Proizvodnja in zaposlovanje v sektorju tekstila in oblačil v številnih državah članicah EU (razprava) 
Predsednica:
Naslednja točka je razprava o vprašanju Komisiji za ustni odgovor o proizvodnji in zaposlovanju v sektorju tekstila in oblačil v številnih državah članicah EU.
Corien Wortmann-Kool
namestnica vlagatelja. - Gospa predsednica, v imenu Odbora za mednarodno trgovino bi rada podrobno razložila, za kaj tukaj gre.
Gre za proizvodnjo in zaposlovanje v sektorju tekstila in oblačil v številnih evropskih državah članicah. Evropska unija in Kitajska sta se dogovorili o skupnem sistemu nadzora izvoza nekaterih kategorij proizvodov iz tekstila in oblačil iz Kitajske v države članice EU, a je njegova veljavnost potekla 31. decembra 2008.
V zadnjih dveh letih je delo izgubilo 350 000 ljudi, število podjetij pa se je v istem obdobju zmanjšalo za 5 %. Ob upoštevanju naraščajočega števila družb, ki so prenehale ali preselile proizvodnjo, kar vodi k povečani brezposelnosti v številnih regijah, bi želela v imenu Odbora za mednarodno trgovino postaviti naslednje vprašanje:
Ali je Komisija ali katera država članica predlagala ali zahtevala podaljšanje dvostranskega nadzornega mehanizma na obdobje po 31. decembru 2008 ali druge tovrstne ukrepe?
Katere ukrepe namerava Komisija sprejeti, da bi zavarovala proizvodnjo in zaposlenost v sektorju tekstila in oblačil?
Ali bo Komisija še naprej spremljala sprotni razvoj trga, uvozne, evidenco uvoza in spremljanje carinjenja ter sektor obveščala o zadnjih spremembah?
Kakšne so trenutne razmere pri predlagani uredbi o oznakah "izdelano v"?
Kakšne ukrepe je sprejela Komisija v zvezi s predlogi, ki jih je Parlament sprejel v svoji resoluciji z dne 13. decembra 2007?
Catherine Ashton
članica Komisije. - Gospa predsednica, v teh razmerah je skrb za uspešnost proizvodnje, ki se sooča s konkurenco, razumljiva in seveda so proizvodi iz tekstila zelo pomembni. Stopnja zaposlovanja se še naprej niža in proizvodnja ponovno beleži upad - in to po nekaj letih relativne stabilnosti. Seveda je ta sektor na področju globalizacije, kjer se v zadnjem času dogaja največ sprememb. Tu igrajo mala in srednje velika podjetja veliko vlogo.
Po koncu Memoranduma o soglasju leta 2005 smo res sklenili sporazum o skupnem sistemu nadzora - na katerega nas je opozorila gospa Wortmann-Kool - in z njegovo pomočjo smo prejemali zgodnje informacije o trgovinskih tokovih. Zaradi tega se lahko lažje odzivamo v primeru soočenja z nenadnim kipenjem valov v naši industriji. To je tudi nadaljnji korak pri prehodu na odprte trge, ki jih - in prepričana sem, da poslanci to vedo - oblikujemo in razvijamo z zadevnimi gospodarskimi akterji in v razpravah z državami članicami in s Parlamentom. S pospeševanjem procesa postopnega spreminjanja smo temu sektorju pomagali, da se je prilagodil. Pri tem so nam pomagali socialni partnerji. Ti v skladu z Memorandumom o soglasju (MOS), ki je potekel leta 2008, niso prosili za širitev prostovoljnih ravni gospodarske rasti, niti niso prosili za podaljšanje sistema nadzora v leto 2009 - čeprav cenim, da so nekatere države članice hotele, da bi to storili raje mi. Uvozi iz Kitajske so se na splošno povečali, vendar znotraj razumnih meja. Precejšen porast pri nekaterih kategorijah - kot so na primer obleke, hlače in puloverji - je bil izenačen s padcem uvoza tekstila od dobaviteljev iz drugih držav. Na splošno je bil v letu 2008 dosežen le majhen splošni porast in trgi so to kar dobro sprejeli.
Zapiranje naših trgov ali spremljanje uvoza nista prava politična odziva. Zagotoviti moramo spremembo, prilagoditev, trgovanje in prenovo vseh podjetij v trenutnih razmerah. Prav zaradi takšne pomoči podjetjem je bil načrt za oživitev gospodarstva potrjen. To seveda predstavlja precejšnje povečanje BDP EU v višini 1,5 %, kar bi moralo biti sektorju tekstila in oblačil v pomoč. Ta sektor se je soočil z izzivi pred trenutno upočasnitvijo. Osem od petnajstih prošenj na osnovi Sklada za prilagoditev globalizaciji je bilo vloženih v korist tekstilnih delavcev.
Komisija je pripravljena podpreti pobude za vzpostavitev partnerstva v sektorju tekstila in oblačil, oblikovanega za soočenje s prestrukturiranjem, katerega namen je zaščita delovnih mest in na splošno korist sektorja na osnovi obstoječega dolgotrajnega okvira za socialni dialog. Pozdravljamo resolucijo Parlamenta o prihodnosti sektorja tekstila. Beležimo napredek pri dostopu na trge, pri pridobivanju sredstev od pobude za vodilni trg in pri sklenitvi vsakega sporazuma o prosti trgovini, kar so stvari, ki izpolnjujejo okoljske in socialne standarde. Devalvacija valute pa seveda ostaja na našem dnevnem redu.
Georgios Papastamkos
Gospa predsednica, proizvodi iz tekstila in oblačila predstavljajo globaliziran sektor gospodarstva par excellence, sektor, za katerega so značilne stalne spremembe v smislu kraja proizvodnje, stalnega prestrukturiranja in prilagajanja novim razmeram, kot je liberizacija mednarodne trgovine. Za mnoge države članice Evropske unije, vključno z Grčijo, je ta sektor pomemben vir izvoza in zaposlovanja. Vendar pa je zaradi precejšnjega števila proizvodnih enot, ki se selijo drugam, in nenehnega zmanjševanja števila zaposlenih stanje postalo zelo zaskrbljujoče. Poleg strukturnih problemov igra negativno vlogo občutna neskladnost med uvoznimi tarifami Evropske unije na eni strani in uvoznimi tarifami njenih najpomembnejših konkurentov na drugi strani. Komisarka, govorimo o sektorju z izredno visokim odstotkom splošnih zasegov ukradenih proizvodov na mejah Evropske unije, odstotkom, ki nenehno narašča. V tem primeru menim, da je predlog za ustanovitev evropskega centra za spremljanje ukradenega blaga dobra zamisel, s katero bomo lahko dosegli boljše usklajevanje med pristojnimi oblastmi, državami članicami in službami Komisije in tudi pogoje za učinkovito sodelovanje z zasebnim sektorjem. Menim, da bi morali sprejeti uredbo o oznaki "izdelano v", ki bo v pomoč pri zaščiti pogojev poštene konkurence in zaščiti potrošnikov. Vzpostavitev učinkovitejših prvotnih pravil je pomembna glede na uporabo tarifnih kvot v okviru posplošenih tarifnih preferencialov in regionalnih sporazumov. Pozvani smo k oblikovanju novih okvirov za odnose sodelovanja med agencijami, ki uresničujejo industrijsko in regionalno politiko ter zaveze, in k učinkoviti podpori evropskim podjetjem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, da lahko ohranjajo in še naprej izboljšujejo svojo konkurenčno specializacijo. Govorim o proizvodnji izdelkov z visoko dodano vrednostjo v smislu kakovosti in oblike, inovacij in uporabe novih tehnologij.
Rovana Plumb
Radi bi se vam zahvalili za odgovore na vprašanja za ustne odgovore. Rada bi poudarila, da je, kot je že dobro znano, prispevek sektorja tekstila v BDP vseh držav članic, vključno z Romunijo, še posebej pomemben. Dobro se zavedamo, da ta sektor ustvarja nova delovna mesta, zlasti za žensko delovno silo. Strinjam se z ukrepi, ki jih predlagate in jih podpiram, kajti glede na to, kako pomembna je trgovina v trenutni gospodarski krizi, se moramo zavedati, kako pomembni so ukrepi, ki jih moramo sprejeti za zaščito delovnih mest.
Ob upoštevanju, da je skupni sistem nadzora uvoza tekstila iz Kitajske prenehal delovati konec lanskega leta, in vem, da je bil to pomemben instrument za spremljanje dogajanj na trgu, bi Komisiji želela predlagati, da posveti večjo pozornost ne le sektorju tekstila, ampak tudi drugim občutljivim industrijskim sektorjem kot so industrija jekla, kemična in strojna industrija. Prav tako bi Evropski komisiji rada predlagala, da redno predstavlja študije o vplivih, statistične podatke ali druge elemente in ustrezne instrumente za te sektorje. Rada bi vam še enkrat čestitala za ukrepe, ki ste jih predlagali za dostop do trgov, prosto trgovino, pridobivanje sredstev in okolje.
Gianluca Susta
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nedvomno se soočamo z izredno resno industijsko krizo in evropska tekstilna industrija ji prav tako ne more uteči, kar je prav tako posledica finančne krize.
Jasno je, da upočasnjena potrošnja prebivalstva slabo vpliva na evropske izdelke visoke kakovosti, vključno z izdelki iz moje države, Italije, v sektorju, ki izgubil, kot je že prej omenil predsednik Odbora za mednarodno trgovino, 350 000 delovnih mest in 5 % podjetij.
Ob tem pa verjamem, da bolj kot finančna sredstva ta sektor, tako kot drugi industrijski sektorji, potrebuje pravila in zahteva, kot je že bilo omenjeno, pristno vzajemnost. Medtem ko glede na razvijajoče se države obstajajo nagnjenja k resničnemu odpiranju trgov za pospeševanje razvoja teh držav in s tem novih trgov, je precej manj razumljivo pomanjkanje vzajemnosti v smislu zakonodajnih in tarifnih ovir glede na najrazvitejše države: Združene države, Kanado, Avstralijo in Japonsko.
Iz tega razloga morajo določena temeljna vprašanja - katerim smo se zavezali bolj na papirju kot v praksi - kot je vprašanje označevanja porekla, ponovno priti v središče pozornosti Komisije in Sveta. Evropa potrebuje nova pravila, prav tako pa potrebuje tudi vzajemnost in povečano prizadevanje v boju proti ponarejanju in piratstvu, odločne protidampinške ukrepe, predvsem pa odobritev uredbe o označevanju porekla.
Komisarka, vedeti morate, da sodelovanje v boksarski tekmi z eno roko zvezano za hrbet ne prinaša zmage. Prav tako bi rad ponovil, da je to problem, ki zadeva tako Združene države kot nas, in ne le Kitajsko ali Indijo. Oni imajo svoja pravila sledljivosti, ki prav tako veljajo za naše izdelke, mi pa teh nimamo. To je potem temeljno vprašanje, glede katerega menim, da je treba pobudo Komisije okrepiti veliko bolj kot v preteklosti, kajti videli smo, da ji, kadar hoče, uspe prepričati celo tiste drugačnega mnenja, kot je bilo to v primeru okoljskega vprašanja.
Na koncu naj povem, da se mi zdi, da obstajajo dragi in manj dragi ukrepi, vendar so dragi ukrepi del skorajšnjega paketa ukrepov za boj proti krizi. Ti vključujejo Sklad za prilagoditev globalizaciji, več kreditov, razpoložljivih za pospeševanje naložb in krepitev kapitalizacije malih in srednje velikih podjetij, več sredstev za raziskave na platformi tekstilne tehnologije in več podpore izvozu s strani malih in srednje velikih podjetij. Manj dragi ukrepi pa so predvsem uredba o označevanju porekla, zaščita intelektualne lastnine, protidampinški ukrepi in boj proti ponarejanju. Če izpostavimo vse te drage in nedrage ukrepe, verjamem, da bomo pomagali evropskemu gospodarstvu brez spreminjanja konkurenčnih pravil in ne da bi zašli v neoprotekcionizem.
Pedro Guerreiro
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Po zgledu drugih pobud smo Odboru za mednarodno trgovino Evropskega parlamenta predlagali predložitev vprašanja za ustni odgovor z razpravo na plenarnem zasedanju o proizvodnji in zaposlovanju v sektorju tekstila in oblačil v različnih državah članicah Evropske unije, ker se nam zdi to nujno in neobhodno.
Prav tako smo predlagali, da bi se razprave moral udeležiti Svet in da bi morala biti zaključena z resolucijo tega Parlamenta; vendar pa tega predloga druge parlamentarne skupine niso podprle.
Več kot leto je minilo od razprave, ki je 12. decembra 2007 potekala v tem Parlamentu. Takrat smo zagnali preplah, da se bomo v primeru nesprejetja ukrepov za zaščito proizvodnje in zaposlovanja v sektorju tekstila in oblačil še naprej soočali z dolgotrajnimi mukami in uničenjem velikega dela tega strateškega sektorja. Od takrat in pred tem je na tisoče ljudi izgubilo službe in nešteto podjetij je prenehalo z delovanjem, pri čemer je samo v zadnjih dveh letih izgubilo službo 350 000 ljudi, 5 % podjetij pa je izginilo.
Sprašujemo, ali je to tisto, čemur Evropska komisija pravi konkuriranje z restrukturiranjem. Od takrat in pred tem so se delavci še naprej soočali z brezposelnostjo - vse prepogosto brez plačila nadomestila ali poračuna plač za nazaj, do katerega so bili upravičeni -, z večjim izkoriščanjem, večjo negotovostjo, zamudami pri izplačilu plač in z dereguliranim delovnim časom.
Za takšno stanje so odgovorni določeni razlogi in ljudje, kot so tisti, ki spodbujajo liberalizacijo trgovine tekstila in oblačil in selitev proizvodnje z namenom povečanja dobička, s čimer velik del tega sektorja izpostavljajo konkurenci, ki temelji na dvojnih standardih, ki so bili opredeljeni od samega začetka.
Soočena s temi razmerami Evropska unija ni imela posluha za to vprašanje ali pa je sprejela milejše ukrepe, ki še zdaleč ne rešujejo problemov in potreb tega sektorja. Evropska komisija meni, da industrija tekstila in oblačil v primerjavi z drugimi sektorji ni nič posebnega, čeprav zatrjuje nasprotno. Skupaj z nujnimi ukrepi, ki jih mora realizirati vsaka država članica, ima Evropska unija tudi nalogo, da odgovori na resne probleme, s katerimi se ta sektor bojuje.
Komisarka, kdaj se bodo začela uporabljati zavezujoča pravila o nameščanju oznak o poreklu, na primer s sprejetjem uredbe o oznaki "izdelano v"? Kdaj se bodo začele uporabljati enake zahteve za varstvo in zaščito potrošnikov za uvožene proizvode kot so zahtevane za proizvode, izdelane v Evropski uniji? Kako bo Evropska unija še naprej spremljala sprotne uvozne trende in carinski pregled ter nadzor, z izčrpnim obveščanjem sektorja in uveljavljanjem zaščitnih kalvzul povsod tam, kjer bo to potrebno? Kako bo uporabljala finančni okvir 2007-2013, ki vključuje tako imenovani Sklad za prilagoditev globalizaciji, za podporo proizvodnje in zaposlovanja v sektorju tekstila in oblačil, zlasti pri malih in srednje velikih podjetjih, ki jih je prizadela liberalizacija? Kdaj bo oblikovana monetarna in devizna politika, ki ne bo kaznovala izvoza nekaterih držav članic? Kdaj bo oblikovan program Skupnosti, ki ga je predlagal ta Parlament, in kdaj bo odpravljena blokada finančnih sredstev za posodobitev in spodbujanje sektorja ter za povečanje raznolikosti industrijske dejavnosti, zlasti tistih sredstev, ki so namenjena regijam v najslabših pogojih, ki so odvisne od njih?
Tokia Saïfi
- (FR) Gospa predsednica, evropski sektor tekstila in oblačil je sektor, ki so ga v zadnjih nekaj letih škodljivi učinki globalizacije močno prizadeli.
Kljub nekaterim še vedno perečim problemom v nekaterih evropskih regijah je temu sektorju danes uspelo spremeniti smer, predvsem zaradi razvoja tehničnih in inovativnih proizvodov iz tekstila.
Vendar pa s površnostjo in brezbrižjem ne smemo omajati oživitvene zmožnosti te industrije. Evropska unija mora seveda po potrebi pazljivo in s praktičnimi in učinkovitimi dejanji ohranjati politično voljo za ustvarjanje trdnega konkurenčnega okvira za svoja podjetja.
Da bi Uniji to uspelo, morate, komisarka, nadaljevati s spremljanjem carinske evidence uvoženih proizvodov, ki prihajajo iz Kitajske, in obveščati ta sektor o najnovejših spremembah. Pri spremljanju teh zadev moramo biti budni in odzivni. Evropska unija ima sredstva za to: instrumenti za zaščito trgovine so odličen primer takšnih sredstev. Zato bom še naprej dopovedovala, da Evropa, ki ščiti, ni protekcionistična Evropa.
Moja današnja zaskrbljenost, komisarka, pa temelji na nezaslišanem porastu zasega ponarejenih izdelkov iz tekstila in usnjenih izdelkov, izdelkov, ki so prepojeni z azo barvili ali nikljem, ki vedno bolj ogrožajo varnost in zdravje evropskih potrošnikov. Lahko si predstavljate, da ta pojav ne bo izginil kar z gospodarsko krizo, s katero se soočamo.
Zaradi tega vas pozivam, da sodelujete z državami članicami pri kar najhitrejšem uresničevanju štiriletnega akcijskega načrta za boj proti ponarejanju in piratstvu z ustanovitvijo evropskega centra za spremljanje ponarejenega blaga in krepitvijo evropskega carinskega sistema.
Z obveznim izkazovanjem porekla blaga, ki izvira iz tretjih držav, uskladitvijo postopkov carinskega nadzora in kaznovanjem kršitev pravic intelektualne lastnine s kazenskim pregonom se bomo lahko borili v imenu naših podjetij, naših delovnih mest in državljanov Evrope.
Francisco Assis
(PT) Gospa predsednica, komisarka, to je zelo konkreten primer, v katerem je razlikovanje med zaščito in protekcionizmom, ki smo ga omenili pred kratkim, v predhodni razpravi, zelo umestno.
Protekcionizmu, ki spravlja na beraško palico, moramo reči "ne", zaščita za varovanje temeljnih pravic Evropejcev pa je vsekakor potrebna. To je zelo pomemben sektor v številnih evropskih regijah in državah, kot je na primer regija, iz katere prihajam, regija severne Portugalske. Ta sektor je ključnega pomena za regionalno gospodarstvo. To je sektor, ki je bil procesu globalizacije še posebej izpostavljen. V resni finančni krizi kot je ta, s katero se soočamo, ta sektor doživlja zelo hude čase.
Evropska unija in države članice bi morale posvetiti več pozornosti industriji tekstila in se odločiti za zaščitne in ofenzivne ukrepe. Zaščitni ukrepi nalagajo uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov in instrumentov trgovinske zaščite. To vključuje tudi ohranjanje političnega dialoga z našimi glavnimi partnerji v boju s situacijami pravega monetarnega protekcionizma in situacijami, ki ogrožajo legitimne interese evropskih proizvajalcev. Zaščita evropskih proizvajalcev, zaposlovalcev in delavcev je zaščita evropskih državljanov in prav tako zaščita evropskih potrošnikov. To je tisto, kar si moramo enkrat za vselej zapomniti.
Istočasno moramo izvajati te zaščitne ukrepe v skladu z načeli, ki so tako preprosta, kot tisti, ki sta bili podrobno pojasnjeni tu: načelo vzajemnosti in načelo stalnega boja proti nelojalni konkurenci. Ne prosimo za kakršno koli posebno obravnavanje Evropske unije ali najbolj prizadetih regij Evropske unije. Zahtevamo le pravila, ki naj bi temeljila na temeljnih načelih vzajemnosti. Medtem ko se morajo Evropska unija in njene države članice odločno boriti za instrumente trgovinske zaščite, katerih uporaba je najprimernejša ob vsakem času, pa moramo prav tako razvijati ofenzivno politiko in ukrepe. To se pravzaprav že dogaja, in sicer v smislu posodabljanja sektorja in tudi na področju razvoja človeških virov, naložb v poklicno usposabljanje, tehnološkega posodabljanja in razvoja regij.
Obstajajo regije, in kot sem že omenil, eno od njih zelo dobro poznam, to je severna Portugalska, ki se soočajo z resnično tragičnimi razmerami in tem regijami se je treba posvetiti neposredno.
DanutBudreikait
(LT) Morda bo letos v litvanskem sektorju tekstila in oblačil 50 % ljudi izgubilo svoja delovna mesta. Morda bo 20 000 delavcev izgubilo zaposlitev. To ne bo le posledica gospodarske in finančne krize. Industrija tekstila se mora zoperstaviti neenakim konkurenčnim pogojem in uporabiti višje proizvodne, delovne, higienske in okoljske standarde. Zaradi neuravnoteženega menjalnega tečaja, politike bančnih posojil, izostanka amortizacijskih odtegljajev in davčne politike je zelo težko konkurirati kitajski subvencionirani proizvodnji. Poleg tega Kitajska in druge države kar naprej povečujejo ovire za dostop na trg, kar je slabo za proizvode EU. Kaj Komisija meni o tem, da je cena kitajskega proizvoda nižja od surovin za njegovo izdelavo? Kaj namerava Komisija ukreniti za ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev? Poleg tega prosim za konkretna dejstva, ki bodo pokazala, kako Služba za pomoč uporabnikom, ki jo je ustanovila Komisija za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, pomaga tekstilni industriji sprožiti preiskave uporabe ukrepov za zaščito trga v očitnih primerih nelojalne konkurence. Kot informacijo naj povem, da se proizvajalci lanenega tekstila že dve leti trudijo sprožiti protidampinški postopek zoper lanene izdelke kitajskega porekla, a jim doslej to ni uspelo, ker jim Komisija ni bila v pomoč. Kaj Komisija predlaga proizvajalcem tekstila, da naj ukrenejo?
Ivo Belet
(NL) Komisarka, malo prej ste omenili, da je bila situacija v zvezi z uvozom tekstila iz Kitajske v letu 2008 boljša, kot je bilo pričakovano. Čutim, da je moja dolžnost močno ugovarjati vaši izjavi, ker številke kažejo povsem drugačno sliko.
Pravzaprav je lanskoletni uvoz tekstila iz Kitajske presegel vse meje. Če pogledamo majice, hlače, obleke in puloverje, z drugimi besedami občutljive kategorije proizvodov, se je uvoz v obdobju enega leta nedvomno skoraj podvojil in to je gotovo razlog za veliko zaskrbljenost. To pomeni, da sistem nadzora, ki smo ga ves ta čas imeli, ne deluje. Kot vsi vemo, sistem dvojnega preverjanja ne deluje več. Te razmere, gospa Ashton, so nevzdržne, ker ni pravih kazni, ki bi jih lahko naložili; povsem smo nemočni.
Kot je povedal prejšnji govornik, tudi številke kažejo, da je nekaj zelo narobe s cenami tega masivnega uvoza kitajskih proizvodov iz tekstila. Cene so padle skoraj za tretjino in tega padca ne gre pripisati samo razlikam v menjalnem tečaju. Poleg tega, komisarka, so se proizvodni stroški na Kitajskem v zadnjih letih spet močno dvignili, kar pomeni, da gre tu v bistvu za dampinške cene. Računamo na to, da boste v zvezi s tem kaj ukrenili. Kot je prej izjavila gospa Wortmann-Kool, je v zadnjih dveh letih 350 000 ljudi izgubilo službo. V veliki meri je to rezultat nelojalne konkurence in na te razmere se moramo odzvati.
To pa ni edini razlog za zaskrbljenost, komisarka. Kot veste, je v trenutnem ozračju veliko težje pridobiti kreditno zavarovanje, to pa neposredno, škodljivo vpliva na izvoz. Francoska vlada je že razvila sistem dodatnega kreditnega zavarovanja za sektor oblačil in tekstila. Preudarka vredno bi bilo, ali bi ta sistem lahko priporočili in racionalizirali naprej na evropski ravni. Ne predlagam usklajevanja, ampak da postavimo pobude na pravo mesto na evropski ravni in s tem do določene mere spodbudimo francoski sistem. Ali ste pripravljeni sprejeti zavezo, da boste s pomočjo pooblastil, ki jih imate, uresničili pobude v tem pogledu? Te pobude so lahko zastonj. To je preprosto stvar politične volje in usklajevanja.
Martí Grau i Segú
(ES) Gospa predsednica, komisarka, kot smo bili nedavno priča, tekstilni sektor doživlja težko krizo, ki je privedla do mnogih zaprtij, preselitev in odpuščanja, zlasti v regijah, ki so specializirane za to industrijo.
Glede na trenutno gospodarsko krizo bi se Evropska komisija v povezavi z državami članicami morala čim prej odzvati z namenom zmanjšanja družbenogospodarskih učinkov tega prestrukturiranja. Te spremembe so bile še posebej dramatične za prizadete regije in družine.
Menim, da bi bilo treba delavcem v sektorju tekstila in oblačil pomagati in da bi bilo treba oblikovati socialne ukrepe v obliki načrtov za pomoč podjetjem, ki podlegajo prestrukturiranju in so se trenutno znašla v zelo težkih razmerah. Zaželeno bi bilo, da bi se znatni delež evropskega Sklada za prilagoditev globalizaciji namenil prestrukturiranju in ponovnem usposabljanju v tekstilnem sektorju, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ki predstavljajo večino tega sektorja v Evropski uniji. MSP so zelo prizadeli učinki liberizacije na trgu.
Poleg tega bi bilo treba ponovno vzpostaviti sistem nadzora uvoza, zlasti uvoza iz Kitajske in njegovega obsega. To nikakor ni stvar spodbujanja trgovinskih ovir. To je bolj stvar nadomestila za negativne učinke te pomembne spremembe. Ne smemo pozabiti, da je Evropska unija drugi največji izvoznik proizvodov iz tekstila in oblačil na svetu in zato je treba nujno zagotoviti optimalen dostop na trge tretjih držav. To je bistvenega pomena za prihodnost tekstilne industrije in industrije oblačil v Evropski uniji ter zlasti za MSP.
Vse to je seveda treba izvajati istočasno z zagotavljanjem poštene konkurence na podlagi spodbujanja socialnih in okoljskih standardov v teh državah. V zvezi s tem bi bilo zagotavljanje točnih informacij potrošnikom, na primer uredba o uvedbi oznake "izdelano v", za katero vemo, da ni bila realizirana, zelo uporabno, glede na to, da bi to pomenilo, da bodo uvoženi proizvodi deležni enakega varstva potrošnikov in zaščitnih zahtev kot tisti, izdelani v okviru Evropske unije.
Elisa Ferreira
(PT) Gospa predsednica, komisarka, poskušala bom postaviti zelo jedrnata vprašanja. Moje prvo vprašanje se navezuje na mehanizem Evropske unije za posebno spremljanje proizvodov iz tekstila, katerega veljavnost je potekla, kot je bilo omenjeno, 31. decembra 2008. Kar manjka, komisarka, je natančna in redna objava evidence o uvozu, izvozu in cenah, kot se to dogaja v Združenih državah. Brez teh podatkov se Evropska unija ne more odzvati na kakršno koli nepošteno prakso in Komisija sama ne more opredeliti svoje strategije. Prosila bi vas, da poskrbite za to, kot so za to poskrbeli drugi poslanci.
Drugič, proizvodnja v okviru Evropske unije vedno bolj nalaga usklajenost z varnostnimi predpisi, socialnimi predpisi in okoljskimi standardi. REACH je na primer nedavna pobuda, ki nam postavlja celo še več zahtev.
Pomembno je, da ima Komisija jasno strategijo, ki jo lahko vidimo in spremljamo za uvožene proizvode, ki so deležni enakih zahtev. Na kakšen način se ti vidiki v trenutnih sporazumih o prosti trgovini pravilno ohranjajo? Kar zadeva oznako "izdelano v", ali ta res lahko pripomore k rešitvi tega problema?
Tretjič, Evropska unija je uvedla načrt za oživitev gospodarstva z namenom premagati trenutno krizo. Kakšno vlogo bo v tem kontekstu igrala trgovinska politika? Kaj namerava Komisija storiti sedaj, ko številne druge države, kot je Kitajska, začenjajo uvajati vedno večje število ovir, ki niso povezane s tarifami, da evropski izdelki ne bodo imeli dostopa na kitajske trge? Kakšen predlog ima za izboljšanje stanja evropske tekstilne industrije glede na posodabljanje ali prilagajanje Sklada za prilagoditev globalizaciji kot tudi v okviru Strukturnih skladov razpoložljive pomoči?
In končno, ali je mogoče, da bo zaradi krize, ki jo doživljamo, Komisija na koncu spoznala, kako poguben je vpliv precenjenega evra na evropsko gospodarstvo? Kako lahko komisarka - takoj bom končala - dvigne ozaveščenost med svojimi kolegi komisarji in organi, ki se ukvarjajo z evropsko monetarno politiko v smislu ponovnega uravnoteženja ...
(Predsednica je prekinila govornico)
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, kaj bi ukrenili vi, komisarka, za pospešitev odpiranja kitajskih in indijskih trgov? Seveda je najpomembnejše, da bi lahko naše proizvode izvažali v te države. Mnogo evropskih podjetij je vlagalo v Kitajsko z gradnjo in prevzemom tamkajšnjih tovarn. Zaradi tega je bolj odprt trg resnično glavna prednostna naloga. V kakšnem obsegu - po potrebi s sodelovanjem komisarja Kovácsa - boste za tekstilno industrijo uvedli davčne olajšave, kot so krajše amortizacijske dobe, z namenom povečati kreditno sposobnost podjetij? To bi seveda prispevalo tudi k ohranitvi delovnih mest. Ko bo v prihodnosti uresničen Sporazum Basel II, bo treba imeti strukture, ki bodo podjetjem omogočale večjo kreditno sposobnost.
Zbigniew Zaleski
(PL) Komisarka, seveda želim izraziti močno podporo stališčem naših kolegov poslancev, ki pravijo, da bi morali naša mala podjetja zaščititi pred trženjem blaga nizke kakovosti in ponarejenim ter ukradenim blagom. Spomnim se, da so nas predstavniki Združenja proizvajalcev Toskane med svojim obiskom prosili za priznanje dejstva, da ne potrebujejo zaščite, ampak jasno potrditev, da bo oznako "Izdelano v Italiji" najti samo na njihovih italijanskih proizvodih.
Sedaj bi rad še nekaj dodal in obvestil komisarko, da ima pravzaprav precej težko nalogo pri razreševanju določene dileme. Ena stvar je, da želijo potrošniki seveda kupovati cenejše proizvode, z drugimi besedami po nižji ceni, ne glede na to, ali blago prihaja iz Kitajske ali iz kakšne druge države, druga pa je, da morajo vedeti, da bo cena za to morda izguba delovnih mest njihovih lastnih sodržavljanov. Morda vam bo pri tem, kot nekomu, ki podpira rešitev te dileme, pomagala informacijska kampanja z vprašanji in predlogi, ki vam bodo prinesli podporo družbe. Kajti tu gre za potrošnika in ne le za Komisijo.
Miloslav Ransdorf
(CS) Hvala, gospa predsednica, imam samo eno kratko pripombo na vso zapleteno zadevo v zvezi s tekstilno industrijo in vplivom globalizacije nanjo. Menim, da verjetno ni prav, da se uporabijo zgolj zaščitni ukrepi. Najpomembnejši vidik je dvigniti raven tehnologije in kakovosti proizvodnje v Evropi ter spodbuditi evropsko tekstilno inudstrijo z usmeritvijo njene strukture na področje posebnih proizvodov in na raven kakovosti, ki jo azijska konkurenca ne more doseči. Ta možnost je izvedljiva in v nekaterih podjetjih v Evropi že stopajo po tej poti in ustvarjajo nove udobne tržne segmente. Menim, da bi takšna prizadevanja morali zaslediti po vsej Evropi in da zahtevajo dobro premišljen koncept.
Predsednica
- Komisarka, dovolite, da najprej povem, da me veseli, da vas vidim spet tu v tej dvorani.
Catherine Ashton
članica Komisije. - Gospa predsednica, dovolite mi, da odgovorim na nekaj postavljenih vprašanj. Številni poslanci - gospod Papastamkos, gospod Susta, gospa Ferreira, gospod Grau i Segú in gospod Zaleski - so govorili o predlogu oznake "izdelano v". Menim, da je predlog, ki ga je predložila Komisija, pameten in bi ga morali sprejeti, ter da je v interesu gospodarstva. Kot pa poslanci vedo, še vedno nimam večine v Svetu in vsakršna podpora, ki bi mi jo poslanci lahko dali za dosego večine, bi bila več kot dobrodošla.
Mnogi poslanci - gospod Susta, gospa Saïfi, zlasti gospod Assis - in gospa Budreikaitso govorili o instrumentih trgovinske zaščite in o pomembnosti zagotavljanja učinkovitega upravljanja z našimi mehanizmi. Pri odgovarjanju na vprašanja poslancev sem se zavezala, da bom to storila in to še vedno velja.
Kar zadeva intelektualno lastnino, je pomembno, da imamo akcijski načrt in tega se bom lotila. Prav tako bi rada obravnavala posebno vprašanje o službi za pomoč uporabnikom v povezavi z malimi podjetji. Ta služba je posebej oblikovana za pomoč malim podjetjem pri obravnavanju vprašanj obrambe. Zelo sem hvaležna. Če bi poslanci želeli več informacij ali so zaskrbljeni nad tem, jim bom z veseljem na razpolago.
"Zaščita in ne protekcionizem" je zelo obsežna tema razprav. Rada bi samo povedala - morda zlasti gospe Plumb in gospodu Ransdorfu -, da je tu pomembna razlika. Zelo pomembno je, boriti se proti protekcionizmu; pomembno je, prepričati se o podpori naši industriji pri konkuriranju in trgovanju v prihodnosti.
Slišali smo številne zanimive zamisli, kot so ocene vplivov za industrijo, in te bom posredovala mojemu kolegu Günterju Verheugnu. Čeprav on zelo dobro razume pomembnost zbiranja podatkov in statistike, bom poskrbela za to, da se bo seznanil z zaskrbljenostjo, ki ste jo izrazili. Vedeti moramo za vse obravnavane pobude in poznati način ukvarjanja z dostopom na trge, kot je bilo rečeno. Gospodu Guerreiru bi povedala, da povsem sprejemam strateški pomen proizvodov iz tekstila in oblačil ter njihovo pomembnost v razpravah, ki so potekale o pospeševanju odpiranja trgov.
Moja zadnja pripomba pa je namenjena gospodu Rübigu: povsem na kratko vam ne morem povedati, kako je treba pospešiti odpiranje trgov v Indiji in na Kitajskem, vendar sem z veseljem pripravljena z vami o tem razpravljati.
Predsednica
Razprava se je zaključila.
Pisne izjave (člen 142)
Czesław Adam Siekierski  
v pisni obliki. - (PL) Uvoz poceni proizvodov iz tekstila iz Kitajske v Evropo je problem, ki je nedavno nastal kot posledica postopne liberalizacije v svetovni trgovini. Kitajska tekstilna industrija, ki razpolaga z več milijoni poceni delovne sile, ima očitno prednost pred evropskimi proizvajalci, ki so specializirani v glavnem za proizvode z zaščitno znamko. V povezavi z napredujočim izrivanjem domače proizvodnje z uvažanjem cenovno bolj konkurenčnih izdelkov iz Kitajske, lahko opažamo negativne socialne učinke, ki še zlasti skrbijo tiste regije, ki so že stoletja specializirane za izdelavo oblačil. Ker se trenutno bojujemo z eno najresnejših gospodarskih kriz v zgodovini, je nevarnost obubožanja obsežnih področij Skupnosti še tem večja.
Nenadzorovan dotok poceni oblačil iz Azije predstavlja tudi problem proizvodov s ponarajeno blagovno znamko, kar še bolj slabi položaj evropskih proizvajalcev in izpostavlja potrošnike resnim nevarnostim, povezanim z nizko kakovostjo uvoženih proizvodov.
Kot posledica poteka veljavnosti sporazuma o dvostranskem spremljanju ob koncu leta 2008, je nedvomno potrebno takojšnje ukrepanje za podaljšanje delovanja tega sistema. Priporočljiva je tudi ustanovitev skupine na visoki ravni v okviru EU, katere naloga bi bila spremljanje dotoka kitajskih proizvodov iz tekstila in pregledovanje kakovosti le-teh. Ob upoštevanju, da bi morale biti vlade držav članic in Komisija spričo gospodarske recesije še posebej pozorne na ohranjanje delovnih mest, pozivam, da se zadeva o zaščiti evropskega trga tekstila obravnava prednostno.
