Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0448/2006).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Puheenjohtajavaltio Suomen toimet lasten ja lapsiperheiden hyväksi
Mitä toimia Suomi on toteuttanut puheenjohtajakaudellaan lasten ja perheiden hyvinvoinnin lisäämiseksi Euroopan unionissa?
Paula Lehtomäki
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, monet Euroopan unionin tekemät päätökset vaikuttavat suoraan tai epäsuorasti lasten elämään. Tällaisia ovat esimerkiksi säädökset, jotka koskevat sosiaalista suojelua, työmarkkinoita, terveyttä, oikeusasioita ja sukupuolten välistä tasa-arvoa. Perhepolitiikka, työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen sekä hyvän työelämän edistäminen ja säilyttäminen ovat keskeisiä myös lasten ja perheiden hyvinvoinnin takaamisessa. Muun muassa nämä aiheet olivat esillä työ-, sosiaali- ja terveysministerien epävirallisessa kokouksessa heinäkuun alussa.
Tehokkaat ja mahdollisimman varhain toteutetut toimenpiteet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseksi edistävät lasten ja lapsiperheiden hyvinvointia. Eurooppa-neuvosto korosti viime maaliskuussa lasten köyhyyden poistamista koskevia toimia, ja tästä asiasta keskusteltiin myös lokakuun puolivälissä pidetyssä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä käsitelleessä viidennessä pyöreän pöydän konferenssissa. Aihe sisältyi myös jäsenvaltioiden komissiolle syyskuussa antamiin kertomuksiin sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevista kansallisista strategioista.
Työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen on keskeinen haaste muuttuvilla työmarkkinoilla. Lasten hyvinvointi edellyttää molempien vanhempien yhteistä vastuuta perheen arkipäivästä. Puheenjohtajavaltiona Suomi on nostanut isyyden ja miesten tasavertaisemman perhe-elämään osallistumisen keskustelun kohteeksi. Lokakuun alussa järjestettiin asiantuntijakonferenssi otsikolla "Miehet ja sukupuolten välinen tasa-arvo", ja joulukuussa asiasta annettiin neuvoston päätelmät. Komissio antoi Suomen puheenjohtajakaudella tiedonannon lasten oikeuksista. Tätä on käsitelty neuvostossa eri työryhmissä ja jäsenvaltioiden lapsi- ja perhepolitiikasta vastaavissa korkean tason virkamiehistä koostuvassa pysyvässä hallitusten työryhmässä L'Europe de l'enfance.
Neuvosto on Suomen puheenjohtajakaudella työskennellyt aktiivisesti Daphne 3 -ohjelman perustamista koskevan ehdotuksen parissa. Tästä ohjelmasta voidaan myös rahoittaa joitain niitä toimista, jotka on esitetty lasten oikeuksia koskevassa tiedonannossa. Tavoitteena on tehdä tästä asiasta neuvoston joulukuussa aikaansaaman poliittisen yhteisymmärryksen pohjalta parlamentin ja neuvoston yhteinen päätös ennen vuoden loppua.
Lopuksi mainittakoon, että Suomi järjesti Helsingissä marraskuun loppupuolella avoimen seminaarin varhaiskasvatuksesta. Näin ollen voitaneen todeta, että ministerineuvosto on ollut Suomen puheenjohtajakaudella aktiivinen useilla sellaisilla politiikanaloilla, jotka liittyvät läheisesti lasten hyvinvointiin. Puheenjohtajavaltio on myös itse tehnyt useita tärkeitä lapsia ja perheitä koskevia aloitteita.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää ministeriä tästä tilannekatsauksesta ja hänen esittämästään yksityiskohtaisesta kuvauksesta, joka koski kaikkia sekä puheenjohtajavaltion että komission toimia. Toivottavasti myös seuraava puheenjohtajavaltio jatkaa samalla tiellä, jotta saamme aikaan tuloksia. Minulla ei ole lisäkysymystä.
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, neuvoston työskentelyssä pyritään kaikilla politiikan lohkoilla jatkuvuuden turvaamiseen. Puheenjohtajavaltio Suomi on tehnyt hyvin tiivistä yhteistyötä seuraavan puheenjohtajavaltion Saksan kanssa eri politiikan aloilla ja olen luottavainen, että hyvät politiikat jatkuvat ja vahvistuvat myös seuraavan puheenjohtajakauden aikana.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, tiedämme, että useimmat työtekijät ovat töissä perheyrityksissä. On olemassa myös perheitä suosivia suunnitelmia liikeyrityksille. Aiotteko edistää näitä ja uskotteko, että perheiden verokohtelua koskevia ehdotuksia voitaisiin tehdä?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, työn ja perhe-elämän sovittamiseksi paremmin yhteen voidaan käyttää myös verotuksellisia kannusteita, mutta kuten kysyjä varmasti tietää, harmonisointi Euroopan unionin tasolla verokysymyksessä on vielä aika rajallista. On kuitenkin tärkeää, että pohdittaessa näitä kysymyksiä yhtenä kriteerinä on mukana myös perheystävällinen näkökulma.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, muutamat ongelmat haittaavat edelleen lasten hyvinvointia, mutta suurimmaksi osaksi ne on ratkaistu. Mikä on kuitenkin niiden lasten tilanne, jotka asuvat Euroopan unionissa, mutteivät ole sen kansalaisia? On kansainvälistä lainsäädäntöä, jossa velvoitetaan suojelemaan näitä lapsia, mutta joillakin alueilla maahanmuuttajalasten määrä on kasvanut huomattavasti, koska heitä ei voida palauttaa lähtömaihinsa, vaan alueellisten ja paikallisten viranomaisten on otettava vastuu heistä.
Onko neuvosto harkinnut ryhtymistä toimenpiteisiin Euroopan unionissa asuvien maahanmuuttajalasten suhteen?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, maahanmuuttopolitiikkaan liittyvä kotouttamisen kysymys on yksi tärkeä sektori, jolla on suora vaikutus myös maahanmuuttajalasten elämään. Niissä perheissä, jotka ovat aktiivisten kotouttamistoimenpiteiden kohteena, myös lasten elinolosuhteet ja integroituminen uuteen eurooppalaiseen asuinpaikkaan on varmasti parempaa ja tuloksekkaampaa. Kuten alkuperäisessä vastauksessani totesin, komissio on antanut tiedonannon lasten oikeuksien toteutumisen edistämisestä unionin alueella ja se koskee toki muitakin kuin syntyperäisiä Euroopan unionin kansalaisia. Myös Euroopan unionin laaja sosiaalisen syrjäytymisen vastainen toimintaohjelma pyrkii osaltaan esimerkiksi parantamaan tietojen vaihtoa sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Maahanmuuttostrategiat
Maailman muuttoliikkeiden laajuuden, väestöongelmat ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden väestön vanhenemisesta johtuvat ongelmat huomioon ottaen, mitä strategioita neuvosto aikoo noudattaa säännelläkseen lähitulevaisuudessa maahanmuuttoa Eurooppaan?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, marraskuussa 2004 hyväksytyssä Haagin ohjelmassa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden vahvistamisesta Euroopan unionissa ja siihen liittyvässä vuoden 2005 neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa vahvistetaan puitteet laillista maahanmuuttoa koskevan EU:n politiikan kehittämiseksi. Haagin ohjelmassa jo tunnustetaan laillisen maahanmuuton tärkeä rooli muun muassa unionin taloudellisen kehityksen edistämisessä. Samalla ohjelmassa todetaan, että jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu laillisten maahanmuuttajien määrästä päättäminen. Tämän perusteella komission on määrä toimittaa hyväksyttäviksi useita tammikuussa 2006 hyväksytystä laillista maahanmuuttoa koskevassa toimintapoliittisessa suunnitelmassa esitettyjä säädösehdotuksia.
Näistä ensimmäinen on ehdotus yleiseksi puitedirektiiviksi, jonka päätarkoituksena on taata yhteiset oikeudet kaikille sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, jotka jo työskentelevät laillisesti jossakin jäsenvaltiossa, mutta joilla ei vielä ole oikeutta EU:n alueella pitkään oleskelleille myönnettävään asemaan. Tämän lisäksi komissio toimittaa neljä erillistä direktiiviehdotusta niiden työntekijäryhmien perusteella, joita jäsenvaltiot yleisesti tarvitsevat. Nämä ehdotukset koskevat korkeasti koulutettujen työntekijöiden maahantulon ja oleskelun edellytyksiä, kausityöntekijöiden maahantulon ja oleskelun edellytyksiä, palkattujen harjoittelijoiden maahantulon ja oleskelun edellytyksiä sekä niitä menettelyjä, joilla säännellään yhtiönsä toiseen maahan väliaikaisesti lähettämien henkilöiden maahantuloa sekä väliaikaista asumista ja oleskelua maassa.
Keskeisessä asemassa ovat myös tiedonsaannin parantaminen maahanmuuton eri näkökohdista, niitä koskeva tietojen vaihto ja tiedon tehokkaampi levittäminen. Tätä varten lähivuosina onkin tarkoitus kehittää useita välineitä. Niitä on kaiken kaikkiaan viisi, ja ensimmäinen on tänä vuonna työntekijöiden liikkuvuuden eurooppalainen teemavuosi ja seuraavana ensi vuonna yhdenvertaisten mahdollisuuksien eurooppalainen teemavuosi. Toinen väline on EU:n maahanmuuttoportaali, joka on määrä perustaa ensi vuoden loppuun mennessä. Kolmas väline on keskinäinen tiedotusjärjestelmä jäsenvaltioiden toimenpiteistä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa. Neljäs väline on Euroopan muuttoliikkeiden verkosto ja viides väline on Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaalin ja Eures-verkoston kehittäminen edelleen, sillä niiden katsotaan voivan edistää taloudellisperusteisen maahanmuuton hallinnointia.
Mitä tulee kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseen vastaanottavien maiden yhteiskuntaan, josta puhuttiin jo edellisen kysymyksen yhteydessä, unioni tukee jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkoja eri rahoitusvälineillä, joihin kuuluvat kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevat valmistelutoimet. Vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymien puitteissa uusi kohdennettu solidaarisuusväline eli kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskeva eurooppalainen rahasto antaa kotouttamispolitiikalle uutta vauhtia jäsenvaltioissa. Rahaston tavoitteet liittyvät kotouttamisessa ilmeneviin haasteisiin ja täydentävät siten Euroopan sosiaalirahaston toimia. Nämä tavoitteet perustuvat neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymiin kotouttamista koskeviin yleisiin perusperiaatteisiin.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, tätä asiaa koskevien kysymysten määrä osoittaa, kuinka paljon maahanmuutto kiinnostaa nykyisin meitä Euroopan kansojen edustajia. Haluan erityisesti kiittää puheenjohtajavaltio Suomea siitä, että se on kiinnittänyt tähän asiaan paljon huomiota.
Lisäkysymykseni on tämä: onko maahanmuutto puheenjohtajavaltion mielestä nyt yhteisön toimivaltaan kuuluva asia, joka ei voi jäädä jäsenvaltioiden vastuulle, vaan on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti siirrettävä Euroopan unionin päätösvallan alaiseksi? Tarkemmin sanoen kysyisin, onko neuvoston puheenjohtajan mielestä nyt sopiva aika soveltaa siirtymäväylälauseketta?
Edellisestä kysymyksestäni totean, että se ei koskenut EU:ssa perheidensä kanssa asuvia maahanmuuttajalapsia, vaan niitä, jotka saapuvat Euroopan unioniin yksin. Kukaan ei hoida tätä asiaa, ja hallitukset eivät tiedä mitä tehdä.
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, keskustellessamme ennen kyselytuntia tämän viikon Eurooppa-neuvoston asialistasta, esiin tuli voimakkaasti se, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten ja valtioiden päämiehet keskustelevat tällä viikolla myös unionin maahanmuuttopolitiikasta. Siinä mielessä siitä on tulossa entistä vahvemmin yhteisön asia, koska katsomme, että olisi erittäin hyödyllistä, että meillä olisi maahanmuuttopolitiikkaa koskevat yhteiset suuntaviivat ja perusperiaatteet. Mutta kuten alkuperäisessä vastauksessani totesin, jäsenvaltiot katsovat omalta kohdaltaan esimerkiksi laillisen maahanmuuton määrää ja sitä, kuinka paljon ne haluavat ihmisiä vastaanottaa. Mitä tulee passerelle-lausekkeeseen, johon kysyjä viittaa, äskeisen keskustelun yhteydessä kuvasin perusteellisesti sitä, miten ponnekkaasti puheenjohtajavaltio on pyrkinyt päätöksenteon tehostamiseen oikeus- ja sisäasioissa, mutta tässä pyrkimyksessämme emme ole vielä onnistuneet.
DanutBudreikait
(LT) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, mainitsitte, että valmisteilla on direktiivi, jolla pyritään edistämään ja säätelemään korkeasti koulutettujen työntekijöiden maahanmuuttoa. Euroopan parlamentin kehitysyhteistyöpolitiikassa pyrimme parantamaan maahanmuuttajien lähtömaiden elintasoa. Eivätkö nämä politiikat ja näkökulmat ole ristiriitaisia? Toivotamme koulutetut maahanmuuttajat tervetulleiksi jäsenvaltioihimme, jolloin he eivät voi lisätä hyvinvointia kotimaassaan, vaan me käytämme heitä hyväksemme.
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, ensinnäkin on muistutettava, että lainsäädäntöehdotusten teko kuuluu yksinomaan komission toimivaltaan, joten neuvosto ei työstä tätä direktiiviä vaan komissio valmistelee sitä, ja komissio ei ole antanut sitä vielä lainsäädäntöelinten käsiteltäviksi. Kysymys koulutettujen työntekijöiden asemasta on tyypillisesti juuri sellainen kysymys, jossa tarvitaan hyvin kokonaisvaltaista lähestymistapaa Euroopan unionin maahanmuuttopolitiikkaan. Yhtäältä - omista tarpeistaan johtuen - unioni pyrkii jossakin määrin rekrytoimaan korkeasti koulutettuja henkilöitä myös kehitysmaista, ja toisaalta meidän on myös tunnistettava ja tunnustettava, että kehitysmaiden oman kehityksen kannalta on haitallista, jos osaava ihmistyövoima lähtee näistä maista. Sen vuoksi on tärkeää, että myös näistä erittäin herkistä kysymyksistä keskustellaan unionin tasolla ja että niistä keskustellaan myös yhteistyömaidemme kanssa, kuten tehtiin kahdessa konferenssissa, jotka on puolen vuoden aikana pidetty Afrikan ja Euroopan unionin välillä ja joissa käsiteltiin juuri näitä hyvin monitahoisia maahanmuuton kysymyksiä.
Derek Roland Clark
(EN) Arvoisa puhemies, minulla ei ole lisäkysymystä. Halusin vain kiinnittää huomionne siihen, että olen paikalla omaa kysymystäni varten, jonka käsittelyn olette jo siirtänyt.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, onko teistä hyvä, että EU:n jäsenvaltiot laillistavat yksipuolisesti jopa miljoonan laitottoman siirtolaisen aseman lyhyen ajan kuluessa ja siten tietenkin antavat esimerkin muille? Kuuluko tämä aiheisiin, joista Euroopan neuvosto voi ja aikoo keskustella lähipäivinä?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, ei käynyt täysin ilmi, mihin kysyjä tarkalleen ottaen viittaa, mutta kuten olen tässä keskustelussa tuonut esille, maahanmuuttajien määrän sääntely on jäsenmaiden käsissä oleva asia. Koska yhden jäsenvaltion maahanmuuttopolitiikalla on unionissa vapaan liikkuvuuden periaatteen myötä vaikutusta myös muihin valtioihin, on tärkeää, että pystymme tiivistämään yhteistyötämme tällä alalla. On toki muistettava, että on otettava asianmukaisesti huomioon niiden maahanmuuttajien asema, jotka ovat jo oleskelleet pitkään Euroopan unionin alueella ja joilla on sitä kautta syntynyt yhteyksiä ja juuria uuteen asuinpaikkaansa.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007 ja Euroopan kulttuurien välisen vuoropuhelun teemavuotta 2008 koskevat neuvoston suunnitelmat
Mitä suunnitelmia neuvostolla on kiinnostuksen herättämiseksi Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007 ja Euroopan kulttuurien välisen vuoropuhelun teemavuotta 2008 kohtaan?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, toukokuussa hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 perustamisesta. Komission tehtävänä on varmistaa, että kaikkiin perustamissopimuksen 13 artiklassa mainittuihin syrjinnän muotoihin puututaan ja niitä käsitellään tasapuolisesti. Kaikki sidosryhmät otetaan mukaan tällaisiin toimiin.
Teemavuoden tavoitteena on toisen artiklan mukaisesti ensiksikin lisätä tietoa yhdenvertaisuuteen ja syrjimättömyyteen liittyvistä oikeuksista, toiseksi lisätä syrjinnän kohteeksi joutuneiden ryhmien osallistumista yhteiskunnan toimintaan, kolmanneksi lisätä monimuotoisuuden ja yhdenvertaisuuden arvostusta ja neljänneksi lisätä yhteenkuuluvuutta poistamalla stereotyyppisiä käsityksiä, ennakkoluuloja ja väkivaltaa.
Teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin toimiin kuuluvat erilaiset kokoukset ja tapahtumat, tiedotus-, edistämis- ja koulutuskampanjat sekä yhteisön tai maanlaajuiset selvitykset ja tutkimukset. Kukin jäsenvaltio vastaa tulevina kuukausina järjestettävistä toimista. Yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden merkityksen korostamiseksi Berliinissä järjestetään tulevan puheenjohtajavaltion Saksan johdolla teemavuotta koskeva avajaiskonferenssi.
Kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta haluaisin todeta, että komissio toimitti sitä koskevan päätösehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viime vuoden lokakuussa. Päätösehdotuksen johdanto-osassa säädetään, että Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuonna, ensi vuonna järjestetyistä toimista saatu kokemus otetaan huomioon kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden yhteydessä. Neuvoston yhteinen kanta päätöksestä hyväksyttiin marraskuun puolivälissä ja se on toimitettu Euroopan parlamentille.
Päätösehdotuksen mukaisesti on ensisijassa jäsenvaltioiden ja komission tehtävä toteuttaa teemavuoteen liittyvät hankkeet ja tapahtumat. Päätösehdotuksessa säädetään, että yhteistyöhön Euroopan parlamentin kanssa kiinnitetään erityistä huomiota. Tarkoituksena on kannustaa kansalaisyhteiskunnan sekä eurooppalaisen, kansallisen ja paikallisen tason toimijoiden aktivoimiseen sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon. Pääkohteena tulisi olla nuoriso. Haasteena on kulttuurienvälisen vuoropuhelun tuominen kouluihin ja oppilaitoksiin, työelämään samoin kuin vapaa-aikaan, kulttuuri- ja urheilukeskuksiin sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöihin.
Richard Corbett 
laatijan sijainen. - (EN) haluan kiittää neuvoston puheenjohtajaa kattavasta vastauksesta. Kysyisin vielä, miten on ajateltu varmistaa, että nuo kaksi vuotta - 2007 ja 2008 - toimivat yhdessä, että omaksutaan kokonaisvaltainen lähestymistapa ja että ne hyötyvät toisistaan ja ovat vuorovaikutuksessa, sen sijaan että ne järjestettäisiin täysin erikseen.
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, kuten totesin, teemavuoden perustamista koskeviin päätöksiin ja ehdotuksiin sisältyy jo periaate, jonka mukaan ensi vuoden teemavuodesta ja siihen liittyvistä tapahtumista saatavaa kokemusta ja oppeja hyödynnetään seuraavan teemavuoden järjestelyissä. On tietenkin tärkeää, että koko ensi vuoden teemavuoden ajan asiaa seurataan hyvin tiiviisti ja pyritään tehostamaan toimia, jotta toiminta olisi mahdollisimman tehokasta heti kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden alusta lähtien.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Terrorismin vastainen strategia
Neuvosto hyväksyi Euroopan unionin terrorismin vastaisen strategian lokakuussa 2005. Toistuvista pyynnöistämme huolimatta parlamenttia ei ole kuultu tästä strategiasta eikä myöskään terrorismia koskevista toimintasuunnitelmista. Terrorismin vastaisessa strategiassa on kuitenkin kohta demokraattisesta vastuusta, joka edellyttää neuvoston, parlamentin ja komission käyvän kunkin puheenjohtajakauden aikana korkean tason poliittista vuoropuhelua terrorismin torjunnasta varmistaakseen toimielinten välisen hallintotavan.
Puheenjohtajavaltio lähetti Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtajalle viime hetkellä kutsun osallistua toukokuussa 2006 järjestettyyn korkean tason kokoukseen. Katsooko puheenjohtajavaltio näin täyttäneensä sitoumuksensa aidosta vuoropuhelusta, todellisesta demokraattisesta vastuusta ja tehokkaasta toimielinten välisestä hallintotavasta tällä tärkeällä Euroopan unionin toiminnan alalla?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, puheenjohtajavaltio uskoo edelleen, että neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission terrorismin torjunnasta käymästä korkean tason vuoropuhelusta on hyötyä edistettäessä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta EU:n terrorismin vastaisen strategian toteuttamisessa. Viimeksi Itävallan puheenjohtajakaudella 10. toukokuuta järjestetty kokous on osoitus tästä sitoumuksesta.
Mitä tulee kysymyksessä esitettyyn väittämään siitä, että kokouskutsu olisi lähetetty viime hetkellä, puheenjohtajavaltio haluaa huomauttaa, että Euroopan parlamentin puhemiehelle lähetettiin virallinen kutsu 10. huhtikuuta 2006. Puheenjohtajavaltion toimivaltaan ei kuulu niiden syiden arviointi, joiden vuoksi kutsun toimittaminen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtajalle on kestänyt niin kauan, mutta olemme ilahtuneita sen johdosta, että valiokunnan puheenjohtajan oli kuitenkin mahdollista osallistua kokoukseen.
Suomi pyrki strategian velvoitteiden mukaisesti järjestämään omalla puheenjohtajakaudellaan tämän korkean tason keskustelutilaisuuden, mutta mahdolliset ajankohdat peruuntuivat aina loppuvaiheessa ennen kutsun lähettämistä jonkun osapuolen muun tärkeän esteen johdosta. Suomi puheenjohtajavaltiona pahoittelee, ettei kyseistä tilaisuutta onnistuttu järjestämään yrityksistä huolimatta. Toivomme, että tulevat puheenjohtajavaltiot onnistuvat tässä paremmin, koska tässä tärkeässä asiassa täytyy säilyttää säännöllinen keskusteluyhteys Euroopan parlamentin kanssa.
Sarah Ludford
(EN) Kiitos, arvoisa ministeri. Toista tapaamista ei kuitenkaan järjestetty, joten herää kysymys, kuuluiko se ensisijaisiin tavoitteisiin. Valiokunnan puheenjohtajan kutsuminen vain yhteen kokoukseen vuodessa ei todellakaan ole kovin vaikuttavaa.
Parlamentti ei voinut osallistua tämän terrorismin vastaisen strategian eikä terrorismia koskevien toimintasuunnitelmien laatimiseen, vaikka se pyysi toistuvasti mahdollisuutta siihen. Teillä oli meneillään neuvotteluita - me keskustelimme aiemmin tänä iltapäivänä niin sanotusta ATS-tietokannasta (Automatic Targeting System), josta te tiesitte jo syyskuussa 2005, mutta josta ette kertoneet meille. Jos olette todella sitoutuneet pitämään meidät ajan tasalla kaikesta terrorismin torjunnan alalla tapahtuvasta tärkeästä kehityksestä, miksi emme saaneet kuulla tästä? Miksi emme ole mukana kaikissa Yhdysvaltain kanssa turvallisuudesta ja yksityisyydestä käytävissä keskusteluissa? Saanen olla eri mieltä siitä, että olette muka sitoutuneet tähän vuoropuheluun.
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, kuten totesin, teimme kovasti töitä, jotta olisimme pystyneet järjestämään tämän korkean tason vuoropuhelun, mutta valitettavasti kävi niin, että se ei onnistunut aikataulullisesti. Olen varma, että tässä salissa olijat ymmärtävät, että nykymaailmassa tällainenkin on mahdollista. Jos tapahtuu muutama epäonnistuminen pyrittäessä saamaan kaikki keskeiset osapuolet saman pöydän ääreen, puoli vuotta on helposti lyhyt ajanjakso.
Mitä tulee tänään aiemmin käymäämme keskusteluun Yhdysvaltojen ATS-järjestelmästä, kuten toin esiin, tästä on ymmärtääkseni mainittu jo syyskuussa 2005 papereissa, jotka on toimitettu myös Euroopan parlamentille, mutta tämä ei ole aiemmin noussut sen suuremmaksi kysymykseksi.
Jörg Leichtfried
(DE) Niin tärkeää kuin terrorismin torjunta onkin, syntyy vaikutelma - kuten erityisesti Yhdysvaltojen järkyttävä esimerkki osoittaa - että tämän alan toimien varjolla rajoitetaan demokraattisia vapauksia, jopa melkein poistetaan ne, ja vähennetään lehdistönvapautta. Mitä puheenjohtajavaltio Suomi on tehnyt EU:ssa torjuakseen tuollaisen kehityksen alkamisen myös täällä, sillä onhan loppujen lopuksi niin, että demokratia on EU:n elinehto?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, ihmisoikeus- ja tietosuojakysymykset ovat olleet keskeisesti mukana kaikissa keskusteluissa silloin, kun muodostetaan ja tehdään ja toteutetaan eurooppalaista terrorismin vastaista politiikkaa. Olen tässäkin salissa usein esittänyt neuvoston kannan, jonka mukaan myös terrorismin vastaiset toimenpiteet on toteutettava ihmisoikeuksia ja kansainvälisten sopimusten velvoitteita kunnioittaen. Tämä on toki lähtökohtana myös Euroopan unionin omalle terrorismin torjunnalle. Meidän täytyy muistaa, että eurooppalainen yhteiskunta perustuu varsin laajoihin yksilön vapauksiin ja on noudatettava herkkyyttä, ettemme tätä yhteiskuntaa ja elämisen mallia puolustaessamme ja varjellessamme samalla tule toteuttaneeksi toimenpiteitä, jotka itse asiassa vievät pohjan tältä yksilönvapauden yhteiskunnalta.
Puhemies
Kysymystä nro 5 ei käsitellä, koska sen esittäjä ei ole läsnä.

Aihe: Liettuan energianäkymät
EU:n uusien jäsenvaltioiden joukossa Liettua on kaikkein riippuvaisin venäläisestä energiasta. Venäjä käyttää tätä tilannetta politiikan välineenä. Liettua tuottaa omiin tarpeisiinsa ainoastaan sähköä, josta 80 prosenttia on peräisin Ignalinan ydinvoimalaitoksesta, joka on määrä sulkea vuonna 2009.
Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1364/2006/EY mukaisesti Puolan ja Liettuan (Elk-Alytus) välille rakennetaan sähkökaapeli. Puolan Elkissä ei ole kuitenkaan kehittynyttä energiainfrastruktuuria eikä korkeajännitelinjaa, joka yhdistäisi sen läntisiin energiaverkkoihin. Tämä kaapeli ei ratkaise ongelmaa, joka koskee Liettuan liittämistä EU:n energiajärjestelmään. Uutta ydinvoimalalaitosta ei voida rakentaa Liettuaan ennen vuotta 2014. EU:n yhteisen energiapolitiikan ja yhteisten energiaverkkojen (sähkö ja kaasu) puutteiden ja EU:n jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden puuttumisen johdosta Liettua saattaa jäädä ilman energiatoimituksia.
Liettua allekirjoitti Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen liitteenä pöytäkirjan n:o 4, joka koskee Ignalinan ydinvoimalaitosta. Se sitoutui sulkemaan Ignalinan ydinvoimalaitoksen 1 reaktorin ennen vuotta 2005 ja 2 reaktorin vuoteen 2009 mennessä. Liittymisasiakirjan 37 artiklassa tarkoitettua yleistä suojalauseketta sovelletaan 31. joulukuuta 2012 saakka, jos energiantuotannossa Liettuassa on keskeytyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tätä sitoumusta. Voisiko Liettua tässä epävarmassa tilanteessa käyttää hyödykseen liittymissopimuksen 37 artiklaa jatkaakseen ydinenergian tuotantoa Ignalinan ydinvoimalaitoksessa, kunhan turvallisuusnormeja noudatetaan ja kunnes sen energiaongelmat on ratkaistu?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kysyjä viittaa vuoden 2003 liittymisasiakirjan 37 artiklassa tarkoitetun yleisen suojalausekkeen soveltamiseen. Neuvosto haluaa tältä osin kiinnittää kysyjän huomion vastaukseen, joka annettiin kysyjän esittämään suulliseen kysymykseen H-0815 tänä vuonna. Kysyjä on varmastikin pannut merkille, että on komission asia päättää jäsenvaltion oikeutetun pyynnön perusteella suojatoimenpiteistä, joita se pitää tarpeellisena jäsenvaltion pyyntöön vastaamiseksi.
Mainittakoon tässä yhteydessä, että Viron ja Suomen välillä avattiin viime viikolla sähkökaapeliyhteys, joka yhdistää Baltian ja Pohjoismaiden sähköverkot ja näin osaltaan parantaa myös energiaturvallisuutta Liettuassa. Tämä on tärkeä askel myös eurooppalaisten verkkojen kehittämisessä.
DanutBudreikait
- (LT) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, liittymissopimuksen 4 artiklassa määrätään yleisestä suojalausekkeesta, joka on voimassa 1. joulukuuta 2012 saakka. Liittymisasiakirjan 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua suojalauseketta puolestaan sovelletaan, mikäli maalla on vaikeuksia energiansaannissa kolmen vuoden sisällä liittymispäivästä. Liettuan osalta se merkitsisi 1. toukokuuta 2007 asti. Voisiko ministeri ehkä selittää, kuinka nämä kaksi määräystä ovat sovitettavissa yhteen ja sovellettavissa käytäntöön? Pyytäisin vastausta kirjallisena.
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, näitä suojalausekkeita voidaan siis soveltaa, jos jäsenvaltio esittää tällaisen pyynnön, jos se arvioidaan oikeutetuksi ja jos komissio pitää sen pohjalta suojatoimenpiteitä tarpeellisina. Mutta toistan vielä, että on komission asia päättää jäsenvaltion suojatoimenpiteistä.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Haluaisin esittää ministerille ydinvoimaloiden rakentamista koskevan kysymyksen.
Kuten tiedämme, kukin Euroopan unionin jäsenvaltio päättää itse siitä, onko sen tarpeen rakentaa uusia ydinvoimaloita. Suomi tekee niin, ja se tekee sen menestyksekkäästi. Kun otetaan huomioon, että ydinvoimalat tulevat vuosi vuodelta luotettavammiksi ja että tiede ja tekniikka kehittyvät yhä paremmiksi, eikö ole aika pohtia tätä kysymystä uudelleen myös EU:n tasolla ja ilmaista myönteisempi kanta ydinenergiaan?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, tämä kysymys liittyy hyvin olennaisella tavalla yleiseen eurooppalaiseen energiakeskusteluun. Puheenjohtajavaltiona Suomi on hyväksynyt ja neuvostossa on laajasti hyväksytty näkemys, jonka mukaan energian tuotantotapoihin liittyvä päätöksenteko kuuluu nyt ja jatkossakin jäsenvaltioiden harkintavaltaan. Näin myös tällä hetkellä tapahtuu. Kun puhutaan ydinvoimasta, meillä on jäsenvaltioita, joissa tällä hetkellä rakennetaan lisää ydinvoimaa, jäsenvaltioita, jotka purkavat entistäkin kapasiteettia ja kaikkea siltä väliltä. Eurooppalaisten energiamarkkinoiden ja eurooppalaisen energiaturvallisuuden kannalta on kuitenkin hyvin tärkeää, että pystymme luomaan ja vahvistamaan sellaista infrastruktuuria, joka tosiasiallisesti yhdistää eurooppalaisia energiaverkkoja, ja tässä työssä ollaan vielä alkumetreillä.
Paul Rübig
(DE) Mitä neuvosto voi tehdä, jotta vaaralliset ydinvoimalat suljettaisiin tuomioistuimen päätöksellä? Mitä ehdotuksia voitte neuvostossa jatkossa tehdä EU:n kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, liittymissopimuksiin liittyy muun muassa määräyksiä, jotka koskevat tiettyjä ydinvoimayksiköitä, ja EU:n tasolla on muutoinkin kiinnitetty erityistä huomiota turvallisuuteen energian tuotantotavoissa.
On kuitenkin kansallisten viranomaisten tehtävänä valvoa, että nämä turvallisuusmääräykset myös toteutetaan. Mutta tämä on keskeisen tärkeä asia, johon on kiinnitettävä huomiota.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Haluaisin esittää kysymystä nro 6 koskevan lisäkysymyksen.
Puhemies
Työjärjestyksessä sallitaan vain kaksi lisäkysymystä kysymystä kohden. Tällä kertaa annan teille kuitenkin puheenvuoron.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kysymykseni koskee Liettuan energianäkymiä. Liettua suunnittelee uuden ydinvoimalan rakentamista Ignalinaan. Kyseessä on yhteistyöhanke Puolan, Viron, Latvian ja Liettuan kesken. Nämä maat eivät voi aloittaa hanketta ennen vuotta 2015. Aikaisemmin tekemiemme sopimusten mukaan meidän on suljettava yksi reaktoreistamme vuonna 2009, minkä jälkeen Liettua kärsii energiavajeesta. Pidättekö puheenjohtajavaltion edustajana mahdollisena Ignalinan toisen reaktorin eliniän pidentämistä vuoteen 2015?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, muistaakseni Ignalinan ydinvoimalaitos on määrä sulkea vuonna 2009 ja tähän määräaikaan liittyvät tietyt suojalausekkeet. Kolmannen kerran: suojalausekkeista päättäminen jäsenvaltion oikeutetun pyynnön perusteella kuuluu komissiolle, joten ei ole minun toimivallassani arvioida suojalausekkeen käyttöä. Kun on kyse viittauksesta uuteen ydinvoimalaitokseen, haluaisin mainita, että kyseessä on hyvin pitkän aikavälin prosessi, joka ei ratkaise lyhyemmän aikavälin kysymyksiä. Näin ollen energiaverkkojen, siis infrastruktuurin rakentaminen eri suuntaan on erittäin tärkeä askel energiaturvallisuuden lisäämiseksi myös kyseisessä jäsenvaltiossa.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Kahdestoista osapuolten konferenssi (COP12)
Ottaen huomioon äskettäin järjestetyn kahdennentoista osapuolten konferenssin (COP12), 23. lokakuuta 2006 pidetyn ympäristöneuvoston kokouksen johtopäätökset sekä 24.-25. lokakuuta 2006 pidetyn maatalous- ja kalastusneuvoston kokouksen johtopäätökset, katsooko neuvosto, että metsien hävittämisen estäminen on tarpeen sisällyttää vuoden 2012 jälkeisiin sopimuksiin?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, metsien hävittämien on yksi maailmanlaajuisen ilmastonmuutosongelman merkittävimmistä tekijöistä, josta kertyy noin 20 prosenttia ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärästä, siis noin viidennes ihmisen toiminnan aiheuttamista päästöistä. Euroopan unionin pyrkimyksenä on, että YK:n ilmastosopimuksen perimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi maapallon keskimääräisen pintalämpötilan kokonaisnousu saa olla enintään kaksi celsiusastetta suhteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon. Tämän päämäärän saavuttaminen edellyttää kokonaismäärän huomattavaa vähentämistä yhteisten mutta eriytettyjen vastuualueiden ja valmiuksien mukaisesti.
Koska trooppisten metsien hävittämisellä on suuri merkitys päästöjen kokonaismäärän kannalta, kehitysmailla on ja voi olla tärkeä rooli ilmastonmuutoksen lieventämisessä siten, että vähennetään metsien hävittämisestä aiheutuvia päästöjä ja lisätään kestävää metsätaloutta. Tällaisilla toimilla myös autettaisiin kyseisiä maita mukautumaan ilmastonmuutokseen ja niillä olisi myös muita hyödyllisiä vaikutuksia. Näin ollen EU korostaa, että on tarkasteltava eri vaihtoehtoja - kuinka metsien hävittämisestä aiheutuvia päästöjä voidaan vähentää - ja että tässä kohden olisi hyödynnettävä synergiaa muilla foorumeilla toteutettujen toimien kanssa.
Avril Doyle
(EN) Haluan kiittää neuvoston puheenjohtajaa vastauksesta. En saanut kysymykseeni kyllä- tai ei-vastausta, vaan hyvin mielenkiintoisen tiivistelmän ilmastonmuutoksen ongelmista - joista olen kaikista samaa mieltä, mutta jotka kyllä tiesin jo.
Kysymykseni oli, katsooko neuvosto, että metsien hävittämisen estäminen on tarpeen sisällyttää sopimuksiin vuoden 2012 jälkeen - toisin sanoen toisella velvoitekaudella, jos otamme vielä huomioon Kioton pöytäkirjan. Onko komissio sitä mieltä, että metsien hävittämisen estäminen kuuluu työvälineisiimme ja mekanismeihimme hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, tähän täsmälliseen kysymykseen neuvostolla ei ole lopullista kantaa, joten en pysty siihen vastaamaan. Mutta viittaan esimerkiksi metsien hävittämistä, deforestaatiota hillitsevään työhön, jota Euroopan unioni tekee esimerkiksi kehitysyhteistyön saralla. Tästä kysymyksestä on myös keskusteltu Nairobin ilmastokokouksessa, joten sen merkitys ja painoarvo on kyllä tunnustettu.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Komission kokoonpano
Koska neuvosto aikoo tehdä Nizzan sopimukseen liitetyn Euroopan unionin laajentumista koskevan pöytäkirjan 4 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen?
Onko asian valmistelutyö aloitettu?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, neuvosto ei ole vielä aloittanut asiaan liittyvää valmistelutyötä. Se tekee hyvissä ajoin tarvittavan päätöksen Nizzan sopimukseen liitetyn Euroopan unionin laajentumista koskevan pöytäkirjan mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi. Mutta tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida täsmällisesti, milloin tämä tapahtuu. Mainittakoon, että jos neuvoteltu sopimus perustuslaista tulee voimaan, se osaltaan ratkaisee kyseisen asian.
Richard Corbett
(EN) Kiitos vastauksesta, joka osoittaa, että neuvoston on ryhdyttävä työhön komission kokoonpanoa koskevan, luultavimmin vuorotteluperiaatteella toimivan uuden järjestelmän aikaansaamiseksi. Näin on tehtävä riippumatta siitä, toimitaanko vanhojen Nizzan sopimuksella uudistettujen perussopimusten vai perustuslakisopimuksen pohjalta. Jos näin kerran on ja jos uudistus halutaan saattaa voimaan ennen seuraavan komission valintaa, eikö olisi parasta aloittaa työ mahdollisimman pian?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, on hieman vaikea arvioida, että would it be better aloittaa pikaisesti, mutta on muistettava, että nämä kysymykset ovat kaikki yhteydessä toisiinsa, koko institutionaalinen paketti, joka puolestaan on yhteydessä perustuslailliseen sopimukseen, johon komission kokoonpanokin sisältyy. Toistan, että neuvosto ei ole vielä aloittanut valmistelutyötä.
Puhemies
Kysymys nro 9 on peruutettu.

Aihe: Kosovon asema
Miten puheenjohtajavaltio Suomi selittää sen, että Kosovon asemaa koskevaa kysymystä ei saatu ratkaistuksi ennen vuoden loppua vastoin erittäin pätevän YK:n pääneuvottelijan Ahtisaaren toivetta, ja millaisiksi puheenjohtajavaltio arvioi ensi vuoden onnistumismahdollisuudet?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, YK:n erityislähettiläs Martti Ahtisaari on vuoden alusta lähtien vienyt aktiivisesti eteenpäin osapuolten välisiä neuvotteluja käyttäen pääasiassa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. Heinäkuussa Ahtisaari järjesti Wienissä ensimmäisen Belgradin ja Prištinan välisen korkean tason kokouksen, johon osallistuivat kummankin osapuolen presidentit ja pääministerit. Belgrad ja Priština ilmaisivat tässä kokouksessa täysin vastakkaiset kantansa Kosovon asemaan.
Euroopan unionin strategisena tavoitteena on edelleen Kosovon tilanteen nopea ja kestävä ratkaiseminen vaarantamatta Serbian demokratian ja alueen yleisen tilanteen vakautta. Kun oli saatu ilmoitus siitä, että Serbian parlamenttivaalit pidetään 21. tammikuuta 2007, erityislähettiläs Martti Ahtisaari ilmoitti esittävänsä ehdotuksen osapuolille välittömästi vaalien jälkeen, koska hän ei halunnut Kosovon asemaa koskevasta ratkaisusta vaaliasetta Serbian tulevissa vaaleissa.
Euroopan unioni tukee edelleen täysimääräisesti YK:n erityislähettiläs Ahtisaarta ja hänen pyrkimyksiään Kosovon tulevan aseman poliittisen määrittelyprosessin johtajana samoin kuin hänen viimeaikaisia toimiaan kattavan ratkaisun valmistelemiseksi. On unionin etujen mukaista, että prosessi johtaa myönteiseen lopputulokseen. Onnistuminen on olennaisen tärkeää, sillä se tarjoaisi myönteiset tulevaisuudennäkymät sekä Kosovon asukkaille että alueen yleiselle vakaudelle. Euroopan unioni valmistelee parhaillaan tulevaa läsnäoloaan Kosovossa osana kansainvälistä siviilimissiota, ja EU:n oikeusvaltio- ja poliisioperaation valmistelut ovat käynnissä.
Bernd Posselt
(DE) Kuten tiedätte, Kosovon asukkaat ovat joutuneet kokemaan kovia ja ovat siten ymmärrettävästi huolissaan jatkuvista lykkäyksistä. Uskotteko, että tämä on viimeinen lykkäys ja että lopullinen ehdotus todella esitetään helmi- tai maaliskuussa?
Miten kommentoitte yleistä pelkoa, jota herättävät Kosovon jakamista koskevat suunnitelmat tai Serbian uuden perustuslain sisältämät Kosovoon kohdistuvat aluevaatimukset?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, erityislähettiläs Ahtisaari on tehnyt neuvostolle selväksi, että hänellä ei ole aikomusta viivyttää ratkaisuehdotuksen esittämistä tammikuun vaalien jälkeen. Sen sijaan en haluaisi vielä ennakoida, mikä erityislähettilään statusratkaisuehdotuksen sisältö on.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Myöhäiset abortit Ginemedex-aborttiklinikalla Barcelonassa
Onko neuvosto tietoinen tanskalaisesta reportaasista, joka koskee barcelonalaista aborttiklinikkaa Ginemedexiä, jossa suoritetaan myöhäisiä abortteja (30. raskausviikon jälkeenkin), mikä osoittaa räikeää ihmiselämän väheksymistä ja mistä on noussut kansainvälinen kohu?
Voiko neuvosto vahvistaa, että muiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset käyttävät klinikkaa 30. raskausviikon jälkeenkin suoritettaviin abortteihin, mikä merkitsee näiden jäsenvaltioiden rikosoikeuden kiertämistä?
Onko neuvosto huolestunut tällaisesta jäsenvaltioiden rikosoikeuden kiertämisestä ja hyökkäyksestä ihmiselämää kohtaan?
Miten neuvosto aikoo tehdä saadakseen jäsenvaltioiden välillä aikaan sopimuksia, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden rikosoikeuden täytäntöönpanon ja sen varmistamisen, että henkilöiden vapaan liikkuvuuden soveltaminen ei vaaranna elinkelpoisten sikiöiden oikeuksia?
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, neuvosto ei ole koskaan keskustellut tästä asiasta, koska se ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Euroopan unionin perustamissopimuksissa ei ole annettu yhteisölle tai unionille sellaista toimivaltaa, jonka nojalla unionissa voitaisiin antaa abortteja koskevaa sääntelyä. Jäsenvaltioilla on näin ollen toimivalta laatia asiaa koskevaa sääntelyä ja valvoa antamiensa säädösten noudattamista alueellaan. Euroopan unionin toimivallan ulkopuolelle jäävien alojen osalta EU:lla ei ole mahdollisuutta puuttua jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen eroavuuksista johtuviin epäkohtiin.
Bastiaan Belder
(NL) Arvoisa puhemies, ymmärrän toki, että kyse on toimivallan jaosta, mutta on todettava, että tämä on rajatylittävä kysymys, ja siksi olen yllättynyt, ettei neuvostossa ole lainkaan keskusteltu siitä. Jos puhumme eurooppalaisista arvoista - ne ovat olleet myös paljon esillä tiedotusvälineissä - ja otamme huomioon myös ihmisten vapaata liikkuvuutta koskevan kysymyksen, silloin kyseessä on eurooppalainen ongelma, erityisesti jos muistamme, että tapauksessa oli mukana alankomaalaisia lääkäreitä. Haluan siis kysyä teiltä vielä kerran, mikä on tämän yhteys henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen ja eikö kyseessä ole eurooppalainen, rajatylittävä ongelma.
Paula Lehtomäki
Arvoisa puhemies, haluaisin vain todeta, että henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan unionin peruskysymyksistä. Palvelujen liikkuvuus on niin ikään toteutettu hyvin pitkälle, ja jos jäsenvaltioissa esiintyy laittomuuksia, on jäsenvaltioiden velvollisuus ja tehtävä valvoa näitä asioita ja puuttua niihin. Tässä asiassa on kiistatta selvää, että jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen suuret erot johtavat hyvin erilaisiin käytäntöihin eri puolilla Eurooppaa.
Puhemies
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.00 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
