Evaluarea semestrială a dialogului UE-Belarus (dezbatere)
Preşedintele
- Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei cu privire la evaluarea semestrială a dialogului UE - Belarus.
Alexandr Vondra
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului - Domnule preşedinte, mulţumesc deputaţilor europeni pentru şansa de a prezenta o actualizare a informaţiilor privind progresele din Belarus şi, în special, de a informa cu privire la rezultatele discuţiei purtate în Consiliu lunea trecută pe această temă.
După cum mulţi dintre dumneavoastră ştiu, ca urmare a deciziei Consiliului din luna octombrie a anului trecut de a suspenda temporar şi parţial lista interdicţiilor de viză, am observat în Belarus o serie de evoluţii pozitive. Aş indica, în special, înregistrarea mişcării "Pentru Libertate” şi a Centrului pentru iniţiative privind Cernobâlul, tipărirea şi distribuirea de cotidiene independente, cum ar fi Narodnaya Volya sau Nasha Niva, masa rotundă privind reglementarea internetului, organizată cu reprezentantul OSCE pentru libertatea presei, consultările în desfăşurare cu experţi OSCE/ODIHR pentru îmbunătăţirea legislaţiei electorale şi stabilirea Consiliilor consultative, inclusiv a unuia pe probleme de drepturi ale omului, care reuneşte reprezentanţi ai societăţii civile şi chiar ai opoziţiei.
Aceste măsuri, deşi pot părea relativ minore pentru unele persoane, sunt semnificative în contextul bielorus. Acest lucru a fost recunoscut de către unii reprezentanţi ai societăţii civile din Belarus.
Cu toate acestea, au existat, de asemenea, incidente care reprezintă cauza preocupării noastre. Importantei organizaţii neguvernamentale pentru drepturile omului, Viasna, i s-a interzis înregistrarea, există probleme cu acreditarea unora dintre mijloacele media independente şi, chiar dacă există mai puţină hărţuire decât înainte împotriva societăţii civile şi a activiştilor din opoziţie, detenţiile pe termen scurt continuă să existe. De asemenea, urmărim îndeaproape plângerile din partea opoziţiei privind "recrutarea forţată” în armată.
Nu putem nega deci faptul că imaginea este eterogenă. Cu toate acestea, suntem convinşi că există nevoia de a continua politica de angajare şi de susţinere a evoluţiilor pozitive. Aceasta ar trebui să fie calea de urmat în relaţiile noastre cu Belarus. Trebuie să avem în vedere interesele noastre strategice mai ample din regiune şi impactul crizei financiare atunci când reflectăm asupra direcţiei viitoare a politicii noastre.
Acestea au fost cerinţele care au stat la baza deciziei noastre din 16 martie. Această decizie, care prelungeşte cu un an măsurile restrictive, menţine suspendarea aplicării restricţiilor de călătorie impuse anumitor persoane oficiale din Belarus pentru o perioadă de nouă luni.
Revizuirea detaliată prevăzută la sfârşitul acestei perioade de nouă luni se va concentra asupra celor cinci domenii menţionate în concluziile Consiliului din octombrie 2008. Acestea sunt reforma electorală şi alte măsuri concrete pentru respectarea valorilor democratice, statul de drept, drepturile omului şi libertăţile fundamentale, inclusiv libertatea de exprimare şi a presei şi libertatea de întrunire şi de asociere politică.
Credem cu tărie că această continuare a suspendării convenită săptămâna trecută ne va permite să urmărim şi pe viitor obiectivele politicilor noastre. Ne va furniza şansa de a continua cu partenerii noştri din Belarus progresele care ne preocupă în domeniul drepturilor omului. Lansarea de luna viitoare a unui dialog privind drepturile omului va fi deosebit de importantă.
În urma ridicării interdicţiei privind contactele politice bilaterale, a avut loc o serie de vizite la nivel înalt, inclusiv o troică ministerială la sfârşitul lunii ianuarie. Scopul acestor diverse contacte este să încurajăm Belarusul şi să creăm înţelegere în ceea ce priveşte diferenţele de la nivelul aşteptărilor. Sperăm ca dialogul să continue pe parcursul lunilor următoare.
Suntem convinşi că este necesar să fim constructivi în legătură cu Minskul. Rămânem realişti şi nu ne aşteptăm la schimbări dramatice. Transformarea necesită timp şi este în interesul nostru comun să profităm de fiecare şansă pentru a încuraja evoluţiile pozitive viitoare.
Este important că politica noastră de angajare a fost susţinută în mod deschis de reprezentanţii societăţii civile din Belarus, care, recent, au luat parte la o discuţie foarte utilă cu deputaţii acestui Parlament. De asemenea, menţinem contacte regulate cu reprezentanţii societăţii civile din Belarus şi intenţionăm să continuăm acest dialog, precum şi sprijinul nostru pentru societatea civilă şi presa independentă din Belarus.
Permiteţi-mi să închei cu câteva cuvinte privind Parteneriatul estic, care a fost susţinut săptămâna trecută de Consiliul European şi care va fi lansat în cadrul reuniunii la nivel înalt din mai. Belarus este una dintre cele şase ţări din cadrul Parteneriatului estic. Credem cu certitudine că Belarus ar trebui să se implice în această nouă iniţiativă încă de la început. Dar măsura participării sale la calea bilaterală va depinde de un număr de factori, în special de progresul în unele domenii la care tocmai m-am referit.
Mulţumesc susţinerii publice oferite de Parlament rezultatelor discuţiilor de lunea trecută din Consiliu. Este evident că revizuirea detaliată ce urmează a fi efectuată peste nouă luni va fi esenţială pentru orice decizii ulterioare şi va avea un rol important în ceea ce priveşte relaţiile noastre viitoare cu Belarus, în general. Consiliul este pregătit să continue să informeze Parlamentul cu privire la evoluţiile înregistrate şi salută şansa ca dvs. să contribuiţi în continuare la această dezbatere.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei - (FR) Domnule preşedinte, Belarusul se află la o răscruce.
Ne regăsim în pragul unei decizii a Consiliului de confirmare a suspendării temporare a interdicţiei de viză până la sfârşitul anului şi în perioada premergătoare adoptării unei rezoluţii de către Parlamentul European. Este timpul să efectuăm o revizuire iniţială a politicii noastre privind Belarusul, după o perioadă de şase luni de sancţiuni suspendate - din octombrie 2008 - şi să reflectăm la ce ne aşteaptă pe parcursul următoarelor nouă luni.
Personal, sunt convinsă că decizia de suspendare a sancţiunilor luată de Uniunea Europeană în octombrie anul trecut a fost cea corectă, şi, de fapt, această suspendare a dat naştere unui proces pozitiv.
Belarusul a luat măsuri care, fără îndoială, tind către o mai mare democraţie. Mă gândesc, în special, la revenirea la punctele de difuzare a presei a două ziare independente, la faptul că însăşi organizaţia dlui Milinkevici a fost legalizată în final, la cooperarea cu OSCE/ODIHR privind legislaţia electorală şi la diversele congrese ale partidelor de opoziţie sau ale ONG-urilor - cum ar fi Uniunea Polonezilor din Belarus - care au fost posibile. Indiscutabil, acest progres este limitat şi insuficient, dar el este fără precedent şi, în general, putem totuşi concluziona că s-au făcut progrese.
De aceea, această revizuire eterogenă a primit un răspuns eterogen din partea Uniunii Europene, prin decizia echilibrată luată în cadrul ultimei reuniuni CAGRE. Suspendarea sancţiunilor pentru o perioadă mai mare de timp ne permite menţinerea unui dialog, după cum societatea civilă însăşi ne-a solicitat în mod expres să procedăm, inclusiv în cadrul forumului ţinut la Parlamentul European, în data de 4 martie.
În acelaşi timp, menţinem instrumentul aflat la dispoziţia noastră, deoarece sancţiunile ar putea fi reintroduse la sfârşitul anului dacă considerăm că progresul făcut până atunci este insuficient, şi ne vom continua examinarea printr-o atenţie permanentă acordată situaţiei de pe teren în ceea ce priveşte realizarea de progrese în cele cinci domenii cheie identificate în concluziile CAGRE din octombrie, anul trecut. Mai mult, datorită delegaţiei noastre din Minsk, Comisia joacă un rol activ în analizarea situaţiei de pe teren.
Doamnelor şi domnilor, salut iniţiativa Parlamentului European de a trimite o delegaţie de membri ai Comisiei pentru afaceri externe şi ai Delegaţiei pentru Relaţiile cu Belarus a Parlamentului European, care vor călători la Minsk peste zece zile pentru a se întâlni cu autorităţile şi diversele părţi şi pentru a-şi face o idee asupra situaţiei pe teren.
Îmi voi trimite în acelaşi timp directorul responsabil pentru această regiune şi acesta va avea grijă să coopereze îndeaproape cu delegaţia Parlamentului European. Stabilirea unui nou dialog privind drepturile omului cu Belarusul este un alt pas înainte apreciabil, care ne va permite să ne structurăm mai bine cerinţele şi să conferim o mai mare profunzime discuţiilor noastre.
Prima sesiune a acestui dialog ar trebui să aibă loc în următoarele zile la Minsk, iar Uniunea Europeană va aborda toate problemele existente. Ne vom întâlni cu membri ai societăţii civile înainte şi după acest dialog, pentru a beneficia de expertiza lor.
Doamnelor şi domnilor, dezvoltarea relaţiilor noastre cu acest vecin situat în centrul Europei necesită timp pentru a reflecta asupra unui răspuns, inclusiv pe termen lung, la progresul realizat de Belarus. Un răspuns care ne permite să aducem Belarusul mai aproape de familia noastră europeană şi de valorile sale şi, pentru a realiza acest lucru, după cum a spus preşedintele nostru în exerciţiu, Consiliul European a luat vinerea trecută decizia de a admite Belarusul în cadrul Parteneriatului estic şi, mai precis, în cadrul componentei sale multilaterale, şi anume platformele. Acest parteneriat va oferi Belarusului şansa de a beneficia de susţinere nouă şi de a face schimb de reţele cu toţi vecinii săi, inclusiv în numele societăţii civile bieloruse, care doreşte să pună capăt izolării sale şi să ia parte la Forumul Societăţii Civile.
În ceea ce priveşte participarea Belarusului la componentele bilaterale ale Parteneriatului estic, textul propunerii Comisiei este lipsit de echivoc: dezvoltarea relaţiilor bilaterale dintre Uniunea Europeană şi Belarus este şi va rămâne dependentă de evoluţia situaţiei politice din această ţară.
În fine, în perspectiva crizei financiare şi economice care îi afectează grav şi pe toţi vecinii noştri din est, eu sunt personal în favoarea măsurilor de susţinere economică pentru Belarus. Un prim pas important a fost făcut de FMI, cu susţinerea activă a membrilor săi europeni, şi anume acordarea unui împrumut de două miliarde de dolari pentru abordarea efectelor imediate ale crizei, şi mă refer aici la problema balanţei de plăţi. Cea de-a doua etapă ar trebui să-i permită Belarusului să aibă acces la împrumuturile BEI şi la împrumuturi BERD mai substanţiale pentru a finanţa proiecte legate de reţelele transeuropene, ajutând de asemenea la diversificarea relaţiilor economice ale ţării.
În acelaşi timp, Comisia este în proces de consolidare a tehnicilor sale de dialog cu Belarus în sectoare de interes comun precum cel al energiei, transportului, vămilor, standardelor şi, pe termen lung, al economiei.
În încheiere, doamnelor şi domnilor, pentru consolidarea acestor dialoguri, săptămâna următoare Parlamentul va adopta o rezoluţie privind Belarusul, iar Comisia va acorda o atenţie deosebită recomandărilor dvs. Din partea mea, sper sincer că vom continua să cooperăm îndeaproape în lunile următoare, în cadrul evaluării situaţiei şi al dialogului cu Belarus, cu autorităţile sale şi cu societatea sa civilă, şi sper că acest prim pas ne va conduce la un angajament reciproc aprofundat bazat pe progrese concrete.
Charles Tannock
în numele Grupului PPE-DE - Domnule preşedinte, relaţiile UE cu Belarusul sunt acum determinate de cerinţe pragmatice de ambele părţi. Anii de politică izolaţionistă nu au dus la niciun rezultat, după cum a realizat acum Consiliul, cu oarecare întârziere. Cu siguranţă că nu a făcut nimic pentru a slăbi puterea de care s-a bucurat ultimul dictator auto-izolaţionist al Europei, preşedintele Alexander Lukashenko.
Acum două săptămâni, aici la Strasbourg, am avut privilegiul de mă întâlni cu doi disidenţi importanţi din Belarus pentru a discuta progresele politice din ţara lor. Unul dintre ei, Alexander Kazulin, a fost eliberat recent ca prizonier politic, acesta fiind unul dintre motivele pentru care UE a început să-l privească pe Lukashenko într-o lumină mai favorabilă.
Dar represiunea politică rămâne încă o problemă gravă în Belarus. Prin urmare, rămâne sub semnul întrebării dacă această dezgheţare aparentă în relaţiile dintre UE şi Belarus va avea vreun rezultat, deoarece Lukashenko ar putea foarte bine juca un joc cu Rusia, în timp ce înclină mai mult spre UE. Dar o astfel de evoluţie este de preferat loialităţii noastre faţă de politica de boicot eşuată din ultimul deceniu.
Este esenţial ca Consiliul să menţină o abordare de tip recompensă-şi-pedeapsă faţă de Belarus: dacă Lukashenko primeşte imbolduri clare pentru reforma politică internă, el ar putea răspunde favorabil. Dar, deopotrivă, el trebuie să ştie că nu poate continua ca înainte şi că orice semn de autoritarism crescut şi de represiune va conduce la încetarea şi reducerea susţinerii de către UE a ambiţiilor Belarusului de a deveni membru al OMC. În această etapă, invitarea lui Lukashenko la Praga pentru reuniunea la nivel înalt de lansare a Parteneriatului estic, din luna mai, din cadrul căruia face parte şi Belarus, ar putea fi, din punctul meu de vedere, un pas exagerat. Trebuie să ne apropiem mai mult de angajamentele tangibile din partea regimului de a-şi schimba metodele.
Belarusul trebuie convins, de asemenea, că recunoaşterea regiunilor georgiene Abhazia şi Osetia de Sud drept state independente - după cum doar Rusia a procedat până în prezent - este inacceptabilă. Cred că Belarusul caută să se distanţeze de controlul Rusiei şi noi trebuie să profităm de această şansă. Fără îndoială, promovarea schimbării reale în Belarus solicită răbdare şi angajament din partea UE, dar merită să aspirăm la premiu - şi anume revenirea Belarusului în familia naţiunilor europene.
Jan Marinus Wiersma
Domnule preşedinte, şi noi suntem bucuroşi să susţinem continuarea politicii Uniunii Europene spre un dialog şi o cooperare mai strânsă cu regimul bielorus. Lucrăm în acest sens de aproximativ şase luni deja şi trebuie să vedem dacă aspiraţiile Uniunii Europene vor da roade în perioada următoare. Acest lucru nu schimbă faptul că vom continua să avem îndoieli referitoare la intenţiile unui guvern care nu este cunoscut pentru caracterul său democratic. Personal, am avut onoarea de a fi în contact cu regimul în mai multe rânduri şi, credeţi-mă, dl Lukashenko nu a devenit democrat peste noapte.
Faptul că domnia sa doreşte o mai mare colaborare cu Uniunea Europeană este legat de alţi factori, dar faptul că doreşte acest lucru este o şansă de care ne putem folosi pentru a face presiuni în vederea avansării pe calea aleasă acum prin luarea unor măsuri pozitive în domeniul drepturilor omului. Ca şi dl Tannock, cred că este încă prea devreme să speculăm dacă ar trebui recompensat cu Parteneriatul estic. Trebuie să realizăm încă un dialog real privind drepturile omului, iar încălcări ale drepturilor omului încă au loc.
Când vine vorba despre dialogul privind drepturile omului, credem că opoziţiei trebuie să i se permită să joace un rol deplin. În ultimii ani, am susţinut opoziţia în toate modurile, inclusiv prin acordarea a două premii Saharov. Minskul crede că nu este acceptabilă susţinerea în acest mod a opoziţiei. Cu toate acestea, există precedente: am fost implicat personal timp de şase sau şapte ani într-o încercare, alături de Organizaţia pentru Securitate şi Cooperare în Europa (OSCE) şi de Consiliul Europei, de realizare a unui dialog prin implicarea guvernului bielorus şi apoi a opoziţiei. Încercarea nu a avut succes, dar reprezintă un precedent pentru acest tip de reuniune.
Politica europeană pe care o dorim trebuie în mod clar să contribuie la o mai mare libertate şi deschidere. Punctele pe care le considerăm importante sunt menţionate şi în rezoluţia care este depusă în prezent. Dacă se fac progrese privind aceste puncte în următoarele luni, credem că pot fi ridicate şi alte restricţiile impuse de UE.
Există câteva puncte pe care aş dori să le mai adaug. În primul rând, credem că Comisia trebuie să ia în considerare şi faptul că în Belarus există atât foarte puţine informaţii despre Uniunea Europeană şi că o staţie de televiziune prin satelit nu va schimba acest lucru. Trebuie să se facă mai multe din partea ţării înseşi, în ţara însăşi. În al doilea rând, aş dori ca autorităţile de la Minsk să fie întrebate dacă nu este, în sfârşit, timpul să ridice toate restricţiile privind călătoriile copiilor afectaţi de dezastrul de la Cernobâl.
Comentariul meu final este de natură ceva mai personală. Noua situaţie nouă a produs, cel puţin, un rezultat, şi anume că, pentru prima dată în şase sau şapte ani, mi s-a acordat o viză de intrare, acest lucru facilitându-mi mie şi unei delegaţii ale Parlamentului deplasarea în Belarus timp de câteva săptămâni, o şansă pe care suntem bucuroşi că am primit-o.
Janusz Onyszkiewicz
Când s-au ridicat sancţiunile împotriva Belarusului, am sperat că procesul de relaxare a sistemului va avansa. Se pare însă că acest lucru nu s-a întâmplat. Cei care au vorbit astăzi au menţionat deja acest lucru, dar aş dori să ne reamintim că nu a fost legalizat niciun alt partid politic, că nu s-a ridicat ameninţarea anulării înregistrării partidelor care există deja, că ziarelor cărora li s-ar fi putut acorda dreptul de distribuţie nu le-a fost acordat acest drept şi că atacurile online asupra paginilor de internet, precum cea a Radioului Europa Liberă, s-au reînnoit. Mai mult, preşedintele Lukashenko a hotărât să părăsească Minskul şi, astfel, vizita dnei Ferrero-Waldner nu a putut avea loc. Nu cred că acesta a fost un gest prietenesc şi nici nu arată faptul că preşedintele respectă şi înţelege semnificaţia contactelor cu Uniunea Europeană.
Este adevărat că preşedintele Lukashenko nu a recunoscut Abhazia şi Osetia, dar a vizitat Abhazia şi se pare că va urma o cooperare economică strânsă între aceşti doi parteneri - nu voi spune state, deoarece, desigur, pentru noi, Abhazia nu este un stat. În ceea ce priveşte opoziţia, preşedintele Lukashenko o numeşte a "cincea roată la căruţă” şi nu putem vedea niciun fel de disponibilitate de a o recunoaşte, după cum este cazul în fiecare ţară, drept un element important al opoziţiei politice.
Cu toate acestea, cred că ar trebui să menţinem un fel de dialog. Sunt de acord cu ceea ce a spus dl Tannock, că preşedintele Lukashenko nu ar trebui să fie prezent la Praga. Acest lucru ar fi clar exagerat. Ar trebui să utilizăm mai semnificativ şi mai eficient un alt instrument pe care îl avem la dispoziţie, şi anume un instrument financiar sub forma unei finanţări pentru dezvoltarea democratică şi economică. În acest sens, doresc să adresez o întrebare - nu ce sume au fost alocate, dar ce sume s-au cheltuit pentru susţinerea democraţiei în Belarus anul trecut şi în 2007, fără să includem sprijinul pentru radio?
Konrad Szymański
Doamnă comisar, experimentul cu suspendarea sancţiunilor împotriva Belarusului trebuie să continue, astfel încât să putem încerca fiecare posibilitate de dialog cu această ţară. Autorităţile bieloruse trebuie să fie însă conştiente de faptul că timpul alocat acestui experiment este limitat şi că nu vom aştepta la infinit cu propunerile noastre.
De asemenea, trebuie să fim foarte precauţi. Primele luni ne-au oferit doar o imagine vagă a intenţiilor autorităţilor de la Minsk. În acelaşi timp, represiunea continuă împotriva Asociaţiei Polonezilor din Belarus, preoţii catolici sunt expulzaţi, iar televiziunii Belsat, singura televiziune independentă care emite în Belarus, i-a fost refuzată înregistrarea unui sediu la Minsk. Acestea sunt cauze suficiente pentru a nu-l invita pe Alexander Lukashenko la reuniunea la nivel înalt a UE, ca răspuns la apelurile opoziţiei bieloruse.
Jacek Protasiewicz
- (PL) Domnule preşedinte, domnule prim-ministru, doamnă comisar, sunt de acord cu comisarul că decizia Consiliului de prelungire cu un an a sancţiunilor împotriva Belarus şi, simultan, suspendarea lor timp de nouă luni, a fost o soluţie raţională. Invităm Belarusul să coopereze cu noi, dar nu am uitat că este încă ultima ţară nedemocratică din Europa.
În ciuda schimbărilor pozitive care au avut loc recent în Belarus şi despre care ne-a vorbit dl Vondra, nu se poate spune că acolo se respectă drepturile fundamentale ale omului, cum ar fi libertatea de exprimare, dreptul de exprimare a orientărilor politice sau respectul pentru minorităţile naţionale şi religioase. În ciuda acestui lucru, noi oferim Belarusului participarea la Parteneriatul estic, deoarece credem că acest lucru va aduce beneficii, în primul şi în primul rând, cetăţenilor din Belarus.
Parteneriatul estic înseamnă şansa pentru vize mai ieftine, pentru o mai bună cooperare economică şi pentru susţinerea financiară a societăţii civile. Acestea sunt modalităţile prin care Belarus poate beneficia de noua politică, după atât de mulţi ani de izolare. Din punctul de vedere al costurilor, cu toate acestea, există fără îndoială un abuz cinic de bunăvoinţa noastră pentru a acorda credibilitate unei guvernări nedemocratice. Guvernul bielorus, care controlează principalele mijloace media şi care le utilizează nu pentru informare, ci pentru propagandă, anunţă deja triumfător că Uniunea Europeană acceptă "modelul bielorus”, în care democraţia şi libertatea pot fi restricţionate. Parlamentul trebuie să afirme fără lipsă de echivoc că bieloruşii au aceleaşi drepturi ca şi cetăţenii altor ţări libere din Europa şi că acest lucru include dreptul de a demonstra liber în Minsk azi, cu ocazia sărbătoririi a 91 de ani de independenţă bielorusă. Participarea la Parteneriatul estic este destinată să-i ajute să conştientizeze aceste drepturi, iar dacă autorităţile bieloruse se opun acestui lucru, acestea nu vor putea să se bazeze pe parteneriatul şi pe relaţiile bune cu Vestul, în special nu la nivelul înalt pe care l-a menţionat dl Vondra şi, în special, nu când ne gândim la reuniunea la nivel înalt de la Praga din mai, care priveşte Parteneriatul estic.
Atâta timp cât activiştii politici rămân în stare de arest în Belarus, atâta timp cât tinerii activişti ai opoziţiei democratice sunt recrutaţi în mod forţat în armată şi atâta timp cât demonstraţiile sunt înăbuşite în forţă de către miliţie, iar jurnaliştii independenţi sunt amendaţi pentru cuvintele şi publicaţiile lor, liderii din Belarus nu au dreptul să se aştepte la parteneriat şi la o abordare conciliantă din partea liderilor europeni, a Consiliului, a Comisiei sau a Parlamentului.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Belarus este situată în centrul Europei şi cred că ar trebui să fie interesată de relaţiile bune atât cu Uniunea Europeană, cât şi cu cealaltă vecină a sa, Rusia. Participarea la programul de parteneriat al Uniunii Europene furnizează astfel de şanse.
Un Belarus independent, stabil, care face paşi spre democraţie, spre răspândirea drepturilor omului şi spre o economie de piaţă socială, este în interesul Uniunii Europene şi în special în interesul ţărilor din imediata vecinătate a Belarusului, Lituania, Letonia şi Polonia. Sunt convins că cetăţenii din Belarus doresc acest lucru din ce în ce mai mult.
Politica de izolare în ceea ce priveşte Belarusul este nejustificată şi acest lucru trebuie spus cu glas tare şi clar. Pe de altă parte, atâta vreme cât există restricţii cu privire la libertatea de exprimare şi de opinie, la activităţile partidelor şi ale opoziţiei, nu poate exista un dialog sau o înţelegere adevărată între Bruxelles şi Minsk.
Nu sunt sigur că a venit timpul să întindem covorul roşu la Bruxelles pentru toţi liderii din Belarus.
Belarus este singurul stat din Europa care încă desfăşoară execuţii, deşi numărul acestora, conform cifrelor furnizate de organizaţiile de apărare a drepturilor omului, a scăzut dramatic. Cred că toţi deputaţii din Parlamentul European, indiferent de grupul în care activează, sunt foarte nemulţumiţi de această situaţie şi ar solicita Minskului să abolească pedeapsa cu moartea cât mai devreme posibil.
Peste şapte ani, Belarus intenţionează să construiască o centrală nucleară relativ aproape de graniţa lituaniană. Doresc să vă reamintesc că Comisia Europeană s-a angajat să urmărească atent modul în care guvernul bielorus aderă la regulile IAEA şi ale altor organizaţii internaţionale şi să se asigure că centrala nucleară respectă cele mai noi cerinţe de siguranţă.
Preşedintele
- Următorul punct este perioada acordată procedeului "catch-the-eye”.
Am prea multe cereri de luare a cuvântului, iar multe dintre acestea vin din partea Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni. Voi acorda cuvântul doar pentru trei membri.
Christopher Beazley
- Domnule preşedinte, procedeul "catch-the-eye” convenit de Parlament nu stabileşte faptul că preşedintele poate selecta membrii în funcţie de grupul de care aparţin. Procedeul "catch-the-eye”, după cum îl înţeleg eu, există pentru ca fiecare membru individual să vă atragă atenţia dvs., preşedintele. Cred că este regretabil faptul că tocmai aţi spus că veţi acorda cuvântul doar pentru trei membri ai Grupului PPE-DE. Acest lucru nu este în conformitate cu Regulamentul de procedură.
Preşedintele
- Domnule Beazley, aceasta a fost procedura dintotdeauna şi va fi întotdeauna atâta vreme cât prezidez eu.
Deoarece există cereri simultane, deoarece aproape toţi deputaţii solicită să ia cuvântul în acelaşi timp - şi deoarece trebuie să mă limitez la cinci cereri de luare a cuvântului - nu pot prelungi această perioadă fără a interveni peste alte dezbateri. Mai mult, aceasta este practica urmată până acum şi să o schimbăm în acest moment ar însemna să creăm diferenţe faţă de şedinţele anterioare.
Domnule Beazley, solicitarea de respectare a Regulamentului de procedură a fost clarificată. Nu mai are rost să insistăm, deoarece nu vă voi acorda cuvântul. Nu vă voi acorda cuvântul. Solicitarea de respectare a Regulamentului de procedură fost clarificată.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Astăzi, cetăţenii din Belarus marchează Ziua Independenţei. Doresc să vă reamintesc că Belarus s-a proclamat republică la 25 martie 1918. Chiar acum, în timpul discuţiei noastre, în Minsk, în piaţa de vizavi de Academia de Ştiinţe, are loc o demonstraţie iniţiată de opoziţia democrată. Cinci mii de oameni s-au adunat în piaţă. Sper că nu se vor utiliza măsuri represive împotriva lor. Prin urmare, ca şi înainte, şi în special astăzi, doresc să îmi demonstrez solidaritatea cu toţi cetăţenii bieloruşi din întreaga lume, şi mai presus de toate, cu cetăţenii bieloruşi care s-au adunat într-una din pieţele Minskului, acei cetăţeni care preţuiesc spiritul de independenţă şi de libertate.
În ceea ce priveşte dialogul cu Belarus, acesta este necesar, dar nu cu orice preţ. Ceea ce putem face noi, Uniunea Europeană, fără a face concesii regimului, dar încurajând dialogul cu societatea civilă, este să rezolvăm problema preţului vizelor Schengen cât mai curând posibil. Viza Schengen, care costă 60 EUR, este o taxă prea scumpă pentru mulţi cetăţeni bieloruşi. Doresc să vă reamintesc că, pentru cetăţenii ruşi, viza Schengen este la jumătate de preţ.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Este important să lucrăm şi în continuare la construirea de noi relaţii între Uniunea Europeană şi Belarus. Fără îndoială că este necesară crearea unui mediu în care sunt respectate drepturile fundamentale ale cetăţenilor bieloruşi şi nu este acceptabil ca în prezent astfel de drepturi, cum ar fi libertatea de exprimare, libertatea de opinie sau dreptul la alegeri sau la o justiţie independentă, să nu fie respectate.
Prin urmare, sunt de acord cu filozofia de încurajare a Belarusului în vederea depunerii de eforturi de orientare spre democraţie şi sunt încântat de decizia de a include această ţară în noul program de consolidare a politicii est-europene a UE prin intermediul politicii europene de vecinătate. Cred că acest lucru va ajuta Belarus să obţină stabilitate şi securitate şi să ridice standardul de trai al cetăţenilor săi. Comunitatea ar trebui să continue acordarea ajutorului financiar celor defavorizaţi din regiune şi să intervină atunci când sunt încălcate drepturile cetăţenilor. Repet: să intervină atunci când încălcate drepturile cetăţenilor.
Árpád Duka-Zólyomi
- (HU) Politica europeană cu privire la problema Belarus a fost lipsită de ambiguitate. Drepturile omului şi procesul de democratizare au fost cele mai importante elemente. Nu am respins apropierea, dar condiţiile noastre au fost de asemenea lipsite de ambiguitate; astăzi însă, situaţia s-a schimbat semnificativ.
Este adevărat că activiştii politici bieloruşi şi experţii independenţi declară că regimul nu s-a modificat fundamental şi că s-au făcut doar schimbări estetice. Deşi au fost eliberaţi câţiva prizonieri politici, le-au luat locul alţii noi, iar tinerii activişti nu sunt întemniţaţi, ci trimişi în armată. Alte lucruri s-au schimbat, dar nu şi regimul.
Multe persoane din UE cred că succesul Parteneriatului estic depinde şi de Belarus. Bruxelles-ul trebuie să umple golul lăsat de nesiguranţa Ucrainei şi, în acest scop, chiar şi preşedintele Lukashenko s-ar putea dovedi acceptabil. Instituţiile UE au reuşit să-şi distrugă propriul set de condiţii. Activitatea Comisiei de-a lungul mai multor ani a fost demolată de o singură vizită a dlui Javier Solana. Preşedintele Lukashenko s-a gândit că este destul de puternic pentru a anula vizita dnei Ferrero-Waldner. În loc să accepte condiţiile, Minskul şi-a găsit un partener în amatorul de compromisuri Javier Solana.
Elisabeth Schroedter
- (DE) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, doamnă comisar, domnule preşedinte în exerciţiu, v-am ascultat cu mare atenţie. Verzii sunt în favoarea dialogului, dar suntem în favoarea unui dialog critic, cu alte cuvinte nu un dialog al cărui scop este să fie placul unui dictator.
Dialogul trebuie folosit pentru a obţine progrese în ceea ce priveşte respectarea drepturilor omului din această ţară, astfel încât, de exemplu, Universitatea Europeană pentru Umanistică să se poată întoarce în mod legal sau astfel încât libertatea de expresie să nu mai fie restricţionată sau astfel încât demonstraţiile precum cea de azi să poată avea loc nestingherite. Dialogul trebuie să consolideze forţele democratice. Doar atunci el are sens. Dialogul nu ar trebui să înjunghie pe la spate forţele democratice. Problema drepturilor omului trebuie abordată ca problemă centrală în acest moment şi instrumentelor UE în materie de drepturi ale omului trebuie să li se permită accesul în Belarus.
Şi eu cred că un parteneriat este prematur. Fără a aduce atingere acestei idei, costurile vizei ar trebui reduse.
Erna Hennicot-Schoepges
- (FR) Domnule preşedinte, toate măsurile enumerate de Consiliu şi de comisar au fost aprobate, deoarece ele îmbunătăţesc situaţia oamenilor.
Cu toate acestea, este drept să-i permitem unui dictator să îşi ia locul în frunte? Nu este oare acesta un afront adus celor care, recent, au fost întemniţaţi din nou şi celor care sunt încă întemniţaţi? Doamnă comisar, domnule ministru, doresc să vă adresez o întrebare foarte directă: a existat cumva o oarecare presiune asupra autorităţilor europene din partea Belarusului, astfel încât această ţară să-şi asigure invitaţia la reuniunea la nivel înalt de la Praga, o invitaţie pe care o consider a fi disproporţionată şi inadecvată?
Preşedintele
- Doamnelor şi domnilor, deoarece a mai rămas puţin timp liber, pot da cuvântul altor câţiva vorbitori de pe listă. Acest lucru nu are nimic de-a face cu ce am spus mai devreme. Pur şi simplu, este vorba de o gestionare echilibrată pe care o practic întotdeauna în timpul perioadei alocate procedeului "catch-the-eye”.
Alessandro Battilocchio
- (IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, (...) cu satisfacţie noua disponibilitate a Belarusului de a colabora cu Uniunea Europeană şi cu comunitatea internaţională. Suntem foarte precauţi în relaţiile noastre cu preşedintele Lukashenko, dar o nouă direcţie în acest domeniu este binevenită. Nu vom obosi în a accentua nevoia unei schimbări cuprinzătoare şi substanţiale în ceea ce priveşte respectarea drepturilor omului.
Pe de o parte, cred că Comisia ar putea solicita Minskului un comportament mai clar şi mai consistent: mă refer la situaţia zecilor de mii de copii care locuiesc cu familii europene câteva luni. Timp de mulţi ani, guvernul bielorus s-a comportat absurd, uneori de neînţeles, deseori anulând în ultimul moment vizitele copiilor, ofensând familiile gazdă şi jignindu-i în văzul tuturor încă o dată pe copiii care, adesea orfani în urma unui mediu familial complicat, erau afectaţi de întreaga situaţie. Permiteţi-ne să încercăm şi să ajungem la o schimbare, desigur, cât mai curând posibil.
Zita Pleštinská
- (SK) Slovacia sărbătoreşte astăzi 21 de ani de la demonstraţia lumânărilor din Bratislava. La 25 martie 1988, creştinii care demonstrau paşnic pentru o presă liberă şi pentru libertatea religiei au fost împrăştiaţi brutal de poliţie şi de armată. Demonstraţia lumânărilor a marcat începutul istoric al mult-aşteptatei libertăţi a Slovaciei şi, prin urmare, înţeleg bine temerile exprimate de colegii mei în ceea ce priveşte atitudinea schimbată a UE faţă de preşedintele Lukashenko.
Cred cu convingere că preşedintele Lukashenko nu ar trebui să vină la Praga. În baza experienţei mele personale cu regimul totalitar din Slovacia, nu cred că un lider totalitar este capabil să se transforme într-un democrat la minte şi în suflet. Acest lucru se poate întâmpla doar atunci când este motivat de raţiuni pragmatice pentru a proceda astfel. Doamnelor şi domnilor, ar trebui să ascultăm mai mult opoziţia bielorusă, pe Alexandr Milinkevich, şi doar dacă putem fi siguri că Belarus a devenit un stat democrat în mod real, ar trebui să eliminăm sancţiunile împotriva sa.
Preşedintele
- Dl Beazley este şi domnia sa pe listă, dar se pare că a părăsit sala, fiind supărat pe mine. Prin urmare, nu îi pot acorda cuvântul.
Alexandr Vondra
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului - Domnule preşedinte, doresc să vă mulţumesc pentru toate contribuţiile dvs. d După am spus în remarcile mele introductive, în ultimele luni am văzut paşii făcuţi de autorităţile bieloruse şi care se îndreaptă spre aşteptările formulate în concluziile Consiliului din octombrie 2008. Aceşti paşi sunt semnificativi în contextul bielorus. În acelaşi timp, imaginea este eterogenă şi cred că dezbaterea de aici a confirmat acest lucru. Am dori să vedem făcuţi şi alţi paşi, cum ar fi schimbările în instanţele penale, legalizarea altor mijloace de comunicare şi a ONG-urilor în Belarus.
În cursul revizuirii viitoare a măsurilor restrictive, situaţia din Belarus şi paşii făcuţi de guvern vor fi luaţi în considerare. Vor fi evaluate progresele în domeniile enumerate în concluziile Consiliului din octombrie 2008; facem deja acest lucru în permanenţă şi discutăm progresele şi cu membrii opoziţiei - de exemplu, m-am întâlnit cu Alexander Kazulin în Praga chiar acum o săptămână.
În funcţie de progresele făcute spre democraţie, drepturile omului şi statul de drept, rămânem pregătiţi să ne aprofundăm relaţiile cu Belarus. Cred că putem oferi Belarusului imbolduri concrete în cadrul Parteneriatului estic şi nu numai.
Acum permiteţi-mi să revin la dezbaterea aprinsă de aici privind reuniunea la nivel înalt de lansare a Parteneriatului estic şi, în special, la nivelul participării Belarusului. Vă rog să ascultaţi cu atenţie: nu s-a luat încă nicio hotărâre în această problemă, care necesită consens în cadrul UE. Problema va fi abordată mai aproape de reuniunea la nivel înalt şi nu vreau să speculez în această etapă. Dar presiunea însăşi constă în faptul că nu s-a trimis încă nicio invitaţie.
Încă o dată, ţin să vă mulţumesc pentru această dezbatere interesantă şi pentru contribuţia dvs. valoroasă. Apreciem pe deplin interesul şi angajarea activă a Parlamentului European în privinţa Belarusului. De asemenea, suntem încurajaţi de susţinerea dvs. pentru politica UE de angajare într-un proces cu Belarusul. Belarusul este un vecin important al UE şi, prin urmare, progresele sale ne interesează pe toţi. Este important să trimitem un mesaj clar şi consistent Minskului şi sunt onorat că Parlamentul ne-a putut susţine în acest sens.
Angajarea este importantă, deoarece ne oferă cea mai bună modalitate de asigurare a tipului de schimbări pe care dorim să le vedem în Belarus şi care sunt importante pentru interesele la scară mai mare ale UE. După cum am spus în remarcile mele introductive, sunt pregătit să informez Parlamentul cu privire la evoluţiile înregistrate şi sunt sigur că acest lucru este valabil şi pentru preşedinţiile viitoare, nu în ultimul rând în ceea ce priveşte viitoare revizuire aprofundată convenită de Consiliu săptămâna trecută.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei - (FR) Domnule preşedinte, stimaţi deputaţi, voi fi din nou concisă.
După cum ştim, Belarus a făcut câteva progrese dar, fireşte, rămân multe de făcut. De asemenea, este clar că politica de izolare a Belarusului a ajuns la sfârşit şi că dialogul este singura modalitate eficace prin care putem influenţa viitorul democratic al acestei ţări.
Desigur, dnă Schroedter, acesta este un dialog critic; acest lucru este foarte clar. Uniunea Europeană s-a angajat în această privinţă să monitorizeze foarte îndeaproape progresele în ceea ce priveşte următoarele cinci probleme cheie: prizonierii politici, legislaţia electorală, libertatea presei, libertatea ONG-urilor şi libertatea de întrunire. Rapoarte regulate sunt şi vor fi elaborate de directorii noştri de misiune de la Minsk, iar dialogul privind drepturile omului va completa acest proces.
Fireşte, rămân alte probleme, nu în ultimul rând problema universităţii. Am solicitat evaluarea progreselor făcute în ceea ce priveşte cele cinci puncte menţionate anterior şi cred că acest lucru este unul necesar. De asemenea, este important să ne respectăm promisiunea făcută, şi anume aceea că dacă vedem că se fac progrese, atunci vom lua şi noi nişte primi paşi.
Din perspectiva noastră, acesta este un proces necesar, care este încă foarte tânăr şi care solicită atenţia noastră permanentă. În acest sens, este nevoie de monitorizare.
De asemenea, aş dori să spun în acest moment - şi sper că acest lucru este absolut real şi corect - că, între timp, s-au încheiat acorduri bilaterale între Belarus şi anumite ţări, în special Italia, privind chestiunile legate de copii. Cred că acest lucru este foarte important şi că putem observa progrese şi în acest caz.
În ceea ce priveşte eliberarea de vize, situaţia este la fel de clară. Statele membre individuale pot reduce costul vizelor pentru categorii specifice, inclusiv pentru cetăţeni. Cu toate acestea, un acord general de facilitare a vizei nu poate fi stabilit încă, deoarece acesta ar solicita punerea în aplicare a întregului Parteneriat estic sau a politicii de vecinătate.
În ultimul rând, privind problema energiei nucleare, vă pot spune că, în noiembrie anul trecut, o delegaţie a Comisiei s-a deplasat în Belarus. Am purtat un dialog cu privire la energie şi am făcut schimb de opinii privind problema siguranţei şi securităţii internaţionale la cel mai înalt nivel. Fireşte, vom menţine această poziţie.
Preşedintele
- Dezbaterea este închisă.
Votul va avea loc în următoarea mini-sesiune.
