Kulturindustrien i Europa (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning for Guy Bono for Kultur- og Uddannelsesudvalget.
Guy Bono
Hr. formand! Denne betænkning kommer i forlængelse af en anmodning fra fru Trüpel - som er til stede her i dag, og som jeg byder velkommen - og mig selv, fremsat i forbindelse med betænkningen om Kultur 2007 for tre år siden, hvor vi krævede større anerkendelse af kulturindustrierne, som i dag er større end EU's bilindustri og beskæftiger 3,1 % af den erhvervsaktive befolkning og bidrager med 2,6 % af BNP.
Jeg har derfor udarbejdet denne betænkning i samråd med så mange aktører som muligt inden for denne sektor. I den forbindelse vil jeg gerne takke eksperter og erhvervsfolk i branchen samt internet og forbrugerorganisationer og endelig mine kolleger i Kulturudvalget for alle de drøftelser, som vi har haft af disse vigtige emner.
Betænkningen er baseret på den tese, at kulturen og økonomien i dag er blevet uadskillelige. Økonomien har behov for kulturen, og kulturen har behov for økonomien. Ud fra den betragtning er der et presserende behov for, at kulturen igen får sin retmæssige plads på Lissabondagsordenen. I det perspektiv fremsætter jeg en række forslag i betænkningen.
For det første bør der oprettes en taskforce, der skal undersøge forholdet mellem kultur, kreativitet og innovation inden for rammerne af fællesskabspolitikkerne.
For det andet er det vigtigt at give større plads til kulturindustrierne i forhold til fællesskabsstøtte. I betænkningen anbefaler jeg også privat og offentlig støtte på medlemsstatsniveau samt fremme af en retlig og skattemæssig ramme, der er gunstig for kulturindustrierne, nærmere bestemt skattegodtgørelser og reducerede momssatser for alle kulturprodukter, herunder onlineværker. Jeg opfordrer også Kommissionen til at se nærmere på muligheden for at iværksætte et program for alle kulturindustrier i stil med Mediaprogrammet.
For det tredje foreslår jeg i betænkningen, at kulturen på bedre vis inddrages i EU's eksterne politikker, fordi - og det vil jeg gerne understrege - at det, der gør Europa så rigt, er kulturen eller, som jeg snarere burde have sagt, kulturens mangfoldighed. Jeg opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at øge støtten til oversættelse.
Endelig, hvis De tillader, hr. formand, vil jeg gerne vende tilbage til spørgsmålet om intellektuelle ejendomsrettigheder, som er genstand for en hel del ændringsforslag i betænkningen. På dette område er jeg stærkt modstander af holdningen i nogle medlemsstater, hvis repressive foranstaltninger er dikteret af industrier, der ikke er i stand til at ændre deres økonomiske model i forhold til de behov, som informationssamfundet medfører. At lukke internetadgangen er at gå for vidt i forhold til målene. Det er en sanktion med kraftige virkninger, som kunne få alvorlige konsekvenser i et samfund, hvor adgang til internettet er vigtig for den sociale integration.
Jeg tror, at vi er nødt til at skelne mellem omfattende piratvirksomhed og forbrugere, der handler uden profit for øje. I stedet for at kriminalisere forbrugerne, er vi nødt til at udvikle nye økonomiske modeller, som skaber en balance mellem muligheden for adgang til kulturelle aktiviteter og indhold, kulturel mangfoldighed og egentlige vederlag til dem, som er indehaver af de intellektuelle ejendomsrettigheder. Det forekommer mig at være den eneste måde, hvorpå det kulturelle Europa reelt kan indtræde i det 21. århundrede.
Ján Figeľ
Hr. formand! Jeg er glad for at være til stede her ved forhandlingen af betænkningen af hr. Bono, og jeg vil gerne takke ham for hans bidrag og udvalget for dets arbejde. Jeg er overbevist om, som han sagde, at kulturen er vigtig for vores liv, og at den bliver mere og mere afgørende for EU's fremtid.
Jeg vil gerne tilføje, at den definerer vores Fællesskab i langt højere grad end erhvervslivet og geografien. Vi er også nødt til at forstå, at kulturen yder et bidrag, kulturen skaber, kultur er noget positivt, ikke noget, som fortærer vores budgetter eller er i strid med vores behov, men noget, som i høj grad beriger vores samfund ved bl.a. at skabe beskæftigelse og vækst. EU var for første gang i stand til direkte at anerkende konklusionerne fra sidste års topmøde i den undersøgelse, som vi forelagde for nogen tid siden, og nu i EU's kulturdagsorden i en globaliseringstid.
Jeg vil nøjes med at understrege tre specifikke idéer eller emner i Deres betænkning, for der er mange, og jeg vil ikke kommentere dem alle.
For det første anmoder De os om at skabe en europæisk vision for kultur, kreativitet og innovation. Den europæiske dagsorden, som vi nu har vedtaget, gør netop dette. Vi styrker samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder fremmer kreative industrier. Det er en af tre søljer. En del af dette arbejde vil skulle bestå i at undersøge, hvordan vi med større nøjagtighed kan måle disse industriers bidrag til økonomien, og hvordan vi bedst støtter dem.
For det andet anmoder De os om at undersøge den eksterne dimension. Det er en af de tre prioriteter på dagsordenen, og vi er nu ved meget aktivt at tilskynde vores partnere, vores medlemsstater, til at ratificere UNESCO's konvention - for ikke alle medlemsstater og lande i verden har gjort dette - og sørge for dens gennemførelse. Desuden inddrager vi i stigende grad kulturelle elementer i såvel vores udviklingssamarbejde som i vores bilaterale forbindelser med vækstøkonomierne.
For det tredje er jeg enig med Dem i, at vi skal lægge stor vægt på en fuldstændig anvendelse af traktatens artikel 151 i EU-politikkerne. Jeg har etableret virkelig gode kontakter og et rigtig godt samarbejde med mine kolleger, bl.a. med kommissæren for det indre marked, hr. McCreevy, om de forskellige aspekter af ophavsretsbeskyttelse. Jeg er sikker på, at med alles hjælp kan vi opfylde målene i denne artikel i traktaten.
De nævner også kunstneres og kulturarbejderes mobilitet, hvilket står meget højt på vores dagsorden, særligt i år. Medlemsstaterne har allerede nedsat en arbejdsgruppe på området, og Kommissionen er ved at gennemføre pilotaktionen vedrørende kunstneres mobilitet, som Parlamentet foreslog sidste år.
Kommissionen vil støtte alle disse tiltag, navnlig ved at foretage en undersøgelse, der vil give mulighed for bedre at forstå forbindelserne mellem kultur, kreativitet og innovation, og en anden undersøgelse af, hvordan vi kan skabe et miljø, der fremmer udviklingen af kreative og kulturelle industrier, herunder støtter små og mellemstore virksomheder og øger risikovilligheden.
Resultaterne af disse initiativer vil indgå i en grønbog om kulturelle og kreative industrier, som Kommissionen planlægger at offentliggøre i 2009.
Jeg ser frem til forhandlingen.
Rolf Berend
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Nye teknologier vinder i stigende grad frem i Europas kulturindustri. Der skal derfor lægges særlig vægt på at beskytte intellektuel ejendom.
EU's og medlemsstaternes opgave bør være at tilvejebringe de ressourcer, der er nødvendige for at sikre, at intellektuelle ejendomsrettigheder respekteres og beskyttes. Bekæmpelse af piratvirksomhed er særlig vigtig i den forbindelse. Alle involverede bør være bekendt med deres rettigheder og forpligtelser med hensyn til en fælles løsning af denne opgave.
I betænkningen er udvalget fortaler for informationskampagner, især over for forbrugerne. Forberedende og oplysende foranstaltninger, der redegør for værdien af intellektuel ejendom, bør iværksættes allerede i skolen blandt de unge. I den forbindelse vil jeg endnu en gang gerne fremhæve udvalgets holdning om, at en kriminalisering af forbrugere, der ikke har profit for øje, ikke er den rette løsning til bekæmpelse af digital piratkopiering.
Vi har gentagne gange understreget, at gratis informationsstrukturer som internettet er af stor betydning for den europæiske kreative sektor, og at vi skal finde en balance mellem internettets åbenhed og beskyttelsen af intellektuel ejendom. I den forbindelse har jeg en sidste bemærkning til den reviderede version af ændringsforslag 22a, som er fremsat af 40 medlemmer. Min gruppe - Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater - har klart givet udtryk for, at den er parat til at støtte den første del af ændringsforslaget, men på det kraftigste afviser ændringsforslagets anden del.
Katerina Batzeli
Fru formand, hr. kommissær! I en tid, hvor de traditionelle økonomiske sektorer og industrier lider under en kraftig afmatning, og presset fra globaliseringen er til stor konkurrencemæssig ulempe for europæisk erhvervsliv, er de kulturelle industrier en af de få sektorer, der indeholder omfattende muligheder for mangefacetteret økonomisk, regional og kulturel udvikling. På nuværende tidspunkt og ud over traktatens artikel 157 og UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed skal Europa forsøge at finde en passende balance, der kan bidrage til, at virksomheder, agenturer, produktion og tjenesteydelser inden for denne sektor bliver fuldt konkurrencedygtige. Samtidig må Europa ikke bringe sin særlige tværkulturelle karakter eller mangfoldigheden i fare.
Derfor mener jeg, hr. kommissær, som De også selv har sagt, at det kommende år, som er det europæiske år for kreativitet og innovation, er det rette tidspunkt for EU til aktivt at sætte fokus på kulturindustrierne. Vi skal væk fra den opfattelse, at de er en luksus, og udarbejde specifikke politikker, der kan fremme investeringerne inden for denne sektor.
Vi støtter fuldt ud hr. Bonos betænkning, som, jeg også tror, vil blive nøje studeret af kommissær Figeľ, så han kan drøfte og fortsætte sit kreative arbejde.
Zdzisław Zbigniew Podkański
Fru formand! Vi støder ofte på sager, hvor kulturens rolle og betydning overses. Virksomhederne bliver bemærket, men kulturen opfattes som en biting, en form for tilbehør. Ikke kun kulturens kulturelle betydning undervurderes; det gælder også dens økonomiske og sociale betydning.
Takket være denne betænkning får vi et andet billede af kulturen. Lad os lige se på tallene. EU har 1 % af medlemsstaternes BNP til rådighed, mens kulturindustrien alene bidrager med 2,6 % af BNP og tegner sig for over 3 % af beskæftigelsen, så dette er et meget alvorligt problem. Disse oplysninger er dog ufuldstændige. Vi ved, at de ikke omfatter bl.a. kunsthåndværk og de talrige områder, som er påvirket af kulturen. Jeg betragter derfor denne betænkning som værende meget vigtig, og vi bør fortsætte dette arbejde, involvere os og støtte kommissær Figel', for han har sat en rigtig god kurs - en, som giver alle en chance.
Helga Trüpel
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Den fastlåste debat om konceptet kultur som alene et mål i sig selv på den ene side og den fuldstændige "kommercialisering" af kulturen på den anden er med Bono-betænkningen blevet tvunget åben. Vi fremhæver betydningen af de kreative industrier som led i Lissabonstrategien for økonomisk vækst uden samtidig at underkaste kulturpolitikken strengt økonomiske forhold.
De kreative og kulturelle industrier opfattes som selvstændige økonomiske sektorer, og de har været en drivkraft for beskæftigelsen i Europa i de senere år. I Tyskland skaber de eksempelvis flere arbejdspladser end bilindustrien, og EU og medlemsstaterne bør tilpasse deres politik herefter. Der er stadig meget at gøre i den henseende.
I forbindelse med alle de komplicerede argumenter vedrørende ophavsrettigheder vil jeg også endnu en gang gerne understrege, at vi stadig ikke har fundet frem til hensigtsmæssige politiske regler for produkter på det digitale område, der er omfattet af intellektuelle ophavsrettigheder, regler, som på den ene side kan sikre åben adgang til internettet for private slutbrugere og på den anden side kan skabe nye indtjeningsmuligheder for kunstnere, som producerer kreativt indhold.
Miguel Portas
Hr. formand! Betænkningen af hr. Bono er et fremragende dokument, som har vores støtte. Jeg skal gøre det kort og begrænse mine bemærkninger til spørgsmålet om ophavsret. Før verden blev digitaliseret, kunne salget af bøger og plader betragtes som en afspejling af den almindelige forbrugeradfærd. Fotokopimaskiner og kassettebåndoptagere var et slag mod kunstnernes vederlag, men alligevel blev vi generelt ved med at købe bøger og plader.
Med den digitale verden kommer et paradigmeskift. Internettet betyder, at deling og fri udveksling af idéer, information og værker ikke længere er hæmmet af de tidligere fysiske begrænsninger. I denne verden hører vederlag fortiden til. Den frie udveksling af værker er kulturens naturlige element. Vi bekæmper piratvirksomhed, der har profit for øje, men vi er stærkt modstander af en kriminalisering af forbrugerne. Vi har stadig behov for nogle begrænsninger og stopklodser i den digitale verden, fordi vi endnu ikke har fundet en anden måde at sikre kunstnerne passende vederlag på, men de dage er talte.
Thomas Wise
Fru formand! Europa har en rig og mangfoldig kulturarv, som beriger vores liv, ikke kun æstetisk, men også økonomisk. Sektoren bidrager med 2,6 % af EU's BNP, som det er blevet sagt. Væksten her er højere end i økonomien generelt, og sektoren beskæftiger over 5 millioner mennesker.
Det er tre meget klare grunde til, hvorfor Kommissionen bør holde fingrene langt væk, medmindre vi vil se kulturen gå samme vej som fiskeriet og landbruget. EU's handelsunderskud på biograffilm over for USA stiger imidlertid år for år, fordi det europæiske publikum vælger amerikanske i stedet for europæiske produkter. Ifølge de nyeste tal var det underskud alene i år på 7,2 milliarder britiske pund.
De seks største amerikanske filmselskaber, der er fri for de begrænsninger, som afhængigheden af statslige midler sætter, havde en omsætning på over 42,6 milliarder amerikanske dollars i 2006, mens den overordnede situation for den europæiske filmindustri ifølge en rapport fra Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område forværres. Det skyldes, at statsstøtte og lovgivning ikke inspirerer kunstnere, men kun avler bureaukrater og parasitter.
Christofer Fjellner
(SV) Fru formand! Kulturens muligheder har ændret sig radikalt med fremkomsten og udbredelsen af internettet. Efter min opfattelse har denne udvikling næsten udelukkende været positiv. Kulturen har fået fornyede kræfter, er blevet demokratiseret og vidt udbredt. Trods dette har en stor del af den europæiske debat i øjeblikket fokus på problemer, som internettet hævdes at medføre for dem, som beskæftiger sig med kulturelle aktiviteter. Det er uheldigt.
Det betyder ikke, at der ikke er nogen udfordringer for kulturen. Krænkelser af ophavsrettigheder og ulovlig fildeling er eksempler på sådanne udfordringer. Store dele af denne betænkning fokuserer da også på disse problemer. I Europa cirkulerer der i øjeblikket mange forslag til, hvordan vi skal håndtere disse problemer. Desværre lægges der i mange tilfælde kun meget lille vægt på vores grundlæggende frihedsrettigheder og rettigheder som borgere. Eksempelvis forsøger det måske mest kontroversielle af disse forslag lige nu at forbyde personer, som har krænket ophavsrettigheder, adgang til internettet.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at opfordre mine kolleger til at støtte det ændringsforslag, som jeg har fremsat til betænkningen. Kort sagt fremhæver mit forslag den positive rolle, som internettet har spillet for kulturen og demokratiet, og samtidig afvises idéen om at forbyde enkeltpersoner adgang til internettet. Krænkelser af ophavsrettigheder og fildeling skal bekæmpes med sanktioner, der står i forhold til overtrædelsen, og som respekterer de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. At forbyde enkeltpersoner adgang til internettet er efter min opfattelse en grov overtrædelse af ytrings- og informationsfriheden, og det er at gå alt for vidt. Internettet er mere end blot en kopimaskine eller et middel til ulovlig formidling af film og musik. Det er en arena for ytrings-, informations- og kommunikationsfrihed.
For min yngre bror er det at bruge internettet lige så naturligt som at se fjernsyn eller snakke i skolegården i frikvarteret. Og agter vi at indføre lignende restriktioner, når ophavsrettigheder krænkes på andre måder? Det er ikke så længe siden, at jeg gik på universitetet, og der var der desværre mange studerende, som ulovligt kopierede pensum, men at straffe dem ved at forbyde dem at læse bøger eller skrive artikler ville klart være urimeligt. Skulle en person, som har begået butikstyveri og stjålet fødevarer, forbydes at købe mælk? Og skulle en person, som har stjålet en cykel, forbydes at bruge vejen? Lad os ikke gøre noget så dumt med hensyn til andre overtrædelser, blot fordi de begås på internettet.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Tak, fru formand! Mine damer og herrer! Først vil jeg også gerne lykønske ordføreren, hr. Bono, med denne betænkning om kulturindustrien, der omfatter en lang række spørgsmål, som han har forsøgt at besvare.
Jeg vil gerne kort kommentere et aspekt, som jeg betragter som en prioritet. I informations-, kommunikations- og digitalteknologisamfundet fremkommer der konstant nye produktions- og distributionsformer, hvilket skaber nye muligheder for producenter, skabere, kunstnere og forbrugere. I denne nye sammenhæng er det vigtigt at finde nye, balancerede modeller, som kombinerer respekten for skabernes ophavsrettigheder og borgernes adgang til disse kulturværdier.
Desuden bidrager kulturindustrierne og skaberne, herunder SMV'er, på grund af deres kulturelle og økonomiske rolle både til fremme af kulturel mangfoldighed og skabelse af nye arbejdspladser og muligheder for økonomisk udvikling, og da de udgør en del af en af de mest dynamiske sektorer i vores økonomi, bør støtte til den kreative sektor betragtes som en investering. Fremme af livslang læring, som skaber kreativt talent, og af synergier mellem virksomhederne i sektoren og skolerne bør være en prioritet i de europæiske politikker.
Bernard Wojciechowski
(PL) Fru formand! Jeg vil gerne takke for denne vigtige betænkning om kultur. Jean Monet sagde, at hvis han skulle starte helt forfra, ville han starte med kulturen. Europas skrevne historie går 2.500 år tilbage, og hvor er indholdet dog rigt og mangfoldigt. Kultur er et vigtigt element i udviklingen af vores civilisation. Tiltag til fordel for den industri, der er knyttet til kulturen, bør støttes. Det ville være positivt, hvis der kunne findes midler til udvikling af et netværk af moderne biblioteker i Polen med tanke på de mennesker, som ikke har råd til at købe bøger. Der er stadig områder i Warszawa uden ordentlige akademiske læsesale. Der findes ikke noget velfungerende udvekslingssystem mellem bibliotekerne. Unge er nødt til at tage ind til centrum for at få adgang til videnskabelige værker. Bibliotekssystemet i USA kunne anvendes som model. Der er behov for støtte til udvikling af lokale biblioteker, som kunne give adgang til de nødvendige materialer og dermed give folk mulighed for at uddanne sig.
Jeg er ikke helt enig i betænkningens betragtning T. National identitet og sprog er kreativitetens rødder. Moderne europæisk kultur begyndte først, da Dante og Petrarch begyndte at skrive på italiensk. Baggrunden for udviklingen af den europæiske civilisation har altid været udbredelsen af den menneskelige individualitet, dens åndelige udvikling og det forhold, at mennesker har gjort brug heraf for at berige indholdet i deres eget kollektive liv.
Paul Rübig
(DE) Fru formand, hr. kommissær! Kulturen er en særlig stærk og økonomisk faktor for os alle, og vi har set, at den genererer flere milliarder euro i Europa, at millioner af mennesker er beskæftiget i den kulturelle sektor, og at især mange små og mellemstore virksomheder er aktive på området og i høj grad og på passioneret vis er ved at blive kreativt aktive i befolkningen.
Det er vigtigt for mig, at disse kulturelle drivkræfter har optimal adgang til de nye digitale og audiovisuelle formater. Det er vigtigt for at kunne præsentere sig selv over for det relevante publikum og udvikle nye produkter med henblik på især livslang læring, eftersom det netop er disse nye og innovative midler, som på behørig vis udvikler og fremmer kreative talenter.
Mary Honeyball
(EN) Fru formand! Jeg vil meget gerne takke hr. Bono for denne betænkning, som fremhæver de kreative og kulturelle industriers vigtige betydning og navnlig deres stigende betydning for vores økonomi.
Som de fleste af Dem ved, repræsenterer jeg London, som selvsagt er et af Europas kreative midtpunkter. Derfor er jeg fuldt klar over de fordele, som de kreative industrier kan bibringe et område. London har en mangfoldig kultur og trives i sin kreativitet, og eftersom de kulturelle industrier repræsenterer en vigtig sektor i Londons økonomi, bifalder jeg i høj grad anbefalingerne om at støtte deres bæredygtighed og vækst.
Når det er sagt, er der imidlertid et spørgsmål, som bekymrer mig meget, og som der allerede er blevet hentydet til i forhandlingen af en anden betænkning her til aften. Det er, at selv om branchen beskæftiger et meget stort antal kvinder, er der ikke ret mange kvinder i de højere stillinger inden for de kreative industrier, og jeg håber meget, at vi vil være i stand til at gøre noget ved dette i forbindelse med kommende forhandlinger.
Ewa Tomaszewska
(PL) Fru formand! I dette udkast til beslutning henledes opmærksomheden på forbindelsen mellem en blomstrende kulturindustri og kunstnernes grænseoverskridende mobilitet. Kommissionen opfordres til at udarbejde en grønbog om det indre marked for skabere af kulturelle produkter og tjenesteydelser, som vil give mulighed for at sammenligne resultaterne på dette område. Betænkningen fremhæver kulturens betydning for fællesskabspolitikkerne og også den kulturelle dannelses betydning for personlig udvikling og udvikling af en identitetsfølelse.
Kreativitet og medvirken til værditilvækst definerer kulturindustriens vigtige økonomiske rolle. Dens faktiske bidrag til den økonomiske udvikling, særligt inden for musik og forlagsvirksomhed, er mange gange større end udgifterne til kulturudvikling. Jeg lykønsker ordføreren.
Tomáš Zatloukal
(CS) Fru formand! Kulturindustrierne er vigtige leverandører af merværditjenester, som er grundlaget for en dynamisk, videnbaseret økonomi. De er en vigtig kilde til beskæftigelse på kreative områder, som i høj grad bidrager til skabelsen af et mere konkurrencedygtigt EU. Opfordringerne til at støtte de kulturelle og kreative industrier gennem bedre kvalifikationer og uddannelsessystemer, navnlig ved at give studerende på alle uddannelsestrin i kulturelle og kunstneriske fag en erhvervsuddannelse, afspejler denne situation.
Jeg støtter opfordringen til medlemsstaterne om at medtage iværksætterstudier i de nationale uddannelsesprogrammer på gymnasialt niveau og på de videregående uddannelser, særligt inden for humaniora, kunst og kultur. Der er også behov for yderligere fremskridt med hensyn til gensidig anerkendelse af eksamensbeviser på kunstområdet. Også jeg vil gerne anmode Kommissionen om at tage større hensyn til den kulturelle sektors særlige karakter i alle politikker, der vedrører det indre marked, konkurrence, handel, erhverv og forskning og udvikling.
Ruth Hieronymi
(DE) Fru formand! Jeg vil blot én gang for alle fjerne enhver misforståelse. Denne betænkning handler på ingen måde om at forbyde nogen adgang til internettet. Kultur- og Uddannelsesudvalget har enstemmigt afvist dette.
Den handler om at sikre et afbalanceret forhold mellem åben adgang til internettet og beskyttelse af intellektuel ejendom, og her har vi i høj grad stadig mange opgaver at løse og instrumenter at udvikle, der tager hensyn til begge mål. Jeg vil derfor gerne specifikt anmode om, at denne tilgang også følges i afstemningen.
Nicodim Bulzesc
(EN) Fru formand! Jeg glæder mig over denne betænkning, men jeg har nogle bemærkninger til den.
Spørgsmålet om kulturindustrien er tæt forbundet med spørgsmålet om kulturens økonomiske værdi. Der henvises nu til kultur som et middel til skabelse af økonomisk vækst, og mange undersøgelser understreger kulturelle aktiviteters økonomiske betydning. I den forbindelse vil jeg gerne minde om undersøgelsen Kulturøkonomien i Europa fra 2006, som blev foretaget af den private konsulentvirksomhed KEA European Affairs, og som indeholder nogle imponerende tal for kultursektoren. Disse tal er imidlertid diskutable, eftersom mp 3-afspillere, mobiltelefoner og reklame betragtes som "kultur" i denne undersøgelse.
Vi føler derfor, at det kan skabe forvirring at fokusere på sådanne økonomiske aspekter, og at vigtige ting som kreativitet og kunstnerisk potentiale risikerer at komme i anden række, hvis de ikke viser sig at være tilstrækkeligt rentable.
Jeg er tilhænger af en kulturpolitik, som støtter kulturel mangfoldighed, kunstnerisk kreativitet og udvikling af enkeltpersoners og fællesskabers kunstneriske potentiale. Det er de retningslinjer, som, jeg mener, vi bør følge i forbindelse med fremtidige tiltag.
Ján Figeľ
Fru formand! Jeg har med interesse lyttet til forhandlingen. Betænkningen er naturligvis i sig selv meget interessant, og som udvalgsformanden, fru Batzeli, sagde, er den på mange måder også et incitament for Kommissionen, for medlemsstaterne og for den kulturelle verden og de kreative industrier.
Jeg tror, at den vigtigste opgave eller det vigtigste mål er at skabe et overordnet billede, at sætte fokus på disse incitamenter og skabe en situation, der er til fordel for kreativitet, innovation, kulturen selv og kulturens status i vores samfund og i vores forbindelser.
Tillad mig kort at sige nogle få ord. Vi kan ikke eksistere uden økonomien, men det er kulturen, som giver vores forbindelser og vores identiteter mening, og som definerer de værdier, der forener os i Fællesskabet. Det er mit svar til dem, som er bekymret over, at alt i dag betragtes i et økonomisk perspektiv og udtrykkes i pengeværdier. Kultur handler om mere end penge, men det er vigtigt at opfatte kulturen som et kreativt aktiv, som noget, der skaber arbejdspladser og er med til at udvikle økonomien. Manglen på kultur resulterer i de fleste tilfælde i en forringelse af ikke kun økonomien, men også af politikker og samfundet. Manglen på kultur har derfor mange konsekvenser.
Derfor glæder jeg mig over den brede støtte til kreativitet og innovation i forslagene vedrørende Kommissionens forslag for 2009. Selve det formelle forslag er allerede fremsendt til Parlamentet, og jeg håber, at lovgivningsproceduren snart vil føre til dets vedtagelse og bidrage til forberedelserne af det europæiske år for kreativitet og innovation.
Til sidst vil jeg gerne sige nogle få ord om bekæmpelse af piratvirksomhed. Jeg mener, ligesom mange af Dem her i dag, at vi skal finde en balance mellem på den ene side adgang til kultur og kulturens tilgængelighed, kommunikation og kulturelle muligheder og på den anden side beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Vi skal bekæmpe misbruget af intellektuelle ejendomsrettigheder, eftersom det ofte er årsagen til små og skrøbelige virksomheders sammenbrud. Det er Kommissionens holdning. En måde at håndtere dette problem på er gennem oplysning, ved at øge bevidstheden om betydningen af at beskytte intellektuelle ejendomsrettigheder og ikke misbruge frihedsrettigheder. En anden metode er at invitere og organisere alle interessenter eller dem, som har ansvar på området, og få dem til at samarbejde og bidrage til indsatsen for at beskytte intellektuelle ejendomsrettigheder og samtidig udvikle adgangen til elektroniske netværk ved hjælp af moderne kommunikationsmidler. Det er faktisk, hvad vi for første gang foreslog i vores nylige forslag til en reform af de elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (telekommunikationspakken), og det er også Kommissionens holdning til bekæmpelse af piratvirksomhed. Naturligvis skal meget gøres af medlemsstaterne selv.
Det var alt, hvad jeg ønskede at sige. Jeg ser frem til det videre samarbejde.
Guy Bono
Fru formand, hr. kommissær! Jeg tror ikke, vi skal glemme, hvad det er, vi forsøger at opnå. På trods af hvad nogle subjektive undersøgelser gerne vil have os til at tro, er det ikke de 13 % af den europæiske befolkning, der ulovligt downloader kulturelt indhold, som er en trussel mod vores kultur. Det forekommer mig i stedet at være koncentrationen af vores kultur hos nogle få store koncerner, som skader vores mangfoldighed og dermed vores kulturarvs rigdom.
Jeg vil nøjes med at give Dem et enkelt eksempel, nemlig pladebranchen. I dag står fire store pladeselskaber for 95 % af hele distributionen. Jeg tror, at det er vigtigt at sørge for, at forbrugerne har et reelt valg, og det er nødvendigt at garantere indholdets pluralisme på et meget koncentreret marked, hvor de, som hovedsageligt er ansvarlige for innovation og kreativitet, er små og ikke store. De talte om SMV'er, hr. kommissær, og anbefalede, at der foretages en undersøgelse, hvilket, jeg synes, er en rigtig interessant idé.
Kommissionens godkendelse af en fusion mellem Sony og BMG er fuldstændig i strid med den europæiske politik til støtte for SMV'er i musikindustrien, som skaber flere arbejdspladser end de store selskaber og repræsenterer 99 % af markedsaktørerne og 80 % af innovationen i denne branche. Der synes derfor at være et presserende behov for at støtte mangfoldigheden i den kulturelle sektor, som er en reel drivkraft for vækst og et middel til personlig udvikling.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det er kulturens mangfoldighed, der gør den rig, og ikke omvendt.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 10. april 2008.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
John Attard-Montalto  
Kultur og kreativitet har stor betydning for fremme af unionsborgerskabet. Både kultur og kreativitet skal tages i betragtning i EU's fremtidige politikker.
Kommissionen sponsorerede en analyse af kulturøkonomien, og vigtige oplysninger er kommet frem. Det viser sig, at kultur generelt set bidrager betydeligt til økonomien langt mere, end man oprindeligt antog.
For fem år siden blev det vurderet, at kultursektorerne bidrog med 2,6 % af EU's BNP. I 2004 var 3,1 % af EU's erhvervsaktive befolkning beskæftiget i denne sektor. Forbindelsen mellem kulturelle aktiviteter og økonomien i Malta og på Gozo kan betragtes i lyset af det nationale statistiske kontors undersøgelse fra 2007 med i alt 5.086 deltagere, som var indskrevet på 34 forskellige danseskoler.
Disse danseskoler beskæftigede 109 personer og genererede et overskud på knap 400.000 euro. Den samlede omsætning oversteg 1 million euro.
Det er blot ét eksempel, der viser kulturelle aktiviteters betydning for økonomien.
Neena Gill  
skriftlig. - (EN) Min region, West Midlands, går forrest i forhold til at udvikle kreative industrier, og over hver 10. er nu beskæftiget i denne sektor. Regionen er en af de mest multikulturelle regioner i Det Forenede Kongerige og beviser, at dens konkurrencemæssige fordel inden for kulturel mangfoldighed er ved at blive en kilde til kreativitet og innovation.
EU skal imidlertid i højere grad forpligte sig til at støtte de kulturelle industrier ved at stimulere beskæftigelsen på området og modvirke udflytningen af EU's traditionelle industrier til vækstøkonomierne.
Der er behov for en fælles indsats og større finansiel støtte til nystartede virksomheder og SMV'er inden for de kulturelle industrier gennem det syvende rammeprogram, strukturfondene og Den Europæiske Socialfond. Det vil sikre en bedre strukturering af de europæiske iværksætteres og ansattes kvalifikationer og talent, og at de nødvendige kvalifikationer er tilgængelige med henblik på den videre udvikling af denne sektor. EU skal støtte kreativitet for at fremme innovation og iværksætterkultur.
I det europæiske år for interkulturel dialog bør vi også anerkende kulturindustriernes betydning for, at der skabes større bevidsthed om og forståelse for andre kulturer, og dermed deres betydning for social samhørighed. På samme måde har Europa meget at vinde økonomisk i kraft af sin kulturelle mangfoldighed.
Eija-Riitta Korhola  
Jeg vil gerne takke ordføreren for at have udarbejdet en betænkning, der på så omfattende vis beskæftiger sig med kulturindustriernes mangefacetterede karakter og de vigtigste problematikker, der knytter sig til dem. Når man overvejer kulturindustriernes status i det europæiske samfund, er der to grundlæggende principper, som man er nødt til at huske på.
For det første er vi nødt til at forstå, hvor vigtig kulturen er for menneskers livskvalitet. Kulturelle produkter medfører større velvære. Fællesskabet anerkender, at europæerne har en grundlæggende ret til uddannelse, hvilket omfatter menneskers ret til kultur. Vi taler derfor om grundlæggende borgerrettigheder.
For det andet er vi nødt til at forstå, hvor vigtig kulturen er for dem, som producerer den. For mange er arbejdet ikke kun en passion - det er deres levebrød. At modtage passende vederlag for ens arbejde er en grundlæggende ret. Det er op til lovgiverne at sørge for, at disse mennesker kan arbejde under forhold, der ikke krænker deres rettigheder. Uden skaberne, ingen kulturel produktion, og hvis de ikke betales for det arbejde, som de udfører, er resultatet en begrænsning af den kulturelle vækst.
Lovgivning om kulturindustrierne, f.eks. beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og beslægtede rettigheder, skal derfor altid være en balance mellem kulturens to sociale dimensioner. Det kræver fingerspidsfornemmelse fra lovgiverens side. Det er nødvendigt at anerkende, at kulturindustrien er en meget speciel sektor og derfor kræver en helt særlig retsstilling.
Den største udfordring for kulturindustrierne er naturligvis informationsteknologien. De drager klart fordel af den teknologiske udvikling og informationsmarkedet, men samtidig har de behov for beskyttelse, når der anvendes nye systemer.
Der er behov for, at Kommissionen straks iværksætter tiltag, der kan klarlægge forholdet mellem intellektuel ejendom og kultur og økonomien. Den største udfordring er at finde ud af, hvordan vi kan garantere et egentligt og reelt vederlag til enhver rettighedsindehaver og den enkelte kulturindustri for det udførte arbejde og samtidig sikre, at forbrugerne har et valg og let adgang til kulturprodukter.
Marianne Mikko  
I takt med at fremstillingen af materielle goder i stigende grad mekaniseres og udliciteres, udnytter flere mennesker i Europa deres evner til at fremstille kulturgoder.
KEA-undersøgelsen, som blev bestilt af Kommissionen, undervurderer kraftigt kulturindustriernes bidrag til vores økonomi og samfund. Selv om det muligvis kun er 3,1 % af EU's erhvervsaktive befolkning, der direkte skaber pengeværdier på det kulturelle område, kan deres betydning spores i næsten alle aspekter af vores liv.
Popkulturen formidler kulturelle og sociale budskaber. Musikere og skuespillere var medvirkende til at udløse den grønne økonomiske bølge. Musik og film er vigtige katalysatorer for en bedre forståelse mellem mennesker og for europæiske værdier. Det var hovedsageligt kulturindustrierne, der skabte efterspørgslen efter nye teknologier, efter digitale platforme.
Derfor er det afgørende, at de europæiske kulturindustrier forbliver levedygtige. For det første skal vi sørge for, at kreative mennesker er i stand til at ernære sig ved deres kreativitet. Det betyder, at vi skal give skaberne mulighed for at udbrede deres arbejde videst muligt uden at frygte for misbrug fra mellemmænds eller forbrugernes side.
Jeg opfatter stadig dette som det væsentligste grundlag for denne betænkning, som jeg takker ordføreren og mine kolleger, der bidrog med deres synspunkter, for.
