimet YK:n päätöslauselman täytäntöönpanemiseksi ovat auttaneet suojelemaan Libyan siviiliväestöä. Valtava verilöyly on vältetty. Tuhansia henkiä on pelastettu. Tämä on kaikkein tärkeintä, ja se ansaitsee suurimman huomion, enemmän kuin päätöksentekoprosessi. Metsä on tärkeämpi kuin puut.
Me kaikki tiedämme, että päätös sotilastoimiin ryhtymisestä ei ollut helppo. Luonnollisesti on paljon kysymyksiä ja epäröintiä. Se on täysin normaalia, kun on kyse sodasta ja rauhasta. Libyan kriisin yhteydessä kokemamme vaikeudet eivät kuitenkaan saa hetkeäkään peittää sitä, että Euroopan unioni on hoitanut asiat erinomaisesti. Kriisin alusta alkaen Euroopan unioni on ollut edelläkävijä. Se oli ensimmäinen, joka otti käyttöön pakotteet, ensimmäinen, joka asetti matkustuskiellon hallinnon johtohahmoille, ensimmäinen, joka jäädytti Libyan varat ja ensimmäinen, joka tunnusti kansallisen siirtymävaiheen neuvoston päteväksi keskustelukumppaniksi parlamentin pyynnöstä. Unioni myös koordinoi EU:n kansalaisten pelastuspyrkimyksiä sekä tarjosi ja tarjoaa edelleen merkittävää humanitaarista apua.
Maaliskuun 11. päivänä asettamamme poliittiset tavoitteet eivät ole muuttuneet. Gaddafin on lähdettävä. Haluamme libyalaisten itsensä johtamaa poliittista siirtymävaihetta, joka perustuu laaja-alaiseen poliittiseen vuoropuheluun. Olemme valmiita auttamaan uutta Libyaa sekä taloudellisesti että sen uusien instituutioiden rakentamisessa.
Seuraamme myös tapahtumia muulla alueella hyvin tiiviisti. Kun tiedämme, että tilanne on erilainen joka valtiossa, ilmaisemme suuren huolemme tilanteesta Syyriassa, Jemenissä ja Bahrainissa. Tuomitsemme voimakkaasti väkivallan eskaloitumisen ja tuemme poliittisia ja sosiaalisia uudistuksia eteläisessä naapurustossamme. Meidän on myös muutettava politiikkaamme, ja keskustelen tästä myöhemmin tänään useiden alueesta vastaavien Euroopan parlamentin jäsenten kanssa ulkoasiainvaliokunnassa. Myönteinen seikka on, että saimme panna merkille perustuslaillisen kansanäänestyksen sujuvan toteutumisen Egyptissä kaksi viikkoa sitten.
Haluan sanoa muutaman sanan myös Norsunluurannikosta. Se ei ollut viimeisimmän Eurooppa-neuvoston esityslistalla, mutta annoimme päätelmät joulukuussa ja olemme seuranneet siitä lähtien tiiviisti tilanteen kehittymistä. Ensinnäkin tuomitsemme väkivallan, erityisesti siviileihin kohdistuvan väkivallan, mitä jyrkimmin. Sen on lakattava kaikkien puolelta. Toiseksi nykytilanne on selkeästi seurausta demokratian kunnioittamisen puutteesta. Demokratiassa ei ole kyse vain vaaleista, vaan myös vaalituloksen kunnioittamisesta. Kansainvälisen yhteisön kanta Norsunluurannikon viime vuoden presidentinvaalin tuloksesta oli selkeä. Kantamme on pysyttävä johdonmukaisena.
Lopuksi puhun Japanista. Japanin kohtaamien perättäisten murhenäytelmien osalta ilmaisimme Eurooppa-neuvostossa myötätuntomme ja solidaarisuutemme Japanin kansaa kohtaan, ja esitimme surunvalittelumme tuhansien uhrien vuoksi. Me emme saa unohtaa heitä, vaikka muut Japanin tragedian näkökohdat vievätkin huomiomme. Olemme unionina valmiita auttamaan kaikin tavoin. Näinä murheellisina päivinä toistamme Japanin aitoina ystävinä EU:n ja Japanin välisten suhteiden strategisen merkityksen. Kuten tiedämme, tapahtumien vaikutukset ulottuvat Japanin ulkopuolelle, ja tämän vuoksi Euroopan unioni ottaa asiasta huolellisesti opikseen. Kiinnitämme tiiviisti huomiota tapahtumien vaikutuksiin maailmantaloudessa sekä ydinvoimanäkökohtiin. Tämä on ensisijaista.
Tämän vuoksi päätimme, että kaikkien ydinvoimaloidemme turvallisuus on kiireesti tarkastettava turvallisuutta koskevin stressitestein. Komissio raportoi Eurooppa-neuvostolle stressitesteistä ennen vuoden loppua. Se tarkastelee ydinvoimaloiden turvallisuutta koskevia EU:n nykyisiä sääntöjä ja ehdottaa tarvittaessa parannuksia. Haluamme Euroopassa korkeimman tason ydinturvallisuusstandardit, koska ydinvoimaloiden turvallisuuden takaaminen ei voi lakata rajoillemme. Rohkaisemme naapurivaltioita tekemään samanlaisia stressitestejä ja tuemme niitä siinä. Parasta olisi maailmanlaajuinen ydinvoimaloiden tarkastelu.
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, tässä oli yhteenvetoni siitä, mitä sovimme Eurooppa-neuvoston tämän vuoden kolmannessa kokouksessa. Siitä suuri osa edellyttää parlamentilta lisätöitä, joko lainsäädäntömenettelyin tai yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan parlamentin yleisen valvontaoikeuden kautta. Kuulen mielelläni näkemyksiänne tästä.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisat parlamentin jäsenet, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja esitteli meille kaikki viime viikon kokouksessa tehdyt päätökset. Haluan jakaa kanssanne näkemykseni niistä ja keskustella kanssanne erityisesti seuraavista vaiheista.
Minusta voidaan sanoa, että joitakin hyvin merkittäviä rakenteellisia päätöksiä tehtiin euroalueen laajemman rahoitusvakauden ja laajemman taloudellisen koordinoinnin vuoksi. Tämä on eurooppalaisen taloushallinnon todellinen käännekohta, varsinkin jos katsomme taaksepäin sitä, kuinka olemme edenneet tähän pisteeseen.
Olemme lopultakin laatineet asianmukaisen ja vankan perustan talous- ja rahaliittomme taloudelliselle osatekijälle. Katson, että sillä on nyt vakaampi perusta.
Meillä on nyt puitteet, joiden avulla voimme yhdessä vastata mahdollisiin kriiseihin. Viimeisenä muttei vähäisimpänä, kun tarkastellaan Eurooppa-neuvoston saavutuksia, meidän ei pidä ylenkatsoa sitä, että puitteet ovat perussopimuksen määräysten mukaiset ja niissä sovelletaan yhteisön lähestymistapaa.
Kuten me kaikki tiedämme, lopputulos ei ollut itsestäänselvyys. Komissio oli mukana eturintamassa yhteisen ratkaisun löytämiseksi talouskriisiin sekä Eurooppa 2020 -näkemyksen muodostamisessa. Se sai parlamentilta tärkeää tukea, ja haluan jälleen kiittää teitä siitä. Parlamentin ja komission yhdessä omaksuma kanta yhteisön lähestymistavan puolustamiseksi on tunnustettu ja sillä oli merkittävä osuus näiden tulosten saavuttamisessa.
Uusi taloudellinen arkkitehtuurimme on tämän ansiosta nyt laajasti perustettu. Se ei kuitenkaan sellaisenaan ole tae: poliittisten johtajien on nyt tehtävä joitakin merkittäviä päätöksiä sen noudattamiseksi.
Uusissa puitteissa meidän on nyt määrätietoisesti pantava täytäntöön viipymättä tarvittava julkisen talouden vakauttaminen sekä kasvua edistävät rakenteelliset uudistustavoitteet, jotka Eurooppa-neuvosto vahvisti komission vuotuisen kasvuselvityksen pohjalta.
Suhtaudun luottavaisesti siihen, että tulevina viikkoina ja kuukausina määrätietoisuutemme tulee olemaan yhtä vahvaa, ellei jopa vahvempaa, kuin määrätietoisuus, jota olemme tähän mennessä osoittaneet vahvistaessamme eri osatekijöitä yhteisessä vastauksessamme kriisiin yhtenäisellä ja koordinoidulla tavalla: eurooppalainen ohjausjakso, Euro Plus -sopimus, uusi vahvistettu taloushallinnon kehys sekä askeleet, joita olemme ottaneet solidaarisuuden ja vastuullisuuden hengessä säilyttääksemme euroalueen rahoitusvakauden.
Minulle ei ole vaikeaa kertoa teille, että komissio olisi halunnut edetä monilla taloushallinnon aloilla pidemmälle, erityisesti euroalueen uuden rahoitusvakausmekanismin osalta. Olisimme esimerkiksi toivoneet enemmän joustavuutta. Voimme mielestäni kuitenkin todeta, että olemme onnistuneet turvaamaan perussopimukseen ankkuroidun mekanismin, jossa komissiolla on vahva asema ja jota parlamentti seuraa. Tämä saavuttamamme tulos on merkittävä, ja siinä suuri osa oli parlamentin laajan tuen saaneella perussopimukseen tehdyllä tarkistuksella.
Arvoisat parlamentin jäsenet, uudet hallintopuitteet on nyt saatava toimintaan taloustilanteen korjaamiseksi. Totuus on, että ilmasto on edelleen vaikea. Pallo on nyt pikemminkin jäsenvaltioilla, joiden on saatettava päätökseen kansalliset uudistusohjelmansa sekä vakauttamis- tai lähentymisohjelmansa.
Komissio odottaa saavansa jokaiselta jäsenvaltiolta konkreettisia ja kunnianhimoisia ehdotuksia siitä, kuinka edetään yhdessä kohti Eurooppa 2020 -strategian merkittävimpiä tavoitteita: enemmän työpaikkoja, enemmän investointeja koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä entistä rohkeampi lähestymistapa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan.
Odotamme niiden myös esittävän toimenpiteet, jotka ne aikovat toteuttaa korjatakseen jatkuvan makrotaloudellisen epätasapainon sekä parantaakseen kilpailukykyä ja kasvua työpaikkoja varten.
Heti kun saamme nämä asiakirjat, voimme valmistella lausuntoluonnoksemme ja suosituksemme jokaiselle valtiolle, jotta ne voidaan hyväksyä ennen Eurooppa-neuvoston kesäkuun kokousta, johon päättyy ensimmäinen eurooppalainen ohjausjakso.
Haluan korostaa, että me kaikki jaamme vastuun ja että on tärkeää, että kaikki omaksuvat täysimääräisesti Eurooppa 2020 -strategian. Eurooppa 2020 -strategia on merkittävin kehys Euroopan kasvua ja työllisyyttä koskeville uudistuksille. Tässä yhteydessä voidaan mainita Eurooppa-neuvoston päätelmien 6 kohta. Siinä todetaan hyvin selvästi seuraavasti: "Näiden politiikkojen täytäntöönpanossa ja laajan sitoutumisen varmistamiseksi Euroopan parlamentin ja muiden EU:n toimielinten sekä neuvoa-antavien elinten (talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea) kanssa jatketaan tiivistä yhteistyötä kansallisten parlamenttien, työmarkkinaosapuolten, alueiden ja muiden sidosryhmien ollessa aktiivisesti mukana." Haluan korostaa tätä kohtaa, koska kuten tiedätte, yksi useimmiten esitetyistä Lissabonin strategiaa koskevista kritiikeistä oli nimenomaan omavastuullisuuden puute eurooppalaisissa talousuudistusohjelmissa. Toivon, että olemme tällä kertaa ottaneet opiksemme tästä prosessista ja että teemme todella kovasti työtä työllisyyden kasvun eteen niin yhteisön tasolla kuin kansallisella tasolla.
Taloushallintouudistuksen osalta parlamentin tehtävä on nyt edetä kohti lainsäädäntöpaketin kuuden ehdotuksen lopullista hyväksymistä, ja toivon, että saavutamme rohkean tuloksen mahdollisimman nopeasti. Tämä on hyvin tärkeää, jotta koko hallintojärjestelmä toteutuu.
Katson tämän vuoksi, että meillä on useita syitä olla tyytyväisiä Eurooppa-neuvoston viime kokouksen tuloksiin, mutta yhtä monta syytä jatkaa kovaa työntekoa tästä eteenpäin, sillä taloudellinen ilmapiiri on edelleen vaikea ja ennakoimaton, erityisesti sosiaalisten näkökohtien osalta, joista olemme erityisen huolissamme.
Tulevien viikkojen aikana komissio esittää ehdotuksensa myös yhteismarkkinasäädöksestä. Olen iloinen siitä, että Eurooppa-neuvosto käytti niin paljon aikaa keskustellakseen yhtenäismarkkinoiden tulevaisuudesta ja että se korosti yhtenäismarkkinoiden ratkaisevaa asemaa kasvun ja työllisyyden edistämisessä sekä kilpailukyvyn edistämisessä korostamalla muun muassa erityisesti sitä, kuinka tärkeää on keventää pk-yritysten sääntelytaakkaa.
Haluamme vapauttaa yhtenäismarkkinoiden mahdollisuudet edistää kasvua. Tässä yhteydessä haluan kiinnittää huomiota myös siihen, että julkisen talouden vakauttaminen ei ole itsessään tavoite, vaan keino edistää oikeudenmukaista ja kestävää kasvua sekä uusien työpaikkojen luomista.
Oikeudenmukaisesta kasvusta puhuttaessa on tärkeää korostaa, että Eurooppa-neuvosto antoi myös tuomionsa mahdollisuudesta kantaa veroa kansainvälisistä transaktioista. Vahvistin komission aikeen esittää joitakin ehdotuksia rahoitusalan verotuksesta. Me todellakin katsomme, että kaikkien olisi osaltaan edistettävä tästä kriisistä selviytymiseen.
Arvoisat parlamentin jäsenet, kuten tiedätte, Eurooppa-neuvostossa keskusteltiin myös tilanteesta eteläisellä Välimerellä ja erityisesti Libyassa. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja raportoi tästä meille hyvin yksityiskohtaisesti. Haluan vain mainita, että tapasin eilen Tunisian pääministerin. Toistin tukemme demokraattiselle vallankumoukselle sekä valmiudellemme auttaa Tunisian kansaa sen tavoitellessa vapautta, oikeutta ja sosiaalista edistymistä. Mainitsin tässä yhteydessä myös maahanmuuton, jota Tunisian ja EU:n on pyrittävä ratkaisemaan yhdessä rakentavassa hengessä ja aidossa kumppanuudessa, koska olemme ehdottaneet demokratiakumppanuutta ja jaettua vaurautta, ja Eurooppa-neuvosto suhtautui tähän oikein myönteisesti.
Toinen asia, jota Eurooppa-neuvosto tarkasteli, oli Japanin kriisi, erityisesti ydinvoimatilanne.
Kävin eilen myös varsin merkittävän puhelinkeskustelun Japanin pääministerin kanssa, joka kiitti Euroopan unionia sen toimista. Vahvistin uudelleen solidaarisuutemme ja kerroin hänelle, että voimme edelleen tukea Japania. Keskustelimme myös ydinvoimaa koskevasta kysymyksestä. Pääministeri Kan kertoi minulle tilanteesta Japanissa sekä viimeaikaisesta turvallisuuskehityksestä sekä ilmaisi valmiutensa tehdä kanssamme yhteistyötä ydinturvallisuuden eteen Euroopassa ja muualla maailmassa tehtävässä työssä.
Julkinen huoli ydinturvallisuudesta on luonnollisesti lisääntynyt. Meidän on vastattava näihin huoliin ja taattava maksimaalinen ydinturvallisuus. Meidän on toimittava myös täysin avoimesti. Eurooppalaisissa ydinvoimaloissa aiotaankin tehdä stressitestejä ja tulokset aiotaan julkaista. Neuvosto on pyytänyt komissiota ja Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten ryhmää päättämään testien ulottuvuudesta ja käytännön yksityiskohdista, ja riippumattomat kansalliset viranomaiset toteuttavat ne. Komissio tutkii myös ydinvoimaloiden turvallisuutta koskevan sääntelykehyksen ja ehdottaa vuoden loppuun mennessä tarpeellisiksi osoittautuvia parannuksia.
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, emme saa tuottaa pettymystä niille, jotka asettavat toivonsa kykyymme toimia yhdessä Euroopan yhteiseksi hyväksi. Tähän komissio pyrkii päivittäin tietäen, että voimme luottaa parlamentin tukeen, ja teemme näin jatkossakin ja toteutamme tehtävämme täysimääräisesti.
Joseph Daul
Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät kollegat, viimeisimmässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa jäsenvaltiot ohjattiin oikealle tielle. Lisäämällä solidaarisuusrahaston valmiuksia ja päättämällä sen pysyväksi tekemisestä 27 jäsenvaltiota on jälleen osoittanut sitoutumisensa euroon sekä sen, kuinka merkittävänä ne pitävät vakaampien valtioiden ja väliaikaisia vaikeuksia kohtaavien valtioiden välistä solidaarisuutta.
Samalla päätös sinetöidä euroalueen valtioiden välinen ja laajempikin Euro Plus -sopimus osoittaa eurooppalaisten johtajien halukkuutta ottaa opikseen rahoitusalan kriisistä.
Se, että meillä on yhteinen valuutta, pakottaa meidät johdonmukaisuuteen taloudellisissa ja sosiaalisissa valinnoissamme. Kaukana ovat ajat, jolloin valtiot kykenivät asettamaan epätyypillisiä verokantoja tai erityisiä sosiaalisia sääntöjä kuulematta ensin kumppaneitaan. Syy tähän on yksinkertainen: kaikkien kumppaneiden on hyödyttävä euroalueen kumppanien solidaarisuudesta.
Kansalaiset kuitenkin hyväksyvät tämän solidaarisuuden vain, jos katsovat kaikkien pyrkivän yhtä lailla hallinnoimaan julkisia varoja. Tämän osalta Euro Plus -sopimus on merkittävä askel kohti talouksiemme lähentymistä. Ryhmäni kannattaa sitä vahvasti, mutta vaatii - ja minä vaadin edelleen - että se pannaan täytäntöön yhteisömenettelyn turvin komission johdolla, arvoisa puhemies. Otatte askelia oikeaan suuntaan, olette tehneet hyvää työtä, mutta on tehtävä enemmän yhteisömenettelyssä komission alaisuudessa. Tällä tavalla rakennamme Eurooppaa. Hyvät kollegat, tiedätte, kuinka jääräpäinen voin olla, ja toistan sen täällä niin monta kertaa kuin on tarpeen, jotta kukaan ei unohtaisi.
Eurooppa erottuu muusta maailmasta sosiaalisen markkinatalouden mallillaan, mallilla, josta kansalaisemme ovat syystäkin ylpeitä ja joka perustuu solidaarisuusperiaatteeseen, mutta joka on vaikea säilyttää globalisaation yhteydessä. On kyse siitä, kuinka varmistetaan sen kestävyys tulevaisuudessa löytämällä kultainen keskitie sosialistien vaaliman hoivavaltion, joka oli viedä meidät konkurssiin, sekä liiallisen liberalismin välillä, jonka vaarat havaitsimme rahoituskriisin aikana.
Tämän saavuttamiseen tarvitaan kolme asiaa. Ensinnäkin kaikkien valtioiden on pienenettävä vajeitaan, toiseksi niiden on hyväksyttävä toisiinsa verrattavat budjetti-, finanssi- ja sosiaalipolitiikan säännöt ja kolmanneksi niiden on investoitava yhdessä innovointiin vauhdittaakseen kasvua, joka tällä hetkellä on selvästi riittämätöntä. Voimme todellakin säilyttää mallimme ja vahvistaa sitä vain, jos investoimme kasvualoille: vihreään energiaan, nanoteknologiaan, bioteknologiaan ja niin edelleen. Koska meillä on rajallisesti liikkumavaraa rahoitusalalla, paras tapa vastata kasvuhaasteeseen ja saada aikaan mittakaavaetuja on keskittää niin taitomme kuin pääomamme. Ilman massiivisia investointeja innovointiin, ilman aitoa eurooppalaista suunnitelmaa me kiistämme itseltämme kyvyn pärjätä kilpailijoidemme kanssa.
Hyvät kollegat, valtioiden ja hallitusten päämiestemme kokoontuessa kymmenen päivää sitten Fukushiman ydinvoimala oli edelleen maailmanlaajuinen huolenaihe ja Libyan kapinalliset toivoivat Euroopalta voimakkaita toimia. Näissä kahdessa asiassa valtiomme ja Euroopan unioni ovat osoittaneet suurta vastuuntuntoa.
Olemme itse asiassa tarjonneet Japanille ydinvoima-asiantuntemustamme valtion kannalta sekä laajemmin kansainvälisen yhteisön kannalta äärimmäisen vaikeassa ja huolestuttavassa tilanteessa. Tullaan epäilemättä puhumaan ajoista ennen ja jälkeen Fukushiman. Vaikka tähän ei vielä ole päästy, ryhmäni haluaa, että Fukushiman jälkeisestä ajasta tulee harkinnan ja toiminnan aikaa, että ensinnäkin varmistetaan, että ydinturvallisuutta koskevia sääntöjä tiukennetaan merkittävästi, ja toiseksi että edistämme pyrkimyksiämme vihreän energian alalla. Arvoisa puheenjohtaja, kannatan Norsunluurannikkoa koskevaa lähestymistapaanne.
Välimeren alueen osalta haluan lopuksi ilmaista tyytyväisyyteni siihen, että Eurooppa-neuvosto on toistuvasti vaatinut kenraali Gaddafia luopumaan vallasta ja kääntämään uuden sivun valtion historiassa. Minä haluan kaikkien valtioiden yhdessä keskustelevan yhtä kunnianhimoisesta ja menestyksekkäästä naapuruuspolitiikasta etelässä kuin se, mihin kyettiin 1990-luvulla idässä.
(Suosionosoituksia)
Martin Schulz
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, jos kuunteli tarkkaan puheenjohtaja Van Rompuyn ja puheenjohtaja Barroso puheita, mieleen saattoi tulla tuttu saksalainen laulu, jonka sanat menevät jokseenkin näin: "kaikki kannella, mutta laiva tärviöllä". Ei ole ongelmaa, kaikki on hyvin. Olemme ratkaisseet kaikki vaikeudet kaikkia täysin tyydyttävällä tavalla.
Minä en kuitenkaan kykene käsittämään Eurooppa-neuvostoa koskevia raporttejanne. Ymmärrän täysin, että ette halunneet tuoda tänne kielteisiä raportteja. Jos olisin Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, minäkin todennäköisesti haluaisin innokkaasti kuvata tätä jatkuvaa Wienin kongressia häikäisevin sanakääntein.
Mainitsitte Libyan. Ette kuitenkaan maininnut Euroopan kahden suurimman hallituksen syvällisiä erimielisyyksiä tässä asiassa. Ranska ja Saksa eivät ole yhtä mieltä Libyan kysymyksestä. Euroopan unionin sisäiset erimielisyydet yhdessä keskeisessä kansainvälisessä aiheessa ovat merkki siitä, ettei kaikki ole hallinnassa. Arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, meille olisi ollut enemmän hyötyä siitä, jos tämän Eurooppa-neuvoston kokouksen tulokset olisivat olleet käytettävissämme vuonna 2010. Jos olisimme halunneet ehkäistä viime vuoden syöksykierteen erityisesti euroalueella, meidän olisi pitänyt toteuttaa nyt täytäntöönpannut toimet jo keväällä 2010.
Meidän on kysyttävä itseltämme, miksi tätä ei tehty keväällä 2010. Vastaus on, että johtamassanne toimielimessä, Eurooppa-neuvostossa, yhteisömenettely, yhteisöhenki ja yhteiset tavoitteet eivät määritä sitä, mistä keskustellaan ja sovitaan, vaan pikemminkin kansallisilla taktisilla eduilla on viime kädessä merkittävämpi asema kuin yhteisillä eurooppalaisilla eduilla. Tämä on Euroopalle erityinen ongelma.
Olisin toivonut teidän, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, selittävän esimerkiksi miksi puolue, johon kuulutte ja jota kerran johditte ja joka teki teistä Portugalin pääministerin, on nyt aiheuttanut sen, että Portugalin hallitus, joka pani tarkkaan täytäntöön teidän ja vieressänne istuvan komission jäsenen vaatimat toimenpiteet, on kaatunut.
(Suosionosoituksia)
Emme voi syyttää teidän olevan vastuussa tästä, koska ette loppujen lopuksi enää ole puolueen johtaja. Olisin kuitenkin odottanut komission johtajalta selkeää lausuntoa kansallisella poliittisella tasolla juonittelemisesta ja sen kielteisistä vaikutuksista Euroopan unioniin - loppujen lopuksi Portugalin hallitus kaatui juuri hetkellä, jona hallitus päätti tehdä täsmälleen sen, mitä vakautuskehyksessä vaadittiin. Tämä ei ole oikea tapa viedä Eurooppaa eteenpäin.
Asia, joka huolestuttaa minua suuresti ja jota kumpikaan teistä ei maininnut, on se, että ennen Eurooppa-neuvoston kokousta kohtaamme aina täsmälleen saman tilanteen. Valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat tuskin sopineet toimenpiteestä vakauttaakseen euron tai tietyn euroalueen valtion päätelmäluonnoksessaan, ja sitten Lontoon Cityn tai New Yorkin luokituslaitos laskee valtion luokitusta aina samoin tuloksin, nimittäin aiheuttaen euroon kohdistuvan keinotteluaallon. Koska meillä on lopultakin rohkeutta sanoa: "Nämä keinottelijat eivät enää saa sanella Euroopan kohtaloa"?
(Suosionosoituksia)
Mitä me sanomme pankeille? Arvoisa puheenjohtaja Barroso, olen hyvin iloinen kuullessani, että teillä on ehdotus transaktioverosta. Tällä hetkellä Euroopan keskuspankki antaa lainaa yhden prosentin korolla samoille pankeille, jotka sitten lainaavat rahat euroalueen jäsenvaltioille kymmenen prosentin korolla. Mikään ei muutu: ne, jotka kriisin aiheuttivat, hyötyvät edelleen eniten kriisistä. Tämän vuoksi tarvitsemme transaktioveron, jotta voimme varmistaa, että nämä pankit vastaavat joistakin rahoituskriisin kustannuksista.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, mainitsitte Eurooppa 2020 -strategian - enemmän työpaikkoja, enemmän investointeja, enemmän tutkimusta ja koulutusta, enemmän ympäristönsuojelua - kaikki kuulostaa oikein hyvältä. Paitsi että tämä on saatava aikaan yhä vähäisemmin julkisin investoinnein. Yksi tulos on, että Eurooppa 2020 -strategia ja Lissabonin prosessi ovat äärimmäisen myönteistä kehitystä, mutta ne on kuitenkin tuomittu epäonnistumaan, jos ainoastaan leikkaamme yksipuolisesti määrärahoja Euroopan talouskehityksen yhteydessä. Tarvitaan rohkeutta tehdä julkisia investointeja. Katsokaapa nousevien talouksien investointitasoa. Tarkastelkaapa Intian julkisten investointien tasoa. Katsokaa Brasiliaa. Tarkastelkaa muita maanosia ja siellä investoituja julkisia varoja.
Euroopassa leikataan loppuun asti, ja tämän vuoksi meidän olisi julistettava menetelmä tavoitteidemme saavuttamiseksi, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, sitovaksi oikeusperustaksi taloushallinnon kuuden säännöksen paketissa. Silloin hallitukset ryhtyisivät lopultakin tekemään sitä, mitä ovat pitkään luvanneet ääneen, vain estääkseen kehitystä talousarvioleikkauksillaan - mihin myös EU:n talousarvioleikkaukset ovat johtaneet. Arvoisa puheenjohtaja Barroso, tämän vuoksi odotan teidän ja erityisesti talousarviosta vastaavan komissionne jäsenen Lewandowskin laativan sitoutuneen ja kunnianhimoisen talousarvioesityksen, jolla todella helpotetaan siinä vaadittua kehitystä.
Guy Verhofstadt
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää puheenjohtajaa Van Rompuyta tästä Eurooppa-neuvostoa koskevasta raportista, mutta rehellisesti sanottuna en usko kriisin olevan ohi enkä usko sen voivan päättyä toimenpitein, joita nyt toteutamme. On tulossa raju myrsky.
Se, mitä tähän mennessä olemme Euroopassa tehneet, on ollut hätäratkaisuihin turvautumista: toimenpiteitä, jotka saattavat olla tarpeen, mutta jotka eivät tosiasiassa ratkaise kriisiä. Olemme antaneet 110 miljardia euroa Kreikkaan ja 67 miljardia euroa Irlantiin, enkä laskenut tähän mukaan niitä 24 miljardia euroa irlantilaisille pankeille, joista olemme juuri päättäneet. Tällä hetkellä meillä on 76 miljardia euroa valtion velkakirjoja, jotka EKP on lunastanut. Voin kertoa teille, että se tulee jatkamaan tätä, koska hätärahastoa ei sallita jälkimarkkinoilla. Joten se tulee jatkamaan tätä. Tämän lisäksi EKP on hyväksynyt 100 miljardin euron vakuudet antaakseen Euroopan pankeille likviditeettiä. Yhteensä olemme viime kuukausina investoineet tähän kriisiin 400 miljardia euroa. Se on kolme kertaa Euroopan unionin talousarvio! Ja pahin on vielä edessä. Korot nousevat Euroopassa torstaina todennäköisesti yhdestä prosentista 1,25 prosenttiin, mikä saattaa pahentaa tilannetta. On torjuttava inflaatiota, mutta toisaalta tämä pahentaa tilannetta.
Tämä on tilanne. Olemme investoineet 400 miljardia euroa. Ja mekö olemme ratkaisseet kriisin? Ei, me emme ole ratkaisseet kriisiä. Nyt tarvitaan todella rohkeaa ja syvällistä lähestymistapaa, eikä meillä ole sellaista tällä hetkellä. Tämän osalta haluan siteerata Alankomaiden kansallisen pankin johtajaa Nout Wellinkiä, joka julkaisi muutama päivä sitten vuosikertomuksensa. Hän kertoo kolme asiaa päätöstemme ja neuvoston viime viikkojen päätösten seurauksista. Hän toteaa, että budjettisäännöt eivät ole riittävän tiukkoja, talouden ohjausjärjestelmää koskeva paketti on liian pieni ja Euro Plus -sopimus on itse asiassa liian heikko, koska ei ole mekanismia sen valvomiseksi. Tämä ei ole minun sanomaani, siteeraan Alankomaiden kansallisen pankin johtajaa Nout Wellinkiä, joka sanoo täsmälleen samaa kuin pääjohtaja Trichet sanoi viime viikolla. Kolmas asia, jonka hän mainitsi, on että rahoitusvalvontaa harjoitetaan liian kansalliselta pohjalta.
Minusta Nout Wellink on oikeassa. Voimme jopa lisätä muita osatekijöitä. Ensimmäinen on Euroopan rahoitusvakausväline ja Euroopan vakausmekanismi. Pysyvä ja väliaikainen hätärahasto eivät voi toimia, koska niissä on yksimielisyyssääntö. Jos säilytämme tämän säännön, se merkitsee, että euroskeptiset hallitukset ja euroskeptiset poliittiset puolueet voivat vastaisuudessa kaapata koko euroalueen.
Lopuksi - ja tämä on tämänpäiväinen viestini - meidän on edelleen siivottava eurooppalaiset pankit. Ongelmaa ei ole ratkaistu eikä Euroopan talouden elpyminen ala, jos emme ensin ratkaise tätä ongelmaa. Niillä on rahoituskriisin vanhat tuotteet edelleen osakesalkuissaan ja nyt niillä on portfolioissaan myös lukuisia sellaisten ongelmavaltioiden velkakirjoja, joiden luokitukset laskevat päivittäin tai ainakin viikoittain.
Minä haluan, että puheenjohtaja Barroso ja pääjohtaja Trichet esittävät mahdollisimman nopeasti globaalin ratkaisun tähän asiaan, nimittäin entistä rohkeamman vakaussopimuksen - ja parlamentti työskentelee sen parissa - ja taloushallintoa. Onko olemassa todellista taloushallintoa? Meillä on nyt hallitusten välinen lähestymistapa, johon ei sisälly sanktiomekanismia, eikä se tule toimimaan. Se ei ole toiminut aikaisemmin eikä se toimi tulevaisuudessa. Meidän on esitettävä ehdotus hätärahastojen yksimielisyyssäännön kumoamiseksi, koska se ei voi toimia. Annamme itse asiassa kaiken vallan valtioille ja puolueille, jotka vastustavat järjestelmää.
Lopuksi meidän on laadittava suunnitelma Euroopan pankkialalle. Taloutemme ei elvy ennen kuin on esitetty eurooppalaista mekanismia pankkien siivoamiseksi. Me kaikki tiedämme, että siihen kuluu rahaa. Eurooppalaisten pankkien pääoman korottaminen, rahoitusinvestoinnit Euroopassa - kuten jäsen Schulz vaatii - ja samalla on katettava lukuisten jäsenvaltioiden huonot julkiset taloudet. Miten tähän päästään? Mistä rahat saadaan? Ainoa tapa saada rahaa on luoda todelliset Euroopan obligaatiomarkkinat, ja me tiedämme sen. Euroopan obligaatiomarkkinoiden luominen on ainoa tapa selvitä kriisistä.
Sanon puheenjohtaja Barrosolle, että hänen on nyt aika toimia. Aika on loppumassa, emmekä me ratkaise ongelmia pelkästään eurosopimuksella.
Daniel Cohn-Bendit
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, minun on tunnustettava, arvoisa puheenjohtaja Van Rompuy, että jäsen Schultz siteerasi teille erästä saksalaista laulua. Ranskaksi sama kuuluu "kaikki on hyvin, rouva markiisitar, ei ole ongelmia".
Minun on sanottava, että olen hämmästynyt siitä, kuinka asiat täällä esitetään. Meitä ei pitäisi pitää tyhminä. Vaikka haluammekin kuunnella teitä, me luemme aina uudelleen sanomalehtiä, joten me tiedämme, mitä Eurooppa-neuvostossa tapahtui. Älkää sepitelkö meille tarinoita. Me tiedämme, mitä ongelmat ovat. Emme ole täällä tuhlataksemme aikaa.
Haluaisin sanoa teille ja puheenjohtaja Barrosolle yhden asian: Te jankutatte vakaudesta, kasvusta, työllisyydestä ja kilpailukyvystä. Tämä on totta. Mutta tiedättekö, miltä se näyttää kansalaisista? He näkevät eriarvoisuutta, epäoikeudenmukaisuuden tunnetta ja epävarmuutta. Niin se heille kääntyy. Jos Euroopan unioni ei muuta tapojaan, ei yritä vastata tähän epäoikeudenmukaisuuden tunteeseen, todelliseen epävarmuuteen, ihmiset antavat sanalle "kilpailukyky" merkityksen "meitä lyödään taas".
Tässä meillä on todellinen ongelma, sillä kansalaiset näkevät mekanismit pankkien pelastamiseksi, jotka sivumennen sanoen ovat välttämättömiä, ja ajattelevat "no hyvä pankkien kannalta". Katsokaa pankkien voittoja. Katsokaa valtavia palkkioita. Ihmiset sanovat: "Tämä on täysin hullua! Kaikki käytetyt rahat ja kuitenkin kansalaiset ja kansalliset talousarviot saavat taas kärsiä, kun eriarvoisuutta vaan lisätään." Viime vuosina kaikki tilastot ovat osoittaneet, että eriarvoisuus kasvaa. Jos emme puutu tähän ongelmaan, kansalaiset kääntävät meille selkänsä lietsoen Euroopan vastaista äärioikeistoaaltoa kaikkialla Euroopassa. Ja heillä on siihen hyvä syy: koska me emme kykene vastaamaan tähän eriarvoisuuden, epäoikeudenmukaisuuden ja epävarmuuden tunteeseen. Jos emme vastaa, emme voi menestyä.
Mitä tulee jäsenen Verhofstadtin mainitsemiin euro-obligaatioihin, meidän on kerrottava kansalaisille todellisesta puolustusrahastosta ja otettava se käyttöön, mutta jos meillä ei ole investointirahastoa, jos meillä ei ole esittää todellista näyttöä halustamme saada koneisto taas toimimaan - ja tähän me tarvitsemme euro-obligaatioita, ei pelkästään puolustukseen vaan myös investointeihin - jos emme kulje tätä tietä, kansalaiset eivät tule ymmärtämään mitään eivätkä ainakaan tätä politiikkaa.
Joitakin asioita on siis sanottava ääneen. Mitä tulee eriarvoisuuteen, miksi tiettyjä sosiaalisia toimenpiteitä, jotka kansalaiset todella ymmärtävät, ei voida toteuttaa Euroopassa nyt? Esimerkiksi minimipalkasta päättäminen kaikkialla Euroopassa, ei välttämättä samansuuruisena, mutta ainakin minimipalkan käsitteen yleistämiseksi. On käsittämätöntä, että Saksan kaltaisessa valtiossa kaikkine puheineen talouden uudesta tasapainottamisesta tätä ongelmaa ei mainita, siitä ei puhuta. On käsittämätöntä, että Saksa, yksi harvoista nyky-Euroopan tuottavista valtioista, ei kykene ottamaan käyttöön kansalaisilleen minimipalkkaa. Tämä on asia, jota olisi tarkasteltava Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen hallinnon yhteydessä.
Puhun seuraavaksi Libyasta. Se, mitä jäsen Schulz sanoi, oli totta, joskin dramaattista. On Saksan kaltainen valtio, joka piileskelee muiden valtioiden pyrkiessä löytämään ratkaisuja. Ainoastaan tässä asiassa olen samaa mieltä, melkeinpä. Toivoisin meidän nyt keskustellessa naapuruuspolitiikasta tarkastelevan aiemmin naapuruuspolitiikan yhteydessä tekemiämme möhläyksiä. Minkälaiset suhteemme olivat Gaddafin kanssa ennen pommituksia? Minkälaiset suhteet Euroopan valtioilla oli Gaddafiin, Ben Aliin, Mubarakiin? Arvioikaamme lopultakin, mitä assosiaatiosopimusten ihmisoikeusartiklat merkitsivät meille. Zilch! Ei mitään! Jos aiomme toteuttaa tämän arvioinnin, meidän on lakattava valehtelemasta itsellemme. Uhrasiko Eurooppa-neuvosto edes viittä minuuttia sen pohtimiseen, mikä aiemmin epäonnistui Välimeren-politiikassamme? Ajattelitteko te asiaa? En ole lukenut siitä mitään asiakirjoista. En ole kuullut mitään siitä, mitä olette sanoneet asiasta. Jospa Eurooppa-neuvosto kykenisi hienoiseen itsekritiikkiin aiempien epäonnistumistensa osalta.
Ja lopuksi tarkastelen Japania. Ongelma on se, että paras ydinturvallisuuden muoto on siitä luopuminen. Ydinvoiman osalta ei ole olemassa nollariskiä. Tämä ei tapahdu yhdessä yössä, mutta jos emme luovu ydinvoimasta, emme ole koskaan turvassa. Ongelmalla ei ole mitään tekemistä yhden tapauksen stressitestien kanssa. Ongelma on, kuten Ranskan ydinturvallisuusviranomaisen johtaja Lacoste totesi, useiden mahdollisten tapahtumien kumulatiivinen vaikutus - asia, jota uskomatonta kyllä, ei ole tähän mennessä koskaan tarkasteltu. Juuri näin tapahtui Japanissa. Ei ole kyse yhdestä tapahtumasta, kyse on neljän tai viiden tapahtuman kumuloituminen sekä inhimillinen erehdys, jotka johtivat tähän tilanteeseen.
Matemaattisesti ajatellen turvallisuutta on mahdotonta taata. Jos me eurooppalaiset emme vaadi sitä ääneen... tämä ei tapahdu yhdessä yössä, mutta jos emme luovu ydinvoimasta, meidän on lakattava puhumasta ydinturvallisuudesta. Ei ole olemassa ydinturvallisuutta.
Jan Zahradil
Arvoisa puhemies, hiljattaisen Eurooppa-neuvoston kokouksen merkittävin aihe oli euroalueen talous ja vakaus. Tiedätte hyvin, että suurin osa Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään kuuluviasta Euroopan parlamentin jäsenistä on kotoisin euroalueen ulkopuolisista valtioista ja pääasiassa valtioista, jotka eivät ole edes liittyneet Euro Plus -sopimukseen. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että toivoisimme euroalueen epäonnistuvan. Päinvastoin, me haluamme vakaan ja vauraan Euroopan unionin, myös euroalueen. Haluamme vastuullisia kansallisia hallituksia, jotka lopettavat velkaantumisen, uudistavat julkisten menojen rakennetta ja käynnistävät verouudistuksia ja saavat näin aikaan oikeaksi katsomamme talouden kurinalaisuuden palauttamisen.
Me emme pidä oikeana ja meitä vaivaa joidenkin jäsenvaltioiden ja osittain komission ja joidenkin parlamentin jäsenten ryhmienkin täällä edistämä salainen suunnitelma. Siinä pyritään hyödyntämään kriisiä, jotta itsemääräämisoikeutta siirrettäisiin yhä enemmän. Siinä pyritään etenemään kohti talouden ja verotuksen yhdenmukaistamista. Siinä pyritään edistymään veropoliittisen unionin ja siten täysimääräisen poliittisen unionin luomisessa. Me vastustamme tällaista unionia. Me emme kannata sellaista unionia.
Olen istunut täällä vuodesta 2004 alkaen, ja aina kun on ongelmia, kuulen saman vanhan virkkeen: "Tarvitaan enemmän Eurooppaa, tarvitaan enemmän yhteisöön perustuvaa lähestymistapaa". Olen varma, ettei tämä ole se, mitä tarvitsemme. Juuri pyrkimys ratkaista kaikki Euroopan tasolla on saanut meidät tähän sotkuun - ja kuinka me sen selvitämme? Jälleen Euroopan tasolla. Toivoisin teidän vihdoinkin ymmärtävän, että Euroopan yhdentymisen nykymallista on loppunut voima. Teidän on luovuttava 50-vuotiaasta, viime vuosisadalta peräisin olevasta unelmasta sodanjälkeisen Euroopan yhdentymisestä. Eurooppalainen ajattelutapa on muuttunut, ja mitä nopeammin jotkut teistä ymmärtävät tämän, sen parempi.
Lothar Bisky
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, ryhmäni katsoo Eurooppa-neuvoston kokouksen tulokset riittämättömiksi.
Tarkastelkaamme ensin talouspolitiikkaa. Olemme esittäneet ajatuksemme talouspolitiikan alalla hyväksytyistä suuntaviivoista viime viikolla pidetyssä kuulemisessa. Tarvitaan irtautumista uusliberalistisesta voittoja koskevasta käytännöstä ja kilpailun määrittelystä, joka on ilmeistä "joustoturvan", eläkeiän mukauttamisen ja muiden vastaavien kaltaisissa käsitteissä.
Uskomme, että tarvitaan demokraattisesti legitimoitua ja valvottua talouspolitiikan hallintoa, jolla estetään polkumyyntikäytännöt verojen, palkkojen ja ympäristön aloilla asianmukaisin yhteisin minimistandardein, joilla saadaan aikaan tehokas rahoitusmarkkinoiden sääntely ja estetään voittojen yksityistäminen samalla kun riskit siirretään suurelle yleisölle.
Toinen aiheeni koskee eteläistä naapurustoamme ja erityisesti Libyaa. EU: jäsenvaltiot ovat ottaneet osaa kaameaan tilanteeseen Pohjois-Afrikassa ja erityisesti Libyassa. Olemme jo kuulleet tätä kritisoitavan täällä. Haluan vain korostaa yhtä seikkaa. Diktaattori Gaddafi käyttää meiltä hankittuja aseita mielenosoittajia ja kapinallisia vastaan. Naton joukot tulittavat häntä ilmeisesti puolustaakseen vapauden ja demokratian puolesta taistelevia, jotka myös käyttävät EU:sta ja Yhdysvalloista peräisin olevia aseita.
Haluaisin tietää asekaupan nykyisten käytännesääntöjen sovellettavan kohdan, jos tällainen tilanne on mahdollinen. Missä on vapauden, ihmisoikeuksien ja sosiaalisen epäoikeudenmukaisuuden vastaisen taistelun tuki Lampedusan kaltaisissa erityistapauksissa, kun sinne saapuu päivittäin satoja pohjoisafrikkalaisia pakolaisia? Pelkäänpä, että hiljattain kokoon kyhätty naapuruuskäsite koskee enemmän Euroopan etuja kuin asianmukaisia vastauksia kumppanivaltioiden tarpeisiin.
Kolmas asiani koskee Japania. Meillä on vielä aikaa keskustella Japanista iltapäivällä ja huomenna. Tässäkään emme onnistu näkemään johdonmukaista eurooppalaista lähestymistapaa, ainakaan mitä tulee turvallisuustarkastuksiin, niin kutsuttuihin stressitesteihin. Minulle ei ole yllätys, että kansalaiset oikeutetun skeptisesti kysyvät, mikä täsmälleen ottaen on Euroopan unionin kanta asiassa.
Godfrey Bloom
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan palata Libyaan, jos sallitte.
Milloin poliittinen luokka sekä mahtavat ja hyvät äkkiä ymmärsivät, että kenraali Gaddafi on paha ihminen? Arvoisa puhemies, milloin sen ihanan teistä otetun syleilykuvan jälkeen yhtäkkiä ymmärsitte, että hän onkin vääränlainen?
Voin kertoa teille, että Skotlannin Lockerbien onnettomuuden uhrit sekä IRA:n julmuuksien uhrit kotimaassani tiesivät oikein hyvin mikä lurjus tämä mies on. Mutta hänellä on öljyä ja rahaa, joten ette piitanneet siitä, vai mitä?
No, minkä taakseen jättää, sen edestään löytää. Kaikkein absurdein hahmo tässä on Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri, joka uhittelee ilman miekkaansa - lakkautettuaan kuninkaallisen laivaston ja kuninkaalliset ilmavoimat - esittää uhkauksia sivusta, ilman lentotukialuksia tai mitään, ja kutsuu itseään konservatiiviksi, vaikka on pelkkä yli-ikäinen koulupoika, joka uhoaa pimeässä.
Me puhumme paljon kansaan kohdistuvasta väkivallasta ja demokratiasta. Ja kuitenkin meillä on ollut jo vuosia Zimbabwessa murhanhimoinen paviaani, emmekä me puutu siihen mitenkään, vai kuinka? Emme piittaa, koska siellä ei ole rahaa eikä öljyä. Tämä on niin tyypillistä parlamentille: täynnä tekopyhyyttä ja humpuukia.
Barry Madlener
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, saatte tahtonne periksi. Tulee pysyvä tukirahasto eurolle, rahasto, josta tuetaan valtionkassansa tyhjentäneitä jäsenvaltioita, jotka siirtävät riskinsä niille jäsenvaltioille, jotka ovat hoitaneet omat asiansa.
Suurin osa taloustieteilijöistä on kanssamme samaa mieltä siitä, ettei tämä rahasto pelasta euroa sen paremmin kuin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiset järjestelytkään. Kyseessä on ei-velvoittava sopimus, joka palkitsee heikot ja petolliset jäsenvaltiot helpoilla luotoilla. Mistä tämä rahoitus saadaan? Mistä rahasto muodostuu? Paperilla kaikki jäsenvaltiot osallistuvat rahaston rahoittamiseen, myös Irlanti, Kreikka ja Portugali. Näillä valtioilla ei kuitenkaan ole rahaa.
Se johtaa siihen, että asioistaan huolehtineet jäsenvaltiot päätyvät maksumiehiksi. Alankomaiden kansalaiset maksavat Kreikan ja Portugalin - kotimaanne, arvoisa puheenjohtaja Barroso - kaltaisten heikkojen jäsenvaltioiden laskut ja, arvoisa puhemies, tätä ei voida hyväksyä. Se ei ole solidaarisuutta, se on useiden huonosti käyttäytyneiden heikkojen jäsenvaltioiden palkitsemista kovaa työtä tekevien alankomaalaisten, saksalaisten ja belgialaisten kustannuksella.
Ei euroa näin voida pelastaa. Sen sijaan näiden valtioiden olisi luovuttava siitä. Kreikan on otettava uudelleen käyttöön drakma ja Portugalin on palattava käyttämään escudoa. Joidenkin valtioiden on hyväksyttävä, että niiden on luovuttava eurosta ja täysin omasta syystään.
Werner Langen
(DE) Arvoisa puhemies, huippukokouksen tulokset olivat merkittävä välivaihe, mutta todellinen koetus vielä edessä. Jos näitä tuloksia käsitellään kuten kaikkea muutakin, myös vakaus- ja kasvusopimusta, ja jos jäsenvaltiot eivät noudata niitä, ne eivät ole edes sen paperin arvoisia, jolle ne on kirjoitettu. Tämän vuoksi en voi jakaa kahden puheenjohtajan optimistista käsitystä siitä, että kriisi olisi ohi. Uskon, että todellinen koetus on vasta edessä.
On kulunut yli kaksi ja puoli vuotta Lehmann Brothersin romahtamisesta, ja mihin me olemme päässeet? Meiltä on mennyt kaksi ja puoli vuotta tähän pääsemiseen. Asiasta vastaava komission jäsen hylkäsi ehdotukset transaktioverosta, kun niitä viimeksi esitettiin. Haluan nähdä tuloksia. Kun muistelen edellistä parlamentin virkakautta, muistan parlamentin antaneen 12 päätöslauselmaa rahoitusmarkkinoita koskevista toimenpiteistä, ja sisämarkkinoista vastannut komission jäsen - joka onneksi ei enää ole virassaan - hylkäsi ne kaikki. Tämä on todellisuus. Komissio ei osoittanut johtotaitoa ongelman ratkaisemisessa.
Havaitsimme kuitenkin, että kansallisesta omasta edusta on päästävä neuvostonkin tasolla ja että parlamentin on tuettava komissiota sen tehtävässä muuttaa perustuslaillista sopimusta. Ei ole todellakaan mitään syytä levätä laakereillaan. Olen samaa mieltä jäsen Verhofstadtin kanssa. Talouden vakauttaminen on liian leväperäistä, hallinto liian sitoutumatonta, Euro Plus -sopimus liian heikko ja kansalliset edut ovat edelleen liian vahvoja. Jos meillä ei ole rohkeutta vaatia kansallisilta hallituksilta suurempaa sitoutumista yhteisöön, emme tule saamaan aikaan merkittävää ja kestävää ratkaisua.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, suhtauduin kriittisesti ryhmäni kreikkalaisten jäsenten äänestäessä Kreikan ohjelmaa vastaan. En todellakaan ole samaa mieltä jäsen Schulzin kanssa. Jos hallituksen sosialistipäämies äänestetään pois virastaan, se on ensisijaisesti hyvä asia. Portugalin tapauksessa teidänkin puolueenne kuitenkin äänesti ohjelmaa vastaan. Tällaisia asioita ei pitäisi sallia tapahtuvan Euroopassa. Pyydän kaikkia tekemään osansa sen varmistamiseksi, ettei tällainen kansallinen partisaaniasenne voi jatkua pyrkiessämme ratkaisemaan tätä ongelmaa.
Edite Estrela
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvosto puheenjohtaja Van Rompuy, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, hyvät kollegat, Euroopan kansalaiset esittävät kysymyksen: tekeekö Eurooppa-neuvosto tarvittavat valinnat ja ovatko ne oikeita kriisistä selviytymiseksi? Monet eurooppalaiset saattavat ajatella, että valinnat ovat oikean suuntaisia, mutta hitaita ja melko kunnianhimottomia. Ne, jotka ovat nähneet dokumentin "Inside Job", suuttuvat ahneudesta ja epäilyksistä ja kysyvät: jos luottoluokituslaitokset toimivat näin, mitä Euroopassa tehdään riippumattoman ja luotettavan luottoluokituslaitoksen perustamiseksi?
Puheenjohtaja Barroso totesi ei niin kauan sitten, että jos jäsenvaltio voi välttää turvautumisen ulkopuoliseen apuun, sen on toimittava niin, sillä ulkopuolinen apu on kallista. Tämä on myös Portugalin hallituksen mielipide. Portugali ei tarvitse ulkopuolista apua. Se tarvitsee vain rahoitusta taloudelleen ja perheilleen kohtuullisella korolla. Koska luottoluokituslaitokset kuitenkin ajavat keinottelijoiden etua, portugalilaisten valtavien uhrausten tulokset menevät suoraan näiden keinottelijoiden taskuihin. Onko tämä eurooppalaista oikeutta? Eivätkö poliittiset päättäjät ymmärrä, että käymme läpi euroalueen kriisiä, minä toistan, euroalueen kriisiä: että hyökkäykset joidenkin valtioiden valtionvelkaa kohtaan voi vaarantaa euron, vaarantaa yhteisvaluutan ja koko Eurooppa-hankkeen? Tämä on eurooppalainen ongelma, joka edellyttää eurooppalaisen ratkaisun.
Jos meidän on määrä selviytyä kriisistä, tarvitsemme pikemminkin enemmän kuin vähemmän Eurooppaa. Meidän on vastattava historiaamme ja vastattava tulevaisuuden haasteisiin. Meidän on annettava Euroopan kansalaisille luottamusta ja toivoa, sillä ilman heitä ei ole olemassa Eurooppa-hanketta.
Sylvie Goulard
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, esititte keskusteluista ruusuisen kuvan. On joitakin myönteisiä näkökohtia, mutta niitä minun ei tarvitse toistaa. Minulla on kuitenkin yksi huolenaihe, joka ylittää tekniset yksityiskohdat ja sen, mitä meille kerroitte. Puhun pohjoisen ja etelän välisestä jakolinjasta, joka on muodostumassa Euroopan unionissa. Kuten vain hetki sitten kuulimme, jotkut väittävät toisten olevan oikeassa ja toisten väärässä, toisten olevan hyviä ja toisten pahoja, ja he vaikuttavat unohtaneen keskinäisen riippuvaisuuden. Tämä on vakavaa.
Lisäksi kieltäytyessään tarkastelemasta pankkien tilannetta, kuten jäsen Verhofstadt mainitsi, katson useiden pohjoisen valtioiden, jotka saarnaavat suuresti etelän valtioille, monien mielestä kieltäytyvän tunnustamasta omaa vastuutaan. Uskon tämän vuoksi, että jos jokin tehtävä kuuluu teille, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, ja myös teille, arvoisa puheenjohtaja Barroso, se on estää tämän jakolinjan syventyminen ja vahvistuminen hinnalla millä hyvänsä. On olemassa ratkaisuja, jotka kaikki voivat hyväksyä. Meidän on varmistettava, että kaikki kantavat vastuunsa.
Vielä viimeinen huomautus: minusta Eurooppa-neuvosto on hyvin sisäänpäin kääntynyt. Koko tämä keskustelu on käyty ikään kuin eurolla ei olisi globaalia merkitystä. Ei puhuta mitään euroalueen ulkoisesta edustuksesta IMF:ssä. Ranska, joka toimii tällä hetkellä G20-ryhmän puheenjohtajana, haluaa viedä eteenpäin ajatusta globaalista valuuttauudistuksesta, eikä ole olemassa ehdotusta, kuten ehdotus euro-obligaatioista, jota yritämme edistää, jolla pyrittäisiin tekemään eurosta aidosti globaali valuutta.
Philippe Lamberts
(FR) Arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, kunnioitan teitä suuresti henkilönä ja työnne vuoksi, mutta minun on kerrottava, että ette todella saanut minua vakuuttuneeksi.
Sanotte, ettei työntekijöiden tarvitse huolehtia, että me ajamme heidän asiaansa. Luettuani kilpailukykyä koskevan osion niin kutsumassanne Euro Plus -sopimuksessa, minusta siinä puhutaan palkkaleikkauksista, suuremmasta joustosta ja vähemmästä turvasta. Tuottavuudesta tai omista varoista ei sanota mitään. Energian tuottavuudesta ei sanota mitään.
Haluan sanoa tällä, että emme koskaan voita Kiinaa halvan työvoiman osalta. Sen sijaan Kiina on voittamassa meidät energiatehokkuuden ja resurssien tehokkaan käytön osalta. Mitä Euroopalle sitten jää jäljelle kilpailukyvyn kannalta, jos emme voi kilpailla näillä aloilla?
Sanotte, ettei etuuksien saajien pidä huolestua. Kuitenkin toteatte julkisen talouden tasapainottamisen, järkevän tavoitteen yhteydessä, että leikkauksia on toteutettava. Julkisista menoista 40 prosenttia menee hyvinvointiin, ja te sanotte, ettei ole syytä huoleen. Sanotte myös, että tuloista huolehditaan. Puhutaanpa tuloista. Yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja on todellinen vitsi. Puhutte siitä konditionaalissa; sanotte, että se olisi joka tapauksessa oltava neutraali tulojen osalta. Siitä ei siis ole tiedossa lisäeuroja, ja yrityksillä on kuitenkin vieläpä vapaus valita. En ole koskaan nähnyt kenenkään valitsevan kalliimpaa verovaihtoehtoa.
Toisaalta, jos jotkut voivat olla huolettomia, niin pankkien osakkeiden omistajat ja velkojat. Puhuitte meille stressitesteistä. Viimevuotiset olivat todellinen vitsi. En tiedä, toistuuko sama mauton vitsi tänä vuonna. Voimme kuitenkin olla varmoja siitä, että vaikka stressitestit toteutettaisiin vakavissaan, mistä rahat viime kädessä tulevat pankeille. Tulevatko ne niiden osakkeiden omistajilta vaiko meiltä, veronmaksajilta? Olkaa vakavissanne! Joka tapauksessa niillä ei ole huolenaihetta.
Lopuksi, virtahevosta olohuoneessa ei ole sanottu mitään, nimittäin Kreikan ja Irlannin velkojen absoluuttisesta kestämättömyydestä. Tiedätte kyllä, vaikka kuinka yrittäisitte vältellä asiaa, etteivät ne mitenkään voi maksaa niitä takaisin. Ja mitä myöhemmin ryhdymme rakenneuudistukseen, sitä tuskallisempaa siitä tulee. Siitä ei koskaan tule miellyttävää, mutta mitä kauemmin odotetaan, sitä kalliimmaksi se meille tulee.
(Suosionosoituksia)
Martin Callanan
(EN) Arvoisa puhemies, aina kun EU kohtaa erityisen ongelman, se lankeaa samaan anasaan ja suunnittelee monimutkaisen, byrokraattisen ja raskaan ratkaisun, joka on usein täysin suhteeton asian vakavuuteen nähden. Tämän virheen me nyt teemme nykyisen rahoituskriisin yhteydessä: se on vakava, se edellyttää toimia, mutta monilla ehdotetuista ratkaisuista on kauaskantoisia ja minusta hyvin vahingollisia vaikutuksia Euroopan tulevaisuudelle pitkällä ajanjaksolla.
Monet tarttuvat mahdollisuuteen käynnistääkseen suunnitelmia pysyvästä taloushallinnosta, jossa interventiot ja valvonta ovat ohjaavia periaatteita. Meille kerrotaan, että ratkaisu on ensinnäkin nykyisten sääntöjen, kuten perussopimuksen 122 artiklan väärinkäyttö, koska sitä ei koskaan tarkoitettu apupaketteihin, joita sillä nyt maksetaan - toivon jonkun valtion rohkeasti kyseenalaistavan tämän yhteisön tuomioistuimissa - ja yhä uusien rajoitteiden määräämiseen jäsenvaltioille, mikä itse asiassa merkitsee monien vaalipiirien demokraattisen valinnanvaran rajoittamista.
Kun tarkastellaan Irlannin tapausta, valtio on tehnyt kaikkensa vakauttaakseen pankkijärjestelmänsä - ja sivumennen sanoen tämä vakauttaminen on kovasti tarpeen myös muiden jäsenvaltioiden pankeissa ja instituutioissa, jotka muuten altistuvat järkyttävällä tavalla kriisille - ja Irlannin palkkio tästä on kohdata muiden jäsenvaltioiden vaatimukset yhtiöverokannan korottamisesta, jotta se voisi kilpailla muiden valtioiden paisuneiden tilanteiden kanssa. Se on epäreilua ja epädemokraattista.
Bairbre de Brún
(GA) Arvoisa puhemies, mikä logiikka saa Eurooppa-neuvoston ja komission uskomaan, että Irlannin pakottaminen noudattamaan tätä politiikkaa ei lisää velkaa tai että tämä ei ole seurausta vastaavanlaisen politiikan täytäntöönpanosta kaikkialla EU:ssa?
Huippukokouksessa sovitut toimenpiteet pakottavat kaikki jäsenvaltiot noudattamaan kansalaisille vahingollista taloudellista logiikkaa - logiikkaa, jonka mukaan leikkaukset ovat tarpeen ja joka riistää jäsenvaltioilta valmiudet edistää kasvua.
Politiikka, jota EU ja Kansainvälinen valuuttarahasto IMF pakottavat Irlannin noudattamaan, merkitsee hurjia leikkauksia, työpaikkojen menetyksiä sekä julkisten palvelujen merkittävää vähenemistä. Irlannin velkataakka ei ole kestävä. Jos obligaatioiden haltijoita ei vaadita kantamaan osaa alijäämätaakasta, Irlanti tulee romahtamaan.
Niki Tzavela
(EN) Arvoisa puhemies, Euro Plus -sopimuksella pyritään vahvistamaan ja tukemaan Euroopan kilpailukykyä, mutta kuinka voimme saada aikaan eurooppalaista lisäarvoa taloudessa, kun laittomalla maahanmuutolla tehdään väkivaltaa työmarkkinoillemme ja eurooppalaiset tuotteemme korvataan salakuljetetuilla tuotteilla, joita tuodaan idän työvoimavaltaisista valtioista?
Mitä pikemmin me määritämme ja suojelemme maantieteelliset ja taloudelliset Euroopan unionin tuotteet, sitä parempi. Ehdotan siis, että sisällytämme Euro Plus -sopimukseen Euroopan taloudellisten ja maantieteellisten rajojen määrittämisen ja suojelemisen, sillä muuten emme kykene saamaan aikaan kilpailukykyistä Eurooppaa voimakkaan aggressiivisen kilpailun globaalissa taloudessa.
Frank Vanhecke
(NL) Arvoisa puhemies, jos Libyan kriisi jotain kuvaa hyvin, niin mielestäni vakavan eurooppalaisen geopoliittisen strategian Euroopan etujen turvaamiseksi puuttumista täydellisesti. Loppujen lopuksi surullinen tosiasia on, että olemme siellä paikan päällä pääasiassa presidentti Sarkozyn kansallisen poliittisen agendan seurauksena, kun hän otti oikeudekseen eräänlaisen Falkland-hetken.
On joka tapauksessa edelleen outoa, että ne - myös eräät täällä parlamentissa - jotka niin raivokkaasti ja oikeamielisesti raivoavat kenraali Gaddafin absoluuttista pahuutta vastaan, suostuivat tyytyväisinä hymyilemään valokuvissa Libyan diktaattorin kanssa, joka otettiin vastaan sotilaallisin kunnianosoituksin. Haluan vain sanoa, että tällä hetkellä on helpompaa ampua Gaddafia kuin tarjota vastaus tähän valtavaan ongelmaan.
Vain yhden osatekijän mainitakseni, aiommeko edelleen aseistaa kapinallisia - tätä kollektiivista nimikettä käytetään erilaisista ihmisjoukoista, joista osa ei eurooppalaisten normien mukaan ole henkisesti kasvanut keskiajasta - ja jos aiomme, mitä takeita meillä on siitä, että aseita ei käytetä valtion ajamiseen entistä suurempaan kaaokseen, kuten tapahtui Iranissa Shaahin karkottamisen jälkeen?
Itse toivoisin näiden eurooppalaisten pyrkimysten ja voimien olevan jokseenkin näkyvämpiä omien ulkorajojemme sotilaallisessa valvonnassa. Tällä hetkellä käydään myös hiljaista sotaa, joka on pelottava enne maahanmuuttajien invaasioista, josta kukaan ei puhu. Tarvitsemme eurooppalaisia voimia myös tämän ratkaisemiseksi.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Arvoisa puhemies, viimeisimmässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehtiin päätöksiä, joita ei olisi voitu kuvitellakaan vuosi sitten, ja haluankin esittää vilpittömät kiitokseni Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle Van Rompuylle ja komission puheenjohtajalle Barrosolle.
Se on hyvin merkittävä askel, mutta myös askel hyvin vaikealla tiellä, jota meidän on kuljettava palauttaaksemme luottamuksen euroon ja talouteemme, jotta voimme selviytyä kriisistä edistämällä talouskasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä. Parlamentilla on - kuten sanoitte - toisen lainsäätäjän asema taloushallinnon vahvistamiseksi laaditun lainsäädäntöpaketin osalta. Me haluamme pakettiin lisää kunnianhimoa, ja teidän on käynnistettävä tätä koskevat keskustelut parlamentin kanssa tulevalla ajanjaksolla. Katsomme, että tarvitaan entistä voimakkaampaa ja kunnianhimoisempaa rahoitustukea komission ehdotusten perusteella. Olette jo kuulleet useiden jäsenten sanovan, että haluamme vankemman vakaus- ja kasvusopimuksen ja käänteisen äänestysmekanismin.
Toiseksi tarvitaan paljon voimakkaampaa sosioekonomista koordinointia. Siihen liittyy muutakin kuin Euro Plus -sopimuksen "sitoumukset", sillä sosiaalisen markkinataloutemme periaatteet on ankkuroitu Eurooppa 2020 -strategiaan. Siihen liittyy entistä suurempi sitoutuminen näiden periaatteiden kehittämiseen kasvun ja uusien työpaikkojen syntymisen edistämiseksi kansalaisia varten. Haluamme ankkuroida nämä tavoitteet kansallisiin uudistusohjelmiin - ja olen kuullut puheenjohtaja Barroson puhuvan tästä - ja meidän on esitettävä tätä koskevia ehdotuksia.
Te sanoitte näin ja todellakin korostitte tätä, jotta nämä seikat sisällytettäisiin sopimukseen jo kesäkuussa. Meidän osaltamme voitte jo käydä töihin saadaksenne neuvoston liikkeelle, ainakin näiden seikkojen osalta, jolloin sopimus kesäkuussa olisi mahdollinen.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, minun on esitettävä joitakin suoria kysymyksiä eurooppalaiselle kvartetille - troikalle sekä Eurooppa-neuvostolle. Haluatteko vakavissanne pelastaa euroalueen ja Eurooppa-hankkeen?
Pankkien stressitestit on juuri saatu päätökseen Irlannin kaikkein pessimistisimpien skenaarioiden pohjalta. Irlannin uusi hallitus on pannut pisteen Irlannin pankkien epäonnistumisille. Kaikkien irlantilaisten yllätykseksi se päätti, että vanhempia obligaatioiden haltijoita Allied Irish Bankissa ja Irlannin pankissa ei leikata.
Mutta mikä on Euroopan vastasuoritus? Miksi Euroopan keskuspankki vaikenee irlantilaisten pankkien merkittävästä keskipitkän aikavälin rahoituksesta? Miksi presidentti Sarkozy ja liittokansleri Merkel vaativat Irlannin teollisuuspohjan tuhoamista korvauksena pelastuspaketin korkojen leikkauksesta? Miksi eräät jäsenvaltiot jarruttavat eurooppalaisen transaktioveron ja euro-obligaatioiden edistämistä? Miksi yhteisön talousarviota leikataan?
Helppo vastaus on: lyhyen ajanjakson vaaleihin liittyvä laskelmointi ja dogmaattinen talous. Irlannin talouskriisi on olennainen osa Euroopan kriisiä. Irlannin talouden romahtaminen ei olisi pelkästään epäonnistuminen Euroopalle vaan Euroopan epäonnistuminen.
Velkojen kestävyys on kriittinen tekijä niin Irlannille kuin Euroopalle, ja kvartetin on otettava asia vakavasti. Kvartetilta edellytetään nyt mielikuvitusta ja näkemystä sen jatkuvissa neuvotteluissa Irlannin kanssa.
Haluan teidän panevan sanani merkille. Irlanti on demokratia, aivan kuten Ranska, Saksa ja Suomikin: Hallinto noudattaa kansan tahtoa. Irlantilaiset äänestäjät ovat hyväksyneet tiukat säästötoimet hampaitaan kiristellen ja kiukkua pidätellen. Heitä on kohdeltava oikeudenmukaisesti Euroopassa, muuten Irlannin hallitukselle avattu suvaitsevaisuuden ikkuna suljetaan pian pamauttamalla.
Carl Haglund
- (EN) Arvoisa puhemies, haluan aloittaa myönteisellä seikalla. Voisin keskittyä ongelmiin, joita Eurooppa-neuvostossa tekemänne päätökset aiheuttavat, ja ne todellakin tulevat aiheuttamaan ongelmia, mutta myönteinen näkökohta on kuitenkin se, että olette edistyneet taloushallinnon ja makrotaloudellisten näkökohtien osalta. Irlantilainen kollegani kertoi juuri, kuinka huolestuneita hänen kotimaansa kansalaiset ovat. Heidän ongelmansa liittyvät siihen, että tähän mennessä makrotaloudellisia näkökohtia ei ole arvioitu lainkaan. Tämän taloushallintopaketin ansiosta meillä on tähän tulevaisuudessa mahdollisuus. Tämän osalta katson, että Eurooppa-neuvosto otti askeleen oikeaan suuntaan.
Minusta on kuitenkin hieman huolestuttavaa se, että Eurooppa-neuvostossa ei näytä olevan halua muuttaa omaa päätöksentekokulttuuriaan. Se haluaa edelleen säilyttää mahdollisuuden käyttää erityyppisiä poliittisia järjestelyjä, joita voisimme kutsua lehmänkaupoiksi. Jos kuitenkaan ette muuta päätöksentekokulttuurianne, pelkään, että tulevaisuudessa ette kykene tekemään tarvittavia päätöksiä kohdatessanne vaikeita seikkoja niiden suositusten osalta, joita kuitenkin uskon komission kykenevän laatimaan. Tämä on haaste, johon neuvoston on suhtauduttava vakavasti ja tartuttava sen ratkaisemiseksi. Tätä kuvastaa melko hyvin asenne, jonka havaitsimme neuvoston kokouksessa oman kotimaani Suomen ollessa kiusaantunut eräästä toisesta seikasta - tuolloin oli kyse vakautusmekanismeista. Suomalaisena pahoittelen tätä. Kaikki suomalaiset eivät ajattele näin, mutta se kuvaa hyvin sitä, että neuvoston päätöksentekokulttuurin on muututtava.
Konrad Szymański
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin julkisen talouden uusi rakenne perustui pyrkimykseen vahvistaa terveitä varainhoitoa ja julkisia menoja koskevia sääntöjä sekä täysin epäterveeseen haluun rajoittaa jäsenvaltioiden veroalan itsemääräämisoikeutta. Epäilen vahvasti sitä, että Euro Plus -sopimukseen liittyneet valtiot kykenisivät yhdessä määräämään itselleen tiukkoja sääntöjä julkisten menojen alalla, koska ne eivät kyenneet siihen yksinäänkään.
Toisaalta en epäile sitä, etteikö verokannan standardoiminen olisi tehokas askel kohti verounionia, jolla on vain yksi tavoite - verokilpailun poistaminen Euroopan unionista. Ranskalaiset poliitikot Sarkozy ja Lagarde ovat paljastaneet todelliset aikomuksensa vaatimalla viikkojen ajan verokannan nostamista Irlannissa kriisin torjunnan verukkeella. Verojen nostaminen Euroopan unionissa standarditasolle jäsenvaltiosta riippumatta ei kuitenkaan lievennä kriisiä, vaan pidentää sitä.
Puhemies
(DE) Paljon kiitoksia. Niille jäsenille, jotka haluisivat käyttää catch the eye -menettelyä, minun on kerrottava, että meillä on noin 20 puheenvuoroa, enkä usko, että meillä on tarpeeksi aikaa ennen äänestystä. Voitte kuitenkin aina yrittää.
Paul Murphy
(EN) Arvoisa puhemies, vastauksessaan Joe Higginsille komission puheenjohtaja Barroso ilmoitti 19. tammikuuta täällä parlamentissa, että yhteisö yrittää tukea Irlantia. Fine Gaelin ja Labour-puolueen uuden hallituksen antauduttua säälittävästi obligaatioiden haltijoiden edun vuoksi on selvää, että neuvosto ja komissio eivät tue Irlantia, vaan Irlannin ja Euroopan työtätekevä luokka, joka pakotetaan tukemaan eurooppalaisia pankkeja ja keinottelijoita maksamalla näiden tappiot.
Taloushallintoa koskevat ehdotukset ovat pyrkimys vakiinnuttaa supistukset ja palkkaleikkaukset. Säästötoimien tulostaulu ja satojen miljoonien eurojen sakkoehdotukset on suunniteltu varmistamaan se, että valtavasta vastustuksesta huolimatta työntekijät saavat maksaa kriisistä. Tätä eurooppalaista shokkihoitoa helpotetaan muutoksella perussopimuksiin, josta vallanpitäjät Euroopassa ja Irlannissa eivät todellakaan aio järjestää kansanäänestystä. Irlannin sosialistipuolue ja vasemmisto vaativat kansanäänestystä tästä pysyvien säästötoimien ehdotuksesta.
Oreste Rossi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Eurooppa-neuvoston kokouksessa tarkasteltiin kolmea hyvin merkittävää asiaa: Japanin ympäristö- ja ydinkatastrofia, yli Euroopan pyyhkivää rahoituskriisiä sekä tilannetta Maghreb-maissa.
Ensimmäisen seikan osalta haluamme tietenkin tukea pahasti kärsinyttä väestöä, mutta kauppasopimuksia ei voida tarkistaa omien yritystemme tappioksi. Sen sijaan kannatamme humanitaarista apua, laitteiden, ihmisten ja rahan tarjoamista.
Ajatus, jonka mukaan rahoituskriisi on ohi, on täyttä satua. On tärkeää laatia apupaketti jäsenvaltioiden auttamiseksi ulos tästä tilanteesta ja varmistaa näin vakaus koko euroalueella. Kannatamme myös sääntelytaakan ja byrokratian vähentämistä sekä kaupan edistämistä kolmansien maiden kanssa - kunhan siitä seuraa molemminpuolisia etuja.
Katsomme, että Euroopan unioni on antanut itsestään järkyttävän huonon kuvan Maghreb-maita koskevassa asiassa, koska kaikki jäsenvaltiot toimivat itsenäisesti eikä ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Ashton osannut hallinnoida kriisiä. Erityisesti Euroopan unioni on jättänyt Italian oman onnensa nojaan laittomien maahanmuuttajien hillittömän virtauksen kanssa.
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, Euroopan kansalaiset tulevat aina vain levottomammiksi. Erityistä huolta aiheuttavat kaksi asiaa. Toinen on, että olemme edelleen epäjohdonmukaisia talouskriisin ja euron vaikeuksien käsittelyssä. On myös totta, että neuvosto ja komissio ovat jääneet jälkeen tapahtumista.
Meidän on oltava realistisia: tarvitaan velkaleikkauksia, ainakin Kreikassa ja todennäköisesti myös Portugalissa. Tämä ei ole vältettävissä. Mitä kauemmin me tarkastelemme tätä asiaa, sitä kalliimmaksi se tulee, eikä pelkästään taloudellisesti vaan myös Eurooppa-hankkeen yleisen uskottavuuden osalta. Kreikan tapahtumat tulevat herättämään voimakkaita tunteita. Osallistuimme valtioon matkustaneeseen erityiseen valtuuskuntaan: piilevä asenne on, että EU on vastuussa Kreikan ongelmista selkeän tiedottamisen puutteen vuoksi ja koska tarvittavia toimia, jotka jo ovat ilmeisiä, ei toteuteta.
Toinen aihe on ydinvoima. Nyt valmisteltavat niin kutsutut stressitestit ovat järkeviä ja yhtenäisen Euroopan uskottavuus palautetaan vain, jos stressitestit toteutetaan tiukkojen kriteerien mukaan eikä IAO:n heikkojen kriteerien mukaan, jos kuullaan aidosti riippumattomia asiantuntijoita ja jos tapahtumat ja koko prosessi esitetään kansalaisille asianmukaisella ja ymmärrettävällä tavalla.
Mario Mauro
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, minun poliittisessa maailmankuvassani ihanteet ovat sovitettava etuihin. Kenties hieman kiltissä ja naiivissa näkemyksessäni yhteisön toimielimistä katson niiden edustavan ihanteitamme, kun taas hallitukset edustavat etujamme.
Siinä on peli pelattavana. Minua ällistyttää se, että joissain tilanteissa ihanteita edustava joukkue kieltäytyy pelaamasta. Joitakin viikkoja sitten parlamentti ehdotti, että tunnustettaisiin, tai pikemminkin ehdotti, että komissio suosittelisi neuvostolle, että se tunnustaisi Libyan väliaikaisen neuvoston, mutta korkea edustaja Ashton sanoi, ettei asia kuulu hänen valtuuksiinsa.
Eilen erinomaisen esittelyn jälkeen, kun tuli aika ehdottaa neuvostolle strategiaa, jolla maahanmuuttovirtoihin liittyvästä kriisistä tehtäisiin yhteisön asia, komission jäsen Malmström sanoi vastustavansa ajatusta, koska katsoi, ettei se saisi enemmistön tukea neuvostossa.
Kuinka ihanteita edustava joukkue voi voittaa pelin, kun pelaajat kieltäytyvät laukaisemasta maaliin, koska epäilevät maalivahdin olevan liian hyvä? Minusta tämä on merkittävä seikka, jotta ymmärrettäisiin historiallisesti tehtävä, joka meille on annettu.
Siksi haluaisin sanoa tämän: ketkä ovat hyökkääjiämme? Ne ovat yhteisön toimielimet, parlamentti, komissio ja jopa te, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, koska en katso teidän edustavan neuvostoa siinä mielessä, että ajaisitte sen etuja, vaan olette henkilö, joka voi saada neuvoston ymmärtämään, mihin ihanteisiin on keskityttävä.
Tästä syystä pyydän yksinkertaisesti: jos te olette hyökkääjiämme, kuljettakaa palloa, hyökätkää, ampukaa maaliin ja - kuten tällaisesta pelistä sanotaan - antakaa meille unelmamme.
Roberto Gualtieri
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ei ole epäilystäkään, että pysyvän vakautusmekanismin perustaminen on merkittävä saavutus, joka tarjoaa perustan poliittiselle sitoumukselle puolustaa euroa hinnalla millä hyvänsä. Tämän vuoksi ja huolimatta merkittävistä varauksistaan rahaston menetelmiä ja hallitusten välistä luonnetta kohtaan parlamentti tuki tätä käännekohtaa ja keskittyi varmistamaan vankan yhteyden Euroopan vakausmekanismin ja EU:n toimielinten välillä.
Tätä ajatellen viittaus Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetukseen, jossa esitetään menettelyt ehtona olevien vaatimusten määrittämiselle, on tärkeä, ja odotamme komission nyt esittävän asianmukaisen ehdotuksen.
Vaikka tämä on myönteinen tulos, sitä on vaikea pitää riittävänä. Ongelmana on Euroopan taloushallinnon perussuunta. Hoidamme sinnikkäästi taudin oireita sen aiheuttajien sijaan. Alijäämät ovat seurausta kriisistä eivätkä sen aiheuttajia. Ajatus, että voimme parantaa sairauden pelkästään leikkaamalla alijäämiä ja toisaalta rahoittamalla pankkeja, on pelkkää kuvitelmaa: vaarana on, että se syventää kriisiä ja tekee pysyvän vakausmekanismin tehtävästä kestämättömän.
Jos haluamme hoitaa sairautta pelkkien oireiden sijaan, meidän on puututtava useisiin perusongelmiin. Puhumme Euroopan kilpailukyvyn vahvistamisesta. Se on aivan perusteltua, mutta mihin kilpailukyvyn malliin me pyrimme? Emme voi valita mallia, jossa elpyminen perustuu yksinomaan vientiin kolmansiin maihin, koska se korostaisi epätasapainoja. Lisätäksemme kilpailukykyämme ulkoisessa kaupassa meidän on myös lisättävä korkealaatuista sisäistä kysyntää.
Meidän on tämän vuoksi paneuduttava pankkeihin ja talouden luototusjärjestelmään, jotta voimme ohjata eurooppalaiset säästöt pitkän ajanjakson investointeihin. Meidän on varustettava itsemme euro-obligaatioiden kaltaisilla välineillä, transaktioverolla sekä nimensä arvoisella talousarviolla, saadaksemme aikaan yhteisön tasolla laaja-alaisia julkisia investointeja, jotka voivat toimia kannustimena yksityisille investoinneille. Lopuksi meidän on ajateltava eurooppalaista sosiaalimallia resurssina eikä taakkana.
Sharon Bowles
(EN) Arvoisa puhemies, Euro Plus -sopimus voi olla hyödyllinen, mutta sitä ei pidä käyttää selityksenä lainsäädäntöpaketin heikkoudelle. Voimakas sitoutuminen yhtenäismarkkinoihin on avain kilpailukykyyn EU:ssa ja näin myös euroalueella. Tämä on suotavaa, mutta yhtenäismarkkinoita koskevat aloitteet kuuluvat edelleen perussopimuksen ja jäsenvaltioiden piiriin.
Pelkään pahoin, että Euroopan vakausmekanismi ei ole riittävän joustava eikä riittävän kestävä elpymiseen 2,5-3 prosentin riskipreemioineen. Ymmärrän kurinalaisuuden ja luottotappiovarausten tarpeen, mutta nämä pelastusmekanismit eivät ole rahan tekemistä varten, varsinkaan, kun omat edut ylittävät euroalueen vakauden, kuten täällä mainittu tilanne, jossa Irlannin veronmaksajat tukevat useiden jäsenvaltioiden pankkeja.
Emme ole ratkaisseet pankkikriisiä, emmekä tule sitä tekemään, jos arkailemme. Edes Saksa ei ole vahvistanut omien pankkiensa pääomapohjaa eikä tunnustanut arvoltaan alentuneita omaisuuseriä, ja sekin luottaa kaikkien muiden kärsivällisyyteen EU:ssa ja kaikkialla maailmassa äänettömän osakkuuden hyväksymiseksi peruspääomaksi, sillä muuten stressitestit epäonnistuvat.
Arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, osoittakaamme siis hieman näkemystä, hieman nöyryyttä ja hieman vilpitöntä itsearviointia. Vähintä, mitä voitte tehdä, on kohdella riskipreemioita vakuuksina ja antaa ne takaisin, kun riskistä on päästy. Pikkumaisuus ei pelasta euroa, ja tämä tiedetään markkinoilla.
Gerald Häfner
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, itse asiassa poliitikkojen valtaoikeuksiin ei sisälly veronmaksajien rahojen käyttäminen pankkien pelastamiseen tai keinotekoisen likviditeetin tarjoamiseen pankeille. Politiikan todellinen tehtävä on luoda oikeudellinen kehys sen varmistamiseksi, ettei tällaista tilannetta koskaan synny. Teidän on nyt toimittava väärin, koska olette vuosikymmenten ajan epäonnistuneet toimimaan oikein. Nyt aiotte puuttua ongelman ytimeen, mihin olen tyytyväinen. On kuitenkin ennakoitavissa, että se vaikuttaisi siltä, että toimitte jälleen väärällä tasolla ja väärin resurssein sekä väärissä puitteissa, koska pyritte ratkaisemaan asian perussopimusten ulkopuolella.
Olemme onneksi onnistuneet saattamaan osan toimista yhteisömenettelyn piiriin, mutta silti puuttuu klassista ylhäältä alaspäin suuntautuvaa politiikkaa. Nimenomaan tällä alalla kaikesta politiikasta on keskusteltava demokraattisesti, se on legitimoitava ja tarkistettava. Käytätte vääriä välineitä, koska otatte veronmaksajilta rahaa pankkien sekä pankeilla ja muilla rahoitustuotteilla keinottelevien tukemiseen. Ette vieläkään ole toteuttaneet tarvittavia toimia niiden osalta, jotka ovat hyötyneet tästä tilanteesta jo pitkään. Tämä tarkoittaa, että vaalitte edelleen eurooppalaisen yhteiskunnan epätasapainoa, joka pikemminkin heikentää politiikan hyväksyntää kuin vahvistaa sitä. Asetatte taakan julkisten kirstujen ja talousarvioiden niskaan ja toisaalta suojelette yksityistä omaisuutta. Näin ei todellakaan ratkaista varsinaisia ongelmia, vaan pelkästään parannetaan joitakin oireita.
Peter van Dalen
(NL) Arvoisa puhemies, monet jäsenvaltiot harjoittivat vuosien ajan talousarviopolitiikkaa, joka vaikutti liian hyvältä ollakseen totta. Kasvavia velkoja ei pidetty ongelmana, koska ajateltiin, että ne sulavat talouskasvun myötä kuin jää auringossa.
Monet yksityishenkilöt kokivat samoin. He ostivat paljon kalliimpia taloja, kuin mihin heillä oli varaa. Kiinteistöjen kasvavan arvon oli määrä pelastaa heidät, mutta tämä korttitalo romahti. Velkakriisiä hoidetaan uudella velalla. Euroopan keskuspankki on ostanut miljardeilla euroilla Portugalin, Irlannin ja Kreikan valtion velkakirjoja. Jotta ne selviytyisivät, näiden valtioiden talouksia on nyt ruoskittava ja niiden on kasvettava hullu lailla ja jatkuvasti useiden vuosien ajan. Arvoisa puhemies, se ei tule tapahtumaan. Nämä taloudet heikentyvät hälyttävästi. Tämä johtaa suoraan vararikkoon.
On siis kriisistrategia 2.0:n vuoro. Meidän on annettava vararikossa olevien maiden palata entiseen valuuttaansa yhdistettynä kurinalaiseen devalvointiin ja valtion velan osittaiseen peruuttamiseen. Tilannetta voidaan sitten tarkastella uudelleen vuoden tai kymmenen vuoden kuluttua.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, on ällistyttävää mutta samalla myös Euroopan unionin polkua kuvaavaa, että Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajat sivuuttavat useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, erityisesti euroalueella, nyt koettavan vakavan sosiaalisen kriisin. Missä viipyvät vastaukset Euroopan unionin lähes sadalle miljoonalle köyhälle, joista yli 20 miljoonaa on matalapalkkaisia ja epävarmassa työsuhteessa olevia työntekijöitä, joiden kustannuksella tuetaan suuryitysten ja rahoitusalan järkyttävän suuria voittoja? Missä viipyvät vastaukset lähes 25 miljoonalle työttömälle, joista suurin osa on naisia ja nuoria ja joilta evätään ihmisarvoinen elämä sekä mahdollisuus rakentaa tulevaisuutta, jolla nimenomaan varmistettaisiin valtioidemme kehitys?
Jälleen kerran neuvoston päätöksillä on pyritty yksinomaan suojaamaan suuryritysten ja rahoitusalan edut keskittämällä yhä enemmän poliittista valtaa, jotta helpotettaisiin taloudellisen vallan yhä suurempaa keskittymistä ja kasaantumista. Kaikki tämä tehdään kriisin nimissä sosiaalisten ja työntekijöiden oikeuksien kyseenalaistamiseksi, työntekijöiden hyväksikäytön lisäämiseksi ja Portugalin kaltaisten hauraampien talouksien riippuvuuden kasvattamiseksi.
John Bufton
(EN) Arvoisa puhemies, neuvosto katsoo kansallisten talousarvioesitysten keskitetyn sääntelyn tärkeäksi talouden elpymisen tukemiseksi - erityisesti tämä tarkoittaa ehdotusta monivuotisista talouden vakauttamissuunnitelmista, joissa tarkastellaan alijäämää sekä tulo- ja menotavoitteita, jotka on saavutettava asetetuissa aikarajoissa, ja joihin sisältyy sanktioita, jos velvoitteet eivät täyty.
Yhdistyneen kuningaskunnan alijäämä on suurelta osin rakenteellinen, ja sitä on tarkasteltava sisäisesti. Vastustan suuresti sitä, että Brysselistä puututaan millään tavoin kotimaani asioihin, ottaen huomioon Kreikassa ja Irlannissa aikaansaadun sotkun, kun ne nyt todennäköisesti tarvitsevat lisää pelastuspaketteja. Portugali turvautuisi mieluummin Brasiliaan, koska Lissabonissa ei haluta tulla taloudelliseksi protektoraatiksi, jossa säästötoimenpiteet tukahduttavat kasvun.
Neuvosto toteaa, että vakauttamista on aikaistettava suurten alijäämien jäsenvaltioissa. Mikä estäisi kansalaisten muuton unionin vahvempiin talouksiin EU:n itse laatimien lakien nojalla?
Neuvosto ehdottaa sääntelytaakan keventämistä. Koskeeko tämä lainsäädäntöä, jota yhteisö on laatinut vuosikymmenten ajan, kuten työaikadirektiiviä ja pidennettyä palkallista äitiysvapaata?
Hajautetut ja vapaasti hengittävät markkinat ovat elintärkeitä taloudelliselle hyvinvoinnille, eivät rankaisevat sääntelytoimenpiteet.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, kuten tiedämme, Eurooppa-neuvoston kokouksessa keskusteltiin kolmesta räjähdysalttiista aiheesta, ja EU:n päätökset ovat minusta luonteeltaan korjaamattomia ja todellisuudesta erkaantuneita.
Toisaalta 700 miljardin euron pelastuspaketti on pian käytetty loppuun, ja se saattaa myös raunioittaa EU:n nettomaksajat. Sen sijaan, että EU olisi myöntänyt vakausmekanismin epäonnistumisen tehokkaassa kriisinhallinnossa, se on yksinkertaisesti moninkertaistanut kaikkien riskit.
Toisaalta se on valmis pohtimaan, onko Gaddafin entisistä ministereistä muodostuva opposition todella kiinnostunut demokratiasta. Olen hyvin hermostunut tiedosta, jonka mukaan Libyan kapinallisten sotilaskomentaja on paljastunut CIA:n pitkäaikaiseksi agentiksi.
Lopuksi, ydinvoimaloiden stressitestit, jotka on määrä toteuttaa vapaaehtoiselta pohjalta ilman jatkoseuraamuksia, osoittavat yhä paremmin sen, kuinka todellisuudesta vieraantunut Brysselistä on tullut. Komissio on kuitenkin todella jäänyt junasta ottaessaan uudelleen käyttöön 20-vuotiasta sääntelyä mukauttamatta radioaktiivisten elintarvikkeiden rajoituksia.
Alain Lamassoure
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, Eurooppa-neuvoston tulokset talous- ja rahaliiton osalta ovat vaikuttavia. Hyvää työtä! Meidän on kuitenkin ymmärrettävä, että tästä muodostuu uusi ja valtava ongelma, nimittäin kahdella tasolla tehtyjen päätösten poliittinen hyväksyntä.
Ensimmäinen taso on jäsenvaltioiden välinen. Euro Plus -sopimusta koskevan prosessi alusta alkaen se on perustunut puhtaasti hallitusten väliseen konsensukseen suurimman jäsenvaltion aloitteesta. Tämä käy hyvin, jos kyse on yhdestä kerrasta. Jos kuitenkin jatkamme samaa poliittista tietä useiden peräkkäisten vuosien ajan, vaarana on kansallisten jännitteiden kasvaminen. Ateenan ja Dublinin kaduilla on jo buuattu Saksan liittokanslerille. Hallitusten välinen menettely on tämän vuoksi muutettava asteittain aidoksi yhteisön menettelyksi, ei pelkästään EU:ta, vaan koko Eurooppaa varten. Tämä on parlamentin hyväksymien tarkistusten pääsisältö, ja me kiitämme ja onnittelemme puheenjohtaja Junckeria sekä teitä, arvoisa puheenjohtaja Van Rompuy, niiden hyväksymisestä.
Toinen taso on hyväksyntä jokaisen jäsenvaltion kansalaisten silmissä. Mitä jäsenvaltioiden oppositiopuolueet ajattelisivat, jos tulisivat sidotuiksi poliittisiin suuntauksiin, joista niitä ei ole koskaan edes kuultu? Tarkastelkaamme, mitä Irlannin vaaleissa eilen tapahtui. Tarkastelkaamme Portugalin tämänhetkistä vaalikeskustelua. Ainoa tapa, jolla nämä suositukset voivat saada poliittista legitimiteettiä, on varmistaa, että kansalliset parlamentit otetaan alusta alkaen mukaan eurooppalaisen ohjausjakson prosessin kautta, ja kuitenkin neuvoston päätelmissä mainitaan nämä parlamentit vain ohimennen, samassa yhteydessä alueiden, työmarkkinaosapuolien ja kansalaisjärjestöjen kanssa. Kyse on kuitenkin valtavan paljon suuremmasta asiasta. Tehdyt päätökset merkitsevät sitä, että meidän on nyt tutkittava eurooppalaisen demokratian uutta ulottuvuutta.
(Suosionosoituksia)
Udo Bullmann
(DE) Arvoisa puhemies, neuvosto ja komissio ovat aivan oikeassa ehdottaessaan Euroopan julkisten talousarvioiden vakauttamista. Jos kuitenkin tarkastelemme sitä, kuinka tämä toimii ja kuinka se tulee toimimaan tulevaisuudessa, on ilmeistä, että se vaikuttaa vääriin ihmisiin. Kouluja suljetaan, opettajat menettävät työpaikkansa, tutkijat löytävät itsensä kadulta ja julkisia investointeja leikataan tai niiden annetaan polkea paikallaan.
Haluan kysyä puheenjohtaja Van Rompuylta ja puheenjohtaja Barrosolta: oliko tämä teidän tarkoituksenne? Te tietenkin vastaatte, ettette halunneet tätä ja että leikkauksia on tehtävä muilla aloilla. Kysynkin, mistä leikkauksia on tarkoitus tehdä? Keskeinen kysymykseni on seuraava: Jos katsotte, että leikkauksia on tehtävä muualla, niin miksi taloushallinnon kuuden säädöksen pakettia koskevaan päätöksentekoprosessiin esittämässänne luonnoksessa ei erotella sitä, hankkiiko valtio tankkeja ja aseita vai investoiko se heikkoon kansalliseen talouteen tai tekeekö investointeja tulevaisuutta varten? Tai kenties investoiko se nykyaikaiseen energiantoimitusjärjestelmään sekä lasten koulutukseen? Romano Prodin muistetaan kerran sanoneen, että nämä luonnokset ovat typeriä. Hänen sanansa pätevät edelleen, koska eroa hyvien ja huonojen investointien välillä ei voida tehdä. Ainoa mahdollisuutemme on parantaa näitä luonnoksia, sillä Eurooppaa ei voida hallinnoida järkevästi, jos emme kykene tällaiseen erotteluun.
Lopuksi kysyn seuraavaa. Mistä löytyvät ne tulot, joiden avulla pääsemme kriisistä? Loppujen lopuksi emme ratkaise ongelmaa pelkillä säästötoimenpiteillä. Arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, me odotamme eurooppalaista transaktioveroa koskevaa ehdotustanne, koska parlamentin suuri enemmistö kannattaa sitä. Annetaan Euroopalle mahdollisuus ja vältetään ajan tuhlaamista enää tekopyhiin sanoihin.
Wolf Klinz
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, kun kuuntelee teitä tarkkaavaisesti, saa vaikutelman, että kaikki on tiptop-kunnossa. Euro on turvattu, meillä on uusi vakaus- ja kasvusopimus, meillä on Euroopan vakausmekanismi ja meillä on Euro Plus -sopimus.
Totean tämän hyvin selvästi: "Vaikka olen kuullut, mitä on sanottu, en ole täysin varma siitä, uskonko sitä". Meidän ei pidä unohtaa kaikkien näiden neuvottelujen ja toimenpiteiden lähtökohtaa, joidenkin euroalueen jäsenvaltioiden hillitöntä velkaantumista, kilpailukyvyn menetystä, talouden vääristymiä ja näiden seurauksena yhä kasvavaa alijäämää, joka on rahoitettava.
Nyt on jo selvää, että monet jäsenvaltiot eivät kykene täyttämään uuden vakaus- ja kasvusopimuksen edellytyksiä parhaallakaan tahdolla. Euroopan vakausmekanismi ei auta selviytymään talouden vääristymistä, koska kukaan ei ole vakavasti pohtinut ajatusta, että euroalueen jäsenvaltio voisi tulla maksukyvyttömäksi, ja koska Euroopan vakausmekanismin mahdollinen taloudellinen tuki johtaa edelleen löyhään talouteen.
Niin kutsutut tiukat säännökset tulevat osoittautumaan käytännössä suhteellisen heppoisiksi. Yksimielisten päätöslauselmien tarve johtaa menneisyydestä tuttuihin lehmänkauppoihin. Lopuksi eurosopimus on aivan liian epämääräinen, jotta sillä saataisiin valtiot panemaan täytäntöön kauaskantoisia talousuudistuksia.
Yleisesti ottaen pelkään tämän vuoksi, ettemme onnistu poistamaan ongelman ydintä. Saamme pysyvän tilinylitysoikeuden, jonka luottoparametrejä on korotettava säännöllisin aikavälein. Tästä tulee pohjaton kuilu, ja jäsenvaltioiden kansalaiset, jotka joutuvat maksamaan laskut, kokevat jälleen tuleensa huijatuiksi. Julkinen luottamus Eurooppaan tulee tämän vuoksi edelleen vähenemään.
Derk Jan Eppink
(NL) Arvoisa puhemies, minulla on henkilökohtainen kysymys Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuylle. Libyan sota jatkuu. Olemme havainneet, että Libyan johtajan ja eurooppalaisten johtajien välit ovat olleet lämpimät, kuin parhailla kavereilla leikkikentällä.
Viimeksi näytin kaikille valokuvia, myös teistä, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy. Uskon teidän olevan rehellinen ja vilpitön mies, jopa politiikassa. Olette johdonmukainen. Tästä syystä kuvat vaivaavat minua. Lockerbiessa kuoli satoja ihmisiä, joista monet olivat eurooppalaisia, ja sitten näemme eurooppalaisten johtajien tapaavan tätä murhaajaa. Teidät nähdessäni tunsinkin tulleeni petetyksi. Ehkä juuri siksi, että olette tässä tehtävässä, keskellä pääministereitä, presidenttejä ja muita valittuja henkilöitä. Neuvoisin teitä kuitenkin pitämään jalat maassa.
Euroopan on oltava vapauden puolella. Tämän hankkeen keskiössä on vapaus, ja sen te olette Gaddafille hyvin ystävällisen puheenjohtaja Barroson kanssa sivuuttaneet, joten tunnen itseni petetyksi.
Gunnar Hökmark
(EN) Arvoisa puhemies, tähän mennessä olemme pyrkineet ratkaisemaan kriisiä, mutta nyt meidän on puututtava kriisin aiheuttaneisiin perustavaa laatua oleviin ongelmiin - nimittäin suuriin alijäämiin ja heikkoon julkiseen talouteen.
Tämän vuoksi vakaus- ja kasvusopimus on äärimmäisen tärkeä, eikä pelkästään tavoitteiden saavuttamiseksi vaan myös Euroopan talouksien uskottavuuden vuoksi. Meidän on käsiteltävä myös kilpailukyvyn ja talouskasvun puutteeseen liittyviä ongelmia. Tämä on tärkein tehtävämme köyhyyden torjumiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi, mutta myös vaurauden turvaamiseksi.
Perustavaa laatua oleva vastuu talousarvioiden uudelleenjärjestelystä on tietenkin jäsenvaltioilla, ja tässä ensisijaiseksi on katsottava sosiaaliturva ja investoinnit kasvuun, samalla kun alijäämää on pienennettävä. Niiden on uudistettava markkinoita, myös työmarkkinoita, ja tarjottava pienille ja keskisuurille yrityksille muita mahdollisuuksia.
Tämä jäsenvaltioiden on tehtävä - ja paljon enemmän - mutta meidän on korostettava myös sitä, mitä Euroopan unionin on tehtävä. Meillä on oltava samantasoiset valmiudet Euroopan unionin talousarvion uudelleenjärjestelyyn, kuin mitä edellytämme jäsenvaltioilta, ja meidän on varmistettava, että ensisijaisiksi katsotaan kasvu ja investoinnit, tutkimus ja tiede sekä avoimet markkinat.
Meidän on myös varmistettava, että uudistamme Euroopan markkinoita. Palveluala kattaa 70 prosenttia Euroopan taloudesta, mutta tämän osalta palveludirektiivi on melko rajallinen. Euroopan talouden tulevaisuus on palvelualassa ja tietoon pohjaavassa taloudessa. Tarvitaan suuresti komission esittämiä ehdotuksia, joilla sisämarkkinoita sovellettaisiin koko tietoon pohjautuvaan talouteen. Tämä on keskeinen asia tehtäessä Euroopasta maailman johtavaa tietoon pohjautuvaa taloutta.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, mikä on kriisin jälkeen Euroopan unionin vahvin ase globaalissa kilpailussa? Olette tämän itse määrittäneet: Eurooppa 2020 -strategia.
Kuitenkin tarkastellessani sitä, mitä teette taloushallinnon osalta, saan vaikutelman täydellisestä ristiriidasta. Kun tarkastellaan vakaussopimusta ja taloushallintoa, te todellakin olette siirtymässä koordinointistrategiasta valvontastrategiaan, joka johtaa siihen, että Washingtonin konsensuksesta tulee Brysselin konsensus. Kun puhutte rakenneuudistuksista, tarkoitatte palkkaleikkauksia ja eläkeiän nostoa.
Kerron teille todellisista rakennemuutoksista, joita tarvitsemme. Tarvitsemme julkisia investointeja, ensisijaisesti koulutukseen. Tiesittekö, että koko Lissabonin strategian ajanjakson aikana puolet jäsenvaltioista pienensi koulutusmäärärahojaan? Rankaisitteko niitä siitä? Ymmärrättekö, ettei Euroopan unioni tule koskaan panemaan täytäntöön tätä Eurooppa 2020 -strategiaa, jos emme yhdistä investointejamme tulevaisuudessa, jos jäsenvaltioiden julkisissa menoissa ainoa menoerä, jota kohdellaan eri tavoin laadun osalta, on jäsenvaltioiden käyttöönottama pääomarahoitteinen eläkeuudistus, kun taas niitä, jotka panostavat koulutukseen, ei oteta huomioon?
Kun tarkastelen Irlannin tilannetta nyt, minua hämmästyttää yksi seikka. Päätätte toistuvasti pelastaa pankit. Samalla irlantilaiset vajoavat. Tämä ei ole sellainen Euroopan unioni, jota haluamme. Haluaisin mieluummin, että pelastaisimme Irlannin kansalaiset kuin sen pankit. Lisäksi keksitte stressitestit pelastaaksenne pankit. Minusta vaikuttaa nyt siltä, että aina kun kohtaamme ongelmia, toteutamme stressitestejä. Ne ovat uusia keskustelukerhoja. On ydinvoimaloiden stressitestejä, pankkien stressitestejä, eräänä päivänä voi olla jopa komission stressitesti. Ehkäpä me ehdotamme sellaista. Itse haluaisin kuitenkin mieluummin, että komissio tekisi aloitteen ja tekisi mitä sen pitääkin.
Kun nyt tarkastelen Euroopan keskuspankin lausuntoja, minusta vaikuttaa siltä, että se on enemmän huolissaan siitä, mikä ei kuulu sen toimivaltaan, nimittäin palkkatasosta, kuin pankkijärjestelmämme kestävyydestä ja sen kyvystä tuoda tarvitsemiamme julkisia investointeja. Parlamentti on esittänyt ehdotuksia transaktioverosta ja euro-obligaatioista, mutta te kieltäydytte tarkastelemasta niitä.
Arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, teidän on aika kuunnella parlamentin ehdotuksia sen varmistamiseksi, että itse hyväksymänne strategia voi menestyä.
Lena Ek
(SV) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvosto keskusteli hiljattain kokouksessaan myös ydinvoimaloiden ja eurooppalaisten reaktorien turvallisuudesta. Tämä on aihe, josta nyt neuvotellaan parlamentissa. Äänestämme päätöslauselmasta torstaina.
Uskon, että suurin osa Euroopan kansalaisista todennäköisesti uskoi, että stressitestit ovat kuuluneet kuvaan osana ydinvoimaloiden turvallisuustoimenpiteitä jo vuosikymmeniä. Näin ei ole. Eurooppa-neuvoston päätelmissään hyväksymä ehdotus on aivan liian heikko. Meidän on testattava teknologian ja maantieteen lisäksi myös turvallisuuskulttuuri ja moninaiset riskit. Meidän on varmistettava avoimuus ja läpinäkyvyys. Ei todellakaan voida hyväksyä sitä, että hallitukset ja kansalliset viranomaiset tarkastavat itse toimintansa tällä alalla. Tarvitaan selvästi riippumattomia tarkastuksia, tiedot on julkaistava ja on noudatettava täydellistä avoimuutta komission valvonnassa. Tämä on ainoa keino, jolla teknologia voi olla uskottavaa tulevaisuudessa. Meidän on myös neuvoteltava uusiksi institutionaalinen rakenne, joka on yhtä vanha kuin Euroopan unioni Sitä on päivitettävä. Järjestelmään on saatava eurooppalaiset turvallisuusstandardit, ja lopuksi meidän on varmistettava, että myös neuvosto esittää ehdotuksia energiatehokkuudesta, vaihtoehtoisista energialähteistä ja näitä koskevista aikatauluista.
Vicky Ford
(EN) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvoston kokouksen merkittävin päätelmä ei ollut riittävän seksikäs otsikoihin. Se totesi, että yhtenäismarkkinoilla on kasvun kannalta ratkaiseva asema.
Mutta onko tämä vain puhetta? Taloushallinnon osalta havaitsen kollegojen jo haluavan vesittää vakaussopimuksen, eikä tilanne ole parempi myöskään yritysten tukemisen osalta.
Euroopan parlamentin jäsenet osallistuvat joukoittain pyöräilijöiden ja hevosten hyvinvointia edistäviin kampanjoihin, mutta kun kyse oli kampanjasta byrokratian vähentämiseksi pienyritysten osalta, vain kolmannes meistä liittyi siihen ja vain yksi Yhdistyneen kuningaskunnan edustaja antoi allekirjoituksensa. Komissio lupaa vapauttaa riskipääomaa, mikä on myönteistä, mutta lähes naurettavaa, koska se käytti koko viime vuoden pyrkiessään sääntelemään sen kokonaan pois markkinoilta.
On aika toimia. Yhdeksän valtionpäämiestä on allekirjoittanut kirjeen liiketoimintaa, kauppaa, innovointia ja investointeja koskevista erityistoimista. He kehottavat meitä valitsemaan kasvun. Minä ainakin valitsen.
Jaime Mayor Oreja
(ES) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvosto on hyväksynyt lukuisia toimenpiteitä, jotka koskevat hallintoa, talousarvioiden rationalisointia, kilpailukykyä ja niin edelleen, ja minun on sanottava, että ollaan oikealla tiellä.
Eurooppa-neuvoston päätelmien 16 kohtaa ovat suurelta osin puheenjohtaja Van Rompuyn ja komission puheenjohtaja Barroson työn ansiota, joita aluksi onnittelen, koska arvostan - jotkut meistä kyllä arvostavat - sitä, mitä olette tehneet toimielinten johtajina.
Ongelma on kuitenkin se, että rahoituskriisin lisäksi kohtaamme Euroopassa ja eurooppalaisissa kansakunnissa myös luottamuskriisin ja poliittisen kriisin. Ongelmassa ei ole kyse pelkästään Eurooppa-neuvoston varsinaisista taloudellisista ja teknisistä sisältökysymyksistä. Samaan aikaan kun Eurooppa-neuvosto kokoontuu, pidetään eurooppalaisia, kansallisia ja alueellisia vaaleja, ja kaikissa näissä käsityksemme vahvistuu. Äärinäkemykset saavat kannatusta. Jotkut näistä kannoista piiloutuvat nationalismin kaapuun. Teidän täytyy siis olla hyvin tietoisia siitä, että ongelmanamme ei ole pelkästään kriisistä selviytyminen, vaan myös kriisin poliittisten ja sosiaalisten seurausten kohtaaminen.
Ei ole kyse pelkästään erään kollegan aivan perustellusti esiin nostamasta pohjoisen ja etelän välisestä kriisistä Euroopan unionissa. Ajat ovat uudet, ja uusille ajoille on ominaista se, että muodostuu kriisejä, ne lisääntyvät, eikä niitä saada ratkaistua. Niitä ilmenee odottamatta, niin EU:n sisällä kuin sen ulkopuolella. Lisäksi nämä uudet ajat edellyttävät periaatteessa uusia ajattelutapoja niin yksilötasolla kuin instituutioiden tasolla, ja tämä on suurin kohtaamamme poliittinen haaste.
Muutos ihmisen henkilökohtaisessa ajattelutavassa lähtee aina tästä itsestään. Ensinnäkin, jos henkilö on parlamentin jäsen, hänen on sanottava, millä tavalla parlamentin on muututtava voidakseen kohdata uudet ajat. Sama koskee komission ja neuvoston jäseniä; jokaisen meistä on kyettävä kohtaamaan tämä asia.
Joka tapauksessa tärkeintä on kuitenkin olla poikkeamatta tieltä, koska olette matkalla oikeaan suuntaan.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tämä on ensimmäinen euroalueeseen vaikuttava kriisi, ja kriisin ilmetessä meille kävi selväksi, ettei Euroopan unionilla ollut valmiuksia käsitellä sitä.
Oli suunnitteluvirheitä, kuten euroalueen valtioiden rahoitusavun suunnittelun puute, tehottomuus sitoumusten täyttämisessä julkisen talouden ja kilpailukyvyn aloilla sekä kasvavat makrotaloudelliset epätasapainot ja eroavuudet euroalueella.
Havaitsimme, että toteutetut toimet, jotta ulko- ja turvallisuuspolitiikan aloilla kuuluisi Euroopan yhtenäinen ääni, eivät saaneet tukea talouden alalla globalisaation vaatimuksista huolimatta. Taloudellinen potentiaalimme ei muuttunut taloudelliseksi johtoasemaksi koko maailman tasolla, ja epätasapaino yhtenäisvaluuttapilarin sekä hallitusten välisten talouspilarien välillä kävi ilmeiseksi.
Jos haluamme vastata asianmukaisesti, meidän on edistyttävä yhdentymisessä. Kriisistä selviytymiseen ei ole kansallista keinoa, elleivät jotkut elä väärällä vuosisadalla. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto otti 24. ja 25. maaliskuuta merkittäviä, jopa ilmiömäisiä askeleita oikeaan suuntaan. Eurooppalaisen ohjausjakson täytäntöönpano, pysyvän vakausmekanismin hyväksyminen sekä parlamentille esitetyt sitoumukset, kuten lainsäädäntöpaketti, jota parlamentin on tasapainotettava, ovat kaikkia askelia oikeaan suuntaan. Euro Plus -sopimus on epäilemättä edistysaskel, mutta on tehtävä vielä paljon enemmän. Kriisi on edelleen olemassa, työttömiä on 23 miljoonaa ja näkyvissä on edelleen suuria pilviä ja suuria haasteita.
Tämän vuoksi tarvitsemme kolmiulotteisen sopimuksen Euroopan kansalaisten kanssa, koska säästöpolitiikalla on rajansa ja meidän on edistettävä kasvua ja työllisyyttä lisäävää politiikkaa investointien avulla, jotta voimme määrittää uudelleen talousmallimme ja täyttää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet.
Talouden ja rahoituksen kestävyyden politiikka edellyttää eurooppalaisia puitteita niin valtion velan kuin rahoituselinten pääomapohjan vahvistamisen aloilla, ja tarvitsemme aitoa eurooppalaista sosiaalista sopimusta, jotta saamme aikaan entistä suuremman tuottavuuden sosiaalisine standardeineen, edistystä verotuksessa ja hyvinvointivaltion nykyaikaistamisessa.
Ivo Strejček
- (CS) Arvoisa puhemies, se, mitä tapahtui Eurooppa-neuvoston kokouksessa 24. ja 25. maaliskuuta 2011, sekä hyväksytyn tekstin sisältö merkitsevät yhdenmukaisen verotuksen edistämistä takaoven kautta. Yhtenäisvaluutta euron luominen ja valuutan olemassaoloaika käsittävät piittaamattomuutta talouden laeista, rikottuja sääntöjä, valheita julkisen alijäämän koosta ja kansallisten tilastojen vääristelyä. Vakaus- ja kasvusopimus hyväksyttiin viimeisenä mahdollisuutena puuttua surullisen kuuluisien sääntöjen rikkojien toimiin, ja kaikki ovat rikkoneet sitä vuosia. Ihmettelen, kuinka tilanne voisi olla toisenlainen Euro Plus -sopimuksen osalta, koska kansalliset taloudet ovat luonteeltaan niin erilaisia, inflaatiotaso vaihtelee ja työttömyysaste vaihtelee. Minusta ehdotettu yritysveron perustekijöiden yhdenmukaistaminen on erityisen sopimatonta.
Paulo Rangel
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, aluksi haluan luonnollisesti onnitella teitä 24. ja 25. maaliskuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tuloksista, erityisesti eurooppalaisen ohjausjakson vahvistamisesta, mutta paljon sitäkin enemmän Euroopan vakausmekanismin institutionalisoimisesta ja euroalueen huippukokouksessa 11. maaliskuuta aikaansaadusta Euro Plus -sopimuksesta.
Minusta nämä ovat hyvin myönteisiä tuloksia Euroopalle, ja onkin harmi, ettei koko prosessia saatettu päätökseen 24. ja 25. maaliskuuta. Uskon, että jos olisimme antaneet tämän merkin, jos jäsenvaltiot olisivat antaneet tämän merkin neuvostossa, saattaneet kokonaisuudessaan päätökseen tämän rahaston uudistuspaketin, olisimme nyt vahvemmassa asemassa seuraavat 3-4 kuukautta ja olisimme osittain lieventäneet kotimaassani Portugalissa nyt koettavaa kriisiä, josta minunkin on sanottava jotain. Se on, että Portugalin sosialidemokraattinen puolue (PSD), joka on täysin yhdentynyt Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmään, on absoluuttisen ja täysin halukas täyttämään kaikki vaatimukset ja velvoitteet ollakseen osa yhteisöä. Näin me olemme toimineet tälläkin kertaa, kun lyhytaikaisen rahoituksen kanssa on ongelmia. Toisin kuin mitä Portugalin sosialistipuolueen (PS) muodostama hallitus, PSD on osoittanut täyden halukkuutensa tarjota yhteisölle tarvittavat takeet tämän kriisin yhteydessä. Tämän vuoksi ja haluamatta tuoda sisäpoliittisia asioita Euroopan parlamenttiin haluan tehdä tiettäväksi PSD:n sitoumuksen ja täydet takeet tiukasta aikataulusta, jota valtion on noudatettava 5. kesäkuuta pidettävien vaalien jälkeen.
Edit Herczog
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa aikaansaatu sopimus oli puheenjohtajavaltio Unkarin ensimmäinen merkittävä poliittinen saavutus. Se on pääasiassa konservatiivinen saavutus. Sen täytäntöönpano riippuu yhtenäisyydestä. Tästä syystä on valitettavaa, että neljä konservatiivihallitusta ei hyväksynyt Euro Plus -sopimusta, ja tarvitaan selitystä. On valitettavaa ja takin kääntämistä suositella muille jotakin, mitä emme puheenjohtajavaltiona katso itse voivamme hyväksyä. Ulkopuolelle jäävät todellakin jäävät ulkopuolelle. Valtiosta, joka ei tähtää tietoon ja kilpailukykyyn perustuvaan ratkaisuun, vaan mataliin palkkoihin ja verokilpailuvoittoon, tulee myös keskipitkällä aikavälillä Euroopan köyhäintalo. Kun nyt mainitsin verokilpailun, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, kuinka selitätte sen, ettei neuvostossa keskusteltu verokeitaista? Oletteko sitä mieltä, että tämä ei ole Euroopan kansalaisille ongelma? Olette väärässä. Odotamme neuvostolta ja komissiolta paljon enemmän edistymistä.
Sallinette minun myös tarkastella Japanin luonnonkatastrofia ja sitä seurannutta teollista katastrofia. Siellä on 12 000 kuollutta, 17 000 on kateissa, sadat tuhannet ovat jääneet kodittomiksi ja miljoonat ovat vailla työtä. Euroopan unionin, jonka mukaan solidaarisuus on valtti, on autettava. Katastrofi ravisteli maailman energia- ja raaka-ainemarkkinoita. Se määrittää poliittista ja taloudellista ympäristöä pitkään. Meidän on ehdottomasti parannettava maailman ydinturvallisuutta. Meidän on laadittava sääntöjä tämän mahdollistamiseksi. Meidän on lisättävä investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen ja vahvistettava eriyttämistä Euroopan energiapolitiikassa. Arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, nämä tavoitteet on jo esitetty Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa. Neuvoston ja komission tehtävä on valmistella tietä tätä varten ja koota siihen resurssit. Toivotamme teille onnea ja menestystä.
Anni Podimata
(EL) Arvoisa puhemies, haluamatta aliarvioida Eurooppa-neuvoston hiljattaisten päätösten merkitystä, yhteisön viimevuotisten päätösten laadullinen määritelmä on "liian vähän ja liian myöhään". Tämä ei johdu siitä, että merkittäviä edistysaskelia ei olisi otettu. Se johtuu siitä, ettemme voi käyttää vertailukohtana mennyttä ja siitä mitä teimme aiemmin vakauttaaksemme ja vahvistaaksemme euroaluetta. Vertailukohtana on se, kuinka tehokkaasti puutumme kriisiin. Markkinoiden osalta emme kuitenkaan valitettavasti ole tehokkaita - pohtikaapa, kuinka lainakustannukset ovat nousseet muutamana viime päivänä alueen valtioiden, erityisesti Portugalin osalta - emmekä valitettavasti ole tehokkaita tai vakuuttavia Euroopan kansalaisten kannalta, koska he ajattelevat yhä useammin, että Eurooppa on osa ongelmaa eikä osa ratkaisua.
Kahdessa hiljattain antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti - ja merkkihenkilöt koko poliittisen kirjon alalta - ovat korostaneet, että jos haluamme tehokkaan ja globaalin ratkaisun velkakriisiin, meidän on harkittava vakavasti euro-obligaatiojärjestelmää. Samaan aikaan Eurooppa-neuvoston enemmistö kertoo meille, että näin ei voi tapahtua, koska se olisi moraalisesti vahingollista terveen talouden valtioille kriisiaikoina. Vaikka he puhuvat moraalisesta vahingosta kampanjoidakseen euro-obligaatioita vastaan, he saavat aikaan moraalista vahinkoa talousvaikeuksissa olevien valtioiden kustannuksella esittämällä virallisesti ja horjumatta valvotun konkurssin mahdollisuutta sekä yksityisten osallistumista kustannusten jakamiseen ja jatkavat näin kriisiä pitämällä lainakustannukset tarpeettoman korkealla.
Jos todella haluamme yksityisten osallistuvan ja kustannusten jakautuvan oikeudenmukaisemmin, meidän on tutkittava vakavasti ensisijaisesti transaktioveroa, jotta osa tuloista voidaan käyttää pysyvän mekanismin rahoittamiseen.
Andrey Kovatchev
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, kriisi, jota tällä hetkellä käymme läpi, vahvistaa visionäärien tarpeen Euroopassa, ei pelkästään päätöksentekijöiden vaan myös tavallisten kansalaisten joukossa.
Tämä on surullista mutta totta. Tuhlasimme paljon aikaa ja menetimme lukuisia mahdollisuuksia kasvuvuosien aikana. Yhtenäisvaluutan luominen on epäilemättä ollut menestys. Valitettavasti se näyttää kattovialliselta talolta. Me siirsimme sitä kun se oli kuiva, mutta nyt euroalueella sataa suurten alijäämien ja velkatasojen muodossa ja luottokelpoisuus on heikkoa.
Euro Plus -sopimus ja neuvoston tekemät päätökset ovat askelia oikeaan suuntaan. Talouden ohjausjakso on toimenpide, jolla talouksiimme ja talousarvioihimme saadaan enemmän koordinointia ja kestävyyttä rahoituskriiseissä.
Olen tyytyväinen euroalueen ulkopuolisten 60 valtion, myös kotimaani Bulgarian, oikeaan päätökseen liittyä sopimukseen, jotta ne voivat aktiivisesti osallistua talouspolitiikkaa koskevaan päätöksentekoprosessiin, jotta Euroopassa voidaan päästä erilaisista standardeista ja periaatteista.
Olen varma, että eurooppalaisen talouspolitiikan on enemmin tai myöhemmin perustuttava pikemminkin yhteisömenetelmään kuin hallitustenvälisyyteen, kuten nyt. Itse asiassa ei kenties ole pitkä aika siihen, kun järjestetään uusi hallitusten välinen konferenssi tai jopa huippukokous Euroopan taloudellisesta ja poliittisesta hallinnosta.
Olen tyytyväinen Eurooppa-neuvoston Libyaa koskeviin päätelmiin. Euroopan unionin on osallistuttava aktiivisesti, kun on kyse konfliktin jälkeisestä demokratia perustamisesta ja Libyan kansan auttamisesta perustuslaillisen valtion ja kansalaisyhteiskunnan luomisessa. Tämä on luonnollisesti merkki myös muille alueen valtioille siitä, että Eurooppa tukee kansalaisten legitiimejä vaatimuksia.
Euroopan on myös otettava opikseen Libyan ja koko arabimaailman kriisistä. Mitä muuta voimme tehdä eteläisten lähinaapuriemme eteen? Voimmeko hyödyntää itäisestä kumppanuudesta saamiamme kokemuksia Välimeren alueella?
Lopuksi, arvoisa puheenjohtaja Van Rompuy ja arvoisa puheenjohtaja Barroso, Eurooppa tarvitsee operatiiviset nopean toiminnan joukot, jotka voivat toimia Euroopan unionin lipun alla. Tarvitaan lisävalmiuksia ja integraatiota turvallisuuden ja puolustuksen alalla tämän tavoitteen saavuttamiseksi, tietenkin ilman päällekkäisyyksiä Naton kanssa ja sitä korvaamatta.
Frédéric Daerden
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, päätelmissänne on yksi seikka, josta olemme selvästi kaikki yhtä mieltä: tiukka hallinto. Kukaan ei voi vastustaa sitä. Kurinalaisuuden ei kuitenkaan pidä merkitä nollavajetta tai säästötoimia, vaan pikemminkin älykästä varojen käyttöä.
Unionin välttämätöntä kilpailukykyä on parannettava, se on sanomattakin selvää, mutta palkkaleikkaukset ja leikkaukset sosiaalimenoista eivät saa olla ainoa muuttuja. Kilpailukykyä lisätään investoimalla pätevyyteen, tutkimukseen, asiantuntemukseen ja merkittäviin infrastruktuureihin.
Kaikki täällä ovat samaa mieltä siitä, että unioni ja euro ovat käännekohdassa. Me joudumme tekemään valinnan toisaalta sellaisen mallin, jossa luovutamme, jossa jokainen valtio vertaa kilpailukykyään naapurivaltioon, jossa se tarkkailee luokitustaan rahoitusmarkkinoilla ja tähtää pienimpään mahdolliseen maksuosuuteen yhteisön talousarviossa, ja toisaalta sellaisen mallin välillä, joka perustuu solidaarisuuteen - ainoaan hyväksyttyyn malliin - jossa sosiaalisia standardeja nostetaan erityisesti tukemalla työmarkkinaosapuolten ja ammattiliittojen vuoropuhelua, jossa kaikkialla Euroopassa sovelletaan sosiaalisia vähimmäisvaatimuksia ja palkkojen indeksointia suojataan ja jossa sukupolvien välinen solidaarisuus taataan ihmisarvoisen elämän mahdollistavalla eläkejärjestelmällä, kuten parlamentti hiljattain totesi.
Jäsenvaltioiden on vapauduttava rahoitusmarkkinoiden paineista Euroopan keskuspankin entistä vahvemman aseman ansiosta, ja meidän on säänneltävä paremmin luokituslaitoksia. Tarvitaan solidaarisuuteen perustuva malli, jolla taataan Euroopan todellinen sosiaalinen ja alueellinen koheesio. Tämä tapahtuu yhteisön talousarviota kasvattamalla, perustavaa laatua olevin omia varoja koskevin uudistuksin ja ottamalla lopultakin käyttöön transaktiovero.
Päätelmänne perustuvat erilaiseen ideologiaan, jonka mukaan velka ja vaje ovat syynä taantumaan, vaikka todellinen syy on rahoitusalan toimijoiden vastuuttomuus. Ilman neuvoston ideologisen näkemyksen muutosta emme selviydy taantumasta emmekä saa palautettua kansalaisten luottamusta. On olemassa selkeä demokratiavaje, ja jos neuvosto ja komissio edelleen tekevät ehdotuksia, joissa ei oteta parlamentin kantaa huomioon, kansalaiset etääntyvät yhä enemmän hankkeestamme.
Marianne Thyssen
(NL) Arvoisa puhemies, viime vuonna tehtiin paljon kovaa työtä, ja useita uudistuksia on käynnistetty sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni tulevaisuudessakin voi säilyä yhteiskuntana, jossa on hyvä elää ja työskennellä. Tuen siis mielihyvin sitä, mitä kollegani ovat sanoneet kehuakseen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa.
Sen jälkeen, mitä muut kollegat ovat jo sanoneet, haluan ottaa esiin kolme seikkaa. Ensimmäinen koskee työvoimakustannuksia yhtenä osatekijänä kilpailupolitiikassa. Rahoituskriisin aikana kuulin usein niin komission puheenjohtajan ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan puhuvan ylistävin sanoin automaattisista vakauttajista. Jyrkkien nousujen ja laskujen sijaan niillä varmistettaisiin entistä vakaampi talous ja vähemmän työpaikkojen menetyksiä, mikä sopii täydellisesti toivomaamme sosiaaliseen markkinatalouteen. Nyt jotkut kuitenkin pelkäävät, että aivan liian voimakas keskittyminen työvoimakustannuksiin Euro Plus -sopimuksessa voisi rajoittaa liikaa näiden automaattisten vakauttajien toiminnan liikkumavaraa. Arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, mikä on näkemyksenne tästä?
Toinen varaus, jonka haluan esittää, koskee myös työvoimakustannuksia. Kuulen jatkuvasti ammattiliittojen edustajilta, että palkkaratkaisujen alalla jäsenvaltioiden ja niiden työmarkkinaosapuolien riippumattomuutta vahingoitetaan ja että ajaudumme mahdollisesti kohti perussopimuksen mukaisen toimivallan sääntelyn räikeää rikkomista. Tästä haluan kysyä, pelaammeko me todella riskirajoilla, vai onko pelko perusteeton? Arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, haluaisin kuulla myös teidän analyysinne, sillä jos pelko on aiheeton, meidän on poistettava se.
Lopuksi haluan kysyä yhtiöverokannan laskemisen yhteisistä puitteista. Kevään huippukokouksen päätelmistä löysin tästä vain yhden virkkeen - sen yhden - eikä sekään sisältänyt mitään Eurooppa-neuvoston sitoumusta tämän osalta. Onko minun pääteltävä tästä, ettei yksimielisyyttä yhtiöverokannan laskemisen yhteisten puitteiden käyttöönotosta ole vieläkään näkyvissä ja että entistä laajempi yhteistyö tässä asiassa on vain unelmaa? Kiitän vastauksistanne jo etukäteen.
Kriton Arsenis
(EL) Arvoisa puhemies, Anni Podimata tarkasteli rahoituspuolta puolestani. Minä tarkastelen toista hyvin merkittävää seikkaa: ydinenergiaa. Mitä Japanin tapahtumat opettivat meille? Kaksi asiaa: ensinnäkin, ettei kukaan voi koskaan olla riittävän hyvin valmistautunut luonnonkatastrofeihin tai niiden yhdistelmiin, ja toiseksi, ettei ydinvoima ole koskaan täysin turvallista.
Mitä me sitten teemme? Syytämme Japania piittaamattomuudesta. Sanomme, ettei kyse ollut ydinvoimasta, vaan ettei Japani ole turvallinen. Sanomme, että toteutamme omat tutkimuksemme ydinvoimaloista, jotta tiedämme mitkä niistä eivät ole turvallisia ja mitkä ovat, ja että sitten kehitämme niitä. Tämä tarkoittaa, ettemme ottaneet opiksi Japanista. Me emme ole yhtä hyvin valmistautuneita katastrofeihin kuin Japani. Meillä on tuskin pelastuspalvelupolitiikkaa rajat ylittäviä ongelmia, kuten ydinonnettomuuksia varten.
Meidän on nyt lakattava vaatimasta uusien ydinvoimaloiden rakentamista. Ydinenergian kehittämisen sijaan meidän on investoitava aurinkoenergian ja muiden uusiutuvien energialähteiden tehokkuuden kehittämiseen. Ydinenergian vaikutukset ovat rajat ylittäviä ja Euroopan unioni on vastuussa siitä. Arvoisa komission puheenjohtaja Barroso ja arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, tämän vuoksi olette hyvin vakavasti vastuussa siitä, jos emme onnistu toteuttamaan tarvittavia varotoimenpiteitä toista onnettomuutta vastaan.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Arvoisa puhemies, haluan tarkastella kolmea seikkaa. Ensinnäkin katson, että Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa saatiin aikaan hyvin merkittäviä ja myönteisiä tuloksia, ottaen huomioon vaikean tilanteen ja kontekstin. Kannatan kattavan Euro Plus -sopimuksen mallia, joka on avoin niille, jotka eivät vielä ole euroalueen jäseniä, kuten puheenjohtaja Van Rompuy sanoi.
Samaan aikaan kehitämme Euroopan vakausmekanismin turvaverkkoa. Emmekö voi ottaa tätä huomioon molemmissa Euro Plus -mekanismeissa, sillä se on velvoittava sitoumus noudattaa tiettyjä käyttäytymistä koskevia sääntöjä makrotalouspolitiikassa ja rahoituspolitiikassa sekä Euroopan vakausmekanismissa. Turvaverkon olisi oltava avoin, jotta sekä lähentyminen että solidaarisuus, joka merkitsee Euroopan vakausmekanismia, olisivat inklusiivisia eivätkä eksklusiivisia.
Toinen huomautukseni koskee naapuruuspolitiikkaa. Vaikuttaa siltä, että suunnittelemme uusiksi naapuruuspolitiikkaamme. Virikkeen saimme etelästä, mutta se on tärkeä naapuruuspolitiikallemme yleisesti. Toivon, että siitä tulee - kun luemme korkean edustajan Ashtonin ja komission jäsenen Fülen asiakirjoja - paljon entistä enemmän yhteiskuntaan suuntautuvaa, avokätisempää näitä yhteiskunta kohtaan ja vaativaa viranomaisia ja hallituksia kohtaan. Meidän on luovuttava lyhytnäköisestä taloudellisten etujen tavoittelusta ja perustettava tämä politiikka ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevaan lähestymistapaan, on siirryttävä muuttumattomasta politiikasta siirtymävaiheen politiikkaan. Uutta kaavaa luotaessa sen on kuitenkin oltava sovellettavissa myös itään. Meidän on painotettava enemmän ihmisoikeuksia ja demokratiaa sekä kohdennettava toimet entistä enemmän yhteiskuntaan ja vähemmän viranomaisiin.
Kolmas kohtani koskee EU:n ja Naton yhteistyötä. Olemme saaneet Libyasta uutta kokemusta EU:n ja Naton yhteistyöstä, ja kyse on suhteesta, jota emme vielä täysin ymmärrä. Meillä on myös vanhoja kokemuksia Afganistanista, ja ne eivät ole kaikki hyviä. Samalla suhde on kuitenkin merkittävä. Pyrkikäämme tällä kertaa onnistumaan.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minusta meidän on tehtävä selkeä jako menneen ja tulevaisuuden välillä. Mitä tulee menneisyyteen, minusta Kreikan ja Irlannin tapauksissa on löydettävä erillinen ratkaisu. Minusta meidän on sallittava tappioiden mitätöiminen jäsennellyn suunnitelman mukaan, jotta nämä yhteiskunnat pääsevät takaisin jaloilleen. Ei ole oikein jatkaa näiden valtioiden veronmaksajien rankaisemista virheistä, jotka itse asiassa teki yksityinen sektori, erityisesti pankit. Mitä tulevaisuuteen tulee, meidän on tarkasteltava sitä, mikä loppujen lopuksi on Euroopan tavoite. Tavoite on vakaan kasvun varmistaminen. Vakaan kasvun varmistamiseksi tarvittava keino on kuitenkin, ja tästä keskustellaan myös neuvostossa, varmistaa matalan tason valtion velka.
Mitä matalalla tai vähäisellä valtion velalla varmistetaan? Sillä varmistetaan näiden valtioiden rahoitusmarkkinoiden luottamus, millä vuorostaan varmistetaan matalat korot, jotta yritykset näissä valtioissa voivat jälleen elpyä ja kehittyä. Kun yritykset kehittyvät, investoinnit seuraavat perästä. Investointien myötä saadaan työpaikkoja, jotka ovat meille Euroopassa olennaisen tärkeitä. Tämä prosessi, nimittäin julkisten menojen vähentäminen, jotta velkataso olisi matala, ei myöskään sulje pois investointeja.
Monet kollegat ovat todenneet, että investoinnit ovat olennaisia, ettemme selviydy tästä kriisistä säästämällä vaan meidän on investoitava. Voin esittää erityisiä esimerkkejä kotimaastani Latviasta, joka on sekä toteuttanut merkittäviä säästötoimenpiteitä kahden viime vuoden aikana että osoittanut tänä vuonna, vuonna 2011, kolmanneksen valtion talousarviosta julkisen sektorin investointeihin. Tämä on siis mahdollista. Meidän on kuljettava tulevaisuudessa tätä tietä välttääksemme joutumasta nykytilanteeseen. Kiitän teitä huomiostanne.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvosto otti merkittävän askeleen kohti Euroopan vakausmekanismin luomista hyväksyessään päätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen muuttamisesta.
Tuleva mekanismi varmistaa vakaan ja johdonmukaisen vastauksen kaikkiin tilanteisiin, jotka epävakauttavat euroaluetta. On loistavaa saada tällainen mekanismi. On kuitenkin suotavaa olla joutumatta sellaisiin tilanteisiin, mikä tarkoittaa sitä, että on sovellettava johdonmukaisesti taloushallintoa koskevissa säännöksissä esitettyjä kurinpitotoimenpiteitä. Kaikkien jäsenvaltioiden on autettava vakauden säilyttämisessä, kuuluivatpa ne euroalueeseen tai eivät. Tämän vuoksi Euro Plus -sopimuksen laatiminen, johon myös Romanian kaltaisia euroalueen ulkopuolisia valtioita on liittynyt, on erittäin myönteistä kehitystä.
Eurooppalaisen ohjausjakson täytäntöönpano auttaa koordinoimaan Euroopan talouspolitiikkaa parantamalla kilpailukykyä, vähentämällä byrokratiaa, edistämällä koulutusta ja tukemalla työvoimaa. Näiden ensisijaisten tavoitteiden on kuitenkin hyvin nopeasti muututtava erityisiksi kansallisiksi toimenpiteiksi.
Uusien eurooppalaisten rakenneuudistusten menestys on tiiviissä yhteydessä yhtenäismarkkinoiden vahvistamiseen. Unioni tarvitsee strategian, joka auttaa luomaan uusia työpaikkoja ja helpottamaan pulaa EU:n työmarkkinoilla.
Olen tyytyväinen komission aikeeseen esittää yhtenäismarkkinasäädös hyväksyttäväksi vuoden 2012 loppuun mennessä. Minun on kuitenkin valitettavasti todettava, että ensisijaisiin toimenpiteisiin, joilla annetaan yhtenäismarkkinoille uutta vauhtia ja lisätään kilpailukykyä, ei sisälly mitään mainintaa tarpeesta taata kaikkien eurooppalaisten työntekijöiden vapaa liikkuvuus, koska niissä keskitytään vain palveluiden vapaaseen liikkuvuuteen.
Simon Busuttil
(MT) Arvoisa puhemies, ihmiset pakenevat Libyan sotaa ja tulevat nyt Eurooppaan, erityisesti Lampedusaan ja Maltaan. Kotimaassani ihmisillä on kaksi huolenaihetta.
Ensinnäkään he eivät tiedä kuinka paljon ihmisiä tulee. Tätä pelkoa ei voida torjua, sillä emme tiedä kuinka paljon ihmisiä on tulossa. Toiseksi ihmiset ovat hyvin huolissaan, koska tällä kertaa Euroopan halukkuus auttaa on epävarmaa. Tähän pelkoon me voimme ja meidän tuleekin puuttua, sillä lainsäädännössämme on jo solidaarisuusmekanismi, direktiivi 55/2001. Meidän on käytettävä sitä.
Komissio esittää kahta syytä sen hyödyntämättä jättämiselle. Ensinnäkään ministerineuvostossa ei ole enemmistöä. Pyydän puheenjohtaja Barrosoa olemaan käyttämättä tätä syynä. Komission on osoitettava poliittista johtajuutta ja tehtävä poliittinen aloite ehdotukseksi mekanismin aktivoimisesta.
Komissio toteaa myös, etteivät luvut ole vielä riittävän suuria. Meidän on kuitenkin oltava varovaisia. Määrä voi olla pieni suhteessa Eurooppaan kokonaisuudessaan, mutta hyvin suuri yhdelle valtiolle, jonka odotetaan ottavan kaikki vastaan omillaan.
Vetoan tämän vuoksi suoraan puheenjohtaja Barrosoon solidaarisuusmekanismin aktivoimiseksi ja puheenjohtaja Van Rompuyhin, jotta tämä käskisi ministerineuvoston osoittaa konkreettista solidaarisuutta.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvoston tuloksia voidaan pitää poliittisesti ja institutionaalisesti tyydyttävinä, mutta tämänpäiväisen keskustelun viesti on, että kriisi ei ole ohi. Puheenjohtaja Barroso on sanonut, että taloudellinen tilanne on edelleen vaikea ja epävarma, Guy Verhofstadt vahvisti, että me paikkaamme aukkoja, mutta että kriisiä ei ole ratkaistu, ja puheenjohtaja Van Rompuy on sanonut, että ongelmia on edelleen.
Tämä on tulosta aiemmista virheistä sekä asianmukaisten välineiden puutteesta. Meidän on tehtävä johtopäätöksiä siitä, kuinka aiemmat virheet tapahtuivat ja kuinka musertava velkataakka ja alijäämät syntyivät. Mikä meni pieleen jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten politiikassa? Ilman perusteellista analyysia ja johtopäätöksiä, joihin kaikkien osapuolien on sitouduttava, emme voi välttää samojen virheiden toistamista. Keskeinen asia on edelleen kilpailukyvyn vahvistaminen. Toivon komission uuden yhtenäismarkkinasäädöksen olevan todella kunnianhimoinen. Ainakin digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kysymys on noussut EU:n ensisijaisiin painopistealoihin.
Viimeisenä muttei vähäisimpänä Viron uusi hallitus vahvistuu tällä viikolla. Viime vaaleissa virolaiset äänestäjät osoittivat EU:n vastaista suuntausta palauttamalla vallan nykyiselle hallitukselle suurella enemmistöllä huolimatta voimakkaista talousarvioleikkauksista...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvoston päätelmissä on paljon kiitettävää, kun tarkastellaan tulevaisuutta - kenties kuitenkin vähemmän, kun tarkastellaan nykyhetkeä ja mennyttä.
Komission korkean virkamiehen Catherine Dayn viime viikolla Irlannissa esittämä huomautus herätti mielenkiintoni. Hän sanoi, ettei Irlannissa ole enää hohtoa. Toivon, ettei se koske meistä jokaista henkilökohtaisesti, ja toivon, että ottaen huomioon stressitestin tulokset ja uuden hallituksen hyvin voimakkaat toimet hohto vielä palaa Irlantiin. Toivon myös, että se palaa myös kansaamme, joka on hyvin masentunut ja pettynyt tunteeseen, että se kantaa hyvin raskasta taakkaa muun Euroopan puolesta.
Toivon väärästä käytöksestä yksittäisiä valtioita ja kansalaisia vihaisesti sormella osoittelevien muistavan, että juhliin osallistui muitakin - tarkoitan eurooppalaisia pankkeja, jotka pyrkivät hyötymään niin Irlannissa kuin muuallakin nousukaudesta.
Irlannin tiedotusvälineissä esitettiin tänään kuitenkin toivon pilkahdus. Havaitsen globaalien rahoitusjättien tukevan talouttamme stressitestien jälkeen ja toivon niiden ymmärtävän, että irlantilaiset ratkaisivat ongelman muun Euroopan puolesta, ja osoittavan meille kipeästi kaivattua solidaarisuutta korkoasteissa.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, haluaisin esittää teille muutaman kysymyksen. On hyvä, että on päästy sopimukseen. On hyvä, että Euroopan taloutta ja Euroopan valuuttaa suojellaan nyt paremmin. Mutta riittäkö suojelu sellaisenaan? Eikö pidä mennä pidemmälle? Eikö ole tarpeen piristää nousukautta, jotta voimme säilyttää sen, mitä suojelemme? Uskon, että nyt tehdään liian vähän ja noudatetaan väärää strategiaa.
Miksi Euroopan unioni investoi kurkkujen, banaanien ja elävän karjan vientiin yliopistojen, opiskelupaikkojen ja koulujen sijaan? Tämä on asia, jota meidän on tarkasteltava. Kun sanotte, ettei meillä ole tähän rahaa, tarvitaan kenties hieman uudelleenorganisointia. Meidän on pohdittava, tarvitsemmeko uusia tulonlähteitä, ja silloin meidän ei tarvitse katsoa kauemmas kuin niihin, jotka ovat aina hyötyneet tästä kauheasta tilanteesta.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, mikä on todellinen syy sille, että komissionne vastustaa transaktioveroa? Olkaa ystävällinen ja vastatkaa tähän kysymykseeni. Teidän on kerta kaikkiaan päätettävä, oletteko rahoitusalan vai kansalaisten puolella.
Jean-Pierre Audy
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, kiitän poliittisten ryhmien puheenjohtajia siitä, että nämä peruuttivat puheenjohtajakokouksensa, jotta tämä keskustelu voitiin käydä täysistunnossa 15 artiklan mukaisesti.
Vakausmekanismin osalta haluan jatkaa siitä, mitä jäsen Lamassoure sanoi tuomalla esiin poliittisen valvonnan ja erityisesti tämän mekanismin sääntelyn saadakseni selville kuka myöntää vastuuvapauden tämän rahoitusvälineen talousarvion toteuttamisesta.
Puheenvuoroni lopuksi haluan kysyä, eikö komission ole jo aika esittää meille kattava raportti julkisesta tuesta luottolaitoksille ja erityisesti kaikista rahoitusvirroista ja valtionveloista.
Lopuksi ehdotan, että harkitsemme mahdollisuutta perustaa eurooppalainen julkinen luokituslaitos, joka tarkastelisi niitä suuria ongelmia, joita meillä on yksityisten luokituslaitosten kanssa, koska valtion luokittelu on hyvin erilaista kuin yksityisen yrityksen luokittelu.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Arvoisa puhemies, puheenvuoronsa alussa puheenjohtaja Van Rompuy korosti, että 49 päivän aikana oli ollut kolme Eurooppa-neuvoston päätöksentekokokousta ja yksi huippukokous. Toisin sanoen se, mikä oli aiemmin kolme- tai kuusikuukautinen tapahtuma on nyt tavallinen tapa hallinnoida unionia välittömän vastauksen tarjoamiseksi välittömiin haasteisiin.
Näiden välittömien haasteiden taustalla on kuitenkin unionin tulevat näkymät, ja unionin näkymät riippuvat kyvystämme kilpailla. Mitä resursseja meillä on tällä hetkellä tiedon luomiseen? Meillä on vähän maailman tasolla merkittäviä yliopistoja, osoitamme tutkimukseen ja kehittämiseen pienemmän osuuden tuloista kuin nousevan talouden maat ja teollisuusvaltiot ja myös yrityksillämme on hyvin vähäinen asema tutkimuksessa.
Meidän on saatava aikaan eurooppalainen ulottuvuus Euroopan yliopistojen välisellä koordinoinnilla sekä opetussuunnitelmalla, jolla luodaan asiantuntemusta ja yhteistyötä.
Graham Watson
(EN) Arvoisa puhemies, neuvoton ja komission puheenjohtajat puhuivat Euro Plus -sopimuksesta ja yhtenäismarkkinoista. Haluan esittää molemmista yhden kysymyksen:
Ovatko he samaa mieltä Euroopan keskuspankin pääjohtajan kanssa siitä, että tarvitaan paljon suurempi Euroopan vakausmekanismi? Jos he eivät ole samaa mieltä, johtuuko se yksinkertaisesti siitä, että todelliset ammattilaiset voivat vain harvoin myöntää julkisesti sen, minkä itse tietävät todeksi?
Ainoa yhtenäismarkkinoiden jäsen, joka noudattaa sääntöjä sataprosenttisesti, on Norja. Koska nyt kohtaamassamme kriisissä todellinen stressitesti ei koske mitään pankkeja tai ydinvoimaloita, vaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden solidaarisuutta, uskovatko Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajat, että on olemassa hyvät mahdollisuudet laajempaan solidaarisuuteen kuin mitä olemme aiemmin nähneet?
Jaroslav Paška
- (SK) Arvoisa puhemies, yksi Euroopan unionin neuvoston neuvotteluaiheista oli euroalueen uuden kriisimekanismin määrittely. Vaikka läsnä olleet hallitusten päämiehet pääsivät sopimukseen kiinteän euro-obligaation luomisesta, vaikuttaa siltä, että heidän on vielä keskusteltava kotimaidensa asiantuntijoiden kanssa sen lopullisesta muodosta. Slovakian pääministeri Radičován palattua kotiin Brysselistä tämä havaitsi, ettei saanut kansallisessa parlamentissa riittävää tukea neuvoston neuvotteluissa omaksumalleen kannalle.
Ilman euroalueen puitteissa aktivoidun maksukyvyttömien valtioiden sääntelymekanismin asianmukaista ja täsmällistä finalisointia ehdotetusta pysyvästä mekanismista tulee sen sijaan pysyvä eurooppalainen velkaantumismekanismi. Tämän vuoksi yksikään vastuullinen kansallinen parlamentti ei voi hyväksyä sitä tällaisessa muodossa. Arvoisa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, haluankin pyytää teitä ottamaan paremmin huomioon pätevien asiantuntijoiden lausunnot poliittisissa ehdotuksissa.
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, Eurooppa-neuvoston päätelmien 5 kohdassa todetaan, että toimenpiteitä esitetään haitallisten ja pysyvien makrotalouden epätasapainotilojen korjaamiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi, mutta johdannossa puhutaan kaupan edistämisestä kolmansien maiden kanssa.
Tuonti kolmansista maista, erityisesti niin kutsutuista nousevan talouden maista, on suurin yksittäinen syy kaupan epätasapainotiloihin ja kilpailukyvyttömyyteen. Kehittyneiden talouksien on mahdotonta kilpailla näistä maista peräisin olevien tehdastuotteiden tuonnin kanssa ilman että palkkojamme lasketaan niiden tasolle.
Tästä todellakin vihjataan sivulla 16 otsakkeella "kilpailukyvyn parantaminen". Siinä todetaan, että "edistymistä arvioidaan palkka- ja tuottavuuskehityksen sekä kilpailukyvyn mukauttamistarpeiden perusteella". Mitä tämä merkitsee?
Se voi merkitä vain yhtä asiaa. Palkkoja on mukautettava alaspäin, jotta tuotteet olisivat kilpailukykyisiä nousevan talouden maiden tuotteiden kanssa. Vaikka vapaan kaupan kaltaiset periaatteet ovat pyhiä, vaikuttaa siltä, että eurooppalaisten työntekijöiden taloudelliset edut ovat joutavia.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, en pidä jonkun vanavedessä kulkemisesta enkä halua olla velvollinen kenellekään, eivätkä sitä halua irlantilaisetkaan - he ovat riippumatonta lajia. Tästä syystä EU:n ja IMF:n hiljattainen pelastuspaketti loukkasi pahasti irlantilaisia. En kuitenkaan ole samaa mieltä siitä, että se olisi EU:n syytä. Syy oli suuressa määrin Irlannissa toimivien pankkien, sääntelijöiden ja hallituksen, ei Irlannin kansalaisten - mutta Irlannin kansalaiset joutuvat nyt maksamaan sen hinnan, ja taakka on liian suuri.
Tästä syystä pyydän kahta asiaa: ensinnäkin korkoastetta olisi laskettava, ja kiitän komission jäsentä Rehniä sekä puheenjohtaja Barrosoa heidän tätä koskevasta myötämielisyydestään. Toiseksi minusta obligaatioiden haltijoiden on maksettava hinta - jos ei ihan leikkausta, niin vähintäänkin hieman ajoa. Yksityishenkilöt eivät saa taattuja korottomia investointeja eikä pitäisi obligaatioiden haltijoidenkaan. Jos nämä kaksi asiaa toteutettaisiin, me voisimme edistyä.
Marc Tarabella
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Van Rompuy, arvoisa puheenjohtaja Barroso, hyvät parlamentin jäsenet, Eurooppa-neuvoston päätelmät talouspolitiikasta ja Euro Plus -sopimuksesta avaavat todellisen eurooppalaisen Pandoran lippaan, josta seuraa pelkästään ongelmia, ja Euroopan kansalaiset joutuvat kohtaamaan nämä ongelmat. Sosiaalisen hyvinvoinnin ja palkkojen indeksoinnin kyseenalaistaminen, tuottavuuden ja palkkojen yhdistäminen toisiinsa, alentunut ostovoima ja eläkeiän nostaminen ovat vain joitakin esimerkkejä edessä olevasta tiukan talouspolitiikan kriisistä. Olen kauhistunut havaitessani, ettei neuvosto selvästikään ole oppinut kriisistä mitään.
Tarvitsemme tietenkin talousarvion vastuullisuuteen ja kurinalaisuuteen perustuvaa politiikkaa, ei sitä kukaan kiistä, mutta meidän ei pidä vaatia kansalaisilta kaikkia ponnistuksia, sillä he ovat ainoa mahdollisuutemme selviytyä tästä kriisistä voittajina. Unohdatte aivan liian nopeasti rahoitus- ja pankkialan, jonka on myös osallistuttava näihin ratkaiseviin ponnisteluihin ja jonka on erityisesti toimittava entistä vastuullisemmin.
Koska lopultakin saamme transaktioveron? Aikana, jona 16 miljoonaa eurooppalaista on ilman työtä, hinnat nousevat ja keinottelun aiheuttamat järistykset vavahduttavat maanosaamme, neuvosto sälyttää uhritaakan työvoimalle pääoman sijaan, eikä tätä voida hyväksyä.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, puheenjohtaja Van Rompuy arvioi Euro Plus -sopimuksen olevan uusi vaihe tulevassa talouden koordinoinnissa, ja kyse on todellakin aivan uudesta ajanjaksosta makrotalouden koordinoinnissa. Pääministeri Viktor Orbán, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja suhtautui siihen samalla tavalla ja kuvasi sitä Euroopan tulevan talousjärjestelmän pilariksi. On kuitenkin valitettavaa, ettei Unkarin nimeä näkynyt puheenjohtaja Van Rompuyn luettelemien joukossa, koska Unkari ei valitettavasti osallistu Euro Plus -sopimukseen. Hyvin monet unkarilaiset ja taloustieteilijät eivät myöskään ymmärrä, miksi Unkarin hallitus päätti näin, koska Unkari on pieni valtio, jolla on avoin talous, ja väite, jonka mukaan tämä olisi haitannut verokilpailua, on perusteeton, koska kyse on vain yhtiöverokannan yhdenmukaistamisesta. On häpeä, että Unkari menetti tämän mahdollisuuden.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, EU on vitkastelun mestari. Gaddafia kohdeltiin vuosikymmeniä vakavasti otettavana kumppanina, ydinvoiman vaarat lakaistiin vuosikymmeniä maton alle ja nyt me pumppaamme rahaa turvaverkkoon, joka ei selvästikään toimi. Miksi ihmiset eivät ymmärrä, että kriisiä ei voida ratkaista turvaverkolla? Yhdysvaltojen luokituslaitokset laskivat ensin Kreikan ja nyt Portugalin luokitusta, ja pelastuspaketti hyödyttää nyt ainoastaan pankkeja ja keinottelijoita, jotka keinottelevat euroalueen konkurssikypsillä jäsenvaltioilla.
Tämän vuoksi sanon, että on aika lopettaa turvaverkko ja lakkauttaa euro-obligaatioita koskevat suunnitelmat. Jos konkurssiin ajautuneet valtiot pysyvät euroalueessa, tästä alkaa euron loppu. Tämän vuoksi meidän olisi viisaampaa käyttää pelastuspaketteihin korvamerkityt miljardit Pohjois-Afrikasta tulevan pakolaisvirran pysäyttämiseen kestävien paikallisten hankkeiden avulla tai todellisen riippumattomuuden varmistamiseen ydinenergiasta. Tämä olisi varmasti parempi investointi kuin rahan pelkkä tuhlaaminen kansainvälisten luokituslaitosten kasinoissa.
Ana Gomes
(PT) Arvoisa puhemies, ne, jotka ajavat tätä tukea Portugalille, eivät todella halua auttaa, vaan pikemminkin tehdä voittoa upottamalla meidät ja euron. Tämä johtuu siitä, että Euroopassa, jossa solidaarisuudesta, koheesiosta ja yhteisömenettelystä on tullut tyhjiä sanoja. Tämä niin sanottu tuki merkitsee maksamista niille pankeille, jotka ajoivat meidät tähän velkakurimukseen, täysin julkisen menojen turvin, Euro Plus -sopimuksen uusliberalistisin toimenpitein, ilman investointeja kasvun käynnistämiseksi uudelleen ja uusien työpaikkojen luomiseksi, ilman euro-obligaatioita, ilman transaktioveroa ja ilman toimenpiteitä makrotalouden euroa tuhoavien epätasapainotilojen ratkaisemista.
Euroopassa, jossa pankit ovat liian suuria kaatumaan, mutta valtioiden ja kansojen annetaan kaatua, joko sokeus tai omat edut selittävät sen, että komissio ja neuvosto ovat luopuneet verokeitaiden vastaisista toimista. Onko mahdollista siivota, säännellä ja valvoa rahoitusjärjestelmää samalla kun sallitaan mustat aukot, jotka auttavat korruptiota, veropetoksia ja veronkiertoa sekä järjestäytynyttä rikollisuutta pysymään koskemattomina?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiinnittää huomiota Eurooppa-neuvoston päätelmien virheelliseen teemaan, jonka mukaan meillä on talouskasvua ja samalla meidän on säästettävä. Julkisen talouden vakauttamisen pakkomielle kriisiaikana voi osoittautua meille tuhoisaksi. Yksiselitteisen ensisijaisen tavoitteemme on oltava työllisyyden palauttaminen entiselle tasolle ja kestävän talouskasvun aikaansaaminen.
Hyvät kollegat, tämän kriisin ikävimmät seuraukset kantavat kansalaiset. Ensinnäkin he menettävät työpaikkansa ja kärsivät hallitusten kululeikkauksista ja lisäksi uhkana on, että euro-obligaatioiden vahvistamiseen tarvittavat rahat tulevat yksinomaan heidän maksamistaan veroista. Rahoitusalan toimijoiden olisi oltava tärkeimmässä asemassa euro-obligaatioiden vahvistamisessa.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, unioni tarvitsee nyt talous- ja sosiaalipolitiikan koordinointia, jolla pyritään parantamaan työllisyyttä ja selviytymään kriisistä. Tarvitaan myös selkeä konsensus euron suojelemisesta, ja yksityisen rahoitusalan on osallistuttava tähän.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, perussopimuksen tarkistaminen johti Euroopan vakausmekanismin perustamiseen. Kehotan jälleen kaikkia ottamaan huomioon asianmukaiset kriteerit. Loppujen lopuksi toisen jäsenvaltion ja sen kansalaisten asettaminen tulilinjalle on vastuutonta vallitsevan ja jatkuvan rakenteellisen kriisin yhteydessä. Euroopan vakausmekanismi on perusteltu vain, jos kaikki valtiot noudattavat talousarviovelvoitteitaan ja suostuvat noudattamaan kustannustehokkuutta.
Japanin kriisi on osoittanut meille, kuinka "turvallista" ydinvoima voi olla. Luonto on liian vahva voima ihmisen valjastettavaksi. Ottaen huomioon Tšernobylin tapauksen voimme vain toivoa, että stressitesteihin suhtaudutaan paljon varovaisemmin kuin viime viikolla esitetyissä rajoissa. On aika luopua ydinvoimasta. Sen vuoksi meidän olisi lopultakin keskityttävä uusiutuvaan energiaan. Esimerkiksi merenalainen sähkökaapelihanke NorGer voi korvata 60 ydinvoimalaa.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen siihen, että Eurooppa-neuvosto onnistui pääsemään sopimukseen tietyistä Euroopalle erityisen merkittävistä asioista. Erityisesti haluan mainita eurooppalaisen ohjausjakson ja sen merkityksen yhtenä painopistealoista. Katson, että ensisijaiseksi olisi katsottava jäsenvaltioiden talousarvioiden uskottavuuden palauttaminen sekä sosiaalinen oikeus ja talouden kestävyys, ja nämä loisivat edellytykset vakaudelle ja jäsenvaltioiden talouksien vauhdikkaammalle elpymiselle. On hyvin tärkeää, että vakauttamispyrkimyksiä täydennetään rakenneuudistuksilla, erityisesti panemalla täytäntöön Euroopan unionin Eurooppa 2020 -strategiassa esittämiä painopistealoja. Myös komissiolla olisi oltava erityisen merkittävä asema, sillä sen on seurattava hyvin vastuullisesti jäsenvaltioiden toimia sekä erityistoimenpiteiden täytäntöönpanoa kansallisten vakaus- ja lähestymisohjelmien mukaisesti. Lisäksi Euroopan keskuspankin, neuvoston ja Euroopan komission asenne liikepankkien tilanteeseen sekä ulkomaisten luokituslaitosten toimet herättävät edelleen merkittävää huolta.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, mitä tulee viimeisimmän Eurooppa-neuvoston kokouksen arviointiin, katson, että esittämäni analyysi oli melko hyvin tasapainossa ja melko järkevä.
Minusta on oikein myöntää, että olemme edistyneet merkittävästi rakenteen osalta. Jos vertaamme sitä, mitä meillä nyt on, siihen, mitä meillä ei ennen ollut, on epäilemättä kyse merkittävästä edistysaskeleesta. On esimerkiksi perustettu pysyvä vakausmekanismi, josta ei edes määrätty perussopimuksessa. Lisäksi parlamentti tuki ylivoimaisella enemmistöllä perussopimuksen rajallista uudistusta uuden välineen luomiseksi, sellaisen välineen, jota ei ollut ennen olemassa.
Olkaamme siis älyllisesti rehellisiä arvioinnissamme. Uskon, että olemme edistyneet merkittävästi kriisiin vastaamisessa, olemme ottaneet opiksi aiemmin havaitsemistamme puutteista, olivatpa ne välineiden tai politiikan tasolla. Totesin kuitenkin samaan aikaan, itse asiassa hyvin selvästi, ettei tämä kenties riitä. On eri asia saada aikaan rakenne, arkkitehtuuri, kuin sovellettava politiikka. Todellinen testi on varmasti tämän jälkeen se, mitä hallitukset ja myös toimielimemme kykenevät saamaan aikaan sisällön osalta. Sisältö on tärkeämpi kuin välineet.
Samaan aikaan kerroin teille kuitenkin mielestäni hyvin avoimesti, että kun puhutaan kunnianhimosta, komissio olisi joillakin aloilla halunnut edetä pidemmälle. Korostimme muun muassa sitä, että pysyvän vakausmekanismin osalta kannatamme suurempaa joustavuutta. Valitettavasti tästä korkeamman tason kunnianhimosta ei ollut mahdollista päästä yksimielisyyteen. Katson kuitenkin, että olisi virhe hylätä nämä saavutukset.
Edelleen kunnianhimosta, haluan korostaa tätä merkittävää näkökohtaa, koska jotkut ehdottivat, että komissio antaisi muita ehdotuksia. Komissio on jo ehdottanut käytännössä kaikkea esiin tuomaanne. Komissio - minä itse sekä komission jäsen Rehn - esitti 9. toukokuuta 2010 lainsäädäntöehdotuksen, joka koski täysin yhteisöpohjaista lähestymistapaa vakausmekanismiin.
Ehdotimme esimerkiksi velkahallinnon yhdistämistä, johon viitataan yhteisvastuuna. Jäsenvaltiot hylkäsivät ehdotuksen. Ette te, hyvä jäsen Verhofstadt, mutta jäsenvaltioiden hyväksyntä on olennaista. Esitimme tekstin euroalueen huippukokouksessa. Jäsenvaltioiden suuri enemmistö hylkäsi sen. Tämä on todellisuus.
Mitä tulee erityisesti yksimielisyyttä tai enemmistöä koskevaan sääntöön pysyvässä vakausmekanismissa, itse ehdotin jälkimmäistä. Vaadin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja tiettyjen valtioiden tai hallitusten päämiesten läsnä ollessa, että heidän olisi hyväksyttävä määräenemmistösääntö. Se kuitenkin hylättiin.
Voidaan siis aina esittää vaatimuksia, mutta lausekkeiden on oltava selkeitä ja on tiedettävä täsmälleen, kenelle vaatimus esitetään. Komissio on esittänyt kunnianhimoisia ehdotuksia esimerkiksi stressitestien osalta. Juuri Euroopan komissio ja Euroopan keskuspankki ehdottivat eurooppalaisten pankkien uskottavia ja avoimia testejä.
Euro-obligaatioista komissio on tietääkseni puhunut ainakin 30 vuoden ajan. Jotkut jäsenvaltiot hylkäsivät ehdotuksen. Itse ehdotin tässä - ja voin kertoa, että teen samoin rahoitusnäkymien osalta - että meillä voisi nyt ainakin olla hankeobligaatioita investointien rahoittamiseksi unionin talousarvioesityksen tasolla. Sitten nähdään, ketkä ovat valmiit tukemaan tätä lähestymistapaa eurooppalaisten investointien edistämiseksi. Kenties silloin jotkut teistä saavat vakuutettua omat poliittiset ryhmänsä tukemaan entistä kunnianhimoisempaa lähestymistapaa rahoitusnäkymiin. Tämä voi olla meille mahdollisuus tehdä entistäkin tiiviimpää yhteistyötä. Tässä kaikessa on kyse kunnianhimosta yhteisön tasolla.
(Suosionosoituksia)
Myös sosiaaliasiassa, josta nyt haluan puhua teille, komissio meni pitkälle varmistaakseen, että Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan yhä enemmän sosiaalisia näkökohtia sekä koulutusta. Se ei kuitenkaan ollut helppoa. Toiset valtiot sanoivat, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ei ole Euroopan tai Euroopan unionin tehtävä ryhtyä suoriin toimiin sosiaalinäkökohtien ja koulutuksen alalla.
Pyrkikäämme nyt Eurooppa 2020 -strategian puitteissa - joissa oli kuitenkin mahdollista saavuttaa tietynasteinen yksimielisyys esimerkiksi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan sisällyttämisestä - kehittämään tätä politiikkaa sekä rohkaisemaan investointeihin erityisesti koulutuksen ja innovoinnin aloilla.
Tämän osalta minun on kuitenkin kerrottava teille jotain, mitä ette ehkä tiedä. Komissio ehdotti jokin aika sitten - kaksi vuotta sitten muistaakseni - että elintarvikehätäapua tarjottaisiin joillekin eurooppalaisille, koska myös Euroopassa on nyt ihmisiä, joilla ei ole tarpeeksi syötävää. Vierailin hiljattain Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) puheenjohtaja Josehp Daulin kanssa ruokapankissa täällä Bas-Rhinin alueella. Euroopassa on köyhyyteen liittyviä ongelmia. Tiesittekö, että kaksi hallitusta vei komission yhteisön tuomioistuimeen, koska komissio oli perustanut mekanismin Euroopan köyhimpien auttamiseksi? Tämä on tilanne.
Tehdään asia täysin selväksi. Komissio kannattaa hallinnon osalta entistä kunnianhimoisempaa Eurooppaa. Se kannattaa oikeudenmukaista kasvua ja laajempaa sosiaalista oikeutta Euroopan tasolla. Meidän on kuitenkin samalla saatava parlamentti ja jäsenvaltiot mukaan. Ja meidän on taisteltava sen eteen. Tämän vuoksi minusta komission kritisoiminen osuu väärään maaliin, sillä se on johtanut taistelua entistä sosiaalisemman, oikeudenmukaisemman Euroopan ja paljon uskottavamman hallinnon puolesta.
Tehdään samalla tämäkin asia selväksi. En usko sen auttava Eurooppaa, että sanotaan nykyisen ongelman olevan Euroopan ongelma, ikään kuin tietyillä hallituksilla ei olisi lainkaan vastuuta, vaikka ne päästivät velkaantumisensa kestämättömälle tasolle tai niiden pankit kasvavat moninkertaisesti BKT:hen nähden. Myös hallitukset ovat osittain vastuussa. Vastuullisuus on ehdottoman tärkeää. Sen vuoksi meidän on nyt löydettävä solidaarisuuteen perustuvia ratkaisuja, mutta myös toimittava vastuullisesti. Tämän vuoksi olen esimerkiksi ylpeä siitä, että minä ja komissio olemme kannattaneet ehdotusta, jolla pyritään laskemaan Kreikan maksamia korkoja, ja teemme nyt samoin Irlannin osalta. Meistä tämä on oikea tapa toimia, ei pelkästään äärimmäisten raskaiden kustannusten välttämiseksi Kreikan ja Irlannin kansalaisten osalta, vaan myös sen varmistamiseksi, että velka on kestävä. Vastaavasti solidaarisuuden ja vastuullisuuden hengessä voimme löytää myös yhteisiä vastauksia, jotka toivoakseni auttavat meitä välttämään sen ongelman, johon jotkut teistä ovat viitanneet ja joka huolestuttaa minua, nimittäin eräänlaisen jakautumisen Euroopassa, erityisesti pohjoisen ja etelän, keskustan ja periferian välisen jakolinjan. Uskon, että haluamme rakentaa solidaarista Eurooppaa, emme ensimmäisen ja toisen luokan Eurooppaa, vaan sellaista Eurooppaa, johon kaikki eurooppalaiset voivat identifioitua.
(EN) Olen jo puolustanut sanoin ja teoin transaktioveroa G20-ryhmässä Euroopan unionin puolesta. Valtava määrä G20-kumppaneitamme hylkäsi ajatuksen.
Keskustelemme nyt siitä, voimmeko - tai pitääkö meidän - toteuttaa transaktiovero Euroopan tasolla vaiko ei. Olkaamme jälleen kerran rehellisiä. Monet jäsenvaltiot vastustavat sitä tiukasti. Ne eivät tule suostumaan siihen. Sanoin Eurooppa-neuvoston viime kokouksessa, että komissio toteuttaa nyt vaikutustenarvioinnit rahoitusalan eri vaihtoehdoista ja esittää pian ehdotuksia. Oli hyvin tärkeää, että komissio ilmoitti tästä Eurooppa-neuvostolle, koska ainakin Eurooppa-neuvoston päätelmissä on sitoumus tarkastella ehdotuksia, joita komissio esittää transaktioverosta. Katson, että oikeuden kannalta on tärkeää, että rahoitusala - ja ainakin osa rahoitusalan käyttäytymisestä oli suuressa määrin tämän kriisin syynä - osallistuu myös kriisin ratkaisemiseen. Minusta tämä on oikeudenmukaisuuden kannalta olennaista. Tämä on oma kantani, ja epäilemättä myös komission kanta. Minä tulen esittämään ehdotuksia asiasta.
Sama koskee yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa. Jotkut ryhmät neuvostossa vastustavat tätä jossain määrin, mutta komissio on esittänyt ehdotuksen ja me taistelemme sen puolesta, koska uskomme yhtenäistetyn yhtiöveropohjan olevan tärkeä yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattamiselle. Juuri tätä lähestymistapaa me puolustamme.
Olemme keskustelleet prosessista ja välineistä jo hyvin pitkään. Nyt on aika saattaa prosessit ja välineet asiasisällön palvelukseen. Prosessit ja välineet ovat tärkeitä, mutta ne palvelevat asiasisältöä eivätkä voi korvata sitä. Haaste, johon meidän on vastattava, on taloutemme uudistuminen. Totuus on, että jotta saadaan investointeja, tarvitaan luottamusta. Luottamus riippuu kyvystämme nykyaikaistua, innovoida ja tulla entistä kestävämmäksi ja kilpailukykyisemmäksi. Meidän ei pidä sekoittaa toisiinsa syytä ja seurausta. Investointeja houkuttelee, jos panemme nopeasti ja määrätietoisesti täytäntöön Eurooppa 2020 -strategian ja jos tähtäämme tavoitteisiimme kestävästä ja kilpailukykyisestä Euroopasta solidaarisuuden hengessä ja solidaarisina kaikille jäsenvaltioille, myös Portugalille.
(FR) Hyvä jäsen Schulz, tiedätte aivan hyvin, että komission puheenjohtajana en voi puuttua Portugalin sisäiseen politiikkaan. jos jonain päivänä luovutte Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän puheenjohtajuudesta ja siirrytte muihin tehtäviin, olen varma, että hoidatte tehtävänne täysin itsenäisesti ettekä puutu ryhmänne sisäisiin asioihin.
Samalla minun on kuitenkin todettava teille, että Portugalin poliittinen kriisi ei ole ainakaan helpottanut asioita, koska Portugali oli valmiiksi melko vaikeassa tilanteessa. Tästä huolimatta yhteisön toimielinten on myös kunnioitettava kansallista demokratiaa ja kansallisten parlamenttien päätöksiä, ja nyt toivomme, että Portugali löytää parhaan keinon selviytyä tästä.
Komissio seisoo joka tapauksessa Portugalin rinnalla auttaakseen sitä löytämään parhaat ratkaisut tietenkin sen tekemien sitoumusten mukaisesti ja kantamalla vastuunsa eurooppalaisia kumppaneitaan kohtaan. Uskon, että voimme selviytyä kriisistä tämän aktiivisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden hengessä.
On totta, että täällä on tänään esitetty jokseenkin pessimistisiä näkemyksiä. Lisäksi eurooppalaisten vaaleilla valittuina edustajina te heijastatte Euroopassa vallalla olevaa tunnetta. Vaikka onkin luonnollista, että olemme huolissamme, minusta meidän on osoitettava poliittista rohkeutta ja tarkkanäköisyyttä osoittamalla luottamusta Eurooppa-hankkeeseen, koska en usko meidän onnistuvan palauttamaan luottamusta Eurooppaan olemalla pessimistejä. Komissio on valmis jatkamaan innokkaasti työtä kanssanne, Eurooppa-neuvoston kanssa, neuvoston kanssa, kaikkien toimielinten kanssa kohti entistä vahvempaa, kestävämpää, oikeudenmukaisempaa ja kilpailukykyisempää Eurooppaa.
(Suosionosoituksia)
Herman Van Rompuy
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, on ilo puhua näin täydelle istuntosalille, se on täydempi kuin koskaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi tuloni jälkeen,
(Suosionosoituksia)
mutta minusta tuntuu, ettette ole tulleet tänne vain minua kuuntelemaan.
Ensiksi haluan kiittää teitä kaikista huomautuksistanne, niin myönteisistä kuin kielteisistä. Olin sitäkin vaikuttuneempi, koska Eurooppa-neuvostossa meidän on päästävä yksimielisyyteen ja pyrimme yksimielisyyteen kaikkien kollegojenne kanssa kaikista puolueista, pääministerien ja valtionpäämiesten kanssa. On sosialisteja, kristillisdemokraatteja, konservatiiveja, liberaaleja, jotka kaikki kuuluvat poliittisiin perheisiinne, ja pyrimme joka kerta varmistamaan sopimukset heidän kanssaan.
Joku sanoi aiemmin, että minun on oltava täällä idealisti, unelmien tekijä. En katso, että tehtäväni olisi sellainen, mutta se mitä pyrin tekemään, vähintäänkin ja aina kun se on mahdollista - ja komission puheenjohtaja voi todistaa tämän - on toimia siten, että useimmissa tapauksissa päädytään lähentymiseen komission ehdotuksen ja Eurooppa-neuvoston tulosten välillä. Mainitsen esimerkkinä työryhmän, jossa komission ehdotukset olivat taloushallintoa tarkastelleen työryhmän perustana, ja jossa tulokset ovat hyvin lähellä komission ehdotuksia. Minä pyrin, me pyrimme parlamentin kanssa parantamaan ehdotuksia edelleen. Minun tehtäväni on siis hakea konsensusta, mutta sellaista, joka pohjaa mahdollisimman pitkälti yhteisöön, ja katson, että joillakin ratkaisevilla aloilla olen onnistunut siinä.
Tarkastelen nyt Euro Plus -sopimusta - tiedättehän, sitä lyhyttä asiakirjaa, joka toimi lähtökohtana keskustelullemme, ja lopullista Euro Plus -sopimusta. Monet teistä, jopa skeptisiin poliittisiin ryhmiin kuuluvat, ovat sanoneet, että kotimaanne pitäisi liittyä Euro Plus -sopimukseen. Todennäköisesti sen vuoksi, ettei se loppujen lopuksi ole huono. Onnistuimme saavuttamaan kompromissin kunnianhimoisten tavoitteiden kesken, jotta taloudet säilyisivät kilpailukykyisinä ja julkiset taloudet kestävinä. Täytäntöönpano on kansallisella tasolla, koska useimmissa tapauksissa tehtävien päätösten on oltava kansallisella tasolla.
Toinen huomautukseni koskee menetelmiä. Suuri osa Eurooppaa kohtaan esitetystä kritiikistä perustellaan asiasisällöllä, mutta se ei ole perussopimuksen mukaista. Esimerkiksi koko ydinvoimapolitiikkaa, energialähteiden yhdistelmä, kuuluu kansalliseen toimivaltaan, enkä minä voi tehdä mitään sen muuttamiseksi. Jopa ydinvoimaloiden turvallisuus kuuluu suurimmalta osin kansalliseen päätösvaltaan. On olemassa yhteisön toimivaltaa, eurooppalaista toimivaltaa, ja Eurooppa-neuvoston päätelmissä me yritimme edistää niitä mahdollisimman paljon. En usko komissiolla koskaan olleen niin merkittävää asemaa ydinturvallisuuden alalla kuin muutama päivä sitten pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Meidän on kuitenkin edelleen työskenneltävä perussopimuksen puitteissa.
Ihmiset puhuivat minimipalkoista joissakin valtioissa, mutta se kuuluu kansalliseen toimivaltaan. Ihmiset puhuivat eriarvoisuudesta, työn epävarmuudesta ja epäoikeudenmukaisuudesta, mutta useimmissa tapauksissa toimenpiteet kuuluvat kansallisiin kehyksiin. Haluan kuitenkin lisätä, että monet toimenpiteet, joita nyt on toteutettava kilpailukyvyn ja julkisen talouden osalta, ovat toimenpiteitä, joita kansallisten hallitusten olisi pitänyt toteuttaa myös ilman Euroopan painostusta. Eurooppa harjoittaa lisäpainostusta, koska ainakin 17 valtiossa on yhteisön valuutta, jota on puolustettava. Monissa valtioissa tarvittavat toimenpiteet on kuitenkin toteutettava sen oman edun vuoksi, sen kansalaisten ja sen oman tulevaisuuden turvaamiseksi. Ja Eurooppa tuo tähän lisäpaineita.
Älkäämme siis esittäkö perusteettomia syytöksiä Euroopan unionia vastaan. Ovatko hallintotoimenpiteemme liian heikkoja? Neuvosto tekee työtä Euroopan parlamentin kanssa taloushallinnon parantamiseksi, ja kuten muissakin tapauksissa, olen varma, että löydämme kompromisseja. Voi olla, että yhden 17 valtiosta keskuspankin pääjohtajalla on paljon kritiikkiä taloushallinnon osalta, mutta voin siteerata muita pääjohtajia tai pankkien johtajia Alankomaita lähellä olevista maista, jotka ovat täysin eri mieltä. Tarvittaessa voin esittää nimiä ja lainauksia, se on helpoin tapa toimia.
Arvoisat parlamentin jäsenet, mitä tulee nykyiseen kriisiin, on olemassa tulevaisuus ja on välineitä, joista on tehty merkittäviä päätöksiä, mutta on tietenkin myös menneisyys. Kuten olen jo sanonut, mennyttä on hallittava. Edes parhailla mahdollisilla välineillämme - järjestelyllä, vakausmekanismilla, perussopimuksen muutoksella, taloushallinnolla, Euro Plus -sopimuksella - me emme kykene ratkaisemaan nyt kamppailevien valtioiden ongelmia, emme kykene ratkaisemaan edelleen paineen alaisina olevien pankkien ongelmia. On siis sekä tulevaisuus että menneisyys.
Menneisyyden osalta oli olemassa pula politiikasta joissakin jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla. Meidän on oltava tässä itsekriittisiä. Meidän on kuitenkin varmistettava ja me varmistamme, ja olemme jo toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä, jotta tämä kriisi ei pääse toistumaan. Tällä välin, kuten jo olen sanonut, meidän on hallittava menneisyyden perintöä, sekä tietyissä valtioissa, jotka te tiedätte ja jotka ovat ohjelmassa - kuten Kreikka ja Irlanti - että muissa valtioissa, joissa toteutamme toimenpiteitä estääksemme niitä joutumasta ohjelmaan. Olisimmeko voineet toteuttaa nämä toimenpiteet jo vuosia sitten? Emme! Onko menneisyydessä tehty pahoja virheitä? Me aliarvioimme vakaus- ja kasvusopimuksen seitsemän tai kahdeksan vuotta sitten. Jos emme olisi tehneet niin, meillä olisi ollut paljon tehokkaammat välineet ja olisimme voineet ehkäistä monia kriisejä.
Talouskasvun osalta, arvoisat parlamentin jäsenet, vuodesta 2010 se on ollut keskimäärin kaksi prosenttia, joka on keskimäärin sama kuin vuosikymmenellä vuodesta 1999 vuoteen 2008. Vuonna 2010 oli talouskasvua, ja vuonna 2011 se on keskimäärin kaksi prosenttia. Olisiko pystyttävä parempaan? Totta kai olisi. Ovatko julkiset investoinnit ainoa väline? Eivät suinkaan! Sisämarkkinat, yhtenäismarkkinat ovat hyvin merkittävät. Niitä on kehitettävä edelleen. Komissio on esittänyt ehdotuksia, ja niistä keskustellaan muutaman viikon kuluttua Eurooppa-neuvoston kesäkuun kokouksessa. Me palaamme asiaan jälleen syksyllä.
Lopuksi Libyan osalta meitä vastaan voidaan esittää paljon kritiikkiä. Ilman Eurooppaa, ilman eurooppalaista johtotaitoa Libyassa olisi kuitenkin ajauduttu verilöylyyn. Ilman Eurooppaa siellä olisi tapahtunut joukkoteurastuksia. Jotkut teistä ovat kritisoineet suuresti Euroopan unionia. Me kuitenkin toimimme ajoissa. Ilman Eurooppaa mitään ei kuitenkaan olisi tehty globaalilla tasolla, Yhdistyneiden Kansakuntien tasolla. Kaiken esitetyn kritiikin jälkeen katson, että meillä on myös oikeus kuulla totuus. Toimimmeko väärin menneisyydessä? Noudatimmeko oikeaa politiikkaa? Emme! Korjasimmeko virheemme? Kyllä! Euroopan unioni ansaitsee kiitoksen virheiden korjaamisesta.
(Suosionosoituksia)
Haluaisin sanoa vielä yhden asian äidinkielelläni.
(NL) Kuuntelin juuri jäsentä Eppinkiä, joka sanoi tuntevansa itsensä petetyksi. Minäkin koen tulleeni petetyksi niin suuren älyllisen epärehellisyyden vuoksi. En puutu asiaan sen tarkemmin, mutta jäsenelle Eppinkille, joka seisoo tuolla heiluttelemassa valokuvaa tietäen aivan hyvin, että esiinnyn siinä virkani puolesta eikä kyse ole henkilökohtaisesta vakaumuksestani, minun on sanottava, että tunnen todellakin tulleeni hänen pettämäkseen.
Martin Schulz
(DE) Arvoisa puhemies, haluan esittää henkilökohtaisen havainnon keskustelun päätteeksi. En puhu vain omasta puolestani, vaan myös monien kollegojen puolesta, jotka ovat olleet täällä paikalla koko ajan ja seuranneet tätä keskustelua. Koko aikanani Euroopan parlamentissa olen harvoin kokenut tulleeni niin huonosti kohdelluksi kuin tänään teidän ja puheenjohtaja Barroson välisessä vuorovaikutuksessa. Haluan tehdä tämän asian täysin selväksi. Arvoisa puheenjohtaja Barroso, te sanoitte meille: Minulle avoimet aloitteet, joita suuri enemmistä tuki täällä parlamentissa, eivät menneet läpi, koska jäsenvaltiot hylkäsivät ne. Esitän teille muutaman neuvon: esittäkää aloitteenne lainsäädäntöluonnoksen muodossa. Näin saatte tämän parlamentin enemmistön, eikä neuvostolla enää ole piilopaikkaa.
(Suosionosoituksia)
Olkaa hyvä ja lakatkaa piiloutumasta neuvoston taakse.
Teille, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Van Rompuy, haluan sanoa tämän: sanotte onnistuneenne saamaan aikaan kompromisseja sosialistien, liberaalien, konservatiivien ja kristillisdemokraattien kesken neuvoston tasolla. Neuvosto muodostuu itsenäisistä valtiosihteereistä ja pääministereistä. Tässä me näemme Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, joka pyrkii kääntämään Lissabonin sopimuksen päälaelleen. Lissabonin sopimuksen seurausta on, että valtioiden tai hallitusten päämiesten neuvosto hamuaa itselleen yhä enemmän valtaa ja sanoo samalla: päätöksemme ovat yksimielisiä. Tästä ei ollut kyse Lissabonin sopimuksessa. Lissabonin sopimuksella haluttiin enemmistöpäätökset normiksi EU:ssa. Te tulkitsette väärin Lissabonin sopimusta.
(Suosionosoituksia)
Tästä syystä Euroopan parlamentin on korkea aika puuttua itse asiaan ja puolustaa yhteisömenettelyä.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Ivo Belet
kirjallinen. - (NL) EU on ottanut viime viikkoina suuren edistysaskeleen taloudellisen yhdentymisen osalta. Euro Plus -sopimus saa meidät raiteille tiiviimpään yhteistyöhön, jossa edelleen kunnioitetaan työmarkkinaosapuolten välisten neuvottelujen perinteitä sellaisina kuin ne jäsenvaltioissa ovat. Tämän työn ei tietenkään pidä päättyä. Meidän on nyt käynnistettävä toinen vaihe ja tehtävä tietä eurooppalaisille investointihankkeille, jotka myös auttavat meitä toteuttamaan Eurooppa 2020 -agendamme.
Komission puheenjohtaja Barroso on luvannut esittää ehdotuksen transaktioveron käyttöönotosta. Meidän on hyödynnettävä nämä varat elintärkeiden rajat ylittävien investointien tekemiseen, erityisesti energiainfrastruktuurin alalla, ja niitä on tuettava eurooppalaisilla hankeobligaatioilla sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta saatavilla rahoilla. Se on ainoa tapa vakuuttaa Euroopan kansalaisille, että Eurooppa on enemmän kuin koskaan tae heidän vauraalle tulevaisuudelleen.
Carlos Coelho
Eurooppa-neuvoston viimeisimmässä kokouksessa 24. ja 25. maaliskuuta keskityttiin Euroopan unionin tällä hetkellä kohtaamiin merkittäviin taloudellisiin ja diplomaattisiin haasteisiin: Libyan ja Japanin tilanteisiin. Vaikka talouden elpymisestä on merkkejä, tilanne on edelleen vaikea, ja talouskriisin päättyminen vaikuttaa kaukaiselta. Tämä on havaittavissa Portugalin tapauksessa, kun se valitettavasti joutui liittymään Irlannin ja Kreikan seuraan ja pyytämään taloudellista apua ja rahoitusapua. Tämän vuoksi on tärkeää hyväksyä tarvittavat taloudelliset ja rahoitusta koskevat toimenpiteet kriisiin puuttumiseksi, Kreikan, Irlannin ja Portugalin kaltaisen velkaantumisen toistumisen ehkäisemiseksi sekä taloushallinnon vahvistamiseksi EU:ssa ja uusien työpaikkojen luomisen varmistamiseksi. On hyväksytty kuuden toimenpiteen paketti, joka alusta alkaen vaikuttaa minusta myönteiseltä, ja siihen liittyy varsin kunnianhimoisia odotuksia, kuten Euroopan vakausmekanismin perustaminen, Euro Plus -sopimus ja niin edelleen. Toivon, että nämä voidaan panna täytäntöön mahdollisimman nopeasti, jotta ne alkavat tuottaa tarpeellisia ja toivottuja tuloksia.
George Sabin Cutaş
Euro Plus -sopimus ja Euroopan vakausmekanismi tarjoavat jäsenvaltioille niiden tarvitsemaa rahoitusapua vastineeksi niiden talouspolitiikkojen entistä tiiviimmästä koordinoinnista. Molemmat ehdotukset tarjoavat rakentavia toimenpiteitä, erityisesti veropolitiikan koordinointia koskevan ehdotuksen osalta, joka on keskeinen uudistus valtioliitossa, joka pyrkii jakamaan saman valuutan. Lisäksi Euroopan vakausmekanismi toimii 500 miljardin euron interventiovälineensä ansiosta Euroopan valuuttarahaston tavoin, sillä on oikeus lainata rahaa ja ostaa obligaatioita suoraan jäsenvaltioilta, joten samalla torjutaan rahoituskeinottelua.
Eräät sopimuksen ehdotukset ovat kuitenkin mahdottomia. Julkisen talouden säästötoimet ja työmarkkinoiden tekeminen äärimmäisen joustaviksi viivästyttävät talouskasvua, säilyttävät työttömyyden korkean tason ja luovat epävakautta työmarkkinoille. Minusta tarvitaan asteittaista julkisen talouden vakauttamista ja Euroopan sosiaalimalli on turvattava, jotta voidaan luoda perusta järkevälle talouskasvulle.
Diane Dodds
kirjallinen. - (EN) Tässä täysistunnossa on puhuttu paljon Irlannin tasavallan pelastuspaketin vaikutuksista. On kuitenkin tunnustettava, että kriisillä on tyrmäävä vaikutus myös vaalipiiriini Pohjois-Irlantiin, jolla on yhteinen raja Irlannin tasavallan kanssa. Rajan ylittävä liikenne on hyvin suurta niin rahoituksen, palvelujen ja työskentelevien ihmisten osalta. Irlannin tasavallan pankkilaitoksilla on myös merkittäviä sijoituksia Pohjois-Irlannissa. Tämän vuoksi näiden pankkien nyt kohtaama likviditeettiongelma vaikuttaa nyt suoraan yrityksiin Pohjois-Irlannissa, erityisesti pk-yrityksiin, rahoituksen saannin osalta. Aikana, jona pk-yritykset taistelevat henkensä edestä valmiiksi vaikeassa taloudellisessa ilmapiirissä, tämä auttaa vain pahentamaan vaikeaa tilannetta. Tällä hetkellä 30 prosenttia kaikesta Pohjois-Irlannissa valmistetusta tai tuotetusta menee suoraan Irlannin tasavallan markkinoille. Irlannin tasavallan heikoilla markkinoilla on siis suora ja vakava vaikutus yrityksiin ja työllisyyteen vaalipiirissäni. Pyydän puheenjohtaja Barrosoa tässä vakavassa tilanteessa tunnustamaan tämän ja turvautumaan työryhmään keinojen etsimiseksi tämän tilanteen parantamiseksi.
João Ferreira
Eurooppa-neuvosto teki viime kokouksessaan useita päätöksiä, jotka täytäntöönpantaessa muodostavat epätavallisen, väkivaltaisen ja vaarallisen hyökkäyksen Euroopan kansalaisia ja työntekijöitä vastaan, kun otetaan huomioon uudelleennimetyn Euro Plus -sopimuksen asiasisältö. Se on varmasti nimetty uudelleen sen varsinaisten laatijoiden salaamiseksi - Saksan ja Ranskan - koska aiempi nimi, kilpailukykypaketti, paljastaisi ne heti. Niin kutsutun taloushallinnon myötä tämä on hyökkäys taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta haavoittuvassa asemassa olevia jäsenvaltioita vastaan, ja ne todella tuomitaan taloudelliseen riippuvuuteen ja takapajuisuuteen.
Molemmat välineet liittyvät ilmoitettuun - yksinkertaistettua menettelyä soveltaen ja ilman mitään kansanäänestyksiä - Lissabonin sopimukseen tehtävään muutokseen, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön niin kutsuttu ehdollisuus Euroopan vakausmekanismin yhteydessä. Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan on kyse "makrotalouden sopeutusohjelman nojalla vahvistetusta politiikan ehdollisuudesta", prosessista, jota kehittävät ja panevat täytäntöön yhdessä Euroopan komissio, Euroopan keskuspankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto.
Pääasiassa kyse on nyt poliittisen ja taloudellisen vallan keskittämisprosessista, joka ei enää ole pelkästään suuryritysten ja rahoitusalan valtakoneistolla vaan myös kansainvälisen pääoman omilla instituutioilla.
Ildikó Gáll-Pelcz
kirjallinen. - (HU) On tärkeää, että vaikeana ja kriittisenä ajanjaksona koko Euroopan elämässä me arvioimme tulevia tavoitteitamme ja niitä varten tehtyjä myönteisiä muutoksia yhdessä. Tämänhetkinen puheenjohtajavaltio Unkari on jo toisen kerran saanut aikaan ällistyttävän menestyksen taloushallinnon, vakausmekanismin ja eurooppalaisen ohjausjakson aloilla. Eurooppa-neuvosto onnistui maaliskuun lopussa pidetyn viime kokouksensa yhteydessä käydyissä keskusteluissa hyväksymään myös Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen rajallisen muutoksen, jolla pyritään lisäämään euroalueen ja euron vakautta. Puheenjohtajavaltio äänesti Eurooppa-neuvoston kokouksessa järkevän ja vastuullisen talouspolitiikan puolesta, jota voidaan noudattaa, ja eurooppalaisen ohjausjakson institutionalisoinnin lisäksi myös vahvisti vakausmekanismia. Meidän on kuitenkin korostettava sitä, että taloushallinnon osatekijöitä ei pidä sekoittaa millään tavalla Euro Plus -sopimukseen, joka on nykyisessä vaiheessaan hallitusten välinen sopimus. Vaikka onkin mahdollista, että sopimus on hyvä, yhtenäisiä sisämarkkinoita ei voida säännellä hallitusten välisillä ei-velvoittavilla sopimuksilla. Euro Plus -sopimuksen epäselvän verojen yhdenmukaistamista koskevan kohdan vuoksi Unkari ei halua toistaiseksi soveltaa sopimusta kokonaisuudessaan, koska meidän etumme on kilpailuetumme vahvistaminen ja tätä kautta todellisten työpaikkojen luominen pitkällä ajanjaksolla sekä talouskasvu.
Sandra Kalniete
Olen hyvin tyytyväinen siihen, että EU:n 23 jäsenvaltiota ovat päässeet sopimukseen toimenpidepaketista taloudellisen vakauden turvaamisesta ja kasvun edistämisestä - Euro Plus -sopimukseen. Myös rakenneuudistuksesta ja talouden vakauttamisesta sekä Lissabonin sopimukseen Euroopan vakausmekanismin perustamiseksi tehdyn muutoksen lopullisesta hyväksymisestä tehty sopimus on merkittävä. Kaikkien valtioiden on pantava täytäntöön vakauttamistoimenpiteitä ja toimenpiteitä, joilla pyritään ehkäisemään makrotaloudelliset epätasapainotilat. On pantava täytäntöön myös rakenneuudistuksia työllisyyden ja sosiaalisen osallistamisen edistämiseksi. Ne on määritettävä jokaisen valtion erityisen tilanteen mukaisesti. Se, että sopimukseen osallistuu 23 Euroopan valtiota, antaa meille toivoa siitä, että toimenpiteillä rohkaistaan talouskasvua. Tämä on askel oikeaan suuntaan ja järkevä vastaus näihin taloudellisiin haasteisiin. Sopimus sopii hyvin yhteen parlamentin ja komission yhtenäismarkkinoiden parannuksia koskevan työn kanssa ja niiden kolmen mietinnön kanssa, jotka hyväksymme parlamentissa tällä viikolla. Meidän on tehtävä entistäkin rohkeampia päätöksiä. Jäsenvaltioiden hallitusten ei pidä tarttua vaalikauden verukkeisiin lykätäkseen merkittävien mutta epäsuosittujen päätösten tekemistä.
Vilja Savisaar-Toomast
kirjallinen. - (ET) Eurooppa-neuvosto, joka kokoontui 24. ja 25. maaliskuuta, teki useita merkittävinä pitämiäni päätöksiä, joita ei enää voitu lykätä. Katson, että kaikkein tärkein eurooppalaista talouspolitiikkaa koskeva päätös oli Euro Plus -sopimus, joka sisältää yhteisen asialistan ja yhteiset tavoitteet. Neljä päätavoitetta ovat: kilpailukyvyn edistäminen, työllisyyden edistäminen, julkisen sektorin rahoituksen kestävyyden lisääminen ja talouden vakauttaminen. Sopimuksen seurauksena siihen ovat liittyneet useat euroalueen ulkopuoliset valtiot, esimerkiksi Latvia, Liettua, Puola, Tanska, Romania ja Bulgaria. Minusta on hyvin tärkeää päästä tällä hetkellä yhteisiin sopimuksiin, jotka koskevat yhtäläisten sääntöjen soveltamista sekä yhteisiä mekanismeja toivottujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Haluan antaa erityistä tunnustusta niille jäsenvaltioille, jotka eivät ole euroalueen jäseniä, mutta jotka silti liittyivät sopimukseen. Toivotaan, että yhteisten sääntöjen soveltamisesta seuraa kansallisten näkemysten yhdenmukaistuminen, ja tämä koskee erityisesti julkisen sektorin rahoituksen kestävyyttä, jotta voidaan estää Kreikan ja Irlannin vallannut tilanne muodostumasta tulevaisuudessa. Emme myöskään voi pysähtyä näihin päätöksiin, sillä ne tarjoavat vain lyhyen tähtäimen tuloksia. On kehitettävä ratkaisuja tulevien investointien tekemiseen, joko euro-obligaatioiden tai muiden ratkaisujen avulla. Kiitoksia.
Czesław Adam Siekierski
kirjallinen. - (PL) Eurooppa-neuvoston viime kokous oli merkki uuden vaiheen alkamisesta - talouden laajemman koordinoinnin ja lähentymisen vaiheen EU:ssa ja euroalueella. Valtioiden tai hallitusten päämiesten hyväksymä Euro Plus -sopimus, johon osallistuvat euroalueen valtiot sekä Bulgaria, Tanska, Liettua, Latvia, Puola ja Romania, tarjoaa meille todellisen mahdollisuuden saavuttaa siinä asetetut tavoitteet, toisin sanoen tukea kilpailukykyä, työllisyyttä, julkisen talouden vakautta ja rahoitusvakautta yleensä. On syytä korostaa, että sopimuksessa ei täsmennetä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sovellettavia poliittisia tai taloudellisia toimenpiteitä, mikä tarkoittaa sitä, että yksittäiset jäsenvaltiot voivat edelleen valita siihen sopivat keinot. Epäilemättä sopimuksen menestys tai epäonnistuminen riippuu jäsenvaltioiden aidosta osallistumisesta ja siitä, kuinka tehokkaasti niiden edistymistä seurataan. Talouden koordinoinnin osalta EU:lla ei enää ole varaa vakaus- ja kasvusopimuksen kaltaiseen epäonnistumiseen. Huippukokouksessa hyväksyttiin myös pysyvän Euroopan vakausmekanismin perustamista koskevan määräyksen lisääminen perussopimukseen. Vakausmekanismi otetaan käyttöön jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella tapauksessa, jossa sitä tarvitaan koko euroalueen vakauden varmistamiseen. Tämä on hyvin tärkeä päätös etenkin, kun tiedämme, minkälaisia ongelmia euroalueen valtiot ovat hiljattain kohdanneet. Perussopimukseen sisältyvä pysyvä mekanismi toimii vankkana takeena vastaavanlaisten ongelmien yhteydessä tulevaisuudessa vähentäen näin myös Euroopan valuuttaan kohdistuvien keinotteluhyökkäysten riskiä. Olen tyytyväinen myös siihen, että mekanismi on avoinna myös euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille.
Rafał Trzaskowski
kirjallinen. - (PL) Voimme torjua kriisiä tehokkaasti vain toimimalla yhdessä, välttäen mahdollista jakautumista euroalueeseen kuuluviin ja sen ulkopuolisiin valtioihin. On vaikea kuvitella, että entistä kilpailukykyisempää EU:ta rakennettaisiin ilman Yhdistyneen kuningaskunnan, Ruotsin tai Puolan kaltaisten valtioiden osallistumista, joten olen iloinen uutisesta, jonka mukaan Euro Plus -sopimus on hyväksytty. Aluksi vaikutti siltä, että euroalueella suunniteltiin oman uudistuksen lisäksi myös esittää uudistuksia EU:n rakenteiden ulkopuolelle, mikä hieman huolestutti Euroopan parlamentin jäseniä. Nämä pelot onnistuttiin menestyksekkäästi poistamaan, ja parlamentin puolesta otettiin jyrkkä kanta. Ainoa valitettava asia on, että jäsenvaltiot eivät hyväksyneet sitä kokonaisuudessaan, erityisesti Euroopan vakausmekanismin osalta, jonka olisi mielestämme oltava avoinna euroalueen ulkopuolisille valtioille alusta alkaen.
