Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B6-0382/2007).
Mēs jau kavējamies, tāpēc es lūgšu kolēģus ievērot laika ierobežojumus, un es vēlētos jūs aicināt nākt sēžu zāles priekšā, tāpat kā mēs to darījām iepriekšējā reizē. Lūdzu, nāciet uz priekšu! Neviens jūs nedzīs prom, ja sēdēsiet citu cilvēku vietās. Ja jūs visi panāktu uz priekšu, mēs veidosim draudzīgākas un vairāk uz dialogu orientētas debates.
Komisijai ir uzdoti šādi jautājumi.
Pirmā daļa
Temats: Eiro vērtības ietekme uz konkurētspējīgu tūrismu
Ņemot vērā to, ka eiro vērtības pieauguma rezultātā Eiropas tūrisma nozares konkurētspēja ir samazinājusies, kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai stiprinātu šo nozari un atbalstītu Eiropu kā tūrisma galamērķi?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, eiro maiņas kurss, protams, ietekmē Eiropas tūrisma pakalpojumu relatīvo cenu patērētājiem no trešām valstīm. Lai arī eiro maiņas kurss nav politisks instruments, bet to atklāti veido ārvalstu valūtas tirgū, eiro maiņas kursa nesenās palielināšanās ietekmi uz tūrismu var aplūkot no dažādiem aspektiem.
Vispirms, eiro maiņas kursa svārstībām ir ļoti maza ietekme uz tūrisma plūsmām Eiropas Savienības ietvaros. Saskaņā ar pieejamajiem datiem, 70% ienākumi ir no pārrobežu tūrisma Eiropas Savienībā, citiem vārdiem sakot, no tūristiem no citām dalībvalstīm.
Otrkārt, uzmanība mums ir jāpievērš ne tikai eiro maiņas kursam pret dolāru. Faktiskā eiro maiņas kursa aprēķini rāda, ka kopējās tendences nav tik dramatiskas. Eiro maiņas kursa palielināšanās pret, piemēram, Ķīnas juaņu, šajā gadā bija daudz mazāk izteikta un pat ieņēmumi no tūristiem no valstīm ārpus ES tik tikko divkāršojās laika posmā no 1995. līdz 2005. gadam, lai gan uz Ķīnas tūristiem attiecināmie ieņēmumi šajā pašā laika periodā palielinājās divpadsmit reizes.
Komisija apzinās, ka cena ir galvenais faktors konkurencē. Tomēr Komisijas redzējums attiecībā uz Eiropas tūrismu nākotnē, kā tas parādīts nesen pieņemtajā paziņojumā, pamatojas uz augstu kvalitāti, nevis uz zemu cenu.
Mēs esam pārliecināti, ka pat ar spēcīgu eiro, Eiropas Savienība tik un tā būs pirmajā vietā kā galamērķis tūrismam, ja vien tā pēc iespējas veiksmīgi izmantos savas priekšrocības: kultūras mantojumu, brīnišķīgo dabisko vidi, pievilcīgu teritoriju ģeogrāfisko koncentrāciju un tās reputāciju par augsto līmeni un pakalpojumiem.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāra pēdējie paziņojumi neatbilst realitātei. Pašlaik notiek tas, ka liela daļa Eiropas iekšējā tūrisma dodas uz valstīm ārpus Eiropas zonas - Karību jūras valstīm, jaunattīstības pasauli, Tālajiem Austrumiem, Āfriku - galvenokārt mūsu Eiropas valūtu vērtības celšanās dēļ.
Turklāt ir plāni ieviesta jaunus pasākumus, kas nesekmēs Eiropas tūrismu, piemēram, kompensācija uzņēmumiem, ko veidos CO2 emisijas. Citiem vārdiem sakot, šķistu, ka Eiropas tūrismu apdraud daudzi faktori un pašlaik nešķiet, ka būtu kādas norādes par Eiropas politiku attiecībā uz tūrismu. Tā acīmredzot joprojām ir valstu valdību problēma, un es vēlos jautāt komisāram, vai viņš uzskata, ka Komisija var sekmēt Eiropas politiku, kas cīnītos pret šo tendenci samazināties Eiropas tūrisma konkurētspējai.
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Baidos, ka godājamam deputātam un man būs jāvienojas, lai nepiekristu. Kā jūs jau zināt, tieši pirms dažām dienām Portugālē notika liela konference par tūrismu, un tajā tika detalizēti apspriesti visi šie jautājumi. Konferencē sapulcējās 500 vadošie speciālisti no visas Eiropas Savienības, un konference man neradīja iespaidu, ka dalībvalstis būtu satraukušās par to, ka Eiropas Savienība zaudē savu spožumu kā tūrisma zeme.
Mums pieejamie rādītāji neapstiprina godājamā deputāta teikto, ka šobrīd mēs saskaramies ar īpaši nopietnu situāciju. Atļaujiet man atkārtot - protams, maiņas kursa svārstības ietekmē cenu, taču tam, ko Eiropas Savienība piedāvā saviem apmeklētājiem no citām valstīm, cena nav svarīgākais noteicošais. Lēmumu ceļot uz Eiropu neietekmē cena, bet gan galvenokārt tā kvalitāte, ko Eiropa var piedāvāt.
Un tomēr es piekrītu godājamajam deputātam, ka mums ļoti nopietni uzmanība ir jāvelta ierobežojumiem, kas attiecas uz Eiropas tūrisma nozari un jāpanāk, lai tiktu nodrošināti tādi pamatnosacījumi, kuru rezultāts būtu izaugsme un būtu darbaspēks, kas to nodrošina.
Priekšsēdētāja
Tā kā jautājumu iesniedzēji šeit neatrodas, jautājumi Nr. 37, 38 un 39 tiks izlaisti.
Otrā daļa
Temats: Eiropas Attīstības dienas - Maumoon Abdul Gayoom
Eiropas Attīstības dienu (EAD), kas notiks 7.-9. novembrī, atklāšanā piedalīsies Maldīvijas prezidents Maumoon Abdul Gayoom. Šāda iespēja rasta, jo Maldīviju nopietni apdraud klimata pārmaiņas, un "Klimata pārmaiņas un attīstība” ir galvenā EAD tēma. No otras puses, tas nozīmē, ka ES atzīst šī prezidenta un viņa režīma likumību. Starptautiskās cilvēktiesību organizācijas īpaši asi kritizē prezidentu M. A. Gayoom sakarā ar viņa despotisko režīmu un daudzajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kuros vainojama šīs valsts policija un drošības dienesti.
Kāpēc Komisija ir uzaicinājusi Maumoon Abdul Gayoom (galu galā ir arī citas valstis, kuras apdraud klimata pārmaiņas, bet kurās pie varas ir demokrātiskākas valdības), un kāda ir Komisijas attieksme pret šī prezidenta režīmu Maldīvijas Republikā?
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Ļoti pateicos par jūsu jautājumu, tas dod man iespēju izgaismot situāciju Maldīvijā.
Kā pēdējā Apvienoto Nāciju Organizācijas sammita laikā uzsvēra prezidents Maumoon Abdul Gayoom, Maldīviju, kas atrodas tikai 1,5 metrus virs jūras līmeņa, apdraud pastāvīgā okeānu līmeņa celšanās klimata sasilšanas rezultātā. Tas ir piespiedis vairāk kā 300 000 bēgļiem pamest salas. Tāpēc, kā pareizi norādīja godājamais deputāts, Maldīvijas prezidenta uzaicināšana dod mums iespēju izgaismot, kas pašlaik apdraud šo salu iedzīvotājus.
Turklāt, Maldīvijas pārstāvji vienmēr ir aktīvi piedalījušies starptautiskajās konferencēs par mazāk attīstītajām valstīm un attīstības valstīm, kas atrodas uz nelielām salām. Šīs uzcītības apstiprinājums bija arī Maldīvijas pārstāvju Trešās Apvienoto Nāciju Organizācijas konferences apmeklējums, kas bija veltīta vismazāk attīstītajām valstīm, ko 2001. gadā rīkoja Eiropas Parlaments, kā arī tas, ka Maldīvijas pārstāvji uzņēmās svarīgu lomu, vadot ekspertu grupu Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvencijā par klimata pārmaiņām.
Kas attiecas uz politisko situāciju Maldīvijā un uz Eiropas Padomes Prezidija paziņojumu, Komisija apsveic Maldīviju par pēdējiem politiskajiem panākumiem un ir apmierināta ar reformām, kas līdz šim īstenotas. Reformu programmas plāna publicēšana 2006. gadā neapšaubāmi bija lielisks jaunums. Vēlēšanas, kas notiks nākamajā, 2008. gadā, būs nopietns solis uz plašāku demokrātiju. Komisija ir gatava atbalstīt reformu procesu, ieskaitot īpašu palīdzību 2008. gada vēlēšanām.
Protams, ja runa ir par cilvēktiesībām, mēs joprojām esam piesardzīgi. Komisija ir apmierināta ar pēdējiem uzlabojumiem, tai skaitā ar divu nozīmīgu aktīvistu atbrīvošanu pagājušajā gadā: Jennifer Latheef un Mohammed Nasheed.
Bart Staes
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, es vēlos pateikties par jūsu atbildi.
No NVO, kuras apmeklēja Eiropas Attīstības dienas, esmu dzirdējis, ka tās bija ļoti apmierinātas ar iniciatīvu un lēmumiem, kas tām sekoja, tāpēc šajā sakarībā izsaku apsveikumu. Tomēr joprojām es neesmu pilnībā apmierināts.
Jūs sakāt, ka politiskā situācija Maldīvijā uzlabojas un ka tai ir plāns, bet, no otras puses, vai nav nedaudz par agru piedāvāt prezidentam - galu galā, mēs viņu varam raksturot, vismaz, kā pusdiktatoru - vietu šādā forumā, tik nopietnā sanāksmē? Es domāju, ka mums šajā sakarībā jābūt ļoti uzmanīgiem un ka mums nevajadzētu viņam piedāvāt platformu, ja vien tas nav absolūti nepieciešams.
Kas attiecas uz citiem jautājumiem, es, protams, atzīstu problēmas, ar ko saskaras Maldīvija. Es domāju, ka tā ir pelnījusi, lai tai pievērstu lielu uzmanību, bet mums atkal jābūt politiski ļoti uzmanīgiem.
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Es varu saprast godājamā deputāta jautājumu un piebildes, tomēr nav ne mazāko šaubu, ka pārmaiņas ietekmēs galvenokārt visneaizsargātākās valstis.
Ir būtiski svarīgi, lai Bali pārrunas izveidotu sākumu procesam, kurā tas tiktu iekļauts un lai visneaizsargātākās valstis pašas to apzinātos. Trīs svarīgākās iesaistītās grupas, kas ir pakļautas Apvienoto Nāciju Organizācijai, G-77 un Eiropas Savienībai, ir VAV grupa, "mazo salu jaunattīstības valstu” grupa un "aizjūras valstu un teritoriju” grupa. Mēs esam uzaicinājuši visas trīs grupas uz Eiropas Attīstības dienām. Maldīvija Apvienoto Nāciju Organizācijā vada VAV darba grupu klimata pārmaiņu jautājumā, līdz ar to šim uzaicinājumam cita iemesla nebija.
Pēdējās Attīstības dienas laikā, kad tika izdarīti secinājumi, arī Kubas ministra vietnieks aplūkoja platformu. Pēc viņa runas mans pienākums bija noskaidrot atsevišķus jautājumus, jo dažas lietas no viņa teiktā bija pilnīgi nepieņemamas un izteiktas nelaikā. Es izmantoju šo iespēju, lai norādītu, ka demokrātijai tomēr ir zināmas priekšrocības, jo tā ļauj cilvēkiem brīvi izpaust savas domas, tostarp lietas, kas reizēm ir šokējošas.
Tāpēc es ļoti labi saprotu jūsu komentārus, bet šajā gadījumā ir grūti ignorēt Maldīviju, jo tā ir valsts, kurā atklājas tipiskā neaizsargātības situācija.
Temats: Graustu kvartāli un attīstība
Pārsteidzoši liels skaits cilvēku, proti, 900 miljoni jeb viens no sešiem iedzīvotājiem, dzīvo pilsētu graustu kvartālos. Šiem cilvēkiem gandrīz vai vispār nav likumīgu tiesību uz savu mājokli, viņiem gandrīz vai vispār nav pieejama elektrība, ūdens vai sanitārija, turklāt citu sociālo pakalpojumu pieejamība arī ir ļoti ierobežota. Kādus konkrētus pasākumus Komisija veic šajā jomā, un vai ir izstrādāta īpaša stratēģija, lai atrisinātu šo nozīmīgo jautājumu attīstības jomā?
Priekšsēdētāja
Diemžēl G. Mitchell neatrodas plenārsēžu zālē...
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, es bieži pārņemu sava kolēģa G. Mitchell jautājumus. Ja jums nav iebildumu, priekšsēdētājas kundze, mēs varam izskatīt šo jautājumu.
Louis Michel
Attīstības valstīs pilsētu teritoriju straujais pieaugums ir pastāvīga tendence.
Pēdējo gadu laikā pilsētās dzīvojošo cilvēku skaits ir ievērojami palielinājies. No attīstības valstīm Āfrika ir arī tas reģions, kurā notikusi lielākā pilsētu izaugsme pasaulē. Pēdējos 25 gados tās pilsētu iedzīvotāju skaits ir trīskāršojies un ir paredzams, ka 2030. gadā tas būs vēlreiz divkāršojies.
Šo milzīgo demogrāfisko pārmaiņu rezultātā pilsētu nomalēs plaši izplatījušies bīstami graustu rajoni, kuros ir smagi apstākļi.
Darba drošības trūkums, nelikumīgs nekustamā īpašuma tirgus un speciālistu pakalpojumu trūkums - visas šīs problēmas skar galvenokārt nabadzīgākos pilsētu iedzīvotājus, kas norāda, cik lielā mērā šīs pilsētu teritorijas spēj nodrošināt drošu vidi vietējiem iedzīvotājiem un izaugsmei.
Nabadzības apkarošana Tūkstošgades Attīstības mērķu ietvaros ir Komisijas attīstības politikas galvenais mērķis, pēc tā Komisija vadās, uzsākot iniciatīvas šajā jomā.
Komisija atbalsta ilgstošu pilsētu attīstību ar labu vadību un labu pilsētu pārvaldību. Tiek sniegts atbalsts pilsētu teritorijām cīņas ar nabadzību ietvaros, tāpēc dzīves kvalitātes uzlabojumi tiem, kas dzīvo šajos graustu rajonos, tiek sniegti atbilstoši globālajai pieejai, kas balstās uz labāku pilsētu apsaimniekošanu.
Komisijas pilsētvides stratēģija tiecas palīdzēt tiem, kuri dzīvo graustu rajonos, izmantojot vairākas programmas, kas tiek realizētas dažādos ģeogrāfiskajos reģionos, ko aptver mūsu attīstības programmas. Tās iekļauj Latīņameriku, kas ir daudz ieguvusi no URB-AL programmas, un Āziju, kurai ir paredzēta atsevišķa Asia Urbs programma.
, Komisijas loceklis. -(Priekšsēdētāja lūdza runātāju runāt lēnāk.)
Tā ir gara atbilde, un es mazliet šaubos, vai deputātiem pietiks pacietības noklausīties līdz galam manu uzstāšanos, tomēr es runāšu lēnāk.
Komisijas loceklis. - Komisija nodrošina finansiālu atbalstu dažādām grupām no Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm. Tas tiek virzīts uz globālajām iniciatīvām un programmām, kuru mērķis ir uzlabot graustu rajonus, proti, "Pilsētu Aliansi” (Cities Alliance) un ANO programmu "ANO mājoklis” (UN-Habitat). Pilsētu Alianses mērķis ir veicināt sadarbības ietekmi un efektivitāti uz pilsētvides attīstību, uzlabojot dzīves apstākļus pilsētu nabadzīgajiem iedzīvotājiem un attīstot programmas graustu rajonu uzlabošanai līdz pilsētas un valsts standartiem..
Komisija iesaistījās "Pilsētu Aliansē” 2007. gadā. Šī iniciatīva pievērš uzmanību nabadzīgajām pilsētām un nabadzīgajiem ļaudīm, kas tajās dzīvo. Galējais mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu pilsētvides attīstību. Komisija izmanto Aliansi, lai veicinātu integrētu un līdzdalības pieeju pilsētvides attīstībai un sekmētu tās mērķus uz graustu rajonu uzlabošanai.
2007.gadā Komisija apstiprināja piešķīrumu 4 miljonu eiro apmērā no devītā Eiropas Attīstības fonda, lai atbalstītu reģionālo graustu rajonu modernizēšanas programmu. Šī programma ir paredzēta, lai uzlabotu dialogu, veicinot reģionālo, valsts mēroga un vietējo viedokļu apmaiņu un daloties pieredzē par politiskajiem pasākumiem graustu rajonu uzlabošanai. Programma nodrošina finansiālu palīdzību reģionālo graustu rajonu uzlabošanas plāniem, priekšizpētei un pastāvošo iespēju un resursu stiprināšanai.
Komisija ir īpaši aktīvi rīkojusies, lai uzlabotu dzīves apstākļus tiem, kas dzīvo graustu rajonos, īpaši, lai nodrošinātu ūdensapgādi un kanalizāciju. Ūdens un kanalizācijas pieejamības uzlabošana pilsētu un piepilsētu teritorijās ir skaidra mūsu nozaru politikas daļa. Šajā gadījumā ar pilsētu nabadzīgajiem īpašs uzsvars ir likts uz to darbu uzlabošanu, kas ir paredzēti un nodrošina decentralizētos un pašvaldību sniegtos pakalpojumus.
Āfrikā, kur vairākums sabiedrisko un pašvaldību pakalpojumu tiek sniegti vājā līmenī, ir vajadzīgas šī sektora vispārējās organizācijas un finanšu pārvaldības reformas, lai uzlabotu piedāvājuma līmeni, īpaši, ja šajā jomā vēlas, lai tiktu izdarīti ieguldījumi. Šos sabiedriskos pakalpojumus ir jāpilnveido, īpaši, runājot par tarifu noteikšanu, maksājumu iekasēšanu un darbības aspektiem, kas saistīti ar sistēmas uzturēšanu.
Jūs zināt, ka mēs esam arī izveidojuši ūdens apstrādes iekārtas, kuras ir finansētas izmantojot Eiropas Attīstības fondu un kas nodrošina nabadzīgajiem un neaizsargātākajiem pilsoņiem, kas dzīvo pilsētu vai piepilsētu teritorijās, ūdeni un kanalizāciju. Ir bijuši divi aicinājumi piedalīties konkursā, kuru mērķis ir nodrošināt nabadzīgos un neaizsargātākos pilsoņus ar ūdeni un kanalizācijas pakalpojumiem. Izmantojot Komisijas piešķīrumus ir ieviesti 175 projekti attiecīgajos ĀKK reģionos. Kopumā no iepriekšminētajiem 38 projekti ir bijuši paredzēti darbībām pilsētu teritorijās un 29 veltīti piepilsētām.
Vairākumā projektu galvenais jautājums ir ūdens, ar apstrādes iekārtu, kas papildināta ar drenāžu un kanalizāciju. Pašlaik ir ieguldīti kopumā ap 191 miljoni eiro ūdens apstrādes iekārtās pilsētu un piepilsētu teritorijās. Tā kā lielai daļai no atbalsta saņēmējiem, kas dzīvo attiecīgajos graustu rajonos un nabadzīgākajos rajonos, ir nabadzīgo statuss, vairākums, ja ne visi, projekti nodrošina nabadzīgajiem sava veida pabalstus, jo tarifu pielāgojumi ir iekļauti kā paketes daļa.
Vēl kas, ko es varētu piebilst, tuvojoties šī garā stāstījuma nobeigumam, kas man tika noorganizēts, ir tas, ka es satiku iniciatīvas "ANO mājoklis” izpilddirektori, un man ar viņu bija gara saruna.. Es šo tikšanos izmantoju galvenokārt, lai iegūtu viņas palīdzību Attīstības dienu sagatavošanā, kuras notiks nākošā gada beigās. Galvenie jautājumi būs par vietējo varu un decentralizāciju - šie būs galvenie jautājumi, otrs galvenais jautājums būs plašsaziņas līdzekļi un attīstība, un es lūdzu piedalīties šī jautājuma sagatavošanā, jo jautājums par galēju pārapdzīvotību pilsētu centros un galvaspilsētās patiešām ir attīstības jautājums.
Šajā sakarā, un par to es vēlētos parunāt īpaši, pastāv arī nopietnas problēmas ar zemes izmantošanas plānošanu jaunattīstības valstīs, un šim jautājumam būtu tagad jākļūst par mūsu attīstības politikas galveno jautājumu. Mēs smagi strādājam pie šī jautājuma, un es, iespējams, sagatavošu pārskatu par šo īpašo jautājumu, proti, zemes izmantošanas plānošanu jaunattīstības valstīs, tuvākajā nākotnē, jo tas ir patiesi nozīmīgs jautājums. Piemēram, Kinshasa, kas ir pilsēta ar vairāk nekā sešiem miljoniem iedzīvotāju. Ir vairāk nekā acīmredzami, ka Kinshasa ir kļuvusi nepārvaldāma drošības, pakalpojumu nodrošinājuma, kanalizācijas projektu, u.c., ziņā.
Tāpēc mēs ļoti labi apzināmies godājamā deputāta uzdotā jautājuma nozīmību.
Priekšsēdētāja
Vispirms es vēlētos pateikties komisāram un atzīmēt, ka, lai arī viņa atbilde bija gara, tā nav garākā, kāda ir sniegta jautājumu laikā; tomēr saistībā ar šo atbildi tika izteikti vairāki lūgumi uzdot papildu jautājumus. Es vēlētos noklausīties trīs jautājumus, kas pirmie piesaistīja manu uzmanību; tos uzdeva M. McGuinness, G. Mitchell, kura jautājums bija sākotnējais, un D. Budreikaitė.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze, pilnībā paužot cieņu M. McGuinness, manuprāt, tas ir neparasti, ja kāds uzdod jautājumu, bet viņam jāgaida vēl uz kādu citu.
Priekšsēdētāja
Es ļoti atvainojos. Mēs sākām vēlu, tāpēc jūs varējāt ierasties šeit agrāk.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze, jūs novēloti parādījāt informāciju uz tablo un pēc tam izlaidāt jautājumus. Tad jūs ļāvāt sniegt atbildi septiņas minūtes un aicinājāt citus uzdot papildu jautājumus, lai arī sākotnējais jautājums nebija uzdots. Tā ir absurda procedūra, un es pret to iebilstu.
Priekšsēdētāja
Man ļoti žēl, bet mums ir jāizlaiž jautājumi, ja deputāti, kas tos uzdevuši, neatrodas plenārsēžu zālē. Mēs ievērosim manis noteikto kārtību.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, es atvainojos par šiem sarežģījumiem. Es pārņēmu G. Mitchell jautājumu, jo zināju, ka viņš tūlīt ieradīsies.
Komisār, es neesmu pārliecināta, vai šajā garajā atbildē dzirdēju jūs kaut reizi pieminam tādus vārdus kā "lauku”, "lauksaimniecība” vai "vajadzība veikt ieguldījumus”, jo problēma saistībā ar graustu kvartāliem ir tā, ka 900 miljoni cilvēku ienāk tajos, cerot uz labāku dzīvi, jo lauku apgabalos viņiem nav nekā labāka. Manuprāt, jums jāpievēršas jautājumam par ieguldījumiem lauksaimniecībā un lauku attīstībā jaunattīstības zemēs, lai mēs neveidotu vēl lielākus graustu kvartālus.
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Jums, iespējams, ir taisnība, bet man nesen bija iespējas nodarboties ar šo jautājumu par lauku attīstību.
Ņemiet vērā to, ka desmitais Eiropas Attīstības fonds vairāk uzmanību pievērš lauku attīstībai un ieguldījumiem lauksaimniecībā, nekā, piemēram, devītais EAF, lauku attīstības un lauksaimniecības projektiem piešķirtais budžets sastāda - ja es pareizi atceros - 9% no piešķīrumiem.
Desmitajā Eiropas Attīstības fondā šī daļa ir jau pārsniegusi 12%. 666 miljoni eiro, ko nodrošināja devītais Eiropas Attīstības fonds , tagad ir palielinājušies līdz 1,1 miljardam desmitajā fondā. Pats par sevi saprotams, mēs veicinām šo attīstību un es piekrītu jums, apgalvojot, ka tā ir viena no labākajām atbildēm problēmai, tas pats attiecas uz zemes izmantošanas plānošanu.
Lauksaimniecības attīstīšana acīmredzot ir efektīvs veids kā atvieglot pilsētu centru pārapdzīvotību, dodot nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kas tagad apdzīvo pilsētu centrus, iespēju labākai dzīvei un piesaistot viņus atkal lauksaimniecībai. Mums arī ir nepieciešamas infrastruktūras, kas nodrošina uzlabotu pieejamību un savienojamību un labākus sabiedriskos un kanalizācijas pakalpojumus.
Tāpēc mēs strādājam pie visiem šiem jautājumiem, un es atbalstu jūsu viedokli, lai gan es neesmu aplūkojis tieši šo konkrēto jautājumu. Iespējams, ka tiks izvēlēti citi risinājumi, bet jums ir pilnīga taisnība un pilnīgi noteikti mēs to iekļausim mūsu prioritāšu saraksta sākumā.
Eiropas Attīstības dienu laikā šī jautājuma dažus aspektus aplūkoja Kofi Annan, kurš ir izveidojis fondu, lai palīdzētu lauku reģioniem un attīstītu lauksaimniecību.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze, vai es varu komisāram uzdot jautājumu - vai viņš zina, ka Tūkstošgades attīstības mērķu 11. punkts paredz līdz 2020. gadam ievērojami uzlabot graustu kvartālos dzīvojošo 100 miljonu cilvēku dzīvi? Un tie faktiski ir 900 miljoni cilvēku (vismaz jautājumā ir minēti šie 900 miljoni, un es nedomāju, ka komisārs to apšaubīja), kas dzīvo pilsētu graustu kvartālos.
Šomēnes komisārs piedalīsies ES un ĀKK Asamblejas sanāksmē, kas notiks Ruandā. Vai viņš spēs Asamblejai sniegt kādas norādes, un kad viņš spēs Asamblejai sniegt kādas norādes attiecībā uz precīzu statistiku par šī mērķa sasniegšanu? Jūs teicāt, ka jūs atgriezīsieties ar plānu, ar ziņojumu, bet vai šis ziņojums sniegs mums precīzu informāciju par to, kā tiks sasniegts mērķis, kas paredz 100 miljonus cilvēku aizvest no mājokļiem graustu kvartālos?
Louis Michel
Statistika būs, bet tie ir valstu rādītāji, kad mēs viņus saņemam un kad datu iegūšanas sistēmas ir ticamas. Jebkurā gadījumā, pašreizējā situācijā, es nevaru garantēt, ka mēs spēsim apkopot pilnīgus statistikas datus par šo konkrēto tēmu, visvairāk tāpēc, ka definīcijas ievērojami atšķiras vienā valstī no otras. Tāpēc mēs pie tā strādājam.
Parasti, kad mēs veicam novērtējumu un kad es pārskatu, mūsu rīcībā jau ir - es ceru - zināms elementu daudzums, kas ļauj mums iegūt zināmu skaidrību par jūsu pieprasīto informāciju. Tomēr es neuzdrīkstos šodien apsolīt, ka mums par šo jautājumu būs ticami un precīzi skaitļi. Tas ir viens no faktoriem, ar ko mēs šodien strādājam.
Mēs nupat esam ieguvuši informāciju, kas ir citu starptautisko organizāciju rīcībā. Iegūtie dati parasti ne tuvu nav pilnīgi un bieži vien ir apšaubāmi, jo mums izejas dati un metodes, ko lieto, lai kvantitatīvi apstrādātu šo statistiku.
DanutBudreikait
(LT) Cilvēki ir pametuši ciematus, lai pilsētās meklētu darbu. Kādi pasākumi tiks veikti, kādi projekti jāievieš valstīs, lai nodrošinātu, ka atbalstu nesaņem vienīgi lauksaimniecības teritorijas, ne tikai lauku teritorijas, un, ka jaunas darba vietas tiek radītas arī citās teritorijās? Man nācies dzirdēt, ka, piemēram, Mozambikā tikai 5% no palīdzības fondiem ir piešķirti darba vietu infrastruktūru attīstībai. Vai tas jums šķiet pietiekami?
Louis Michel
Pirmkārt, darbības programmas likumsakarīgi tiek finansētas izmantojot attīstības programmas, nevis humāno palīdzību. Tāpēc tās nav humānās palīdzības programmas. Dažos reģionos mēs finansējam intensīvās nodarbinātības darba programmas, īpaši, valstīs, kas pārdzīvojušas konfliktu kā Ruanda, Burundi un KDR. Mēs nodrošinām finansējumu daudzām darbietilpīgām programmām, ieskaitot ceļu būvniecību un uzlabošanu, mazāka mēroga uzturēšanas projektiem u.t.t., kas nodrošina cilvēkus ar darbu. Šī ir izejas pozīcija.
Otrkārt, es izmantošu jūsu jautājumu, lai vēlreiz norādītu - jums tas var patikt un var nepatikt, jums var būt un var nebūt savs viedoklis, bet šī ir atklāta diskusija, un es to pateikšu tik un tā - ka tas, ko Komisija pašlaik cenšas darīt ekonomiskās partnerības līgumu ceļā, kurus mēs pašreiz mēģinām panākt ar vairākiem reģioniem jaunattīstības valstīs, ir galvenokārt paredzēts, lai radītu noteiktu dinamisku procesu un privātā sektora attīstību, kas spētu atbalstīt nodarbinātību, radīt labklājību un pārticību un, jo īpaši, nodrošinot lai jaunattīstības valstis pakāpeniski kļūtu spējīgas atvērt savu tirgu, lai izmantotu vispozitīvākos - un es zinu tikai divus, labus, bet tomēr ar savām nepilnībām - globalizācijas rezultātus.
Vēl jo vairāk, es vienmēr esmu ļoti pārsteigts pamanot, ka arī šeit, Parlamentā, ir daudzi, kuri iebilst pret ekonomiskās partnerības nolīgumu parakstīšanu. Kad jūs apzināsities, ka 1% tirdzniecības apjoma palielināšanās Āfrikā ir līdzvērtīga kopējai atbalsta summai, kas piešķirta attīstībai šajā kontinentā, kas pareizināta divas ar pusi reizes, tad jūs sapratīsiet, ka nabadzīgajās valstīs nekad nebūs ilgtspējīga attīstība, ja vien viņu ekonomika nekļūs plaukstoša. Atbildot uz jūsu jautājumu, es varu jums apgalvot, ka mums ir ārkārtas reaģēšanas pasākumi, ieskaitot tos, kas paredzēti pēckonfliktu periodiem, un mēs cenšamies tos ieviest. Mēs faktiski finansējam nodarbinātības sistēmas un darbietilpīgus projektus. Tā ir ārkārtas reaģēšana. Tās ir ārkārtas situācijas.
Vēl bez tam politika "Atbalsts tirdzniecībai” ir vienīgā, kas faktiski rada nodarbinātību un, līdz ar to, ilgstošu nodarbinātību. Cita brīnumlīdzekļa nav. Nav reāli ierosināt mums, piemēram, finansēt darbavietu radīšanas sistēmas, un es patiešām esmu dzirdējis šādu priekšlikumu. Dažās valstīs 60% vai 70% iedzīvotāju ir jaunāki par 25 gadiem. Nav iespējams radīt darbavietas valsts pakalpojumos tik daudz cilvēkiem. Vienīgajai atbildei uz šo problēmu pēc būtības ir jābūt balstītai ekonomikā.
Šim jautājumam ir divas puses. Pirmā ir lauksaimniecība, kas ir svarīgs elements, jo tas rada ilglaicīgu nodarbinātību un nodrošina ar pārtiku visu ģimeni. Iespējams, tā ir patiesība, ka mēs pēdējos gados neesam pietiekami daudz ieguldījuši lauksaimniecības nozarē.
Otrs elements bez šaubām ir ekonomija. Ir ļoti svarīgi izveidot un saliedēt integrētus reģionālos tirgus, lai radītu apstākļus, kuros vietējie iedzīvotāji varētu izmantot globalizāciju un ekonomisko izaugsmi.
Claude Moraes
Priekšsēdētājas kundze, es saprotu G. Mitchell sašutumu - tas ir daudzu deputātu sašutums - par to, ka katru mēnesi Komisijas jautājumu laiks ir ierobežots un sākas novēloti. Man bija jautājums par Dārfūru, un es vēlos jums jautāt, vai pieciem jautājumiem tika atvēlētas desmit minūtes, jo jautājumu laiks sākās novēloti, plkst. 18.15; es ierados plenārsēžu zālē tieši pēc plkst. 18.20.
Ja tā tas ir, vai ir taisnīgi radīt tādu situāciju, ka deputāti dodas uz savām tikšanām un mēģina uzminēt, kad varētu tikt uzdots viņu jautājums? Vai ir iespējams kaut ko darīt lietas labā, jo īpaši attiecībā uz Komisijas jautājumu laika aizkavēšanos, kas notiek gandrīz katru mēnesi Strasbūrā?
Priekšsēdētāja
Paldies par jūsu komentāriem, C. Moraes. Es un mani kolēģi priekšsēdētāja vietnieki, kas ir atbildīgi par jautājumu laiku, vienmēr esam gatavi veikt uzlabojumus, tādēļ mēs aicinājām deputātus nākt uz plenārsēžu zāles priekšu.
Attiecībā uz šodienas laika plānojumu diemžēl vienīgais, ko varu pateikt, ņemot vērā jūsu un G. Mitchell nostāju, - B. Staes atradās šeit zālē, un viņam bija iespēja izskatīt savus jautājumus, lai gan šis jautājums sekoja jūsu jautājumam. Diemžēl tā tas ir, bet tagad es varu jums vienīgi pateikt, ka jums jāseko līdzi tam, ko rāda uz tablo. Mēs nevaram šeit sēdēt un neko nedarīt, tāpēc mums jāpāriet pie nākamā jautājuma un jādara savs darbs iespējami labāk.
Temats: Ceļu satiksmes drošības nostiprināšana jaunattīstības valstīs
Vai Komisija varētu īsumā aprakstīt pasākumus, kas patlaban tiek īstenoti, lai nodrošinātu ceļu satiksmes drošības nostiprināšanu un uzlabošanu jaunattīstības valstīs, un komentēt līdz šim īstenoto pasākumu izpildi?
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Palīdzība jaunattīstības valstīm un transporta drošības uzlabošana, kas ietver arī drošību uz ceļiem, ir viena no Komisijas prioritātēm sadarbībai transporta nozares attīstībā. Tas ir atspoguļots Komisijas stratēģijā. Vajadzība pēc stratēģijas, kas būtu vērsta uz transporta drošības veicināšanu, ir galvenais aspekts mūsu pašreizējā nozaru dialogā ar partneru valdībām un iekšējās direktīvas pašlaik iesaka iestrādāt noteiktus drošības pasākumus, izstrādājot ceļu projektus, kurus finansē Komisija.
Komisijas intervences jaunattīstības valstu transporta nozarē novērtējumā, kas tika pabeigts 2004.gadā, ir atzīmēts, ka vairākumā ceļu projektu tika ņemti vērā drošības aspekti. Sniegšu kādus konkrētus piemērus, vairākumā ceļu būvniecības sistēmu ir ceļazīmes un apzīmējumi un noteikti ātruma ierobežojumi, un daudzos no projektiem bija arī ieteikts paplašināt ceļmalas joslas, kas ļautu droši pārvietoties nemotorizētajiem transporta līdzekļiem un gājējiem.
Dažās valstīs Komisija ir arī finansējusi darbības, kas īpaši paredzētas ceļu drošības kā automaģistrāļu kodeksa izstrādāšanai vai transporta līdzekļu pārbaudes centru aprīkošanai, īpaši, Albānijā un transporta līdzekļu drošības pārbaudes noteikumu ieviešanai Mali. Projekts, kas pašlaik notiek Kamerūnā palīdz finansēt dažādas ceļu būvniecības sistēmas, tostarp ceļa barjeru uzstādīšanu, lai uzlabotu drošību uz galvenā Douala-Yaoundé ceļa, kā arī sabiedrības informēšanas kampaņu par ceļu drošību.
Skaidrs, ka mēs varam darīt vairāk. Sekmes, pirmkārt un galvenokārt, ir atkarīgas no apņēmības, ko izrāda partnervalsts valdība, uzsverot ceļu drošības jautājumus, vācot un analizējot negadījumu statistiku, ieviešot noteikumus un norādījumus, nosakot standartus un izveidojot un stiprinot organizācijas, kas ir atbildīgas par vispārējo ceļu drošības politikas ieviešanu.
Jim Higgins
Priekšsēdētājas kundze, kā komisāram tas jau ir zināms, Eiropas Satiksmes drošības padome regulāri publicē ļoti lietderīgus ziņojumus par ceļu satiksmes drošības standartu statistiku un vispārējiem rezultātiem dažādās valstīs. Tie diezgan skaidri parāda, ka Austrumeiropas valstis un diemžēl arī mana valsts Īrija atpaliek un atrodas saraksta apakšā. Vai komisārs varētu piekrist, ka galvenā problēma ir saistīta ar to, ka negadījumi, kas par tādiem tiek uzskatīti, patiesībā nemaz nav negadījumi? Šos negadījumus bieži vien izraisa ātruma pārsniegšana, sliktie ceļi un daudzos gadījumos - pārmērīga alkohola lietošana. Mēs zinām, ka no 2013. gada tiks ieviesta vienota Eiropas vadītāja apliecība, tāpēc es gribētu komisāram vaicāt, vai ir kādas izredzes, ka saistībā ar šo vienoto Eiropas vadītāja apliecību faktiski slogu varētu novirzīt uz sākumposmu un tās tiktu ieviestas ātrāk? Otrkārt, vai komisārs varētu piekrist, ka tad, ja kāds kā šoferis brauc no vienas dalībvalsts uz citu un viņam ir derīga vadītāja apliecība, šādai personai ir obligāti jāveic teorijas tests par ceļu satiksmes noteikumiem, zīmēm un dažādiem citiem elementiem, kas ir spēkā attiecīgajā valstī, kurā tagad atrodas viņa dzīvesvieta?
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Es nezinu, vai šis jautājums bija adresēts man. Vai jūs runājat par attīstību, vai arī tas ir vispārīgāks jautājums, jo es nedomāju, ka tas bija adresēts tieši man kā komisāram attīstības jautājumos.
Kas attiecas uz Higgins kunga jautājumu, es domāju, ka jau esmu uz to atbildējis, bet ir skaidrs, ka saistībā ar mūsu finansēto ceļu infrastruktūras projektiem uzturēšanas nosacījumi parasti jau ir iestrādāti, bet ir arī citi nosacījumi. Mēs esam finansējuši, piemēram, automaģistrāļu kodeksa izveidi, un ir pats par sevi saprotams, ka tas, ko mēs darām Eiropā, var kļūt par iedvesmas avotu dažām no mūsu apspriestajām valstīm.
Attiecībā uz jautājumu, kas tika adresēts tieši man, es neuzskatu, ka esmu pietiekami kompetents, lai uz to atbildētu, bet, ja vēlaties, es ar prieku to pāradresēšu savam kolēģim Barrot kungam.
Lūk, ko es darīšu: es pāradresēšu šo jautājumu savam kolēģim.
Robert Evans
Tāpat kā komisārs es sapratu, ka jautājums attiecās uz ceļu satiksmes drošību jaunattīstības valstīs, nevis ES dalībvalstīs.
Vai komisārs ir braucis ar automašīnu pa Dienvidāziju, kur, visu cieņu, daudzos gadījumos viņa atsauci uz automaģistrāļu kodeksu varētu uzskatīt par smieklīgu, jo satiksmes plūsma ir ļoti ātra abās ceļa pusēs un vienlaikus abos virzienos, kas acīmredzami rada satiksmes negadījumus, un noteikti tad, ja pa ceļu brauc kravas furgoni un cilvēki brauc arī ar rikšu. Vai komisārs, apspriežoties ar Dienvidāzijas valstīm, ieteica, ka Eiropas Savienība - izmantojot visus padomus, ko, iespējams, J. Higgins varētu sniegt no Īrijas vai citām valstīm, - varētu palīdzēt uzlabot šo valstu satiksmes drošību, iespējams, uzlabojot atsauci uz neesošu automaģistrāļu kodeksu, un palīdzēt samazināt uz ceļiem bojā gājušo skaitu?
Louis Michel
Es neiebilstu pret to, ka Eiropas Savienība sniedz ieguldījumus un palīdzību. Esmu minējis kā piemēru tieši to, ko jūs pieminējāt, tas ir, automaģistrāļu kodeksu. Ir skaidrs, ka tas var būt daļa no projekta, ko Komisija varētu finansēt, piemēram, labas pārvaldības, likuma varas stiprināšanas un valsts iestāžu spēju apvienošanas kontekstā. Tā mēs darām. Kas attiecas uz ceļiem, tā ir taisnība, ka atsevišķās vietās, īpaši tajās, kur, kā mēs zinām, ir liela gājēju plūsma, mēs cenšamies arī uzlabot ietves un savos ceļu drošības projektos iekļaut negadījumu profilakses pasākumus.
Runājot globāli, saistībā ar politisko dialogu, mēs iekļaujam visus šos jautājumus, bet vēstījumā, ko mēs laiku pa laikam nosūtām saviem partneriem, jānorāda, ka arī viņiem ir jārisina šie politiskie jautājumi. Dzirdot šāda veida jautājumus, es vienmēr brīnos: "Vai mēs gaidām, lai mūs lūgtu to izdarīt viņu vietā?”. No mums nevar prasīt, lai darām visu. Mēs varam pamudināt un dot ieteikumus, mēs varam sniegt finansējumu un palīdzību, bet mēs nevaram uzņemties pārvaldību to vietā, kuru darbs ir pārvaldība. Tas ir kā noņemt dāvanas no Ziemsvētku eglītes. Cilvēki cer, ka attīstības sadarbība spēj izdarīt it visu un jeb ko.
Jums jāsaprot arī tas, ka, ņemot vērā man pieejamos budžeta līdzekļus, man ir jākoncentrē uzmanība galvenajām prioritātēm. Mitchell kungs pareizi uzsvēra Tūkstošgades attīstības mērķus. Tā ir galvenā prioritāte. Mēs esam ar mieru palīdzēt un nodrošinām finansējumu, bet partnervalstīm ir tas jālūdz. Tas ir viens no nosacījumiem. Dialogu procesa laikā mēs reizēm cenšamies ko tādu ieteikt.
Bowis kunga šeit nav, bet es jums varu pateikt, ka, piemēram, ieviešot mūsu attīstības politiku, es cenšos sniegt mūsu partneriem lielākas zināšanas par invalīdu situāciju. Partnervalstis un partnervalstu valdības pārsvarā neņem vērā problēmas, kas skar cilvēkus ar invaliditāti. Tāpēc mums ir daudz papildu iniciatīvas un politikas, ko mēs cenšamies izvirzīt un īstenot, bet neaizmirstiet, ka mēs varam finansēt šos projektus vienīgi tad, ja partnervalsts to ierosina vai izsaka tādu lūgumu.
Ievērojot to, ka Eiropas Savienība finansē daudzus ceļu būvniecības un infrastruktūras projektus, šis konkrētais aspekts - un noteikti arī jautājums par ceļu satiksmes drošību - acīmredzot bieži tiek skarts šādās debatēs un diskusijās.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Statistika parāda, ka zaudējumi, kas radušies negadījumu un to seku dēļ ES valstīs veido aptuveni 2% no Eiropas Savienības IKP; tas nozīmē, ka šie zaudējumi ir milzīgi. Vai trešās pasaules valstīs un attīstības valstīs skaitļi ir līdzīgi? Vai tie procentuāli ir lielāki vai mazāki? Bez šaubām šajās valstīs ir mazāk automašīnas, tāpēc iespējams, ka procentuāli šis skaitlis ir mazāks. Pilnībā apzinoties to, ka Komisija nevar izdarīt visu to valstu labā, par kurām mēs runājam, es tomēr vēlētos zināt, vai šīs valstis mācās no Eiropas Savienības pieredzes, kur pēdējo gadu laikā satiksmes negadījumu skaits ir samazinājies par 50 procentiem.
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Es piekrītu, es piekrītu. Tomēr manā rīcībā vienkārši nav tādu resursu, lai es varētu aprēķināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu attīstības valstīs.
Tāpēc man ir jāvadās pēc tā, ko man saka valdības. Ir skaidrs, ka negadījumi notiek, bet mazāks satiksmes blīvums un mazāks automobiļu skaits nozīmē, piemēram, to, ka lielāks skaits negadījumu notiek darba vietās, uz lauksaimniecības zemes un tamlīdzīgi. Skaidrs ir tas, ka ļoti liels daudzums negadījumu notiek darba vietās.
Kas attiecas uz ceļu satiksmes negadījumiem, es varu vadīties vienīgi pēc skaitļiem, ko saņemu no mūsu partnervalstīm, protams, ja vispār tādus saņemu. Tātad, ja lūdzat, lai es finansēju statistikas projektus, es būšu pilnīgi pret, jo es uzskatu, ka mums nav resursu, lai iesaistītos sīki detalizētā pārvaldībā mūsu partneru vārdā.
Es uzskatu, ka mums jākoncentrējas uz kopainu, ja vēlamies, lai mūsu rīcība būtu efektīva; cita risinājuma nav. Ja mēs sāksim "mikro” līmenī "nodarboties ar pārvaldību”, mēs zaudēsim mūsu politikas virzienu, būsim iesaistījušies visā, mums vairs nebūs īstas stratēģijas vai sistēmas, pie kā pieturēties, nebūs lielākas vienotības, nebūs nekā.
Jūsu uzdotie jautājumi neapšaubāmi ir labi jautājumi, un ir pareizi un atbilstoši aplūkot šīs problēmas dialogā ar mūsu partneriem. Tomēr man jāsaka, ka viss nav tik vienkārši, kad runa ir par intereses un uzmanības rosināšanu mūsu partneros par šīm jomām. Tāpēc esmu apsolījis Bowis kungam - viņa šeit nav, bet es viņam devu solījumu pirms diviem gadiem, un es to izpildīšu, vienkārši, lai būtu sistemātisks - ka mēs iekļausim kategoriju "cilvēki ar invaliditāti” līdztekus mūsu dzimumu vienlīdzības un bērnu tiesību politikai. Tomēr es varu jums apgalvot, ka praksē tas nav tik vienkārši. Tas ne tuvu nav tik noteikti, un mums ikreiz jāmēģina no jauna. Es pilnībā piekrītu visam, ko jūs teicāt, bet es nevaru mūsu partnervalstu labā izdarīt lietas, kurām tās acīmredzot vēl nav gatavas.
Tāpēc Komisija īpaši uzsver visus šos jautājumus, kas ir svarīgas, bet tā nevar iet tik tālu, lai nodarbotos ar visu problēmu detalizētu pārvaldību.
Temats: Kipras samierināšanas dialogs
Kā Komisija vērtē Kipras Republikas prezidenta Tassos Papadopoulos un Kipras turku kopienas vadītāja Mehmet Ali Talat tikšanos, kas notika 2007. gada 5. septembrī?
Vai tā nepiekrīt, ka, meklējot risinājumu, par kuru notikusi divu kopienu vienošanās, jāsper kvalitatīvs solis uz priekšu, Nikosijai pieprasot turpināt dialogu augstākajā politiskajā līmenī (ministru līmenī), pamatojoties uz skaidri noteiktu laika grafiku, nevis iesniedzot šo jautājumu izskatīšanai ekspertu komitejās?
Kas ir noticis ar pārējo finansējumu, kas tika piešķirts šīs salas ziemeļu daļai, ņemot vērā to, ka līdz šodienai ir izmaksāti tikai 10 %?
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Komisija atzinīgi vērtē šo divu vadītāju tikšanos, kas notika šī gada 5. septembrī, un vienošanos par to, ka iespējami ātrāk ir jāuzsāk process, kura iznākums būtu saprātīgs Kipras problēmas atrisinājums. Mūsu mērķis ir bez nevajadzīgas kavēšanās Apvienoto Nāciju Organizācijas pārraudzībā sākt nopietnas sarunas, lai panāktu saprātīgu atrisinājumu. Vienošanos, ko 2006. gada 8. jūlijā panāca abas salā dzīvojošās kopienas, vajadzētu izmantot par pamatu šādām sarunām, veicinot šo sarunu atsākšanu, lai panāktu saprātīgu atrisinājumu.
Attiecībā uz finansiālo atbalstu, kas izmantots līdz šā gada septembra beigām, kopējā summa, kas noteikta saskaņā ar atbalsta programmu Kipras turku kopienai, bija 24 miljoni eiro, tas ir 9 % no kopējās summas, un piedāvātā summa sasniedz 44 miljonus eiro. Liela daļa no šīs programmas tika atvēlēta ieguldījumiem infrastruktūrā, kuri prasa vairāk laika, lai sagatavotos, un kuriem lielākā daļa maksājumu notiks plānošanas perioda vēlākā posmā, kas paredzēts līdz 2012. gada decembrim.
Neskatoties uz problēmām, ko rada vienotais politiskais, diplomātiskais un tiesiskais statuss, Komisija uzskata, ka atbalsta programmas īstenošana patlaban pārsvarā atbilst plānotajam.
Marco Cappato
(IT)Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es gribētu pateikties komisāram un uzsvērt, ka Komisijai jāmudina puses vest sarunas ministriju līmenī, tas ir, augstākajā līmenī, lai izietu no šī strupceļa. Acīmredzot vēlēšanas, ko Girieķija paredzējusi februārī Nikosijā, apgrūtinās iespēju paātrināt šo jautājumu risināšanu, bet sākt šo izpēti pēcvēlēšanu periodā ir laba doma.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Es vēlos pateikties godājamam deputātam par šo priekšlikumu. Patiesībā mēs mēģinājām šādi rīkoties 2006. gada beigās, laikā, kad Eiropas Savienības prezidentvalsts bija Somija. Tika īstenoti nopietni diplomātiski centieni likvidēt šķēršļus ekonomiskajās un tirdzniecības attiecībās gan pašā Kiprā, gan ap šo valsti, un šajā saistībā notika dažas sanāksmes Helsinkos, kas tomēr nebija rezultatīvas.
Tādēļ es domāju, ka mācība, kas mums jāgūst, ir tāda - par savu mērķi mums jāizvirza saprātīgs atrisinājums, un mums ir vajadzīgs ANO efektīvo dienestu nodrošinājums. Manuprāt, jo drīzāk tas notiks, jo labāk, vēlākais - pēc prezidenta vēlēšanām, lai 2008. gads kļūtu par tādu nopietnu sarunu un rezultātu gadu, kurā panākts saprātīgs atrisinājums Kipras atkalapvienošanās jautājumā.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, mums ir teikts, ka Kipras ziemeļu daļai ir pieejama tikai neliela Eiropas Savenība finansējuma daļa. Kāda ir situācija, ņemot vērā pienākumus, kas jāizpilda Kipras ziemeļu daļai pašai? Vai arī tas nenotiek ar nokavēšanos? Man ir arī papildus jautājums mūsu godājamajam deputātam. Viņa izmantotā terminoloģija nav divkopienu terminoloģija, tā ir divu atsevišķu valstu terminoloģija, ievērojot to, ka sarunas notiek ministriju, priekšsēdētāju un kolēģu līmenī. Vai tas noder debatēs?
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Manuprāt, šis jautājums daļēji bija adresēts M. Cappato. Ir skaidrs, ka Eiropas Komisija nekādā ziņā neatsaucas ne uz kāda veida pārvaldi saistībā ar Ziemeļkipru, bet tajā pašā laikā, protams, šajā salā dzīvo divas kopienas. Tā ir Kipras grieķu kopiena un Kipras turku kopiena. Mēs atbalstām un ceram, ka šo abu kopienu vadītāji turpinās īstenot savus centienus, lai atsāktu sarunas par saprātīgu atrisinājumu ANO pārraudzībā.
Priekšsēdētāja
Pirms pārejam pie nākamā jautājuma, es atkārtoti aicināšu un mudināšu deputātus panākt uz plenārsēžu zāles priekšu, ja jūs piedalāties jautājumu laikā. Tas patiešām ļauj strādāt mazliet aktīvāk.
Temats: ES administrācija Kosovā
Kā Komisija vērtē progresu, kas panākts, sagatavojot ES administrācijas izvietošanu Kosovā nākamajā gadā, un iespēju, ka statusa jautājumu varētu izlemt līdz 2007. gada 10. decembrim?
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Eiropas Savienība gatavojas vairāk iesaistīties pēc tam, kad būs noteikts Kosovas statuss. Neskatoties uz patlaban notiekošajām sarunām par statusu, ir veikts arī nozīmīgs sagatavošanās darbs attiecībā uz turpmāko starptautisko civilo misiju un Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misiju saistībā ar tiesiskumu Kosovā.
Komisija finansē kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) vienotās rīcības, veidojot plānošanas grupas Prištinā. Šīs grupas, pamatojoties uz M. Ahtisaari programmu, ir izstrādājušas plānus turpmākajām misijām. Tomēr turpmāko starptautisko misiju galīgais modelis būs atkarīgs no tā, kāds būs rezultāts sarunās par statusu. Komisija ir cieši sadarbojusies ar divām grupām, lai nodrošinātu saskaņotu visaptverošu ES līdzdalību Kosovā pēc tās statusa noteikšanas.
Es vēlētos arī izmantot šo izdevību, lai pateiktos Eiropas Parlamentam par tā izcilo sadarbību, atvieglojot finansējuma piešķiršanu šīm ļoti nozīmīgajām misijām. Komisija pilnībā atbalsta darbu, ko veic starptautiskā valstu trijotne ("troika”), kura patlaban vada sarunas; attiecībā uz šīs trijotnes darbību ir noteikts termiņš - 10. decembris, ko septembrī Ņujorkā apstiprināja kontaktgrupas dienests. Patlaban ir pāragri prātot par to, kad tieši tiks atrisināts jautājums par Kosovas statusu, bet ir skaidrs, ka ciešanu paildzināšana nevienam neko labu nedos. No savas puses mēs esam gatavi izmantot visus līdzekļus un pat vēl vairāk, lai sarunās panāktu visām pusēm vislabāko risinājumu. Mēs to pieprasām abām pusēm un mūsu starptautiskās sabiedrības partneriem, lai gan tajā pašā laikā, protams, mēs gatavojamies labākam vai sliktākam scenārijam attiecībā uz Kosovas statusu.
Bernd Posselt
(DE) Liels paldies par jūsu lielisko atbildi, komisār. Es vēlētos uzsvērt divas lietas. Pirmkārt, kā jūs zināt, parlaments, pamatojoties uz Ahtišāri plānu, ar 75% pārsvaru nobalsoja manā labā. Mēs balsojām pret Kosovas atdalīšanos un pret jebkādu Belgradas noteikumu pārskatīšanu. Es gribētu zināt, vai Komisija atbalsta šo nostāju.
Otrkārt es, tāpat kā jūs, pagājušajā nedēļā biju Belgradā un, kā jūs teicāt, jo vairāk laika tiek izmantots lēmumu pieņemšanas procesā, jo destabilizējošāks šis process būs Serbijai. Arī Serbijai ir nepieciešams steidzams lēmums, lai tā varētu uzturēt savu virzību pretī nākotnei Eiropas Savienībā.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Patiešām, kā norādīja B. Posselt, Serbija ir galvenā valsts, un tādēļ pagājušajā nedēļā mēs ar premjerministra vietnieku B. Đelić, piedaloties arī prezidentam B. Tadić, parafējām stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Tas ir Serbijas pirmais konkrētais solis ceļā uz Eiropas Savienību. Ar nosacījumu, ka Serbija pilnībā sadarbosies ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai, mēs un dalībvalstis varam parakstīt nolīgumu, kas kļūs par ceļu uz Serbijas kandidātvalsts statusu.
Tādējādi, ja Serbija ir gatava, arī mēs esam gatavi virzīties uz priekšu, un tas patiešām palīdz Serbijai atstāt aiz muguras nacionālistisko pagātni un virzīties uz nākotni, kas saistīta ar Eiropu.
Hubert Pirker
(DE) Komisār, mēs visi ceram, ka statusa jautājums noteikti tiks atrisināts 10. decembrī. Tomēr jautājums ir šāds: un ja nu nav risinājuma? Kā jūs uzskatāt, kāds tādā gadījumā ir reģiona risks? Vai mums ir izeja no šīs situācijas, vai arī jebkādas alternatīvas stratēģijas, ja gadījumā 10. decembrī nav iespējams nonākt pie vienošanās?
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Mēs patiešām strādājam ļoti nopietni un smagi, lai atvieglotu nonākšanu pie atrisinājuma sarunu ceļā. Mēs atbalstām vēstnieku Wolfgang Ischinger, kurš kā Eiropas Savienības pārstāvis ir atbildīgs par "troikas” darba vadīšanu. Es uzskatu, ka mums ir svarīgi savas domas un publiskos paziņojumus vērst uz palīdzēšanu "troikas” darbā, kā arī abu pušu mudināšanu izmantot šo pēdējo iespēju, šo papildu laiku jeb aizvainojumu laiku, lai šajās sarunās sasniegtu konkrētus rezultātus.
Tāpat kā jebkurai atbildīgai iestādei, Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, Komisijai un Parlamentam jābūt gataviem uz jebkādu scenāriju, tomēr patlaban es nevēlētos prātot par neveiksmīgu risinājumu. Pievērsīsim uzmanību sarunām un tajā pašā laikā, kā jau es teicu, misiju - gan Komisijas misijas, gan Padomes EDAP misijas - sagatavošanai, lai tad, kad tiks pieņemts lēmums par Kosovas statusu, mēs būtu gatavi veikt savu darbu un pildīt pienākumus.
Temats: Pievienošanās sarunas ar Horvātiju
2004. gada jūnijā Horvātijai beidzot piešķīra oficiālas ES kandidātvalsts statusu. 2005. gada oktobrī oficiāli sākās pievienošanās sarunas, kurās līdz šim ir sāktas 12 pirmās sadaļas. Horvātija tiecas pabeigt sarunas līdz 2008./2009. gadam. Ņemot vērā pozitīvo attīstību Horvātijā tirgus ekonomikas, tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību jomā, tas šķiet pilnībā reāls termiņš. Tomēr nav noteiktības par to, vai ES var ievērot šo datumu, jo ir izteikti iebildumi pret to, ka paplašināšanās nevar notikt, kamēr nav īstenota ES iestāžu reforma.
Kāds, pēc Komisijas domām, ir pievienošanās sarunu statuss? Kādu atbalstu sniedz (vai plāno sniegt) Komisija, lai nodrošinātu iespējami ātrāku Horvātijas pievienošanos ES?
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Pievienošanās sarunas ar Horvātiju patlaban noris pilnā sparā. Kā daudzi no jums atceras, sarunas sākās 2005. gada 3. oktobrī, precīzāk, 4. oktobrī, jo tā bija nakts jeb agrs rīts, atkarībā no formulējuma Luksemburgā. Izvērtēšanas procedūra tika pabeigta gadu vēlāk, 2006. gada oktobrī, un visi 33 izvērtēšanas ziņojumi ir iesniegti Padomē.
Patlaban no 35 sadaļām ir sāktas 14 sarunu sadaļas, bet pabeigtas - divas sadaļas. Mēs stabili virzāmies uz priekšu. Es vēlētos piebilst, ka 10 sadaļās mēs esam vienojušies ieviest sarunu sākšanas kritērijus, precīzāk runājot, par tiem vienojās Padome, un Horvātija par tiem ir informēta. Patlaban mēs uzskatām, ka sasniegtiem jābūt vienīgi sarunu sākšanas kritērijiem attiecībā uz tiesiskumu, brīvību un drošību. Tomēr mēs ceram, ka Horvātijas paveiktais darbs, lai panāktu atbilstību sarunu sākšanas kritērijiem, ļaus mums ieteikt visai drīz sākt sarunas par vēl vienu vai divām sadaļām.
Nobeigumā jāsaka, ka svarīgākais attiecībā uz nākamajiem pasākumiem ir lielāks progress vissarežģītākajās sadaļās. Tas galvenokārt attiecas uz tām sadaļām, kurās ir noteikti sarunu sākšanas kritēriji. Galu galā uz Eiropas Savienību virzītā Horvātijas progresa gaitu noteiks šīs valsts spēja izpildīt visus vajadzīgos nosacījumus, pamatojoties uz saviem nopelniem.
Michl Ebner
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, esmu pateicīga komisāram par šo skaidrojumu. Es uzskatu, ka līdzšinējais progress noteikti ir apmierinošs, bet ir iespējams izdarīt vairāk. Kas attiecas uz mani - un es esmu Eiropas Savienības - Horvātijas vienotās parlamentārās komisijas locekle - horvāti ir tie, kas izdara spiedienu, bet viņi nav saņēmuši pozitīvu atbildi no Eiropas Komisijas. Tāpēc es vēlētos lūgt Komisijai dubultot centienus, lai Horvātija 2009. gadā varētu ieiet ES.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Es piekrītu, ka turpmāk galvenokārt jārīkojas Horvātijai.
Paskaidrošu uzdevumus: sarunas par tehniskiem jautājumiem ir to sarunu virsbūve, kas tiek risinātas par acquis communautaire, bet sarunu pamatu - fundamentu - veido reformas. Attiecībā uz Horvātiju, Turciju vai jebkuru citu iespējamo kandidātvalsti ir skaidrs, ka, lai daudzās jomās panāktu atbilstību noteiktiem sarunu sākšanas kritērijiem saistībā ar tehniskiem jautājumiem, mums vispirms ir jānodrošina progress reformu jomā.
Konkrēts piemērs, kas man tagad nāk prātā, ir kuģubūve un tērauda rūpniecība. Ja redzēsim, ka Horvātija pārliecinoši ir sākusi īstenot pasākumus un sasniegusi rezultātus strukturālajās reformās, kas saistītas ar kuģubūvi un tērauda rūpniecību, mēs varēsim ieteikt tās sarunu sadaļas sākšanu, kas attiecas uz konkurences politiku un valsts atbalstu un ir viena no galvenajām ES tiesību aktu sadaļām.
Tāpēc galvenokārt tieši Horvātijas valdība un parlaments ir atbildīgi par progresu šajās reformās un attiecīgi - progresa sekmēšanu sarunās par tehniskiem jautājumiem.
Reinhard Rack
(DE) Ir ļoti iespējams, ka 21. decembrī Šengenas robeža pie Itālijas un Austrijas tiks paplašināta, iekļaujot vēl vienu valsti, proti, Slovēniju. Vai ir kāda jēga uzsākt atsevišķu sarunu - par kopīgo brīvību, drošību un taisnīgumu - paplašināšanas vienošanās sarunu laikā? Vai tiešām ir jēga izveidot nopietnas ārējās robežas, kas tiks nejauktas jau pēc dažiem mēnešiem?
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Manuprāt, paļaujoties uz veselo saprātu, ko var darīt arī komisārs, jūsu jautājumam ir liela nozīme. Tajā pašā laikā Slovēnija pēc pamatīga darba ir panākusi, ka tā kļūs par dalībnieku Šengenas sistēmā, kas nodrošina personu brīvu pārvietošanos, un reālā situācija ir tāda , ka Slovēnija ir kļuvusi par Eiropas Savienības dalībvalsti. Horvātija kļūs par Eiropas Savienības dalībvalsti pēc dažiem gadiem, un līdz tam laikam, kad Horvātija būs spējīga pievienoties Šengenas sistēmai kā ES dalībvalsts, mums būs tāda kārtība, uz kuru atsaucās godājamais deputāts.
Tomēr vidēji ilgā vai ilgā termiņā, protams, mums jāpanāk tāda situācija, ka visas Rietumbalkānu valstis kļūst par ES dalībvalstīm un kādreiz arī par daļu no Šengenas sistēmas, kas nodrošina personu brīvu pārvietošanos. Tas ir ļoti svarīgi, lai ilgtermiņā Rietumbalkānu pilsoniskā sabiedrība kļūtu eiropeiska.
Bernd Posselt
(DE) Komisār, es uzskatu, ka Sanaderas valdība un pārrunu vadītājs Drobnjak kungs dara lielisku darbu, bet es domāju, ka šeit ir divas problēmas. Pirmkārt, no Slovākijas puses esmu dzirdējis, piemēram, to, ka Horvātijai tiek noorganizēti tādi apstākļi, kādi šādā veidā netiek nodrošināti Slovākijai.
Nākamais jautājums ir šāds: cik lielas ir Komisijas iespējas tikt galā ar šo lietu? Esmu dzirdējis, ka tiek daudzi jautājumi tiek atlikti, jo Komisijas rīcībā nav pietiekamu resursu, lai tā nodarbotos ar Horvātijas lietu. Vai tā ir taisnība?
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, šajā jautājumā mazliet pietrūka skaidrības attiecībā uz interpretāciju, jo es nedomāju, ka godājamais deputāts gribēja teikt, ka Komisijai ir grūtības saistībā ar pienācīgu jautājuma risināšanu.
Mēs veicam šo darbu ar visu vajadzīgo rūpību un mērķtiecību. Kā jau iepriekš teicu, patiesībā mēs ar Horvātiju esam panākuši labu attīstību, pamatojoties uz Horvātijas nopelniem.
Ja tā bija norāde uz robežu jautājumu un ekoloģisko un zvejas zonu, kas jo īpaši attiecas uz Horvātijas un Slovēnijas divpusējām attiecībām, tad tas ir divpusējo attiecību jautājums, un mēs mudinām gan Horvātiju, gan Slovēniju atrisināt šīs ieilgušās problēmas.
Es ticu, ka vēlākais tūlīt pēc parlamenta vēlēšanām Horvātijā abas valstis pastiprinās savus centienus un strādās intensīvāk, lai izmantotu šīs iespējas un mēģinātu noregulēt šos nenokārtotos jautājumus, piemēram, jautājumus par robežām.
Temats: Nepilngadīgo nelegālo imigrantu dzīves apstākļi un izglītība
Starp tiem nelegālajiem imigrantiem, kas izceļojuši uz ES, ir daudz nepilngadīgo, kuru turpmākā uzturēšanās un izglītošanās ES teritorijā ir nenoteikta, un tās pamatā nav kopīgu standartu.
Vai saistībā ar turpmāko stratēģiju par bērnu tiesībām ir iespējams īsumā aprakstīt kopējo Eiropas politiku, kas paredz nodrošināt pieņemamus dzīves un izglītības apstākļus tiem nepilngadīgajiem, kuri ieceļo ES teritorijā nelegāli, un kas pamatojas uz atbilstību dalībvalstu starptautiskajām saistībām?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Tā ir taisnība, ka ļoti bieži bērniem savas nelegālās uzturēšanās dēļ nav iespējams apmeklēt skolu un tādējādi viņiem jau no paša sākuma tiek liegtas visas iespējas.
Kā noteikts mūsu paziņojumā par Eiropas stratēģiju par bērnu tiesībām, darbībai konkrētā politikas jomā, lai aizsargātu bērnu tiesības, ir vajadzīgs Līgumos noteiktais pamatojums, bet imigrācijas jomā šāda īpaša pamatojuma nav.
Tomēr, runājot par būtību, jau tagad pastāv kopēji standarti - vismaz obligātie standarti -, jo visām dalībvalstīm starptautiskajās cilvēktiesību konvencijās ir noteiktas saistības. Jo īpaši atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai dalībvalstīm ir jāgarantē noteiktas tiesības neatkarīgi no tā, kāds ir personas imigrācijas statuss; tām jāgarantē, piemēram, neatliekamā medicīniskā aprūpe vai uzturlīdzekļi.
Attiecībā uz Konvenciju par bērnu tiesībām jāatgādina, ka papildus īpašajiem noteikumiem tajā paredzētas dalībvalstu saistības vienmēr ņemt vērā bērna intereses.
Kopienas līmenī Komisijas priekšlikums par Atgriešanās direktīvu paredz, ka, ja dalībvalsts ir uzņēmusies saistības, ko nosaka starptautiskās pamattiesības, piemēram, tiesības uz izglītību vai tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos, lēmumu par atgriešanos nedrīkst izdot.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, paldies par jūsu īso atbildi. Man ir papildjautājums: vai dalībvalstu pienākumu izpilde tiek novērota un jūs paturat prātā to, ka mums ir ne tikai nelegālie imigranti-bērni, bet arī nelegālās cilvēktirdzniecības pārstāvji, kas pārvadā bērnus? Manā salā, Čiosā, kas atrodas pretī Mazāzijas piekrastei, ticis arestēts 14 gadus vecs cilvēku tirgotājs.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, problēma, ko jūs gribat aplūkot, dabiski, ir ļoti satraucoša. Tās atrisināšanai, protams, ir nepieciešama Eiropas rīcība. Tāpēc pirms dažiem mēnešiem es, atsaucoties uz nedeklarēto imigrantu darbu no vienas puses un cilvēkiem, kas iebrauc ES un tad paliek arī pēc uzturēšanās perioda beigām, piedāvāju sastādīt direktīvu, kuras mērķis būtu sodīt darba devējus.
Gadījumiem, kad nedeklarētais darbs iespaido neaizsargātākās grupas - jūsu minētais gadījums - piemēram, bērnus, kas tiek nelikumīgi pieņemti darbā un tad ekspluatēti, esmu ieteikusi cietumsodus. Es uzskatu, ka melnajā tirgū notiekošā īpaši neaizsargāto grupu ekspluatācija, kā tas ir gadījumā ar bērniem, ir visnopietnākā problēma. Pašlaik ne visās ES dalībvalstīs ir ieviesti sevišķi bargi sodi darba devējiem, kas nelikumīgi izmanto bērnu vai sieviešu darbu, un es uzskatu, ka mums ir nepieciešama šāda likumdošana Eiropas līmenī.
Hubert Pirker
(DE) Komisār, ja runājam par bērnu - nelegālo imigrantu izglītību vai apmācību, tas ir ārkārtīgi jūtīgs jautājums. Mēs zinām arī to, ka nav tādas metodes, kas aptur cilvēktirdzniecības organizāciju darbību. Vai jūs neredzat risku, ka bērnus ir iespējams aizsūtīt vispirms tā, lai vecāki pēc tam varētu pievienoties viņiem ģimenes atkalapvienošanas procesā, tādējādi vienkārši pastiprinot nelegālo imigrāciju?
Lai gan es atbalstu centienus mīkstināt ietekmi uz bērniem, es saskatu risku, ka tas varētu paātrināt nelegālo imigrāciju.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Es domāju, ka jums ir taisnība. Ir nepieciešama lielāka piesardzība, jo es, tāpat kā jūs, esmu pārliecināts, ka ir ārkārtīgi svarīgi novērot to privāto organizāciju aktivitātes, kuras iesaistītas šo bērnu pieskatīšanā vai šķietami pievilcīgu izglītības un tamlīdzīgu priekšlikumu realizēšanā, jo dažas no tām var būt aizsegs pretlikumīgām aktivitātēm.
Šī iemesla dēļ mēs esam pievērsuši īpašu uzmanību šai problēmai, realizējot Eiropas stratēģiju cilvēktirdzniecības, sevišķi neaizsargāto grupu, piemēram, bērnu cilvēktirdzniecības profilaksei un apkarošanai. Savā priekšlikumā par Eiropas stratēģiju par bērnu tiesību ievērošanu esmu iekļāvis īpašu pantu par privāto organizāciju aktivitātēm kas ir jānovēro gadījumos, kad tām tiek uzticēta bērnu aprūpe.
Temats: Ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēma
Pēdējā sarakstē komisārs F. Frattini izteicās, ka jebkuru priekšlikumu par ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēmu varētu izstrādāt vienīgi 2008. gada sākumā, kad būs pieejami divi patlaban veikto pētījumu rezultāti. Tomēr pēc tam presē tika paziņots, ka komisārs F. Frattini neoficiālā ES tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē, kas notika oktobra sākumā, aicināja izveidot visu to ieceļojošo un izceļojošo personu biometrisko identifikatoru reģistru, kuri nav ES pilsoņi.
Kā komisārs F. Frattini jau varēja paziņot par ES ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēmu, ja Komisija pagaidām nav nākusi klajā ar paziņojumu, kurā sniegts novērtējums par priekšizpēti?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Kā tas ir zināms godājamam deputātam, Portugāles prezidentūra iekļāva jautājumu par jaunajām tehnoloģijām un integrētu robežu pārvaldi, lai apspriestu to iekšlietu ministru neoficiālajā sanāksmē, kas notika 1. oktobrī.
Prezidentūra iepazīstināja ar idejām attiecībā uz lielāku drošību un ceļošanas atvieglošanu. Es, protams, piedalījos Padomes apspriedēs.
Eiropai būs jāpanāk efektīvāka to lielo iespēju izmantošana, ko nodrošina jaunās tehnoloģijas robežkontroles jomā. Sasniegumi biometrisko tehnoloģiju jomā ļaus ātrāk un drošāk identificēt ceļotājus. Sniedzot konkrētu piemēru līdz šim ES veiktajiem pasākumiem, biometrisko pasu ieviešana un Vīzu informācijas sistēmas (VIS) un Šengenas informācijas sistēmas II (SIS II) ieviešana nobruģēs ceļu uz biometrisko datu plašāku izmantošanu pie robežām. Abos šajos jautājumos mēs, protams, esam ļoti cieši sadarbojušies ar Parlamentu.
Robežkontroles procesa pārmaiņas, protams, nevar notikt pēkšņi. Tādēļ ir vajadzīga pakāpeniska pieeja. Pirms plašāku projektu uzsākšanas vispirms ir svarīgi ieviest to, kas jau ir plānots. Bet ir svarīgi izstrādāt un izmantot ilgtermiņa stratēģiju un redzējumu, ko papildina rūpīga izmaksu un ieguvumu analīze.
Nākamā gada sākumā es iesniegšu paziņojumu, nevis tiesību akta priekšlikumu, kurā īsumā aprakstīts, kā varētu izskatīties ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēma un ceļotāju reģistrēšanas programma. Paziņojumā būs novērtētas dažādas iespējas un to ietekme, arī attiecībā uz datu aizsardzību un citām pamattiesībām. Jautājumi par ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēmu un ceļotāju reģistrēšanas programmu jāskata kopā kā vienas pasākumu paketes daļa. Vienkāršojot kontroli godīgiem ceļotājiem, mums būs iespējams līdzekļus koncentrēt uz ceļotājiem, kuru bīstamības risks ir augsts. Ātrāka robežkontrole godīgiem ceļotājiem var kompensēt ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēmas radīto ietekmi attiecībā uz robežu šķērsošanas laiku.
Ieviešot šādu automatizētu sistēmu sinerģiju ar uzņēmējdarbību un SIS II un VIS aprīkojumu, mums rūpīgi jāpārbauda, vai pašreizējo infrastruktūru mēs izmantojam visefektīvākajā veidā. Paziņojums par ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēmu, ko es iesniegšu februārī, būs daļa no robežkontroles pasākumu paketes, kurā būs ietverts arī novērtējuma ziņojums par Frontex aģentūru, kā to pieprasa Hāgas programma, un paziņojums par Eiropas uzraudzības sistēmu (EUROSUR).
Pamatojoties uz to, es ceru uz patiešām stratēģiskām apspriedēm ar dalībvalstīm un Parlamentu par turpmākajiem ES robežkontroles politikas virzieniem, kur jaunajām tehnoloģijām būt izšķiroša nozīme. Citiem vārdiem runājot, tas, manuprāt, būs visaptverošas stratēģiskas pieejas un apspriežu pamats.
Sarah Ludford
Es arī ceru uz šādām stratēģiskām apspriedēm un neredzu nekādas problēmas saistībā ar jūsu atbildes pirmo daļu, komisāra kungs. Tomēr bažas rada tas, ka Tieslietu un iekšlietu padomes oktobra sanāksmē jūs paziņojāt par šī ieceļošanas un izceļošanas reģistra izveidi, kas, kā jūs minējāt, ir ārkārtīgi nepieciešams, tomēr jūs neesat veicis priekšizpēti. 2005. gada paziņojumā teikts, ka tas būtu ļoti liels organizatorisks pasākums un tādēļ tā ieviešana varētu būt riskanta un dārga. Vai jūs neapsteidzat šo paziņojumu?
Jūsu atbildes otrā daļa bija pārliecināšana par ieceļošanas un izceļošanas kontroles sistēmu. Mums nav ne jausmas, kāda būs ietekme, arī attiecībā uz datu aizsardzības un organizatorisko aspektu; vai tā būs proporcionāla? Tomēr jūs jau tagad sakāt, ka tas ir ārkārtīgi nepieciešams. Man šķiet, ka tas ir aplam.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, kā jūs zināt, Eiropas Pilsoņu brīvību komitejas priekšsēdētāja personā, protams, ir aicināts piedalīties - un piedalās - neformālajās Padomes sanāksmēs. Tomēr, kas attiecas uz mani, šodien es saku to pašu, ko teicu toreiz. Precīzāk, es sacīju, ka Komisijas interneta mājas lapā līdztekus priekšlikumam par paziņojumu tiks publicēts priekšlikums par ietekmes novērtējumu. Ikvienam jābūt iespējai iepazīties ar ietekmes novērtējumu, dažādos veidos, kā arī ar mūsu priekšlikumu. Tad, protams, manis minētā iemesla dēļ tiks uzsāktas debates: mēs runājam par paziņojumu, kurā būtu minētas iespējamās darba metodes, nevis par likumdošanas priekšlikumu.
Mairead McGuinness
Es vēlētos lūgt komisāru sniegt komentārus par ES ieceļošanas un izceļošanas jautājumu - Īrijas iespējas, ar, iespējams, Ziemeļīrijas piekrišanu, pievienoties Šengenas zonai, ņemot vērā to, kas notiek ar Apvienoto Karalisti saistībā ar tās iniciatīvu par elektronisko robežkontroles sistēmu. Iespējams, jūs atbildēsiet tikai uz šo konkrēto jautājumu, jo attiecībā uz to var sniegt daudz komentāru.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vēl ir nedaudz par agru, jo tādā gadījumā baronese Ludford nekavējoties atgrieztos un pateiktu, ka es jūdzu ratus priekšā zirgam. Es nevēlos tā darīt. Es varu pateikt to, ka es noteikti atbalstītu tādas valsts kā Īrijas pārliecināšanu jeb pamudināšanu vēl pilnvērtīgāk iesaistīties kopējā brīvības un drošības jautājumā. Varu pateikt vien to, ka tad, kad visas iespējas vienoties par tehniskiem jautājumiem tiks publiskotas - patiešām ļoti drīz - Īrija citu valstu starpā, iespējams, reaģēs piemēroti tai ziņā, ka šī vai cita iespēja tās pilsoņiem nebūs izdevīga. Tajā laikā mēs acīmredzot atkal sanāksim šeit un noturēsim padziļinātu diskusiju.
Temats: Noteikumi jaunajā līgumā par Eiropas Savienības iedzīvotāju personas datu nodošanu trešām valstīm
EP deputāts Elmar Brok, kurš ir loceklis Eiropas Parlamenta delegācijā Starpvaldību konferencē, sūdzējās par to, ka Padomes locekļi vienojās jaunajā līgumā iekļaut noteikumus par Eiropas Savienības iedzīvotāju personas datu nodošanu trešām valstīm.
Šāda vienošanās ir notikusi bez pilsoņu iepriekšējas informēšanas un bez viņu iesaistīšanas. Turklāt tajā nav ņemti vērā Eiropas Parlamenta iebildumi attiecībā uz šādu rīcību, kas izklāstīti EP rezolūcijā P6_TA(2007)0347 par Pasažieru datu reģistra (PNR) nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Vai Komisija piekrīt šo noteikumu iekļaušanai jaunajā līgumā? Ja tā nepiekrīt, kā tā izteiks savus iebildumus?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Jaunajā Līgumā, par ko jau ir panākta vienošanās, bet kas vēl nav parakstīts, nav iekļauts neviens vispārējs noteikums, kurš ļauj ES iedzīvotāju datus nodot trešām valstīm. Patiesībā jaunā Līguma 15.a pants nodrošina vispārējas tiesības, proti, tiesības uz personas datu aizsardzību. 24. pantā ir atsauce uz šo vispārējo tiesību piemērošanu un datu apstrādi kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā.
Tas nozīmē, ka to noteikumu pamatā, kas attiecas uz personas datu pārsūtīšanu trešām valstīm, ir vispārēji principi vai Direktīvas 95/46/EK par personas datiem attiecīgie noteikumi, īpaši tās 25. un 26. pants. Personas datu direktīva joprojām ir spēkā. Saskaņā ar šīs direktīvas 25. pantu personas datu pārsūtīšana ir atļauta vienīgi tad, ja trešā valsts nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni. Šīs direktīvas 26. pantā sniegti precīzi un skaidri nosacījumi, kuriem atbilstīgi citos gadījumos iespējams pārsūtīt personas datus trešām valstīm. Cits lietderīgs instruments būs arī pamatlēmums par datu aizsardzību policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā.
Mēs esam devuši solījumu. Šis solījums paredz līdz decembrim, vienojoties ar Parlamentu, pieņemt pamatlēmumu par personas datu aizsardzību. Es esmu ļoti pārliecināts, ka mēs spēsim sasniegt šo ļoti svarīgo politisko rezultātu. Kāpēc? Tāpēc, ka Portugāles prezidentūra, šķiet, ir apņēmības pilna sasniegt šo mērķi, un izskatās, ka dalībvalstu starpā valda vispārēja vienprātība. Varbūt jūs zināt, ka pēdējā oficiālajā Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmē mēs apspriedām pamatlēmumu par datu aizsardzību. Attiecībā uz šo jautājumu es, protams, ceru nākamo nedēļu laikā īstenot ciešu sadarbību ar Parlamentu, vēl ciešāku nekā iepriekš. Manuprāt, mums ir kopējs mērķis panākt tā pieņemšanu līdz decembra beigām.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, jūs esat prasmīgi izvairījušies no Līgumiem.
Esiet tik laipni un dodiet man skaidrāku atbildi uz manu jautājumu. Vai Komisija piekrīt, ka aplūkojamajos Padomes lēmumos ignorēta skaidrā Eiropas Parlamenta nostāja un piemērots risinājums? Vai tas nevājina pilsoņu personisko datu aizsardzību un nav mēģinājums apiet Eiropas Kopienu tiesas kontroli?
Mans jautājums ir vienkāršs. Vai Eiropas Kopienu tiesa, pamatojoties uz Padomes lēmumiem, var atcelt šo Padomes lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz 24. pantu?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - (IT)Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, kā jūs visi labi zināt, vispārējais mērķis ir garantēt tiesības uz personisko datu aizsardzību. 24. pants ir ierobežojums, citiem vārdiem sakot, tas nodrošina to, ka uz atsevišķiem informācijas un datu veidiem šajā jomā attiecas īpaši noteikumi. Es domāju, ka tas noteikti nenozīmē to, ka gadījumā, ja vispārējais princips tiek pārkāpts, uz to vairs neattiecas nekādi drošības noteikumi, jo vispārējais princips nekādā ziņā netiek noraidīts; normālas apstrādes ierobežošanu attaisno tas, ka mēs darbojamies kopīgajā ārpolitikas un drošības politikas jomā. Tomēr es atkārtoju, ka uzskatu - un šajā posmā tā ir tikai mana personiskā interpretācija, jo Līgums vēl nav parakstīts vai ratificēts - ja ir unikāli vispārējās likumdošanas ierobežojumi, šie ierobežojumi nevar anulēt tiesības, tie var regulēt šo tiesību baudīšanas veidus, kas acīmredzami ir atsevišķs jautājums.
Sarah Ludford
Komisār Frattini, jūs, protams, labi zināt, ka Parlamenta deputāti, īpaši Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas locekļi, kļūst aizvien vairāk, nevis mazāk, neapmierināti ar datu pārsūtīšanas jautājuma attīstību, kurā nav nodrošināta pietiekama datu aizsardzība, nepastāvot koplēmuma procedūrai un patiesai parlamentārajai, arī dalībvalstu parlamentu, pārbaudei. Turklāt man šķiet, ka mazliet ir zudusi uzticība, jo mēs jūtam, ka Komisija un dalībvalstis gandrīz iegūst no nenoteiktas un paviršas vienošanās, kas panākta transatlantiskā dimensijā.
Ko jūs varat darīt, lai atkārtoti mūs pārliecinātu, ka mēs neatrodamies nenoteiktā situācijā, kur drošības nolūkos pārsūtītos datus izmantos tikai profilu veidošanai un nekad neizmantos garantēto privātumu?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Kā jūs to ļoti labi zināt, es iepriekš esmu mēģinājis nākt klajā ar personīgām iniciatīvām saskaņā ar politisko viedokli, lai arī dažos gadījumos Padome man nebija devusi oficiālu atļauju šādi rīkoties. Es runāju par dažu dokumentu, datu vai informācijas nodošanu jūsu rīcībā, iepriekš neapspriežoties ar Padomi.
Es ļoti labi saprotu jūsu bažas. Tomēr es nevaru rīkoties viens pats. Dažos gadījumos man bija jāsaņem atļauja, bet citos - vienprātība. Es varu jums atkārtot to, ko reiz teicu Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā. Esmu gatavs ar Parlamentu iesaistīties politiskā procesā, kas paredz ciešas apspriedes, lai gan Līgums vēl nav parakstīts vai ratificēts. Es runāju par politiskām apspriedēm tādā ziņā, ka mēs varam domāt par virzību uz priekšu gadījumā, ja Līgums būtu stājies spēkā. Tā, atklāti runājot, ir mana politiskā un personīgā nostāja, jo es neesmu pārliecināts un es arī nezinu, vai Padome piekristu šādai nostājai.
Šo principu varētu piemērot, piemēram, tā pamatlēmuma pieņemšanai, kas attiecas uz datu aizsardzību un kas, manuprāt, ir jāpieņem līdz decembrim, pirms tam cieši apspriežoties un ne vien gūstot Parlamenta viedokli, bet arī pilnībā ņemot vērā grozījumus, priekšlikumus, kā arī oficiālu un būtisku saskaņošanu.
Vai jūs esat pārliecināta, ka Padome piekritīs šādai nostājai? Es par to neesmu tik pārliecināts, tomēr es uzstāšu uz to, ka Padomi jāmēģina pārliecināt par iešanu šajā virzienā.
Priekšsēdētāja
Patlaban mēs esam pārsnieguši to laiku, ko mēs iekavējām sākumā.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (skatīt pielikumu).
Jautājumu laiks tiek slēgts.
