Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Belgijoje - tekstilės sektoriuje, Airijoje - Dell - Įmonių perkėlimas Europos Sąjungoje ir ES finansinių priemonių vaidmuo (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl šių klausimų:
Reimerio Böge pranešimas Biudžeto komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 dalį
žodinis klausimas Komisijai dėl įmonių perkėlimo Europos Sąjungoje ir ES finansinių priemonių vaidmens, kurį pateikPervenche Berès Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto vardu - B7-0226/2009)
Reimer Böge
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip Biudžeto komiteto pranešėjas šiandien teikiu pasiūlymą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo dviem konkrečiais atvejais remiantis paraiškomis, kurių vieną gavome iš Belgijos, o kitą pateikAirija. Tačiau pradžioje norėčiau dar kartą atkreipti dėmesį į tai, kad paraiškų tinkamumą vertina Biudžeto komitetas, bet norėčiau pabrėžti, kad šiuo konkrečiu atveju ir panašiais atvejais Biudžeto komitetas ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas pastaraisiais mėnesiais puikiai bendradarbiavo. Mes taip pat labai stengėmės deramai atsižvelgti į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pastabas ir vertingus pasiūlymus, todėl manau, kad sprendimas į šių diskusijų darbotvarkę taip pat įtraukti Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto žodinį klausimą yra teisingas, ypač kai reikalas toks skubus.
Jums žinoma, kad Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas negali viršyti 500 mln. EUR kasmetinės maksimalios sumos ir kad fondas įsteigtas išskirtinai siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, kurie neteko darbo dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. Savo rezoliucijoje dar kartą aiškiai pabrėžiame, kad ir toliau abejojame nuolatinio Europos socialinio fondo asignavimų perkėlimo finansuojant Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą tikslingumu, ir aš primygtinai prašau, Komisijos nary, kad šį vakarą dar kartą patvirtintumėte, jog Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo parama ateityje nebebus teikiama Europos socialinio fondo asignavimų sąskaita.
Labai norėčiau dar kartą paprašyti Komisijos, kad ji šiandien pakartotų Biudžeto komitetui duotą pažadą ateityje neteikti visų pasiūlymų dėl fondo lėšų mobilizavimo kartu, o teikti juos atskirai. Paraiškos skiriasi ir gali atsitikti taip, kad dėl užtrukusio sudėtingo atvejo nagrinėjimo gali būti vilkinamas kitų pasiūlymų tvirtinimas, tad tokios galimybės reikėtų vengti. Tikiuosi, kad šiandien galėsite dar kartą patvirtinti šį pažadą.
Atsižvelgiant į šių dviejų atvejų aplinkybes, net remiantis pakeistomis taisyklėmis - abi paraiškos buvo pateiktos po 2009 m. gegužės 1 d. - kalbama apie fondo lėšų mobilizavimą skiriant apytikriai 24 mln. EUR paramą. Ši parama bus suteikta siekiant padengti nuostolius dėl prarastų darbo vietų Belgijos tekstilės sektoriuje ir Airijos kompiuterių gamybos sektoriuje. Belgijoje darbą prarado 2 199 žmonės iš 46 tekstilės sektoriuje veikiančių įmonių, esančių dviejuose gretimuose NUTS II regionuose Rytų ir Vakarų Flandrijoje ir viename NUTS II regione Limburge. Belgijos valdžios institucijos paprašskirti iš fondo 9,2 mln. EUR. Kalbant apie Airijos paraišką, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas visiškai pagrįstai pateikpapildomų klausimų, kurie dar svarstomi ar jau iš dalies išaiškinti gavus papildomos informacijos. Paraiška susijusi su 2 840 darbuotojų atleidimu įmonėje "Dell Ireland" Limeriko, Klero ir Šiaurės Tipererio grafystėse ir Limeriko mieste, iš kurių 2 400 prašo pagalbos. Šiuo atveju numatoma skirti 14,8 mln. EUR. Po intensyvių diskusijų Biudžeto komitete davėme žalią šviesą fondo lėšų mobilizavimui abiem atvejais. Tačiau norėčiau priminti jums savo įžanginę kalbą, kurioje paprašiau Komisijos dar kartą patvirtinti savo aiškią poziciją joje pateikto klausimo atžvilgiu, ir labai džiaugiuosi tuo, kad labai svarbūs klausimai, susiję su finansinių priemonių mobilizavimu panaudojant Europos biudžeto lėšas, yra Biudžeto komiteto įtraukti į šios dienos darbotvarkę.
Taigi prašau plenarinio posėdžio dalyvius paremti šį pranešimą.
Pervenche Berès
Pone pirmininke, Komisijos nary, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas paprašė, kad jo vardu pateiktas žodinis klausimas dėl įmonių, pirmiausia stambių tarptautinių bendrovių, perkėlimo būtų nagrinėjamas kartu su klausimu dėl dviejų prašymų mobilizuoti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, nes Airijos atveju mums kilo abejonių, ar skyrus paramą šio fondo lėšomis nekils problemų ir prieštaravimų. Nvienas Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto narys niekada nesieklaikyti Airijos darbininkų, kurie šiandien atsidūrtokioje sunkioje padėtyje dėl pramonės strategijos ir įmonės "Dell" perkėlimo, įkaitais ar grasinti jiems atsisakymu suteikti pagalbą.
Šiuo atveju mes tiesiog sužinojome, kad įmon"Dell" rugsėjo 19 d. Niujorke įsigijo įmonę "Perot Systems", taip padidindama savo akcijų kainą, ir tai padarnepaisydama tą pačią dieną Komisijos Pirmininko J. M. Barroso paskelbto pranešimo dėl 19 mln. EUR pagalbos paketo, - dėl kurio šį vakarą diskutuojame, - skirto įmonei "Dell", o kalbant tiksliau, skirto padėti įmonės atleistiems darbuotojams susitvarkyti su persikvalifikavimo laikotarpiu, kuris jų laukia. Po kelių dienų, rugsėjo 23 d., Komisijos narN. Kroes patvirtino sprendimą skirti daugiau kaip 54 mln. EUR valstybės pagalbą įmonės "Dell" gamyklos statybai Lenkijoje.
Šiuo klausimu kreipėmės ir į Komisijos narį V. Špidlą, ir į Komisijos narę N. Kroes. Savo ilgame rašte jie atsakpatys maną, kad įmon"Del" ketina pastatyti Lenkijoje dvi gamyklas, tieksiančias produkciją Europos rinkai. Tačiau dabar, kai įmon"Dell" atsisaksumanymo turėti Lenkijoje du gamybos objektus, kaip suprantu, nieko nepasikeitbendro įmonės strategijos vertinimo atžvilgiu.
Kokią išvadą galima daryti? Kad įmonėje "Dell" nvienas iš Europos teisės aktų, susijusių su darbuotojų ar profesinių sąjungų teisėmis, apie kuriuos kiekvieną dieną kalbame, nėra gerbiamas. Todėl iš tikrųjų sunku matyti tokį paradoksą, - ypač dabar, kai turime problemų, susijusių su biudžetu, su ekonomikos atkūrimo finansavimu, - kad Europos Sąjungos biudžeto lėšos galiausiai panaudotos tam, kad JAV akcininkai galėtų padidinti įplaukas iš savo kapitalo, o pačioje Europos Sąjungoje Airijos darbininkai atsidurtų Lenkijos darbininkų kailyje. Tai neabejotinai ne ta filosofija, kuria vadovavomės paremdami Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo įsteigimą.
Žinoma, dėl tokios padėties kaltas ne tik Komisijos narys V. Špidla, bet vis dėlto manau, šis atvejis įpareigoja mus griežtai kontroliuoti sąlygas, pagal kurias mobilizuojamos Bendrijos biudžeto lėšos remiant stambių bendrovių strategiją, juolab kad ekonomikos atkūrimo plane, parengtame vadovaujant esamam Komisijos Pirmininkui J. M. Barroso, priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti darbuotojus savo darbo vietose, užimtumo srityje nurodomos kaip prioritetinės.
Kadangi Komisija buvo informuota apie įmonės "Dell" strateginius planus, susijusius su dviem gamyklomis, atėjus laikui rinktis tarp dviejų gamyklų, Komisija, mano nuomone, turėjo parodyti daugiau iniciatyvos ir susitarti su įmone "Dell" dėl gamyklos Airijoje pertvarkos pritaikant ją gaminti nešiojamuosius kompiuterius, kurie dabar gaminami Lenkijoje, juolab kad pačios įmonės strategijoje buvo numatyta vietoje stalinių kompiuterių gaminti nešiojamuosius. Mūsų nuomone, jeigu Komisija remia tarptautines bendroves, plėtojančias savo verslą pagal tokį scenarijų, mums turėtų būti suteikta atitinkama teiskalbėti.
Kalbant apskirtai, šis atvejis turėtų paskatinti kitą Komisiją - ir pirmiausia M. Monti jam patikėtoje misijoje - parodyti daug didesnę iniciatyvą ir parengti pasiūlymus dėl Bendrijos lėšų naudojimo tokiu metu, kai tenka spręsti klausimą dėl įmonių perkėlimo, nustatančio vienos valstybės narės darbininkus prieš kitos valstybės narės darbininkus, kai tarptautinės bendrovės vykdo strategiją, prieštaraujančią socialinės teisės dvasiai, kurią siekiame įtvirtinti savo socialinės rinkos ekonomikos modelyje.
Vladimír Špidla
Pone pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui už tai, kad parėmKomisijos pasiūlymą mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas siekiant paremti be darbo likusius Belgijos tekstilės sektoriaus ir Airijos kompiuterių pramonės sektoriaus darbuotojus. Pranešime svarstoma daug klausimų, bet apsiribosiu tik tais, kurie susiję su biudžetu, nes aptarti kitus klausimus dar turėsime galimybę.
Pirmasis biudžetinis klausimas, kurį savo pranešime keliate, susijęs su finansavimo šaltiniais. Tvirtinate, kad Europos socialinis fondas negali būti naudojamas kaip vienintelis finansavimo šaltinis. Biudžeto požiūriu Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas ypatingas tuo, kad jis neturi savo biudžeto. Fondo lėšos mobilizuojamos visais ataskaitiniais laikotarpiais teikiant pasiūlymus biudžeto valdymo institucijai persvarstyti biudžetą ir pervesti lėšas išmokoms pagal šio fondo paramą iš asignavimų, numatytų pagal kitus biudžeto straipsnius. Šis darbas nėra atliekamas nuolat, o tik esant poreikiui. Tiesa, kad Europos socialinis fondas iki šiol formaliai buvo pagrindinis finansavimo šaltinis. Pabrėžiu žodį "formaliai", nes ataskaitinio laikotarpio pabaigoje Europos socialinio fondo biudžetas jokiu būdu nesumažėja. Tai principinis klausimas.
Antrasis klausimas, kurį kėlėte pranešime, nėra išskirtinai biudžetinis, o labiau susijęs su sprendimų priėmimo procesu, nes prašote, kad Komisija teiktų pasiūlymus dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo atskirais dokumentais. Komisijai puikiai žinoma, kad pateikiant pasiūlymus atskirai visiškai išvengiama pavojaus, kad gali atsirasti prieštaravimų ar kad fondas bus naudojamas kaip garantas.
Tačiau būtina atsižvelgti į naujus tinkamumo kriterijus, kuriuos šiais metais aptarėme ir kuriuos jūs patvirtinote. Taigi po kelių mėnesių galime tikėtis daug didesnio paraiškų antplūdžio ir neaišku, ar atskirai pateikti pasiūlymai bus nagrinėjami greičiau. Bet kokiu atveju Komisija norėtų pareikšti, kad metodas, kai pasiūlymai pateikiami atskirai, yra tinkamesnis, nes jis leidžia išvengti techninių nesklandumų bei užtikrinti geresnę darbo kokybę. Komisija atsižvelgia į jūsų prašymą ir visiškai sutinka atitinkamai pakeisti savo darbo tvarką ateinančiais ataskaitiniais laikotarpiais. Taigi abiem šiais atvejais pateikiau aiškų mūsų pažado patvirtinimą.
Jei kalbėtume apie antrąjį klausimą, tai Komisija džiaugiasi, kad Parlamentas priėmsprendimą mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas ir skirti paramą darbuotojams, kurie buvo atleisti iš darbo Belgijos tekstilės sektoriuje ir Airijos kompiuterių pramonės sektoriuje. Šiuo atžvilgiu kilo klausimas dėl galimo ryšio tarp įmonių perkėlimo ES viduje, ES finansinių priemonių vaidmens ir Komisijos vykdomos valstybės paramos kontrolės.
Pirma, turėčiau pasakyti, kad Komisijai žinomos neigiamos įmonių perkėlimo pasekmės darbuotojams, jų šeimoms ir regionams ir Komisija į tai tikrai atsižvelgia. Tačiau Komisija negali kištis į įmonių sprendimo priėmimo procesą, jei Bendrijos teisės nuostatos nėra pažeidžiamos. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad ji neturi įgaliojimų sutrukdyti įmonei priimti sprendimą ar priversti įmonę sprendimą atidėti, o įmonės nėra įpareigotos informuoti Komisiją apie savo priimtų sprendimų teisėtumą. Tačiau Komisijai taip pat suprantami nuogąstavimai dėl to, kad regionams skiriama valstybės pagalba, įskaitant galimą paramą struktūrinių fondų lėšomis, gali būti naudojama kaip priemoninvesticijoms nuo kitų regionų nuvilioti.
Komisija pabrėžia, kad Bendrijos reglamentais, susijusiais su valstybės parama, be kitų dalykų, siekiama užtikrinti, kad parama, kuria siekiama padaryti įtaką įmonėms jų sprendimų dėl investicijų nukreipimo į vieną ar kitą šalį atžvilgiu, būtų teikiama tik nepalankioje padėtyje esantiems regionams ir kad tokia pagalba nebūtų naudojama darant žalą kitiems regionams. Ši problema taip pat sprendžiama reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl struktūrinių fondų ir sanglaudos fondo ir gairėse dėl regioninės paramos 2007-2013 m., kuriomis siekiama užtikrinti, kad šios investicijos iš tikrųjų duotų ilgalaikės naudos regioninei plėtrai.
Reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl struktūrinių fondų, 57 straipsnyje teigiama, kad valstybės narės privalo užtikrinti, jog projektai išlaikytų investicijas, dėl kurių parama buvo skirta, penkerius metus po projekto užbaigimo, o MVĮ atveju - trejus metus. Jei projekte padaroma esminių pakeitimų, kuriuos lėminfrastruktūros objekto nuosavybės pobūdžio pasikeitimas ar gamybinės veiklos nutraukimas, ir šie pakeitimai turi įtakos jo pobūdžiui ar įgyvendinimo sąlygoms arba bendrovei ar valstybinei įstaigai suteikia pernelyg didelį pranašumą, paramos suma turi būti grąžinama. Valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie tokius pakeitimus metinėje veiklos programų įgyvendinimo ataskaitoje. Komisija informuoja kitas valstybes nares.
Be to, 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu priimta speciali teisinnuostata, kuria siekiama užtikrinti, kad įmonės, iš kurių buvo pareikalauta grąžinti paramos sumą dėl gamybinės veikos perkėlimo į kitą valstybės narės regioną ar į kitą valstybę narę, negalėtų gauti fondų paramos. Gairių dėl regioninės paramos 40 dalyje taip pat teigiama, kad pagalba turi būti suteikiama tik jei investicijos būtų išlaikomos atitinkamame regione bent penkerių metų laikotarpį užbaigus investicijas. Be to, kai pagalbos suma skaičiuojama atsižvelgiant į išlaidas darbo užmokesčiui, tos darbo vietos turi būti užimtos trejus metus nuo projekto pabaigos. Kiekviena iš darbo vietų, sukurtų dėl investicijų, turi būti išsaugoma atitinkamame regione penkerių metų laikotarpį nuo tos dienos, kai darbo vieta buvo užimta pirmą kartą. Valstybės narės gali sutrumpinti šį penkerių metų laikotarpį MVĮ investicijoms arba jose sukurtoms darbo vietoms iki trejų metų.
Šia nuostata siekiama užkirsti kelią peštynėms dėl paramos ir gamyklų uždarymui remiantis tik tuo, kad kitur valstybės paramos lygis aukštesnis, nes valstybės parama yra tik vienas veiksnys, turintis įtakos įmonių sprendimams dėl savo objektų perkėlimo, ir kad kiti veiksniai, pvz., atlyginimai, įgūdžiai, mokesčiai ar geografinpadėtis, dažnu atveju atlieka daug svarbesnį vaidmenį.
Ponios ir ponai, mano nuomone, visiškai teisinga ir savaime suprantama, kad klausimai dėl Europos fondų naudojimo svarstomi strateginiu lygmeniu. Dėl to negali būti jokių abejonių. Baigdamas norėčiau pasakyti, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos buvo ir bus naudojamos siekiant padėti dėl globalizacijos padarinių nukentėjusiems asmenims ar pavieniams darbininkams iš Belgijos, Airijos, kaip kad šiuo atveju, ar bet kurios kitos Europos šalies, o visiškai ne įmonėms. Šios lėšos skirtos paremti žmonėms, pavieniams žmonėms, o ne įmonėms.
Elisabeth Morin-Chartier
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau grįžti prie mūsų svarstomų Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizacijos atvejų. Šiais atvejais mes, žinoma, siekiame padėti savo sektoriuje darbą praradusiems darbininkams, kad jie turėtų geresnių galimybių įsidarbinti kitur.
Tačiau grįžkime prie įmonės "Dell" atvejo, apie kurį buvo priversta kalbėti P. Berès. Gamykla Airijoje gamina stalinius kompiuterius. Momentas, kai Komisija parėmįmonės sprendimą statyti Lenkijoje gamyklą, gaminsiančią nešiojamuosius kompiuterius, buvo momentas, - nes taip veikia rinka ir paklausa nešiojamiesiems kompiuteriams daug didesnė, - signalizavęs apie Airijos gamyklos bankrotą.
Svarstymai renkantis, kuriame iš dviejų objektų nešiojamieji kompiuteriai turėtų būti gaminami, bylojo apie sunkumus, su kuriais mums tenka susidurti sprendžiant Airijos gamyklos darbuotojų klausimą. Taigi, mūsų darbo grupEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo klausimais, išnagrinėjusi šiuos du atvejus individualia tvarka, paprašKomisijos griežtai kontroliuoti Europos ar regiono lygmeniu, kaip naudojama abiem gamykloms skirta parama, nes Europos paramos politika, kurią plėtojame, neturi būti vykdoma neapgalvotai, kai teikiama parama galiausiai atsigręžia prieš pačius darbuotojus.
Taigi norime, kad šioms problemoms jau pačioje pradžioje būtų skiriamas didesnis dėmesys, kad darbuotojams netektų jų patiems spręsti.
Alan Kelly
S&D frakcijos vardu. - Pone pirmininke, 2009 m. sausio 8 d., Vidurio Vakarų Airija, ypač Limeriko, Klero ir Šiaurės Tipererio grafystės ir Limeriko miestas, gavo tokią ekonominę traumą, kokios iki šiol šiam regionui neteko patirti. Įmonės "Dell" 2 000 darbo vietų ir daugybės šalutinių darbo vietų uždarymas tapo istorinio masto praradimu regionui.
ES skyrPrisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo paramą, kuri bus panaudota tiesiogiai padėti ekonominiu požiūriu labiausiai pažeidžiamiems šio regiono gyventojams. Suprantame šios 14,8 mln. EUR sumos skyrimą ne kaip pinigų švaistymą, o kaip paramą daugiau nei 2 400 žmonių, padėsiančią jiems iš naujo kurti savo gyvenimą, ir atitinkamai rytoj balsuosime. Ši parama labai laukiama.
Pinigai bus panaudoti darbo netekusių darbuotojų perkvalifikavimui, pagalbai pradedant verslą ir žmonių aprūpinimui darbu, kurio jiems taip reikia. Vien tai, kad įmonės "Dell" darbuotojų komiteto atstovai šį vakarą yra čia, rodo, kokias dideles viltis jie deda į šį fondą ir kaip ši parama jiems būtina.
Tačiau turiu pabrėžti, kad esame tik pusiaukelėje. Šie pinigai turės būti panaudoti per aštuoniolika mėnesių, todėl šiandien kreipiuosi į Airijos įmonių, prekybos ir užimtumo ministrę M. Coughlan prašydamas jos asmeniškai pasirūpinti, kad būtų parengtas planas dėl šios paramos panaudojimo. Tai vienkartinparama, skirta eiliniams žmonėms, ir daugiau tokios galimybės gauti pagalbą jie neturės. Ponia M. Coughlan, labai prašau jūsų pasirūpinti, kad Vidurio Vakarų Airija kuo geriau išnaudotų šią vienintelę galimybę.
Norėčiau padėkoti EP nariams, ypač savo kolegoms, už jų paramą įmonės "Dell" paraiškai, taip pat paprašyti jų, kad paremtų panašioje padėtyje atsidūrusių įmonių "Waterford Crystal" ir "SR Technics" paraiškas, kurias netrukus teks svarstyti.
Marian Harkin
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra tikro ES piliečių ir valstybių solidarumo išraiška. Antra, kaip EP narys, atstovaujantis Airijai, iš tikrųjų džiaugiuosi, kad atleisti įmonės "Dell" darbuotojai bent dabar turės galimybę žiūrėti į ateitį ir planuoti savo gyvenimą. Tačiau, kaip pasakAlan Kelly, labai svarbu užtikrinti, kad visos programos ar mokymo kursai būtų parengti atsižvelgiant į konkrečius atleistų žmonių poreikius ir kad visa pagalba, kurią numatoma teikti, turėtų aiškų tikslą suteikti darbo netekusiems žmonėms galimybę vėl integruotis į darbo rinką arba pradėti savo verslą.
Baigdamas norėčiau pripažinti Parlamento vaidmenį patvirtinant sprendimą dėl paramos įmonės "Dell" darbuotojams. Nepaisant kai kurių labai rimtų klausimų, kurie šį vakarą buvo iškelti, mes nelaikome darbuotojų įkaitais ir patvirtinome paraišką dėl 14,8 mln. EUR paramos skyrimo. Tačiau Komisijos narys privalo užtikrinti, kad ES pramonės politika būtų nuosekli ir kad ES biudžetas nebūtų naudojamas siekiant padidinti kai kurių įmonių akcininkų pelną ES darbuotojų sąskaita.
Marije Cornelissen
Dėl Airijos paraiškos, kurioje prašoma skirti lėšų iš Europos fondų siekiant padėti žmonėms, netekusiems darbo įmonei "Dell" uždarius savo gamyklą Airijoje, kilo daug klausimų, kurie turi būti atsakyti.
Tai, kad tokia įmonkaip "Dell" vienoje šalyje gamyklą uždaro, o kitoje stato naują, iš esmės yra įprastas rinkos jėgų veikimo rezultatas. Tačiau šiuo atveju buvo teikiama valstybės pagalba, kuri keičia reikalą. Įmonės "Dell" gamykla buvo pastatyta Airijoje prieš kelerius metus panaudojant valstybės pagalbą. Dabar įmonnusprendžia šią gamyklą uždaryti ir pastatyti naują Lenkijoje ir šiuo atveju valstybės pagalba vėl panaudojama. Tačiau užuot padengusi socialinės pagalbos iš darbo atleistiems Airijos gamyklos darbuotojams plano išlaidas, įmon"Dell" paliko juos sunkioje socialinėje padėtyje, tad dabar jie priversti kreiptis pagalbos prašydami, kad jiems būtų suteikta Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo parama. Manau, kad šis atvejis byloja apie mūsų pramonės ir užimtumo politikos nenuoseklumą ir tai rimta problema. Atsižvelgiant į visa tai, pagaliau norėtųsi sužinoti, kiek gi iš tikrųjų sukurta naujų darbo vietų panaudojant šią valstybės pagalbą, kurią Airija, Lenkija ir Europos Sąjunga "perpumpavo" į įmonę "Dell"?
Taigi būtina pagalvoti, kaip Komisija ir valstybės narės kartu galėtų užtikrinti savo vykdomos politikos nuoseklumą. Taip pat reikia pamąstyti, kaip galėtume užtikrinti, kad Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos būtų naudojamos remti įmonių pastangoms, dedamoms darbuotojų naudai, o ne veiklai, dėl kurios darbuotojai masiškai atleidžiami iš darbo.
Ilda Figueiredo
Pone pirmininke, mes visada palaikėme mintį, kad ES politika dėl įmonių perkėlimo turėtų būti persvarstyta, ir visada teigėme, kad Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra tik lengvinamoji priemonė, skirta darbuotojams, kurie tapo tarptautinių bendrovių vykdomos strategijos ar netinkamos pramonės politikos, vykdomos nesirūpinant užtikrinti žmonėms geras darbo vietas bei jų teises, aukomis. Todėl palaikome naują socialinės plėtros ir pažangos politiką.
Tačiau taip pat manome, kad Airijos darbuotojai neturėtų du kartus nukentėti dėl pelno didinimo ir socialinio dempingo strategijos, kurią vykdo tarptautinbendrov"Dell", uždarydama savo gamyklą Airijoje ir gaudama paramą naujos gamyklos statybai Lenkijoje.
Todėl remiame šį pranešimą.
Tačiau norime išgirsti iš Europos Komisijos atsakymus į kai kuriuos klausimus dėl ateities. Norime radikalių pokyčių politikoje ir veiksmingos tarptautinėms bendrovėms skiriamos paramos naudojimo kontrolės. Norime tikros pramonės politikos ir svarių investicijų į darbuotojų teises užtikrinančių naujų darbo vietų kūrimą.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau nuoširdžiai padėkoti Komisijai už šią dosnią paramą darbo netekusiems įmonės "Dell" darbuotojams. Ypač norėčiau pasidžiaugti matydamas čia Gerry ir Denisą, kurie šį vakarą yra su mumis.
Tai, kad įmonės "Dell" darbuotojams dabar bus padėta, yra neabejotinai didžiulis Europos Sąjungos ir pirmiausia Komisijos nuopelnas, ir už tai norėčiau padėkoti. Taip pat norėčiau padėkoti savo buvusiems kolegoms, iš kurių du, Marian Harkin ir Brian Crowley, yra šį vakarą su mumis, ir savo pirmtakui Colmui Burke, kurie gegužės mėn. pradėjo šį fondo lėšų mobilizavimo darbą.
Komisija padardu mums labai svarbius esminius pakeitimus: pakeitbendro finansavimo įnašų santykį sumažindama valstybės narės vyriausybės dalį nuo 50 proc. iki 35 proc. ir padidindama Komisijos įnašą iki 65 proc., taip pat pakeitsąlygą dėl reikalaujamo atleistų darbuotojų skaičiaus sumažindama jį nuo 1000 iki 500, o tai suteikviltį, kad įmonių "Waterford Crystal" ir "SR Technics" darbuotojai taip pat gaus paramą.
Tačiau norėčiau įspėti dėl dviejų dalykų. Pirma, manau, kad sąlyga dėl paramos panaudojimo pratęsimo turėtų būti pakeista nustatant ne dvejų, bet trejų metų laikotarpį, nes trečiojo lygio mokymo kursas, kuris bus pasiūlytas daugumai atleistų darbuotojų, įprastai užtrunka trejus metus. Antra, paramos teikimo pradžios data turėtų būti ne paraiškos pateikimo data, o Parlamento ir Tarybos susitarimo dėl paramos teikimo pasirašymo data.
Nepaisant to, norėčiau pasakyti, kad žmonės labai dėkingi už visas šias pastangas. Jūs suteikėte viltį tiems, kurie buvo ją praradę. Nenusišalinote ir parodėte solidarumą. Ši parama bus tinkamai panaudota. Neabejoju, kad šis fondas ir ši parama gali tapti veiksmingiausia iš visų kada nors Europos Komisijos teiktų paramos priemonių. Tikrai esu jums už tai labai dėkingas.
Frédéric Daerden
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, buvo kilę keletas klausimų, bet Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo paramos idėja kelia man dvejopą jausmą.
Pirma, džiaugiuosi, kad toks fondas sukurtas. Europos žmonėms reikia žinoti, kad sunkmečiu, kokį patiriame dabar, Europa pasirengusi jiems padėti. Antra, džiaugiuosi, kad Belgija sulaukpagyrimo už puikų bendradarbiavimą su socialiniais partneriais sprendžiant šį klausimą.
Deja, yra dalykų, kurie kelia man nusivylimą, ir jie susiję su tuo, kaip Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas veikia. Pirma, jo sėkmatspindi sunkią ekonominę padėtį Europoje ir visas mums pernelyg gerai žinomas pasekmes visuomenei.
Antra, įmonės "Dell" atveju kilo abejonių dėl šio fondo ir kitų pagalbos priemonių suderinamumo. Šiuo atžvilgiu visapusiškai pritariu pirmiau kalbėjusios mano kolegės P. Berès pateiktoms pastaboms.
Galiausiai norėčiau pakalbėti dėl fondo biudžeto. Lėšos išmokoms pagal šio fondo paramą pervedamos iš asignavimų, numatytų pagal kitus biudžeto straipsnius, ir, kiek man žinoma, nuolat pervedant lėšas iš Europos socialinio fondo. Nors tai leidžia daryti struktūrinių fondų išmokų norma, kuri nėra tokia didelė, kaip norėtųsi, struktūrinių fondų lėšos vis dėlto turėtų būti naudojamos pagal šių fondų paskirtį.
Baigdamas norėčiau paraginti rimtai persvarstyti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo finansavimo klausimą ir jaučiu, kad Komisija yra linkusi nusileisti, jei ne suteikdama fondui visapusišką finansinį pagrindą, kokį turi kiti fondai, tai bent užtikrindama, kad jis toliau nebebūtų finansuojamas išskirtinai socialinių struktūrinių fondų sąskaita.
Ivo Belet
(NL) Norėčiau trumpai pakalbėti dėl struktūrinio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo poveikio. Savaime aišku, džiaugiamės šiandien pasiūlytais projektais, kurių rytoj laukia patvirtinimas. Tačiau visuose juose dar yra erdvės patobulinimams ir būtent apie tai norėjau trumpai pakalbėti.
Ponios ir ponai, fondas kartais prašauna pro šalį ir taip atsitinka, Komisijos nary, paprasčiausiai dėl pernelyg sudėtingos procedūros. Šiaip ar taip, pagrindinis šio fondo tikslas - teikti skubią paramą darbo netekusiems žmonėms ir padėti jiems rasti naują darbą. Šiuo metu ne visada pavyksta tai padaryti, nes negalime pakankamai greitai veikti, ir žmonės, ypač vyresnio amžiaus, dėl to labai nepatenkinti. Iš tikrųjų, padedant atleistiems iš darbo žmonėms susirasti naują darbą ir teikiant jiems paramą būtina veikti skubiai ir ryžtingai, o šito šiuo metu visiškai nėra.
Be to, Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui stinga lankstumo. Jei esate darbuotojas, kuris prarado darbą ir kuriam nepasisekė, mat dirbo įmonėje, neįtrauktoje į remtinų įmonių sąrašą, jūs paprasčiausiai negausite paramos, nes neatitinkate tinkamumo gauti paramą kriterijų. Kiekvieną dieną girdime iš žmonių panašių istorijų ir neriamės iš kailio bandydami paaiškinti jiems, - nes tai labai sunki užduotis, - kodėl jie negali gauti paramos.
Komisijos nary, manau, kad būtina kuo skubiau rasti praktinį šios problemos sprendimą. Mums reikia greitesnės procedūros, taip pat, jei įmanoma, formulės, kuri leistų mums dirbti pagal metodą, orientuotą į paramos teikimą paketu. Manau, šiuo atžvilgiu artimiausiu metu būtina imtis veiksmų.
Markus Pieper
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas padeda žmonėms įgyti papildomų profesinių įgūdžių ir kvalifikacijų. Tai yra socialinEuropos pusir labai teigiama pusė. Tačiau Komisija taip pat įvertino įmonės "Dell" gamyklai Lenkijoje skirtas subsidijas jų atitikties valstybės pagalbos skyrimo taisyklėms požiūriu. Komisija sutiko skirti įmonei "Dell" 54 mln. EUR Lenkijos valstybės pagalbą, nes manoma, kad ši pagalba prisidės prie šio regiono ekonominės plėtros.
Šiuo atžvilgiu kyla klausimas, ar mums Europoje iš tikrųjų reikia konkurencijos dėl valstybės lėšų. Atsakymas yra "ne"! Turėtume pakeisti taisykles dėl valstybės pagalbos skyrimo taip, kad įmonės nebūtų perkeliamos mūsų ir valstybių narių biudžeto sąskaita.
Turiu dar vieną klausimą, kurį norėčiau pateikti tiesiogiai Komisijos nariui: ar į tą įmonei "Dell" skirtą 54 mln. EUR Lenkijos valstybės pagalbos sumą įeina lėšos iš Europos struktūrinių fondų? Kodėl, Komisijos nary, Komisija nepateikšiuo atžvilgiu savo aiškios nuomonės? Raginu Komisiją iš tikrųjų rimtai imtis reglamente dėl struktūrinių fondų nustatytos pareigos vykdyti griežtą stebėseną. Nvieno Europos fondo lėšos neturėtų būti naudojamos įmonių perkėlimo Europos Sąjungos viduje finansavimui. Tai, ką šiandien mums pateikėte, Komisijos nary, yra išsisukinėjimas, o ne atsakymas. Jūs dangstotės Lenkijos vyriausybės ataskaitomis, tačiau nepasirūpinote tiesiogiai išsiaiškinti, ar reglamento dėl Europos struktūrinių fondų reikalavimų iš tikrųjų buvo laikomasi.
Tad pagaliau užtikrinkime skaidrumą ir skelbkime informaciją apie kiekvieną struktūrinių fondų lėšomis skiriamą subsidiją, kaip tai daroma įgyvendinant žemės ūkio politiką. Tai vienintelis būdas užtikrinti pasitikėjimą Europos struktūrine politika.
Csaba Őry
(HU) Labai gerai menu karštas diskusijas, vykusias steigiant šį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą ir net prieš tai, dėl to, kaip būtų negerai, jei ši pagalba, skirta padėti darbo netekusiems žmonėms vėl integruotis į darbo rinką, užuot padėjusi sušvelninti padarinius taptų paskata įmonėms, taip sakant, patogiai pasinaudoti perkėlimo galimybe paliekant padengti nuostolius tų, kurie dėl tokio perkėlimo nukenčia labiausiai.
Įmonės "Dell" atvejis yra labai ryškus pavyzdys, nes, kaip parodpatirtis, užuot padėjusi sušvelninti padarinius ir parodyti solidarumą, ši parama, regis, tokia paskata tapo, nes įmon"Dell" gauna pagalbą ir darbuotojų atleidimui, ir įmonės perkėlimui. Taigi tai, ką šiuo atveju turime, yra paprasčiausiai netinkamas Europos fondų veiklos derinimas. Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra konkurencijos politikos ir struktūrinių fondų dalis. Jei šias lėšas naudosime nesuderintai, juolab ne pagal fondo paskirtį, tokia parama nebus prasminga ir neduos jokios naudos. Taigi norėčiau paraginti Komisiją pamąstyti, kaip užtikrinti, kad tokiais atvejais Europos viešosios lėšos būtų naudojamos suderintai, idant ateityje tokios painiavos būtų išvengta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, Komisijos nary, ekonomikos ir finansų krizrimtai paveikir tebeveikia ir metalurgijos pramonę, ir laivų statybos sektorių. Galacis, miestas, iš kurio esu kilusi, labai nukentėjo prarasdamas tūkstančius darbo vietų metalurgijos pramonės ir laivų statybos sektoriuose.
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo parama darbuotojams, atsidūrusiems labai sunkioje padėtyje dėl darbo praradimo, yra trumpalaikis ir vidutinio laikotarpio sprendimas. Norėčiau pabrėžti būtinybę investuoti į sunkiosios pramonės sektoriaus įmonių modernizavimą, kad ateityje jos galėtų sumažinti taršos lygį. Tai būtų ilgalaikdarbuotojų apsaugos priemonė, nes šios investicijos leis mums išsaugoti darbo vietas.
Brian Crowley
Pone pirmininke, kaip ir mano kolegos, norėčiau padėkoti Komisijos nariui ir pranešėjui už atliktą darbą sprendžiant klausimą, dėl kurio šiandien diskutuojame. Komisija tikrai prisimena mano ir mano buvusio kolegos Colmo Burke susitikimą su Komisijos nariu sausio mėn., kuriame buvo pradėtas šis Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo procesas siekiant padėti įmonės "Dell" darbuotojams.
Manau, šis procesas akivaizdžiai rodo, kiek mes Europos Sąjungos lygmeniu dedame pastangų siekdami užtikrinti, kad pirmiausia būtų pasirūpinta žmonėmis, kad visose politikos srityse žmogus būtų dėmesio centre, kad žmonės būtų apsaugoti ir kad patekus į bėdą ar susidūrus su sunkumais Europos Sąjunga galėtų suteikti jiems skubią paramą.
Noriu asmeniškai padėkoti Komisijos nariui už jo aktyvų vaidmenį sprendžiant šį klausimą, ne tik čia Parlamente ar bendradarbiaujant su manimi, bet taip pat vietoje, Limerike, kur jis buvo nuvykęs susitikti su įmonės "Dell" darbuotojais.
Kitiems kolegoms, kurie kartais savo klausimais bando išmušti mus iš vėžių, norėčiau pasakyti, kad Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, nepaisant visų jo trūkumų, yra teigiamas Europos Sąjungos indėlis, tai fondas, kurį turėtume skatinti augti ir klestėti, ir norėčiau priminti seną posakį: duok žmogui žuvį, tai jį pamaitinsi dienai, išmokyk jį žvejoti, tai jį pamaitinsi visam likusiam gyvenimui. Būtent tai Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas ir leidžia mums padaryti.
Elisabeth Schroedter
(DE) Pone pirmininke, norėčiau grįžti prie Komisijos nario V. Špidlos antrojo teiginio. Jis pasakė, kad negalime daryti įtakos verslo sprendimams. Tai tiesiog netiesa. Mes neabejotinai darome įtaką verslo sprendimams mokėdami subsidijas, teikdami Europos struktūrinių fondų paramą ir skirdami valstybės pagalbą.
Būtent todėl, kai buvo deramasi dėl reglamento, Parlamentas ginčijosi dėl perkėlimo klausimo. Tačiau galiausiai Parlamentui teko nusileisti, nes Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija, deja, taip pat balsavo už, pone M. Pieperi, taigi Struktūrinių fondų reglamente dabar nustatytas tik penkerių metų laikotarpį, kuris, atsižvelgiant į didžiules paramos sumas, neabejotinai yra per trumpas. Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas tuo metu buvo vieninteliai, kurie reikalavo, kad reglamento dalyje, susijusioje su paramos sumos grąžinimu įmonės perkėlimo atveju, kurią pacitavo Komisijos narys, būtų nustatytas bent dešimties metų laikotarpis. Taigi šis atvejis rodo, kad Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas buvo teisūs, ir tai viskas, ką galiu pasakyti.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Pone pirmininke, mobilizuodama Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, Europos Sąjunga eilinį kartą suvienija jėgas siekdama įveikti ekonominius sunkumus. Šį kartą šie sunkumai susiję su esminiais struktūriniais pasaulio prekybos tendencijų pokyčiais. Kaip ir finansų krizės atveju, galėsime veiksmingai kovoti su globalizacijos padariniais tik jeigu dirbsime išvien.
Mobilizuotos lėšos, skirtos darbo netekusiems žmonėms, suteikia galimybę ir Belgijos tekstilės sektoriaus darbuotojams, ir įmonės "Dell" gamyklos darbuotojams Airijoje artimiausiu metu persikvalifikuoti ir rasti naują darbą. Fondas taip pat skirtas skatinti žmones pradėti savo verslą. Ši pagalba, skirta konkretiems sektoriams skirtingose šalyse, yra tinkama socialinio solidarumo Europos Sąjungos viduje raiška.
Faktas, kad įmon"Dell", pagrindusi savo sprendimą perkelti gamyklą iš Airijos dėl būtinybės rasti kitą šalį, kurioje gamybos išlaidos mažesnės, nepasitraukiš Europos Sąjungos, nes įmon"Dell" surado kitą vietą Lenkijoje, Lodzės mieste. Lodzės miestas užimtumo lygio požiūriu yra sudėtingoje padėtyje, o pastatydama šiame mieste savo gamyklą, įmon"Dell" sukūrapie 2 000 naujų darbo vietų. Ši investicija padės pastebimai pagerinti padėtį Lodzės mieste bei jo apylinkėse ir paspartinti plėtrą visoje vaivadijoje.
Pervenche Berès
Pone pirmininke, norėčiau nuraminti savo kolegą EP narį B. Crowley. Nvienas Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto narys neabejoja Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo teikiamos paramos veiksmingumu ir nauda. Mes tik manome, kad šio fondo lėšos gali būti naudojamos racionaliau.
Taip pat norėčiau grįžti prie ką tik Komisijos nario pasakytų žodžių, kad turi būti užkirstas kelias tokiems atvejams, kai fondo parama naudojamasi siekiant įsigyti kapitalo. Būtent apie tokį atvejį šiandien ir kalbame.
Įdomu, ką pasakysite kitos Komisijos nariui, kuris bus atsakingas už Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, perduodamas jam savo funkcijas? Nes įmonės "Dell" atveju akivaizdžiai matome procedūros iškraipymo ir piktnaudžiavimo Bendrijos lėšomis pavojų ir to sankcionavimo atsižvelgiant į konkurencijos politiką pavojų.
Vladimír Špidla
Ponios ir ponai, mano nuomone, diskusijoje, iš esmės, lygiagrečiai išryškėjo dvi nuomonės. Pirmoji yra ta, kad Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas vis dėlto veikia, bet dar yra priežasčių optimizuoti jo naudojimą. Buvo minėtas laiko klausimas, nors manau, kad tokios didelės problemos nėra, nes valstybės narės turi galimybę nedelsdamos sureaguoti ir susigrąžinti paramai skirtą sumą. Nepaisant to, šį klausimą, mano nuomone, reikia dar apsvarstyti ir paieškoti sprendimo einant šia kryptimi.
Taip pat buvo kalbėta apie atskirą fondo biudžetą. Steigiant fondą sukurti atskirą jam skirtą biudžetą nebuvo įmanoma ir tai tiesa. Nepaisant to, fondas gali veikti ir neturėdamas savo biudžeto. Taigi manau, kad būtina visus šiuos klausimus, kuriuos galima svarstyti, pateikti svarstyti ir, jei būtina, rasti geresnį sprendimą. Tačiau nviena iš šių problemų neužginčija pagrindinio principo, kad sunkmečiu fondas veikia ir teikia realią pagalbą.
Antrasis klausimas, keltas šiose diskusijose, yra daug sudėtingesnis. Tai klausimas dėl įmonių perkėlimo, susijęs su konkurencija dėl subsidijų ir kitais klausimais, kurie yra labai sudėtingi. Manau, kad šiuos klausimus reikėtų spręsti ir spręsti gilinantis į visus faktus. Šiuo atžvilgiu norėčiau paminėti kelis faktus, susijusius su įmonės "Dell" atveju, taip pat su kai kuriomis mūsų mintimis apie visą šią problemą.
Pirmasis faktas yra tas, kad vienam produkcijos vienetui tenkančios išlaidos darbo jėgai, remiantis EPBO duomenimis ir priešingai vyraujančiai nuomonei, Lenkijoje yra daug didesnės nei Airijoje. Taigi išlaidos darbo jėgai Lenkijoje yra ne mažesnės, bet didesnės nei Airijoje. Į šį faktą reikėtų atsižvelgti, nes sudėtingais atvejais daryti išvadas remiantis tiesioginiu palyginimu nėra patikimas metodas. Norėčiau pabrėžti, kad jei norime šiais klausimais diskutuoti, būtina giliau pasinagrinėti padėtį, bent jau kai kurių aspektų atžvilgiu.
Antrasis faktas susijęs su pačia įmone "Dell". Tiesa, kad įmonpradėjo savo veiklą Limerike 1991 m., kitaip sakant, prieš aštuoniolika metų. Taip pat tiesa, kad nėra jokių duomenų, patvirtinančių, kad šios gamyklos statybai įmon"Dell" iš kurio nors Europos fondo būtų gavusi paramą. Tokios informacijos nėra, nors neatmetu galimybės, kad įmongavo paramą iš kurio nors regioninio fondo, nes tuo metu, 1990 m., nebuvo jokių prievolių ar metodų, kurie leistų mums šią informaciją gauti. Taip pat tiesa, kad sprendimą dėl gamyklos perkėlimo į Lodzę įmon"Dell" priėm2007 m. Faktas yra ir tai, kad pinigai, panaudoti kaip valstybės pagalba, yra Lenkijos pinigai ir apie šią pagalbą buvo pranešta 2007 m. gruodžio mėn. Šis faktas byloja apie tai, kad Europos struktūrinių fondų lėšos nebuvo panaudotos. Šiuo atveju - tai daroma ne visada, o tik tuomet, kai suma, kaip kad šiuo atveju, viršija 50 mln. EUR - atliekamas labai nuodugnus vertinimas, be kitų dalykų, atsižvelgiant į aspektus, susijusius su darbo rinka. Atlikusi tokį vertinimą Komisija priėjo prie išvados, kad šios dvi gamyklos, įsteigtos visiškai skirtingu metu, nėra tarpusavyje susijusios. Tačiau tai nereiškia ir jokiu būdu neužginčija reikalavimo, kad klausimai, susiję su Europos lėšų naudojimu, išaiškėjus naujiems faktams būtų nuodugniai persvarstomi, taip pat neužginčija būtinybės užtikrinti aukštą paramos teikimo veiklos nuoseklumo lygį. Manau, kad įmonės "Dell" atvejis tapo geru tramplinu šioms diskusijoms, kurias neabejotinai būtina tęsti.
Ponios ir ponai, norėčiau padėkoti jums už šias diskusijas ir už galimybę kartu su jumis apsvarstyti kai kuriuos aspektus, susijusius su Europos prisitaikymo prie globalizacijos fondo lėšų naudojimu. Baigdamas tik norėčiau pasakyti, kad įgyvendindami savo politiką neabejotinai susiduriame su rizika dėl netinkamo ar nevisiškai optimalaus lėšų naudojimo ir šios rizikos plėtodami savo politiką neišvengsime. Taigi turime tai atminti ir turėti drąsos pažvelgti į plačiai pripažintus principus naujomis akimis bei pakeisti šiuos nusistovėjusius ir galbūt pasenusius metodus, jei politinio sutarimo pagrindu randame geresnių intelektualių ir techninių sprendimų.
Reimer Böge
Pone pirmininke, norėčiau pakartoti, kad pastaraisiais mėnesiais mes, Biudžeto komitetas ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas, dėjome labai daug pastangų, kad procedūros remiantis pastarojo komiteto, kuris šiuo tikslu net sudarspecialią darbo grupę, nuomone būtų kuo greičiau pradėtos ir užbaigtos ir kad lėšos atlikus nuodugnų patikrinimą žmonių labui kuo greičiau juos pasiektų.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad vertindami daugiametės finansinės programos ir naujų priemonių įgyvendinimą, persvarstydami biudžetą ir darydami jame pataisymus, taip pat turime įvertinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veikimą ir jo sukuriamą pridėtinę vertę, kaip tai daroma visų kitų priemonių atžvilgiu, ypač atsižvelgdami į aspektus, susijusius su valdymu bei institucijų sąveika nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Turime pamąstyti, kaip galėtume pagerinti fondo sąveiką su Europos socialiniu fondu (ESF). Taigi turime būti atviri visoms galimoms diskusijoms, kurios gali padėti šią sąveiką patobulinti.
Finansavimo šaltinių klausimu pasakyčiau, kad kalbėdamas apie mokėjimų asignavimus iš ESF, Komisijos nary, grynai techniniu požiūriu, žinoma, buvote visiškai teisus. Tačiau norėčiau matyti, kad bendras vaizdas daugiametėje finansinėje programoje numatytų įsipareigojimų ir mokėjimų atžvilgiu, taip pat struktūrinių fondų ir ESF atveju atitiktų bendras sumas, dėl kurių buvo susitarta. Neturėtume leisti, kad dėl netinkamo valdymo, problemų kontrolės ir valdymo sistemoje ar pavėluoto šių fondų lėšų realizavimo numatytos sumos liktų nepanaudotos ir kad vėliau kiekvienais metais dalis nuo šių sumų būtų nupjaunama papildomoms programoms kaip ši. Tai nenaudinga steigėjui.
Tačiau mes atsižvelgsime į jūsų pastabas dėl taisyklių, reglamentuojančių su valstybės pagalba susijusią veiklą. Tuos pačius klausimus, žinoma, pateikėme ir kitoje vietoje, spręsdami klausimą dėl įmonės "Nokia" gamyklos Bochume perkėlimo į Rumuniją. Nepaisant to, turiu pasakyti, kad šiuo atžvilgiu reikia nuodugniai apsvarstyti klausimą, susijusį su valstybių narių atskaitomybe Komisijai. Kartais man susidaro įspūdis, jei kalbėsime apie Komisijos ir valstybių narių sąveiką, kad padėtis labai panaši kaip ir žvejybos kvotų atžvilgiu: kiekviena puskontrolės funkciją bando nustumti kitai, tad efektyvios sistemos sukurti nepavyksta. Šiuo atžvilgiu išliksime budrūs ir kontroliuosime šiuos apsektus spręsdami panašius klausimus, taip pat reikalausime, kad Komisija veiktų taip, kaip reikalaujama pagal reglamentus ir taisykles, dėl kurių susitarėme 2007 m.
Baigdamas norėčiau visų paprašyti balsuoti už šį pasiūlymą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos. Balsavimas vyks 2009 m. lapkričio 25 d., trečiadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Iosif Matula  
raštu. - (RO) Pone pirmininke, remiu pranešimą, kurį pateikmano kolega R. Böge, nes manau, kad daugeliui darbą praradusių Europos žmonių reikalinga pagalba, įskaitant ES fondų lėšomis teikiamą paramą. 2009 m. buvo paremti 10 275 darbuotojai ir šiai paramai išleista 37 mln. EUR, o tai niš tolo nesiekia šiam Europos fondui nustatytos viršutinės metinės ribos, kuri sudaro 500 mln. EUR. Turiu pabrėžti, kad šios lėšos skirtos ne įmonėms, o iš darbo atleistiems įmonių darbuotojams. ES neturi finansiškai remti tokių įmonių, kurios perkelia savo gamybos objektus ir atleidžia savo darbuotojus, ypač jeigu įmonės persikelia į ne ES šalis arba kartu dar gauna kitos valstybės narės pagalbą.
Privalome griežtai kontroliuoti, kaip vykdomas įmonių perkėlimas. Socialinnašta, susijusi su įmonių uždarymu ar jų perkėlimu, neturi būti perkeliama ant Europos mokesčių mokėtojų pečių. Nepamirškime, kad fondas buvo sukurtas siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, netekusiems darbo dėl pasaulio mastu verslo sektoriuje vykstančių esminių struktūrinių pokyčių, o po 2009 m. gegužės 1 d. ir darbuotojams, kurie prarado darbą dėl visuotinės finansų ir ekonomikos krizės. Manau, kad Europos fondai taip pat gali suteikti naujosioms valstybėms narėms rimtą pagalbą įveikiant ekonominius sunkumus ir prisitaikant prie vienos bendros Europos rinkos konkurencinės struktūros.
