Tarptautiniai mokėjimai Bendrijoje - Elektroninių pinigų įstaigų veikla (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - bendra diskusija tokiais klausimais:
Margaritos Starkevičiūtės pranešimas Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje - C6-0352/2008 - ir
Johno Purviso pranešimas Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičiančios Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 2000/46/EB - C6-0350/2008 -.
Margarita Starkevičiūtė
pranešėja. - (LT) Šiuo metu, kai Europos Sąjungos ekonomika išgyvena nuosmukio laikotarpį, labai svarbu skatinti ekonomikos augimą. Vienas iš Europos Sąjungos ekonomikos augimo šaltinių yra bendros rinkos plėtra, kuri, ypač finansų paslaugų srityje, vis dar yra fragmentinė. Teikiamas pasiūlymas kaip tik ir turėtų padėti spręsti šią problemą ir padėti sukurti bendrą Europos mokėjimų erdvę. Angliškai tai vadinama single payment area.
Šis dokumentas jau turi savo istoriją. Tik įvedus eurą ir panaikinus valiutų keitimo kursus euro zonos šalyse, paaiškėjo, kad kainos už tarptautinius mokėjimus vis dar skiriasi nuo kainų už vietinius mokėjimus. Todėl buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 2560 dėl tarptautinių mokėjimų eurais, kuris įsigaliojo 2001 m. pabaigoje. Jis nustatvienodus mokesčius už atitinkamus vietinius, nacionalinius mokėjimus ir tarptautinius mokėjimus ir įtvirtino šį principą. Tuo buvo siekiama sumažinti kainas vartotojams ir užtikrinti didesnę konkurenciją mokėjimų paslaugų rinkoje.
Vykdant šį reglamentą sumažėjo mokėjimo išlaidos, pavyzdžiui, 100 EUR tarptautinis pervedimas Europos Sąjungoje vidutiniškai kainavo 24 EUR, dabar kainuoja 2,5 EUR. Kita vertus, tas dokumentas atskleidtam tikrų trūkumų. Dėl to buvo nutarta atlikti jo peržiūrą.
Dabar teikiamas dokumentas yra to Reglamento Nr. 2560 patobulinta versija. Kas naujo tame dokumente? Pirmiausia išplečiamas vienodų mokesčių už tarptautinius ir atitinkamų vietinių mokėjimų principas įtraukiant tiesioginį debetą. Anksčiau to nebuvo galima naudoti. Sukūrus bendrą mokėjimų erdvę ir priėmus mokėjimų paslaugų direktyvą Europoje keičiasi mokėjimų aplinka, todėl svarbu, kad nuo 2009 m. lapkričio mėn. būtų galima tarptautiniu mastu taikyti populiarią elektroninio mokėjimo priemonę - tiesioginį debetą. Siekiant padėti kurti šį bendrą tiesioginio debeto modelį, reglamente nustatoma, kad tuo atveju, jei gavėjo ir mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjai nėra sudarę dvišalio susitarimo, pereinamuoju laikotarpiu iki 2012 m. nustatomas fiksuotas 0,08 EUR dydžio daugiašalis tarpbankinis mokestis už tiesioginį debetą.
Taip pat dokumente numatyta, kaip gerinti vartotojų teisių gynimą ir šalinti kliūtis verslui. Valstybėms narėms siūloma paskirti kompetentingas institucijas, kurios galėtų prižiūrėti šio reglamento vykdymą, taip pat šios institucijos turėtų aktyviai bendradarbiauti tarp šalių, kad verslui būtų kuo mažiau kliūčių, jos galėtų nustatyti ir gaires, kaip vertinti nustatyto principo atitikimo tvarką.
Dar vienas naujas dalykas, kuris siūlomas, atsižvelgiant į šią dokumento peržiūrą, yra tas, kad siūloma laipsniškai naikinti įsipareigojimus, taikomus bankams tam tikrose valstybėse, teikti mokėjimo balanso duomenis, nustatyti kitą mokėjimo balanso teikimo duomenų tvarką.
Apgailestauju, kad su Taryba nepavyko susitarti dėl šio punkto ir kol kas ši mokėjimo balanso peržiūrėjimo ir įgyvendinimo tvarka nėra apibrėžta. Parlamentas ir Komisija pasisakuž tai, kad data būtų griežtai nustatyta.
John Purvis
pranešėjas. - Gerb. pirmininke, šia direktyva reaguojama į didėjančią elektroninės prekybos ir elektroninių pinigų svarbą ir aiškios įstatymų sistemos poreikį. Ja siekiama palengvinti elektroninių pinigų naudojimą internetinių mokėjimų sąskaitoms, išankstinio mokėjimo mobiliųjų telefonų sąskaitoms, papildomoms kelionės kortelėms ir dovanų čekiams.
Elektroniniai pinigai nesiskiria nuo kitų pinigų formų ta prasme, kad jie išsaugo piniginę vertę ir galima numatyti patogios valiutos keitimo priemones. Tačiau, skirtingai nuo sąskaitomis grindžiamų mokėjimo priemonių, pavyzdžiui, kreditinių ir debetinių kortelių, jie veikia kaip išankstinio mokėjimo skatinamoji priemonė. Jie naudojami padengti mokėjimus - paprastai santykinai mažų sumų - įmonėms, o ne vartotojams, taip atskiriant juos nuo bendros paskirties išankstinio mokėjimo kortelių, pavyzdžiui, telefoninių. Norint naudotis elektroniniais pinigais nereikia banko sąskaitos, todėl jie ypač tinka tiems visuomenės nariams, kurie neturi arba negali turėti banko sąskaitų.
Viskas prasidėjo prieš aštuonerius metus, kai Benjamin Cohen straipsnyje "Nauja diena ar netikra aušra" pareiškė, kad mums greitai išauš elektroninių pinigų era. Liūdna, kad ši prognozEuropai buvo mažų mažiausiai per daug optimistinir pirmalaikė. Europoje elektroniniai pinigai anaiptol neduoda tokios naudos, kurios mes tikėjomės 2001 m. priėmę pirmąją direktyvą dėl elektroninių pinigų.
Galbūt taip atsitiko dėl didelio pradinio kapitalo poreikio ir kitų per daug apdairių suvaržymų. Elektroninių pinigų įstaigų skaičius įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Pavyzdžiui, Čekijos Respublika turi daugiau nei keturiasdešimt EPĮ (elektroninių pinigų įstaigų), o Prancūzija ir Vokietija iš viso jų turi dvylika. Faktiškai dvi EPĮ buvo priverstos pereiti į JK jurisdikciją dėl didelių reglamentavimo skirtumų netgi pagal šią direktyvą. 2007 m. rugpjūčio mėn. - prieš dvejus metus - neapmokėti e. pinigai sudartik 1 mlrd. EUR ir tai lyginama su apyvartoje buvusiais 600 mlrd. EUR grynųjų pinigų.
Taigi, akivaizdu, kad e. pinigai turi nueiti ilgą kelią, kad taptų grynųjų pinigų alternatyva. Tačiau nepaisant suvaržymų jų kiekis didėja, o taikant šią naują direktyvą turėtų būti sudarytos sąlygos naujoms, novatoriškoms ir saugioms elektroninių pinigų paslaugoms atsirasti, suteiktos galimybės naujiems dalyviams patekti į rinką ir puoselėjama tikra ir veiksminga rinkos dalyvių konkurencija. Nauji ir mažesni dalyviai turės galimybę patekti į rinką, nes reikalingo pradinio kapitalo suma bus sumažinta nuo 1 mln. EUR iki 350 000 mln. EUR. Žinoma, Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas labiau norėtų, kad būtų nustatyta mažesnsuma.
Paslaugų teikėjai gali plėsti pardavimo vietas, kuriose galima atlikti e. mokėjimus, pavyzdžiui, stoties kioske e. pinigais mokantis už metro bilietą vartotojas taip pat galėtų pirkti kavą, laikraštį arba gėlių puokštę, kaip jau - ir labai sėkmingai - daroma, pavyzdžiui, Honkonge.
Mes skubinome teisėkūros procesą dėl susitarimo per pirmąjį svarstymą, kad ši priemonbūtų priimta iki Europos Parlamento rinkimų. Aš kuo šilčiausiai sveikinu I. Beletą ir M. Wagner iš Ekonomikos komiteto, socialistų ir liberalų pagalbinį pranešėją G. Pittellą ir pagalbinę pranešėją B. I. Raevą, Komisijos tarnybas ir pirmininkaujančią Čekiją, ypač T. Trnką ir jo komandą dėl labai pozityvios pagalbos. Niekas iš mūsų negalėjo pasiekti visko ko norėjo, bet aš manau, kad žengsime nemažą žingsnį į priekį, todėl labai džiaugsmingai priimčiau Parlamento paramą šiam projektui.
Antonio Tajani
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau pareikšti Komisijos dėkingumą už spartą, kuria Parlamentas sprendšiuos du klausimus, kurie tokie svarbūs, ir šiuo metu norėčiau padėkoti tiek abiem pranešėjams, tiek Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pirmininkei P. Berès už lemiamą indėlį spartinant darbą.
Dabar mus skiria tik du mėnesiai nuo galutinio direktyvos dėl mokėjimo paslaugų perkėlimo į nacionalinę teisę termino. Šios dvi priemonės kartu su pažymėtinomis mokėjimų pramonės pastangomis siekiant sukurti bendrą mokėjimo eurais erdvę (SEPA) yra lemiamas ir laiku žengiamas žingsnis link bendros mokėjimų rinkos užbaigimo. Šios priemonės kartu su direktyva užbaigs teisinį pagrindą, kuris būtinas siekiant užtikrinti rinkos aiškumą, tikrumą ir stabilumą. Derybos, kurios buvo vedamos paskutinėmis savaitėmis, sudargalimybes labai greitai susitarti dėl šių dviejų klausimų.
Persvarstyto reglamento dėl tarpvalstybinių mokėjimų klausimu man malonu paskelbti, kad Komisija pritaria siūlomam pakeitimui, kuris atsirado kaip kompromiso rezultatas. Komisija ypač patenkinta tuo, kad į jos pirminį pasiūlymą buvo įtraukti straipsniai, pagal kuriuos tvarkomi daugiašalių tarpbankinių mokesčių už tiesiogines debetines operacijas reikalai. Rinka laukšių nuostatų, kurias mes laikome nepaprastai svarbiomis dėl to, kad Europos bankai galėtų laiku pradėti teikti tiesioginį debetą.
Pagal šias taisykles mokėjimų sektoriui bus duoti treji metai, per kuriuos ji galės pateikti perspektyvinį komercinį automatizuotų debetų modelį, pagal kurį būtų tvirtai laikomasi konkurencijos taisyklių. Kompromiso pagrindu Komisija nori siekį besąlygiškai naikinti šiuos įpareigojimus pakeisti į persvarstymo išlygą, kaip siūlParlamentas ir Taryba.
Kalbant apie persvarstytą direktyvą dėl elektroninių pinigų, reikia pažymėti, kad ji yra ypač ambicingas teisės aktas, kuriame siūloma puikiai vertinama antroji galimybkurti elektroninių pinigų rinką, kuri bus tikrai naudinga. Direktyvoje siekiama suteikti rinkai aiškią ir subalansuotą teisinę ir riziką ribojančią sistemą, šalinant nereikalingas, neproporcingas arba per dideles patekimo į rinką kliūtis ir taip padaryti patrauklesnį elektroninių pinigų išdavimo verslą.
Pagal naująją direktyvą turėtų būti skatinama tikra ir veiksminga visų rinkos dalyvių konkurencija, užtikrinamos vienodos sąlygos visiems mokėjimo paslaugų teikėjams ir taip pat aukštas vartotojų apsaugos lygis. Pasiektu kompromisu galima nustatyti puikią pusiausvyrą, visiškai apsaugančią mūsų pirminius tikslus, taip pat užtikrinančią tinkamą reakciją į per priėmimo procesą išreikštą teisėtą susirūpinimą. Todėl mes visiškai palaikome šį pasiūlymą.
Aloyzas Sakalas
Teisės reikalų komiteto nuomonės referentas. - Gerb. pirmininke, Teisės reikalų komitetas palaiko pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje.
Komisijos iniciatyvos tikslai yra tokie: pirma, siekiama pakeisti esamą reglamentą, kad jį būtų galima suderinti su rinkos pokyčiais; antra, gerinti vartotojų teisių apsaugą ir sukurti tinkamą teisinį pagrindą tobulinant šiuolaikinę ir veiksmingą ES mokėjimų sistemą; trečia, baigti kurti mokėjimo paslaugų eurais vidaus rinką.
Teisės reikalų komitetui buvo nurodyta pateikti nuomonę vadovaujant Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui. Nuomonėje buvo pasiūlyta, kad valstybės narės galėtų paskirti esamas institucijas sutvarkyti taip, kad jos galėtų veikti kaip kompetentingos institucijos, ir taikyti arba išplėsti esamas procedūras, susijusias su tarpvalstybinių mokėjimų paslaugomis. Svarbu naudoti ir tobulinti jau turimas priemones, taip pat neteisminio ginčų nagrinėjimo institucijas, kurios veiksmingai nagrinėtų skundus ir ginčus, susijusius su šiuo pasiūlymu.
Svarbu nurodyti, kad proporcingumo, subsidiarumo ir ypač išplėstas tarpvalstybinių mokėjimų mokesčių lygybės principas atitiktų EB sutarties 95 straipsnio 1 dalį. Tarptautiniams mokėjimams eurais turi būti taikomas Bendrijos masto požiūris, nes, siekiant teisinio tikrumo ir vienodų sąlygų visiems Europos mokėjimų rinkos subjektams, visose valstybėse narėse turėtų galioti tos pačios nuostatos ir principai.
José Manuel García-Margallo y Marfil
Gerb. pirmininke, ketinu pareikšti pastabas tik dėl reglamento dėl tarpvalstybinių mokėjimų ir Margaritos Starkevičiūtės parengto pranešimo.
Reglamente, kaip ji labai gerai paaiškino, atsižvelgiama į poreikius, kurie buvo pastebėti įvedus eurą, ir nustatomas santykinai aiškus principas - turi būti taikomi vienodi mokesčiai tiek vidaus mokėjimams, tiek tarpvalstybiniams mokėjimams. Tai vidaus rinkoje taikomas sveiko proto principas, tačiau tai yra vienas iš principų, kurio anaiptol nebuvo laikomasi iki šio reglamento priėmimo.
Taigi, šis reglamentas - bendros mokėjimo eurais erdvės, kurią minėjo pranešėja, starto aikštelir dėl to aš turiu keletą papildomų pastabų.
Laikui bėgant šis reglamentas paseno ir buvo būtina jį persvarstyti siekiant pritaikyti prie finansų rinkų pokyčių ir taip pat prie direktyvos dėl mokėjimo paslaugų.
Persvarstydama ją Komisija sau kelia tris uždavinius: pirma, tarpvalstybinius tiesioginius debetus įtraukti į reglamento taikymo sritį; antra, nustatyti neteisminio ginčų nagrinėjimo procedūras, pagal kurias būtų sprendžiamos problemos, galinčios kilti taikant reglamentą; trečia, sumažinti mokėjimų balanso statistinių duomenų teikimo įpareigojimus.
Apskritai Europos Parlamentas pritaršiam požiūriui, bet pateiktris svarbius pakeitimus: pirma, reglamente nustatytų teisinių apibrėžčių aiškinimą; antra, įspėjimą arba priminimą valstybėms narėms, kad jos turėtų veiksmingiau laikytis reglamento, nei jos jo laikėsi praeityje: trečia, raginimą valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti.
Man susirūpinimą kėlįpareigojimų teikti mokėjimų balanso statistinius duomenis problema, kuri buvo išspręsta atskirų institucijų susitarimu. Todėl galiu pasakyti, kad esu visiškai patenkintas pasiektu rezultatu.
Pervenche Berès
Gerb. pirmininke, norėčiau pakalbėti apie J. Purviso pranešimą dėl elektroninių pinigų.
Visų pirma manau, kad jeigu mes pagalvotume apie priežastis, kodėl elektroniniai pinigai mažiau paklausūs čia nei Honkonge, suprastume, kad taip yra dėl to, kad Europos piliečiai daug lengviau įprato naudotis bankų kortelėmis.
Rengdamas šį teisės aktą Parlamentas turėjo du interesus: pirma, tuo pat metu, kai visi kalba apie priežiūros problemą, mes nenorime panaikinti elektroninių pinigų įstaigų priežiūros reguliavimo tik dėl jų lobizmo. Būtent todėl Europos Parlamentas visų pirma primygtinai reikalavo, kad toms institucijoms, kurios leidžia elektroninius pinigus ir juos valdo, būtų taikoma tikra priežiūra. Todėl manau, kad gavome nemažai garantijų šioje srityje. Aš pritariu tam.
Lygiai taip pat mes labai norėjome atsižvelgti į piliečių ir tų asmenų, kurie naudojasi elektroniniais pinigais, interesus, ypač tada, kai jie nori nutraukti sutartis, kad elektroninius pinigus valdančios įstaigos neprimestų jiems apribojimų ir mokesčių, kuriuos mes vertintume kaip pernelyg didelius.
Būtent tokia dvasia mes palaikėme šį pasiūlymą tikėdamiesi, kad jis palengvins mūsų bendrapiliečių gyvenimą dėl galimybės naudotis elektroniniais pinigais, tačiau tai neturėtų skatinti nesaikingumo, ypač priežiūros mechanizmų prasme.
Mariela Velichkova Baevа
Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, kuriuo siekiama pakeisti dabartinį reglamentą, yra susijęs su integruotos Europos mokėjimų rinkos kūrimu. Be to, pasiūlymu siekiama didinti vartotojų interesų ir teisių apsaugą ir palengvinti statistinių duomenų teikimo naštą.
5 straipsnis dėl mokėjimų balanso ir 12 straipsnis, susijęs su peržiūros sąlyga, yra mūsų pranešėjos Margaritos Starkevičiūtės siekiamo ir Bulgarijos palaikomo kompromiso klausimas. Kompromisas suteikia laiku atliekamo ir adekvataus vertinimo galimybę.
Dabartinpasaulinfinansų krizverčia atkreipti dėmesį į tam tikrų statistinių duomenų poreikį. Bulgarija pasisako už tai, kad būtų panaikinta atsiskaitymais grindžiama mokėjimo paslaugų teikėjų pareiga teikti mokėjimų balanso statistinius duomenis pagal 50 000 EUR ribą.
Bulgarija palaiko 5 straipsnio 2 dalies panaikinimą, nes abejonės buvo reiškiamos, atsižvelgiant į galimą informacijos praradimą ir mokėjimų balanso statistinių duomenų kokybės pablogėjimą, be to, jos susijusios su perėjimo prie tiesioginės duomenų teikimo sistemos techninio įdiegimo laikotarpio poreikiu.
Antonio Tajani
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau pareikšti, kad vertinu būdą, kuriuo Parlamentas susidorojo su šiomis dviem problemomis. Tai reiškia, kad naujas reglamentas dėl tarpvalstybinių mokėjimų įsigalios, kaip planuota, šių metų lapkričio 1 d. ir e. pinigų rinka turės antrąją galimybę suklestėti.
Kartu su direktyva dėl mokėjimo paslaugų šie du Europos teisės aktai suteiks galimybę kurti šiuolaikinę išsamią Bendrijos mokėjimų rinkos teisinę sistemą ir pašalins kliūtis Europos mokėjimų sektoriui iki galo įgyvendinti bendros mokėjimo eurais erdvės projektą. Šiame projekte Europos vartotojams ir firmoms bus pasiūlyta visiškai integruota mokėjimų rinka, kuri bus efektyvi išlaidų požiūriu ir bus aukščiausios kokybės.
Todėl Komisija dėkoja - ir aš taip pat su ypatingu malonumu - Europos Parlamentui už paskutinius atsidavimo SEPA gestus.
Nils Lundgren
IND/DEM frakcijos vardu. - (SV) Gerb. pirmininke, elektroniniai pinigai, kuriuos galima naudoti tarp valstybių, reiškia didelę pažangą. Svarbu, kad ES tobulintų vidaus rinką šia kryptimi ir skatintų naudotis ja. Tačiau pasinaudodamas šia galimybe norėčiau priminti tai, apie ką mes iš tikrųjų kalbame.
Kai mes įvedėme eurą daugelyje Europos šalių, šis veiksmas buvo grindžiamas pinigų sąjungos atlikta vertingumo analize. Vertę sudaro tai, kad mes mažiname išlaidas, susijusias su valiutos keitimu, taip pat sandorių išlaidas. Turėdami bendrą valiutą mes mažiname informacijos išlaidas. Už tai mes mokame tuo, kad gali tapti nestabilesnekonomika. Mums sunkiau išlaikyti vienodus ir aukštus užimtumo rodiklius ir stabilius valstybių finansus. Mes tai matome tiesiog dabar, kai šioje srityje viskas įgyja grėsmingą mastą tokiose šalyse, kaip Airija, Ispanija, Italija ir Graikija.
Taigi, atkreipkite dėmesį, kad paaukotus dalykus turėtų atsverti nauda, gauta mažesnių sandorių išlaidų srityje dėl bendros valiutos. Tačiau nauda nuolatos mažėja būtent dėl tokios greitos pažangos mokėjimo sistemos srityje. Per trumpą laiką mes galime patekti į padėtį, kai suvoksime, jog turime tokią efektyvią mokėjimo sistemą, kad joje išlaidos tampa nereikšmingos. Tuomet mes turėsime bendrą valiutą, kuri iš esmės vienintelgarantuoja mums Europos ekonomikos nestabilumą. Būtent tai aš norėjau pasakyti anksčiau ir dabar jūs matote, kad tai vyksta. Aš raginu jus visus pagalvoti apie tai.
Margarita Starkevičiūtė
pranešėja. - (LT) Aš norėčiau pasakyti, kad teikiamas tekstas yra kompromisas, kuris pasiektas sudėtingose derybose tarp Tarybos, Komisijos ir Parlamento.
Tačiau rezultatas yra teigiamas, ir aš norėčiau padėkoti Tarybos atstovui ponui T. Trinka ir Komisijos atstovams už gerą bendradarbiavimą, taip pat norėčiau padėkoti Ekonomikos komiteto darbuotojams, kurie padėjo parengti šį dokumentą. Jis ir atsakys į tuos klausimus, kuriuos iškėlponas N. Lungren, tai yra jis padės sustiprinti visą euro erdvę, todėl, kad bus sustiprinta mokėjimų eurais tvarka. Mane, euro šalims nepriklausančią atstovę, labai džiugina, kad šis reglamentas gali būti taikomas, jei euro zonai nepriklausančios valstybės narės norės, ir mokėjimams nacionaline valiuta - Lietuvoje tai būtų litais.
Dabar mūsų šalyse mokėjimų tarp šalių ir vidaus mokėjimų nacionaline valiuta kainos kol kas dar skiriasi. Tai iš dalies nulemta to, kad mes nepriklausome euro zonos valstybėms narėms. Manau, kad pirmas žingsnis ir vienas iš žingsnių į euro zoną būtų tai, kad mes, euro zonai nepriklausančios valstybės narės, pradėtume šį principą taikyti ir nacionalinėms valiutoms. Kitas svarbus dalykas yra tas, kad šio mokėjimų tarp šalių reglamento įdiegimas atveria kelią modernizuoti Europos bankų sektorių todėl, kad bankai turi trejų metų pereinamąjį laikotarpį parengti naują verslo modelį, kuris atsiskaitymus padarytų efektyvesnius.
Tai labai svarbu, mes itin dažnai kalbame apie inovacijas, naujas iniciatyvas, modernizavimą. Šitas dokumentas kaip tik tam ir sudaro sąlygas.
John Purvis
pranešėjas. - Gerb. pirmininke, tik stengdamasis atsižvelgti į pagrįstą P. B?ere?s susirūpinimą norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad mes šioje direktyvoje ir ataskaitoje primygtinai reikalavome, kad e. pinigų fondai nebūtų depozitai - su jais negali būti kuriami kreditai. Mes tik šiek tiek pravėrėme duris e. pinigams.
Bazinio kapitalo reikalavimas sumažintas iki 350 000 EUR. Tačiau Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas būtų labiau norėjęs, kad būtų 200 000 EUR. Nuosavų lėšų reikalavimas būtų 2 % nuo nesumokėtų e. piniginių lėšų; mes būtume labiau norėję 1,6 %, bet turint leidžiamą 20 % lankstumo galimybę į vieną ar kitą pusę, liberalesnės valstybės narės gali reikalavimą sumažinti iki 1,6 %, o konservatyvesnės valstybės narės gali jį padidinti iki 2,4 %.
Neatrodo visai gerai tai, kad mes vis dar turime tokių nevienodų sąlygų Europos Sąjungoje perspektyvą, ypač tada, kai primygtinai reikalavome, kad e. pinigų vartotojai būtų visiškai apsaugoti ir būtų taip pat naudojamos kitos svarbios ir vartotojui palankios apsaugos priemonės, pavyzdžiui, išpirkimo srityje, kurias minėjo P. Berès. Dėl reikalingo kapitalo lygio atsisakančių sutarties asmenų lygis vien tik nacionaliniams e. pinigų operatoriams taip pat turėjo būti nustatytas 5 mln. EUR vietoj 2 mln. EUR.
Apskritai tai labai atsargus žingsnis į priekį. Jis nėra tobulas. Kompromisai būna retai. Galima beveik užtikrinti, kad tikrai ji turės būti persvarstyta trejų ar ketverių metų laikotarpiu, o iki to laiko, tikiuosi, į šį verslą įsitrauks daugiau operatorių. Vartotojai ir komersantai triukšmingai reikalaus daugiau alternatyvų. Labiau abejojančios reguliavimo institucijos, bankai, P. Berès - ir netgi Europos centrinis bankas - susitaikys su tuo, kad tai naudinga, vartotojui palanki paslauga, kuri nekelia pavojaus Europos ekonomikai. Mes, gyvenantys Europoje, pagaliau galime naudotis visomis e. pinigų teikiamomis galimybėmis.
Pirmininkė
Bendros diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks šiandien.
