Sporazumi o trgovini z bananami - Razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1964/2005 o tarifnih stopnjah za banane - Sporazumi o trgovini z bananami (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o:
priporočilu, ki ga je v imenu Odbora za mednarodno trgovino pripravila Francesca Balzani o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami med Evropsko unijo ter Brazilijo, Kolumbijo, Kostariko, Ekvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Mehiko, Nikaragvo, Panamo, Perujem in Venezuelo ter Sporazuma o trgovini z bananami med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (07782/2010 - C7-0148/2010 - 2010/0057(NLE))
poročilu ki ga je v imenu Odbora za mednarodno trgovino pripravila Francesca Balzani o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1964/2005 o tarifnih stopnjah za banane - C7-0074/2010 -,
vprašanju za ustni odgovor, ki sta ga postavila Vital Moreira in Francesca Balzani v imenu Odbora za mednarodno trgovino Svetu o sklenitvi Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami - B7-0007/2011), in
vprašanju za ustni odgovor, ki sta ga postavila Vital Moreira in Francesca Balzani v imenu Odbora za mednarodno trgovino Komisiji o sklenitvi Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami - B7-0008/2011).
Francesca Balzani
poročevalka. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Parlament je bil pozvan, naj izrazi svoje mnenje o dveh sporazumih, ki sta bila podpisana z Združenimi državami in z 11 državami Latinske Amerike, s čimer bomo potegnili črto pod dolgo in zahtevno zadevo. Pri tej zadevi smo bili priča temu, da je bila Evropska unija ogrožena v Svetovni trgovinski organizaciji, in še pomembneje, priča smo bili temu, da je bila poražena stranka.
To je kočljivo vprašanje, saj so spori povezani z načelom nediskriminacije v mednarodni trgovini, za katerega je bila Evropa obtožena, da ga krši s tem, ko je uvoz banan organiziran v Uniji. Tako je zato, ker imamo dvotirni sistem, in sicer v tem smislu, da en sistem uporabljamo za afriške, karibske in pacifiške države (AKP) in drug sistem za druge države. Ta sistem je državam AKP omogočil, da so ta proizvod pripeljale na evropski trg, ne da bi plačale uvozne dajatve, v nasprotju z drugimi državami, ki morajo plačati dajatev v višini 176 EUR na tono.
Ta sporazum zato vrača položaj nazaj v ravnovesje in najpomembneje, državam AKP, ki so v ranljivem razvojnem položaju, omogoča, da izvažajo svoje proizvode v EU brez carine. Obenem pa bodo lahko druge države, ki so podpisale sporazume, izvažale banane v EU tako, da bodo plačevale uvozne dajatve, ki pa bodo postopoma znižane v obdobju med leti 2011-2017 s sedanje stopnje v višini 176 EUR na tono na 114 EUR na tono.
Vendar pa je poleg končne uskladitve EU z zavezami članice Svetovne trgovinske organizacije in tako nekako povrnitev njene verodostojnosti, tudi kot institucije, najpomembnejši vidik, da ti sporazumi zagotavljajo oprostitve za države AKP v ranljivem razvojnem položaju, saj zagotavljajo instrumente, ki jim dajejo finančno podporo. Ti instrumenti bodo tem državam omogočili naložbe v povečevanje raznolikosti njihove pridelave in bodo zato, upajmo, okrepili njihova gospodarstva. Zdaj naj bi bili ti ukrepi, ki so vredni 190 milijonov EUR, zagotovljeni do leta 2013.
Menim, da so ti sporazumi pozitiven korak, ne le zato, ker bo z njimi konec sporov, v katerih je bila EU poražena stranka z nadaljnjimi posledicami v gospodarskem in disciplinskem smislu in v smislu institucionalne verodostojnosti, kakor sem že omenila, ampak tudi zato, ker vodijo do uravnotežene rešitve, ki spoštuje potrebe teh držav AKP in evropskih pridelovalcev v najbolj oddaljenih regijah, ki jih vsekakor ne moremo prepustiti nebrzdani konkurenci.
Zato predlagam, da bi moral Parlament odobriti te sporazume, hkrati pa prosim Svet in Komisijo za trdne zaveze. Na prvi stopnji bi morala čim hitreje zagotoviti presojo vpliva, ki ga bodo imeli ti sporazumi v obdobju do leta 2020 - torej precej dolgo obdobje - na države AKP in na evropske pridelovalce v najbolj oddaljenih regijah, katerih gospodarstva so tesno povezana z bananami. Drugič, Parlament bi moral zahtevati trdno zavezanost presoji učinkov na spremljevalne finančne ukrepe, namenjene državam AKP 18 mesecev, preden naj bi se končali. To bi zagotovilo, da bi lahko te države prejele nadaljnjo pomoč in podporne ukrepe, če bi bilo to potrebno, tako da pri tem niso prepuščene same sebi in da bodo podprte v boju, nasprotovanju in do neke mere lajšanju morebitnih negativnih posledic, ki bi jih lahko imel začetek veljavnosti teh sporazumov v Evropski uniji zaradi prilagoditve cen in s tem sprememb na področju konkurenčnosti banan iz drugih držav.
Zato menim, da z rešitvijo tega zapletenega vprašanja ta sporazum vsekakor zagotavlja izhod, pri katerem so upoštevane tudi potrebe šibkejših držav, ki so bile, kakor sem že povedala, vedno naša glavna skrb, tudi med dolgo razpravo, ki smo jo imeli v Odboru za mednarodno trgovino. Upam, da bodo našle močno podporo in ugodno rešitev v teh spremljevalnih ukrepih, zlasti v smislu nadzora in zaveze, ki jo Parlament zahteva od Komisije in Sveta, da preverita vplive sporazuma in učinke ukrepov pomoči in da jih v prihodnosti po potrebi razširita in povečata.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (IT) Gospa predsednica, gospa Balzani, gospe in gospodje, rada bi se vam zahvalila, ker ste dali predsedstvu Sveta in Svetu priložnost, da spregovori o tem vprašanju, ki je pomembno z vidika mednarodne trgovine in tudi z vidika solidarnosti in razvoja.
Upam, da bom lahko odgovorila na vprašanja, ki jih je postavil gospod Moreira, in da bom lahko obravnavala dvome in skrbi, ki jih je omenila gospa Balzani. Če dovolite, bom zdaj nadaljevala v madžarskem jeziku.
(HU) Glede uspešnosti pridelovalcev banan v EU in v državah AKP se Svet zaveda, da ima pridelava banan temeljni družbeni in gospodarski pomen za regije EU, ki gojijo banane. Osnutek resolucije določa, da je treba program spremljevalnih ukrepov za sektor banan oceniti 18 mesecev pred iztekom programa. Vendar pa, gospe in gospodje, kakor veste, priprava tega poročila o oceni in vseh nadaljnjih predlogov spada v pristojnost Komisije in ne Sveta, a prepričana sem, da bo o tem podrobneje spregovoril komisar Cioloş. Enako velja za presojo vpliva, ki je bila omenjena v vprašanju za ustni odgovor.
Izvajanje programa spremljevalnih ukrepov za sektor banan, ki zajemajo države AKP, zahteva spremembo predpisov o sklopu instrumentov EU za zunanje odnose. V interesu držav upravičenk Svet pričakuje konstruktivno sodelovanje Evropskega parlamenta pri reševanju institucionalnih vprašanj, ki zdaj zavirajo sprejetje potrebnih določb.
Glede porazdelitve sredstev, dodeljenih za spremljevalne ukrepe za sektor banan med državami upravičenkami, je Svet v svojem stališču na prvi obravnavi izrazil podporo za osnutek uredbe o spremljevalnih ukrepih za sektor banan, ki določa jasne kazalnike in merila za porazdelitev. Gre za naslednje kazalnike: količina trgovine z bananami z EU, pomembnost izvoza banan za gospodarstvo zadevne države AKP in raven razvoja te države.
Glede programa POSEI je Komisija 24. septembra 2010 predložila osnutek uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa posamezne kmetijske ukrepe za najbolj oddaljene regije EU. Predlog zdaj preučujejo pripravljalna telesa Sveta. Glede dajatev za banane, o katerih se je razpravljalo v okviru sporazumov o prosti trgovini, ki naj bi jih Komisija sklenila s Kolumbijo, Perujem in Srednjo Ameriko, bi rada poudarila, da Svet še ni oblikoval mnenja glede teh sporazumov in zato v tem trenutku ne morem podati njegovega uradnega stališča.
EU je začela pogajanja s celotno Andsko skupnostjo z namenom, da bi ustvarila medregionalni pridružitveni sporazum. Pogovori so bili odloženi junija 2008, ker se andske države niso mogle dogovoriti o ciljih in vsebini poglavja o trgovini. Da bi dosegli večstranski sporazum o prosti trgovini, so se januarja 2009 začela nova pogajanja z andskimi državami, ki so bile pripravljene za to, in sicer s Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem. Potem, ko je Ekvador julija 2009 odgodil svojo udeležbo, so se pogovori nadaljevali s Perujem in Kolumbijo. Evropska komisija je zaključila pogajanja s Perujem in Kolumbijo 1. marca 2010.
Večstranski sporazum, dosežen s pogajanji s tema dvema državama, je odprt za pridružitev drugih članic Andske skupnosti, vključno z Ekvadorjem. V zadnjih mesecih je Ekvador tudi uradno navedel, da je pripravljen nadaljevati pogajanja in se pridružiti večstranskemu sporazumu. Svet pozdravlja to odločitev. Če se bodo pogajanja z Ekvadorjem nadaljevala, mora raven velikopoteznosti obveznosti na področju odpiranja trga kazati raven velikopoteznosti obveznosti, doseženih s pogajanji s Kolumbijo in Perujem.
Za zaključek tako spoštovane poslance prosim, naj odobrijo sklenitev sporazuma o bananah in naj jutri glasujejo tudi za predlog, da se razveljavi uredba o dajatvah za banane. Pričakujem vaše sodelovanje in rada bi se zahvalila za vašo pozornost.
Dacian Cioloş
Gospa predsednica, gospa Győri, gospa Balzani, gospe in gospodje, najprej z veseljem ugotavljam, da je poročevalka podprla glavne vidike in splošno usmerjenost predloga Komisije o bananah. Dalje, gospa Balzani je podala zelo dobro uvodno predstavitev okvira, v katerem so potekala ta pogajanja in v katerem je bil ta sporazum podpisan.
Komisija brez pridržkov podpira sklepe osnutka poročila poročevalke in osnutek poročila o tem vprašanju. Res je, da so ženevski sporazumi o bananah iz leta 2009 zelo pomembni, in gospa Balzani je zelo dobro poudarila razloge, zakaj je tako. Rad bi poudaril tudi, da bodo ti sporazumi prinesli mir glede te kočljive teme in da bodo pospešili tudi proces iz Dohe in ustvarili pogoje, ki so potrebni za vzpostavitev stabilnega evropskega trga z bananami, takšnega, ki bo v prihodnjih letih predvidljiv.
Rad bi se vrnil nazaj k nekaterim najpomembnejšim vprašanjem, ki so jih postavili poročevalka in poslanci Evropskega parlamenta v svojih vprašanjih za ustni ali pisnih odgovor, pa tudi tistim v predlogu za resolucijo, ki je del tega svežnja.
Glede podpore, ki se daje pridelovalcem v Evropski uniji, se zelo dobro zavedam bistvene družbenogospodarske vloge pridelave banan v zadevnih regijah Evropske unije - zlasti v najbolj oddaljenih regijah - in skrbi glede gospodarske uspešnosti pridelave banan v teh regijah.
V nedavnem poročilu o sistemu POSEI, ki je bilo Evropskemu parlamentu in Svetu predloženo septembra 2010, Komisija pojasnjuje posledice ženevskih sporazumov in dejstva, da so te posledice že vključene v reformo sistema iz leta 2006, ki velja za banane.
Da bi zaščitili pridelovalce Evropske unije v okviru povečane liberalizacije, je bil znatno povečan proračun za sektor banan, in presoja vpliva, ki je bila takrat izvedena, je upoštevala dejstvo, da so tarife padle bolj, kot je bilo dogovorjeno.
Vseeno pa je Komisija pokazala, da je pripravljena pozorno spremljati vpliv sporazumov na trg in po potrebi sprejeti ukrepe, ki so potrebni za lajšanje njihovih učinkov.
Glede vprašanja krepitve položaja pridelovalcev banan v tem sektorju bi rad najprej poudaril, da to vprašanje ni omejeno na sektor banan, ampak velja za celoten agroživilski sektor. Ti problemi v sektorju pridelave - problemi glede pogajalske moči in razporeditve dodane vrednosti po verigi preskrbe s hrano - prizadevajo tudi druge sektorje. Da bi to nadalje obravnavali kot del reforme skupne kmetijske politike, bo Komisija predložila predloge za krepitev organizacij pridelovalcev, njihove vloge v tem sektorju in njihove pogajalske moči.
Dalje, Komisija je ustvarila skupino na visoki ravni za agroživilsko industrijo in pri tem združila več komisarjev, ki lahko podajo predloge v tej smeri - ker so odgovornost in pooblastila komisarja za kmetijstvo omejeni, a obstajajo štirje komisarji, ki sodelujejo v teh skupinah in vodijo te skupine na visoki ravni -, skupino na visoki ravni z načrtom in s predlogi, in Komisija bo te predložila v naslednjih nekaj mesecih in letih, da bi poskusila odgovoriti na vprašanje preglednosti v verigi preskrbe s hrano in pogajalske moči. Tako bodo lahko imeli v tem smislu od tega korist pridelovalci banan v tem sektorju.
Kar zadeva porazdelitev finančnih sredstev za spremljevalne ukrepe za sektor banan (BAM) za države AKP, je Evropski parlament, kakor veste, 21. oktobra odobril osnutek uredbe o vzpostavitvi BAM in ta določa pogoje za porazdelitev teh sredstev. Zato so merila, ki ste jih zahtevali, že ustvarjena, in še več, tudi rezultati in porazdelitev tega sklopa so že izdelani.
Glede te teme je Komisija tesno in plodno sodelovala z Evropskim parlamentom in dosegli smo dober kompromis o vsebini glede te točke. Osnutek uredbe, namenjen zagotavljanju te podpore državam AKP, je nadalje potrdil Evropski parlament in določa tudi merila za dodeljevanje za različne države upravičenke, poleg tega pa določa tudi tisto, kar tu zahtevate - oceno tržnih razmer v teh državah, in sicer 18 mesecev pred iztekom programa. Ta ocena nam bo pokazala, ali postopki prilagajanja potekajo dobro, ali pa bomo morda morali predvideti druge ukrepe.
Glede presoje vpliva v zvezi z učinki sporazumov na pridelovalce banan v državah v razvoju in v najbolj oddaljenih regijah Evrope do leta 2020 sem vsekakor pripravljen premisliti o takšni analizi, če se bo izkazala za nujno. Vendar pa moramo biti realni tudi glede obsega študije, ker je ta usmerjena v veliko število držav, ki pridelujejo banane po svetu - pa tudi veliko število držav, kjer so banane glavna hrana. Vseeno sem pripravljen izvesti takšno študijo ali uporabiti kakršne koli podatke o notranjih ali zunanjih študijah, ki jih ima Komisija že na razpolago. Kakor sem že povedal, bomo izvedli oceno učinkov BAM na države AKP 18 mesecev pred iztekom programa.
Nazadnje, kar zadeva pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z nekaterimi državami Latinske Amerike, zlasti z Ekvadorjem, ste nedvomno seznanjeni z dejstvom, da so bila pogajanja o trgovinskem sporazumu s Kolumbijo in Perujem in državami Srednje Amerike sklenjena na tehnični ravni. Sporazum s Kolumbijo in Perujem je mogoče uporabljati tudi za druge države Andske skupnosti, vključno z Ekvadorjem, če se želi vrniti k tem pogajanjem. Sicer pa je Ekvador uradno izrazil željo, da se vrne k pogajanjem o trgovinskem sporazumu, in ekvadorska uprava in Komisija zdaj preverjata možnost ponovnega začetka pogajanj in tako možnost, da se doseže dogovor glede ukrepov, ki jih je treba izvesti.
To so nekatere pripombe, ki sem jih želel podati glede vašega poročila in glede vprašanj, ki ste jih postavili. Govoril sem nekoliko dlje, a na tista vprašanja, na katera sem lahko, sem želel odgovoriti od začetka.
Charles Goerens
Gospa predsednica, ena od določb mednarodnega prava je načelo nediskriminacije. To je zelo dobro. Teoretično mu nimamo česa očitati. Resnica je nekoliko drugačna.
Države AKP ne plačujejo uvoznih dajatev za banane, če izvažajo v Evropsko unijo. To je sporazum - pravni red - in ta sporazum ne spremeni ničesar glede tega dejstva. Države, ki niso AKP in so do zdaj plačevale 176 EUR na tono, bodo na drugi strani priča znižanju uvoznih dajatev na 141 EUR. Znižanje uvoznih dajatev za 35 EUR spremeni tudi položaj glede konkurence. Države AKP, ki so imele do zdaj večjo zaščito, bodo imele v prihodnosti nekoliko manj zaščite. Komisija je s pogajanji dosegla ta sporazum v imenu Evropske unije. Kot poročevalcu mnenja se mi poraja vprašanje, ali bi lahko ravnala kakor koli drugače. Moj odgovor je zelo jasen: ne bi mogla. Če bi ravnala drugače, če ne bi hotela začeti teh pogajanj, bi o vprašanju presojal organ za reševanje sporov v okviru STO. Pošteno je povedati, da bi bili rezultati nedvomno drugačni od doseženih med pogajanji, o katerih razpravljamo tu. Ali to pomeni, da je dobro vse, kar se konča dobro? Zagotovo ne.
Sem poročevalec mnenja za ta sporazum in sem tudi poročevalec za spremljevalne ukrepe za sektor banan in jutri bom na drugi obravnavi predstavil poročilo. Glede tega vprašanja bom podal naslednje pripombe.
Prvič, proračun za sektor banan je bil znatno povečan. Kakor nas je ravno opomnil komisar, je to zelo dobro - to priznavam. To je tudi odgovor na vprašanje gospe De Sarnez, ki jo zelo skrbijo razmere, ki so bile pravkar ustvarjene za pridelovalce banan prekomorskih départements in najbolj oddaljenih regij.
Drugič, še ena skrb, ki jo imava z gospo De Sarnez in je bila izražena tudi v našem Odboru za razvoj, je, da se trend zmanjševanja ne bo končal pri 114 EUR, ker se Komisija zdaj pogaja o drugih sporazumih, ki bodo ta znesek znižali pod 114 EUR. Govori se celo o 75 EUR. Zato bomo morali v skladu z načelom nediskriminacije nadzirati tudi ta trend zmanjševanja, ki je zelo zaskrbljujoč.
Tretjič, kar zadeva spremljevalne ukrepe za sektor banan - o katerih bom podrobneje govoril jutri zjutraj -, menim, da je Parlamentu uspelo - in komisarju se zahvaljujem, ker je izpostavil to zadevo - uvesti nekatere nove stvari, zlasti presojo vpliva, ki bo izvedena 18 mesecev pred iztekom programa. To nam bo omogočilo, da pogledamo tudi malo v prihodnost po letu 2013, saj ne verjamem, da bo problem v sektorju banan rešen do leta 2013.
Laima Liucija Andrikienė
v imenu skupine PPE. - Gospa predsednica, v imenu skupine PPE pozivam Evropski parlament, naj da zeleno luč za ta zelo pomemben sporazum. Verjamemo, da bo to olajšalo krog pogajanj v Dohi in zagotovilo tudi zagon naših dvostranskih pogajanj z državami Mercosur o sporazumu o prosti trgovini.
Pozdravljamo splošni trend v smeri liberalizacije globalne trgovine z bananami, vključno s sedanjim sporazumom v okviru STO, pa tudi dvostranske sporazume z državami Srednje Amerike in z andskimi državami ter nekega dne morda z Mercosurjem.
Predlog za resolucijo - in za to želim izkazati spoštovanje naši poročevalki - je dobro uravnotežen, zlasti glede na to, da smo upoštevali interese naših partnerjev iz držav AKP, pa tudi lokalnih evropskih pridelovalcev banan.
Globoko sem prepričana, da bomo morali, medtem ko se pomikamo proti večji liberalizaciji svetovne trgovine z bananami, poskrbeti, da ne bomo uničili industrij ali sektorjev, ki so v tradicionalnem smislu igrali pomembne gospodarske in družbene vloge v nekaterih evropskih regijah, kot so Kanarski otoki, Guadeloupe, Martinik, Madeira, Azori in druge.
Nazadnje pa upamo, da bo Komisija upoštevala te skrbi in da bo sprejela ukrepe za prilagoditev svežnja o podpori za domače pridelovalce v EU, ki jim je namenjena v sklopu POSEI in, če bo potrebno, sprejela druge ukrepe v zagotovilo, da bodo lahko vzporedno s trendom liberalizacije globalne trgovine z bananami domači pridelovalci v EU ostali na trgu in razvijali svoje tradicionalne dejavnosti. Dobra priložnost za to bo med razpravami o naslednji finančni perspektivi EU.
Kriton Arsenis
v imenu skupine S&D. - (EL) Gospod predsednik, vsi poznamo pomen "banana republike". To je država, v kateri velika podjetja, ki pridelujejo banane, po svoji volji ustvarjajo in lomijo vlade. Ko jih vlade vznemirjajo s tem, da si poskušajo zagotoviti minimalne vodstvene pravice ali povečati osnovne plače, proti njim uporabljajo celo državne udare.
V teh državah ista podjetja še naprej pridelujejo banane. Uničevanje gozdov in okolje, klavrni delovni pogoji in raba pesticidov, ki so v Evropski uniji prepovedani, so vsakdanji pojav.
Obenem pa je zaradi teh multinacionalk 99 % banan, ki jih pojemo, ene sorte, čeprav obstaja več tisoč sort banan, in pri tej sorti obstaja tveganje za posebno bolezen, ki je posledica gojenja ene same vrste pridelka.
Ukrepi za podporo afriškim, karibskim in pacifiškim državam so bili zelo pomembni in njihovo zmanjšanje bi imelo resen vpliv na pridelovalce v teh državah. To so zelo revne države, ki potrebujejo našo pomoč. V globalnem smislu je Evropska unija največji in najbolj dobičkonosen trg z bananami. V prihodnjih letih bomo vsekakor priča temu, da bodo velike multinacionalke poskušale pridobiti popoln nadzor nad trgom EU s tem, ko bodo izrinile male pridelovalce in, odkrito, tu moramo biti pozorni. Komisija mora biti v pripravljenosti, da bi zagotovila dosledno ravnanje v skladu z evropskimi zakoni o konkurenci, da bomo lahko tem velikim multinacionalkam preprečili zlorabljanje njihovih dominantnih položajev na trgu, najprej z umetnim zniževanjem cen, da bi izrinile male pridelovalce, in nato z ustvarjanjem kartelov in dvigovanjem cen, da bodo postale zelo drage za evropske potrošnike.
Catherine Grèze
Gospa predsednica, v zvezi z odobritvijo trgovinskih sporazumov v sektorju banan bo Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze glasovala proti.
Ti sporazumi so namenjeni odpiranju trga z bananami s krepitvijo dominantnega položaja velikih multinacionalk Združenih držav, ki že obvladujejo več kot 80 % svetovnega trga. Če bomo odobrili take sporazume, bomo ravnali zlasti proti interesom držav AKP, najbolj oddaljenih regij in Ekvadorja. Še enkrat bodo mali pridelovalci tisti, ki bodo trpeli. Nujno je treba natančno in korenito pregledati pravila mednarodne trgovine, da se zagotovi neodvisna preskrba s hrano in razvoj lokalne pridelave za vse.
Finančni ukrepi, ki jih je predlagala Evropska komisija za podporo teh pridelovalcev, niso zadostni. Evropska unija mora zagotoviti ne le izvedbo presoje vpliva glede teh sporazumov, ampak mora ustrezno spremeniti tudi svojo zakonodajo, da bi spodbudila trajnostno pridelavo in trajnostno gospodarstvo.
Elie Hoarau
Gospa predsednica, po mojem mnenju ti sporazumi niso pozitivni. So prikaz tega, kako so mali pridelovalci banan v državah AKP in v najbolj oddaljenih regijah talci sporazumov, ki so bili leta 2009 sklenjeni v Ženevi in pri pogajanjih v Dohi, ki potekajo danes, sporazumih in pogajanjih, ki jih je želela in uveljavljala Svetovna trgovinska organizacija.
Res je, da usoda malih pridelovalcev v državah AKP in v najbolj oddaljenih regijah šteje zelo malo glede na zadevne vplivne interese - ne le interese latinskoameriških gigantov, ampak tudi tiste, ki jih ima Evropska unija.
Reforma trga banan in reforma trga s sladkorjem sta v osnovi izraza istega neizprosnega premika proti velikemu globalnemu trgu, ki žal uničuje najšibkejše in najbolj ranljive. Dalje, gospa predsednica, predvideni odškodninski ukrepi ne bodo zadostovali za dokončno preprečitev uničenja, ki čaka male lastnike plantaž, niti za to, da bi države AKP, ene najrevnejših držav, pripeljali do pravega razvoja.
Dejansko nas pozivajo k podpisu teh sporazumov, da bi rešili pogajanja v Dohi. Ko bi le pozvali naše voditelje, naj pokažejo kanček pripravljenosti za rešitev globalnih sporazumov, usmerjenih v varstvo okolja in usklajevanja pravic in življenjskih standardov delavcev navzgor. Če bi bilo tako, potem menim, da bi bili ljudje mnogo manj neodločni glede globalizacije, kot so danes.
David Campbell Bannerman
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, ta banana je gradivo za vojno - trgovinsko vojno z Ameriko, ki jo je motivirala EU in traja 16 let, zdaj pa je bila spektakularno izgubljena.
Svetovna trgovinska organizacija je EU zdaj naložila globo v višini skoraj 200 milijonov USD in jo prisilila, da opusti svoje nezakonite tarife - vse zaradi protekcionizma v srcu EU, v tem primeru zaščite francoskih kolonij. Dovolite mi, da povem, da je ravno ta banana, ki sem jo danes kupil v veleblagovnici Evropskega parlamenta, nezakonita! Ni v skladu s pravili EU v smislu dolžine, širine in ravnosti banan. Kaj se dogaja?
Pri tako norem protekcionizmu in tako neumnih pravilih, kot je to, se moramo vprašati: ali je Evropska unija nora ali se ji je samo malo zmešalo?
Laurence J.A.J. Stassen
. - (NL) Gospa predsednica, več desetletij si Evropska unija prizadeva za protekcionistično trgovinsko politiko in to velja med drugim za banane. Namen našega uvoznega davka je, da k nam ne pridejo latinskoameriške banane, hkrati pa dajemo subvencije državam izvoznicam, ki so šibke v smislu konkurenčnosti.
Večina teh subvencij, skoraj 300 milijonov EUR na leto, gre najbolj oddaljenim regijam Evropske unije: to je čisti protekcionizem, zaradi katerega je STO mnogokrat opomnila EU. Evropska unija se vse preveč rada predstavlja kot zagovornica mednarodnega prava in proste trgovine, ki je vedno pripravljena kazati s prstom na druge glede moralnih vprašanj.
Ko pa gre za Evropsko unijo, si raje zatisnemo oči. Vse je dovoljeno, dokler je zaščitena nedobičkonosna industrija banan na otokih, kot so Francoska Gvajana, Azori in Kanarski otoki. Zdi se, da vse preveč radi dopuščamo dejstvo, da mora evropski davkoplačevalec vsako leto plačati račun, ki znaša več sto milijonov evrov za tako razsipne subvencije. Skrajni čas je, da odpravimo to evropsko slabo gospodarjenje in da Evropska unija neha financirati to gospodarsko neučinkovitost.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Gospa predsednica, s spoštovanjem bi obvestil gospoda Campbella Bannermana, da njegova banana ni s Kanarskih otokov.
Gospe in gospodje, na tej plenarni seji bom govoril o bananah in mislim, da je pozitivno, da se tu govori o bananah. Pozitivno je zato, ker je pomembno ponavljati potrebo po zaščiti pridelovalcev banan v EU, vključno s tistimi na Kanarskih otokih. Mislim, da je tako zato, ker verjamem, da sklenitev Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami ni dobra novica za pridelovalce EU. Poleg tega obstajajo vidiki resolucije, o katerih danes razpravljamo in niso popolnoma zadovoljivi s stališča kmetijstva in zaščite pridelovalcev banan EU.
Vendar pa se zavedam, da ta predlog izvira iz Odbora za mednarodno trgovino, katere merila, ki so povezana z več vprašanji, so zelo drugačna od tistih, ki jih lahko imam jaz. Zato bom ocenil pozitivne vidike predloga in ne negativnih.
Pozitivno je, da predstavlja zaključek več let sporov v Svetovni trgovinski organizaciji in ta vrnitev k miru v sektorju, ki potrebuje zlasti gotovost in stabilnost za prihodnost. Pridelovalci EU spadajo med najbolj oddaljene regije, ki imajo velikanske težave pri pridelavi banan - ali vsaj takšne, povezane z odlično kakovostjo - in katerih pridelava banan v nobenem pogledu ni nič podobna tisti v tretjih državah, med drugim v smislu stroškov, delovne sile, okolja ali zaščitnih ukrepov na področju zaščite rastlin.
S kmetijskega stališča je pomembno poudariti, da sporazum škodi pridelovalcem EU. Pred nami so izrazita znižanja tarif, s 176 EUR na 114 EUR na tono in 75 EUR na tono v primeru sporazumov s Kolumbijo in Perujem.
Zato, komisar, z vsem spoštovanjem vam lahko povem, da ni verjetno, da so v finančnih podrobnostih Programa posebnih možnosti za oddaljene in otoške regije iz leta 2006 (POSEI) obstajale določbe za to znižanje tarif, ker to ni res. Komisar je dejal, da je bilo to določeno v zvezi z ženevskim sporazumom; ne pozabimo, da znaša ta tarifa 114 EUR. Leta 2006 ni mogla obstajati določba, da se tarifa zniža na 75 EUR, kot obstaja po teh sporazumih.
Zato menim, da je treba izvesti potrebne ocene in da bo potrjeno, da je popolnoma nujno posodobiti finančne podrobnosti sporazuma, ker je med drugim Komisija ob uveljavitvi že sama menila, da je tarifa v višini 176 EUR nizka. Zato pridelovalci v EU ne zahtevajo ničesar, kar ni popolnoma upravičeno, in mi v Parlamentu smo jih dolžni zaščititi, enako pa velja tudi za Komisijo.
Catherine Stihler
Gospa predsednica, rada bi se osredotočila na banane iz pravične trgovine. Pomembnost podpiranja pridelovalcev banan iz najrevnejših karibskih narodov je popolnoma ključna. Čeprav je bilo za afriške in karibske države izvoznice banan namenjenih 200 milijonov EUR, moramo tej zadevi nameniti pozornost.
Vsakdo, ki je priča temu, kako zlasti multinacionalne družbe ravnajo z ljudmi, ki delajo v tem sektorju, bi se zgrozil. Zato so banane iz pravične trgovine tako pomembne - zagotovo za male pridelovalce, pa tudi za zagotavljanje boljšega ravnanja z delavci.
Banane so najljubše sadje na Škotskem in zato želijo biti moji volivci seznanjeni z dejstvom, da je bilo tisto, kar jedo, pridelano v skladu z najvišjimi standardi in z največjo skrbnostjo. Kolege bi spodbudila, naj si prizadevajo za nakup banan le iz pravične trgovine in naj se pritožijo, če jih v veleblagovnicah ni na zalogi.
Kakor smo videli danes, je politika trgovine z bananami sporna. Ukrepati moramo, da bi pomagali najbolj ranljivim delavcem in najbolj ranljivim narodom na svetu.
Giovanni La Via
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, evropski pridelovalci so pogosto v izgubi v dvostranskih trgovinskih sporazumih in liberalizacija predpisov o uvozu jim povzroča škodo.
Sporazumi, o katerih bomo glasovali jutri, zagotavljajo znižanje uvoznih dajatev, ki se uporabljajo za banane, uvožene iz Latinske Amerike. Medtem ko so na eni strani ti sporazumi pomagali rešiti spor, ki je potekal desetletje, pa na drugi strani grozijo, da bodo zaradi njih evropski pridelovalci banan v resnih težavah. Očitno je, da znižanja tarif, ki so bila s pogajanji dosežena z državami Latinske Amerike, v kombinaciji s podpornim programom za afriške, karibske in pacifiške države (AKP) in programe spremljevalnih ukrepov za sektor banan grozijo, da bodo resno ogrozili konkurenčnost evropskih pridelovalcev.
Do zdaj se je finančna podpora za naše pridelovalce banan zagotavljala s subvencijami POSEI (Program posebnih možnosti za oddaljene in otoške regije), vendar pa zadnja reforma programa POSEI v letu 2006 nikakor ne določa teh zadnjih sporazumov. Mislim, da je zato pomembno prositi Svet, naj premisli o potrebi po določitvi primernih instrumentov in sredstev za pokrivanje finančnih potreb evropskih pridelovalcev in tako izboljša njihov položaj, hkrati pa jim povrne morebitno škodo, ki bi jo lahko utrpeli zaradi sporazumov in znižanja uvoznih dajatev.
Mislim, da ni mogoče iskati sredstev, ki bodo letno pokrivala potrebe evropskih pridelovalcev banan. Mislim, da moramo najti stabilno, dolgoročno rešitev, da bi povrnili škodo, ki so jo utrpeli zaradi širjenja in odpiranja trgov.
Elisabeth Köstinger
(DE) Gospa predsednica, po več letih sporov med Evropsko unijo na eni strani in latinskoameriškimi pridelovalci banan na drugi je bil zdaj zaradi sporazuma o trgovini z bananami narejen pomemben korak. Ta sporazum podpiram, ker pomeni konec spora v Svetovni trgovinski organizaciji.
Vendar pa koncesije, ki so jih sprejeli EU in latinskoameriški pridelovalci banan, ne smejo povzročiti, da se pozabijo splošne razmere držav AKP. Pomoč državam AKP, ki jo zagotavlja EU, je treba pozorno nadzirati in po potrebi povečati. Presoja vpliva, h kateri poziva Evropski parlament, je v tem smislu pomembna in to je treba jasno poudariti. Kljub vsej pomoči, ki je nedvomno temeljna in pomembna, ne sme priti do prerazporeditev proračunskih sredstev EU. Vse prepogosto se denar, ki je namenjen posebnim področjem, prerazporeja in uporablja za druge namene. To prakso je treba ustaviti, ne glede na to, ali, kakor je primer zdaj, je povezana z Evropskim razvojnim skladom ali z drugimi, vključno s kmetijskim skladom, o katerem zdaj pogosto razpravljamo. Evropska unija si mora zapomniti svoje odgovornosti do držav AKP in najbolj oddaljenih regij in ravnati dosledno.
Če zdaj pogledamo ta ohrabrujoč sporazum z globalnega stališča, potem je treba biti pozoren na pogajanja iz Dohe. Zdi se, da je Svetovni gospodarski forum v Davosu zagotovil nekaj zagona. G20 želijo pred letom 2012 skleniti pogajanja v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Še vedno je treba videti, ali bodo besede dejansko spremenjene v ukrepe. Vendar pa se zdi, kakor da je sporazum o trgovini z bananami dodal košček k veliki sestavljanki iz Dohe.
Seán Kelly
Gospa predsednica, pred nekaj tedni se nam je mešalo zaradi čebel. Nocoj brenčimo kot čebele o bananah in zlasti glede tega predlaganega sporazuma.
Kakor lahko vidite, so odzivi različni - kar ni presenetljivo. Imamo koristi, zlasti za pridelovalce, ki bodo zaradi njega pridobili, imamo pa tudi skrbi - skrbi o vplivu na okolje in zlasti skrbi o vplivu na pridelovalce v Evropski uniji.
Mislim, da je zelo pomembno to upoštevati, ker je primarna odgovornost vsakega telesa, države ali unije, da poskrbi najprej za svoje pridelovalce. Le tako lahko dejansko prijateljsko sežete v roko drugim. Enako velja za predlagani sporazum z državami Mercosur. V Evropski uniji je mnogo tistih, ki menijo, da bo pomenil diskriminacijo in zdesetkanje industrije govejega mesa v Evropski uniji in zlasti v moji domači državi. Zato moramo biti zelo previdni. Da, prijateljsko sezimo v roko drugim, a ne na račun naših pridelovalcev.
Nuno Teixeira
(PT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v tem parlamentu sem to že povedal in ponovno bom to povedal danes: najbolj oddaljene regije in zlasti Madeira, moja domača regija, nikakor ne nasprotujejo podpisu katerega koli ženevskega sporazuma ali naslednjih dvostranskih sporazumov. Vsi priznavamo ne le njihovo pomembnost, ampak tudi neizogibnost. Vendar pa vemo tudi, da so pri teh sporazumih zmagovalci in poraženci in najbolj oddaljene regije so še zlasti očitni poraženci v teh sporazumih, ki jim škodijo.
Ne morem pa sprejeti vztrajnega zagovarjanja, kot je tu danes storila Komisija, da je bilo za ta položaj poskrbljeno z revizijo Programa posebnih možnosti za oddaljene in otoške regije iz leta 2006 (POSEI) in da je tako pridelovalcem že povrnila škodo za tisto, kar je bilo na kocki, ko pa vemo, da je bila leta 2006 obravnavana tarifa v višini 176 EUR na tono, zdaj pa smo priča tarifi 148 EUR, 114 EUR ali celo 75 EUR na tono. Zahtevamo ukrepe glede nadomestil.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, s tem, ko odpiramo - ali bolje, na široko odpiramo - vrata evropskega trga za multinacionalke ZDA, ki zdaj obvladujejo več kot 80 % svetovne trgovine z bananami, bo imel ta sporazum resne posledice, ki jih ne skrivajo niti tisti, ki bodo zanj glasovali.
Evropski pridelovalci na Portugalskem, v Španiji, Grčiji, na Cipru in v Franciji, ki so leta 2008 evropski trg oskrbeli s skoraj 600 tisoč tonami, bodo močno prizadeti. Poročevalka sama priznava, da sporazum ogroža njihov prihodnji obstoj. V tem okviru je zunaj vsebine poročila zelo resna zadeva, da Komisija, medtem ko priznava učinke, ne zagotavlja posebnih ukrepov za podporo evropskih pridelovalcev, posebno s spremembami uredbe in proračuna za Program posebnih možnosti za oddaljene in otoške regije iz leta 2006 (POSEI)
Pridelovalce v afriških, karibskih in pacifiških državah, ki niso bili niti obravnavani niti prisotni med razpravo o tem sporazumu, bodo močno prizadele njegove posledice in naznanjeni blažilni ukrepi teh posledic ne bodo preprečili. Vsakdo, ki glasuje za to poročilo, mora sprejeti odgovornost za njegove posledice in tu nima smisla izražati pobožnih in nepomembnih skrbi v obliki vprašanj in zahtev Komisiji in Svetu.
Dacian Cioloş
Gospa predsednica, poskusil bom neposredno odgovoriti na nekatera postavljena vprašanja in točke.
Najprej, tu smo govorili o reševanju spora, ki nam lahko pomaga pri večstranskem sporazumu. V primeru dvostranskih sporazumov, sklenjenih s srednjeameriškimi državami in nekaterimi latinskoameriškimi državami, govorimo o drugačnem kontekstu, saj ima tudi na tem področju Evropska unija ofenzivne interese in je v zamenjavo za ponujeno tudi pridobila nekatere stvari.
Takrat je bila podana pripomba o multinacionalkah in dejstvo, da so one tiste, ki imajo dobiček v državah AKP, in da za države AKP ne zadostujejo finančni ukrepi. Seveda, Evropska unija ne more sprejemati odločitev namesto vlad držav AKP. Meni, da je mogoče storiti mnogo s tem sklopom, ki je bil dan na razpolago, če se bo denar uporabil prav. Poleg tega mislim, da enako velja za najbolj oddaljene regije ali vsaj tiste regije v Evropski uniji, ki pridelujejo banane.
Gospod Mato Adrover in gospod Teixeira, lahko vama pokažem številke. Ko pravim, da smo leta 2006 poleg sklopa, ki je bil zagotovljen za program POSEI, naredili izračune - in številke imam tu -, mislim, da smo zagotovili znižanje davka in znižali smo ga s 176 EUR na 137 EUR v letu 2009. Prav tako smo dejali, da je mogoče, da bi se na pogajanjih v Dohi, katerih rezultati takrat niso bili znani, ti davki znižali na 79 EUR na tono. Zaradi tega smo dodali 8,4 % k 245 milijonom EUR, zagotovljenim za sklop POSEI. To je enako dodatnim 22 milijonom EUR na leto, ki so posebej namenjeni za preprečevanje morebitnega takšnega vpliva. Zaradi tega je bil glede na podatke presoje vpliva proračun, izračunan za POSEI v letu 2006, mnogo višji, kot je bilo dejansko stanje v letu 2006. Nisem rekel, da se bo ustavilo pri tem ali da ne bomo upoštevali morebitne dodatne potrebe po nadomestilu. Naj pojasnim: pripravljen sem izvesti to analizo. Poleg tega, če se bo v kontekstu uredbe POSEI, o kateri zdaj tudi razpravljamo s Svetom in z vami, izkazalo nujno, lahko predvidimo dodatno nadomestilo. Dober del potrebnih nadomestil pa je že bil pokrit. To tu dokazujem s številkami in z izračuni iz presoj vpliva. Mnogo razprav smo imeli z zadevnimi državami članicami in lahko vam povem, da stvari, ki jih povem, temeljijo na številkah.
Kaj pa je s tem denarjem? Veliko ste govorili o malih pridelovalcih. Res je, mislim, da bi morali v teh regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, bolj zaščititi male pridelovalce. Za začetek je treba denar POSEI v prvi vrsti uporabljati za male pridelovalce. To ni vedno tako in morda bomo morali na neki točki, ko bomo razpravljali o programu POSEI, premisliti o nadaljevanju reforme, prilagoditvi, da se bo denar resnično uporabil za pomoč pri prestrukturiranju tega sektorja. Vendar pa, če bi se ta denar, ki je že bil dodeljen programu POSEI skupaj z morebitnimi nadomestili, resnično porabil za pomoč pri prestrukturiranju, potem bi nam morda poleg teh nadomestil v nekaj letih uspelo najti tudi druge rešitve za male pridelovalce. Bodite prepričani, da sem zelo odprt za iskanje novih rešitev, morda tudi v okviru programa POSEI, da bo ta denar še bolje porabljen.
Rad bi odgovoril gospodu Campbellu Bannermanu, ki ima drugačno mnenje, glede koristnosti tega nadomestila. Menim, da so pridelovalci v najbolj oddaljenih regijah tudi evropski državljani in davkoplačevalci. Popolnoma pravilno se mi zdi, da jih podpremo, kolikor je upravičeno. Glede banane, ki ste nam jo pokazali, menim, da je ne bi mogli kupiti, če ne bi ravnali v skladu s pravili, ki jih omenjate. Dejstvo, da ste jo lahko kupili, pomeni, da sta velikost in ukrivljenost v skladu z evropskimi standardi.
Torej, menim, da sem zajel glavne točke. Če zaključim, bodite prepričani, da sem v razpravah o programu POSEI vedno pripravljen preveriti, kako na podlagi predloženih številk, obstoječih nadomestil ali morebiti drugih vrst nadomestil lahko odgovorimo na te provokacije. Vendar pa na splošno menim, da je to sporazum, ki nam, kakor je dejala poročevalka, pomaga na mnogo načinov in pomeni konec zgodovinskega spora.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospa predsednica, gospa Balzani, gospe in gospodje, komisar, rada bi se zahvalila komisarju, ker je že obravnaval več vprašanj in skrbi. Vseeno pa mi dovolite, da še sama omenim nekatere. Mnogi ste izrazili skrb glede tega, kaj se bo zgodilo z državami AKP. Predlog za spremljevalne ukrepe za sektor banan je bil ustvarjen ravno zaradi pomoči in nadomestil za te države in bo, kot vemo, tem državam dal nadomestilo v letnem znesku približno 190 milijonov EUR za težka bremena, ki so jih dobile s prekinitvijo brezcarinskega režima za uvoz banan. Druga izpostavljena skrb je bila povezana s tem, kaj se bo zgodilo, če še bolj zmanjšamo dajatve in nadaljujemo z liberalizacijo. Ne pozabimo, da je sedanja tema sklenitev in okrepitev Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami in Evropski parlament in Svet bosta še imela možnost razpravljati o tem, ali nameravata kasneje podpreti dodatne konvencije o prosti trgovini z andskimi državami in državami Srednje Amerike, seveda, ko bo Komisija predložila ustrezen predlog.
Gospe in gospodje, menim, da bo sklenitev sporazuma o bananah pomenila konec razprave o trgovini, ki poteka petnajst let, in to je vsekakor dobrodošlo. Ta rezultat bo okrepil pogajalski položaj EU v pogovorih o mednarodni trgovini, zlasti v tekočih pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije. Menim, da moramo stalno imeti na dnevnem redu vse tiste skrbi in vprašanja, ki ste jih tu izrazili glede solidarnosti - skrbi, ki se nanašajo ravno na najrevnejše države -, in poiskati skupne rešitve, a dati zeleno luč temu sporazumu o trgovini z bananami in zakonu o razveljavitvi predhodnega sporazuma. Zato prosim Evropski parlament, naj se odloči, da bo jutri izrazil svojo privolitev za sporazum o trgovini z bananami.
Francesca Balzani
avtorica. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, mislim, da je ta razprava zelo zanimiva in je deloma ponovila nekatere skrbi in vprašanja, ki jih je Mednarodni odbor za trgovino že obravnaval.
Rada bi ponovno poudarila pomembno dejstvo, ki mislim, da ga občasno izgubimo izpred oči. Ti sporazumi predstavljajo izvajanje posebne zaveze Evropske unije in njene vloge članice Svetovne trgovinske organizacije (STO). Tega ne smemo pozabiti. S temi utemeljitvami EU poskuša rešiti resen problem s pomembnimi državami, ki ga mora rešiti, ker je kršila načelo nediskriminacije. To so zato sporazumi, ki obnavljajo našo verodostojnost in ustrezen položaj članice STO.
Ta sporazum tako izhaja iz sporov in napetosti v ozračju, ki je vsekakor škodljivo za druga področja naših odnosov. Kot sporazum o dokončnem dogovoru poskuša in uspeva ustvariti novo ravnotežje, pri čemer je posebna pozornost namenjena, kot smo povedali in tudi izrazili v resoluciji, državam v šibkem razvojnem položaju.
Spremljevalni ukrepi bodo zdaj zagotovo spremljani in po mojem mnenju je to najpomembnejša točka. Pomembno je imeti vzpostavljene spremljevalne ukrepe, a še pomembneje bo imeti ocene njihovega vpliva in zavezo, za katero sem vesela, da sem jo danes slišala od Sveta in Komisije, da se stalno spremlja položaj, ko se razvija, in predvsem pripravljenost pomagati z nadaljnjimi ukrepi, če se bodo izkazali za nujne.
Program POSEI (Program posebnih možnosti za oddaljene in otoške regije) je bil sam vključen v resolucijo kot občutljiva zadeva, ki jo je treba nadzirati zaradi občutljivega ravnotežja med finančnimi prispevki v okviru programa POSEI in novih razmer glede najbolj oddaljenih regij. Zato bo pozorno nadzorovan in spremljan tudi vpliv sporazumov o najbolj oddaljenih regijah EU, kjer se pridelujejo banane.
Svet je omenil tudi potrebo po obravnavi preglednosti v agroživilski verigi in zaradi tega sem zadovoljna, saj je to pomembna zadeva. Ves čas govorimo o pridelovalcih, a v EU obstaja tudi pomembno vprašanje distribucije banan.
Zato je treba med napredovanjem storiti ogromno stvari. Nadzirati moramo učinke sporazumov, izvajanje spremljevalnih ukrepov in trajnost programa POSEI za zaščito evropskih pridelovalcev. Uporabljati moramo tudi druge instrumente, kot je preglednost agroživilske verige, in tako razširiti področje pregledovanja tako, da bomo vključili tudi distribucijsko verigo, ki ima pomemben vpliv na končno ceno tega sadja. Obravnavati moramo zaščito potrošnika, kar si zasluži našo pozornost tako kot vsi drugi interesi, udeleženi v tem poslu. Vendar pa se morajo vse te zadeve, nenazadnje zaščita potrošnikov, začeti pri sedanjih razmerah in vzpostavitvi ugotavljanju rezultata teh sporov, v katerih je morala EU odobriti koncesije Združenim državam in državam Latinske Amerike.
Zato upam, da bodo ti sporazumi sprejeti, ker menim, da predstavljajo temeljno osnovo za delovanje instrumentov, povezanih z občutljivim ravnotežjem trga z bananami, in da lahko zagotavljajo jasne prakse, ki bodo koristile tudi drugim interesom, kot je zaščita potrošnikov, ki je povezana s preglednostjo v agroživilski verigi. V zameno bo to prineslo izboljšave za trg z bananami in za naše evropske pridelovalce, ki niso mogoče brez razumne osnove, kakršna je tista, ki je zagotovljena s končanjem teh sporov v okviru STO, ki ji pripada EU.
Predsednica
Predlog resolucije, s katero se zaključi razprava, je bil vložen v skladu s členom 115(5) Poslovnika.
Razprava je končana. Glasovanje bo potekalo jutri ob 11.30.
Pisne izjave (člen 149)
Luís Paulo Alves
Sklenitev teh sporazumov je omogočila, da se je končal eden najbolj zapletenih in najdaljših sporov proti EU v Svetovni trgovinski organizaciji. Omeniti moram, da smo skozi celoten pogajalski proces opozarjali Komisijo, da je treba poskrbeti za: - interese in poseben značaj pridelovalcev banan v najbolj oddaljenih regijah, namreč s povečanjem financiranja v okviru Programa posebnih možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI), saj bi lahko bili ogroženi prihodki pridelovalcev in trženje njihovih pridelkov zaradi pritiskov, ki jih ustvarja krepitev vse večje liberalizacije svetovne trgovine z bananami; - interese in poseben značaj pridelovalcev afriških, karibskih in pacifiških (AKP) držav. Zato menim, da so sklepi priporočila poročevalke - glede na katere bi bilo treba obravnavati tudi interese najbolj oddaljenih regij - zelo pomemben prispevek, v smislu, da bi moral Parlament odobriti sporazume, če Komisija in Svet: Parlamentu čim prej predstavita presojo vpliva o posledicah sporazumov za države v razvoju, ki pridelujejo banane in za najbolj oddaljene regije; izvedeta posebne ukrepe, usmerjene v krepitev trgovinskega položaja pridelovalcev banan, in sprejmeta ukrepe za financiranje programa v prid državam AKP, ki pridelujejo banane.
George Sabin Cutaş
v pisni obliki. - (RO) 15. decembra 2009 so Evropska unija, Združene države in skupina latinskoameriških držav podpisale sporazum o tarifah EU za trgovino z bananami. Ta sporazum je pomenil zaključek zapletenega spora, ki je trajal skoraj dve desetletji. Kaže zavezanost EU na tem področju in bo vključen v končne rezultate kroga pogajanj v Dohi. Žal nismo mogli v celoti okusiti tega uspeha. Odobreno znižanje tarif za latinskoameriški izvoz banan bo verjetno imelo neugoden gospodarski in družbeni vpliv na skupino afriških, karibskih in pacifiških držav, katerih proizvajalci nimajo enakih tehničnih mehanizmov kot njihovi tekmeci. Zato pozdravljam program za finančno pomoč, ki je bil vključen v ta sporazum in s katerim države AKP prejmejo 190 milijonov EUR v obliki podpore, namenjene spodbujanju konkurenčnosti in raznolikosti njihove pridelave. Vendar pa mora Evropska komisija predstaviti oceno vpliva tega sporazuma do leta 2020, enako pa velja tudi za program pomoči skupaj z morebitnimi priporočili za njeno podaljšanje in zagotavljanje dodatne finančne pomoči.
Anneli Jäätteenmäki
v pisni obliki. - (FI) Odlično je, da je EU dosegla sporazum z državami Latinske Amerike in z Združenimi državami glede spora o bananah, ki je že dolgo razburljivo vprašanje. Bolje je skleniti sporazum, kot pa se še naprej boriti v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Podane so bile trditve, da bodo sporazum in znižanja tarif v korist državam, ki pridelujejo velike količine banan in multinacionalnim podjetjem. Vseeno pa je pomembno dognati, da bodo v prihodnosti interesi revnih držav AKP v primerjavi z državami Latinske Amerike še naprej boljši. Poleg tega EU izkorišča veliki sveženj pomoči za pomoč državam AKP pri povečevanju raznolikosti njihovega gospodarstva, da bi postale manj odvisne od izvoza banan. Ali bo imel sporazum, ki je bil sklenjen zdaj, učinek na maloprodajne cene v Evropi, bomo še videli. Ne glede na to, kako bo, je to zgodovinski sporazum, ker kaže, da je EU sposobna kazati notranjo složnost in sprejemati odločitve tudi v nerodnih razmerah in med težkimi pogajanji. Glasoval bom za ta sporazum.
Dominique Vlasto
v pisni obliki. - (FR) Ženevski sporazum o trgovini z bananami predstavlja priložnost za latinskoameriška gospodarstva v vzponu, sproža pa tudi novo konkurenco med pridelovalci banan v skupini afriških, karibskih in pacifiških (AKP) držav, katerih gospodarski razvoj je v osnovi odvisen od izkoriščanja njihovih naravnih virov. Zato moramo poskrbeti, da bo ta nova konkurenca poštena. Prav tako me skrbijo dvostranski sporazumi, ki sta jih z EU sklenila Peru in Kolumbija, da bosta lahko imela preferencialno stopnjo carinskih dajatev, ki je nižja kot tista v Ženevskem sporazumu. V teh okoliščinah menim, da je zdaj nujno izvajati spremljevalne ukrepe za sektor banan, ki jih vsebuje ta sporazum in bodo državam AKP omogočili posodobitev tega sektorja in obvladovanje globalne konkurence. Zato pozivam Svet, naj nemudoma razkrije svoje stališče glede novega predloga Parlamenta, da bodo lahko imele države AKP korist od ukrepov, objavljenih za leto 2010, in Komisijo pozivam, naj zagotovi, da bodo pridelovalci in izvozniki zunaj držav AKP medsebojno spoštovali družbene in okoljske zahteve. Po mojem mnenju je to nujno, če želimo ustvariti enake pogoje za vse pridelovalce, kar je danes daleč od resničnosti.
Véronique Mathieu
v pisni obliki. - (FR) Sporazum o bananah, ki ga je decembra 2009 sklenila EU v okviru STO in ga ratificiramo danes, morajo spremljati podporni mehanizmi za naše pridelovalce. Znižanje s strani EU na področju tarif za banane, uvožene iz Latinske Amerike, bo v težave spravilo več evropskih regij, kot so francoska čezmorska departmaja Guadeloupe in Martinik, Grčija, Portugalska in španski Kanarski otoki, saj bodo morali obvladovati odpiranje trga. Zato bomo morali nadzirati resnični vpliv finančne pomoči, ki je namenjena podpori naložb in politik za ustvarjanje gospodarske raznolikosti ter krepitvi družbenega in okoljskega vpliva. Presoja vpliva nam mora povedati, ali ta pomoč zadostuje za protiutež novim mednarodnim razmeram na trgu z bananami.
