Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei) 
Preşedinte
Urmează timpul afectat întrebărilor (B7-0017/2010). 13 - Acesta va fi mai scurt în seara aceasta decât ar trebui să fie deoarece dezbaterea precedentă a depăşit timpul cu 25 de minute datorită întârzierilor precedente. 13 - Îmi pare rău.13 - Vom termina în jur de ora 19.30. 13 - Intenţionez să fiu foarte strict în ceea ce priveşte timpul. 13 - Vorbitorii de pe rândul de jos au 30 secunde.
Următoarele întrebări sunt adresate Comisiei.
Partea întâi

Subiect: Reglementarea fondurilor de pensii private
În ultimii ani valoarea activelor fondului de pensii private a scăzut foarte mult. Grupul la nivel înalt pentru supraveghere financiară, prezidat de Jacques de Larosière, a subliniat necesitatea unei reglementări mai stricte a sectorului fondurilor de pensiilor private.
Criza financiară a pus în evidenţă vulnerabilitatea statelor membre în faţa unei largi game de riscuri. Aceste riscuri reprezintă o preocupare directă pentru investitorii în aceste fonduri, precum şi pentru stabilitatea şi integritatea pieţelor financiare europene, afectând în mod serios participanţii la piaţa financiară. În această perioadă instabilă pentru economie, mulţi cetăţeni europeni şi-au pierdut încrederea în reglementarea sistemului de fonduri de pensii private.
Nu consideră Comisia ca ar fi necesar să propună o măsură legislativă cuprinzătoare în care să se formuleze standarde de monitorizare cu scopul de a reglementa fondurile de pensii private.
Michel Barnier
Dna Blinkevičiūta adresat o întrebare foarte importantă privind reforma pensiilor, care este o problemă cheie în anii care urmează, având în vedere provocările pe care trebuie să le înfruntăm împreună: 13 - îmbătrânirea populaţiei, viabilitatea finanţelor publice şi mobilitatea angajaţilor în special. 13 - În plus, fondurile de pensii sunt investitori instituţionali importanţi.
Criza financiară a arătat punctele slabe în organizarea anumitor scheme de pensii şi, doamnelor şi domnilor, în continuarea raportului Larosière, vom întreprinde anumite iniţiative. 13 - Preşedintele Barroso a anunţat Parlamentului European anumite orientări politice generale în această privinţă.
În 2010, vom prezenta o carte verde privind pensiile care ar trebui să încurajeze discuţii riguroase referitor la reglementarea fondurilor private de pensii. 13 - În acest context, ar putea fi prevăzută o revizie a activităţilor şi supravegherea instituţiilor pentru furnizarea de pensii ocupaţionale. 13 - Comisia îşi menţine angajamentul faţă de consolidarea pieţei interne în domeniul pensiilor private. 13 - Revizuirea acestei directive ar pute include, de asemenea, norme de solvabilitate pentru fondurile de pensii. 13 - În plus, dle preşedinte, acest lucru răspunde cererii făcute de Parlamentul European în cadrul negocierilor privind Directiva Solvabilitate II.
Pentru a evita orice ambiguitate referitoare la această problemă importantă care afectează cetăţenii, aş dori să adaug că, în numele subsidiarităţii, Comisia va fi foarte atentă în respectarea alegerilor făcute în numeroase state membre în ceea ce priveşte schema de pensii de tip redistributiv.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Vă mulţumesc, dle comisar, pentru răspunsul dumneavoastră şi cu siguranţă sperăm în depunerea cât mai rapidă a cărţii verzi privind pensiile de către Comisia Europeană deoarece, în majoritatea statelor membre, este o chestiune extrem de urgentă. 13 - În unele state membre, precum ţara mea Lituania, pensiile mici au fost reduse şi mai mult, aceasta fiind realitatea actualei situaţii economice şi financiare. 13 - Cu toate acestea, dle comisar, aş dori, de asemenea, să vă întreb dacă ne puteţi spune din ce motiv, în cadrul strategiei UE 2020, Comisia Europeană a acordat atât de puţină atenţie siguranţei şi stabilităţii pensiilor şi pensiilor garantate, din moment ce trebuie să luăm în considerare situaţia actuală a pieţei de muncă, situaţia demografică actuală şi, aceasta este într-adevăr cea mai importantă problemă, ce fel de pensii vor primi cetăţenii peste 10 ani. 13 -
Michel Barnier
Dnă Blinkevičiūtė, este evident faptul că documentul privind strategia 2020, care este un document pentru creşterea ecologică, inteligentă, echitabilă şi favorabilă incluziunii, nu poate menţiona toate aceste probleme. 13 - Din acest motiv avem alte instrumente, alte ocazii şi alte cadre prin intermediul cărora ne putem face datoria să rezolvăm probleme fundamentale precum pensiile şi dependenţa cetăţenilor Europei.
Tocmai am spus, dnă Blinkevičiūtė, că fondurile de pensii sunt investitori instituţionali importanţi. 13 - Diferitele tipuri scheme de pensii care funcţionează pe baza finanţării statutare, fie ea ocupaţională sau voluntară, joacă în prezent, în numeroase state membre,un rol din ce în ce mai important în schemele generale de pensii.
Repet, vom lucra respectând, în numele subsidiarităţii, angajamentul şi sprijinul a numeroase state - şi cunosc unele dintre acestea - schemele de pensii de tip redistributiv şi, bazându-ne pe aceasta, vom elabora această carte verde, care va fi gata cel târziu în următoarele săptămâni sau luni. 13 - Aş fi bucuros să avem o dezbatere cât mai amplă cu putinţă cu dumneavoastră şi alţi membri interesaţi de acest subiect.
Franz Obermayr
(DE)Dle preşedinte, ţara mea de origine, Austria, reduce oferta de pensii private cu cel mult 210 EUR pe an, deşi s-a arătat că specularea pensiilor a fost unul dintre factorii care au provocat criza financiară în Statele Unite.
Consider că este necesar ca Comisia să îşi pună întrebarea dacă oferta de pensii nu este în realitate o sarcină esenţială a statului şi dacă trebuie să ţinem în frâu speculaţiile financiare suspecte în această privinţă. 13 - Există, de asemenea, întrebarea dacă, în opinia Comisiei, dacă furnizarea de subvenţii de stat pentru oferta de pensii private fără standarde de calitate nu este un lucru lipsit de perspectivă sau chiar neglijent dacă există riscul ca, după aceste pierderi enorme, beneficiarii acestor pensii să aibă şi mai multă nevoie de sprijin din partea statului.
Michel Barnier
Cu puţin timp în urmă, Dl Barroso a avut ocazia în această sală de a răspunde la câteva întrebări privind probleme majore relative la mişcările financiare.
Aţi menţionat specularea, dle Obermayr. 13 - În calitate de Comisar pentru piaţa internă şi servicii, responsabil de regulamente şi supraveghere, pot spune că niciun produs, nicio piaţă şi niciun teritoriu nu va fi exclus sau scutit de supraveghere inteligentă şi regulament eficiente.
În consecinţă, toţi cei care se află pe aceste pieţe, cu produsele lor variate, vor fi afectaţi de munca pe care o vom întreprinde, deja începută sub forma unui pachet de supraveghere care se discută deja în prezent, şi prin revizuirea anumitor directive, în special Directiva IORP privind activităţile şi supravegherea instituţiilor pentru furnizarea de pensii ocupaţionale, vom stabili norme stricte privind investiţiile.
Pot să confirm că nu vom exclude nici unul dintre aceste produse sau pieţe din cererile pentru transparenţa supravegheată şi pentru norme inteligente şi eficiente.
Silvia-Adriana Ţicău
Consider că e necesar să existe o gândire strategică pe termen lung privind reforma sistemelor de pensii, atât în cazul celor private, cât şi în cazul celor publice. Mă refer aici la faptul că în anii '70 rata natalităţii a crescut foarte mult. Aceste persoane, în treizeci de ani, vor ieşi la pensie, iar astăzi rata natalităţii este foarte mică. Cei care sunt astăzi născuţi, în treizeci de ani vor fi piaţa forţei de muncă şi nu vor putea asigura resursele pentru fondurile de pensii la acea dată.
De aceea, vă întreb: care sunt măsurile pe care le luaţi pentru reforma adevărată a sistemelor de pensii pe termen lung în beneficiul cetăţenilor europeni, în mod sustenabil?
Michel Barnier
Dnă Ţicău, în prima parte a discursului meu care tocmai a avut loc şi care a fost destul de scurt conform normelor, am menţionat personal una dintre cele mai importante provocări, în afară de mobilitate, şi anume demografia. 13 - În plus, deşi problema politicii familiale sau demografice nu se numără printre principalele domeniile de competenţă europene, consider că toţi am beneficia, într-adevăr, în urma unei dezbateri şi a unor comparaţii privind acest subiect, care priveşte, într-o mai mare sau mai mică măsură, toate statele europene. 13 - Continentul nostru este probabil unul dintre puţinele continente a cărui populaţie va scădea în comparaţie cu alte state dacă rata natalităţii nu îşi revine.
Dnă Ţicău, în ciuda acestui context extrem de serios şi trecând peste problema pensionării în sine, trebuie să lucrăm referitor la problema pensiilor şi cea a asumării responsabilităţii în ceea ce priveşte dependenţa. 13 - De aceea, consider că această carte verde este un instrument util care vine la momentul oportun. 13 - Nu veţi aştepta prea mult. 13 - În prezent lucrăm la această problemă şi vom face ultimele retuşuri pentru a pune toate aceste întrebări, în timp ce luăm în considerare în mod serios lucrurile care sunt de competenţa naţională privind sistemele de pensii şi ce putem realiza la nivel european, relativ la aceste fonduri de pensii private şi la proliferarea acestora pe pieţele europene.
În orice caz, toate aceste probleme - nici una nu va fi exclusă - vor face parte din întrebările pe care le vom lua în considerare în propunerea anumitor măsuri sau orientări în cartea verde menţionată, care va fi publicată peste câteva luni.
Subiect: Sistemele de asigurări împotriva inundațiilor în UE
Recent Inundațiile recente din Irlanda au produs daune în valoare de aproximativ 500 milioane de euro atât infrastructurii private, cât și celei publice. Guvernul irlandez a depus o solicitare pentru a beneficia de Fondul de solidaritate al UE cu scopul de a acoperi o parte din daunele produse infrastructurii publice.
Cu toate acestea, din cauza costurilor prohibitive ale asigurărilor private împotriva inundațiilor, in multe dintre cazuri nu există cale de reparare a locuințelor și întreprinderilor. Merită menționat faptul că una din cauzele fortuite ale inundațiilor fără precedent a fost planificarea necoordonată a dezvoltării, inclusiv în ceea ce privește câmpiile inundabile, în unele cazuri, și că unele societăți de asigurare refuză să asigure anumite locuințe sau întreprinderi.
Având în vedere cele menționate mai sus, ar putea Comisia să descrie, în cazul în care acestea există, intențiile de a elabora propuneri legislative în vederea armonizării dispozițiilor privind asigurările împotriva inundațiilor în UE, având în vedere faptul că piața nu oferă o acoperire adecvată în unele state membre? În absența acestora, ar putea Comisia să ofere informații cu privire la programele dezvoltate pentru a asigura schimbul de bune practici în acest domeniu între statele membre?
Michel Barnier
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, dl Kellz adresează o întrebare relativă la un eveniment tragic recent, un eveniment care a lovit Madeira şi coasta Atlanticului, şi în special ţara mea, cauzând zeci de morţi. 13 - Din moment ce vorbim despre acest subiect, aş dori fireşte să îmi exprim încă o dată solidaritatea faţă de victime, iar colegul meu, comisarul Hahn, a fost la locul tragediei în ambele zone menţionate mai sus.
Şi în acest caz, trebuie să ne confruntăm cu provocarea mondială generată de schimbările climatice şi vom observa o creştere în număr a catastrofelor naturale, precum şi a dezastrelor care nu sunt naturale şi care ar putea avea consecinţe grave asupra vieţii umane, naturii şi economiei. 13 - Mă gândesc, de exemplu, la dezastrele industriale, incendiile şi dezastrele maritime.
M-am implicat personal în această problemă de foarte multă vreme. 13 - Chiar aici, în anul 1999, în calitate de comisar pentru politica regională desemnat recent, a trebuit să răspund membrilor greci îngrijoraţi de consecinţele cutremurelor care tocmai se produseseră în ţara lor.
La acel moment, am propus, în primul rând, crearea unui fond de solidaritate şi, în al doilea rând, crearea unei forţe de protecţie civilă europeană. 13 - A trebuit să aşteptăm până în anul 2002 şi inundaţiile majore care au afectat Germania, Austria şi Slovacia până ce Comisia a avut posibilitatea să creeze, în trei luni de zile, cu sprijinul Parlamentului şi al Consiliului, Fondul de Solidaritate care va interveni în Madeira şi pe coasta Atlanticului, aşa cum a intervenit şi în alte dezastre majore în 2002.
Colega mea, Dna Georgieva, lucrează cu Baroneasa Ashton privind introducerea forţei europene de protecţie civilă, şi sper că nu va trebui să aşteptăm un nou dezastru pentru a ne grupa răspunsurile şi acordarea de asistenţă sub un steag european unic în cazul dezastrelor precum cel din Haiti sau tsunami.
Întrebarea pusă se referă la asigurări, deoarece nu totul se referă la proprietăţi publice care nu pot fi asigurate care pot fi acoperite de Fondul de solidaritate. 13 - Consider că se mai pot face progrese privind riscurile care pot fi acoperite de poliţele de asigurare.
Cartea albă din 2009 privind adaptarea la schimbările climatice sugerează existenţa sistemelor de asigurare finanţate din fonduri publice în cazul inexistenţei asigurărilor. 13 - În continuarea acestei Cărţi albe, doresc să examinez rolul pe care l-ar putea juca produsele de asigurare în suplimentarea acestor măsuri. 13 - Intenţionez să încep cu un exerciţiu de comparare: 13 - Am cerut serviciilor noastre să examineze care sunt acestea în numeroase state membre. 13 - În situaţii în care ar putea exista un impact transfrontalier, ar putea fi adecvată mai degrabă promovarea schemelor de asigurare europene decât a celor naţionale.
Dle Kellz, sunt extrem de conştient de complexitatea acestei probleme. 13 - Voi efectua această lucrare în cooperare cu toate părţile interesate, cu companiile de asigurare, cu statele membre şi experţii pentru a face schimb de cele mai bune practici şi pentru a stabili priorităţile la nivelul corespunzător. 13 - Sunt convins că putem îmbunătăţi protecţia cetăţenilor Europei în faţa numărului crescând de catastrofe naturale. 13 - De aceea, doresc să întreprind această sarcină extrem de practică de a analiza, clasifica numeroasele sisteme de asigurare existente pentru catastrofe naturale în cele 27 de state membre.
Seán Kelly
Bineînţeles, suntem cu toţii foarte îngrijoraţi în privinţa Madeirei şi a Franţei. 13 - Din fericire, în ţara mea nu au exista victime, dar problema asigurării s-a manifestat foarte rapid. 13 - Numeroase locuinţe nu sunt acoperite de asigurare în prezent şi în oraşul Clonmel, unde au fost inundaţii cu câţiva ani în urmă, preţul asigurării a crescut de şase ori. 13 - În mod cert, aceasta este o problemă gravă şi îl felicit pe comisar pentru examinarea ei.
Aş dori, de asemenea, să îi pun o întrebare în ceea ce priveşte statele şi guvernele care nu pun în aplicare Directiva privind inundaţiile. 13 - Există posibilitatea unor sancţiuni de anume natură şi pentru acestea?
Michel Barnier
Directiva privind inundaţiile datează din anul 2007, 13 - În 2009 a existat, de asemenea, o comunicare a Comisiei privind catastrofele naturale sau provocate de om în general.
Dle Kelly, aţi menţionat directive relativ recente dar acelaşi lucru se aplică şi în cazul celorlalte directive, de îndată ce devin operaţionale: 13 - Comisia trebuie şi va verifica metodele prin care statele membre pun sau nu în aplicare aceste directive. 13 - Când vorbim de inundaţii, precum am observat în Franţa şi în ţara dumneavoastră, sunt evidente consecinţele asupra gestionării terenurilor privind incapacitatea de a lua precauţii şi construirea în zone inundabile. 13 - Comisia va acţiona în acest domeniu, precum şi în toate celelalte, analizând acţiunile statelor membre şi luând măsuri, pentru a asigura punerea în aplicare a acestor directive, inclusiv în ceea ce priveşte încălcarea acestora.
Jim Higgins
În legătură cu problema ridicată de dl Kelly, şi anume punerea în aplicare a Directivei privind inundaţiile: 13 - precum ştiţi, aceasta a for transpusă în legislaţia naţională a tuturor statelor membre anul acesta, 2010. 13 - Solicit Comisiei să supravegheze autorităţile naţionale în ceea ce priveşte punerea acestora în aplicare. 13 - În 1995, ocupam funcţia de ministru responsabil cu inundaţiile în Irlanda. 13 - În acel moment, am publicat un raport care interzicea construirea unor noi locuinţe în zonele inundabile. 13 - Şi totuşi, numeroase case care au cerut compensaţii au fost construite după aceea.
În consecinţă, este necesară punerea în aplicare foarte strictă a Directivei privind inundaţiile şi impunerea unor penalităţi guvernului irlandez, autorităţilor locale şi oricărei persoane care încalcă condiţiile acestei directive.
Janusz Władysław Zemke
(PL)Dle Barnier, aş dori să vă pun o întrebare în legătură cu un alt subiect. 13 - Discutăm despre asigurări, dar consider că în cazul catastrofelor sunt necesare două măsuri de altă natură. 13 - În legătură cu acest subiect, aş dori să vă pun o întrebare în legătură cu următoarea problemă - nu ar trebui instituit mai curând un centru de reacţie rapid în Europa? 13 - Nu avem niciun centru care ar putea reacţiona în situaţii de dezastru. 13 - În al doilea rând, nu ar trebui să depunem eforturi mai multe în stabilirea unor capacităţi civile? 13 - De exemplu, nu dispunem de avioane de transport. 13 - Cu alte cuvinte, în afară de asigurări, este necesar un centru şi capacităţi mai mari de a furniza ajutor. 13 -
Michel Barnier
Au fost adresate două întrebări diferite. 13 - Mai întâi, dle Kelly, în ceea ce priveşte problema inundaţiilor, am venit în calitate de comisar pentru piaţa internă şi servicii pentru a răspunde la o întrebare anume: 13 - care este cea mai eficientă metodă de a utiliza poliţele de asigurare, în special pentru a compensa persoanele a căror proprietate privată a fost afectată? 13 - Voi lucra la această statistică privind numeroasele scheme de asigurare privată mai mult sau mai puţin sofisticate, conform căreia anumite state nu au aproape niciun fel de asigurări de acest tip sau altfel de asigurări, precum Franţa, au o schemă care plăteşte 100 % compensaţie în caz de catastrofe naturale.
Inundaţiile, dle Kelly, nu sunt un domeniu care ţine de responsabilitatea mea. 13 - Îl voi ruga pe dl Potočnik, colegul meu responsabil cu mediul, să vă dea un răspuns în scris care să vă informeze în ceea ce priveşte metoda prin care directiva privind inundaţiile este sau nu pusă în aplicare. 13 - Aveţi totuşi dreptate, problema cheie se află în competenţele naţionale, chiar şi regionale şi locale din zonele de construcţie sau adecvate pentru construcţie. 13 - Nu putem cere totul de la Bruxelles, deşi regula generală este evidentă: 13 - există zone în care nu trebuie să se construiască sau să se mai construiască. 13 - În ţara mea s-a votat o lege conform căreia casele şi fabricile situate în zone afecta în mod normal de inundaţii trebuie mutate. 13 - În 1995 am votat o lege şi oamenii sunt compensaţi pentru a pleca înainte de producerea altui dezastru.
Acestea sunt ideile pe care aş dori să le aduc împreună înainte de a veni cu propuneri privind problema poliţelor de asigurare.
Aş dori să mai menţionez un lucru privind problema protecţiei civile, deşi această problemă se încadrează în domeniul de competenţă a altor colegi. 13 - După cum ştiţi, aceasta este o problemă la care am lucrat şi care a fost sprijinită de Parlamentul European în 2006 la cererea Preşedintelui Barroso. 13 - Această lucrare m-a făcut să propun crearea unei forţe europene pentru protecţie civilă asigurată de statele membre în mod voluntar. 13 - Am putea introduce cooperarea consolidată, începând de jos în sus, pentru a ne obişnui să ne pregătim reacţiile. 13 - În cazul unui tsunami sau unei tragedii în Haiti, nu ne lipseşte voinţa, ci coordonarea. 13 - Dacă voluntarii europeni s-ar pregăti să reacţioneze la numeroasele categorii de dezastre am salva vieţi omeneşti, am economisi timp şi bani şi în acelaşi timp ar exista şi o vizibilitate sporită.
Bineînţeles, reacţia nu poate fi aceeaşi în cazul dezastrelor industriale, precum în cazul unui dezastru precum Erika, inundaţiile din Germania şi Franţa, incendiile din Grecia, tsunami, pandemii majore sau chiar un ataci terorist precum 11 septembrie, care, din nefericire, ar mai putea avea loc în Europa.
Scopul acestei idei la care lucrează colegii mei - vom reveni cu propuneri concrete - este de a pregăti o reacţie planificată comună. 13 - În orice caz, rămân foarte convins de ideea la care am lucrat multă vreme cu sprijinul Parlamentului European.
Subiect: Măsuri europene pentru combaterea sărăciei
Conform Eurostat, în 2008, aproximativ 85 de milioane de cetăţeni europeni, 20 % dintre copii şi 19 % dintre cetăţenii europeni cu vârsta peste 65 de ani erau expuşi riscului sărăciei. La nivelul UE, 8 % din populaţia activă şi 44 % dintre şomeri aveau un venit sub pragul de sărăcie, deţinerea unui loc de muncă nefiind suficientă pentru a asigura un nivel de trai decent. Măsurile de protecţie socială din statele membre au diminuat cu 32 % riscul sărăciei la care era expusă populaţia UE. Criza economică a determinat creşterea ratei şomajului până la aproximativ 10 %, adâncind astfel decalajele sociale.
Aş dori să întreb Comisia care sunt măsurile pe care le are în vedere pentru crearea şi păstrarea locurilor de muncă în UE şi pentru garantarea unui trai decent pentru toţi cetăţenii UE printr-un sistem adecvat şi corect de protecţie socială?
László Andor
membru al Comisiei. - Împărtăşesc întru totul îngrijorarea exprimată de această întrebare privind bunăstarea şi sănătatea cetăţenilor europeni, întrebările privind ocuparea forţei de muncă, protecţia socială şi lupta împotriva sărăciei.
După cum ştiţi, anul 2010 este Anul European de luptă împotriva sărăciei şi excluziunii sociale, pentru a sensibiliza interesul privind problemele sociale. 13 - Să sperăm că acest an va fi benefic atât discuţiilor privind sărăcia, cât şi angajamentului nostru de a lupta împotriva acesteia şi de a reînnoi acest angajament politic la nivel european şi printre statele membre.
Pentru a acorda oportunitatea de a reînnoi acest angajament, Comisia Europeană a inclus în noua strategie UE 2020 un obiectiv principal privind reducerea sărăciei, care reflectă îngrijorarea noastră şi lecţiile învăţate de-a lungul ultimelor decenii. 13 - Obiectivul acum este de a reduce sărăcia cu un sfert până în anul 2020,
Combaterea sărăciei necesită prosperitate, locuri de muncă de calitate superioară pentru persoanele active şi care se susţin singuri, şi solidaritate pentru persoanele defavorizate. 13 - Toate aceste elemente există în strategia UE 2020. 13 - Realizarea obiectivului principal privind sărăcia va fi susţinută de o iniţiativă emblematică dedicată numită Platforma europeană de combatere a sărăciei. 13 - Există instrumente concrete pentru menţinerea şi crearea de locuri de muncă la nivel european prin intermediul Fondului social european, Fondul european de ajustare la globalizare şi, de asemenea, recenta iniţiativă europeană de promovare a microcreditelor.
Acţiunile întreprinse de statele membre sunt în special importante. 13 - Totuşi, sunt necesare mai multe acţiuni pentru a ne asigura că toate persoanele au acces la locuri de muncă de calitate superioară, dar reducerea sărăciei trebuie să meargă mai departe de problema locurilor de muncă. 13 - După cum s-a recunoscut în Comunicarea UE pentru 2020, este indispensabilă existenţa unei protecţii sociale bine concepute pentru a preveni şi contracara sărăcia şi excluderea.
Statele membre sunt responsabile de finanţarea şi organizarea sistemelor de protecţie socială, cu sprijinul Comisiei. 13 - În calitate de partener cheie în cadrul metodei deschise de coordonare socială, Comisia ajută la identificarea şi promovarea priorităţilor politicilor clare, furnizează un cadru de monitorizare şi facilitează învăţarea reciprocă. 13 - Până în prezent, un bun exemplu include cadrul incluziunii active, exerciţiul de comparare privind sărăcia infantilă şi monitorizarea impactului social al crizei.
În acest an vom lucra foarte strâns cu cele două preşedinţii: 13 - Preşedinţia spaniolă şi Preşedinţia belgiană. 13 - Ambele au iniţiative importante: 13 - prima etapă a summitului privind romii, care a fost dezbătută acum câteva minute şi care are un impact foarte puternic asupra reducerii sărăciei, în timp ce împreună cu Preşedinţia belgiană pregătim o iniţiativă privind reducerea sărăciei infantile.
Dar trebuie să lucrăm, de asemenea, cu ONG-urile, nu numai cu guvernele. 13 - Fără ONG-uri nu putem realiza programe reuşite pe deplin. 13 - Susţinem ONG-urile care tratează sărăcia şi protecţia socială în general prin intermediul Fondului pentru progres.
Acestea sunt principalele probleme care acoperă numeroase direcţii în care Comisia acţionează pentru a reduce sărăcia.
Silvia-Adriana Ţicău
Mulţumesc pentru răspuns, dar aş fi dorit să discutăm puţin şi despre procesul de dezindustrializare, care este prezent în multe din statele membre şi care este una din cauzele crizei economice şi sociale în care ne aflăm.
O politică industrială europeană inteligentă şi ambiţioasă va întări atât competitivitatea Uniunii Europene, dar, mai ales, va genera noi locuri de muncă. Care sunt deci măsurile privind politica industrială europeană care vor fi incluse în programul de lucru al actualei Comisii şi care vor putea creşte atât competitivitatea Uniunii Europene, dar mai ales vor putea genera noi locuri de muncă, putând asigura astfel un trai decent pentru cetăţenii europeni?
Mulţumesc.
László Andor
membru al Comisiei. - Într-adevăr, crearea locurilor de muncă de mai bună calitate este, de asemenea, inclusă în strategia UE 2020. 13 - Vreau să vă atrag atenţia asupra altor două iniţiative emblematice. 13 - Am menţionat deja iniţiativa care se concentrează asupra sărăciei, dar în ceea ce priveşte cantitatea şi calitatea locurilor de muncă din Europa avem iniţiativa emblematică "noi competenţe pentru locuri de muncă”; 13 - şi în cadrul pilonului sustenabilităţii al Europei 2020, există o iniţiativă emblematică privind politica industrială.
Consider că acesta este un punct crucial în contextul acestei întrebări, deoarece nu s-a recunoscut faptul că instrumentele europene nu trebuie să aibă ca obiectiv numai impactul companiilor care părăsesc Europa, precum Fondul european de ajustare la globalizare. 13 - Acesta joacă un rol foarte important în combaterea sărăciei, prevenind pierderea de venituri şi de competenţe atunci când corporaţiile decid să se mute în afara Europei; 13 - şi acum, pentru prima dată într-o perioadă lungă de timp, va exista o iniţiativă emblematică privind politica industrială pentru o economie durabilă.
Consider că aceasta va aborda numeroase probleme ale dezvoltării industriale şi problema localizării. 13 - Sunt întru totul de acord cu aluzia din această întrebare, şi anume că fără existenţa unei politici economice şi de ocupare a forţei de muncă complete, nu putem avea succes în combaterea sărăciei.
Franz Obermayr
(DE) Pe durata crizei economice, pericolul de fraudă a sistemului de securitate socială este deosebit de mare. 13 - Este conştientă Comisia de faptul că, în Europa Centrală, există o fraudă a sistemului de securitate socială la scară largă în statele cu decalaje sociale ridicate? 13 - De exemplu, plăţile compensatorii pentru pensiile minime au fost solicitate în mod fraudulos de cetăţeni europeni din nouă state membre, depăşind în mod clar pensiile reale cu ajutorul acestor plăţi compensatorii.
Întrebarea mea este următoarea:13 - intenţionează Comisia să furnizeze statelor membre instrumente utile în prevenirea unei astfel de fraudă a sistemului de securitate socială la scară largă?
Nikolaos Chountis
(EL) Dle preşedinte, dle comisar, în Grecia peste 20 % din populaţie trăieşte sub pragul de sărăcie. 13 - Dintre aceştia, 34 % din persoanele care trăiesc în sărăcie sunt şomeri şi 14 % sunt lucrători săraci.
Problema sărăciei menţionată în întrebarea colegei mele în legătură cu Europa şi statisticile prezentate de mine în legătură cu Grecia se datorează, în opinia mea, eşecului modelului economic neoliberal promovat de Tratatul de la Lisabona şi inclus în textul strategiei 2020.
Aş dori să vă întreb: 13 - este posibil să combatem proporţia în creştere a persoanelor care trăiesc în sărăcie prin politici fragmentate cu elemente de caritate, sau avem nevoie de o politică economică diferită, care să graviteze în jurul angajării cu normă întreagă, însemnând că este necesară o revizuire a strategiei UE 2020?
László Andor
membru al Comisiei. - Dacă nu vă deranjează, voi începe cu a doua întrebare, este, într-adevăr foarte importantă existenţa unui mediu macroeconomic mai stabil.
În răspunsul anterior, am făcut referinţă la importanţa unei politici economice complete pentru crearea unui mediu mai stabil, iar "tendinţa neoliberală” din ultimele decenii la care s-a făcut referire trebuie într-adevăr revizuită. 13 - În Europa 2020 există un număr de iniţiative, şi aş dori să menţionez în special capitolul privind regulamentul financiar. 13 - Aceasta este o schimbare substanţială în comparaţie cu regimul anterior şi vine din intenţia de a stabiliza mediul macro-economic care ar reduce presiunea asupra sistemelor fiscale menite să susţină sistemele de protecţie socială şi politicile de ocupare a forţei de muncă.
În ceea ce priveşte abuzul şi eficienţa sistemelor de protecţie socială, în această privinţă criza este într-adevăr o încercare. 13 - Ceea ce poate face Comisia este să folosească metoda de coordonare deschisă şi capacitate analitică şi de a stabili raporturi disponibile pentru a sprijini statele membre să se concentreze mai bine asupra măsurilor de protecţie socială.
Provocarea în aceste timpuri de criză menţionată în întrebare, dar şi din perioada ce urmează, în care numeroase state membre se vor confrunta cu nevoia de consolidare fiscală, va fi un adevărat test, şi nu este uşor să găsim mai multe resurse pentru a combate sărăcia. 13 - De aceea trebuie să împărtăşim experienţe în ceea ce priveşte utilizarea instrumentelor pe care le avem într-un mod mai eficient şi metode de orientare mai bune spre grupurile vulnerabile.
Subiect: Evaluarea programului "Cultura 2007 - 2013"
Printre eforturile de a promova și de a face cunoscută cultura europeană, Uniunea Europeană a adoptat în 2007 Programul Cultura, care se va desfășura până în 2013. Acesta beneficiază de un buget total de aproximativ 400 de milioane de euro.
Printre obiectivele acestui program se află sensibilizarea cu privire la aspectele legate de cultură care sunt importante pentru Europa și promovarea mobilității transfrontaliere a persoanelor care lucrează în domeniul culturii.
Cum evaluează Comisia progresele înregistrate până în prezent în ceea ce privește atingerea acestor două obiective?
Sunt statele membre interesate de Programul Cultura și iau parte la acesta sau Comisia consideră că ar trebui să lanseze noi inițiative, mai dinamice, pentru a-şi atinge obiectivele până în 2013?
Androulla Vassiliou
Dle preşedinte, precum a spus dl Papanikolaou, obiectivul Programului Cultura este de a îmbogăţi experienţa culturală a cetăţenilor europeni promovând moştenirea culturală comună. 13 - Comisia promovează cooperarea culturală între autori, persoane care îşi desfăşoară activitatea în sectorul cultural, şi instituţiile din statele participante la program, cu scopul de a încuraja crearea unei naţionalităţi europene.
Programul Cultura are ca obiectiv, în special, promovarea mobilităţii transfrontaliere a persoanelor care îşi desfăşoară activitatea în sectorul cultural, încurajarea circulaţiei transfrontaliere a lucrărilor şi produselor artistice şi culturale şi sprijinul dialogului transfrontalier. 13 - De exemplu, în cadrul Programului Cultura din 2009, au fost depuse 749 de aplicaţii şi au fost selectate 256 de planuri de finanţare, principalul obiectiv a 127 dintre acestea fiind circulaţia persoanelor care îşi desfăşoară activitatea în sectorul cultural.
Conform temeiului juridic, este necesară evaluarea externă şi independentă a programelor. 13 - În iulie 2009, Comisia a invitat un contractor independent să evalueze aplicaţiile din primii trei ani ai Programului Cultura 2007-2009 şi, mai mult, consecvenţa obiectivelor, rezultatele iniţiale şi impactul iniţial al programului.
Contractorul a efectuat evaluarea pe baza datelor rezultate din planuri, evaluări individuale recente, cercetări şi interviuri cu beneficiarii planurilor şi persoanele interesate care îşi desfăşoară activitatea în sectorul cultural. 13 - Raportul său final va fi depus în cea de-a doua jumătate a anului. 13 - Pe această bază, Comisia va elabora un raport privind aplicarea programului şi îl va prezenta Parlamentului European cel târziu până la 31 decembrie 2010.
Vă atragem atenţia că programul nu are în vedere în primul rând autorităţile naţionale, 13 - ci persoanele care îşi desfăşoară activitatea în sectorul cultural. 13 - Participarea persoanelor care îşi desfăşoară activitatea în sectorul cultural în aceste planuri este distribuită relativ egal în toate statele membre. 13 - Autorităţile naţionale participă în grupuri de experţi la nivel european pentru a formula politica privind elaborarea de programe.
Ca urmare a celor două runde de studii pilot privind mobilitate artiştilor inaugurate de Parlamentul European pentru 2008 şi 2009, şi luând în considerare tratativele duse în cadrul metodei deschise de coordonare, Comisia evaluează în prezent progresul până în prezent al metodelor de îmbunătăţire a aplicaţiilor programului curent.
Mai târziu, înainte de sfârşitul anului, Comisia va iniţia o procedură de consultanţă publică cu scopul de a pregăti drumul noului Program Cultura începând cu 2014.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dnă comisar, vă mulţumesc pentru răspuns. 13 - Cred că este prima dată când vă aflaţi aici în timpul acestei proceduri. 13 - Vă doresc mult succes în activitatea dumneavoastră şi bon courage.
Este, într-adevăr, vital să sensibilizăm interesul cetăţenilor europeni în ceea ce priveşte elementele culturale importante pentru Europa care constituie puncte de referinţă pentru cultura noastră europeană şi valori comune. 13 - Cred că acest subiect a devenit extrem de important şi pentru Grecia în ultimii ani - ca să ducem puţin mai departe această dezbatere - în special sub presiunea folosirii monumentelor culturale în scopuri fără legătură cu cultura, pentru a-mi batjocori ţara. 13 - Mă refer la un articol din revista germană Focus cu o poză falsificată a lui Venus din Milo; 13 - mă refer la articole de pe internet care descriu Acropole ca ruină.
Mă tem că acest obicei nu mai este o excepţie şi de aceea vă rog, dnă comisar, dacă aţi condamnat aceste obiceiuri şi dacă, în cadrul programului pe care îl dezbatem, Comisia intenţionează să adopte o politică mai decisivă, dacă pot spune mai agresivă, pentru promovarea culturii...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Androulla Vassiliou
Dacă nu vă deranjează, nu doresc să comentez în acest moment articole din diferite publicaţii, deoarece nu cred că vom ajunge nicăieri reacţionând astfel la aceste articole.
Ce doresc să spun este că monumentele culturale, precum Acropole şi alte monumente din Grecia şi alte state membre, sunt o sursă de inspiraţiei interculturală şi chiar astăzi, Comisia Europeană a adoptat un nou sistem de etichetare a principalelor monumente culturale din Uniunea Europeană, inclusiv Acropole.
Consider că aceasta exprimă de la sine opinia Europei în ceea ce priveşte aceste monumente.
Subiect: Consolidarea și finanțarea organizațiilor sportive de masă din UE
Organizațiile sportive de masă contribuie substanțial la societatea și cultura europene, precum și la sănătatea cetățenilor europeni. Cu toate acestea, în contextul economic actual, o serie de organizații sportive de masă se confruntă cu dificultăți financiare. Ce măsuri poate lua Comisia în vederea consolidării sportului de masă și a promovării dezvoltării acestuia în statele membre?
Comisia a încheiat recent procedura de consultare publică privind finanțarea sportului de masă. Poate Comisia să ofere informații suplimentare cu privire la obiectivele consultării publice și la momentul în care vor fi disponibile mai multe detalii referitoare la rezultatul acestei proceduri?
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - Comisia recunoaşte în totalitate importanţa sportului la nivel local în societatea europeană.
Cartea albă privind sportul din 2007 s-a concentrat, în consecinţă, asupra aspectelor sociale ale sportului şi a propus un număr de acţiuni, inclusiv promovarea activităţilor fizice menite să îmbunătăţească sănătatea sau rolul educaţional al sportului, al incluziunii sociale prin intermediul sportului şi voluntariatul în sport, care au fost sau sunt puse în aplicare în prezent.
În mod similar, competenţele UE în domeniul sportului consacrate la articolul nr.165 subliniază natura specifică a acestui sector, rolul său social şi educaţional, şi structurile sale bazate pe activităţi voluntare.
Prin aceasta asigură cadrul viitoarelor acţiuni UE şi orientează promovarea sportului în UE şi dezvoltarea dimensiunii europene în sport.
În decursul acestui an Comisia intenţionează să propună iniţiative pentru punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona în domeniul sportului. 13 - Aceasta va lua în considerare nevoia de a îmbunătăţi sectorul sporturilor la nivel local.
Onorabilul deputat subliniază, de asemenea, faptul că organizaţiile de sport la nivel local se confruntă cu provocări în actualul climat economic. 13 - Studiul european în curs de desfăşurare privind barierele pieţei interne pentru finanţarea sportului, care a fost prezentat în Cartea albă şi care se concentrează asupra finanțării sportului la nivel local, abordează astfel de provocări. 13 - Studiul are ca obiectiv descrierea surselor de finanţare cheie, identificarea modelelor din diferite state membre şi pentru diferite discipline sportive şi analiza mediului de reglementare şi a politicilor naţionale care au impact asupra finanţării sporturilor.
În final, studiul trebuie să sublinieze modelele economice eficiente capabile să răspundă viitoarelor provocări, precum impactul crizei economice asupra bugetelor sectoarelor publice sau asupra patronajului, şi să identifice metodele de consolidare a dezvoltării sporturilor la nivel local în întreaga Uniune Europeană.
Consultaţiile privind finanţarea sporturilor la nivel local la care onorabilul deputat a făcut referire au fost efectuate în cadrul acestui studiu. 13 - Rezultatele iniţiale ale acestor consultaţii au fost prezentate părţilor interesate în cadrul conferinţei privind modelele sustenabile de finanţare pentru sporturile la nivel local de pe piaţa internă, organizată de contractorul de realizare a studiilor la Bruxelles la 16 februarie.
Rezultatele conferinţei vor fi publicate în curând pe site-ul web al Direcţiei Generale Piaţă Internă şi Servicii.
Liam Aylward
Aş dori să îi mulţumesc dnei comisar pentru răspunsul său. 13 - Salut angajamentul său, după cum a fost subliniat, în ceea ce priveşte dezvoltarea sportului la nivel local.
Datorită ratificării Tratatului de la Lisabona. salut faptul că Uniunea Europeană are acum competenţe în domeniul sportului printr-un buget de sprijin. 13 - Poate Comisia să sublinieze, în primul rând, metoda prin care intenţionează să formuleze programul european destinat sportului, şi în al doilea rând, să specifice când va prezenta prima comunicare din partea Comisiei privind această problemă?
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - Intenţionăm, într-adevăr, să promovăm comunicarea privind sportul în această vară. 13 - În concluzie, comunicarea va fi gata înainte de vacanţa parlamentară de vară. 13 - Aceasta trebuie să furnizeze cadrul pentru o cooperare consolidată, o nouă agendă pentru sport la nivel UE şi, de asemenea, un proiect de decizie pentru un program european destinat sportului pe o perioadă de doi ani pentru 2012 şi 2013.
Bineînţeles, între timp, după cum ştiţi, există acţiunile sportive în curs de desfăşurare în 2009, 2010 şi 2011, care se concentrează asupra sportului la nivel local şi aspectul social al sportului. 13 - Acţiunile pentru 2009 au fost deja aprobate şi vor fi puse în aplicare în decursul acestui an. 13 - Suntem pe cale să aprobăm acţiunea pentru 2010, care va fi, de asemenea, gata în câteva luni.
Bineînţeles, după cum ştiţi foarte bine, bugetul pentru 2010 a fost din păcate redus de la 6 milioane de euro la 3 milioane de euro. 13 - Conform propunerii acestui grup, bugetul pentru 2010 va asigura o nouă rubrică bugetară pentru acţiune în industria textilă şi de încălţăminte şi pentru crearea unui program comunitar pentru acest sector.
Piotr Borys
(PL) Dle preşedinte, dnă Vassiliou, aş dori să vă mulţumesc extrem de mult pentru declaraţia privind stabilirea unei noi agende, dar aş dori, de asemenea, să prezint o anumită idee în legătură cu aceasta despre care vorbeşte Comisia pentru cultură şi educaţie. 13 - Aceasta se referă la noile competenţe cheie, la care se pot adăuga astăzi abilităţile în sport, cunoştinţele culturale şi despre Uniunea Europeană. 13 - Dnă Vassiliou, anticipaţi că veţi lua parte la discuţia privind noul aspect foarte important privind competenţele cheie pentru tinerii din Uniunea Europeană, pentru ca problema sportului, a cunoştinţelor despre Uniunea Europeană şi cunoştinţele culturale, atât de importante în construirea identităţii europene să fie, de asemenea, subliniate şi accentuate? 13 -
Androulla Vassiliou
membră al Comisiei. - Cu siguranţă, când mă refer la rolul social al sportului, problemele în materie de educaţie şi formare sunt foarte importante, şi consider că educaţia este chiar mai importantă pentru identitatea noastră europeană comună. 13 - Acest lucru va fi cu siguranţă luat în considerare la momentul dezvoltării programului nostru permanent privind sportul. 13 -
Subiect: Accidentele rutiere mortale
Ar putea Comisia să ofere informaţii privind modalitatea în care intenţionează să combată cele trei cauze principale ale deceselor cauzate de accidentele rutiere: viteza, conducerea în stare de ebrietate sau sub influenţa drogurilor şi infrastructura rutieră necorespunzătoare?
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - În cadrul celui de-al treilea program european de acţiune privind siguranţa rutieră până în 2010, un număr de acţiuni au fost puse în aplicare pentru a combate excesele de viteză, conducerea sub influenţa drogurilor şi a alcoolului, precum şi pentru a îmbunătăţi infrastructura rutieră. 13 - Numeroase dintre aceste acţiuni au implicat Parlamentul European în cadrul procedurii de codecizie. 13 - Dar, bineînţeles, sunt necesare eforturi suplimentare.
Comisia lucrează în prezent la Strategia europeană privind siguranţa rutieră pentru următorul deceniu. 13 - Aceasta va sublinia importanţa unei aplicări adecvate şi a unor sancţiuni pentru conduită periculoasă, în special conducerea sub influenţa alcoolului şi excesele de viteză. 13 - Cetăţenii statelor membre nu pot înţelege motivul pentru care cetăţenii UE nu sunt sancţionaţi când încalcă legea. 13 - Din acest motiv, consideră prioritară reluarea discuţiilor privind propunerile pentru o directivă privind aplicarea transfrontalieră, care a primit sprijinul complet din partea Parlamentului European, dar a fost blocată de Consiliu. 13 - Comisia este hotărâtă să avanseze această propunere.
Pe lângă control şi sancţiuni, educaţia şi sensibilizarea sunt domenii pe care Comisia va pune un accent puternic. 13 - Trebuie propuse acţiuni specifice în ceea ce priveşte alcoolul şi viteza, precum dispozitivele pentru alcool în anumite vehicule sau condiţii mai stricte pentru şoferii începători. 13 - Conducerea sub influenţa drogurilor este o problemă în creştere. 13 - Comisia aşteaptă proiectul de cercetare în desfăşurare DRUID pentru a furniza idei pentru acţiuni concrete. 13 - În ceea ce priveşte infrastructura, Parlamentul European şi Consiliul au adoptat legislaţia privind gestionarea în siguranţă şi cerinţele privind siguranţa drumurilor şi tunelurilor pentru reţeaua trans-europeană.
Comisia va urmări, bineînţeles, cu atenţie punerea corectă în aplicare a acestora de statele membre. 13 - Dar siguranţa infrastructurii rutiere nu este limitată la drumurile principale ale reţelei transeuropene de transport; 13 - 56 % dintre accidentele rutiere mortale au loc pe drumuri rurale. 13 - În consecinţă, Comisia va examina extinderea legislaţiei în vigoare privind gestionarea în siguranţă a reţelelor de drumuri secundare din statele membre. 13 - În final, Comisia va verifica, de asemenea, ca proiectele de infrastructură care beneficiază de finanţare sau împrumuturi UE iau în considerare cerinţele privind siguranţa rutieră.
Trebuie, de asemenea, să subliniez faptul că siguranţa rutieră este o responsabilitate împărţită între instituţiile UE, statele membre, organismele locale şi regionale, asociaţiile şi, bineînţeles, cetăţeni. 13 - Pentru a atinge o eficienţă maximă, soluţiile trebuie să răspundă la probleme concrete de pe teren. 13 - Următoarea Strategie europeană privind siguranţa rutieră va propune un număr de acţiuni bazate pe acest principiu. 13 - Obiectivul principal al acesteia este stabilirea unei zone de siguranţă rutieră europeană comună care să facă parte dintr-o zonă de transport europeană unică în care toţi cetăţenii europeni vor beneficia de acelaşi nivel de siguranţă în întreaga Europă.
Jim Higgins
(GA) Dle preşedinte, aş dori să-mi exprim şi eu mulţumirile dlui comisar. 13 - Ascultându-l pe dl comisar, este clar faptul că s-a lucrat foarte mult în ceea ce priveşte implicarea vitezei şi a alcoolului în accidentele rutiere. 13 - Totuşi, este clar faptul că nu cercetăm efectul drogurilor în aceste cazuri. 13 - Conducerea sub influenţa alcoolului şi a drogurilor este cauza principală a aproape 25 % dintre accidentele rutiere din Uniunea Europeană care au loc în fiecare an. 10 000 de oameni mor în fiecare an datorită acestor accidente.
Totuşi, trebuie să luăm mai multe măsuri în ceea ce priveşte drogurile, deoarece este clar faptul că acestea constituie cauza principală a accidentelor şi a deceselor rutiere. 13 - Propun comisarului să luăm mai multe măsuri.
Salut cercetarea, dar trebuie să luăm mai multe măsuri pentru a o face mai eficientă.
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Împărtăşesc, bineînţeles, îngrijorarea dumneavoastră. 13 - Precum ştiţi foarte bine, problema drogurilor este că, deşi beneficiem de o tehnologie relativ dezvoltată pentru a găsi şoferii sub influenţa alcoolului, este mult mai dificil să detectăm influenţa drogurilor. 13 - Trebuie, într-adevăr, să ducem cercetări pentru a găsi tehnologia necesară, deoarece în prezent, este doar o observare vizibilă a poliţiei, care apoi trimit persoanele pentru a fi testate, şi abia atunci este clar că există o problemă. 13 - Bineînţeles, avem nevoie de mai mult. 13 -
Zigmantas Balčytis
(LT) Vă mulţumesc pentru propunerile prezentate pentru a soluţiona această problemă. 13 - Aş dori să vă întreb dacă sunteţi de acord cu studiile care arată faptul că utilizarea unui telefon mobil în timpul conducerii poate cauza reducerea timpului de reacţie al şoferului în aceeaşi măsură precum influenţa alcoolului sau a drogurilor. 13 - Cealaltă întrebare priveşte vehiculele grele de marfă. 13 - Acesta este un obiect cu risc crescut, în special în timpul perioadelor de întuneric şi, precum ştiţi foarte bine, vehiculele grele de marfă afectează, de asemenea, condiţia drumurilor, un alt factor care contribuie la numărul de accidente. 13 - Consideraţi că trebuie să creştem şi să maximizăm politicile pentru a transfera marfa de pe drumuri pe căile ferate. 13 -
Nikolaos Chountis
(EL) Dle comisar, problema pe care o discutăm menţionată de colegul meu în întrebarea sa este foarte serioasă. 13 - Ceea ce numim "accidente rutiere” sunt, în opinia mea, coliziuni datorate numeroaselor cauze şi motive reale ale numeroaselor fatalităţi din Europa.
Aş dori, de aceea, să adresez două întrebări exacte:
În primul rând, deoarece majoritatea acestor coliziuni au loc în oraşe şi majoritatea victimelor sunt pietoni sau biciclişti, ce iniţiative consideraţi că trebuie dezvoltate pentru a respecta o politică de "viziune zero”, majoritatea cu alte cuvinte, fără victime în oraşe, atenţie deosebită acordată şcolilor, pistelor pentru bicicliști, şi aşa mai departe.
Cea de-a doua întrebare este următoarea:13 - ce intenţionaţi să faceţi pentru ca dreptatea să fie împărţită în beneficiul victimelor şi rudele acestora din cadrul acestei viziuni, pentru a putea utiliza această viziune pentru a realiza prevenirea accidentelor?
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Bineînţeles, schimbarea de modalitate, aşa cum este numită, de a avea o preferinţă pentru transportului mărfurilor pe căile ferate, este şi o preferinţă clară a Comisiei, însă este o dorinţă de decenii. 13 - În prezent, trebuie să găsim şi să eradicăm ambuteiajele care ne împiedică că profităm pe deplin de căile ferate. 13 - Trebuie întreprinse numeroase acţiuni şi consider că, pe durata exerciţiului acestei Comisii, putem avansa puţin în ceea ce priveşte acest subiect.
În opinia noastră utilizarea telefonului mobil în timpul conducerii este interzisă, cel puţin în anumite state, precum şi în ţara mea.
În ceea ce priveşte acţiunile pentru a rezolva problemele vătămărilor şi victimelor din accidentele rutiere, această Comisie a avut, în cadrul acestui plan de acţiune, obiectivul ambiţios de a reduce numărul de victime la 50 %. 13 - Acesta nu a fost atins, dar reducerea numărului victimelor a fost substanţial.
Acesta s-a datorat, bineînţeles, datorită eforturilor comune ale instituţiilor europene dar, mai presus de toate, a statelor membre. 13 - În ţara mea, de exemplu, reducerea numărului de victime a fost chiar mai remarcabil în acest deceniu - aproape triplu. 13 - Avem rezerve şi, în ciuda faptului că nu vom ajunge niciodată la zero accidente, putem face multe pentru a reduce numărul de vătămări. 13 - Bineînţeles, această problemă este foarte complexă care include renunţarea la alcool, drumuri mai bune, condiţii mai bune, educaţie, formare - toate aceste lucruri.
Preşedinte
Întrucât tratează acelaşi subiect, următoarele întrebări vor fi adresate împreună:
Subiect: Accidentul feroviar din Buizingen și sistemul electronic de siguranță
Accidentul feroviar grav din 15 februarie 2010, care a avut loc în Buizingen, Belgia, este pus pe seama lipsei unui sistem electronic de siguranță care activează în mod automat frânele trenului în cazul trecerii pe culoarea roșie a semaforului.
Lucrările de a introduce ERTMS (Sistemul european de gestionare a traficului feroviar) în Europa, complementar sistemelor naționale de protecție automată a trenurilor (ATP), care există de câțiva ani în unele state membre, avansează rapid.
În ce măsură și de cât timp își echipează statele membre căile ferate și trenurile cu sisteme naționale ATP?
Care este situația actuală privind introducerea ERTMS în statele membre, atât în cazul trenurilor, cât și al căilor ferate?
În cazul statelor membre care nu utilizează încă sisteme de protecție a trenurilor, mai este necesar să se investească în acestea, având în vedere introducerea în curs de desfășurare a ERTMS și investițiile majore aferente acesteia?
Cum poate fi evitată situația periculoasă în care infrastructura feroviară ar fi echipată cu ERTMS, dar trenurile nu, sau viceversa?
Există această problemă în prezent, de exemplu în ceea ce privește traficul feroviar interurban pe ruta Liège-Aachen?
Ce putem învăța din experiența acestei situații, având în vedere liberalizarea căilor ferate din Europa?
Subiect: Cauzele accidentului feroviar teribil produs luni, 15 februarie, în Buizingen
Poate Comisia să explice dacă liberalizarea transporturilor pe calea ferată a afectat siguranța feroviară?
În iunie 2008, Comisia a trimis Belgiei un aviz motivat prin care critica în mod oficial structura tripartită complexă a Căilor Ferate Belgiene. De atunci, au fost luate măsurile necesare ca răspuns la obiecțiile ridicate de Comisie? În ce mod?
De când este disponibil sistemul european ERTMS? Au apărut întârzieri față de data programată de introducere a sistemului? Dacă da, care au fost cauzele acestei întârzieri și ce acțiuni de remediere a întreprins Comisia?
Dezbaterea privind sistemul european a împiedicat căile ferate să introducă un sistem propriu de garantare a siguranței pe rutele interne? De când sunt disponibile specificațiile privind un astfel de sistem național? În câte dintre statele UE-27 există deja un sistem național și de când există acesta? Care țări au înregistrat cele mai bune rezultate?
Care este poziția Belgiei în ceea ce privește siguranța rețelelor de cale ferată în UE-27?
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Accidentul feroviar de la Buizingen de luni, 16 februarie a fost o tragedie şocantă şi, ca urmare a acestui accident grav, pot fi puse numeroase întrebări tehnice şi politice privind siguranţa feroviară.
Cauzele accidentului nu se cunosc încă în întregime şi investigaţia tehnică a fost începută conform previziunilor Directivei europene privind siguranţa. 13 - Organismul de investigare belgian este responsabil cu desfășurarea acesteia. 13 - Doi anchetatori din partea Agenţiei Europene a Căilor Ferate s-au alăturat echipei belgiene responsabilă de investigaţie la câteva ore de la accident.
Aş dori să subliniez faptul că, atâta timp cât cauzele accidentului nu au fost stabilite, nu este cazul să tragem concluzii.
Se întâmplă adesea în cazul accidentelor feroviare să se facă remarci care susţin legătura dintre normele sau regulamentele europene şi acele accidente. 13 - Aş dori mai întâi să fiu clar în ceea ce priveşte deschiderea pieţei. 13 - Pe lângă deschiderea concurenței a sectorul transportului feroviar de marfă şi stabilirea cerinţelor pentru separarea activităţilor administratorilor de infrastructură şi ale întreprinderilor feroviare, a fost introdus un cadru de reglementare strict care acoperă siguranţa feroviară şi interoperabilitatea. 13 - Am monitorizat cu atenţie această deschidere a sectorului feroviar competiţiei pentru a ne asigura de absenţa unui impact negativ privind siguranţa feroviară, iar indicatorii arată că nu există un astfel de impact.
De asemenea, nu văd nicio legătură între accident şi avizul motivat trimis Belgiei în 2008 privind lipsa de independenţă dintre administratorii de infrastructură şi ale întreprinderilor feroviare.
Orice propunere care leagă siguranţa feroviară de deschiderea pieţei este, în opinia mea, doar o scuză pentru a îndepărta dezbaterea de adevăratele cauze ale accidentului.
Întrebarea coexistenţei sistemelor de comandă a trenurilor naţionale şi europene poate fi formulată în aceşti termeni. 13 - Pentru a asigura circulaţia trenurilor în siguranţă, în prezent sunt folosite în Europa peste 20 de sisteme naţionale diferite. 13 - Incompatibilitatea dintre diferitele sisteme naţionale reprezintă o problemă majoră pentru trenurile internaţionale deoarece locomotivele fie trebuie să fie schimbate la fiecare frontieră, fie trebuie să fie dotate cu diferite sisteme de bord.
Din acest motiv, a fost elaborat şi dezvoltat un sistem unic utilizat la nivel european care este instalat în prezent pe principalele linii şi trenuri internaţionale din Europa. 13 - Acest sistem este cunoscut sub numele de ERTMS, Sistemul european de management al traficului feroviar.
În ceea ce priveşte sincronizarea, majoritatea sistemelor naţionale au fost elaborate la începutul anilor '80, dar desfăşurarea acestora este un proces lung şi costisitor. 13 - În majoritatea statelor unde există aceste sisteme, numai o parte din reţelele şi locomotivele naţionale au fost echipate până în prezent, iar această instalare parţială a echipamentului a luat aproximativ 20 de ani.
Specificaţiile ERTMS sunt disponibile din anul 2000. 13 - Un număr de proiecte pilot au fost realizate între 2000 şi 2005. 13 - Începând cu 2005, numeroase linii echipate cu ERTMS au fost date în funcţiune.
În prezent, 10 state membre beneficiază de linii dotate cu ERTMS şi există proiecte în desfăşurare în aproape toate statele membre. 13 - În Belgia, de exemplu, linia între Aachen şi Liège este echipată şi trenurile intercity care funcţionează pe această linie sunt de asemenea echipate.
În consecinţă, ERTMS va coexista, probabil, cu sistemele naţionale pe o perioadă de 20 de ani. 13 - Unele state membre vor beneficia de sistemul european mai devreme decât altele. 13 - Putem observa, de exemplu, că reţelele de mare viteză italiană şi spaniolă sunt aproape complet echipate, că reţeaua convenţională a Luxemburgului este aproape complet echipată, în timp ce în 15 state membre există doar linii pilot şi proiecte.
Trebuie, de asemenea, să atragem atenţi asupra faptului că sistemele automate de control al vitezei sunt doar un element care contribuie la siguranţa reţelei. 13 - Formarea corespunzătoare, întreţinerea corectă şi o mai bună protecţie a trecerilor la nivel sunt alte componente importante pentru siguranţă.
Dacă luăm în considerare o gamă mai largă de indicatori de siguranţă, datele generale arată că standardele de siguranţă feroviară în Europa sunt în general foarte ridicate.
Ivo Belet
(NL) Dle preşedinte, dle comisar, învăţămintele care trebuie trase din această tragedie sunt într-adevăr o problemă pentru serviciile belgiene: 13 - guvernul belgian. 13 - Într-adevăr, o comisie pentru investigaţii speciale va începe să acţioneze în parlamentul belgian.
Mai am încă o întrebare pentru dumneavoastră, dle comisar. 13 - Care este opinia dumneavoastră în ceea ce priveşte aspectul social, şi anume volumul de muncă al personalului de tren, al mecanicilor de locomotivă în general? 13 - Consideraţi că ar trebui să ne ocupăm şi de această problemă, şi este posibil ca normele europene sunt necesare, în special datorită faptului că în următorii ani concurenţa din transportul de pasageri urmează chiar să crească?
Frieda Brepoels
(NL)Aş dori să adresez calde mulţumiri comisarului pentru răspunsurile sale la un număr foarte specific de întrebări. 13 - La una dintre întrebările nu a răspuns însă, care făcea referire la avizul motivat trimis Belgiei de dl comisar în 2008. 13 - În 2009, o lipsă de independenţă din partea gestionarului belgian de infrastructură feroviară (Infabel) de la Societatea Naţională de Căi Ferate Belgiene (SNCB) şi societatea holding a fost stabilită din nou. 13 - Aş dori să ştiu cât timp va mai acorda Comisia SNCB pentru a realiza într-adevăr operaţiunile de restructurare necesare? 13 -
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Mai întâi, în ceea ce priveşte operatorii şi problemele sociale. 13 - Putem aprofunda şi analiza situaţia, deoarece dacă există o competiţie mai mare şi un trafic mai intens, trebuie, bineînţeles, să abordăm şi aceste aspecte sociale într-un mod foarte serios. 13 - Există numeroase regulamente deja în vigoare în ceea ce priveşte, de exemplu, piloţii din aviaţie. 13 - Cunoaşteţi Directiva privind timpul de conducere din transportul rutier, şi trebuie pus în aplicare un control similar al timpului de conducere în ceea ce priveşte toţi şoferii, inclusiv mecanicii de locomotivă.
Aşadar, cred că trebuie să aprofundăm această problemă cu multă seriozitate. 13 - Există întotdeauna şi legislaţia naţională, şi acestea sunt întrebări în primul rând pentru legislaţia naţională, dar aceasta este o problemă care trebuie în mod cert aprofundată.
Am menţionat că în 2008, Comisia a comunicat Belgiei un aviz motivat privind lipsa măsurilor de protecţie pentru a garanta independenţa dintre administratorii de infrastructură din toate întreprinderile feroviare în exercitarea funcţiilor esenţiale, alocarea de linii şi facturare. 13 - Autorităţile belgiene au replicat la acest aviz şi serviciile Comisiei analizează acest răspuns pentru a propune o continuare a discuţiei.
Dar, revenind la accidentul feroviar, acesta este un eveniment tragic care ar fi trebuit evitat, dar nicăieri în lume nu vor exista absolut zero accidente. 13 - Această întrebare este foarte complexă. 13 - Bănuiesc că investigaţia ne va furniza răspunsuri concrete privind cauzele accidentului şi, în numeroase cazuri, acestea sunt o combinaţie de diferiţi factori, inclusiv factori umani. 13 - Începând din secolul XIX, existenţa unei lumini roşii a însemnat clar un semnal de oprire. 13 - În consecinţă, nu putem găsi un răspuns foarte simplu privind cauza acestui accident.
Piotr Borys
(PL) Dle Kallas, consider că trebuie să tragem concluzii din acest accident. 13 - Bineînţeles, o procedură foarte detaliată va explica dacă factorul uman a fost responsabil, sau dacă, poate a fost o problemă cu echipamentul sau lipsa unui sistem. 13 - În opinia dumneavoastră, cât timp este necesar ca ERTMS să intre în funcţiune şi nu consideraţi că, datorită liberalizării atât a transportului feroviar de pasageri şi de marfă, a sistemului de verificare foarte clară a calităţii serviciului cât şi a echipamentului, acesta ar trebui să fie separat de sistemele naţionale? 13 -
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Planul este desfășurarea sistemului ERTMS în principalele reţele feroviare europene înainte 2015, atunci există o dată la care considerăm că acest plan de desfăşurare va fi pus în aplicare, dar aceasta nu înseamnă că fiecare linie, în special cele regionale, vor fi echipate cu un astfel de echipament la nivel înalt, deci trebuie întotdeauna să existe şi alte sisteme. 13 - Acest plan de desfăşurare există, dar este o operaţiune costisitoare şi o investiţie mare.
Sistemul european de măsurare a calităţii este o idee bună. 13 - Când menţionez ideea de dezvoltare a transportului în totalitate ca entitate pentru Europa cu posibilul nume de zonă unică de transport europeană, atunci înseamnă, bineînţeles, că trebuie să armonizăm calitatea cerinţelor şi calităţii serviciilor trebuie menţinută la un nivel foarte ridicat.
Subiect: Schimbarea orei vara şi iarna
Ar putea Comisia să indice dacă există studii în curs de elaborare care justifică schimbarea orei de două ori pe an, fapt care produce mari perturbaţii în viaţa cotidiană a locuitorilor din Uniunea Europeană?
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Bineînţeles, din ianuarie 2001 am avut o directivă, în care Consiliul şi Parlamentul au adoptat directiva actuală privind dispoziţiile referitoare la orarul de vară în Uniunea Europeană. 13 - Această directivă armonizează calendarul aplicării orarului de vară în UE. 13 - Aceasta este a noua directivă privind această problemă din 1980 când a fost adoptată prima Directivă privind dispoziţiile referitoare la orarul de vară.
Conform directivei sus menţionate, Comisia a prezentat în 2007 un raport privind impactul actualului regim al orarului de vară. 13 - Raportul a conclus că, pe baza informaţiilor puse la dispoziţia Comisiei, regimul orarului de vară nu are un impact negativ şi generează anumite economii de energie. 13 - Aranjamentele actuale nu constituie un motiv de îngrijorare în statele membre ale Uniunii Europene. 13 - Niciun stat membru nu a cerut vreodată, de la publicarea raportului, modificarea aranjamentelor actuale.
Onorabilul deputat nu putea găsi o persoană mai potrivită pentru a răspunde la această întrebare, nu datorită faptului că sunt responsabil pentru transporturi, ci pentru că am făcut parte din guvernul estonian care s-a ocupat cu subiectul întrebării dumneavoastră. 13 - Mai întâi, în 1999, începând cu 2000 am anulat schimbarea orei. 13 - Am schimbat acest regim şi am păstrat un regim cu o singură oră. 13 - În 2002, am revenit şi am reintrodus ora de vară. 13 - Am, deci, o experienţă personală în ceea ce priveşte acest subiect.
Două lucruri neplăcute au avut loc, din această cauză acest pas făcut în 2000 a devenit foarte nepopular. 13 - Primul lucru este că seara lumina soarelui dispare. 13 - Dimineaţa este lumină, dar nu ai ce face dimineaţa cu această lumină a soarelui. 13 - Seara se întunecă devreme şi, dacă vii de la lucru şi vrei să faci sport sau să mergi afară cu copiii este deja întuneric. 13 - Cetăţenilor nu le-a plăcut deloc acest lucru.
În al doilea rând, bineînţeles, era o confuzie totală în ceea ce priveşte programele şi orarele - vă puteţi imagina - relative la toate călătoriile în alte ţări. 13 - În concluzie, am reinstaurat actualul regim de oră de vară, schimbând ora de două ori pe an. Cetăţenii sunt fericiţi şi această întrebare nu a mai fost pusă niciodată.
Jacek Włosowicz
(PL) Dle preşedinte, dle Kallas, singura îndoială pe care o am este legată de faptul că unele state europene, de exemplu Regatul Unit, utilizează o oră diferită faţă de ora Europei continentale, iar această lipsă de schimbare nu cauzează probleme acolo. 13 - Nu este adevărat că standardizarea orei în Europa la acelaşi fus orar ar fi benefică doar din perspectiva transporturilor? 13 -
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Precum am spus, am experienţă personală şi nu văd niciun motiv pentru care am schimba iarăşi sistemul sau am aduce schimbări la acest sistem. 13 - Lucrurile pot deveni mai complicate. 13 -
Subiect: Echilibrul libertate/securitate
În multe ţări din Uniunea Europeană, panica generată de terorismul mondial a dus la o erodare îngrijorătoare a libertăţilor civile. Un principiu fundamental care stă la baza contractului social este ideea că guvernul trebuie să justifice orice restricţionare a drepturilor cetăţenilor, demonstrând în mod clar şi irefutabil necesitatea restricţionării respective pentru securitatea generală a ţării. Se pare că sarcina probei a fost transferată de la autorităţile care pun în aplicare măsurile de securitate la persoanele care fac obiectul acestora.
Este Comisia de acord cu această afirmaţie? Ce măsuri va lua Comisia pentru a restabili echilibrul dintre securitate şi libertate?
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Protejarea şi promovarea drepturilor fundamentale nu trebuie privită în opoziţie cu măsurile care tratează continua ameninţare teroristă: 13 - trebuie să meargă mână în mână. 13 - Activităţile antiteroriste trebuie conduse respectând în totalitate principiile statului de drept şi a drepturilor fundamentale, astfel cum sunt consacrate la nivelul Uniunii Europene în Carta drepturilor fundamentale.
Aceasta nu este o chestiune de compromis sau de echilibrare a unei cerinţe cu altă cerinţă; 13 - este vorba de a îndeplini ambele cerinţe, însă, bineînţeles, fără a compromite drepturile fundamentale.
Respectarea drepturilor fundamentale nu împiedică adoptarea unor măsuri de securitate eficiente, iar acest lucru a fost recunoscut prin Programul de la Stockholm, care invită instituţiile europene să se asigure că toate instrumentele desfășurate pentru a lupta împotriva terorismului respectă pe deplin drepturile fundamentale. 13 - De aceea, consider că este o chestiune de echilibru şi nu de a le echilibra una faţă de cealaltă.
Gay Mitchell
În ceea ce mă priveşte, distrugeţi teroriştii, distrugeţi criminalii. 13 - Nu am nicio problemă în legătură cu acest lucru, dar ce mă îngrijorează este că noi, parlamentarii, nu subliniem destul faptul că, atât în Parlamentul European, cât şi în statele membre, ne aşteptăm ca acest lucru să fie realizat printr-o metodă care protejează publicul, şi nu care le subminează siguranţa şi viaţa privată, care se asigură că acele date sunt protejate, că protejează intimitatea cetăţenilor, şi că în cazul cetăţenilor nevinovaţi şi care respectă legea nu sunt supuşi la intruziuni din partea statului. 13 - Includerea acestei opinii este esenţială. 13 -
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Sunt întru totul de acord cu onorabilul deputat. 13 - Ştiţi, din cadrul audierii şi, de asemenea, din acţiunile mele anterioare în calitate de Comisar pentru telecomunicaţii, că protecţia datelor ocupă un loc foarte important în agendă.
Am promis o reformă a Directivei privind protecţia datelor din 1995 pentru a o adapta la lumea tehnologiei moderne, dar am subliniat, de asemenea, faptul că nu putem divulga date pentru că trebuie să ne protejăm societatea. 13 - Datele private ale persoanelor nu pot fi puse în pericol prin alte măsuri.
Am observat cum Parlamentul a argumentat şi a votat în ceea ce priveşte problema SWIFT. 13 - Comisia va lua în considerare opiniile Parlamentului la momentul dezvoltării unui nou mandat pentru a avea un nou acord SWIFT cu partenerii americani: 13 - un acord care să echilibreze drepturile la intimitate şi necesitatea de a lupta împotriva terorismului.
Subiect: Cartea verde privind voluntariatul
Pentru a mări gradul de conștientizare cu privire la importanța voluntariatului pe întreg teritoriul UE, intenționează Comisia să elaboreze, în paralel cu inițiativele propuse în vederea sărbătoririi Anului European al Voluntariatului, o Carte verde cuprinzătoare privind voluntariatul cu scopul de a facilita, recunoaște și valorifica această activitate?
În plus față de elaborarea unei astfel de Cărți verzi, consideră Comisia că este importantă crearea unor sinergii cu alte organizații internaționale, cum ar fi OIM și ONU, în ceea ce privește Proiectul de măsurare a voluntariatului derulat de Universitatea Johns Hopkins în colaborare cu OIM și Manualul ONU privind organizațiile nonprofit?
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Îmi pare foarte rău, nu am această întrebare. 13 - Am aici numeroase întrebări, dar nu şi aceasta.
(Preşedintele a propus ca răspunsul la această întrebare să se dea în scris)
Marian Harkin
Aş fi la fel de mulţumită să primesc un răspuns în scris din partea dnei comisar.
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Îmi pare rău. 13 - Probabil s-a întâmplat ceva cu organizarea. 13 -
Marian Harkin
Sper că dna comisar va analiza cu atenţie sugestia mea având în vedere posibilităţile pentru 2011 ca An european al voluntariatului, şi poate va analiza, de asemenea, posibilitatea unei Cărţi verzi care să urmeze începând de la consultarea cu grupurile de voluntari. 13 - Sper, de asemenea, că luaţi în considerare importanţa utilizării manualului ILO sau a manualului UE pentru a măsura voluntariatul în statele membre. 13 -
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Asigur onoratul deputat că în ceea ce priveşte voluntariatul, o problemă foarte importantă la care Comisia lucrează în prezent, va primi răspunsurile corecte la toate întrebările adresate.
Subiect: Minoritățile tradiționale stabilite pe teritoriul Uniunii Europene
Ce posibilități întrevede Comisia în Tratatul de la Lisabona și în Carta Drepturilor Fundamentale a UE în vederea elaborării unei strategii privind protecția și promovarea comunităților și a minorităților tradiționale stabilite pe teritoriul Uniunii Europene și ce măsuri concrete sunt prevăzute?
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Ştiţi că una dintre valorile pe care este întemeiată Uniunea Europeană este respectarea drepturilor persoanelor care aparţin minorităţilor, şi odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, aceasta este menţionată în mod explicit în articolul 2 a Tratatului. 13 - Articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale interzice în mod explicit orice discriminare pe motiv de limbă sau a apartenenţei la o minoritate naţională. 13 - Comisia va asigura, sub incidenţa mandatului său, că aceste drepturi fundamentale sunt respectate în legislaţia UE, inclusiv atunci când aceasta este pusă în aplicare de statele membre.
Există, de asemenea, un număr de acte legislative şi programe UE care pot contribui la îmbunătăţirea situaţiei persoanelor care aparţin minorităţilor; 13 - Comisia intenţionează să combine aceste instrumente pentru a aborda dificultăţile, inclusiv actele de discriminare care este posibil să afecteze persoanele care aparţin minorităţilor.
Sunteţi, de asemenea, conştienţi de existenţa legislaţiei UE anti-discriminare, care va fi utilizată pentru a asigura tratamentul egal al persoanelor aparţinând minorităţilor, iar Comisia a adoptat o propunere pentru o nouă directivă discutată în prezent care va extinde protecţia împotriva discriminării pe motive de religie şi convingeri, disabilităţi, vârstă, sex sau orientare sexuală în alte domenii decât ocuparea forţei de muncă şi ocupaţie.
Decizia-cadru a Consiliului privind combaterea anumitor forme şi expresii de rasism şi xenofobie prin intermediul dreptului penal are, de asemenea, ca scop penalizarea în toate statele membre a ameninţărilor pe motiv de rasă, culoare, religie, origine, naţionalitate sau grup etnic şi crime motivate de ură. 13 - În prezent Comisia monitorizează punerea în aplicare a acestei decizii cadru în cea mai mare măsură şi un grup de experţi naţionali a fost creat în acest scop.
De asemenea, există Agenţia pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, care are rolul cheie de a asista Comisia în aplicarea sarcinilor acesteia; 13 - şi mai există Carta privind limbile regionale şi ale minorităţilor a Consiliului Europei şi convenţia-cadru privind protecţia minorităţilor naţionale.
Aş dori să îi spun onorabilului deputat că sper ca mai multe state membre să urmeze exemplul acelora care deja au semnat şi ratificat aceste convenţii importante.
Bernd Posselt
(DE)Dle comisar, acest ultim punct se referă tocmai la problema care mă preocupă. 13 - Aş dori să întreb încă o dată: 13 - există instrumente pentru discriminarea pozitivă în favoarea minorităţilor naţionale stabilite? 13 - Trebuie să dezvoltăm strategii pentru aceste persoane la fel ca şi pentru ceilalţi.
În al doilea rând, este Agenţia pentru Drepturi Fundamentale de la Viena, de asemenea, responsabilă de aceasta şi care este maniera de a-şi stabili contractele cu societatea civilă. 13 - Acestea sunt în prezent, bineînțeles, în derulare, dar sunt minorităţile tradiţionale incluse aici? 13 - Nu este nimic mai nedrept decât tratarea egală a unor grupuri diferite.
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei - Sunt de acord cu onorabilul deputat. 13 - Nu este nimic mai nedrept decât să tratăm grupuri diferite în acelaşi fel.
Trebuie, într-adevăr, să luăm în considerare utilizarea resurselor limitate pe care le avem într-o manieră foarte activă şi inteligentă.
Agenţia pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene are, bineînţeles, anumite obiective de realizat dar, dacă Parlamentul sau Comisia solicită Agenţiei să realizeze o anumită sarcină, aceasta va face acest lucru.
De aceea, doresc să îl rog pe dl deputat să îmi înmâneze întrebările pe care ar vrea să le adreseze Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene şi voi vedea ce se poate face într-o manieră pozitivă.
Marc Tarabella
(FR) Dle preşedinte, înţeleg complet termenele prevăzute. 13 - Aş dori numai să subliniez necesitatea unui an special dedicat violenţei faţă de femei, precum tabuurile încă existente în ceea ce priveşte această problemă.
Prea multe femei sunt victime ale violenţei, adeseori fizică, bineînţeles, dar care poate fi, de asemenea, verbală sau psihologică. 13 - În plus, se întâmplă de multe ori în mediul familial, iar acestor femei le e ruşine să recunoască acest lucru. 13 - Este adevărat că un an dedicat acestei probleme ar ajuta cu siguranţă la diminuarea acestui fenomen, încă tabu, şi, în consecinţă, la combaterea violenţei faţă de femei într-un mod mai eficient.
Preşedintă
Întrebările care nu au primit răspuns din lipsă de timp vor primi răspuns în scris (a se vedea anexa).
Timpul alocat întrebărilor s-a încheiat.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 19.50 şi reluată la ora 21.00)
