Stemmeforklaringer
Jean-Pierre Audy  
Jeg har stemt for min fortræffelige tyske kollega Angelika Nieblers betænkning om forslaget til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Staten Israel om videnskabeligt og teknisk samarbejde. Jeg lykønsker Kommissionen, som har forhandlet denne aftale, der er baseret på principperne om gensidig fordel, gensidige muligheder for at deltage i den anden parts programmer og tiltag på de områder, der er omfattet af aftalen, ikkediskrimination, aktiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret og retfærdig fordeling af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Jean-Pierre Audy  
Jeg har stemt for min fortræffelige spanske kollega Gerardo Galeotes betænkning om forslaget til Rådets beslutning om bemyndigelse af Frankrig til at anvende en reduceret punktafgiftssats på "traditionel" rom fremstillet i dets oversøiske departementer og om ophævelse af Rådets forordning af 18. februar 2002.
Forslaget går ud på at bemyndige Frankrig til at anvende en reduceret punktafgiftssats på en større kvote "traditionel" rom fremstillet i dets oversøiske departementer fra 1. januar 2007 til 31. december 2012. Dermed øges mængden og tidsrummet i den nugældende afgiftsordning, for situationen er forværret i de senere år. Det er en god nyhed for sektoren for sukkerrør, sukker og rom, da denne produktion er afgørende for den økonomiske og sociale balance i disse områder.
Det glæder mig, at godkendelsen af den uændrede tekst ved førstebehandlingen åbner vejen for at få dette forslag hurtigt igennem, og jeg vil takke min franske kollega Margie Sudre, som forsvarede denne sag i Regionaludviklingsudvalget, for hendes store indsats.
Margie Sudre  
I den nye afgiftsordning tages der hensyn til, at traditionel rom fra de oversøiske departementer har klaret sig dårligere og dårligere over for konkurrencen siden 2001, og at støtten til sektoren for sukkerrør, sukker og rom er afgørende for den økonomiske og sociale balance i disse områder.
Foranstaltningen er proportional med de ekstra omkostninger, der påhviler og hæmmer sektoren på grund af beliggenheden i den yderste periferi, dvs. den fjerne beliggenhed, det begrænsede marked og det kuperede terræn, hvilket forklarer den høje sukkerrørspris.
Kommissionen har taget gunstigt hensyn til, at 40.000 arbejdspladser afhænger direkte eller indirekte af sukkerrørsavlen på de i alt 5.500 brug. Den nye afgiftsordning skulle også være medvirkende til at bevare de 10 destillerier på Guadeloupe, 9 på Martinique, 3 på Réunion og 1 i Guyana og ca. 22.000 arbejdspladser direkte knyttet til romproduktionen.
EU-støtten vil sikre afsætningen af rom fra de oversøiske departementer, da den så kan modstå konkurrencen fra AVS-producenterne. Støtten vil tilkomme lokale producenter, som ventede på et positivt signal, fordi de er helt klar over, at de vil møde meget store vanskeligheder i de kommende år, bl.a. efter den ødelæggende cyklon Dean i Vestindien i sidste måned.
Lars Wohlin  
Jeg har stemt imod Gerardo Galeotes betænkning i dag. Frankrig skal ikke have tilladelse til at tilgodese romproducenter i sine oversøiske afdelinger med lavere afgifter end tilladt. Den bedste måde at hjælpe landbruget på i mindre udviklede lande er at anvende toldtariffer for landbrugsprodukter fra alle lande i verden og kassere den fælles landbrugspolitik (FLP). Desuden tjener punktafgifter på alkohol det formål at begrænse alkoholforbruget. De skadelige virkninger ved alkohol er nøjagtig de samme, når alkoholen produceres i Guadeloupe eller Martinique, som når den produceres andetsteds.
Jean-Pierre Audy  
Jeg har stemt for min fortræffelige tyske kollega Hans-Peter Mayers betænkning om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave).
Jeg benytter mig af denne stemmeforklaring til at beklage den forsinkede kodificering af fællesskabslovgivningen. Den foreliggende sag stammer fra 27. marts 2003, hvor Kommissionen stillede et forslag til Parlamentets og Rådets direktiv om at kodificere Rådets direktiv 93/32/EØF om fastholdelsesanordninger for passagerer på tohjulede motordrevne køretøjer. De Juridiske Tjenesters Rådgivende Gruppe oprettet i henhold til aftalen mellem institutionerne af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster, kom den 26. juni 2003 med en udtalelse om, at dette forslag faktisk blot omfatter en kodifikation uden substansændringer af de pågældende retsakter. Og så stemmer vi først om denne kodificering her i september 2007. Det er utroligt! Jeg henstiller til Europa-Kommissionen at fremskynde kodificeringen af fællesskabslovgivningen.
Jean-Pierre Audy  
Jeg har stemt for min fortræffelige tyske kollega Hans-Peter Mayers betænkning om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave).
Jeg benytter mig af denne stemmeforklaring til at beklage den forsinkede kodificering af fællesskabslovgivningen. Den foreliggende sag stammer fra 28. marts 2003, hvor Kommissionen stillede et forslag til Parlamentets og Rådets direktiv om at kodificere Rådets direktiv 93/31/EØF om støtteben på tohjulede motordrevne køretøjer. De Juridiske Tjenesters Rådgivende Gruppe oprettet i henhold til aftalen mellem institutionerne af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster, kom den 26. juni 2003 med en udtalelse om, at dette forslag faktisk blot omfatter en kodifikation uden substansændringer af de pågældende retsakter. Og så stemmer vi først om denne kodificering her i september 2007. Det er utroligt! Jeg henstiller til Europa-Kommissionen at fremskynde kodificeringen af fællesskabslovgivningen.
Jean-Pierre Audy  
Jeg har stemt for min fortræffelige tyske kollega Hans-Peter Mayers betænkning om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anbringelsessted for bagnummerplade på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave).
Jeg benytter mig af denne stemmeforklaring til at beklage den forsinkede kodificering af fællesskabslovgivningen. Den foreliggende sag stammer fra den 5. september 2006, hvor Kommissionen stillede forslag om at kodificere Rådets direktiv 93/94/EØF af 29. oktober 1993 om anbringelsessted for bagnummerplade på to- og trehjulede motordrevne køretøjer. Jeg ved ikke, om sagen er forelagt De Juridiske Tjenesters Rådgivende Gruppe oprettet i henhold til aftalen mellem institutionerne af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster. Under alle omstændighed stemmer vi først om denne kodificering her i september 2007. Det er utroligt! Jeg henstiller til Europa-Kommissionen at fremskynde kodificeringen af fællesskabslovgivningen.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Vi ved, at EU's uddannelsesstatistikker er udviklet inden for de seneste 10 år på baggrund af en uformel aftale mellem medlemsstaterne som svar på Rådets resolution af 5. december 1994 om fremme af uddannelsesstatistikker i EU.
Disse statistikker udarbejdes af medlemsstaterne og sendes hvert år til Kommissionen (Eurostat) på frivillig basis i samarbejde med OECD og UNESCO's institut for statistik, sædvanligvis benævnt "UOE data collection" (UOE dataindsamling). Eurostat indsamler også data om uddannelse og livslang læring via andre kilder ud over data om faglig uddannelse i virksomheder.
Nu forsøges det at indføre nye lovgivningsmæssige rammer til regulering og formalisering af produktionen af EU-statistikker, hvis der skal være et bæredygtigt system til produktion af statistikker på disse områder, men der var nogle huller og nogen forvirring, som det var nødvendigt at afklare under parlamentsforhandlingen. Den endelige tekst synes derfor at sikre større gennemsigtighed, og man håber også, at gennemførelsen ikke vil betyde unødige administrative eller økonomiske byrder.
Milan Gaľa  
skriftlig. - (SK) Jeg lykønsker Nikolaos Sifunakis med den velforberedte betænkning. Jeg har stemt klart for det indgivne dokument. Som ordfører for Kultur- og Uddannelsesudvalget bifalder jeg Kommissionens lovgivningsmæssige tiltag i forbindelse med et forslag om at oprette kvalitetsrammer i EU for livslang læring.
Jeg finder det vigtigt at sikre, at vi i vores bestræbelser på at lægge vægt på uddannelse, faglig uddannelse og livslang læring inden for rammerne af Lissabonstrategien sørger for, at der også opnås feedback på disse bestræbelser og konkrete tiltag på uddannelsesområdet i EU.
Med sammenlignelige statistikker vil der skabes et brugbart system til sammenligning af statistiske oplysninger om uddannelse og livslang læring. Vi vil få rådighed over de mest relevante statistiske oplysninger, som vil gøre det muligt for os at sætte ind dér, hvor der er mangler eller uheldige målsætninger i gennemførelsen af EU's uddannelsespolitik.
Hélène Goudin og Nils Lundgren  
Junilisten godkender Kommissionens forslag og Parlamentets ændringsforslag, forudsat at EU-institutionerne respekterer princippet om, at uddannelsespolitik er et nationalt anliggende.
I ændringsforslag 7 foreslår Parlamentets Kultur- og Uddannelsesudvalg imidlertid, at der også bør indføjes en reference til EU's charter om grundlæggende rettigheder. Et sådant findes ikke. EU-medlemsstaterne har ikke vedtaget et sådant charter. Der blev refereret til et sådant dokument i udkastet til forfatningstraktat, som blev forkastet i det demokratiske forløb i sommeren 2005. På den anden side har alle EU-medlemsstater underskrevet Europarådets europæiske menneskerettighedskonvention. Det betyder, at alle EU-borgere kan påberåbe sig deres grundlæggende frihedsrettigheder og rettigheder ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
EU-chartret repræsenterer det modsatte af det "slankere, men mere energiske" EU, der ofte nævnes i højtidelige taler om subsidiaritet. EU bør koncentrere sig om grænseoverskridende forhold og holde sig fra forhold, hvor de enkelte medlemsstater kan træffe deres egne beslutninger, eller som allerede er reguleret i andre internationale traktater.
Forslaget om et EU-charter om grundlæggende rettigheder bør følgelig forkastes, selvfølgelig sammen med den "nye" EU-traktat.
Andreas Mölzer  
skriftlig. - (DE) Statistikkerne viser det, vi alle ved: En god uddannelse giver løfte om højere indkomst og beskyttelse mod arbejdsløshed. I den henseende er det uansvarligt af EU at tillade den konstante indvandring af umådeligt mange ufaglærte mennesker, som dømmes til et liv i arbejdsløshed, og som skifter til sort arbejde, hvilket bevirker, at lavtlønsområdet kommer under endnu større pres, som bliver kriminelle, eller som "bare" lægger pres på velfærdsstaten.
Og hvis der virkelig er mangel på faglært arbejdskraft, burde vi uddanne vores egne i stedet for at lokke billigt reservemandskab fra udlandet med grønne eller blå kort, hvilket presser lønningerne. Hvad dette angår, er det vigtigt at have statistiske oplysninger for at kunne imødegå uønskede tendenser.
Andreas Mölzer
- (DE) Hr. formand! Jeg har afholdt mig fra at stemme om Jarzembowski-betænkningen, fordi højhastighedsruterne i Europa hovedsagelig mellem større byer er blevet udbygget i de senere år, og korte ruter er blevet forsømt i ganske rystende grad, trods det at 90 % af alle rejser foregår på korte ruter. På den ene side forlanger Bruxellex, at folk bliver mere mobile, og man ønsker at flytte trafik fra veje til jernbaner. På den anden side søger man imidlertid med den magiske privatiseringsformel at gøre lige præcis den modsatte udvikling gældende.
EU er nødt til at sikre, at fælles standarder og systemer kan bidrage til at lette grænseoverskridende jernbanerejser, og at vigtige projekter fremmes inden for hovedfærdselsårerne. Til syvende og sidst må EU imidlertid forstå, at private investorer ikke tænker på landets og dets indbyggeres velfærd, men i sidste instans kun på deres overskud og afkast.
Carlo Fatuzzo
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har stemt for Georg Jarzembowskis betænkning, delvis fordi jeg håber, at vores fremragende ordfører vil lytte til pensionisterne i Rom, som, da jeg skulle af sted til Strasbourg, og de vidste, at der skulle stemmes om denne betænkning, sagde til mig: "Men hr. Fatuzzo, det er så længe siden, De har givet en stemmeforklaring! Vi vil gerne have Dem til at fortælle Parlamentet, selv om alle måske er ved at gå, mens De taler, tænker på deres egne sager og småsnakker, vi vil gerne have, at De fortæller formanden, som lytter opmærksomt til Dem, at der nu langt om længe bør fremstilles pas for fri bevægelighed i hele Europa til de pensionister, der ønsker at se Europa med deres egne øjne efter at have brugt så mange år på at bygge det op."
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Med afslutningen på forhandlingsprocessen mellem Parlamentet og Rådet om det, der eufemistisk kaldes "udvikling af Fællesskabets jernbaner", påbegyndes liberaliseringen af den internationale personbefordring fra den 1. januar 2010.
Vi vil gerne fremhæve, at vi under tidligere behandlinger i Parlamentet har foreslået at forkaste dette initiativ fra Kommissionen. Flertallet i Parlamentet har imidlertid stemt for at fremskynde liberaliseringen (og privatiseringen) af jernbanepersonbefordringen, og man har forsøgt at inkludere national personbefordring fra 2017. Der var dog ikke held til med dette forsøg at opnå det fornødne flertal til en vedtagelse.
Liberalisering af jernbanetransporten er et forsøg på at overdrage (de mest indbringende) linjer til store, private foretagender ved at privatisere driften af disse linjer (især i form af koncessioner), idet man fremmer oprettelse af monopoler for offentlige midler.
Sektoren for jernbanetransport er strategisk for et lands udvikling på grund af dens vigtige rolle for transport af varer og for arbejderes og den almindelige befolknings bevægelighed, og den byder på enorme fordele for miljøet og for den sociale og territoriale sammenhængskraft. Det, der er brug for, er at fremme og udvikle de offentlige jernbanetransportsystemer i de forskellige lande, ikke at privatisere dem.
Derfor har vi stemt imod den.
Jörg Leichtfried  
skriftlig. - (DE) Jeg stemmer for en liberalisering af den internationale transport fra 2010.
Senest to år efter, at loven træder i kraft, bør Kommissionen undersøge virkningen af direktivet, og en drøftelse af en yderligere udvidelse vil da finde sted.
Der vil derfor blive tale om begrænset konkurrence, og nationale leverandører vil ikke være i farezonen.
Jeg er lettet over, at Parlamentet har argumenteret imod en automatisk liberalisering af national jernbanetransport i 2017.
Andrzej Jan Szejna  
skriftlig. - (PL) Jeg stemmer for Georg Jarzembowskis betænkning om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur.
Den tredje jernbanepakke er et vigtigt element i transportlovgivningen. Det er nødvendigt at åbne jernbanenettet op for international passagertransport, og Kommissionen skal gennemanalysere situationen på markedet for international transport med henblik på at vedtage en videre liberalisering, der også omfatter national transport.
Lars Wohlin  
Jeg bifalder muligheden for grænseoverskridende togtrafik, men for at et marked kan fungere ordentligt, skal der konkurreres på lige vilkår. Det er derfor uheldigt, at EU gennemtvinger en lovgivning, i henhold til hvilken lande, der endnu ikke har dereguleret deres jernbanetransport, skal have ret til at konkurrere med operatører på et dereguleret marked, hvad internationale togtjenester angår. I praksis giver dette forslag statsstøttede jernbaneselskaber mulighed for at konkurrere på et marked, hvor der er fri konkurrence, hvilket på lang sigt risikerer at deaktivere markedsmekanismerne. Jeg har derfor valgt at stemme imod denne betænkning. Statsstøttede jernbaneselskaber bør ikke have lov til at konkurrere på et marked med fri konkurrence.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Udkastet til direktiv om certificering af togpersonale, der fremfører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet er en del af den tredje jernbanepakke. Hovedformålet med denne pakke er at fremme liberalisering af den internationale passagerbefordring med jernbane.
Også her bør det frem for alt understreges, at det første mål med dette direktiv vil være via harmonisering at fjerne enhver forhindring for liberalisering af den internationale jernbanepassagerbefordring, som kunne følge af, at der er forskellige regler for uddannelseskrav inden for området i de enkelte lande. Tiltaget vil også være til gavn for arbejdstagernes mobilitet på området.
Ud over de væsentlige spørgsmål i forbindelse med et sådant direktiv skal det understreges, at man med en vedtagelse af harmoniserede regler på fællesskabsniveau for certificering af arbejdstagere på jernbaneområdet i de enkelte lande aldrig må sætte de mere progressive rettigheder eller standarder på spil, som allerede eksisterer i hver enkelt medlemsstat, eller bestride den enkelte medlemsstats suveræne ret til at fastlægge sådanne rettigheder og standarder.
Også her viser virkeligheden, at det er liberalisering og privatisering af jernbanetjenester, der har medvirket til at sætte arbejdstageres rettigheder på spil og reducere antallet af arbejdstagere på jernbaneområdet, hvilket har fået alvorlige konsekvenser for serviceniveauet.
Jörg Leichtfried  
skriftlig. - (DE) Jeg stemmer for et standardførerbevis til togførere.
En harmonisering af uddannelsen af førere vil også bidrage til fremover at sikre større sikkerhed på jernbanerne. En alder på mindst 20 år, tilstrækkelig skolegang og sprogundervisning er nu obligatoriske forudsætninger for at arbejde som togfører inden for international jernbanetransport. En standardisering af uddannelsen er særdeles vigtig for et europæisk jernbanenet. Et førerbevis udstedt i én medlemsstat vil fremover blive anerkendt i alle andre medlemsstater.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Den tredje jernbanepakke, hvis hovedformål er at fremme liberalisering af den internationale passagerbefordring med jernbane, indeholder en forordning om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser.
Først og fremmest kan vi sige, at det væsentligste formål med denne forordning er at fjerne alle forhindringer for en liberalisering af den internationale jernbanepassagerbefordring, som kunne følge af, at der er forskellige regler for passagerers rettigheder og forpligtelser i forskellige lande.
Ud over at understrege dette første punkt - hvilket er det centrale spørgsmål - finder vi det absolut afgørende at beskytte passagerernes rettigheder, og det begynder med retten til offentlige jernbanetransporttjenester leveret af offentlige foretagender i det enkelte land.
Virkeligheden viser, at det er liberalisering og privatisering af jernbanetjenester, der sætter passagerernes rettigheder på spil. Det har ført til forringelse af tjenesterne over for offentligheden og af forholdene for passagerers bevægelighed, såvel som til takststigninger. Det har betydet tab af hundreder af kilometer spor, lukning af stationer, reduktion i antallet af arbejdstagere inden for jernbaneområdet, og er en trussel mod deres aflønning og mod arbejdstagerrettighederne.
Det er en katastrofal politik, som arbejdstagere og offentligheden modsætter sig.
Ian Hudghton  
Jeg støttede denne betænkning om forligsaftalen om forordningen om jernbanepassagerers rettigheder og pligter. Oprindeligt skulle den kun gælde for passagerer på internationale rejser, og jeg er glad for, at man har agtet på vores synspunkter, så reglerne nu også omfatter passagerer på indenlandske rejser.
Et fornuftigt sæt grundlæggende rettigheder vil gælde fra 2009 inklusive retten til tilgængelig transport for bevægelseshæmmede. Det glæder mig også, at der indføres en kompensationsordning i tilfælde af forsinkelser.
Jörg Leichtfried  
skriftlig. - (DE) Jeg stemmer for en ny passagerforordning fra 2009.
Forordningen regulerer bl.a. kompensation for væsentlige forsinkelser, selskabers ansvar for passagerer og deres bagage, transport af bevægelseshæmmede personer og den information, jernbaneselskaberne skal give. Rent praktisk betyder det, at når der fremover er forsinkelser i den grænseoverskridende transport på mellem 60 og 119 minutter, har kunderne ret til en godtgørelse på 25 % af taksten. Denne stiger til 50 % for forsinkelser på mere end to timer.
Dette vil betyde flere erstatningskrav, men også større vished for jernbanekunder.
Det er nu også op til medlemsstaterne at lade disse regler gælde for deres nationale transportnet hurtigst muligt og ikke først om 15 år.
Catherine Stihler  
Denne betænkning om jernbanepassagerers rettigheder og pligter bør hilses velkommen.
Lars Wohlin  
Selv om der i det nyeste forslag ikke pålægges jernbanetransportvirksomheder lige så strenge krav som i tidligere forslag, indeholder det stadig alt for omfattende bestemmelser om alt, fra hvordan billetter kan købes (pr. telefon, på internettet og i billetmaskiner), til jernbanetransportvirksomheders ansvar for skade på passagerers bagage. Der er også en nøjagtig regulering af forskellige former for godtgørelse i tilfælde af forsinkelser (størrelse af godtgørelser, ret til måltider osv.) og minimumskrav til information om, hvad der kan være årsag til eventuelle forsinkelser.
Jeg har valgt at stemme imod forslaget, fordi virksomhederne skal have lov til selv at udvikle deres egne tjenester på basis af den dækning, passagererne selv efterspørger (og er parate til at betale for i form af højere takster). Endvidere står de vidtrækkende regler ikke i forhold til den merværdi, der vil blive skabt ved at erstatte de regler, der allerede findes i de medlemsstater, hvor man har valgt en national lovgivning.
Mathieu Grosch  
skriftlig. - (DE) Liberalisering af jernbanerne er ikke et mål i sig selv, den skal være til gavn for brugerne og forbedre effektiviteten. Liberalisering inden for international transport er en naturlig ting, da intet land skal kunne lukke af for et andet. Inden for den nationale transport kan det ikke tjene noget fornuftigt formål at udsætte overskudsgivende linjer for konkurrence gennem liberalisering, samtidig med at man overlader underskudsgivende linjer til den offentlige sektor uden godtgørelse. Med dette in mente afventer jeg spændt, at den nyligt vedtagne forordning om offentlig passagertransport træder i kraft.
Parlamentet var i stand til at klare sig over for medlemsstaterne og jernbaneselskaberne i kampen for passagerernes rettigheder, hvilket er en kæmpesucces for EU's borgere. Især i transitlande som Belgien ville det være meningsløst og urimeligt at gøre forskel på internationale og nationale passagerer.
I den henseende repræsenterer den tredje jernbanepakke et skridt i den rigtige retning, omend det givetvis ikke bliver det sidste.
Brian Simpson  
Jeg stemmer for det kompromis, som vores ordførere har indgået med Ministerrådet, fordi det efter min mening er et fremskridt for jernbaneindustrien i hele EU og den bedst mulige aftale for Parlamentet på nuværende tidspunkt.
Det langsomme tempo, som jernbaneindustrien arbejder i, er imidlertid ikke kun frustrerende, men fungerer også som en meget effektiv bremse af den form for radikal indsats, der kræves for at sætte gang i jernbanerne i mange af medlemsstaterne.
Der er en stor kløft mellem f.eks. jernbanerne i Frankrig og Tyskland og jernbanerne i Bulgarien og Rumænien. Denne kløft skal lukkes, hvis vi mener det alvorligt med at udvikle et ægte fælleseuropæisk jernbanesystem.
Endelig, selv om jeg glæder mig over aftalen om, at alle jernbaner skal være fuldt tilgængelige inden for 15 år, er det så ikke et trist faktum og et anklageskrift mod vores jernbaneindustri, at mange bevægelseshæmmede ikke har adgang til deres jernbane i det 21. århundrede? Jernbaneindustrien er fanget i en filosofi om, at "det kan ikke lade sig gøre" snarere end "det kan lade sig gøre".
Forhåbentlig vil denne pakke med foranstaltninger i det mindste flytte os fra en negativ til en mere positiv æra for vores jernbaner.
(Stemmeforklaringen er forkortet i henhold til forretningsordenens artikel 163)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Vi har vedtaget en udtalelse om ændringer af den hidtidige reform af EU's sukkermarked. Reformen blev udarbejdet i 2005 og skulle genskabe ligevægten på dette marked.
Jeg har desværre indtryk af, at formålet med alle disse forslag er at begrænse dyrkningen af sukkerroer for at skabe plads til rørsukker. Jeg modsætter mig dette på det kraftigste. Vi kan ikke tillade, at man eliminerer den traditionelle dyrkning af sukkerroer og sukkerproduktionen i EU.
Jeg tror heller ikke, at Kommissionens nye forslag fra maj 2007, der skal virke motiverende for tilbagetrækning af knap 3,8 millioner t sukker fra markedet, vil bringe de forventede resultater. Hvis den varslede, tvungne reduktion af kvoterne gennemføres i 2010, kan kvotenedskæringen ikke foretages under hensyntagen til ændringer i størrelsen af kvoter, der tidligere, frivilligt eller mod betaling, er afgivet til omstruktureringsfonden, eftersom produktionen i overensstemmelse med reformens formål reduceres i de mindst konkurrencedygtige regioner mod passende finansiel godtgørelse.
Jan Březina
- (CS) Hr. formand! Desværre giver den foreslåede sukkeromlægning ikke noget positivt resultat. Selv om sukkeromlægningen synes at være baseret på økonomiske faktorer, sker der nemlig det, at når de interesserede parter overvejer at forlade markedet, har de en tendens til at tage andre faktorer i betragtning.
Selv om Tjekkiets sukkerproduktion giver overskud, har vi alligevel givet afkald på 22 % af kvoten. Denne kvote er nu på vesteuropæiske hænder. Desværre kan de foreslåede foranstaltninger have en negativ indflydelse på Tjekkiet. De samme faktorer, der gør sukkerproduktion i vores land rentabel og giver os en konkurrencefordel, som f.eks. at de enkelte sukkerroedyrkeres gennemsnitlige andele er større, kan i lyset af disse forslag blive en ulempe, hvis landmændene får ret til at forlade markedet. En situation, hvor de, der ikke har brug for støtte for at overleve, forlader markedet, er næppe ønskelig. I den henseende bevæger omlægningen sig i den forkerte retning.
Derfor har jeg stemt imod begge betænkninger af ordfører Batzeli.
Hynek Fajmon
- (CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Da afstemningen fandt sted i dag, stemte jeg sammen med mine kolleger i det Borger-Demokratiske Parti i Tjekkiet mod ordfører Batzelis betænkninger om omlægning af sukkerordningen. Indtil videre har denne omlægning været til skade for Tjekkiet. Mange sukkerfabrikker er lukket, og maskiner og teknologi har mistet deres værdi. Mit land har igennem mange århundreder haft tradition for sukkerproduktion og -eksport. Nu er vi på grund af en ringe EU-politik blevet nettoimportører af sukker. Det er resultatet af en inkompetent beslutningstagning i Bruxelles. Tjekkiet har allerede reduceret sin sukkerproduktion med mere end 20 %. Andre medlemsstater i EU burde gøre det samme nu, især de stater, som overhovedet ikke har reduceret deres produktion endnu. Disse er grundene til, at jeg har stemt imod omlægningen.
DanutBudreikait
- (LT) Hr. formand, mine damer og herrer! Omstrukturering af sukkerindustrien og ændringer i markedsordningen i sukkersektoren er nødvendig. Det er imidlertid muligt, at Kommissionens forslag ikke vil bidrage til at løse problemer, men i stedet skabe endnu flere på sukkermarkederne i nogle lande.
Hvis et land ikke selv er i stand til at prioritere kriterierne for godkendelse af dyrkernes ansøgninger, idet man tager højde for gårdes produktivitet og produktionsmængder, er det muligt, at ikke blot gårde med den laveste produktivitet, men også de konkurrencedygtige dyrkere vil holde op med at producere sukkerroer. Hvad Litauen angår, kan sukkerfabrikkerne komme til at mangle råsukker, og det ville få negative økonomiske og sociale konsekvenser.
Desuden har Kommissionen ikke overvejet Litauens forslag om at reducere kvoten indtil 2010, idet man ikke kun tager hensyn til om en medlemsstat frivilligt reducerer sin produktionskvote, men også om den har købt en supplerende produktionskvote.
Jeg vil gerne opfordre Kommissionen til at tage hensyn til de kommentarer, der er fremført. I øvrigt har jeg undladt at stemme om dette projekt.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh og Inger Segelström  
Vi svenske socialdemokrater har stemt imod Parlamentets betænkning om den fælles markedsordning for sukkersektoren.
Grundlæggende har vi en positiv holdning til en omlægning af EU's sukkersektor. Vi mener imidlertid, at der i Parlamentets ændringsforslag ikke tilføjes noget positivt til Kommissionens forslag. Vi mener, at de risikerer at medføre prisstigninger i en landbrugssektor, der allerede er alt for stor, hvilket er noget vi svenske socialdemokrater aldrig kan støtte.
Desuden mener vi, at eksportstøtte til sukker skal på lang sigt fjernes helt. Fortsat støtte til landbruget bør gives i form af direkte bistand, der er helt uden sammenhæng med produktionen.
Marie-Arlette Carlotti  
Som led i reformen af den fælles markedsordning for sukker ville EU lette raffinaderiernes tilpasning til omstruktureringen af den europæiske sukkerindustri med en overgangsstøtte på 150 millioner euro.
Jeg bifaldt og støttede dette initiativ, som bl.a. ville hjælpe raffinaderiet Saint-Louis Sucre i Marseille med at leve op til de nye vilkår på sukkermarkedet og samtidig bevare arbejdspladserne.
Men jeg påpegede også over for de kompetente europæiske og franske myndigheder, at kriterierne for tildeling af denne støtte var for uklare og ansvaret overladt medlemsstaterne.
Udbetalingen af denne støtte er ikke længere betinget af, at raffinaderivirksomheden fortsætter og arbejdspladserne bevares. Der er heller ingen garanti for, at støtten ikke anvendes som "præmie" for udflytning til et land uden for EU.
Den nye reform burde have givet anledning til en afklaring på dette punkt.
Det har den ikke, og det beklager jeg.
Sagen er nu i Rådets hænder. Jeg henstiller til Rådet at udvise den største agtpågivenhed bl.a. over for de franske myndigheder, således at der skabes klarhed om dette spørgsmål, der berører vores medborgeres arbejdspladser.
Hélène Goudin og Nils Lundgren  
Junilisten støtter en radikal omlægning af sukkermarkederne i EU med henblik på at liberalisere dem hurtigst muligt og give sukkerproducerende lande uden for EU mulighed for at konkurrere på rimelige vilkår.
Ændringsforslagene fra Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter i denne betænkning er ikke andet end endnu et forsøg på at hæmme omlægningshastigheden så meget som muligt, så en protektionistisk handelspolitik kan fortsætte. Ændringsforslagene ville også betyde en omkostningsstigning i forbindelse med den industrielle omstrukturering af eksisterende raffinaderier, som omlægningen ville indebære, samtidig med en mere rundhåndet, direkte godtgørelse til aktører på sukkermarkedet.
Junilisten kan aldrig give sin opbakning til en betænkning, som kuldkaster formålet med omlægninger af sukkermarkedet i EU, og som uundgåeligt vil udvande disse omlægninger såvel som bringe deres fuldførelse i fare. Vi opponerer imod grove forsøg på at svigte de forpligtelser, man har indgået over for mindre udviklede lande.
Af ovennævnte grunde stemmer vi derfor imod denne betænkning.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Virkeligheden har vist, at det i denne som i andre sektorer har uheldige virkninger at overtale små dyrkere til at give afkald på kvoter og opgive produktion - sådan som det er foreslået for sukkerroe- og sukkerproduktionens vedkommende - for at fremme konkurrencen. Det fremhæver ulighederne i udviklingen og øger fattigdommen og flugten fra landet. Vi protesterer derfor imod Kommissionens forslag og understreger nødvendigheden af at ændre denne politik og tage højde for virkeligheden i de enkelte medlemsstater og deres produktionsbehov.
Vi støtter derfor suverænitet på fødevareområdet og finder det således uacceptabelt, at et land som Portugal, der kun har en meget begrænset sukkerproduktion og knap er i stand til at dække halvdelen af landets forbrug, skal stilles over for en forpligtelse til at reducere sin kvote af sukker fra sukkerroer. Vi finder det afgørende, at den liberaliseringstendens, der har været i flere FLP-reformer efter hinanden, bliver vendt, og at der bliver truffet foranstaltninger til at bibeholde den nationale sukkerroeproduktion, idet man støtter det landbrug, hvor der grundlæggende fokuseres på fødevareproduktion, og således hjælper med at sikre de to fabrikkers produktion så vel som beskæftigelsen.
Jaromír Kohlíček  
EU bliver ofte med rette kritiseret for at blande sig i en række industrisektorer. Særligt kontroversiel er dens indblanding i forholdene i den fødevareforarbejdende industri. Det er sandt, at nogle medlemsstater skaber deres egne problemer. Et klassisk eksempel er den energiske indsats i en række lande i Central- og Østeuropa for at afvikle kooperative landbrug, selv om de er blomstrende virksomheder.
I Tjekkiet har man med adskillige ændringer af love, der regulerer de kooperative landbrug, forsøgt at opnå netop dette. Mange kooperative landbrug er faldet fra hinanden, og andre er blevet ændret til forskellige juridiske enheder. Samtidig er produktionen reduceret i en række industrier, f.eks. inden for sukkerroedyrkning. Desuden er forarbejdning som følge af privatiseringen desværre blevet adskilt fra produktionen. De fleste sukkerfabrikker er blevet opkøbt af udenlandske parter. Det har ført til en katastrofal situation for sukkerindustrien i Tjekkiet. Profitterne ender i lommerne på udlændingene, mens tabene rammer det tjekkiske folk. Der har været et fald i sukkerproduktionen på mere end 20 % i et land, der havde eksporteret sukker i 150 år. Nu skal landet til at importere sukker og samtidig finde nye muligheder for de landbrug, der indtil nu har dyrket sukkerroer. Denne uholdbare situation løses ikke med Katerina Batzelis betænkninger. Imidlertid har vi stemt for dem, fordi der med dem i det mindste gøres opmærksom på denne utilfredsstillende situation. Jeg vil dog tilføje et advarende ord til dem, der ser dagens tekster som en løsning på problemet. Jeg håber, at vi vender tilbage til sukkerspørgsmålet, og at vi næste gang med større held vil kunne imødekomme vores landmænds behov.
David Martin  
Jeg støtter betænkningen om en omstrukturering af sukkersektoren, selv om der er nogle problemområder med denne betænkning. Jeg er ikke enig i betænkningens intentioner om at anvende processen med tilbagetrækning af sukkeroverskud for sukkerrørsraffinaderierne. Det står i modsætning til Kommissionens forslag om at udelukke sukkerrørsraffinering fra tilbagetrækningsprocessen. Da sukkerrørsraffinaderierne ikke er en direkte part i omstruktureringsordningen, vil en reduktion af raffinaderiernes traditionelle forsyningsbehov ikke medvirke til at reducere sukkeroverskuddet på EU-markedet, fordi EU fortsat skal leve op til sin internationale forpligtelse til at importere bestemte mængder råsukker fra AVS-landene. Ændringsforslaget vil imidlertid medvirke til at svække effekten af foranstaltningen ved at give roeforarbejderne incitamenter til at nedlægge deres virksomheder.
Brian Simpson  
Jeg stemmer for betænkningen af fru Batzeli, fordi der helt klart er brug for en omstrukturering af sukkerindustrien.
Mit eneste forbehold gælder ændringsforslag 31. Hvis det vedtages, vil Kommissionen fortsat være forpligtet til at holde den eksisterende fond åben frem til 2011, og det vil være et negativt aspekt af denne omstruktureringsproces.
Skønt betænkningen ikke er perfekt, skaber den alligevel balance mellem producenternes behov og det åbenlyse behov for at reformere denne sektor. Min eneste indvending gælder den effekt, som enhver omstrukturering vil have på sukkerrørsproducenterne fra udviklingslandene. Vi må for enhver pris undgå en omstrukturering, der beskytter roeproducenterne på bekostning af rørproducenterne, og forhåbentlig vil Kommissionen sørge for, at det ikke sker, samtidig med at den fortsat er rimelig over for vores egne landbrugere.
Catherine Stihler  
Ved afstemning om landbrugsbetænkninger som denne betænkning om sukker, skal medlemmer med en økonomisk interesse erklære denne eller afstå fra at stemme.
Bernadette Bourzai  
Vi må støtte EU's bindende og ambitiøse målsætning om at producere 20 % af den energi, der forbruges i Europa, fra vedvarende energikilder inden 2020. Europa vil have utallige fordele af vedvarende energi, bl.a. mindskes CO2-emissionerne og Europas importafhængighed, og jobskabelsen og væksten fremmes.
Imidlertid må vi overvåge, at alle de vedvarende energikilder udvikles i et bæredygtigt perspektiv og naturligvis afhængig af medlemsstaternes kapacitet. Desuden skal der opnås energibesparelser gennem en ændring af forbrugsmønsteret og større energieffektivitet.
Jeg beklager, at direktivet om elektricitet produceret fra vedvarende energikilder ikke påbyder kombineret kraftvarmeproduktion og vil føre til, at der bygges storstilede biomasseproduktionsanlæg, som ikke kombinerer varme og kraft, som ikke er særlig energieffektive, og som destabiliserer markedet for industritræ og træ til energiformål. Jeg har flere eksempler i min region, Limogesegnen.
Derfor er jeg tilfreds med Parlamentets anmodning om at sætte et forslag om opvarmnings- og kølesektoren i fokus i det kommende rammedirektiv om vedvarende energikilder, og jeg har derfor stemt for Thomsen-betænkningen.
Edite Estrela  
skriftlig. - (PT) Jeg har stemt for Thomsen-betænkningen om køreplanen for vedvarende energi i Europa, fordi jeg mener, at det er væsentligt at øge investeringerne i vedvarende energi for at mindske EU's afhængighed af ekstern energi, nedbringe CO2-udledningerne og dermed bidrage til at bekæmpe klimaændringerne.
I denne betænkning understreges vigtigheden af en bæredygtig brug af biobrændstoffer i transportsektoren for at reducere afhængigheden af olie og nedbringe udledningen af drivhusgasser, således at den miljømæssige påvirkning mindskes.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) På trods af nogle positive ændringer sammenlignet med tidligere betænkninger er dette en meget uafbalanceret betænkning, særligt fordi det i den indrømmes, at de fossile energikilder uundgåeligt vil løbe tør i nær fremtid - omend der ikke nævnes noget om høje oliepriser - og fordi det i den erkendes, at de nyligt guddommeliggjorte agrobrændstoffer forvolder miljømæssig og social skade.
Herefter glemmes det imidlertid, at der er behov for et andet sæt energipolitiske prioriteringer rettet mod at reducere omkostningerne for forbrugerne, rationalisere forbruget for at reducere det (og ikke udelukkende gennem energieffektivitet), mindre forurenende offentlig transport og en offentlig politik, der virkelig tjener folkets interesser.
Idéen om at indføre en fælles EU-energipolitik er et forsøg på at finde måder til at skaffe større opbakning til de private finansielle koncerner i sektoren, idet man tilsidesætter hver medlemsstats suveræne ret til at fastlægge sin egen energipolitik.
Gasholdige biobrændstoffer analyseres heller ikke i betænkningen, og man mangler at understrege behovet for at fremme forskningen i og udviklingen af biogas, ligesom man ikke nævner målprogrammet for 2020. Det er fordi, hovedformålet med betænkningen er at garantere stadigt større overskud ved specifikt at bruge markedet for handel med udledning af drivhusgasser.
Françoise Grossetête  
Jeg har stemt for denne betænkning, som tilskynder medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at øge andelen af vedvarende energi i deres samlede energiforbrug.
Vedvarende energikilder skal være den løftestang, som gør det muligt at nå den dobbelte målsætning om større forsyningssikkerhed og lavere drivhusgasemissioner.
Målsætningen om energieffektivitet bør ikke betragtes som en forudsætning for at nå målet på 20 % vedvarende energi i 2020, men som en betingelse i sig selv.
Det vil skabe nye job og fremme forskning og innovation i energisektoren. Jeg tænker f.eks. på forskningens bestræbelser på at udbrede adgangen til miljøvenlige boligbyggematerialer.
Vedvarende energi sikrer forbrugere og virksomheder den bedste beskyttelse mod de tosidede virkninger i form af øget energiimport og stigende brændstofpriser.
Endelig glæder jeg mig over, at vi frit kan vælge de mest hensigtsmæssige vedvarende energikilder, eftersom potentialet for udvikling af vedvarende energi varierer stærkt fra medlemsstat til medlemsstat på grund af særlige geologiske, hydrologiske og klimatiske forhold.
Ian Hudghton  
Jeg støttede Thomsen-betænkningen, og jeg mener helt klart, at der skal gøres mere for at fremme vedvarende energi. Mit eget land Skotland har et umådeligt potentiale inden for vedvarende energi, og den skotske regering har for nylig tilkendegivet, at den agter at fremme flest mulige former for vedvarende teknologi. Jeg synes, at Skotlands indsats har en vigtig rolle at spille i EU's mål for vedvarende teknologi.
Jeg stemte imod en fastsættelse af et 10 % mål for plantebrændstoffer, og jeg stemte for krav om en komplet konsekvensanalyse, inden vi overvejer et muligt biobrændstofmål.
Biobrændstofproduktion kan øge den globale opvarmning ved at fremskynde ødelæggelsen af skove, moser, sunde jordbunde og andre økosystemer, der fungerer som "drivhusgasdræn", og som hjælper med at regulere klimaet.
Jaromír Kohlíček  
Jeg elsker amatørforestillinger. Det betyder ikke så meget, hvilket emne amatøren behandler med sine ideologiske skyklapper på. Resultatet er altid det samme: En sort-hvid beskrivelse af virkeligheden og ekstatiske konklusioner uden forbindelse til verdens realiteter. Derudover er der under den praktiske anvendelse sommetider høje omkostninger og "uventede problemer".
Særligt charmerende er de taler, nogle af mine kolleger blandt medlemmerne holder over så tiltalende emner som biomasse og biobrændstoffer, der forbruger store mængder energi under transport af råmaterialer, forarbejdning og distribution. Erfaringen viser, at dette er en basal kendsgerning.
For at reducere omkostningerne bør vi bygge små produktionsenheder, der skal forsyne lokalsamfundene med alternative brændstoffer. Jeg skal understrege, at der med disse kilder ikke kan skaffes en løsning på vores energiforsyningssituation. De kan kun bidrage med en relativt lille forbedring af den nuværende situation.
Det samme gælder for de systemer til opsamling af regnvand, som er ved at blive meget populære, og en række andre vedvarende energikilder.
I de næste 10 år vil store byer og industrien være afhængige af energiproduktion i stor stil og af naturgas. Hvis vi ønsker at overholde forpligtelserne i henhold til Kyotoprotokollen, er de lande, der har et stærkt stigende bruttonationalprodukt, også nødt til at bygge store kraftværker. Det kan kun betyde én ting: flere atomkraftværker. Ellers vil EU snart blive meget afhængig af energiimport. Det vil romantiske amatørers dagdrømme ikke ændre på.
Romano Maria La Russa  
skriftlig. - (IT) Jeg har støttet Thomsen-betænkningen, hvori det bekræftes, at der er behov for at få 20 % af energibehovet dækket af vedvarende energikilder inden 2020. Det vil blive en stor udfordring for alle lande i EU, og vi må ikke længere søge at undgå denne udfordring eller blot kun lade de dydigste og mest vidtskuende medlemsstater imødegå den.
Jeg mener, der er behov for differentierede nationale målsætninger, der fastlægges med skyldigt hensyn til eksisterende standarder af vedvarende energi, energisammensætning og de forskellige udviklingspotentialer, der er et resultat af varierende forhold i medlemsstaterne, hvad angår klima, geologi og territorier. Vedvarende kilder tegner fremtiden. Der vil blive tale om enorme investeringer i innovation og teknologi, for at Europa kan løse problemet med energiafhængighed inden for en rimelig tidshorisont og garantere overkommelige priser for brugerne.
Jeg tror imidlertid, at vi bør være pragmatiske og undgå at forfalde til hykleri. At forestille sig, at vi alene med produktion af vedvarende energi kan indfri så ambitiøse mål, er urealistisk, selv om forudfattede meninger og ofte ideologiske idéer hos visse venstrefløjs- og grønne politikere kan overbevise os om noget andet.
Det, der kan redde Europa på mellemlang sigt, er en energisammensætning, der også omfatter energikilder, der ikke er 100 % vedvarende, som f.eks. atomkraft, der, hvad enten man kan lide det eller ej, bidrager med en tredjedel af Europas elproduktion.
(Stemmeforklaring forkortet i overensstemmelse med regel 163 i Forretningsordenen)
Kartika Tamara Liotard  
I betragtning af, at vores parti, Det Socialistiske Parti i Nederlandene, tillægger vedvarende energikilder stor betydning og mener, at der skal træffes meget mere omfattende foranstaltninger på dette område, har vi ikke stemt imod denne betænkning. Den indeholder imidlertid et par meget negative elementer. Vi afviser kategorisk, at atomenergi er en bæredygtig, vedvarende energikilde. Dernæst modsætter vi os tanken om, at energimarkeder skal liberaliseres på europæisk plan. Endelig mener vi, at sol-, vind- og vandenergi er bedre alternativer end biobrændstoffer.
Diamanto Manolakou  
skriftlig. - (EL) Kommissionens forslag om at opstille et mål på 20 % for den samlede energi fra vedvarende energikilder, som skal nås af alle medlemsstater og indgå i de nationale handlingsplaner, havde været acceptabelt, hvis det havde været rettet mod befolkningens behov, mod at reducere energiafhængigheden, spare energi, beskytte miljøet og fastslå, at energiprodukter er et offentligt gode og ikke en handelsvare.
EU's retningslinjer er imidlertid rettet mod rentabiliteten for investorer og udnytter vedvarende energi til at bane vejen for den private kapital, alt imens man sikrer rentabiliteten i vedvarende energi. Selv om vedvarende energikilder er naturlige og uudtømmelige og bidrager til at reducere brug af forurenende energiformer, fortsætter ødelæggelsen af miljøet i profittens navn. Et eksempel er de ukontrollerede salgsfremstød for vindmølleparker med privat profit for øje selv i områder, der er beskyttet gennem Natura 2000-nettet.
Således bliver miljøet blot en hyklerisk undskyldning, der dækker over liberaliseringen af energisektoren og de konsekvenser, den har for befolkningen. Energi behandles mere som en handelsvare end som et offentligt gode.
Hvad biobrændstof angår, er det en provokation at anvende fødevarer til energifremstilling i stedet for at give dem til de sultne, når der er millioner af mennesker, der dør af sult.
Andreas Mölzer  
skriftlig. - (DE) Selv om det er vigtigt at fremme den vedvarende energi, skal det ikke være et påskud i forbindelse med EU-forfatningen til yderligere at indskrænke medlemsstaternes suveræne rettigheder ad bagdøren. Eftersom dette emne desværre ikke har fundet vej til den foreliggende betænkning, og det ikke er blevet tydeliggjort, må jeg derfor afvise betænkningen.
Koncentrationen omkring bekostelige atomkraftværker har alt for længe blokeret for udvikling af andre energiteknologier. Budgettet for atomforskning er stadig syv til otte gange højere end midlerne til vedvarende energikilder og energieffektivitet. Hvis man i EU virkelig mener vedvarende energi alvorligt med sin køreplan, skal der sørges for en mere rimelig fordeling af støtte på området, men det står der heller ikke noget om i den betænkning, vi skal stemme om.
Luís Queiró  
Et stigende forbrug er tegn på en generel (omend ikke altid afbalanceret) forbedring i levevilkårene. Ved de tiltag, der er rettet mod at bekæmpe de negative virkninger af et stigende forbrug, bør man derfor huske på, at den ene af faktorerne i ligningen - vækst - ikke kan ændres. Det levner så mulighed for at handle på to fronter: rationalisering af forbruget og forbedring af effektiviteten (især energieffektiviteten) af det, vi producerer. Dvs. at meget af det, vi er nødt til at prøve at opnå, afhænger af forskning og innovation.
I den vedtagne beslutning understreges det med rette, at "vedvarende energikilder er en vigtig del af en bæredygtig energisammensætning, som bidrager til reduceret importafhængighed og diversificering af brændstofsammensætningen, lavere CO2-emissioner og andre emissioner, udvikling af nye innovative teknologier samt beskæftigelses- og regionale udviklingsmuligheder". En af de konklusioner, der er draget, er, at der bør gøres større brug af EU's forsknings- og teknologiprogrammer for at fremme udviklingen af teknologier inden for vedvarende energi.
For at opsummere: Jeg er enig i den holdning, man har indtaget, og går ind for at øge investeringerne til dette formål. Det er hovedårsagen til, at jeg har stemt for betænkningen.
Lydia Schenardi
skriftlig. - (FR) Vi går helt og holdent ind for at fremme vedvarende energi, både til transport, rumopvarmning og elproduktion. Vi mener - som alle vores kolleger her - det er et middel til at beskytte miljøet og også til at formindske vores energiafhængighed.
Imidlertid kan vi ikke støtte fru Thomsens betænkning. For det første fordi den i virkeligheden ikke tager sigte på miljømæssige eller sågar økonomiske mål. Den er dogmatisk, for som det fremgår af begrundelsen, gælder det om at udvikle en fælles europæisk energipolitik, og denne målsætning skal gå forud for alle andre hensyn. Men energipolitik er afgørende for suverænitet og uafhængighed og bør udelukkende henhøre under national kompetence, hvilket på ingen måde forhindrer samarbejde og solidaritet.
Desuden finder vi ikke forslagene i betænkningen tilstrækkelige til at sikre, at der virkelig tages hensyn til særlige nationale forhold, ikke alene geografiske forhold, men også særlige økonomiske problemer. Teksten omtaler heller ikke, hvordan de mindst udviklede lande på dette område kan hjælpes til at opfylde en bindende kvantitativ målsætning, som er ens for alle.
Derfor siger vi ja til vedvarende energi, men nej til at bruge den som påskud til at udvide EU's beføjelser.
Brian Simpson  
Vedvarende energi i Europa er et vigtigt emne, der for mig at se ikke høster den anerkendelse, det fortjener. I denne epoke med energikrise, global opvarmning og aftagende lagre af de mest traditionelle fossile brændstoffer er det rigtigt, at Parlamentet skal undersøge en bedre anvendelse af vedvarende energi. Jeg vil imidlertid også pointere, at vi fortsat har store kulreserver over hele EU, og med udviklingen af ren kulteknologi vil jeg stille spørgsmålet, om ikke vi for tidligt opgav kul som energikilde?
Jeg stemmer for denne betænkning, men jeg synes, at vi skal være realistiske med hensyn til, hvad der kan opnås med vind- eller bølgeenergi, særligt når det sammenholdes med EU's stadigt stigende energiefterspørgsel. Jeg finder det rigtigt at bede Kommissionen om at udarbejde handlingsplaner, der omfatter vedvarende energi inklusive fremstilling af vind-, bølge- og solkraft, samt om at udvikle en strategi for biobrændstoffer. Men i denne forbindelse skal vi passe på ikke at redde planeten miljømæssigt bare for at se befolkningen dø af sult, hvilket er grunden til, at udvalget gør ret i at kræve en ordentlig balance mellem fødevare- og energiproduktion.
Kathy Sinnott  
I mit hjemland Irland tegnede boligsektoren sig for 25 % af det samlede endelige energiforbrug. En stor andel af denne energi blev brugt til opvarmning. Energiforbruget i boligsektoren er større end nødvendigt, da folk i ineffektive boliger skal bruge mere energi til at opvarme deres hjem.
Man kan ofte forbedre husholdningernes energieffektivitetsstatus med nogle relativt enkle og billige tiltag som f.eks. at forsyne radiatorerne med termostatventiler eller at bruge mere energieffektive husholdningsapparater. Blandt andre foranstaltninger kan nævnes installation af komplette centralvarmesystemer eller isolering af hulrum eller lofter. De sidstnævnte muligheder kan være mere rodede på kort sigt, men deres effekt er langvarig.
Jeg vil gerne opfordre regeringerne til at fremme isolering af boliger samt de øvrige foranstaltninger, jeg har nævnt. Ved at fremme disse foranstaltninger kan man spare energiudgifter og samtidig hjælpe miljøet. Regeringerne bør fremme en momsreduktion for renoveringer. Bedre isolering kan reducere boligsektorens energiforbrug med 5 %.
Peter Skinner  
Jeg kan stemme for denne betænkning, og jeg finder dens overordnede mål afvejet af en fortsat bekymring over vores energisikkerhed. Vedvarende energikilder er et vigtigt aspekt af vores fremtidige elektricitetsproduktion, men vi skal fortsat arbejde med den eksisterende energiproduktion. Hvis EU kan lægge vægt på den teknologi, der er nødvendig for at bringe det ind i det 21. århundrede, vil det også opnå en konkurrencemæssig fordel i denne sektor i de kommende år.
Bart Staes  
Betænkningen om køreplanen for vedvarende energi er et flot stykke arbejde. Den siger tydeligt, at de kommende år bliver væsentlige, og at en lovgivningsramme til vedtagelse ved fælles beslutningsprocedure er nødvendig for at øge den vedvarende energis andel i energimikset fra de nuværende 7 % til 20 %.
Med rette understreger betænkningen, at offshore-vindenergi har et enormt udviklingspotentiale, nemlig en mulig andel på 15 % af EU's samlede energiefterspørgsel hen imod 2020, hvilket kunne føre til, at der skabes 368.000 job. Med rette sættes der temmelig mange spørgsmålstegn ved udviklingen af biobrændstoffer, i hvert fald når det gælder nødvendigheden af bæredygtige produktionsmetoder og en rimelig balance mellem fødevare- og energiproduktion. De Grønne ville gerne have formuleret det noget skarpere og anmoder derfor om en seriøs analyse af biobrændstoffers virkninger på klimaet, miljøet, den sociale struktur og en sikker fødevareforsyning.
Det er ærgerligt, at målsætningen for biobrændstoffer i betænkningen uændret forbliver 10 %. Et andet minus i betænkningen er betragtning E, hvori den nukleare lobby foreslår atomenergi som en overgangsteknologi. De Grønne er uenige heri og har derfor stillet ændringsforslag 2. I det store og hele er det en god betænkning, som fortjener vores støtte.
