Politická situace v Hondurasu před volbami konanými dne 29. listopadu 2009 (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je prohlášení Komise k politické situaci v Hondurasu před volbami konanými dne 29. listopadu 2009.
Catherine Ashton
členka Komise. - Pane předsedající, máme zde dnes projednat nejnovější vývoj politické krize v Hondurasu.
Bohužel ani čtyři měsíce po svržení prezidenta Zelayi není politická krize v Hondurasu vyřešena, a to navzdory dohodě, kterou dne 30. října podepsaly výbory zastupující prezidenta a de facto vláda.
V provádění tzv. dohody ze San José, která by měla poskytnout nezbytný rámec a podmínky pro obnovu demokracie a ústavního pořádku v Hondurasu, nebyl dosažen žádný pokrok, když vláda národní jednoty jmenovaná 5. listopadu byla prezidentem Zelayou odmítnuta. Kromě toho kongres doposud nerozhodl o jeho znovuuvedení do úřadu, a to ohrožuje uznání legitimity všeobecných voleb naplánovaných na 29. listopadu, jež jsou pro vyřešení krize klíčovým prvkem.
Proto jsme společně s předsednictvím vyzvali všechny strany, aby bez dalších prodlev provedly všechna ustanovení dohody, neboť to je předpokladem návratu k normálním vztahům, včetně naší rozvojové spolupráce.
Evropská komise dosud plně podporovala vyjednávací úsilí a snahy o mezinárodní zprostředkování, které vynaložili kostarický prezident Oscar Arias a Organizace amerických států, a rovněž opatření, která zavedlo mezinárodního společenství s cílem přimět strany k nalezení mírového řešení. Vyslanec předsednictví EU byl povolán zpět ke konzultacím, a všichni další vyslanci EU zemi rovněž opustili. Byly pozastaveny platby z rozpočtové podpory i rozvojová spolupráce - s výjimkou spolupráce s občanskou společností a humanitární spolupráce. Navíc byla zrušena plánovaná mise pro sledování průběhu všeobecných voleb dne 29. listopadu.
Tuto krizi považujeme za velmi závažnou, neboť z hlediska demokracie představuje krok zpět, a to nejen pro Honduras a zbytek Střední Ameriky, ale i pro celou Latinskou Ameriku.
Ráda bych zde dnes připomenula, že Komise bude normalizaci politické situace v Hondurasu podporovat, a kvůli tomu potřebujeme, aby strany postupovaly dle dohody. Ačkoli vzhledem k omezenému času, který na to máme, již není možné vyslat misi pro pozorování průběhu voleb, Komise přesto vyslala, vedle delegace ES ze dne 9. listopadu, na pět týdnů dva volební experty, jejichž úlohou bude podávat zprávy o volebním procesu a rovněž poskytovat poradenství v otázkách možných povolebních kroků. Pokud by politická situace umožnila aktivnější zapojení do podpory volebního procesu, uvažuje Komise i o finanční podpoře volebnímu tribunálu na základě smlouvy s Rozvojovým programem OSN Komise je rovněž připravena poskytnout finanční podporu Organizaci amerických států, budou-li v zemi existovat podmínky pro pozorování voleb.
Situaci i nadále sledujeme a podporujeme veškeré úsilí na pomoc obnovení demokracie v Hondurasu.
Alojz Peterle
Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, jsem členem zvláštní delegace Evropské lidové strany a před více než měsícem jsem tak měl příležitost se důkladně seznámit s politickou situací v Hondurasu. Naše delegace se nejdříve setkala s panem Ariasem, prezidentem Kostariky a mezinárodně uznaným prostředníkem v této krizi, který nás seznámil s dohodou ze San José.
V Hondurasu jsme se setkali s úřadujícím prezidentem Michelettim, svrženým prezidentem Zelayou, ministrem zahraničních věcí, soudci Nejvyššího soudu, Nejvyšším volebním tribunálem, předsedou Národního kongresu, veřejným žalobcem i se čtyřmi kandidáty na prezidenta a s dalšími důležitými osobami. Obě strany naši misi uvítaly a vyjádřily svou ochotu ke společnému dialogu.
Bez ohledu na odlišný výklad událostí z konce června letošního roku bych rád zdůraznil, že zde od svržení prezidenta Zelayi, které bylo podloženo i rozhodnutím Nejvyššího soudu, nedošlo k žádné eskalaci násilí. Během našich rozhovorů jsme zdůrazňovali potřebu politického dialogu v duchu návrhu prezidenta Ariase. Poté proběhl vnitřní dialog, který bohužel zatím nepřinesl konečný výsledek. Nicméně si stále myslím, že bychom se měli i nadále zasazovat o to, aby bylo v této zemi dosaženo politické shody.
Z našich rozhovorů s klíčovými politickými aktéry jsme se dozvěděli, že volby, které se budou konat dne 29. listopadu, nejsou důsledkem politické změny, ale naopak byly již dříve vyhlášeny nezávislým rozhodnutím Nejvyššího volebního tribunálu, v době, kdy byl prezident Zelaya ještě ve funkci. Po červnových událostech se již neobjevili žádní noví kandidáti, kteří by se chtěli o post prezidenta ucházet. Kandidáti na prezidenta ve skutečnosti sami zdůraznili, že nemají obavy o to, že by politická krize mohla zpochybnit legitimitu těchto prezidentských voleb, neboť přípravy byly zahájeny na základě demokratických rozhodnutí.
Honduras je jednou ze středoamerických zemí, s nimiž by Evropská unie ráda uzavřela dohodu o přidružení. Politická krize však tato jednání přerušila. Vzhledem k tomu, že budoucí demokratický vývoj v Hondurasu je v zájmu Evropské unie, považuji za důležité, aby Evropský parlament vyslal pozorovatele, aby průběh prezidentských voleb sledovali.
Luis Yáńez-Barnuevo García
Pane předsedající, poté, co jsem vyslechl vystoupení paní komisařky, mi opravdu nezbývá říci nic jiného než "amen". Mám však již připravenou řeč jménem Skupiny progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu.
Narušení ústavního pořádku v Hondurasu ukončilo dvacetileté období, kdy v Latinské Americe nedošlo k žádnému státnímu převratu, a vytváří špatný precedens pro ostatní země, zejména ty slabší, jako je v současné době Paraguay.
K takovému narušení právního státu by Evropský parlament neměl a nemůže zůstat slepý. Rada i Komise vydaly jednoznačná prohlášení odsuzující převrat a podporující zprostředkovatelské úsilí ze strany prezidenta Ariase v souladu s postojem, který jednomyslně přijala Organizace amerických států s podporou Organizace spojených národů.
Samozvaný prezident Micheletti nepostupuje v souladu s nedávno uzavřenými dohodami, vysmívá se mezinárodnímu společenství a jedním z jeho tahů je zabránit opětovnému uvedení svrženého prezidenta Zelayi do úřadu.
Za současných okolností by zvolení nového prezidenta ve volbách naplánovaných na 29. listopadu od počátku postrádalo legitimitu a výsledky voleb by neměly a nemohly být mezinárodním společenstvím uznány.
Evropský parlament by se dopustil závažné chyby, pokud by na tyto volby vyslal pozorovatelskou delegaci, neboť by to bylo vnímáno jako podpora státního převratu. Ostatně, Organizace amerických států již vyslání pozorovatelské mise na volby zrušila.
Tento Parlament se prezentuje jako strážce svobody, demokracie, právního státu a dodržování lidských práv. Jak dnes ráno řekl Václav Havel, nemůžeme měřit dvojím metrem. My všichni jsme zde demokraté, a tedy i zastánci svobody. Navíc hovoříme-li o Kubě, Číně, Severní Koreji či nyní o Hondurasu, musí být naše rozprava tváří v tvář těm, kdo svobodu ničí, rozhodná. Nenechávejme se zaslepit našimi ideologickými preferencemi. Neexistují žádní pravicoví či levicoví pučisté ani diktátoři, jen osoby represivní a narušující svobodu.
Velmi se obáváme toho, že se situace v Hondurasu nezmění, že se tyto události stanou velmi nebezpečným precedentem a že dogma o správném, včasném a nepříliš krvavém převratu zvítězí.
Izaskun Bilbao Barandica
Pane předsedající, strany tohoto konfliktu uzavřely dne 30. října dohodu ze San José a rozhodly, že do 5. listopadu bude vytvořena vláda národní jednoty a usmíření a že kongres znovu uvede do úřadu pana Zelayu, který zde setrvá do konce volebního období, tedy do 27. ledna 2010.
Co se však stalo? Pan Micheletti se pokusil vytvořit vládu národní jednoty bez účasti pana Zelayi a kongres odložil hlasování, aby jej nemusel opětovně uvést do úřadu. Pan Micheletti porušil dohodu a situace se zhoršuje. Byly vyhlášeny volby a kandidáti, jak vidíme z médií, odstupují, neboť si uvědomují, že zde neexistují demokratické podmínky pro konání voleb. Dochází i k násilí: dnes jsme se dozvěděli o zastřelení předsedy opoziční strany a členů stráže.
Mezinárodní zapojení je i nadále nezbytné - podporujeme kroky generálního tajemníka Organizace amerických států, prezidenta Luly, zprostředkovatelské mise Spojených států a prostředníka pana Ariase. Pomocí všech těchto činností požadujeme dodržování smluv a znovuuvedení pana Zelayi do úřadu, aby bylo možné obnovit demokracii, ústavní legitimitu a mírový život v Hondurasu.
Apelujeme na strany konfliktu, aby projevily svou velkorysost a vrátily se k dialogu navzdory tomu, že jak již uvedla Organizace amerických států, je to stále obtížnější. Pane předsedající, Evropa musí připojit svůj hlas k mezinárodnímu tlaku na vůdce tohoto převratu, a to za použití veškerých dostupných diplomatických a politických nástrojů, abychom podpořili dohodu.
Catherine Greze
Pane předsedající, dámy a pánové, po vojenském státním převratu a svržení legitimního prezidenta vypadala dohoda ze San José jako příznivá změna. Tato naděje však již neexistuje. Pučista Roberto Micheletti vytvořením vlastní vlády národní jednoty pokračuje ve své nezákonné a autoritářské činnosti. Evropská unie musí takový přístup důrazně odsoudit a požadovat okamžité znovuuvedení prezidenta Zelayi do úřadu.
V současné situaci se nemohou konat volby organizované nezákonnou diktaturou. Volby, které se mají uskutečnit 29. listopadu, nemohou být uznány. Přestože to Organizace amerických států již učinila, musíme i my odmítnout vyslání pozorovatelů. Přestože se opozice stáhla, odmítáme uznat výsledek voleb, které se staly volbami loutkovými.
Zneklidňují nás četné případy porušování lidských práv, o nichž jsme informováni. Evropa dnes musí více než kdy jindy zaujmout rozhodný demokratický postoj. Odmítáme jakoukoli dohodu s nezákonnou vládou. Je třeba pozastavit dohody všeobecného systému preferencí (GSP+). Bude-li konflikt pokračovat, nastane čas, kdy budeme muset přistoupit k sankcím. Naší odpovědností je zajistit, aby se miliony obyvatel Hondurasu mohly rozhodnout pro demokracii a aby se Latinská Amerika nevrátila do éry pronunciamientos.
Edvard Kožušník
jménem skupiny ECR.
(CS) Pane předsedající, paní komisařko, já si velice vážím pana kolegy Yańeze, dokonce jsem sledoval jeho kariéru, ale nemůžu s ním souhlasit, když dneska použil slova Václava Havla, kterého si určitě vážíme tady v sále všichni. Já jsem byl jeden z těch milionů lidí, kteří byli na ulici, když Václav Havel mluvil z toho pódia, a my jsme stáli - já jsem byl tehdy osmnáctiletý - dole a chtěli jsme jedno jediné, bez ohledu na nějaký politický názor, chtěli jsme svobodné volby. To bylo heslo té doby a myslím si, že to je heslo, se kterým se určitě všichni shodneme. Když se bavíme o volbách, tak volby jsou demokracie. Myslím si, že ta situace v Hondurasu není jednoduchá, určitě ji nevyřešíme jenom z pohledu Evropské unie, musíme se na to dívat z pohledu globálního. Myslím si, že volby by mohly být východiskem, a myslím si, že Evropská unie by tam měla mít své pozorovatele, protože proběhnou volby, a doufejme, že proběhnou demokratickým způsobem.
Ilda Figueiredo
jménem skupiny GUE/NGL. - (PT) Odsuzujeme vojenský převrat, k němuž došlo v Hondurasu dne 28. června, a to, že aktéři převratu trvale porušují dohodu, která byla dne 30. října uzavřena ve městech Tegucigalpa/San José. Je nepřijatelné, aby pučisté nepokrytě uskutečňovali strategii systematického zdržování a omlouvali odklady znovuuvedení legitimně zvoleného prezidenta Zelayi do úřadu.
Evropská unie musí trvat na bezpodmínečném a okamžitém znovuuvedení prezidenta Zelayi do úřadu. Bez toho nelze pokračovat ve volebním procesu, který se stal nefunkčním a nezákonným vzhledem k tomu, že zde nejsou splněny základní podmínky, které by občanům zaručovaly všeobecné, přímé, tajné a svobodné hlasování bez nátlaku či jakýchkoli hrozeb. Evropská unie a Parlament musí jednoznačně odsoudit a odmítnout postoje těch, kteří provedli tento puč. Musí dále požadovat okamžité obnovení demokracie v Hondurasu, odmítnout vyslání evropských pozorovatelů a neuznat výsledky voleb, které by se konaly za těchto podmínek.
Filip Kaczmarek
(PL) Pane předsedající, paní komisařko, volby mohou být cestou z politické krize i slepou uličkou. Podobné příklady lze nalézt i v evropské historii.
Například volby v Polsku v roce 1989. To nebyly demokratické volby. Ty volby byly politickým kompromisem, nebyly však demokratické. Byly rozhodující, velmi specifické a velmi důležité. Mají-li volby mít tuto velmi specifickou, pozitivní úlohu, je nezbytné, aby splňovaly určité podmínky. Základní podmínkou je trvalé politické porozumění, které především konání voleb umožní. Nejčastější překážkou udržení porozumění bývá zpochybňování výkladu dohodnutých skutečností.
K tomu, aby v důsledku rozdílného výkladu nedocházelo ke konfliktům, je třeba něčeho zvláštního, něčeho, co lze jen stěží vnímat či definovat - je nutná dobrá vůle obou stran sporu, a to platí i v případě Hondurasu. Bez dobré vůle na obou stranách se volby buď nebudou konat vůbec, nebo nesplní očekávání, které je do nich vkládáno. Apeluji proto na vaši dobrou vůli, na úvahy o budoucnosti a přinejmenším na odpovědnost. To vše je o to důležitější, že v minulosti se pan Zelaya i pan Micheletti dopustili politických a právních chyb. Volby představují příležitost a naději jako prostředek k nápravě některých těchto chyb. Jsem si jist, že chceme, aby tomu tak bylo.
Volby mohou být pro demokracii v Hondurasu zásadní a pozitivní. Evropská unie tento proces podporuje a je s ním spokojena. My všichni tento proces podporujeme, neboť jsme přesvědčeni, že demokracie a demokratizace jsou hodnoty, za něž stojí bojovat. Václav Havel dnes v této sněmovně řekl, že tváří v tvář zlu nesmíme couvnout, neboť zlo má schopnost každého ústupku využít. Současná situace v Hondurasu je přechodná a nemůže trvat dlouho. Volby jsou příležitost ke změně.
Emine Bozkurt
(NL) Pane předsedající, dne 28. června armáda svrhla prezidenta Zelayu, legitimně zvoleného prezidenta Hondurasu. Tento vojenský převrat velmi důrazně odsuzuji. Je třeba obnovit demokratický právní stát v Hondurasu, a musí se tak stát mírovými prostředky, dialogem.
Před necelými dvěma týdny - shodou okolností právě v době, kdy region navštívila naše Delegace pro vztahy se zeměmi Střední Ameriky - se zdálo, že po měsících intenzivního jednání byla v Hondurasu prostřednictvím dialogu dosažena historická dohoda, která bude znamenat znovunastolení demokracie a právního státu, návrat legitimně zvoleného prezidenta, vytvoření vlády národní jednoty a konečně i řádnou komisi pro prošetření situace.
Pokud by tato dohoda byla provedena, zajistila by legitimitu nadcházejícím volbám. Jenže nyní je smetena ze stolu.
Chci se připojit k přání, aby se strany v Hondurasu vrátily k jednacímu stolu a uzavřenou dohodu provedly; aby vyřešily vojenský převrat prostřednictvím dialogu. Je to jejich povinnost vůči honduraskému lidu, který je touto politickou krizí nejvíce sužován. Jestli nebude dosaženo demokratického řešení, lze se za současné situace domnívat, že tyto volby nebudou obecně uznány. To by mělo dalekosáhlé důsledky pro proces integrace Střední Ameriky a pro jednání o dohodě o přidružení a znamenalo by to mnohaletou stagnaci, jíž bude trpět lid.
Kolegům, kteří zde navrhovali uznání nadcházejících voleb, musím říci, že nesmíme Hondurasu, Střední Americe ani zbytku světa vyslat signál, že tolerujeme státní převraty. V tomto okamžiku musí všichni zúčastnění nasměrovat veškerou energii na obnovu demokracie. Pokud poslanci tyto nadcházející volby předem podpoří, nebudou Manuel Zelaya ani Roberto Micheletti motivováni, aby se vrátili k jednacímu stolu. Stali bychom se tak spíše součástí problému než jeho řešením a nahráli bychom nedemokratickým silám a nesvárům.
Willy Meyer
(ES) Pane předsedající, paní komisařko, blahopřeji Evropské komisi a Radě k tomu, že se společně s mezinárodním společenstvím jednomyslně shodly na velmi pevném postoji a odsoudily státní vojenský převrat a veškerá mezinárodní opatření podmínily bezpodmínečným znovuuvedením prezidenta Zelayi do úřadu.
Hluboce lituji toho, že Parlament dosud vojenský převrat neodsoudil. Rád bych poukázal na odpovědnost největší parlamentní skupiny v Evropě - Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), která, a to ani v rámci dnešní rozpravy, stále nečiní rozdíl mezi vůdci převratu a legitimní vládou. Je nepřijatelné, že tento Parlament dosud státní převrat neodsoudil. Souhlasím proto s tím, že nelze vyslat pozorovatele a že výsledek listopadových voleb nelze uznat, neboť proběhnou za podmínek omezené svobody v době, kdy je legitimní prezident uvězněn na brazilském velvyslanectví.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Pane předsedající, byl bych rád, kdyby ti levicoví poslanci tohoto Parlamentu, kteří rezolutně odsuzují Honduras, podobně rozhodně odsoudili to, co se děje na Kubě, co dělá Hugo Chávez ve Venezuele a Latinské Americe, neboť něktěří lidé bohužel stále ještě touží po Berlínské zdi, po očištění Stalina a dokonce mumii Lenina mnohem více než po demokratických volbách v zemi, jako v tomto případě v Hondurasu. Tím chci říci, že bychom se s ohledem na nadcházející volby měli seriózně zajímat o to, co se v této středoamerické zemi vlastně stalo.
Pane předsedající, prezidentské volby v Hondurasu byly vyhlášeny před šestnácti měsíci. Členové volebního tribunálu, orgánu odpovědného za řízení voleb, byli jmenováni před 28. červnem - tedy ještě za vlády prezidenta Zelayi. Šest kandidátů na prezidenta prošlo primárními volbami a většina z nich chce, aby se volby v Hondurasu uskutečnily.
Proč teď někteří lidé nechtějí volební proces uznat, když je to přirozený vývoj situace bez ohledu na to, zda je, či není v Hondurasu u moci prezident Zelaya?
Je pravda, že vyjednavači obou stran se dne 30. října podepsáním dohody zavázali, že budou usilovat o řešení krize. Dohoda obsahovala soubor klíčových bodů, které obě strany podporují. Vyjednavači za stranu svrženého prezidenta Zelayi však neurčili, kdo by měl vést vládu národní jednoty.
Je tudíž zřejmé, že Evropská lidová strana je zastáncem konání voleb, a to za podmínek transparentnosti, demokracie a svobody, a budeme je podporovat prostřednictvím pozorovatelů z naší skupiny. Nezapomínejme, že o jejich vyslání žádal prostředník v konfliktu, kostarický prezident Óscar Arias. V odpovědi na otázku delegace ve Střední Americe odpověděl, že je nutné je vyslat, neboť pozorovatele do Hondurasu vyšle i nadace Óscara Ariase. Přesně to učiníme, neboť je to i prosba mezinárodního prostředníka Óscara Ariase.
Bogusław Sonik
(PL) Pane předsedající, domnívám se, že volby, které se budou konat dne 29. listopadu, jsou příležitost pro Honduras, a Evropský parlament je povinen na ně vyslat pozorovatele. A to nikoli proto, abychom je legitimizovali, jak říká levice, neboť to by bylo nezákonné, ale abychom sledovali jejich průběh.
Zároveň bych rád řekl, že Honduras je vzdálen jen hodinu letu od Kuby, od Havany. Tam se žádné volby nekonaly již padesát let. Kubě vládne komunistický tyran, který všechny své odpůrce zavírá do vězení. Evropský parlament mnohokrát požadoval jejich propuštění a dokonce udělil Sacharovovu cenu Dámám v bílem, Fidel Castro jim však neumožnil, aby tuto cenu zde v Evropském parlamentu převzaly. Rád bych, aby Komise, Rada a levicová část této sněmovny požadovaly práva a svobody pro občany Kuby se stejnou razancí.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Pane předsedající, dámy a pánové, rád bych vyjádřil své krajní znepokojení nad tím, že bylo pozastaveno plnění dohody ze San José. Na zasedáních Evropsko-latinskoamerického parlamentního shromáždění, která se konala koncem října v Panamě, jsme znovu odsoudili vojenský převrat a podpořili jsme zprostředkovatelské úsilí Organizace amerických států.
Je třeba, abychom učinili nové naléhavé výzvy k míru a dialogu. Situace v Hondurasu je kritická, a to nejen politicky, ale i ze společenského a hospodářského hlediska. Problémy jako je chudoba, hospodářská krize a vnější dluhy nestrpí kvůli řešení politického konfliktu další odklad.
Je nyní čas, aby Evropský parlament více než kdy jindy projevil svou bezpodmínečnou podporu demokracie, právního státu a dodržování lidských práv, přičemž znovuuvedení prezidenta Zelayi do úřadu je nezbytnou podmínkou legitimity tohoto volebního procesu.
Ulrike Lunacek
(DE) Pane předsedající, v den, kdy Václav Havel hovořil zde ve sněmovně o svobodě, kterou si před dvaceti lety vybojovala východní Evropa, bych se ráda zeptala všech poslanců skupiny Evropské lidové strany, kteří se dnes zasazovali o to, aby Evropská unie vyslala do Hondurasu volební pozorovatele, co by udělali, kdyby před dvaceti lety Evropská unie prohlásila, že posílá volební pozorovatele sledovat nelegitimní volby v jejich zemi - o níž by všichni říkali, že tam není svoboda a vládne tam atmosféra násilí a nejistoty. Co by před těmi více než dvaceti lety řekli, pokud by EU prohlásila - posíláme k vám volební pozorovatele, neboť podle režimu, který u vás vládne, je to v pořádku?
Všichni byste řekli, že je nezákonné, aby tam Evropská unie pozorovatele vyslala. Z toho důvodu vás, dámy a pánové z Evropské lidové strany, dnes žádám, abyste v souvislosti se stávající situací v Hondurasu použili přesně ta samá kritéria. Jinak řečeno, neposílejme volební pozorovatele na nelegitimní volby.
Oceňuji, že Komise takové stanovisko zaujala.
Catherine Ashton
členka Komise. - Pane předsedající, budu poměrně stručná - nikoli proto, že bych toto téma nepovažovala za důležité, ale spíše s ohledem na čas.
S velkým zájmem jsem naslouchala zaujetí, s jakým vážení poslanci vystupovali, a obavám zmíněným v souvislosti se vztahem, který potřebujeme s touto velmi chudou zemí a jenž se musí opravdu co nejdříve vrátit do normálu.
Znepokojení, které poslanci rozdílných politických smýšlení pociťují ohledně úlohy, jakou má Evropská unie sehrát v nadcházejících volbách a několika příštích týdnech, je namístě. To beru zpět a budu o tom se svými kolegy jednat.
Podle mého názoru, a není to nijak překvapivé, je velmi důležité, abychom i nadále bedlivě sledovali situaci v Hondurasu, abychom měli jistotu, že máme přehled o tom, co se tam děje, a mohli přijímat nezbytná opatření a poskytovat podporu v zájmu dosažení mírového řešení krize co možná nejdříve.
Jak jsem řekla, jedná se o chudou zemi. Tato krize se měla řešit už dávno a já skutečně velmi vítám podporu, kterou poslanci vyjádřili práci Komise, jejímž prostřednictvím se snažíme dosáhnout výsledku a hrát naši úlohu při zajištění toho, aby v Hondurasu mohla být co nejdříve obnovena stabilita.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Daciana Octavia Sârbu  
písemně. - Většina této rozpravy o Hondurasu je pochopitelně zaměřena na politickou krizi - její dopady jdou však nad rámec politiky. Honduras je druhou největší zemí v Latinské Americe a hospodářské a sociální důsledky politické krize zasáhnou 70 procent obyvatelstva, které již teď žije v chudobě. Cestovní ruch se téměř zastavil, pozastavení zahraniční pomoci má přímý dopad na veřejné investice a přelidněné a nedostatečně vybavané nemocnice bojují nejen s běžnými problémy plynoucími ze špatných hygienických podmínek, podvýživy a nemocí, ale v současnosti zachraňují také oběti narůstajícího pouličního násilí ze strany vládních jednotek, včetně zraněných či dokonce zavražděných osob. Organizace na ochranu lidských práv a rozvojové organizace nemohou svou cennou práci vykonávat, neboť jejich pracovníci nejsou chráněni běžnými ústavními právy. Namísto toho se potýkají se zákazem vycházení, bezdůvodným zatýkáním a dalším porušováním osobních svobod. Krize není bezvýchodnou situací jen z hlediska politického, jde i nad rámec bojů mezi klíčovými politickými aktéry. Jedná se o obyčejné lidi, jejichž každodenní boj je v posledních čtyřech měsících ještě těžší. Je třeba vyvinout veškeré úsilí k zajištění svobodných a spravedlivých voleb a k okamžitému obnovení ústavních práv a zahraniční pomoci, aby se zmírnilo utrpení obyčejných lidí.
