Kolektivno urejanje avtorskih pravic na spletu (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je ustno vprašanje Giuseppeja Garganija o kolektivnem urejanju avtorskih pravic na spletu - B6-0459/2008).
Jacques Toubon
Gospa predsednica, to vprašanje je osrednjega pomena za prihodnjo kulturno ekonomijo Evrope. Kljub obstoječi direktivi o avtorskih pravicah v informacijski družbi je situacija v smislu kolektivnega urejanja avtorskih pravic in sorodnih pravic za spletne storitve izredno zapletena, predvsem zaradi ozemeljske narave zakonodaje o avtorskih pravicah in odsotnosti vseevropskega licenčnega sistema. Ta situacija je postala še bolj zapletena zaradi pomanjkanja koherentne politike s strani Evropske komisije, medtem ko Generalni direktorat, pristojen za enotni trg in avtorske pravice na eni, in Generalni direktorat za konkurenco na drugi strani pogosto delujeta v svojo korist in brez splošnega pregleda nad zadevnim področjem, predvsem kar zadeva ustvarjalne potenciale Evrope.
Dejansko je Generalni direktorat za notranji trg in storitve z odklanjanjem sprejemanja predpisov in tudi z namernim preziranjem različnih resolucij, ki jih je sprejel Parlament, in namesto tega poskušanjem ureditve tega področja s priporočili in upravnimi odločbami ustvaril pravno negotovost. Glede na to zdaj Generalni direktorat za konkurenco začenja pravne postopke proti akterju v tem sektorju, ki je zgolj poskušal ravnati v skladu s priporočilom Komisije iz leta 2005.
Tako je Komisija sprejela to odločbo proti CISAC v juliju. Ni naložila finančnih kazni, temveč poskušala spremeniti način, na katerega delujejo CISAC in njegova včlanjena združenja. Ta situacija odraža dejstvo, da je Evropska komisija prezrla opozorila, ki jih je izrazil Parlament, zlasti v svoji resoluciji z dne 13. marca 2007, ki je vsebovala tudi konkretne predloge za nadzorovano konkurenco in tudi za varstvo in spodbujanje manjšinskih kultur v Evropski uniji.
Poleg tega smo od takrat videli celo vrsto pobud, od katerih je bila samo ena po naravi zakonodajna: za lase privlečeno oceno priporočila o avtorskih agencijah, ocenjevalno poročilo in zeleno knjigo o direktivi iz leta 2001, vprašanja o kopiranju doma, prost dostop z odločbo Generalnega direktorata za raziskave k 20 % razpisov po sedmem okvirnem programu, podaljšanje roka za pravice nastopajočih izvajalcev, za katere je treba upoštevati direktivo, in tako dalje.
Zato je Odbor za pravne zadeve postavil naslednje vprašanje: ali Komisija ne meni, da bi bilo zaželeno zagotoviti, da je kakršna koli uveljavljena sprememba, na primer za člane CISAC, predmet širokih posvetovanj vseh zainteresiranih strani, da bi tako končali neskladnost trenutne pravne situacije, ki je nastala zaradi različnih stališč, ki jih je sprejela Komisija? Ali namerava Evropska komisija ponovno preučiti svojo politiko na tem področju ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 13. marca 2007, da bi našli globalni pristop, ki upošteva ne samo interese uporabnikov, temveč tudi interese imetnikov licenc in ustvarjalne skupnosti? Prepričani smo, da primer CISAC kaže, da je pristop Komisije s sprejetjem neobvezujočih določb ali "mehkega prava", kot se imenuje, ali čisto upravnih odločb neskladen in v nasprotju z načelom pravne gotovosti, ker prizadete strani nimajo sredstev za pritožbo ali razpravo.
Jutri namerava Komisija nadaljevati s tem pristopom "mehkega prava" s sprejetjem še enega priporočila, tokrat o ustvarjalnih vsebinah na spletu, ki bo obravnaval tudi izdajo licenc za ustvarjalne vsebine za več ozemelj. To ne bo priporočilo po postopku soodločanja. Ali namerava Komisija pritegniti Parlament k sestavi tega priporočila na učinkovit način? Ali pa bo Komisija na tem področju, ki je tako pomembno za prihodnje gospodarstvo in kulturo Evrope, spet prezrla tiste, ki predstavljajo države članice in njihove državljane?
Iz tega razloga imam dva predloga. Prvič, tako, kot je naredila za kopiranje doma, bi morala Komisija vzpostaviti platformo za vse zainteresirane strani, da lahko ta dokument odprejo in preučijo vsi tisti, ki morajo biti seznanjeni. Parlament bo svoje mnenje tako ali tako podal. Odbor za pravne zadeve je zdaj sestavil ad hoc delovno skupino za vprašanja avtorskih pravic z nalogo, da vsem zainteresiranim stranem predstavi jasno dolgoročno vizijo intelektualne in umetnostne lastnine in njune vloge v znanju in kulturni ekonomiji. Ta skupina se bo prvič sestala jutri zjutraj.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospa predsednica, menim, da bi bilo treba ta vprašanja postaviti v širši kontekst, saj dobiva zagon razprava o tem, kako licencirati glasbo na internetu. Na internetu je potrošnikom na voljo več glasbe kot kadar koli doslej, vendar skoraj nobena ni ustrezno licencirana. Zato skoraj nič te glasbe ne ustvarja dohodka za umetnike ali glasbene producente. V letu 2006 je bilo razmerje med nezakonitim in zakonitim prenašanjem pesmi 40 proti 1, vsako leto pa se nezakonito prenese več kot 20 milijard posnetkov. Torej je tu nekaj narobe.
Spletni operaterji pravijo, da je licenciranje glasbe v Evropi preveč zapleteno, zato v nobeni od novih držav članic še vedno ni na voljo zakonite spletne storitve.
To je ozadje vrste vprašanj, ki smo jih prejeli od gospoda Garganija. Vsi se strinjamo, da je treba poenostaviti licenciranje glasbe za prenos z interneta in na mobilne telefone. Toda v postopku nihče noče izgubiti.
Ali obstaja enostaven način za pridobitev licenc, ki obsegajo vse pravice po vsej Evropi? Pri odgovoru na to vprašanje moramo misliti na to, da večina avtorjev, skladateljev in izvajalcev živi od prihodka, ki ga zberejo z avtorskimi pravicami. Tako se prebijajo iz meseca v mesec.
Kako naj torej uravnotežimo učinkovitost in poštenost? Komisija je leta 2005 podala svoja priporočila. Kot kaže ocenjevalno poročilo iz leta 2008 teh priporočil, je nekaj imetnikov avtorskih pravic, kot so glasbeni založniki, sledilo našim nasvetom in so vzpostavili vseevropske licence. Medtem ko se majhna avtorska društva bojijo, da te platforme ne bodo pustile prostora za neuporabljen repertoar, moramo mi zdaj zagotoviti, da ga bodo. Znaki so spodbudni. Obstajajo že licence EU za majhne glasbene založnike. Medtem ko potekajo ta prizadevanja, ne smemo prenagljeno sprejeti predpisov. Dati je treba priložnost restrukturiranju, ki je v teku. Toda ostati moramo budni, da ne izgubi majhen repertoar.
Naj zdaj povem nekaj besed o protimonopolni odločbi, ki jo je Komisija sprejela pred kratkim v zadevi CISAC. Odločba prepoveduje protikonkurenčne prakse s strani evropskih avtorskih agencij, kar omejuje njihovo zmožnost ponujanja svojih storitev avtorjem in spletnim operaterjem. Odstranitev omejitev bo avtorjem omogočila, da izberejo, katera avtorska agencija bo urejala njihovo avtorsko pravico. Prav tako bo za spletne operaterje olajšana pridobitev licenc za koriščenje v več državah od ene avtorske agencije po njihovi izbiri.
Priporočilo iz leta 2005 in odločbo glede CISAC ureja enako načelo: oba spodbujata odstranitev omejitev, ki avtorjem in skladateljem preprečujejo svobodno izbiro avtorske agencije, upravljavcem pravic pa izdajo licenc za več ozemelj.
Glede priprave priporočila o ustvarjalnih vsebinah na spletu namerava Komisija to priporočilo sprejeti v prvi četrtini leta 2009. Javno posvetovanje leta 2008 o ustvarjalnih vsebinah na spletu je pokazalo, da tema licenc za avdiovizualna dela za več ozemelj ni zrela za obravnavo v načrtovanem priporočilu.
Komisija je objavila razpis za neodvisno študijo licenc za več ozemelj za avdiovizualna dela s ciljem analiziranja gospodarskega in kulturnega vidika takšnih praks. Komisija trenutno analizira ponudbe in rezultati študije naj bi bili na razpolago do konca leta 2009. Tesno sodelujemo z Evropskim parlamentom in državami članicami v zvezi z razvojem glede ustvarjalnih vsebin na spletu, predvsem z udeležbo na različnih zaslišanjih, ki jih organizira Evropski parlament, in razpravami v delovni skupini za avdiovizualne vsebine Sveta ministrov.
Ker se dogodki, ki zadevajo ustvarjalne vsebine na spletu, hitro odvijajo, ni utrjenih praks, na katerih bi na tej stopnji utemeljili obvezno zakonodajo. V tem trenutku bi takšna zakonodaja na evropski ravni morda ogrozila razvoj novih poslovnih modelov in procese sodelovanja med zainteresiranimi stranmi. Iz tega razloga se zdi priporočilo najprimernejši način za olajšanje premika področja ustvarjalnih vsebin k spletnemu okolju.
Gospod Toubon je imel zanimiv predlog, da bi morda morala obstajati delovna skupina za avtorska društva, in menim, da je to odlična zamisel. Komisija je pripravljena biti povezovalka in poskušati najti vlogo za avtorska društva v spletnem svetu, zato bomo sprejeli njegov predlog.
Manuel Medina Ortega
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospod Toubon je podal izvrstno razlago problema v pravnem smislu. Zaradi tega mi je prihranjeno obravnavanje tega vidika.
Zato želim na to vprašanje pogledati z bolj praktičnega vidika. Glede avtorskih pravic Generalni direktorat za konkurenco izhaja iz osnove, da so avtorji enako pomembni kot velike multinacionalne družbe, ki urejajo svet medijev. To ni res.
Avtorji in izvajalci so dejansko delavci. Vsekakor obstajajo nekatere zvezde - kot so tiste, ki se pojavljajo v revijah -, ki imajo nekaj izbire. Vendar večina avtorjev, izvajalcev in ustvarjalcev nima te izbire. Njihov položaj je pravzaprav enak kot položaj delavcev in so organizirani preko družb za avtorske pravice.
Trditev, da teh tisoč, deset tisoč, celo sto tisoč avtorjev, ki vsak dan delajo v Evropi in ki dobivajo svoje prihodke prek svojih društev avtorjev, deluje, kot da bi bili multinacionalne družbe, je izmišljotina in nima prav nič opraviti z resničnostjo.
Če nam ne uspe začeti od osnove, da trenutna evropska društva avtorjev predstavljajo posebne interese članov in kot takšna tudi delujejo, ne bomo nikoli doumeli resničnosti.
Menim, da Komisija verjetno samo opravlja svoje delo, toda ko govori o študijah, me začne skrbeti, kajti kdo izvaja te študije, kdo plačuje za te študije in katere skupine imajo zaradi svojega pritiska vpliv nanje.
Zaradi tega imamo v Evropski uniji demokratičen sistem med državami članicami in v državah članicah. Odgovornost poslancev Evropskega parlamenta je, da začnejo v tem Parlamentu ponižno izražati družbeno resničnost, ki je morda ni najti v pisarnah in velikih gospodarskih študijah.
Znašli smo se v situaciji, v kateri bomo, če ne bomo previdni, če bomo poskušali deregulirati tega področja, kot je bilo to storjeno na drugih, končali tako, da bomo uničili stvaritev, ki je ena od naših edinstvenih vrednot. Kljub vsem problemom Evropo zaznamujejo velike stvaritve. Končali bomo z avdiovizualno industrijo, ki je povsem brez vsebine; to že lahko vidite v drugih državah. Zato menim, da je treba v tem trenutku nekaj naših prizadevanj usmeriti v to, da tem ustvarjalcem zagotovimo institucionalni sistem, ki jim omogoča ukrepanje.
Menim, da je teoretično ukrepanje, razmišljanje, da se lahko mali glasbenik, mali skladatelj brani, absurdno.
Če bi bil Beethoven danes živ in bi skladal simfonije in če bi moral vstopiti na mednarodni trg, da bi konkuriral velikim glasbenim multinacionalkam, bi umrl od lakote. Njegova finančna situacija bi bila precej slabša, kot je bila v 18. in 19. stoletju. Menim, da je to bistvena točka, ki jo je treba poudariti.
Gospod Toubon je omenil odločitev našega odbora, da se sestavi delovna skupina za varstvo intelektualne lastnine. Upamo, da bosta Komisija in predvsem gospod McCreevy, ki je bil vedno velik prijatelj tega Odbora za pravne zadeve, pripravljena sodelovati z nami, izraziti svoje skrbi, toda tudi poslušati. Ta delovna skupina bo prisluhnila tudi mnenjem tisočev ljudi, ki se trenutno ukvarjajo z velikim intelektualnim delom in ki omogočajo, da so ti avdiovizualni mediji, ki jih ustvarjamo, napolnjeni z vsebino.
Če ne bo, obstaja resna nevarnost, kot sem dejal, da bomo ustvarili velik avdiovizualni sistem, ki bo povsem prazen, ki ga bo mogoče napolniti samo z oglaševanjem in ki ne bo imel posebne vsebine.
Posledično, gospa predsednica, menim, da so predlog, ustno vprašanje in predlog za resolucijo, ki ga nameravamo predložiti, usmerjeni k okrepitvi te neodvisnosti in te edinstvene identitete evropske kulture, ki je ni mogoče nadomestiti z nobeno zamislijo, ki temelji na svobodni konkurenci.
Eva Lichtenberger
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, komisar, leta 2004 je Odbor za pravne zadeve imel zaslišanje, ki se je med drugim osredotočalo na vlogo avtorskih agencij. Nekateri umetniki so predstavili zelo prepričljivo zadevo, da bi nazorno prikazali probleme, s katerimi so soočeni po trenutnem sistemu, ki deluje prek avtorskih agencij. Vi ste nato izbrali zakonodajni pristop "mehkega prava" - ali bolje nezakonodajni pristop -, ki je medtem ustvaril samo več pravne negotovosti in zaradi katerega se soočamo s povečanjem števila pritožb in vznemirjanjem zaradi pomanjkanja jasnosti v situaciji. To je resen problem, komisar.
Posledica sistema, ki ste ga predlagali, bo koncentracija na trgu, ki bo koristila močnim in prezrla na primer Konvencijo o kulturni raznolikosti, ko bo šlo za umetnost in kulturo Evrope. V tem sistemu bodo manjšinske kulture, tiste, ki niso del glavnega toka, ali tiste, ki uporabljajo jezike manjšin, neizogibno poškodovane, ker jih sistem enostavno ne upošteva.
Ko smo vas v Odboru za pravne zadeve vprašali, zakaj niste predložili predlogov, kot so tisti, ki jih je zahteval Parlament v poročilu gospe Lévai, ste dejali, da se bo trg kljub temu premaknil v to smer in zaradi tega tu niste videli potrebe po kakršni koli spremembi. Komisar, na podlagi protislovnih sodb, ki smo jim bili priča pred kratkim, lahko vidite, da to ni bil pravi pristop. Zdaj potrebujemo rešitev, ki ima prihodnost, če želimo zaščititi ustvarjalni potencial. Menim, da bomo morali na splošno bolj preučiti obveznost pravic. Je to še vedno dolgoročno trajno v tej stari obliki, v tej k orodju usmerjeni obliki? Ali bomo še vedno dosegli potrebne cilje ali to ne bo delovalo?
Komisar, menim, da nadaljnje študije in zaslišanja niso pot naprej. Žal smo videli, da so povabljeni vedno isti ljudje in da predstavljajo tržne velikane, ne majhnih akterjev, katerih mnenja se posledično ne upošteva. Potrebujemo drugačen pristop in jasen zakonodajni predlog, kako lahko in morajo avtorske agencije zaščititi te pravice in vrednote.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospa predsednica, lansko leto je Evropski parlament na priporočilo Komisije iz leta 2005 o čezmejnem kolektivnem urejanju avtorskih pravic odgovoril z resolucijo. V svoji resoluciji je Parlament zahteval, da se pojasni, da to priporočilo velja samo za prodajo glasbenih posnetkov na internetu. Prav tako smo zahtevali takojšnje ustrezno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi. Poleg tega smo prosili, da se Parlamentu in Svetu predloži osnutek besedila prožnega okvira glede kolektivnega urejanja avtorskih pravic in sorodnih pravic v zvezi s čezmejnimi glasbenimi storitvami na spletu.
Urejanje avtorskih pravic in sorodnih pravic v zvezi s spletnimi glasbenimi storitvami ostaja zapleteno in problematično vprašanje, kljub zavezujoči direktivi o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi. Težave so nastale predvsem zaradi pomanjkanja evropskih licenc. Nejasna sestava priporočila je razlog za posebno skrb. To pomeni, da bi se priporočilo morda lahko uporabljalo tudi za druge spletne storitve, ki vsebujejo posnetke, kot so storitve radiodifuzije. Dosledno pomanjkanje jasnosti glede uporabe različnih sistemov licenc ustvarja pravno negotovost in vodi k neželenim posledicam, predvsem za spletne storitve radiodifuzije.
Na žalost sem opazil tudi, da Komisija ni upoštevala priporočil Parlamenta. Komisija se je omejila izključno na nadzor in izvajanje priporočil iz leta 2005. To na noben način ne obravnava nenehnih problemov na tem področju. Med drugim politika Komisije odraža odločitev, sprejeto v zvezi z mednarodno konfederacijo društev pisateljev in skladateljev. Komisija je izključila možnost kakršnega koli skupnega ukrepanja društev, na primer glede predloga za vzpostavitev preglednega sistema avtorskih pravic v Evropi. To ustreza prepuščanju moči v roke oligarhiji, ki jo sestavljajo velike družbe, ki so sklenile dvostranske sporazume z vodilnimi izvajalci. Pričakovati je, da bo rezultat te odločitve nadaljnje omejevanje izbire in izginotje majhnih podjetij s trga, v škodo kulture raznovrstnosti.
Zuzana Roithová
(CS) Trenutno je trg digitalnih vsebin nestabilen, razdrobljen in tog, kar je posledica monopolov. Zaradi tega sem zadovoljna z načinom, kako je julija Komisija končno osvetlila kolektivno urejanje. Zaskrbljena sem zaradi nepoštenih pogodbenih pogojev ne samo za avtorje, temveč tudi za uporabnike. Rada bi verjela, da bodo Čehi in drugi državljani manjših držav zdaj lahko nabavili najljubše pesmi, digitalne knjige ali televizijske serije prek interneta, na primer od iTunes in drugih virtualnih trgovskih hiš, prek meja, kar je danes praktično nemogoče. Rada bi verjela, da bodo avtorji lahko svobodno izbirali kolektivno urejanje iz vsake države članice in ga prisilili, da izboljša kakovost storitev in zniža stroške poslovanja. Upam, da bo kolektivno urejanje v zameno lahko ponudilo licence, ki jih ne bodo omejevale meje domače države, vključno z evropskimi licencami, vendar ni tako enostavno. Ne verjamem, da bo drezanje v osje gnezdo, ki ga je julija izvedla Komisija, resnično proizvedlo sistematične spremembe na trgu digitalnih vsebin. Zdaj bi rada prosila Komisijo, da zahteva neodvisno študijo kolektivnega urejanja kot celote in da Parlamentu predloži zakonodajno besedilo, ki vsebuje natančen pregled celotnega sistema na podlagi ustreznih analiz vseh specifičnih vidikov tega problema.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Gospa predsednica, komisar, pokazali ste, da ste pripravljeni poslušati in tem vprašanjem nakloniti pozornost. Vendar bi želel zastaviti vprašanje in nekaj prositi.
Vprašanje zadeva način, na katerega bo Parlament vključen v delo, ki ga predlagate. Prošnja je, da če se vzpostavi platforma, se mi zdi nujno, da se o ugotovitvah, njenih ugotovitvah ne odloča vnaprej, temveč bi odločitve morale biti proizvod pravih razprav, in prav tako mislim, da bi člani te platforme morali predstavljati našo gospodarsko in kulturno raznovrstnost.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Poslancem se želim zahvaliti za obseg njihovih razprav.
Regulatorji ne bi smeli sprejemati vseh odločitev. Komisija aktivno spodbuja razvoj na trgu spletnega licenciranja za glasbo, toda preuranjeno zakonodajno posredovanje, brez popolne analize tržnih potreb in trendov, se ne zdi najboljša pot za razvoj zdravega spletnega maloprodajnega trga. Toda če bo postalo očitno, da trenutna posredovanja Komisije ne morejo zagotoviti modela spletnega licenciranja, primernega za 21. stoletje, bomo preučili drugačen pristop.
Zdaj je bistvenega pomena, da se zberejo vse zainteresirane strani, avtorji, izvajalci, založniki, avtorske agencije in glasbene založbe, in najdejo strukturo licenc, ki bo omogočila izoblikovanje več zakonitih spletnih storitev, medtem ko bo ohranila zadovoljiv rezultat za avtorje.
Gospod Medina Ortega je omenil dejstvo, da je v interesu vseh, da imamo po vsej Evropi zdravo kulturno industrijo. Menim, da govorim v imenu vseh v Komisiji, ko rečem, da je to naš cilj. Menim, da je tudi prav poskusiti uvesti sistem, s katerim bodo vsi imeli koristi od ustvarjalnosti in kulture - vključno z umetniki - in lahko vsi uživajo za zmerne stroške.
To je torej tisto, kar želimo vsi doseči. Naša mnenja se lahko razhajajo o tem, kako postopati. V zadnjih nekaj letih sem slišal izražanje različnih stališč v tem Parlamentu in skupin izven Parlamenta. Ne strinjamo se vedno o tem, kako lahko dosežemo cilje, toda menim, da vsi vemo, kaj želimo poskusiti in narediti.
Ko sem predlagal platformo - in so jo omenili gospod Gauzès in drugi -, je bila to potreba po združitvi majhnih in velikih akterjev in predvsem majhnih avtorskih društev, ki se, kot razumem, čutijo spregledane v tej obširni razpravi, v posebnem forumu. To je to, kar sem predlagal tam. Menim, da so naši cilji enaki. Vsekakor želimo upoštevati vse interese in doseči ustrezen sistem licenc, ki je model, ki ustreza današnjemu svetu in ne svetu pred 40 ali 50 leti.
Predsednica
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 25. septembra 2008.<BRK>
