Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0462/2008).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Zgornja meja proračunskega primanjkljaja v evroobmočju
Po predpisih pakta Evropske unije za stabilnost in rast bi morale države evrskega območja ostati pod zgornjo mejo proračunskega primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP.
Lahko Komisija zagotovi najnovejšo oceno trenutnega upoštevanja predpisov?
Ali Svet meni, da so veljavni davčni predpisi za države na evrskem območju dovolj prožni, da vladam omogočajo odzivanje na gospodarske težave, in hkrati dovolj strogi, da zagotavljajo vzdržnost javnih financ?
V kakšnih okoliščinah, če sploh, je državam evrskega območja dovoljeno prekoračiti 3-odstotni davčni primanjkljaj?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Temo prvega vprašanja podrobno zajema poročilo Komisije o javnih financah v EMU 2008. Edini pomemben proračunski razvoj, ki ga ne zajema, je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je bil pred kratkim sprožen proti Združenemu kraljestvu.
Glede na to, da Komisija pričakuje, da bo proračunski primanjkljaj v Združenem kraljestvu presegel referenčno vrednost 3 % v obeh proračunskih letih 2008-2009 in 2009-2010, se je Svet letos v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj. Ob isti priložnosti je Svet v skladu s členom 104(7) Pogodbe določil rok enega leta za zmanjšanje tega čezmernega primanjkljaja.
Bolj splošno Komisija v skladu s svojim pooblastilom po Pogodbi in Paktu za stabilnost in rast nenehno spremlja gospodarski in proračunski razvoj v državah članicah in je pripravljena aktivirati instrumente proračunskega nadzora, kjer je potrebno.
Odgovor na drugo vprašanje je pritrdilen, predvsem glede korektivnega vidika. Od reforme leta 2005 so bili proračunski primanjkljaji zmanjšani in sta trenutno samo Združeno kraljestvo in Madžarska v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Na splošno je evrsko območje leta 2007 zabeležilo najnižji strukturni finančni primanjkljaj od leta 1973. Kljub temu je bila uporaba preventivnega vidika včasih neenaka. Zato so se v Berlinski deklaraciji aprila 2007 finančni ministri evrskega območja zavezali k doseganju srednjeročnih proračunskih ciljev do najkasneje leta 2010. Po pravilu je bila ta zaveza ponovljena letos. Hkrati je reforma leta 2005 v pakt uvedla dovolj gospodarske podlage, da se lahko prožno ukrepa v primeru resnih motenj, kjer je to potrebno, še zlasti z revidirano klavzulo o fleksibilnosti in vključitvijo implicitne odgovornosti v srednjeročne proračunske cilje.
Delovanje revidiranega pakta je dobro dokumentirano v poročilih Komisije o javnih financah v EMU 2006, 2007 in 2008 in spremljevalnih sporočilih. V letošnjem poročilu je predstavljena tudi metodologija preventivnega vidika, predlagana za vključitev implicitne odgovornosti v srednjeročne proračunske cilje.
Glede tretjega vprašanja smejo v skladu s preoblikovanim Paktom za stabilnost in rast proračunski primanjkljaji v državah članicah EU preseči referenčno vrednost 3 % samo v omejenih okoliščinah, ne da bi se odrazili v čezmernem primanjkljaju. Ti primanjkljaji bodo morali biti zlasti vedno majhni in tudi začasni. Poleg tega mora do prekoračenja referenčne vrednosti priti izjemoma in/ali mora vključevati primanjkljaj, do katerega je prišlo v okoliščinah resnega gospodarskega upada, ki je opredeljen kot negativna rast ali akumuliran upad proizvodnje.
Če je primanjkljaj majhen in začasen, je treba vedno upoštevati različne druge osnovne dejavnike, vendar je treba to narediti na zelo uravnotežen način. Drugi pomembni dejavniki vključujejo na primer odhodke za spodbujanje rasti za raziskave in razvoj. Toda izključen je direkten odtegljaj drugih stroškovnih postavk od primanjkljaja. Nazadnje je treba kot merilo v vsakem primeru doseči letno strukturno finančno izboljšanje v višini 0,5 % BDP.
Mairead McGuinness
Vzela si bom čas, da prebavim podrobnosti v vašem odgovoru. Omenili ste predvsem Združeno kraljestvo. Razumljivo je, da me zanima irska situacija in na Irskem v nekaj tednih pričakujemo močan proračun. Prosila bi vas, da pojasnite, če želite, pogovore, ki ste jih imeli z irskim ministrom o našem primanjkljaju, in vsekakor, ali ga bomo presegli in kakšen vpliv bo to imelo z vidika EU.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Torej, vedno sledimo dejstvom. Kakršni koli pogovori med mojim kolegom Joaquínom Almunio in irskimi kolegi potekajo zaradi pridobivanja več informacij, toda dejstva in številke analiziramo konec leta. Zato žal ne morem odgovoriti na to vprašanje, vendar je zelo razumljivo. Kot sem rekel danes, proti Združenemu kraljestvu in Madžarski teče postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Richard Corbett
Ali Komisija sprejema, da po Pogodbi - za razliko od Pakta za stabilnost - 3 % ni meja, temveč referenčna vrednost? Poročilo Komisije o kateri koli državi članici, ki presega referenčno vrednost, mora upoštevati - in navajam člen 104(3) Pogodbe - "vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice".
Ali ne menite, da se je v zadnjih nekaj dneh in tednih gospodarski položaj držav članic nujno spremenil, in bi morda zagotovili izjemno stopnjo prožnosti?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Menim, da imamo precej dobre rezultate, ko začnemo postopek. Trije odstotki so prag, ki smo ga resnično preučili. Če je presežen, potem v zelo izjemnih okoliščinah ne bomo sprožili postopka. V bistvu je prag 3 % tisto, kar preučujemo, in mislim, da bomo nadaljevali postopke, ki smo se jih vedno držali. Ne bomo spremenili cilja, niti v trenutni situaciji.
Zadeva: Kriza hipotekarnih posojil in finančna ureditev
Spomladi so se pojavili nadaljnji gospodarski problemi in težave na globalnih finančnih trgih, ki jih je povzročila predvsem kriza hipotekarnih posojil, ki se je širila. Zdaj, ko tako Fannie Mae in Freddy Mac prejemata kapitalske vložke od ameriške države, se trg hipotekarnih posojil maje na svojih temeljih. Julija sem bil v Washingtonu in se srečal s številnimi senatorji, ki so bili prepričani, da dno krize hipotekarnih posojil še ni bilo doseženo in se to tudi ne bo zgodilo pred letom 2010.
Kako dolgo, meni Komisija, se bo nadaljevala finančna kriza? Kaj Komisija meni o znamenju, ki so ga trgu poslale ZDA z reševanjem družb v finančnih težavah, čeprav le-teh država na splošno ne ščiti - najprej družbe Bear Stearns in zdaj Fannie Mae in Freddy Mac?
Nazadnje, kaj meni Komisija o trenutnih in naslednjih pregledih veljavne zakonodaje, kot sta Lamfalussy in Direktiva o kapitalskih zahtevah, glede na dandanašnje tveganje, da bi spremembe bile pretirane in bi škodile konkurenčnosti evropskega finančnega trga?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Na finančnih trgih je bila zdaj približno eno leto kriza in zaradi medsebojnega vpliva kopičenja izgub v finančnem sistemu in obetov slabšanja globalnega gospodarstva je zelo težko napovedati, kdaj se bo kriza končala. Trenutna situacija na finančnih trgih kaže, kako lahko problem, ki se je na začetku zdel omejen na določen tržni segment, glede na Združene države in drugorazredna hipotekarna posojila, hitro prizadene mednarodni finančni sistem kot celoto.
Ko so se izgube, povezane z drugorazrednimi hipotekarnimi posojili ZDA, razširile preko povezanih trgov in kompleksnih finančnih produktov, so bili moteni številni ključni kreditni trgi. Čutilo se je probleme v delovanju teh trgov, najhuje v bančnem sektorju, kjer so nastale znatne izgube in je pomanjkanje likvidnosti trga potrebovalo podporo centralnih bank.
Kljub temu je bilo veliko število finančnih institucij v Združenih državah in Evropi rešenih pred insolventnostjo, potem ko so doživele velike težave pri doseganju likvidnosti. Ta posredovanja javnega sektorja so odražala zaskrbljenost glede ogrožanja finančne stabilnosti in so doživela večinoma pozitiven odziv finančnih trgov.
V Združenih državah se kot posledica napačne prodaje drugorazrednih hipotekarnih posojil v preteklosti pričakuje, da se bodo te pogodbe za hipotekarna posojila spet uredile do sredine leta 2009. Problemi na mednarodnem finančnem trgu ostajajo pereči - danes ste o teh vprašanjih že razpravljali -, žene pa jih deloma razvoj dogodkov v samem finančnem sektorju in deloma posledice slabšanja gospodarskega okolja.
Negotovost glede končnega obsega in lokacije kreditnih izgub še naprej spodkopava zaupanje vlagateljev, in skupne izgube, ki so jih doslej razkrile banke, ostajajo znatno pod ocenami skupnih izgub v finančnem sistemu, temelječ na različnih projekcijah prihodnjih hipotekarnih izgub.
Banke so bolj in bolj prisiljene rekapitalizirati, pogosto za visoke stroške in v težkih tržnih pogojih. Poleg tega se problemi v bančnem sektorju vse bolj odražajo v zaostrenih posojilnih standardih in zmanjšani dejavnosti bančnih posojil.
Nujni višji stroški financiranja in zmanjšan dostop do kredita verjetno medsebojno vplivajo na druge neprijetne težave, kot so visoke cene nafte in naraščajoča inflacija, s katerimi se sooča globalno gospodarstvo.
Na podlagi tega so se gospodarska pričakovanja za EU in gospodarstvo evrskega območja od napovedi Komisije iz pomladi 2008 še nadalje poslabšali. Gospodarski obeti se med državami članicami razlikujejo. Ko se gospodarski pogoji slabšajo, se nadaljuje pritisk na bilanco stanja bank.
Krhki tržni pogoji zahtevajo nenehno budnost javnih organov, predvsem centralnih bank, nadzornikov in finančnih ministrov, da spremljajo razvoj trga. Ni mogoče izključiti potrebe po nadaljnjih posredovanjih v primeru sistemske krize.
V širšem kontekstu se obravnava konkretne ukrepe za rešitev slabosti v okviru za finančne trge. Kot nadaljevanje razprave Sveta za ekonomske in finančne zadeve v oktobru 2007, je bil sprejet načrt ureditvenih ukrepov.
Čeprav ta načrt velja samo za EU, je skladen z ustreznimi pobudami na globalni ravni. Cilji načrta so povečanje preglednosti, osredotočanje na vprašanja vrednotenja, okrepitev bonitetnega nadzora bank in preučitev vprašanj strukturnega trga z analizo pomembnih slabosti v zakonodajnem okviru in oblikovanje ustreznih odzivov politike. Komisija se trenutno trudi zagotoviti pravočasnost načrta, vključno s konkretnimi pobudami glede povečanja preglednosti za vlagatelje, trge in zakonodajalce, revidiranimi kapitalskimi zahtevami za banke in ureditvijo bonitetnih agencij.
V zvezi s tem je Komisija zaključila svoja zunanja posvetovanja o predlaganih spremembah Direktive o kapitalskih zahtevah in namerava v naslednjih mesecih predložiti predlog.
Prav tako preučuje zakonodajo o bonitetnih agencijah. V zvezi s tem se je javno posvetovanje začelo konec julija 2008.
Dosežen je bil tudi napredek glede čezmejnega nadzornega sodelovanja znotraj EU z začetkom veljavnosti novega memoranduma o soglasju v začetku julija 2008.
Bolj splošno, eden od ciljev Lamfalussyjevega pregleda je izboljšanje novih nadzornih ureditev, kjer namerava Komisija na primer revidirati sklepe glede odbora nadzornih organov.
Ob vseh svojih prizadevanjih se Komisija vsekakor zaveda globalne razsežnosti zahtevanega odziva in glede tega naše odzive usklajujemo s svojimi partnerji.
Olle Schmidt
Včasih vprašanje zvodeni, in to je morda, moram priznati, malo obrabljeno, toda Komisiji se zahvaljujem za tako pošten odgovor. Moj poziv in moja skrb je, da pretiravamo, in upam, da bo Komisija to lahko preučila. Strinjam se, da bi morali ukrepati in se odzvati, vendar ne smemo pretiravati, saj potrebujemo uravnotežen pristop. Drugače - in menim, da je to nekaj, kar bi morali preučiti dolgoročno - bi lahko škodovali rasti v Evropi. Torej, menim, uravnotežen pristop; in zanašam se na Komisijo, da bo zagotovila, da se te ukrepe izvaja na primeren način.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Menim, da je Komisija uravnotežena. Ko so številni poslanci zahtevali zelo hitro ukrepanje, smo imeli enourno razpravo, toda Komisija resnično uporablja uravnotežen pristop.
DanutBudreikait
(LT) Danes smo razpravljali o svetovni finančni krizi in njenem vplivu na naše gospodarstvo. Ena od poslank je omenila dejstvo, da je v njeni državi ena banka že šla v stečaj. Veste za kakršno koli neposredno nevarnost, da bi šle banke v stečaj v naših državah, državah EU?
Paul Rübig
(DE) Želel bi slišati o trenutni situaciji glede realnih nabav v nasprotju s finančnimi transakcijami v energetskem sektorju. Ali Komisija predlaga, da se jasno navede, v statistiki, katere so realne nabave energije in s čim se samo trguje na finančnih trgih, in ali namerava sprejeti predpise, ki urejajo prodajo na kratko?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Moja država, Latvija, ima veliko bank in vsekakor bi lahko prišlo do stečaja. Menim, da imamo precej napreden trg. Toda zgodi se tudi pod nadzorom centralne banke, in na latvijskih finančnih trgih vsaj ni bilo krize. Zato vam lahko zagotovim, da je latvijski finančni trg zelo stabilen in ni bilo vznemirjenja. Toda zelo pomembno je poudariti vlogo, ki bi jo moral imeti bančni nadzor, in da vse pogoje za ta nadzor izpolnjujejo poslovne banke.
Glede nabav energije bom, če se poslanec strinja, odgovoril v pisni obliki, ker menim, da je to zelo specifično vprašanje in bi pomišljal navesti konkretno številko.
Zadeva: Varnost v letalskem prometu
Nedavna nesreča Spanaira v Madridu, v kateri je bilo ubitih veliko ljudi, in prisilni pristanek Ryanairovega Boeinga 737 v Limogesu v Franciji, v katerem je bilo ranjenih 26 ljudi, znova zastavljata vprašanja o tem, ali se arzenal zakonodaje in kontrol, ki urejajo varnost v letalskem prometu, ustrezno in učinkovito izvaja. Uredba (ES) št. 1899/2006 posebej določa obveznosti letalskih prevoznikov, da izvajajo programe za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja, ki se nanašajo na lete vseh civilnih letal (certificiranje, nadzor, vzdrževanje, instrumenti in oprema, varnost itd.).
Ali Komisija meni, da so te določbe zadovoljive in primerne, ali meni, da bi bilo treba za letalske prevoznike sprejeti strožji nadzorni okvir? Kako Komisija ocenjuje dosedanje izvajanje Direktive 2003/42/ES o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (sprejetje sistema za obveščanje o nesrečah in resnih incidentih)? Ali meni, da je do sedaj dodeljena pomoč za nadzorne mehanizme in sisteme zgodnjega opozarjanja v zvezi z letalskimi prevozniki z dvomljivim varnostnimi ukrepi in za preverjanje skladnosti, ki jih izvaja Evropska agencija za varnost v letalstvu v zvezi z organi držav članic za letalski promet in podatki za vzpostavitev črnega seznama, zadovoljiva?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Glede uporabe predpisov Skupnosti za obratovanje zrakoplovov Komisija nima nikakršnih navedb glede slabosti ali z varnostjo povezanih vrzeli v zadevni zakonodaji o varnosti v letalskem prometu, ki se jo je v Skupnosti začelo uporabljati pred kratkim, 16. julija 2008. Vrsta tehničnih zahtev za obratovanje zrakoplovov se nenehno spreminja, da odraža stopnjo znanstvenih dognanj. To se dosega z nenehnim spremljanjem učinkovitosti prevoznikov; torej se na tej stopnji Komisiji ne zdi potrebno zahtevati strožjega nadzornega okvira.
Glede uporabe predpisov Skupnosti za poročanje o dogodkih je Komisija zadovoljna, da so vse države članice vzpostavile obvezen sistem poročanja in informacije zbirajo v nacionalnih bazah podatkov. Ti predpisi vsebujejo sistem izmenjave informacij in zagotavljajo širjenje informacij. Izmenjava informacij še ne deluje popolnoma, ker je zanjo potreben sporazum o posameznih protokolih med vsako državo članico in Komisijo za posodobitev centralne podatkovne baze v skladu z uredbo Komisije. Države članice in Komisija aktivno delajo na tej zadevi, informacije pa so na tej stopnji že na voljo na nacionalni ravni.
Širjenje informacij se pravilno izvaja na podlagi Uredbe Komisije z dne 24. septembra 2007. Izvajanje varstva informacij je bilo preneseno v nacionalno zakonodajo, vendar bomo šele čez čas lahko ocenjevali učinkovitost teh določb, ki predstavljajo temelj dobre kulture poročanja z zagotovitvijo potrebnega zaupanja poročevalcev.
Glede nadzora letalskih prevoznikov z dvomljivimi varnostnimi ukrepi lahko Komisija poslancu zagotovi, da zelo natančno uporablja določbe predpisov Skupnosti o uvedbi prepovedi opravljanja letov letalskih prevoznikov, ki ne izpolnjujejo varnostnih zahtev. Danes v Evropi 54 % vseh preverjanj na ploščadi zadeva evropske prevoznike. To pomeni, da Komisija enako pazi na varnost poletov ne samo evropskih, temveč tudi neevropskih letalskih prevoznikov. Zaradi njenega nenehnega in tesnega sodelovanja organi za civilno letalstvo v državah članicah povečujejo nadzor svojih letalskih prevoznikov. Rezultati preverjanj na ploščadi so bili posebej uspešen preprečevalni instrument, da bi se izognili temu, da so letalski prevozniki soočeni z omejitvami obratovanja v Skupnosti.
Glede inšpekcijskih pregledov standardiziranja nacionalnih organov za civilno letalstvo s strani EASA bi želela Komisija poslancu zagotoviti, da se zaradi tesnega sodelovanja in obojestranskega zaupanja med organi za civilno letalstvo v državah članicah in EASA lahko Agencija in preverjani organi dogovorijo in izpeljejo trajnostne rešitve. Dokaz dobrega sodelovanja je dejstvo, da je Agencija lahko podvojila število inšpekcijskih pregledov, odkar so bili zadevni predpisi sprejeti leta 2006, in zaščitni ukrepi, naloženi državi članici, so bili ukinjeni ta teden.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Komisiji sem zelo hvaležna za njen odgovor, toda čudim se, komisar. Letalske nesreče se v primerjavi s številom letov dogajajo sorazmerno redko, toda to so še vedno nesreče, ki povzročijo veliko smrtnih primerov, ustvarijo dvome v javnem mnenju in spodkopavajo zaupanje v našo politiko in naše inšpekcijske preglede.
Nisem vas videla predlagati kakršnih koli ukrepov ali dodeliti kakršnih koli novih odgovornosti ali nalog sektorju za varnost. To ne zadeva le letalskih prevoznikov, temveč tudi agencije za civilno letalstvo, pristojne za inšpekcijske preglede v državah članicah. Zadeva tudi črni seznam: na kakšnih merilih temelji? Ga boste podprli? Niste mi dali odgovora, ki bi ustrezal posledicam teh nesreč in dodatnim problemom, ustvarjenim zaradi tragičnega učinka na človeška življenja.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Lahko vam zagotovim, da je varnostni sistem v Evropi na najvišji ravni. Zelo jasno je, da se ga izvaja, in imamo vse ustrezne ukrepe.
Na žalost to ne prepreči, da se nesreče ne bi dogajale. Zelo mi je žal, da so bili ubiti ljudje, vendar to ni zaradi tega, ker varnostne ravni v EU niso bile zadovoljive.
Kakor hitro bomo izvedeli rezultate, kaj je povzročilo nesrečo, bomo izvedli analize, in če obstaja potreba po okrepitvi nekaterih ukrepov, bomo to naredili.
Toda danes vam lahko zagotovim, da evropska varnost v letalstvu dosega najvišje standarde, ki obstajajo kjer koli na svetu.
Jörg Leichtfried
(DE) Situacija je naslednja: Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) zdaj dobiva vedno več pristojnosti, da bi zagotovila enotni varnostni standard v Evropi, in to je nadvse dobrodošlo. Njene pristojnosti se zdaj razširjajo drugič. Kar se ne dogaja, pa je kakršno koli povečanje proračuna za EASA, prav tako pa se ne opredeljuje drugih virov financiranja. Tu obstajata dve možnosti. Prva možnost je, da se vseh agencij ne obravnava enako. Ne bi šel tako daleč, kot nekateri kolegi, ki pravijo, da če bi nekatere agencije prenehale delovati, tega nihče ne bi opazil. EASA je drugačna: če EASA nima denarja, so ogrožena človeška življenja.
Druga možnost je financiranje s strani tretjih, kar pomeni povečati obseg sredstev EASA z nekakšnimi dajatvami, ki temeljijo na letalskih vozovnicah. Moje vprašanje je naslednje: kateri od teh dveh možnosti dajete prednost?
Gospa predsednica, rad bi tudi na hitro nekaj pripomnil izven dnevnega reda, če smem: povsem se strinjam s tem, kar je o vodenju zasedanja rekel naš poslanec iz Poljske.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Moje mnenje je, da je za vsako agencijo najboljši način direktno financiranje z denarjem davkoplačevalcev, kajti z lastnim dohodkom se ne more nikoli zagotoviti, da je javna storitev opravljena. Torej menim, da je najboljši način za financiranje katere koli agencije proračun, toda če obstaja možnost dodatnih sredstev, je to treba oceniti. V vsakem primeru se o vsakem proračunu razpravlja v skladu s postopkom in strogimi predpisi, ki jih določa evropska zakonodaja.
Drugi del
Zadeva: Varnost obratovanja jedrskih elektrarn
Evropska unija se sedaj sooča z neposrednim problemom zadostitve vse bolj naraščajočim energetskim potrebam. Ker lahko nafta in dobave zemeljskega plina in obnovljivi viri energije zadostijo samo delu teh energetskih potreb, ni mogoče zanikati velike vloge jedrske energije pri reševanju tega problema. Hkrati postajajo evropski državljani še zlasti zaskrbljeni zaradi varnosti obratovanja jedrskih elektrarn in ustreznega ravnanja z jedrskimi odpadki, predvsem po nedavnem uhajanju radioaktivnega materiala iz jedrskih elektrarn v Franciji in Sloveniji.
Zato je povsem naravno, da se bodo zastavila številna vprašanja glede varnosti obratovanja jedrskih elektrarn v vseh državah EU in jedrskih elektrarn, ki se jih namerava zgraditi v Turčiji in drugih balkanskih državah, in glede zagotovil za njihovo varno obratovanje. Je Komisija naredila raziskavo o potrebi gradnje jedrskih elektrarn? Kakšni so njeni zaključki? Nazadnje, ali je izračunala obseg odvisnosti EU od jedrske energije v bližnji prihodnosti?
Andris Piebalgs
član Komisije. - EU je pri svoji proizvodnji energije trenutno 30-odstotno odvisna od jedrske energije, ki predstavlja dve tretjini električne energije EU brez ogljika. Do leta 2030 se pričakuje, da se bodo energetske potrebe povečale za 20 %, potrebe po električni energiji pa za 38 %.
Kot posledica bo delež električne energije v končnih energetskih potrebah narasel z 20 % na 23 %. Napovedano je, da bo zmogljivost proizvodnje električne energije zrasla za 31 %, vendar pa se bo po temeljnih predpostavkah PRIMES, ki jih je preučila Komisija, delež jedrske energije v proizvodnji električne energije zmanjšal s 30 % na 20 %.
Poleg tega je Mednarodna agencija za energijo v svojem pred kratkim objavljenem pregledu energetske politike EU zaključila, da "proizvodne zmogljivosti jedrske energije se bodo v EU zdaj začele zmanjševati, razen v primeru pomembne naložbe v bližnji prihodnosti v podaljšanje življenjske dobe jedrskih elektrarn in nadomeščanje zmogljivosti, katerih obratovalna doba se je iztekla".
Odločitev o odvisnosti ali ne od jedrske energije za proizvodnjo električne energije in novih projektih ali pa nadaljevanju s politiko postopne opustitve je stvar vsake posamezne države članice. Če se bodo države članice odločile vlagati v novo proizvodnjo jedrske energije, bo Komisija izvajala svoja veljavna pooblastila za zagotovitev, da novi projekti na tem področju izpolnjujejo najvišje varnostne standarde in standarde neširjenja, kot zahteva Pogodba Euratom.
Zagotavljanje visoke ravni varnosti in nadzornih ukrepov v celotni obratovalni dobi jedrske naprave prav tako predstavlja prednostno nalogo v kontekstu širitve EU in v odnosih s tretjimi državami z instrumentom za sodelovanje na področju jedrske varnosti.
Komisija spremlja splošno stanje tekočih investicij v sektor jedrske energije v EU. Leta 2007 je Komisija sprejela usmeritveni jedrski program, ki zagotavlja pregled stanja jedrskega sektorja EU. Komisija trenutno posodablja to sporočilo kot del splošnega strateškega pregleda energetske politike Komisije. Na razpolago bi moralo biti pred koncem leta 2008.
Poleg tega je Komisija sprožila dve pobudi za nadaljnje obravnavanje prihodnosti jedrske energije in za opredelitev zahtev za njen razvoj. Prva je "skupina na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki", ki se osredotoča na opredeljevanje varnostnih vprašanj pri prednostnem obravnavanju in priporočanju ukrepov, ki jih je treba sprejeti na ravni EU.
Druga, "evropski forum za jedrsko energijo", namerava nuditi platformo za široko in pregledno razpravo zainteresiranih strani o priložnostih in tveganjih jedrske energije.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gospa predsednica, komisar, razumem, da bomo čakali do konca leta, da bomo videli rezultate teh študij in tako lahko potegnili kakšne boljše zaključke.
Želel sem slišati pojasnilo komisarja k informaciji, ki je znana že od lanskega leta: Rusija gradi premično jedrsko elektrarno, ki bo končana leta 2010 in jo bodo poslali v oddaljen del Rusije. Obstajajo načrti za gradnjo nadaljnjih šest za prodajo državam, ki bi lahko povpraševale po njih in so že izrazile zanimanje.
Kakšen je vaš komentar tega v smislu varnosti?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Tudi Rusija je del Mednarodne agencije za jedrsko energijo in ruska jedrska tehnologija ustreza mednarodnim standardom. Če bi torej katera koli država želela imeti rusko jedrsko energijo, obstaja nekaj mednarodnih predpisov, ki jih Rusija spoštuje.
Za EU bi se lahko uporabila ruska tehnologija za oskrbo, če bi bilo seveda mnenje Komisije o tem pozitivno, in z ravni standardov ruska tehnologija konkurira drugim dobaviteljem tehnologije.
Samo zato, ker je ruska, še ne pomeni, da je manj varna.
Justas Vincas Paleckis
Komisar, še enkrat bi vas želel vprašati o znani jedrski elektrarni Ignalina.
Pred kratkim se je naš predsednik vlade sestal s predsednikom Evropske komisije, gospodom Barrosom, in v naših dokumentih je bilo nekaj razlag, da obstaja vrzel; obstaja možnost podaljšanja obratovanja te elektrarne.
Kakšno je vaše mnenje in kaj bi v tej situaciji priporočili litvanski vladi?
Zita Pleštinská
(SK) Jedrske elektrarne in jedrski objekti so med najbolj strogo nadziranimi objekti in napravami v zvezi z varnostjo.
Izgledi za uporabo jedrske tehnike na Slovaškem, dejavnosti, ki zahtevajo gradnjo 3. in 4. reaktorja v Mochovcah, in namera Slovaške republike, da zaustavi reaktorje v Jaslovskih Bohunicah leta 2006 in 2008, predstavljajo težke naloge za Slovaško.
Zakaj, gospod komisar, je Komisija tako politično previdna glede gradnje jedrske elektrarne v Mochovcah? Ima Komisija resnične zadržke glede njene varnosti?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Začel bom z Ignalino, ker sem o tem vprašanju že velikokrat govoril.
Med pristopnimi pogajanji so se Litva in pogajalske strani - druge države članice - dogovorile, da bi jo bilo treba zaradi skrbi glede varnosti zapreti do konca leta 2009. Ta Pogodba je primarno pravo in so jo ratificirale vse države članice. Komisija ni del tega postopka. Komisija je varuhinja Pogodbe in njena naloga je pravzaprav poskrbeti, da se upošteva pravo.
Zato vam ne morem dati nikakršnih pozitivnih novic o kakršni koli spremembi stališča, ker stališče Komisije določa Pogodba. Kaj se lahko naredi? Mislim, da so v Pogodbi tudi splošne določbe za podporo preoblikovanja Litve v energetskem sektorju - celotni paket, če se ne motim, v višini 1,3 milijarde EUR, in ta naj bi bil namenjen področjem, ki bi lahko okrepila dobavo energetskih virov Litvi s krepitvijo povezav, financiranjem ukrepov za energetsko učinkovitost, financiranjem alternativne oskrbe. To je torej pot, toda vsaj po mojem mnenju ni načina za spremembo pogodbe, ker lahko primarno pravo Evropske unije spremenita samo medvladna konferenca in ratifikacija.
Glede Mochovc je mnenje Komisije, da gre pravzaprav za isto vprašanje kot pri Ignalini - ni drugačen pristop. Toda za Mochovce smo analizirali situacijo, in v današnjem svetu so posebne zahteve za nove izzive, s katerimi se soočamo. Doživeli smo tudi ne samo skrbi glede varnosti, temveč tudi varovanja, saj bi se lahko za napad na jedrske objekte uporabilo letalo. Tehnologija, predlagana za nove reaktorje, ni dovolj obravnavala tega vprašanja. Zato smo upravljavca skupaj s slovaškimi nadzornimi organi za jedrsko energijo pozvali, da sprejmejo nekatere dopolnilne ukrepe, ki bi zagotovili, da ne bi prišlo do trajne škode, tudi če bi bila jedrska elektrarna napadena na takšen način.
Zadeva: Naložbe v tehnologijo prve generacije: prednostna naloga za drugo generacijo
Turmesov osnutek poročila (2008/0016/COD) o predlogu Direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ki se trenutno prebija skozi parlamentarne odbore, preučuje obvezne cilje Sveta in Komisije za biogorivo in energijo iz obnovljivih virov za promet, ker raziskave in razvoj druge generacije niso prodrli.
Ali vendar ne gre za to, da moramo določiti jasno ureditveno politiko za vlagatelje v biogoriva prve generacije? Zakaj? To so isti vlagatelji v raziskave in razvoj druge in tretje generacije, ki bodo gradili naprave, ki jih je mogoče enostavno spremeniti za potrebe tehnologije druge in tretje generacije. Ne morejo si privoščiti, da ne bi vlagali v R&R za naprave naslednje generacije, saj bodo njihove naprave postale zastarele.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Komisija se strinja z mnenjem poslanca, da je za vlagatelje v biogoriva prve generacije potrebna jasna ureditvena politika, da bi prišli do biogoriv druge generacije.
Komisija vidi biogoriva prve generacije kot most do biogoriv druge generacije, ki kot surovino uporabljajo lesno celulozo.
Brez dobre domače proizvodne osnove za biogoriva prve generacije bodo inovativni in učinkoviti proizvodi težko našli pot na trg. Glede na to je nujno potrebna jasna ureditvena politika, ne samo za spodbujanje rasti v industriji biogoriv, temveč tudi za preprečevanje negativnih učinkov na okolje. Razvoj biogoriv tudi ne bi smel škoditi varnosti preskrbe z živili in prav tako ne bi smel vplivati na cene živil.
Hkrati ne bi smelo biti dvomov, da želi Komisija pospešiti razvoj biogoriv druge generacije.
Predlagana Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov jasno določa, da se prispevek na podlagi biogoriv, proizvedenih iz odpadkov, ostankov, neživilske celuloze ali lesne celuloze upošteva kot dvakratnik prispevka drugih biogoriv.
Poleg tega bodo morale države članice poročati tudi o tem, kako so strukturirale programe podpor za biogoriva druge generacije.
EU prav tako zagotavlja znatno podporo za tekoče raziskave za razvoj proizvodnih postopkov druge generacije. Dejavnosti po sedmem okvirnem programu EU za raziskave so bolj osredotočene na biogoriva druge generacije in zlasti na postopke pridelave "tekočih biogoriv iz biomase".
Raziskave bi morale vključevati tehnično in ekonomsko utemeljene pilotne študije, da bi zagotovile ne samo privlačno ekonomsko razmerje med koristmi in stroški, temveč tudi takšno, ki prinaša čisti dobiček za cilje Skupnosti za zmanjšanje podnebnih sprememb in sprejemljive cene živil za vse državljane sveta.
Zato sta bila politika Komisije in predlog Komisije prilagojena potrebi po razvoju biogoriv druge generacije, potrebi po uporabi tudi, če je to potrebno, tistih prve generacije, toda na trajnosten način.
Liam Aylward
Gospod komisar, vas smem vprašati, zakaj menite, da Evropska unija izgublja informacijsko bitko glede prednosti močnih in doslednih ciljev za biogoriva, še zlasti v svetu bolj omejene oskrbe? To bi rad vprašal v zvezi z biodizlom, ki lahko pomembno doprinese k povečanju varnosti oskrbe z energijo za Evropsko unijo. Biodizel se lahko proizvaja v skladu s trajnostnimi načeli, ne da bi ogrozil oskrbo z živili - na katero ste se sklicevali -, in biodizel je edini obnovljivi vir energije, pri katerem Evropa močno in na splošno vodi.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Predlog Komisije ne skuša preprečiti razvoja industrije biodizla in njegove uporabe v prometnem sektorju, zlasti ker rafinerijski sektor zelo specifično trpi zaradi pomanjkanja proizvodnje dizla v Evropski uniji. Torej ne gre za to, da poskušamo preprečiti, vendar menim, da če ni jasne zahteve po trajnosti, bo škoda, ki jo bo povzročil en neuspešen projekt, vplivala na vso industrijo, ker je osredotočenost na biogoriva zdaj tako močna, da si ne moremo privoščiti neuspešnih projektov, saj bi to pomenilo konec celotne industrije.
Da razložim, zakaj sem tako močno prepričan v politiko biogoriv, je tisto, kar imamo v prevozu: prvič, učinkovitejše avtomobile - in v tem Parlamentu je bilo nekaj zelo mučnih razprav o avtomobilih; drugič, prišlo je do spremembe načina prevoza, toda ljudje v mnogih primerih še vedno raje uporabijo avto; in tretje je nadomestitev z alternativnimi gorivi - eno od alternativnih goriv je biogorivo, toda morali bi upoštevati, da se ga proizvaja na zemljišču, ki bi prav tako lahko proizvajalo živila, zato verjamem, da čeprav je ta ukrep pozitiven - in vsekakor je pozitiven -, je treba sprejeti vse potrebne varnostne ukrepe.
Teresa Riera Madurell
(ES) Komisar, glede teme biogoriva se dejstva in izmišljotine pogosto združuje na način, ki zlahka zmede prebivalstvo, pri čemer povzroči škodo raziskavam, inovacijam in vlaganjem v industrijo na tem področju.
Ali je Komisija preučila sprožitev vseevropske informacijske kampanje, ki mora biti za pojasnitev situacije natančna in objektivna?
Avril Doyle
Vsekakor bi obe vprašanji lahko skorajda združili, toda mislim, da je prikrito sporočilo v vprašanju mojega irskega kolega, če prav mislim, da bi rad videl - ali da bi zakonodaja lahko podpirala - vlaganja v tehnologijo prve generacije, ali vsaj, da se nam ni treba opravičevati za zakonodajo, ki je naklonjena vlaganjem v tehnologijo prve generacije, saj to vodi naprej k tehnologiji druge in tretje generacije.
Pristopila bi malce drugače in vas preko predsedstva vprašala, komisar: ali ne bi morala biti zakonodaja na tem področju načeloma tehnološko nevtralna?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Morda bom raje začel z drugo točko. Menim, da se moramo na podlagi razprave o nafti zavedati, da bi se lahko soočili s podobno situacijo z nepredvidljivo rastjo povpraševanja v drugih sektorjih, in hrana je tista, ki je resnično osnovna potreba ljudi. Zato potrebujemo tehnologijo, da nam da obsežnejšo priložnost. Obsežnejša priložnost se pokaže, ko uporabiš stvari, s katerimi se običajno razsipava. Zaradi tega mislim, da moramo vsekakor spodbujati tehnologijo druge generacije. Rekel bi, da morda niti to ne zadostuje, kajti tam ni tveganj. Potrebujemo nove tehnologije. Ne gre samo za to, da bi radi nafto nadomestili z biogorivi, ampak da imamo tehnologijo, ki resnično zagotavlja, da nimamo te konkurence ali omejene konkurence. Iz tega razloga - čeprav bi morale v teoriji vse tehnologije biti enakovredne - še vedno menim, da je druga generacija vredna posebne pozornosti.
Glede izobraževanja menim, da je to širši del izobraževanja. Obstajajo izobraževalni programi, kajti na splošno to ni izobraževanje o biogorivih, temveč o trajnosti, energetski učinkovitosti in precej drugačnem odnosu do okolja ter zavedanju, da kar koli uporabiš, je bilo vzeto od nekje in vedno povzroča škodo. Včasih v razpravi o biogorivih pozabimo, da se nafto prav tako proizvaja, in včasih se jo proizvaja iz bituminoznega peska. Pred kratkim so bile objavljene slike, kje se proizvaja. Ni gojišče in je resnično tudi izziv. Zato menim, da bi se moral vsak od nas, ko porablja elektriko, truditi, da jo uporabi čim bolj učinkovito, in slediti prizadevanjem za rabo bolj ekološke energije ter to podpirati, četudi je malo dražje.
Zadeva: Biogoriva
Ali ne bi bilo treba ob določanju ciljev za biogoriva dati prednosti biodizlu namesto bioetanolu?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Komisija priznava, da je v Evropski uniji večje povpraševanje po biodizlu kot nadomestilu dizelskega goriva kot po bioetanolu, ki bi lahko zmanjšal porabo bencina.
V skladu s tem se lahko pričakuje, da bo v prihodnjih letih poraba biodizla v EU ostala višja kot poraba bioetanola. Vendar pa Komisija meni, da ni nujno imeti tehnološko specifičnih ciljev, saj imata lahko tako biodizel kot bioetanol pomembno vlogo pri zmanjševanju odvisnosti od nafte v evropskem prometnem sektorju.
Glede na to je tehnologija druge generacije tista, ki neodvisno spodbuja biodizel ali bioetanol, še vedno pa je na trgu EU večje povpraševanje po dizlu. Menim, da ne bi smeli razlikovati med etanolom in dizlom, vendar pa bi morali spodbujati tehnologijo druge generacije namesto prve generacije.
Avril Doyle
Bi lahko komentirali in podali svoje mnenje glede celotnega vprašanja trajnosti življenjskega kroga biogoriv ali na splošno motornih goriv v povezavi s Turmesovim poročilom? Z drugimi besedami, glede splošnega zmanjšanja emisij CO2 od začetka do konca, vključno s pridelavo poljščin, proizvodno metodo, prevozom, rafiniranjem in uporabo. Kakšno je vaše stališče glede argumentov, ki zadevajo odstotke zmanjšanj emisij CO2? Ste v taboru 40-45 % ali taboru 35 %?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Bil bi v taboru 35 %, saj je pomembno, da se bomo, če postavimo zahteve, ki bodo povsem prepovedale biogoriva na trgu, in preveliko je tveganje finančnih vzvodov, premaknili k nafti - in globlje - in morda k premogu in tehnologiji tekočih biogoriv.
Po mojem mnenju je to huje kot držati se 35 % kot praga, in prag 35 % vsekakor rešuje problem CO2.
Zato bom ostal pri 35 %. Zdaj je odvisno od pogajanj s Parlamentom in Svetom: če bo prišlo do drugačne številke, bom pač živel s to številko, toda menim, da je 35 % precej strogo, kajti v kolegiju smo bili, ko smo razpravljali o številki, tudi v različnih taborih, in to je že kompromis dveh taborov: enega, ki je prepričan v biogoriva, in drugega, ki se boji biogoriv. Torej je bilo 35 % pravzaprav kompromis.
Zita Pleštinská
(SK) Gospa predsednica, danes iščemo poti naprej na področju alternativnih virov energije. Skupaj z mojim kolegom poslancem gospodom Rackom sem julija šla na Novo Zelandijo: Očarala me je uporaba geotermalne energije. Moja regija, Stará Ľubovňa na Slovaškem, ima podobne geotermalne vire, vendar njihov razvoj zahteva velika finančna sredstva.
Kakšno je stališče Komisije o uporabi geotermalnih virov za proizvodnjo energije?
Reinhard Rack
(DE) Rad bi sprožil vprašanje, ki se v razpravi še ni pojavilo v večjem obsegu. Biogoriva, biodizel in bioetanol imajo vsi različne vrednosti izkoristkov in različno razvrstitev, tudi v smislu njihovih emisij CO2. Vprašanje, ki še ni bilo resnično obravnavano, je dejansko dovedena energija v proizvodnji teh različnih goriv. Bi lahko komisar to pojasnil?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Trdno verjamemo v razvoj geotermalne energije in menim, da bosta osnutek direktive, o katerem se razpravlja zdaj, in sveženj ukrepov za energijo in podnebje pospešila uporabo obnovljivih virov energije, vključno geotermalnih.
Zakaj se zdaj ne uporablja? Deloma zato, ker ne zadostuje osredotočanje na obnovljive vire energije. Veliko lažje je stroške fosilnih goriv prenesti na porabnike, ker so za uporabo obnovljivih virov energije, kot je geotermalna, potrebne kapitalske investicije, in za to je potrebno posebno okolje in osredotočanje na obnovljive vire energije. Torej menim, da se bo obnovljiv vir energije, kot je geotermalna, v EU veliko bolje razvijal, ne samo za proizvodnjo energije, v Köbenhavnu se jo na primer uporablja za ogrevanje na daljavo. Obstajajo torej različni načini uporabe te tehnologije, in rasla bo tudi v Evropski uniji.
Glede energetske vsebnosti: res je, da imajo biogoriva nizko energetsko vsebnost in je potrebna večja količina, in mislim, da se ne bomo zmotili, če bomo nafto nadomestili z biogorivi. Toda tu vsaj vozim avtomobil, ki ga poganja biogorivo, in njegova edina slabost je, da moram veliko pogosteje obiskati bencinsko črpalko, vendar me to ne moti. Zato bi rekel, da je drugače, vendar ne tako drugače, da bi zato spremenil svoje obnašanje.
To bo problem pri električnem avtomobilu. Trenutno je veliko počasnejši, vsaj na tej stopnji - avtomobili za mestno vožnjo. Morda obstaja potreba po nekakšnem hibridu, ker pri potovanjih na velike razdalje električna vozila morda ne bodo zadovoljiva - toda pri vozilih, ki jih poganja biogorivo, ni problemov.
Predsednica
Vprašanje št. 41 je bilo označeno za nedopustno in na vprašanja št. 42 do 45 bo odgovorjeno pisno. Vprašanja 46, 47, 48 in 49 bodo obravnavana skupaj, ker zadevajo isto zadevo.

Zadeva: Določanje cen na področju telekomunikacij
Po ureditvenih ukrepih, ki jih je izvedla Komisija, da bi racionalizirala cene gostovanja, je komisarka za informacijsko družbo napovedala načrte za zmanjšanje cen mobilnih podatkovnih storitev v gostovanju od poletja 2009, usmerjene zlasti k neenakostim cen med storitvami pošiljanja sporočil SMS.
Kakšen je odziv komisarke na telekomunikacijski sektor, ki uravnava cene populizma in poskusa manipulacije trga z "določanjem cen" namesto ukrepov, da bi ustvarili zdravo konkurenčno okolje na področju telekomunikacij? Kako se bo odzvala na odkrito sovražnost področja telekomunikacij do zgoraj omenjenih načrtov? Ali meni, da bi morali politike določanja cen sprejeti tudi na drugih področjih notranjega trga EU?
Zadeva: Znižanje cen sporočil SMS, prejetih v drugi državi članici ali poslanih iz nje (gostovanje v mobilnih omrežjih)
Skupina evropskih regulatorjev (ERG), ki vključuje 27 evropskih regulatorjev, je Komisijo eno leto pozivala k omejitvi cen sporočil SMS, poslanih ali prejetih v drugi državi članici, kot je država izvora uporabnika. Komisija je operaterjem dala čas do julija 2008, da znižajo cene sporočil SMS in interneta v primeru poslanih ali prejetih sporočil SMS med gostovanjem v Evropski uniji. Operaterji se niso odzvali in hudo kaznujejo uporabnike.
Ali lahko Komisija navede, katere ukrepe namerava sprejeti, da operaterje prisili k znižanju previsokih cen, zaračunanih uporabnikom za sporočila SMS in internet med gostovanjem v EU, in ali namerava omejitev cen mobilnih komunikacij, uvedeno leta 2007, podaljšati več kot do leta 2010?
Zadeva: Uredba Skupnosti o gostovanju v mobilnih omrežjih
Kakšen natančno je bil dosedanji napredek glede Uredbe Skupnosti o gostovanju v mobilnih omrežjih in ali je bilo prostovoljno zmanjšanje cen gostovanja za tekstovna sporočila in mobilne podatkovne storitve v industriji mobilne telefonije uspešno?
Zadeva: Stroški gostovanja v mobilnih omrežjih
Glede zavezanosti Komisije, da določi regulativne omejitve plačil za čezmejna sporočila in podatkovne storitve, katere korake je podvzela Komisija, da bi zagotovila, da stroški nenamernega gostovanja ne bi nastali ljudem, ki živijo in potujejo v mejna območja določene države?
Viviane Reding
članica Komisije. - Veste, da je Komisija včeraj odločila o predlogu za drugi paket gostovanja - tokrat o sporočilih SMS in podatkovnem gostovanju. Parlament se bo zelo dobro spomnil, da je bila ta analiza trga izvedena na prošnjo Parlamenta, ki je med paketom za govorno gostovanje v juniju lanskega leta v členu 11 Uredbe določil, da mora Komisija v določenem času v letu 2008 spet obravnavati sporočila SMS in podatkovno gostovanje.
To me je pripeljalo do vprašanja določanja cen. Ne, ne določamo cen. Določamo prage, pod katerimi imajo operaterji prožnost, da konkurirajo in uvajajo inovacije, bodisi s ponudbami gostovanja pod najvišjim pragom za govorno ceno ali z drugimi paketi, ki bi jih lahko izbrali uporabniki. Torej, prožnost obstaja.
Glede sporočil SMS dokazi kažejo, da so cene v zadnjem letu bolj ali manj mirovale in ostajajo na ravneh, ki jih glede na osnovne stroške ni mogoče opravičiti, in trg sporočil SMS predstavlja v grobem enake probleme kot trg glasovnega gostovanja.
Februarja letos sem se udeležila svetovnega kongresa združenja GSM Association v Barceloni in opozorila industrijo. Osebno sem govorila z industrijskimi voditelji, da jim povem, da so imeli čas sami znižati cene in da je skrajni rok 1. julij. Videli smo, da se cene za tekstovno gostovanje od lanskega do letošnjega leta sploh niso premaknile. Naš predlog je zato, da maloprodajne cene omejimo na največ 11 centov in veleprodajne cene na največ 4 cente.
Glede podatkovnega gostovanja smo vključili ukrepanje, da bi rešili zelo znane primere osuplosti zaradi računov, ko morajo uporabniki plačati nekaj tisoč evrov, ko se vrnejo z enotedenskega ali dvotedenskega bivanja v tujini, ker so svoj mobilni telefon uporabljali za prenos podatkov na enak način, kot doma, kjer lahko prenos podatkov za megabajt stane od 5 do 15 centov. V tujini se lahko dvigne na do 16 evrov na megabajt, zato si lahko predstavljate, kakšne račune lahko prejmete, če se zdaj zavedate, kaj se dogaja.
Zato smo predlagali številne ukrepe. Prvi ukrep je preglednost, da se državljane, ki prečkajo mejo, obvesti, koliko bo stalo podatkovno gostovanje. Drugi ukrep je ukrep, kjer lahko uporabnik skupaj s svojim operaterjem določi prag, preko katerega noče plačati, tako da se komunikacije takrat prekinejo; in tretji ukrep je zato, ker smo videli, da celoten problem izhaja iz zelo precenjenih veleprodajnih stroškov, ki jih en operater zaračunava drugemu. Zato predlagamo omejitev veleprodajne cene na en evro na megabajt, v upanju, da se lahko potem razvijejo normalne strukture cen in se jih ponudi uporabnikom.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, preden predložim svoje dodatno vprašanje, naj čestitam komisarki Reding za današnje glasovanje v Evropskem parlamentu za paket elektronskih komunikacij. To je še ena pobuda, na kateri ste pustili pečat, komisarka, kot politika o stroških gostovanja, ki ste jo odločno spodbujali.
Toda morda ta politika gostovanja tvega, da evropske družbe za mobilno telefonijo spodbudi k temu, da začnejo izvajati prakso iz neevropskih držav, kjer uporabniki ne plačajo samo, ko kličejo, temveč tudi, ko prejmejo klic?
Marian Harkin
Najprej bi želela čestitati komisarki za paket gostovanja. Menim, da bo to pozitivna novica za mnogo telefonskih uporabnikov EU. Moje vprašanje se nanaša na stroške nenamernega gostovanja, ko ljudje potujejo blizu meje - in s tem imam sama vsekakor veliko izkušenj. Slišala sem, kar ste povedali o pobudi za preglednost, namreč, da bodo uporabniki obveščeni o stroških, ko bodo prečkali mejo. To ni bilo v povezavi s telefonskimi klici, toda rada bi vprašala, ali imate na tem področju kakšno pobudo in, če je nimate, ali bi preučili pobudo za preglednost, ki ste jo pred nekaj trenutki omenili v svojem odgovoru?
Viviane Reding
članica Komisije. - Gospa predsednica, najprej bi se rada zahvalila poslancu Parlamenta za njegove čestitke, vendar pa bi rada njegove čestitke prenesla Parlamentu, ker je v zelo težki situaciji s petimi predloženimi direktivami o zelo zapletenih zadevah naredil izvrstno delo. Morda se ne strinjam 100-odstotno z vsem, za kar je glasoval Parlament, toda Parlament je danes na dnevni red dal enotni trg za telekomunikacije. Zdaj mora Svet preučiti, kaj je predlagal Parlament, in poskusiti najti skupno pot, da bi ta telekomunikacijski paket postal resničnost za industrijo in uporabnike.
Glede vprašanja gostovanja, ali ne obstaja tveganje zaradi tega, ker znižujemo cene gostovanja, operaterji pa jih poskušajo dvigniti na drug način? Že lansko leto, ko smo uvedli paket glasovnega gostovanja, smo slišali, da bodo operaterji prisiljeni dvigniti nacionalne stroške za mobilno glasovno telefonijo, toda kar smo videli, je bilo ravno nasprotno. Kaj se je torej zgodilo? Prvič, državljani zdaj uporabljajo telefone, namesto da bi jih izklopili, ko so v tujini. Torej se je obseg mobilne telefonije izredno povečal, za 34 % v samo enem letu.
Drugič, ker obstaja konkurenca na nacionalni ravni, se nacionalne cene niso zvišale, temveč znižale za 10-12 %. Poslanec se spomni polemike, ki so se v določenem času odvijale okoli "zaračunaj in obdrži". Stvar operaterjev je, kakšen sistem izdajanja računov hočejo sprejeti. Naš evropski način ni uporaba "zaračunaj in obdrži". To je ameriški način. Ravnokar sem videla, da so cene v Združenih državah nižje od cen tukaj, in operaterjem sem zelo jasno povedala, da morajo izbrati svoj poslovni model. Ni stvar komisarja, da to naredi, toda biti morajo prijazni do uporabnika. Edino, kar me zanima, je to, da obstaja preglednost, da se cene ne dvignejo nad cenovne omejitve, ki so nesprejemljive, in da se lahko vsi evropski uporabniki počutijo doma, ko potujejo po Evropi in ko komunicirajo v Evropi.
Glede vprašanja o nenamernem gostovanju: da, tega se zavedamo. Glede na to, da prihajam iz Luksemburga, si lahko predstavljate, koliko pritožb dobim od uporabnikov glede tega vprašanja, ker ima nekaj Luksemburžanov, ki živijo v obmejnih območjih, enega operaterja v dnevni sobi, drugega v kuhinji in tretjega v spalnici, zato se povsem zavedam tega vprašanja. Zaradi tega smo zastavili to vprašanje nacionalnim regulatorjem, in s skupino evropskih regulatorjev spremljamo ta problem. S tem bomo nadaljevali tudi z nacionalnimi regulatorji. Povečali smo tudi pobude za preglednost za podatke in sporočila SMS v paketu, ki je sedaj v Evropskem parlamentu. Prišlo je že do pozitivnega razvoja dogodkov glede nenamernega gostovanja, na primer na Irskem, kjer je bilo delo dobro opravljeno na obeh straneh meje. Menim, da je to pozitiven pogled, in menim, da bi se morali operaterji dobro zavedati dejstva nenamernega gostovanja. Čeprav gre morda za samo majhen odstotek prebivalstva, ki trpi kot posledica tega vprašanja, je odgovornost operaterjev, da poskušajo rešiti problem.
Paul Rübig
(DE) Tudi jaz bi rad izrazil čestitke za rezultat današnjega glasovanja. Zanima me, ali imate kakršne koli načrte za osnutek delovnega programa za BERT z dogovorjenimi cilji in dogovorjenim časovnim razporedom, da bi lahko jasno napredovali tudi v zvezi z meddržavnim sodelovanjem. Konec koncev smo pred kratkim v New Europe, viru novic za Evropo, prebrali, da je gostovanje evropske uporabnike domnevno stalo 30 milijard evrov.
Rad bi se vam zahvalil za proaktivno reševanje problema gostovanja. Je po vašem mnenju prav tako potrebno sestaviti akcijski program za države članice za reševanje nekaterih nalog, ki jih je opredelil Evropski parlament? Je tu potrebna nova institucija?
Reinhard Rack
(DE) Gospa komisarka, kot ste slišali, ste bili upravičeno pohvaljeni in državljani vam ploskajo za dejstvo, da so telekomunikacije v Evropi postale cenejše, cene pa bodo verjetno v prihodnje še padle.
V tem kontekstu bi, če smem, posredoval vprašanje, ki mi ga pogosto zastavijo. Nisem prepričan, da ste pristojni za to področje, zato bi vas prosil, da ga posredujete naprej, če je to potrebno. Na področju telekomunikacij lahko Komisija in komisar zagotovita, da konkurenca deluje učinkovito in da storitve postajajo cenejše zaradi omejitev in drugih ukrepov. Če je tako, zakaj to ni mogoče v primeru nafte in sorodnih proizvodov? Zakaj smo v situaciji, ko se cene gibljejo samo v eno smer, namreč navzgor?
Viviane Reding
članica Komisije. - (DE) Gospa predsednica, na to vprašanje bi moral resnično odgovoriti komisar Piebalgs, toda posredovala ga bom njemu. Sistem gostovanja za naftne proizvode: to bi bilo nekaj!
Glede časovnega razporeda, o katerem je spraševal gospod Rübig: zdaj je pred nami, če se ne motim, drugi paket gostovanja. Predstavljam si, da bo Parlament ukrepal zelo hitro, da bo izdelal svoje mnenje o tem paketu gostovanja, da se lahko hitro zaključi pred koncem francoskega predsedovanja.
To popoldne sem govorila tudi s francoskim predsedstvom Sveta; predsedstvo Sveta se bo lotilo tega vprašanja in zagotovilo, da Svet čim prej izdela analizo predlogov Komisije, da bodo nove določbe lahko začele veljati pravočasno dne 1. julija 2009. To državljani - uporabniki - pričakujejo od Parlamenta in Sveta.
Brian Crowley
Gospa predsednica, želel bi se opravičiti, ker me ni bilo tu, ko je komisarka odgovarjala na moje vprašanje. Obtičal sem na drugem sestanku. Zelo mi je žal.
Predsednica
Hvala vam, gospod Crowley, in hvala tudi, da ne vztrajate pri dopolnilnem vprašanju.

Zadeva: Prekinitev oddajanja kitajskega televizijskega programa NTDTV
16. junija je oddajanje New Tang Dynasty Television (NTDTV) celinski Kitajski nenadoma ustavilo izvajalsko podjetje Eutelsat. Navedeni razlog je bil "nepravilnost v napajalni enoti" satelita. Od takrat Eutelsat ni dal zadovoljivega pojasnila vzrokov. NTDTV ni bil obveščen, ali se tehnične napake odstranjuje. NTDTV je največji neodvisni izdajatelj televizijskega programa v kitajščini in pred 16. junijem edini, ki ga je bilo mogoče na Kitajskem sprejemati v necenzorirani obliki. NTDTV oddaja programe v kitajščini in angleščini. Eutelsat ni hotel obnoviti pogodbe z NTDTV za prenos v Azijo v letu 2005, toda prekinitev pogodbe je preprečilo mednarodno posredovanje.
Kako namerava ukrepati Komisija, da bi zagotovila nadaljevanje prenosa neodvisnih televizijskih kanalov na Kitajskem?
Viviane Reding
članica Komisije. - Na voljo sem gospodu Crowleyu, če bi želel kasneje govoriti z mano in ima dopolnilno vprašanje.
Glede vprašanja v zvezi s prekinitvijo prenosa kitajskega televizijskega kanala NTDTV se je Komisija zavedala tega problema in je zato Eutelsat prosila za pojasnitev situacije.
Od Eutelsata smo prejeli dopis, v katerem odgovarja, da sta nepopravljivo izgubo enega od dveh sončnih kolektorjev V5 potrdila tako Eutelsat kot tudi proizvajalec satelita Thales Space.
Da bi varoval delovanje satelita, je Eutelsat izklopil štiri transponderje, ki so zagotavljali storitve kabelske televizije prek satelita (DTH), preostalih 20 transponderjev pa je uporabljal za telekomunikacijske storitve.
Ker Eutelsat ne upravlja nobenega drugega satelita, ki bi pokrival Azijo, je svojim strankam, vključno s ponudnikom storitev NTDTV, priskrbel seznam konkurenčnih satelitov s primerno pokritostjo in razpoložljivo kapaciteto.
Eutelsat je tudi poudaril, da so njegovi sateliti prenašali kanale, ki predstavljajo vse kanale, kulture in politične vidike. Niti na misel mu ne pride, da bi se ukvarjal s presojanjem ideološke in politične usmeritve kanalov. Eutelsat je Komisiji zagotovil, da proti NTDTV niso kakor koli ukrepali na ukaz kitajske vlade ali kogar koli drugega. NTDTV dejansko še vedno prenaša eden od njihovih evropskih satelitov.
Eutelsat je priskrbel tudi tehnično informacijo, ki kaže, da so bili za sprejem NTDTV potrebni precej veliki satelitski krožniki, zaradi česar ni bilo verjetno, da bi ga lahko sprejemal velik del prebivalstva Ljudske republike Kitajske.
Paul Rübig
(DE) Ali lahko podate oceno, kdaj bodo zagotovljene storitve in bo vzpostavljena zmogljivost za razširjanje programa? Moje drugo vprašanje se nanaša na naslednje: ali menite, da bomo lahko ustvarili "Evropo brez meja" tudi za televizijo, s sprejemom vseh nacionalnih radiodifuzijskih storitev po vsej Evropi?
Viviane Reding
članica Komisije. - Glede prvega vprašanja nam je Eutelsat povedal, da je okvara nepopravljiva in da ni mogoče ponovno vzpostaviti prenosa televizijskih storitev. Gre torej za čisto tehnično vprašanje. Žal znaša zmogljivost samo 50 %, torej znaša skupna energija samo 50 %. Gre za tehnično vprašanje, ki ga žal ni mogoče rešiti.
Zdaj pa k bolj temeljnemu vprašanju poslanca o tem, ali bomo, nekega dne, imeli "Evropo brez meja" tudi za televizijo. Nismo še tam. Imamo našo direktivo o "televiziji brez meja", ki se jo zdaj dopolnjuje v direktivo o "avdiovizualnih medijskih storitvah brez meja", kjer bo, upam, storitev video na zahtevo lahko postala vseevropska storitev. Sanje so seveda, da nekega dne ne bo več meja in bodo državljani, kjer koli bodo, lahko sprejemali kateri koli TV program, ki ga želijo. Nismo še tam, ker se pravice še vedno prodaja po nacionalnem sistemu. Nekega dne bo Evropa prišla do situacije, kjer se bo lahko prodaja pravic opravljala tudi na evropski ravni. Zavzemam se za to. Tega ne morem predpisati, vendar se zavzemam za to, in prepričana sem, da se bomo počasi, vendar z gotovostjo, premaknili od nacionalne prodaje pravic k evropski prodaji pravic.
Predsednica
Opravičujem se preostalima dvema vpraševalcema za komisarko Redingovo, vendar bo na vprašanji št. 51 in 52 podan odgovor v pisni obliki.

Zadeva: Irščina kot uradni delovni jezik Evropske unije
Kako namerava Komisija izvajati svojo novo strategijo za večjezičnost, še zlasti glede krepitve irskega jezika kot uradnega delovnega jezika Evropske unije?
Leonard Orban
član Komisije. - (RO) Nova strategija Evropske komisija za večjezičnost z naslovom "Večjezičnost: prednost Evrope in skupna zaveza" je bila sprejeta 18. septembra 2008. Glavna tema strategije je jezikovna raznolikost in najboljši način za njeno uporabo in razvoj, da bi ohranili medkulturni dialog, spodbujali konkurenčnost evropskih podjetij in izboljšali veščine in sposobnosti za iskanje dela evropskih državljanov.
Strategija se osredotoča na spodbujanje učenja in uporabo tujih jezikov v državah članicah, ne na jezikovno stanje znotraj evropskih institucij. Ponovno potrjujemo našo zavezanost razvoju sposobnosti komuniciranja državljanov v dveh jezikih, ki nista njihov domači jezik; hkrati poudarjamo potrebo po razpoložljivosti večjega obsega jezikov, da bodo državljani lahko izbrali glede na njihovo zanimanje. Komisija se bo zanašala na obstoječe programe Skupnosti, predvsem na program vseživljenjskega učenja, za podporo držav članic pri spodbujanju tujih jezikov z izvajanjem te strategije.
Z Uredbo Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958, ki je bila spremenjena s členom 1 Uredbe Sveta (ES) št. 920/2005 z dne 13. junija 2005, je irščina z dne 1. januarja 2007 postala uradni delovni jezik institucij Evropske unije. Vendar člena 2 in 3 Uredbe zagotavljata delno odstopanje, ki se ga obnovi vsakih 5 let, glede uporabe irščine v institucijah Evropske unije. To odstopanje v bistvu pomeni, da se trenutno iz irščine ali v njo prevaja samo predloge za uredbe v postopku soodločanja in določene povezane dokumente ter neposredno komunikacijo z javnostjo.
Zato je v skladu z zgoraj omenjenimi določbami Komisija izvedla vse irske prevode, potrebne za zakonodajni postopek, in jih uspela predati pravočasno. Poleg tega so bili odgovori na vprašanja, ki so jih na Komisijo naslovili državljani ali pravne osebe, podani v irščini. Komisija je prav tako začela dajati na razpolago irske različice svojih najpomembnejših spletnih strani, s poudarkom na vsebini, ki je še zlasti zanimiva za irsko govoreče.
Glede tolmačenja lahko GD za tolmačenje izpolnjuje vse potrebe po tolmačenju iz irščine in vanjo, ki se pojavijo pri Svetu, Komisiji ali odborih, in si bo za to prizadeval tudi v prihodnje z zagotavljanjem potrebnih virov.
Seán Ó Neachtain   -
(GA) Gospa predsednica, Komisiji sem zelo hvaležen za njeno podporo in za napredek, ki ga je dosegla Komisija v zvezi z irskim jezikom. V irščini obstaja rek, da je "pomanjkanje njene uporabe njej v škodo". Ostalo mi je samo še trideset sekund, zato ne morem zapravljati časa. Ena minuta je največ časa, kar ga imam običajno v Parlamentu, da se izrazim v svojem jeziku.
Od komisarja bi rad izvedel, ali bi bila Komisija vesela, če bi se irski jezik razvijal in bi ga bilo mogoče tu v Parlamentu in v drugih institucijah uporabljati v večjem obsegu, predvsem na ravni odborov, kjer bi se lahko jezik govorilo dalj časa. Jezik ne bo preživel od samo nekaj sekund.
Leonard Orban
član Komisije. - (RO) Ob pogledu na zahteve, s katerimi se je soočala Evropska komisija, lahko z zadovoljstvom rečemo, da jih ni samo izpolnila, temveč celo presegla. Evropska komisija se je zelo potrudila. Po drugi strani je potrebno nadaljnje skupno prizadevanje za spodbujanje irskega jezika v širšem obsegu. Ta prizadevanja bi morali pokazati institucije Skupnosti in irske oblasti ter širša irska družba. Potrebujemo na primer več irskih tolmačev, več prevajalcev, in ta cilj je težko doseči, če se na državni ravni, to je na Irskem, ne dodeli pomembnih sredstev.
Zato tesno sodelujem z irskimi oblastmi, da bi ohrabrili in spodbudili tiste, ki bi se želeli izšolati in pridobiti potrebne spretnosti za jezikovno delo za institucije Skupnosti.
Prav tako bi rad poudaril, da z irskimi oblastmi tesno sodelujemo tudi glede različnega razvoja irskega jezika, ne samo njegovega institucionalnega vidika. Radi bi se skrajno potrudili pri pomoči irski terminologiji in, kot sem rekel, tesno sodelujemo z vsemi zainteresiranimi stranmi.
Predsednica
Vprašanje št. 54 gospoda Higginsa je bilo umaknjeno.

Zadeva: Večjezičnost v institucijah EU
Komisija organizira pripravniške programe, ki jih objavlja samo v angleščini, francoščini in nemščini. Prav tako objavlja obvestila EIDHR samo v angleščini, francoščini in španščini in navaja, da bo samo v teh jezikih sprejela projekte evropskih organizacij, ne glede na njihovo nacionalno poreklo. Seveda je lastna spletna stran Komisije o protidiskriminacijski kampanji, kot mnoge druge, registrirana samo v angleščini, in njena domača stran prikazuje logotipe samo v tem jeziku.
Katere politike namerava uvesti Komisija, da bi zagotovila, da se večjezičnost, ki jo vedno zagovarja v javnosti in jo uradno spodbuja v vseh svojih dokumentih, v resnici izvaja v njenih vsakodnevnih dejavnostih?
Leonard Orban
član Komisije. - (RO) Program pripravništva Evropske komisije je namenjen kateremu koli univerzitetnemu diplomantu, ki prej še ni bil udeležen v takšnem evropskem pripravništvu in ki obvlada vsaj enega od delovnih jezikov Evropske komisije: nemščino, angleščino ali francoščino. To je praktična nujnost, ki pripravniku omogoča udeležbo pri dejavnostih, ki jih izvajajo naše službe, s čimer povsem izkoristi svoje pripravništvo. Vse praktične informacije in pojasnila so kandidatom na razpolago samo v teh treh jezikih. Po drugi strani so predpisi o programu pripravništva na razpolago v vseh uradnih jezikih Unije od dneva sprejetja sklepa Komisije.
Da bi izpolnili nalogo, opisano v členu 177 Pogodbe, mora biti število dopustnih jezikov za predloge Evropskega instituta za demokracijo in človekove pravice omejeno na tiste jezike, ki se jih trenutno uporablja in razume v zadevnih tretjih državah. Vendar pa se dokumente, ki jih pošiljajo nevladne organizacije v podporo svojim vlogam za zunanjo pomoč, zdaj sprejema v vseh uradnih jezikih Evropske unije prek spletnega sistema za nevladne organizacije PADOR.
Glede spodbujanja ozaveščenosti ali koordinacijskih dejavnosti, ki potekajo samo v EU in ki so namenjene samo državljanom EU, bomo ocenili vloge, vložene v jeziku/jezikih zadevne države članice/zadevnih držav članic. Sprednja stran spletne kampanje proti diskriminaciji ne uporablja logotipa, napisanega v angleščini, toda ta nudi dostop do spletnih strani v skoraj vseh uradnih jezikih EU.
Glede na akcijski načrt za izboljšano komunikacijo z državljani je Komisija leta 2006 vzpostavila prevajalsko službo za splet znotraj GD za prevajanje, s čimer je povečala svoje zmožnosti za večjezično komunikacijo. Vendar pa mora zaradi hitrega razvoja interneta in zaradi zagotavljanja predvsem pravnih prevodov v skladu z Uredbo št. 1 Komisija vedno upoštevati pravo ravnotežje med zagotavljanjem pomembnih in najnovejših informacij zainteresiranim stranem v EU in zagotavljanjem povsem večjezičnega značaja vseh spletnih strani Komisije.
Splošno načelo urejanja uporabe jezikov na spletnih straneh je prilagoditev jezika vsake strani ciljni publiki. Zato Komisija zagotavlja prevajanje teh spletnih strani ali delov spletnih strani, ki zanimajo vse državljane, v toliko jezikov, kolikor je le mogoče, medtem ko so bolj tehnične teme, ki zanimajo strokovnjake, na razpolago bodisi v omejenem številu jezikov bodisi samo v svojem izvornem jeziku. Enako so informacije, za katere se pričakuje, da bodo veljale dalj časa, na razpolago v več jezikih kot kratkotrajna vsebina.
Obveznosti Komisije v skladu z Uredbo 1 vključujejo prevajanje vseh uredb, direktiv, zakonodajnih predlogov in uradno odobrenih sporočil, ki jih Komisija pošlje institucijam, v vse uradne jezike; po drugi strani se odgovore na pisma državljanov poda v jeziku naslovnika/naslovnikov. Poleg opravljanja teh dolžnosti in v skladu z načelom večjezičnosti in večkulturnosti si Komisija prizadeva za zagotavljanje enakega obravnavanja državljanov, kultur in jezikov.
Marco Cappato
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, najprej bi povedal, da se mi zdi razlikovanje, ki ste ga navedli, med dokumenti tehnične narave in - če sem pravilno razumel razlago - dokumenti v javnem interesu zelo nevarno in spolzko razlikovanje, saj so lahko dokumenti tehnične narave dejansko še kako v javnem interesu.
Problem je precej enostaven: besedila, ki so čisto delovni dokumenti, so predmet jezikovnega omejevanja, toda vse dokumente, ki bi morebiti bili naslovljeni na javnost, četudi tehnične narave, je treba obravnavati na povsem večjezični osnovi: prevesti jih je treba v vse jezike. Še zlasti se mi zdi povsem nerazumljivo, da naj bi bili razpisi za zbiranje ponudb, ki se nanašajo na projekte za spodbujanje demokracije in človekovih pravic, dostopni samo v angleščini, francoščini in španščini. Spletne strani morajo biti ne samo večjezične, temveč registrirane v vseh jezikih. Nazadnje pa ne razumem, zakaj bi moral interni časopis Commission en direct izhajati skoraj izključno v angleščini.
Leonard Orban
član Komisije. - (RO) Kot sem dejal, Evropsko komisijo zavezujejo po eni strani pravne obveznosti po Uredbi št. 1 iz leta 1958, in tu ni kakršnega koli obotavljanja pri izpolnjevanju teh obveznosti; po drugi strani obstajajo določene zadeve, kot tiste, ki ste jih omenili, povezane s prevodi, ki so na razpolago na spletnih straneh Evropske komisije, pri čemer se Komisija in druge institucije Skupnosti soočajo z veliko dilemo.
Po eni strani povsem večjezične vsebine teh strani ni mogoče zagotoviti; preprosto nemogoče je zagotoviti popolno večjezičnost za vse dokumente na spletnih straneh Komisije zaradi omejitev Komisije v smislu finančnih sredstev in človeških virov.
Po drugi strani je tisto, kar pravkar delamo, povečevanje števila dokumentov, ki jih je mogoče prevesti v toliko jezikov, kolikor je le mogoče, brez poseganja v naše pravne obveznosti in znotraj omejitve sredstev in virov, ki sem jih omenil. Dokazali smo, da smo prožni, ko so bile Komisiji predložene različne zahteve, in da bi fizično izpolnili te zahteve, smo pripravljeni spet pokazati isto prožnost.
Predsednica
Žal mi je, da moram razočarati druge vpraševalce, toda glede na čas se bojim, da bomo morali tu končati.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Robert Evans
To je ovinkarjenje okoli vprašanja v zvezi s poslovnikom. Z gospodom Orbanom se že dolgo poznava, zato upam, da bo to razumel v smislu, v katerem je povedano, in bi, ker poskušamo v prihodnje obravnavati veliko vprašanj, želel vedeti, ali bi se morda lahko potrudil in bil v svojih odgovorih malo bolj osredotočen in jedrnat v korist vseh poslancev.
Predsednica
Gospod Evans, o tej zadevi smo razpravljali s podpredsednico Wallströmovo. Po eni strani vemo, da se nam Komisija trudi dati tako popolne odgovore, kot si želimo, da bi bili, toda to potem zmanjša število poslancev, ki lahko sodelujejo. Hvala vsem, in prepričana sem, da boste prejeli popolne odgovore v pisni obliki.
(Seja je bila prekinjena ob 19.15 in se je nadaljevala ob 21.00.)
