Източно партньорство (разискване) 
Председател
Госпожи и господа, първата точка днес е становището на Комисията относно Източното партньорство.
Benita Ferrero-Waldner
Г-н председател, изключително съм доволна, че имаме възможността за навременно разискване по Източното партньорство. То е един от най-добрите примери на външната политика на Европейския съюз и стратегическата му логика е ясна: повече сигурност, повече стабилност и повече просперитет в източните съседни държави.
Конфликтът в Грузия и газовата криза в Украйна са само два примера на периодичните кризи и нестабилността, оказващи влияние върху този регион - и съответно пряко влияние върху Съюза и неговите граждани. Към тези две кризи сега трябва да прибавим и финансовата, която засяга източните съседни страни особено сериозно. Макар всяка криза да изисква отделно и незабавно решение, трябва да предвидим също средносрочни и дългосрочни действия, които да предотвратят възникването на нови проблеми. В допълнение към тези неотложни въпроси, всички източни съседни държави желаят по-задълбочени връзки с Европейския съюз, макар и в различна степен. Те се нуждаят и от по-голяма подкрепа, за да консолидират демократичните си институции, държавността и принципа на правовата държава.
Европейският съюз може и трябва да отговори на тези предизвикателства, а Източното партньорство е, така да се каже, политическият ни отговор. Увеличаването на подкрепата ни за реформи и подпомагането на партньорите ни да сближат законодателството си с това на Европейския съюз ще спомогне за стабилизирането на източните ни съседи.
На 3 декември 2008 г. Комисията, по моя инициатива, предложи амбициозен доклад относно Източното партньорство. Той се основаваше на предишни идеи на приятелите ни от Чехия, Полша и Швеция, както и на много от предложенията на Европейския парламент, включително за задълбочени споразумения за свободна търговия, по-голяма мобилност на хората и повече финансиране. Като част от Източното партньорство също предложихме и надграждане на политическите ни взаимоотношения чрез сключване на споразумения за асоцииране с всеки партньор - но само след като се изпълнят съответните критерии за политически реформи.
Предложихме мерки за подобряване на сътрудничеството за енергийна сигурност, както и главно за увеличаване на подкрепата за икономическото и социално развитие, за да се урегулират несъответствията в рамките на отделните страни, които често се явяват дестабилизиращ фактор. Препоръчахме и изграждането на многостранна рамка за Източното партньорство с четири тематични платформи на сътрудничество: първо, стабилност на демокрацията и управлението; второ, икономическа интеграция и сближаване с политиките на Европейския съюз; трето, енергийна сигурност и, четвърто, контакти между хората.
Предложихме още превръщането на инициатива "Euronest" на Европейския парламент в неразделна част от Източното партньорство и основаването на парламентарна тройка на Източното партньорство от Европейския парламент, Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) и Съвета на Европа.
За да реализира всички тези предложения и да ускори подкрепата за вътрешни реформи, Комисията поиска допълнителни средства в размер на 350 млн. EUR за период от четири години. Това е само 3,1 % от общия пакет от средства, планирани за Европейския инструмент за добросъседство и партньорство (ЕИДП), и е много по-малко например от допълнителните средства, отпуснати за окупираните палестински територии само за периода 2007-2009 г. Накратко, това не е прекомерна сума - това е необходима инвестиция в дългосрочната ни сигурност.
Знам, че някои от вас биха желали да направят дори повече за източните ни партньори. Казахте, че предложенията на Комисията не стигат достатъчно далеч или достатъчно бързо, особено по отношение на мобилността на хората, но други твърдят обратното. Следователно е нужно да намерим точния баланс между амбиции и реализъм, както и да действаме бързо.
Доволна съм, че всички споделяме целта за постепенното приближаване на източните ни партньори до Съюза, както и за справяне със заплахите пред сигурността им. Източното партньорство е ключов инструмент за постигане на това.
Надявам се, че днешното разискване изпраща силен сигнал до двадесет и седемте държави-членки в подготовката им за срещата на Европейския съвет през следващата седмица, както и за подготовката за срещата на върха за Източното партньорство на 7 май 2009 г.
Източното партньорство достига до самата същност на предизвикателствата, пред които сме изправени днес. То попада в директните стратегически интереси на Европейския съюз: една нова криза в сигурността на източните ни съседи би имала последствия не само за тях, но и за целия Европейски съюз и гражданите му. Ето защо аз съм много благодарна за подкрепата на Парламента и очаквам да участвам заедно с вас в работата, а също и по отношение на реализацията.
Charles Tannock
Г-н председател, като докладчик за източното измерение на европейската политика на добросъседство (ЕПД) приветствам ангажимента на Комисията към задълбочаване на отношенията с шестте страни на изток в новото Източно партньорство. Важно е да се подчертае, че Източното партньорство само по себе си не би трябвало да изключва възможността някои от тези страни да се присъединят към ЕС като пълноправни членове. Например аз, както добре знаете, отдавна подкрепям европейското членство на Украйна и поддържам убеждението си, че приемането на Украйна определено е в съответствие със стратегическите интереси на Европейския съюз.
Приветствам също изграждането на нов парламентарен орган "Euronest" като форум за членовете на Европейския парламент и националните парламентаристи за взаимното укрепване на демократичните им мандати чрез диалог, който да помогне например Армения и Азербайджан да седнат заедно на масата и да дискутират конфликта в Нагорни Карабах, както и да договорят споразумения за свободна търговия и облекчаване на визовия режим чрез новите споразумения за асоцииране. Независимо от това обаче, аз се надявам, че Източното партньорство няма да доведе до нови разделителни линии между страните в партньорството и тези, разположени по-далеч на изток и извън него. Трябва да имаме предвид, че страните в Централна Азия, като Туркменистан, Казахстан и Узбекистан, търсят подкрепа и ангажименти на запад от Европейския съюз. Следователно трябва да внимаваме да не изпуснем от поглед отговорностите си в Централна Азия просто защото желаем да засилим отношенията със страните, граничещи непосредствено с Европейския съюз от изток.
По отношение на Беларус, в миналото аз бях непоколебим критик на диктаторския режим на Лукашенко. Независимо от това обаче приветствам скорошното затопляне на отношенията. Отдавна защитавам подхода на "моркова и тоягата", при който усилията на президента Лукашенко за демократична реформа и откритост да се признаят и да се наградят с по-тесни връзки с Европейския съюз.
Що се отнася до това дали да бъде позволено на г-н Лукашенко да участва в срещата на високо равнище в Прага през май за стартиране на новото Източно партньорство, според мен подобна стъпка е вероятно прибързана, тъй като президентът Лукашенко все още трябва да демонстрира неотменим ангажимент към общите ценности на Европейския съюз и демокрацията.
Hannes Swoboda
от името на групата PSE. - (DE) Г-н председател, г-жо член на Комисията, благодаря за мнението и ангажимента ви към този въпрос.
Искам да подчертая това, което казахте, а именно че сме изправени пред огромни предизвикателства в отношенията със съседите ни във връзка със стабилността, демократичната промяна, а сега, разбира се, също и по отношение на икономическото развитие. Следователно сега е подходящ момент и да изразим ангажимента и готовността си за тясно сътрудничество с източните си съседи.
Ясно е - и би следвало да го заявим открито - че сме заинтересовани от влиянието, което ние като Европейски съюз имаме върху източните си съседи. Ние обаче желаем да разширим влиянието си не чрез жестокост, заплахи и насилие, а като предлагаме да подкрепим точно тези държави в тяхното търсене на стабилност и демократична промяна. Надявам се, че всички те действително търсят демократична промяна, особено сега, когато имат огромни икономически проблеми, какъвто е случаят с Украйна.
Икономически проблеми, за някои от които те не могат да бъдат обвинявани, но за други са отчасти отговорни. Трябва също да знаем, че е нужно да бъдем критични към някои неща. Именно защото предлагаме подкрепата си, е нужно и да критикуваме това, което считаме, че има нужда от критика, както и да изискваме необходимото, за да могат и тези страни да вземат съответното участие. В момента мисля конкретно за Украйна, но ще се върна към тази страна след малко.
Жизнено важно е да не гледаме на това Източно партньорство като на инструмент срещу Русия, а по- скоро като на укрепване на държави, които, що се отнася до съседите, имат от едната си страна Европейския съюз, а от другата - Русия. И за да бъдат всички добре, Русия трябва да стане наш партньор, особено по отношение на тази политика.
Аз съм много доволен, че Съединените американски щати и президентът Обама, заедно с вицепрезидента Байдън и държавния секретар, г-жа Клинтън, сега провеждат различна политика. Не трябва да сдържаме критиките си по отношение на вътрешното развитие в Русия. Независимо от това обаче бутонът за рестартиране на отношенията, за който говори г-н Байдън в Мюнхен, трябва да бъде натиснат - като опит, като предложение към Русия да започне нови отношения.
Относно това моята група не е особено доволна от факта, че докладът на г-н Onyszkiewicz, както бе договорен в комисията по външни работи, не възприема предлаганото сега от САЩ. Ние изоставаме от САЩ и това е страшно. Трябва да продължим напред със САЩ, като, естествено, винаги поставяме въпроса за правата на човека на преден план. Това ще бъде необходимо и аз се надявам, че все пак ще постигнем съвместна резолюция за Русия, което според мен е жизнено важно.
Вече споменах, че предложението ни, нашето Източно партньорство, не означава, че одобряваме всичко, което се случва в съседните ни страни. Например ако разгледаме положението в Украйна: не може нещата да се поставят по такъв начин, че независимо от действията на една страна, независимо от възникналите в нея конфликти и от проблемите, които не успява да разреши, тя да има подкрепата на Европейския съюз. Водещите сили в Украйна трябва, в крайна сметка, да решат проблемите съвместно, защото газовата криза е свързана с конфликт в рамките на политическия спектър на Украйна, а за нас това е крайно неприемливо. Не бих искал тук да определям вини - всички можем да формираме собственото си мнение. И е абсолютно необходимо да изясним нещата пред Украйна. Същото се отнася до Грузия и до всички останали страни. Европейският съюз е направил предложение и се надявам, че източните ни съседи ще го приемат, ще го възприемат сериозно и действително ще превърнат демокрацията и стабилността в реалност.
István Szent-Iványi
Източното партньорство като логичен и основен нов приоритет, произтичащ от разширяването на изток, вероятно е най-амбициозната инициатива на външната политика на обединена Европа. То представлява една добра крачка, но ще има смисъл и ще бъде успешно, само ако има реална политическа воля за реализирането му. Затова не е достатъчно просто да залепим нов етикет на съществуващата политика на добросъседство; трябва да погледнем далеч над съществуващите политики и да формулираме много по-високи цели.
Без съмнение първата задача е да превърнем настоящите споразумения за сътрудничество в споразумения за асоцииране. Част от този процес предполага също и основаването на постоянна институционална организация, което обаче не е най-важното. Срещите на държавните и правителствени ръководители, както и на министрите, очевидно са съществени, но те ще бъдат успешни, само ако се направят реални стъпки в областта на двата основни стълба. Целта е да се изгради зона за свободна търговия със споразумения за свободна търговия и постепенно да се премахнат визовите изисквания. Знаем, че и двете изглеждат далечни цели в момента. Засегнатите страни все още не са готови за това, а Източното партньорство трябва да им помогне да изпълнят тези условия колкото е възможно по-скоро, тъй като това е във взаимен интерес на всички. Газовата криза през последните месеци показа колко уязвима е Европа по отношение на енергията. Следователно особено важна част от споразуменията е енергийното сътрудничество, което може да включи транзитни страни като Беларус и Украйна или страни износителки като Азербайджан. Затова за нас въпросът е изключително важен.
Бих желал да подчертая, че това сътрудничество трябва да включва и ценности. Източното партньорство ще бъде успешно, когато ценностите на демокрацията, принципът на правовата държава, правата на човека и правата на малцинствата са поставени на преден план постоянно, като помогнем на партньорите си за напредъка им, но също и като ги държим отговорни за тези области. Източното партньорство трябва да бъде отворено също и за Беларус, но само тогава, когато са изпълнени условията. Трябва да стане ясно, че отдалечаването й от Русия само по себе си не означава приближаване към Европа. В действителност тя трябва да свърши доста по отношение на гарантиране на правата на човека и демокрацията, преди пътят на сътрудничество да се отвори и пред нея. Източното партньорство има очевидни бюджетни последици: за следващите няколко години бяха определени 350 млн. EUR и дори това вероятно няма да е достатъчно. Задачата на Парламента е да даде необходимата финансова подкрепа и така ние трябва да признаем, че в рамките на Източното партньорство най-ключовият мотивиращ фактор за партньорите са европейските им стремления. Благодаря ви.
Konrad Szymański
Г-н председател, обявяването на Източното партньорство породи нови надежди сред европейските ни съседи. Ако отново разбием тези надежди, ще ограничим влиянието си на изток във всяко едно отношение. По този начин съседите ни ще бъдат тласнати към сферата на влияние на Русия, белязана от дестабилизация и авторитаризъм. Ще помоля за внимание при случая с Беларус. Настоящите обещания на тази страна, че ще постигне демокрация, остават неоснователни. Междувременно беларуските органи депортират католическите свещеници, свързани с телевизионния канал "BelSat" и отказват да им позволят да регистрират представителството си в Минск. Млади хора, които подкрепят опозицията, биват повиквани на задължителна военна служба. Опитите да се използва кризата като претекст да се откаже финансиране на Източното партньорство, както и да се забави процесът на подписване на споразуменията за свободна търговия и безвизов режим, са една рецепта за бедствие за Европейския съюз в тази част на света. Ако това се случи, спомнете си да не оплаквате за политиките на Москва. Днес имаме на разположение необходимите инструменти. Ако Източното партньорство приключи с това да предостави просто нова форма на старото съдържание, тогава не трябва да се учудваме, ако се провалим на изток.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Г-н председател, първо бих желал да приветствам инициативата на Комисията, която е много добре подготвена. На второ място, не става въпрос за източната политика на Съюза, а за една нова формула, така че въпросът, който трябва да бъде повдигнат, е каква е добавената стойност. Бих казал, че освен това, което се опитвахме да правим досега - независимо дали успешно или не - сега ние се стремим да имаме около себе си не просто приятели, а такива, които са приятели и помежду си. Това е от ключово значение за стабилността и сигурността на Европейския съюз. В това многостранно измерение аз виждам добавената стойност на новия проект. Надявам се, че то ще бъде одобрено през март от Европейския съвет. Знаем, че то е приоритет на чешкото председателство - въпреки че нямаме удоволствието да видим в залата чешкия министър.
Споразуменията за асоцииране са ключов елемент от това и те следва да си приличат, но в същото време и да са специфични според възможностите и изпълнението на всяка една от шестте страни в многостранната рамка. Енергийната сигурност, както беше казано, е ключов въпрос. И ние, и шестте страни, които ще бъдат свързани с достъпа до енергийна сигурност, имат ключов интерес към нея.
По време на разискването имаше въпроси за това дали да включваме трети страни. Мисля, че подходът, при който имаме Турция и Русия, обвързани въз основа на конкретния случай, е правилният подход. Очевидно Беларус трябва да бъде поканена, но въз основа на силно условен принцип, при който трябва да фиксираме минимални прагове за основните ценности.
Ние сме много доволни, че членът на Комисията отбеляза и взе предвид, че парламентарната асамблея на източните съседи "Euronest" - създадена от Парламента - ще бъде неразделна част от проекта.
По отношение на финансирането - насочено правилно, то ще трябва да бъде в следващата финансова перспектива. Засега се надявам, че цифрата 600 ще бъде достатъчна, но трябва да направя една важна забележка, за да няма спорове. Това не трябва да се прави в ущърб или за сметка на южните съседи. В този контекст по отношение на южните и на източните съседи действията трябва да бъдат както съвместни, така и симетрични.
Кристиан Вигенин
Г-н председател, г-жо Комисар, няма как да не оценим положително предложението на Комисията и може би то е наистина навременно, защото в такава ситуация на криза всички европейски страни имат нужда от солидарност. Ние само вчера и онзи ден дискутирахме доста нашироко въпроса за солидарността между новите и старите страни-членки. Донякъде един изкуствен спор, но реално съществуващ в главите на много хора. Но от особена солидарност сега се нуждаят именно източните съседи на Европейския съюз, защото те на практика нямат тези механизми на подкрепа, която имат техните съседи, непосредствените им съседи от запад, и една такава инициатива ще им даде значителна сигурност за това, че Европейският съюз все пак мисли за тях и е готов да инвестира в развитието на отношенията.
В същото време можем да кажем, че инициативата е добра, но тепърва предстои да видим как тази инициатива ще бъде развита, защото неведнъж, разбира се, сме били свидетели на добри инициативи, които с времето заглъхват. От друга страна факт е, че една част от тези страни, към които е насочена тази инициатива, имат за своя първостепенна цел членството в Европейския съюз. В този смисъл е много важно тази идея за източното партньорство да не бъде възприета, както от нас, така и от нашите източни съседи, като опит бъдещото членство да бъде заместено завинаги от една подобна инициатива. В този смисъл бих искал да споделите, г-жо Комисар, в рамките на Вашите контакти как нашите партньори на изток посрещат тази инициатива, разбира се, официално няма как да не я подкрепят, но именно от гледна точка на евентуално бъдещо членство нямат ли тези опасения.
Смятам също така, че в тази инициатива има един липсващ елемент, който беше изтъкнат и от колегите, а именно ролята на Русия. Разбира се, знаем колко деликатен е този въпрос, доколкото страните, за които говорим, са съседи на Европейския съюз, но и съседи на Русия. И е много важно така да развием отношенията с Русия по отношение на тези страни, че да не се получи една конкуренция между Европейския съюз и Русия, един сблъсък между двата основни фактора в тези страни, който да води до политическа нестабилност. Всъщност, донякъде в момента сме свидетели именно на това: част от страните буквално са разделени и гражданите им са разделени между очакванията към Русия и очакванията към Европейския съюз. Мисля, че ние трябва да бъдем по-активни и имаме много повече какво да предложим на тези страни.
В заключение ми се иска да кажа, че подкрепям облекчаването на визовия режим, това е нещо много важно, но ми се иска в тази инициатива да видя повече мерки, свързани с образованието, обмените, всичко, което е свързано с разширяването на контактите между гражданите на тези страни и Европейския съюз, и разбира се, увеличаването на знанието в тези страни за Европейския съюз. Благодаря.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Политиката за Източното партньорство е особено важна политика, какъвто е и проектът "Euronest", който трябва да бъде реализиран в най-близко бъдеще. Затова съм убеден, че трябва да намерим допълнителните 350 милиона EUR, които са нужни за реализиране на политиката за Източното партньорство през идните четири години. Що се отнася до Беларус, преди три седмици делегация от групата на Европейската народна партия (Християндемократи) и Европейските демократи (групата PPE-DE) в Европейския парламент посети Минск. Делегацията ни пристигна в деня след посещението на върховния представител Хавиер Солана в Беларус. От една страна, неговото посещение беше ясен сигнал за Минск, че Европейският съюз е готов да започне нов етап на прагматични отношения. От друга - изглеждаше като че ли много от по-ранните изисквания на Европейския съюз са ако не забравени, то поне не са споменати. За повечето хора в Беларус многократно повтаряните фрази за конструктивен диалог и дискусия за фундаменталните проблеми не показаха ясно каква политика ще провежда Европейският съюз в бъдеще. Стореното - сторено. Визитата се проведе, а не беше отронена нито дума за демократичните ценности. Доволен съм, че делегацията от групата PPE-DE беше в Минск в деня след г-н Солана, като особено подчертахме положението с правата на човека и изискванията за свобода на пресата. В заключение бих могъл да добавя, че поканата до г-н Лукашенко да участва в пролетната среща на върха в Прага би била неразбираема и трудно оправдана. На второ място, правителството на Беларус трябва да проведе демократични реформи, както и да продължи да ги реализира. За режима на Лукашенко не би следвало да има "карт бланш".
Adrian Severin
(EN) Г-н председател, Източното партньорство е един проект, който обхваща шест страни. Една от тях - Беларус - представлява драматичен пример на себеизолация, на което в миналото ние отговорихме с политика, белязана от синдрома "твърде малко, твърде късно" - както по отношение на санкциите, така и по отношение на стимулите. Беларус има малко общо с Грузия, например. Сътрудничеството между г-н Лукашенко и г-н Саакашвили прилича на нещо средно между политическа фантастика и политически трилър.
Останалите пет страни се намират на Черно море, където имаме взаимодействие - което означава, че все още няма стратегия. Може ли Източното партньорство да символизира стратегия за Черноморието? Човек трудно би си представил регионална стратегия там без Турция и Русия, но точно тези страни са оставени извън процеса. Общото между всички тези страни е фактът, че всички те бяха част от Съветския съюз и всички са съседи на Русия - точно както са съседи и на Европейския съюз. С други думи, имаме работа с едно общо съседство. Русия счита този район за запазен за нейната сфера на интереси. Със сигурност не можем да приемем това, но, от друга страна, Източното партньорство изглежда като отговор на политиката на Русия в съседните й страни. Това превръща съседството в зона на конфликтни интереси и съперничество.
Реалното предизвикателство е как да развием обща политика между Европейския съюз и Русия по отношение на общите им съседи. В противен случай не бихме постигнали сигурност и стабилност там, а точно обратното. Що се отнася до всичко останало - в дневния ред вече сме включили демокрацията и доброто управление, икономическата интеграция и конвергенция, енергийната сигурност и контактите между хората. От тази гледна точка Украйна е много по-напред от другите и допускам, че не е особено доволна да види, че предложението ни сега трябва да бъде споделяно с други.
Реалният проблем не беше липсата на цели, а липсата на реализация. Като вложим парите си за това, за което говорим - и, разбира се, г-жо член на Комисията, вие с абсолютно основание твърдите, че се нуждаем от бюджет за реализирането на добра политика - и като прибавим малко далновидност и реализъм вместо наивна конфронтация, наистина бихме могли да превърнем Източното партньорство в ценен и положителен актив.
Tunne Kelam
(EN) Г-н председател, искам да приветствам проекта за Източното партньорство, който, да се надяваме, ще укрепи демокрацията и реформите в източните ни съседи. Това не е просто една регионална инициатива - той трябва да бъде разглеждан като всеобщ европейски проект. Затова е от изключително значение всички държави-членки да се ангажират и да дадат своя цялостен принос.
С такава ангажираност травматичният конфликт в Грузия през миналия август вероятно можеше да бъде предотвратен. Следователно е крайно време всички страни в региона да разберат, че такива проекти не могат да бъдат разглеждани като старомодната битка за сфери на влияние, като аз споделям виждането на члена на Комисията, че целта е да се постигне повече стабилност и сигурност в съседните ни страни.
Източното партньорство ще означава подобряване на отношенията на Европейския съюз с шест от съседите му. То може да бъде сравнено с изграждането на четири общи пространства между Европейския съюз и Русия, но основният елемент на тези отношения трябва да бъде реципрочност и условност. Партньорството трябва да означава двустранните ангажименти да ускорят както икономическите отношения за свободен пазар, така и принципа на правовата държава, а обхватът на отношенията трябва да зависи от напредъка на всеки един партньор в тези области.
Бих желал да акцентирам върху още един принцип. Източното партньорство не бива да бъде ограничено до сътрудничество между правителства. То също трябва да включва гражданското общество и най-вече да насърчи взаимодействието на местно ниво между гражданите, неправителствените организации и местните органи.
Опозиционните лидери от Беларус, които бяха тук тази седмица, между другото бяха обезпокоени от отварянето на Европейския съюз към Беларус, тъй като то не включва гражданското общество, а при авторитарна страна като Беларус считам, че партньорството следва да се основава ясно на постигането на конкретен напредък в областта на правата на човека.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Инициативата за Източното партньорство е особено важна и колкото е възможно по-скоро трябва да се реализира съвкупността от инструменти, която да улесни реализацията й.
Приветствам платформата на сътрудничество, насърчена с рамката на това ново партньорство, тъй като необходимостта да формулираме отношенията си със съседите е жизнено важна не само с оглед на това да направим по-ефективно сътрудничеството си с тях, но също и за да можем да разрешим основните проблеми, пред които сме изправени в момента, като икономическата криза и енергийната сигурност, които не могат да бъдат разрешени единствено във вътрешен план.
Партньорството насърчава проекти от критично значение за Европейския съюз, като насърчава една институционална рамка, която поставя както отношенията със съседите, така и вътрешнорегионалното сътрудничество между съседите на по-високо ниво. Има приоритетни проекти, които са от жизнено важно значение за справяне с енергийната криза: тези в района на Черно море, както и тези, използващи ресурси от района на Каспийско море. Тези проекти могат да бъдат проведени единствено в условията на сигурност между съседите и тесни отношения със съответните регионални участници, което да се основава на съвместни и взаимно изгодни ангажименти.
Christopher Beazley
(EN) Г-н председател, бих желал да направя препратка към речта на г-жа Andrikienза скорошното посещение на делегация от Парламента в Минск.
Г-жо член на Комисията, в отговора си вероятно бихте могли да потвърдите, че ще отхвърлите схващането на Лукашенко и колегите му, че трябва да имаме отношения без условия. Когато бяхме в Минск, ние действително се срещнахме с демократичните опозиционни лидери и говорихме пред пресата. Ясно е, че Лукашенко наистина желае добри отношения с нас, но това не се дължи на неговата доброта; дължи се на факта, че той има много сериозни икономически проблеми и желае да остане на власт. Той бе наредил на полицията си да разпръсне мирните демонстрации и, след като освободи политическите затворници, сега ги арестува повторно.
Г-жо член на Комисията, във Вашата реч - на която присъствах - Вие говорихте за контактите между хората. Какво казваме ние тук, в Европейския съюз, на хората в Беларус, на студентите в Беларус? Подкрепяме ли ги или подкрепяме диктатурата, която, поне за момента, властва над тях?
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Г-н председател, моята реч разглежда връзката между Източното партньорство и Черноморското взаимодействие.
Според мен основната пречка е намирането на точното място на взаимодействието във все по-сложната картина на инициативите на Европейския съюз на изток. Затова за наистина съществените въпроси на черноморския район, като енергетика и "замразени" конфликти, се търси решение или чрез Европейската политика за добросъседство, където се намират средствата, или чрез бъдещото Източно партньорство, чиято цел е да увеличи доверието в сигурността на включените страни и да осигури енергийните доставки към Европейския съюз след войната в Грузия, или чрез стратегическите отношения на Европейския съюз с Русия и Украйна, или чрез присъединителните преговори с Турция.
В такъв случай какво остава да постигне Черноморското взаимодействие? Не много, бих казал, извън семинарите и проучванията как да разширим съществуващите европейски инициативи към района и неполитическите въпроси. Затова е необходимо също и да подобрим същността на рамката, известна като "взаимодействие", ако желаем да запазим нейната надеждност.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Г-н председател, Източното партньорство представлява сложна съвкупност от предложения, които трябва да подкрепят източните ни съседи по пътя на демократичната промяна. Всяка една от тези страни е изправена пред избор. Те могат да следват или руския, или европейския модел. Със сигурност Европейската общност може да им предложи повече. Източното партньорство не представлява опит да придобием контрол над този район или да разширим сферата си на влияние. Всъщност то е споразумение, от което категорично ще имат полза и двете страни. На страните партньори е предоставена нова възможност и подкрепа за тяхното икономическо и социално развитие. Общността пък ще си осигури повече енергия и политическа сигурност.
Ние трябва да се опитаме да облекчим визовите ограничения. Ако улесним достъпа на гражданите на страните от Източното партньорство до територията на Европейския съюз, те ще открият колко важни могат да бъдат ползите на сътрудничеството с ЕС. Разширените възможности за контакт между гражданите, особено между младите хора, със сигурност ще спомогне за сближаването на страните партньори и Европейския съюз. Ние трябва да осигурим възможност на младите хора да учат и да пътуват, както и да насърчим образователния и културен обмен. Младите, знаещи и образовани хора са бъдещето на нашия континент.
Margarita Starkevičiūt
(LT) По време на посещението си в Украйна забелязах, че се обръща малко внимание на развитието на правната рамка в източните съседни страни. Въвеждането на достиженията на правото на Общността помогна на Литва да реформира икономическата си и правна система и да стане член на Европейския съюз. Надявам се, че програмата за Източното партньорство ще посвети още повече внимание върху развитието на правната рамка в съседните страни. Така ще спомогне не само за осигуряване на институционална стабилност, но и за прилагане на икономически реформи. От друга страна, развитието на правната рамка ще ни позволи да насърчим сътрудничеството между Европейския съюз и източните му съседи, тъй като то гарантира стабилна среда за капиталови инвестиции и за прилагане на човешкото познание.
Charles Tannock
(EN) Г-н председател, тъй като двама от колегите ми не са в залата, аз се възползвам от времето, за да кажа още няколко думи по въпроса, който е жизнено важен за непосредствените външни приоритети на Европейския съюз за идните години.
Искам да поздравя Комисията за инициативата да превърне енергийната сигурност в една от основните цели за диалог и политически дневен ред. Външната политика за енергийна сигурност е от ключово значение. Видяхме неотдавнашното спречкване между Украйна и Русия и негативните последици, които то имаше върху потребителите в далечни страни като България и Словакия.
Важно е да помним, че някои от шестте засегнати държави - като Беларус, Украйна и Грузия - са важни транзитни страни. Има и производители - като Азербайджан и газовите и петролни находища в Каспийския регион. Има потенциал за транскаспийска връзка с централна Азия, която, както знаете, г-жо член на Комисията, аз подкрепям, както и че винаги съм бил поддръжник на по-нататъшното сближаване с Казахстан. Важно е да поддържаме стабилността в Каспийския регион, както и да разнообразим доставките си на природен газ, за да преодолеем прекалената зависимост от Русия, и в частност "Газпром", който често се използва като филиал на руското Министерство на външните работи.
Трябва да кажа също, с известно съжаление, че докато Източното партньорство е полезно за страните от Южен Кавказ - въпреки че все още предстои да се види дали те могат да постигнат по-голяма регионална интеграция, а не просто да се възползват от двустранни отношения с Брюксел - то не носи много нови неща за страни като Украйна. Такива страни вече имат достъп до преговорите за споразумения за свободна търговия, както и предложение за облекчаване на визовия режим, заедно с участие в Общата външна политика и политика на сигурност и в Политиката на сигурност и отбрана. Съжалявам, че го казвам, но то не носи много нови неща за Украйна, докато за останалите страни е чудесно.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, бих желала да ви напомня, че ние не успяхме да разрешим "замразените" конфликти в източните региони, нито пък да избегнем войната между Русия и Грузия.
Аз всъщност мисля, че Източното партньорство е добре дошло, защото, на първо място, съществува необходимостта от стабилизиране на тези райони, както и от предотвратяване на попадането в капана на сферите на влияние, защото там сме ние, Съединените щати, Русия и Турция. Също вярвам, че в контекста на това партньорство трябва да се запитаме дали няма необходимост от въвеждане на неутрална буферна зона, с други думи, държави, които да имат неутрален статут, за да се избегнат споровете, на които сме свидетели днес във връзка с Грузия и Украйна, които търсят членство в НАТО. Знаем съвършено добре ефекта от това членство върху Русия.
В Източното партньорство търсим стабилност и енергийна сигурност. Ние трябва да гарантираме сигурността, защото, както каза и един друг колега, енергията от Каспийско море пътува през Кавказ; следователно в Кавказкия регион трябва да има стабилност.
Също считам, че съгражданите ни трябва да опознаят тези райони и за тази цел Комисията трябва да инвестира в някои проекти. Този проблем на практика се появи с присъединяването на новите страни. Затова считам, че трябва да въведем проекти, за да направим известни тези райони и да гарантираме, че те имат европейска перспектива.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Г-н председател, процедурата с вдигане на ръка ("catch-the-eye") е добра възможност в случаите на полемика. Аз не съм съгласен с колегата, г-н Severin. Той би признал правото на контрол в зони на влияние за Русия. Ако желаем стабилност по източните си граници, имаме нужда от повече демокрация и повече пазарна икономика. Русия е по-малко демократична и с по-малко пазарна икономика от тези съседи, така че нито една съвместна политика не би ни довела по-близо до тази цел.
Симетрията с Русия по тази политика няма да ни донесе повече напредък в региона. Ние не бяхме поканени от Русия при създаването на Общността на независимите държави (ОНД), а смесването на наша и руска политика би било изцяло непродуктивно.
Benita Ferrero-Waldner
Г-н председател, това е едно действително интересно разискване и аз бих желала да благодаря на членовете на Парламента за цялостната им подкрепа за подхода на Източното партньорство.
Позволете ми в началото да кажа, че то се основава на ценности. То подкрепя както политическата, така и икономическата реформа. То ще има нужда от ресурси - и тук бих желала да благодаря на г-жа Andrikienза ясната й подкрепа по този въпрос - а също и от политическа воля, както много от вас отбелязаха.
От съществено значение, извън сътрудничеството между правителствата, е да има сътрудничество с населението, което е ясно заложено, както е и парламентарният аспект на нещата. Затова от изключително значение също е да използвате новия "Euronest" и всички останали средства, за да внушите действително идеите ни. Това е първият ми коментар.
Много може да бъде казано за Източното партньорство. Първият въпрос, който трябва да се зададе, е каква е добавената стойност към нашата обикновена политика на добросъседство. Отговорът е: голяма. Процесът се развива: споразуменията за асоцииране вече са доста широкообхватни и задълбочени. Нормално е да има и споразумения за свободна търговия, които не могат да бъдат предложени лесно на всеки, защото това изисква много структурни промени в засегнатите страни и е много важно.
Има предложение за по-голямо политическо сътрудничество и мобилност за целите на сигурността, което бе споменато от мнозина от вас. Изключително важно е да постигнем облекчаване на визовия режим, но други страни трябва да направят повече за управлението на границите, сигурността на документите и т.н. Това има отзвук - по-добро предложение.
След това идва многостранният компонент, защото, както вече казах, политиката на добросъседство заедно с Източното партньорство по принцип е двустранно предложение, както правилно отбеляза г-н Swoboda. Но то има и многостранен компонент, който дава възможност на страните да работят една с друга, а това - какъвто е случаят на юг, винаги е по-сложно.
Това е предложение и чрез него ние се опитваме да приближим държавите по-близо до себе си. Ние не разполагаме със същите инструменти, каквито имаме при страните кандидатки за членство; за да станат членки на "клуба", те трябва да изпълнят определен брой условия, а ако не го направят, не могат да влязат. Следователно трябва да работим с инициативи, стимули и положителни импулси. Това ще отнеме време, тъй като е и въпрос на обществена промяна, но е много важно да бъдем там, да правим предложения и да постигаме съгласие.
Съгласна съм също и с тези, които казаха, че ние не трябва да гледаме на това като на заплаха за Русия. Наистина е така, но същевременно става дума за една малка група от шест източни партньори, заедно с Европейския съюз, при това в индивидуален порядък, ad hoc, вероятно бихме могли да приобщим Русия или Турция.
Независимо от това Черноморското взаимодействие е много важна инициатива за проекти, която достига до всички партньори, включително Русия и Турция. Това е една млада политика и трябва да й се даде шанс. Ние не можем да реализираме стратегия само за една година. Трябва да бъдем търпеливи с тази много важна политика, която трябва да се опитваме да развиваме постепенно.
Бих казала на г-н Szent-Iványi, че оказваме съдействие на източните ни партньори, за да изпълнят нашите условия. Това е от съществено значение. Затова разполагаме с механизъм, който да им предостави повече възможности за укрепване на потенциала и за създаване на организационна структура, защото виждаме, че понякога институциите са слаби.
По отношение на Украйна - в момента работим върху правната рамка, но след като парламентът приеме законодателството, реализацията зависи от правителствата във всяка демократична страна. Затова с Източното партньорство ние се опитваме да подкрепяме и да насърчаваме, но разчитаме и съответните страни да свършат работата си. Както спомена г-н Swoboda, много е важно да бъдем критични, когато е необходимо, а в една страна е нужно да има истинско лидерство. Понастоящем ние не винаги сме сигурни в това, а желаем страната да върви напред.
Много съм благодарна за подкрепата на г-н Saryusz-Wolski. Категорично има основания да се каже, че диференциацията тук също е ключова, тъй като отделните страни са много различни. По принцип Украйна е на преден план, след това идват Молдова и Грузия, а след това една страна като Беларус, в която ситуацията е много деликатна.
Аз се подготвям за посещение в Беларус, където трябва да достигнем до деликатен баланс, защото желаем да предложим нещо - най-вече на населението. От самото начало Комисията подкрепяше студентите във Вилнюс, а аз бих желала да видя повече подкрепа от различните държави-членки, тъй като тези, които винаги изразяват с думи защитата си, трябва все пак и да направят нещо. Винаги съм поддържала тази позиция.
Независимо от това бихме искали също г-н Лукашенко да продължи с реформите си, в синхрон с това, което казваме. Важно е да комуникираме по такъв начин, че посланието да е ясно. В понеделник ще се проведе среща на Съвета по общи въпроси и външни отношения, на която въпросът какво да се прави с Беларус със сигурност ще бъде повдигнат. Резултатът вероятно ще бъде в същата насока като сега, защото все още не сме удовлетворени, но в същото време видяхме някои положителни стъпки.
В отговор на казаното от г-н Вигенин бих желала да отбележа, че това не замества членството. В случая не може да има членство, защото нито тези страни, нито Европейският съюз са достатъчно зрели за членство. Затова ние трябва да развиваме тази политика. Това е политика, разработена да предостави колкото е възможно повече, при условие че страните желаят да го приемат. Трудността е в това, че е много по-лесно, както вече казах, да дадеш нещо, ако определиш условия или ако кажеш: "добре, опитай да направиш това, опитай да направиш другото и ние ще ти дадем възможности". В този случай нямаме за непосредствена цел постигането на конкретен резултат, но цялостният резултат е по-добра стабилност, повече сигурност и повече възможности.
По отношение на въпросите на сигурността искам да кажа на г-жа Isler Béguin, че е абсолютно вярно, че трябва да работим за повече сигурност, но трябва да обърнем внимание и на много други въпроси. В момента работим много усилено с Азербайджан по въпроса с Нагорни Карабах, с Молдова по въпроса с Транснистрия и с Грузия, като се придържаме много строго към тези въпроси. Въпросът е принципен. Ние няма да признаем независимостта на Абхазия и Южна Осетия, но в същото време трябва да работим съвместно с Русия и да се ангажираме с Русия. По този въпрос съм съгласна с г-н Swoboda, че трябва да бъдем реалисти, но също и да направим позицията си ясна и известна.
Това са основните въпроси, по които всички вие направихте много ценни коментари. Добре е в една многостранна рамка да е включено и гражданското общество във всичките му различни форми, като също се предоставя добра възможност както за тях, така и за нас да работим по въпросите на енергийната сигурност. Енергийната сигурност днес е един важен въпрос, при който имаме действителна взаимноизгодна ситуация: ние сме силно заинтересовани и те са силно заинтересовани. Това трябва да го постигнем заедно.
Председател
С това разглеждането на тази точка от дневния ред приключва.

José Ribeiro e Castro
(PT) Бих искал да попитам Бюрото дали ще обсъждаме предложение за препоръка на Европейския парламент към Съвета, като се има предвид, че представителят на Съвета не присъства. Има ли сведения дали ще пристигне по време на разискването?
Председател
Г-н Ribeiro, нямаме новини от Съвета. Надяваме се, че всичко е наред, но нямаме сведения.

Писмени декларации (член 142)
Urszula Gacek  
В период на икономическа криза можем да зададем въпроса: трябва ли Европа да се съсредоточи върху собствените си грижи или по-скоро да помага на източните си съседи?
Европа трябва непременно да продължи да подкрепя източните си съседи.
На първо място, икономическата нестабилност в източните съседни държави, най-вече в Украйна, която понася големи трудности, представлява заплаха за сигурността в Европа. Обратно, стабилизирането на украинската икономика и все по-тясното й интегриране в ЕС отваря огромен потенциален пазар за държавите-членки на ЕС.
На второ място, присъединяването на източните ни съседи към европейското семейство, макар и перспективата за действително членство в ЕС все още да не е реалистична прогноза в най-близко бъдеще, е дългосрочен проект. В следващата година, година и половина, надявам се, ще сме намерили решения за справяне с настоящата криза. Източното партньорство е проект за много години напред.
На трето място, макар и поведението на лидерите на някои от източните ни съседи, като например президента на Беларус и в по-малка степен враждуващите лидери в Украйна, да не насърчава укрепването на тези връзки, не трябва да забравяме, че източните ни съседи не са само техните настоящи лидери и, имайки предвид вътрешните им политически проблеми, те се нуждаят от нашата подкрепа, пример и насърчение.
Mieczysław Edmund Janowski  
Европейският съюз отваря нови перспективи в отношенията си с източните съседи и това може само да ни радва. През декември 2008 г. Европейската комисия прие предложение, внесено от Полша и Швеция, за засилване на сътрудничеството на Европейския съюз с шест от източните съседни държави. Тази крачка е обнадеждаваща. Надявам се, че този проект няма да остане, образно казано, на чертожната дъска и че ще бъде приведен в действие при отношенията ни с Украйна, Молдова, Грузия, Армения, Азербайджан и Беларус. Източното партньорство дава възможност за действително повишаване на равнището на политическо сътрудничество, като включва нови видове споразумения за асоцииране, широкообхватна интеграция в икономиката на ЕС, по-лесно пътуване в ЕС за гражданите на страните, участващи в това партньорство (при спазване на изискванията за сигурност), спогодби, целящи повишаването на енергийната сигурност и благоприятстващи всички участници, както и по-голяма финансова помощ.
Трябва да сме наясно, че Източното партньорство изисква ангажираност както от страните партньори, така и от Европейския съюз. Подобна инициатива може да доведе до значителни политически и икономически ползи. Източното партньорство ще допринесе за повишаване на равнището на доверие между партньорите и следователно за повишаване на равнището на общата сигурност за всички. Надеждите ни относно основната проекторамка на партньорството са особено големи, в частност що се отнася до създаването на четири политически платформи: демокрация, добро управление и стабилност, икономическа интеграция и съгласуване с политиките на ЕС, и енергийна сигурност и междуличностни връзки. Разбира се, съществуват много съмнения, като например относно действителните намерения на беларуското правителство и проблемът с отношенията с Русия.
