Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
Következő napirendi pontként egyperces felszólalások következnek fontos politikai kérdésekben.
Jörg Leichtfried
(DE) Elnök úr! Nem tudom, hogy mondandóm kapcsolódik-e a napirendhez, de azt hiszem ez a legalkalmasabb időpont, hogy elmondjam. A Lisszaboni Szerződés egyik következménye, hogy a parlamenti képviselők száma változni fog. Ez Ausztria esetében azt jelenti, hogy két új képviselő csatlakozik a Parlamenthez. Ezek a képviselők készen állnak, megválasztásuk már megtörtént, és nagyon fontos, hogy minél hamarabb elkezdhessék parlamenti munkájukat.
Szeretném megkérdezni, hogy milyen lépések történtek ez idáig azért, hogy ezek a képviselők - megfigyelőként vagy teljes jogú tagként - minél hamarabb elfoglalhassák helyüket itt, a Parlamentben, illetve mit szándékoznak tenni annak érdekében, hogy mindez mihamarabb megvalósulhasson?
Elnök
Az első lépést az Európai Tanács teszi meg ebben a kérdésben. Múlt héten csütörtökön az Európai Tanács ülésén világosan kifejtettem, hogy a Parlament számára nagyon fontos, hogy a Tanács megtegye a kezdeti jogi lépéseket ahhoz, hogy fogadhassuk az új képviselőket és hogy megtudjuk, mely országokból fognak érkezni. Az eljárásnak jogszerűnek kell lennie, és most a Tanács intézkedésére várunk. Folyamatosan kérem a Tanácsot, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket. A Tanács előzetes döntését követően a Parlamentnek kell majd intézkednie.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Elnök úr! Szeretném a Tisztelt Ház előtt elítélni Venezuela elnökének, Hugo Chaveznek folyamatos provokációit, fenyegetéseit és hatalommal való visszaélését. Diktatórikus kormányzási módszerével többek között Venezuela véleménynyilvánításhoz való szabad jogát gátolja és fenyegeti a demokratikus rendet Latin-Amerikában.
Chavez elnök bezáratott harminc rádióállomást és megszüntetett több televízióadót. Fenyegeti és bünteti a venezuelai újságírókat, mert nem támogatják zsarnoki rendszerét.
Éppen ezért, elnök úr, szeretném hangsúlyozni, hogy míg energiaellátási zavarok és víz- és élelmiszerhiány tapasztalható az országban, és a szegénység egyre csak nő Chávez kormányának gyenge teljesítménye miatt, ez a zsarnok azzal próbálja elkendőzni a helyzetet, hogy a határ menti hidakat felrobbantja, és fenyegeti Kolumbiát. Nemzetközi terroristákat éltet és párhuzamba állítja magát a világ zsarnoki diktátoraival. Beszédeiben folyamatosan provokál és háborút szít, amivel az amerikai kontinenst akarja gyengíteni.
Éppen ezért a Parlament, amely mindig is a szabadság és a demokrácia elkötelezett híve volt, teljes mértékben elítéli Hugo Chávez zsarnoki és diktatórikus kormányzási módszerét!
Alain Cadec
(FR) Elnök úr! Szeretnék több információt kapni a tonhalhalászatra vonatkozó kvóta 40%-os csökkentésnek következményeiről.
Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) november 15-i recifei gyűlésén úgy határozott, hogy a szerződő feleknek legalább 40%-kal csökkenteniük kell halászati kapacitásukat. Ezen intézkedés következtében a kékuszonyos tonhal kifogható mennyiségét 2010-ben világszinten 22 000 tonnáról 13 500 tonnára csökkentik.
Az ICCAT tagországai úgy döntöttek, hogy a kapacitástöbblet csökkentésére 2011-ig felére csökkentik halászati flottáik méretét. Ezenkívül a kerítőhálós tonhalhalászó hajók halászati idényét egy hónapra csökkentik, és meghosszabbítására nem is lesz lehetőség. Ezek az intézkedések, amelyek szükségesek a fajok védelme érdekében, és amelyeket beemelnek majd az Európai Unió jogszabályaiba, veszélyeztetik az európai halászok megélhetését.
Arra szeretnék választ kapni, hogy milyen intézkedések várhatók a halászok megélhetésének biztosítására és a flottacsökkentési tervek leállítására. Milyen lépéseket tettek annak érdekében, hogy mérsékeljék azokat a rendkívül súlyos társadalmi és gazdasági következményeket, amelyek az ICCAT intézkedéseinek az uniós jogba történő átültetése miatt alakulnak ki?
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Köztudott, hogy a 2007-2013-as időszakra előirányzott stratégiák és operatív programok megvalósítása még kezdeti fázisban van. Románia először kap lehetőséget arra, hogy a kohéziós politika részeként előnyt kovácsoljon az európai uniós alapokból. A regionális fejlesztési politika az Európai Unió egyik legfontosabb és legösszetettebb irányvonala. Célkitűzése, hogy Európa különböző régiói között csökkentse a gazdasági és szociális egyenlőtlenségeket.
Szeretném felhívni a figyelmet azokra a törekvésekre, amelyeket a tagállamok tettek az operatív programok részeként a kohéziós politika általános célkitűzéseinek integrálása érdekében. Úgy gondolom, hogy az Európai Uniónak stratégiai szerepet kell felvállalnia, hogy a operatív programok minél hamarabb megvalósíthatók legyenek a tagállamokban, és ezáltal segítenie kell azokat az intézkedéseket, amelyek a tagállamok igényei szerint megerősítenék az intézményi kapacitást.
Ramon Tremosa i Balcells
Elnök úr! Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a katalán és európai héjasgyümölcs-termesztés évek óta a legválságosabb korszakát éli. A héjas gyümölcsök árának folyamatos esése veszélyezteti az európai termelők jövőjét.
Arra is szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy a török kormány be nem avatkozási politikát folytat. A héjas gyümölcsök értékesítéséért felelős török hatóság 500 000 tonnányi készlettel rendelkezik, amelyet 2010 januárjában szándékozik értékesíteni. Tekintettel arra, amit a török hatóság az Európai Unióval közös, 2009. október 2-án megrendezett kétoldalú egyeztetésen elmondott, ez a helyzet súlyosan megkárosítaná az európai termelőket, mivel nagymértékben csökkentené az érintett termények piaci árát.
Ezt a problémát két hónappal ezelőtt már előterjesztettem az Európai Bizottsághoz, mivel a meglévő különleges védintézkedések egyike sem alkalmazható termelőink védelme érdekében. Ezeket az aggályokat szerettem volna megosztani Önökkel.
Petru Constantin Luhan
(RO) Elnök úr! Hölgyeim és Uraim! Bizonyára tudják, hogy Románia szeretne 2011-től a schengeni övezethez tartozni. Ezt a célkitűzést szem előtt tartva ez idáig számos értékelést kérvényezett, szám szerint ötöt, amelyből négyet már elvégeztek.
Különösen a tengeri határokkal kapcsolatos értékelésre szeretném felhívni a figyelmüket, amely a schengeni szakértőktől annyira jó minősítést kapott, hogy Romániát a bevált gyakorlatok példájaként mutatták be. Egy akadály azonban még hátravan, de én bízom benne, hogy Románia ezt az akadályt is sikeresen veszi.
A romániai példát követve arra szeretnék javaslatot tenni, hogy a schengeni övezet kiszélesítésére sokkal derülátóbban tekintsünk. Nem a határaink biztonságát fenyegető jelenségként kellene értékelnünk ezt a folyamatot, hanem olyan lehetőségként, amely megerősíti a tagállamok közötti együttműködést a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben.
Örömmel jegyzem meg, hogy ezek a gondolatok az Európai Tanács által a múlt héten elfogadott stockholmi programban is szerepelnek, amely a schengeni övezet kiterjesztését az Európai Unió belső politikájának prioritásaként fogalmazza meg.
Luis Yáñez-Barnuevo García
(ES) Elnök úr! Mindenki tudja, hogy június 28-án államcsínyt hajtottak végre Hondurasban. Már majdnem hat hónap telt el azóta, és a Parlament még mindig nem talált alkalmat arra, hogy elítélje a történteket. Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportjának és az Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport egyes képviselői ellátogattak az országba, hogy jelenlétükkel támogassák az államcsíny következményeit. Ezek a képviselők így azt a látszatot keltették, hogy az Európai Parlamentet képviselik, és ekképpen támogatták a fennálló kormány által tartott választásokat, amelyekre azok törvényességét nem garantáló körülmények között került sor.
A hondurasi államcsínnyel így olyan visszás precedenst teremtettek, amelynek alapján minden mérsékelt, ideiglenes vagy viszonylag erőszakmentes államcsíny nem csak hogy elfogadott lesz a kontinentális jog által, hanem üdvözölt és bátorított tett lesz az európai és észak-amerikai jogban. Rendkívül sajnálatos, ami Hondurasban történt!
Sarah Ludford
Elnök úr! Szeretném elítélni a török alkotmánybíróság rendkívül aggasztó pénteki döntését, amelyben a többségében kurd érdekeket képviselő Demokratikus Társadalom Pártjának feloszlatásáról hoztak ítéletet, és amelyben a párt vezető parlamenti képviselőit eltiltották a politizálástól. Ez súlyos visszalépést jelent Törökországnak, amelyet szélsőségesek ürügyként fognak felhasználni ahhoz, hogy az erőszaknak újból érvényt szerezzenek. Ez a döntés véget vet annak a demokratikus politikai útnak, amelyet Erdoğan miniszterelnök úr célkitűzésként megfogalmazott.
Az egyik probléma az, hogy az AK párt vezette kormánynak nem sikerült megreformálnia azt a jogszabályt, amely alapján a Demokratikus Társadalom Pártját feloszlatták, azt a jogszabályt, amely alapján magát az AK-t is majdnem betiltották. Ez tehát nem érdeke a török kormánynak és a kormánypárti képviselőknek.
Az ALDE Képviselőcsoport a jövő év elején, lehető leghamarabb plenáris ülés keretében kívánja megvitatni a kérdést, mivel az eset súlyos visszalépést jelent Törökországnak.
Marina Yannakoudakis
Elnök úr! Mindannyian tisztában vagyunk az újrahasznosítás fontosságával, és elvárjuk, hogy a használt papírt újrahasznosítsák.
Nemrégiben ellátogattam egy nyomdába londoni választókerületemben, ahol bemutatták a tintasugaras nyomtatás folyamatát. Az így nyomtatott papírlapok újrahasznosítását igen bonyolult és költséges eljárással, és fehérítő hozzáadásával végzik, ami egyáltalán nem környezetbarát megoldás. Mivel a tintát nem egyszerű feladat eltüntetni a papírról, ezért a legtöbb nyomtatott dokumentumot nem lehet újrahasznosítani.
Azokat a vállalatokat kellene ösztönözni és támogatni, amelyek más, környezetbarát nyomtatási megoldásokat alkalmaznak (megjegyzem, hogy az a nyomda is ilyen, amelynek a munkafolyamatait láttam), hogy nyomtatási folyamat sokkal gazdaságosabbá váljon. A tagállamok által támogatott, piacalapú megoldásra van szükség, amelynek keretében a nyomdaipar egy magatartási kódex alapján önszabályozóvá válna, és irányt mutatna a környezetvédelem terén.
Az Európai Uniónak tehát nagyon nagy szerepe van abban, hogy felhívja a figyelmet ezekre a problémákra, és adott esetben támogassa a tintasugaras nyomtatás alternatív megoldásait.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök úr! Azért kértem szót, hogy felhívjam az Európai Parlament figyelmét a bevándorlási politikának a kísérő nélküli kiskorúak és gyermekek jogaival kapcsolatos területére, amellyel nemcsak a külső határországoknak kellene foglalkozniuk, mint például Görögországnak, hanem az egész Európai Uniónak.
Bizonyára tudják, hogy a közösségi szabályozás szerint minden menedék- és bevándorlási kérelmet annak a tagállamnak kell elbírálnia, ahol a kérvényező belépett az Unió területére, függetlenül az illető úti céljától.
Ez a gyakorlat nagy terheket ró a belépés szerinti országokra, emellett ellentétes a kérelmezők jogaival, hogy kérelmüket tömegesen bírálják el, a lehető gyorsabb eljárással. Gyakran úgy küldik tovább őket, hogy nem garantálható, hogy jogaik vagy vagy akár az életük nincs-e veszélyben, vagy az adott országban maradnak, mindenféle védelem és szociális ellátás nélkül, és így előfordulhat - elsősorban a gyerekek esetében -, hogy különféle bandák kizsákmányolásának esnek áldozatul.
Az Európai Parlament feladata, hogy a közösségi és nemzeti jogszabályokat úgy módosítsuk, hogy a kísérő nélküli kiskorúak elérjék úti céljukat, ne toloncolják ki őket, és méltósággal és biztonságosan tartózkodhassanak az Európai Unióban.
Niki Tzavela
(EL) Elnök úr! A múlt héten több találkozón vettem részt arab államok, pontosabban az Egyesült Arab Emírségek, Egyiptom és Jordánia politikusaival. Irán nukleáris programjával kapcsolatos aggodalmaikat szeretném tolmácsolni.
Találkoztam izraeliekkel is, aki rendkívül aggasztónak találják a helyzetet, és leginkább a Törökország által Iránnak nyújtott támogatást tartják nyugtalanítónak. Megkérdezték, hogy mi az Európai Unió hivatalos álláspontja arról, hogy Erdoğan miniszterelnök úr támogatja a teheráni kormányt, és hogy nyilatkozatában Irán nukleáris programját békés célok eszközének nevezte.
Be kell vallanom, fogalmam sincs arról, hogy mi az Unió hivatalos álláspontja Törökországnak Irán nukleáris programjára vonatkozó nyilatkozataival és magatartásával kapcsolatban. Az elért eredményekről szóló jelentés és Erdoğan miniszterelnök úr véleménye teljesen eltér egymástól. <>
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök úr! Jó jelnek tekinthető, hogy a jelen levő biztos, Boel asszony nem tartotta megfelelőnek a közös agrárpolitikára vonatkozó közösségi költségvetés felülvizsgálatáról szóló jelentést az Európai Parlament Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságának nyilvános ülésén.
Véleményem szerint semmilyen körülmények között nem szabad engedni, hogy a pénzügyi felülvizsgálat megvitatása előre vetítse a 2013 utáni időszakra vonatkozó közös agrárpolitika felülvizsgálatát. Nem pusztán azt kérjük, hogy határozzák meg a mezőgazdasági kiadások arányát a teljes közösségi költségvetésben, hanem elsősorban azt szeretnénk, ha a célként kitűzött agrárpolitika véglegesítené az agrárágazat hozzájárulásának mértékét a közszolgáltatások megteremtéséhez, és ezt követően döntenénk a kitűzött célok megvalósításához szükséges erőforrások rendelkezésre bocsátásáról.
Ezt az üzenetet szeretném átadni Boel biztosasszonynak.
Iliana Ivanova
(BG) Elnök úr! Hölgyeim és Uraim! A személyek szabad mozgáshoz való joga az Európai Unió egyik alapvető szabadsága és az egységes piac egyik pillére. Ugyanakkor a tagállamok jó része még mindig korlátozza a bolgár és román munkavállalók munkaerőpiacra való belépését.
A korlátozással kapcsolatos érvek ellentmondanak a piaci logika elvének, különösen a válság közepette. Nemrégiben még a foglalkoztatásért felelős biztos is hangsúlyozta: "Az EU polgárainak alapvető joga, hogy egy másik országban vállalhassanak munkát”. Teljesen egyetértek vele. Az új tagállamok munkavállalói elleni korlátozások fenntartása anomáliákat teremt a piacokon, és ellentmond az Európai Unió alapját képező szerződésekben megfogalmazott megkülönböztetésmentesség elvének, éppen ezért rossz fényt vet az Unió megítélésére.
Nyomatékosan kérem az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve minél előbb tegyen összehangolt lépéseket a legutóbb csatlakozott tagállamokat érintő munkaerő-piaci megszorítások megszüntetése érdekében. Képviselőtársaim! Az Önök támogatását is kérem ahhoz, hogy egy valóban szabad piacot és egyenlő jogokat biztosítsunk valamennyi európai polgár számára.
Françoise Castex
(FR) Elnök úr! Egy közelmúltbéli ügyre szeretném felhívni a figyelmet: a minaretek kérdésében tartott svájci szavazásra. Bár a szavazást egy nem európai uniós országban tartották, mégis egy számunkra is ismerős problémát érint.
Fontosnak tartom, hogy ezt szóba hozzam, hiszen jó alkalmat teremt arra, hogy a szekularizmusról beszéljünk, amelyről csak kevés szó esik itt a Házban. Sürgős szükség lenne arra, hogy a társadalom szerveződését a szekularizmus alapelve vezérelje. Itt egészen hétköznapi dolgokra gondolok.
A szekularizmus ellentéte nem a vallásosság, és még kevésbé a spiritualizmus. A szekularizmus ellentéte a vallásos "kommunitarianizmus”, azaz a vallásos közösségelvűség, amely polgárjogi törvények felett álló és az egyéneket a társadalmon belül csoportokba kényszerítő alapelveket és szabályokat fogalmaz meg.
A történelem fonalának eredményeképpen a mi Európai Uniónk multikulturális és multietnikumú, és reméljük, hogy egyre inkább az is marad. Csak a szekularizmus ad lehetőséget az egyenjogú polgárok fejlődésére és közösségek virágzására.
Teresa Riera Madurell
(ES) Elnök úr! A klinikai vizsgálatok a klinikai kutatások mérőmódszerei, amelyek a legmegbízhatóbb információforrások a megfelelő kezelési módszerek kiválasztásához.
Nagyon fontos dologra hívnám fel a Tisztelt Ház figyelmét. Az Európai Kardiológiai Társaság közelmúltban megjelent tanulmányában ismételten kifejtette, hogy e módszert nagymértékben korlátozza az, hogy nagyon kevés nő vesz részt klinikai vizsgálatokban.
Már régen bebizonyosodott, hogy a rizikófaktorok, a betegségek lefolyásának menete és a kezelésre adott reakciók jelentősen eltérnek a két nem esetében.
Ennek következtében a szív- és érrendszeri betegségek megelőzésében és kezelésében a közelmúltban elért látványos eredmények nem tükröződnek a nők halálozási arányának alakulásában.
Éppen ezért lényeges, hogy európai intézményként támogassuk a kifejezetten nők vizsgálatát célzó kutatásokat úgy, hogy sokkal több nőt vonunk be a klinikai vizsgálatokba, vagy kifejezetten nőkön végzett klinikai vizsgálatokat szervezünk.
Frieda Brepoels
(NL) Elnök úr! Én is a török alkotmánybíróság múlt pénteki döntéséről szeretnék beszélni, amelynek értelmében feloszlatták a Demokratikus Társadalom Pártját (DTP). Ennek következtében nem kevesebb, mint 22 parlamenti képviselőt utasítottak ki a parlamentből vagy fosztottak meg politikai jogaiktól az elkövetkezendő öt évre. Közöttük van Leyla Zana képviselőnő is, akinek 1995-ben odaítéltük a Szaharov-díjat. Negyedik alkalommal tiltanak be kurd pártot Törökországban, mégis a kurdok újabb és újabb pártnevek felvételével újra és újra kiállnak népük jogaiért és minden alkalommal feloszlatják őket, mivel állítólag a török államiságot bomlasztó eszméket hirdetnek. A demokrácia egyik alapköve az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadsága, éppen ezért ezzel a lépéssel hitelét veszti az Erdoğan miniszterelnök úr által ebben az évben a kurd kérdés kezelése érdekében elindított ún. "demokratikus nyitás” kezdeményezés. Támogatom Ludford asszony kezdeményezését, hogy ezt a kérdést a januári napirendi pontok között tárgyaljuk.
Hélène Flautre
(FR) Elnök úr! Egy rövid részletet fogok felolvasni William Bourdon, Taoufik Ben Brik ügyvédjének Sarkozy francia elnökhöz címzett leveléből: "Lehetőségem nyílt arra, hogy Taoufik Ben Brik többi tunéziai ügyvédjéhez hasonlóan elítéljem azt a jogi komédiát, amely minden alapos vizsgálat nélkül Taoufik Ben Brik felfoghatatlan hathónapnyi bebörtönzéséhez vezetett. Egyértelműen és hivatalosan tanúsíthatom, hogy a Taoufik Ben Brik elítélésének alapját képező eljárás iratai teljes mértékben koholmányok, és Ben Ali elnök személyes bosszúját képezik.
Ügyfelemnek annyira legyengült az immunrendszere, hogy bármilyen súlyos betegséget elkaphat, ezért ebben az évben, 2009-ben nem tudott utazni. Csak remélni tudom, hogy a családja el tudta hozzá juttatni a szükséges orvosságokat. Tunéziai ügyvédei csak időszakos látogatási jogot kapnak, néhányuktól még ezt a lehetőséget is szisztematikusan megtagadják. Felesége néhány napja láthatta először, de akkor is csak pár percre, és azóta sem találkozhatott férjével.”
Elnök úr! Kérem, írjon a tunéziai hatóságoknak, és kérje Taoufik Ben Brik szabadon bocsátását!
Marie-Christine Vergiat
(FR) Elnök úr! Folytatom Flautre képviselőtársam gondolatmenetét, és arra kérem, írjon a tunéziai hatóságoknak!
Ez évben a Szaharov-díj, az Európai Parlament emberi jog iránti elkötelezettségének szimbóluma ismét gazdára talál. A Tunéziával kötött partnerségi megállapodásunk számos rendelkezést tartalmaz a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatban.
Mégis, a nemrégiben lezajlott tunéziai választások olyan szánalmas körülmények között mentek végbe, hogy méltatlanok ezekhez a rendelkezésekhez. Fel kell emelnünk hangunkat! Az emberi jogok védelmezőit meghurcolják, letartóztatják és megalázzák Tunéziában. Ezt nem tűrhetjük tovább!
Ezért kérem az elnök urat, hogy szólítsa fel a tunéziai hatóságokat a kiváló újságíró, Taoufik Ben Brik szabadon bocsátására, akinek az egyetlen bűne az, hogy felemelte hangját a tunéziai látszatdemokrácia ellen.
Fiorello Provera
(IT) Elnök úr! Hölgyeim és Uraim! Kérvényeztem, hogy függesszék ki a fiatal iráni nő, Neda Agha-Soltan képét Aung Szan Szú Kji képe mellé.
Neda Agha-Soltan azért ölték meg, mert a szabadságért és az átláthatóságért harcolt Iránban. Azóta a szabadság, mi több, a női "szabadságharcosok” példaképévé vált. Kérelmemet 75 képviselő és öt képviselőcsoport írta alá. Úgy hiszem, hogy nagyon fontos e kérés elfogadása, különösen most, amikor Iránban Khamanei ajatollah mindenféle tiltakozás és ellenzék elnyomására készül. Remélem, hogy teljesítik a kérésemet.
Alajos Mészáros
Elnök úr! A közelgő téli időszakkal fennáll annak a veszélye, hogy ismét súlyos gázválság alakuljon ki keleten. Néhány héttel ezelőtt Putyin miniszterelnök úr kerek-perec megmondta, hogy Oroszország ismét megsértheti az Európai Unió tagállamaival kötött földgázszállítási szerződéseket. Ezt a helyzetet elkerülendő, felszólította az Európai Uniót, hogy 1 milliárd eurónyi kölcsönnel támogassa Ukrajnát, hogy teljesíthesse a földgáztranzit országként fennálló kötelezettségeit. Így most újabb furcsa politikai játszmára számíthatunk orosz partnerünkkel, amelyben Oroszország keveri a kártyát. Ez elfogadhatatlan.
Bár az uniós tagállamokat eltérő módon érinti ez a helyzet, mégis, az Európai Uniónak szolidaritásból egységes intézkedéseket kell tennie és határozott álláspontot kell képviselnie ezzel a komoly elvi kérdéssel kapcsolatban. Ez jel arra, hogy felgyorsítsuk a hosszú távú energiaellátásunk diverzifikációját elősegítő új projektjeinket, amelyek eredményeképpen minimálisra csökkenthetjük az orosz befolyást.
Eduard Kukan
(SK) Elnök úr! Hölgyeim és Uraim! A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése az Európai Unió további bővítéséhez is kedvező feltételeket teremt. Senki sem mondhatja ezután, hogy az Uniónak nincs meg a bővítéshez és döntéshozatalhoz szükséges intézményi kapacitása.
Éppen ezért nincs értelme késleltetni vagy akadályozni a további bővítési folyamatot. Ez különösen a nyugat-balkáni régiót érinti. A közelmúltban intenzív és általánosságban pozitív fejlődésnek lehettünk szemtanúi a régióban. Az egyes országok előrehaladásról szóló jelentések, amelyet nemrég tettek közzé, és a Bizottság által kiadott 2010-es bővítési stratégia is megerősíti ezt.
Amellett, hogy a régió országai vízummentesen utazhatnak a schengeni övezetbe, valódi esélyt kapnak ahhoz, hogy továbbhaladhatnak az Európa felé vezető úton. Rajtuk áll, hogy előnyt kovácsolnak-e ebből a lehetőségből. Az Európai Uniónak habozás helyett felelősségteljesen és racionálisan kell cselekednie a körülményeknek megfelelően, és ebben az Európai Parlament aktív részvételére is szükség van.
Tanja Fajon
(SL) E hét szombat hajnaltól, több mint két évtizedes vízumkényszer után a korábbi Jugoszláv tagállamok, Macedónia, Szerbia és Montenegró lakosai vízum nélkül léphetnek be az Európai Unió területére. Kivételes nap ez, amely ünneplésre ad okot.
Ugyanakkor szeretném megragadni ezt az alkalmat, és arra kérni az Európai Bizottságot és Tanácsot, hogy minél hamarabb szüntessék meg a Bosznia-Hercegovinára és Albániára vonatkozó vízumkényszert is. Nem engedhetjük, hogy a Nyugat-Balkánon újabb válaszvonalak alakuljanak ki, és nem vesztegethetjük tovább az időt, különösen a fiatalabb generációk kárára. Nehéz elhinni, de az itt élő fiatalok többsége szinte semmit sem tud az Európai Unióról.
A mi felelősségünk, hogy lebontsuk a berlini fal ledöntése után létrejött új, nyugat-balkáni vízumfalakat, amely Koszovó lakosságát is érinti. A Nyugat-Balkánnak világos európai jövőre van szüksége. Ne vegyük ez el tőlük megalapozatlan félelmeink miatt.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Elnök úr! Hölgyeim és Uraim! Két igen fontos esemény zajlott le 2009 végén: életbe lépett a Lisszaboni Szerződés, és sor került a koppenhágai csúcstalálkozóra.
Felszólalásomban szeretném kifejezni, hogy mennyire elégedett vagyok az Európai Unió jelenlegi politikájával, amelynek eredményeképpen vezető szerepet tölt be a klímaváltozás megoldásához szükséges hathatós megoldások megteremtésében. Hasonlóan elégedett vagyok azzal is, hogy a tagállamok konszenzusra jutottak és egységes álláspontot képviselnek, noha egyáltalán nem egyszerű feladat 27 tagállam álláspontjából egységes véleményt formálni.
Bár az eredmény nem feltétlenül felel meg elképzeléseinknek és elvárásainknak, fontos, hogy az Unió tagállamai 7,2 milliárd euró pénzügyi támogatást szavaztak meg a fejlődő országoknak, amire égető szükségük van. Ez a példa talán arra ösztönzi majd az ENSZ többi tagállamát is, hogy hasonlóképpen cselekedjenek.
Elismerést érdemel, hogy a pénzügyi válság által leginkább sújtott uniós tagállamok is kifejezték szolidaritásukat, és törekszenek arra, hogy részt vegyenek a harcban, még ha csak gesztusértékű támogatást is tudnak nyújtani a globális felmelegedés elleni küzdelemben.
Charalampos Angourakis
(EL) Elnök úr! Először is szeretném kifejezni szolidaritásomat az európai parlamenti szakszervezeti képviselőknek, és sok sikert kívánok nekik.
A munkavállalók érdekeivel ellentétes intézkedések tömkelegét fogadta el a görög kormány, és általánossá tették a különböző rugalmas munkavégzési formák alkalmazását. A társadalombiztosítási rendszert is megnyirbálták, emellett befagyasztották a béreket és a nyugdíjakat.
A görög kormány, az Európai Unió és a tőke képviselői a görögországi költségvetési hiány és az államadósság mumusával riogatják a munkavállalókat. Olyan előre megrendezett szociális párbeszédbe bocsátkoznak velük, amellyel megegyezésre kényszerítik őket, elfojtják jogos indulataikat és más útra terelik a civil szervezetek reagálásait..
Válaszként a kormány és az Európai Unió civil-ellenes lépésére a PAME (Harc a Szakszervezeti Egységért) szervezet december 17-ére nemzeti sztrájkot hirdetett. A modern civil szerveződések követelményeinek megfelelő intézkedéseket követelnek - ami csak a városi és vidéki munkások, a szegények és a középosztálybeli réteg egységes fellépésével válhat valósággá - a civil szerveződések elleni európai uniós politikával szembeni fellépés és e politika meghiúsítása érdekében.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök úr! Az Atalanta-művelet elnevezésű európai biztonsági és védelmi politikai misszió december 8-án ünnepelte egyéves fennállását. A svéd elnökség szerint a művelet beváltotta a hozzá fűzött reményeket, amelynek során hatékonyan léptek fel a kalózok ellen, és nagymértékben csökkent a kalóztámadások száma. Eme utolsó állítás azonban erősen megkérdőjelezhető.
A Nemzetközi Tengerészeti Hivatal (IMB) jelentése szerint 2009 első kilenc hónapjában több kalóztámadás történt, mint 2008-ban egész évben. A fegyveres támadások száma összesen 200%-kal nőtt. A művelet pénzügyi hatékonysága is számos kérdést vet fel. A kalózkodás által a régióban okozott kár becsült mértéke összesen 200 millió dollár, ugyanakkor az EU és a tagállamok évente 408 millió dollárt költenek a probléma megoldására.
Az új európai biztonsági és védelmi politikai misszió Szomáliában csak tüneti kezelést adhat, de a probléma gyökerét nem oldja meg. Az EU-nak érdemes lenne hatékony parti őrséget felállítani az illegális halászat megakadályozására...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Dominique Baudis
(FR) Elnök úr! Az európai légiforgalmi irányítás korszerűsítésére elindított SESAR-program óriási projekt.
De vajon a Bizottság milyen tervek alapján kívánja a SESAR-program közelgő megvalósítási fázisát bevezetni, különös tekintettel e környezetvédelmi, valamint tudományos és technológiai szempontból is nélkülözhetetlen program pénzügyi finanszírozására? Vajon a Bizottság követni fogja-e a 2007-es jelentésben szereplő ajánlásokat, amelyek alapján egy szakképzett, tapasztalt személynek kellene biztosítania a program politikai felügyeletét? Számos jogi, pszichológiai és technikai jellegű akadályt kell leküzdeni a tagállamok légterének egységesítéséhez és a különböző országok képviseletében dolgozó ellenőrök munkájának összehangolásához!
Ha Európa nem képes egységes, közös légteret teremteni, akkor hogyan lenne képes erős politikai egységben működni?
Edit Bauer
(HU) Elnök úr! Mivel Ön is és a Bizottság is kifejezte azon szándékát, hogy követni fogja a szlovákiai államnyelvtörvény végrehajtását, szeretném felhívni a figyelmet a következőkre. A kormány nyilvánosságra hozta a végrehajtási rendelkezést, mely nem csak felülír törvényeket, de újabb korlátozásokat is bevezet. A végrehajtási javaslat kimondja, hogy a törvény legitim célja kizárólag az államnyelv védelme és támogatása a hivatalos érintkezésben, az államnyelvet használók jogainak védelme. Úgy fogalmaz, hogy ezen jogok védelme legitim célja a fizikai és jogi személyek esetében az alapjogokba és szabadságokba való beavatkozás, tehát teljesen nyilvánvaló, hogy a kisebbségekhez tartozó személyek jogairól és szabadságáról van szó. A végrehajtó intézkedésből az is kiderül, hogy mindenütt, akár húsz százalékon fölül, akár alul vannak, csak akkor használhatják a kisebbségi nyelvet, hogy ha egy harmadik személy, aki jelen van ebbe beleegyezik. Azt hiszem, hogy ez az abszurditás elfogadhatatlan Európában.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Elnök úr! A legutóbbi közös EU-Oroszország csúcson a felek memorandumot írtak alá egy energiaügyi figyelmeztető rendszer alapelveiről. Az Európai Bizottság bízik abban, hogy ennek segítségével elkerülhető lesz egy újabb, az év elejihez hasonló energiaügyi válság, amely azután robbant ki, hogy az orosz-ukrán vita következtében Moszkva megvonta a gázutánpótlást, és ezzel a lépéssel több európai ország gázellátását bénította meg majdnem három hétre.
A közelgő tél és az ezzel együtt növekvő gázfogyasztás miatt olyan alapelvek kidolgozására van szükség, amelyek az európai energiapiac vezérelveként szolgálnak. Az Európai Uniónak meg kell értenie, hogy a gázellátás időszakos szüneteltetése nemcsak a gazdaságra nézve jelent fenyegetést, hanem az európai integráció alapjait is veszélyezteti, amely az európai szolidaritás talaján támogatja a szabad piaci működést. Remélem, hogy az idei tél nem teszi próbára az eddig elhangzott nyilatkozatokat, és bízom benne, hogy a szolidaritás nem csak egy jelentéktelen, üres szó, hanem az uniós tagállamok együttműködésének valódi záloga.
Ioan Mircea Paşcu
Elnök úr! Bizonyára hallott már arról, hogy Romániában lezárult egy olyan kétéves időszak, amelynek során félévente különféle választásokat tartottak. A legutolsó az elnökválasztás volt, amelyet szoros küzdelemben, 70 000, elsősorban a diaszpórákban leadott szavazatoknak köszönhetően a jelenlegi elnök nyert.
Állampolgárként felháborítónak tartom azt, hogy a választási kampány során egyáltalán nem írhattam a jelenlegi elnököt bíráló posztot a blogomba, az Europolis blogba, emellett korlátozták a blogom olvashatóságát is az említett időszakban. Elfogadhatatlannak tartom ezeket a lépéseket, amelyekkel a szabad véleménynyilvánításhoz való jogot korlátozták, és azt is, hogy a kormányon lévő képviselők és követőik szabályozzák az internethasználatot.
Sajnálatos, hogy a demokráciának utat nyitó forradalom után -, amely 20 éve rengeteg emberáldozatot követelt - ilyen cselekedeteket egyáltalán megtűrnek, sőt, támogatnak azok, akik most leszüretelik a demokrácia gyümölcsét egy igen szoros választási küzdelemből győztesen kikerülve
Frédéric Daerden
(FR) Elnök úr! A vasúti áruszállításban 2007 óta nagykereskedelmi liberalizáció uralkodik. Azok a fuvarozók, amelyek nem közfeladatot ellátó szervek, mostantól sokkal kiélezettebb versenyhelyzetben kell hogy megállják a helyüket.
Sok országban ez azt jelenti, hogy a legjövedelmezőbb piaci szegmensekben nő a szállítási kapacitás, különösen a vegyes szállítás módok és a csak vasúti szállítás terén. Bár ennek ellentmond, hogy az egyedi küldemények vasúti szállításának népszerűsége nem túl nagy a magáncégek körében, mert az nem igazán gazdaságos.
Ha valóban fejleszteni szeretnénk a vasúti szállítást - a fenntartható mobilitás mozgatórugójaként -, akkor fontos, hogy támogassuk az egyedi vasúti küldeményszállítást. Máskülönben a közúti szállítás teljes mértékben teret nyer, ami szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére tett törekvéseinknek minden tekintetben ellentmond. Mivel az egyedi vasúti küldeményszállítás a fenntartható mobilitási stratégia szerves része, ezért közfeladatot ellátó feladatként kell kezelnünk.
Az Európai Bizottságnak az állami beavatkozás feltételeire vonatkozó iránymutatásai alapján úgy véljük, abszolút lehetséges e szállítási mód támogatása, akár közfeladatok teljesítésére adott megbízás ellentételezéseként, akár támogatás formájában...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Vilja Savisaar
(ET) Elnök úr! Egy nagyon hétköznapi problémáról szeretnék beszélni, amely otthonom, Észtország számára rendkívül nagy jelentőséggel bír. Néhány évvel ezelőtt Észtország, Lettország és Litvánia nem rendelkezett a Baltikumot Európával összekötő vasúti kapcsolattal. A meglévő infrastruktúra nagyon rossz állapotban volt és csak kevesen használták. Mára már sok pozitív változás történt, mind a jelenlegi vasúthálózat felújításában, mind az európai normáknak megfelelő hálózat kiépítéséhez szükséges tanulmányok számának növekedésében. A Rail Baltica projekt megvalósításához nélkülözhetetlen az Európai Parlament és az Európai Bizottság jelentős mértékű támogatása, annak ellenére, hogy a térség népessége nem túl nagy, mivel a balti államok pénzügyi helyzete eléggé kilátástalan.
A projekt megvalósítása nemcsak azért fontos, mert végre használható vasúti összeköttetést eredményezne a térségben, hanem mert jelentős mértékben befolyásolná a három ország regionális és társadalmi politikáját. A balti államoknak szükségük van vasúti összeköttetésre Európával. Ennek gazdasági és környezetvédelmi okai is vannak, hiszen vonattal nagy mennyiségű áru szállítható a közúti vagy légi áruszállításnál sokkal környezetkímélőbb módon. Jelenleg a legfőbb összeköttetést a Via Baltica...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Angelika Werthmann
(DE) Elnök úr! Két kérdésről szeretnék röviden beszélni. Először, az egyenlő bánásmód kérdése elsősorban a nemek közötti egyenlőtlenséghez vezethető vissza, amelyet sürgősen orvosolni kell. Az lenne helyénvaló, ha a férfi dolgozókkal azonos képességű és szaktudású nők ugyanannyi fizetést kapnának, mint az ugyanabban a pozícióban dolgozó férfiak. Ausztriában teljes káosz uralkodik. Minél képzettebbek a női munkavállalók, annál kevesebb lehetőséget kapnak az előrelépésre ugyanolyan szaktudással rendelkező férfi kollégáikhoz képest. A legfrissebb kimutatások szerint a női munkavállalók fizetése koruk előrehaladtával csökken. Ezt példázza, hogy a hatvan év feletti nők kb. 34%-kal keresnek kevesebbet azonos korú férfi kollégáiknál.
Szeretném arra is felhívni a figyelmet, hogy a gyermekeknek védelemre van szükségük. Szívesen megnéztem volna, hogy Ausztria hogyan építi be alkotmányába az ENSZ gyermekek jogairól szóló egyezményét. Remélem, hogy ez a kérdés hamarosan ismét terítékre kerül Ausztriában és kedvező eredménnyel zárul.
Iosif Matula
(RO) Örömmel jelenthetem be a Tisztelt Háznak, hogy Traian Băsescut ismét megválasztották Románia elnökének. Románia 2007-ben, Băsescu elnök úr első elnökségi ciklusa idején csatlakozott az Európai Unióhoz, amiért ő maga is nagyon sokat tett. Új megbízatása során folytathatja az elkezdett reformokat és az európai uniós normák és értékek bevezetését Romániában.
Az elnökválasztás nyomán elmondhatjuk, hogy a választás a szigorú nemzetközi előírásoknak megfelelően zajlott le, amit az EBESZ megfigyelői is megerősítettek, valamint a román alkotmánybíróság határozata és az érvénytelen szavazatok újraszámolása is igazolt. A jelenlegi elnök tisztességes küzdelemben győzte le ellenfelét.
Băsescu elnök demokratikus győzelme, amelyet a Demokrata-Liberális Párt támogatásával ért el, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoport győzelmét is jelzi. A Wilfried Martens és Joseph Daul vezette PPE képviselőcsoport képviselői biztosították támogatásukról Băsescu elnök urat, amit ismételten szeretnénk megköszönni nekik!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 2009 második negyedévében a 27 tagállam bevétele a GDP 43,9%-át tette ki, míg kiadásaik a bruttó hazai termék 49,7%-át. Ugyanebben az időszakban - az EU27 szintjén - a tagállamok adó- és társadalombiztosítási hozzájárulásai a tagállamok bevételének nagyjából 90%-át adták, míg a szociális jóléti kiadások a GDP mindössze 42,2%-át tették ki. A 27 tagállam költségvetési hiánya 0,8%-ról 5,8%-ra nőtt 2009 második negyedévében. Az előző év hasonló időszakához képest a foglalkoztatási ráta 2%-kal, az ipari termelés pedig 10,2%-kal esett vissza. A leginkább érintett ágazatok az építőipar, a mezőgazdaság, az ipari termelés, a kereskedelem, valamint a közlekedés és a távközlés. Azt gondolom, hogy a következő Európai Bizottságnak olyan programot kell kidolgoznia, amelynek célkitűzése a gazdasági fejlődés elősegítése, a foglalkoztatás növelése és a tisztességes életkörülmények megteremtése.
Alf Svensson
(SV) Elnök úr! Az antiszemitizmus egyre terjedőben van a világon, és Európát, az Európai Uniót sem kerüli el. Magától értetődik, hogy az Európai Parlamentnek meg kell birkóznia ezzel a szörnyeteggel, és meg kell próbálni még csírájában elfojtani ezt a jelenséget.
Természetesen Izrael Állam politikája, mint ahogy más országok politikája is, bírálható, hiszen nem létezik olyan állam, amely tökéletesen működik. Mindazonáltal Izrael politikája az antiszemitizmus "történetének” egy külön fejezete.
Feltételezem, hogy az Európai Parlament határozottan szembeszáll az antiszemita tendenciákkal, amelyek manapság egyre gyakrabban és egyre szélesebb körben jelennek meg.
Diogo Feio
(PT) Elnök úr! Mai felszólalásomban a portugál gazdákat érintő, hozzáadottérték-adóval kapcsolatos intézkedésekre szeretném felhívni a Tisztelt Ház figyelmét. A közösségi szabályozás értelmében három lehetséges rendszer létezik: az általános rendszer rendezett könyveléssel, a kis- és közepes vállalkozásokban használható rendszer; valamint az átalányrendszer, amelyben nincs visszatérítés, de van lehetőség kártérítést kérni. Sajnos amióta Portugália is az EU tagja, semmilyen ilyen jellegű kártérítést nem kapott.
A Portugál állam ellen jelenleg jogsértési eljárás van folyamatban. A mostani adózási rendszer megközelítőleg 18 000 gazdát érint, és az összes értékesítésük 5,3%-ára vonatkozik. Véleményem szerint meg kell találnunk a módját annak, hogy a portugál jogszabályok összhangba kerüljenek a közösségi vívmányokkal.
Elnök
Képviselőtársaim! Az egyperces felszólalások végére értünk. Szeretném elmondani, hogy rengeteg felszólalási kérelem szerepel a listán, kétszer annyi, mint amennyi felszólalásra időnk van. Ma a szokásosnál több időnk volt, azonban szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy ha az előző üléseken szót kaptak, akkor sokkal kevesebb esélyük volt arra, hogy ma is megosszák velünk gondolataikat. Azoknak is szót kell adnunk, akik még egyáltalán nem szólaltak fel. Sajnálom, de ez a szabály. Kétszer annyi felszólalás szerepel a listán, mint amennyit lehetőségünk van meghallgatni. Sajnálom, hogy nem kapott mindenki lehetőséget.
James Nicholson
Elnök úr! Nagyra értékelem a hozzáállását, de az a tény, hogy kétszer annyi felszólaló szeretné elmondani véleményét, mint amennyire lehetőségünk van, jól jelzi, hogy választópolgáraink képviseletében eljárni mennyire fontos feladat.
Elnök úr! Arra kérem, hogy nézze a helyzetet a mi szemszögünkből. Félre ne értse, nem akarok panaszkodni, mivel tudom, hogy mennyire nehéz dolga van, de nem lehetne előre szólni, hogy egyáltalán sorra kerülünk-e a héten, mert akkor nem ülnénk itt hiába minden alkalommal egy óráig? Előre eldönthetné, hogy hány felszólalásra kerül sor az adott ülésen, és akik nem kapnak szót, visszajöhetnének legközelebb, vagy más módon szerezhetnének érvényt ügyüknek. Jó ötletnek tartom, mivel így nem vesztegetné a képviselőtársak drága idejét.
Elnök
Úgy vélem, hogy soha nem hiábavaló meghallgatni a képviselőtársak hozzászólását. Nem hiszem, hogy az ilyen hangnemnek helye van a teremben. Ma szinte mindenkinek alkalma nyílt felszólalni, akinek az előző ülésen nem adtam lehetőséget.
