Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā ir sagatavojis Piecyk kungs, par Integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku.
Willi Piecyk
referents. - (DE) Priekšsēdētājas kundze! Priecājos, ka jūs jau otri reizi vadāt sēdi, kurā notiek debates par jūrniecības politiku. Jūs šeit bijāt arī pirms gada.
Komisāra kungs, sāksim ar labajām ziņām! Šovakar Lībekā, svētā Jēkaba baznīcā notiks pirmais Eiropas jūrniecības dienas pasākums. Šajā baznīcā atrodas jūras civilās navigācijas starptautiskais memoriāls. Pērn to atklāja komisārs J. Barrot. Šovakar kapteiņi tur apspriedīs savus dzīves un darba apstākļus. Gaarīdznieki paļaujas uz Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētājiem, ka 20. maijs šodien tiks pasludināts par Eiropas jūrniecības dienu. Tas ir iemesls līksmībai, un tam vajadzētu likt Eiropai pievērst lielāku uzmanību tās jūrām.
Tikai tie, kuri ir pārliecināti, ka tāda diena kā šī arī patiesībā ir jūrniecības politika, tiešām kļūdās; tāda jūrniecības diena kā šī nedrīkst pārvērsties par vienkāršu simbolu. Tas nozīmē, ka tai ir jābūt politiskas sistēmas daļai. Politika ir vajadzīga - sociālajiem jautājumiem, kuģošanas drošībai un klimata aizsardzībai. Ņemsim dzīves un darba apstākļus uz kuģiem: tas ir ļauns anahronisms, ja uz jūras braucējiem neattiecas vesela virkne sociālās un darba aizsardzības noteikumu. Tam ir jāmainās, un arī Komisija uzskata, ka tam ir jāmainās. Mēs gaidām Komisijas ierosmes.
Starptautiskā Darbaa organizācija pieņēma Konvenciju par darba standartiem jūrniecībā. Līdz šim to ir ratificējušas trīs valstis: Bahamu salas, Libērija un Māršala salas. Kur tad patiesībā atrodas eiropieši? Ja Padome grib uzlabot navigācijas un jūras drošību, tai vienkārši jāizdara viena lieta - beidzot jāpieņem Erika III pakete. Tas jau ir mazliet par daudz, ka Padome tik tūļīgi strādā pie kuģošanas drošības jautājuma. Ir jau pagājuši vairāk nekā 12 mēneši kopš pirmā lasījuma Parlamentā, un mums līdz šim vēl nav vienas vienotas nostājas. Erika un Prestige avārijām patiesībā ir jābūt pietiekamam brīdinājumam un atgādinājumam beidzot rīkoties.
Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso janvārī izvirzītajā klimata aizsardzības paketē ir minēta iespēja varbūt iekļaut jūras transportu emisijas kvotu tirdzniecībā. Tas ir pārāk vāji; ar to nepietiek. Manuprāt, jūrniecības politikai ir jāpanāk vismaz četras lietas attiecībā uz klimata aizsardzību: Jūras transporta iekļaušana emisijas kvotu tirdzniecībā - tagad nevis kaut kad; krasa piesārņotāju - CO2, SO2 un NOX - samazināšana un tādu atjaunīgo enerģijas avotu kā saule un vējš izmantošana. Ostās ir jāpārtrauc tādu kuģu dzinēju lietošana, kas paši ražo enerģiju, kaitējot cilvēkiem un dabai. Gluži pretēji, mums ir jāpiegādā enerģija no sauszemes, un tādējādi kuģi ostās ir jāpieslēdz enerģijas avotam.
Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā kopš pagājušajiem kariem glabājas dučiem vecas munīcijas. Tie rada bīstamus apdraudējumus. Tāpēc mums ir vajadzīgs rīcības plāns šo veco, kaitīgo atkritumu novākšanai. Iepriekšējos mēnešos mēs esam uzzinājuši par pirātu uzbrukumiem eiropiešiem un Eiropas kuģiem pie Āfrikas krastiem. Tādēļ mums ir vajadzīgi skaidri starptautiskie noteikumi un atbalsta sistēmas tāljūrās, un mums ir jāaizsargā ne tikai krasti no jūrām, bet arī jūras no krastiem. Lielākos draudus jūrai joprojām raada sauszeme - 80 % no visiem piesārņotāju izmešiem rada lauksaimniecībaa vai rūpniecība. Lai pretlīdzekli, Eiropas tiesību akti galu galā ir jāpiemēro un jāīsteno arī šajā jomā.
Kad mēs pēc šāvakara balsošanas pasludināsim 20. maiju par Eiropas jūrniecības dienu, es ceru, ka nākamgad 20. maijā mēs varēsim teikt: "Šajā laikā mēs esam daudz sasnieguši.”
Jūs redzat, ka tā bija piestāšana īstajā krastā.
(Aplausi)
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, ir ļoti piemēroti, ka mūsu debates notiek Eiropas pirmās jūrniecības dienas svinību laikā. Galu galā tā bija Parlamenta deputāte Kratsa-Tsagaropoulou kundze, kura pirmā ierosināja šo domu priekšsēdētājam J. M. Barroso saistībā ar Zaļās grāmatas par Eiropas Savienības turpmāko jūrniecības politiku sagatavošanu. Par to jāpateicas arī Parlamentam un īpaši priekšsēdētājam H. G. Pöttering, kurš šodien vadīs kopīgās trīspusējās deklarācijas parakstīšanu, nodibinot Eiropas jūrniecības dienu. Šīs svinības parāda, cik tālu mēs esam nonākuši ne tikai integrētas jūrniecības politikas izveidē, bet arī jaunā redzējumā attiecībā uz Eiropas okeāniem un jūrām. Tas liecina arī par to, cik iesaistītas ir bijušas visas Eiropas institūcijas katrā šā ceļa posmā. Patiesībā Parlamentam ir bijusi galvenā loma jaunas, integrētas jūrniecības politikas izveidē, gan organizējot daudzas konferences, kurās notika auglīgas diskusijas un dziļas debates, gan sagatavojot ziņojumus, kuri vada mūs mūsu darbā un dod īpašu ievirzi jūrniecības politikas īstenošanā.
Atļaujiet teikt pateicības pilnu un sirsnīgu paldies un atzinību referentam Willi Piecyk par dažādu komiteju patiesās intereses koordinēšanu un šā iespaidīgā ziņojuma sagatavošanu. Atļaujiet pateikties arī dažādu komiteju referentiem un daudziem citiem godājamiem Parlamenta deputātiem, kuri bija īpaši iesaistīti divus gadus, veidojot Parlamenta devumu šajā topošajā Eiropas politikā. Man žēl, ka nevaru nosaukt viņu vārdus, kā biju gribējis.
Atļaujiet man, lūdzu, atgriezties pie paša ziņojuma. Kaut gan ziņojumā nav iekļauti jauni priekšlikumi, tas pievēršas dažām prasībām, kuras Parlaments izteica 2007. gada jūlijā, palīdzot mums noteikt virzību, un tagad tas mūs iedvesmos jūrniecības politikas turpmākajai īstenošanai.
Attiecībā uz dažiem nozares jautājumiem Komisija atzinīgi vērtē to, ka Parlaments pastāvīgi norāda uz vides dimensiju jūrniecības politikā un īpaši uz klimata pārmaiņu radītajām grūtībām, un gaida, ka 2008. gadā tiks pieņemta stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām, kura risinās šīs problēmas.
Komisija atzinīgi vērtē arī to, ka Eiropas Parlaments atzīst jūras transporta nozīmi Eiropas ekonomikā un atbalsta kopīgo jūras pārvadājumu telpu jūras maģistrāļu izveidei un īsajiem jūras pārvadājumiem - visus projektus, kurus virza Komisija.
Attiecībā uz pētniecību Komisija priecājas par Parlamenta atbalstu visaptverošas jūras pētniecības stratēģijas izveidei, kas kļūs par jūrniecības politikas stūrakmeni un būs gatava pieņemšanai 2008. gada vidū.
Komisija atzinīgi vērtē ziņojuma labvēlīgo attieksmi pret nepieciešamību nodrošināt ilgtspēju zvejniecības jomā. Kopš "Zilās grāmatas” pieņemšanas mēs esam spēruši daudzus soļus šajā virzienā, piemēram, 2008. gada aprīlī ir pieņemts paziņojuma par ekosistēmu pieeju, un divi priekšlikumi par brāķēšanu būs gatavi šā gada nogalē.
Komisija atzinīgi vērtē ne tikai īpašo uzmanību tādiem jautājumiem kā vide, jūras pārvadājumi, pētniecība un inovācija, sociālie aspekti, zvejniecība un enerģētika, bet arī sevišķo nozīmi, kas piešķirta jūrniecības politikas reģionālajam aspektam, izmantojot ārkārtējo jūras dimensiju, kuru ES piešķir tās garā piekrastes līnija, salas, attālie reģioni, un Komisija pilnīgi piekrīt uzskatam, ka jūrniecības politikā ir jāņem vērā dažādas īpašas dalībvalstu un jūras reģionu, arī piekrastes reģionu, salu un attālo reģionu, iezīmes.
Godātie deputāti! Mēs joprojām atrodamies jūrniecības politikas īstenošanas sākumposmā, bet ar Parlamenta pastāvīgu palīdzību mēs cīnīsimies par paplašinātiem pasākumiem šajā īstenošanā. Nobeigumā atļaujiet man vēlreiz apsveikt Eiropas Parlamentu un attiecīgos referentus par viņu lielisko darbu. Mēs ar prieku gaidām mūsu ciešā dialoga turpinājumu nākamajos mēnešos, lai veicinātu Kopienas integrētās jūrniecības politikas īstenošanu, un paļaujamies uz jūsu atbalstu, lai īpaši iesaistītu Eiropas jūras reģionus 2009. gada jūrniecības dienā.
Sérgio Marques
Reģionālās attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (PT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mēs apsveicam Eiropas Komisiju ar paziņojumu par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku un rīcības plāna priekšlikumu, ar kuru nosaka pirmos pasākumus šīs politikas īstenošanai.
Protams, starp Zaļo grāmatu un pašreizējo Zilo grāmatu ir bijuši daži soļi atpakaļ, īpaši attiecībā uz jūras izmantošanas plānošanu, krasta aizsardzību, Eiropas karogu un Eiropas pārstāvi Starptautiskajā jūrniecības organizācijā, bet nav šaubu par panākto progresu, īpaši sociālajā dimensijā, ieguldījumos, inovācijā, jūrniecību pārstāvošajās grupās un jūras pārvadājumos. Kopējā bilance ir pozitīva.
Respektējot subsidiariatātes principu, mums tomēr tagad ir jāīsteno praksē efektīva integrēta jūrniecības politika, kas nodrošina saskaņu starp dažādu nozaru politikām, rada gaidīto sinerģiju un patiesu pievienoto vērtību. Tikai tā politika var kļūt par nozīmīgu līdzekli, lai stātos pretī izaicinājumiem, ko rada ilgtspējīga attīstība, konkurētspēja un Eiropas ekonomiskā un sociālā kohēzija.
Galvenais, Reģionālās attīstības komiteja cer, ka integrētā jūrniecības politika ļoti labvēlīgi ietekmēs ES piekrastes reģionu, salu un attālo reģionu attīstību un aizsardzību.
Pedro Guerreiro
Zivsaimniecības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (PT) Es runāšu ļoti īsi, tomēr es vēlos norādīt, cik vērtīga bija Zivsaimniecības komitejas priekšlikumu iekļaušana, jo komiteja uzsver, ka Eiropas Savienības integrētās jūrniecības politikas galvenajam mērķim zivsaimniecības jomā ir jābūt nozares moderinzācijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, nodrošinot tās sociāli ekonomisko dzīvotspēju un resursu ilgtspēju, garantējot pārtikas neatkarību un nekaitīgumu, zivju piedāvājumu sabiedrībai, darbavietu saglabāšanu un uzlabotus dzīves apstākļus zvejniekiem. Šajos priekšlikumos uzsvērts, ka vairāk un labāku darbavietu izveide jūrniecībā, īpaši zvejas nozarē, ir atkarīga arī no taisnīgu un atbilstīgu ienākumu nodrošināšanas nozarē strādājošajiem cilvēkiem. Ir vajadzīga arī sistēmas, lai sniegtu kompensācijas zvejniekiem, kurus skar zivju krājumu atjaunošanas plāni, paātrinātu atbalstu zvejniecības zinātniskajai izpētei dažādās dalībvalstīs, īpaši saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, un ir vajadzīgs Kopienas atbalsts piemērotas palīdzības sniegšanai kuģu komandām un to glābšanai.
Georg Jarzembowski
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mūsu grupa vispirms vēlas pateikties referentam Piecyk kungam. Viņš jau vairāk nekā gadu ir lieliski ierosinājis diskusijas un norādījis uz problēmām. Liels paldies, Piecyk kungs!
Arī mēs vienprātīgi atbalstām šo ziņojumu. Taču mēs nožēlojam, komisāra kungs, ka rīcības plānā ir iekļauts pārāk maz praktisku pasākumu. Piecyk kungs jau norādīja, ka joprojām nav atrisināts viss vides problēmu kopums. Praktisku pasākumu nav, un nav skaidrs, kāds ir ieinteresēto pušu, piemēram, kuģu īpašnieku, ieguldījums klimata pārmaiņu apkarošanā, un kā viņi var dzīvot konkurences apstākļos, kura tiem jācieš globālā mērogā. Tas sniedzas no tādiem pasākumiem kā sēra un slāpekļa oksīdu samazināšana līdz pasākumiem ostās, piemēram, sauszemes enerģijas izmantošanai.
Pavisam godīgi sakot, esmu mazliet vīlies. Ja Komisija saka, ka šoruden tā izvirzīs priekšlikumus šajā jomā, mēs vairs nevarēsim tos īstenot šā Parlamenta pilnvaru laikā. Varbūt jūs varat pielikt zivij mazliet sviesta, kā saka Hamburgas iedzīvotāji, un tad jums būtu mazliet lielāks spars.
Otrs punkts attiecas uz jautājumu par jūras pārraudzību. Es uzskatu, ka mums nav vajadzīga vienkārši labāka sadarbība starp dalībvalstu krasta apsardzēm. Mums ne tikai jānostiprina FRONTEX, kas nodarbojas ar nelegālo imigrāciju, mums ir vajadzīga arī Eiropas krasta apsardze. Jau gadiem viena no mūsu problēmām ir bijusi visu pasākumu - gan zvejas, gan muitas vai policijas darba - centralizācija dalībvalstīs, un šim nolūkam ir jāizveido spēcīga Eiropas krasta apsardze. Komisāra kungs, vai Komisija izvirzīs priekšlikumu par krasta apsardzi šā Parlamenta pilnvaru laikā, vai nē?
Pēdējais jaunais punkts ir grozījumi paar pirātiem. Mums ir jānodrošina mūsu zvejas un transporta flotes kuģu labāka aizsardzība starptautiskajos ūdeņos, un tādēļ mums vajadzīga arī globāla rīcība. Jūru brīvība nedrīkst kļūt par pirātu brīvību.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE grupas vārdā. - (RO) Apsveicu kolēģi Piecyk kungu, kuru es ļoti augstu vērtēju, un priecājos, ka mēs apspriežam šo ziņojumu šodien, kad tiek parakstīta trīspusējā deklarācija par Eiropas jūrniecības dienas svinībām katra gada 20. maijā.
Kopienas integrētajai jūrniecības politikai ir jānodrošina tādu īpaši svarīgu ekonomikas nozaru sinerģija kā kuģu būves nozare, jūras un upju pārvadājumi, ostu darbība, zvejniecība, enerģētika, tūrisms, vides aizsardzība un jūrniecības mantojuma aizsardzība. Kopš 2007. gada 1. janvāra Kopiena robežojas ar Melno jūru, un Kopienai ir jāatbalsta kopējā jūrniecības politika arī šajā reģionā. Ir koordinatori TEN-T projektiem iekšzemes ūdens pārvadājumu un jūras koridoru pārvadājumu jomā. TEN-T tīkla paplašināšana attiecas uz jūras koridoriem. Diemžēl prasības pēc projektiem, kurus Komisija uzsākusi Eiropas jūras koridoriem, neattiecas arī uz Melnās jūras reģionu. Es lūdzu Komisiju īstenot pētījumus un projektus Melnās jūras reģionam, kuram ir jākļūst par TEN tīkla stratēģisku reģionu. Es lūdzu Komisiju sagatavot arī konkrētas rīcības plānu deltu un estuāru apgabalu aizsardzībai, un šeit es īpaši runāju par Donavas deltu.
Paweł Bartłomiej Piskorski
ALDE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Arī es vēlos apsveikt Piecyk kungu ar lielisko ziņojumu. Tas ir svarīgi, ka mūsu diskusijas notiek šajā simboliskajā brīdī, tacu mana vēlēšanās ir pievērst galveno uzmanību šā ziņojuma praktiskajiem aspektiem. Patiesi, tas ir milzīgs anahronisms, ka starp citām Eiropas politikas nozarēm, kuras mēs īstenojam Kopienā, jūrniecības lietas līdz šim ir bijušas nobīdītas malā un uz tām neattiecas Kopienas mēroga politika.
Es gribu uzsvērt, ka tā nav atsevišķa joma; tā ir joma ar ļoti plašām dimensijām, kā norādīts šajā ziņojumā. Tai ir ekonomiska dimensija; ir ļoti daudz cilvēku, kuru iztiku nodrošina jūra un kuri tur strādā. Tai ir ļoti spēcīga sociālā dimensija, kas mums ir jāpatur prātā, kad mēs runājam par šīs nozares struktūras maiņu un kad mēs runājam par to, ko darīt ar cilvēkiem, kuri iegūst iztiku pie jūras un no jūras. Mūsu diskusijai piemīt ļoti svarīga vides dimensija, kas ir īpaši uzsvērta šajā ziņojumā, un es vēlētos pateikties referentam arī par to. Ir arī ļoti nozīmīga reģionālā dimensija; mēs nedrīkstam aizmirst, ka reģioni, kuri iegūst iztiku no jūras un atrodas tuvu jūrai, ir ļoti ievērojama mūsu Kopienas daļa.
Es vēlētos norādīt arī uz jautājumu, kas ir radies šajā diskusijā, un tas ir, ka mēs vienmēr uzskatām savu darbu un diskusiju par tādu kā satura rādītāju un ierosmi Komisijai. Mēs uzsveram dažas atbildes, mēs uzdodam jautājumus, un mēs aprakstām savas šaubas, kaut gan patiesībā mēs ļoti daudz gaidām no Komisijas un ceram saņemt atbildes ar konkrētiem risinājumiem pēc iespējas ātrāk.
Es vēlētos norādīt arī to, ka ļoti daudzām valstīm šis ir prioritārs jautājums, kas ir tikpat svarīgs kā citas Eiropas politikas nozares, piemēram, lauksaimniecības politika.
Margrete Auken
Verts/ALE grupas vārdā. - (DA) Priekšsēdētājas kundze! Mēģinājumi attālināt kuģniecības nozari no vecmodīgā uzskata, ka jūra aizskalo visas pēdas, līdz šim nav izdevušies. Nē, jūra atceras tāpat kā augsne un gaiss, tāpat kā augi un dzīvnieki, un cilvēka ķermenis, un kuģniecības nozares ieguldījums piesārņojumā joprojām ir ārkārtīgi liels. Iztēlojieties - ja mēs varētu panākt, lai lielākās jūras braucēju tautas nevis izmanto SJO labu ierosmju bremzēšanai, kā tas notiek pašlaik, bet gan padara SJO par aktīvu dalībnieci cīņā par pasaules vides glābšanu! Šis Piecyk kunga ziņojums ir lielisks papildinājums mūsu Parlamenta agrākajiem sasniegumiem, taču es ceru, ka mēs to vēl varam pastiprināt un saņemt atbalstu mūsu ierosinātajam grozījumam par to, lai kuģniecība neapšaubāmi tiktu iekļauta CO2 kvotu tirdzniecības sistēmā. Mēs jau esam iekļāvuši aviāciju. Vienīgā loģiskā un atbalstāmā pieeja ir arī kuģniecības līdzdalība. Tādēļ, dāmas un kungi, atbalstiet grozījumu Nr. 1, lai ziņojumā tiktu iekļauta jūrniecības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma.
Seán Ó Neachtain
UEN grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es gribētu apsveikt Willi Piecyk ar šo ziņojumu. Es nāku no salas un ļoti labi saprotu jūrniecības pētījumu un attīstības nozīmi.
Domāju, ka šodienas ziņojums dod mums lielisku iespēju tā sasniegšanai. Mēs Īrijā neesam pārāk apmierināti ar kopējo jūrniecības politiku, bet uz spēles ir likts vairāk nekā tas. Pirms kāda laika mēs apmeklējām manu reģionu kopā ar Zivsaimniecības komiteju, un mēs redzējām brīnišķīgo darbu, ko veic Oranmoras Jūras institūts Galvejas grāfistē. Kopā ar citiem Jūras institūtam līdzīgiem institūtiem mēs varēsim veicināt vajadzīgo izpēti visā Eiropā, lai zilā revolūcija, par ko mēs tik daudz runājam, var piepildīties un atbalstīt mūsu plānu.
Pedro Guerreiro
GUE/NGL grupas vārdā. - (PT) Es runāšu īsi, tikai lai norādītu, ka katrā jūrniecības politikas ierosmē ir jāievēro dalībvalstu suverenitāte attiecībā uz teritoriālajiem ūdeņiem un ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām.
Es gribētu uzsvērt, ka Portugāles Republikas Konstitūcijas 5. pantā ir noteikts, ka valsts nedrīkst atsavināt nevienu daļu no Portugāles teritorijas vai no suverēnajām tiesībām, kādas tai ir uz šo teritoriju - un tas attiecas arī uz tiesībām uz valsts jūras teritoriju. Turklāt ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot jūrnieku darba apstākļus, nodrošinot darbavietas, ievērojot vienlīdzīgas samaksas principu par vienlīdzīgu darbu, samazinot darbalaiku un nepiemērojot prasības pēc vairākām prasmēm, un pretojoties visiem atkārtotajiem mēģinājumiem liberalizēt ostas dienestus īpaši attiecībā uz kuģošanu Kopienas iekšienē; "stabilu finanšu nodrošinājumu” jūrniecības politikai nedrīkst veidot uz Eiropas Zivsaimniecības fonda un kopējās zivsaimniecības politikas rēķina, bet tā pamatā ir jābūt principam, ka jaunām prioritātēm ir vajadzīgi jauni finanšu līdzekļi.
Fernand Le Rachinel
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Apsveicu Piecyk kungu ar lielisko ziņojumu par integrēto jūrniecības politiku un arī kolēģi Jarzembowski kungu par trāpīgajām piezīmēm.
Priekšsēdētājas kundze! Šis ziņojums ir ļoti vērtīgs dažādu šīs politikas aspektu - vides, ekonomisko, sociālo un drošības aspektu - īstenošanai. Es īpaši runāju par problēmām, kuras saistītas ar nelegālo imigrāciju, terorismu un kontrabandu, kas notiek gar visu 320 000 kilometru gari Eiropas krasta līniju. Dalībvalstīm, kurām ir krasta līnija, ir jāuzlabo jūras uzraudzība un kontrole. Cik vien ātri iespējams ir jāizveido sadarbība starp dalībvalstīm un valstīm, kurās rodas šīs nelikumīgās darbības.
Tiesa ir arī tas, ka zinātniskie atklājumi, ievērojams tehnoloģijas progress, globalizācija, klimata pārmaiņas un jūras piesārņojums ievērojami maina Eiropas attiecības ar jūrām un okeāniem līdz ar visiem ar to saistītajiem sarežģījumiem un izaicinājumiem.
Taču es jūtos vīlies, ka mums piedāvātais teksts sīkāk neattiecas uz ostu un zivsaimniecības politiku. Tās, kā mēs zinām, ir divas īpaši delikātas lietas. Francijā profesionāli zvejnieki bloķē Atlantijas, Lamanša un Vidusjūras ostas, atbildot uz pēkšņo dīzeļdegvielas cenu kāpumu un Briseles noteiktajām kvotām.
Šajā nozarē valda gan strukturāla, gan ekonomiska krīze. Zvejas bosi vairs negrib ieguldīt kuģos, tādēļ flotes noveco. Francijas zvejas kuģu vidējais vecums ir 25 gadi. Arvien mazāk un mazāk cilvēku pievēršas zvejnieka darbam profesijai noteikto ierobežojumu dēļ.
Priekšsēdētājas kundze! Integrētā jūrniecības politikā ir jāņem vērā šie apsvērumi un sarežģījumi, un ir strauji jāmaina virziens, kas ved uz lēnu un sāpīgu zivsaimniecības nozares nāvi.
Luís Queiró
(PT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Piecyk kungs! Katrs, kas pašlaik iet garām Berlemo ēkas fasādei, redz milzīgu reklāmas vairogu ar uzrakstu ,,Iespēju okeāns”, kas atgādina par Eiropas jūrniecības dienu (kas ir šodien) un Eiropas jūrniecības politiku.
Eiropas Komisijai ir pilnīga taisnība, un arī es uzskatu, ka nauda, ko mēs esam nolēmuši ieguldīt jūrās, varētu dot lielisku iespēju izmantot šos dāsnos līdzekļus atbildīgā un konkurētspējīgā veida.
Diemžēl pasauli pārplūdina zaudētas iespējas un bojāgājušas labas idejas. Eiropas jūrniecības politika nedrīkst piedzīvot šādu likteni. Mēs nevaram vai drīzāk nedrīkstam zaudēt gribu vai spēju īstenot šo politiku, kā pilnīgi pareizi norādīja Jarzembowski kungs.
Enerģiju, ko dod mūsu pārliecība par šīs ierosmes iespējām, nedrīkst tērēt kompromisa pasākumiem vai cēli skanošu ideju tukšai sludināšanai, kuras vairumā gadījumu nav tik vērienīgas, kā mums gribētos.
Mūsu panākumu ceļš būs: izšķiroši ieguldījumi zilajās tehnoloģijās; jūrniecības nozari pārstāvošu grupu tīkls, lai izstrādātu labākās metodes un visprogresīvākās tehnoloģijas; iespējami labāka jūras iesaistīšana cīņā pret klimata pārmaiņām un jūras kā atjaunīgā enerģijas avota izmantošana; jūras pārvadājumu un piekrastes tūrisma veicināšana; piejūras reģionu un it īpaši attālāko reģionu un to nozīmes atzīšana drošībai un aizsardzībai pret nelegālo imigrāciju, cilvēku tirdzniecību, kontrabandu un terorisma draudiem. Protams, mums ir jānodrošina arī stratēģisks un integrēts redzējums un šīs politikas ilgtspējīgs finansējums.
Tāpēc tagad es vēršos tieši pie Komisijas un kolēģiem deputātiem, lai pateiktu, ka izrādītais vēriens nevar būt mazāks par mērķi izveidot vēl vienu Eiropas interešu centru, kura pamatā ir integrēta jūrniecības politika.
Šajā upē, komisāra kungs, otrreiz vairs iekāpt nevarēs. Es tikai gribētu zināt, vai Eiropas Komisija un šis Parlaments spēs pacelties līdz pašu centieniem.
Robert Navarro
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Viens no šodien svinamās pirmās Eiropas jūrniecības dienas mērķiem ir spodrināt ar jūrniecību saistīto profesiju tēlu, atjaunojot šo profesiju nākotnes izredzes. Ir jāuzlabo darba un nodarbinātības apstākļi šajās profesijās un no jauna jāformulē karjeras perspektīvas, un tāpat ir jāizpilda arī daudzi strukturāli nosacījumi.
Pašlaik visā Francijā izmisuši zvejnieki bloķē ostas, jo viņi vairs netic savai nākotnei. Tagad viņiem draud bankrots ne tikai zivju krājumu aizsardzībai - šo principu es neapšaubu, taču es prātoju par tā taisnīgumu - noteikto zvejas ierobežojumu, bet arī degvielas cenu kāpuma dēļ.
Tā jau ir problēma Francijā, taču šķiet, ka visdrīzākajā laikā tā izplatīsies arī citās Eiropas daļās. Eiropas Savienība var un tai vajag rīkoties šajā jomā, atbalstot struktūras maiņu un mudinot ieviest kuģus, kas tīrāk sadedzina degvielu un ir ekonomiskāki tās patēriņa ziņā. Neatliekams jautājums - Eiropas Savienībai ir jāpalīdz noturēties uz ūdens šīs ekonomiskās krīzes skartajiem uzņēmumiem. Es uzsveru šo pēdējo punktu, jo mēs nevaram pieļaut, lai pirmā Eiropas jūrniecības diena cilvēku atmiņās saistās ar vesela aroda nāvi.
Anne E. Jensen
(DA) Priekšsēdētājas kundze! Piecyk kunga ziņojumā ir norādīts, ka ir vajadzīga konkrētāka rīcība, kad mēs runājam par jūrniecības politiku, un es tam pilnīgi piekrītu. Šāda aktīva jūrniecības politika vairāk nekā jebkur citur ir vajadzīga Baltijas jūrā. Tas ir ES vispiesārņotākais jūras reģions ar pārmērīgu piesārņojumu gan no sauszemes, gan no kuģiem. Turklāt tur ir arī nogremdēti lādiņi no pagājušo karu laikiem. Baltijas jūras videi ir jābūt tīrākai, un mēs vēlētos redzēt arī spēcīgāku ekonomikas attīstību šajā reģionā, kā arī virzību uz kuģu satiksmi, kas atslogo sauszemes satiksmi. Tādēļ ir jārod risinājums, lai ierobežotu emisiju no kuģiem, nekaitējot piekrastes kuģniecības attīstībai. Es uzskatu, ka virzības risinājums slēpjas metodoloģiskā brīvībā, lai panāktu politiskus mērķus saistībā ar emisiju, un tai pievienotiem finanšu instrumentiem. Ceru, ka Komisija pastiprinās darbu Baltijas stratēģijā, lai uzlabotu vidi un mācītos no izmēģinājuma projektiem, kurus Parlaments ir iekļāvis šā gada budžetā.
Ian Hudghton
Priekšsēdētājas kundze! Es pārstāvu Skotiju - vienu no Eiropas galvenajām jūrasbraucēju tautām. ES piekrastes līnija ir aptuveni 68 000 km gara; Skotijai pieder apmēram 11 000 km no tās. Tātad jūrniecības interešu ziņā Skotija ir Eiropas sirds. Mums ir daudz, ko ņemt, un daudz, ko dot jūrniecības stratēģijā un politikā.
Mums ir minerāliem bagāti ūdeņi, enerģijas un bioloģiskie resursi, un mēs atrodamies ideālā vietā kā Eiropas un plašākas pasaules jūrniecības centrs. Jūrasbraucēju tautām būs pašām savas prioritātes stratēģijā un politikā attiecībā uz resursiem, kas ir viņu jūra. Katrai ES politikas nozarei ir jāpalīdz jūrasbraucēju tautām sasniegt mērķus, piemēram, finansējot pētniecību, atbalstot jaunu preču un pasažieru pārvadājumu ceļu attīstību un enerģijas starpsavienojumus, uzlabojot kuģu drošību un energoefektivitāti.
Vai drīkstu citēt W. Piecyk ziņojuma 34. pantu, kurā teikts, ka ,,integrēto Eiropas jūrniecības politiku vajadzētu attīstīt tā, lai kopējā zivsaimniecības politikā neparādītos tādi trūkumi kā pārmērīga centralizācija”? Citiem vārdiem sakot: "Pievienot vērtību un nekontrolēt, atbrīvojot no atbildības.”
Athanasios Pafilis
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības jūrniecības politiku tiecas nodrošināt kuģu īpašnieku un šīs nozares monopola grupu peļņu.
Ko var teikt par priekšlikumiem attiecībā uz integrēto jūrniecības politiku?
Pirmkārt, tie atbalsta jaunas privilēģijas un pārmaiņas Kopienas un tirdzniecības tiesību aktu starptautiskajā sistēmā. Turklāt tie šķeltnieciskā veidā rada sociālas problēmas kuģniecības nozares strādniekiem un salu reģionu iedzīvotājiem.
Otrkārt, jūrniecības politika ir iemesta vienā katlā ar transportu un ar to saistītajām nozarēm.
Treškārt, mācību un darba attiecībās ir ieviestas radikālas pārmaiņas, lai aizstātu darbaspēku ar lētāku darbu. Darba slodze ir palielināta, un tāpat palielinās apdraudējums cilvēku dzīvībai un videi.
Ceturtkārt, ostas tiek izpārdotas uzņēmumu grupu monopoliem.
Piektkārt, tiek nostiprinātas apspiešanas sistēmas, kā ieganstu minot terorisma apkarošanu.
Sestkārt, kuģi, kuri kuģo zem izdevīgākās valsts karogiem, ir konkurētspējas un pret strādniekiem vērstās ES jūrniecības politikas simbols. Ne velti 68 % no grieķiem piederošās flotes kravnesības un 85 % no Vācijas kuģniecības kravnesības atrodas zem ārzemju karogiem, kaut gan patiesībā to mītne ir ES valstis.
Ashley Mote
Priekšsēdētājas kundze! Manam vēlēšanu apgabalam Anglijas dienvidaustrumos pieder vairāk nekā puse no Angļu jūras šauruma krasta līnijas- šādi jau gadsimtiem ilgi sauc šo ūdens posmu.
Bet Arkmančas reģiona jaunākajās kartēs Angļu jūras šauruma nosaukums aizstāts ar ,,Lielo Ziemeļjūru”, un Bristoles līci sauc ,,Ķeltu jūra”. Kurš licis jūras jūdzēm pēkšņi kļūt par kilometriem?
Tagad jūs varat domāt, ka tie ir sīkumi, bet ne tur, no kurienes es nāku. Komisija nekādi nesaprot šīs nepelnītās un absurdās nejēdzības ietekmi uz salas tautu, un tā pasteidzina dienu, kad AK aizies no ES un paņems līdzi savu GBP 1.5 miljonus stundā kluba biedra naudu.
Struan Stevenson
Priekšsēdētājas kundze! Mums tagad ir jūrniecības diena, mums ir integrēta jūrniecības politika, un mums ir MARE ģenerāldirektorāts. Mēs, bez šaubām, esam veikuši garu ceļu, un man šķiet, ka mēs esam parādā šā Parlamenta apsveikumus ne komisāra kungam, bet arī Willi Piecyk par lielo darbu un pūlēm, kuras viņi ieguldījuši šā mērķa sasniegšanā.
Eiropas jūrniecības intereses skar miljoniem mūsu iedzīvotāju dzīvi un darbu. 90 % no mūsu ārējās tirdzniecības un 40 % no mūsu iekšējās tirdzniecības notiek caur Eiropas ostām. Globalizācija nozīmē, ka tas ir izaugsmes ierobežojums. Ja ņem vērā visus mūsu piekrastes un attālākos reģionus, mums ir vairāk nekā 320 000 km gara krasta līnija - mājas trešdaļai no ES kopējā iedzīvotāju skaita. Šo piekrastes reģionu ar jūru saistītās nozares, pakalpojumi un cita darbība dod 40 % no mūsu IKP. Bet mēs paļaujamies uz saviem jūras resursiem vairāk nekā uz tirdzniecību - mūsu jūras ir pārtikas, enerģijas, minerālu un atpūtas avots.
Jūra ir arī svarīga klimata regulētāja, un mēs jau redzējām klimata pārmaiņu ietekmi uz zivju krājumiem. Laikā, kad palielinās pieprasījums pēc veselīga jūras izcelsmes proteīna, zivju krājumi joprojām samazinās. Tagad mums ir jāpaļaujas uz vairāk nekā 50 % patērēto zivju ievedumiem no valstīm ārpus ES. Kritiķi vienmēr cenšas pārmest zvejniekiem mūsu jūras resursu pārmērīgu izlietošanu, taču sava nozīme ir bijusi arī globālajai sasilšanai, vides piesārņojumam un daudziem citiem faktoriem.
Ja mums ir jāīsteno viss Eiropas jūrniecības interešu potenciāls un jāīsteno tīru, veselīgu, drošu, ražīgu un bioloģiski daudzveidīgu okeānu un jūru redzējums, mums ir jāīsteno pārvaldības plāns, kura mērķis ir ilgtspēja katrā jomā, un to var panākt, uzticot lielāku atbildību par pārvaldi mūsu reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Sākumā es gribu apsveikt komisāra kungu un Komisiju par šo priekšlikumu un izmantoto metodoloģiju, un Piecyk kungu ar spožo darbu un atvērtību, sagatavojot šo lielisko ziņojumu.
Kā senas jūrasbraucēju tautas - portugāļu - un attālākā reģiona Madeiras pārstāvis es notikti atbalstu šo ziņojumu, jo tas garantē arī tādus fundamentālus aspektus kā attālāko reģionu nozīmes pienācīgu atzīšanu jūrniecības politikas efektīvai īstenošanai, pateicoties šo reģionu atrašanās vietai un plašajai pieredzei arī tādās jomās kā inovācija, pētniecība, vide utt.
Otrkārt, uzlabotas pārvaldības un jūras resursu izmantošanas ilgtspējas interesēs, atbilstīga cīņa pret klimata pārmaiņām, piekrastes reģionu nostiprināšana, atbalsts videi draudzīgiem jūras pārvadājumiem un efektīvai ostu politikai, atbalsts jūras izpētei, sociālo tiesību veicināšana saskaņā ar iepriekš noteiktām starptautiskām prasībām, mūžizglītība un atbalsts tūrismam, kas ir viens no galvenajiem šīs jūrniecības politikas pasākumiem.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos izteikt atzinību Piecyk kunga darbam. Piecyk kungs, mēs esam pieraduši sagaidīt no jums labus ziņojumus, un šis nav izņēmums. Liels paldies!
Mans vēlēšanu apgabals ir Ščecina Pomerānijas rietumos. Mums ir osta, kuģu būvētava, kuģu īpašnieki, zvejnieki un jūrniecības administrācija. Pirmkārt, es atzinīgi vērtēju deklarāciju par Eiropas jūrniecības dienas noteikšanu. Otrkārt, šā ziņojuma rezultātā Ščecinas un Gdiņas, un tāpat arī Maltas un citu valstu kuģu būvētavu strādnieki saistīs lielas cerības ar jauno jūrniecības politiku. Kuģu būves nozare ir starptautiska nozare. Mūsu kuģu būvētavām ir jāstrādā tādos apstākļos, kas ir samērojami ar apstākļiem visā pasaulē, kur darbojas mūsu konkurenti.
Tātad mums ir vajadzīga - un šeit es vēršos pie jums, komisāra kungs - pārdomāta politika un saprātīgas rūpes par Eiropas kuģu būvētavām.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es kā Eiropas pilsone no Galīcijas - izcila jūrniecības reģiona - ļoti lepojos ar referenta, mana drauga Willi Piecyk darbu un kopā ar citām politiskajām grupām pateicos viņam par atbalstu maniem grozījumiem attiecībā uz jūras pirātisma uzplaukumu, kas diemžēl atkal nonācis ziņu raidījumos pēc divām pēdējām nolaupīšanām.
Tas tiesa, ka rezolūcijā ir jāpauž bažas, jo mēs sastopamies ar nopietnu starptautisku drošības problēmu, kas ir jārisina.
Šāda veida uzbrukumos iepriekšējos 10 gados ir nolaupīti 3 200 jūrnieki, 500 ir ievainoti un 160 nogalināti.
Mēs lūdzam kaut ko ļoti vienkāršu - sistēmu, kas dos iespēju jebkuras Kopienas valsts karakuģim starptautisko ūdeņos sniegt palīdzību Kopienas kuģiem neatkarīgi no tā, vai tie ir zvejas, vai preču kuģi. Mēs lūdzam arī Eiropas atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas ierosmei, kas vērsta uz jūras tiesību paplašināšanu.
Dāmas un kungi, priecīgu Eiropas jūrniecības dienu!
Jamila Madeira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Kopš 2006. gada Zaļās grāmatas rīcības plānam, kas tagad aplūkots Piecyk kunga lieliskajā ziņojumā, ir pievienota virkne pasākumu, kuri jāīsteno saistībā ar integrēto Eiropas jūrniecības politiku.
Tādēļ tagad mums ir jāstrādā pie vispārēja redzējuma ne tikai attiecībā uz jūrām, bet arī attiecībā uz stipru saikni starp piekrastes reģioniem un visām ar tiem saistītajām lietām - nodarbinātību, vides jautājumiem, reģionālo attīstību, ekonomikas attīstību, ieguldījumiem jūras pētniecībā un attīstībā, tas nozīmē veselu virkni politikas nozaru, kuras, ja mēs tās tagad kopā atrisināsim, dos iespēju nodrošināt lielāku kohēziju un gūt panākumus īstenotajā politikā, un tādējādi panākt lielāku sociālo, ekonomisko un vides ilgtspēju, kas ir ārkārtīgi svarīgi.
Šā iemesla dēļ ziņojumā ir uzsvērta nepieciešamība, lai pētniecībai un inovācijai būtu galvenā nozīme reģionālās attīstības iespēju veicināšanā, atbalstot visus pasākumus, kurus tieši vai netieši skar un ietekmē jūrniecības politika.
Alternatīvas mobilitātei uz jūras un viļņu varas izaicinājumam ir daži solījumi, kas jau ir izstrādāti, un tie noteikti dos lielas cerības attiecībā uz turpmākajiem ekonomiskajiem risinājumiem un, protams, tie ir ilgtspējīgi un ir pelnījuši atbalstu.
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pievienot savus apsveikumus to kolēģu apsveikumiem, kuri jau gluži pelnīti sumināja mūsu referentu Piecyk kungu un kuri uzteica jau paveikto Eiropas Komisijas darbu.
Ir pagājuši jau četri gadi kopš pašreizējā Komisija deva, iespējams, vienu no svarīgākajiem politiskajiem solījumiem; ir piedienīgi norādīt, ka tūlīt tiks sperti ļoti nozīmīgi soļi, un Komisija ir jāapsveic ar to.
Taču es vēlētos uzsvērt jautājumus par ekosistēmas pieeju jūrniecības politikai. Šāda pieeja man šķiet ļoti svarīga, un, tā kā es ievēroju, ka Komisijas jaunākais paziņojums bija ļoti atturīgs attiecībā uz pilnīgu īstenošanu, ņemot vērā problēmas daudzās Eiropas jūrās, es gribētu norādīt, ka mums ir jāaplūko attālākie reģioni, ievērojot to īpašās iezīmes. Tur nav sarežģījumu ar pilnīgi integrētu pieeju, un es vēls aicināt Komisiju paveikt to iespējami drīz.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Jūras pārvadājumi, ostas un kuģu būvētavas ir samērā aizmirstas nozares, kaut gan tām ir ievērojams izaugsmes potenciāls. Ir vajadzīga piemērota koncepcija konkurētspējīgu un drošu jūras pārvadājumu, ostu un ar tām saistīto nozaru attīstībai, kas garantētu augsta līmeņa kuģošanas drošību.
Jūras pārvadājumi ir daudz energoefektīvāks transports nekā ceļu pārvadājumi. Tādēļ dosim kuģu būvētavām - arī Gdiņas, Gdaņskas un Ščecinas kuģu būvētavām - attīstības iespēju. Neaizmirsīsim, ka 90 % no ES ārējās tirdzniecības un gandrīz 40 % no iekšējās tirdzniecības notiek caur ostām.
Eiropa ir saistīta ar jūru jau kopš laika gala. Tai bija jābūt tādai, jo mūsu krasta līnija ir 70 000 kilometru gara vai trīs reizes garāka par Āfrikas krasta līniju. Gadiem ilgi jūra nodrošināja mūsu senčus un bija ievērojams ienākumu avots. Tāds pats stāvoklis ir šodien. Tikai integrēta un saskaņota pieeja un atbilstīga rīcība dos mums iespēju gūt labumu no iespējām, kuras var piedāvāt mūsu jūras.
Ioan Mircea Paşcu
Priekšsēdētājas kundze! Savā runā es vēlos norādīt uz diviem, manuprāt, ļoti svarīgiem aspektiem. Pirmais ir Donavas upe, kura, pieskaroties kontinenta abiem galiem, savieno Ziemeļjūru un Melni jūru. Tās iespējas ne tuvu nav izmantotas daļēji tāpēc, ka bijusī Dienvidslāvija, kas atrodas upes vidusdaļā, lika šķēršļus visām ierosmēm. Taču tad, kad izredzes uz galīgo risinājumu ir tik tuvu, būs grūti attaisnot visaptverošas ierosmes trūkumu, lai pārvērstu Donavu par kontinenta galveno ūdensceļu, kuras straume nes turpmāko ekonomisko attīstību tās krastos.
Otrs aspekts ir galvenokārt politisks. Eiropas Savienības pieeja jūrniecībai ir kopēja ar valstīm, kuras nav dalībvalstis. Tādēļ ES ir jāraugās, lai tās kaimiņattiecību politika un instrumenti būtu veidoti tā, lai veicinātu integrētas, visaptverošas jūrniecības stratēģijas vērienīgo mērķu sasniegšanu.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Jūras telpa, bez šaubām, ir joma, kurā visintegrētākā jūrniecības politika tiek piemērota reālā izteiksmē. Jūras nodrošina vidi dažādu virzienu saskarsmei starp valstīm, cilvēkiem, pasākumiem un politikas jomām. Mēs, bulgāri, sakām: ,,Jūra savieno visas tālās lietas.” Es uzsveru, ka pret Melno jūru kā pret austrumu robežu un pret Melnās jūras reģionu ir jābūt tādai pašai attieksmei kā visā jūrniecības politikā.
Mūsdienu attīstība rada nopietnus sarežģījumus jūras valstīm un ne tikai tām. No vienas puses, ir jāaizsargā vide, ūdens, piekrastes apgabali, bioloģiskā daudzveidība, cilvēku nodarbinātības iespējas, un no otras puses ir izaicinājums izmantot jūras resursus sabiedrības un cilvēku attīstības labā. Šajā politikā ir daudzas ļoti svarīgas daļas. Vēršu jūsu uzmanību uz nepieciešamību pēc jūras pārvadājumu un visu ar jūras šķērsošanu saistīto enerģētikas projektu stingras uzraudzības, lai nodrošinātu ilgtspēju un atjaunīgus jūras resursus.
Catherine Stihler
Priekšsēdētājas kundze! Priecājos, ka šodien mēs varam redzēt apvienotas pieejas nozīmi jūrniecības politikā. Saikne starp kuģošanu, klimata pārmaiņām un cīņu pret piesārņojumu ir ārkārtīgi svarīga, ka mēs gribam aizsargāt mūsu jūru un okeānu kopīgos resursus.
Tomēr es ceru, ka nākamgad mēs varēsim piešķirt lielāku nozīmi 20. maijam, un es domāju, ka nākamgad, 2009. gada Eiropas vēlēšanu gadā, katram šo vēlēšanu kandidātam ir jāizmanto 20. maijs, lai uzsvērtu mūsu jūru, okeānu un piekrastes kopienu nozīmīgumu.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti! Patīkamās debates un jūsu izvirzīto interesanto jautājumu diapazons skaidri liecina par Parlamenta apņēmību turpināt Eiropas Savienības integrētās jūrniecības politikas programmas attīstību.
Apliecinu jums, ka Komisija pilnīgi pievienojas šīm saistībām. Daudzi runātāji izteica domu, ka mēs neesam gājuši pietiekami tālu savos priekšlikumos un ka mēs varētu būt un mums vajadzētu būt pat vēl ambiciozākiem. Es uztveru šos komentārus kā apstiprinājumu jūsu patiesai pārliecībai, ka šī politika gūs panākumus un būs ļoti nozīmīga miljoniem Eiropas Savienības iedzīvotāju un ieinteresēto personu, kuras ietekmē mūsu okeāni.
Atļaujiet man vēlreiz atgādināt, ka tas ir tikai vesela procesa sākums un ka šajā posmā mums vispirms jāpievēršas tam, lai tuvākajā laikā nodrošinātu pieejamus instrumentus, kas dod mums iespēju attīstīt un virzīt procesu pareizajā virzienā. Tādēļ tas ir Komisijas pagājušā gada oktobrī pieņemtā rīcības plāna galvenais balsts.
Attiecībā uz finansējuma jautājumu, es piekrītu Queiró kungam, ka finansējums ir galvenais jautājums, kas ietekmēs politikas panākumus. Līdz šim mēs esam mobilizējuši finansējumu no ietaupījumiem, kas panākti tādās politikas jomās kā zvejniecība. Tas tika darīts nevis ar nodomu kaitēt zvejniecības programmām, bet gan sakarā ar ietaupījumiem un neizlietotu naudu. Jautājums par integrētās jūrniecības politikas finansējumu būs ārkārtīgi svarīgs diskusijās un turpmākajos finanšu plānos.
Tagad atļaujiet man atgriezties pie dažiem šeit izvirzītiem īpašiem jautājumiem, kurus es gribētu nekavējoties komentēt. Taču es gribētu apliecināt jums, ka mēs pilnībā izskatīsim visus šo debašu laikā minētos jautājumus.
Attiecībā uz emisiju no kuģiem es vēlētos atgādināt par ļoti svarīgu nolīgumu par SOx un NOx, kas nupat ir panākts SJO. Tagad es vēlētos vairāk pievērsties CO2 , un vispirms mums tas ir jādara SJO, bet ja tas neizdosies, mūsu pienākums būs rīkoties pašiem.
Attiecībā uz Jarzembowski kunga izvirzīto jautājumu par Eiropas krasta apsardzi, kurai es pievērsu īpašu uzmanību, es vēlētos uzsvērt, ka tā ir ļoti delikāta lieta. Tomēr es paredzu dalībvalstu krasta apsardzes vai uzraudzības saskaņotas sistēmas izveidi.
Attiecībā uz degvielas cenu pieaugumu atļaujiet atkārtot, ka tās iemesls noteikti nav kaut kādi Briseles īstenoti pasākumi, bet tā ir starptautiska problēma un tā ir jauna realitāte. Mēs darām visu iespējamos, lai rastu piemērotus risinājumus, kā palīdzēt nozares struktūrai un stāties pretī šai realitātei. Mēs tikko esam panākuši vienošanos ar Franciju šajā jautājumā, un esmu pārliecināts, ka tuvākajās dienās tiks publiskota sīkāka informācija par šo nolīgumu.
Attiecībā uz jautājumu par pirātismu Komisija, bez šaubām, ir ļoti noraizējusies par incidentu skaita palielināšanos. Mēs redzam nepieciešamību un iespēju ES dalībnieku savstarpējam atbalstam un palīdzībai, lai stātos pretī šiem draudiem, un gaidām turpmāko rīcību no Padomes un pašām dalībvalstīm šajā jautājumā.
Esmu vienisprātis arī ar tiem, kuri izteica prasību pēc reģionālākas pieejas, un mēs strādāsim šajā virzienā. Šāda reģionāla pieeja ir pamats mūsu projektam par uzraudzību Vidusjūras rietumos, un mēs ceram, ka tas var būt piemērs, kam var sekot citos reģionos. Patiesībā mēs meklējam jūrniecības politiku Baltijas un Melnajai jūrai, kuras šorīt minēja daudzi runātāji, tāpat kā to tikko esam sākuši attiecībā uz Vidusjūru.
Man nav laika norādīt jau īstenotos vai tuvākajā laikā paredzētos pasākumus zivsaimniecībā, ar kuriem mēs nodarbojamies, piemēram, IEU, strukturālās zvejas metodes, ekosistēmas pieeju, izbrāķēšanu, ostu stratēģiju, jūras transportu, jūras izpēti, jūras vidi, enerģētiku, pārvaldību vai jūrnieku sociālo atstumtību. Taču es varu apliecināt, ka ir garantēta Komisijas apņēmība virzīt uz priekšu šo jauno politiku roku rokā īpaši ar Parlamentu, dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām.
Willi Piecyk
referents. - (DE) Priekšsēdētājas kundze! Diemžēl nobeigumā tā ir problēma. Es ceru, ka vismaz komisāra kungs var mani saprast.
Vispirms es gribētu pateikties visiem šo debašu dalībniekiem. Esmu pārliecināts, ka integrēta jūrniecības politika, kādu izvirzījusi Komisija, no kuģu būvētavām, kuģiem, ostām un zivsaimniecības pētniecības līdz pat tūrismam, var būt ārkārtīgi liela iespēja eiropiešiem, ja arī viņi izmanto tās dotās priekšrocības. Komisāra kungs, jūs dzirdējāt - Komisija saņem pilnīgu Parlamenta atbalstu mazliet drošākai, mazliet enerģiskākai rīcībai. Es zinu par jūsu grūtībām ar Padomi, bet tas nedrīkst jūs kavēt drosmīgi īstenot savas idejas dzīvē un popularizēt tās.
Jūs vērsāties pie SJO. Protams, ir labi, ka SJO ir kaut ko nolēmusi attiecībā uz klimata aizsardzību un samazināšanu, taču jūs zināt, cik grūti ir arī dalībvalstīm parakstīt SJO rezolūcijas.
Jarzembowski kungs minēja krasta apsardzi. Ja mēs abi pārliecināsim mūsu valdību, ka tai vispirms ir jābūt savai krasta apsardzei, es ceru, ka mēs to panāksim. Starp citu, Komisijai šeit ir jāpadara vēl viens darbs, proti, jāizveido par to atturīgs pārskats.
Nobeigumā, mēs joprojām zinām pārāk maz par jūrām. Tādēļ ir vajadzīga liela izpēte un eiropiešu līdzekļi, lai vairāk uzzinātu par jūrām, un ja mēs to īstenosim saistībā ar Eiropas jūrniecības dienu, mēs būsim izdarījuši kaut ko labu. Kā teica Stihler kundze, mēs ceram, ka nākamgad varēsim atzīmēt zināmu progresu.
(Aplausi)
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Tagad pārejam pie balsošanas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
John Attard-Montalto  
rakstiski. - (MT) Es pilnīgi piekrītu apgalvojumam, ka ,,Eiropas jūrām ir jābūt tīrākajām jūrām pasaulē, ar... visienesīgāko ekonomiku, vislabāko pētniecību un tehnoloģiju, vismūsdienīgāko un tīrāko kuģniecību... un visnovatoriskākajām idejām”. Taču mums ir jāapzinās, ka šo mērķu sasniegšanai Komisijas rīcības plānam attiecībā uz integrēto jūrniecības politiku ir jābūt daudz vērienīgākam.
No otras puses, ir skaidrs, ka rīcības plānā ir "pārāk maz praktisku pasākumu” un ka mums jāatzīst, ka Eiropas jūrniecības politika nav gatava sekām, ko izraisa klimata pārmaiņas, it īpaši jūras līmeņa paaugstināšanās un plūdu apdraudējums ostās un piekrastes reģionos.
Dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu Eiropas jūrniecības politikas nozīmīgu ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā. Turklāt jūra piesārņojums no sauszemes veido ievērojamu daļu no jūras kopējā piesārņojuma. Es secinu, ka, lai sagatavotos, Komisijai ir jālūdz izvirzīt rīcības plānu sauszemes izraisīta piesārņojuma samazināšanai. Savukārt dalībvalstīm ir izteikts aicinājums nekavējoties rīkoties, lai transponētu valsts tiesību aktos šīs jomas likumus.
Rumiana Jeleva
rakstiski. - Mums Eiropā ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu efektīvu jūrniecības politiku, kas aizsargā un pievērš pietiekamu uzmanību jūrniecības jautājumiem.
Ziņojumā minētas gan jomas, kurās gūti panākumi, gan trūkumi.
Es uzskatu, ka galvenie jautājumi, kas jārisina panākumu nodrošināšanai, ir saskaņotāka pieeja un reģionālo pārvalžu un piekrastes kopienu nostiprināšana. Vietējiem darbiniekiem ir jāiesaistās visās jaunajās stratēģijās, jo viņi ir tie, kuri atbild jebkuras stratēģijas īstenošanu.
Izmantojot palielinātu sadarbību starp dažādām piekrastes organizācijām, ir jādara vairāk, lai uzlabotu vietējo ekosistēmu vides aizsardzību.
Turklāt lai novērstu kaitējumu videi, ko rada tādi negadījumi ar kuģiem kā naftas tankkuģu avārijas Melnajā jūrā pirms dažiem mēnešiem, es gribētu redzēt skaidras pamatnostādnes par kuģošanu Eiropas un tuvējos jūru ūdeņos. Tas nozīmē, ka ir jāpastiprina sadarbība ar kuģojošām trešām valstīm. Ja vajadzīgs, Eiropas Savienībai ir jābūt gatavai palīdzēt šīm valstīm, jācer, drīz noteikto stingrāko pamatnostādņu izpildē. Mēs visi iegūsim no šādas pieejas.
Janusz Lewandowski
rakstiski. - (PL) Ne visām ES dalībvalstīm ir piekļuve jūrai, taču jūras izmantošanas nozīme ir vispārēji atzīta. Lēš, ka piekrastes reģionos izvietotā jūrniecības nozare, jūrniecības pakalpojumi un nodarbes dod 40 % no 27 dalībvalstu Kopienas IKP. Tāpēc tiek gaidīti turpmākie praktiskie pasākumi integrētās ES jūrniecības politikas īstenošanā - pasākumi, kas seko Eiropas Komisijas Zaļajai grāmatai.
Mēs redzam centienus uzlabot piekrastes kuģniecības iespēju izmantošanu, tāadējādi atslogojot sauszemes ceļus; skumji, ka manas valsts ieguldījums tajā ir niecīgs. Tomēr šķiet, ka vides un klimata problēmas nobīda otrajā plānā ekonomikas problēmas.
Šāda tendence piemīt visām ES politikas nozarēm. Tomēr ir grūti panākt saskaņu. Pieaugošie strīdi par Baltijas jūras aizsargājamajiem apgabaliem ir tikai viens piemērs spriedzei starp zivsaimniecības nozares ekonomiskajām interesēm un dabas ressursu aizsardzības aaspektiem. No Polijas - valsts, kura "meklē savu ceļu” - viedokļa, līdzsvara atrašana starp ekonomiku un vidi ir ļoti svarīga.
Saikne starp izskatāmo ziņojumu un Eiropas jūrniecības dienas svinībām ir iepriecinoša. Taču būtu svarīgāk izveidot kopīgu jūrniecības politiku ar finanšu un tiesiskiem instrumentiem, lai nodrošinātu, ka oficiālas svinības ir viss, ar ko mēs beidzam.
