Rezistence vůči antibiotikům (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o otázce k ústnímu zodpovězení o rezistenci vůči antibiotikům, kterou Komisi pokládá Paolo De Castro jménem Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova -- B7-0304/2011).
Paolo De Castro
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, dnes máme velkou příležitost vypořádat se zodpovědně a s plným nasazením s narůstajícím problémem rezistence zvířat vůči antibiotikům. Je to strategické téma pro zemědělství a zejména pro budoucnost evropského systému chovu zvířat.
Podle údajů je v Evropě asi 50 % antibiotik předepisováno pro použití u zvířat. Pokud se antibiotika používají správně, jsou užitečným nástrojem, který farmářům pomáhá udržovat dobytek zdravý a produktivní a zachovat jeho prosperitu. Nejsme tu tedy proto, abychom použití antibiotik v chovu zvířat démonizovali, ale chtěli bychom požádat Komisi, aby poskytla konkrétní reakci na efektivnější a účinnější použití antibiotik za účelem snížení rezistence u zvířat.
V usnesení ze dne 5. května 2010 o akčním plánu EU v oblasti dobrých životních podmínek zvířat tento Parlament zdůraznil souvislost mezi dobrými životními podmínkami zvířat, zdravím zvířat a veřejným zdravím a naléhal na Komisi a členské státy, aby se s problémem rezistence zvířat vůči antibiotikům zodpovědně vypořádaly. Zejména jsme vyzývali Komisi, aby shromažďovala a analyzovala údaje o používání všech veterinárních produktů, včetně antibiotik, s cílem zajistit účinnost těchto produktů. O rok později je tu tedy Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova, kterému mám tu čest předsedat, a žádá Komisi, aby uplatnila veškeré příslušné iniciativy k řešení tohoto dlouhodobého problému, který může mít důsledky i pro lidské zdraví.
Paní předsedající a pane komisaři, je zapotřebí konkrétního závazku ze strany Komise, že shromážděné údaje použije k tomu, aby získané výsledky byly uvedeny do praxe, přičemž bude nejen podporovat výzkum a kontrolu, ale zajistí také účinnější použití antibiotik jako důležitého nástroje pro potírání chorob zvířat.
V této souvislosti bych zdůraznil, že podle některých studií by nízkoenergetické krmení zvířat mohlo vést k vyššímu výskytu chorob a tedy vyššímu použití antibiotik. Bylo by tedy žádoucí přezkoumat zákaz používání živočišné moučky pro nepřežvýkavce, což je v souladu se stanoviskem evropského vědeckého veterinárního výboru. To jsou požadavky vznesené v usnesení přijatém ve Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova dne 12. dubna tohoto roku, o kterém se bude zítra tady ve sněmovně hlasovat.
Byla to tvrdá práce, která trvala několik uplynulých měsíců, a z toho důvodu bych chtěl osobně poděkovat paní Paulsenové, stínovým zpravodajům i všem parlamentním skupinám za jejich neocenitelný přínos k vytvoření společného textu na toto téma. Na tom, jak bude vyřešen tento problém, může záviset budoucí konkurenceschopnost evropského chovu zvířat. Průřezový charakter tohoto problému vyžaduje angažovanost a odpovědnost, koordinovaný přístup a společnou politickou vůli.
László Andor
člen Komise. - Paní předsedající, nejprve bych rád zdůraznil, že Komise si plně uvědomuje a se znepokojením vnímá hrozbu, jakou pro veřejné zdraví představuje antimikrobiální rezistence (AMR).
Pokud jde o první otázku, v roce 2009 vyzvala Komise Evropskou agenturu pro léčivé přípravky (EMA), aby se ujala vedení při sběru srovnatelných údajů o používání antimikrobiálních látek u zvířat. Tento projekt, evropský projekt sledování spotřeby veterinárních antimikrobiálních látek (ESVAC), byl zahájen ve třetím čtvrtletí roku 2009. Na vývoji systému spolupracovala EMA s členskými státy, agenturami EU a příslušnými zúčastněnými stranami. Zjištění učiněná na základě údajů dostupných z 10 členských států budou při nejbližší příležitosti zveřejněna. Dvanáct dalších členských států začíná tyto údaje shromažďovat dobrovolně. Cílem je rozšíření systému tak, aby pokrýval všechny členské státy EU. Dalším cílem je získat údaje na nižší úrovni - například na úrovni druhů zvířat.
A proč tyto údaje potřebujeme? Potřebujeme je, abychom mohli zaujmout stanovisko založené na vědeckých poznatcích: pouze na základě údajů tohoto typu mohou vědci správně odhadnout skutečné riziko AMR přisuzované používání antimikrobiálních látek u zvířat.
Co se týče druhé otázky, mohu vážené poslance ujistit, že Komise si je vědoma toho, že regulace AMR vyžaduje multidisciplinární přístup. Proto se Komise průběžně obrací na své vlastní orgány, členské státy, příslušné agentury a další zúčastněné strany, například prostřednictvím schůzek a veřejných konzultací. Antimikrobiální rezistencí se Komise zabývá v těsné spolupráci s příslušnými agenturami, zejména s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropským úřadem pro bezpečnost potravin, EMA a s referenční laboratoří Evropské unie pro AMR.
Jako odpověď na třetí a poslední otázku bych rád prohlásil, že Komise vyvíjí pětiletou strategii pro AMR. Tato strategie bude zaujímat holistický přístup a bude obsahovat konkrétní návrhy na další opatření, která by řešila otázku AMR s ohledem na veřejné zdraví a zdraví zvířat. Strategie bude vycházet ze závěrů a doporučení Rady k této problematice a z výsledků konzultací, o kterých jsem se zmínil.
Průběžně probíhá práce na revizi pravidel EU týkajících se veterinárních léčivých přípravků a medikovaných krmiv. Zvažují se nové nástroje a prostředky pro řešení AMR, například jako alternativy v hodnocení dopadu.
Na základě shromážděných skutečností Komise učiní rozhodnutí o podrobnostech svého právního návrhu. Naším cílem je předložit tuto strategii Komise dne 18. listopadu 2011, což bude Evropský antibiotický den.
Elisabeth Jeggle
Paní předsedající, pane Andore, nejprve bych ráda poděkovala předsedovi Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, panu De Castrovi, za jeho iniciativu a za otázku položenou Komisi týkající se této důležité záležitosti. Pane Andore, když jsem si vyslechla vaši řeč, především bych vás ráda požádala, abyste přešel od teorie k praxi, protože musíme podniknout konkrétní opatření.
Rezistence vůči antibiotikům je téma, které musíme brát vážně a jemuž bylo dosud v kontextu chovu zvířat věnováno příliš málo pozornosti. Používají-li se antimikrobiální činidla správně, jsou bezpochyby velmi užitečná. Pomáhají zemědělcům udržovat zvířata zdravá a produktivní a zvířatům zajišťují vysokou úroveň dobrých životních podmínek. Abychom měli jistotu, že antibiotika zůstanou v boji proti chorobám zvířat i lidí účinná, musíme postupovat koordinovaně na úrovni EU.
V průběhu několika minulých týdnů jsme na toto téma vedli ve Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova intenzivní debaty a bedlivě jsme o něm přemýšleli. Dne 12. dubna bylo velkou většinou výboru schváleno společné usnesení: 34 hlasů pro a 2 proti. Vynikající spolupráce se všemi stínovými zpravodaji z různých skupin vyústila ve velmi vyvážený a promyšlený text, který musíme podpořit, a já bych vás požádala, abyste tak v průběhu zítřejšího hlasování na plenárním zasedání učinili. Zpráva je vyvážená, protože se zaměřuje na dobré životní podmínky zvířat, problematiku rezistence vůči antibiotikům a efektivitu nákladů, pokud jde o zemědělské podniky.
Takže bych ještě jednou ráda poděkovala všem, kteří se podílejí na činnosti Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, a také paní Paulsenové za plodnou spolupráci. Ráda bych nyní byla svědkem toho, jak začne Komise jednat.
Luis Manuel Capoulas Santos
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, důsledky používání antibiotik pro léčbu chorob zvířat jsou dobře známé a stále znepokojivější. Je to oblast, která již nyní podléhá poměrně náročným normám, jimž Evropský parlament také věnuje pozornost a na základě kterých se uskutečňuje řada pozitivních iniciativ, jako například síť pro shromažďování údajů o rezistenci vůči antibiotikům. Avšak tyto iniciativy stále nestačí.
Apeluji tedy na Komisi, aby nejen zdokonalovala kontrolní mechanismy, ale také přijímala opatření, jež budou nutná pro rozsáhlejší sběr údajů a pro řadu pobídek na podporu osvědčených postupů v této oblasti a která by se stala součástí legislativního balíčku společné zemědělské politiky, jenž se právě připravuje.
Text usnesení předloženého Výborem pro zemědělství a rozvoj venkova, jehož nejdůležitější doporučení získala širokou podporu, jak právě potvrdila moje kolegyně, paní Jeggleová, si ze strany Komise zasluhuje podrobnější analýzu. Tato doporučení je především třeba převést do konkrétních opatření z důvodu lepší ochrany veřejného zdraví a vnímání kvality evropských produktů živočišného původu.
Marit Paulsen
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, myslím, že jsme ve Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova odvedli fantastickou práci. Je neobvyklé, aby politicky tak různorodé shromáždění bylo v takovém souladu, jako jsme byli tentokrát my.
Rezistence vůči antibiotikům je ve skutečnosti největší hrozbou pro zdraví zvířat i lidí, před kterou stojíme. Kdysi byly nejčastější příčinou smrti dětí, mladých lidí i mladých zvířat infekční choroby. V tomto ohledu nezapomínejme, že jak zvířata, tak lidé jsou savci. Máme stejné imunitní obranné mechanismy a jsme stejně citliví na stres, což znamená, že pokud se necítíme dobře, jsou naše obranné mechanismy narušeny a potřebujeme antibiotika, protože jinak budeme náchylnější k závažným infekcím.
To jsme zvažovali s ohledem na lidskou medicínu. Učinili jsme opatření, pokusili jsme se používání antibiotik omezit a pochopit, co by se mohlo stát. Nezapomínejme, že když ztratíme antibiotika jako zbraň, octneme se opět v dobách našich prababiček, kdy i to, co dnes pokládáme za triviální infekční onemocnění, jako např. zánět středního ucha, by se znovu mohlo stát onemocněním smrtelným. Není to záležitost, kterou je v tomto ohledu lehké vyřešit a měli bychom ji brát vážně. Jak už jsem řekla, mám velkou radost.
Samozřejmě se v tomto usnesení najdou detaily, u nichž bych byla uvítala podrobnější rozvedení, a u jiných zase odlišné rozpracování, ale hlavní věc není to, aby všechny čárky byly tam, kde mají být, důležitá je naše společná vůle tento proces zahájit. A toho se doufám ujme Komise, protože věřím, že zítra uslyšíme téměř jednohlasné "ano”. V to doufám a věřím, že to bude silný signál, který vás přiměje zbystřit a poslouchat. Děkuji.
Richard Ashworth
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, rád bych poděkoval předsedovi Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova za to, že na tuto záležitost poukázal.
Sdílím jeho obavy nad tím, jaká míra rezistence vůči antibiotikům se objevuje při bakteriálních infekcích dobytka. Souhlasím s ním, že bychom se měli stále více obávat toho, že prokazatelně dochází k přenosu na lidskou populaci, u které shledáváme, že účinnost mnoha dříve spolehlivých antibiotik výrazně poklesla a tím ohrozila lidské zdraví. Takže záměr rozpravy podporuji. Také souhlasím s tím, že prvním důležitým krokem musí být úzká spolupráce s různými agenturami a farmaceutickým průmyslem, aby bylo možné problém sledovat a vyhodnotit.
Chci však říci, a je to v rozporu se všeobecným míněním, že to není problém způsobený výlučně intenzivním zemědělstvím. Nahodilé používání antibiotik v zemědělství je - či bylo - společné pro všechny zemědělské podniky, ať už velké nebo malé. Šel bych dokonce ještě dál a řekl bych, že velkovýrobci jsou dnes vertikálně integrováni smluvními podmínkami se zpracovatelským odvětvím a že profylaktické použití antibiotik je obvykle zakázáno nebo omezeno v rámci režimů zajištění jakosti.
Je však jasné, že nějaké kontrolní opatření existovat musí, a já se těším, až v pravý čas uslyším podrobnosti strategie pana komisaře. Jsou tu tři body, na které chci poukázat. Za prvé, jakákoli opatření se musejí zakládat na spolehlivých vědeckých důkazech, za druhé, musejí být přiměřená, a za třetí, neměla by pro zemědělské a veterinární odvětví představovat ještě další zatížení předpisy a tedy i výdaji.
Martin Häusling
Paní předsedající, dámy a pánové, toto je velmi závažné téma. Má velký význam nejen pro chov zvířat v budoucnosti, ale zejména pro lidské zdraví. Na to nesmíme zapomínat. A konečně to není problém Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova. Avšak, jak opět vyšlo najevo, nemáme dostatek údajů. Pouze 10 členských států poskytlo informace, a to je příliš málo. S tímto tématem se musíme vypořádat trochu rychleji a je zapotřebí přesné kontroly.
Příliš málo pozornosti věnujeme v tomto kontextu jednomu faktoru a tím je intenzivní zemědělství, jak ve velkokapacitních budovách, v tak určitých regionech. Na to se musíme zaměřit a ve skutečnosti tomu můžeme zabránit. Restrukturalizací naší zemědělské politiky můžeme zajistit, aby středem zájmu byly dobré životní podmínky zvířat, aby zvířata žila v podmínkách přiměřených jejich druhu a byla silná a statná, a to podle zásady, že prevence je lepší než léčba.
Ale také potřebujeme, a to je úkol pro Komisi, dlouhodobý plán pro omezení používání antibiotik v zemědělství. Největší dopad má rezistence vůči antibiotikům na pracovníky v zemědělství, tedy na zemědělce a jejich zaměstnance. Tito lidé mají v tomto ohledu obrovské problémy už nyní. Dalším důvodem k obavám je podezření, že rezistence vůči antibiotikům se přenáší přímo prostřednictvím potravin. To je nutno v zájmu zdraví evropské populace pečlivě prozkoumat. Je tu tedy naléhavá nutnost jednat.
Je důležité jasně říci, že 50 % všech antibiotik se používá v chovu zvířat, a to je příliš mnoho. Musíme proto zajistit, aby se v zájmu zemědělství i veřejného zdraví toto číslo v dlouhodobém horizontu snížilo.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Paní předsedající, tématem Světového dne zdraví, který slavíme 7. dubna, byla v letošním roce rezistence vůči antibiotikům, která je pokládána za globální hrozbu veřejnému zdraví. V Evropě každoročně zemře na 25 000 lidí z důvodů souvisejících s antimikrobiální rezistencí. Při rozvoji antimikrobiální rezistence u lidí mohou hrát roli zvířata a potraviny živočišného původu. Proto je usnesení, o kterém dnes rokujeme, významným dokumentem.
Nejdůležitějším slovem ve všech debatách na toto téma je "opatrnost”. Antibiotika sama o sobě nejsou škodlivá, nebezpečné je jejich nerozvážné a nadměrné používání. Antibiotika není třeba démonizovat, ale používat je u lidí i u zvířat s obezřetností. Opatření, která toto usnesení navrhuje v oblasti poskytování více informací veterinářům i zemědělcům, je tedy nutno uplatňovat co nejrázněji. Pokud jde o zavedení zákazu používání antibiotik jako přísady do krmiva, to musí rozhodně podléhat mezinárodní dohodě.
Nedávná studie zdůrazňuje, že ve Spojených státech téměř polovina vzorků masa testovaného v obchodech obsahovala zlatého stafylokoka, z čehož polovina byla rezistentní vůči nejméně třem třídám antibiotik. To názorně dokazuje velmi rozšířené používání antibiotik v chovu zvířat a já musím říci, že evropští zemědělci už mají plné zuby skutečnosti, že jsou jedinými, kteří mají přijmout pravidla a řídit se jimi s rizikem poklesu jejich příjmů.
Ulrike Rodust
(DE) Paní předsedající, pane Andore, dámy a pánové, proti šíření rezistence vůči antibiotikům musíme dělat, co bude v našich silách. V tom se naprosto shodujeme. To se týká i zodpovědného používání antibiotik v lidské medicíně a při chovu zvířat. Evropská unie musí začít odhodlaně jednat. Nesmíme dovolit, aby jen v Evropské unii i nadále umíralo ročně 25 000 lidí na infekce způsobené rezistentními bakteriemi. Antibiotika se nesmějí používat rutinně či preventivně. Je třeba zajistit, aby antibiotika byla ve všech členských státech používána zodpovědně.
Je nanejvýš důležité udělat všechno pro to, abychom udržovali dobytek zdravý, od narození až po plnou dospělost. Pokud zajistíme, aby zvířata byla zdravá, je to nejlepší způsob, jak se vyvarovat infekcí a použití antibiotik. Rozhodující je v tomto ohledu způsob, jakým jsou zvířata krmena, ale důležitý je i chov.
Při chovu dobytka bychom také měli být otevření používání alternativních metod, jako např. homeopatie a fytoterapie. V oblasti těchto alternativních metod potřebujeme v Evropě další výzkum a více informací.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, moje rodná země, Holandsko, je světovým šampiónem. Bohužel ne ve fotbale - to nám loni uniklo - ale v používání antibiotik při chovu dobytka. Žádná jiná země na světě nepoužívá v chovu dobytka tolik antibiotik jako Holandsko. To má velmi závažné následky, které se netýkají pouze používání antibiotik v Holandsku; jak uvedli jiní poslanci, každý rok v Evropě zemře 25 000 lidí následkem bakteriálních infekcí. A ty se k lidem dostávají prostřednictvím masa. 90 % kuřecího masa v Holandsku obsahuje rezistentní bakterie ESBL a minulý měsíc dokonce vyšlo najevo, že rezistentní bakterie byly nalezeny v zelenině, do které se dostaly prostřednictvím hnoje a půdy. Paní předsedající, to se skutečně musí změnit. Země, jako je Dánsko, nám ukázala, že situaci změnit lze a že pomocí správných, přísných opatření může být sektor pěstování dobytka silný a zdravý při použití daleko menšího množství antibiotik.
Komise prohlásila již dříve a dnes večer znovu, že v listopadu předloží další rozsáhlá opatření. Ta budou tedy doladěna v roce 2012. Chtěl bych naléhavě požádat komisi, aby tento problém pokládala za problém velmi důležitý a nedovolila, aby byl závislý na členských státech, které jsou při zavádění správných opatření příliš pomalé.
Mairead McGuinness
Paní předsedající, je zcela jasné, že pokud jde o obavy z rezistence vůči antibiotikům, panuje shoda napříč stranami. Avšak vzhledem k tomu, co Komise právě prohlásila - že máme údaje z 10 členských států a ty nám zatím nejsou dostupné - tu vlastně mluvíme o obavách, o kterých nemáme podrobné údaje. Tyto informace potřebujeme.
Ráda bych viděla ligovou tabulku používání léčiv na hlavu zvířecí populace v členských státech, abychom se skutečně mohli zaměřit na země, které uplatňují osvědčené postupy, a porovnat je s jinými, které tak nečiní. Nemyslím tím ukazovat na někoho prstem, spíše umožnit těm členským státům, které by antibiotika používaly příliš často, aby své postupy v chovu zvířat zkvalitnili.
Je také třeba říci, že zemědělci antibiotika nepoužívají jen tak halabala; používají je, když jsou zvířata nemocná. Antibiotika jsou drahá a zemědělci je tedy nepoužívají tak, jako by zvířatům podávali vodu.
Tato debata musí být vyrovnaná. Získejme potřebné informace. Těšíme se na listopadovou strategii, která nám pomůže vyhnout se narůstajícímu problému Evropské unie a její zvířecí i lidské populace.
Peter Jahr
(DE) Paní předsedající, jsem velmi vděčný autorovi této otázky, předsedovi našeho výboru, za to, že toto téma uvedl na pořad jednání. Použití antibiotik u zvířat s sebou nese výhody i nevýhody, které spolu úzce souvisejí. Léky, které zvířatům pomáhají, aby zůstala zdravá, mohou při nesprávném použití představovat značné riziko pro lidi. Musíme tedy zaujmout koordinovaný, integrovaný a především vědecký postoj, protože v budoucnu budeme muset používat antibiotika k léčbě zvířat i nadále. Zároveň také musíme snížit rizika pro lidi.
A těmto požadavkům předkládaná zpráva naprosto vyhovuje. Doufám, že Komise se návrhy, přáními a požadavky Parlamentu začne zabývat. A co je nejdůležitější, jak už řeklo mnoho předchozích řečníků, od všech členských států potřebujeme analýzu současné situace v zájmu zvířat, evropského zemědělství a zejména občanů Evropské unie.
Miroslav Mikolášik
(SK) Paní předsedající, chtěl bych poukázat na jednu skutečnost, která spojuje veterinární a lidskou medicínu. Všechny ostatní evropské kongresy mikrobiologů, když hovořily o rezistenci na antibiotika u člověka, hovořily o tzv. meticilin-rezistentním zlatém stafylokoku. To je pohroma, na kterou my v medicíně lidské už nemáme platné antibiotikum, neumíme ji léčit. Ročně na ni zemře až 25 tisíc lidí.
Prosím vás, jak k tomu došlo? Jednoduše nezodpovědným používáním antibiotik ve veterinární medicíně. Do zvířat se doslova cpou tuny antibiotik. U zvířat, kterým jsou podávána preventivně, se dávají do jejich potravy, a tím pádem se oslabuje i člověk a jeho možnosti bojovat proti infekci, kterou dostane třeba v nemocnici takovýmto nemocničním kmenem.
Chci naléhat na Komisi, aby urychleně shromáždila výzkumy ze všech členských zemí, ale aby také podpořila nový výzkum takových antibiotik, která by byla účinná u člověka a zachraňovala by životy.
Jaroslav Paška
(SK) Paní předsedající, penetrace produktů chemického a farmaceutického průmyslu do potravinového řetězce je průvodním jevem intenzifikace zemědělské výroby. Lidský organismus se tak stává přirozenou obětí úsilí výrobců potravin vyprodukovat co nejlevněji a nejefektivněji co nejvíce potravin.
Používání moderní chemie a farmacie v zemědělství musíme proto začít velmi pozorně sledovat a v zájmu zachování zdraví našich občanů i velmi cílevědomě, systematicky a permanentně důsledky používání těchto látek vyhodnocovat. Jedině kvalitní permanentní monitoring potravinových produktů nám umožní zavčas rozpoznat rizika či hrozby, které pro současnou populaci přinášejí nové technologie.
Dnes sice hovoříme více o antibiotikách a o narůstající rezistenci vůči nim, ale tuto problematiku musíme vnímat a posuzovat komplexněji. A doufám, že i Komise bude vnímat péči o nezávadnost potravin jako ucelenou strategii.
László Andor
člen Komise. - Paní předsedající, strategie Komise pro antimikrobiální rezistenci (AMR), kterou hodláme předložit v listopadu, poskytne další nápady, jak by se Komise společně s členskými státy a zúčastněnými stranami mohla s AMR vypořádat ve všech dotyčných sektorech. Některá z těchto opatření mohou vyžadovat změny v právních předpisech. Jiná ne. Rozhodující bude zvolit pro tento úkol správné nástroje.
Plně s vámi souhlasím v tom, že to není pouze, nebo hlavně, záležitost živočišné výroby. Proto je naším cílem omezit rozvoj antimikrobiální rezistence přičítané používání antimikrobiálních látek u zvířat.
Jsou tu různé nástroje: vzdělání, osvětové kampaně atd. Stejně tak věříme, že je třeba shromažďovat údaje, které by podpořily lepší porozumění tomuto problému. Členské státy ve skutečnosti jeví zájem o poskytování údajů, což je povzbudivé.
Ano, pro tato opatření máme časový harmonogram. Probíhají přípravné práce včetně hodnocení dopadu, revize pravidel pro veterinární léčivé přípravky a tak dále. Legislativní návrhy budou, jak už jsem zmínil, následovat v roce 2012.
Komise velmi vítá cenný přínos Parlamentu a těší se na další spolupráci s Parlamentem, členskými státy i zúčastněnými stranami ze všech odvětví se společným cílem chránit zdraví občanů v celé Evropské unii.
Předsedající
Na závěr rozpravy jsem obdržela jeden návrh usnesení.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 12. května v poledne.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Luís Paulo Alves
Rezistence vůči antibiotikům u dobytka a domácích zvířat se v posledních letech stala problémem. Abychom tento narůstající problém mohli vyřešit, apeluji na intenzivnější výzkum a lepší kontrolu jeho účinků na potravní řetězec. Pokud se antibiotika používají správně, jsou účinným nástrojem, ale vyzývám Komisi k zavedení konkrétních opatření, aby jejich použití bylo efektivnější a aby se tak snížila rezistence zvířat vůči antibiotikům, neboť toto je problém, který má dopad na celý potravinový řetězec. Působí zejména na stupeň rezistence vůči antibiotikům a má tedy důsledky pro lidské zdraví. Aby bylo možné toho dosáhnout, musí být součástí rozpočtu pro Potravinový a veterinární úřad (PVÚ) a Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EÚBP) i finanční prostředky nutné pro zintenzivnění práce v terénu a pro účinné sledování tohoto problému. A závěrem apeluji na Komisi, aby vzhledem k závažnosti tohoto problému sestavila plán jeho řešení na úrovni EU s přihlédnutím k plné šíři problému potírání rezistence vůči antibiotikům a především ke spojitosti mezi zdravím zvířat a používáním antibiotik a ke vztahu zvířecího zdraví k lidskému.
Ismail Ertug
Antibiotika přijímáme v potravě, což má za následek zvýšenou rezistenci. Je to jedna z oblastí pokroku v medicíně, která postupně upadá, a to je nám už dlouhou dobu známo. Pan De Castro se zmínil o opatřeních, která už byla podniknuta. Podporuji návrhy předložené v usnesení. A jsou tu dva aspekty, na které bych se chtěl zaměřit.
Samotná nařízení nestačí. Na skandálu s dioxinem jsme viděli, jak snadno je lze podkopat, pokud se jednotlivé "černé ovce” chovají nezodpovědně. Nařízení samozřejmě potřebujeme a je nutno zavést systémy sledování, ale to samo o sobě není řešení.
Ze střednědobého a dlouhodobého hlediska je řešením zajistit, aby se použití antibiotik stalo z velké části zbytečným. Toho můžeme dosáhnout za prvé investicemi do výzkumu a vytváření sítě odborných znalostí, za druhé předáváním těchto znalostí zemědělcům a veterinářům a za třetí poskytováním informací spotřebitelům.
Musíme chytře využívat síly trhu, protože těmi, kdo z dlouhodobého hlediska rozhodují o způsobu, jak se potraviny budou vyrábět, jsou spotřebitelé.
Pavel Poc
Podle ECDC trpí v Evropě infekcemi multirezistentními kmeny bakterií 400 000 pacientů. Proto vítám usnesení Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, ve kterém podporuji především požadavek řádného sběru a analýzy srovnatelných údajů o prodeji přípravků pro veterinární použití a následném použití těchto přípravků u zvířat. Získávání těchto údajů by mělo být povinné pro všechny členské státy EU. Pokud Evropská unie přijme přísná opatření v oblasti užívání antibiotik u zemědělských zvířat, lze očekávat změnu legislativy i ve třetích zemích, a to především kvůli ekonomickým ztrátám, které by představovalo omezení exportu masa do Evropy. Například v USA je 74 % všech použitých antibiotik aplikováno v živočišném sektoru zemědělství k prevenci chorob nebo k podpoře růstu zdravých zvířat. Polovina všech kontrolovaných masných produktů v amerických obchodech obsahuje nebezpečné bakterie (MRSA). Tento problém je v USA znám od roku 2008 a dosud není zásadním způsobem řešen. Riziko představují i nepatogenní multirezistentní kmeny bakterií vzhledem k možnosti transgenních přenosů a podle posledních výzkumů i sdílení rezistence. Vznik nových multirezistentních kmenů bakterií může příští generace připravit o možnost efektivně využívat antibiotika. Takový scénář by měl pro zdraví obyvatel katastrofální následky. Rezistence vůči antibiotikům představuje nesmírně závažný problém, který je třeba okamžitě a efektivně řešit.
