Baltijos jūroje numatyto dujotiekio tarp Rusijos ir Vokietijos poveikis aplinkai (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės klausimas - M. Libickio pranešimas Peticijų komiteto vardu dėl dujotiekio, planuojamo tiesti iš Rusijos į Vokietiją per Baltijos jūrą, poveikio aplinkai (peticijos 0614/2007 ir 0952/2007).
Marcin Libicki
pranešėjas. - (PL) Gerb. pirmininke, šios dienos diskusija yra labai ypatinga, nes ji pagrįsta paprastų Europos Sąjungos piliečių prašymu. Noriu pasveikinti susirinkusiuosius balkone, kurie yra peticijos, šiandienos diskusijai suteikusios pagrindą, autoriai. Daugeliui ekologinių organizacijų atstovaujantis Krzysztof Mączkowski yra ten ir, manau, yra ir R. Morkūnaitiš Lietuvos. Peticiją pasirašbeveik 30 000 žmonių. Parašai ir toliau yra siunčiami Peticijų komitetui. Šią diskusiją, be abejo, stebi daug milijonų žmonių ir viešosios nuomonės tyrimų centrų, esančių visose Baltijos jūros šalyse.
Šios Europos Parlamento peticijos istorija buvo tokia, kad pirmiausia Peticijų komitete įvyko nemažai diskusijų šia tema. Šios diskusijos buvo pagrįstos itin stipriais peticijos autorių pristatymais. Iš viso šia tema įvyko penkios diskusijos. Be to, surengėme viešą svarstymą. Viešo svarstymo metu pasaulyje pripažinti specialistai apsvarstir pritartam, ką pareiškpeticijos įteikėjai: kad grėsmBaltijos jūrai yra itin didelir ar iš viso verta imtis šio rizikingo sumanymo, kuriam reikia tokių didelių investicijų. Kol šios diskusijos vyko Peticijų komitete ir kai Europos Parlamentas sutiko, kad šis klausimas būtų svarstomas viešai - tai šiuo metu ir vyksta - kitos diskusijos vyko Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete bei Užsienio reikalų komitete. Tvirtinti pateikti teisės aktai sulaukdevyniasdešimties procentų Peticijų komiteto ir abiejų kitų komitetų palaikymo.
Tik tada staiga kilo šio pranešimo ir jame pateikiamų argumentų oponentų ir kritikų didelis aktyvumas. Staiga Peticijų komitetui buvo pateikta 180 pakeitimų. Beveik visi iš jų buvo atmesti. Panaši buvo ir patariamųjų komitetų patirtis. Pastebėtas didžiulis "Nord Stresam", kitaip to nepavadinsi, puolimas. Gavome "Nord Stream" parengtus nurodymus, kaip balsuoti; tai įvyko Peticijų komitete. Europos Parlamente dirbu ketverius metus, tačiau tai buvo pirmas kartas, kad lobistine veikla užsiimantys asmenys nurodinėtų nariams, kaip balsuoti, ir vieną po kito teiktų pakeitimus: susilaikykite šiuo klausimu, balsuokite "už" šiuo, balsuokite "prieš" šiuo klausimu.
Šiandienos diskusija pagrįsta 40 skirtingų nuomonių ir ekspertų pranešimų. Ponios ir ponai, yra trys šalys, į kurias turi būti atsižvelgta: paprasti Europos Sąjungos piliečiai, didžiulis politinis ir ekonominis kapitalas ir Europos Parlamentas. Europos Parlamentas turėtų kalbėti paprastų Europos Sąjungos piliečių vardu. Pasimokykime iš to, kas įvyko referendumų metu Prancūzijoje, Nyderlanduose ir Airijoje. Norime pelnyti paprastų Europos Sąjungos piliečių pasitikėjimą ir tikiuosi, kad tokio požiūrio laikysis visi šio Parlamento nariai.
Norėčiau padėkoti visiems, padėjusiems pasiekti šį momentą, kai šiandien iš tikrųjų galime vykdyti diskusiją. Norėčiau padėkoti H. Foltyn-Kubickai, kuri čia, Europos Parlamente, surengnuostabią parodą apie Baltijos jūrą, M. Cashmanui, kuris yra pirmasis Peticijų komiteto pirmininko pavaduotojas, ir C. Beazley, kuris yra Europos Parlamento Europos ir Baltijos jungtinės grupės pirmininkas. Be to, norėčiau padėkoti Peticijų komiteto sekretoriatui, įskaitant Davidą Lowe'ą, Karen Chioti ir Silvia Cannalire, bei tiems, kas davman patarimų, padėjo ir bendradarbiavo, t. y. Szymon Szynkowski, Norbert Napierajów, Wojciech Danecki, Witold Ziobrze ir Michał Krupiński. Šių asmenų indėlis šiame darbe yra didžiausias.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti Peticijų komiteto pirmininkui M. Libickiui už šį pranešimą, kuris suteikia galimybę aptarti šio didelio projekto, 1 200 km ilgio gamtinių dujų vamzdyno, kuris bus tiesiamas seklioje Baltijos jūroje, poveikį aplinkai. Ne tik dėl to, kad šis projektas yra svarbus ir kelia daug klausimų dėl aplinkos apsaugos Baltijos regione, bet ir dėl to, kad jis yra pirmasis iš daugelio ateityje numatomų panašių projektų.
Per pastaruosius kelis mėnesius šis projektas jau patraukviso Baltijos regiono žiniasklaidos ir politikų dėmesį. Jis buvo aptartas daugelyje forumų ir daugelyje susijusių šalių.
Kaip minėjo M. Libicki, jis buvo aptartas Europos Parlamente Peticijų komiteto sausio mėn. organizuoto viešo svarstymo metu, kuriame dalyvavau kartu su kolega Komisijos nariu A. Piebalgsu, atsakingu už energetikos klausimus. Komisijos narys A. Piebalgs apžvelgEuropos Sąjungos perspektyvas dėl gamtinių dujų ir pabrėžė, kad Europos Sąjungos dujų poreikiai sparčiai auga, nors dujų gamyba Europos Sąjungoje stipriai mažėja ir atsargos yra sunaudojamos.
Europos energetikos politikoje pabrėžiama neatidėliotina būtinybskatinti energijos efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių gerinimą, ir mes dedame pastangas, kad pasiektume šio tikslo.
Tačiau reikės didinti gamtinių dujų importą, norint patenkinti Europos energijos poreikį per artimiausius dešimtmečius. Papildoma infrastruktūra, pavyzdžiui, gamtinių dujų vamzdynai ir suskystintų gamtinių dujų terminalai, atliks svarbų vaidmenį siekiant patenkinti Europos vartotojų poreikius ir užtikrinti nuolatinį tiekimą. Dujotiekis "Nord Stream" suteiks galimybę padidinti gamtinių dujų tiekimą iš Rusijos.
Kaip žinote, poreikį sukurti naują infrastruktūrą, skirtą Rusijos dujoms transportuoti į Europos Sąjungą, pripažino Europos Parlamentas ir Taryba, parengę 2006 m. rugsėjo mėn. priimtas europinių energetikos tinklų gaires. Turiu omeny Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1364/2006. Gairėse buvo nurodyti tam tikri prioritetiniai projektai, o šis projektas yra klasifikuojamas kaip europinės svarbos projektas, taigi yra prioritetinis. Su sąlyga, jei poveikio aplinkai vertinimo išvados bus teigiamos, dujotiekis "Nord Stream" bus europinės svarbos projektas.
Europos Parlamento svarstymo, įvykusio sausio mėn., metu mano pagrindinmintis buvo ta, kad šis projektas, kaip ir bet kuris kitas projektas, privalo atitikti visas susijusias tarptautinės teisės ir Bendrijos teisės aplinkosaugos taisykles dujotiekio statybos, eksploatavimo ir stebėjimo etapais. Būtent tai noriu pabrėžti ir šiandien.
Pagal tarptautinę ir Bendrijos teisę, projekto savininkas, t. y. "Nord Stream AG", privalo kreiptis dėl projekto įgyvendinimo leidimo arba statybos leidimo į šalis, kurių jurisdikcijai priklauso numatyti darbai, t. y. Vokietiją, Daniją, Suomiją ir Švediją. Tačiau tokių projektų įgyvendinimo leidimo išdavimas priklauso nuo poveikio aplinkai vertinimo procedūros. Be to, tai nustatyta ir mano anksčiau minėtose europinių energetikos tinklų gairėse. Poveikio aplinkai vertinimo procedūras numato ir Bendrijos teisė, ir tarptautinteisė. Be to, tarpvalstybiniu lygiu yra susijusi ES direktyva bei Espo konvencija.
Espo konvencija yra dalis Bendrijos teisyno acquis, atsižvelgiant į tai, kad ir Bendrija, ir valstybės narės yra konvencijos šalys. Šiuo atveju taikomos ir Bendrijos, ir tarptautinės teisės procedūros. Projekto tarpvalstybinis pobūdis reiškia, kad privaloma laikytis Espo konvencijos, o susijusios valstybės narės prieš suteikdamos įgyvendinimo leidimą privalo tinkamai vykdyti direktyvos dėl poveikio aplinkai vertinimo nuostatas.
Poveikio aplinkai vertinimo procedūra pagal Espo konvenciją pradėta, kai 2006 m. pabaigoje buvo paskelbtas šis projektas. Remiantis Komisijos turima informacija, nemažai tyrimų, pranešimų ir klausimų buvo aptarta įvairių forumų ir susitikimų metu ir su visuomene, ir su kompetentingomis įvairių valstybių narių valdžios institucijomis.
Kaip numato Espo konvencija, rangovas arba projekto savininkas privalo pateikti reikiamus dokumentus dėl poveikio aplinkai. Be to, šalis, turinti įgaliojimus išduoti įgyvendinimo leidimą, kilmės šalis - kilmės šalis kaip vadinama Espo konvencijoje - privalo įvykdyti toliau nurodytas dvi pareigas.
Pirma, ji privalo nuolat bendrauti su aplinkos apsaugos institucijomis ir visuomene, kuriai tai turės įtakos, ir, antra, ji privalo organizuoti derybas su šalimi ar šalimis, kurioms tai turės įtakos, t. y. kaimyninėmis šalimis, kurios gali pajusti tarpvalstybinį projekto poveikį. Šiuo atveju, šalys, kurioms tai turės įtakos, yra trys Baltijos valstybės ir Lenkija.
Taigi, tinkamas poveikio aplinkai procedūros vykdymas reiškia tai, kad visus reikalus, klausimus ir svarbius aspektus, pavyzdžiui, tuos, kurie buvo paminėti šiame pranešime ir kuriuos šiandien aptariame, privalo įvertinti ir aptarti ir kompetentingos valdžios institucijos, ir visuomenė.
Dabartiniame etape bet koks galimo neigiamo poveikio aplinkai, kurio negalima sumažinti ar išvengti, kaip nustatyta poveikio aplinkai įstatymuose, akcentavimas yra skubotas. Iš tiesų galutinis poveikio aplinkai vertinimo pranešimas dar nėra parengtas. Taigi, aplinkos apsaugos institucijos dar neturėjo progos analizuoti ir vertinti visų techninių duomenų, kurių reikia atsakymams į visus teisėtus klausimus pateikti.
Kilmės šalys turi teisę reikalauti visos papildomos informacijos, kurios, jų manymu, reikia tuo atveju, jei nuspręstų išduoti įgyvendinimo leidimą; pavyzdžiui, Švedija laikydamasi nacionalinių teisės reikalavimų jau taip padarė, kai projekto savininkas pateikoficialų prašymą.
Kita vertus, šalys, kurioms tai turės įtakos, turi teisę įsitikinti, kad turi visą informaciją, kurios reikia jų poreikiams patenkinti. Man pranešė, kad visos susijusios šalys, t. y. kilmės šalys ir šalys, kurioms tai turės įtakos, reguliariai organizuoja susitikimus ir diskusijas apie naujausias poveikio aplinkai procedūros vykdymo pagal Espo konvenciją aplinkybes.
Galutinį poveikio aplinkai pranešimą tikimasi gauti iki metų pabaigos. Jį pateikus, vyks oficialios derybos, kurių metu bus priimtas galutinis sprendimas dėl įgyvendinimo leidimo išdavimo.
Tikiuosi, kad visų valstybių narių, kurios yra Espo konvencijos šalys, kompetentingos valdžios institucijos vykdys savo pareigas ir prisiims atsakomybę kaip privalo daryti.
Rusija, kuri pasirašEspo konvenciją, tačiau nėra jos šalis, vis dėlto sutiko laikytis joje numatytų taisyklių.
Baigdamas noriu pabrėžti, kad stebime proceso raidą ir palaikome ryšį su atsakingomis Espo konvencijos šalimis, susijusiomis šalimis ir rangovu. Kalbant apie rangovą, Komisijos institucijos paaiškino, kad visi įpareigojimai dėl reikiamos informacijos pateikimo ir skaidrumo privalo būti vykdomi.
(Plojimai)
Christopher Beazley
Gerb. pirmininke, M. Libicki, ponios ir ponai, pamatysite, kad šis pranešimas yra labai svarbus ne tik šiam Parlamentui, bet ir visai visuomenei, kaip jau minėjo M. Libicki.
Užsienio reikalų komiteto nuomonės referentas - 30 000 parašų rodo susirūpinimą žmonių, gyvenančių Baltijos jūros, kuri apibūdinama kaip nuo taršos mirštanti jūra, pakrantėse. Ji labai sekli. Jos dugne nuo Antrojo pasaulinio karo laikų yra išlikusių karo laivų. Kyla klausimas: ar tikrai labai protinga dugnu nutiesti energijos vamzdyną būtent šioje Europos Sąjungos dalyje?
Man suteikta garbužrašyti Užsienio reikalų komiteto nuomonę bei aplinkos apsaugos klausimus, kuriuos svarstPeticijų komitetas; mums taip pat kėlsusirūpinimą tyrimų, susijusių su poveikio aplinkai vertinimu, kurį ką tik paminėjo Komisija, pobūdis.
Komisijos nary, ar galite atsakydamas patvirtinti, kad sutinkate su Parlamento 20 straipsniu, pateikiamu M. Libickio pranešime, kuriuo raginami jūs ir Komisija atlikti nepriklausomą poveikio aplinkai vertinimą? Šiek tiek nerimaujama, kad jeigu pasiūlymo autoriai užsakys poveikio aplinkai vertinimą, jam gali trūkti objektyvumo.
Be to, raginame visas Baltijos jūros pakrančių valstybes, visas devynias, įskaitant Rusiją, siekti visų įmanomų konsultacijų ir iki galo dalyvauti vykdant šio dujotiekio, jei toks bus nutiestas, priežiūrą ir užtikrinant jo saugą. Komisija jau pabrėžtarptautinės ir Europos teisės pripažinimo svarbą, o mes papildysime, kad įmonės atsakomybirgi yra svarbu. Būtina įsigyti draudimą siekiant padengti bet kokią galimą dėl šio projekto jo vykdymo metu ar vėliau kilusią riziką ar žalą.
Užbaigdami primygtinai reikalaujame laikytis abipusiškumo principo. Vakarykštis Rusijos partnerių nesėkmingas mėginimas nušalinti BP-TNK vadovą neprisideda prie ES įmonių ir Rusijos įmonių tarpusavio supratimo skatinimo. Šiuo klausimu siekiame sutarimo bei norime, kad Komisija labai atidžiai stebėtų šį projektą ir, kaip nurodpranešėjas bei du Komisijos nariai svarstymo metu, dabartinis "Nord Stream" pateiktas pasiūlymas yra netenkinantis.
Baigdamas noriu pareikšti, kad mūsų frakcija balsuos už M. Libickio pranešimą.
Andres Tarand
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės referentas. - (ET) Vienintelis likęs neišspręstas nurodytas argumentas dėl Baltijos dujų vamzdyno tiesimo yra susijęs su aplinkos apsauga. Šveicarų įmonei "Nord Stream" nepavyko pateikti poveikio aplinkai vertinimo iki leistino termino, dėl to Europos Parlamentas turėjo balsuoti "aklai".
Be to, paaiškėjo, kad "Nord Stream" užsakytas poveikio aplinkai vertinimas įtrauktik naujas tyrimų problemas po to, kai Parlamentas nurodpagrindinius jos tyrimų planų trūkumus. Svarbiausia problema dėl poveikio aplinkai vertinimo yra 1941 m. rugpjūčio mėn. Suomijos įlankoje mūšio metu kartu su amunicija nuskandintų dešimčių karo laivų nuolaužos; prieš dešimt dienų tai pripažino tik Dūmos narys Andrejus Klimovas.
Tačiau pernai buvo pranešta, kad trasa yra visiškai sutvarkyta. Ypatingas dėmesys turi būti atkreiptas į tai, kad sujudinus dugno nuosėdas yra išskiriamas fosforas: nors poveikio aplinkai vertinime teigiama, kad tai neturi nieko bendra su eutrofikacija, kitų mokslo krypčių atstovai tvirtina kitaip. Privalome numatyti tai, kad bus išskirti dioksinai ir sunkieji metalai. Pastarieji yra tuo svarbūs, kad maistas bus gaminamas iš žuvies, kurioje yra žmonėms nuodingų medžiagų. Jau žinome, kad šių medžiagų kiekis ir radioaktyvumo lygis yra didžiausi Baltijos jūroje.
Rihards Pīks
PPE-DE frakcijos vardu. - (LV) Dėkoju, gerb. pirmininke. Kalbant apie šį projektą ir M. Libickio pranešimą, norėčiau pasakyti, kad bendrai tariant čia turi būti atsižvelgiama į tris aspektus. Pirmasis - tai ekonominis aspektas. Aišku, kad energijos išteklių reikia ir Vokietijai, ir Europai, ir žvelgiant iš šio taško, dujotiekis iš Rusijos yra reikalingas, nes Rusija turi dujų išteklių. Antrasis yra politinis aspektas. Tai reiškia būdą, kuriuo remiantis buvo parengtas šis projektas, ir mes visi žinome, kad tai buvo atlikta prieš rinkimus pasinaudojant plačiais politiniais ryšiais, nepasitarus su valstybėmis narėmis, kurioms tai gali turėti įtakos ekonominiu ar aplinkos apsaugos požiūriu.
Antra, kaip visi žinome, pagal ES strategiją energetikos srityje, buvo numatyta nuostata dėl energijos kanalų suderinamumo. Šiuo atveju, nieko tokio nebuvo pateikta, ir tai iš tiesų neatitinka ES strategijos dėl energetinio solidarumo ir energetinio saugumo, kurią mes dabar priėmėme.
Trečia, tai aplinkos apsaugos aspektas, kuris yra konkrečiai aptariamas M. Libickio pranešime. Žinome, kad remiantis pasaulio aplinkos fondo ataskaita, 7 iš 10 labiausiai užterštų vietų pasaulio vandenynuose yra Baltijos jūroje. Šiuo požiūriu, man atrodo, buvo labai nedaug diskusijų, - žinoma, pripažįstu, kad projektą įgyvendinančios įmonės atliko skaičiavimus ir organizavo diskusijas, tačiau viešai nebuvo svarstyta kita alternatyva, t. y. dėl dujotiekio tiesimo sausuma. Tai leistų lengviau pasiekti suderinamumo ir iš tiesų išspręstų du aspektus: aplinkos apsaugos aspektą ir politinį aspektą. Dėkoju.
Lasse Lehtinen
PSE frakcijos vardu. - (FI) Gerb. pirmininke, šiame pranešime aptariama peticija yra susijusi su aplinka, tačiau vykstančių diskusijų metu pastebėjome, kad dujotiekio tiesimo projektas turi aspektų, kurie nėra susiję su aplinka.
Kad neviršytume Parlamento įgaliojimų, mes laikomės faktų, kai rengiame rezoliucijas. Faktas yra tas, kad ES reikia Rusijos dujų, o Rusijai - daugiau Europos klientų.
Antrasis faktas yra tas, kad projektą, dėl kurio dabar vyksta derybos, ES patvirtino kaip TEN programos dalį. Tai didelis statybų projektas, kurio įgyvendinimas gali turėti žalingą poveikį Baltijos jūros ekosistemai.
Dėl šios priežasties yra svarbu paruošti nešališkus aplinkos apsaugos pranešimus, kad būtų nustatyta rizika, kurią būtina palyginti su nauda. Nėra projektų be rizikos.
Mūsų frakcijos siūlomi pranešimo pakeitimai yra pagrįsti principu, kad neturi būti suteikiama nuolaidų dėl aplinkos apsaugos, tačiau negali būti sudaroma ir dirbtinių kliūčių.
Be to, dar vienas faktas yra tai, kad šiuo metu didžiausia Baltijos jūros aplinkos apsaugos problema yra aplink esančių šalių žemės ūkis ir kad naftos transportavimas laivais - o tai tampa vis labiau įprasta - kelia realią riziką. Tačiau pranešime neaptariame šių problemų.
Be to, dar vienas faktas yra tai, kad derybos dėl dujotiekio buvo politizuotos tokiu mastu, kad kyla pavojus, jog ši tema liks šalutiniu klausimu. Buvusio Prezidento V. Putino pastebėjimas, kad Rusijos laivynas irgi turi ginti finansinius interesus, nepadeda kurti pasitikėjimu grįstos atmosferos. Energijos naudojimas politinio spaudimo tikslu nėra civilizuotas būdas tarptautiniam dialogui vykdyti.
Suomija patyrRusijos spaudimą dėl muitu medienai, tačiau bent šiuo momentu Suomijos vyriausybnesiejo šio reikalo su dujotiekio tiesimo projektu.
Rusija neratifikavo Espo konvencijos dėl Baltijos jūros. Reikėtų reikalauti, kad Rusija tai atliktų prieš pradedant dujotiekio tiesimo darbus.
Diana Wallis
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, tai itin svarbus daugiaaspektis pranešimas, ir jame aptariamas labai sudėtingų Europos klausimų, susijusių ne vien su aplinkos apsauga, paketas. Pažymėtina, kad jis pateikiamas per Peticijų komitetą, ir tai yra šio komiteto pranašumas, kad jis sugeba sujungti šio Parlamento labai įvairias nuomones, pateiktas svarstymų ir diskusijų dėl šio pranešimo metu, siekdamas gauti apibendrintą požiūrį.
Mūsų frakcijos pagrindinis principas vertinant šį pranešimą buvo mėginimas rasti europietiškus atsakymus į europietiškas problemas. Iš esmės, dujotiekis pabrėžia, jei iš viso tai reikia pabrėžti, poreikį turėti Europos požiūrį į energijos tiekimą.
Nėra gerai, kai skirtingos šalys vykdo skirtingus veiksmus su skirtingais partneriais. Mums reikia Bendrijos atsako, pagrįsto solidarumo principu.
Daug buvo pasakyta apie aplinką, ir Komisijos narys pateikkeletą gerų atsakymų dėl Europos aplinkos apsaugos teisės, tarptautinių teisinių įsipareigojimų, tačiau čia mes privalome užtikrinti pasitikėjimą; privalome, kiek įmanoma, labiau užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos standartų ir suderinto, nuoseklaus Europos požiūrio į aplinkos apsaugos klausimus.
Žinoma, susiduriame ir su labai sunkia ES ir Rusijos santykių tema. Šiuo atveju turime itin gerą galimybę: Baltijos jūros regione, tolimoje šiaurėje turime Šiaurės dimensijos aplinkosaugos partnerystę. Panaudokime šią priemonę, kuri buvo viena iš sėkmingų su ES ir Rusijos santykiais susijusių istorijų, kad ji padėtų mums šiuo atveju.
Pabaigoje išreikšiu teigiamą mintį. Mūsų Jorkšyro rinkimų apygardoje yra nedidelis kaimelis, kurį dabar su nedideliu kaimeliu Norvegijoje sieja didžiausias per Šiaurės jūrą nutiestas dujotiekis. Tai užmezgžmonių tarpusavio santykius, kurie tęsis labai ilgą laiką. Tai yra teigiamas dalykas.
David Hammerstein
Verts/ALE frakcijos vardu. - (ES) Gerb. pirmininke, noriu padėkoti pranešėjui, Peticijų komiteto pirmininkui M. Libickiui. Šiuo atveju neabejotinai svarstome Europos piliečių peticiją, kuria išreiškiamas tūkstančių žmonių susirūpinimą dėl dujotiekio, susiesiančio Rusiją ir Vokietiją, tiesimo.
Ypač turi būti iškelta šiek tiek abejonių dėl abipusio Rusijos ir Vokietijos susitarimo nutiesti vieną iš didžiausių pasaulyje dujotiekių, į kurį yra įtrauktos įmonės "Gazprom" ir E.ON, pobūdžio. Tikslas yra nutiesti dujotiekį vidury Baltijos jūros, kad to nereiktų daryti Lenkijoje ir Baltijos valstybėse.
Taip, šis projektas - tai politinis aplinkkelis, ir taip, tai aplinkkelis, kuriuo apeinamos bet kokios su jo tiesimu sausumoje susijusios galimos politinės problemos, ir kuris rodo visišką ES bendrosios energetikos politikos nepaisymą ir silpnina jos pozicijas santykiuose su Rusija. Dvišaliai susitarimai su Rusija dėl energijos, kai beveik nėra derinimo su ES, irgi yra bloga žinia tvirtos ES užsienio politikos su viena nuomone požiūriu.
Šis projektas numato, kad dujotiekis kirs pažeidžiamą jūrą, kuri jau yra užteršta nuodingais produktais ir kurios natūrali vandens kaita yra itin ribota. Bet kokių nelaimingų atsitikimų padariniai būtų katastrofiški visoms aplink ją esančioms valstybėms. Svarbiausia, privalome primygtinai reikalauti, kad būtų ryžtingai taikomas prevencinis principas kartu atliekant išsamų poveikio aplinkai vertinimą siekiant ištirti visas alternatyvas ir užtikrinti griežtą atitiktį visoms tarptautinėms nuostatoms.
Geriausias būdas užtikrinti energetinį saugumą - tai vykdyti suderintą ES politiką, atitinkančią griežčiausius aplinkos apsaugos reikalavimus.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL frakcijos vardu. - (SV) Gerb. pirmininke, Baltijos dugnu nutiestas dujotiekis reiškia didesnį klimato kaitai turinčių įtakos išmetimų kiekį ir didelę aplinkos apsaugos riziką jautriai Baltijos jūros ekosistemai. Yra rizika dėl biologinės pusiausvyros sutrikdymo. Kas galėtų nutikti su visomis jūros dugne gulinčiomis minomis? Suprojektuotas dujotiekis, jei bus tiesiamas pagal planą, reiškia didelį nutolimą nuo įsipareigojimo, kuris taip dažnai diskusijose apie klimatą reiškia minimalią atitiktį reikalavimams. Tačiau į visas derybas dėl klimato klausimo privaloma rimtai atsižvelgti ir imtis konkrečių veiksmų ir priemonių.
Kiekvienas sumanymas, kuriam atidedami gamtinių dujų investicijoms skirti milijonai, uždelsia itin reikalingas investicijas į atsinaujinančius alternatyvius energijos šaltinius, ir prieštarauja visiems skelbiamiems ketinimams dar kartą persvarstyti politiką dėl aplinkos apsaugos ir sustabdyti klimato kaitą. Būtina atkreipti ypatingą dėmesį į Baltijos jūros ir klimato klausimą, dėl to reikalaujame, kad "Nord Stream" prieš priimdama bet kokį sprendimą dėl galimo ateityje numatyto dujotiekio ištirtų alternatyvų maršrutą sausuma, - tai visiškai atitinka Švedijos vyriausybės šių metų vasario mėn. priimtą sprendimą.
Sylwester Chruszcz
(PL) Gerb. pirmininke, tai, ką daro rusai, visai nestebina, nes jie nepriklauso Europos Sąjungai ir turi teisėtą ekonominį suinteresuotumą dėl dujotiekio tiesimo Baltijos jūros dugnu užtikrindami, kad tai nepriklausys nuo tarpininkų. Tačiau tai, ką daro Vokietijos vyriausybBerlyne, yra gėdinga ir prieštarauja Europos solidarumui. Panašu, kad vokiečiai, kurie pritaria Europos Sąjungos projektui ir, kaip neseniai pareikšta, Europos Konstitucijai, žodį "Sąjunga" vartoja itin pasirinktinai. Negalime su tuo sutikti. Jūs, pirmininke H. G. Pötteringai, svarbiausias vokietis Europos Sąjungoje, šiuo klausimu taip pat nepadarėte nieko. Užuot keliavęs į tėvynainių susirinkimus galbūt galėtumėte pagalvoti apie darbus, kurie nekelia priešiškų nuotaikų Europos valstybėms?
András Gyürk
(HU) Dėkoju už galimybę pasisakyti, gerb. pirmininke. Ponios ir ponai, dujotiekio Baltijos jūroje klausimas yra vienas iš labiausiai ginčytinų klausimų, susijusių su šiuo metu ruošiama bendrąja energetikos politika. Dauguma žmonių yra susirūpinę, kad nutiestas dujotiekis padidins ne tiekimo žemynui saugą, bet mūsų negalėjimą apsiginti nuo Rusijos.
Negalime žinoti, ar kainos bus labiau prieinamos vartotojams, o gal jos išaugs dėl itin didelių investicijų. Galiausiai nėra aiškaus atsakymo į dabartinės darbotvarkės klausimus: kokie bus projekto "Nord Stream" padariniai aplinkos apsaugai?
Mano nuomone, yra itin svarbu, kad reikiamas poveikio aplinkai vertinimas būtų atliktas prieš nuleidžiant planuotus vamzdžius į vandenį, kurie lems Europos energijos tiekimą dešimtmečiams, įskaitant "Nord Stream". Suprantama, kad viską turi apimti poveikio aplinkai vertinimas. Mūsų atveju, deja, nėra išsamaus, nešališko vertinimo, kuris atsižvelgtų į aplinkos apsaugos perspektyvas.
Tačiau pateiktas pranešimas labiau paaiškina dėl numatyto dujotiekio Baltijos jūroje kylančius su aplinkos apsauga susijusius klausimus. Manau, nėra gerai, kad nebuvo atlikta išsami analizė, kokį tiksliai poveikį aplinkai gali padaryti 1 200 km jūros dugno išvalymas. Nebuvo išsiaiškinta ir dėl pavojaus, kurį kelia šiame plote esanti nesprogusi Antrojo pasaulinio karo amunicija. Faktas, kad kenksmingos cheminės medžiagos pateks į jūrą vamzdyno tiesimo metu, irgi kelia nerimą.
Tai yra svarbūs klausimai ir manau, kad neįmanoma atsakingai įgyvendinti šio projekto, jei į juos nebus atsakyta aiškiai ir įtikinamai. Manau, kad aplinkos apsauga ir energijos tiekimo saugumas nėra vienas kitą paneigiantys dalykai. Jei Europos Parlamentas tikrai nori būti piliečiams artima institucija, jis privalo atsižvelgti į 30 000 parašų skirtingose peticijose, kuriose atkreipiamas dėmesys į dujotiekio Baltijos jūroje žalos aplinkai riziką, ir tikras atsakymas turi būti pateiktas iškeltiems klausimams. Dėkoju.
Proinsias De Rossa
Gerb. pirmininke, parengti šį pranešimą paskatino 30 000 Europos piliečių. Peticijų komitetas jau atliko neįkainojamą vaidmenį, įtraukdamas šį klausimą į Europos darbotvarkę. Yra gyvybiškai svarbu, kad piliečiai pasitikėtų, jog Europa iš tiesų gali veikti išvien su jais jų vardu. Taigi, yra nepaprastai svarbu, kad Europą ir toliau matytų svarstančią poveikio aplinkai klausimą pagal šį pasiūlymą, ir todėl didelnašta tenka Komisijos nariui S. Dimasui.
Privalome parodyti, kad sugebame išsaugoti piliečių sveikatą ir mūsų aplinkos ekologinę pusiausvyrą. Neabejotinas poreikis užtikrinti energijos išteklius ir energijos išteklių supirkimas turi būti pagrįstas tvarumo principais. Mūsų frakcijos pasiūlyti šio pranešimo pakeitimai yra skirti šiems principams pranešime pabrėžti, tiksliau sakant, iš naujo tai pabrėžti. Kreipiuosi į Parlamentą, kad jis jiems pritartų.
Kaip nurodKomisijos narys S. Dimas, poveikio aplinkai vertinimas būtinas ir privalomas, jei leidimai bus suteikiami pagal įstatymą. Tai, kaip išspręsime šį klausimą, paruoš dirvą ateičiai, ir mes privalome užtikrinti tinkamą pusiausvyrą.
Henrik Lax
(SV) Gerb. pirmininke, paaiškėjo bent du geri dalykai dėl to fakto, kad Europos Parlamentas pasiūl"Nord Stream" klausimą diskusijai. Dėl sausio mėn. viešojo tyrimo Peticijų komitete galime tikėtis, kad "Nord Stream" įsipareigos atlikti nešališką ir išsamų poveikio aplinkai vertinimą.
Antras geras dalykas yra tai, kad diskusija turi padėti išaiškinti "Nord Stream" savininkams ir Rusijos valstybei, kad leidimas tiesti dujotiekį bus suteiktas tik tada, jei Rusija irgi ratifikuos Espo konvenciją. Būtina sąlyga - sutarti dėl atsakomybės žalos atveju. Tačiau, kaip girdėjome, reikės imtis ir kitų priemonių pasitikėjimui pelnyti, jei šis projektas taps stipriu ES ir Rusiją jungiančiu ryšiu, kurio tikimės. Be kitų dalykų, "Gazprom" irgi privalo būti pasirengusi viešai pademonstruoti sugebėjimą praktiškai vykdyti savo įsipareigojimus dėl tiekimo ateityje.
Helmuth Markov
- (DE) Gerb. pirmininke, žinoma, vamzdynų, dujotiekio ar naftotiekio tiesimas, daro poveikį aplinkai, ir neturi reikšmės, ar vamzdynas yra nutiestas Šiaurės jūroje nuo Ekofisko iki Emdeno, kaip yra šiuo metu, ar iš Rusijos į Vokietiją per Lenkiją, kaip irgi jau yra.
Turi būti atliekami poveikio aplinkai auditai ir planų tvirtinimo vertinimai. Visa tai yra reglamentuojama tarptautiniu lygiu. Turime Espo konvenciją, kuri reiškia, kad šalys, per kurių teritoriją bus nutiestas dujotiekis, yra atsakingos už patikrinimą, ar tiesimo darbai gali būti ten atliekami, ar ne. Pasitikiu šiomis šalimis ir esu įsitikinęs, kad šios Konvencijos bus laikomasi, ir tik tada galėsime svarstyti, ar yra tam tikra alternatyvi versija, kuri bus įgyvendinama vienu ar kitu būdu.
Tai, ką dabar darome, man kartais atrodo itin panašu į politinio šališkumo atvejį. Dėl to, kad turime politinės įtakos, neabejotinai vamzdyną tiesti privalome ten. Tai reiškia, kad bandome išvengti poveikio aplinkai vertinimo. Leiskite valstybėms ir jų valdžiai įvertinti, ar tinkamai vykdomi privalomi aplinkos apsaugos reikalavimai. Mūsų, europiečių, užduotis yra pasakyti, kad tikime valstybėmis narėmis, kurios yra su tuo susijusios.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Gerb. pirmininke, šiandien vykdome šią diskusiją, nes piliečiai ir vyriausybės yra susirūpinusios dėl šio dujotiekio tiesimo. Jie yra susirūpinę, nes kyla rizika šios jautrios Baltijos jūros zonos aplinkai.
Tačiau šios diskusijos tapo itin politizuotos. Visi sutinka, kad privalome atsižvelgti į visas tarptautines ir aplinkos apsaugos konvencijas, neabejotinai ir tada, kai aptariama jautri Baltijos jūros zona. Gerb. pirmininke, čia vykstantis politizavimas su tuo neturi nieko bendra. Privalome pripažinti, kad mums reikia energijos, kad vietingamyba Nyderlanduose ir kitur ir toliau mažėja, taigi mums reikia dujų iš kitų šaltinių. Šios dujos yra iš Rusijos. Būtų buvę daug geriau šias dujas transportuoti sausuma, tačiau buvo padaryta taip, kad tai būtų neįmanoma. Dabar turime kirsti šią jautrią zoną. Todėl mano pirmoji mintis yra susijusi su visų tarptautinių ir aplinkos apsaugos konvencijų paisymu.
Mano antra mintis, ir tikiuosi, kad ne visi tam yra abejingi, yra tai, kad įtikinama poveikio aplinkai ataskaita turi suteikti galimybę išduoti leidimus. Šiuos leidimus turės išduoti Vokietija, Danija, Švedija ir Suomija. Apie tai spręsti galėsime kitą kartą, metų pabaigoje.
Kita mintis yra tai, kad mums reikia ir tam tikro savitarpiškumo. Esame priklausomi nuo Rusijos dujų, o rusai priklauso nuo mūsų noro jas pirkti. Tikiuosi, kad šį savitarpiškumą netrukus tinkamai sureguliuosime partnerystės susitarimu be visų politinių emocijų, kurias paskatino šis projektas. Tada galėsime išspręsti labai daug problemų.
Victor Boştinaru   -
(RO) Šiame pranešime yra aptarti aplinkos apsaugos klausimai, tačiau jame negali ir negalėjo būti aptarti tik aplinkos apsaugos klausimai.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad pritarsime šiam projektui, kuris gali pagerinti Europos energijos tiekimą. Dėl šios priežasties, manau, kad labai gaila, jog Europos Sąjunga dar neparengbendros energetikos politikos.
Europos Sąjungai reikia bendrų aplinkos apsaugos standartų ir ne tik tada, kai kalbama apie tokio dydžio projektus kaip "Nordstream". Kitose Europos dalyse yra numatyti panašūs projektai, ir šie standartai, dėl kurių būtina sutarti, privalo būti įgyvendinami visur.
"Nordstream" bus svarbus precedentas ir privalome užtikrinti, kad einame tinkama kryptimi. Šis pranešimas yra Europos Sąjungos atsakymas į peticiją, kurioje daugiau nei trisdešimt tūkstančių parašų, ir mes neturime teisės neatsižvelgti į Europos piliečių nuomonę.
Žmonijos vystymosi istorija, ypač pramonės eroje, paliko po savęs tikras aplinkos katastrofas. Mums, Europos Parlamentui, 2008 m. Europoje draudžiama pakartoti šią istoriją.
Johannes Lebech
(DA) Gerb. pirmininke, Baltijos jūra yra labai pažeidžiama jūra, o "Nord Stream" turės įtakos jūros dugnui ir šios zonos biologinei įvairovei. Taigi, manau, kad visos jos pakrantės valstybės turėtų bendrai kontroliuoti aplinkos saugą, o "Nord Stream" privalės sumokėti kompensaciją už bet kokią žalą, kuri gali būti padaryta dėl dujotiekio tiesimo. Tačiau aplinkos apsaugos problema nėra vienintelis su "Nord Stream" susijęs klausimas. Trūksta pasitikėjimo tarp Rusijos ir Baltijos regiono šalių. Žinoma, kad Rusija panaudojo energetikos politiką kaip politinį įrankį daugiau nei vieną kartą. Be to, daugelis Baltijos jūros regiono šalių žiūri į "Nord Stream" kaip į aiškų Rusijos mėginimą apeiti jas ir tiesiogiai pasiekti Vakarų Europos rinką. Dar daugiau, "Nord Stream" galima laikyti dvišalės sutarties tarp Rusijos ir ES valstybės narės pavyzdžiu. Taigi, Europos susidomėjimas "Nord Stream" yra ypatingas ir esminis, nes kai kyla klausimas dėl energijos tiekimo, svarbu, kad ES būtų vieninga dėl bendros energetikos politikos ir kad atskiros valstybės narės nesudarytų dvišalių susitarimų. Tokiu atveju svarbu, kad Rusija parodytų gerą valią ir taptų visų tarptautinių susitarimų šalimi.
Urszula Gacek
Gerb. pirmininke, Baltijos dujotiekis "Nord Stream" yra prieštaringas projektas nuo tos dienos, kai buvęs Vokietijos kancleris užėmvadovo pareigas įmonėje, kuri vadovauja šiam sumanymui. Jis paskatino pagrįstą susirūpinimą dėl energetinio saugumo klausimų keliose prie Baltijos jūros esančiose šalyse. Jis tapo klasikiniu nesėkmingo Europos solidarumo pavyzdžiu. Tikrai negali būti abejonių dėl projekto "Nord Stream" geopolitinės svarbos Rusijai.
Tačiau šiandien svarstome ne šiuos klausimus. Šiandien svarstome kitą labai svarbų dujotiekio "Nord Stream" aspektą - poveikį aplinkai. Todėl labai nustebau, kad Komisijos narys S. Dimas pirmiausia pabrėženergijos tiekimo svarbą ir projekto komercinius aspektus, o tik vėliau paminėjo poveikį aplinkai. Iš aplinkos apsaugos Komisijos nario tikėjausi kitokio pirmenybių rinkinio išdėstymo.
Visi sutinkame, kad Baltijos jūra yra unikali ir pažeidžiama. Daug ekspertų pritaria peticijos įteikėjų nuogąstavimams ir teisėtai įtariai žiūri į poveikio aplinkai pranešimą, kurį paruoš"Nord Stream" specialistai. Atkreipkite dėmesį, kad tos pačios prie Baltijos jūros esančios šalys, kurios jaučia dujotiekio grėsmę ne aplinkos apsaugos požiūriu, tikrai tiesiogiai kentės dėl bet kokios aplinkai padarytos žalos. Pakeitimų, kurie sumenkina grėsmę aplinkos apsaugai, patvirtinimas, atvirai kalbant, tik įbers druskos į žaizdą.
Vural Öger
- (DE) Gerb. pirmininke, žinoma, visi ES žmonėms ir ypač prie Baltijos jūros esančios šalys turi būti įsitikinusios, kad aplinkai nebus keliamas pavojus. Tačiau, kai tik bus išsklaidytos visos abejonės dėl aplinkos apsaugos, daugiau nebus kliūčių Baltijos dujotiekiui tiesti, nes ES priklauso tiek nuo energijos šaltinių įvairinimo, tiek nuo energijos tranzitinių maršrutų įvairinimo.
ES privalės nuo 2012 m. kasmet importuoti papildomus 200 mlrd. kubinių metrų dujų. Jei norime užtikrinti energijos tiekimą ateityje, kiekvienas dujotiekis yra svarbus ES: dujotiekis Baltijos jūroje - tai papildoma energijos trasa ir neturėtų būti suprantama, kaip konkuruojanti su kitais projektais. Politiškai grįsti argumentai neturėtų trukdyti ekonominiams ES interesams.
Bet kokie nesutarimai tarp Rytų ir Vakarų Europos valstybių narių turėjo būti išspręsti iš anksto. Ateityje ši užduotis galėtų būti perduota "Europos poniai energijai". Nesusipratimų ir nesutarimų galima išvengti prieš jiems įvykstant, jei bus užtikrintas koordinavimas, skaidrumas ir apsikeitimas informacija. Ši diskusija dar kartą pabrėžia, kad reikalinga bendra ir suderinta ES užsienio politika.
Grażyna Staniszewska
(PL) Gerb. pirmininke, man Šiaurės dujotiekis ir Europos Parlamento požiūris į Šiaurės dujotiekį iš tikrųjų yra tikros Europos Sąjungos vertės patikrinimas, - patikrinimas, ar ES iš tikrųjų veikia solidarumo pagrindu. Be to, tai mūsų įsipareigojimo saugoti aplinką patikrinimas. Jei daug mažesnių projektų, kurie kelia gerokai mažiau rizikos žmonėms ir aplinkai, atveju taikomas reikalavimas parengti keletą alternatyvių pasiūlymų, kad galima būtų išrinkti geriausią, tai ir šio didžiulio projekto, kuris gali kelti rimtą grėsmę ne tik aplinkai, bet ir žmonėms, atveju turi būti reikalaujama, kad projekto pateikėjai pasiūlytų keletą alternatyvių pasiūlymų. Tik tada reikėtų pasirinkti naudingiausią pasiūlymą, kuris būtų mažiausiai kenksmingas žmonėms ir aplinkai. Labai keista, kad šio didžiulio sumanymo atveju šio požiūrio nepaisoma.
Vytautas Landsbergis
Gerb. pirmininke, aš tikiuosi, kad niekas iš ES vadovų Chanty Mansijske nebuvo laimingas, kai naujasis Rusijos Prezidentas šaipėsi iš Europos solidarumo.
Dabar mes sprendžiame šį klausimą: ar mažesniųjų pakrantės valstybių teisėti gyvybiniai rūpesčiai yra girdimi, ar verčiami niekais? Jei tos "limitrofų" gentys negerbiamos ir jų likimas yra menkas daiktas, tai mus visus stumia į neokolonializmo pelkę naujosios Europos vidury. Jei EP balsuos prieš tikrai nepriklausomą poveikio aplinkai vertinimą ir atstums tikrų pavojų prevenciją, kadangi dideli pinigai atsainiai sako "nėra jokios katastrofos rizikos" ir tokias nuostatas skubiai pasiūlviena nacionalinkomanda, tai pati Europos Sąjunga kaip Europos idėja rizikuoja būti nuskandinta į užnuodytą dugną.
Kolegos, kurie klausotės, aplankykite Adenauerio, Šumano ir De Gasperi kapus ir paklauskite, kaip jums balsuoti dėl penkių "Gazprom" pakeitimų. Aš paspausiu ranką kiekvienam garbingam vokiečių parlamentarui šiuose Rūmuose, kuris balsuos prieš tuos keturiasdešimt vieno nario pakeitimus.
Kurie buvo suklaidinti, gali ištaisyti klaidą susilaikydami balsuojant. Tegu visų prioritetas būna Europa.
(Plojimai)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gerb. pirmininke, numatytas Rusiją ir Vokietiją jungiantis Šiaurės dujotiekis bus ilgiausias pasaulyje dvigubas povandeninis dujotiekis, nutiestas arčiausiai dugno, ir todėl itin pažeidžiamas avarijos atveju. Nėra abejonių, kad tokiu dideliu mastu atliekami darbai didelėje Baltijos jūros zonoje kelia rimtą pavojų gamtos aplinkai, biologinei įvairovei ir gyvenamajai aplinkai, laivų saugai ir judėjimui, ir, jei įvyktų ekologinkatastrofa, Baltijos jūros pakrantėse esančių šalių gyventojų sveikatai.
Pagal Espo konvenciją, dėl rimtos rizikos gamtos aplinkai, pirmas žingsnis turėtų būti - apsvarstyti alternatyvias dujotiekio tiesimo trasas, netrikdant jūros aplinkos. Šiuo atveju tai reikštų dujotiekio trasas sausuma. Tiesimas Baltijos jūros dugnu nėra dvišalis Vokietijos ir Rusijos klausimas, nes įvykus ekologinei katastrofai nukentėtų visos prie Baltijos jūros esančios šalys. Toks svarbus projektas turėtų būti įgyvendinamas tik Europos solidarumo dvasia ir susitarus su visomis prie Baltijos jūros esančiomis šalimis tada, kai bus atliktas išsamus ir nepriklausomas poveikio aplinkai vertinimas.
Adam Bielan
(PL) Gerb. pirmininke, norėčiau pradėti padėka, skirta šio pranešimo autoriui, pirmininkui Marcinui Libickiui. Jis paruoššį pranešimą itin sunkiomis aplinkybėmis, nes jam teko susidurti su neįprastai stipriu už šio kontraversiško projekto ruošimą atsakingo konsorciumo atstovų lobizmu. Tikiuosi, kad galutinšio pranešimo versija parodys, jog tie laikai, kai lobistų grupės darreikšmingą poveikį Europos Sąjungoje priimamiems įstatymams liko praeityje.
Be to, atsižvelgiant į šio reikalo privalumus, norėčiau pabrėžti, kad nagrinėdama projektus, turinčius tiesioginės įtakos valstybėms narėms, Europos Sąjunga turėtų taikyti objektyvius aplinkos apsaugos standartus. Šiandienos pranešimas yra šio objektyvumo testas. Projektas "Nord Stream", kaip visi gerai žinome, darys pragaištingą poveikį Baltijos jūros gamtos aplinkai. Negalime leisti, kad tokia pavojinga investicija vyktų Europos Sąjungoje negavus ketvirtadalio jos gyventojų sutikimo. Mūsų tikslas turėtų būti - pasiekti susitarimo, neleisti, kad didelenergetikos įmonpriverstų imtis aplinkai pavojingo ir ekonominiu požiūriu abejotino projekto.
Šiaurės dujotiekis yra neekonomiškas: jis virš 30 kartų brangesnis nei tiesiant sausuma. Remiantis naujausiais skaičiavimais, projektas kainuos nuo 10 mlrd. EUR iki 20 mlrd. EUR. Alternatyvus dujotiekis sausuma kainuotų apie 3 mlrd. EUR. Tai reiškia, kad transportuojamos dujos turės kainuoti daugiau, dėl to iškart visoje Europos Sąjungoje kils importuojamų dujų kaina.
Antras šio neįprastai kontraversiško projekto klausimas yra Europos Sąjungos energetinis saugumas. Statybų projektas "Nord Stream" turės didelės įtakos šiam saugumui. Reaguodama į Rusijos veiksmus Europos Sąjunga turėtų plėsti valstybių narių prieigą prie dujų ir naftos išteklių Vidurio Azijoje užuot versdama mus dar labiau priklausyti nuo "Gazprom" dujų tiekimo, kaip tai vyksta šiuo metu. Kremliaus veikla yra nukreipta prieš dujų tiekimo Europoje įvairinimą, ir "Nord Stream" suteikia puikų būdą šiam tikslui pasiekti. Kaip minėjau anksčiau, tai visiškai ekonomiškai nepagrįstas projektas.
Projektas "Nord Stream" rodo Kremliaus sugebėjimą monopolizuoti dujų rinką Europoje. Be to, problemos dėl Europos projekto "Nabucco" yra Europos Sąjungos nesugebėjimo užtikrinti savo energetinį saugumą pavyzdys. Šiuo momentu kyla klausimas: kodėl Vokietija, valstybė, kuri ne taip seniai karštai palaikbuvusių Rytų bloko valstybių laisvę ir saugumą, dabar kelia šioms valstybėms dar vieno suverenumo praradimo riziką? Palaikydama Kremliaus planus, kuriais siekiama bendro energetinio viešpatavimo Vakarų Europoje, Vokietija stumia šias valstybes į Rusijos politinio šantažo riziką.
Kviečiu visas parlamentines frakcijas palaikyti šiandienos pranešimą, kad būtų išvengta ekologinės katastrofos ir atsižvelgta į visų prie Baltijos jūros esančių šalių teisę suteikti arba atšaukti sutikimą dėl tokio pobūdžio investicijos. Tai, ko šiuo metu reikia Europos Sąjungai, yra solidarumas visomis prasmėmis energetinio saugumo ir aplinkos apsaugos požiūriu.
Tunne Kelam
Gerb. pirmininke, manau, kad šis pranešimas yra lyg patikrinimas, ar Europos Parlamentas pirmiausia gins piliečių interesus - o piliečiai iš tiesų yra susirūpinę - ar pasiduos didelių įmonių spaudimui, spaudimui, kuris tapo iš tiesų keblus.
Apgailestauju, kad šis klausimas yra itin politizuotas. Tačiau tai pasekmto, kaip šis reikalas prasidėjo dvišalių susitarimų metu, ignoruojant visas kitas suinteresuotas šalis.
Dabar manau, kad mums reikia, ir aš visiškai sutinku su D. Wallis, suderinto, nuoseklaus ES požiūrio ir griežto ES įstatymų laikymosi. Išankstinsąlyga dujotiekiui tiesti turi būti iš tikrųjų nepriklausomi poveikio aplinkai tyrimai, kuriuos stebės Komisija ir kurie padės nustatyti atsakomybę dėl galimos žalos, bei tai, kad Rusija privalo ratifikuoti Espo konvenciją.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
DanutBudreikait
(LT) ES valstybės ir toliau vykdo projektus, kurie gali sukelti katastrofiškus padarinius, nors tuo pačiu metu diskutuoja apie žmonių veiklos poveikį aplinkai.
Dar vakar dujotiekis "Nord Stream" buvo dviejų valstybių, Vokietijos ir Rusijos, verslo projektas, šiandien jis tapo prioritetinis ES.
Dujotiekis "Nord Stream" bus tiesiamas seklioje jūroje, kuri yra labiausiai užteršta pasaulyje, kurios dugnas užterštas Antrojo pasaulinio karo cheminiais ginklais ir Rusijos karinių bazių teršalais. Numatoma, kad jis eis per "Natura 2000" teritoriją. Būtina atlikti nepriklausomą tyrimą dėl galimų padarinių aplinkai.
Įvykus katastrofai aplink jūrą gyvenantys žmonės bet kokią žalą patirs tiesiogiai, be to, tai turės įtakos šių šalių ekonomikai ir aplinkai. Kas bus už tai atsakingas?
Prie Baltijos jūros gyvena 10 valstybių gyventojai; ne tik Vokietija ir Rusija - valstybės, kurios istoriškai įpratusios spręsti kitų tautų likimus.
Kviečiu Europą vieningai ieškoti kitų alternatyvų, pavyzdžiui, tiesti dujotiekį sausuma, ir svarstyti atominę energetiką, o ne dujas, kaip ekologišką ES ateities energetinio saugumo garantą.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gerb. pirmininke, pastaraisiais mėnesiais Komisijai pateikiau nemažai klausimų šia tema ir visada gaudavau atsakymą, kad jie neaiškūs ir bendro pobūdžio. Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tris šios diskusijos klausimus. Praktiškai visos prie Baltijos jūros esančios šalys turi rimtų abejonių dėl šio projekto ir manau, kad bus padarytas neigiamas poveikis Baltijos jūros natūraliai aplinkai. Antras klausimas yra šio projekto kaina, kuri, net paties investuotojo nuomone, stipriai auga: iš pradžių numatyta projekto kaina buvo 4,5 mlrd. EUR, šiuo metu - apie 8-12 mlrd. EUR. Galite sakyti, kad tai turės įtakos tik pagrindinei sumai, tačiau iš esmės šią kainą turės mokėti vartotojai. Tai dar labiau stebina, nes yra alternatyva - galimybtiesti dujotiekį sausuma už du ar tris kartus mažesnę kainą. Trečias ir galutinis klausimas yra tai, kad šis projektas yra nutaikytas į Europos Sąjungos bendrosios energetikos politikos idealą. Sunku įsivaizduoti, kaip šio idealo pavyks pasiekti ateityje, kai dujotiekio projektas (...)
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Carl Schlyter
(SV) Gerb. pirmininke, dujotiekio projektas yra grįstas trimis esminėmis klaidomis. Aplinkos požiūriu jis yra netinkamas: milijardinės sumos yra investuojamos ne į atsinaujinančią energiją, bet į iškastinį kurą, ir tai bus pragaištinga aplinkai, ir dumblo kiekiai bus itin dideli. Kai buvo pastatytas 10 km ilgio Öresund tiltas, nuodingo dumblo buvo išvežta daug daugiau nei tikėtasi. Šis dujotiekis yra daugiau kaip 1 000 km ilgio. Dugne esantys PCB, DDT ir cheminiai pesticidai sukels aplinkos katastrofą.
Jis yra grįstas ne solidarumu, o savanaudiškumu. Vokietija ir Rusija veikia nepaisydama kitų valstybių, kurioms nebus pasiūlyta jokių dujų, ir tai yra itin bjauru. Dar blogiau: tai nedemokratiška. Dujotiekis tiesiamas jūroje siekiant išvengti žemės savininkų pasipriešinimo, kurie gali blokuoti dujotiekį. Jis tiesiamas jūroje, nes galbūt tik kelios vyriausybės galės pasakyti "ne", jei dujotiekis kirs jų teritorinius vandenis. Būtent jūs, Komisijos nary, turite teisę pagal Espo konvenciją ginti neteritorinę Baltijos jūros dalį. Būtent jūs, tik jūs galite ginti žemės savininkų teises pagal Espo konvenciją ir reikalauti alternatyvios trasos.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Šiandien keletą kartų girdėjome, kad buvo paminėta Espo konvencija, dažniausiai dėl poreikio, kad visos suinteresuotos šalys taikytų tarptautinius aplinkos apsaugos standartus. Ponios ir ponai, faktas yra tas, kad Rusija neratifikavo Espo konvencijos. Pažadais taikyti standartus, nustatytus šiame dokumente, tačiau jo neratifikavus, negalima pasitikėti, nes jau turime šiek tiek tokios patirties, susijusios su energetikos chartija.
Kolegų narių grupsiūlo šiandienos dokumento pakeitimus. Per ketverius metus, kuriuos dirbu šiame Parlamente, niekada neteko susidurti su vienos įmonės lobizmu tokiu mastu. Puikiai žinome, kad būtina atlikti nepriklausomą poveikio aplinkai vertinimą, ir yra visiškai nepriimtinas toks požiūris, kad šį vertinimą turi atlikti viena, kai kurių anksčiau paminėta įmonė, lyg ši įmonviena galėtų jį atlikti.
Pritariu M. Libickio pranešimui ir kviečiu kolegas narius prisijungti.
Marios Matsakis
Gerb. pirmininke, apie šį projektą kalbame taip, lyg tai būtų pirmas kartas pasaulyje, kai vamzdynas tiesiamas vandenyje. Mūsų jūras kerta dešimtys vamzdynų, ir tai nekelia problemų. Šiandien turime technologiją, padedančią tiekti dujas ir energiją sritims, kurioms jų reikia, o milijonams Vokietijos gyventojų reikia šių dujų, ir jiems skubiai jų reikia.
Privalome būti pakankamai sąžiningi ir suprasime, jog šio pranešimo tikslas nėra sustabdyti dujų tiekimą Vokietijai arba ES, bet sustabdyti dujotiekio tiesimą Baltijos jūra ir jį tiesti sausuma. 25 straipsnyje yra aiškiai pasakyta, kad yra įmanoma dujas gabenti sausuma, taigi dujotiekis gali eiti per Lenkiją grynai dėl politinių ir ekonominių priežasčių. Privalome būti labai sąžiningi, kad tai pripažintume. Nėra etiška aplinkos apsaugos klausimus naudoti politiniams tikslams pasiekti, ir dėl šios priežasties, aš balsuosiu "prieš".
Konrad Szymański
(PL) Gerb. pirmininke, norėčiau atsakyti Komisijos nariui S. Dimasui, kuris atkreipdėmesį į politinius ir ekonominius klausimus, kažkodėl vengdamas aplinkos apsaugos klausimo. Visi žinome, kad Rusija neketina laikytis abipusiškumo principo investicijų į energetikos rinką požiūriu. Geriausiu atveju, ji reguliuos prieigą prie savo rinkos, bet kuriuo metu išvarydama Europos investuotoją. Dėl šios priežasties projektas "Nord Stream" stiprina Rusijos poziciją ekonominiu požiūriu ir yra žalingas Europai. Visi žinome, kad Rusija neketina liautis naudoti energetiką, kaip politinio spaudimo įrankį. Šiandien šis spaudimas labiausiai taikomas Ukrainai. Projekto "Nord Stream" įgyvendinimas reikš, kad kiekviena Europos Sąjungos valstybbus neapsaugota nuo tokio pobūdžio spaudimo ir todėl bus šantažuojama. Palauksime, kol bus atsižvelgta į neigiamą Baltijos šalių pateiktą vertinimą. Komisijos narys S. Dimas gali nepaisyti šių nuomonių. Galbūt mes šį projektą netgi finansuosime iš Europos lėšų. Tokiu atveju nenustebkite, jei daugiau Europos piliečių grupių nusigręš nuo integracijos proceso. Kai kurie pasakys, kad šis projektas jų nedomina, kiti - kad jis žalingas.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Dėkoju, gerb. pirmininke. "Nord Stream" yra vienas iš planų, skirtų patenkinti ES energijos poreikį. Tačiau yra daug neaiškumų. Dėl esamos poveikio aplinkai rizikos būtina atlikti profesionalų poveikio aplinkai tyrimą, kuriame turi dalyvauti aštuonios šalys, kurioms tai turės įtakos ir be kurių negali būti vykdomas joks planavimas.
Planas, kuris iki šiol buvo dvišalis, turi ir platesnį kontekstą, turėsiantį įtakos Europos energetikos saugumui, ir kurio Europos Sąjunga negali nepaisyti. Laikantis 2006 m. bendros pozicijos dėl bendros energetikos politikos, Komisijos dalyvavimas projekte yra esminis, kad būtų užtikrinti energetinio solidarumo kriterijai Europos Sąjungoje.
Neteisinga, kad projektas buvo paruoštas negavus pajūrio valstybių sutikimo. Šis planas yra susijęs su poveikio aplinkai rizika, kurią jaus trečdalis Europos Sąjungos valstybių narių, o be to, yra ir protingesnis variantas - tiesti sausuma... (Pirmininkas nutraukkalbėtoją).
Olle Schmidt
Gerb. pirmininke, savo kolegai M. Matsakiui norėčiau pasakyti, kad gyvenu prie Baltijos jūros; jis - ne. Dėl aplinkos apsaugos solidarumo jis irgi turėtų parodyti šiek tiek susirūpinimo Baltijos jūra.
(SV) Gerb. pirmininke, kartais šiame Parlamente girdime nuomonių, į kurias įsiklausome itin atidžiai, būtent taip yra, kai nuomonę pareiškia Vytautas Landsbergis. Atsižvelgiant į V. Landsbergio patirtį dėl politinių išankstinių sąlygų būtinų regionui kurti ir formuoti saugiame klimate, manau, visi turime priežastį klausyti, kai jis kalba.
Norėčiau pasakyti Komisijos nariui S. Dimasui ir visai Komisijai, kad man yra nesuprantama, kad nei ES, nei jūs, Komisijos nary, ar kiti Komisijos nariai, nesureagavote į šį didelį projektą - turiu omeny saugumo politiką, energetikos politiką ir aplinkos apsaugos politiką. Aš uždaviau šį klausimą keletą kartų ir gavau itin išsisukinėjamus atsakymus. Nesuprantu, kodėl taip ilgai užtruko, kol įsitraukėte į šį reikalą, kuris yra susijęs su visa Europa, ne tik su Rusija ir ne tik su Vokietija.
Ville Itälä
(FI) Gerb. pirmininke, Baltijos jūra yra Europos Sąjungos aplinkosaugos gėda. Tikrai jos reikalai prasti. Mes reikalaujame ir mums reikia daugybės priemonių, kad pagerintume Baltijos jūros būklę, o to padaryti bus neįmanoma, jei Rusija neįsipareigos dėl šio svarstomo reikalo.
Kadangi visi žinome, kaip yra svarbu Rusijai nutiesti šį dujotiekį, dabar turime progą reikalauti, prieš suteikdami leidimą jį tiesti, kad Rusija įsipareigotų dėl tam tikrų kitų aplinkos apsaugos projektų, skirtų sumažinti išmetamųjų teršalų kiekius Baltijos jūroje. Jei leidimas bus suteiktas, privalome būti tikri, kad Rusija iš tikrųjų įsipareigoja dėl svarstomo klausimo ir imasi reikiamų priemonių.
Tai yra ir galimybė, o kartu ir visos Europos Sąjungos patikimumo klausimas. Privalome veikti išvien ir santykiuose su Rusija privalome kalbėti vienu balsu, norėdami išsaugoti Baltijos jūrą. Dabar turime galimybę tai padaryti ir privalome ja pasinaudoti.
Pirmininkas
Ponios ir ponai, leidome pasisakyti 10 kalbėtojų. Tai išimtinės aplinkybės, nes paprastai kalba daugiausia penki. Dar keli nariai irgi paprašgalimybės kalbėti. Noriu jiems priminti, kad jie gali pareikšti savo nuomonę ir raštu, kuri irgi bus įtraukta į posėdžio protokolą.
Stavros Dimas
Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti pasisakiusiems šios dienos diskusijos metu už įdomias nuomones. Tiesa yra tai, kad paminėjau viešąjį svarstymą, kurio sausio mėn. paprašPeticijų komitetas, kuriame kalbėjome aš ir mano kolega A. Piebalgs, už energetiką atsakingas Komisijos narys, ir aš pakartojau tai, kas buvo sakyta anksčiau dėl poreikio importuoti gamtines dujas, kaip teigmano kolega A. Piebalgs. Be to, paminėjau Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1364/2006, kuriuo remiantis rekomendacijose nurodomi tam tikri pirmenybiniai projektai, kaip europinės svarbos projektai, įskaitant šį projektą. Tai buvo jūsų sprendimas, ne mano! Taigi, nekritikuokite manęs dėl to, kad skiriu per daug dėmesio ekonominiams reikalams! Aš minėjau tiksliai tuos dalykus, kuriuos nusprendėte jūs. Be to, mano kalboje dėmesys buvo skirtas aplinkos apsaugos klausimams. Būtent dėl šių klausimų esu susirūpinęs. Taigi, prašau jūsų būti šiek tiek atidesniais ne tik vienos šeštosios mano kalbos dalies metu, bet ir likusių penkių šeštųjų.
Susirūpinimas dėl tokių didelių, svarbių kaip šis projektų su sudėtingais techniniais aspektais poveikio aplinkai yra, žinoma, visiškai pagrįstas. Jis reiškia, kad visuomenvis aktyviau įtraukiama į diskusijas dėl tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos, kurios susijusios su dideliais infrastruktūros projektais.
Tačiau ir poveikis palinkai, ir visuomenės bei už aplinkos apsaugos reikalus atsakingų įstaigų nuomonyra įtraukta į poveikio aplinkai vertinimą, kurį numato susiję įstatymai dėl poveikio aplinkai vertinimo, ES direktyva ir Espo konvencija, kurią, kaip minėjau anksčiau, Rusija pasirašė, bet neratifikavo, nors ji pareiškė, kad ji ją vykdys. Tikiuosi, Rusija ją ratifikuos. Mes visada darome spaudimą trečiosios šalies valstybėms, kad būtų ratifikuoti aplinkos apsaugos susitarimai.
Poveikio aplinkai vertinimo procedūrų išvadas privalo atidžiai įvertinti įstaigos, turinčios teisę išduoti projekto įgyvendinimo leidimą arba statybų leidimus bet kokio pobūdžio infrastruktūros projektui. Tik tada šios įstaigos turės aiškų supratimą apie į šį pranešimą, kurį taip skrupulingai paruošM. Libicki, įtrauktus aplinkos apsaugos klausimus.
Pavyzdžiui, pranešime paminėta didelės taršos grėsmė, jei į Baltijos jūrą išsilietų tūkstančiai tonų cheminių medžiagų, kurių reikės vamzdynui išvalyti prieš pradedant jį eksploatuoti, "specifinių cheminių medžiagų", kaip teigiama pranešime.
Tačiau atrodo, kad 2008 m. vasario mėn. rangovas patvirtino, kad neketina naudoti šių cheminių medžiagų vamzdyno hidraulinių bandymų metu prieš pradėdami jį eksploatuoti. Tai nereiškia, kad problemos nebus. Dideltikimybė, kad bus naudojamos kitos cheminės medžiagos. Vis dėlto tai reiškia, kad privalome laukti, kol bus baigta poveikio aplinkai vertinimo procedūra, kaip reikalaujama pagal įstatymus, kad galėtume aptarti atitiktį ES įstatymams ir politikai, poveikį, riziką, priemones, bei nuspręsti dėl sąlygų, kurių privalės laikytis projekto savininkas.
Skaidrumo sąlygos, taikomos poveikio aplinkai vertinimo procedūrai, užtikrina, kad visos dalyvaujančios šalys, įskaitant Europos Parlamentą, turės prieigą prie visos susijusios informacijos.
Įdomu tai, kad įvairios pusės šiandien pareišknuomonę, kad Komisija privalo turėti plačią kompetencijos sritį arba poveikio aplinkai tyrimų atlikimo požiūriu, arba įvairių strategijų sukūrimo požiūriu. Komisijos kompetencija yra konkreti; dėl tyrimų ir poveikio aplinkai vertinimo tyrimų ji neturi nei priemonių, nei kompetencijos, pastaroji suteikta valstybėms narėms. Komisijos vaidmuo, kaip nurodyta Sutartyje, yra užtikrinti, kad valstybės narės deramai vykdytų ir laikytųsi visų Bendrijos teisės taisyklių, įskaitant tarptautinius Bendrijos ratifikuotus susitarimus.
Komisija gali įsikišti tik tada, jei yra rimtų priežasčių manyti, kad buvo nevykdomi susiję teisiniai įsipareigojimai pagal Bendrijos teisę, įskaitant Europos Sąjungos aplinkosaugos įstatymus.
Kol kas nebuvo tokių požymių, o ir poveikio aplinkai vertinimo procedūra tebevyksta. Patikinu, kad Komisija nesivaržys įsikišti, jei to reikės.
Galiausiai šiuo klausimu tiesiog galiu pakartoti, kad Komisija tikisi, jog valstybės narės labai gerai vykdys savo įsipareigojimus pagal Bendrijos teisę. Tai esminbet kokio galutinio sprendimo dėl patvirtinimo sąlyga.
Noriu dar kartą padėkoti jums ir M. Libickiui už šį pranešimą ir už jo suteiktą mums galimybę aptarti šį itin svarbų dujotiekio ir galimo jo poveikio aplinkai klausimą.
(Plojimai)
Marcin Libicki
pranešėjas. - (PL) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti visiems kalbėjusiems šios diskusijos metu. Turiu pasakyti, kad didžiuojuosi, jog esu šio Parlamento narys. Šiandien šis Parlamentas kalbėjo žmonių vardu, ne visada taip būna Parlamente: žmonių vardu pagal geriausias Europos Parlamentų, kurie buvo sukurti tam, kad žmonių nuomonės padėtų šio pasaulio galingiesiems, europines tradicijas.
Komisijos nary S. Dimasai, šiandien esate vienas iš šio pasaulio galingųjų. Išgirskite žmonių nuomonę, kurie šiandien kalbėjo šių parlamentarų balsu. Beveik visi sutiko, kad šis dujotiekis ne tik kelia grėsmę aplinkai, bet ir yra žalingas aplinkai, pirmiausia dėl tiesimo proceso ir, neduok Dieve, jei įvyktų kokia nors nelaimė.
Šia tema buvo pareikšta daug nuomonių, tačiau S. Dimas jų nediskutavo. Kodėl dujotiekis netiesiamas sausuma, jei tai kainuotų triskart mažiau ir būtų saugiau? Europos Komisija kol kas neturi, ką pasakyti, tai svarstomas klausimas. Buvo iškelta dar viena problema: faktas, kad "Nord Stream" yra valstybinįmonir kad visa tai yra politinio plano dalis. Buvo komentarų, kad visa tai yra politika. Taip, visa tai yra politika: "Nord Stream" ir jos savininko, Kremliaus, politika.
Be to, Parlamente kalbėta, kad tai, ko reikia, yra Europos solidarumas. Nesuprantu, kodėl buvo pateiktas pakeitimas atšaukti sąlygą dėl solidarumo. Būtent šis klausimas ir yra Europos solidarumo patikrinimas, kaip buvo ką tik paminėta. Kodėl nekalbėjote apie išlaidas, kurias turės apmokėti vartotojai? Ši problema buvo iškelta. Dabar mes susiduriame su šiuo išbandymu: ar šio pasaulio galingieji, Europos Sąjungos galingieji, kuriems priklausote ir jūs, Komisijos nary, išgirs žmonių nuomonę, kaip ir praeitais amžiais galingieji išgirsdavo parlamento nuomonę? Kai jie nesiklausydavo, reikalai baigdavosi blogai. Matėme prancūzų, olandų ir airių referendumų rezultatus. Supraskite tai, kaip į įspėjimą. Europos Sąjungos galingieji turėtų atsiminti, kam jie dirba tam, kad rezultatai būtų teigiami.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos. Balsavimas vyks 12 val.
Raštiški pareiškimai (142 straipsnis)
Cristian Silviu Buşoi  
raštu. - Diskusijų dėl "Nord Stream" impulsas rodo gerą pradžią, nes Europa gali pradėti vienu balsu kalbėti apie energetinio saugumo problemas ir skirti dėmesį bendrai energetikos politikai.
Energetinis saugumas yra esminis elementas bendro ES saugumo kontekste, ir todėl į jį turėtų būti atsižvelgiama itin atidžiai, ypač dėl to, kad matome didėjančią priklausomybę nuo importuojamos energijos, kuri, numatoma, iki 2030 m. pasieks 65 proc. Priklausomybvien nuo dujų, numatoma, iki 2030 m. išaugs iki 84 proc. viso tiekimo. Dėmesys turėtų būti skiriamas labai savitiems ES santykiams su Rusija: reikėtų akcentuoti, kad būtų kuriamos ir vykdomos lygios prieigos sąlygos ir užtikrinamas nešališkas elgesys tiek ES esantiems Rusijos investuotojams, tiek ir ES investuotojams Rusijoje. Deja, pastarasis tikslas dar nėra užtikrintas ir būtina jo siekti.
Be to, noriu pripažinti Rusijos galimo Energetikos chartijos sutarties ir Tranzito protokolo ratifikavimo, siekiant išvengti galimų nesutarimų, susijusių su projektu "Nord Stream", svarbą.
Norėčiau dar kartą šioje diskusijoje paminėti galimus pragaištingus padarinius aplinkai, kuriuos kelia projektas "Nord Stream", atsižvelgiant į jo mastą ir siūlomą trasą, bei išreikšti savo pritarimą alternatyviai trasai sausuma.
Titus Corlăţean  
raštu. - (RO) Sveikinu priimtą Europos Parlamento poziciją dėl Rusiją ir Vokietiją sujungsiančio dujotiekio tiesimo.
Europos Sąjungai reikia integruotos, bendros ir suderintos energetikos politikos bei ilgalaikės strategijos valstybių narių energetinei nepriklausomybei užtikrinti.
Europos Sąjunga turėtų spręsti aplinkos apsaugos ir geopolitinius klausimus dėl energetinio saugumo visų valstybių narių bendromis pastangomis, o ne tam tikrų valstybių narių ir Rusijos dvišaliais susitarimais. Tai vienintelis būdas Europos Sąjungai pasiekti stiprių pozicijų derybose su Rusija ir išvengti, kad energijos ištekliai netaptų politinio spaudimo veiksniu ir padėtų ES tapti lygiaverčiu Rusijos partneriu.
Tokiu būdu mes galėsime pateikti atsakymus į pagrįstą Rumunijos piliečių nusivylimą dėl nuolatinio kainų už dujas ir elektrą augimo, kuris rumunams ir jų pragyvenimo standartams sukelia neigiamas socialines ir ekonomines pasekmes.
Be to, sprendimas dėl bendros Europos energetikos politikos galėtų sumažinti Bukarešto dešiniųjų valdančiųjų nesugebėjimą ginti Rumunijos energetikos interesus santykiuose su Rusija.
Mieczysław Edmund Janowski  
raštu. - (PL) Norėčiau padėkoti Marcin Libickiui, Europos Parlamento peticijų komiteto pirmininkui, už darbą šiuo tiek nerimo sukėlusiu klausimu. Daugiau kaip 30 000 susirūpinusių ES piliečių paprašpagalbos, susijusios su pasiūlymu Baltijos jūros dugnu tiesti dujotiekį. Didelgėda, kad tie, kurie ketina imtis šios investicijos, dar neatliko poveikio aplinkai vertinimo. Juk tai bus ilgiausios, t. y. 1 200 km, po vandeniu tiesiamos konstrukcijos projektas pasaulyje. Šiandien svarstomas klausimas turi ir ekologinį, ir ekonominį aspektą. Žinoma, negalima nepaisyti ir politinio šio klausimo foną. Dujotiekio trasa eis per "Natura 2000" sritis bei nuskandintos amunicijos ir nuodingų dujų, likusių nuo Antrojo pasaulinio karo laikų, zonas. Taigi privalome užtikrinti, kad būtų atlikti patikimi moksliniai tyrimai, įvertinant keturis rizikos scenarijus: dujotiekio tiesimo metu, įprasto eksploatavimo metu, kritinėse situacijose (katastrofos metu) ir kai dujotiekis bus išardytas, baigus jį naudoti arba jei tiekimo sutartis būtų nutraukta. Neturime nvienos patikimos šio projekto analizės šiuo metu, kai, remiantis įstatymu, beveik kiekvienam statybų projektui reikalaujama atlikti poveikio aplinkai vertinimą. Tai ne tik dviem šalims, Vokietijai ir Rusijai, įtakos turintis klausimas. Šiandien šis klausimas yra Europos solidarumo trūkumo energetikos srityje pavyzdys. Taigi išgirskime mūsų susirūpinusių piliečių nuomonę. Jie gali pasakyti, kad čia yra kažkas ne taip.
Anneli Jäätteenmäki  
raštu. - (FI) Sprendimas dėl Baltijos dujotiekio tiesimo yra dviejų veikėjų, Rusijos ir Vokietijos, susitarimas. Tai turėtų būti visų prie Baltijos jūros esančių valstybių reikalas. Vokietija ir Rusija nėra vienintelės prie Baltijos jūros esančios valstybės. Bendras sprendimas dėl šio reikalo yra tinkamas dalykas, nes Baltijos dujotiekis padarys neigiamą poveikį Baltijos jūros aplinkai.
Būtina ištirti Baltijos dujotiekio poveikį aplinkai ir imtis reikiamų priemonių. Rusijos įsipareigojimas laikytis Espo konvencijos turi būti laikomas leidimo tiesti išdavimo sąlyga.
Baltijos aplinkos būklę bus galima pagerinti tik tada, jei Rusija bus prisiėmusi už tai atsakomybę ir tuo suinteresuota. Dabar turime progą priversti Rusiją įsipareigoti.
Rusijos ekonomingerovpriklauso nuo energijos eksporto. Kita vertus, ES priklauso nuo Rusijos energijos. Reikalingas nešališkas strateginis ES ir Rusijos bendradarbiavimas aplinkos atžvilgiu.
Šiame Parlamente pareikšta daug kritikos Kremliaus atžvilgiu. Tačiau susitarimui visada reikia dviejų šalių.
Dabar atėjo metas ES pasižiūrėti į save. Yra gerų priežasčių ES bendradarbiavimą ir susirūpinimą dėl Baltijos jūros būklės paversti veiksmu!
Siiri Oviir  
raštu. - (ET) Būsimos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (Lisabonos sutarties) 194 straipsnyje aiškiai pasakyta, kad ES energijos politika turi, remiantis valstybių narių solidarumo dvasia, atsižvelgti į poreikį išsaugoti ir gerinti aplinką. Jokiu būdu negaliu sutikti, kad Europos natūraliai aplinka gali būti priversta tapti Europos išorės energetikos politikos vergu, o juk pastaraisiais metais Europa tvirtai kalbėjo apie aplinkos apsaugą. Atsižvelgiant į faktą, kad Baltijos jūra šiandien jau yra viena iš labiausiai užterštų jūrų zonų, nepriimtina, kad atsirastų bet kokie kiti rizikos faktoriai, kurie ateityje priartintų prie gamtos ir ekonominės katastrofos. Raginu Europos Parlamentą pritarti Baltijos šalių, pranešėjo ir aplinkos apsaugos organizacijų pasiūlytoms idėjoms Baltijos dujotiekį tiesti sausuma, taigi raginu Europos Komisiją ir Tarybą taikyti visas įmanomas turimas teisines priemones, kad statybų organizatoriaus ketinimai dujotiekį tiesti Baltijos jūroje būtų pakeisti.
Sirpa Pietikäinen  
raštu. - (FI) Gerb. pirmininke, pranešėjau, ponios ir ponai, norėčiau pasveikinti pranešėją su šiuo labai sėkmingai atliktu darbu. Pranešime įtikinamai aptariamas Europos Sąjungos piliečių, ypač prie Baltijos jūros esančių valstybių piliečių, susirūpinimas dėl numatyto dujotiekio poveikio aplinkai. Baltijos dujotiekio tiesimas visų pirma yra aplinkos apsaugos klausimas, ir visas projektas ir jo ekonominis pagrįstumas turėtų būti tiriamas šiuo požiūriu.
Baltijos jūra yra viena iš labiausiai užterštų jūsų pasaulyje. Ji yra itin pažeidžiama dėl jos ypatingų savybių: tai viena iš sekliausių jūrų pasaulyje ir jos vandens kaita yra lėta. Baltijos jūra yra unikalus sūroko vandens telkinys, ir dėl šios priežasties tam tikrų jūros augalų ir gyvūnų nerandama jokioje kitoje pasaulio vietoje. Didelžala aplinkai sukeltų katastrofinių padarinių jūrai.
Aš tvirtai pritariu pranešime pateiktam reikalavimui, kad nepriklausoma trečia šalis turi atlikti poveikio aplinkai analizę. Analizturėtų būti grįsta daugeliu mokslinių ir aplinkos apsaugos faktorių.
Be to, įmanoma netgi pasiekti, kad Rusija įsipareigotų praktiškai ištaisyti visas neigiamas išvadas, priimtas atlikus poveikio aplinkai vertinimą, taikant tarptautines suderintas konvencijas. Visos pranešime paminėtos konvencijos yra susijusios. Pažymėtina, kad tai bus pirmas kartas, kai 1974 m. Helsinkio sutartis bus taikoma praktiškai.
Negalima pradėti tiesimo darbų, kol nebus įvertintas visas galimas su dujotiekio eksploatavimo ciklu susijęs poveikis aplinkai. Be to, reikėtų atidžiai apsvarstyti ir dujotiekio tiesimą sausuma. Europos Sąjungos energijos poreikis yra neabejotinas. Tačiau yra daug būdų patenkinti energijos poreikį, ir Europos Sąjungoje esančioms jūroms neturėtų būti keliamas pavojus vien dėl to, kad atrodytų, jog kitos galimybės kainuos daugiau.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
raštu. - (PL) Baltijos dujotiekis turi daug aspektų, įskaitant ekonominį, ekologinį, energetinį ir politinį. Išskyrus energetinį, nvienas iš šių aspektų nepasiteisina.
Ekonominiu požiūriu daug geriau ir triskart pigiau dujotiekį tiesti ne jūros dugnu, o sausuma. Ekologiniu požiūriu, jei dujotiekis bus tiesiamas jūros dugnu, kyla katastrofos grėsmvisam Baltijos jūros baseinui, ir ne tik šiam baseinui. Niekas išsamiai neištyršios rizikos masto ir niekas negali numatyti jos padarinių. Politiniu požiūriu jis yra naudingas Rusijai, jis kelia konfliktą Europos Sąjungoje ir todėl Vokietija pažeidžia ES partnerystės ir solidarumo principus.
Šiomis aplinkybėmis Marcino Libickio pranešimas, kuriame pateikiama įtikinanti ir konkreti informacija, turėtų būti priimtas ir į jį turėtų būti atsižvelgiama priimant sprendimą.
Zuzana Roithová  
raštu. - (CS) Man irgi nerimą kelia dešimčių tūkstančių piliečių, kurie savo peticijoje pabrėžia su didžiausio dujotiekio tiesimu seklios Baltijos jūros dugnu susijusią riziką, susirūpinimas.
Dėl jų peticijos organizuotas viešas svarstymas ir paruoštas Europos Parlamento pranešimas, kuriame pabrėžiamas poreikis įtraukti kitas šalis, o ypač ES, į sprendimų priėmimo procesą. Problemų kyla dėl ekologinės rizikos, kuri egzistuoja dėl jūros dugne palaidotų karo laivų ir amunicijos bei dėl rizikingo cheminio valymo, kurį būtina atlikti prieš pradedant eksploatuoti dujotiekį, metodo.
Aš nepareiškiu nuomonės dėl alternatyvios trasos sausuma, tačiau tvirtai tikiu, kad Europos Komisija ir Taryba privalo atlikti koordinatorių vaidmenį ir nuolat reikalauti, gindamos Baltijos ir kitų šalių interesus, kad investuotojai prisiimtų visą atsakomybę už galimą ekologinę žalą. Taip pat Komisija ir Taryba privalo reikalauti, kad būtų atliktas nepriklausomas poveikio aplinkai vertinimas bei alternatyvios trasos sausuma vertinimas.
Šiaurės dujų tiekimo trasa iš Rusijos yra svarbi. Todėl būtina, kad ES pasirašytų susitarimą su Rusija dėl sąlygų, susijusių su dujotiekio tiesimo ir saugaus eksploatavimo kontrole. Juk Rusija kol kas neratifikavo Espo konvencijos. Deja, mes dar neturime bendros ES energetikos politikos ar standartų. Galime aiškiai matyti, kad europiečiams reikia ne dvišalio Vokietijos ir Rusijos susitarimo, bet ES sutarties ir visų Baltijos valstybių pritarimo šiai statybai. Dabar Parlamentas šiuo požiūriu davaiškų politinį ženklą.
Wojciech Roszkowski  
raštu. - (PL) Svarstymas dėl M. Libickio pranešimo rodo beveik visišką vieningumą vertinant projektą "Nord Stream". Jis yra ekonomiškai nepagrįstas, dėl jo gresia bauginančios papildomos išlaidos dėl dujų kainos ateityje, jis kelia ekologinę grėsmę Baltijos valstybėms ir didina tam tikrų valstybių narių priklausomybę nuo tiekimo iš Rusijos. Kyla klausimas: kam tai naudinga?
Sunku rimtai priimti M. Matsakio nuomonę, kuris šiame kontekste kalbėjo apie nesutikimą su pranešimo turiniu ir reikalavo "sąžiningumo". Sunku suprasti, kaip M. Matsakis supranta sąžiningumo sąvoką.
Balsavimas dėl šio pranešimo taps patikrinimu, kaip Europos Parlamentas iš tiesų atsižvelgia į ekonomistų, ekologų ir paprastų ES piliečių nuomonę, ir kiek įtakos jam daro rusų ir vokiečių lobistų spaudimas, kuriuo siekiama mažinti tam tikrų valstybių narių energetinį saugumą ir ekologinę saugą bei griauti ES solidarumą.
Esko Seppänen  
raštu. - (FI) Gerb. pirmininke, dujotiekio tiesimas jį užkasant žemėje būtų pigesnis ir saugesnis variantas palyginti su jo tiesimu jūroje. Numatytas Baltijos dujotiekis, be abejo, padarys poveikį aplinkai, ir jis turi būti ištirtas. Tai turi būti atlikta siekiant sumažinti riziką.
Tačiau "Nord Stream" nepatenka į ES kompetencijos sritį, ir Parlamentas tik svarsto šį klausimą, remdamasis Peticijų komiteto pranešimu. Tai vidinLenkijos politika, kuri šiuo aplinkiniu būdu yra aptariama Bendrijos institucijoje, kaip aplinkos apsaugos klausimas, neužsimenant apie politinius Lenkijos ir Baltijos valstybių motyvus.
Jei būčiau Rusijos dujų pardavėjas ir Vokietijos pirkėjas, negalėčiau pasitikėti tiekimo saugumu, ypač tuo atveju, jei dujotiekis būtų nutiestas per Lenkijos teritoriją. Europoje turėjome blogos patirties su Ukrainos tarpininkavimu, kai ji sukaupdujų atsargas arba už jas nesumokėjo, ir tada, įvykus krizei, ji laikjas, kad galėtų pati naudoti dujas, kurios iš Rusijos buvo siunčiamos Vidurio Europai. Tokio paties pobūdžio pavojus neatmetamas ir Lenkijos atveju. Taigi, logiškai tai neigiamai veikia Rusijos ir ES prekybos ir ekonominių santykių plėtrą. Ir Baltijos šalys su tuo sutinka.
Deja, nėra tiesimo sausuma alternatyvos dujotiekio tiesimui jūroje, tačiau būtina apsaugoti jūros aplinką.
