Bendrijos kovos su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojamą žvejybą (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Marie-Helene Aubert pranešimas Žuvininkystės komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti - C6-0454/2007 -.
Joe Borg
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, iš pradžių leiskite padėkoti pranešėjai už atliktą darbą. Malonu pastebėti, kad Žuvininkystės komitetas palaiko šį svarbų pasiūlymą, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai.
Kaip žinote, NNN žvejyba kelią didelę grėsmę žuvų ištekliams ir biologinei jūrų įvairovei, o tai griauna bendrosios žuvininkystės politikos pamatus. Nemanau, kad reikėtų plačiau kalbėti, kokios pavojingos aplinkai ir ekonomikai yra NNN žvejybos pasekmės, visi tai žinome. Tačiau svarbu turėti omenyje, kad NNN žvejyba yra pasaulinis reiškinys, itin paplitęs besivystančiose šalyse. Todėl pasiūlyme nenumatomos jokios išimtys - jis turėtų galioti visiems Bendrijos žuvininkystėms produktams, gautiems iš NNN žvejybos, visuose vandenyse ir visoms Bendrijos šalims, dalyvaujančioms bet kokioje veikloje prieš NNN žvejybą ar ją palaikančioms.
Svarbiausias veiksnys bandant išvengti NNN žvejybos - tarptautinis bendradarbiavimas. Todėl Europos Komisija jau inicijavo dvišalių sutarčių pasirašymą su trečiosiomis šalimis. Be to, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Vystymosi generaliniu direktoratu ir ES bendradarbiavimo biuru "EuropeAid", sudardarbo programą, kaip padėti besivystančioms šalims sėkmingai ir sklandžiai įdiegti priimtus reglamentus, susijusius su laimikio sertifikavimo tvarka. Darbo programa apima seminarų ir pasitarimų rengimą daugelyje trečiųjų šalių.
Komisija gali sutikti beveik su visomis pasiūlytomis pataisomis, patenkančiomis į pasiūlymo aprėptį ar įtrauktomis į pirmininkaujančios valstybės kompromisinį dokumentą.
Džiaugiuosi, kad pranešime palaikomas taisyklių taikymas visiems laivams, pritariama laimikio sertifikavimo sistemai ir sankcijų harmonizavimui.
Bendrijos laivų įtraukimas į šią programą - svarbus veiksnys, užtikrinsiantis lygias teises ir PPO taisyklių laikymąsi. Svarbu ir tai, kad į programą įtraukdama visus laivus, pažeidžiančius gamtos apsaugos ir valdymo taisykles, Bendrija demonstruoja rimtą nusistatymą prieš NNN žvejybą.
Laimikio sertifikavimo sistema - tai priemonė, padėsianti valdyti žuvininkystės produkcijos gavybą. Atsižvelgiant į regioninių žvejybos valdymo organizacijų ir muitų reguliavimo praktiką, ši sistema turėtų būti taikoma visiems žuvininkystės produktams, įskaitant perdirbtus produktus, tik tada ji bus veiksminga. Tačiau iš šios programos aprėpties reikėtų pašalinti žemės ūkio produktus ir produktus, kurių prekybos apimtys yra nedidelės. Tai galime padaryti paskutinių diskusijų Taryboje metu.
Harmonizuotos sankcijos sustiprintų valstybių narių galimybes taikyti prevencines priemones prieš NNN žvejybą ir užtikrintų, kad ekonominnauda bus didesnnei nuostoliai, patirti mokant baudas. Komisija tvirtai tiki, kad proporcingos ir harmoningos prevencinės sankcijos ir atitinkamos priemonės yra svarbiausias taisyklių laikymosi veiksnys.
Dar kartą norėčiau padėkoti M. -H. Aubert už pranešimą, o komitetui - už dėmesį šiam svarbiam klausimui. Šis pranešimas - svarbus žingsnis veiksmingos kovos su NNN žvejyba link.
Marie-Helene Aubert
Gerb. pirmininke, šios dienos įvykiai Briuselyje rodo, kokia grėsmkyla Europos žuvies ūkiui, jei Europos Sąjunga nesugebės tausiai naudoti žuvies išteklių ir reformuoti taikomos politikos. Kova su NNN žvejyba yra svarbiausias šios glaudžios ir daug pastangų reikalaujančios politikos veiksnys. Prekybos globalizacija, laisvas kapitalo judėjimas, transporto ir komunikacijos priemonių pažanga pastaraisiais metais lėmženklų neteisėtos žvejybos augimą.
Šiandien situacija nėra normali. Europos žuvininkystės ūkiai, kaip ir kitos suinteresuotosios šalys, vienbalsiai ragina efektyviau kovoti su šiuos reiškiniu, dėl kurio sparčiau naikinami gamtos ištekliai ir kuris lemia įmonių, nepažeidinėjančių taisyklių, nekonkurencingumą. Nenoriu pasakyti, kad valstybės narės nesugeba kontroliuoti neteisėtų veiksmų šioje srityje ir imtis atitinkamų sankcijų. Tačiau prieš kelis mėnesius pateikta Audito Rūmų ataskaita šiuo klausimu atskleidžia, kad problema egzistuoja.
Todėl ambicingą Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą praėjusių metų spalio mėn., itin palankiai sutiko Žuvininkystės komitetas, kuris savo iniciatyva absoliučia balsų dauguma jau buvo priėmęs pranešimą dėl ES 2007 m. vasario mėn. veiksmų plano kovai su NNN žvejyba. Iš tiesų mums labai malonu, kad į savo teisinius pasiūlymus Komisija įtraukdaugelį mūsų rekomendacijų. Būtent mes siūlėme skelbti NNN laivų sąrašą, sustiprinti kontrolę uostuose, įvesti laimikio sertifikavimą ir atsisakyti importuoti į ES produkciją iš NNN laivų, taikyti sustiprintas ir harmoningas sankcijas bei įdiegti Bendrijos įspėjimo sistemą. Ne daug kas liko neįtraukta į Komisijos pasiūlymą.
Tačiau, kaip žinote, trys, su reguliavimo aprėptimi susiję klausimai, Taryboje sukėlitin karštas diskusijas. Džiaugiuosi, kad pagaliau pavyko užtikrinti apsaugą jūsų pasiūlyta aprėptimi, kuri apima ir Bendrijos, ir trečiųjų šalių laivus. Laimikio sertifikatai taip pat buvo laikomi per daug suvaržančia ir sudėtinga priemone, be to, buvo karštai diskutuojama dėl sankcijų pobūdžio ir taikymo lygmens.
Šie klausimai buvo svarstomi ir mūsų komitete. Aš manau, kad mūsų pataisos suteiktekstui aiškumo, nekeisdamos naujųjų taisyklių tikslų. Pranešimui buvo pritarta vienbalsiai, todėl norėčiau padėkoti kolegoms už paramą, padėjusią pasiekti tokio rezultato. Sektoriui esant kritinėje situacijoje, Europos Parlamentas šiandien nori pasiųsti pavojaus signalą Tarybai, kuri savo pareigas šioje srityje vykdo per daug vangiai.
Komisijos nary, kova su NNN žvejyba yra tik dalis platesnės politikos, kuri turėtų apimti kontrolės ir rimtų nusižengimų reglamentavimą. Toks suskirstymas, švelniai tariant, nepalengvina procedūrų. Mes vis dar laukiame jūsų paaiškinimo, kaip reikėtų susisteminti šiuos tris reglamentus. Panašiai ir susirūpinimas dėl laimikio sertifikatų sudėtingumo yra tik būdas vilkinti ar atidėti dokumentų priėmimą. Mums reikia universalių ir aiškių procedūrų, kurias galėtų aptarnauti nedidelis skaičius patikimų, gerai dirbančių bei kompetentingų darbuotojų, kurios būtų priimtinos besivystančioms šalims, nes būtent šios šalys dažniausiai ir tampa NNN žvejybos aukomis. Šiuo klausimu taip pat laukiame jūsų paaiškinimo ir įsipareigojimų.
Pagaliau, Komisijos nary, mes pasikliaujame jūsų ryžtu, kuris, kaip žinome, yra didelis, ir tikimės, kad pavyks pažaboti NNN žvejybą, kuri labiausiai veikia mėlynųjų tunų ir menkių, itin brangių ir šiandien labai išžvejotų rūšių, populiacijas. Taip bent jau žengsime svarbų žingsnį problemos, su kuria susiduria žvejybos pramonė, sprendimo link. Kaip žinote, reikia atlikti dar daug darbų, kad užtikrintume tvarią Europos žvejybos ateitį. Tačiau artimiausiomis savaitėmis bus žengtas svarbus žingsnis, ir aš, kaip ir jūs, dėl to džiaugiuosi.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, ši diskusija vyksta tokiu metu, kai Bendrijos žuvininkystės sektorius yra tokioje gilioje krizėje kaip niekad.
Dėl įvairių priežasčių šio sektoriaus įmonės nesugeba padengti savo sąnaudų ir negauna pelno. Viena iš priežasčių - neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba Europos Sąjungoje. Todėl mes palaikome pranešimą, bet to nepakanka.
Pasinaudodami šia galimybe iš Europos Parlamento tribūnos norime paprašyti Komisijos ir Tarybos imtis neatidėliotinų veiksmų ir neleisti šiam sektoriui numirti, nes jei ir toliau reikalai klostysis taip, kaip dabar, šio sektoriaus nebeliks.
Prašau Komisijos narį ir Tarybą parengti ir priimti bendrą neatidėliotinų veiksmų planą, apimantį ir vidutinio, ir ilgojo laikotarpio priemones. Prancūzija šioje kovoje užima lyderio poziciją, todėl Prancūzijos pirmininkavimas ES - puiki galimybišspręsti šią problemą.
Komisija turėtų aktyviau naudotis savo iniciatyvos teikti paramą, išmokėti kompensacijas, restruktūrizuoti, diegti naujoves teise ir siekti sumažinti žuvininkystės sektoriaus patiriamas sąnaudas bei pažaboti nesąžiningą konkurenciją importo srityje. Laikas bėga.
Mes norėjome, kad Tarptautinės prekybos komitetas dalyvautų šioje diskusijoje, nes nėra prasmės drausti NNN žvejybos, jei Europos Sąjunga atveria jai visas rinkas.
Per žiauru reikalauti, kad Europos Sąjungoje būtų parduodama tik teisėtai sugauta žuvis?
Mums reikia daugiau kontrolės, stebėjimo, geresnio ženklinimo - trumpai tariant, daugiau garantijų - į Europos Sąjungą patenkančiai produkcijai. Tai turėtų būti daroma ne tik Europos Sąjungoje, bet ir visame pasaulyje, pasitelkus dvišalius ir daugiašalius susitarimus.
Šio rezultato siekti galima ir partnerystės sutartimis, papildytomis atitinkama technine pagalba bei mokymu, kuriomis būtų ne kuriamos naujos prekybos kliūtys, bet ir numatomos priemonės, naudingos visoms sutarties šalims.
Nuo to priklauso viso ekonominio sektoriaus, kuris Europos Sąjungoje sutelktas itin nuo jo priklausomuose regionuose, ateitis, todėl ši problema turi ir ryškų socialinį atspalvį.
Nuo to priklauso ir žvejybos išteklių, kurie tampa itin svarbūs krizės maisto pramonėje metu, tvarumas.
Ioannis Gklavakis
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, leiskite man padėkoti M. -H. Aubert už pranešimą.
Neteisėta, neatskaitinga ir nedeklaruojama žvejyba - viena iš didžiausių sektoriaus problemų, be to, ji kenkia aplinkai ir tai jau yra visos planetos problema. Ji iškreipia konkurenciją. Subjektai, užsiimantys neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba, atsiduria geresnėje pozicijoje nei teisėtos žvejybos įmonės, kurias apginti yra mūsų pareiga. Iš nedeklaruotos žvejybos šalis negauna pajamų.
Viena iš priemonių, numatytų pasiūlyme, dėl kurio mes balsuojame, - kontrolės uostuose sistemos sukūrimas, kuri draustų į uostą patekti trečiosios šalies laivams, užsiimantiems neteisėta žvejybos veikla. Pasiūlyme numatomos tokios priemonės kaip draudimas importuoti neteisėtos žvejybos produktus, neteisėta ir nedeklaruota žvejyba užsiimančių laivų sąrašo sudarymas, Bendrijos įspėjimo sistemos, naudotinos įtariant aptikus neteisėtos žvejybos produktą, sukūrimas bei draudimas importuoti žuvį iš šalių, neprisijungusių prie ES sistemos.
Taisyklėse yra keli ginčytini klausimai, pavyzdžiui, taikymo aprėptis. Kai kurios valstybės narės ragina apsiriboti Bendrijos laivų atsakomybe už žvejybą ne Bendrijos vandenyse, nes žvejybą Bendrijos vandenyse ir taip jau reglamentuoja daugybįstatyminių aktų. Be to, iki 2008 m. pabaigos planuojama peržiūrėti pagrindines žvejybos reguliavimo taisykles. Aš manau, kad šios taisyklės dubliuosis, o tai tikrai nesupaprastins bendrosios žuvininkystės politikos.
Baigiant leiskite man pasakyti, kad ši problema iš tiesų labai opi ir į ją reikėtų žiūrėti atitinkamai. Ją spręsti turime pasitelkdami discipliną ir ryžtą ir tik kartu su žvejais, kurių nuomonę ir pagalbą itin vertiname.
Bet kokiu atveju mes pritariame M. -H. Aubert pranešimui ir dėkojame jai už atliktą darbą.
Luis Manuel Capoulas Santos
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, Žuvininkystės komitetas vienbalsiai pritarM. -H. Aubert pranešimui dėl neteisėtos žvejybos, su kuo ir sveikinu pranešėją. Šis faktas tikriausiai geriau apibūdina temos aktualumą nei bet kokie susidariusiomis aplinkybėmis pasakyti žodžiai.
Tačiau negalima nustoti kartoti, kad neteisėta žvejyba yra nusikaltimas gamtai ir ekonomikai, kurio kaltininkai dažnai lieka nenubausti ir su kuriuo mes turime ryžtingai ir drąsiai kovoti. Todėl norėčiau padėkoti Komisijos nariui J. Borgui ir Komisijai už pačiu laiku išreikštą atsaką į 2007 m. vasario mėn. Parlamento susirūpinimą - už pasiūlymą, pranokusį visus lūkesčius ir tikrai nusipelniusį mūsų plojimų.
Tačiau jei valstybės narės nepalaikys naujosios kontrolės sistemos, neskirs reikiamų žmogiškųjų ir kitų išteklių, sėkmės tikėtis bus sunku. Todėl į diskusiją reikia įtraukti ir valstybes nares.
Bet kokiu atveju šis pranešimas ir jo pagrindu suformuotos taisyklės - svarbus Europos Sąjungos žingsnis, kuriuo galime didžiuotis. Esu įsitikinęs, kad Komisija rems Parlamento pastangas ir toliau tobulinant šį pasiūlymą.
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, atsiprašau, jei nusižengiu protokolui, tačiau negaliu praleisti progos paprašyti jūsų pagalbos. Dėl kylančių degalų kainų žuvininkystės sektoriui dabar itin sunkus metas. Nelengva visiems, bet itin pažeidžiamiems subjektams ypač sunku.
Žinau, kad kelios valstybės narės, įskaitant ir mano šalį, Portugaliją, ketina kreiptis arba jau kreipėsi į jus su prašymu spręsti šią problemą europiniu lygiu, t. y. pasitelkti Europos žvejybos fondus ir imtis lanksčių priemonių, kurios padėtų sušvelninti socialinį šios krizės poveikį. Žinau, kad to nereikia, tačiau leiskite man apeliuoti į jūsų solidarumą ir atvirumą sektorių problemoms, kurį visuomet demonstravote ir kuris padėtų kuo greičiau rasti tinkamą sprendimą.
Elspeth Attwooll
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, ALDE frakcija nori pareikšti visišką pritarimą šauniam M. -H. Aubert pranešimui. Šiame pasiūlyme pateiktos pataisos paaiškina, o kai kuriais atvejais ir įvairiais aspektais išplečia Komisijos pasiūlymą, įskaitant ir naudingas pataisas dėl force majeure subsidijų ar sankcijų.
Ypač sveikintinas siekis sukurti nediskriminuojančias taisykles, tačiau NNN žvejyba yra problema, kurią reikia spręsti pasauliniu mastu, ir ES priemonės yra svarbus žingsnis šia linkme.
Praėjusią savaitę su Žuvininkystės komiteto delegacija turėjau garbės lankytis Norvegijoje. Mes sužinojome, kad per pastaruosius trejus metus, ypač nuo 2007 m. gegužės mėn., kai Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija pradėjo taikyti kontrolės uostuose sistemą, NNN žvejyba šiame regione stipriai sumažėjo. Ši sistema taikoma ES valstybėse nares, Norvegijoje, Airijoje, Farerų salose ir Rusijoje. Iš tiesų Norvegijos Žvejybos ir pakrančių reikalų ministras apie bendradarbiavimą su ES šioje srityje atsilieplabai palankiai.
Sutariama, kad vietinės priemonės gali tik išstumti problemą, o ne ją išspręsti. Todėl itin džiugu matyti 5, 6 ir 54 pataisas, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą sistemos poveikį besivystančioms šalims. Be to, norėčiau pridurti, jog mes esame atsakingi už pagalbą tobulinant patikros ir kontrolės sistemas besivystančiose šalyse ir teikti pagalbą ne tik toms šalims, su kuriomis esame pasirašę partnerystės žvejybos srityje sutartis.
Tikiuosi, kad Komisija, Parlamentas ir Taryba aktyviai sieks, kad privaloma uosto kontrolės konvencija būtų patvirtinta Jungtinių Tautų lygiu. Maisto ir žemės ūkio organizacija jau pradėjo pasiruošimą, ir esant tinkamam nusiteikimui 2009 m. kovo mėn. šis dokumentas jau gali būti priimtas.
Ian Hudghton
Verts/ALE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti savo frakcijos kolegei Marie-Hélčne Aubert u˛ atliktą darbą.
Akivaizdu, kad visoms žvejyba besiverčiančioms šalims ir žvejų bendruomenėms būtų naudinga išspręsti neteisėtos žvejybos problemą. Šiaip ar taip, pačioms žvejų bendruomenėms būtų naudinga tausoti išteklius. Norint sėkmingai kovoti su neteisėta žvejyba, piratavimu ir pasauliniu organizuotu šios srities nusikalstamumu, būtinas tarptautinis bendradarbiavimas.
Formuojant bendrąją žvejybos politiką per daug dėmesio buvo kreipta į Audito Rūmų ataskaitą. Ši ataskaita parengta remiantis duomenimis, gautais iš šešių valstybių narių, kuriose itin išvystytas žuvininkystės sektorius. Tarp šių valstybių narių yra ir JungtinKaralyst(Anglija ir Velsas). Škotijos, kuri užima beveik 70 proc. JK žuvininkystės rinkos, nėra. Aš tik noriu pastebėti, kad Škotijoje veikia kitokia kvotų, valdymo ir priverstinių priemonių sistema.
Mano šalyje pastaraisiais metais taip pat pasiekta progreso žvejybos kontrolės srityje. Mes turime pirkėjų ir pardavėjų registraciją bei paskirtuosius jūrų uostus. Gera priverstinių priemonių sistema, žinoma, svarbi, tačiau nemažiau svarbi nuovoki valdymo sistema, kuri skatintų tausoti išteklius, įtikindama, pavyzdžiui, Škotijos žvejus, kad aplinkosaugos priemonės, kurias kartais jiems tenka taikyti, ilgalaikėje perspektyvoje bus jiems naudingos. BŽP paprasčiausiai nesuteikia tokių garantijų.
Man buvo džiugu girdėti, Komisijos nary J. Borgai, kad jūs pasisakote už radikalų BŽP reformavimą. Aš pritariu. Sakau: leiskime kasdienį išteklių valdymą ir kontrolę vykdyti pačioms žvejyba besiverčiančioms šalims, kurios turi teisę žvejoti tam tikrose žvejybos zonose, pavyzdžiui, Šiaurės jūroje, ir atsisakykime netinkamo supratimo, kad galima turėti lygias galimybes visuose vandenyse ir visiems ištekliams.
Pedro Guerreiro
Nepaisant, jog kai kuriais aspektais mes turime savo nuomonę, sveikiname iniciatyvą apsisaugoti nuo neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos ir sutinkame su bendrąja pranešimo idėja.
Be kitų aspektų, mes pabrėžiame, kad itin svarbu, jog taisyklės galiotų visiems laivams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra iš ES, ar iš trečiųjų šalių. Norime pastebėti, kad šių pasiūlymų pateikimas sutampa su Bendrijos žvejybos kontrolės taisyklių, ateityje turėsiančių apibrėžti valstybių narių kompetenciją procedūrų ir inspekcijos srityse, peržiūra. Todėl mes manome, kad su sankcijomis susiję klausimai yra valstybių narių kompetencija.
Baigdamas norėčiau pastebėti, kad jei Komisija būtų taip greitai reagavusi į sektoriaus skundus kaip sureagavo į šią iniciatyvą, socialinė-ekonominsituacija sektoriuje nebūtų tokia bloga.
Helene Goudin
IND/DEM frakcijos vardu. - (SV) Gerb. pirmininke, reglamentas kurį šiandien aptariame, yra sudėtingas ir plačios aprėpties, todėl norėčiau aptarti tik kelis aspektus.
Pirmiausia itin sveikintinas pasiūlymas, kad žvejybos ūkiai, neteisėtai gaudantys žuvį, turėtų grąžinti ES jiems suteiktas subsidijas. Negalime toleruoti situacijos, kai mokesčių mokėtojai yra priversti subsidijuoti nusikalstamą veiklą. Iš kitos pusės, neteisėta žvejyba verčiasi įvairūs laivai. Todėl pasiūlytos sankcijos turėtų galioti visiems: ir ES, ir trečiųjų šalių laivams.
Antra, palankiai vertiname ir pasiūlytą laimikio sertifikavimo sistemą. Sertifikavimas turėtų būti itin svarbi kovos su neteisėta žvejyba priemonė. Tačiau aš abejoju, ar tikslinga nustatyti bendras maksimalias baudas. Nustatant atgrasančius mokesčius valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisveikti pačioms.
Baigdama noriu pasakyti, kad bendroji Europos žuvininkystės politika nepasiteisino ir ją reikia reformuoti. Kad iš tiesų galėtume įveikti neteisėtą žvejybą, reikia tarptautiniu lygiu bendradarbiauti ir su regioninėmis žvejybos organizacijomis, ir su kitomis tarptautinėmis institucijomis.
Jim Allister
Gerb. pirmininke, neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba iš tiesų yra problemą, kurią būtina spręsti. Su daugeliu šio pranešimo aspektų aš sutinku, tačiau nepritariu kėsinimuisi į subsidijas reikalaujant, kad ES numatytų baudžiamąsias sankcijas ir įsteigtų ES inspekcijas. Aš nepalaikau bereikalingos papildomos biurokratijos, kuri atsirastų taikant šias taisykles ES laivams, nes jiems jau galioja tvirtos bendrosios žuvininkystės politikos normos.
Mums nereikia dar labiau susaistyti savo žvejybos ūkių, kad išspręstume problemas, kylančias dėl neatsakingai besielgiančių trečiųjų šalių laivų. Pastaraisiais mėnesiais tapęs kelių baudų vietiniams Jungtinėms Karalystės žvejams liudininku, aš vienareikšmiškai nepritariu siūlymui įdiegti daugiau ir griežtesnių taisyklių bei baudų mūsų žvejybos ūkiams.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti M. -H. Aubert už pranešimą. Manau, kad Parlamentas turėtų aiškiai išreikšti savo politinę valią remti bet kokius veiksmus, padėsiančius išnaikinti neteisėtą žvejybą visose srityje, o pradedant nuo mūsų Komisija turėtų uždrausti importuoti neteisėtos žvejybos produktus ir neleisti jais prekiauti.
Tačiau, mes negalime vengti atsakomybės, kurią šis pasiūlymas užtraukia valstybėms, turinčioms uostus, ir pačiai Komisijai. Mes kalbame apie itin svarbų reglamentą, kuriuo siekiama priversti valstybes nares būti itin budriomis negailint žmogiškųjų ir kitų išteklių, o tai ir yra silpnoji visos kontrolės politikos vieta, kad žodžius paversti darbais ne taip lengva. Deja, tai reiškia, kad vien mūsų politinės valios nepakanka.
Neteisėtos žvejybos žala, ne vien biologiniams ištekliams, bet ir teisėtai žvejybai, kasdien vis didėja. Šiandien dideldalis žvejybos sektoriaus įmonių yra ant maišto ribos, nes dėl dyzelino brangimo ryškiai sumažėjo jų pelningumas. Tačiau esama ir kitų veiksnių, lėmusių žvejybos įmonių nuostolius, vienas iš jų - masinis itin pigių ir įtartinos kilmės žvejybos produktų importas, o tai esant tokioms aplinkybėms itin nepriimtina.
Pavyzdžiui, vien per pastaruosius penkis šių metų mėnesius Ispanijoje dyzelino kainos išaugo 38 proc., o aukščiausios rūšies kardžuvės kainos nukrito 40 proc. Joks verslo sektorius negalėtų išgyventi tokiomis sąlygomis, tačiau faktai rodo, jog parodžius politinę valią ir ėmus atidžiai stebėti importuojamą produkciją (kaip buvo praeityje) kainos, mokamos Bendrijos gamintojams, ėmsparčiai kilti.
Komisijos nary, todėl ir prašau jūsų bei valstybių narių diegiant šias taisykles elgtis griežtai ir neatidėliotinai.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, aš norėčiau padėkoti pranešėjai ir pasveikinti ją itin kokybiškai atlikus darbą.
Turime suprasti, kad kuo ilgiau ši situacija bus nekontroliuojama, tuo daugiau žalos padarysime jūrų žvejybai ir visai jūrų ekosistemai. Europos Sąjunga turėtų nedvejodama žengti pirmyn ir veikti ne tik kaip biurokratinių, sudėtingų ir dažnai net valstybių narių neįgyvendinamų taisyklių sąjunga, bet imtis pasaulinės iniciatyvos nebijodama pakenkti galingų suinteresuotų asmenų interesams ir nepasiduodama tarptautiniam ar kitokiam spaudimui. Taip visa su neteisėta žvejyba susijusi pasaulio bendruomengalės suprasti neteisėtos ir nereglamentuojamos žvejybos sumažinimo svarbą ir jai pritars. Žinoma, būtinoji tokios iniciatyvos sąlyga yra pasaulinis susitarimas dėl žuvininkystės išsaugojimo. Aš taip pat kaip ir kiti Europos Parlamento nariai norėčiau išreikšti susirūpinimą dėl krizės, kurią patiria Europos žvejai. Komisijos nary, mes privalome nedelsdami išnagrinėti šias problemas ir imtis priemonių.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Gerb. pirmininke, Tarybos reglamentas - įdomus prevencinės teisės ir priemonių, skirtų kovoti su neteisėtais laimikiais, keliančiais pavojų tausiam žuvies išteklių naudojimui, pavyzdys. Pagrindinpriežastis, kodėl šis dokumentas gali būti veiksmingas, yra siūlomų priemonių aiškumas ir tikslus teisinių tikslų apibrėžimas.
Pranešėja puikiai suprato reglamento specifiką ir pateikitin naudingas interpretacijas, padedančias suprasti svarbiausias nuostatas. Pietinių ir rytinių Baltijos šalių vyriausybės itin karštai sureagavo į šią svarbią teisinę iniciatyvą. Tačiau ekspertų komisijose vis dar vyksta diskusijos dėl kriterijų, kuriais vadovaujantis Taryba siūlo bausti žvejus už neteisėtą žvejybą.
Dar kartą kyla klausimas: ar garantuoto ir efektyvaus kaltininkų nubaudimo nebūtų įmanoma pasiekti diferencijuojant Europos jūrų žvejybos potencialą? Ar kuriant aiškinamuosius dokumentus nereikėtų pagalvoti apie galimybę numatyti skirtingų lygių bausmes atsižvelgiant į žuvų išteklius ir atskirų rūšių laimikio kvotas? Aš manau, kad neseniai ICES paskelbtas pakoreguotas Baltijos jūros ekosistemos įvertinimas reiškia žuvininkystės politikos sušvelnėjimą bei nepakankamai ryžtingus Europos Sąjungos veiksmus saugant išteklius.
Europos Parlamento Žuvininkystės komitetas yra numatęs išleisti specialų dokumentą, skirtą reglamentuoti šių taisyklių taikymą pirmaisiais įgyvendinimo metais (pereinamuoju laikotarpiu), įgalinantį valstybes nares imtis atitinkamų veiksmų.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, pasaulio žvejybos sektorius patiria krizę. Pastaraisiais mėnesiais jūriniam kurui pabrangus 30 proc., ES žvejybos įmonės taip pat atsidūrkritinėje situacijoje. Ir Briuselyje, ir valstybėse narėse žvejai išėjo į gatves. Skubiai reikalingas jūsų, Komisijos nary, atsakas. Nuo ekonominio šios problemos aspekto pereinant prie aplinkosaugos klausimo, ekspertai teigia, kad 75 proc. žvejybos įmonių yra "išsunktos" ir išsekusios. Neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba - pasaulinproblema, prisidedanti prie šiandieninės žuvininkystės sektoriaus krizės.
Maisto ir žemės ūkio organizacijos teigimu, NNN - neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba sudaro apie 30 proc. kai kurių žuvų rūšių laimikio, o atskirų žuvų rūšių laimikis gali net tris kartus viršyti leistinas normas. NNN žvejyba kelia grėsmę tausioms žvejyboms įmonėms, žaloja ir niokoja jūrų populiacijas, apsunkina žvejų ir žvejyba besiverčiančių bendrijų pragyvenimą. Be to, neteisėta žvejyba nesuderinama su saugiu maistu, ypač tose srityse, kur žuvis naudojama kaip gyvulinės kilmės baltymai.
Šalutinis žvejybos laimikis, sugaunamas žvejojant dugniniais tralavimo įrenginiais, dažnai tampantis tolimųjų reisų žvejybos laivų neteisėtu, nedeklaruotu ir nereglamentuojamu laimikiu, niokoja vietinius žvejybos ūkius ir žuvų išteklius. Daugiau nei trečdalis pasaulyje sugaunamų žuvų tiesiog išmetamos dėl netinkamo žuvų dydžio ar dėl netyčinio sugavimo. Klaidinantys ES žvejybos reglamentai, išprovokavo visiškai netausų išteklių naudojimą, pavyzdžiui, itin didelio žuvų kiekio išmetimą, kadangi iškrauti šalutinį laimikį griežtai draudžiama, nors jo ištyrimas mokslininkams būtų neįkainojama vertybė.
Itin didelis daugelio giluminių žuvų rūšių išteklių išeikvojimas reiškia, kad žuvininkystišnyks dar nespėjus įdiegti šių taisyklių. Norėčiau paklausti Komisijos nario, ar jis nagrinėjo galimybę sekti laivus per palydovinį ryšį, įdiegti elektroninių dokumentų sistemas bei laivuose sumontuoti CCTV įrangą, kaip galimas kovos su neteisėta žvejyba priemones, kaip tai daroma kitos jurisdikcijos institucijose?
Kad šis reglamentas būtų tinkamai įgyvendintas, reikės itin glaudžios už inspekciją ir kontrolę atsakingų tarnybų integracijos Bendrijos lygiu. Be to, paprašysiu žvejų ir kitų suinteresuotų asmenų prisiimti šios politikos užtraukiamas pareigas ir teises.
Iles Braghetto
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Europos Sąjunga jaučia pareigą ir atsakomybę suvaidinti svarbų vaidmenį kovoje su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba ir to siekia taikydama įvairias privalomas priemones, stiprindama kontrolę bei inspekciją ir griežtindama sankcijas.
Tačiau pats svarbiausias tikslas - prevencija, t. y. produktų sekimo nuo pat sugavimo iki galutinio paskirties taško užtikrinimas. Ši priemonreikalinga todėl, kad ekonominir ekologinneteisėtos žvejybos žala tokia didelė, jog nedera kelti tikslą vien rūpintis, kad vartotojai gautų kokybišką produktą ar kad žvejai neprarastų darbo vietų. Žvejų darbo vietos yra didesniame pavojuje nei iki šiol, kai kurios šio reiškinio priežastys yra ekonominės, bet kai kurios struktūrinės.
Tai šios svarbios socialinės priežastys verčia Europos Sąjungą siekti apsisaugoti nuo neteisėtos žvejybos, dėl kurios ir inicijuotas šis dokumentas ir kuri stiprina ES siekį užtikrinti bendrosios žuvininkystės politikos, taikytinos Bendrijos vandenyse, nuostatų paisymą.
Vienbalsis komiteto pritarimas M. -H. Aubert pranešimui yra rimtas apsisprendimo įgyvendinti pasiūlytas priemones praktiškai signalas.
Petya Stavreva
(BG) Gerb. pirmininke, Europos Parlamento nariai, šis pranešimas palietitin svarbius jūrų apsaugos ir kovos su neteisėta žvejyba klausimus.
Poreikį keisti esamą teisinę sistemą lemia nuolat didėjantys šios reiškinio, keliančio grėsmę ekosistemai ir Bendrijos žuvininkystės ūkiams, aprėptys. Pranešėja pastebėjo ir svarbų faktą, kad valstybės narės nesilaiko bendrosios žuvininkystės politikos.
Valstybėse narėse pažeidėjams taikomos nevienodos sankcijos, taip diskriminuojami kai kurie Europos Sąjungos žuvininkystės ūkiai. Todėl, siekiant užkirsti kelią neteisėtai ir nedeklaruotai žvejybai, itin svarbu užtikrinti efektyvesnį Europos šalių bendradarbiavimą, veiksmų koordinavimą bei keitimąsi gerąja praktika.
Žvejybos sektoriaus poreikiams pritaikytų kontrolės sistemų įdiegimas - didelis žingsnis pirmyn. Be žalos aplinkai neteisėta žvejyba turi ekonomines ir socialines pasekmes, nuo kurių legalūs žvejai patiria milijardų eurų nuostolių.
Uždraudus importuoti neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos produktus į Europos Sąjungą, neteisėta prekyba besiverčiančių ūkių pelnas sumažės. Kontrolės politika ir griežtos sankcijos už pažeidimus padėtų geriau valdyti žuvų išteklius.
Patirdami neįveikiamus sunkumus Bulgarijoje taip pat protestuoja žvejai. Todėl mums reikia priimti atsakingus sprendimus dėl šio sektoriaus ateities. Aš palaikau M. -H. Aubert pranešimą.
Mairead McGuinness
Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti M. -H. Aubert už pranešimą.
Vienas aspektas, kurį derėtų pabrėžti - nepakankamos vartotojų žinios apie nereglamentuojamos, nedeklaruotos ir neteisėtos žvejybos problemą, todėl apie tai reikia kalbėti daugiau.
Kaip minėjo kolegos, tai, kad teisėtos žvejybos sektorių naikina neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba, yra tik dalis problemos. Didžiausia šio sektoriaus problema - kuro kainos, todėl reikia, kad į šios problemos sprendimą įsikištų ir Europos Komisija, nes žvejai valstybėse narėse jau veltui dalija žuvį ir eina į gatves. Gali būti, kad ši problema iš dalies kilo dėl pernelyg griežto teisinio sektoriaus reguliavimo, tačiau tikriausiai tai jau kitos diskusijos tema.
Taip, mums reikalingas pasaulinis susitarimas šiuo klausimu, tačiau reikia pradėti nuo savęs ir, kad ir ką darytume, aišku, nekalbant apie dar vieną biurokratijos lygmenį, kaip dažnai nutinka šiose institucijose, turime būti tikri, kad įdiegtos taisyklės bus efektyvios ir padės iš esmės spręsti problemą nekenkiant aplinkai ir ekonomikai.
Paulo Casaca
(PT) Gerb. pirmininke, iš tiesų mes išklausėme puikų pranešimą - sveikinu pranešėją. Pasiūlymas, kaip jau sakKomisija, iš tiesų geras, tačiau aš norėčiau pabrėžti mintį, kurią suformulavo Tarptautinės prekybos komiteto nuomonės referentas Daniel Varela Suanzes-Carpegna. Jis sakė, kad tai būtent ta priemonė, kuri gali būti efektyvi bandant įveikti krizę, kurioje šiandien atsidūržvejybos sektorius.
Taip yra todėl, kad krizėje atsidūrę žvejybos ūkiai nesilaiko tausios žvejybos normų - tikiuosi, kad šią svarbią pamoką išmoksime visi. Problema ta, kad laikrodis tiksi, o laikas nelaukia, kol mes atliksime visas teisines procedūras; žvelgiant iš šio taško, Komisijos nary, priemonių būtina imtis itin skubiai; kaip jau buvo pasakyta, priešingu atveju "mes nespėsime į laivą".
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, jei neišnaudojome penkių procedūrai "Prašau žodžio" skirtų minučių, net ir diskusijoje dalyvavęs asmuo gali užduoti klausimą Komisijos nariui. Nuo procedūros "Prašau žodžio" taikymo pradžios dariau tai kelis kartus, todėl jums leidus norėčiau užduoti Komisijos nariui ypatingą klausimą.
Pirmininkė
Mane informavo, kad galiu leisti kalbėti tik dviem asmenims. Norėčiau suteikti jums žodį.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, neprašau išskirtinio elgesio, bet yra galimybsurengti penkių minučių procedūrą "Prašau žodžio".
Ar galėtų Komisijos narys J. Borg pakomentuoti, kodėl vienos valstybės narės gavo subsidijas jūriniam kurui, o kitos ne? Apskritai kodėl nevienodai skirstomos subsidijos? Kaip tai suderinama su bendrąja žuvininkystės politika, pabrėžiu žodį "bendrąja", ir ar tai suderinama su konkurencijos politika? Mes turime padėti žvejų bendruomenei, atsidūrusiai gilioje ekonominėje krizėje, kuri tapo itin grėsminga 30 proc. pabrangus jūriniam kurui. Gal galėtumėte atsakydamas akcentuoti šį aspektą, kaip praškeli kalbėjusieji?
Joe Borg
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, pirmiausia diskusijų šiuo svarbiu klausimu lygis rodo, kad mes esame itin suinteresuoti efektyviai ir aiškiai spręsti NNN problemą. Tiesa ta, kad NNN žvejyba ne tik kelią grėsmę žuvų išteklių tvarumui, bet ir stato į pavojų sąžiningų žvejų ateitį Europos Sąjungoje ir už jos ribų.
Kad mūsų pastangos būtų sėkmingos, turime laikytis trijų svarbiausių principų. Pirmiausia turime užtikrinti visapusiškumą. Antra, taikytina sertifikavimo sistema turi būti efektyvi, bet neužtraukianti bereikalingos naštos. Sankcijų sistema turi būti efektyvi baudžiamoji priemonė, atbaidanti nuo nusikalstamos veiklos.
Kalbėdamas apie šiuos tris principus, turiu pasakyti, jog girdėjau patvirtinimą, kad su valstybėmis narėmis jūs aptarėte įvairius su aprėptimi, sertifikavimo sistema ir sankcijomis susijusius klausimus. Tai padarėte nesumenkindami šio pasiūlymo efektyvumo ir nenuvertindami jo. Konkrečiai apie sankcijas leiskite man pasakyti, kad viena iš didžiausių su kontrole susijusių problemų yra ta, kad valstybės narės taiko tokias įvairias sankcijas, kai kyla grėsmvienodoms galimybėms šiame sektoriuje. Todėl mes pasiūlėme sankcijų lygius, kuriuos reikėtų taikyti proporcingai ir efektyviai.
Atsakydamas į platų klausimą dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos, galiu patvirtinti, kad mes jau pradėjome apie tai galvoti ir artimiausiais mėnesiais šiuo klausimu Taryboje surengsime įvadinę diskusiją. Iš tiesų planuojame surengti neoficialų tarnybinį sutikimą rugsėjo mėn. Mes bandome kovoti ir su pernelyg griežtu reguliavimu - mėginame supaprastinti reguliavimo tvarką.
Negaliu nesutikti su M. -H. Aubert komentaru, kad efektyvi kova su NNN žvejyba padėtų žvejams spręsti iškilusias problemas bei įveikti sunkumus, šį aspektą pabrėžir kiti pasisakiusieji. Sutinku ir su teiginiu, kad to nepakanka.
Kalbant apie besivystančias šalis, galiu pabrėžti, jog mes esame suinteresuoti efektyviai spręsti šią problemą, kaip ir minėjau savo įvadinėje kalboje. Pagalba besivystančioms šalis itin svarbi norint spręsti, o ne išstumti, problemą.
Dėl kontrolės, leiskite patikinti pranešėją, kad trečiąjį šių metų ketvirtį Komisija pateiks rimtą, su prieš jus esančiu pasiūlymu dėl NNN žvejybos suderintą pasiūlymą šiuo klausimu. Abu pasiūlymai bus konvergentiški ir skirti pasiekti tą patį rezultatą.
Dėl kuro krizės, mes jau imamės vidutinio ir ilgojo laikotarpio priemonių, kurios bus taikomos kartu su sektoriaus restruktūrizacija. Mes rinksimės tokias rinkos priemones (šį klausimą iškėlkai kurie pasisakymą pakomentavę nariai), kurios padeda pakelti išaugusių žvejybos sąnaudų naštą neperkeliant jos ant vartotojų pečių, kaip nutinka kituose sektoriuose. Mums reikėtų pasigilinti į šią problemą ir išsiaiškinti, kodėl taip nutinka.
Yra būdų, kaip nutraukti žvejų kančias bei kaip išgyventi kovojant su didesnėmis sąnaudomis patiems, o ne perkeliant šią naršą ant vartotojų pečių.
Mes siūlome žvejams ir skubią pagalbą (pagalbos ar paramos restruktūrizavimui forma), su sąlyga, kad ji bus skirta pertvarkoms. Turiu pasakyti, jog ir pats mąstau bei tariuosi su kolegomis, kaip dar galėtume padėti žvejams sprendžiant jų problemas. Tačiau turiu pabrėžti, kad padėti galima tik esant ryžtingam ir konkrečiam (laiko atžvilgiu) įsipareigojimui persitvarkyti, nes egzistuoja ir perteklinių gamybos pajėgumų problema. Jei nespręsime perteklinių gamybos pajėgumų problemos, laikantis kuro kainoms tokiame pačiame lygyje ar, dar blogiau, joms augant, kaip ir prognozuojama, situacija išliks nepakitusi ilgą laiką.
Analogiškai buvo pasielgta su Prancūzija: Komisija ir Prancūzijos vyriausybsusitardėl priemonių paketo, kuris padėtų Prancūzijos žvejybos sektoriui persitvarkyti. Turiu pridurti, kad jos nebuvo pakankamos ir Prancūzijos žvejai neliko patenkinti.
Reikia pabrėžti, jog Komisija galės tinkamai reaguoti į susidariusią padėtį tik tada, kai šiame procese aktyviai dalyvaus valstybės narės. Negalime veikti vieni. Šiuo atžvilgiu aš suprantu, kodėl krizės klausimas bus iškeltas ir svarstomas Taryboje birželio mėn., aš asmeniškai pritariu šiam žingsniui.
Į klausimą, kurį pabaigoje iškėlA. Doyle, kodėl vienos valstybės narės gavo subsidijas, o kitos ne, galiu atsakyti taip: Komisijos turimais duomenimis valstybės narės gavo subsidijas arba pagal de minimis kriterijus (tokias subsidijas gali gauti bet kuri de minimis kriterijus atitinkanti šalis), arba pagal restruktūrizavimo programas, kurias minėjau anksčiau. Dėl pagalbos ir paramos restruktūrizacijai vyksta bendravimas, jei pasiekiama susitarimo ir jei Komisija restruktūrizavimo programai "uždega žalią šviesą", yra galimybgauti subsidiją, t. y. valstybinę paramą, kuri kitu atveju būtų negalima.
Jei gausime informacijos, apie subsidijų suteikimą kitu nei de minimis ar restruktūrizavimo programų pagrindu, ištirsime tuos atvejus. Pavyzdžiui, ką tik įteikėme pranešimą Prancūzijai, kad suma, kurią jai išmokėjome pagal draudimo schemą, turi būti grąžinta. Taigi mes imamės veiksmų, užtikrinančių tinkamą konkurencijos Europoje taisyklių taikymą. Tačiau baigdamas turiu pasakyti, kad ši kriztokia, kurią reikia spręsti itin atsargiai, jei norima rasti būdų jai įveikti; mes bandome priimti operatyvius sprendimus, tačiau jiems būtina sąlyga, kad žvejybos sektorius būtų pasirengęs nedelsiant persitvarkyti ir pritaikyti savo gamybinius pajėgumus tausiai žvejybai.
Marie-Helene Aubert
Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijos nariui ir visiems dalyvavusiems diskusijoje. Akivaizdu, kad mes aptarėme svarbiausius žvejybos sektoriaus krizės aspektus. Norėčiau padėkoti Komisijos nariui už bandymą tiksliai atsakyti į pateiktus klausimus nors gauti tikslios informacijos kai kuriose srityse sunku. Bet kokiu atveju gaila, kad Europos Sąjunga (ar Briuselis) yra sistemiškai kaltinama dėl visų blogybių. Aš manau, kad tai puiki proga įrodyti, jog Europos Sąjunga (Briuselis) yra ne problemos, o sprendimo dalis. Reikia pripažinti, kad matydami pasipiktinimą Europos Sąjunga suvokiame, kiek ilgai valstybės narės kratėsi atsakomybės teikdamos pirmenybę trumpalaikiams interesams, matydamos tik trumpalaikį pelną ir negalvodamos, kad tokiais veiksmais kelia pavojų visam sektoriui.
Tokioje situacijoje esame dabar. Kaip galima greitai išspręsti problemas, kurios kaupėsi metų metus? Tai nelengva. Jūs pateikėte pasiūlymų. Tačiau mums nieko nepavyks, jei nesiimsime ryžtingų ir drastiškų priemonių ir netaikysime visų galimų būdų; be finansinių ir žmogiškųjų išteklių, be atgrasančių sankcijų už neteisėtą žvejybą, šie dokumentai neturės galios. Įvertinant mažas šiuo metu galiojančias baudas, numatytosios sankcijos neturėtų būti per daug griežtos.
Be to, būtina skatinti ir atlyginti protingą ir tausų elgesį. Dažnai žvejybos ūkiai, taikantys itin pažangias, naujoviškas ir tvarias žvejybos valdymo formas, jaučiasi nepastebimi ir neįvertinti. Manau, kad kovai su neteisėta žvejyba ir kitomis aptartomis problemomis, kaip atliekų bei išteklių valdymas, kvotų klausimas, reikalinga ir įžvalgi skatinimo strategija, kurios, mano manymu, šiuo metu nėra.
Baigdama norėčiau pasakyti, aš manau, kad šis pranešimas - tai galimybiškelti visus šiuos klausimus. Aišku, vien diskutuodami problemos neišspręsime. Aš įsivaizduoju, kad ši diskusija bus pratęsta kitu pranešimu, nors jau lyg būtų ir laikas baigti Komisijos konsultacijas ir derybas su vyriausybėmis ir pramonės atstovais ir pradėti išsamesnes, horizontalias konsultacijas tarp sektorių. Taip gautume reikiamus atsakymus, o Europos Sąjunga ir Parlamentas vėl galėtų atlikti savo vaidmenį ir vykdyti savo pareigą surasdama būdą, kaip įveikti šio sektoriaus krizę.
Pirmininkė
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks 2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienį.
Raštiškai pareiškimai (142 straipsnis)
Margie Sudre  
Europos Parlamentas sudavdar vieną smūgį neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, kuri jau tapo tarptautine problema.
Patvirtintos priemonės puikiai papildo esamą mechanizmą. Aš kalbu konkrečiai apie valstybinės kontrolės uostuose sistemą, kurios esmlaimikio sertifikatų išdavimas ir draudimas įplaukti NNN laivams. Aš pritariu ir draudimui importuoti NNN žuvį bei laivų, dalyvaujančių NNN žvejyboje, sąrašo paskelbimui.
Pridėtinšių naujųjų Europos taisyklių vert- ir Bendrijos įspėjimo sistemos įtariant aptikus NNN žvejybos atvejus sukūrimas. Sustiprinta ir sankcijų sistema, kuri apima draudimą NNN laivams siekti viešosios pagalbos ar subsidijų bei viešosios pagalbos ir subsidijų grąžinimą, esant reikalui.
Dar daugiau, man puikiai pavyko atkreipti Europos Parlamento dėmesį į atokiausius regionus, nes jų ekosistema yra itin jautri neteisėtai žvejybai. Tai svarbus signalas nesąžiningai konkuruojantiems žvejybos ūkiams, lėtai, bet užtikrintai stumiantiems sąžiningus žvejus iš verslo.
