Právní rámec Společenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu (ERI) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem jednání je zpráva o návrhu nařízení Rady o právním rámci Společenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu (ERI) - C6-0306/2008 - paní Riera Madurellové, jménem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku,
Teresa Riera Madurell
Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, především bych chtěla poukázat na skutečnost, že ve výboru ITRE bylo dosaženo jednomyslnosti, pokud jde o tuto zprávu. Jednomyslnost umožnila dobrá práce a spolupráce stínových zpravodajů, jejichž příspěvky také do značné míry pomohly dospět ke konečné verzi užitečné zprávy o tak důležitém tématu, jakým je evropská výzkumná infrastruktura.
Musím říci, že Parlament souhlasí s Komisí, že vzhledem ke globalizaci výzkumu a vzniku nových mocností v oblasti vědy a techniky, jako je Čína a Indie, naléhavě potřebujeme urychlit budování nového evropského výzkumného prostoru a za tímto účelem motivovat pobídkami subjekty, které se na jeho budování budou podílet.
Je velice důležité zajistit co nejdříve, aby Evropská unie byla prostorem, ve kterém by mohl existovat volný pohyb výzkumných pracovníků, technologií a znalostí, ve kterém by existovala účinná koordinace výzkumných činností, a ve kterém by byly optimálně využívány zdroje. To vyžaduje, kromě jiného, abychom měli k dispozici rozsáhlé výzkumné infrastruktury na úrovni Společenství.
Tyto infrastruktury mohou také představovat vynikající příležitost pro spolupráci mezi jednotlivými členskými státy, s významnými dopady na vědecké vzdělávání našich mladých lidí a výrazným ekonomickým dopadem na evropský průmysl. Jsou proto nezbytně nutné pro vědecký pokrok v Evropě a musíme tedy umožnit jejich rozvoj. Parlament proto vítá iniciativu Komise předkládající právní rámec a podmínky pro tento rámec.
Ve skutečnosti jsme od samého počátku považovali rozvoj evropských výzkumných infrastruktur za jeden z pilířů evropského výzkumného prostoru. Byli jsme si ovšem vždy vědomi obtíží, které bude nutné překonat, nejenom proto, že tyto záměry vyžadují významné finanční zdroje - je třeba připomenout, že cestovní mapa Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) stanoví 44 projektů, které by měly být provedeny v příštích deseti letech - ale také s ohledem na komplikovanost tohoto problému z technického a organizačního hlediska.
K tomuto bodu bych chtěla ještě jednou zopakovat, že v případě iniciativy tohoto významu by Parlament měl hrát mnohem důraznější roli. Ovšem naléhavost těchto opatření a skutečnost, že v současné Smlouvě neexistuje lepší právní základ, jsou dostatečným důvodem opodstatňujícím použití článku 171, což nic nemění na faktu, že je to jen o důvod navíc pro co nejrychlejší ratifikaci nové Smlouvy.
Stručně poukážu na některé další přínosy této zprávy. Za prvé, objasňuje definici 'evropské výzkumné infrastruktury' s cílem zamezit zaměňování právnické osoby a skutečné výzkumné infrastruktury. Objasňuje a doplňuje také požadavky na jednotlivé položky výzkumné infrastruktury, které mají být považovány za evropské, a dále doplňuje důležité otázky jako je posouzení dopadů návrhu na úrovni Společenství, na základě zdůvodnění potenciálu jejího financování a zajištění pozitivní politiky poskytnutí přístupu k této infrastruktuře celé evropské vědecké obci.
Navrhujeme také rozšířit tuto iniciativu na stávající infrastrukturu a plně podporujeme návrh Komise na osvobození od DPH, jež považujeme za klíčový prvek této iniciativy.
Chtěli bychom proto vyslat jasný signál Radě, aby co nejdříve vyřešila své problémy v souvislosti s touto otázkou a znovu zopakovat, že pokud chceme podporovat výzkum v Evropě, musíme jej osvobodit od daňové zátěže. Tento přístup jsme doporučovali při několika příležitostech, abychom podnítili malé a střední podniky k zapojení do úkolů výzkumu a vývoje, a musíme jej nyní opět prosazovat v souvislosti s vytvářením významných výzkumných infrastruktur na úrovni Společenství, protože tyto infrastruktury jsou nezbytně nutné pro vědecký pokrok.
Na závěr bych ještě jednou ráda poděkovala všem stínovým zpravodajům a Komisi za jejich vynikající příspěvky a také službám Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku za pomoc, kterou mi poskytly při vypracování této zprávy.
Janez Potočnik
člen Komise. - Vážený pane předsedající, především bych rád poděkoval Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE), zejména zpravodajce, paní Riera Madurellové, za podporu našeho návrhu právního rámce Společenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu. Váš projev jsem si vyslechl s velkým potěšením!
Rád bych také poděkoval stínovým zpravodajům Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku za jejich konstruktivní podporu.
Společně postupujeme o jeden důležitý krok blíž k právnímu rámci, jenž umožní členským státům spolupracovat na budování nových rozsáhlých výzkumných infrastruktur, které se stávají stále složitější a nákladnější a které lze vybudovat pouze za předpokladu spolupráce několika evropských zemí.
O novém právním nástroji jste diskutovali do hloubky a přijali jste mnohé pozměňovací návrhy, které pomohou text vyjasnit a dodat mu lepší strukturu, zejména pokud jde o definici, oblast působnosti a status a také díky začlenění odkazů na Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI).
Komise udělá vše co bude v jejích silách, aby podpořila provádění těchto pozměňovacích návrhů Radou.
Obzvláště nás těší, že se shodneme na nejdůležitějším aspektu diskusí, které právě probíhají v Radě, aspektu, který vytváří riziko, že přijetí nařízení bude zablokováno - mám na mysli problém DPH.
Jak víte, všechny členské státy se shodnou na tom, že je nezbytné osvobodit výzkumné infrastruktury zřízené několika zeměmi od daní v hostitelské zemi.
Tento problém byl pro pracovní účely často řešen jako problém osvobození od daně, což je poněkud matoucí. Ve skutečnosti se jedná pouze o provádění stávající směrnice o DPH, která již byla schválena a přijata Radou. Skutečnou otázkou je, zda by evropským výzkumným infrastrukturám měl být přiznán status mezinárodních organizací, tak jak jsou definovány ve směrnici o DPH, a zda by jako takové měly být osvobozeny od DPH. Nejde zde tedy o fiskální harmonizaci, ale o vytváření právnických osob souvisejících s výzkumnými infrastrukturami.
Právní služby Komise i Rady jednoznačně potvrdily, že tento postoj je správný. Jedná se proto o čistě politické rozhodnutí v otázce významu, který členské státy přikládají vytváření nových výzkumných zařízení v Evropě na světové úrovni.
Vaše jednoznačná podpora v této záležitosti by mohla mít velký význam!
Paul Rübig
Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, pan van Nistelrooij kdysi řekl, že jde o definování 'páté svobody'. Pátou svobodou je jednoduše svoboda výzkumných pracovníků, kteří nemohou být vázáni regionální, národní nebo mezinárodní úrovní.
Potřebujeme prostě vytvořit určité uskupení a právní rámec pro výzkumné pracovníky, aby mohli dělat práci, kterou od nich společnost očekává. Nemluvíme zde jenom o výzkumu prováděném na univerzitách - akademickém výzkumu - nebo v průmyslu, ale také zejména o výzkumu realizovaném v malých a středních podnicích. Je ostatně také důležité, aby tyto výsledky výzkumu byly i nadále prezentovány a dány k dispozici.
V minulém roce jsme v této sněmovně zřídili Energetický klub - jehož jednání se pan místopředseda Onesta účastnil - a prostřednictvím tohoto fóra se vědecká obec a příslušní odpovědní činitelé s nadšením vyjadřovali o vynálezech, které mají potenciál přinést nám významné užitky. Vytvoření takových výzkumných nástrojů je správnou reakcí, zejména v kontextu současné hospodářské a energetické krize, jako prostředek k vývoji nových produktů a služeb, které lze následně uvádět na trh v celém světě. Je třeba speciálně ocenit iniciativu Komise v této věci, protože organizace iniciativ tohoto typu pochopitelně rozšiřuje možnosti v mezinárodním měřítku. Zejména mezinárodní spolupráce pro nás i pro naše partnery v Evropě nabývá na významu. Konec konců my v Evropě jsme získali ve světě postavení územního celku s nejvyšší kupní silou a našich 500 milionů občanů má právo, aby výsledky výzkumu byly zpracovány co nejrychleji a nejefektivněji. Děkuji vám.
Adam Gierek
Vážený pane předsedající, cílem evropské výzkumné infrastruktury (ERI) je zřídit jedinečná výzkumná střediska řízená nejlepšími specialisty v jednotlivých oborech. Podle mého názoru by tato střediska měla být vybavena nákladným špičkovým zařízením a měl by v nich působit tým vědců. Evropská výzkumná infrastruktura bude používána pro experimentální zkoumání jevů ve světě kolem nás založené zejména na induktivních metodách s cílem předložit praktická řešení. Evropská výzkumná infrastruktura by měla sloužit také ke školení mladých vědců.
Myslím si, že účelem Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury není kopírovat činnost stávajících vzorových institucí (centres of excellence), ale za použití strukturálních a vnitrostátních fondů zřizovat odlišné výzkumné jednotky, které doplní vzorové instituce a zřídí infrastrukturu specializovaných výzkumných jednotek, jednotnou síť, která pokryje celou EU. Mladí, ambiciózní evropští výzkumní pracovníci nebudou nuceni cestovat za oceán, aby mohli své myšlenky uvést do praxe. Domnívám se proto, že nebytným předpokladem efektivního fungování evropské výzkumné infrastruktury je vysoká míra specializace a mobility výzkumného prostředí. K vyšší efektivitě výzkumu přispěje zavedení časových omezení a rozptýlení do několika míst, tedy nastolení stavu, kdy budou úkoly základního výzkumu realizovány souběžně různými mezinárodními specializovanými jednotkami evropské výzkumné infrastruktury, které s ohledem na fakt, že nejsou hospodářskými subjekty, budou osvobozeny od daně.
Děkuji vám za pozornost, vám, paní Madurellová, blahopřeji a Komisi přeji urychlenou realizaci této koncepce nařízení, která, přestože je zajímavá, vyžaduje další upřesnění.
Vladko Todorov Panayotov
Rád bych paní Terese Riera Madurellové poblahopřál k této zprávě, která nás přibližuje k úspěšnému vybudování evropského výzkumného prostoru. Jsem přesvědčen, že vytvořením sítě partnerských vztahů v oblasti vědeckého výzkumu mezi členskými státy dokážeme docílit konkurenceschopné a ziskové ekonomiky založené na znalostech a inovacích. Výměna znalostí je bez příslušné infrastruktury nemyslitelná, protože infrastruktura hraje klíčovou roli při utváření efektivního prostředí pro provádění aktuálního a mimořádně potřebného výzkumu.
V současné době se veškerá činnost omezuje na spolupráci mezi jednotlivými výzkumnými zařízeními. Neměli jsme také příslušné právní nástroje, které by umožnily vytvořit vhodná partnerství s účastníky z různých států, což je ve skutečnosti klíčový faktor úspěchu v této oblasti. Nedostatek takových právních nástrojů výrazně zdržoval procesy integrace výzkumu v nových členských státech a tyto členské státy mají významný výzkumný potenciál, který musí být začleněn do Evropské unie.
Tato zpráva není pouze krokem směrem k vymezení právního základu pro zřízení výzkumné infrastruktury. Napomůže k dosažení pohybu znalostí v Evropské unii, zvýšení prestiže a autority evropských výzkumných středisek na světové úrovni a zvýšení zaměstnanosti a přispěje také k hledání vhodných řešení nových ekologických výzev. Ještě jednou bych rád poblahopřál zpravodajce, paní Riera Madurellové.
Nils Lundgren
jménem skupiny IND/DEM. - (SV) Potřebujeme evropskou hospodářskou právnickou osobu v odvětví výzkumu nebo je to jenom další příklad urputného boje EU proti evropskému pluralismu? Je samozřejmě pravda, že konkurenční prostředí je nezbytným předpokladem pro úspěšnost institucionálních reforem. Zkuste si představit situaci, že by byl mezinárodní právní rámec výzkumu vytvořen před 50 lety. Vývoj v této oblasti by se zastavil. Proces změn mezinárodních smluv je komplikovaný a postupuje příliš pomalu. Pokroku lze docílit, pokud jsou jednotlivé země schopny snadno reformovat své vnitrostátní instituce. Úspěšné reformy se pak šíří do jiných zemí.
Návrh Komise rozhodně není svěrací kazajkou. Nabízí alternativu ve vztahu ke stávajícím vnitrostátním návrhům, a v tomto smyslu představuje zlepšení. Návrh je ale zcela znehodnocen faktem, že Komise si přeje regulovat také zdanění této právnické osoby na úrovni Společenství. Tento návrh proto musí být zamítnut.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, uvědomuji si, že toto je velice důležitý krok vpřed v evropské výzkumné politice. Je to výsledek hodnotící zprávy šestého rámcového programu, ale je to také způsob uvažování, který jsme promítli také do sedmého rámcového programu.
Vy jste řekl, pane komisaři, že některým členským státům nebude dovoleno, aby se zapojily do společné iniciativy. Je přinejmenším absurdní konstatovat, že je pro to třeba zvláštní povolení od Evropské unie, ale přesto je to pokrok. Znepokojuje mě ale váš výrok, že DPH bude uplatňována v minimální sazbě a dále pak, že situace týkající se mezinárodního statusu není doposud úplně jasná; tak to alespoň chápu.
V souvislosti s hlasováním o společném podniku SESAR byl citován článek 171. Od té doby jsme o tomto návrhu hlasovali dvakrát, v původní verzi mezinárodní status nebyl potvrzen a proto nebylo možné zřídit společný podnik. Další společný podnik Galileo nebyl zřízen vůbec.
Mám tyto otázky. Jaký bude podíl financování Společenstvím? Budou finanční prostředky poskytovány těm, kdo spolupracují, aby se zamezilo plýtvání zdroji určenými pro výzkumné infrastruktury a k jejich podpoře? Bude v konečném důsledku možné čerpat prostředky z Fondu soudržnosti na výzkum s cílem zajistit spojení vzorových institucí a soudržnosti?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rok 2009 je Evropským rokem tvořivosti a inovace.
Zřízení evropské výzkumné infrastruktury pro provozování základny, která nemá hospodářský charakter, pomůže zefektivnit výzkumné programy Společenství a rozdělovat a optimalizovat výsledky v oblasti výzkumu, technologického vývoje a činnosti prokazování na úrovni Společenství.
Vítám skutečnost, že pro tyto infrastruktury lze získat spolufinancování prostřednictvím finančních nástrojů politiky soudržnosti v souladu s nařízeními Evropského fondu pro regionální rozvoj, Sociálního fondu a Fondu soudržnosti.
Chtěla bych zdůraznit, že je nesmírně důležité, aby tyto infrastruktury vytvořily vazby mezi výzkumnými ústavy a institucemi, univerzitami, akademickou obcí a soukromým sektorem, a aby jednotlivá průmyslová odvětví měla prospěch z využívání výsledků výzkumu.
Ráda bych ovšem také poukázala na skutečnost, že našim prvořadým úkolem v kontextu současné krize je zajistit, aby bylo na výzkum vyčleněno alespoň 1 % HDP jednotlivých členských států.
Dragoş Florin David
(RO) Myšlenka společného evropského výzkumného prostoru a právního rámce Společenství, která se vztahuje na evropské výzkumné infrastruktury, představuje základní zásadu pro dosažení cílů Lisabonské strategie týkajících se hospodářského růstu, vytváření pracovních míst a utváření dynamické ekonomiky založené na znalostech.
Význam výzkumných infrastruktur pro rozvíjení znalostí a technologií se neustále zvyšuje vzhledem k jejich schopnosti mobilizovat lidské zdroje a investice tak, že je dosaženo kritického množství a výzkumné infrastruktury tak úspěšně zásadním způsobem přispívají k evropskému hospodářskému rozvoji. Navrhli jsme konkurenceschopný způsob financování výzkumu, vhodné infrastruktury a předpisy upravující otázky duševního vlastnictví a také efektivní mobilitu pro výzkumné pracovníky s cílem zajistit Evropské unii postavení špičkového partnera pro mezinárodní výzkum.
Dnes prostřednictvím tohoto návrhu nařízení o právním rámci Společenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu upevňujeme zásadu páté svobody v Evropě: volný pohyb znalostí. Toto nařízení bude pilířem rozvoje evropského výzkumu vzhledem k tomu, že evropská výzkumná infrastruktura zaručí vynikající výsledky výzkumu Společenství a konkurenceschopnost ekonomiky Společenství na základě střednědobých a dlouhodobých prognóz a prostřednictvím účinné podpory evropských výzkumných činností.
V situaci současné hospodářské krize maximálně urychlené provádění tohoto nařízení ve spojení s podporou investic do výzkumu a vývoje, definováním společných norem v odvětví znalostí a modernizací vnitrostátních vzdělávacích systémů - to jsou prostředky nabízející reálná řešení, která mohou vést k překonání této krize.
Jsem přesvědčen, že v současné době musíme urychleně zaměřit naši pozornost na stávající rozdíly v oblasti rozvoje infrastruktury pro inovace a výzkum mezi rozvinutými členskými státy a státy s rozvíjející se ekonomikou tak, abychom nevyvolali radikální migraci výzkumných pracovníků z ekonomik států, které k Unii přistoupily nedávno, do států, které jsou v čele celosvětové ekonomiky. Vyvážené rozvržení těchto infrastruktur a výzkumných příležitostí v rámci Evropské unie by bylo prospěšné pro Evropskou unii jako celek a pomohlo by k boji proti migraci vědců z Východu na Západ.
Rád bych svůj projev zakončil blahopřáním zpravodajce paní Riera Madurellové a jejím kolegům z Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku za jejich přínos k sestavení této zprávy.
Avril Doyle
Vážený pane předsedající, bylo by možné, abych dostala slovo v pětiminutovém intervalu mezi dvěma žádostmi, které byly předloženy? Ráda bych využila dvou minut, pokud to je v souladu s jednacím řádem?
Předsedající
Přiznám se, že mě uvádíte do rozpaků. jednací řád povoluje jednu minutu. Jednu minutu.
Avril Doyle
Vážený pane předsedající, při vší úctě, už jsme promarnili dvě minuty rozpravou na toto téma. Podle postupu 'catch the eye' mám nárok na pět minut. Účastnila jsem se jiných rozprav, ve kterých figuroval snad jeden, dva nebo tři řečníci a o čas jsme se dělili. Chci jenom dvě minuty - Nevím, jak je to s jinými kolegy.
Děkuji vám, že mohu zneužít vaší trpělivosti, pane předsedající.
Plně podporuji prosazení právní subjektivity pro nové evropské výzkumné infrastruktury v souvislosti s celoevropskými výzkumnými projekty a celoevropským financováním.
Mám jenom dvě stručné poznámky. Před sebou mám - a ráda bych tímto složila hold paní komisařce a jejímu týmu - publikaci nazvanou 'Integrovanější evropský výzkumný prostor více se zabývající výzkumem: zpráva o nejdůležitějších údajích z oboru vědy, technologie a konkurenceschopnosti za období 2008/2009'. Domnívám se, že tyto údaje mohou být značně zastaralé, vzhledem k propadu HDP v EU i jinde. Chtěla bych zejména poukázat na skutečnost, že veřejné financování výzkumu a vývoje může být proticyklické, což je případ Japonska a Spojených států na začátku 90. let minulého století a na začátku nového tisíciletí. V okamžiku, kdy došlo k propadu jejich HDP, investice do výzkumu a vývoje ve veřejném sektoru se zvýšily.
Byla byste schopna na základě zkušenosti, kterou v tomto okamžiku prožíváme v EU, a na základě východisek, která máme k dispozici v sedmém rámcovém programu a se zřetelem ke zkušenostem v jednotlivých členských státech, s ohledem na aktuální propad hospodářského růstu v celé EU - stejné trendy se zároveň projevují i v celosvětovém měřítku - přibližně odhadnout, zda budeme schopni kompenzovat aktuální negativní vývoj zvýšeným financováním výzkumu a vývoje ve veřejném sektoru?
Moje druhá poznámka se týká děsivé perspektivy, pokud jde celosvětový podíl EU na patentových přihláškách, který zaznamenal znepokojivý pokles. Uvádíte, že částečným vysvětlením tohoto trendu by mohly být vysoké náklady na patenty v Evropě. V Evropě jsou náklady na patenty a příslušné patentové přihlášky o více než 20 % vyšší než ve Spojených státech, 13krát vyšší než u Japonského patentového úřadu, zatímco náklady na zajištění patentové ochrany ve 27 členských státech jsou v EU 60krát vyšší než ve Spojených státech - což má děsivé důsledky. Snad byste nám mohl říci, pane komisaři, jak bychom mohli tuto situaci co nejdříve vyřešit?
Ráda bych vám ještě jednou poblahopřála, pane komisaři, k fascinující publikaci.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Vážený pane předsedající, rád bych poděkoval zpravodajce za její práci. Chtěl bych ještě reagovat na projev paní Doyleové. V době, kdy prožíváme hospodářský propad, bychom si neměli dovolit chybovat v tom, že budeme zanedbávat výzkum a vývoj nebo výzkumné pracovníky, kteří působí v těchto oblastech. Podporuji proto opatření týkající se vytvoření právního rámce pro evropskou výzkumnou infrastrukturu.
Musíme si být vědomi faktu, že je nezbytné, aby evropská výzkumná infrastruktura měla příslušné právní rámce a také odpovídající financování, ale že tyto peněžní prostředky nemohou pocházet z příspěvků jednotlivých regionů či dokonce zemí. Také otázka vhodného systému zdanění je v tomto případě důležitá. Domnívám se rovněž, že je potřeba docílit lepší spolupráce mezi výzkumnými středisky a ekonomikou, včetně malých a středních podniků. Jsem přesvědčen, že evropská výzkumná infrastruktura, pokud bude náležitě propojena s rámcovými programy, také přispěje ke zlepšení situace lidí, kteří působí v oblasti výzkumu, zejména mladých lidí, jak uvedl pan Gierek. To může také zabránit odlivu mozků v Evropě. Měli bychom mít na zřeteli fakt, že Lisabonská strategie stanoví podíl výdajů na výzkum a vývoj ve výši tří procent HDP. V Evropské unii dnes - mé údaje jsou za rok 2007 - tento ukazatel činí 1,84 %. Věřím proto, že evropská výzkumná infrastruktura tuto situaci zlepší.
Janez Potočnik
člen Komise. - Vážený pane předsedající, za prvé bych vám rád poděkoval za vaši podporu. Myslím, že všichni chápeme, jak důležité je téma, o kterém hovoříme. Nemohu postupovat podle pořadí jednotlivých otázek, ale pokusím se stručně odpovědět na vaše dotazy.
Paní Doyleová, pokud jde o financování z veřejných prostředků, zkušenost z minulosti ukázala, že v době krize je velice pravděpodobný odliv prostředků soukromého financování. To je také důvod, proč by financování z veřejných prostředků nemělo dělat tu strašlivou chybu a řídit se těmito trendy, protože by to bylo řešení, které by nás po krizi přivedlo do naprosto nevhodné situace. To je také důvod, proč musí financování z veřejných prostředků postupovat proticyklicky a proč jsme i my v Evropě zaznamenali zkušenost tohoto typu. Jako příklad lze uvést Finsko na začátku 90. let 20. století. Myslím, že bychom měli jednat podobně a zvolit tuto cestu.
Pokud jde o náklady na patentové přihlášky, situace je hodně alarmující. Myslím, že na to neexistuje jednoduchá odpověď. 'Lepší' reakcí by byly jistě postupy, které by byly orientovány horizontálněji než cokoli, co jsme mohli udělat my. Minulý rok jsme se snažili udělat vše, co bylo v našich silách, a navrhli jsme proto, že vysvětlíme tuto koncepci patentu ve vztazích mezi soukromými a veřejnými institucemi, ale to jistě v plnosti nepostihuje hloubku problému, s nímž jsme konfrontováni u patentových přihlášek.
Nyní bych se rád věnoval navrhovaným otázkám k financování ze sedmého rámcového programu. Doposud jsme financovali přípravnou fázi projektů, u kterých bylo financování schváleno. Záměrem není, abychom financovali institucionální formou infrastrukturu. To provedou členské státy a také členské státy rozhodnou například, kde bude umístěna. Jakmile však bude tento proces završen, budeme určitě, stejně jako v případě jiné infrastruktury, financovat granty.
To je skutečně jediná možná cesta směrem vpřed. Chtěl bych vám připomenout, že když jsme projednávali otázku rozpočtu na výzkumnou infrastrukturu, z hlediska procentních bodů byl rozpočet skutečně krácen většinou v položkách sedmého rámcového programu. Přesto vidím další perspektivy do značné míry optimisticky. Jsme ve výrazném předstihu a myslím, že právní předpisy nabízejí dobrá řešení.
Pokud jde o DPH, rád bych, aby byly věci nazývány přesně. V právních předpisech nenavrhujeme osvobození od DPH. Jsme přesvědčeni, že pokud se při budování společné infrastruktury spojí více zemí, řekněme Německo se Slovinskem nebo Spojeným královstvím či s kýmkoli jiným, v konečném důsledku žádná z těchto zemí nebude ochotna platit DPH v této zemi. Taková situace nastává také dnes - ale co přesně se vlastně dnes děje? Dnes o tomto typu osvobození vyjednávají jednotlivě příslušné země. Prostřednictvím těchto právních předpisů se snažíme zaručit status mezinárodní organizace, která by vzhledem k aktuálně platným právním předpisům upravujícím DPH měla zaručeno osvobození od DPH.
Tím by už v podstatě celá věc byla uzavřena, ale zmínili jsme se ještě o časovém aspektu. V této souvislosti má čas klíčový význam, mluvíme tedy o tom, zda můžeme urychlit a zjednodušit způsob, kterým v současné době budujeme společně výzkumnou infrastrukturu. Dnešní situace v oblasti výzkumné infrastruktury je bohužel natolik složitá, že zaznamenáváme časové i finanční ztráty. Taková je v zásadě naše situace.
Zapomněl jsem ještě na soudržnost. Odpověď zní ano.
Na závěr bych dodal, že právě tento aspekt musíme zdůraznit. Infrastrukturu potřebujeme. Potřebujeme ji co nejrychleji. Toto je krok, jak celý proces urychlit. Děkuji vám, že to chápete a děkuji vám také za vaši podporu v této souvislosti.
Předsedající
Ještě než dám slovo naší zpravodajce, rád bych něco vysvětlil paní Doyleové. Zkoumali jsme formální detaily.
Je to o něco déle než rok, 8. ledna 2008, kdy jste obdrželi sdělení od náměstka generálního tajemníka Rady o rozhodnutí Konference předsedů ze dne 27. října 2007. V bodě 3 písm. B se naprosto jednoznačně uvádí, že doba pro postup 'catch the eye', je maximálně pět minut a omezuje se maximálně na jednu minutu na jednoho řečníka.
Takový je jednací řád, ale bylo pro nás natolik příjemné vám naslouchat, že jsme si s velkým potěšením vyslechli, co jste měla na srdci. Slovo nyní dáme naší zpravodajce, paní Riera-Madurellové.
Teresa Riera Madurell
Vážený pane předsedající, ráda bych všem, kdo se podíleli na této rozpravě, ještě jednou poděkovala za jejich příspěvky a také bych chtěla poděkovat paní komisařce za její slova a poznamenat, že se zcela ztotožňuji s jejím velmi jasným vysvětlením problematiky DPH. Na závěr bych ráda jednoduše konstatovala, že většina z nás je zajedno, pokud jde o jádro věci. Závěr je jasný: nezbytným předpokladem pro vynikající výsledky ve výzkumu je špičková výzkumná infrastruktura a v podstatě vzhledem k vysokým nákladům na její vybudování a provoz je důležité, aby významná část této infrastruktury byla sdílena. Jinými slovy, je nanejvýš prozíravé uvažovat o zřízení evropské infrastruktury, která může sloužit celé evropské vědecké obci.
Cestovní mapa vypracovaná ESFRI byla bezesporu krokem vpřed směrem k lepšímu plánování výzkumné infrastruktury na úrovni Společenství. V současné době potřebujeme tuto cestovní mapu provést. Jedním z hlavních problémů je bezesporu financování, jak už se zmínili někteří z mých kolegů, protože bez ohledu na zvýšení objemu finančních prostředků vyčleněných na sedmý rámcový program a možnosti podpory infrastruktur v programech politiky soudržnosti, na které někteří z mých kolegů také poukázali, rozpočet Evropské unie není dostatečný k financování veškeré nezbytné infrastruktury. Je proto nezbytně nutné, abychom maximálně zmobilizovali zdroje financování, vnitrostátní i soukromé, zejména z odvětví průmyslu, a to bez ohledu na to, že, jak pan komisař správně podotkl, pro to není právě nejvhodnější doba.
Jiný problém, který není o nic méně důležitý, je chybějící právní struktura. Takový byl také cíl Komise při předložení tohoto návrhu: vytvořit právní rámec a nezbytné podmínky pro rozvoj evropských výzkumných infrastruktur. Je to dobrý návrh, k jehož zlepšení podle našeho názoru ještě přispěl Parlament, jak již pan komisař správně řekl.
Ráda bych požádala Radu, aby si naše sdělení vyslechla ještě jednou.
Paul Rübig
(DE) Vážený pane předsedající, rád bych vás požádal, zda by topení mohlo být zapnuté až do konce zasedání, protože ve Sněmovně je příliš chladno.
Předsedající
Tuto připomínku bereme v úvahu. Naše večerní rozpravy by zřejmě měly být živější a rozohněnější, aby vzduch ve Sněmovně prohřály. Je ovšem pravda, že Sněmovna je velká.
K této zásadní otázce, která významně přispěje k rozvoji evropského výzkumu, je rozprava uzavřena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 19. února 2009.
Písemná prohlášení (článek 142)
Constantin Dumitriu  
V dobách, kdy je ekonomika v propadu, mívají příslušné orgány sklon krátit finanční prostředky vyčleněné na výzkum. S potěšením ale konstatuji, že projednáváním této zprávy o návrhu nařízení Rady o právním rámci Společenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu vysíláme důležitý signál, že výzkum zůstává pro Evropskou unii činností, která má prioritu.
Pevně věřím, že díky vytvoření tohoto institucionálního rámce pro podporu výzkumné činnosti budeme svědky výsledků, které evropskou ekonomiku posílí. Důvodem pro tuto skutečnost je fakt, že výzkum není jakýmsi vrtochem, ale nutností, která zaručí konkurenceschopnost evropské ekonomiky na celosvětové úrovni.
Rád bych zdůraznil jednu nesmírně důležitou oblast, v níž může hrát výzkum důležitou roli. V příštích 25 letech se v důsledku urbanizace očekává, že téměř 25 % půdy bude vyjmuto ze zemědělského fondu. Abychom dokázali kompenzovat toto snížení celkové plochy zemědělské půdy, potřebujeme docílit vyšší produktivity takto redukované plochy, s nižším používáním vody nebo pesticidů. Řešení může přinést výzkum, zejména v oblasti biotechnologií, pochopitelně s náležitým zřetelem k zásadě bezpečnosti potravin.
To je dalším důvodem k podpoře rozsáhlejší výzkumné činnosti a k zajištění jednotného evropského rámce.
Daniel Petru Funeriu  
Vítám zprávu o vytvoření právního rámce pro evropskou výzkumnou infrastrukturu (ERI), a také návrh nařízení pro tuto oblast předložený Komisí.
Evropská výzkumná infrastruktura reaguje na reálné potřeby evropských výzkumných pracovníků a bezesporu přispěje k posílení konkurenceschopnosti v evropské vědě.
Jedním z důležitých prvků tohoto nařízení je možnost, aby Evropská unie držela v subjektu typu evropské výzkumné infrastruktury majetkovou účast. To dává Společenství možnost podílet se na transevropských výzkumných politikách a usměrňovat je.
Vzhledem k tomuto prvku vyzývám Evropskou komisi, aby měla na zřeteli tři aspekty, pokud jde o poskytování finanční podpory pro evropskou výzkumnou infrastrukturu:
1) Angažovanost Společenství výlučně v projektech s mimořádně vysokým vědeckým potenciálem.
2) Podpora zřizování evropských výzkumných infrastruktur v oblastech, které byly tradičně postiženy odlivem mozků, uvnitř i vně Společenství.
3) Umožnit přístup do evropské výzkumné infrastruktury soukromým společnostem.
Politiky Společenství v této oblasti musí představovat spojení vynikajících vědeckých výsledků a vyvolání přílivu výzkumných pracovníků a efektivních infrastruktur do zemí, jakými jsou například noví členové Evropské unie z přístupových kol v roce 2004 a 2007.
Nicolae Vlad Popa  
Zpráva sestavená Teresou Riera Madurellovou má speciální význam vzhledem k tomu, že vytváří právní rámec, který je potřebný pro rozvoj výzkumných infrastruktur.
Zřízení evropských výzkumných infrastruktur bude zárukou, že výzkum dosáhne vysoké úrovně.
Kromě toho vytvoří nové příležitosti pro užší spolupráci mezi týmy evropských výzkumných pracovníků, k nimž se mohou připojit také četní studenti a techničtí pracovníci, což přispěje k získání mladých lidí pro výzkum vybavený špičkovými technologiemi.
Tento právní rámec musí také zajistit lepší spolupráci mezi průmyslem a akademickým výzkumem, čímž přispěje k zavádění inovací.
Podporuji návrh zpravodajky, kterým žádá Komisi, aby pravidelně informovala Evropský parlament o stavu rozvoje evropských výzkumných infrastruktur.
Náklady na zřízení rozsáhlých výzkumných infrastruktur vyžadují, aby se při jejich realizaci spojilo několik zemí.
Vytvoření společného právního rámce je naprosto nezbytným předpokladem umožňujícím a urychlujícím rozvoj těchto infrastruktur.
