Civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Ivo Belet, för utskottet för utrikesfrågor, om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet.
Christian Ehler
Fru talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! På internationell nivå har EU-medlemsstaterna avsevärt bidragit till kapaciteten för civil och militär krishantering över hela världen. I många fall låtsas vi dock bara hålla med om detta, vilket flera gånger kommer till uttryck i kapacitetsmålen från Helsingfors och i andra sammanhang. Låt mig säga det svart på vitt: 25 procent av de tjänster som medlemsstaterna har godkänt för EU:s nuvarande aktiva civila uppdrag, till exempel Europeiska unionens rättsstatsuppdrag och Europeiska unionens polisuppdrag, har inte tillsatts. Målen och strukturerna för den civil-militära kapaciteten i EU, vilka upprepade gånger har formulerats av medlemsstaterna, skulle knappast kunna befinna sig längre bort från verkligheten. Det är därför som Europaparlamentet har beslutat att utarbeta ett initiativbetänkande om utveckling av civil-militära strukturer och civil-militärt samarbete i Europeiska unionen.
I synnerhet konstaterar parlamentet återigen i detta betänkande att den särskilda civil-militära kapaciteten i EU är ett av de viktigaste instrumenten inom utrikespolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Vi har tagit en ovanlig väg i vårt arbete med att leva upp till parlamentets skyldigheter inom ramen för Lissabonprocessen. Vi började inte med ett betänkande, utan i stället med att skapa en empirisk grund för betänkandet. Vi har formulerat väldigt specifika förslag på grundval av dessa siffror, vilket är anledningen till varför vi har fått stöd av en bred majoritet i utskottet för utrikesfrågor. På en strategisk nivå har vi gett konkreta förslag till att inrätta en struktur för ett jämlikt partnerskap mellan den militära och den civila makten inom den Europeiska utrikestjänsten, samtidigt som vi på en operativ nivå har föresatt oss att inrätta ett permanent högkvarter för EU med personal från medlemsstaterna, som ska skapa ett tilltalande system av incitament som syftar till att få nationella experter att delta i sådana insatser och bygga upp personalreserver inför framtiden.
Vi har gett specifika förslag till utbildning av civil och militär personal. Det finns konkreta förslag för hur uppstartsfinansiering kan se ut för uppdrag, till exempel genom att det inrättas en startfond i enlighet med artikel 41 i fördraget. Förslag har lagts fram för krishanteringsinstrument, framför allt när det gäller större framtida samarbete mellan polis och militär. Ett exempel på detta är den europeiska polisstyrkan. Frågan är dock hur dessa två instrument kan kopplas samman i särskilt operativa fall och hur vi kan klara av att skilja rent militära och civila insatser åt.
Vi har lagt fram förslag för stridsgruppernas framtid. Vi efterlyser en ny strategi i denna fråga. Vi vill se att stridsgrupperna finansieras i enlighet med Athenamekanismen. Vi kräver att stridsgruppernas kapacitet fortsätter att utvecklas i enlighet med Oslodirektiven, att stridsgruppernas förmåga att garantera säkerhet vid civila uppdrag stärks och att definitionen av stridsgruppernas uppdrag blir mer omfattande. Vi har tagit hänsyn till frågan om forskning och teknik, frågan om dubbel användning och önskemålet att civila och militära uppdrag ska omfattas av det europeiska programmet för säkerhetsforskning som en del av EU:s forskningsprogram. Det handlar om konkreta frågor gällande utrustning och lager liksom internationellt samarbete med FN och Nato. Vårt största bekymmer här är att undvika dubbelarbete, öka användningen av befintliga strukturer, konsolidera kapaciteten för delad lufttransport och genomförandet av Berlin Plus-avtalen för bättre samarbete mellan de båda organisationerna i händelse av en kris.
Med andra ord har parlamentet levt upp till sina nya uppgifter och skyldigheter. Betänkandet har fått stöd av en bred majoritet från alla grupperna i utskottet för utrikesfrågor och vi ser det som ett viktigt bidrag till nya civil-militära strukturer i EU i framtiden.
Csanád Szegedi
(HU) Fru talman, mina damer och herrar! Den första och viktigaste fråga som vi måste klargöra är huruvida vi anser att det är viktigt för den civila och militära makten att samarbeta på lämpligt sätt. För mig personligen och för mitt parti, det vill säga Jobbik-partiet eller Rörelsen för ett bättre Ungern, är svaret ett klart och tydligt ja. Vi anser att det är viktigt med samarbete mellan civila och militära myndigheter. Ett väldigt bra exempel på detta i Ungern är Magyar Gárda (Ungerska gardet). Denna organisation grundades 2007 och den har haft ett bra samarbete med låt säga militära myndigheter, oavsett om det har handlat om skydd vid översvämningar, hjälp till offer vid rödslamkatastrofen, blodgivning eller brödutdelning, med andra ord i sociala frågor. Man kan med all rätt fråga sig vilken belöning dessa personer har fått - statens heder eller erkännande kanske? Dessa personer har inte fått någonting alls, utan i stället för att tacka dem för deras självuppoffring har den ungerska regeringen fattat det oförklarliga beslutet att upplösa Ungerska gardet. Av detta skäl och för att vi ska kunna få till stånd ett samarbete mellan den civila och den militära makten måste vi hedra enskilda personer som deltar i organisationer som Ungerska gardet. Personer som av kärlek till sitt land eller sin nation vill delta i sådana organisationer och skydda miljön måste tillåtas utföra sitt arbete och uppskattas som samhällsmedborgare.
Martin Ehrenhauser
(DE) Fru talman! Att kombinera den civila och den militära makten är ingenting nytt. Ta till exempel kommandocentralen, som har funnits i rådet nu en tid. Där har både militär och civil information redan samlats. Lägescentralen ska ny flyttas till den Europeiska utrikestjänsten. Jag anser att det framför allt är viktigt att betona att EU har fått hög profil på den internationella arenan för sina civila mekanismer, något som har gjort att EU fått stort positivt erkännande. Jag anser dock att vi tydligt måste skilja den civila och den militära makten åt.
I det här läget vill jag ta upp någonting som Csanád Szegedi nämnde för en stund sedan. Jag vill uttrycka mina allvarliga betänkligheter kring den marsch som nyligen organiserades av det ungerska Jobbik-partiet i den österrikiska regionen Burgenland, vid vilken gevär och påsatta bajonetter syntes. Jag anser inte att detta på något sätt kan godtas. Jag vill klart och tydligt uttrycka mitt motstånd mot sådana handlingar. Det kan inte råda stora tvivel om att detta parti strider mot den europeiska andan.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen)
Csanád Szegedi
(HU) Fru talman! Jag vill ge ett mycket, mycket kort svar. Det som min kollega säger är helt enkelt en lögn. Varken Jobbik - Rörelsen för ett bättre Ungern - eller Ungerska gardet har någonsin begått något brott, vilket vem som helst lätt kan kontrollera, och har heller aldrig trotsat lagen. Det här är därför bara en del av den nyliberala politiska propaganda som syftar till att smutskasta dessa organisationer, för varken Ungerska gardet eller några medlemmar av Jobbik-partiet har någonsin kommit i konflikt med lagen och vi tänker också fortsätta att handla i enlighet med den.
Martin Ehrenhauser
(DE) Fru talman! Jag har aldrig antytt att Jobbik-partiet har gjort sig skyldiga till brottsliga förseelser. Jag har dock hävdat att en målinriktad mobilisering har ägt rum med gevär och påsatta bajonetter i Burgenland. Du har inte förnekat att så faktiskt också var fallet.
Maria Damanaki
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag vill inrikta mig på betänkandet, eftersom detta är ett ytterst användbart och viktigt betänkande. Jag vill tacka Martin Ehrenhauser för hans bidrag.
Betänkandet är användbart eftersom det med rätta är inriktat på det viktigaste inom civil-militärt samarbete, vilket är just vad kommissionen prioriterar. I betänkandet behandlas de viktigaste frågor som gäller EU:s omfattande strategi för krishantering. Inrättandet av Europeiska utrikestjänsten ger uttryck för just denna prioritering. Hela konceptet med den tjänst som den höga representanten håller på att införa pekar åt samma håll som betänkandets inriktning, särskilt eftersom man inbegriper strukturerna för den gemensamma säkerhets-och försvarspolitiken i den Europeiska utrikestjänsten.
Vi stöder till fullo utvecklingen av civil kapacitet i syfte att nå en bra balans mellan resurserna. Lämpliga rekryteringsformer har nu avtalats och lämplig expertis kan därmed ingå i den Europeiska utrikestjänsten. Som alla känner till har detta tidigare inte varit möjligt.
I betänkandet har man tagit hänsyn till flera frågor och vidtagit särskilda åtgärder. Detta gäller framför allt främjande av civil-militära synergieffekter, ökad användbarhet för EU:s stridsgrupper, utbildning, finansiering och samarbete med viktiga partner, särskilt Nato och FN. Vi stöder även starkare förbindelser mellan EU och FN.
Vi har redan åstadkommit en hel del tillsammans. Den höga representanten träffade förra söndagen FN:s generalsekreterare i Lissabon. Förbindelserna mellan EU och Nato är en viktig fråga, vilket belystes senast igår vid Natos toppmöte i Lissabon. Vi förespråkar även att alla praktiska åtgärder ska genomföras som kan stärka det konkreta samarbetet mellan EU och Nato och framför allt garantera samarbete när båda två är utplacerade på samma område.
Kommissionen och den höga representanten själv ser fram emot att få samarbeta med Europaparlamentet i denna viktiga fråga angående civil-militärt samarbete.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på tisdag den 23 november 2010.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Krzysztof Lisek
Civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet hör till de viktigaste frågorna inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Dessvärre stannar många aspekter av denna fråga på planeringsstadiet. I sina diskussioner i frågan har medlemsstaterna enats om att tillhandahålla betydande resurser för detta ändamål. I själva verket har planerna inte genomförts och fortfarande behöver vi fullt utvecklade strukturer. Med tanke på det allt större hot som naturkatastrofer, terroristdåd och konflikter utanför EU:s gränser utgör så hoppas jag att det här betänkandet kommer att bidra till att den civil-militära kapaciteten och det civil-militära samarbetet utnyttjas. Betänkandet innehåller praktiska rekommendationer på detta område, bland annat hänvisas till ett inrättande av civil-militära strukturer inom ramen för Europeiska utrikestjänsten, användning av stridsgrupper och den europeiska gendarmeristyrkan, optimering av krishantering och användning av medel från nästa ramprogram. Syftet med allt detta är att bättra utnyttja medlen så att ett civil-militärt samarbete kan bli verklighet fullt ut. Ytterligare ett viktigt syfte är att undvika dubbelarbete vid uppdrag där Nato deltar sida vid sida med europeiska styrkor. Jag hoppas att betänkandet kommer att bli ett viktigt incitament, så att man börjar arbeta med att inrätta effektiva civil-militära strukturer. Catherine Ashton bör se till att förslagen i betänkandet genomförs så snart som möjligt.
Petru Constantin Luhan
EU måste handla snabbt i krissituationer och därför krävs mer effektivt samarbete mellan civila och militära strukturer. Om det inrättades ett permanent operativt högkvarter för EU vid sidan av den civila planerings- och ledningskapaciteten skulle detta maximera vinsterna av ett civil-militärt samarbete. Med hänsyn till det krav som anges i betänkandet att medlemsstaterna ska tillgängliggöra civil kapacitet för att åstadkomma verklig utveckling så snart som möjligt vill jag betona att Rumänien bidrar aktivt på det civila området till att uppfylla det civila kapacitetsmålet för 2010. Till följd av dess betydande engagemang i EU:s civila uppdrag har Rumänien nått tredje plats i Europa när det gäller att delta i sådana uppdrag och bidra med pålitlig och nyanserad expertis genom sina poliser, militärpoliser, soldater, diplomater, domare och experter på området mänskliga rättigheter. Rumänien har även kommit långt i förfarandet med att anta en nationell strategi för civil kapacitet.
