Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! Olympiska spelen i Peking har tyvärr bevisat att auktoritära regimer inte är kapabla eller villiga att leva upp till de olympiska idealen med respekt för mänskliga rättigheter och fred.
De ryska myndigheterna valde att symboliskt markera Pekingolympiadens start med att inleda ett väpnat infall mot ett grannland. Allt detta inträffade i den omedelbara närheten av Sochi, ort för den framtida vinterolympiaden.
Min övertygelse är att denna exceptionella kränkning av ett angränsande lands territoriala integritet och annekteringen av delar av dess territorium gör att Ryska federationen moraliskt och politiskt har förlorat rätten att stå värd för vinterolympiaden 2014 i Sochi.
Jag uppmanar den internationella olympiska kommittén att snarast möjligt utse en annan stad som värd för dessa vinterspel.
Manuel Medina Ortega
(ES) Herr talman! Som spansk ledamot bosatt på Kanarieöarna vill jag tacka er för att ni uppmärksammade offren i olyckan den 20 augusti. Jag vill också uttrycka mitt deltagande. Jag hoppas att en sådan olycka inte ska inträffa någonsin igen och att EU kan agera för att garantera luftfartssäkerheten.
Jelko Kacin
(SL) Herr talman! Problemet med miljöskydd och ökande energibehov i samband med klimatförändringen är en utmaning som kräver en ansvarsfull strategi från alla politikers sida. Problemen är gränsöverskridande och går utöver nationella intressen. Att bygga gasterminaler till sjöss i innanhav, t.ex. Adriatiska havet, är en ännu känsligare fråga.
Det finns planer på gasterminaler på land och till sjöss i Triestebukten bara tiotalet kilometer från den slovenska kusten mittemot den största turistregionen Piran. Om den italienska regeringen vågade kunde man placera den i Venediglagunen men det skulle inte lyckas eftersom hela den civiliserade världen skulle protestera.
Medborgarna har rätt att invända mot ett sådant bygge och politikerna måste respektera deras önskemål och kompensera för det demokratiska underskottet i EU. Vi har negligerat miljön alltför ofta för att tillåta oss en sådan sak en gång till. Den italienska regeringen bör få ett tydligt budskap om det från Europaparlamentet.
Jean Lambert
(EN) Herr talman! Jag vill ta upp ett mycket allvarligt fall som rör en journalist från Sri Lanka, J. S. Tissainayagam. Vi tog upp hans fall när vår delegation nyligen besökte Sri Lanka. Han är en mycket välkänd författare och journalist som bland mycket annat har drivit en webbplats med namnet Outreach som finansierats av den tyska regeringen och som stöder fred och rättvisa. Då hade han hållits i häkte utan motivering i över fyra månader under usla förhållanden. Till sist åtalades han, och fick stanna i förvar förra veckan enligt landets antiterrorismlagstiftning, anklagad för att ha dragit skam över regeringen och spridit misstämning bland befolkningen.
Vi vill be er, herr talman, att använda era kontakter med rådet och kommissionen för att följa detta viktiga fall, inte minst för att se till att han får möjlighet att träffa sina ombud i enrum, något han ännu inte fått, och att den bevisning som görs gällande mot honom redovisas öppet.
Talmannen
Våra medarbetare ska följa ärendet.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Herr talman! Ryssland är en av våra viktigaste politiska och ekonomiska partner. Men den senaste tiden har Ryssland gjort skrämmande uttalanden mot EU och hotat med sin ekonomiska och militära kraft. Länder i den europeiska grannskapspolitiken har mottagit liknande hot. Är det ett normalt beteende för en partner i ett partnerskap att tillgripa sådana åtgärder? Jag tänker särskilt på våra gemensamma intressen, nämligen byggandet av rörledningar för olja och gas.
Gemenskaperna är hem för 500 miljoner medborgare och är världens största ekonomi. Att ett land med avsevärt mindre kapacitet kan topprida EU visar att vi behandlas som en svag partner oförmögen att fatta allvarliga politiska beslut. Det är kanske lika bra att Lissabonfördraget inte är i kraft, för om så vore hade inte ens enskilda EU-medlemsstater haft möjlighet att svara på ett hedervärt sätt.
Talmannen
Tack! Lissabonfördraget är entydigt. Jag vill att vi tillsammans ger oss till tåls eftersom jag just framförde samma sak till Europeiska rådet i mitt anförande. Solidaritet mellan medlemsstaterna på energiområdet är en fastlagd princip i Lissabonfördraget. Det betyder att om en EU-medlemsstat ställs inför ett hot om avskurna energileveranser så har alla andra medlemsstater en skyldighet att ge stöd. Därför är det särskilt viktigt att Lissabonfördraget ratificeras. Ursäkta att jag upprepar mig, men fördraget är mycket viktigt särskilt på energiområdet.
Kathy Sinnott
(EN) Herr talman! Jag vill här lyfta fram de konsekvenser som genomförandet av direktivet om energianvändande produkter har på ett företag i min valkrets som besitter expertis inom detta område för uppvärmning. Företaget informerade mig om att det aktuella förslaget för genomförande med avseende på värmepannor får allvarliga och onödigt långtgående konsekvenser för Irlands centralvärmebransch där många av människorna i min valkrets arbetar.
Dagens förslag för pannor kräver att tillverkarna förser pannan, styrenheter, pumpar och vissa utbyteskomponenter med märkning för gradering av energieffektiviteten. I dessa märkningsförslag förbiser man den professionella installatörens nyckelroll. Installatörerna är en central del i värmeleveranskedjan och med kommissionens tillnärmningssätt ignoreras eller slösas deras fackkunskaper bort i stor utsträckning.
Kommissionens förslag ändrar i grunden hela den inhemska irländska värmemarknaden, vilket får omfattande konsekvenser, t.ex. begränsat utbud, vilseledande konsumentinformation, högre kostnader, mindre flexibel och konkurrensutsatt marknad och även förlorade arbetstillfällen.
Jag vill att kommissionen före sitt forum för samråd lyssnar på experterna när man tar ställning till direktivets konsekvenser för Irland.
Willy Meyer Pleite
(ES) Herr talman! Jag vill också framföra ett tack för kammarens formella uttalande om den allvarliga olyckan den 20 augusti på Barajas-flygplatsen där 155 personer miste livet. Men jag tror att tiden kanske är inne för oss att ställa frågan om alla flygbolag verkligen strikt tillämpar alla EU-direktiv om säkerhet och underhåll.
På begäran från kammaren vill jag säga att tiden är inne för kommissionen att kritiskt utvärdera i vilken utsträckning reglerna för luftfartssäkerhet följs, särskilt när det gäller flygplansunderhåll.
Jag anser därför att det nu inte bara är tid att sörja och visa solidaritet, utan att också kritiskt utvärdera i vilken mån EU-direktiven om luftfartssäkerhet och underhåll av EU-flygplan efterlevs.
Jim Allister
(EN) Herr talman! EU visar ofta med goda avsikter intresse för min valkrets i Nordirland. Men jag vill varna för finansieringen av ett projekt som riskerar att skapa enorm splittring. Jag avser EU:s arbetsgrupps dåraktiga accepterande, på befallning av ledare för DUP och Sinn Fein i Nordirlands regering, att eventuellt stödja ett s.k. konfliktomvandlingscentrum där det tidigare Maze-fängelset låg.
Oavsett hur det paketeras eller vinklas skulle bevarandet av avdelningen i H-blocket, även sjukhusflygeln, förvandlas till en helgedom åt de terrorister som begick självmord i Maze-fängelset på 1980-talet. Det skulle vara anstötligt för den stora majoriteten av befolkningen och något som unionisterna som jag företräder inte skulle godta.
Därför vill jag varna kommissionen för att lägga sig i en så explosiv fråga och för att bli utnyttjad av dem som är ivriga att huka bakom EU för att skapa något som allvarligt skulle försämra relationerna i Nordirland.
Petru Filip
(RO) Efter den ryska dumans erkännande av Sydossetiens och Abchasiens oberoende har förhandlingarna i Dnestr-konflikten i frågan om Transnistrien gått in i en ny fas. Det står klart för alla att Rysslands utrikespolitik har justerats efter dumans beslut vilket gör att vi på EU-nivå måste inta en ny ståndpunkt utifrån den förändrade verkligheten. Eftersom frågan om Transnistrien, en region vid EU:s östra gräns, är av stort intresse för alla medlemsstater och särskilt Rumänien är det nödvändigt att visa beslutsamhet på EU-nivå för att undvika onödigt spända förbindelser mellan de länder och enheter som förklarat intresse för regionen.
Med tanke på att Natalja Timakova, Dimitrij Medvedevs taleskvinna, tillkännagivit att flera möten ska äga rum mellan alla berörda parter, även företrädare för Tiraspol, kan det vara viktigt att undersöka möjligheten att tillsätta en kommitté för att fastställa och meddela EU:s ståndpunkt i frågan.
En studie nyligen från tankesmedjan European Council on Foreign Relations visar att efter händelserna i Georgien kommer förhandlingarna kring Moldavien/Transnistrien-avtalet att bli mycket tuffare.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! Georgien utgör inte bara ännu en internationell kris som EU måste svara på. Den signalerar Rysslands militära återtåg som förebådades av den offensiva politiken om energileveranser som påbörjades 2006.
EU har fastnat mellan principer och ekonomiska intressen. Att upprätthålla de förra skulle innebära en beredskap att offra de senare. Omvänt skulle en prioritering av de senare betyda att man tappar mycket i anseende. Ryssland i sin tur har fastnat mellan vinsterna från energiförsäljningen till väst och respekten för den internationella legaliteten. Det går inte att strunta i det senare ostraffat. Det är det meddelande som våra ledare bör överlämna högt och tydligt till Moskva.
Det vore en stor förlust för hela internationella samfundet om Ryssland valde att investera sina nyförvärvade energiresurser i ett fåfängt försök att återinföra den bipolära världen i stället för att engagera sig för att skapa den nya, mångpolariserade, globaliserade världen.
Maria Petre
(RO) Jag ska tala om de uppskjutna Sapard-betalningarna för Rumänien och effekterna på kort och medellång sikt.
Europeiska kommissionen reste i juni 2008 till Bulgarien och Rumänien och beslöt därefter att uppskjuta betalningarna i Sapard-projekt. Man krävde åtgärder för att korrigera brister i förfaranden som inte ansågs förenliga med regelverket, och i Rumänien föreslog de direkt berörda och ansvariga myndigheterna en handlingsplan som godtogs för att komma till rätta med problemen.
Detta är ändå bara början på svårigheterna. Nationella betalningar kommer att återupptas, troligen i september tillsammans med genomförandeåtgärder om hur betalningarna ska ske, och granskas av en oberoende revision. Det kan ta upp till ett år att se om reglerna följs, med den överhängande risken att pengar försvinner permanent, vilket är beklagligt i en region som drabbades hårt av översvämningar i sommar.
Om man vid de tolv föregående revisionsresorna inte fann oegentligheter och bristerna inte är avgörande ställer jag frågan till kommissionen om besparingar från jordbrukspolitiken ibland inte är viktigare än Sapard-projekten och deras resultat.
Jag ser bara en lösning, nämligen att tidsfristen förlängs med ett år till.
Katalin Lévai
(EN) Herr talman! Det finns hotfulla tecken på pånyttfödd rasism, främlingsfientlighet och antisemitism i många EU-länder. Den fredliga Pridefestivalen i Budapest i somras angreps brutalt av högerextrema grupper och stenar och ägg fyllda med syra kastades på deltagarna. Många av dem skadades. Efter den skamliga händelsen initierade Ungerns premiärminister den ungerska stadgan och jag skulle vilja lansera den europeiska stadgan här i Europaparlamentet med mina kolleger Michael Cashman och Edit Bauer.
Vi fördömer alla typer av våld. Vi kan inte tillåta att extrema organisationer bildas som vill utöva sin egen syn på rättvisa. Vi avvisar pånyttfödelsen av fascistiska idéer och fördomar mot alla sorters minoriteter och avvisar med kraft alla former av rasism. Vi bör agera samfällt mot våld och hotelser med lagstiftningen som stöd och även statuera exempel i vårt dagliga liv. Därför ber jag om ert stöd för den europeiska stadgan även här i parlamentet.
Marco Pannella
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Europa grundlades i övertygelsen att det inte längre gick att garantera välfärd, frihet, rättvisa och fred på grundval av nationella suveränitet. Men vi fördömer georgierna som kastat av sig diktaturens ok i Europas namn och med hopp om Europa. Vi fördömer dem till nationell självständighet, medan Europa till stora delar nu svansar för Moskva och Putins politik på fegaste sätt, och vi bereder oss på att göra detsamma med Kina.
Vårt problem i dag är att vi inte kan fortsätta fördöma Georgien, Turkiet, Israel och Marocko - vars kung ansökte om EU-medlemskap 1985 - och vi får sannerligen inte fördöma dem för något vi själva avvisade och som ledde till vår räddning!
Milan Horáček
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Trots avsevärda ansträngningar och globala initiativ för att säkra en rättsligt korrekt behandling av den tidigare chefen för Yukos, Michail Chodorkovskij, och hans affärspartner, Platon Lebedev, förblir deras öde detsamma. ”Frihet är bättre än ofrihet”, sa den nyvalde presidenten Medvedev. Det bör vara grunden för Rysslands framtid tillsammans med en reform av rättssystemet och mycket välbehövliga förbättringar av villkoren i fängelserna. Tyvärr visar att den senaste domen i Chodorkovskij-fallet att hoppet om en starkare rättsstat i Ryssland kommit på skam. De militära strategiska besluten på senare tid när det gäller Georgien och Nato visar också att med den nya duon Putin-Medvedev vid makten så har den nya istiden börjat, inte bara på den inrikespolitiska utan även på den utrikespolitiska arenan. Vi måste verkligen vara vaksamma på detta.
Janusz Wojciechowski
(PL) Herr talman! Jag vill tala om en incident som gett upphov till stor förlägenhet för mina landsmän. Under en debatt om brottslighet i ett utskott till det brittiska underhuset hävdade en högt uppsatt företrädare för brittiska polisen att alla polacker bär kniv eftersom det är en del av deras kultur och att de behöver uppfostras på nytt. Jag vill klargöra att trots att jag är polack så bär jag inte kniv och det gängse bruket av kniv i min kultur är i kombination med en gaffel i syfte att förtära mat.
Det var ett mycket olyckligt uttalande särskilt med tanke på att det är mycket mer sannolikt att det stora antal av mina landsmän som bor på de brittiska öarna ska falla offer för brott än vara förövare. Alla kollektiva anklagelser om varje typ av negativa särdrag hos vilken nation det vara må är ett uttryck för intolerans. Inga sådana uttalanden bör någonsin göras i en EU-medlemsstat.
Ilda Figueiredo
(PT) Medierna i Portugal har de senaste dagarna rapporterat om ännu 312 uppsägningar vid Yasaki i Ovar. Tillsammans med denna senaste omgång varsel under de senaste 18 månaderna har Yasaki Saltano sagt upp nästan 1 200 personer i Ovar- och Vila Nova de Gaia-anläggningarna.
Detta utgör ett allvarligt socialt problem i ett område där det inte finns många andra arbeten och arbetslösheten hela tiden ökar. Men detta är inget mindre än en skandal med tanke på att detta multinationella bolag har fått miljontals euro i gemenskapsmedel för att investera i Portugal. De som drabbas av denna förändrade affärsstrategi är de som arbetar och bor i de områden där anläggningarna ligger.
Vi måste förhindra att sådana situationer regelbundet upprepas.
Christa Klaß
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Efter gårdagens gudstjänst på min hemort berättade vår indiske präst om de illdåd som begås i hans hemland. Den gångna veckan har kristna i delstaten Orissa i östra Indien utsatts för en våg av förföljelser, förnedring, övergrepp och mord. Fram till slutet av förra veckan hade 26 människor dödats, 41 kyrkor förstörts, fyra kloster satts i brand och många kristna hem ödelagts. Människor tar skydd i skogarna och ber till Gud om att vara säkra från de hinduistiska fanatikerna.
Det är inte det första angreppet mot kristna, vilket förklarar varför runt 60 000 kristna i Orissa nu har flytt sina hem. Dagens konflikt utlöstes av mordet på en andlig ledare och medlem av Världshinduiska rådet den 23 augusti. Fader Saji från min by har bett vår församling att be för offren men vi kan göra mer än så. Jag fördömer helt och hållet dessa brott mot mänskligheten. Europaparlamentet måste uppmana den indiska regeringen att garantera de kristna i Orissa rätten till liv och frihet.
Marianne Mikko
(ET) Mina damer och herrar! Transnistrien har erkänt Sydossetien och Abchasien som självständiga stater. När det gäller utbrytarregionen Transnistrien i Moldavien har denna överhettning mycket att göra med en frusen konflikt.
Sydossetien, Abchasien och Transnistrien är i liknande situation - Ryssland har i åratal vägrat att dra tillbaka sina styrkor därifrån. Presidenten i Moldavien har sagt att Transnistrien påminner om en vulkan som kan få ett utbrott när som helst, t.ex. vid händelserna som i Georgien.
Ryssland har meddelat president Voronin att man är intresserad av en överenskommelse där Transnistrien skulle behandlas som en självständig region i Moldavien. Som sådan skulle Transnistrien på legitima grunder vid behov kunna frigöra sig från Moldavien efter en folkomröstning.
Det är av avgörande betydelse att få de fem plus två partnerna till förhandlingsbordet. Vi får inte låta Medvedev och Voronin själva lösa denna konflikt. Som ordförande för Moldavien-delegationen vidhåller jag att förebyggande åtgärder måste vidtas i Transnistrien-frågan.
Transnistrien bör ha en internationell fredsbevarande styrka. Vi bör erbjuda Moldavien en plan för närmare partnerskap och tillåta moldavier resa in i EU utan visering.
Toomas Savi
(EN) Herr talman! Internationella olympiska kommittén (IOK) beslöt i juli 2007 att tillerkänna Sochi i Ryssland värdskapet för 2014 års vinterolympiad. Efter Rysslands angrepp mot Georgien tillkännagav Förenta staternas kongressledamöter Allyson Schwartz och Bill Shuster att så snart kongressen återsamlas efter sommaruppehållet ska en resolution utarbetas med uppmaning till IOK att utse en ny ort för vinterolympiaden 2014.
Det är helt klart att om OS hålls i Sochi skulle länder bojkotta spelen, precis som i Moskva 1980 efter Sovjets militärinvasion i Afghanistan. Det skulle slå mycket hårdare mot den olympiska rörelsen än att välja en ny värd nu för OS 2014. Därför är tiden mogen för Europaparlamentet att agera. Annars ställs vi återigen inför tanken att OS kommer att hållas i en auktoritär och aggressiv stat som varken respekterar mänskliga rättigheter, civila friheter eller den olympiska stadgan.
László Tőkés
(HU) Herr talman! I samband med Sydossetiens och Abchasiens självständighet gick Rumäniens president Traian Bãsescu till hårt angrepp mot minoriteternas kollektiva rättigheter eftersom dessa skulle medföra vissa staters sammanbrott enligt honom. EU:s farhågor kring krisen i Kaukasus, de imperialistiska aggressionerna och hoten från Ryssland och farorna som hotar Ukraina och Moldavien är befogade. Men trots de stora makternas alla intressen och alla utbrytarstaters ansträngningar skulle en verklig fredlig lösning kunna säkra kollektiva mänskliga och nationella rättigheter och även fullständig autonomi. Enligt Andreas Gross, föredragande för Europarådet, är autonomi det starkaste motgiftet mot separatism. President Bãsescu behöver inte oroa sig, för ungrarna i Transsylvanien vill inte bryta sig loss från Rumänien på samma sätt som Tibet inte vill bryta sig loss från Kina; de kämpar bara för sina kollektiva rättigheter och autonomi.
James Nicholson
(EN) Herr talman! Under sommaruppehållet i Nordirland, den region jag kommer ifrån har vi drabbats av mycket kraftiga regn under augusti månad. Många områden var drabbade och skyfall spolade bort matjordsskiktet vilket förstörde många hektar potatisodlingar och slog ned spannmål.
Jag besökte några av de värst drabbade områdena och jag möttes av en sorglig syn där man arbetat så hårt för att kunna producera föda. Nu hade vägar och broar sköljts bort och även en del boskap gått förlorad.
Lantbrukare är förvisso vana att kämpa mot vädrets makter för sin överlevnad, men den här gången kan och bör man hjälpa dessa små områden. Vi har solidaritetsfonden i EU som kommissionen bör ge Nordirlands regering tillgång till, och jag vill be er skriva till kommissionens ordförande och kontakta premiärministerns kansli i Nordirland för att utröna hur man bäst kan hjälpa till.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Herr talman! I dag är årsdagen för andra världskrigets utbrott. Det är ett lämpligt tillfälle att uppmana er och alla ledamöter att stödja uppropet om att den 25 maj ska förklaras vara en internationell dag för att hedra dem som heroiskt kämpade mot totalitarismen.
Valet av den 25 maj är ingen tillfällighet. Den 25 maj 1948 mördade kommunisterna kapten Witold Pilecki. Kaptenen var den enda person som frivilligt åkte till ett koncentrationsläger för att organisera motståndet där och samla in information om det massmord som ägde rum. Efter drygt två år i Auschwitz flydde han och kämpade sedan i Warszawa-upproret. Han stannade i Polen efter nazismens fall för att motsätta sig nästa totalitära regim, Sovjetregimen. Det beslutet kostade honom livet.
Människor som Witold Pilecki förtjänar att bli ihågkomna. Som EU:s demokratiskt tillsatta företrädare har vi makten att inrätta en dag då vi ärar deras minne. Låt oss hoppas att vi när datumet 25 maj har avsatts för detta syfte bara behöver minnas de insatser som gjorts för att bekämpa folkmord och för att se till att totalitarismens tragedier aldrig ska upprepas.
Nickolay Mladenov
(BG) Herr talman, kära kolleger! I början av juli lämnade Filip Dimitrov politiken, vår förste demokratiskt valde premiärminister i Bulgarien.
Filip Dimitrov var en av grundarna av den demokratiska oppositionen i Bulgarien. Han tog över ledningen av landet efter en söndrad kommunistregim i början av 1990-talet, var ledamot av Europaparlamentet och till sist vice ordförande i Bulgariens nationalförsamling.
Under alla de 18 år som Filip Dimitrov var aktiv i politiken utgjorde han för alla oss som kände honom ett typexempel på uppriktighet och öppenhet. Han är en man som i djupet av sin själ tror på landets europeiska och euro-atlantiska integration, yttrandefrihet, demokrati och mänskliga rättigheter.
Jag är förvissad om att trots att han drar sig tillbaka från politiken så kommer hans råd och erfarenhet fortsatt att hjälpa oss alla att ge vår stat det anseende som den förtjänar, tack vare ansträngningar från människor som Filip Dimitrov.
Luis Yañez-Barnuevo García
(ES) Herr talman! I mitt anförande vill jag ta upp något som inte nämnts.
Oliktänkande och människor som är emot diktaturen fängslas regelbundet i Kuba på godtyckliga grunder. Det senaste exemplet var Gorki Águila, förgrundsfigur i ett rockband som nu lyckligtvis släppts. Men jag vill fästa talmannens uppmärksamhet vid att dessa godtyckliga handlingar från den kubanska diktaturen måste rapporteras och offentliggöras för att de inte ska upprepas. Därför uppmanar jag talmannen att han när han får tillfälle informerar den kubanska regeringen och Kubas EU-representation om vårt missnöje och vår oenighet med sådana åtgärder.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! Konsumenträttigheterna kränks för flygpassagerare från tredjeländer som transiterar via navflygplatser i EU. Tusentals EU-medborgare fortsätter att bli fråntagna sina skattefritt inköpta vätskor på grund av att kommissionen inte snabbt lyckats genomföra förordning (EG) nr 915/2007 om ändring av förordning (EG) nr 622/2003 om åtgärder för att genomföra gemensamma grundläggande standarder avseende luftfartsskydd. Tretton icke-medlemsstater har ansökt om erkännande enligt förordningen men endast en har blivit godkänd.
Jag uppmanar er, herr talman, att åter be vår nye kommissionsledamot Antonio Tajani att lösa denna fråga och genomföra förordningen så snabbt som möjligt.
Många idrottare vid OS i Peking och deras supportrar och familjer har blivit fråntagna varor när de reste tillbaka hem och transiterade de stora navflygplatserna i EU. Klagomål kommer in i dussintal. Var snäll och lös detta. Dessa beslag är inte i konsumenträttens intresse, och att hänvisa till säkerhetsskäl vore ett skämt.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru talman! Den 14 augusti 2008 försenades avgången för en Ryanair-flygning från Österrike till Storbritannien till nästa dag. Bolaget garanterade då att de skulle ersätta passagerarnas hotell- och transferkostnader enligt förordning (EG) nr 261/2004, ett informationsblad delades ut med upplysningar om passagerarnas rättigheter om en flygning försenas eller ställs in.
När en passagerare vände sig till Ryanair för att få kompensation för sina extra kostnader vägrade flygbolaget att betala utan att ange några exakta skäl för beslutet. Ryanairs vägran att betala är en tydlig överträdelse av förordning (EG) nr 261/2004 där det anges vilken assistans som ska ges till flygpassagerare i hela EU. I händelse av en försening, eller närmare bestämt en uppskjuten avgång till nästa dag, har passagerarna rätt till lagstadgad kompensation. Lågprisflygbolag som Ryanair måste också följa lagen och respektera förordningen. Sådant inträffar allt oftare på flygpassagerarnas bekostnad i EU, och det är verkligen dags för kommissionen att vidta mått och steg.
Ryszard Czarnecki
(PL) Fru talman! För 87 år sedan fattade Lenin, dåtidens ledare för världskommunismen och Sovjetunionen beslutet att separera tre regioner från Georgien. Sydossetien och Abchasien var två av dessa. Nästan 90 år senare betalar Georgien och Europa ett högt pris för det beslutet. Det råkar vara så att dagens sammanträde i Europaparlamentet sammanfaller med ett möte i Europarådet. Därför har vi möjlighet att högt och tydligt framföra till EU:s ledare att vi i nationernas frihets och de mänskliga rättigheternas namn inte kan tolerera Rysslands angrepp på Georgien.
Liksom det sovjetiska angreppet på Ungern 1956 och senare på Tjeckoslovakien 1968 är detta ett anmärkningsvärt exempel på hur en stor stat invaderar en liten stat tiden efter andra världskriget. Men det är första gången de senaste 60 åren ett stort land annekterar delar av ett litet land med militära medel. Deklarationen av Abchasiens och Sydossetiens så kallade självständighet är trots allt bara en politisk teaterakt iscensatt av Vladimir Putin. Europaparlamentet bör i dag förklara sin solidaritet med Georgien och även generellt med alla nationer i Kaukasus.
György Schöpflin
(HU) Tack för ordet, fru talman! Den ungerska allmänna opinionen fick bevittna en anmärkningsvärd manifestation mitt under Georgien-krisen. Den ryska ambassadören i Budapest gjorde ett anmärkningsvärt odiplomatiskt uttalande mot oppositionsledaren Viktor Orbán eftersom denne stått upp för Georgien. Detta kan bara beskrivas som att den ryska ambassadören hotade den ungerska oppositionen, och därmed större delen av det ungerska samhället, med att hamna i onåd hos den ryska staten. Det är inte svårt att läsa mellan raderna att vem som helst som röstar för FIDESZ måste räkna med ryssarnas ogillande. Hans excellens budskap innebär en öppen inblandning i Ungerns interna angelägenheter och därmed i det demokratiska systemet i en av EU:s medlemsstater. Ungern är förstås inte den enda, och nästan alla tidigare kommuniststater har mottagit liknande hot, vilket utgör ett hot mot hela EU.
Proinsias De Rossa
(EN) Fru talman! Trots Irlands militära neutralitet är inte Irland neutralt eller för den delen obekymrat om den kris som har brutit ut i Georgien. Det finns en djup allmän oro över att mäktiga personer på alla sidor verkar vilja ha ett nytt kallt krig, och man oroas också över de självdestruktiva samtal som förts om sanktioner mot Ryssland. Reflexmässiga reaktioner bygger eller garanterar ingen fred eller rättvisa för människorna i regionen eller någon annanstans.
I sak har Ryssland avfyrat ett varningsskott vid sidan av oss. EU:s svar måste bli att använda sina resurser för att bygga nya EU-institutioner som kan förhandla fram bindande multilaterala avtal. Vi måste försöka bygga upp en ny fredlig värld i partnerskap med Ryssland, inte i ovänskap.
Talmannen
Punkten är avslutad.
