Preprečevanje in reševanje sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo Renate Weber v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in na pobudo Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske za sprejetje okvirnega sklepa Sveta 2009/.../JHA o preprečevanju in reševanju sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih (08535/2009 - C7-0205/2009 -.
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, ker je to moj prvi govor pred novim Parlamentom, bi vam želel čestitati za vašo izvolitev za podpredsednico.
V zvezi s poročilom gospe Weber pa govorim v imenu podpredsednika Barrota in bi se želel najprej zahvaliti poročevalki in članom Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve za odlično opravljeno delo. Komisija pozdravlja poročilo in podpira nekatere predlagane spremembe. Komisija je na splošno naklonjena predlogom petih držav članic, čeprav besedilo ni tako ambiciozno, kot bi si v Komisiji želeli. Če sem natančnejši, Komisija obžaluje, da okvirni sklep zajema samo primere, kjer je neka oseba vključena v več vzporednih kazenskih postopkov za isto kaznivo dejanje. Komisija prav tako obžaluje, da je obveznost, da se zadeve, pri katerih nastane spor o pristojnosti, predajo Eurojustu, omejena in da je bil seznam meril, ki jih je treba upoštevati pri določitvi najustreznejše pristojnosti, umaknjen iz operativnega dela besedila. Te spremembe so oslabile besedilo predloga, saj so mu odvzele skoraj vso dodano vrednost.
Komisija je mnenja, da bi morali ta predlog obravnavati kot prvi korak k preprečevanju in reševanju sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih in da bi ga bilo treba nadomestiti z izčrpnejšim predlogom. Komisija bo to zadevo obravnavala tudi glede na spremembe, ki jih za to področje predvideva Lizbonska pogodba, za katero upam, da bo čim prej začela veljati.
Renate Weber
poročevalka. - Gospa predsednica, s pozitivnim izidom irskega referenduma o Lizbonski pogodbi smo še korak bliže trenutku, ko Evropski parlament ne bo imel le vloge svetovalca Svetu, ampak bo imel pooblastila za soodločanje o zadevah, ki sedaj spadajo pod tretji steber.
Zastavlja se vprašanje: zakaj si Svet tako prizadeva sprejeti zakonodajo nekaj mesecev pred tem datumom, če ta zakonodaja večinoma ne prinaša napredka pri vzpostavitvi resničnega evropskega območja svobode, varnosti in pravice? V resnici gre za to, da predlog ne pripomore k preprečevanju sporov o pristojnosti in ne zagotavlja nobenih rešitev za takšne situacije. To bi na primer lahko dosegli tako, da bi zmanjšali število pristojnosti in jih dodelili državam članicam, kot je bilo že izvedeno z različnimi predpisi na področju civilnega prava, pri tem pa vključili tudi obveznost medsebojnega priznavanja odločitev, ki izhajajo iz teh dodelitev pristojnosti. Namesto tega pa se ta okvirni sklep omejuje le na dolžnost držav članic, da se obveščajo in neposredno posvetujejo, da bi dosegle "soglasje o kakršni koli učinkoviti rešitvi, s katero bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov".
Zato nisem bila presenečena, ko je med izmenjavo mnenj na Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pred nekaj tedni Komisija - čeprav je podprla sedanji predlog - omenila, da bo v prihodnje pripravila novega. In zato me tudi to, kar je nocoj povedal komisar, ne preseneča. Zahvaljujem se Komisiji, da je tako odkrita glede predloga, vendar pa je po mojem mnenju ta predlog in celoten postopek njegovega sprejetja dober primer, kako v Evropski uniji ne bi smeli sprejemati zakonov. Močno verjamem, da je najpomembneje zaščititi pravice naših državljanov in ne le odkljukati opravljene naloge. Mimogrede, Svet danes ni prisoten, čeprav je bilo predsedstvo med pobudniki predloga. Poudariti moram, da smo v Evropskem parlamentu svoje delo vzeli zelo resno. V prejšnjem mandatu smo delali in tudi v tem delamo v dobri veri, da bodo naša stališča sporočala, da želimo učinkovitejšo zakonodajo.
V zdajšnjem besedilu predloga pozdravljam, da se izrecno sklicuje na načelo ne bis in idem. To je rezultat izmenjave mnenj s Svetom in Komisijo, saj tega načela prvotni predlog besedila sploh ni omenjal. Poročilo, ki sem ga pripravila, posebno pozornost posveča trem vidikom.
Prvič, menim, da moramo zaščiti oseb, ki so uradno obtožene, nameniti vso pozornost in zagotoviti dosledna postopkovna jamstva. Mednje spada pravica uradno obtožene osebe, da prejme zadostne informacije, na podlagi katerih se lahko pritoži proti kateri koli nerazumni rešitvi. Drugič, v zvezi s podatki o uradno obtoženi osebi, ki jih nacionalni organi izmenjujejo prek obvestil, podpiram idejo, da je treba zagotoviti ustrezno raven zaščite podatkov in da je treba v tem okvirnem sklepu natančno opredeliti, katere vrste podatkov se lahko izmenjajo.
Nenazadnje pa sem trdno prepričana, da je vključitev Eurojusta v odločanje o izbiri pristojnosti najpomembnejše od vsega. Menim, da bi se moral Eurojust vključiti že v najzgodnejši fazi, saj ima usklajevalno vlogo in prevzema vse pomembnejše naloge. Sem med tistimi, ki menijo, da te agencije nismo ustanovili samo zato, da bi pokazali, da se borimo proti čezmejnemu kriminalu, temveč ker potrebujemo močne instrumente. Eurojust je v letih, odkar je bil ustanovljen, dokazal, da si zasluži naše zaupanje. Zato me preseneča odpor Sveta in nekaterih kolegov v Evropskem parlamentu. Glede na povedano želim pozvati Evropsko komisijo, da čim prej predstavi predlog, ki dopolnjuje ta okvirni sklep o sporih o pristojnosti. Zaključila bom z zahvalo poročevalcem v senci za njihovo delo pri poročilu.
Monica Luisa Macovei
v imenu skupine PPE. - Gospa predsednica, najprej naj se zahvalim poročevalki za zelo dobro sodelovanje v tej zadevi. Ker sem poročevalka v senci za skupino PPE, bi želela predstaviti stališče skupine o okvirnem sklepu kot takšnem in seveda o spremembah.
Stališče PPE se od stališča poročevalke razlikuje v dveh točkah. Prva je raven vključenosti Eurojusta v neposredno komunikacijo med domačimi organi. Poročevalka zahteva, da Eurojust obvezno sodeluje v vsaki zadevi že od prve faze komunikacije, mi pa menimo, da bi se zadeva predala Eurojustu samo v primeru, ko nacionalni organi ne morejo doseči soglasja, saj je konec koncev srž te pobude, kot jo imamo sedaj, ravno neposredna komunikacija.
Tudi mi soglašamo, da se Eurojust in tudi njegova vloga v pravosodnem sodelovanju okrepita. Naše stališče o tej zadevi skuša preprečiti nepotrebno birokracijo. Če je možno, da dve stranki sami dosežeta soglasje, zakaj bi vpletali še en organ in odpirali nov postopek? Menimo in soglašamo, da se Eurojust vključi v postopek, kadar stranki ne uspeta doseči soglasja, če pa tega problema ni, dopuščamo nacionalnim organom prožnost, da vzpostavijo neposredne dvostranske stike, kar obenem krepi zaupanje javnosti.
Druga zadeva je povezana z drugo predlagano spremembo, ki pristojnost Eurojusta širi prek omejitev iz člena 4 sklepa o Eurojustu. Menimo, da bi morala biti ta zadeva, če želimo o njej razpravljati, obravnavana "skozi glavna vrata"", v povezavi s sklepom o Eurojustu. Zato smo se odločili, da bomo glasovali proti spremembam.
Glede na to, da ni ključnih točk, pa bomo glasovali za poročilo, saj želimo spodbuditi izmenjavo informacij med nacionalnimi organi. Podpiramo tudi ustno spremembo, ki je bila vložena danes.
Nazadnje pa želim poudariti, da skupina PPE z veseljem pričakuje izboljšanje pravosodnega sodelovanja in podpira evropsko politiko, katere cilj je zagotoviti državljanom enaka jamstva in postopke v vseh državah članicah.
Monika Flašíková Beňová
Kazenskopravna politika, ki osebam, vključenim v kazenski postopek, zagotavlja temeljne človekove pravice, je ena od prednostnih nalog Evropske skupnosti.
Osnutek okvirnega sklepa je nastal na pobudo češkega predsedstva in ponuja pravni okvir za zaščito oseb v kazenskem postopku ter zlasti za večje spoštovanje načela ne bis in idem. Menim, da je sprejetje tega zakonodajnega predloga zato bistvenega pomena ne le za zaščito oseb v kazenskem postopku, ampak tudi za izboljšanje pravne varnosti za državljane držav članic EU.
Mehanizem za reševanje sporov o izvajanju pristojnosti mora ponuditi način za preprečevanje situacij, ko več držav članic izvaja kazenski pregon proti eni in isti osebi za eno in isto kaznivo dejanje. Na ta način bi tudi morali izključiti možnost, da se za eno in isto zadevo izda več sodb.
Okvirni sklep državam članicam nalaga obveznost, da se med seboj obveščajo o obstoju vzporednih kazenskih postopkov, vendar pa ne vzpostavlja celovitega pravnega mehanizma za njihovo reševanje. Pomanjkljivosti vidim predvsem v ohlapnosti pravnega besedila, ki večinoma ne postavlja nobenih rokov za izpolnitev navedenih obveznosti. Obenem pa je vloga Eurojusta nejasna, potencial te ustanove za reševanje sporov o pristojnosti pa ni povsem izkoriščen.
Bistveno je, da se poudari zaščita temeljnih človekovih pravic oseb - z drugimi besedami osumljencev in obtožencev - v vseh fazah kazenskega postopka in da se zagotovi ustrezna raven zaščite podatkov. Zato moramo svojo pozornost usmeriti na zakonsko pobudo Komisije z naslovom "Prenos postopkov v kazenskih zadevah", ki bo očitno ta problem rešila celoviteje. Bistvenega pomena je, da kljub praktičnim problemom pri reševanju sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih ta osnutek podpremo. Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov torej podpira osnutek, čeprav vztrajamo na določbi o zadostni zaščiti oseb v kazenskem postopku ter obenem vidnejši vlogi Eurojusta in večji učinkovitosti mehanizma kot celote.
Louis Bontes
(NL) Gospa predsednica, nizozemska Stranka za svobodo (PVV) v tem predlogu ne vidi nič dobrega. Nizozemska in samo Nizozemska bi morala sprejemati odločitve o pristojnosti. Videti je, da je vse več predlogov, katerih končni cilj je uskladitev kazenskega prava držav članic. Primeri so akreditacija forenzičnih laboratorijev, uskladitev politike o tolmačih in prenos kazenskih evidenc. PVV se sprašuje, kam nas to pelje. Ne želimo podpreti evropskega kazenskega zakonika ali evropskega zakonika o kazenskem postopku. Vse to spominja na "pristop salame", ko ti nekdo tlači rezino za rezino v usta, dokler ne poješ cele salame.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Gospa predsednica, naj se najprej zahvalim in čestitam svoji prijateljici, gospe Weber, za odlično opravljeno delo v zvezi s poročilom.
Gospe in gospodje, kot veste, bo v zelo bližnji prihodnosti pravosodno sodelovanje postalo del zakonodajnih območij pristojnosti Evropskega parlamenta.
Irci so na referendumu izrazili svojo voljo in menim, da je bila njihova odločitev pozitivna in pravilna.
Evropski državljani upajo, da bo območje svobode, varnosti in pravice postalo stvarnost, v kateri bodo njihove postopkovne pravice enako spoštovane in zajamčene, ne glede na to, na katerem delu ozemlja Skupnosti se bodo nahajali.
Naša dolžnost je zagotoviti, da postopkovna jamstva spoštujejo vse države članice.
Ko med različnimi državami članicami nastane "pozitiven" spor o pristojnosti, ga je treba rešiti hitro, kot je le mogoče, da zaščitimo državljane in se izognemo tveganju poseganja v pravno načelo ne bis in idem.
Da bi to dosegli, pa je bistvenega pomena, da sodni organi, ki so vključeni v spor o pristojnosti, sodelujejo in komunicirajo.
Poročilo vsebuje tudi razpravo o trenutni vlogi Eurojusta in vlogi, ki bi jo moral imeti, ko se pojavi spor o pristojnosti.
Poročevalka trdi, da bi moral biti Eurojust obveščen o katerem koli sporu, ki se pojavi, tudi če so ga vpleteni sodni organi že rešili na dvostranski ravni.
Nasprotno od tega pa poročevalka v senci iz moje skupine, gospa Macovei, meni, da bi moral biti Eurojust zaradi zmanjšanja birokracije obveščen le v tistih primerih, ko vpletena sodišča ne uspejo doseči soglasja.
Menim, da ima prav gospa Macovei.
Če se premaknemo k drugim vprašanjem, gospa Weber tudi poziva Komisijo, naj čim prej predstavi dodatni predlog, ki bo dopolnil okvirni sklep in opredelil pravila za reševanje "negativnih" sporov o pristojnosti.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Najprej želim čestitati poročevalki za odlično opravljeno delo. Poleg tega bi rada poudarila, da so skupna prizadevanja na evropski ravni ključna pri krepitvi svobode, varnosti in pravice. Pozdravljam to pobudo, katere namen je rešiti spore o pristojnosti, kajti države članice se pogosto soočajo s problemi v zvezi z medsebojnim priznavanjem sodnih odločb v kazenskih zadevah.
Pri zaščiti obtožencev ne bi smelo biti nobenih postopkovnih razlik med državami članicami. Dejansko bi morali sprejeti ukrepe, ki vsakemu obtožencu kjer koli v Evropi zagotovijo razumna postopkovna jamstva. Pri izmenjavi informacij med državami pa moramo upoštevati potrebo po varstvu osebnih podatkov in natančno opredeliti vrste podatkov, ki se lahko prenašajo.
Poudariti želim pomen neposrednih posvetovanj med organi držav Evropske unije za odpravo vzporednih postopkov in v izogib situacijam, ko morajo pristojne ustanove v neki državi subjektivno razsojati o obtožbah proti državljanom, večinoma zaradi pomanjkanja informacij. Prav tako bi morali v prihodnje predlagati okrepitev vloge Eurojusta pri reševanju sporov ter vzpostaviti tesnejše sodelovanje med državami članicami, tudi v korist državljanov EU.
Cristian Dan Preda
(RO) Najprej naj čestitam poročevalki in soporočevalcem za odlično opravljeno delo. V svojem govoru bi želel izpostaviti dve vprašanji, ki jih je omenila poročevalka v senci iz moje politične skupine, gospa Macovei.
Prvo vprašanje zadeva zaupanje javnosti v pravosodni sistem, kar se mi zdi izredno pomembno v tem času, ko si naših demokracij, demokracij držav članic, ne moremo zamisliti brez zaupanja v pravosodni sistem. Menim, da je potrebno storiti vse, kar je v naših močeh, da zagotovimo, da je to zaupanje sestavni del našega javnega življenja.
Kot drugo pa izpostavljam potrebo po zmanjšanju birokracije pri izvajanju pravosodnih postopkov. Izmenjava informacij med organi je zagotovo pomembna, vendar je enako pomembno tudi to, da pri deljenju pravice ne obtičimo v birokraciji in s tem zmanjšamo raven zaščite, ki jo uživa katera koli posamezna pravica.
Petru Constantin Luhan
(RO) Vse čestitke poročevalki in soporočevalki za njuno odlično opravljeno delo. Pozdravljam pobudo za okvirni sklep o preprečevanju in reševanju sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih. Rad bi k temu dodal pomembno pripombo. Predlog okvirnega sklepa se ukvarja samo s pozitivnimi spori o pristojnosti. Nobena določba pa ne ureja negativnih sporov o pristojnosti.
Menim, da bi se Eurojust moral vključiti samo v tistih primerih, ko stranke v postopku ne uspejo doseči dogovora. Osnovno načelo te direktive je omogočiti neposredno komunikacijo med pristojnimi organi v državah članicah. Prav tako pa je tudi v dobro vpletene osebe, da je postopek čim krajši, v izogib sočasni preiskavi istega dejanja v dveh različnih državah.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, drži, kot sem že omenil, da predlog ni tako ambiciozen, kot bi si Komisija želela, kar je poročevalka tudi poudarila v svojem govoru.
Vendar pa ga Komisija podpira kot prvo fazo pri preprečevanju in reševanju sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih. Sedaj je seveda nemogoče reči, kdaj se bo začela druga faza. Odločitev bo sprejeta, ko bo čas za to, odvisno od razvoja dogodkov pri uveljavitvi Lizbonske pogodbe, za katero iskreno upam, da jo bomo doživeli.
Vsebina te morebitne nove pobude je odvisna od rezultatov študije učinkov, ki jo bo morala Komisija še opraviti. Seveda bom podpredsedniku Barrotu posredoval vse vaše komentarje. Še enkrat se vam zahvaljujem za to razpravo.
Renate Weber
poročevalka. - Gospa predsednica, politične skupine v Parlamentu so jasno izrazile svoje stališče o tem poročilu in z njim povezanih občutljivih vprašanjih, zlasti o Eurojustu. Pravzaprav je videti, kot da je najpomembnejše in najobčutljivejše vprašanje naše stališče o Eurojustu.
Vseeno pa imam sedaj, po govoru komisarja Tajanija, ki je govoril v svojem imenu in v imenu podpredsednika Barrota, več zaupanja v prihodnost tega okvirnega sklepa, saj se nam obeta velikopoteznejši dokument, ki bo zajel tako pozitivne kot tudi negativne spore o pristojnosti.
Predsednica
Razprava je zaključena. Glasovanje bo potekalo v sredo, 8. oktobra 2009.
Pisne izjave (člen 149)
John Attard-Montalto  
v pisni obliki. - Haaški program se ukvarja s spori o pristojnosti v kazenskih zadevah. To je pomembno pri čezmejnih kriminalnih dejavnostih. Štiri države članice EU so vložile konkretne predloge za preprečevanje in reševanje sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih. Sem sodijo tudi primeri, ko je ena ali več oseb vključenih v kazenske postopke v različnih državah članicah zaradi enega in istega dejanja. To lahko vodi v kršitev pravnega načela ne bis in idem (osebi ni mogoče ponovno soditi za nekaj, za kar ji je že bilo sojeno). Predloženi ukrepi si zaslužijo vso pohvalo, zajemajo pa naslednje:
postopek za vzpostavitev stikov med pristojnimi organi držav članic. S tem se potrdi ali zavrne obstoj vzporednih kazenskih postopkov;
pravila za izmenjavo informacij med organi držav članic, ki vodijo kazenske postopke;
izogibanje negativnim posledicam z doseganjem soglasja med državami članicami.
Vilija Blinkevičiūt 
Ta okvirni sklep ne bi smel voditi v nepotrebno birokracijo v tistih primerih, ko so za obravnavane probleme na voljo primernejše možnosti. Kadar so torej državam članicam na voljo prožnejši instrumenti ali dogovori, morajo ti prevladati nad okvirnim sklepom, pod pogojem, da ne zmanjšujejo zaščite, do katere ima osumljenec ali obtoženec pravico. Če je osumljenec ali obtoženec začasno pridržan ali priprt, se neposredna posvetovanja uporabijo za doseganje soglasja v nujnih primerih. V vseh fazah posvetovanja mora biti zaščita podatkov osumljenca ali obtoženca skladna z načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
