Etelä-Kaukasiaa koskeva tehokkaampi EU:n politiikka: lupauksista tekoihin - Uusi poliittinen lähestymistapa Mustanmeren alueeseen (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana keskustelu seuraavista mietinnöistä:
Lydie Polferin laatima ulkoasianvaliokunnan mietintö Etelä-Kaukasiaa koskevasta tehokkaammasta EU:n politiikasta: lupauksista tekoihin ja
Roberta Alma Anastasen laatima ulkoasianvaliokunnan mietintö Mustanmeren aluepoliittisesta lähestymistavasta
Lydie Polfer
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, haluan kiittää kansainvälisen kaupan valiokunnan jäseniä ja ennen kaikkea ulkoasianvaliokuntaan kuuluvia kollegoitani, jotka ovat osallistuneet aktiivisesti tämän mietinnön laatimiseen. Halusimme kaikki tehdä siitä tasapainoisen, ja mietintö hyväksyttiin loppujen lopuksi yksimielisesti.
Kolmeen Etelä-Kaukasian maahan - Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Georgiaan - liittyy paljon intressejä. Nämä maat syntyivät Neuvostoliiton romahtamisen myötä, ja ne kärsivät edelleen noiden aikojen perinnöstä erityisesti Vuoristo-Karabahin, Abhasian ja Ossetian ratkaisemattomien konfliktien muodossa. Nämä konfliktit myrkyttävät näiden maiden ja naapurimaiden välistä ilmapiiriä ja ovat käynnistäneet haitallisen kilpavarustelun. Nämä kolme maata päättivät kuitenkin 1980-luvulla hyväksyä eurooppalaiset arvot liittymällä Euroopan neuvostoon ja allekirjoittamalla myöhemmin kumppanuus- ja yhteistyösopimukset Euroopan unionin kanssa.
Koska nämä maat sijaitsevat lähellä Irania, Turkkia, Venäjää, Kaspianmerta ja Mustaamerta ja ovat näiden maiden ja alueiden välisiä kauttakulkualueita, meidän kannattaa auttaa niitä vahvistamaan demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatteen soveltamista tällä alueella ja perustamaan toimiva alueellisen yhteistyön ja kehityksen verkosto, joka lisää poliittista vakautta. Tämä on erityisen tärkeää, sillä vaikka näiden maiden talouskasvu on ollut voimakasta, köyhien ja työttömien määrä niissä on silti yhä suuri.
Olemme tarkastelleet toimintamahdollisuuksia eri aloilla, joista puhun nyt lyhyesti. Ensinnäkin olemme vaatineet Euroopan naapuruuspolitiikkaan yksittäisten maiden saavutuksiin perustuvaa eriytettyä lähestymistapaa ja alueellisen yhteistyön ottamista keskeiseksi tavoitteeksi. Kehotamme komissiota laajentamaan yhteydenpitoa kansalaisyhteiskunnan kanssa. Kannatamme erityisesti aloitetta Georgian ja Armenian kanssa tehtävää vapaakauppasopimusta koskevan toteutettavuustutkimuksen tekemisestä ja tuemme Azerbaidžanin liittymistä Maailman kauppajärjestöön.
Demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltio ovat tietenkin keskeinen osa tätä kaikkea. Pidämme myönteisinä niitä toimia, joita Armeniassa on toteutettu perustuslakiuudistuksen mukaisesti, mutta kehotamme Armeniaa jatkamaan toimiaan riippumattoman oikeuslaitoksen ja julkishallinnon perustamiseksi. Lisäksi totean, että vaikka olemmekin huolissamme Azerbaidžanin ihmisoikeustilanteen heikkenemisestä ja tiedotusvälineiden vapaudesta, pidämme toisaalta myönteisenä sitä, presidentin armahduksen ansiosta maassa on vapautettu monia toimittajia. Kehotamme Azerbaidžania tutkimaan väitteet, joiden mukaan poliisi on syyllistynyt väkivaltaan. Georgiassa käynnistettiin vuonna 2003 laaja-alaisia muutoksia, ja tiedämme maan joutuneen kuohunnan pyörteisiin. Olemme iloisia siitä, että presidentinvaalit sujuivat rauhanomaisesti, mutta varsin kireän ilmapiirin ja ihmisoikeusrikkomuksia koskevien väitteiden vuoksi meidän on kehotettava viranomaisia käynnistämään valituksia koskevat tutkimukset viipymättä. Kehotamme myös oppositiota käyttäytymään vastuullisesti ja kunnioittamaan äänestystulosta. Kehotamme siis kaiken kaikkiaan näitä kolmea maata turvaamaan sananvapauden, kokoontumisvapauden, tiedotusvälineiden vapauden sekä opposition mahdollisuuden saada tasapuolisesti ja vilpittömästi äänensä kuuluviin tiedotusvälineissä, tehostamaan korruption torjuntaa ja luomaan suotuisan ympäristön investoinneille. Lisäksi voimme vain kehottaa komissiota ja neuvostoa käynnistämään neuvottelut viisumien myöntämisen helpottamisesta ottaen huomioon, mitä Abhasiassa ja Ossetiassa tapahtuu.
Alueen vakauden säilyminen edellyttää tietenkin ehdottomasti konfliktien rauhanomaista ratkaisemista. Olemme käsitelleet asiaa mielestäni tasapainoisella tavalla. En palaa sen yksityiskohtiin, vaan mainitsen ainoastaan, kuten olemme todenneet, että itsemääräämisen ja alueellisen koskemattomuuden periaatteiden ristiriita johtaa konfliktin loputtomaan jatkumiseen alueella, ja tämä ongelma voidaan ratkaista vain neuvotteluilla, jotka perustuvat YK:n perusoikeuskirjaan ja Helsingin päätösasiakirjaan. Toivotaan, että Minskin ryhmän viimeisimmät ehdotukset auttavat voittamaan nämä erimielisyydet. Se olisi paras lahja sadoille tuhansille pakolaisille ja siirtymään joutuneille, jotka kärsivät kovasti tästä tilanteesta.
Lopuksi totean energia- ja liikennealan yhteistyöstä, että vaikka uudet aloitteet parantavatkin avautumisen edellytyksiä, on yhä ilmeisempää, että Armenian saarto vain pahenee.
Haluan lopuksi muistuttaa, että tämän mietinnön ainoana tavoitteena on osoittaa, että olemme vilpittömän kiinnostuneita Etelä-Kaukasian alueesta, sen asukkaista sekä heidän menneisyydestään, tavoitteistaan ja toiveistaan ja että haluaisimme tutustua näihin asioihin paremmin voidaksemme auttaa alueen asukkaita saavuttamaan tavoitteensa ja toteuttamaan toiveensa.
Roberta Alma Anastase
esittelijä. - (RO) Arvoisa puhemies, vuosi sitten tammikuussa 2007 juhlistimme tässä samassa salissa Romanian ja Bulgarian liittymistä. Puhuimme silloin siitä, mitä uusia tilaisuuksia liittyminen toisi mukanaan kahdelle uudelle jäsenvaltiolle ja koko Euroopan unionille. Aktiivista ja johdonmukaista osallistumista Mustanmeren alueen asioihin sekä Välimeren alueen yhteistyötä ja pohjoista ulottuvuutta vastaavan todellisen alueellisen yhteistyön kehittämistä pidettiin tuolloin selvästikin tarpeellisena.
Mustanmeren yhteistyötä käsittelevän mietinnön esittelijänä minulla on nyt ilo ja kunnia avata tämä täysistuntokeskustelu parlamentin suosituksista, jotka koskevat synergian kehittämistä Mustanmeren alueelle, mistä komissio antoi ehdotuksen huhtikuussa. Nämä suositukset ovat pitkällisen pohdinnan tulosta. Olemme kuulleet tässä prosessissa kaikkia asianosaisia kollegoita, riippumattomia asiantuntijoita ja virkamiehiä.
Mietinnössä korostetaan Mustanmeren strategista merkitystä Euroopan unionille ja määritellään erittäin selvästi yhteistyöpolitiikan tavoite tällä alalla. Tavoitteena on luoda yhteinen turvallisuuden, demokratian ja vaurauden alue. Mietinnössä korostetaan, että alueellisella yhteistyöllä on suuri merkitys siltä kannalta, että sen avulla saadaan kymmenen maata käynnistämään vuoropuhelu ja yhteistyö ja kootaan yhteen niiden erilaiset piirteet ja valtava potentiaali, jota emme saa sivuuttaa. Siispä Euroopan unionin ensisijaisena velvollisuutena on näyttää esimerkkiä ja edistää aktiivista alueellista yhteistyötä Mustanmeren alueella.
Mietinnössä pyritään vastaamaan seuraavaan keskeiseen kysymykseen: kuinka voimme vahvistaa ja toteuttaa tehokkaasti EU:n alueellista yhteistyöpolitiikkaa Mustanmeren alueella saavuttaaksemme tavoitteen, joka koskee yhteisen turvallisuuden, demokratian ja vaurauden alueen luomista?
Euroopan unionin on ennen kaikkea toteutettava vakaita, johdonmukaisia ja tuloslähtöisiä toimia. Mietinnössä määritellään tältä osin kolme keskeistä seikkaa, jotka ovat keskeisten rahoitusvälineiden käyttöönotto, yhteistyön lisääminen alueen muiden toimielinten ja elinten kanssa sekä viimeisimpänä muttei vähäisimpänä toimien seuraaminen niiden jatkuvuuden ja tehokkuuden takaamiseksi ja toimintasuunnitelman laatiminen.
Mietinnössä suositellaan myös sitä, että Euroopan unioni keskittyisi viiteen painopistealueeseen. Mustanmeren aluetta on perusteltua pitää strategisesti merkittävä alueena EU:n energiansaannin monipuolistamisen ja turvaamisen kannalta, ja siksi se edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa tämä seikka otetaan huomioon. On kuitenkin tärkeää, ettei Euroopan unioni keskity ainoastaan taloudelliseen yhteistyöhön vaan pyrkii luomaan alueen, jolle vakaus, demokratia ja hyvä hallinto ovat ominaisia. EU:n Mustanmeren-politiikka on aukotonta vasta sitten, kun Euroopan unioni sitoutuu ratkaisemaan jäljellä olevat konfliktit, ja kansalaisyhteiskunnan kehittäminen, henkilökohtaiset yhteydet ja naapureiden väliset hyvät suhteet ovat tältä osin hyvin tärkeitä.
Keskustelemme myös jäsen Polferin mietinnöstä, joka käsittelee Etelä-Kaukasiaa. Tämän alueen maat ovat osa laajempaa Mustanmeren aluetta, ja siksi tämän mietinnön laatiminen on mielestäni myönteinen asia. On tärkeää, että nämä kaksi mietintöä ovat keskeisiltä ajatuksiltaan yhteneväiset, että niissä molemmissa korostetaan kaikkien valtioiden välisen yhteistyön ja vuoropuhelun merkitystä kehityksen ja vaurastumisen lähtökohtana ja että niissä korostetaan EU:n johdonmukaisen osallistumisen merkitystä.
Haluan kiittää lopuksi kaikkia niitä, jotka osallistuivat Mustanmeren synergiaa käsittelevän mietinnön laatimiseen. Kiitän parlamentin kaikkien poliittisten ryhmien jäseniä heidän tekemästään yhteistyöstä ja heiltä saamastani yksimielisestä tuesta. Toivon, että Euroopan unioni ja Mustanmeren alueen maat pyrkivät kehittämään alueen yhteistyötä samassa hengessä.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, saanen ilmoittaa, että puhun nyt hieman pidempään, sillä puheenvuoroni käsittelee kahta mietintöä. Ne ovat kumpikin erinomaisia mietintöjä, ja ne tuovat tämän päivän esityslistalle ensinnäkin naapuruuspolitiikan, joka on monitahoinen aihe, sekä toiseksi Mustanmeren aluetta koskevan kysymyksen. Mietintöjen lukeminen sai minut entistäkin vakuuttuneemmaksi siitä, että vaikka eriytetyt kahdenväliset suhteet ovatkin edelleen Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kulmakivi, monet kohtaamamme haasteet ja mahdollisuudet edellyttävät mielestäni alueellista toimintaa, kuten olemme jo todenneet.
Puhun ensi Etelä-Kaukasian alueesta. Olemme samaa mieltä useimmista mielipiteistä, joita Etelä-Kaukasiaa koskevassa erinomaisessa mietinnössä tuotiin esiin. Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian ottaminen mukaan naapuruuspolitiikkaamme tuo vähitellen nämä kaikki kolme maata lähemmäksi Euroopan unionia, koska ne jakavat eurooppalaiset arvot.
Komissio julkaisee keväällä seurantakertomuksensa kolmen Euroopan naapuruuspolitiikkaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja luo katsauksen siihen, mihin vaiheeseen yhteiset toimemme ovat kulloinkin edenneet.
Tiedämme, että tehtävää on vielä paljon. Demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on yhä epävakaalla pohjalla, jota on lujitettava. Esimerkiksi tänään keskustelin näistä maista Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Thomas Hammarbergin kanssa. Olemme edelleen huolissamme ihmisoikeustilanteesta ja tiedotusvälineiden vapaudesta Azerbaidžanissa. Georgian viimeaikaiset poliittiset tapahtumat osoittavat, että sananvapaus - vapaus tuoda poliittisia mielipiteitä julki tiedotusvälineissä - on vakauden kannalta hyvin tärkeää ja että Armeniassa tapahtuneesta edistyksestä huolimatta korruption torjuminen ja ihmisoikeussääntöjen asianmukainen noudattaminen edellyttävät lisätoimia. Nopeasta talouskasvusta huolimatta alue on edelleen hyvin köyhää, ja siksi tuemme jatkossakin taloudellisia uudistuksia ja liiketoimintaympäristön parantamiseen tähtääviä toimia ja pyrimme lujittamaan oikeusvaltioperiaatetta. Jäsen Polferin mietinnössä korostettiin, että alueellista yhteistyötä on lisättävä erityisesti energian, liikenteen ja ympäristön alalla. Olen tästä samaa mieltä. Toivomme, että Euroopan unioni voi ryhtyä tukemaan alueen konfliktien ratkaisemista rohkeammin ja aktiivisemmin.
Kuten Euroopan naapuruuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossa hiljattain mainittiin, Euroopan unionista voisi olla vieläkin enemmän apua, jos se työstäisi konfliktikysymyksiä puuttumalla niiden taustalla vallitseviin syihin ja pyrkimällä erityisesti rakentamaan luottamusta rajalinjojen molemmilla puolilla.
Kuten mietinnössä korostetaan, ainakin komission konkreettiset, avun jakamista ja tiedon levittämistä koskevat toimet voisivat palvella näitä tarkoituksia. Siksi tulevien kuukausien aikana komission ensisijaisena tavoitteena Etelä-Kaukasian suhteen on tarttua näihin lyhyesti kuvailemiini haasteisiin.
Käytämme tähän jatkossakin kaikkia asianmukaisia EU:n taloudellisen avun ohjelmia. Armenian-lähetystöämme koskevat muutokset ja lähetystön perustaminen Azerbaidžaniin vuoden 2008 alussa tarjoavat meille varmasti myös mahdollisuuden lisätä näkyvyyttämme ja tehostaa toimiamme.
Haluan esittää erityisen huomion Georgian presidentinvaaleista. Kuten tiedätte, kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta, johon Euroopan parlamentti on osallistunut, on vahvistanut, että vaalit toimitettiin yleisesti ETYJ:n ja Euroopan neuvoston sääntöjen mukaisesti. Kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta havaitsi kuitenkin vaaleissa lukuisia sääntöjenvastaisuuksia ja puutteita. Siksi nyt on tärkeintä puuttua näihin ongelmiin, tutkia kaikki vaalivalitukset ja luoda tulevia parlamenttivaaleja varten kelvolliset olosuhteet. Olemme valmiit jatkamaan Georgian tukemista, jotta se voi hoitaa nämä velvollisuutensa nopeasti ja perinpohjaisesti.
Mustastamerestä totean, että olen samaa mieltä monista Mustanmeren aluepoliittista lähestymistapaa koskevassa mietinnössä esitetyistä asioista. Mietintö antaa arvokasta poliittista voimaa huhtikuussa julkaisemallemme tiedonannolle Mustanmeren synergiasta, ja mielestäni on merkittävää, että viime toukokuussa julkaistujen neuvoston päätelmien ja tänään Euroopan parlamentissa käydyn keskustelun myötä EU:n kaikki keskeiset toimielimet ovat vahvistaneet, että meidän on sovellettava Mustanmeren-politiikassamme alueellista ja kattavaa lähestymistapaa.
Parlamentin mietintö osuu sopivaan ajankohtaan. Aloitteemme on johtanut siihen, että EU:n ulkoministerit tapaavat alle kuukauden päästä Kiovassa kollegansa Mustanmeren alueelta Mustanmeren synergiaa käsittelevässä kokouksessa. Osallistun tietenkin itse tähän kokoukseen. Kokoukseen osallistuu myös kansainvälisiä järjestöjä ja Mustanmeren alueellisia organisaatioita. Odotamme kovasti myönteisiä keskusteluja EU:n tuen lisäämisestä Mustanmeren alueelliselle yhteistyölle ja koordinoitujen toimien painopistealueista.
Haluan mainita niistä muutaman. Komissio edistää Mustanmeren vuoropuhelua energian toimitusvarmuudesta Inogate-järjestelmää käyttäen. Tuemme jatkossakin lakien ja asetusten yhdenmukaistamista osana Bakun prosessia. Tarkoituksenamme on jatkaa kumppaneidemme kanssa tiivistä yhteistyötä uuden energiainfrastruktuurin rakentamisen ja Mustanmeren alueen energiakäytävän kehittämisen alalla. Mustanmeren yhteistyö parantaa myös koordinointia Tracecan, Euroopan laajuisen liikenneohjelman, ja kumppaneidemme liikenneohjelmien välillä. Olemme myös aikeissa käynnistää alueellista vuoropuhelua Mustanmeren meripolitiikasta sekä alueen kalatalouden koordinoinnista.
Komissio pyrkii vahvistamaan Mustameri-Tonava-yhteyttä ja aikoo liittyä ympäristöasioita käsittelevään Mustanmeren komissioon.
Siispä komissio on laatinut ilmastonmuutoksen torjumista koskevia alueellisia ohjelmaehdotuksia ja alkanut toteuttaa rajat ylittävää Mustanmeren yhteistyöohjelmaa, jossa keskitytään kansalaisyhteiskuntaan ja paikallisviranomaisiin.
Käymme parhaillaan Mustanmeren-kumppaneidemme kanssa keskusteluja useista ehdotuksista, jotka koskevat järjestäytyneen rikollisuuden torjumista, kauppaa ja kulttuuria, ja olemme luoneet yhteyksiä Mustanmeren alueellisiin järjestöihin, muun muassa Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöön.
Mustanmeren synergiaa koskeviin toimiin myönnetään pääsääntöisesti osarahoitusta. EU:n taloudellisen tuen ytimenä on kyllä eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline, mutta käytämme myös muita EU:n välineitä, aihepiirikohtaisia välineitä ja Turkin tapauksessa myös liittymistä valmistelevaa tukivälinettä.
Kiovan ministerikokous on foorumi, jossa EU voi esittää aloitteita ja kumppanimme voivat esittää erilaisia ajatuksia ja jossa voimme keskustella niistä ja sovittaa niitä yhteen. Odotamme Mustanmeren alueen tarjoavan uuden ympäristön yhteistyölle, joka perustuu tasapuoliseen kumppanuuteen kaikkien itäisten ENP-maiden sekä Turkin ja Venäjän kaltaisten tärkeiden kumppaneiden kanssa.
Sitoumuksistamme Mustanmeren aluetta kohtaan voi kehittyä pitkäaikaisia toimia, joilla on selvästi mahdollista lisätä vakautta, edistystä ja vaurautta koko alueella. Parlamentin tuki on äärimmäisen tärkeää tämän kaiken onnistumisen kannalta.
Marusya Ivanova Lyubcheva
kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon valmistelija. - (BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kansainvälisen kaupan valiokunta kiittää Euroopan komissiota ja esittelijää niiden hyvästä ajoituksesta ja tasapainoisesta lähestymistavasta Mustanmeren ja sitä ympäröivän alueen suhteen.
Euroopan unioni rajoittuu Mustaanmereen. Mustameri on geostrateginen risteys- ja kauttakulkualue, yhteistyön, kaupan, kalastuksen, matkailun ja merenkulun alue sekä strateginen alue EU:n energiapolitiikan kannalta.
Kansainvälisen kaupan valiokunta kehottaa Euroopan unionia kehittämään yhteistyön koordinointia erillisen Mustanmeren-strategian avulla ja kiinnittää huomiota siihen, että EU osallistuu energiaresurssien siirtämistä koskeviin infrastruktuurihankkeisiin.
On tärkeää edistää investointeja ympäristönsuojeluun, riskienehkäisyyn, onnettomuuksista toipumiseen sekä pelastusoperaatioihin onnettomuustilanteissa. Onnettomuustilanteilla viittaan Kertsin salmessa tapahtuneiden onnettomuuksien ja bulgarialaisen Vanessa-aluksen haaksirikon kaltaisiin tapahtumiin.
Varmistaakseen, että alueella noudatetaan avoimia menettelyjä ja tiukkoja sääntöjä, Euroopan parlamentin on otettava luetteloon mukaan Burgas-Alexandroupolis-öljyputki sekä muut kaasu- ja öljynsiirtoverkot, sillä ne koskevat EU:n jäsenvaltioita. Kiitän Euroopan unionia siitä, että se suhtautuu vastuullisella tavalla "Mustanmeren haasteeseen" ja tällä alueella asuvaan kansaan.
Eugenijus Maldeikis
Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi kiittää esittelijää, jäsen Polferia siitä, että hän on analysoinut hyvin tarkasti Etelä-Kaukasian kaltaisen herkän alueen ongelmia sekä esitettyjä ehdotuksia ja toimenpiteitä, joista keskustelemme tänään. Perinteisesti Etelä-Kaukasiaa koskevassa EU:n politiikassa tarkastellaan lähinnä energia- ja liikenneasioita taloudellisesta näkökulmasta. Haluan kiinnittää huomiotanne enemmän siihen, kuinka tärkeää EU:n tehokas kauppapolitiikka on tälle alueelle. Juuri kauppapolitiikalla mahdollistetaan talouden nopeat rakenneuudistukset, liike-elämän kehittäminen ja köyhyyden vähentäminen. Sen sijaan alueen maat eivät aina pidä energiahankkeita kovinkaan hyödyllisinä. EU:n tehokas politiikka on hyvin tärkeää Etelä-Kaukasian alueelle, ja haluan korostaa tältä osin kahta seikkaa. Ensinnäkin odotamme yhä komission toteutettavuustutkimusta Armenian ja Georgian kanssa tehtävistä, mahdollisimman laajoista vapaakauppasopimuksista. Toiseksi kehotamme komissiota ja neuvostoa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla Etelä-Kaukasian maita autettaisiin hyötymään mahdollisimman suuressa määrin yleisestä tullietuusjärjestelmästä.
Silvia-Adriana Ţicău
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (RO) Arvoisa puhemies, Euroopan unionista on tullut Romanian ja Bulgarian liittymisen myötä merkittävä toimija Mustanmeren alueella. Koska Mustameri sijaitsee lähellä Kaspianmerta, Lähi-itää ja Keski-Aasiaa, se on geostrategisesti tärkeä EU:n turvallisuuden ja sen energiatoimitusten monipuolistamisen kannalta.
EU:n periaatteita ei voida edistää ainoastaan poliittisten arvojen pohjalta. Alueella on vaalittava avoimia markkinoita.
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta korostaa Nabucco-hankkeen merkitystä energiatoimitusten monipuolistamisen kannalta ja kehottaa jäsenvaltioita pitämään huolta sen täytäntöönpanosta yhdessä kumppaneidensa kanssa. Kannatamme koordinaattorin nimeämistä tähän EU:n edun mukaiseen, ensisijaisen tärkeään hankkeeseen.
Jotta kansainvälinen kauppa sekä alueen öljy- ja kaasukuljetukset voidaan turvata, on hyvin tärkeää kehittää yhteisön satamien infrastruktuuria Mustanmeren ja Tonavan rannoilla. Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta pitää valitettavana sitä, ettei alueen energia-, liikenne- ja matkailuhankkeisiin tehtyjä investointeja ole koordinoitu, ja kiinnittää huomiota Mustanmeren saastumisriskiin.
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta pitää Mustanmeren foorumia ja Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöä tärkeinä ja kehottaa luomaan Mustanmeren alueelle eurooppalaisen ulottuvuuden, joka perustuisi pohjoisen ulottuvuuden malliin.
Bernd Posselt
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, Etelä-Kaukasiasta keskustellessamme ajattelemme vääjäämättä Euroopan parlamentin entistä jäsentä Ursula Schleicheria, joka välitti tästä alueesta aivan erityisellä tavalla ja jolle olemme kiitollisia siitä, että kolonialistinen ilmaisu "Transkaukasia" on korvattu ilmaisulla "Etelä-Kaukasia". Alue muodostuu kolmesta hyvin erilaisesta maasta, joilla on vanhat kulttuurit ja jotka ovat kuitenkin kärsineet viime aikoina kolonialismista ja uuskolonialismista. Siksi meidän on oltava tätä aluetta koskevissa toimissamme hyvin hienotunteisia.
Länsi-Armenian armenialaiset joutuivat kansanmurhan uhreiksi, mikä tarkoittaa, että edelleen tänä päivänä Turkki pitää nyky-Armeniaa eli Itä-Armeniaa saarrossa, mitä emme voi hyväksyä. Georgia oli Venäjän ja Neuvostoliiton erityinen siirtomaa. Tämä tarkoittaa sitä, että Moskova hyödyntää edelleen tänä päivänä Georgian separatistivoimia saadakseen maassa aikaan epävakautta. Azerbaidžanin tilanne on samankaltainen.
Kaikista näistä syistä Euroopan unionin on otettava alueella voimakas rooli, sillä asia on kerrankin niin, etteivät eurooppalaiset ole syypäitä alueen historian ikäviin tapahtumiin. Meillä on siksi ainutlaatuinen tilaisuus toimia sovittelijoina, kehittää alueen demokratiaa ja tuoda sinne vakautta, ja meidän on sovitettava ristiriitaiset periaatteet ja edut keskenään yhteen. Tarkoitan niillä tietenkin vakaita rajoja sekä kansojen itsemääräämisoikeutta.
Meidän on tuettava vähemmistöjen oikeuksia mahdollisimman paljon mutta estettävä samalla tuhoisa separatismi. Meidän on suojeltava aineellisia ja geopoliittisia etuja mutta ymmärrettävä myös samalla, etteivät nämä maat ole siirtomaita vaan kumppaneita ja että niillä on omat intressinsä ja oma itsekunnioituksensa sekä ennen kaikkea oikeus saada vihdoin tunnustusta.
Jäsen Polferin mietinnössä käsitellään tätä vaikeaa haastetta oikealla, arvokkaalla tavalla. Haluan kiittää myös komission jäsentä siitä, kuinka paljon hän tekee työtä tämän alueen hyväksi.
Adrian Severin
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Etelä-Kaukasia on äärimmäisen tärkeä alue paitsi Euroopan unionille myös useimmille maailmanlaajuisille toimijoille. Katson, että Euroopan unionin pitäisi määritellä tavoitteensa tällä alueella. Pohjimmiltaan näitä tavoitteita ovat Etelä-Kaukasian rauha ja vakaus, riittävän suuret, vapaat ja yhdentyneet markkinat, avoin alue strategisen kauppatavaran turvallista kauttakulkua varten sekä EU:n toimielinten ja lainsäädännön kanssa yhteensopivat toimielimet ja lainsäädäntö.
Päästäkseen kohti tavoitteitaan Euroopan unionin pitäisi luoda tarkoituksenmukaiset, vivahteikkaat ja kahdenväliset suhteet alueen valtioihin. Kahdenvälisten suhteiden sisällön ei pitäisi johtua alueellisesta strategisesta lähestymistavastamme eikä päinvastoin.
Koska emme voi tarjota Etelä-Kaukasian maille Euroopan unionin jäsenyyttä, meidän on tarjottava niille Euroopan unionin malli ja annettava niille merkittävää apua sen kehittämiseksi. Euroopan unionin on oltava valmis käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja saavuttaakseen alueelliset tavoitteensa Etelä-Kaukasiassa. Samalla meidän on pantava merkille, että myös muilla kansainvälisillä toimijoilla on omat etunsa alueella, ja olemme tunnustaneet sen, ettei EU voi muuttaa painopisteitään tekemättä yhteistyötä muiden globaalien toimijoiden kanssa.
Osa alueen ratkaisemattomista konflikteista liittyy itse asiassa laajempaan ongelmaan, joka koskee Venäjän neuvostoajan jälkeistä asemaa. Siksi Euroopan unionin pitäisi tarttua ongelmaan rohkeasti ja yrittää löytää neuvottelemalla ratkaisu siihen tapaan, jolla Venäjän, EU:n ja muiden globaalien toimijoiden pitäisi jakaa vastuu alueellisen ja globaalin kestävän vakauden ja turvallisuuden takaamisesta.
Toisaalta meidän on myönnettävä, että alueellisen koskemattomuuden ja itsemääräämisoikeuden periaatteet ovat Etelä-Kaukasiassa keskenään ristiriidassa. Katson, että tämä ongelma voitaisiin ratkaista sovittamalla EU:n yhteisömallin mukainen alueellinen yhdentyminen yhteen sisäisen itsemääräämisoikeuden, vallan hajauttamisen ja autonomian tarkoituksenmukaisen käytön kanssa. Tämä edellyttäisi neuvottelujen käymistä hyvässä hengessä, poliittista tahtoa, käytännöllisyyttä sekä kansainvälisen lainsäädännön kunnioittamista. Tämä on Euroopan unionille oikea aika tehdä Etelä-Kaukasiassa lupauksista totta. Toivon, että näin todella tapahtuu.
Janusz Onyszkiewicz
ALDE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, viittaan edellisen puhujan viimeisiin sanoihin. Tässä asiassa on kyse siitä, että Mustanmeren kaasun- ja öljynkuljetusreiteistä tehdään totta.
EU:ssa kaikki sanovat näiden olevan strategisia hankkeita, ja Nabucco-hanke on strateginen hanke. Olemme sanoneet näin vuosia, mutta asialle ei ole koskaan tehty mitään. Haluan esittää siksi seuraavan kysymyksen. Jos tämän hankkeen toteuttaminen on kerran niin vaikeaa, miksei siihen voida käyttää esimerkiksi jotakin rahastoa, kuten Galileo-hankkeen kohdalla tehtiin? Ellei asiassa ryhdytä käytännönläheisiin ja näkyviin toimiin, venäläiset rakentavat pian omat kaasuputkensa Mustanmeren halki, jolloin kuljetusreittien monipuolistamista koskeva mittava hankkeemme romahtaa.
Tässä on kyse jostakin muusta - siitä, että Eurooppa saa toimituksia koko Kaspianmeren alueelta. Yksin Azerbaidžan voi toimittaa Euroopalle viiden vuoden ajan kolmanneksen siitä kaasusta, jota EU saa tällä hetkellä Venäjältä, ja Azerbaidžan lisäksi on vielä olemassa Kazakstan ja Turkmenistan. Voidaksemme kuitenkin rakentaa näiltä alueilta kaasuputkia niin, etteivät ne kulkisi Venäjän läpi, meidän pitäisi ratkaista Kaspianmeren asemaa koskeva ongelma. Toisin sanoen meidän pitäisi päättää lopullisesti, onko Kaspianmerta pidettävä merenä vai järvenä. Näyttää siis siltä, että järkevin ja hyödyllisin tapa edetä olisi se, että Kaspianmeren tunnustettaisiin yleisesti olevan meri, koska tällöin sen läpi olisi paljon helpompaa rakentaa kaasuputkia tai muita putkia niin Turkmenistanista kuin Kazakstanistakin.
Siispä pyydän EU:n viranomaisilta, että ne lakkaisivat hokemasta Nabucco-hanketta koskevan ongelman ja Odessa-Brody-Gdansk-putkea koskevien ongelmien olevan EU:lle merkittäviä ongelmia. Meidän on ryhdyttävä toimiin - muuten muut ryhtyvät toimiin meitä ennen.
Adam Bielan
Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää jäsen Polferia tästä erinomaisesta mietinnöstä.
Tämänpäiväinen keskustelumme koskee aluetta, joka on erityisen tärkeä koko Euroopan unionille - aluetta, jonka epätavallisen suuri merkitys liittyy EU:n energiansaantivarmuuteen. Mietinnön otsikkona on "Etelä-Kaukasiaa koskevasta tehokkaammasta EU:n politiikasta: lupauksista tekoihin", ja mietinnössä todetaan selvästi, että Euroopan unioni on ollut viime vuosina epätavallisen passiivinen toimissaan tämän alueen suhteen. Tämä alue on kuitenkin myös merkittävimpien kansainvälisten toimijoiden - paitsi Euroopan unionin myös Venäjän, Yhdysvaltojen ja Kiinan - kilpailuareena. Alueen talouskasvu on ollut epätavallisen nopeaa. Riittänee, kun totean, että vuonna 2006 Azerbaidžanin talous kasvoi yli 35 prosenttia.
Tämä vuosi saattaa kuitenkin olla käännekohta. Vuosi 2008 saattaa olla kriisivuosi. Meidän on oltava itsellemme rehellisiä: Georgian pohjoinen naapuri saattaa käyttää Kosovon esimerkkiä tekosyynä loukata maan alueellista koskemattomuutta. Toivon siksi, ettei Euroopan unioni anna Venäjän tukea separatistien pyrkimyksiä Abhasiassa ja Ossetiassa.
Marie Anne Isler Béguin
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan aivan aluksi kiittää kumpaakin esittelijää. Jäsen Polferin mietintö osuu juuri oikeaan ajankohtaan, sillä Georgian tapahtuvat osoittavat meille omakohtaisesti demokratian rakentamisen haasteet.
Mietintö on tasapainoinen, ja siinä tuodaan esiin Etelä-Kaukasian merkittävimmät geostrategiset haasteet. On tärkeää muistaa, että naapuruuspolitiikka velvoittaa meidät tukemaan ja auttamaan näitä maita. Meillä on niitä kohtaan poliittisia ja moraalisia velvollisuuksia, mutta niillä on myös velvoitteita meitä kohtaan erityisesti ihmisoikeuksien ja sananvapauden suhteen, minkä komission jäsen jo mainitsikin.
Tuen, jota annamme näille kolmelle maalle, pitäisi keskittyä enemmän konfliktien ratkaisemiseen. Tällä hetkellä EU:n tuki keskittyy vain konfliktinhallintaan. Elleivät Armenia ja Azerbaidžan saa keskenään aikaan poliittista kompromissia Vuoristo-Karabahin suhteen ja ellei Georgialle sekä Etelä-Ossetialle ja Abhasialle saada laadittua rauhansuunnitelmaa, nämä maat eivät onnistu rakentamaan luottamussuhteita tai luomaan kestävää vakautta keskenään ja suurten naapureidensa kanssa.
Demokratian tukemisesta totean, että teemme sitä joka päivä. Valitettavasti Georgian tapahtumat ovat ajaneet maan poliittiseen kriisiin, josta se ei ole vieläkään löytänyt tietään ulos: oppositio uhmaa kadulla presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen tuloksia.
Vastaamalla opposition vaatimukseen presidentin erosta Mikheil Saakašvili yllätti tietenkin opposition ja jätti sille hyvin vähän aikaa järjestää vaalit. Vaalikampanja ei tietenkään ollut tasapuolinen, sillä kahdella ehdokkaalla oli käytettävissään huomattavasti suuremmat resurssit kuin muilla. Väitteet ja paljastukset oppositioehdokkaan vaalienjälkeisen vallankaappauksen järjestämisestä tahrasivat tietenkin vaalikampanjaa, mutta tarkkailijat eivät kuitenkaan raportoineet vaalipäivänä merkittävistä välikohtauksista. Me olimme Georgiassa tarkkailijoina, eikä niin pienessä maassa ole koskaan ollut yhtä paljon tarkkailijoita valvomassa vaaleja.
Pääsimme todistamaan kansainvälisen yhteisön sekä kansallisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen avustuksella kansalaisten yleistä sananvapautta, ja vaikka havaitsimme useita sääntöjenvastaisuuksia ja uhkailua, emme kuitenkaan havainneet mitään järjestelmällistä.
Korostimme johtopäätöksissämme sitä, että oikeudellisia menettelyjä on jatkettava, että kaikki valitukset on otettava huomioon ja ettei tuloksia pidä katsoa lopullisiksi, ennen kuin kaikki kiistat on selvitetty. Siispä kymmenien äänestyspaikkojen tulokset peruttiin.
Tilanne ei ole kuitenkaan vielä rauhoittunut lainkaan. Meidän on pyydettävä edelleen eri poliittisia suuntauksia edustavia georgialaisjohtajia jatkamaan vuoropuhelua. Meidän on kehotettava viranomaisia kuuntelemaan opposition vaatimuksia, ja meidän on pyydettävä oppositiota, joka sai uskottavuutta näissä vaaleissa, kantamaan oman vastuunsa ja ehdottamaan sovitteluratkaisua, sillä on todella tärkeää, että Georgia pääsee takaisin tilanteeseen, jossa se oli aiemmin, ruusuvallankumouksen jälkeen, jolloin se oli maa, joka oli jättänyt väkivallan ja epävakauden ajat taakseen. Georgian kansa pyytää juuri tätä - myös Euroopan unionilta. Meidän on pysyttävä sen rinnalla.
Athanasios Pafilis
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, haluan tuoda esiin olevani erittäin tyytymätön tämän alueen tapahtumiin. Alueella asuu miljoonia työläisiä, jotka edustavat kymmeniä eri kansallisuuksia. Nämä tapahtumat saattavat heidät todella suureen vaaraan Yhdysvaltojen, Venäjän ja Euroopan unionin imperialististen kärhämien voimistumisen vuoksi. Nämä kärhämät koskevat energialähteitä, markkinoiden hallintaa ja energian kuljetusreittejä. Kaikki muu on pelkkää retoriikkaa.
Valitettavasti Naton laajeneminen alueen maihin sekä Ukrainan ja Georgian lähestyvä Nato-jäsenyys pahentavat entisestään alueen epävakautta. Epävakautta aiheuttavat myös ulkomaiset tukikohdat ja joukot, jotka on sijoitettu tämän risteysalueen arkaluonteisiin kohtiin, aivan kuin tällä näin valmistauduttaisiin uusiin vakaviin sotilaallisiin konflikteihin.
Tuoreiden uutisten mukaan Bulgariaan Burgasin alueelle, mistä uusi Burgas-Alexandroupolis-öljyputkisto alkaa, aiotaan sijoittaa 3 000 yhdysvaltalaista sotilasta. Nämä uutiset vahvistavat kaiken, mitä olemme sanoneet, ja aiheuttavat syvää huolta.
Vastaavasti on huolestuttavaa, että Yhdysvaltojen kaltaiset maat, jotka eivät kuulu Mustanmeren ja Kaspianmeren alueeseen, ilmoittavat valmistelevansa merivoimiensa pysyvää sijoittamista näille merille.
Arvoisa komission jäsen, edessä oleva Kosovon itsenäisyys, jota Yhdysvallat ja Euroopan unionin tukevat, avaa Pandoran lippaan, joka sisältää valtavan määrän samankaltaisia ongelmia, jotka liittyvät keskustelumme kohteena oleviin alueisiin, kuten Abhasiaan, Etelä-Ossetiaan, Krimiin, Transnistriaan ja Vuoristo-Karabahiin, sekä muita, jo olemassa olevia tai kiistojen aiheuttamia vähemmistökysymyksiä.
Kaksinaismoralistinen politiikka, jonka olette aikeissa hyväksyä, tuhoaa alueen ja aiheuttaa lisää verenvuodatusta. Se, että väitätte olevanne kiinnostunut Georgian ja Azerbaidžanin alueellisesta koskemattomuudesta, on pelkkää teeskentelyä. Koska Euroopan unioni on kiinnostunut vain tavoista, joilla se voi soluttautua alueelle, se ehdottaa Etelä-Kaukasian turvallisuutta ja yhteistyötä käsittelevän "kolme plus kolme" -konferenssin järjestämistä. Tähän kokoukseen osallistuisi kolme tahoa kummaltakin puolelta: kolme Etelä-Kaukasian maata sekä Euroopan unioni, Yhdysvallat ja Venäjä. Tosiasiassa tämä on ehdotus Yhdysvaltojen läsnäolon laillistamisesta.
Katsomme, ettei teillä ole oikeutta sotkea EU:n kansalaisia opportunistisiin suunnitelmiin, jotka palvelevat sellaisten monikansallisten yritysten etuja, jotka ansaitsevat omaisuuksia hankkimalla entistä suurempia tuottoja pumppaamalla öljyä.
Bastiaan Belder
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, Etelä-Kaukasian merkitystä EU:n energiakäytävänä ei pidä aliarvioida. Kuinka energialähteiden monipuolistamista koskevalle tavoitteellemme kävisikään ilman sitä? Olemme siis täysin samaa mieltä siitä, mitä jäsen Polferin mietinnössä sanotaan.
Analyytikko Vladimir Socor puhui Etelä-Kaukasian asemasta liikennekäytävänä todeten, että Azerbaidžan-Georgia-Turkki-rautatie merkitsisi Venäjän monopolin päättymistä Kazakstanista ja muista Keski-Aasian valtioista saapuvien rautatiekuljetusten alalla samalla tavalla kuin Etelä-Kaukasian läpi kulkevat putkistot panisivat pisteen Venäjän monopolille Keski-Aasian öljy- ja kaasukuljetusten alalla. Voimme lisätä tähän Nabucco-hankkeen toteuttamiseen tarvittavat Azerbaidžanin energiatoimitukset.
Jos Euroopan unioni haluaa hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti Etelä-Kaukasiaa energiakäytävänä, Georgian, Armenian ja Azerbaidžanin sisäinen poliittinen vakaus on ensisijaisen tärkeää. Valitettavasti näissä maissa asiasta ei ole saavutettu sosiaalista konsensusta. EU saa tästä suoraan itselleen tehtävän. Poliittinen vakaus on tärkeää myös alueellisesti. Brysselillä on oikeus ja velvollisuus ottaa ehdokasvaltio Turkki mukaan tämän poliittisen kysymyksen ratkaisemiseen. Pitkällä aikavälillä on nimittäin hyvinkin mahdollista, että Vuoristo-Karabahin konflikti kärjistyy sotilaalliseksi selkkaukseksi, koska Azerbaidžanin sotilaskapasiteetti on nelinkertaistunut ja Baku saa tällä hetkellä yhä enemmän ulkoista apua tässä asiassa.
Sylwester Chruszcz
- (PL) Arvoisa puhemies, seuraamme Kaukasian tilannetta suurella mielenkiinnolla ja hyvin huolestuneina. Armenia ja Georgia ovat hyvin lähellä Eurooppaa paitsi maantieteellisesti myös kulttuurisesti.
Haluan tuoda esiin tukevani näiden maiden demokraattisia pyrkimyksiä sekä aloitteita, joilla pyritään tukemaan Kaukasian kansojen demokratian ja talouden kehittämistä. Tämän alueen vakauttaminen on alueen kaikkien maiden sekä niiden kumppaneiden ja naapureiden, myös EU:n jäsenvaltioiden, etu. Alueen kaikkien kansojen tukeminen on meidän etumme. Tämä koskee erityisesti ihmisoikeuksia sekä tiedotusvälineiden vapautta. Toivon, että Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian viranomaiset turvaavat sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden alueella vuonna 2008 pidettävien vaalien alla.
Georgialaisilla on ollut viime aikoina tilaisuus osoittaa presidentinvaaleissa demokraattinen tahtonsa. Vaikka presidentti Saakašvili selviytyi vaalivoittajaksi, olen tyrmistynyt opposition laajamittaisesta protestoinnista, jolla se yrittää horjuttaa vaalitulosta, sekä Georgian viimeaikaisista tapahtumista, jotka johtivat rauhanomaisten mielenosoitusten julmaan tukahduttamiseen, riippumattomien tiedotusvälineiden sulkemiseen sekä hätätilan julistamiseen.
Haluan myös tuoda esiin epäilykseni, jotka koskevat ihmisoikeustilanteen heikkenemistä ja tiedotusvälineiden vapauden rajoittamista Azerbaidžanissa. Emme saa myöskään unohtaa Kaukasian pieniä ja historiallisia kansoja, abhaaseja ja ossetialaisia, joiden itsemääräämisoikeus pitäisi ottaa huomioon Georgian viranomaisten kanssa käytävässä kahdenvälisessä vuoropuhelussa. Myös Vuoristo-Karabahin tilanne edellyttää vastavuoroista ymmärrystä ja vuoropuhelua: armenialaisväestön itsenäisyystoiveet pitäisi ottaa huomioon ja sovittaa yhteen azeriväestön odotusten kanssa.
Kaikkien osapuolten pitäisi ymmärtää, että niiden tulevaisuus ja hyvinvointi riippuvat niiden kyvystä saavuttaa yhteisymmärrys ja rakentaa vastavuoroisia suhteita, jotka perustuvat rauhaan ja molemminpuoliseen luottamukseen.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Arvoisa puhemies, kiitos puheenvuorosta. Kiinnitämme Etelä-Kaukasian tilanteeseen ja sen kehittymiseen säännöllisesti huomiota. Parlamenttien välistä yhteistyötä ja Euroopan naapuruuspolitiikan vahvistamista koskevan asiakirjan sekä toimintasuunnitelmien asteittainen täytäntöönpano saa aikaan myönteisiä muutoksia.
Haluan kiittää lämpimästi jäsen Polferia, joka on tehnyt hyvää työtä tiivistäessään ja muotoillessaan lyhyesti ja ytimekkäästi nämä hyvin monimutkaiset ongelmat. Hänen mietinnössään asetetaan selvät tavoitteet: markkinatalouden kehittäminen, talouskasvun tukeminen tehokkaasti, energian saantivarmuuden turvaaminen, demokratian kehittäminen, oikeusvaltioperiaatteen käyttöönotto sekä hyvinvoinnin ja turvallisuuden lisääminen.
Talouskasvu on nopeutunut vuodesta toiseen, mutta on totta, ettei se ole vaikuttanut vielä näkyvällä tavalla kansalaisten taloudellisiin ja sosiaalisiin oloihin. EU:n on kehitettävä tehokasta politiikkaa, jolla lujitetaan haurasta demokratiaa ja turvataan todellinen kokoontumisvapaus, tiedotusvälineiden vapaus ja sananvapaus.
Georgian esimerkki osoittaa, kuinka tärkeää viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välinen taikka vihollisen kanssa käytävä säännöllinen vuoropuhelu on. Perustavanlaatuisena ongelmana on se, kuinka saada aikaan poliittista vakautta alueella, joka on jäänyt kolmen konfliktin kynsiin. Samalla meidän on puututtava jatkuvaan epävarmuustekijään eli Venäjän supervaltapolitiikan kumouksellisiin pyrkimyksiin. Olen vakuuttunut siitä, että EU:n on toimittava päättäväisemmin Venäjän kanssa tässä asiassa.
Vuoristo-Karabahin ongelma on erityisen huolestuttava. Minskin ryhmä tekee johdonmukaista työtä, mutta tästä huolimatta tilanne polkee yhä paikoillaan. Neuvotteluja on jatkettava, ja kumpikin perusperiaate - tasapuolinen suhtautuminen alueelliseen koskemattomuuteen sekä itsemääräämisoikeus - ovat mielestäni tärkeitä. Aivan ensimmäiseksi on kuitenkin välttämätöntä, että Vuoristo-Karabahia ympäröivät miehitetyt alueet vapautetaan, että pakolaisten palaaminen mahdollistetaan ja että alue vakautetaan. Vain tällä tavalla voidaan päättää Vuoristo-Karabahin tulevasta asemasta. Kiitos.
Alexandra Dobolyi
(EN) Arvoisa puhemies, aivan ensin kiitän jäsen Polferia erinomaisesta työstä ja yhteistyöstä. Euroopan parlamentti antaa tällä mietinnöllä voimakkaan ja selvän viestin: sen, että EU:n pitäisi puuttua voimakkaasti Etelä-Kaukasian tilanteeseen, että se voi toimia ratkaisevassa asemassa alueella ja että EU:n pitäisi lisätä taloudellista ja teknistä apua, jota se antaa Georgialle, Armenialle ja Azerbaidžanille hallinnon uudistamiseen ja demokraattisten toimielinten kehittämiseen, kansalaisyhteiskunnan kannustamiseksi vuorovaikutukseen ja näiden kansojen sitouttamiseksi eurooppalaisiin arvoihin - ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen.
Nämä ovat EU:n perusperiaatteita. Kuten olen kuitenkin todennut kerta toisensa jälkeen täällä Euroopan parlamentissa, meidän on hyväksyttävä se, että näillä aloilla edistys tapahtuu vähitellen ja vie aikaa. Katson tilanteen olevan se, että kaikki kolme maata ovat menossa oikeaan suuntaan, tosin hitaasti ja taantuen aina välillä. Katson kuitenkin, että tilanne on nyt parempi kuin muutama vuosi sitten.
Georgian vaaleista minulla ei ole mitään lisättävää siihen, mitä kollegani ovat jo sanoneet. Kuten juuri totesin, maa on ottanut askeleen eteenpäin, mutta tehtävää on vielä paljon. Paikoillaan polkevien konfliktien ratkaisemisesta totean, että olemme kaikki samaa mieltä siitä, että poliittisen vakauden saavuttaminen edellyttää rauhanomaisen ratkaisun löytämistä. Erityisesti Vuoristo-Karabahin tapauksessa kannatan alueellisen koskemattomuuden ja itsemääräämisoikeuden periaatteisiin perustuvaa ratkaisua. Uskon myös, että luottamuksen rakentaminen eri osapuolten välille ja alueen hitaan, vakaan ja takkuilevan demilitarisointiprosessin loppuun saattaminen edellyttävät uusia turvallisuusjärjestelyjä.
Kuten olen jo todennut, EU:n ja kansainvälisen yhteisön on sitouduttava asiaan voimakkaammin. Tilanne, jossa alueella ei sodita mutta jossa alueella ei myöskään vallitse rauha, aiheuttaa epävakautta. Euroopan unioni voi ja sen todellakin pitäisi hyödyntää alueella niitä aiempia kokemuksia ja saavutuksia, joita sillä on rauhan rakentamisen, taloudellisen vaurauden lisäämisen ja demokratian kehittämisen alalta.
Samuli Pohjamo
(FI) Arvoisa puhemies, aluksi haluan onnitella esittelijä Polferia erittäin hyvästä mietinnöstä. Mietinnössä on käsitelty perusteellisesti Etelä-Kaukasian tilannetta ja Euroopan naapuruuspolitiikan mahdollisuuksia alueella.
Euroopan naapuruuspolitiikan laajentaminen Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Georgiaan on tärkeä askel unionin sitoutumisessa alueeseen. Mutta jo mietinnön nimikin, lupauksista tekoihin, kannustaa unionia toimimaan aktiivisemmin tällä alueella. Samalla ENP tarjoaa Etelä-Kaukasian maille mahdollisuuden läheisempään yhteistyöhön unionin kanssa.
Alueen monet haasteet edellyttävät kuitenkin unionilta tehokkaampia toimia ja toisaalta Etelä-Kaukasian mailta enemmän vastuuta ja sitoutumista tähän yhteistyöhön. Yhtenä suurimpana tavoitteena on monien alueellisten konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen. Se toisi vakautta alueelle ja parantaisi alueen omaehtoisen kehittymisen edellytyksiä.
Haluan painottaa kansalaisyhteiskunnan tukemista ja ihmisten välisten yhteyksien kehittämistä demokratian ja oikeusvaltion rakentamisessa. Esimerkiksi EU:n rahoittamat rajatylittävät hankkeet ovat välineitä, joilla vuoropuhelua voidaan jatkaa ja osapuolten luottamusta lisätä, mutta se edellyttää, että kyseiset maat eivät itse hankaloita tähän tähtääviä ohjelmia ja hankkeita.
Todellista lähentymistä saadaan aikaan myös rajaliikenteen esteiden vähentämisellä ja opiskelija- ja oppilasvaihdolla ja helpottamalla tutkijoiden, taiteilijoiden, yrittäjien ja toimittajien liikkumista.
Etelä-Kaukasian maiden ja EU:n välisen viisumijärjestelmän kehittäminen lisää myös kaupallista ja taloudellista yhteistyötä, kuten kansainvälisen kaupan valiokunta on todennut.
Inese Vaidere
- (LV) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tilanteessa, jossa useilla vaikutusvaltaisilla geopoliittisilla toimijoilla on Etelä-Kaukasiassa keskenään ristiriitaisia intressejä, on tärkeää erotella, minkä verran niistä kullakin on todella vaikutusvaltaa. Mietinnössä on vältelty pitkälti tunnustamasta Venäjän todellista asemaa tällä alueella. Baltian maiden kokemukset ovat osoittaneet, että monet ongelmat johtuvat Venäjän uusimperialistisesta ulkopolitiikasta ja halusta saada takaisin vaikutusvaltaa menettämillään alueilla. En ole samaa mieltä mietinnössä esitetystä väitteestä, jonka mukaan Nato-jäsenyys voisi aiheuttaa Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa uuden konfliktin. Meidän on otettava huomioon, että yli 70 prosenttia georgialaisista äänesti Nato-jäsenyyden puolesta, mutta totuus on se, että Venäjä on vaikeuttanut tilannetta muuttamalla kansan etnistä rakennetta. Emme saa sivuuttaa kansan tahtoa lähentyä länsimaista demokratiaa. Myös 5. tammikuuta pidetyt presidentinvaalit ovat osoitus Georgian demokraattisesta edistyksestä. Nämä vaalit järjestettiin yleisesti ottaen kansainvälisten määräysten mukaisesti. On mahdollista, että olemme suhtautuneet Azerbaidžaniin liian kriittisesti, sillä maa on osoittanut haluavansa kunnioittaa ihmisoikeuksia: joulukuussa Azerbaidžanissa vapautettiin presidentin määräyksestä 119 vankia, joiden joukossa oli toimittajia. Euroopan unionin on osallistuttava aktiivisemmin pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiseen, joka on vakauden ja kehityksen edellytys. Ensimmäinen askel voisi olla se, että se kannattaisi venäläissotilaiden korvaamista kansainvälisillä rauhanturvaajilla. Meidän on puhuttava Venäjälle selvin sanoin. Tarinointi ei ole oikea tapa ryhtyä tekemään lupauksista totta. Kiitos.
Jiří Maštálka
(CS) Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi kiittää komission jäsentä vastauksesta kysymykseeni, joka koski henkilöiden rikosvastuuta Georgiassa. Asia on hyvin arkaluonteinen, ja sitä käsiteltiin myös Georgian vaaleja edeltäneissä keskusteluissa. Haluan mainita, että edellinen puhuja totesi Venäjällä olevan imperialistisia aikeita. Se on kyllä mahdollista. Minun on kuitenkin todettava, että Kaukasusta ei voi verrata Alppeihin tai Pyreneisiin. Kaukasus on Kaukasus, ja meidän on ymmärrettävä sitä osana alueen maantieteellistä ympäristöä. Olin valmistellut pitkän puheen, mutta tiivistän sen seitsemään pääkohtaan, jotka esitän Georgian vaaleja seuranneena vaalitarkkailijana.
Ensinnäkin Kaukasian alueen asukkaiden enemmistön tavoin me länsi-, keski- ja itäeurooppalaiset haluamme tälle alueelle vakautta. On mahdollista, että vakaus saavutetaan Yhdysvaltojen tai Euroopan unionin tuella. Toiseksi Euroopan parlamentin jäseninä meidän tehtävämme on kysyä, kuinka taloudelliset resurssit, joita Euroopan unioni on osoittanut asianmukaisiin ohjelmiin, on käytetty. Niitä ei pidä käyttää presidentti Saakašvilin valitsemiseen. Kolmanneksi on hienoa, että vanha-uusi presidentti ehdottaa vuoropuhelun käymistä Venäjän kanssa. Tässä pätee kuitenkin sama sääntö kuin muodollisissa tanssiaisissa: vaikka ojentaisitkin kätesi naiselle, se ei vielä tarkoita, että tanssit hänen haluamallaan tavalla. Tarkoitan siis, että jos presidentti Saakašvili ehdottaa vuoropuhelun käymistä Venäjän kanssa, toisen osapuolen on ymmärrettävä, että tämä on todellinen kutsu tanssiin. Neljänneksi kaikki maat ovat kiinnostuneita Kaukasiasta, myös Yhdysvallat ja Euroopan unionin jäsenvaltiot. Valitettavasti Euroopan unionia hädin tuskin huomaa Kaukasiassa. Arvoisa komission jäsen, minun on todettava, ettei Euroopan unionin huoli tästä alueesta ja sen köyhyydestä ole kovin näkyvää. Siksi yhteistä eurooppalaista politiikkaamme on parannettava. Meidän on ryhdyttävä sanoista tekoihin ja tarjottava rahoitusta.
Derek Roland Clark
(EN) Arvoisa puhemies, en voi antaa tukeani Mustanmeren-politiikalle. Se nielee valtavan määrän rahaa. Kotimaani on EU:n toiseksi suurin nettomaksaja, ja hallituksemme on juuri päättänyt leikata EU-hyvitystämme miljardi puntaa vuodessa.
Lännen kaasun- ja öljynsaannin helpottaminen oli alun perin yksi tämän politiikan liikkeellepanevista voimista. Kaksi vuotta sitten näimme, kuinka Venäjä keskeytti kaasutoimitukset Ukrainaan joulun aikaan. Tämä oli pelkkää alkuverryttelyä. Kun Venäjän osuus lännen energiantoimituksista on vieläkin suurempi, kuka voi sanoa varmuudella, ettei se tee samaa meille? EU:sta on tultava omavaraisempi energian suhteen. Tuulivoimasta ja biopolttoaineista ei ole tässä asiassa hyötyä. Kun maailmalla on pulaa viljasta, on järjetöntä vaihtaa polttoainepula elintarvikepulaan. Hallitukseni on, melkeinpä liian myöhään, ilmoittanut uuden sukupolven ydinvoimaloiden rakennusohjelmasta. Toivon, että tämä ohjelma kuroo umpeen Ranskan etumatkaa - Ranskassa 70 prosenttia sähköstä tuotetaan ydinvoimalla. Meidän on käytettävä tehokkaammin saatavillamme olevaa energiaa vedyn tuottamiseen ja kehitettävä teknologiaa sen käyttämiseksi öljyn sijasta.
Jos EU haluaa todella saada jotakin aikaan, sen pitäisi rahoittaa ydinvoimaloiden rakentamista eri puolille mannerta vähentääkseen riippuvuuttamme epävakaista hallituksista ja ylipitkistä toimitusreiteistä. Vain silloin meillä on varaa auttaa Mustanmeren ympärillä sijaitsevia köyhempiä alueita. Pumppaamalla nyt rahaa näille alueille viivästytämme vain entisestään EU:n kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle luvattua rahoitusta - tätä lupausta ei ole vielä pidetty. Lupauksista puheen ollen meille briteille luvattiin kansanäänestys Euroopan perustuslaista tai Lissabonin sopimuksesta - miksi sitä nyt itse kukin haluaa kutsua. Vaadin nyt täällä Euroopan parlamentissa, että EU järjestää sopimuksesta kansanäänestyksen kaikissa jäsenvaltioissa, myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kysykää kansalta sen mielipidettä.
Georgios Papastamkos
- (EL) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestö (BSEC) on varsin kehittynyt alueellinen elin, jossa tehdään jatkuvasti laajaa ja tiivistä yhteistyötä. Lisäksi se on Euroopan ja Aasian välinen yhteydenpitofoorumi. Se on luovan ilmaisun, eri kulttuurien sekä erilaisten etnisten ryhmien ja uskontojen foorumi.
BSEC:tä pyydetään toimimaan merkittävässä tehtävässä rauhan, vakauden ja vaurauden turvaamiseksi huomattavia haasteita kohtaavilla alueilla, kuten Balkanilla ja Kaukasiassa, ja luomaan Euraasian talousalue.
Nopeasti kehittyvällä Mustanmeren alueella on kiistaton geostrateginen ja taloudellinen merkitys. Erityisen tärkeää on merenkulkuyhteyksien, tieliikenteen ja liikennekäytävien sekä energia-alan yhteistyön kehittyminen ja kestävän kehityksen edistäminen.
EU:n ja Mustanmeren alueen väliset suhteet ovat saaneet uutta voimaa Mustanmeren alueen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan komission tiedonannon ansiosta. Tässä tiedonannossa näkyy komission jäsen Ferrero-Walderin kädenjälki. Katson kuitenkin, että tarvitsemme laajan, johdonmukaisen ja strategisen lähestymistavan. Kannatan myös Euroopan parlamentin ja BSEC:n parlamentaarisen edustajakokouksen välisen yhteistyön vakiinnuttamista.
Lopuksi haluan korostaa, että kotimaani Kreikka on sekä EU:n että BSEC:n jäsenvaltio ja että sillä on näin ollen erityisen keskeinen tehtävä lujittaa yhteistyötä sekä BSEC:ssä että alueiden rajat ylittävällä tasolla EU:ssa.
Lopuksi haluan esittää kiitokset molemmille esittelijöille, erityisesti jäsen Anastaselle. Kiitän myös komission jäsentä siitä, että hän on tuonut rakentavalla tavalla esiin näiden kahden rakenteen yhteiset painopistealueet. Arvoisa komission jäsen, katson kuitenkin, että meidän pitäisi toimia rohkeammin ja käynnistää EU:n ja Mustanmeren alueen välinen vakiintunut, alueiden rajat ylittävä yhteistyö.
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, haluan aivan ensin kiittää kumpaakin esittelijää erinomaisesta työstä ja yhteistyöhengestä. Kiitän myös komission jäsentä, koska teidän hänen olevan todella erittäin sitoutunut tähän asiaan ja koska uskon hänen haluavan tehdä vieläkin enemmän kuin mitä monet jäsenvaltiot ovat kenties halunneet tehdä. Hän saa kaiken tukemme tässä asiassa. Haluan myös käyttää tilaisuuden kiittääkseni vilpittömästi erityisedustaja Semnebytä, joka edustaa neuvostoa ja toimii myös varsin aktiivisesti tällä alueella.
Katson, että meidän on saatava aikaan jotakin, joka vastaa ainakin lähestymistapansa osalta sitä, mitä minä ja kollegani kutsumme jatkuvasti EU:n Mustanmeren-alueeksi. Nicolas Sarkozy on käyttänyt samaa nimitystä toisella tavalla puhuessaan Välimerestä - nimittäin kuvatakseen Euroopan unionin jakautumista. Katson itse sen sijaan, että koko Euroopan unionin, Mustaamerta ympäröivän alueen ja Etelä-Kaukasian on tehtävä yhteistyötä kumppaneina, kuten muutkin ovat jo todenneet, ratkaistakseen yhteiset ongelmat: poliittiset, vakauteen liittyvät ongelmat, maahanmuuttoa koskevan ongelman ja tietenkin taloudelliset ongelmat - ja viittaan nyt yksinkertaisesti energiakuljetuksiin.
Jos haluamme esimerkiksi vähentää edes vähän riippuvuuttamme Venäjästä, meidän on varmistettava, että käytettävissämme on myös muita kanavia, ja ne kulkisivat mahdollisesti tämän alueen, erityisesti Turkin läpi. Mitä ikinä ajattelettekin Turkin EU-jäsenyydestä - tiedän, että asiasta on monenlaisia mielipiteitä - Turkki on edelleen tällä alalla EU:n tärkeä kumppani, ja siksi Turkki on otettava mukaan tämän ongelman ratkaisemiseen. Olen samaa mieltä kollegani jäsen Severinin kanssa siitä, että meidän pitäisi yrittää ratkaista nämä asiat yhdessä Venäjän kanssa.
Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että sivuuttaisimme tämän alueen maiden itsenäisyyden, itsemääräämisoikeuden ja toipumiskyvyn ja että sanoisimme, että asiat voidaan ratkaista vain Venäjän kanssa. Venäjän on myös tiedettävä, että tuemme näiden maiden itsenäistymispyrkimyksiä ja niiden konfliktien ratkaisemista. Euroopan on toimittava näiden maiden kumppanina ja seisottava selvästi niiden rinnalla. Tämä tarkoittaa sitä, että Mustanmeren alue on hyvin tärkeä alue EU:lle. Emme saa luopua tilaisuudesta kehittää tätä alaa yhdessä. Kykenemme puolustamaan etujamme yhdessä vain kohtaamalla Venäjän yhdessä.
Henrik Lax
(SV) Arvoisa puhemies, haluan kiittää lämpimästi esittelijää, jäsen Polferia kerrassaan erinomaisesta mietinnöstä. On aika lopettaa tyhjien lupausten tekeminen ja ryhtyä sen sijaan toimiin Etelä-Kaukasian ja Euroopan unionin yhdentymisen parantamiseksi. Viisumilainsäädäntöä käsittelevänä parlamentin esittelijänä haluan kiinnittää huomionne vapaaseen liikkuvuuteen ja kehottaa voimakkaasti sekä komissiota että jäsenvaltiota tekemään yhteistyötä tämän mahdollistamiseksi.
Jotta EU:n jäsenvaltiot ja Kaukasian maat voivat rakentaa demokraattisia, oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvia yhteiskuntia ja kehittää toimivia markkinatalouksia, niiden kansalaisten on voitava päästä joustavasti Euroopan unionin alueelle voidakseen hyödyntää kokemuksiamme tältä alalta. Tämä ei ole tällä hetkellä mahdollista. On yleisesti tiedossa, että EU:n jäsenvaltioiden konsulipalvelut ovat äärimmäisen puutteellisia monissa Etelä-Kaukasian maissa. Niiden puutteet koskevat sekä toissijaisuusperiaatetta että toiminnan tehokkuutta. Kehotan siksi jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään. Näen asiassa kaksi mahdollisuutta. Niistä toinen mainitaan mietinnössä, josta keskustelemme. Siinä kehotetaan perustamaan yhteisiä viisumihakemuskeskuksia, joista voisi hakea EU:n viisumia. Valitettavasti tämä tie on pitkä. Siksi ehdotan vaihtoehtoista ratkaisua - nimittäin sitä, että Etelä-Kaukasian maiden kansalaiset saisivat hakea viisumia heitä lähimpänä sijaitsevan EU:n jäsenvaltion tai Schengen-alueeseen kuuluvan valtion konsulaatista riippumatta heidän matkansa tarkoituksesta.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Arvoisa puhemies, käymme tärkeää keskustelua, ja jäsen Polfer on laatinut merkittävän mietinnön. Euroopan parlamentti yrittää nyt hyvittää kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden viivästyksen. EU:lla ei ole tänä aikana ollut käytännössä minkäänlaista varsinaista Etelä-Kaukasian maita koskevaa politiikkaa.
Olemme nyt vihdoin ymmärtäneet, että Azerbaidžan, Armenia ja Georgia eivät kuulu luonnostaan Venäjän taloudellisen ja poliittisen vaikutusvallan piiriin. Totean tämän tasan 11 päivää Georgian vaalien jälkeen. Olin yksi niistä kuudesta tarkkailijasta, jotka Euroopan parlamentti lähetti seuraamaan näitä vaaleja. Vaalit voitti jälleen länsimielinen edustaja, joka kannattaa mahdollisimman voimakasta lähentymistä Euroopan unionin kanssa ja liittymistä Natoon. Sanon tämän myös ottaen huomioon meitä kaikkia, koko Eurooppaa, uhkaavan poliittisen konfliktin, josta saattaa jopa kehkeytyä Ossetiaa ja Abhasiaa koskeva Georgian ja Venäjän välinen sotilaallinen konflikti. Erevan, Baku ja Tbilisi ovat silti yhtä lailla tärkeitä EU:n energiapolitiikan ja energialähteiden monipuolistamisen kannalta. Ryhdytään siis sanoista tekoihin, kuten mietinnön otsikossakin todetaan. Lopetetaan joutavat puheet ja ryhdytään tositoimiin.
Nickolay Mladenov
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan muistuttaa, mitä brittikollegamme sanoi hetki sitten. Jos voisimme ratkaista Yhdistyneen kuningaskunnan hyvitystä käyttäen ongelmat, jotka koskevat ihmiskauppaa, omavaraisuutta energia-asioissa ja Mustanmeren turvallisuutta, uskon, että kaikki uudet jäsenvaltiot haluaisivat säästää kirstuistaan miljardi euroa näiden asioiden ratkaisemiseksi.
Hyvät parlamentin jäsenet, jäsen Anastasen mietinnössä esitetään yksi keskeinen viesti: se, että EU tarvitsee Mustanmeren-politiikkaa samalla tavalla kuin se tarvitsee pohjoista ulottuvuutta ja Välimeren-politiikkaa. Euroopan komissio julkisti tiedonantonsa vuonna 2007, ja nyt meillä on myös Euroopan parlamentin mietintö. Haluan muistuttaa teitä siitä, että kehotimme viime vuoden lopussa Euroopan komissiota esittämään vuosiohjelmassaan 2008 konkreettisia hanke- ja ohjelmaehdotuksia näiden politiikkojen täytäntöönpanosta. Siksi vuoden 2008 pitäisi olla toiminnan vuosi Mustanmeren kannalta.
EU:n energia-asioista käytävästä keskustelusta haluan todeta, että tämä mietintö sisältää hyvin tärkeän viestin: Mustameri on EU:lle strategisesti tärkeä, koska sen avulla EU voi pienentää riippuvuuttaan yhdestä energialähteestä ja monipuolistaa lähteitään.
Kyse on siis energialähteistä ja omavaraisuudesta. Mietinnössä vaaditaan omavaraisuutta. Kehotankin teitä kaikkia pitämään huolta siitä, ettette anna EU:n ja sen tiettyjen jäsenvaltioiden lisätä riippuvuuttaan yhdestä tai toisesta energialähteestä.
Mietinnössä esitetään naapureillemme hyvin tärkeä viesti. Lainaan sitä englannin kielellä. Euroopan unionin Mustanmeren-suhteiden perustana on oltava "mutual respect, territorial integrity, non-interference in each other's internal affairs and the prohibition of the use of force or threat of the use of force."
Toivon, että Euroopan komissio ja neuvoston puheenjohtajavaltio voivat välittää tämän viestin kumppaneillemme Mustanmeren toisella puolen. Viesti on paitsi perusta aluetta koskevalle politiikallemme myös niille suunnattu kehotus jatkaa samantyyppistä politiikkaa suhteessa Mustanmeren rannikkovaltioihin, jotka ovat saaneet itsenäisyyden. Kiitos.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Arvoisa puhemies, yli puolitoista vuosisataa kestäneen hiljaiselon jälkeen Mustameri on jälleen kansainvälisen talouden ja politiikan huipulla.
Mustaamerta pidettiin kylmän sodan aikana monia vuosia suljettuna järvenä, mutta nyt tämä alue pyrkii saavuttamaan uuden tasapainon uusien toimijoiden, myös EU:n, mukaantulon myötä.
Komissio on julkaissut tiedonannon "Mustanmeren synergia - uusi alueellinen yhteistyöaloite", ja nyt edessämme oleva parlamentin ensimmäinen mietintö on jälleen askel oikean suuntaan.
Valitettavasti nämä asiakirjat eivät vielä itsessään riitä. Alueelta puuttuu oma identiteetti, ja EU:n joillakin jäsenvaltioilla on tulenarat suhteet Venäjään niin poliittisesti (esimerkkeinä Ukraina, Moldova, Etelä-Kaukasia ja jumiutuneet konfliktit) kuin taloudellisestikin (esimerkkeinä EU:n kasvava riippuvuus Venäjältä tuodusta kaasusta sekä EU:n ja Turkin vaikea neuvottelutilanne). Nämä lienevät osasyitä, joiden vuoksi EU tyytyy puhumaan synergiasta eikä strategiasta.
Siinä, missä strategia merkitsee selviä tavoitteita, konkreettisia keinoja niiden saavuttamiseksi ja mahdollisesti tarkkaa aikataulua, jotka on kaikki räätälöity niin, että ne hyödyttävät aluetta itseään, synergialla viitataan vain toistensa lähellä sijaitsevien alueiden yhdistämistä EU:ta hyödyttävällä tavalla.
Strategia voitaisiin saada luotua konkreettisin toimenpitein, jotka koskevat EU:n suhtautumista moniin erilaisiin paikallisorganisaatioihin, alueen liittämistä fyysisesti Euroopan mantereeseen, missä Tonavalla on keskeinen asema, sekä Mustanmeren aluetta koskevan naapuruuspoliittisen välineen lujittamista, kuten ryhmäni ehdotti tarkistuksissaan.
Lopuksi haluan sanoa muutaman sanan Moldovasta, viimeisestä EU:n rajojen ulkopuolelle jääneestä latinalaismaasta. Vaikka Moldova koki toisen maailmansodan alussa saman ikävän kohtalon kuin kolme Baltian maata, se ei päässyt osalliseksi näiden kolmen maan myönteisestä kehityksestä kylmän sodan jälkeen.
Katson, että Euroopan unioni on velvollinen korjaamaan tämän tilanteen ja että sen on rohkaistava jatkossakin Moldovaa pyrkimään Euroopan unioniin ja vastattava näihin pyrkimyksiin. Toivon, että Moldovan tapausta arvioidaan viime kädessä sen omien ansioiden perusteella ja ettei tämä maa jää EU:n muiden suhteiden vangiksi riippumatta siitä, kuinka strategisista suhteista onkaan kyse.
Olle Schmidt
(SV) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää erinomaisesta mietinnöstä. Se koskee aluetta, joka ansaitsee huomiomme. Etelä-Kaukasialla on yhä merkittävämpi strateginen asema sekä poliittisesta että taloudellisesta näkökulmasta. Huomaamme kaikki, että kiinnostus aluetta kohtaan on kasvussa - eikä vähiten Euroopan parlamentissa.
Valitettavasti alueella on kuitenkin monia potentiaalisia levottomuuspesäkkeitä ja Venäjä sekaantuu sen asioihin voimakkaasti. Venäjä haluaa kasvattaa vaikutusvaltaansa ja osoittaa olevansa kiinnostunut hallitsemaan ja ohjaamaan muun muassa öljy- ja kaasutoimituksia Eurooppaan. EU:n on huomattava Venäjän toiminnan olevan vaarallista ja vahvistettava siksi suhteitaan Etelä-Kaukasiaan. Tällä tavoin voimme myös saada täydennettyä hyödyllisellä ja tarpeellisella tavalla Venäjän öljy- ja kaasutoimituksia pitkin Pohjois-Euroopan jakelureittejä. EU:lla on kaikki voitettavanaan, jos se tehostaa osallistumistaan.
Kuulun ruotsalaiseen järjestöön, joka pyrkii lisäämään Ruotsin ja Azerbaidžanin välisiä kontakteja - itse asiassa olin mukana perustamassa tätä järjestöä. Sanon siksi tämän ystävänä. Vuosina 1991-1994 miljoonat ihmiset joutuivat pakenemaan Vuoristo-Karabahin konfliktia, eikä sitä ole vieläkään ratkaistu. Amnesty Internationalin mukaan Azerbaidžanissa elää yhä 600 000 maansisäistä pakolaista kauhistuttavissa olosuhteissa. Kävin muutama vuosi sitten pakolaisleirillä Azerbaidžanissa lähellä Iranin rajaa. En ollut koskaan nähnyt vastaavanlaista köyhyyttä ja kurjuutta. Emme voi hyväksyä sitä, että kaikkien näiden vuosien jälkeen satojentuhansien ihmisten pitäisi yhä elää niin surkeissa oloissa. Azerbaidžanin poliittinen johto ja maan presidentti Alijev ansaitsevat tämän asian suhteen voimakasta arvostelua. EU:n ja komission on tehtävä asian suhteen enemmän. Pakolaisia ei saa unohtaa.
Lisäksi on tärkeää, että toimimme määrätietoisesti ja varmistamme, että perusoikeuksia, kuten sananvapautta, kunnioitetaan. Oppositiopoliitikkoja ja toimittajia ei saa uhkailla ja pelotella saati vangita. Jos Azerbaidžan haluaa EU:n kunnioituksen, sen on kunnioitettava oikeusvaltion perusperiaatteita.
Andrzej Tomasz Zapałowski
. - (PL) Arvoisa puhemies, ongelmat, joista keskustelemme tänään, ovat poikkeuksellisen merkittäviä, kuten minua ennen puhuneet ovat jo todenneet. Ne liittyvät yhteisön toimien osa-alueeseen, jota on laiminlyöty ja jota laiminlyödään edelleen huomattavasti.
Jos EU haluaa pysyä eurooppalaisena, se voi luonnollisestikin laajentua ja levittää vaikutusvaltaansa vain idän suuntaan. Keskustelujen jatkuminen loputtomiin esimerkiksi tämän alueen tiettyjen maiden jäsenyysnäkymistä ei kuitenkaan herätä optimismia. Emme tarvitse analyysien ja asiakirjojen tulvaa voidaksemme todeta, että verrattuna Afrikkaan tätä aluetta kohdellaan kuin mantereemme etäisenä provinssina.
Kaikki esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluvat yhteistyömekanismit ovat tärkeitä, mutta ne eivät ole tämän alueen kannalta ihanteellisia näkymiä, sillä ne eivät edellytä todellista kumppanuutta osana vastavuoroisia suhteita. Euroopan unionille todellinen osallistuminen tämän alueen asioihin on kytköksissä pääsyyn Venäjän vaikutusvallan alueelle, ja tämä epäilemättä tarkoittaa, että alueella toteutetaan jatkossakin puolitiehen jääviä toimenpiteitä. Meidän on kuitenkin muistettava, ettei tällä politiikalla luoda pitkällä aikavälillä alueelle vakautta, vaan sillä saatetaan päinvastoin luoda uusia jänniteitä, joita meillä on jo nyt ratkottavanamme aivan riittävästi.
Urszula Gacek
(EN) Arvoisa puhemies, Mustanmeren aluepolitiikkaa koskevan mietinnön esittelijä muistutti meille, että Euroopan unioni tukee uutta energiainfrastruktuuria ja kestäviä liikennekäytäviä, jotka laajentavat sekä toimittajien että reittien valikoimaa. Tärkein esimerkki tällaisesta hankkeesta on Nabucco-kaasuputki, joka on jo nimetty EU:n edun kannalta ensisijaiseksi hankkeeksi. Siksi on valitettavaa, että vaihtoehtoinen, Venäjän ja Italian välinen South Stream -putki horjuttaa tätä hanketta.
Euroopan parlamentin puolalaisjäsenenä näen South Stream -putken ja Baltian North Stream -kaasuputken välillä paljon yhteneväisyyksiä. Molemmat ovat paljon kalliimpia kuin maan päällä kulkevat reitit. South Stream -putki saattaa tulla jopa neljä miljardia dollaria kalliimmaksi kuin Nabucco. Molemmat saattavat häiritä herkkien meriympäristöjen haurasta ekologista tasapainoa. Lisäksi molemmissa tapauksissa putkien voidaan katsoa olevan Venäjälle poliittinen ase.
Nord Stream eristää Puolan, Baltian maat ja Ukrainan. South Stream tekee samoin Turkille, Etelä-Kaukasialle ja mahdollisesti Romanialle, joka voidaan nyt sivuuttaa Serbian eduksi. South Stream rikkoo energian saantivarmuutta koskevaa EU:n periaatetta, joka perustuu lähteiden ja reittien monipuolisuuteen. Jos siis South Stream -hanke etenee, sille ei pidä myöntää enää missään vaiheessa EU:n rahoitusta.
Jos Venäjä aikoo toteuttaa taloudellisesti kestämättömiä ja ympäristön kannalta arveluttavia hankkeita, koska ne palvelevat sen ulkopoliittisia tarkoituksia, tämä ei saa tapahtua meidän kustannuksellamme.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Arvoisa puhemies, mielestäni on hyvä, että keskustelemme tänään oikeassa asiayhteydessä Etelä-Kaukasian tilanteesta sekä Euroopan unionin ja Euroopan parlamentin tavoitteista Mustanmeren alueen suhteen. Kaiken kaikkiaanhan kyse on alueista, joilla on alueellisia ongelmia, joihin on löydettävä alueen maiden vuoksi alueelliset ratkaisut.
Puhumme turvallisuudesta, energiasta, kaupasta ja liikenteestä - tai yleisemmin EU:n rajanaapureiden vakaudesta ja kehityksestä. Meillä on näillä alueilla omat merkittävät etumme. Näiden intressien pitäisi mielestäni ilmentyä EU:n ja Euroopan komission aktiivisempana politiikkana. Olemme kiitollisia komission jäsenelle aloitteista, joita hän on laatinut osana Mustanmeren synergiaa.
Kuten muut jäsenet ovat jo todenneet, on tärkeää painottaa, että myös Venäjällä ja Turkilla on roolinsa tällaisessa yhteistyössä. Ne ovat jo omaksuneet tämän roolin, ja EU:n on erityisen tärkeää varmistaa, että ne pitävät siitä kiinni. Meillähän on kaiken kaikkiaan hyvät suhteet Turkkiin - käymme neuvotteluja sen EU-jäsenyydestä - vaikka Turkilla on alueella laajempi rooli perinteisen roolin lisäksi. Myös Venäjän asema alueella on merkittävä, mutta suhteet siihen ovat jokseenkin monimutkaisemmat. Katson, että jos EU ottaa tässä yhteistyössä kumppanin aseman, ei johtajan asemaa, venäläiset huomaavat, että vastuu alueesta on yhteinen ja että voimme tehdä yhteistyötä kumppaneina, ilman että EU on pääosassa.
Synergia on hyvä ajatus, koska siinä Euroopan unionin - tai Euroopan komission - poliittiset toimet tiivistyvät hyvin yhteen. Asian jäsentelemiseksi jäsen Swoboda ja minä olemme kuitenkin ehdottaneet parlamentaarisen ulottuvuuden luomista, niin että Mustanmeren alueen maiden kesken järjestettäisiin ministeritason tapaamisia. Toivoisimme, että tätä työtä jäsennettäisiin paremmin. Olemme puhuneet jopa EU:n ja Mustanmeren yhteisöstä, vaikka presidentti Sarkozyn aloitteiden jälkeen olemme ehkä alkaneet käyttää tällaista terminologiaa vaatimattomammin.
On tärkeää korostaa, että meidän ehdotuksemme ja teidän visionne eivät korvaa EU:n kahdenvälisiä suhteita kaikkien näiden maiden kanssa, mutta ne voisivat kuitenkin kannustaa itäisiä naapureitamme tekemään enemmän alueellista yhteistyötä. Katson myös tämän olevan Euroopan unionille hyvin tärkeää.
Siiri Oviir
(ET) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet.
EU pyrkii etujensa ja tavoitteidensa mukaisesti tukemaan ja edistämään Etelä-Kaukasian kolmessa maassa käynnissä olevaa kehitystä kohti rauhaa ja vakautta. Naapuruuspolitiikkaa toteutetaan, mutta sen rinnalle on myös tarpeen kehittää alueellista politiikkaa. Emme saa myöskään suhtautua välinpitämättömästi näiden kolmen maan erityispiirteisiin, sillä muuten politiikkamme ei ole tehokasta.
Haluan korostaa jälleen kerran, että Etelä-Kaukasian maat - Armenia, Azerbaidžan ja Georgia - ovat paitsi kulttuuriltaan, tavoiltaan ja uskonnoltaan myös geopoliittisesti hyvin erilaisia maita. Niillä on kuitenkin yhteinen tausta: ne ovat kaikki irtautuneet neuvostoideologiasta, jonka vaikutuksen alaisena ne elivät lähes sadan vuoden ajan. Ne eivät ole vieläkään päässeet täysin eroon Neuvostoliiton seuraajan, Venäjän, sotilaista.
Nämä maat tarvitsevat ja niiden kansalaiset haluavat demokraattisia uudistuksia. Näissä maissa tarvitaan EU:n kohdennettua apua. Niissä odotetaan ja kaivataan sitä, että komission edustustot Jerevanissa ja Bakussa käynnistäisivät työnsä välittömästi.
Etelä-Kaukasiaan nimitetyn Euroopan unionin erityisedustajan työ ei ole nykymuodossaan riittävää. Sitä, miksi erityisedustajan raportteja ei ole toimitettu vuosien mittaan parlamentille, ei ole selitetty millään tavalla. Tämän tilanteen täytyy muuttua. Me kaikki pyrimme työssämme samaan tavoitteeseen.
Meidän on muistettava, ettei demokratia ole esine, vaan ajattelutapa, ja ettei siitä voida hankkiutua noin vain eroon eikä sitä voida siirtää maasta toiseen. Täydellistä demokratiaa ei synny yhdessä yössä.
Emme hyväksy kaikkea, mitä Armeniassa, Azerbaidžanissa tai Georgiassa tapahtuu, olipa kyse sitten korruption torjumisesta, oikeuslaitoksesta tai tiedotusvälineiden tilanteesta alueella. Nämä maat eivät ole itsekään tyytyväisiä näihin asioihin. Me voimme auttaa niitä aktiivisesti joko tukemalla niiden toimielimiä tai tarjoamalla asiantuntija-apua tai taloudellista tukea. Alueella otetaan ilomielin vastaan kaikki todellinen apu.
Kehotan siksi komissiota ja Euroopan parlamenttia hyödyntämään tehokkaammin niiden jäsenvaltioiden osaamista, jotka olivat vielä hiljattain samassa tilanteessa kuin Etelä-Kaukasian maat. Me tunnemme paikalliset olosuhteet ja ongelmat, ja kokemuksemme oikeusvaltioiden perustamisesta ja markkinatalouden luomisesta voisi olla niille käytännössä avuksi.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Arvoisa puhemies, haluan kiinnittää tässä keskustelussa Etelä-Kaukasian maista ja Mustanmeren altaan aluepolitiikasta huomion seuraaviin asioihin.
Tämä alue on ensinnäkin laaja energian tuotanto- ja siirtoalue. Se on poikkeuksellisen tärkeä monipuolistamisen ja EU:n energiaraaka-aineiden saantivarmuuden kannalta. Meidän on kuitenkin tuettava hankkeita, jotka koskevat energiaraaka-aineen kuljettamista tältä alueelta paitsi Etelä-Eurooppaan, mihin sitä on kuljetettu tähän asti, myös pohjoiseen - Ukrainaan ja Puolaan - ja länteen.
Toiseksi näiden näissä maissa voidaan saada aikaan nopeaa talouskasvua ja työttömien ja köyhien määrää voidaan vähentää vain, jos EU tukee alueen poliittista vakauttamista ja demokratisointia ja jos naapurimaiden keskinäiset konfliktit ratkaistaan rauhanomaisesti.
Kolmanneksi koko alueen voimakas talouskasvu, joka on joissakin maissa yli 30 prosenttia bruttokansantuotteesta vuodessa, perustuu vain ja ainoastaan raakaöljyn ja maakaasun tuotantoon ja vientiin. Siksi tällä alueella tarvitaan tukea vaihtoehtoisten tulonlähteiden, erityisesti matkailun ja siihen liittyvän infrastruktuurin kehittämiseen.
Christopher Beazley
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää Janos Hermania, joka laati komission tiedonannon Mustanmeren synergiasta, erinomaisesta työstä. Myös parlamentin esittelijä, jäsen Anastase, on laatinut erittäin hyvän mietinnön.
Arvoisa komission jäsen, sanoitte tämän keskustelun alussa olevanne pitkälti samaa mieltä siitä, mitä jäsen Anastasen mietinnössä sanotaan. Kun käytätte tämän keskustelun päätteeksi puheenvuoron, voisitteko kommentoida erityisesti mietinnön kohtia 29 ja 36? Kohdassa 29 komissiota kehotetaan edistämään kulttuurien välistä vuoropuhelua Mustanmeren alueella ja kohdassa 36 sitä kehotetaan tukemaan kansalaisjärjestöjen foorumin perustamista kansalaisyhteiskuntien välistä vuoropuhelua varten. Voitteko luvata parlamentille, että noudatatte näitä kehotuksia?
Libor Rouček
(CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa komission jäsen, keskityn lyhyessä puheenvuorossani vain yhteen tämän päivän aiheita koskevaan näkökohtaan, alueelliseen yhteistyöhön. Etelä-Kaukasian ja Mustanmeren alueen tarkastelu osoittaa, että maiden väliset vastavuoroiset suhteet ovat alikehittyneet, olipa kyse sitten kahdenvälisistä tai monenvälisistä suhteista. Niiden väliltä puuttuu yleisesti merkittävä poliittinen vuoropuhelu, ne käyvät keskenään hyvin vähän kauppaa, ja miltei kaikkialta puuttuu nykyaikainen ja tehokas energiansiirtoinfrastruktuuri. Siksi mielestäni on hyvä, että kumpikin esittelijä on kehottanut kehittämään juuri tätä näkökohtaa eli näillä alueilla tehtävää vastavuoroista alueellista yhteistyötä, minkä lisäksi näiden maiden pitäisi kehittää kahdenvälisiä suhteitaan Euroopan unioniin. On äärimmäisen tärkeää kehittää demokraattisia rakenteita ja opetusjärjestelmiä sekä lujittaa alueellista yhteistyötä ihmis- ja kansalaisoikeuksien alalla, liikenteen, energian ja ympäristön alalla sekä kaupan, matkailun ja investointien alalla. Toisin sanoen Etelä-Kaukasian ja Mustameren alueen kansojen ja maiden välille on tärkeää luoda vähitellen, askel askeleelta, vahva inhimillisten, kulttuuristen, poliittisten ja taloudellisten suhteiden kudelma. Olen vakuuttunut siitä, että jos tässä onnistutaan, jopa tämän maantieteellisen alueen kauan kestäneet konfliktit saadaan selvitettyä ja viimein ratkaistua ja että siitä saadaan luotua vakauden, demokratian ja vaurauden alue.
Anna Ibrisagic
(SV) Arvoisa puhemies, Mustanmeren alue on selvän geostrategisen sijaintinsa vuoksi tärkeä alue sekä EU:lle että laajemmin alueen maille paitsi turvallisuuspoliittisista syistä myös monimuotoisen ja rikkaan kulttuurinsa vuoksi. Tällaiset alueet, joilla monet tiet risteävät ja joilla eri tahoilla on monenlaisia poliittisia ja muita intressejä, ovat kuitenkin vaarassa ajautua konfliktiin.
Synnyin itse Balkanilla ja tiedän, kuinka pitkittyneet ja ratkaisemattomat konfliktit voivat vaikuttaa paitsi kokonaisen alueen turvallisuuteen myös taloudellisiin edellytyksiin ja siellä elävien ihmisten elämän normalisointiin. Tiedän myös, että EU:lla on tärkeä tehtävä hoidettavanaan. EU voi kehittää ja sen on pyrittävä kehittämään yhdessä Mustanmeren alueen kansojen kanssa tästä alueesta vakaa ja turvallinen alue, jossa noudatetaan oikeusvaltion periaatteita ja demokraattisia periaatteita. Myös energia-alan yhteistyön lisääminen on tärkeä osa tätä työtä. Investoimalla uuteen infrastruktuuriin ja monipuolistamalla toimittajavalikoimaa edistämme alueen talouden ja kaupan kehittymistä, mikä puolestaan parantaa vakauden ja turvallisuuden edellytyksiä.
Siispä EU:n ja Mustanmeren alueen välisten siteiden vahvistaminen ei ole pelkästään suositeltavaa, vaan se on todella tarpeen. Siksi on myös itsestään selvää, että Mustanmeren alue tarvitsee uutta ja aikaisempaa selvempää aluepolitiikkaa. Haluan korostaa, että aluepolitiikkaa ei saa käyttää EU-jäsenyyden vaihtoehtona sellaisten maiden kohdalla, jotka voitaisiin ottaa jäseniksi. Sitä ei myöskään saa käyttää tekosyynä viivyttää alueen yhdentymistä Eurooppaan.
Haluan lopuksi kiittää kumpaakin esittelijää erinomaisesta työstä ja esittää erityiset kiitokset komission jäsen Ferrero-Waldnerille siitä, että hän on kiinnostunut tämän alueen asioista ja osoittanut sitoutuneensa niihin henkilökohtaisesti.
Kristian Vigenin
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, olen tyytyväinen siihen, että molemmat mietinnöt, Mustaamerta ja Etelä-Kaukasiaa koskevat mietinnöt, laadittiin ja niistä keskusteltiin ulkoasiainvaliokunnassa sulassa sovussa ja että ne hyväksyttiin lähes yksimielisesti.
Tämä on rohkaiseva merkki siitä, että tiedämme, kuinka tärkeää on kehittää aikaisempaa selvempää, järjestelmällisempää, jäsennellympää ja yhtenäisempää politiikkaa Mustanmeren alueen ja sen läheisyydessä sijaitsevien maiden suhteen. Tämä ei ole mikään helppo tehtävä. Mustanmeren alue muodostuu valtioista, joilla on erilaiset perinteet ja kulttuurit. Näiden maiden poliittiset käytännöt vaihtelevat, ja lisäksi ne ovat pinta-alaltaan ja väestömäärältään erikokoisia.
Nämä maat ovat myös edenneet eri vaiheisiin yhteistyössään EU:n kanssa. Osa niistä on EU:n jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita, osa puolestaan kuuluu Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin. Lisäksi yksi niistä on tietenkin Venäjä, ja aloitteen onnistumiseksi olisi hyvin tärkeää, että se suhtautuisi asiaan rakentavasti. Tämä sekoitus tarjoaa kuitenkin lukuisia mahdollisuuksia yhdistellä erilaisia menettelytapoja ja saada näin aikaan laajemman kokonaisvaikutuksen.
Haluan esittää kolme huomiota. Ensinnäkin alue on Euroopan unionille strategisesti äärimmäisen tärkeä muun muassa turvallisuuden, energiatoimitusten, liikenteen, kaupan ja ympäristön kannalta. Vaikka Mustanmeren synergiaa koskevaa komission aloite onkin mielestämme hyvin tärkeä, toivoisimme tästä syystä kunnianhimoisempaa hanketta, joka perustuisi pohjoisen ulottuvuuden politiikan tai Euro-Välimeri-yhteistyön saavutuksiin. Samalla kun viemme Euro-Välimeri-unionia koskevaa ajatusta eteenpäin, on varsin luonnollista pyrkiä kehittämään myös Mustanmeren-politiikkaa kunnianhimoisempaan suuntaan.
Toiseksi koko alueen liikenne- ja energiansiirtoinfrastruktuuri on alikehittynyt. Siksi meidän kannattaisi mielestäni tukea kaikkia asiaa koskevia kansainvälisiä hankkeita, sillä ne täydentävät toisiaan eivätkä ole toistensa vaihtoehtoja. Tämä lisää turvallisuutta, helpottaa kaupankäyntiä ja liittää alueen maat Euroopan unioniin. Tämä monipuolistaa paitsi öljyn ja maakaasun lähteitä myös niiden kuljetusreittejä Euroopan unioniin.
Kolmanneksi useimmilla alueen mailla on vakavia ongelmia, ja haluamme varmistaa, ettei sosiaalisia ongelmia sivuuteta. Mustanmeren ja Etelä-Kaukasian tulevaisuus riippuu pitkällä aikavälillä inhimillisten voimavarojen kehittämisestä, koulutukseen tehtävistä investoinneista sekä asianmukaisten terveydenhuoltopalvelujen ja lastenhoitopalvelujen järjestämisestä. Kiitos.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, haluan ilmoittaa komission jäsenelle, että olen monien muiden kollegoideni tavoin vakuuttunut siitä, että EU:n sitouduttava voimakkaammin Etelä-Kaukasian tilanteeseen. Kaiken kaikkiaanhan alueen kaikki valtiot ovat jo Euroopan neuvoston jäseniä ja siten osa Eurooppaa.
Laajennettu naapuruuspolitiikka on keskeinen tapa toteuttaa tällainen sitoutuminen käytännössä. Haasteenamme ja mahdollisuutenamme on toimia luotettavana vakauden luojana, riippumattomana sovittelijana ja demokratiaprosessin tukijana. Siksi meidän on jätettävä epäröinti ja epäselvyydet taaksemme. On jo korkea aika selkeyttää tätä aluetta koskevaa EU:n politiikkaa.
EU:n edustaja Peter Semneby on tehnyt erinomaista työtä. Arvoisa komission jäsen, olen iloinen siitä, että puhuitte edustuksemme lisäämisestä ja laajentamisesta alueella. EU:n pitkäaikainen ja aktiivinen toiminta auttaa varmasti myös löytämään ratkaisun jumiutuneisiin konflikteihin, joita ulkoasianvaliokunta on päättänyt nimittää realistisemmin "neuvostoajan jälkeisiksi ratkaisemattomiksi konflikteiksi".
Siksi on tärkeää, että mietinnössä vastustetaan kaikkia ulkomaisten voimien pyrkimyksiä, jotka on suunnattu luomaan suljettuja vaikutuspiirejä, ja kehotetaan Venäjää olemaan vastustamatta EU:n osallistumista konfliktinhallintaan ja rauhanturvaoperaatioihin.
Aivan yhtä tärkeää on kuitenkin myös se, kuinka EU edistää demokraattisen vuoropuhelun kulttuuria alueella. Euroopan parlamentilla on tässä tärkeä tehtävä. Parlamentin jäsenet voivat toimia sovittelijoina ja rohkaista vastakkaisia osapuolia käymään normaalia poliittista vuoropuhelua.
Lisäksi on tärkeää, että mietinnössä rohkaistaan komissiota tekemään mahdolliset vapaakauppasopimukset Armenian ja Georgian kanssa ja valmistelemaan EU:n ja Georgian välistä liikkuvuutta koskevaa kumppanuussopimusta.
Voimme siis sanoa, että Etelä-Kaukasiasta on tullut meille entistäkin läheisempi ja tärkeämpi. Tämä alue ansaitsee vakaan tukemme.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Arvoisa puhemies, EU voi ja haluaa auttaa lisäämään vakautta ja demokratiaa ja parantamaan elinoloja Mustanmeren ja Etelä-Kaukasian alueella. Turkin, Ukrainan ja Venäjän kaltaisten suurten valtioiden osallistuminen on tärkeää, vaikka niillä kaikilla onkin erilaiset suhteet Euroopan unioniin.
Puola tarjoaa alueelle valmiuksiaan ja kokemustaan, vaikkei se olekaan suoraan siihen kytköksissä, sillä Puolalla ja Baltian mailla on yhteinen menneisyys. Silti EU päättää vetää uuden verhon Schengen-alueen laajentamista koskevien tiettyjen näkökohtien eteen juuri silloin, kun olisi äärimmäisen tärkeää tehostaa vuoropuhelua ja yhteistyötä naapureidemme kanssa.
Tammikuun 1. päivä 2008 merkitsi monille itäeurooppalaisille sitä, että naapurimaihin tarvittavien viisumien hinnat nelinkertaistuivat. Näin niiden ja Euroopan välille vedettiin taloudellinen verho. Olen eri mieltä komission virkamiesten esittämistä väitteistä, jotka koskevat sitä, että eteläisiä ja itäisiä naapureitamme pitäisi kohdella tältä osin tasapuolisesti. Itäiset naapurimme kuuluvat samaan maanosaan, ja vielä jokin aika sitten jotkut meistä asuivat heidän kanssaan samassa maassa ilman rajoja.
Luotan siihen, että kollegani kannattavat tarkistusta 10, jonka PSE-ryhmä on tehnyt Mustanmeren-strategiaa koskevaan mietintöön. Kehotamme neuvostoa ja komissiota laskemaan EU:n naapuruuspolitiikkaan osallistuvien tai EU:n kanssa strategisen kumppanuuden solmineiden maiden tavallisilta kansalaisilta perittävät viisumimaksut asianmukaisemmalle tasolle.
Maria Petre
(RO) Haluan aivan ensin kiittää esittelijää, jäsen Anastasea, sekä eri valiokuntiin kuuluvia kollegoitani lausunnoista, joita he antoivat käsiteltävänämme olevasta mietinnöstä, joka on yhtä tärkeä kuin Mustanmeren aluepolitiikan laatimiseen liittyvät ongelmatkin. Haluan myös kiittää aluekehitysvaliokuntaan kuuluvia kollegoitani siitä, että he kannattivat tarkistuksia, joita esitettiin valiokuntani tekemään lausuntoon. Tarkoitan siis sitä, että Mustaamerta koskevan mietinnön lopulliseen versioon lisättiin pyynnöstäni viittaus EU:n rajavalvonnan avustusoperaatioon Moldovassa ja Ukrainassa sekä laittoman maahanmuuton ja maahanmuuton hallinnan parantamiseen alueella.
Katson, että alueen demokratisointi ja vakauttaminen edellyttää komission tukea sellaisten toimien muodossa, joita toteutetaan alueella sekä kansallisesti että alueellisesti. EU:n aktiivisempi osallistuminen tarjoaisi tälle alueelle todellisen tilaisuuden: sillä on valtavat voimavarat, joita ei ole hyödynnetty riittävästi jumiutuneiden konfliktien ja alueen joidenkin maiden välisten kireiden suhteiden vuoksi.
Euroopan parlamentin jäsenenä kannatan ajatusta siitä, että alueeseen kuuluvat EU:n jäsenvaltiot eli Romania, Bulgaria ja Kreikka toimisivat johtoasemassa, ja katson, että EU:n ja alueen maiden pitäisi lujittaa ja koordinoida alueellisia yhteistyötoimia ja -mekanismeja. Vain tällä tavalla eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen määrärahojen kaksinkertaistaminen ja rakennerahastojen toimintaperiaatteet, kuten kumppanuus, kestävyys, tehokkuus, syrjimättömyys ja hajauttaminen, voivat tuottaa hyvää tulosta, jota me kaikki odotamme.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
- (PL) Arvoisa puhemies, esittelijät ovat selvästikin erittäin tyytyväisiä siihen, että he ovat esitelleet Euroopan parlamentille aloitteen Mustanmeren synergian lisäämisestä. Aloite perustuu puheenjohtajavaltio Saksan esittämään ehdotukseen, joka konkretisoitui Euroopan komission tiedonannon muodossa.
Tämä ajatus on jo saanut kannatusta eteläisen ja itäisen Itämeren mailta, jotka liittyivät hiljattain Euroopan unioniin. Niiden kanta osoittaa myös niiden katsovan vakaasti, että Mustanmeren synergia on liitettävä tiukasti osaksi niin sanottua EU:n itäistä ulottuvuutta. Tällä tavoin paikallinen yhteistyö saa yleisemmän merkityksen ja se voidaan toteuttaa yhteisön perusviestin mukaisella tavalla.
Toisin sanoen Mustanmeren synergian pitäisi näkyä kahdenvälisten hankkeiden määritelmissä ja yhteenvedoissa siten, että näiden hankkeiden määritellään ajavan paitsi Mustanmeren alueen myös koko yhdentyneen Euroopan itäosan etua.
Myös Mustanmeren maantieteellinen, historiallinen ja poliittis-taloudellinen sijainti on omiaan vahvistamaan sen erityisasemaa. Se on ollut tuhansien vuosien ajan eurooppalaisten ja aasialaisten vaikutteiden yhtymäkohta. Siksi toimiin, joita EU toteuttaa Mustanmeren altaan alueella, ei saa liittyä liiallista institutionalisointia ja poliittisia vaikutteita eikä rajoitteita, jotka uhkaavat heikentää rationaalisen yhteistyön edellytyksiä tai jopa horjuttaa alueen vakautta ja jotka liittyvät turvallisuuteen, viestintäverkostoon, ympäristönsuojeluun tai muihin vastaaviin seikkoihin. Sen pitäisi myös parantaa Mustanmeren edellytyksiä osallistua paremmin energiankuljetusreittien monipuolistamista koskevaan prosessiin, joka käsittäisi kenties uusia lähteitä, erityisesti Kaspianmeren suunnalta. EU:n monien jäsenvaltioiden tiedetään olevan tästä kiinnostuneita.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Euroopan naapuruuspolitiikan ydin on yhteistyö, joka perustuu EU:n ja tähän politiikkaan osallistuvien maiden yhteisiin arvoihin ja huolenaiheisiin.
Vakaata naapurustoa on vahvistettava, sillä se vaikuttaa myönteisesti EU:n sisäiseen turvallisuuteen ja on edellytys kyseisten maiden taloudelliselle vauraudelle ja kehitykselle.
Etelä-Kaukasian mailla on tiettyjä ominaisuuksia, jotka ovat tärkeitä eurooppalaisten hankkeiden, kuten energia- ja liikennehankkeiden, onnistumisen kannalta. Näiden maiden geopoliittinen merkitys johtuu niiden strategisesta asemasta Keski-Aasian energiavarojen suhteen. Se on keskeinen kauttakulkualue ja yksi niistä harvoista käytävistä, joiden avulla EU voi laajentaa mahdollisuuksiaan hankkia energiavaroja Kaspianmereltä. Kaspianmeren kaasuputkien vaihtoehtoiset kauttakulkureitit ja Mustanmeren läpi kulkevia putkistoja koskevat hankkeet riippuvat pitkälti Etelä-Kaukasian vakaudesta.
Euroopan unioni ei ole ainut toimija, jolla on strategisia etuja tällä alueella. Myös kaksi muuta suurta kansainvälistä toimijaa on laatinut aluetta koskevia merkittäviä aloitteita ja pitkän aikavälin strategioita. Yhdysvalloilla on energian saantivarmuutta koskeva toimintasuunnitelma, jossa käsitellään öljyn ja kaasun vaihtoehtoisten kuljetusreittien alullepanoa ja kehittämistä. Venäjä rahoittaa omia hankkeitaan ja vahvistaa asemaansa Keski-Aasian markkinoilla.
Tämänhetkistä taustaa vasten ja ottaen huomioon sen, että energiakysymys ja EU:n riippuvuus Venäjästä ovat ilmeisen merkittäviä asioita, se, että EU:n toiminta alueella on vähäistä, saattaa johtaa kielteisiin seurauksiin kaikkien jäsenvaltioiden kannalta. Euroopan unionin on kehitettävä mahdollisimman pian energian saantivarmuutta koskevaa yhteistä politiikkaa, jossa jäsenvaltiot luopuvat yksilöllisistä eduistaan ja johon otetaan mukaan myös Etelä-Kaukasian maat.
Rumiana Jeleva
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitän Euroopan komissiota siitä, että se on käynnistänyt tiedonannollaan tämän keskustelun Mustanmeren alueen kanssa tehtävän yhteistyön vahvistamisesta täydentämällä olemassa olevaa kahdenvälistä politiikkaa uudella alueellisella lähestymistavalla.
Haluan kiittää esittelijää, jäsen Anastasea, erittäin tasapainoisesta ja innovatiivisesta mietinnöstä. Olen täysin samaa mieltä siitä, että Bulgarian ja Romanian liityttyä Euroopan unioniin Mustameri on saanut uuden strategisen merkityksen paitsi alueen maiden kannalta myös kaikkien jäsenvaltioiden sekä EU:n politiikkojen ja periaatteiden kannalta.
Vaadin, että komissio velvoittaa kansalliset hallitukset antamaan paikallisyhteisöille tietoa sellaisten laajojen infrastruktuuri-, energia- ja ympäristöhankkeiden teknisistä ominaisuuksista, jotka vaikuttavat niiden toteuttamispaikan läheisyydessä sijaitsevien asutusalueiden ja kuntien asukkaiden toimeentuloon, terveyteen ja elämänlaatuun. Näiden teknisten ominaisuuksien pitäisi vastata tällaisille hankkeille asetettuja tiukimpia kansainvälisiä vaatimuksia.
Olen esittelijän tavoin erittäin huolissani Mustanmeren alueen ympäristön tilasta ja erityisesti Mustanmeren tilasta, koska se saastuu hillittömästi ja lukuisat ympäristöonnettomuudet pahentavat vielä tilannetta. Korostan, että uuden öljyn- ja kaasunsiirtoinfrastruktuurin rakentamisen vaikutuksista ympäristöön ja kansalaisten sosiaaliseen elämään pitäisi tehdä riippumattomia arvioita ja että hallitusten pitäisi laatia raportteja vahingoista, joita tällaiset hankkeet saattavat mahdollisesti aiheuttaa, ja järjestää niistä kansanäänestyksiä ja julkista keskustelua. Mainitsen malliesimerkkinä Burgas-Alexandroupolis-öljyputken rakennushankkeen Bulgariassa.
Kannatan täysin mietinnössä mainittuja periaatteita, joiden mukaan meidän on turvattava kestävä kehitys ja palautuminen ympäristöonnettomuuksista. Lisäksi ottaen huomioon kaksi viimeaikaista traagista onnettomuutta, jotka sattuivat Kertsin alueella viime marraskuussa ja tämän vuoden ensimmäisellä viikolla, meidän on perustettava mekanismi rannikkokuntien paikallisyhteisöjen etujen huomioimiseksi, sillä tilanne uhkaa Mustanmeren puhtaita vesiä sekä näiden kaupunkien ja kylien asukkaiden elinkeinoja ja elämänlaatua. Kiitos.
Alessandro Battilocchio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää esittelijöitä heidän kattavista ja jäsennellyistä mietinnöistään ja haluan puhua lyhyesti yhdestä näkökohdasta.
Georgiassa pidettiin vaalit, joiden sääntöjenmukaisuuden ETYJ vahvisti mutta Venäjä kiisti ja joissa kautensa päättävä presidentti Saakašvili valittiin uudelleen presidentiksi. Hän yritti lukemattomien vaikeuksien keskellä luoda maahan demokratiaa lakkauttamalla vanhan neuvostoajan jälkeisen diplomatian ja luomalla yhteyksiä länteen, Natoon ja Euroopan unioniin. Tämä avautuminen johti Putinin kostotoimiin. Putin on muun muassa aina kannattanut Etelä-Ossetian ja Abhasian itsenäisyysliikkeitä.
Geopoliittisen tilanteen lisäksi Venäjän kanssa syntynyt kitka johtui selvästikin myös Georgian alueella sijaitsevista öljy- ja kaasuputkista, joiden tarkoituksena on kuljettaa öljyä ja kaasua Azerbaidžanista länteen. Kaukasian alueeseen vaikuttavat paitsi Armenian ja Azerbaidžanin välinen salakavala sota myös tšetšeenikysymys, Turkin ja Armenian välinen konflikti ja monet muut ongelmat. Katson, että strategisesti on erittäin tärkeää, että tällä alueella on demokraattinen maa, joka on liittolaisemme ja joka ennen kaikkea tarjoaa meille Venäjälle vaihtoehtoisen energialähteen. Siksi meidän pitäisi ryhtyä konkreettisiin toimiin tämän synergian lisäämiseksi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, jäsenvaltioiden ja komission pitäisi nopeuttaa Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon liittyvien ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpanoa kohtien 8, 18, 21 ja 22 osalta sekä niiden asteittaista yhdistämistä Traceca-hankkeeseen ja viiteen liikenneakseliin, jotka määritellään komission tiedonannossa Euroopan laajuisten tärkeimpien liikennereittien jatkamisesta naapurimaihin.
EU:n Mustanmeren-ulottuvuuden pitäisi vastata pohjoista ulottuvuutta ja perustua yhtäläiseen kumppanuuteen ja asianmukaisen infrastruktuurin kehittämiseen ensisijaisille hankkeille, jotka koskevat ydinvoimaa, tutkimusta, turvallisuutta, liikennettä, matkailua ja ilmastonmuutoksen torjumista.
Hyvät parlamentin jäsenet, katson, että Mustanmeren maiden talouden kehittäminen edellyttää nopeita moottoriteitä ja rautateitä, jotka kulkevat EU:n keski- ja länsiosista Mustanmeren rannikolle.
Euroopan unionin pitäisi viedä yhtenäistä meripolitiikkaa eteenpäin Mustanmeren alueella. Näin taattaisiin, että ympäristönsuojelua, rannikkoalueiden kehittämistä, merentutkimusta ja matkailua lähestytään kokonaisvaltaisella tavalla.
Christopher Beazley
(EN) Arvoisa puhemies, esitän komission jäsenelle kaksi kysymystä. Odotan, että vastatessaan kysymyksiin kulttuurien välistä vuoropuhelua koskevan 29 kohdan täytäntöönpanosta sekä kansalaisyhteiskuntien väliseen vuoropuheluun tarkoitetun kansalaisjärjestöjen foorumin perustamista koskevan 36 kohdan täytäntöönpanosta hän pitää mielessään sen, että Balkanin alueella toimii jo järjestö nimeltä CLIO. Se on hallituksista riippumaton kansalaisjärjestö, johon kuuluu historianopettajia Balkanin alueen kaikista maista. Nämä opettajat kokoontuvat keskustelemaan yhteisestä historiallisesta ja kulttuurisesta taustastaan voidakseen laatia alueen historiasta kirjoja ja dokumentteja ilman kansallisia konflikteja.
Ehkäpä Mustanmerenkin alueella voitaisiin oppia jotakin: Mustanmeren maiden historioitsijat ja tutkijat voisivat kokoontua ilman hallitusten painostusta luomaan yhteistä käsitystä Mustanmeren historiasta ilman kansallisia konflikteja.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, minun on todettava, että tämä on yksi parhaista keskusteluista, joihin olen koskaan osallistunut, vieläpä näin myöhäiseen kellonaikaan.
Aiheenamme on Euroopan naapuruuspolitiikka, jota on siis jo toteutettu. Monet teistä ovat sanoneet, että EU:lla on paljon tehtävää. EU on kuitenkin tehnyt jo paljon, kuten toiset ovat puolestaan todenneet. Haluan kiittää kumpaakin esittelijää, jäsen Anastasea ja jäsen Polferia, sillä katson, että olette herättäneet hyvin mielenkiintoista keskustelua.
Mikä tämän Mustanmeren synergian uusi osatekijä oikein sitten on? Se on alueellinen osatekijä. Muutamat jäsenet, jotka eivät valitettavasti ole enää läsnä, totesivat aivan oikein, että ajatus alueellisesta ulottuvuudesta syntyi juuri Saksan puheenjohtajakaudella, ja haluan kiittää Saksaa tästä. Kyse on siis idän kanssa toteutettavan naapuruuspolitiikan kahdenvälisen osan alueellisesta ulottuvuudesta. Tämä tarkoittaa sitä, että saadaksemme aikaan synergiaa yritämme koota yhteen paitsi naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat valtiot myös kaksi muuta hyvin tärkeää toimijaa, Turkin ja Venäjän.
Siksi kyse ei ole strategiasta, vaan nimenomaan synergiasta, koska asiassa voidaan tietenkin soveltaa erilaisia strategioita. Saatatte ehkä ajatella, että meillä on jo naapuruuspolitiikka, erityinen Venäjän-strategia ja tietenkin myös ehdokasvaltio Turkki. Pidämme silti yhteistyötä koskevaa politiikkaa hyvin tärkeänä.
Lähden osana troikan toimintaa kollegoideni kanssa tälle alueelle hyvin pian - noin kahden viikon päästä - ja pidän varmastikin mielessäni monet niistä asioista, jotka täällä on tuotu esiin.
Palaan nyt muutamaan asiaan, sillä sanottavaa on niin paljon, että voisin puhua vaikka vielä toiset puoli tuntia, mutten halua tehdä sitä, koska olemme käyneet mielestäni hyvin mielenkiintoisen keskustelun ja sanottavaa riittää myös jatkossakin.
Yksi tärkeistä asioista on kauppa. Olette puhuneet energiasta, liikenteestä ja ilmastonmuutoksesta - ja niin olen tehnyt itsekin. Asiaan liittyy myös muita näkökohtia, joista yksi hyvin tärkeä on kauppa, ja kaupasta ollaankin jo tekemässä toteutettavuustutkimusta. Komissio on tehnyt aloitteen, jonka tarkoituksena arvioida kaupan avaamiseen liittyviä näkymiä esimerkiksi Georgian ja Armenian tapauksessa, mutta meidän on tietenkin katsottava, kuinka asiat kehittyvät. Siinä oli yksi asia.
Toiseksi esitellessäni naapuruuspolitiikkaa yhdessä viimeisimmistä tiedonannoistani - en aivan viimeisessä, vaan sitä edeltävässä tiedonannossa - ajatuksenani oli se, että tarvitsemme naapurustomme kanssa yhteisen talousalueen, ja osa parlamentin jäsenistä onkin jo puhunut samasta asiasta. Ajatuksena on siis kehittää jonkinlaista vapaakauppaa tulevaisuudessa. Asiaa on tietenkin vietävä eteenpäin vähitellen.
Haluamme luoda tulevaisuudessa myös oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alueen, mutta tämäkin on tietenkin vähitellen etenevä prosessi. Monet ovat puhuneet viisumipolitiikasta. Voin kertoa teille, että komissio on suhtautunut asiaan varsin avoimesti. Tiedätte kuitenkin varsin hyvin, että asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, joten viisumimaksujen osalta tiedätte, että jäsenvaltioiden on periaatteessa mahdollista myöntää viisumivapaus ja niiden on mahdollista päättää viisumimenettelyjen helpottamisesta. Asia ei siis kuulu komission toimivaltaan. Halusin vain mainita asian, sillä komissiolta pyydetään usein asioita, joita se on pyrkinyt muttei ole olosuhteiden vuoksi onnistunut viemään eteenpäin.
Siirryn nyt energiakysymykseen. Alue on tietenkin hyvin tärkeä energian kannalta, ja pitkän matkan putkistot edellyttävät monien tahojen - sekä valtiollisten että yksityisten toimijoiden - koordinoituja päätöksiä. Tiedätte, että komissio pyrkii helpottamaan päätöksentekoa ja monipuolistamaan kuljetusreittejä Etelä-Kaukasian ja Mustanmeren alueellisen yhteistyön avulla. Siihen kuuluu muun muassa yhteydenpitoa Kaspianmeren alueen Nabucco-kaasuputken suhteen. Tiedätte, että asiaa hoitaa nyt koordinaattori, mutta kysymys ei kuulu taaskaan yksinomaan komission toimivaltaan, vaan se kuuluu komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaan. Osa jäsenvaltiosta kannattaa puolestaan erilaisia ajatuksia, jotka eivät ole aina toteutettavissa yhteisesti.
Myös satamien kehittäminen on mielestäni hyvin tärkeää. Se on hyvin tärkeä osa Merten moottoritiet -ohjelmaa. Siispä myös tätä asiaa käsitellään Traceca-hankkeen seuraavassa vaiheessa.
Haluan nyt vastata jäsen Beazleylle. Kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on todellakin oma merkityksensä asiassa. Olin kuitenkin esimerkiksi eilen Madridissa, missä käynnistettiin YK:n maailmanlaajuinen hanke nimeltä Kulttuurien liitto (Alliance of Civilisations). Kulttuurienvälinen vuoropuhelu on tietenkin yksi paikallisista ja alueellisista näkökohdista, mutta mielestäni meidän pitäisi sijoittaa se tähän uuteen maailmanlaajuiseen kehykseen.
Mainitsitte myös kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun. Tästä asiasta voin kertoa, että rajat ylittävässä Mustanmeren yhteistyöohjelmassa tuetaan jo kansalaisyhteiskuntien välistä vuoropuhelua. Komissio suunnittelee järjestävänsä tänä vuonna taloudellista yhteistyötä ja lehdistönvapautta koskevia kansalaisjärjestöjen tapahtumia, ja teemme Romanian aloitteesta tällä alalla tiivistä yhteistyötä Mustanmeren foorumin kanssa.
Lisäksi se, mitä jäsen Beazley mainitsi historiankirjoista, on mielestäni erittäin mielekiintoinen asia. Monet mainitsemani hankkeet edellyttävät muuten tietenkin rahoitusjärjestelyjä. Siksi olemme perustaneet osana naapuruuspolitiikkaa EU:n naapurialueiden investointirahaston, joka suuntautuu lähinnä etelään ja itään. Sitä on kuitenkin mahdollista käyttää myös alueellisen yhteistyön hankkeisiin.
Tässä olivat keskeiset seikat, jotka halusin tuoda tässä vaiheessa esiin. Olen kuitenkin varma, että voimme palata asiaan uudelleen - vaikkapa sen jälkeen, kun kokoukset on pidetty. Tiedätte myös, että yritämme - tai ainakin komissio yrittää - selvittää, kuinka voisimme auttaa löytämään ratkaisun jumiutuneisiin konflikteihin. Tämä on tietenkin paljon vaikeampaa, sillä kaikki konfliktit ovat keskenään erilaisia, mutta ainakin yritämme auttaa ja luoda hankkeillamme oikeanlaisen ympäristön sovittelun helpottamiseksi. Toivomme saavamme yhdessä jäsenvaltioiden ja neuvoston kanssa aikaan hyvän ratkaisun.
Lydie Polfer
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, puhun aivan lyhyesti. Haluan kiittää kaikkia parlamentin jäseniä, jotka ovat käyttäneet puheenvuoron ja jotka ovat tehneet kanssani yhteistyötä. Ilokseni olen huomannut, että olemme laajalti yhtä mieltä siitä, että meidän on syvennettävä suhteitamme Etelä-Kaukasian maihin, jaettava kokemuksiamme niiden kanssa ja tuettava niitä sekä poliittisten että taloudellisten uudistusten tiellä. Haluan kiittää erityisesti komission jäsentä siitä, että hän on ollut käytettävissämme tänä iltana ja että hän on ollut käytettävissämme myös aiemmin, ollut meihin yhteydessä, toimittanut tietoja ja auttanut seuraamaan tätä asiaa. Voin vakuuttaa hänelle, että hän on herättänyt kiinnostuksemme asiaa kohtaan ja vanginnut huomiomme ja että pidämme häntä ystävänämme.
Roberta Alma Anastase
esittelijä. - (RO) Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää kaikkia puhujia heidän tärkeästä panoksestaan Mustanmeren yhteistyön merkittävien näkökohtien suhteen. Olen täysin samaa mieltä siitä, että Mustanmeren aluetta varten pitäisi laatia erillinen politiikka, ehkä jopa strategia, ja haluan korostaa jälleen kerran alueen merkitystä.
Mielestäni on hyvä ajatus järjestää Mustanmeren politiikkaa käsittelevä ministerien välinen konferenssi, ja toivon sen johtavan muun muassa konkreettisiin, vakaisiin toimenpiteisiin, jotka koskevat Mustanmeren maiden keskinäisen sekä niiden ja EU:n välisen yhteistyön kaikkia osa-alueita.
En puhu nyt sen enempää muista asioista, vaan totean, että keskustelu on ollut erittäin mielenkiintoista. Yksi merkittävä asia minun on kuitenkin toistettava - nimittäin se, ettei Mustanmeren alueen synergia ja yhteistyöpolitiikka saa olla uusien liittymisnäkymien este.
Vakiintuneen kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävä vuoropuhelu on hyvin tärkeää, koska instituutioita voidaan rakentaa vain, jos asiaan osallistuvat ihmiset haluavat todella saada aikaan muutoksia.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna torstaina klo 12.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
András Gyürk  
kirjallinen. - (HU) Mustanmeren synergiaa koskevassa mietinnössä tuodaan selvästi esiin alueet, joilla vuoropuhelun lisääminen voisi hyödyttää sekä Euroopan unionia että alueen valtioita. Yksi näistä alueista on energiapolitiikka, jolla on hyvin keskeinen merkitys.
EU:n ja Mustanmeren maiden välisen yhteistyön syventäminen saattaa parantaa merkittävällä tavalla yhteisön energiansaantivarmuutta. Kaasuputkien rakentaminen vähentää huomattavasti EU:n energiariippuvuutta, mutta se on mahdotonta ilman alueen maiden aktiivista yhteistyötä. Energiansiirtoa koskevan avoimen ja syrjimättömän puiteohjelman kehittäminen on erittäin tärkeää paitsi EU:n jäsenvaltioille myös alueen monien valtioiden hyvinvoinnin kannalta.
Nabucco-kaasuputken merkitystä ei voida korostaa tarpeeksi, sillä se laajentaisi EU:n valinnanvaraa resurssien, kumppaneiden ja kuljetusreittien suhteen. Tältä osin onkin erittäin tärkeää, että maat, joita asia koskee, vastustavat houkutusta jakautua leireihin sen mukaan, millaisia niiden edut ovat lyhyellä aikavälillä. Nabucco saattaa symboloida sekä kehitteillä olevaa yhteistä energiapolitiikkaa että Mustanmeren yhteistyötä.
Tästä aiheesta keskusteltaessa meidän kannattaa kiinnittää huomiota Venäjän toiminnan kasvuun alueella. Euroopan unionin on tehtävä selväksi, ettei se hyväksy asiassa selvästi havaittavia Venäjän monopolistisia pyrkimyksiä energiaresurssien suhteen. Kuten teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta toteaa mietinnöstä antamassaan lausunnossa, näiden energiavarojen saatavuuden varmistaminen on yhteisön legitiimi intressi. On tärkeää, että alueella noudatetaan vapaan kilpailun periaatteita, kun EU laatii asiaa koskevaa politiikkaansa.
Katrin Saks  
kirjallinen. - (ET) Mietinnössä käsitellään Etelä-Kaukasiaa yhtenä alueena. Vaikka tähän lähestymistapaan liittyy omat etunsa, Etelä-Kaukasian maiden eroja ei ole kuitenkaan tuotu riittävän hyvin esiin. Vaadin, että maiden väliset erot tuodaan selvemmin esiin, koska muutoin kohtelemme niitä tavalla, jolla emme haluaisi itseämme kohdeltavan.
Toiseksi mietinnössä käytetyistä ilmaisuista saattaa saada sen käsityksen, että Georgia on alueen ongelmallisin maa. Olen huomannut saman tapahtuvan myös parlamentin valiokuntien keskusteluissa sekä ryhmissä, joissa suurlähettiläät ovat sanoneet näin itse. Viimeaikaisten tapahtumien valossa se ei kuitenkaan pidä paikkaansa, ja tiedämme tämän varsin hyvin. Valitettavasti Tbilisin väkivaltaisiin mielenosoituksiin on kiinnitetty maailmalla paljon enemmän huomiota kuin Azerbaidžanissa päivittäin tapahtuviin ihmisoikeusrikkomuksiin, joista ei useinkaan uutisoida maan valtavien energiavarojen vuoksi.
Tarkastelimmepa asiaa sitten talouden tai ihmisoikeuksien kannalta taikka demokraattisten instituutioiden kehittämisen tai tiedotusvälineiden vapauden kannalta, Georgia on selvästikin ottanut suunnan kohti demokratiaa ja etenee tällä tiellä muita nopeammin. Meidän on lisättävä tukeamme myös näille ponnisteluille.
Toomas Savi  
kirjallinen. - (EN) Euroopan parlamentin virolaisjäsenenä minulla on ilo kertoa teille, että viidennes Viron parlamentin jäsenistä osallistui vaalitarkkailuvaltuuskuntaan, joka seurasi Georgian vaaleja.
Kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan mukaan tammikuun 5. päivänä pidetyt vaalit toimitettiin pääasiassa useimpien demokraattisia vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen mukaisesti, mutta prosessissa ilmeni myös merkittäviä sääntöjenvastaisuuksia, joihin on puututtava kiireesti.
Vaikka vaalitarkkailuvaltuuskunta huomasi ja toi esiin sääntöjenvastaisuuksia, on äärimmäisen vastuutonta aiheuttaa Georgiassa lisää kitkaa etenkin kyseenalaistamalla vaalien laillisuus georgialaisten silmissä esittämällä epäilyksiä sen suhteen, etteivät vaalit kenties olleetkaan periaatteessa vapaat tai oikeudenmukaiset.
Katson, että naapurimaiden ja EU:n poliitikot, jotka ovat päättäneet suhtautua vaaleihin epäluuloisesti ja tuoda tämän myös varsin äänekkäästi esiin, eivät ole toimineet tavalla, joka edistää parhaiten kestävää kehitystä ja demokratian lujittamista Georgiassa, minkä merkitystä tässä mietinnössä selvästi korostetaan.
