Nauja judumo mieste kultūra (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės klausimas - Reinhardo Racko Transporto ir turizmo komiteto vardu pristatomas pranešimas dėl naujos judumo mieste kultūros.
Reinhard Rack
pranešėjas. - (DE) Gerb. pirmininke, praėjusių metų rudenį Komisija pristatŽaliąją knygą "Nauja mobilumo mieste kultūra", ir po kelių mėnesių ketina pateikti veiksmų planą, į kurį bus įtrauktos konkrečios priemonės.
Europos Parlamentas mano, jo kaip įstatymų dėl būsimų priemonių leidimo procese dalyvaujančios institucijos, taip pat biudžeto valdymo institucijos prievolir pareiga laiku pateikti savo poziciją dėl žaliosios knygos. Į problemą pažvelgėme atsakingai ir atidžiai. Atsakingai nurodėme, kur, Europos Parlamento nuomone, nueisime eidami šiuo keliu, be to, neišreiškėme abejonių dėl Komisijos teisės teikti iniciatyvą, o nutarėme palaukti išsamių pasiūlymų.
Transporto komitete vykusių diskusijų metu buvo prieita visuotinio sutarimo šiuo klausimu. Noriu aptarti keletą trumpų klausimų.
Pagrindinis klausimas, kėlęs nerimą daugeliui kolegų, buvo subsidiarumas. Jie klausė, kas čia turėtų suvaidinti svarbiausią vaidmenį, ir ar tai visų pirma Europos reikalas, be to, buvo manoma, kad neverta taip skubotai priimti sprendimų ir t. t.
Todėl mūsų atsakymas yra štai koks. Mes manome, kad žaliosios knygos ir veiksmų plano pristatymas neturės įtakos dabartiniams Europos įsipareigojimams, bet visi kompetentingi dalyviai, t. y. Europos Sąjunga, valstybės narės ir regiono bei vietos savivaldų institucijos, galės pasinaudoti savo kompetencija ir, kas itin svarbu, koordinuos tarpusavio veiksmus. Todėl mes norėtume, kad būtų pateikta visa integruota koncepcija, kad visi priimami su miestais susiję sprendimai būtų svarbūs kiekvienai savivaldybei.
Kitas rūpestis yra užtikrinti, kad transportas atitiktų žmonių poreikius. Negalime klaidinti Europos piliečių dėl Europos vidaus transporto rinkos. Jei viena žalioji zona yra viename mieste, ko kita žalioji zona - kitame, tai neturi reikšti, kad jie įžengia į kitą pasaulį vien todėl, kad pereina vietos savivaldos institucijos sieną. Tikimės europinės darnos ir tikimės, kad Europoje bus imtasi efektyviausių veiksmų.
Trečias klausimas yra susijęs su priemonėmis. Dalyvavome svarstyme, kuriame merai skundėsi, kad dažnai iš Europos gauna nurodymus, o kai reikia juos vykdyti, paaiškėja, kad valstybės narės paliko juos plikus basus arba, kitaip sakant, neskyrlėšų toms Europos priemonėms taikyti.
Ypatingą dėmesį norime atkreipti į keleivius su negalia. Mano nuomone, ir aš tai pakartosiu, būtina atsižvelgti ir į virus bei moteris su mažais vaikais. Jie tikrai išgyvena ne pačius geriausius laikus, kai tenka naudotis viešuoju transportu ar transportu apskritai.
Norime laiku duoti signalą pramonei ir paskatinti kurti efektyvesnius mechanizmus ir naujas technologijas. Ypač daug dėmesio norime skirti žmonių supratimo plėtimui. Jie patys turi padėti užtikrinti, kad įgyvendindami transporto sistemos siekius, jie tikrai gali gyventi sveikoje aplinkoje.
M. Cramer gali važiuoti dviračiu, M. J. Marinescu grįš namo nauju greituoju traukiniu, P. Costa plauks laivu, pirmininkas A. Tajani po Romą keliaus motoroleriu, o man po savo gimtąjį miestą patinka vaikščioti pėsčiomis. Jei visa tai įvykdysime, tikrai pavyks užtikrinti nedidelį, bet svarbų pasiekimą.
Baigdamas noriu padėkoti dviem Komisijos nariams, kurie išsamiai apsvarstšį klausimą, pirmininkui Jacquesui Barrotui ir pirmininkui Antoniui Tajani, kuris dabar yra atsakingasis Komisijos narys. Dėkoju šešėliniams pranešėjams, kurie taip pat prisidėjo rengiant šį pranešimą, ir kolegoms, padėjusiems pasiekti gerų rezultatų komitete. Taip pat noriu padėkoti už darbą savo kolegoms komitete, frakcijoje ir mano paties biure. Tikiuosi, kad ir toliau pavyks pasiekti gerų rezultatų.
Antonio Tajani
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti R. Rackui, už tekstą kurį jis parengbendradarbiaudamas su Parlamentu. Mane džiugina jo entuziastinga kalba. Aš būtinai jį aplankysiu, kad kitą kartą, kaip jis pataria, mums pavyktų pasiūlyti įvairiausių būdų keliavimo po miestą priemonių.
Tai, kad Parlamentas svarsto Komisijos iniciatyvą, be abejo, reikia vertinti teigiamai, kaip ir šias diskusijas, kuriose aptariami trys pagrindiniai aspektai. Tai yra - kaip efektyviausiai pagerinti mobilumą mieste Europoje, papildoma Bendrijos įsitraukimo vertir užduočių perskirstymas įvairaus lygio vyriausybėms. Komisijos žalioji knyga paskatino procesą, apimantį veiksmus, kurių galima imtis Europoje, mobilumo mieste ir miesto transporto srityje. Mobilumas mieste laikomas svarbiausia tema diskutuojant apie Europoje efektyviausias priemones, leidžiančias užtikrinti mobilumą ir tinkamas šiandienos ir ateities kartoms.
Pagrindinmūsų nerimo priežastis susijusi su klimato kaita, spūstimis, poveikiu sveikatai, ypač kai kalbama apie atmosferos užteršimą, saugiu energijos išteklių naudojimu ir kelių saugumu. Pagrindiniai diskusijų metu aptarti pranešimo projekto pakeitimai, kuriuos pateikTransporto komiteto nariai, bendradarbiaudami su Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos bei Regioninės plėtros komitetais, rodo, kiek daug dėmesio Parlamentas skiria mobilumo mieste temai, kuri svarbi didžiajai daliai ES piliečių.
Kaip žinote, konsultacijos dėl žaliosios knygos buvo baigtos kovo 15 d. ir mes gavome daugiau nei 400 pasiūlymų. Visų suinteresuotųjų asmenų požiūriai, ir, žinoma, Europos institucijų pateikti pasiūlymai bus laikomi dideliu indėlių rengiant būsimųjų veiksmų planą dėl mobilumo mieste, kurį ketinu pristatyti ateinantį rudenį.
O dabar grįžkite prie pranešimo. Man patinka tekste išreikštas kvietimas sukurti plataus masto Europos mobilumo mieste strategiją ir tai, kad pripažįstama, jog Bendrijos veiksmai teikia akivaizdaus pranašumo kai kuriose srityse. Pranešime labai konkrečiai, tikslingai ir aiškiai nurodytos pagrindinės veiksmų sritys, todėl dar kartą noriu pagirti profesorių R. Racką. Analizuojamas ES vaidmuo įvairiose srityse. Verta paminėti įstatymų leidimą, standartų nustatymą, suderinimą, informacijos apie geriausią praktiką ir tyrimus bendrą naudojimą. Be to, akcentuojama įvairių tarnybų bendradarbiavimo ir integruoto požiūrio būtinybė, taip pat asmeninės atsakomybės ir finansavimo klausimai.
Aš pritariu daugumai tekste išsakytų minčių, bet ypatingą dėmesį norėčiau atkreipti į kelis iš daugelio tekste aptartų aspektų. Aš, pavyzdžiui, pastebėjau, kad pranešime teigiama, jog būtina turėti lyginamųjų duomenų ir atkreipti dėmesį į mobilumo mieste problemą, kai ji susijusi su kitomis veiksmų sferomis, kurios yra paveikios Europos Sąjungoje leidžiamų įstatymų. Todėl siūloma Europos platforma, apimanti duomenis, geriausio praktinio pritaikymo pavyzdžius ir politikos informaciją, be to, siekianti išvengti biurokratijos, žinoma, turi sulaukti tolesnio dėmesio.
Aš visiškai sutinku, kad labai svarbu, jog ES vadovautų transporto sistemos standartų nustatymo ir suderinimo procesams, ypač kai tai susiję su žaliosiomis zonomis ir kelių apmokestinimu - tai būtina, norint išvengti pavienių sprendimų, priimamų įvairiuose Europos miestuose. Taip pat pritariu pasiūlymams dėl specialiosios dimensijos, numatytos konkrečioms grupėms, ir siūlymams skatinti švietimo, mokymo ir sąmoningumo kėlimo kampanijas, kurių tikslas - pakeisti piliečių elgesio įpročius. Kalbėdamas apie finansavimą, turiu pasakyti, kad pritariu ataskaitos teiginiui, kad be efektyviausio Bendrijos fondų naudojimo, būtina sukurti naujas finansavimo priemonės.
Baigdamas, gerb. pirmininke, ponios ir ponai, noriu pasakyti, kad visiškai pritariu tekste išsakytam pastebėjimui. Būtina formuoti naujo tipą mąstymą ir pažangias koncepcijas, susijusias su mobilumo mieste strategijomis. Rodydami neabejotiną pagarbą ES principams ir įstatymams, turime skatinti, o ne stabdyti kūrybingumą ir lankstumą priimant sprendimus vietiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiais. Tai ir yra subsidiarumo esmė. Jūsų vertingas pranešimas yra didžiulis indėlis į Europos politikos kūrimą šioje srityje. Ši tema yra itin aktuali visos Europos piliečiams, įmonėms ir politikams, o ypač vietos tarnyboms.
Dar kartą dėkoju už dėmesį ir sveikinu pranešėją, atlikusį puikų darbą.
Justas Vincas Paleckis
Norėčiau pasveikinti pranešimą parengusį pranešėją R. Racką. Jei 80 proc. miestuose gyvenančių imtųsi priemonių, susijusių su mobilumo mieste kultūra, visų gyvenimas taptų geresnis ir veikesnis. Tai puikus pavyzdys, demonstruojantis, kaip Europa rūpinasi savo piliečiais.
Būtina išplėsti viešojo transporto ir dviračių takų tinklą ir skatinti naudoti mažiau šalos aplinkai darančias transporto priemonių rūšis. Tačiau svarbiausias ir sudėtingiausias uždavinys yra pakeisti žmonių įpročius. Pavyzdžiui, Lietuvoje maždaug 50 proc. visų automobiliu nuvažiuojamų maršrutų yra mažiau nei kilometro kelionės. Netgi jauni ir sveiki žmonės pamiršta, kad turi kojas, o dviratis jau seniai išrastas. Komisijai padedant turime rasti kitokius finansinius svertus, leidžiančius panaikinti ir sumažinti transporto spūstis, kurios sukausto miestų ir jų gyventojų gyvenimą. Turime rinktis judėjimą ir mobilumą arba dusimą dėl didžiulio išmetamų taršalų kiekio.
Jan Olbrycht
Regioninės plėtros komiteto nuomonės referentas. - (PL) Gerb. pirmininke, visų pirma noriu pasveikinti R. Racką, parengusį pranešimą, ir kaip Regioninės plėtros komiteto atstovas noriu pasakyti, kad pavyko pasiekti efektyvaus komitetų, t. y. Transporto ir Regioninės plėtros komitetų, bendradarbiavimo. Manau, tai galėtų būti pavyzdžiu kuriant projektus ateityje.
R. Racko pranešime nurodomi svarbūs aspektai, susiję su daugybe skirtingų sričių. Viena vertus, galima paminėti technines ir organizacines su aplinka susijusias problemas, kita vertus, nagrinėjami socialiniai reikalų klausimai bei teritorinio ir miestų planavimo temos. Šiame pranešime taip pat išsamiai analizuojamas R. Racko aptartas klausimas, kitaip tariant, praktinis subsidiarumo principo taikymas. Pranešime aptariama tema, kuri, be abejo, susijusi su vietos tarnybų kompetencija, tačiau peržengia jos veiksmų sferą. Tačiau atsižvelgiant į subsidiarumo principą, kito lygio pareigūnai turi padėti spręsti kai kurias miestų problemas. Tai yra pagalbos principo esmė. Kito lygio pareigūnai turi padėti spręsti miestų problemas, bet pagrindinjų pareiga yra pagelbėti valstybėms narėms ir Europos Sąjungai kuriant organizacines ir finansines galimybes, finansuojant bandomuosius projektus ir eksperimentinius tyrimus.
Šiame pranešime užsimenama apie tai, ką žinome teoriškai, tačiau dabar galime išsiaiškinti, kas yra praktinis integruoto požiūrio pritaikymas. Tai požiūris, kurio efektyvų pritaikymą lemia daugybįvairių kartu egzistuojančių veiksnių. Mes nekantraudami laukiame būsimų Europos Komisijos darbo rezultatų ir veiksmų plano.
Markus Ferber
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, jei norime kalbėti apie Europos turtingumą, turime pasakyti, kad ji turtinga savo įvairove. Negalime pamiršti, kad kalbėdami apie miesto transportą, turime siekti saugoti ir kuo ilgiau išlaikyti šią įvairovę.
Todėl išklausęs pirmųjų pasisakiusiųjų ėmiau šiek tiek nerimauti, ar neprarasime pusiausvyros, kurią pranešėjas mini savo pranešime, tarp sprendimų, kuriuos galime priimti vietoje, vadovaudamiesi subsidiarumo principu, ir jų poveikio visai Europos Sąjungai. Jei taip nutiktų, reikėtų iš naujo formuoti Europos miestus ir prarasti Europos turtingumo.
Noriu pasakyti visiškai aiškiai. Vietos ir regionų tarnyboms, kurioms jau teko susidurti su transporto sistemos organizavimo problemomis, nereikia žaliosios knygos, jei vietos ir regionų tarnybos, kurios atsisaknagrinėti šį klausimą, neketins to padaryti, kai bus priimta žalioji knyga ir rezoliucija.
Tačiau, neatsižvelgiant į mūsų pomėgį išsamiai nagrinėti, turime suvokti, kad sėkmEuropoje bus užtikrinta tik tada, jei piliečiai priims ją vietos lygiu. Jie nesutiks pripažinti jos vietos lygiu, jei manys, kad tai yra kišimasis į visas jų gyvenimo sritis. Todėl aš (taip pat komitete) išreiškiau kritišką požiūrį. Apgailestauju, kad Transporto ir turizmo komitetas atmetkomitete mano siūlytus pakeitimus, nes bijau, kad galiausiai paaiškės, jog darome tai, ko iš tikrųjų turėtume vengti - kalbu apie sritis, susijusias su efektyviausia praktika, struktūriniais fondų ir sanglaudos fondo iniciatyvomis.
Todėl noriu pateikti prašymą sudaryti kompromisą, dėl kurio šiuo metu sutariama komitete, dėl to, kaip toli turime nueiti. Negalime to pamiršti dėl daugybės šiuo metu pateiktų pakeitimų. Europai nepavyks patirti sėkmės, jei bus kišamasi į visas žmonių gyvenimo sritis.
Saïd El Khadraoui
PSE frakcijos vardu. - (NL) Visų pirma noriu padėkoti pranešėjui R. Rackui už efektyvų bendradarbiavimą. Manau, kad kartu mums pavyko nemažai pasiekti. Jis žino, kad mes turėjome daugiau ambicijų kai kuriais klausimais ir norėjome konkrečiau nustatyti Europos Sąjungos indėlį. Suprantu, kad kai kurie jo frakcijos nariai tam nepritaria.
Tačiau reikia pasakyti, kad šiame pranešime yra labai daug teigiamų bruožų, todėl mūsų frakcija visiškai jam pritaria. Pradėti reikia nuo to, kad pripažįstama, jog Europos miestams tenka prisiimti tuos pačius iššūkius. Visur susiduriame su spūstimis, o dėl šios problemos niekur nepavyksta išvengti stresų, be to, iššvaistoma daug laiko. Visur įvyksta avarijos. Manau, kad pusEuropos Sąjungos avarijų įvyksta miestuose.
Taip pat norime atsižvelgti į ambicingus tikslus dėl klimato. Be to, daugelyje miestų kovojama dėl struktūros finansavimo, todėl Europos sąjunga galėtų atlikti pozityvo paramos teikėjo vaidmenį visose srityse, nors reikia nedelsiant pripažinti, kad įvairių vietų situacijos skiriasi. Tačiau mes galime vieni iš kitų pasimokyti, todėl manau, kad reikia plėtoti tam tikros mobilumo mieste observatorijos ar platformos, leisiančios keistis pažangiomis idėjomis, idėją.
Miestai turi būti skatinami ar net įpareigoti pateikti mobilumo planus ant popieriaus, kad būtų galima suvienyti visas suinteresuotas šalis, pasiekti susitarimo dėl bendro požiūrio ir sudaryti efektyvias sutartis. Manome, kad Europos Sąjungai turi būti skiriamas vadovaujantysis vaidmuo sprendžiant klausimus, susijusius su suderinimu, standartų nustatymu, funkciniu suderinamumu ir tyrimais bei pažanga kuriant naujus projektus, įskaitant ir viešojo transporto projektus, taip pat ieškant efektyvesnių sėkmės užtikrinimo būdų ir diegiant nuoseklius sprendimus visoje Europoje.
Komisijos nary, baigdamas noriu pasakyti, kad tikimės, jog bus pateiktas kuo įmanoma konkretesnis veiksmų planas, kuriame bus aiškiai nurodyta skirtingiems politikos lygiams tenkanti atsakomybė, taip pat pagrindinis Europos Sąjungos vaidmuo.
Jean Marie Beaupuy
ALDE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visų prima noriu padėkoti Reinhardui Rackui už puikų pranešimą ir Komisijai, visų prima pristačiusiai Žaliąją knygą, kuri šiuo metu yra išsamios konsultacijos objektas ir kurios pagrindu iki 2008 m. pabaigos bus sudarytas veiksmų planas.
Kartu su kolegomis iš "URBAN-Housing" tarptautinės grupės, ypač su ką tik kalbėjusiu Janu Olbrychtu, pernai kvietėme Komisijos narį J. Barrotą karu aptarti šio klausimo. Tos diskusijos buvo itin aktyvios, ypač kai buvo kalbama apie integruotą požiūrį. Komisijos nary, per trumpą man skirtą laiką, norėčiau paminėti pranašumus, kurie išaiškėja šį aspektą nagrinėjant išsamiau. Tarp miesto planavimo koncepcijos ir mobilumo mieste egzistuoja tamprus ryšys. Kalbėdamas apie miestų planavimo koncepcijas, noriu atskleisti jų nebuvimą. Paminėsiu keturis to įrodymus.
Visų pirma akivaizdu, kad miestų teritorijos šiuo metu plečiasi, neatsižvelgiant į tai, ar miestai yra maži, dideli, ar vidutinio dydžio, be to, statomi komerciniai, pramoniniai, gyvenamųjų namų ir pramogų sektoriai bei zonos. Visada, kai įkuriama nauja zona, turi būti tobulinamas mobilumas. Tikriausiai nereikia priminti, kad miestų teritorijos padidėjo 11 proc., o gyventojų skaičius išaugo tik 2,5 proc.? Vadinasi, per 10 metų, nuo 1990 iki 2000 m., miestų teritorijų plėtros mastą galima prilyginti trigubai Liuksemburgo teritorijai. Šie skaičiai įrodo, kad kiekvieną kartą, kai padidinama miesto teritorija, mūsų kelionės pailgėja, nesvarbu, kur tenka vykti. Pagaliau šiose miestų teritorijose per 10 metų kasdienių kelionių privačiais automobiliais skaičius išaugo 70 proc., o kiekviena atskira kelionpailgėjo 20 proc.
Šie skaičiai ir pavyzdžiai akivaizdžiai rodo, kad nesuformavę sėkmingo integruoto požiūrio, apimančio skirtingus miestų parametrus, nepamirštant netgi efektyvesnių, saugesnių ir intelektualesnių transporto priemonių, taip pat greitesnio, patogesnio viešojo transporto, negalėsime visiškai išspręsti mobilumo mieste problemos, taip pat neišspręsime problemos, su kuria susiduria piliečiai, kuriems ilgainiui teks vis dažniau ir ilgiau keliauti, išleisti daugiau pinigų ir patirti didesnį nepatogumą.
Šios miestų planavimo koncepcijos, Komisijos nary, ponios ir ponai, turi būti susiję su miesto transportu ne vien miestuose ir miestų teritorijose, bet, kaip sakmano kolega R. Rack, ir priemiesčiuose. Dirbantiems, besiilsintiems ir besimokantiems piliečiams, keliaujantiems po mietą ir priemiestį, būtina pasiūlyti pakankamai vientisą sistemą. Tačiau kaip buvo minėta, reikia išspręsti skirtingų administracinių struktūrų, rajonų ir kitokių teritorijų bendradarbiavimo klausimą. Todėl, Komisijos nary, prašome, kad sudarydami veiksmų planą, ypatingą dėmesį skirtumėte integruoto požiūrio formavimui.
Michael Cramer
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, aš taip pat noriu nuoširdžiai padėkoti pranešėjui. Tačiau vargu ar galiu ką nors teigiamo pasakyti apie galutinį šio pranešimo rezultatą. Europos miestai yra palikti spręsti savarankiškai; jiems nepadedama. Užuot kūrę konkrečią ir naudingą visų 27 valstybių narių miestų teritorijų struktūrą, daugelis komiteto narių ėmėsi paviršutiniško teksto. Kalbama apie tai, kad miestai turi tapti žalesni, juose turi būti mažiau triukšmo, kad reikią užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę! Pranešime ir ES Komisijos pristatytoje žaliojoje knygoje dėl mobilumo mieste vangiai kalbama apie tai, kaip to pasiekti.
R. Rack pasiūlsušio baro meniu pasirinkimus sprendžiant transporto problemas. Galima pasakyti, kad pranešime siūlomos pagalbinės priemonės, bet ne tikras veikimo būdas. Tačiau ES būtina imtis veiksmų. Aštuoni iš dešimties ES piliečių gyvena mieste ir beveik visi susiduria su tomis pačiomis problemomis: spūstimis, avarijomis, triukšmu ir tarša. Be to, miestai turi didelį poveikį klimato kaitai. Dėl miestų transporto išmetama maždaug 40 proc. viso išmetamo CO2 ir 70 proc. visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. ES nepavyks įgyvendinti iškeltų klimato apsaugos tikslų, jei nepavyks sumažinti eismo, sudaryti sąlygas keliauti traukiniais, autobusais, dviračiais ir pėsčiomis, užuot važiavus automobiliu.
Iš tikrųjų nuo 1999 m. transporto išmetamų taršalų kiekis išaugo 30 proc., o kitų šaltinių išmetamų teršalų kiekis sumažėjo 10 proc. Vadinasi, jie gerokai užgožpasiekimus kitose srityse. Vis dėlto daugelis narių mano, kad net pateikus šios skaičius ataskaitoje, kaip ryšio tarp miesto transporto ir klimato kaitos įrodymą, bus padaryta per daug.
Rytdienos balsavimo metu Žaliųjų frakcija ketina pateikti pakeitimus dėl pranešimo apie mobilumą mieste turinio, kuris yra labai aktualus. Visų pirma mes norime, kad būtų pakeistas bendras ES finansavimas, kad jis būtų labiau orientuotas į aplinką; kalbant konkrečiai, mes pateiksime pakeitimą dėl to, kad 40 proc. turi būti skiriama geležinkeliams ir 10 proc. - dviračių tinklo plėtrai. Iki šiol 60 proc. ES transporto fondo lėšų bubos skiriama kelių projektams, o tik 20 proc. - vietiniam viešajam transportui ir geležinkelių transportui. Todėl ne nuostabu, kad rezultatas yra priešingas nei tas, kurio tikimės.
Antra, norime, kad ES fondo lėšos turi būti skiriamos tik tada, kai miestas pateiks vientisą mobilumo planą ir nebus prašoma skirti pinigų beprasmiams kelių projektams. Trečia, norime, kad būtų užtikrintas efektyvesnis saugumas nustatant bendrą greičio apribojimą iki 30 km/h, o miestams leisti savarankiškai nustatyti didesnį leistiną greitį konkrečiuose keliuose.
Jei norime daugiau nuveikti aplinkos ir klimato apsaugos labui ir užtikrinti transporto saugumą, Europos miestams bus reikalinga pakankama ES parama. Jie ją gaus tik tokiu atveju, jei bus priimti mūsų siūlomi pakeitimai. Jei jie bus atmesti ir bus ketinama priimti kitą pranešimą, kuris neišsprendžia nvienos problemos, Žalieji už jį nebalsuos.
Johannes Blokland
Visų prima noriu padėkoti R Rackui už puikiai atliktą sudėtingą darbą. Mobilumo mieste tema yra itin sudėtingas europinės strategijos kūrimo klausimas. Nelengva nustatyti atsakomybę ir nurodyti ją pranešime, apie kurį šiuo metu diskutuojame.
Viena vertus, pranešime ne kartą teigiama, kad Europos Sąjunga turi suvaidinti deramą vaidmenį įgyvendinant mobilumo mieste planus, tačiau kai kur nurodoma, kad už mobilumą mieste atsako Europos miestai ir vietos tarnybos, o atsižvelgiant į subsidiarumo principą, Europos Sąjunga turi atlikti tik ribotą reguliavimo funkciją. Trumai tariant, nustatyti atsakomybę šioje srityje yra sudėtinga. Tačiau manau, kad pranešėjas R. Rack tinkamai išanalizavo šį klausimą ir suformulavo tekstą akcentuodamas subsidiarumo principą.
Tačiau noriu išsakyti porą kritinių pastabų. Visų prima, manau, kad pranešimas yra pernelyg išsamus. Todėl sukuriamas įspūdis, kad galima sukurti Europos struktūrą, leidžiančią išspręsti visas visų Europos miestų problemas. Suprantu, kad reikia pateikti svarstytinų temų dėl suderinimo, taip pat sričių, kuriose reikia imtis veiksmų, planus, ir reikia pasakyti, kad jie yra geri, tačiau abejoju, ar reikia šiuos klausimus nagrinėti išsamiau. Manau, kad bendras požiūris būtų gerokai praktiškesnis sprendimas. Jis leistų labiau akcentuoti tai, kad reikia keistis geriausios praktikos, technologinių pasiekimų pavyzdžiais sprendžiant mobilumo mieste klausimus. Suprantu, kad toks požiūris yra mažiau ambicingas, bet manau, jog neturime pamiršti, kad mobilumo mieste problemos yra Europos miestų ir vietos tarnybų rūpestis.
Be to, į temų dėl suderinimo sąrašą taip pat įtraukta keletas socialinių normų. Man neatrodo, kad tai tinkama. Socialinės normos, pavyzdžiui, socialiai remtinų asmenų mobilumas, yra glaudžiai susiję su atskiromis valstybėmis narėmis, todėl būtent taip jas galima efektyviau suderinti ir standartizuoti.
Nepaisant šios kritikos, aš ketinu balsuoti už pranešimą. Manau, kad didžiausias šio pranešimo pranašumas yra tai, kad R. Rackui pavyko aiškiai nurodyti, kad patikima, vientisa ir efektyvi mobilumo mieste struktūra yra Europos miestų ir vietos tarnybų rūpestis. Europos Sąjunga gali ištiesti pagalbos ranką, tiekdama tiesioginį finansavimą ir suteikdama atitinkamos informacijos, bet ES neturi vadovauti šioje srityje, be to, tai nėra pageidaujama.
Baigdamas noriu pasakyti, kad nepakeisiu savo nuostatos, jog už miesto transporto sistemos kūrimą turi likti atsakingi Europos miestai. Jie turės sukurti sistemas, kurios bus efektyviai suderintos su atitinkamomis tarnybomis. Pagaliau leiskite paminėti, kad šių transporto sistemų sėkmę lemia piliečių dalyvavimas. Jiems taip pat tenka atsakomybsiekiant įgyvendinti mobilumo mieste planų tikslus, t. y. kuriant vientisą, saugesnir patikimą miesto transporto sistemą.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Atsižvelgiant į subsidiarumo principą, miestų politika nėra Europos Sąjungos kompetencija - tai vietos ir regionų tarnybų atsakomybė. Vis dėlto Sąjungos miestų plėtra nuolatos skatinama. Daugiau nei trys šimtai milijonų piliečių gyvena miestuose, o iki 2020 m. miestų gyventojai sudarys 80 proc.
Urbanizacija ir aglomeracija tapo Europos problemomis, nes jos neigimai veikia Europos gyventojų gyvenimo kokybę. Mes svarstome naujų ir įvairesnių transporto rūšių būtinybę, kad būtų galima išspręsti energijos suvartojimo, žemėtvarkos, vis prastėjančios oro ir dirvožemio kokybės problemas.
Nors nacionaliniai miestų transporto ir žemėtvarkos planavimo įstatymai yra skirtingi, Europos Sąjungos institucijos galėtų aktyviai dalyvauti visų prima koordinuodamos ilgalaikę miestų plėtrą, tobulindamos miesto transporto paslaugas ir siekdamos užtikrinti efektyvų keitimąsi geros praktikos pavyzdžiais.
Mūsų kolega R. Rack pateikia iškalbingų pavyzdžių, kai sprendimai priimami pasitelkus šiuolaikiškas technologijas, pavyzdžiui, virtualųjį mobilumą, randamas pritaikymas vienos rūšies transportui, optimizuojama infrastruktūra ir skatinamas alternatyvių transporto rūšių naudojimas.
Švietimas ir asmenininiciatyva yra esminiai veiksniai, skatinant Europos žaliųjų miestų plėtrą, todėl formuojant bendrąją Bendrijos politiką būtina atsižvelgti į ilgalaikes išlaidas ir pateikti atitinkamus pasiūlymus, nurodyti efektyvaus tarpregioninio ir pasienio bendradarbiavimo mechanizmus, taip pat būtinus informacijos šaltinius.
Pagrindinurbanizacijos priežastimi laikomų struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšos turi būti tinkamai naudojamos vietos ir regionų lygiu; tai turi būti efektyviausi ir lengviausiai gaunami ištekliai, leidžiantys siekti XXI amžiaus Europoje iškeltus tikslus.
Inés Ayala Sender
(ES) Gerb. pirmininke, Visų prima noriu padėkoti Komisijai už pagalbą siūlant piliečiams mobilumo problemų, pavyzdžiui, kelių saugumas, spūstys ir poveikis aplinkai, sprendimo būdus Didžiulmiestuose gyvenančių piliečių dauguma susiduria su šiomis problemomis ir patiria dėl to nepatogumų.
Atsižvelgdamas į išsakytas abejones ir nuogąstavimus dėl tokių veiksmų atlikimo vadovaujantis subsidiarumo principu, manau, kad tokie pasiūlymai ne vien sukelia labai aktualias ir būtinas diskusijas; tokiu būdu taip pat pateikiamas atsakymas į rimtus ir aktualius nacionalinių, regioninių ir, svarbiausia, vietos vyriausybių užduodamus klausimus.
Šiandien pagrindinių diskusijų kontekste mes aptariame ir kovos su klimato kaita klausimą, taip pasirengdami išsamioms diskusijoms dėl išlaidų, susijusių su įvairiomis transporto rūšimis, globalizavimu. Šios diskusijos yra labai svarbios, bet padarytas išvadas reikia diegti praktiškai, kasdieniame žmonių gyvenime, jų aplinkoje - miestuose.
Todėl mus džiugina šios puikios mūsų institucijos pastangos, nurodytos R. Racko pranešime. Noriu pasveikinti pranešėją, pateikusį tiksli pastabų, ir padėkoti jam už sutikimą įtraukti mano pateiktus pakeitimus, pripažįstant ir nurodant daugybę svarbių veiksnių, pavyzdžiui, alternatyvių ir sveikesnių mobilumo mieste formų (ėjimo pėsčiomis, važiavimo dviračiu ir viešuoju transportu), teikiamus pranašumus, raginant siekti saugumo keliuose, kuris, kaip buvo minėta, yra žalingiausias ir labiausiai kenkiantis miestų aplinkos aspektas. Reikia aptarti ne vien asmenų, kurių mobilumas apribotas, problemas, bet ir tai, kad dažnai neatsižvelgiama į vaikiškus vežimėlius stumiančius žmones, todėl eiti miestų šaligatviais būna nepatogu.
Pranešime taip pat nurodoma efektyvaus krovininio transporto problema, saugaus pakrovimo ir iškrovimo sistemos, kurias reikia įdiegti galutiniuose maršruto taškuose, taip pat poreikis siekti bendrų žmonių ir prekių mobilumo tikslų.
Be to, palaikoma pažangesnio intelektualiųjų transporto sistemų naudojimo idėja, pateikti pageidavimai dėl pasiekiamumo ir funkcinio suderinamumo bei lanksčių taisyklių. Pagaliau skatinama aktyviai dalyvauti rengiamuose vietiniuose mobilumo mieste forumuose.
Renate Sommer
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, ko iš tikrųjų mes siekiame? Mes svarstome klausimą, kurį spręsti neturime jokios kompetencijos. Ši žalioji knyga dėl mobilumo mieste pagrįsta dirbtine kompetencija, kaip konfidencialiai nurodKomisija. Man buvo tai pasakyta dėl to, kad diskutavome klimato klausimais, ir dėl to, kad 80 proc. europiečių gyvena miestuose, o dabar Komisija pasiskelbesanti kompetentinga šioje srityje.
Viešpatie! Aš būčiau lygiai tokia pati teisi, sakydama, kad 80 proc. europiečių gyvena arba kada nors gyveno šeimose. Tad galbūt galime svarstyti šeimos politikos klausimus? Tai būtų lygiai tokia pati dirbtinkompetencija, kurios negalima pateisinti. Kalbėdama apie mobilumą mieste, turiu pasakyti, kad vienintelis aspektas, kurį galima skatinti Europos lygiu, yra dalijimasis geros praktikos pavyzdžiais. Jei imsime kurti teisines priemones, pažeisime subsidiarumo principą.
Turime pagrindo manyti, kad vietos tarnybos yra suinteresuotos spręsti transporto problemas, nes šios problemos yra susiję su ekonomikos efektyvumu ir vidaus bei miesto prekyba. Tuo pačiu metu tai, žinoma, yra ir su miesto gyventojų gyvenimo kokybe susijęs klausimas - jei jis nebus sprendžiamas, gyventojai išvyks iš miesto. Galbūt mūsų miestų problemos ir yra panašios, tačiau jos nėra identiškos. Todėl reikia, kad vietos tarnybos priimtų jų atvejais tinkamus sprendimus. Miesto transporto politika turi būti svarstoma ir formuojama vietoje, o vietos tarnybos turi būti įpareigotos ją planuoti.
Noriu perspėti narius neskatinti kurti teisinių priemonių šiame pranešime, o jį priėmus, neinterpretuoti teksto taip, tarsi tokios priemonės ten būtų nurodytos. Taip pat noriu įspėti dėl pernelyg išsamių duomenų įtraukimo - dėl to kyla biurokratinės tvarkos pavojus. Jei įsteigsime Europos mobilumo mieste platformą, to išvengti nepavyks. Tokiu atveju, be jokios abejonės, turėsime dar viena Europos agentūrą, kuri pateiks dar daugiau dokumentų ir, žinoma, atsisies nemažai pinigų.
Tai yra būdas nuteikti piliečius prieš Europą. Negalime to leisti. Prašau užtikrinti, kad neatsidursime tokioje situacijoje.
Zita Pleštinská
(SK) Kaip architektir miesto planuotoja, be to, turinti regiono politikės darbo patirties, kurią per daugybę metų pavyko sukaupti dirbant vietos ir regiono vyriausybėje, be abejo, galiu užtikrinti, kad mobilumo mieste klausimas yra itin aktualus ir sudėtingas, todėl noriu padėkoti savo požiūrį pateikusiam pranešėjui.
Daugelyje miestų dažnai nesuvokiama, kad išsamiai planuojant vietos kelių infrastruktūrą, galima užbėgti už akių su transporto organizavimu susijusios problemoms. Nutardami aplankyti Europos miestus, turistai atsižvelgia ir į susisiekimo juose galimybes bei tai, kaip organizuotas transportas. Transporto spūstys miestų ir jų centrų tikrai nepaverčia traukos objektais.
Sėmneįmanoma be naujoviškų sprendimų dėl transporto kiekio sumažinimo, alternatyvių transporto rūšių naudojimo, pavyzdžiui, dviračių ar eismo juostų, skirtų daug žmonių gabenantiems automobiliams. Manau, kad tyrimai ir patobulinimai leis rasti nemažų ir dar neišnaudotų pranašumų, naudojant saugesnes ir mažiau žalos aplinkai darančias transporto priemones bei kuriant vientisą transporto sistemą.
Visi turi padėti spręsti transporto problemas: ES, miestai ir jų gyventojai bei turistai. Manu, kad svarbu paskirstyti ES ir miestų atsakomybę. ES turi būti skiriamas aiškiai apibrėžtas vaidmuo.
Pierre Pribetich
(FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visų prima noriu padėkoti už mano kolegos Reinhardo Racko parengtą pranešimą. Ši naujoji mobilumo mieste kultūra yra tikra revoliucija, keičianti mūsų mąstymą ir keliavimo įpročius.
Perfrazuojant žinomus Sieyès žodžius apie ketvirtąją valdžią, galima pasakyti: "Kas yra mobilumas mieste? Viskas. Kas tai buvo iki šiol? Niekas. Ko jam trūksta? Tapti kažkuo." Sakydamas šiuos žodžius noriu išreikšti visišką savo pritarimą skatinamiems mūsų elgesio pokyčiams ir akcentuoti integruoto ir bendro Europos požiūrio į naująją mobilumo mieste kultūrą poreikį, didžiausią dėmesį atkreipdamas į pagrindinius sėkmingo miestų planavimo principus. Taip pat noriu išreikšti visišką savo pritarimą standartinio sprendimų pagrindo sukūrimo idėją, nes tada galėsime naudotis iš anksto parengtomis priemonėmis, taikydami jas kiekvienai teritorijai.
Komisijos nary, vadinasi, Komisija turi prisiimti finansinius įsipareigojimus ir pradėti praktiškai juos įgyvendinti. Vienoje kalboje minėdamas šį metodą kolega pavadino jį sušio baru, kuriame Europa siūlys įvairius patiekalus, o miestai galės juos priimti arba atmesti. Diegiant šį lankstų požiūrį negalima nukrypti nuo tikslo - mūsų miestų. Mes norime, kad visi susiję elementai padėtų įvykdyti mobilumo mieste revoliuciją ir sukurti šią naująją kultūrą.
Zuzana Roithová
(CS) Gerb. pirmininke, atsiprašau, kad kalbu per anksti. Dabar noriu dalyvauti diskusijoje dėl R. Racko pranešimo apie naująją mobilumo mieste kultūrą. Kaip minėjau, mėgstu važiuoti dviračiu Briuselyje ir Strasbūre, nes šiuose miestuose dviračių takai yra saugūs, o automobilistai yra itin atidūs, tarsi pirmenybturi būti teikiama ne vien pėstiesiems, bet ir dviratininkams. Prahoje jaučiuosi gerokai nesaugesnė, nes matau, kad turistai sunkiai apsieina be automobilių ir nebevažiuoja namo dviračiu. Skirtingos kultūros susijusios su skirtingomis kelio taisyklių tradicijomis, jei stipresnpartija buvo laimėjusi rinkimus. Manau, kad didėjantis mobilumas Europoje užtikrins kelio taisyklių suderinimą valstybėse narėse ir laipsnišką baudų už eismo pažeidimus konvergavimą. Skirtingos taisyklės stiprins tarpkultūrinius skirtumus. Todėl sugadintiems užsienio dviratininkams ir pėstiesiems (o save laikau viena iš tokių) naujųjų valstybių narių keliai šiuo metu atrodo labai pavojingi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Sveikinu R. Racką, parengusį šį pranešimą.
Sąjungai reikia naujos mobilumo mieste kultūros, akcentuojančios viešojo transporto ir važiavimo dviračiu svarbą.
Norint kurti viešojo transporto sistemą, būtina suformuoti strategijas vietos, regiono ir nacionaliniu lygiu, siekiant iš dalies arba visiškai subsidijuoti viešojo transporto paslaugas, teikiamas tam tikroms žmonių grupėms. Kalbu apie vaikus, pensininkus ir neįgalius asmenis.
Manau, kad miesto plėtra ir planavimas turi būti integruoti procesai, taip pat reikia atsižvelgti į dabartinius ir ateities poreikius miesto transporto srityje. Planuojant didelių miestų plėtrą ir modernizavimą, ypač daug dėmesio reikia skirti greitiesiems traukiniams, kuriais iš mestų centrų bus galima nuvykti į jūrų uostus ir geležinkelio stotis, oro uostus ir ypač periferinius regionus.
Prieiga prie vidaus vandens kelių padės sukurti transporto rūšį, užtikrinančią mažesntaršą, kurią sukelia didelių miestų kelių transportas.
Į naująją mobilumo mieste strategiją reikia įtraukti intelektualiųjų transporto sistemų kūrimą ir žaliųjų zonų plėtrą.
Inés Ayala Sender
(ES) Labai dėkoju už jūsų dosnumą, gerb. pirmininke. Tai ne pirmas laikas, kai dėl laiko apribojimo, man tenka grįžti į tribūną. Norėjau pateikti du komentarus dėl R. Racko pranešimo ir man atrodo, kad Komisijos nariui tai aktualu.
Visų prima, pastebėjau, kad stinga naujo profesionalaus požiūrio į mobilumo mieste kultūrą. Manau, kad reikia tai suderinti ir atsižvelgti numatant jų siūlomas galimybes. Antrasis klausimas susijęs su tuo, ką iš pradžių laikėme plataus masto visuotine konsultacija dėl išankstinio tokių priemonių kaip, pavyzdžiui, miesto kelių mokesčiai, poveikio numatymo.
Antonio Tajani
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke, noriu prisiminti tikrąją savo protėvių kalbos žodžio subsidium reikšmę. Subsidium reiškia pagalbą, tad subsidiarumas reiškia pagalbos teikimą. Sakau tai, norėdamas nuraminti M. Ferberį, M. J. Marinescu ir R. Sommer: Komisija jokiu būdu neketina perimti vietos, provincijos ar regiono tarnybų įgaliojimų. Europa neformuoja vietos administravimo politikos, ne Europa sprendžia, kokių veiksmų reikia imtis atskiruose miestuose.
Subsidium reiškia pagalbos teikimą. Todėl Europa, Europos Komisija ir Europos institucijos gali prisidėti siūlydamos sprendimus, jos gali inicijuoti diskusijas, gali užtikrinti efektyvesnį keitimąsi informacija tarp miestų, kuri reikalinga sprendimams priimti - jei įmanoma bendriems, - kad jie būtų naudingi piliečiams, pagerintų jų gyvenimo kokybę, palengvintų keliones ir užtikrintų saugumą, nesvarbu, ar tai siejama su situacija keliuose, ar su sveikatos apsauga nuo teršalų.
Finansinparama, žinoma, galima. Norėčiau prisiminti programą CIVITAS, kurią įgyvendinant pavyko pasiekti gerų rezultatų, todėl ją galima laikyti sektinu pavyzdžiu. Veiksmų plane, kurį ketinu pristatyti - kurios tikslas yra siūlyti idėjas, kaip koordinuoti veiksmus, - atsižvelgsiu į visus pasiūlymus, kurie buvo išsakyti šiandienos diskusijoje, ir stengsiuosi, kad siūlomos idėjos ir pasiūlymai visada atitiktų subsidiarumo principą, nes aš labai gerai žinau, kokių galių Sąjunga turi. Tačiau aš manau, kad Europos Sąjungos pareiga yra padėti, nes dauguma ES piliečių gyvena miestuose.
Pakartosiu, kad pagalba nėra įgaliojimų paveržimas. Aš taip pat manau, kad tai žmonių išrinktų vienos tarnybų atsakomybyra spręsti žmonėms iškylančias problemas. Tačiau net jei kalbėsime vien apie kelių iniciatyvų koordinavimą ir lėšų paskirstymą, reikia pripažinti, kad Europos Sąjunga turi atlikti svarbų vaidmenį, kad vietos tarnybos ir pareigūnai galėtų efektyviau spręsti piliečių problemas.
Reinhard Rack
pranešėjas. - (DE) Gerb. pirmininke, noriu padėkoti visiems kolegoms, aktyviai dalyvavusiems šio vakaro diskusijose ir išsakiusiems tam tikrą kritiką.
Todėl reikia pasakyti, kad per pastarąsias 40 ar 50 minučių buvo atskleista, kas per pastaruosius mėnesius vyko Transporto ir turizmo komitete. Ten taip pat teko susidurti su labai skirtingomis nuomonėmis. Reikėjo balsuoti dėl daugiau nei 350 pakeitimų projektų. Šiuos 350 pakeitimų projektus pavyko apibendrinti pakankamai vientisame tekste, kuris vėliau buvo priimtas didžiąja komiteto narių daugumą, t. y. 27 balsavo už, o 2 - prieš. Džiaugčiausi, jei panašių rezultatų pavyktų pasiekti rytdienos balsavime, ir ketinu atlikti viską, kas įmanoma, kad tai užtikrinčiau.
Viena frakcija buvo labai nepatenkinta Transporto komiteto padarytomis išvadomis ir šiandien tai dar kartą labai aiškiai nurodė. Taip pat teko girdėti, kad kolegos buvo prašomi rytoj pakeisti savo nuomonę. Labai džiaugčiausi, jei kolegos ir toliau bendradarbiautų taip pat efektyviai, kaip Transporto komitete ir siektų, kad komitete sudarytas teksto projektas, rytoj būtų priimtas. Todėl noriu jų paprašyti peržiūrėti rekomendacijas, kurias pranešėjas įtraukį rytdienos balsavimo sąrašą.
Likusiems noriu pasakyti, kad tikiuosi, jog pavyks toliau bendradarbiauti sprendžiant šį klausimą, o Komisijai ir gerb. pirmininkui noriu palinkėti kuo geriausios kloties sudarant veiksmų planą ir vykdant tolesnius veiksmus šioje srityje.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (142 straipsnis)
Corina Creţu  
raštu. - (RO) Mano nuomone naujas požiūris į mobilumą yra labai svarbus šiuolaikiniame mieste. Europos ekonominplėtra per penkiasdešimtuosius ir šešiasdešimtuosius metus lėmmiestų augimą, o jų gyventojai iš centro išsikėlį priemiesčius. Šis modelis, kuris sudardidesnio automobilių naudojimo sąlygas, šiandien nebetinkamas, nes gerokai pakilo kuro kaina, be to, daug nerimo kelia pasaulinklimato kaita, kurią iš esmės lėmvidaus degimo variklių išmetami teršalai.
Turime pritarti iniciatyvai leisti Europos miestams kurti efektyvias viešojo transporto sistemas, atitinkančias aplinkos apsaugos reikalavimus ir visiems prieinamas, taip pat į miestų planavimą integruoti alternatyvias transporto rūšis, kuriomis galima naudotis keliaujant trumpus atstumus arba keisti, atsižvelgiant į paros metą. Kita problema yra susijusi su miesto prekių transportu, užtikrinančiu ekonominės miesto plėtros efektyvumą. Dėl šios priežasties aš manau, kad svarbu skatinti keitimąsi patirtimi tarp Europos miestų administracijų, Europos miestų optimizavimo duomenų bazių kūrimą, taip pat raginti piliečius keisti įprastą požiūrį į susisiekimo priemones mieste.
