Време за въпроси (въпроси към Съвета)
Председател
Следващата точка от дневния ред е въпроси към Съвета (B6-0227/09).
Към Съвета са отправени следните въпроси.
Относно: Реториката срещу Договора от Лисабон
Световната финансова криза ни показа колко е наложително да имаме един силен Европейски съюз. В Ирландия бързо осъзнахме, че митовете и дезинформацията относно Договора от Лисабон са твърде малка утеха при растящата безработица и спада в икономиката. С едно европейско председателство, оглавявано от Чешката република, и при положение че самият президент на тази държава е защитник на реториката срещу Договора от Лисабон, как възнамерява Съветът да съгласува тези послания с очевидната нужда от по-голямо сътрудничество в Европейския съюз?
Петр Нечас
Г-жо председател, госпожи и господа, Съветът винаги е показвал ясно своите решителни намерения да укрепи сътрудничеството в Европейския съюз, особено по време на криза. Чешкото председателство, поело дейността от своя предшественик, работи усилено за решаване на проблемите, причинени от настоящата финансова и икономическа криза, като в това отношение сме предприели мерки на много равнища. Създадохме съвместна рамка за държавите-членки, както може да се види например в спасителния план за банките, в европейския план за икономическо възстановяване, в регулирането и надзора на финансовите пазари. Европейският парламент също допринесе за тези мерки, като подкрепи инфраструктурните инвестиции и не на последно място чрез своите усилия в международен план. На своята среща на 19 и 20 март Съветът се съсредоточи върху преодоляването на финансовата криза и реалните икономически проблеми и много ясно заяви, че обединена Европа ще бъде в състояние да се изправи срещу тези проблеми и да спре настоящата криза единствено чрез обединени и координирани действия в рамките на единния пазар и на икономическия и паричен съюз. На срещата си на 19 март Съветът реши, че една строго координирана реакция на Европейския съюз в рамките на европейския план за икономическо възстановяване следва да мобилизира всички налични средства, в това число и ресурсите на Общността, и че това следва напълно да обедини стратегиите за растеж, заетост, социално сближаване и социална сигурност.
Що се отнася до Договора от Лисабон, миналия декември Съветът постигна споразумение относно по-нататъшното развитие. По искане на Ирландия държавите-членки се споразумяха да осигурят определени законови гаранции, свързани с въпросите, предизвикали безпокойство по време на миналогодишния референдум в Ирландия. Съветът се съгласи също, ако договорът от Лисабон влезе в сила, съгласно основните законодателни процедури да бъде прието решение относно непрекъснатото национално представителство в Комисията на всяка от държавите-членки. С изключение на някои задълбочени дейности в тази насока, които трябва да приключат до средата на 2009 г., и предвиждайки тяхното удовлетворително осъществяване, ирландското правителство същевременно потвърди своя ангажимент да работи за ратифицирането на Договора от Лисабон до края на текущия мандат на Комисията. На своята среща на 19 и 20 март Съветът на Европа беше информиран за настоящата ситуация по отношение на този въпрос и реши да се върне отново на него на срещата през юни 2009 г.
Gay Mitchell
(EN) Г-жо председател, позволете да благодаря на г-н Нечас за този отговор.
Според мен в Парламента - и изобщо в европейските институции - твърде много се оправдаваме, щом стане дума за Договора от Лисабон и Европейския съюз като цяло. Време е вече да поставим в отбранителна позиция онези, които подлагат на остри нападки Европа. Къде щяхме да бъдем сега без Европейската централна банка? Къде щяхме да бъдем без еврозоната всички ние, които се намираме в тази еврозона?
Това, с което не разполагаме, е една разпознаваема личност, стояща начело на Европейския съвет, която да е в състояние да говори по въпросите на икономическото възстановяване. Според мен е ясно, че разпоредбата на Договора от Лисабон, гарантираща такава личност, е наистина от съществена важност. Ако разполагахме с такъв човек, сега нямаше да се занимаваме с каскадното прехвърляне на отговорност между шестмесечните председателства.
Навярно г-н Нечас ще сподели в своя отговор как вижда перспективите за ратифициране на Договора в Чешката република.
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Ще отговоря на всички въпроси по-късно, наведнъж.
Председател
Обичайната процедура изисква първо да отговорите на вносителя и на неговите уточняващи въпроси, а след това е редно аз - и това е моето решение - да събера останалите уточняващи въпроси и да Ви ги задам.
Ще съм Ви задължена, ако първо отговорите на вносителя.
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Благодаря Ви, г-жо председател. Госпожи и господа, ще отговоря на въпроса. Искам да подчертая, че в Чешката република, що се отнася до Договора от Лисабон, двукамарният парламент, състоящ се от Камарата на представителите и Сената, работи много усилено върху Договора и на 18 февруари тази година той беше приет от Камарата на представителите. Тук трябва да изтъкна факта, че съгласно правилата на чешката конституция, за да бъде приет този Договор, е необходимо конституционно мнозинство. Сенатът на чешкия парламент вероятно ще гласува Договора на 6 май, но Сенатът е обвързал своето съгласие с изготвянето на съответен проектозакон, по силата на който прехвърлянето на правомощия при гласуване с квалифицирано мнозинство изисква съгласието и на двете камари на парламента. Това е равнозначно на така наречения условен мандат. Съответният закон вече има одобрен проект. Очакваме на 6 май Сенатът да гласува този закон и че след като бъде приет, тогава и Договорът от Лисабон ще бъде ратифициран в парламента.
Richard Corbett
(EN) Не смята ли чешкото председателство, че в случая с Договора от Лисабон проблемът не се състои толкова в липсата на информация по този въпрос, тъй като информация има, и то достъпна, а по-скоро в значителното количество невярна информация, преднамерено разпространявана от противниците на Договора?
При положение че Договорът не е подписан от европейските институции, но върху него преговаряха държавите-членки, тогава чешкото председателство не е ли съгласно също, че националните правителства трябва да направят много повече, за да противодействат на митовете и дезинформацията, споменати от г-н Mitchell, и да обединят действията си в това жизненоважно разискване относно бъдещето на Европа?
Christopher Heaton-Harris
(EN) Г-н министър, сигурен съм, че във Вашата страна, както и в Ирландия, гласоподавателите се вълнуват и тревожат от това, че в днешното състояние на Европейския съюз се съзират реминисценции по Оруел. Те не са глупави хора и разбират, че Комисията манипулира законодателния си дневен ред, така че в потока на ирландските медии да не попадат никакви лоши новини.
Срамно е, че г-н Mitchell, г-н Corbett и някои други са толкова заслепени от бляскавото си положение на видни европейски служители, че пропускат да забележат същественото: а именно че ирландският народ направи своя избор. Навярно Вие, г-н председател, бихте могли да заставите Съвета да инструктира Комисията да спре масовото разрастване на своите отдели за комуникация и информация - познати още като отдели за пропаганда - и да позволи да бъдат представени резултатите, дадени от прекрасния народ на Ирландия, като по този начин се докаже, че демокрацията е още жива в Европейския съюз.
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Необходимо е да подчертая, че всички ние трябва да имаме смелостта да признаем пред себе си, че европейските граждани знаят твърде малко за начина, по който функционира Европейският съюз. Твърде често той влияе върху живота на европейските граждани по един абстрактен начин, а неговите институции са трудни за разбиране. Колкото по-ниско е нивото на осведоменост, толкова по-благоприятни условия има за разпространяване на невярна информация, например, която още по-лесно се настанява в съзнанието на хората, именно защото те не са достатъчно информирани как функционира Европейският съюз. Според мен, ако се вземат мерки по отношение на демократичния дефицит и на факта, че гражданите невинаги припознават себе си в Европейския съюз и неговите институции, тогава дезинформацията и лъжите нямаше да могат да оказват такова влияние. Категорично съм убеден, че основният дълг на правителствата на всички държави-членки е да се противопоставят на невярната информация и лъжите. Същевременно тези правителства следва редовно да осведомяват своите граждани по всички въпроси, свързани с европейската интеграция. Твърдо вярвам, че едва тогава ще осъществим истински демократичен напредък.
Относно: Двойното данъчно облагане
Имайки предвид най-новата съдебна практика на Съда на Европейските общности, засягаща въпросите на двойното облагане, какви мерки възнамерява Съветът да предложи за хармонизиране на европейското данъчно право, така че на европейските граждани да не се налага да плащат двойно за една и съща облагаема сделка?
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Г-жо председател, госпожи и господа, що се отнася до сегашното положение на нещата в Общността, все още не са предприети никакви мерки на равнище на Общността за премахване на двойното облагане в областта на прякото данъчно облагане, с изключение на Директива 90/435/ЕИО на Съвета от 23 юли 1990 г. относно общата система за данъчно облагане, приложима в случаите на дружества майки и дъщерни дружества от различни държави-членки, конвенцията от 23 юли 1990 г. относно премахването на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятия и Директива 2003/48/ЕО от 3 юни 2003 г. относно данъчното облагане на доходи от спестявания под формата на лихвени плащания. Това е следствие от факта, че въпросната област е под отговорността на държавите-членки, при положение че те се съобразяват с правото на Общността. Споразуменията за премахване на двойното облагане, сключени двустранно между държавите-членки в съответствие с гореспоменатите автономни правомощия и със стандартното споразумение на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), изглежда не са достатъчни за цялостното премахване на двойното данъчно облагане в Европейския съюз.
Комисията, която притежава изключителното право да внася предложения за нови закони в Общността, свързани с прякото данъчно облагане, към момента очевидно предпочита прагматичния подход към този въпрос, като се има предвид принципът на субсидиарност, приложим към законодателството на Общността в областта на прякото данъчно облагане, и предвид изискването за единодушие. Този прагматичен подход би следвало да насърчи държавите-членки към взаимно сътрудничество за гарантирането на плавното функциониране на техните национални системи за данъчно облагане, включително и двустранните споразумения за данъчно облагане. Това, наред с останалите неща, се споменава в съобщенията на Комисията относно координирането на системите за данъчно облагане на държавите-членки на вътрешния пазар, и по-специално в окончателния текст на документа (COM 2006/823). В своите заключения от 27 март 2007 г. Съветът одобри този насочен към координиране подход на Комисията. В заключенията се подчертава, че функционирането на вътрешния пазар може да се подобри чрез сътрудничество в областта на данъчното облагане на равнище държави-членки, а където е подходящо - на равнище Европейски съюз, като същевременно се зачитат правомощията на държавите-членки. Съветът заяви, че приемливите решения могат да дойдат под най-различна форма, в съответствие с принципа на субсидиарност.
Manuel Medina Ortega
(ES) Г-н председател на Съвета, информацията, която ни предоставяте, е вярна, но ние като членове на Парламента, а несъмнено и всички останали европейски граждани, оставаме с впечатлението, че в правото на Общността има много опасен пропуск.
Понастоящем данъчните изисквания продължават да се повишават във всяка една от държавите-членки, а същевременно мобилността е почти неосъществима.
Когато поискаме от Комисията обяснение за този прагматичен подход, тогава изглежда, че тя няма никаква подкрепа от страна на Съвета. Сякаш се въртим в порочен кръг, в който Комисията ни насочва към Съвета, Съветът ни връща обратно към Комисията, а междувременно реалното положение на нещата е такова, че гражданите на тази Обединена Европа, която се опитваме да съградим, нямат възможност да пребивават в различни държави, нито да установяват някакви взаимоотношения заради тежкото данъчно бреме, причинено от липсата на съгласуваност в данъчната система.
Може ли Съветът да направи нещо, за да разкъса този порочен кръг?
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Преди всичко искам да подчертая, че дългосрочната цел е решение под формата на директива или многостранен договор. Само така можем ефикасно да развием тази система от гледна точка на правните принципи. Комисията предлага решение на най-неотложните въпроси, възникнали по отношение на вътрешния пазар, посредством по-добра координация на данъчните правила на държавите-членки и усъвършенстван процес за вземане на решения. В своето съобщение 823 относно координацията Комисията внесе предложение да се създаде механизъм за ефективно решаване на спорове, свързани с международни проблеми на двойното данъчно облагане в Европейския съюз, но поради недостатъчна подкрепа от страна на държавите-членки, както спомена тук колегата от ЕП, Комисията се отказа от тази молба в полза на други инициативи. Комисията напълно съзнава отраженията от споразуменията за двойното облагане върху вътрешния пазар, затова ще започне да се подготвя за обществена консултация през 2009 г. Комисията ще изготви проект за съобщение относно резултатите от тази консултация, заедно с предложение за приемливо решение на съществуващите проблеми.
Съветът многократно е правил опити да се пребори с този проблем в рамките на поредица от различни инициативи. Първата беше разширяването на рамката на Директива 90/435/ЕО относно общата система за данъчно облагане на дружества майки и дъщерни дружества чрез Директива 2003/123/ЕО на Съвета, премахваща двойното икономическо и законово данъчно облагане на трансграничните плащания на дивиденти в границите на Общността. През 1990 г. беше подписан арбитражен договор с цел премахване на двойното облагане, породено от установяването на трансферни цени между свързани предприятия. Въпреки всичко тази директива не се оказа особено ефикасна, отчасти защото има характер на международен договор, сключен между държавите-членки, а не на законов инструмент на Общността. През 2003 г. беше приета Директива 2003/49/ЕО, премахваща двойното данъчно облагане върху плащания на лихви и роялти между свързани дружества от различни държави-членки, което упълномощава само държавата, в която живее бенефициерът на плащането, да облага с данък това плащане. Въпросът за разширяването на рамката на тази директива би следвало да оформи темата на по-нататъшните преговори в Съвета. Във връзка с двете съобщения на Комисията относно координиращите системи на държавите-членки за пряко данъчно облагане на вътрешния пазар и за пенсионните данъци, Съветът по икономически и финансови въпроси прие резолюцията на Съвета на Европа от декември 2008 г. относно пенсионните данъци. Тази резолюция се стреми да премахне двойното облагане и координира административните процедури в областта на пенсионните данъци, така че, с прехвърлянето на икономическата дейност от една държава в друга, когато авоарите на физически или юридически лица се прехвърлят от държавата, която налага данъка при напускане на страната, тогава държавата приемник следва да приложи пазарната цена на авоарите (променена в момента на трансфера на авоарите от държавата на произход), като разход при продажбата на авоарите.
Syed Kamall
(EN) Всички разбираме, че въпросите, свързани с облагането, може и да са предимно технически, но като цяло г-н председателят на Съвета ще се съгласи ли, че всеки, който има разбиране по тези въпроси, със сигурност ще прозре, че съгласуването на данъчното облагане не е от съществено значение за избягването на двойното облагане? Всичко, което е нужно - знам, че това е твърде технически момент - е воля за по-добро сътрудничество между държавите-членки. Имайки предвид сумите, които днес правителствата вземат от измъчените данъкоплатци, със сигурност е настъпил моментът да насърчим по-високата данъчна конкуренция, за да се облекчи товарът върху работещите семейства в целия Европейски съюз.
Paul Rübig
(DE) Г-н председател на Съвета, според мен чешкото председателство е възприело един много позитивен и далновиден подход към този въпрос. Искам да ви поздравя за това, защото, разбира се, е важно да бъдат защитавани гражданите, както и малките и средни предприятия, за да могат те да възвръщат своите вложения, когато извършват услуги. Двойното облагане е нещо, за което няма никакво социално оправдание. От това следва и моят въпрос: считате ли, че Съдът на Европейските общности може да наложи стандарти в това отношение?
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Г-жо председател, госпожи и господа, Съдът на Европейските общности е решил, че прякото прилагане на правото на Общността, на принципите за свобода на движение и липсата на дискриминация не задължава държавите-членки да премахнат законовото двойно данъчно облагане, породено от взаимодействието на различните данъчни системи при трансгранични ситуации в рамките на Общността. Тази позиция е следствие от решението на Съда на Европейските общности по дело C-513/04 Kerckhaert Morres. Съдът вече се е произнесъл по този въпрос и съм твърдо убеден, че при това положение ни остават твърде малко възможности. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейските общности договорите, премахващи двойното данъчно облагане, следва да отговарят на изискванията на вътрешния пазар, и по-специално нямат право да внасят дискриминация или несъответствия с основните права, залегнали в Договора за ЕО. От друга страна, твърдо съм убеден, че опасността от двойно облагане значително усложнява данъчните системи и преди всичко усложнява положението на малките и средни предприятия (МСП), които понякога намират за особено трудно ориентирането в отделните национални правни системи. Именно МСП са най-силно изложени на този риск, защото те имат най-високи разходи, тъй като не могат да си позволят скъпоструващите консултации и услуги от правни дружества, за разлика от големите корпорации, особено мултинационалните. Ето защо МСП са най-обременени от тези сложни данъчни системи. Лично аз съм убеден, че най-справедливото решение е всички държави-членки да имат възможно най-простите и прозрачни системи за пряко данъчно облагане, а доколкото това засяга и мен самия - най-ниските възможни данъци.
Относно: Птиче месо
В светлината на предложението на Комисията относно регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007 за установяване на обща организация на селскостопанските пазари по отношение на пазарните стандарти за птиче месо, ще се съгласи ли чешкото председателство, че е в интерес на безопасността на храните, защитата на здравето на потребителите, проследяемостта и качеството на продуктите, птичето месо, продавано като "прясно", непременно да стига до потребителите с гаранцията, че наистина е прясно. Ще се съгласи ли председателството, че съществува сериозен проблем с месото от птици, заклани и замразени в трети държави, което бива транспортирано и после размразявано - а в редица случаи и обработвано - в държава-членка на Европейския съюз, а впоследствие пускано на пазара и продавано като "пресен" продукт, произведен в ЕС. Ще се съгласи ли чешкото председателство, че това е недопустимо, подвеждащо за потребителите и несправедливо към европейските производители, придържащи се към строгите изисквания на Европейския съюз? Какви стъпки предприема понастоящем чешкото председателство, за да гарантира и улесни приемането на този регламент?
Петр Нечас
Г-жо председател, госпожи и господа, председателството иска да увери уважаемата г-жа Harkin, че счита за особено важен въпроса за високата степен на безопасност на храните и на защитата на здравето на потребителите в рамките на Общността, независимо дали хранителните продукти са произведени тук или внесени от трети държави. Във връзка с това председателството иска да се позове на заключенията от срещата на Съвета на 18 и 19 декември 2008 г. относно безопасността на внасяните селскостопански и хранителни продукти. В съответствие с правилата на Общността, в своите заключения Съветът прикани Комисията до края на 2010 г. да внесе доклад пред Съвета и Европейския парламент относно ефикасността и прилагането на хигиенния и фитосанитарен контрол върху внесените храни. В резултат от своите задължения да гарантира високо ниво на защита на здравето на хората при прилагане на политиката на Общността, през декември 2008 г. Съветът отхвърли едно предложение на Комисията за регламент на Съвета за прилагане на Регламент (ЕО) № 853/2004 на Съвета относно антимикробната обработка за обеззаразяване на птичи трупове. Съветът е на мнение, че употребата на антимикробни вещества би могла да доведе до прикриването на недостатъчно прилагане на хигиенните норми. Европейският парламент изрази своето несъгласие с предложението чрез резолюция от 19 юни 2008 г. и поиска от Съвета да отхвърли предложението. Колкото до предложението на Комисията относно пазарните стандарти за птиче месо, председателството на Съвета желае да потвърди, че предложението към настоящия момент е обект на преговори в Съвета с цел гарантирането на високо ниво на защита на потребителите и предотвратяването на продажбата на птиче месо като прясно, ако преди това е било замразено. Председателството уверява уважаемата г-жа Harkin, че е предприело всички необходими мерки за улесняване на бързото приемане на този регламент, веднага след като Европейският парламент излезе със свое становище.
Marian Harkin
(EN) Благодаря на председателството на Съвета за този отговор, защото мнението ми наистина беше, че именно чешкото председателство следва да предприеме действия по този въпрос. Със задоволство научих, че в Съвета се обсъжда евентуалното предприемане на действия за предотвратяване на замразяването на птиче месо и продаването му като прясно след това, защото това естествено би означавало, че много европейски производители - всъщност всички производители в Европейския съюз - не работят в равностойна конкурентна среда.
Ето защо предполагам, че въпросът ми към председателството всъщност е: след колко време можем да очакваме някакъв отговор от Съвета по този въпрос и дали можете да ни ориентирате точно какви действия бихте предприели в това отношение?
Петр Нечас
Г-жо председател, госпожи и господа, този проблем беше разрешен от работните органи на Съвета в рамката на преговорите относно предложения регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007 за установяване на обща организация на селскостопанските пазари по отношение на пазарните стандарти за птиче месо. Чешкото председателство предложи компромисен текст, за който комисията по земеделие на Съвета изрази своята подкрепа чрез мнозинство. Текстът ще бъде внесен за оценка от Световната търговска организация (СТО) в рамката на консултациите с търговски партньори. При положителен резултат и ако същевременно Европейският парламент одобри този доклад на пленарна сесия (което би трябвало да се случи), тогава чешкото председателство ще внесе компромисния текст в Съвета. Съветът има формалното задължение да изчаква официалното мнение на Европейския парламент, въпреки че не е задължен да се позовава на него в своето решение. Компромисният текст гласи, че за продукти, добити от прясно птиче месо, в съответствие с този регламент държавите-членки имат право да определят леки отклонения в изискванията за температурата, които да се прилагат за изключително кратък период от време, и то само до необходимата степен, позволяваща манипулациите на обработка и рязане в предприятията за преработка по време на производство на пресни продукти от птиче месо. Очакваме Съветът да се занимае с това предложение през май. Въз основа на досегашните преговори нашите очаквания са за положителни резултати.
Avril Doyle
(EN) След кризата със спонгиформната енцефалопатия по говедата (СЕГ) преди няколко години ние въведохме пълно идентифициране и проследяемост на продуктите, добити от говеждо месо в Европа. Няма ли да се съгласи Съветът, че са необходими бързи действия не само по отношение на птичето месо, но също относно овчето и свинското, за които да предоставим на потребителите същата информация и наистина да гарантираме същата проследяемост, ако възникне проблем?
В момента докладът Sommer относно информацията за потребителите минава през различните етапи в Парламента и навярно чрез допълнителното етикиране - което ще допринесе за по-голяма проследяемост - Съветът може би ще се съгласи с мен, че това би било начин за постигане на тази цел.
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Г-жо председател, госпожи и господа, обозначаването на мястото на произход на птичето месо не е част от приложение 14 към Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета и затова не е част от предложението, което сега разискваме. Обозначаването на мястото на произход се извършва съгласно Регламент (ЕО) № 543/2008 на Комисията и затова е под отговорността на ЕК и се разисква в съответната комисия. Искам също да кажа, че имам доста ясно виждане по този въпрос, тъй като ако разгледате заплахата, породена от така наречената болест "луда крава" в случаите със заразеното телешко месо, като се има предвид действителното въздействие върху здравето на населението в държавите-членки на Европейския съюз, тогава някои от болестите, идващи чрез птичето месо, например салмонелата, причиняват значително по-висок брой здравословни проблеми и дори смъртни случаи, отколкото причини болестта "луда крава" навремето. От друга страна, бих искал отново да подчертая, че обозначаването на мястото на произход е под отговорността на Комисията и не би трябвало да забравяме, че проследяването на мястото на произход, разбира се, е много по-трудно в случаите с птиците, отколкото с едрия рогат добитък. Трябва също така да избягваме да се въвличаме в ситуации, в които опитите да защитим потребителите до такава степен, че да бъдат отстранени всякакви съмнения и възможни рискове, води до една система, която е толкова сложна в бюрократично отношение, че тя от своя страна води до значително по-високи цени на хранителните продукти. Искам отново да повторя, че ключовата отговорност в областта на задължителното обозначение на мястото на произход на птичето месо принадлежи на Комисията, а не на Съвета.
Относно: Борбата с кризата и малките и средни предприятия
Европейската програма за борба с кризата включва помощ за малките предприятия чрез инициативата "Small Business Act" (Законодателен акт за малкия бизнес) Във връзка с това какви действия са предприети досега и какви по-нататъшни действия се планират?
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Г-жо председател, госпожи и господа, през декември миналата година Съветът на Европа постигна съгласие относно европейския план за икономическо възстановяване. Този план включва конкретни мерки за подкрепа на малките и средни предприятия, а най-важните от тях са мерките, насочени към подобряване на достъпа до финансиране и намаляване на административната тежест върху предприятията. Същевременно Европейският съвет изрази своята подкрепа за по-голяма намеса от страна на Европейската инвестиционна банка в периода 2008-2011 г., и по-специално чрез заеми за малки и средни предприятия, което е равностойно на увеличение с 10 млрд. евро спрямо настоящото равнище на кредитиране в този сектор. Освен това Европейският съвет подкрепи временното надхвърляне на праговите стойности поне за две години по отношение на държавна финансова помощ със суми до 500 000 евро и корекции в рамката за държавна финансова помощ, които са от съществено значение за повишаването на подкрепата за предприятията, особено малките и средните. Европейският съвет призова и към използване на ускорени процедури, позволени от правото на Европейската общност, за възлагането на обществени поръчки и за намаляване на административната тежест върху предприятията. Европейският съвет подкрепя и цялостното прилагане на плана за действие на Комисията по отношение на инициативата "Small Business Act", приета от Съвета на 1 декември 2008 г. Планът за действие във връзка с тази инициатива следва да помогне на малките и средни предприятия в периода на икономическа нестабилност чрез улесняване на достъпа до финансиране, намаляване на административната тежест, помагане на малките и средни предприятия да се възползват от предимствата на вътрешния пазар и увеличаване на конкурентоспособността на външните пазари. На 5 март Съветът стигна до заключението, че планът за действие следва да бъде изцяло приложен възможно най-бързо на ниво Европейска общност и на ниво държави-членки, в съответствие с принципите на субсидиарност.
В допълнение Съветът отново спомена важността на по-нататъшното улеснение на достъпа до финансиране - имам предвид кредити, гаранции, финансиране от типа "мецанин" и т.н. - а също и до рисков капитал за новосъздадени иновативни предприятия и за малки и средни предприятия, при които е необходимо да се вземат предвид последствията от настоящата финансова криза. Трябва да разширим достъпа до пазарите от страна на малките и средни предприятия преди всичко чрез по-голям контрол на пазара и на отделните сектори с цел да се открият и преодолеят бариерите пред вътрешния пазар. Изискванията към счетоводството и процедурите, свързани със започването на стопанска дейност, следва да бъдат съществено опростени и ускорени. На своята среща от 19 и 20 март Европейският съвет постигна съгласие относно следните мерки: премахване на препятствията и предотвратяване създаването на нови такива, постигане на напълно действащ вътрешен пазар, по-нататъшно намаляване на административната тежест, подобряване на рамковите условия за промишлеността с оглед поддържане на солидна индустриална база за стопанските субекти, като се обръща специално внимание на малките и средни предприятия и иновациите, насърчаване на партньорството между различните стопански субекти, научноизследователската дейност, образованието и обучението, както и върху подобряване на качеството на инвестициите в областта на научните изследвания, знанията и образованието.
Госпожи и господа, искам също да кажа, че на 10 март 2009 г. Съветът постигна политическо споразумение, че всички държави-членки ще имат възможността, въз основа на една промяна в Директива 2006/112/ЕО, да приложат постоянно намалени ставки на ДДС за редица трудоемки услуги, а това обикновено са услуги, предлагани от малки предприятия, разбира се. Освен останалите законодателни предложения, произтичащи от инициативата "Small Business Act", Съветът следва да приеме регламент относно статута на Европейското частно дружество, което би улеснило малките и средни предприятия в извършването на трансгранични дейности. Освен това Съветът ще преразгледа последната директива за плащанията, с цел да се гарантира, че на малките и средни предприятия се плаща навреме за всички търговски транзакции. А що се отнася до плана за по-добро регулиране, миналата година Комисията представи 11 нови ускорени мерки за намаляване на административната тежест върху бизнеса с цел до 2012 г да се постигне 25-процентно намаление на съществуващата административна тежест, причинена от регламенти на Европейския съюз. Съгласно оценките това би могло да доведе до спестявания, възлизащи приблизително на 30 млрд. евро, като най-голяма полза ще имат малките и средни предприятия. На 10 март тази година Съветът призова Комисията да предложи нови, специфични мерки за намаляване на тежестта по отношение на всяка от 13-те области с ключов приоритет в този план за действие. Конкретните стъпки в тази насока включват приемането на първо четене в Европейския парламент на предложения за опростяване на Третата и Шестата директива, приложими към сливане и ликвидация на търговски предприятия, а също и одобрение за преразглеждане на Четвъртата и Седмата директива. Все пак, тази важна работа следва да продължи с цел постигането на 25-процентно намаление на административната тежест, а Комисията следва да завърши своя преглед на съществуващата нормативна уредба колкото е възможно по-скоро.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Г-жо председател, благодаря на г-н председателя на Съвета за отговора, в който бяха изложени всички запланувани мерки. Разбира се, сега прилагането на тези мерки трябва да донесе реални резултати за всички в Европейския съюз, които понастоящем са собственици на малки или средни предприятия и понасят последствията от кризата, както и за всички, които искат да основат нови малки и средни предприятия. Точно по този въпрос бих искала председателят на Съвета да ми отговори дали разполагаме със статистически данни за новосъздадените предприятия, както и със статистика за предприятията, които се закриват. Ще ми бъде интересно да се запозная с такива сравнителни стойности - ако не сега, то поне в някакъв бъдещ момент.
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. -(CS) Първо искам да подчертая, че данните за фалиралите и новосъздадените дружества, както и специфичните условия за създаването на ново дружество, са доста различни в отделните държави-членки на Европейския съюз. Ако в някои от държавите за основаването на едно малко или средно предприятие са необходими само няколко дни, то в други това, за съжаление, може да отнеме няколко месеца. Разбира се, възможно е да се направи подробно извлечение, съдържащо желаната от Вас информация, г-жо Panayotopoulos-Cassiotou, и ние ще я представим в писмена форма.
Относно: Резултати от пролетния Съвет относно финансирането на глобално споразумение за климата
В светлината на пролетната среща на високо равнище, състояла се миналата седмица, председателството удовлетворено ли е от резултатите от проведените преговори относно осигуряването на финансова помощ за развиващите се страни, за да се подпомогне постигането на глобално споразумение за климата по време на Петнадесетата конференцията на страните (СОР 15) през декември тази година в Копенхаген?
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. -(CS) Г-жо председател, госпожи и господа, в заключенията от срещата на 19 и 20 март 2009 г. Съветът заяви, че мерките за смекчаване и адаптация ще изискват значителни местни и финансови ресурси, както обществени, така и частни, особено в най-застрашените развиващи се страни, както и че Европейският съюз ще поеме полагащия му се дял от финансирането на тези мерки в развиващите се страни. Оценката на Комисията на базата на най-новите изследвания сочи, че до 2020 г. ще се наложи допълнителните публични и частни инвестиции да се увеличат почти до 175 млрд. евро, ако емисиите трябва да бъдат намалени до равнище, съответстващо на целите на Европейския съюз.
Текущите проучвания разкриват също, че повече от половината от тези инвестиции следва да бъдат вложени в развиващите се страни. Във връзка с Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата секретариатът изчислява, че през 2030 г. разходите по адаптация в развиващите се страни ще бъдат от порядъка на 23 до 54 млрд. евро на година. Що се отнася до финансирането на мерките за смекчаване на последиците в развиващите се страни, Съветът е заел съвсем ясна позиция. С помощта на развитите държави, развиващите се страни следва да съставят стратегии и планове за изграждането на нисковъглеродна икономика. В тези стратегии и планове следва да се прави разлика между мерките, които могат да бъдат предприети независимо, тъй като предполагат нулеви или особено ниски разходи, или дори нетна печалба в средносрочен план, и мерките, водещи до неизбежни допълнителни разходи, каквито отделните държави не могат сами да си позволят с лекота.
За да приложим споразумението от Копенхаген, е необходимо да имаме задоволителна, предсказуема и навременна финансова подкрепа. Международната финансова структура, осигуряваща тази подкрепа, трябва да се основава на принципите на ефективност, уместност, равнопоставеност, прозрачност, отговорност, сближаване, предсказуемост и добро финансово управление. Във връзка с източниците на финансиране Съветът потвърди вариантите, които подлежат на по-нататъшно проучване в хода на международни преговори и които предполагат подход, разчитащ на помощи на базата на договорен обхват, или пазарен подход, основан върху търгове на договори, или комбинации между тези и други варианти. Нещо повече - през периода на преминаване към глобален пазар на въглеродни емисии, гъвкавите механизми, механизмът за чисто развитие и съвместното прилагане ще продължават да играят важна роля във финансирането на намаляването на емисиите в развиващите се и променящи се икономики. Във връзка с това ще бъде важно да се засили защитата от гледна точка на околната среда, на приноса за устойчиво развитие и на справедливото географско разпределение. Важно е също така и разширяването на пазара на въглеродни емисии с цел изпращане на ясни послания относно вредата от въглеродните емисии. Това включва един от начините за ограничаване на емисиите, които изискват най-малко разходи, при едновременното осигуряване на осезаем стимул за преминаване към нисковъглеродна икономика. Във връзка със споразумението на Европейския съюз относно пакета енергетика-климат, Съветът е подчертал и приноса на този пакет към усилията на ЕС, насочени към гарантиране на финансирането на мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптирането към него. Ясно е, че трябва да направим още много неща в областта на финансирането. Съветът реши да се върне отново към този въпрос на срещата си през юни с цел по-нататъшно определяне на своята позиция по отношение на продължаващите международни преговори.
Avril Doyle
(EN) Искам да благодаря на чешкото председателство за изчерпателния отговор. Всъщност аз го получих в писмена форма по-рано днес, тъй като в председателството не предполагаха, че ще стигнем до въпрос № 10.
Мога ли да приема, че наистина това е становището на чешкото правителство, както току-що отбелязахте, тъй като това със сигурност много би ме обнадеждило? Благодаря Ви, защото това означава, че чешкото правителство е изминало дълъг път от началото на своето председателство, що се отнася до въпросите на изменението на климата.
Освен срещата на Съвета през юни, бихте ли посочили какво друго се планира за постигане на споразумение относно споменатия "полагащ се дял" на ЕС във финансирането на мерките за смекчаване и адаптация в страните от третия свят? Между другото, напълно съм съгласна с казаното от Вас относно пазара на въглеродни емисии и неговия принос.
Председател
Благодаря Ви, г-жо Doyle. Заинтригувана съм от факта, че сте получили отговора предварително. Това е практика, към прилагането на която отдавна исках да насърча както Съвета, така и Комисията, затова поздравявам и двете страни.
(Възклицание от г-жа Avril Doyle: "Това е, защото те не предполагаха, че ще стигнем до въпрос № 10!")
Петр Нечас
действащ председател на Съвета. - (CS) Госпожи и господа, колкото по-малко време остава на председателството на чешкото правителство, толкова по-бързо изглежда, че минава това време и навярно именно затова се опитваме да побързаме и да се справим навреме с всички административни въпроси. В отговор на въпроса на уважаемата г-жа Doyle искам да кажа, че Съветът отново ще разисква върху тази тема през юни. По мнението на Съвета е важно да се съсредоточим повече върху финансовите механизми за борба с изменението на климата. Изпреварвайки срещата в Копенхаген, Съветът ще публикува подхода на Европейския съюз към различните пътища за финансиране на мерките за смекчаване и адаптация, към подкрепата на новите технологии и към създаването на подходяща среда за осъществяването на тези планове. Съветът ще покаже и как Европейският съюз конкретно ще участва в тези планове и ще обясни как ще бъдат разпределени разходите между държавите-членки, а също и усилията, насочени към постигане на тези цели. Всичко това ще се основава на конкретни предложения от страна на Комисията.
Що се отнася до някои други проблеми, свързани с финансирането на световното споразумение за борба с изменението на климата, Европейският съюз ясно е заявил, че желае да поеме съответния дял отговорност по този въпрос. Нещо повече: в Европейския съюз има установени основни принципи, свързани с финансирането, и ЕС ясно е изразил намеренията си да обсъди тези възможности със своите световни партньори. И все пак, очевидно е твърде рано да откриваме картите си, публикувайки част от цифрите. Не би било практично, нито благоразумно, нито пък проява на добра тактика. Имаме представа за обема на финансовата помощ, необходима за осъществяването на глобалния план. Въпреки това трябва да знаем поне приблизително какви мерки за смекчаване планират да предприемат страните от третия свят. Във връзка с това бих искал да кажа, че през 2007 г. Европейският съюз заяви своя доброволен ангажимент да намали емисиите с 20 % - а в случай на успешно световно споразумение, и с 30 % - и това беше много преди която и да е друга държава по света да публикува каквото и да е относно предложенията за смекчаване на последиците от изменението на климата.
Председател
Докато все още имам възможност, ще се опитам да наложа този модел, защото ми се струва, че щом могат да бъдат давани предварително отговори на въпроси, за които предполагаме, че няма да ни стигне времето, тогава няма причина и въпросите, за които ще ни остане време, да не получат своите отговори предварително, така че да имаме - както се получи току-що - по-добра и по-полезна обмяна на мнения. Благодаря и на двамата колеги, които демонстрираха постигането на онова, към което мнозина отдавна се стремим.
Въпросите, на които не беше отговорено поради липса на време, ще получат писмен отговор (вж. приложението).
Времето за въпроси приключи.
(Заседанието, прекъснато в 20,10 ч., се възобновява в 21,00 ч.)
