Dialog mezi univerzitami a podniky (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva Pála Schmitta jménem Výboru pro kulturu a vzdělávání o dialogu mezi univerzitami a podniky: nové partnerství pro modernizaci evropských univerzit -.
Marco Scurria
zástupce zpravodaje. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, vystupuji místo našeho zpravodaje pana Schmitta, který - jak oznámil na počátku zasedání předseda Buzek - odstoupil z funkce poslance Evropského parlamentu, aby mohl převzít funkci ve své vlastní zemi, a kterému vyjadřuji uznání a posílám přání všeho nejlepšího, protože odvedl skvělou práci.
Tato zpráva je výsledkem jeho záměrů a v našem Výboru pro kulturu a vzdělávání byla přijata převážnou většinou, pouze s jediným hlasem proti, za což bych chtěl za sebe i jménem pana Schmitta poděkovat všem stínovým zpravodajům, kteří k této zprávě přispěli. Před odjezdem do Štrasburku jsem v pondělí zajel do Říma a navštívil tam soukromé centrum odborného vzdělávání, které dosahuje vynikajících výsledků, protože se mu podařilo umístit naprostou většinu mladých lidí, jež v průběhu času připravuje. Když jsem hovořil s ředitelem tohoto centra, řekl mi: "Pomozte nám prosím i vy v Evropě pokračovat touto cestou, dodat větší váhy odbornému vzdělávání, které se ubírá tímto směrem, což tolika mladým lidem umožní najít práci; pomozte nám také zmodernizovat vztahy mezi univerzitami a podniky."
A právě to je hlavním cílem této zprávy: 20 % mladých Evropanů je dnes bez práce, z toho 30 % jsou absolventy vysokých škol; jejich podíl je natolik vysoký, že se musíme velmi vážně ptát sami sebe, jak bychom v této době, v této Evropě a v tomto globalizovaném světě měli přistupovat k otázce odborné přípravy mladých lidí na vstup do světa práce.
V této zprávě jsme se pak chtěli bezprostředně zabývat otázkou, jak zlepšit spojení mezi univerzitami a podniky, přičemž jsme se zaměřili na několik klíčových bodů: zaprvé, přednostně se zabýváme jedním z důležitých faktorů, jimiž Evropská unie disponuje, a sice schopností jejích občanů přizpůsobovat se neustále se měnícím podmínkám na trhu práce; dále tím, že již neexistuje nic takového jako "zaměstnání na celý život" a že je v naší době velmi důležité odborné vzdělání a rekvalifikace.
Prvním tématem je tedy celoživotní vzdělávání; druhým, který má podle našeho názoru zásadní význam, je mobilita. V dnešní době, jak poukazujeme v této zprávě, je třeba zdůraznit, že mobilita mezi zeměmi a mezi univerzitami a podniky je klíčem k dosažení větší spolupráce mezi oběma těmito světy, a vyzýváme nejen k rozvoji a šíření programů na podporu individuální mobility, jako je Erasmus pro mladé podnikatele a Erasmus pro učně, ale také k organizování postgraduálních programů "European Masters of Excellence" ve spolupráci s různými univerzitami a za aktivní účasti podniků. Dále by se mělo dostat větší podpory podnikatelskému duchu na univerzitách.
Takového výsledku by bylo možné dosáhnout například zavedením systému znalostních kuponů, jako jsou ty, které se v současnosti používají v některých členských státech a které umožňují zejména malým a středním podnikům rozšiřovat jejich výzkumnou kapacitu, aniž by byla omezována nezávislost, autonomie a veřejný charakter univerzit.
Třetím důležitým tématem je výzkum; v zájmu intenzivnějšího předávání znalostí považujeme za nezbytnou větší mobilitu výzkumných pracovníků - krátkodobou i dlouhodobou, mezi státy i mezi akademickou obcí a podniky. A konečně je to možnost rozšíření osvědčených postupů v této oblasti, jež existují v mnoha zemích.
Závěrem chci, paní předsedající, v souvislosti s touto zprávou a vynikající prací odvedenou naším výborem poukázat na to, že jsme přesvědčeni, že Evropa nezvítězí v bitvě proti Číně a jiným rozvojovým zemím díky nízkým mzdám, ale tím, že bude mít vysoce kvalifikované odborníky a velmi konkurenceschopné podniky, a že v tomto procesu je nanejvýš důležité, aby si univerzity a podniky uvědomily, do jaké míry jsou na sobě navzájem závislé, a aby příslušné orgány na všech úrovních přispívaly k rozvoji účinnějších metod spolupráce.
Günther Oettinger
člen Komise. - (DE) Paní předsedající, vážené poslankyně a poslanci, tato zpráva je reakcí na naše sdělení týkající se dialogu mezi univerzitami a podniky. Chci poděkovat všem, kdo se na ní podíleli, zejména členům Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku. Zejména bych chtěl poděkovat panu Schmittovi, odstupujícímu poslanci, který byl zpravodajem.
Spolupráce mezi univerzitami a podniky je jednou z možností - ne, je víc než to, je nepostradatelná. Jedinou otázkou je, jaké formy by měla nabýt, aby byla výhodná pro obě strany. Lepší, intenzivnější spolupráce podporuje výměnu a šíření znalostí v podnicích i v akademické obci.
Kontakt s reálnými problémy a řešení pomocí přizpůsobených studijních programů a stáží rozšiřují zkušenosti studentů při učení a připravují je na jejich budoucí pracovní kariéru. Pravidelná a dlouhodobá spolupráce vytváří důvěru a může vést k ambiciózním programům partnerství a spolupráce, což přináší v oblasti výzkumu, rozvoje a praxe výhody podnikům i univerzitám.
Nové trendy na trhu práce a nové technologie mění požadavky na absolventy, a nejinak tomu bude i v příštích desetiletích. Aby bylo možné udržet a zlepšovat životní úroveň v Evropě, musí být pracovníci schopni průběžně obnovovat své znalosti a dovednosti, což bude stále nezbytnější, vezmeme-li v úvahu demografický vývoj Evropy v nadcházejících letech.
Potřebujeme otevřený, flexibilní a dynamický dialog mezi všemi zúčastněnými. Z tohoto důvodu také Evropská komise otevřela Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky.
Toto fórum poskytuje všem jeho účastníkům platformu pro diskusi a pro výměnu osvědčených postupů a pro vzájemné učení. Evropská komise zde působí jako moderátor, pomáhá odstraňovat překážky mezi těmito dvěma světy.
Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky se zatím sešlo třikrát v Bruselu a konalo se několik tematických fór k takovým otázkám jako vytváření studijních programů, podnikání, celoživotní vzdělávání, předávání znalostí, řízení univerzit, mobilita, nové dovednosti pro nová pracovní místa a spolupráce mezi univerzitami a podniky za současné krize.
Ve spolupráci s Evropskou nadací odborného vzdělávání (ETF) se v prosinci 2009 konalo v sídle Evropského parlamentu tematické fórum věnované třetím zemím. Poté v březnu 2010 následovalo tematické fórum, jež zkoumalo možnost rozšíření působnosti tohoto fóra na spolupráci mezi školami a podniky.
Zcela nedávno, 4. a 5. května, se v Bruselu konalo zatím poslední zasedání Fóra EU pro dialog mezi univerzitami a podniky s těmito prioritami: spolupráce mezi univerzitami a malými a středními podniky, spolupráce mezi univerzitami a podniky v oblasti inovace, spolupráce mezi univerzitami a podniky v oblasti kvality vzdělávání. Těmito otázkami se vaše zpráva rovněž zabývá.
Chtěl bych při této příležitosti poděkovat paní Packové za její účast na úvodním zasedání tohoto fóra.
Vysoce oceňujeme pozitivní reakci na naše sdělení, která se odráží ve vaší dnešní zprávě. Potřebujeme větší spolupráci mezi zúčastněnými stranami založenou na vzájemné důvěře, respektování a transparentnosti. Proto nejen podporujeme hospodářský růst, ale přinášíme také sociální výhody v nejširším slova smyslu, neboť pomáháme lidem úspěšně si najít svou cestu v rychle se měnící společnosti a ve světě práce.
Georgios Papanikolaou
Paní předsedající, v úvodu bych chtěl popřát panu Schmittovi, který odešel z Evropského parlamentu, mnoho úspěchů v jeho nové funkci. Bylo potěšením s ním spolupracovat, alespoň po tu dobu, co jsem v Parlamentu.
Rozvojový triptych vzdělávání, výzkumu a inovace, jak jsme již dříve zdůraznili ve strategii do roku 2020, je pro budoucnost Evropy zásadně důležitý. Máme-li však těchto cílů dosáhnout, faktem je, že musíme také uznat, s jakými potížemi se naši mladí lidé v této době setkávají v procesu přechodu ze studia do profesního života, který se v důsledku krize rovněž prodlužuje.
Všichni si také uvědomujeme, že v mnoha členských státech má vzdělávací systém slabá místa, pokud jde o normy a odbornou přípravu žáků a studentů. Nepochybujme o tom, že odborné vzdělání nelze posuzovat odděleně od současných požadavků trhu práce, a zde musíme využít všech prostředků, jež máme k dispozici, abychom mladým lidem pomohli.
Pan Scuria se předtím zmínil o mobilitě. Doplnil bych k tomu nové technologie a to, že kromě celoživotního vzdělávání a formálního vzdělávání, čímž rozumím univerzity, máme samozřejmě také neformální vzdělávání a informální vzdělávání, které rovněž poskytuje mladým lidem dovednosti. Vzdělávání a práce jsou navzájem úzce provázané pojmy. Proto musíme vést a posilovat dialog mezi vzdělávacími systémy a poskytovateli práce.
Všichni říkáme, že naši mladí lidé musí být vybaveni kvalifikací a dovednostmi, a všichni také zcela jasně víme, že mladí lidé bez jakýchkoli dovedností mají dnes méně příležitostí. O jaké dovednosti jde? O dovednosti, jež potřebuje trh práce, dovednosti, jež budou podněcovat inovativní myšlenky a iniciativy. Nelze ztrácet čas, nezaměstnanost stoupá a povinností nás všech je do tohoto dialogu se zapojit a tuto spolupráci co nejrychleji integrovat.
Mitro Repo
jménem skupiny S&D. - (FI) Paní předsedající, dámy a pánové, také blahopřeji panu Schmittovi k jeho jmenování předsedou maďarského parlamentu.
Evropské univerzity se samozřejmě musí trvale rozvíjet, abychom byli schopni reagovat na nové sociální výzvy a na stále větší mezinárodní konkurenci. Nemůžeme si prostě dovolit zůstat tam, kde jsme. Základem evropské společnosti nyní i v budoucnu musí být vysoká úroveň dovedností a odbornosti a znalostní hospodářství. V této souvislosti je důležité věnovat zvýšenou pozornost dialogu mezi našimi univerzitami a podniky a pokusit se překonat slabiny, jež brzdí spolupráci. Patří k nim problémy spojené s právy duševního vlastnictví a s inovací.
Ve Finsku máme vynikající příklad spolupráce mezi podniky a univerzitami, Univerzitu Aalto pojmenovanou podle známého finského architekta Alvara Aalta. Je to mnohooborová univerzita, jež vznikla sloučením tří uznávaných univerzit: Vysoké ekonomické školy v Helsinkách, Univerzity umění a designu v Helsinkách a Helsinské technické univerzity. Ekonomika, estetika a technika jsou ve vzájemné symbióze.
Interdisciplinární přístup, zejména nové platformy - design, média a povrchový faktor - umožňují akademickým týmům provádět výzkum a studentům úzce spolupracovat s firmami a organizacemi. Prvotřídní nové výzkumné údaje jsou bezprostředně přenášeny do vzdělávání, což znamená, že studenti mohou přímo využívat nejnovějších informací potřebných na trhu práce.
Musíme však pečlivě zvážit, jak a za jakých podmínek chceme spolupráci mezi podniky a univerzitami zlepšovat. Je nesmírně důležité, abychom za všech okolností dodrželi zásadu nezávislosti univerzit a tradici svobodného výzkumu. A konečně, nebezpečí představuje privatizace vysokých škol, ale je to směr, kterým se v Evropě chceme vydat?
Základem nezávislého univerzitního systému je přiměřené veřejné financování. Učinit univerzity závislými na soukromém financování je znepokojivé, protože to umožňuje převést moc z univerzitního společenství na ty, kdo poskytují finance. Proto je nutné věnovat zvláštní pozornost administrativním systémům univerzit.
Morten Løkkegaard
jménem skupiny ALDE. - (DA) Paní předsedající, rád bych poděkoval různým zpravodajům za jejich vynikající spolupráci. Jako stínový zpravodaj pro tuto problematiku za skupinu Aliance liberálů a demokratů pro Evropu jsem touto zprávou velmi potěšen. Podařilo se nám dohodnout se na zprávě obsahující doporučení ke zlepšení spolupráce mezi univerzitami a podniky - zprávě, která především obsahuje zcela konkrétní podněty k modernizaci univerzit. Evropské univerzity, jak všichni víme, zaostávají za světovou elitou a to má závažné důsledky pro konkurenceschopnost Evropy. Proto nepřekvapuje, že je vzdělávání, výzkumu a inovaci věnována velká pozornost v pracovním programu Komise a ve strategii Evropa 2020. Doufám ovšem, že většina se vysloví pro to, aby za tímto růstem významu této politiky na žebříčku priorit následovalo také zvýšení finančních prostředků. Nyní jsme v situaci, kdy musíme myslet dále, za obvyklý rámec našich vzdělávacích systémů, a můžeme začít tím, že zboříme zdi mezi univerzitami a oblastí, která z výsledků univerzit těží, totiž podniky.
Zaměřujeme se zejména na dvě oblasti, a řeknu k nim několik slov. Zaprvé bych se chtěl zmínit o modernizaci studijních programů. Je důležité, aby zde byl kladen větší důraz na mezioborovost a rozvíjení dovedností, jež konkrétně požaduje podnikatelské prostředí. Studijní plány na univerzitách musí ve větší míře odrážet požadavky trhu práce a při jejich koncipování je třeba na to pamatovat, například formou studijních programů odpovídajících potřebám podniků, přičemž podnikatelský sektor by zase měl aktivně napomáhat při jejich neustálé aktualizaci. Druhé téma, o kterém bych se chtěl zmínit, je mobilita. Je důležité, aby se snižoval odstup mezi univerzitami a podniky a aby zde byli lidé, kteří tento odstup překonají. Dobrým příkladem toho, jak univerzitní studenti mohou získat praktické zkušenosti a následně je přenést do svého studia, jsou pracovní stáže. Tito studenti jsou zároveň po ukončení studia lépe připraveni pro vstup na trh práce. Stáže spojené s praxí by v Evropě rozhodně měly být podporovány.
Také výzkum může budovat mosty mezi univerzitami a podniky. Již dříve jsem hovořil o svém osobním koníčku, a sice o programu PhD v dánských podnicích, kdy zaměstnanec podniku v Dánsku může s pomocí veřejného grantu získat titul PhD na některé z dánských univerzit. Dne 3. února 2010 jsem uspořádal v Parlamentu v Bruselu diskusi za široké účasti podnikatelského sektoru i univerzit, a názor byl toho večera zcela jasný: program PhD v podnicích EU by byl nanejvýš užitečným nástrojem rozvoje specializovaného výzkumu odpovídajícího potřebám podniků a posilování konkurenceschopnosti v evropských podnicích, čímž se vytvoří více pracovních míst a hospodářský růst. Získal tak zcela jednoznačnou podporu z obou zainteresovaných stran. Navíc je to nejúčinnější způsob přenosu zkušeností podniků a praktických znalostí na univerzity, což umožňuje více se ve výuce zaměřit na dovednosti a znalosti odpovídající požadavkům trhu práce. Tento projekt by mohl být integrován do stávajícího programu Marie Curie, možná v rámci programu partnerství mezi průmyslovými podniky a vysokými školami, a pomohl by posílit úsilí o dosažení cílů Boloňského procesu. Těší mě, že zítra budeme moci přijmout zprávu, která obsahuje doporučení k zavedení takového systému.
Malika Benarab-Attou
jménem skupiny Verts/ALE.
(FR) Paní předsedající, dámy a pánové, chtěla bych na úvod rozpravy vyzdvihnout hodnotu této zprávy týkající se místa a úkolů univerzit v Evropě. Tyto univerzity musí být skutečně podpořeny, aby se zapojily do evropské integrace zevnitř, aby ji nesledovaly zvenku.
V průběhu evropských dějin byly univerzity vždy místy, kde se konají setkání, vyměňují se znalosti, rozvíjí se myšlení a poskytuje se vzdělání v různých oborech. Důsledky krize a nezaměstnanosti nesmí dnes vést ke snižování významu univerzit jako poskytovatelů odborníků, kteří jsou okamžitě připraveni pracovat, protože v naší měnící se společnosti se schopnost měnit zaměstnání stává nesmírně důležitou.
Univerzity jako místa vysokoškolského vzdělání a odborné přípravy naopak musí také umožnit, aby si studující osvojili kritické, analytické myšlení, protože jim to umožní pochopit svět, ve kterém žijeme, a moudře využívat svých profesních dovedností.
Evropské univerzity musí vytvořit podmínky pro celoživotní vzdělávání, přispívat k obohacování intelektuálního života a zaujmout ústřední místo ve znalostní společnosti dnešního digitálního věku.
Oldřich Vlasák
jménem skupiny ECR. (CS) Vzdělanost je určitě naším prioritním cílem. Ale jaká? V jednom vydání týdeník The Economist zveřejnil studii, podle které se 80 % dovedností a znalostí, které považují za klíčové ředitelé velkých podniků, na univerzitách vůbec nevyučuje. Výsledkem jsou pak hrozivá čísla poukazující na nezaměstnanost vysokoškolských absolventů.
Asi se všichni shodneme na tom, že řešením je propojování podniků a univerzit. Na to opakovaně upozorňují různé materiály včetně Lipské charty o udržitelných evropských městech. Klíčové však je, jak tohoto propojení dosáhnout. Podle mne je správnou cestou inkorporace víceměsíčních stáží, a to nejenom studentů, ale i profesorů jako nedílné součásti celoživotního vzdělávacího procesu. Je potřeba, aby si nejenom studenti, ale i učitelé pravidelně udržovali kontakt s reálným světem. Spolufinancování takových stáží by se mělo stát nedílnou součástí univerzitních rozpočtů. Pro podniky totiž tento proces znamená vynaložit nemalé úsilí a často také nemalé náklady.
Marie-Christine Vergiat
jménem skupiny GUE/NGL. - (FR) Paní předsedající, dámy a pánové, odpusťte mi prosím, ale poruším onu úžasnou jednomyslnost, jež převládá v této sněmovně.
Usnesení, které je nám dnes předkládáno, souvisí s výzvami ve vztazích mezi univerzitami a podniky v souvislosti s uskutečňováním nechvalně známého Boloňského procesu. V obou výborech, jež tento text zkoumaly, bylo odvedeno obrovské množství práce a provedena četná zlepšení původního textu, aby se zohlednily reálné výzvy v této oblasti. Všichni se snažíme chápat aspirace našich mladých lidí. Je věcí nás všech, abychom poskytli mladým lidem co nejlepší nástroje, které jim pomohou při nalezení zaměstnání. Míra nezaměstnanosti u mladých lidí je skutečně nepřijatelně vysoká. Ale znamená to snad - jak naznačují určité odstavce v tomto usnesení -, že bychom měli považovat univerzity za pouhé stroje schopné plnit potřeby firem a světa podnikání, s vyloučením všeho ostatního? My ve Skupině konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice si to nemyslíme.
Ne, bohatství našich univerzit spočívá také v produkování stále většího počtu studentů s bohatými a různorodými intelektuálními znalostmi, a ne v tom, že prostě zajišťují, aby tito studenti získali dovednosti související s prací. To je skutečný klíč k celoživotní mobilitě.
V mnoha zemích EU to v univerzitním světě vyvolává stále větší nepochopení. My ve skupině GUE/NGL si myslíme, že bychom jim měli naslouchat. Žádáme, aby byla vypracována komplexní zpráva o Boloňském procesu. Nebudeme hlasovat pro toto usnesení, které vyzývá univerzity, aby pouze uspokojovaly potřeby podniků, a ignoruje ostatní zainteresované strany v hospodářském a sociálním životě, který se neomezuje jen na podniky.
Derek Roland Clark
jménem skupiny EFD. - Paní předsedající, proč tato zpráva usiluje o větší mezinárodní spolupráci na univerzitní úrovni? Univerzity mezi sebou sdílely informace po staletí před tím, než existovala EU. Za renesance, která trvala od 14. do 17. století, došlo ke vzepětí intelektuálního rozvoje, který se prostřednictvím univerzit rozšířil z Florencie po celé Evropě. Umění, hudba, literatura a přírodní vědy daly vzniknout bezpočtu pulzujících a inspirujících děl, která nás obohacují dodnes.
Tak jakápak modernizace? Očekáváte budoucí technologický rozvoj? Pokud ano, dnešní scéna je docela slibná. Univerzity někde jinde nás možná předstihují, ale za svůj počátek vděčí evropským univerzitám. Tento příliv vysokoškolské vzdělanosti se často vrací zpět domů. Univerzity v Británii přijímají doktorandy z celého světa, posunují jejich studium dál a sdílejí jejich informace, v neposlední řadě i spolu s obchodem a průmyslem. Nepotřebujeme však vysokoškolské vzdělání politizovat prostřednictvím programů, jako je Boloňský proces a Erasmus.
Nepotřebujeme programy k multikulturalismu nebo mnohojazyčnosti nebo jakýmsi jiným "ismům", které nastanou tak jako tak, když se studenti z celého světa setkávají a mísí na univerzitní půdě. Chcete-li prokázat službu modernímu a budoucímu světu, postarejte se o to, aby byly univerzity náležitě financovány, podpořte studenty, kteří chtějí studovat v zahraničí, a pak je prostě nechte, ať s tím naloží podle svého.
Martin Ehrenhauser
(DE) Paní předsedající, provázanost mezi podniky a univerzitami je přece již po řadu let realitou. Tento stav vedl k současnému bezduchému schematismu, ve kterém částečně privatizované univerzity působí jako kontrolní podniky, jež mají zajistit plánovatelnost vzdělávacích výstupů. Věřit, že by takové partnerství náhle mělo přispět k modernizaci, jen ukazuje, jak ospale a jak netvůrčím způsobem je vedena naše diskuse o vzdělávací politice.
Žijeme v době technické revoluce. Digitální systémy mění nás, mění naše jednání, naše chování a naše poznávací schopnosti, nakonec mění i náš mozek. Co tedy potřebujeme, je revoluce ve výzkumu a ve výuce, která je přizpůsobí této situaci. Prosazovat v takové převratné době i nadále závislost univerzit na tomto subsystému naší společnosti jako krok k modernizaci, přestože tato provázanost v posledních deseti letech nevedla k žádnému podstatnému zlepšení, znamená také ignorovat význam vzdělání a výzkumu pro celou společnost.
Co v této převratné době skutečně potřebujeme, je vědecká zvídavost a tvořivost, ale ty vznikají z možnosti svobodného myšlení a nepoddávání se tlaku, a tedy ani požadavkům podniků. Mladá mysl, mladý mozek s potenciálem musí mít možnost svobodného pohybu. To, co zde předkládáte ve své zprávě, je pravý opak.
Zpráva je odrazem zastaralého a chybného myšlení. Celá zpráva je netvůrčí, a troufl bych si říci, je zbytečná. Je to zřetězení těžkopádných frází na mnoha stránkách, aby se zakrylo, že chybí podstata. V rakouském školském systému byste za tuto zprávu dostali čistou nedostatečnou.
Doris Pack
(DE) Paní předsedající, chtěla bych říci panu Ehrenhauserovi, že by měl navštívit naše univerzity a jednou se tam porozhlédnout, aby viděl, jak jsou tvořivé a že žádný student není v závislém postavení, protože mu snad bylo poskytnuto podnikové stipendium. To platí také pro pana Repa a paní Vergiatovou.
Měli bychom se zaměřit na to, abychom zajistili, že spolupráce mezi univerzitami a podniky zohlední zejména malé a střední podniky. Musíme také zajistit, aby se malým a středním podnikům v souvislosti s výzkumnými programy dostalo lepšího, rychlejšího a méně byrokratického zacházení. To je důležité a je to v této zprávě také uvedeno, pane Ehrenhausere. Kdybyste ji četl, pochopil byste, že je to něco zcela nového.
Co tedy v této oblasti potřebujeme, je větší spolupráce, pokud jde o univerzity a malé a střední podniky. Potřebujeme tuto spolupráci na místní, vnitrostátní a na mezinárodní úrovni. Budou-li podniky a univerzity spolupracovat, nemůžeme předpokládat, že jeden se od druhého nutně bude učit, protože jeden vzdělává ty, které ten druhý jednou může využít ve své firmě. Měli bychom se tedy postarat o to, aby z podniků na univerzity mohly také plynout peníze, protože orgány veřejné správy mají čím dál méně peněz a nemohou si dovolit dát v těchto oblastech k dispozici více prostředků.
Jsem vděčna za každého podnikatele, za malé, střední a velké podniky, jež poskytují peníze na vzdělání, protože koneckonců vzdělávají příští generaci, která dále podpoří hospodářský růst. Musíme univerzity podpořit. Musíme zajistit užší spolupráci mezi veřejnými institucemi a soukromým sektorem a poskytnout prostor soukromým fondům pro inovace. Tato zpráva proto hraje přesně na správnou strunu.
Potřebujeme přirozeně také to, aby lidi vzdělávali ti, kdo vědí, co znamená mít podnikatelského ducha, a vědí, co to znamená být manažerem. Musíme zajistit, aby vyučující vybavili studenty správným souborem nástrojů a aby byly podniky povzbuzovány k zapojení do aktivního vypracování výukových materiálů pro podnikání.
Poznámky pana Repa a pana Ehrenhausera neodpovídají faktům a chtěla bych se ohradit proti tomu, aby byla tato zpráva označována za hloupou a tupou. Ne, je dobrá. Chci poděkovat panu Pálu Schmittovi, který je nyní předsedou maďarského parlamentu.
Mary Honeyball
Paní předsedající, většina z nás se shoduje v tom, že bychom měli podporovat naše univerzity a podporovat naše mladé lidi. Ačkoli věřím - a myslím si, i většina z nás -, že univerzity jsou a měly by být autonomní, samozřejmě žijí také v reálném světě, nejen proto, že jejich studenti z nich odejdou, aby získali zaměstnání v reálném světě.
Myslím si, že to je skutečně to, o čem nyní hovoříme. Hovoříme o tom, jak si univerzity mohou udržet svou akademickou špičkovou úroveň, a přesto připravovat své studenty na práci. To je důvod, proč je tento dialog - kontakt mezi univerzitami a podnikovým sektorem - tak velice důležitý, proč jsme věnovali tolik času jeho propracování a proč pan Schmitt strávil tolik času psaním této zprávy.
Myslím si, že potřebujeme skutečný dialog mezi zaměstnavateli, a to zaměstnavateli na všech úrovních. Souhlasím s tím, že malé a střední podniky jsou důležité, ale myslím si, že se také snažíme oslovit velké korporace a také veřejný sektor, zaměstnance veřejné správy na celostátní, regionální a místní úrovni, odvětví zdravotnictví a skutečně všechny, kdo zaměstnávají lidi, protože to je způsob, jak se postarat o snížení úrovně nezaměstnanosti absolventů a dát mladým lidem šanci.
Přitom je velmi důležité, abychom zachovali odpovídající úroveň státního financování univerzit - což se v některých členských státech stává, jak vím, stále větším problémem. Jestliže tyto peníze nezískáme a jestliže univerzity nebudou náležitě a dostatečně financovány, nebudeme mít vyvážené studijní kurzy, nebudeme mít vyváženou disciplínu a nebudeme schopni poskytnout našim studentům příležitosti, jež potřebují.
Takže vyzývám všechny, aby tuto důležitou zprávu podpořili a hlasovali pro ni, abychom tak mohli pokročit dál a měli jasnou budoucnost pro univerzity, pro studenty i pro zaměstnavatele.
Marek Henryk Migalski
(PL) Zaprvé bych chtěl vyjádřit své díky za uznání, jehož se dostalo mému pozměňovacímu návrhu, který do fóra pro dialog, o kterém hovořil pan Oettinger, zve i země mimo Evropskou unii. To nám umožní využít zkušeností amerických univerzit, které jsou podle mého názoru nejlepšími univerzitami na světě, a bylo by dobré, kdyby jich naše univerzity mohly využít a zároveň se podělit o naše zkušenosti s jinými zeměmi, jako jsou země bývalého Sovětského svazu.
Zde se mi však jeví jako nejdůležitější zdůraznit, že v tomto dialogu mezi světem podniků a světem univerzit bychom neměli zapomínat, že univerzita - vysoká škola - je nezávislou, autonomní institucí, jejímž cílem je hledání pravdy, nestranné hledání pravdy. Tak vznikly univerzity v Itálii, v Německu, ve Francii a v Polsku a myslím si, že nesmíme zapomenout na to, že tímto cílem by se měly řídit univerzity i dnes, a spolupráce s podniky by neměla tomuto vznešenému dílu hledání pravdy - nestrannému hledání pravdy - překážet, ani ho omezovat.
Rui Tavares
(PT) Paní předsedající, univerzity jsou páteří Evropy, jsou pravděpodobně naším nejlepším výtvorem. V Evropě existovaly univerzity ve 12. století, v Bologni, Coimbře, Oxfordu a Sorbonně, dávno předtím, než existovala politická Evropa. Avšak svět podnikání a řízení podniků, který známe dnes, je starý 30 nebo 40 let: existuje od války. Toto je jeden z nemnoha případů, kdy vám poslanec inklinující k levici položí konzervativní otázku, takže si to co nejlépe užijte.
Chceme se skutečně zasvětit staletému evropskému výtvoru, anebo podnikové ideologii, která je stará několik desetiletí? Zasvětit se světu podnikání, jak to činíme v posledních desetiletích, nutně znamená zasvětit se na krátký čas, a o to zde právě jde. Vzdělávat nyní inženýry v oboru plastů, kteří budou za tři roky nezaměstnaní, abychom pak školili jakéhosi finančního manažera, který bude nezaměstnaný za čtyři roky; chci položit otázku evropským zemím, Portugalsku a Estonsku.
Čemu byste dali přednost? Dali byste přednost tomu, aby vaše děti měly vzdělání, které se řídí krátkodobými diktáty trhu, nebo byste dali přednost tomu, aby měly co nejsolidnější a co nejširší vzdělání, jak tomu vždy bylo u evropských univerzit? Dali byste přednost tomu, aby jim jejich vzdělání umožnilo být na trhu práce dnes, nebo po několik příštích desetiletí a po zbytek jejich života? Odpověď na tuto otázku nechám na vás.
Jaroslav Paška
(SK) Úvodem bych chtěl poblahopřát našemu kolegovi, autorovi této zprávy, ke zvolení do nové významné funkce předsedy maďarského parlamentu. Dovolte mi také při této příležitosti vyjádřit naději, že pan Pál Schmitt bude svou modrostí, širokým politickým rozhledem, klidným a rozvážným vystupováním v této funkci napomáhat i k trvalému zlepšování soužití Maďarska s jeho sousedy.
A nyní k novému partnerství pro modernizaci univerzit. Klíčové konstatování v celém textu je podle mého názoru obsaženo v úvodu bodu 2 návrhu stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, kde se uvádí, cituji, "že výzvy zmíněné ve sdělení Komise nejsou nové a doposud na ně neexistovala úspěšná odpověď".
Jednodušeji řečeno Komise vypracovala vizi, opakuje a vydává výzvy, možná v naději, že tím něčeho dosáhne, ale zatím bohužel v této oblasti nedochází k žádnému významnějšímu zlepšení. Bylo by proto asi moudřejší, pane komisaři, provést nejprve důkladnou analýzu důvodů, proč předcházející výzvy nevedly k žádoucímu výsledku, a až potom pragmaticky definovat nové a opravdu účinné postupy k dosažení skutečné a kvalitní spolupráce mezi univerzitami a výrobními podniky.
Seán Kelly
(GA) Paní předsedající, Pádraig Ó Conaire kdysi napsal knihu nazvanou M'Asal Beag Dubh (Můj černý oslík), ve které se píše, že osel stál "zadkem po větru, ignoroval život, a život ignoroval jeho".
Při vší úctě, tento popis by se dal použít také na univerzitní profesory v minulosti, kteří žili ve svých věžích ze slonoviny, chráněni před světem, zatímco svět byl chráněn před nimi, ale naštěstí se to vše nyní změnilo, a změnilo se pořádně. V nedávné době jsem viděl tři příklady, které to velmi dobře ilustrují.
Zaprvé, v mém vlastním městě Tralee byla vysoké škole udělena cena Evropský podnikatelsky zaměřený region roku za její práci v oblasti podnikání a v podnikatelském prostředí.
Zadruhé, při svých rozhovorech a setkáních s novým profesorem a prezidentem University College v Corku jsem se dozvěděl, že skutečně začali navazovat vztahy s podnikatelským sektorem a naopak.
Nejpovzbudivější ze všeho je, že jsme byli před několika týdny v Santiagu a tamní univerzita vypracovala fantastický model zapojení podnikatelského sektoru, a dokonce vytvořila vlastní banku, aby podpořila nově vzniklé firmy, jež často nemohou získat finanční prostředky na rozjezd.
My na úrovni Evropské unie můžeme učinit mnohé na jejich podporu, vytvářet příležitosti pro rozvoj a zahájit také koordinaci výzkumu, což se může nakonec přeměnit ve znalostní ekonomiku a v inteligentní pracovní místa, o kterých hovoříme.
Nessa Childers
Paní předsedající, akademikové jsou již svou povahou polemizující skupinou, takže pro mne jako bývalého vyučujícího na univerzitě a vedoucího kurzu bylo velmi zajímavé sledovat zcela veřejnou diskusi akademiků v Irsku týkající se budoucího směřování irských univerzit.
Tito akademikové se víceméně shodují na tom, že univerzity jsou i nadále jednou z velkých inovací Evropy a že jejich trvalý úspěch je důležitý pro budoucí sociální, politický a hospodářský úspěch Evropské unie.
Hospodářský úspěch však nelze směšovat se sociálním rozvojem, ve společnosti ani na univerzitě, a proto se na tomto rozcestí, na kterém jsme se ocitli v oblasti vysokoškolského vzdělání, kdy jedním směrem vede tradiční studium založené na studentovi, a druhým směrem požadavky moderního hospodářství hnaného podniky, musíme pohybovat s největší možnou obezřetností.
Růst zisku a moderní rozvoj jsou nedílnými prvky dnešních univerzit, ale protože existuje mnoho fakult, jež nesouvisí s podniky a s profesemi orientovanými na zisk - mám na mysli zejména společenské vědy a humanitární obory -, je důležité, máme-li zachovat vyváženost mezi hospodářským a intelektuálním úspěchem, aby si moderní univerzity zachovaly některé základní akademické vazby s jejich finančně nevinnější minulostí.
Elena Băsescu
(RO) Ve studijních programech se bohužel klade příliš velký důraz na teorii, takže studenti mají problémy, když vstupují na trh práce. Vzdělání jim musí být poskytováno spíše na základě praktické perspektivy a řešení reálných problémů, s nimiž se setkáváme v hospodářském prostředí. Proto se domnívám, že je třeba upevňovat vztahy mezi akademickou obcí a podnikatelským sektorem.
Kromě toho musí být univerzity vnímavější k podnikatelskému sektoru, aby mohly svou nabídku vzdělání lépe přizpůsobit požadavkům trhu práce. To studentům umožní získat kvalifikaci a rozvíjet dovednosti požadované zaměstnavateli. Některé členské státy jako Francie, Německo, Itálie, Spojené království nebo Španělsko rozvíjejí partnerství mezi univerzitami a podnikatelským sektorem již po řadu let.
V Rumunsku byl v loňském roce zahájen projekt s financováním Evropskou unií, do nějž bylo zapojeno 20 fakult, jež dostaly nové studijní programy přizpůsobené současným požadavkům trhu práce. Jednou z velkých výhod tohoto projektu je to, že snižuje nezaměstnanost, neboť zlepšuje kvalitu nabídky vzdělání a snižuje počet absolventů s vysokoškolským titulem, kteří se neumí přizpůsobit trhu práce.
Tato partnerství se nesmí omezovat jen na prostor uvnitř jednotlivých členských států. Za nynější situace podporuji rozvoj a rozšíření programů Erasmus pro mladé podnikatele a Erasmus pro učně.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Úvodem chci poblahopřát Pálu Schmittovi k ucelené a významné zprávě týkající se současné situace ve vysokoškolském vzdělávání. Máme velký problém, a sice to, že v tuto chvíli ve všech 27 členských státech Evropské unie produkujeme spíše nezaměstnané osoby než mladé lidi, kteří jsou plně vybaveni pro trh práce. Existuje obrovská propast mezi tím, co se mladí lidé učí ve škole, a tím, co požadují zaměstnavatelé na trhu práce. Tento problém ještě více prohlubuje to, že jsme nyní v hospodářské a finanční krizi, kdy existuje také očividná krize zaměstnanosti.
Evropská unie je po dlouhá léta jedním z aktérů světového trhu a její hospodářství je založeno zejména na znalostech a inovaci. Chceme-li skutečně mít hospodářství založené na znalostech a inovaci, musíme pokročit od fáze diskuse dále a podpořit větší investice a partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem a povzbudit partnerství mezi univerzitami a podnikatelským sektorem, aby objevy, k nimž dochází, a výsledky vědeckého výzkumu na univerzitách mohly být využity v reálné ekonomice.
Byl jsem také se Seánem Kellym v Santiagu de Compostella, kde jsme navštívili tamní univerzitu. Mohu vám říci, že jsme viděli velmi jasný model financování nově vzniklých firem a malých firem založených studenty, kdy univerzita poskytuje studentům úvěr bez jakýchkoli záruk. Produkty úspěšně vyvinuté studenty na univerzitě mají bezprostřední praktické využití v místním hospodářství. To je model, který musíme podporovat a opakovat v celé EU.
Piotr Borys
(PL) Tato zpráva souvisí s důležitými cíli strategie Evropa 2020. Připomenu vám všem, že za 10 let se počet osob s vysokoškolským vzděláním má zvýšit o 10 % - ze 30 % na 40 % - a výdaje členských států na výzkum a vývoj mají vzrůst na 3 %. Jsou to hlavně univerzity, které budou z těchto peněz těžit a provádět výzkum. Měli bychom proto důkladně prozkoumat systémy, jež byly nejúspěšnější v jiných částech světa. Hovořím o amerických metodách souvisejících s partnerstvím mezi podniky a univerzitami a o tom, jak přizpůsobit veškeré výsledky vědeckého výzkumu trhu, aby často pozoruhodné vědecké úspěchy nezůstávaly na polici, ale byly zpřístupněny pro praktické využití, tj. v podnicích.
Jinou otázkou je potřeba efektivně zavést systém podpory na vzdělávání a přilákat do tohoto systému podniky. Měly by být důrazně podporovány doktorandské programy s využitím Evropského sociálního fondu a programy, které již existují, jako například program Marie Curie. Jak lze vytvořit jasné programy veřejného partnerství, hlavně jako součást technologických parků a podnikatelských inkubátorů? Jak můžeme zapojit malé a střední podniky a zapojit také studenty v malých a středních podnicích? Všechny tyto otázky jsou velmi důležité. Myslím si, že je důležité neinvestovat výlučně do technické oblasti, přestože je to oblast důležitá. Měli bychom také investovat do systému společenských věd a humanitních oborů, což by také měla být jedna z oblastí spolupráce s veřejnými institucemi a s podniky.
Jedna závěrečná poznámka: Čína má dnes tolik studentů jako celá Evropská unie. Proto je naším společným úkolem hovořit o dosažení společných cílů a myslím si, že účast podniků v dialogu bude jedním z účinných způsobů, jak zvítězit nad konkurencí z celého světa.
Teresa Riera Madurell
Paní předsedající, pane komisaři, Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku by chtěl vyjádřit podporu práci Fóra EU pro dialog mezi univerzitami a podniky.
Domníváme se, že je to dobrý nástroj pro posílení tak důležitých vztahů, jako jsou vztahy mezi veřejným a soukromým sektorem.
Jsme přesvědčeni, že v době hospodářské krize, kdy mají mladí lidé velké problémy s nalezením pracovního místa a firmy čelí většímu konkurenčnímu tlaku, tato spolupráce představuje přidanou hospodářskou a sociální hodnotu, což jí dodává ještě více na důležitosti.
Je to dialog a spolupráce, jež musí proudit v obou směrech, od nabídky i od poptávky, a musí se dostat na vnitrostátní a regionální úroveň, aby bylo možné stanovit osvědčené postupy a nejlepší nástroje.
Souhlasíme s tím, že posilování mobility pracovníků mezi výzkumnými centry a podniky, prosazování investic soukromého sektoru do výzkumu a vývoje a zajištění toho, aby univerzity vysílaly na trh práce dobře připravené pracovníky, jsou všechno důležité kroky.
Evropská unie již přijímá v tomto směru důležitá opatření, jako je podpora technologických platforem, společných technologických iniciativ a partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v jakékoli formě, a také Evropského inovačního a technologického institutu, neboť jsou to mimořádně zajímavé iniciativy jdoucí správným směrem, takové, jež musíme i nadále podporovat.
A konečně, paní předsedající, bychom chtěli my, členové Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, poblahopřát zpravodaji k jeho práci a k jeho jmenování.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky, jež bylo zřízeno Komisí, posiluje spolupráci mezi univerzitami a podniky tak, aby to univerzitám pomohlo při navazování partnerství na základě využití jejich vědeckých a technologických znalostí. Je to dobrá myšlenka, chceme-li dodat evropskému hospodářství dynamiku a učinit je skutečně konkurenceschopným. Chtěla bych však poukázat na některé vady v návrhu Komise.
Některá doporučení jsou příliš obecná a ponechávají příliš velký prostor pro výklad, jako například použití termínu "univerzita" pro všechny vysokoškolské instituce bez ohledu na jejich status. Neexistují žádné výzkumné nástroje pro určení nedostatečné kvalifikace na trhu práce. Nezmiňuje se ani žádný typ systému vzdělávání a odborné přípravy, který by umožnil tyto nedostatky překonávat. U programu celoživotního vzdělávání se nezohledňuje specifická situace lidí, kteří nemají vysokoškolské vzdělání.
Abych to shrnula, zvolený směr posilování spolupráce mezi univerzitami a podniky, jak se zdá, reaguje na současné potřeby trhu. Nejdůležitější úkoly však čekají na členské státy, jež musí zajistit účinnou realizaci návrhů, chceme-li splnit zamýšlené plány.
(Potlesk)
Lara Comi
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, po prvním přezkumu Lisabonské strategie již Evropská unie hledí do příštích 10 let. Mezi prioritami Evropy 2020 je zdůrazněna priorita inteligentního růstu založeného na znalostní ekonomice a na inovaci.
Klíčem k dosažení pokroku v tomto směru je integrace systému středoškolského a vysokoškolského vzdělání s trhem práce. Cesta, kterou se musíme vydat, zahrnuje novou pozornost vůči světu práce spolu s výukou osobních dovedností, respektive takzvaný "znalostní trojúhelník".
Evropa si tedy může zajistit své místo na mezinárodní scéně, pokud v oblasti vědy a inovace bude vystupovat jednotněji a zapojí každého, kdo je schopen určovat růst a rozvoj. V této souvislosti jsou více než vhodné systémy hodnocení univerzit, jež mají stanovit a změřit normy efektivity a kvality. Je proto načase přejít k této nové dimenzi evropské jednoty známé jako "pátá svoboda", respektive volný pohyb znalostí a talentů.
Za tímto účelem potřebujeme evropský návrh na zjednodušení práce mladých výzkumných pracovníků cestou nedílného spojení s podniky, aby bylo možné uspokojit potřeby jejich rozvoje. Abychom těchto cílů dosáhli, musíme více investovat do programů, jako je Erasmus, což podpoří studium za hranicemi jednotlivých států se zárukou pro studenty, že jejich akademické tituly budou uznány.
Corina Creţu
(RO) V době, kdy potřebujeme nové nástroje pro urychlené nastartování hospodářského růstu, je podle mého názoru důležité, abychom umožnili přístup k výzkumu a vývoji pro malé a střední podniky. Mnohé z těchto společností trpí v důsledku obtížného přístupu k financování, což znamená, že nejsou schopny navrhovat a vyvíjet nové výrobky nebo měnit design stávajících výrobků, což vede ke ztrátě konkurenceschopnosti.
Bylo by žádoucí, aby univerzity, zejména ty, jež jsou financovány z veřejných zdrojů, byly vnímavější k potřebám malých a středních podniků. Snižování byrokracie spojené s růstem veřejného financování programů výzkumu a vývoje, které mohou produkovat technologie nebo výrobky, jež mohou být poskytnuty malým a středním podnikům, by mohlo usnadnit přístup k financování těchto programů ze strukturálních fondů.
Univerzity mohou také přispívat k odborné přípravě zaměstnanců malých a středních podniků v rámci procesu celoživotního vzdělávání. Zahájení činnosti jednotné evropské sítě podnikatelských a inovačních center je povzbudivé.
Také já chci poblahopřát zpravodaji.
Elena Oana Antonescu
(RO) Musíme se zeptat sami sebe, jakým směrem chceme, aby se vydaly naše systémy vzdělávání a výzkumu. Velmi mnoho se hovoří o znalostní společnosti, ale pochybuji, zda se tento pojem nestal jen heslem, které se dobře vyjímá v médiích. Myslím si, že se v této souvislosti příliš málo hovoří o dovednostech, a příliš mnoho o hromadění znalostí.
Provedete-li průzkum mezi studenty, dozvíte se, že se rozšířenou praxí stalo psaní kompozic, v nichž se používá několika málo otřepaných frází, aby se vyplnil prostor požadovaný učiteli. Existují jedinci, kteří potřebují být vtaženi do hospodářského prostředí, kde již nejsou zaručeny recepty na úspěch. Myslím si, že podnikatelský sektor nebude jediný, kdo bude vystaven zásadní přestavbě v důsledku hospodářské a finanční krize. Ta se bude týkat také univerzit, které budou muset projít určitými přeměnami, aby se dokázaly přizpůsobit prostředí v neustálém pohybu, což vyžaduje získání dovedností, a ne jen znalostí.
Iosif Matula
(RO) Chci hned dvakrát poblahopřát Pálu Schmittovi: k jeho nové funkci a za jeho dobře rozvrženou, komplexní zprávu, která určitě zlepší efektivitu vztahů mezi podnikovým světem a akademickým světem v Evropě.
Domnívám se, že v době, kdy všechny strategie, které jsme přijali, zdůrazňují potřebu mít dobře vzdělané občany s dovednostmi, jež jsou slučitelné s požadavky trhu práce, je třeba konkrétní opatření zaměřené na zlepšení vzájemného propojení mezi oběma oblastmi uvítat.
Myslím si, že je v celé EU zapotřebí změna přístupu, jež spolu s podnikatelským prostředím pomůže přizpůsobit studijní programy na univerzitách, stejně jako je tomu v Severní Americe, formou pořádání a financování speciálních vzdělávacích kurzů. To pomůže seznámit studenty s tvrdými požadavky podnikání a učiní také evropské vysokoškolské vzdělání celosvětově přitažlivějším. Praktickým důsledkem musí být nabídnout společnosti přidanou hodnotu a poskytnout znalosti a výsledky spolupráce mezi univerzitami a podniky, což pomůže hospodářskému růstu a následně zlepší život našich občanů.
Martin Ehrenhauser
(DE) Paní předsedající, mnohokrát vám děkuji za příležitost ještě jednou krátce vystoupit. Zdálo by se, že moji kolegové poslanci neznají rozdíl mezi odbornou přípravou a vzděláním. V době, kdy nás technologie zbavuje většiny naší práce, je stále důležitější, aby univerzity vzdělávaly občany tak, aby z nich byli zralí, analyticky myslící lidé. Právě to potřebujeme. Potřebujeme tedy lidi, kteří umí klást zvídavé otázky týkající se sociálních procesů.
Samotné podniky si přece tento cíl nekladou. Podniky chtějí lidi odborně připravovat a jsou k tomu oprávněné, to je naprosto v pořádku. Je to však jen jeden z požadavků vycházejících z jednoho subsystému naší společnosti a není to tím, co potřebuje naše společnost jako celek.
Dovolte mi ještě jednu krátkou poznámku: potřebujeme vědeckou tvořivost a vědeckou zvídavost. Neakceptuji názor, že podniky si díky svému finančnímu přispění mohou koupit zvídavost a tvořivost, jež tak nesmírně potřebujeme, a rozhodně tomu nevěřím. Ne!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hlavními úkoly univerzit jsou výzkum, vědecký pokrok a vzdělávání studentů. Prioritami Lisabonské strategie jsou, stručně řečeno, znalostní ekonomika, inovace a vědecký výzkum. Dokonce i když neshledáváme výsledky této strategie uspokojivými, cíle v ní stanovené nadále platí.
Jaké způsoby uskutečnění těchto zásad a cílů existují? Zaprvé spolupráce mezi univerzitami, hospodářstvím a konkrétními podniky a financování vědeckého výzkumu a pracovních zkušeností podniky. Zadruhé výměna studentů a výzkumných pracovníků mezi univerzitami v různých zemích a zvyšování finančních prostředků, které jsou k dispozici na jejich podporu. Zatřetí financování pracovních stáží studentů a vědeckého výzkumu podniky, které si je objednaly. Začtvrté: důležitá je mobilita pracovníků, aby bylo možné vzdělané lidi plně využít. Zapáté: rozvoj výzkumných a vývojových center v hospodářské oblasti.
A konečně bych chtěl říci, že nejlepší investicí je investice do vzdělávání mladé generace, a mám tím na mysli celoživotní vzdělávání.
Petru Constantin Luhan
(RO) Částečně souhlasím se zpravodajem. Chci říci, že abychom dosáhli cílů strategie EU 2020, potřebujeme znalosti a inovace. Nehovoříme o nákupu znalostí, ale o investování do vzdělávacího systému, který je přizpůsoben požadavkům trhu.
V současné době univerzity v Evropské unii nabízejí výzkumným pracovníkům a studentům méně atraktivní podmínky než vysoké školy ve Spojených státech. Jednou z hlavních příčin tohoto stavu je nedostatek peněz. Jak zdůraznil i předseda Evropské komise José Manuel Barroso, Evropané soutěží mezi sebou navzájem, aby přitáhli nejlepší fotbalisty. Avšak své výzkumné pracovníky ztrácejí ve prospěch Američanů.
Je proto naprosto nezbytné znovu oživit evropské univerzity, aby mohly hrát rozhodující úlohu ve společnosti a v hospodářství založeném na znalostech a inovaci. Jedním řešením, jak zmírnit nespokojenost zaměstnavatelů, kteří se domnívají, že univerzitní vzdělání nezohledňuje požadavky trhu práce a nepřipravuje studenty na to, aby byli schopni se vypořádat se současným ovzduším, je to, aby univerzitní programy nabízely studentům možnosti absolvování praktických pracovních stáží v malých a středních podnicích.
Günther Oettinger
člen Komise. - (DE) Paní předsedající, vážení poslanci, děkuji vám za živou rozpravu a za množství návrhů a myšlenek. Domnívám se, že v této sněmovně existuje široká shoda ohledně toho, že dialog mezi univerzitami a světem práce a podniky může být výhodný pro všechny zúčastněné, pro samotné univerzity, výzkumné pracovníky, přednášející, studenty, podniky a pro celou společnost.
Podle mého názoru nejde o to, "zda", ale "jak", tedy jak můžeme dialog a spolupráci rozvinout. Jedná se o přenos znalostí, dialog a výměnu informací během vzdělávání a celoživotního vzdělávání, jedná se o spolupráci v základním výzkumu a o posilování praktičtějšího přístupu ve školství vedle přístupu teoretického, prostřednictvím chápání tvorby hodnot v podnicích a ve výrobě. Podniky zde nikoho nenahrazují, ale hrají doplňující úlohu, a klíčové je to, aby výzkum i výuka zůstaly svobodnými. Budou v tomto směru činit svá vlastní rozhodnutí; nebudou k tomu nuceny politiky.
Potřebujeme oboustranně výhodnou situaci, kdy se pro toto partnerství vysloví vědecká a vzdělávací zařízení na jedné straně a výzkum a podniky na straně druhé. Svoboda výzkumu a výuky neznamená vznášet se ve vzduchoprázdnu, ale zapojit se do společnosti a do světa zaměstnanosti.
Proto se domnívám, že tato zpráva je dobrou inventurou a jasně ukazuje, jakou cestou se máme vydat, abychom posílili naše univerzity a zlepšili konkurenceschopnost evropských podniků a evropské technologie. Naším fórem chceme přinést svůj malý příspěvek, nabídnout platformu a zvážit, jak by bylo možno činnost našeho fóra ještě doplnit. Zpráva pro to poskytuje dobrý základ a je významným zdrojem informací, a jsem za to velmi vděčen.
Marco Scurria
zástupce zpravodaje. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, chci ještě jednou poděkovat Komisi za její sdělení, které jsme z větší části přijali.
Chtěl bych se ještě pozastavit u jednoho možná kritického aspektu, který se vynořil během této diskuse, protože kdosi zdůraznil, jak zásadní je nezávislost univerzit, svoboda výzkumu a veřejné financování. Všichni se na tom shodujeme, a proto těmto kritickým poznámkám nerozumím, protože stačí si přečíst tuto zprávu, kde jsme již v prvním odstavci zcela jasně napsali a zdůraznili, že intelektuální a finanční nezávislost vysokoškolských zařízení vůči podnikům musí být zachována a nesmí vznikat žádné vztahy závislosti vysokoškolského vzdělání na podnicích.
Zdůrazňuje také, že univerzity by si za všech okolností měly zachovat autonomii, aby mohly rozhodovat o svých studijních programech a řídících strukturách. To nepřipouští žádné problémy nebo pochybnosti v této oblasti, a proto nechápu, jaké by zde mohly být problémy, pokud to nemá být staromódní ideologické zneužití.
Skutečně to tedy zvažme, neboť tato zpráva stanoví podmínky pro účinné zdokonalování mnoha našich mladých lidí a našich studentů, protože snad neexistuje nikdo, kdo chce opravdu ponechat tisíce mladých v rukou kdovíjakých podnikatelských záměrů, ale naopak chceme jen to, aby statisíce studentů měly možnost studovat, odborně se připravovat a pracovat ve společnosti, která je očekává.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra, ve čtvrtek 20. května, ve 12:00.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Liam Aylward  
písemně. - (GA) Pane předsedající, evropští absolventi musí mít zkušenosti a kvalitní dovednosti požadované pro to, aby mohli využít dobrých kariérních příležitostí, aby byli konkurenceschopní na světovém trhu a aby se podpořilo podnikání v Evropě. Budujeme-li znalostní ekonomiku, je velmi důležitý dialog a vztahy, jež buduje mezi podniky, výzkumem a vzděláním.
Ačkoli za poskytování vzdělání jsou odpovědné členské státy, velké výhody spočívají v navazování přeshraničních styků a rozvíjení intenzivnější spolupráce mezi evropskou podnikatelskou komunitou a evropskými univerzitami. Důrazně podporuji zpravodajovu snahu usilovat o závazky a vazby mezi univerzitami a podniky a souhlasím s tím, že tento dialog by se měl zaměřit nejen na vědecké a technologické otázky, ale na všechny oblasti vzdělání.
Evropští absolventi musí mít solidní dovednosti, jež jsou vhodné pro zaměstnání, a musí mít snadný přístup k velmi důležitým programům, jako je Erasmus pro mladé podnikatele a Erasmus pro učně. Vzdělání a školicí kurzy musí být restrukturalizovány tak, aby zohledňovaly potřeby pracovníků a znalostní ekonomiky.
Vilija Blinkevičiūt 
písemně. - (LT) V posledních měsících byl proveden v mé zemi, Litvě, výzkum na téma přizpůsobování vysokoškolských institucí novým potřebám trhu práce a vytváření příležitostí pro absolventy, aby si bezprostředně po ukončení vysokoškolského studia mohli najít zaměstnání. Výzkum bohužel ukázal, že mnohé univerzity připravují odborníky, kterých má trh již dostatek. Jinými slovy, univerzity ne vždy zohledňují potřeby trhu a nejvíce jsou tím postiženi mladí lidé, kteří právě ukončili své studium. Proto plně souhlasím s návrhem vytvořit do budoucna konkrétní strategii nebo systém, do kterého bychom vložili značné úsilí a prostředky, abychom posílili vazby mezi univerzitami a podniky na místní, vnitrostátní i mezinárodní úrovni. Chtěla bych upozornit na to, že nedostatek pracovních míst a obtížné pracovní podmínky dopadají na život každého jednotlivce, a mladí lidé jsou za této situace zvlášť zranitelní. Chtěla bych také zdůraznit, že vzhledem k dynamickému trhu, rychle se měnícímu pracovnímu prostředí a stále rychlejšímu rozvoji nových technologií se těmto novým změnám musí přizpůsobit také vysoké školy - musí zlepšit a zreformovat studijní programy, aby byla zajištěna vysoká úroveň vzdělání a vyřešena otázka zaměstnání absolventů. Vklad samotných univerzit nestačí, k tomuto procesu musí přispět také podniky a vlády.
Adam Gierek  
Dialog mezi akademickou obcí a podniky, jehož cílem je zmodernizovat univerzity v Evropě, by měl zohlednit jejich současný stav, který je přizpůsoben Boloňskému procesu, a měl by také zohlednit hospodářské výzvy související s inovací.
Boloňský proces umožňuje značnou míru flexibility při vzdělávání odborníků, kteří se jako studenti technických oborů na bakalářské úrovni v praktické rovině připravují na své povolání. Na magisterské úrovni mohou získat mezioborové znalosti o hospodářství v rozvíjejícím se světě s flexibilitou, zatímco na doktorandské úrovni mohou přinášet inovativní řešení. Univerzity, jež vzdělávají konzervativním způsobem, vysílají na trh odborníky, kteří nejsou inovativnímu hospodářství k užitku. Studijní programy by proto měly být trvale upravovány a schvalovány s ohledem na potřeby různých odvětví hospodářství. Většímu přiblížení práce univerzit potřebám průmyslu napomáhají přednášky o podnicích a o otázce duševního vlastnictví. Je užitečné, jestliže bakalářské a magisterské práce a doktorské disertace budou tematicky souviset s požadavky hospodářství nebo vznikat v přímé reakci na jeho potřeby. To je ten nejlepší důvod pro vedení dialogu mezi oběma společenstvími - vědou a podniky. Bylo by možné ovlivnit pravděpodobnost inovativního úspěchu v ještě větší míře, kdyby praktická část těchto disertací byla vypracovávána přímo na místě, kde by jednou mohla být využívána.
Důležitým prvkem spolupráce mezi univerzitami a hospodářstvím jsou odborné stáže studentů, k jejichž pořádání v současnosti neexistuje příliš velká ochota kvůli nákladům. Univerzity by dále měly nabízet postgraduální kurzy pro lidi z průmyslu, jež by se zabývaly nejnovějšími výkony vědy a techniky.
Tiziano Motti  
Unavuje nás poslouchat, jak mladí Evropané říkají: "Zaměstnali by mne, kdybych měl zkušenosti, ale nikdo mi nechce dát možnost, abych nějaké získal." Současná hospodářská krize je zasáhla zvlášť tvrdě, přitom potíže se vstupem na trh práce a s budováním udržitelné budoucnosti pro sebe měli již před krizí. Nezaměstnanost ve věkové skupině do 25 let dosáhla v EU 21,4 %: dvojnásobek oproti průměrné nezaměstnanosti všeho obyvatelstva. Tyto údaje nejsou povzbudivé: míra nezaměstnanosti, zdá se, dále poroste a jsme znepokojeni tím, že mladí lidé s výtečným vzděláním nejsou ve 30 letech stále ještě schopni získat hospodářskou autonomii nezbytnou pro vytvoření rodiny, nabýt nezávislosti, investovat do své budoucnosti; tj. ukázat, zač stojí, a vyrůstat jako lidé. Chceme Evropskou unii založenou na ústřední roli jednotlivce. Naši mladí lidé musí mít možnost se opřít o pevné, trvalé spojení mezi vzděláním, jehož se jim dostalo na univerzitě, a trhem práce, který jim bude moci nabídnout možnosti zaměstnání odpovídající tomu, co se naučili během studia. Vyzýváme ke koordinaci mezi univerzitami a podniky, k přezkumu evropských programů zaměřených na mladé lidi a na systémy podpor a pobídek pro podniky, které je zaměstnají, spolu s větším důrazem na informační technologii, tak aby politiky pro mladé lidi mohly být začleněny do všech oblastí politického rozhodování a politické diskuse.
Siiri Oviir  
písemně. - (ET) EU si vytyčila cíl stát se do roku 2020 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější mocností světa se znalostní ekonomikou. Rychle se měnící situace v zaměstnanosti, znalostní ekonomika a stále se zrychlující technický rozvoj jsou otázky, kterými se v dnešní době evropské vysoké školství a vědecká činnost musí zabývat. Zároveň hospodářská krize postihující Evropu, jež ovlivnila evropskou konkurenceschopnost a vyvolala rozsáhlé změny na finančních a hospodářských trzích, způsobila mimo jiné úpadek celých odvětví výroby a ztrátu mnoha pracovních míst. To vše ztěžuje dosažení cílů stanovených EU. Za současné situace je podle mého názoru důležité zintenzivnit dialog mezi univerzitami a podniky, protože lepší spolupráce poskytne větší možnosti oboustranných výhod, což by později nejen podpořilo hospodářský růst, ale bylo by výhodné i ze širšího sociálního hlediska, podpořilo by trvalé zdokonalování společnosti založené na činech. Myslím si, že členské státy se musí také mnohem více zaměřit na to, aby podpořily lidi v neustálém přizpůsobování se měnícímu se trhu práce, - což má pro Evropskou unii prvořadý význam, zejména za současného hospodářského poklesu -, a to cestou podpory celoživotního vzdělávání. Doplňkové vzdělání a rekvalifikace ve všech životních fázích jsou nezbytné pro zlepšení konkurenceschopnosti Evropy, pro hospodářský růst a podporu zaměstnanosti. Také s ohledem na demografické změny, jež v Evropě probíhají, si myslím, že v příštích letech musí členské státy zvýšit investice do lidí a prvořadou pozornost věnovat nejdůležitějšímu zdroji Evropy - jejím občanům.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid  
Jak jasně ukazuje vynikající zpráva pana Schmitta, partnerství mezi univerzitami a podniky patří mezi důležité složky úspěchu našeho vzdělávacího modelu. Ačkoli při naplňování Boloňského procesu a programů, jako je program Leonardo pro pracovní stáže, bylo dosaženo značného pokroku, další práce nás ještě čeká. Příliš mnoho univerzit stále ještě znepokojuje otázka jejich akademické nezávislosti a příliš se zaměřují na znalosti na úkor dovedností. Příliš mnoho firem se domnívá, že univerzitám jsou lhostejné potřeby pracovišť. Skutečnost je taková, že dovednosti a znalosti spolu úzce souvisejí a jsou navzájem plně provázány. Firmy mohou být nesmírně nápomocny univerzitám, pokud jde o poskytování financí, většímu přiblížení výuky praxi a přizpůsobení studijních programů, pokud si univerzity zároveň uchovají svou autonomii a své normy kvality. EU musí pomoci zjednodušit právní rámec, jež tato partnerství umožňuje, a musí podpořit mobilitu učitelů a mladých podnikatelů. Záleží však především na členských státech, aby přizpůsobily své právní předpisy, jako to učinila Francie v roce 2007 se svým zákonem o autonomii univerzit. Nehovoříme zde o "marketingových" znalostech, jak tvrdí někteří lidé, ale o navázání skutečného dialogu, který umožní zjistit a přizpůsobit potřeby každého jedince.
