Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Margie Sudren aluekehitysvaliokunnan puolesta laatima mietintö syrjäisimpiä alueita koskevasta strategiasta: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät.
Margie Sudre
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, komission arvio kumppanuuden lujittamisesta syrjäisimpien alueiden kanssa on vähintäänkin yksipuolinen, eikä siinä käsitellä kaikkia kentällä havaittuja ongelmia. Huonojen yhteyksien parantaminen, kilpailukyvyn lisääminen ja alueellinen yhdentyminen ovat kuitenkin sopivia tavoitteita, sillä ne vastaavat näiden alueiden suurimpia tarpeita.
Azorit, Kanariansaaret, Guadaloupe, Guyana, Madeira, Martinique ja Réunion mielletään usein alueiksi, joita tuetaan yhteisön tai jäsenvaltioiden varoin, ottamatta kuitenkaan huomioon tällaisen rahoituksen myönteisiä vaikutuksia, ja tämä mielikuva vastaa huonosti näiden alueiden todellista lisäarvoa EU:lle ympäristön, kulttuurin tai geostrategian kannalta.
Rakennerahastoilla tuetaan edelleen syrjäisimpien alueiden kehitystä. Toivon kuitenkin, että komissio mukauttaa nykyisiä ja tulevia toimintalinjojaan paremmin vastaamaan syrjäisimpien alueiden olosuhteita puuttuakseen paremmin niiden jatkuviin ongelmiin. Liian systemaattinen tapa määritellä lisäkustannuksia olisi suhteeton, eikä siinä huomioitaisi kunkin syrjäisimmän alueen erityispiirteitä. Vaikka yhteisön politiikkojen arvioinnille asetetaan yhä enemmän merkitystä, se ei saa johtaa liiallisten tilastollisten välineiden luomiseen.
Mielestäni on valitettavaa, että kauppapolitiikan pääosasto on osoittanut alustavasti - vaikkakin vain alustavasti - kiinnostuksen puutetta asiaa kohtaan neuvotellessaan talouskumppanuussopimuksista. Kehotankin komissiota etsimään jatkossakin kompromisseja, jotka kunnioittavat asianomaisten syrjäisten alueiden intressejä AKT-maiden kanssa tehtävissä lopullisissa sopimuksissa, ja antamaan jämäkkyyttä lähialueita koskevalle toimintasuunnitelmalle.
Liikenteen osalta mietinnössäni tuodaan esiin huoli siviili-ilmailun liittämisestä päästökauppajärjestelmään. On tärkeää, ettei syrjäisimpien alueiden toimenpiteitä huonojen kulkuyhteyksien aiheuttamien haittojen kompensoimiseksi aseteta kyseenalaisiksi.
Yhteisön tukitoimien on kannustettava aloitteellisuuteen sellaisten osaamiskeskusten kehittämiseksi, jotka tukeutuvat alueiden vahvuuksia ja taitotietoa hyödyntäviin aloihin, kuten jätehuoltoon, uusiutuviin energioihin, omavaraisuuteen energiansaannissa ja biologiseen monimuotoisuuteen.
Pidän myönteisenä julkista kuulemista syrjäisimpiä alueita koskevan EU:n strategian tulevaisuudesta. Katson silti, että vaikka valitut aiheet - ilmastonmuutos, väestökehitys ja muuttoliikkeen hallinta, maatalous ja meripolitiikka - ovat erittäin tärkeitä, ne eivät vielä kata alueidemme kaikkia suuria huolenaiheita. Mielestäni on esimerkiksi valitettavaa, ettei syrjäisimpiä alueita koskevan EU:n politiikan perustan eli EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan soveltamisalaa ole otettu esityslistalle, jolloin keskustelut olisivat saaneet ansaitsemansa oikeudellisen, institutionaalisen ja poliittisen merkityksen.
Julkisten palvelujen merkitys syrjäisimpien alueiden taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhtenäisyyden kannalta, valtiontukea koskeva kysymys, muista poikkeavien verojärjestelyjen säilyttäminen, työttömyyden ja epätasa-arvon jatkuminen, keinot paikallisten markkinoiden kapea-alaisuuden korjaamiseksi, eurooppalaiseen tutkimusympäristöön liittyminen, syrjäisimpien alueiden todellinen osallistuminen EU:n politiikkaan innovoinnin edistämiseksi ja digitaalisen kahtiajaon poistamiseksi sekä naapurimaiden kanssa toteutettavien yhteistyöhankkeiden rahoitusjärjestelyt ovat mielestäni kaikki aiheita, joihin pitäisi puuttua heti.
Lopuksi haluan korostaa, että mietintöni tavoitteena on taata syrjäisimmille alueille edellytykset talouskehitykseen ja varmistaa siten niiden väestölle todellinen hyvinvointi, lisätä niiden kilpailukykyä sekä vakuuttaa nämä syrjäiset alueet siitä, että EU:n tulevaisuus koskee myös niitä.
Kiitän teitä etukäteen tuestanne huomisessa äänestyksessä.
Danuta Hübner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan sanoa aivan alkuun, että arvostamme tätä mietintöä suuresti. Tämä mietintö on laadittu hyvin ammattimaisesti, ja haluan kiittää Margie Sudrea paitsi mietinnöstä myös hänen aktiivisesta osallistumisestaan viime viikolla Brysselissä pitämäämme syrjäisimpien alueiden konferenssiin.
Haluan myös kiittää aluekehitysvaliokuntaa ja kalatalousvaliokuntaa, erityisesti valmistelijana toiminutta Pedro Guerreiroa, osallistumisesta syrjäisimpiä alueita koskevan tulevan strategian käsittelemiseen sekä Emanuel Jardim Fernandesia, Sergio Marquesia ja Paulo Casacaa. Olen myös kiitollinen viime syyskuussa käynnistämästämme julkisen kuulemisen panoksesta asiaan. Tämä kuulemisvaihe päättyi juuri viime viikolla pidettyyn konferenssiin.
Tässä konferenssissa tuotiin hyvin voimakkaasti esiin syrjäisimpien alueiden kahtalaista integraatiota koskeva haaste sekä ajatus siitä, että syrjäisimmät alueet ovat pilottihankkeiden koeympäristöjä erityisesti uusiutuvan energian kaltaisilla aloilla. Konferenssissa kävi myös selvästi ilmi, että syrjäisimmillä alueilla on runsaasti ainutlaatuisia mahdollisuuksia ja että ne merkitsevät koko EU:lle elinvoimaa.
Siirryn nyt puhumaan itse mietinnöstä. Haluan korostaa, että olen parlamentin kanssa täysin samaa mieltä siitä, että on tärkeää säilyttää strategia, joka vastaa erityisesti syrjäisimpien alueiden ominaispiirteitä ja valtteja. Komissio onkin valmis laajentamaan strategian soveltamisalaa uusiin haasteisiin. Komission määrittelemien aiheiden eli ilmastonmuutoksen, väestökehityksen ja muuttoliikkeen hallinnan, maatalouden ja meripolitiikan lisäksi myös muut ovat tietenkin mahdollisia, ja olemme avoimia uusille ajatuksille.
Olen myös Margie Sudren kanssa samaa mieltä siitä, että EAKR:n ja EKR:n koordinointia on parannettava. Katson myös, että syrjäisimmät alueet on tärkeää ottaa mukaan eurooppalaiseen tutkimusalueeseen ja että naapurialueiden kanssa tehtävää yhteistyötä on edistettävä. Tältä osin katson, että uudistettu koheesiopolitiikka on auttanut selvästi vahvistamaan syrjäisimpien alueiden asemaa tämän yhteistyötavoitteen kannalta.
Niin sanottua ”syrjäisimpien alueiden ulottuvuutta” on varjeltu ja vahvistettu yhteisön monien politiikanalojen uudistuksilla. Tämä koskee paitsi koheesiopolitiikkaa myös maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikkaa, alueellisia valtiontukikehyksiä, EU:n POSEI-ohjelmia ja EU:n meripolitiikkaa.
Uskon vahvasti, että nämä poliittiset muutokset vastaavat hyvin syrjäisimpien alueiden tarpeita. Syyskuussa 2007 julkaisemassamme tiedonannossa korostimme, että meidän on hyödynnettävä vuosina 2007-2013 kaikkia EU:n politiikan uudistusten tarjoamia mahdollisuuksia. Syrjäisimmille alueille tekemilläni monilla erilaisilla matkoilla olen havainnut, että tämänsuuntaisia aloitteita on tehty paljon, vaikka näitä aloitteita onkin mielestäni vielä vahvistettava ja kehitettävä entisestään.
Komission tavasta neuvotella talouskumppanuussopimuksista ja keskustella päästökauppajärjestelmästä haluan sanoa, että syrjäisimmät alueet ovat olleet aivan alusta alkaen keskeinen osa näitä keskusteluja ja että komissio on pitänyt syrjäisimpien alueiden edustajat järjestelmällisesti ajan tasalla ja ottanut heidät myös mukaan keskusteluihin.
Haluan vielä vakuuttaa teille, että komissio ottaa syrjäisimpien alueiden erityiset edut huomioon paitsi tämänhetkisissä myös tulevissa tämänkaltaisissa neuvotteluissa.
Pedro Guerreiro
kalatalousvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (PT) Arvoisa puhemies, kalatalousvaliokunta oli ainut parlamentin valiokunta, joka päätti laatia lausunnon. Lausuntomme sisältää monenlaisia syrjäisimpiä alueita hyödyttäviä ehdotuksia. Ehdotamme muun muassa, että syrjäisimpien alueiden talousvyöhykkeitä vastaava vyöhyke vahvistettaisiin ”yksinomaiseksi vyöhykkeeksi”, että yhteisö tukisi kalastuslaivastojen kunnostamista ja uudenaikaistamista, että perustettaisiin pienimuotoista rannikkokalastusta tukeva yhteisön ohjelma, että yhteisö tukisi kalastusalan tieteellistä tukemista ja kalakantojen suojelu- ja elvyttämistoimenpiteitä, että käyttöön otettaisiin sosioekonomisia toimenpiteitä, joilla kalastajille hyvitetään vesiluonnonvarojen säilyttämistoimenpiteiden seuraukset, ja että yhteisön tukea, kuten POSEI-ohjelmaa, vahvistettaisiin ja jatkettaisiin.
Koska katsomme, että nämä kalatalousvaliokunnan esittämät tärkeät ehdotukset on sisällytettävä huomenna täysistunnossa hyväksyttävään päätöslauselmaan, esitämme kahdeksan tarkistusta, joille pyydämme tukeanne.
Oldřich Vlasák
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan unionin on kiinnitettävä ehdottomasti huomiota syrjäisimpien alueiden tilanteeseen. Ei ole epäilystäkään, että syrjäisimpiä alueita koskevalla EU:n strategialla on ollut tähän mennessä myönteisiä vaikutuksia. Tosiasia kuitenkin on se, että rakenteellisia ongelmia on edelleen, ja meidän on kiinnitettävä niihin jatkossa huomiota. Meidän on myös muistettava, etteivät syrjäisten alueiden kaikki ongelmat ole ratkaistavissa, sillä osa niistä on sui generis -ongelmia, jotka johtuvat siitä, että Ranskan Guyanaa lukuun ottamatta kyseiset syrjäiset alueet ovat saaria, emmekä voi muuttaa niiden maantieteellisiä ja rakenteellisia ominaispiirteitä.
Haluan varoittaa tässä yhteydessä liian keskitetystä sosiaalisesta suunnittelusta. Niissä asioissa, joita olemme käsitelleet keskustellessamme syrjäisimmistä alueista, on vielä tärkeämpää tarkastella toissijaisuusperiaatteen toteutumista. On selvää, että julkista tukea ja sisämarkkinoita koskevien sääntöjen tapauksessa syrjäisimmät alueet tarvitsevat erilaiset ehdot. Tämä pitäisi ottaa huomioon myös EU:n lainsäädännössä, jolla on autettava suojelemaan näiden alueiden ominaispiirteitä ja lievennettävä niiden ongelmia. On kuitenkin kyseenalaista, kuinka tehokkaita EU:n monimutkaiset rahoitusohjelmat voivat olla tässä yhteydessä. Mielestäni syrjäisimpiä alueita autettaisiin paljon tehokkaammin antamalla kansallista ja alueellista tukea, joka vastaisi kunnolla paikallisia olosuhteita. Katson, että EU:n rakennepolitiikan pitäisi perustua periaatteeseen, jonka mukaan taloudellinen tuki kohdennetaan ensisijaisesti köyhimmille alueille, joilla sitä eniten tarvitaan, olivatpa ne saaria, vuoria tai harvaan asuttuja alueita.
Emanuel Jardim Fernandes
PSE-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, haluan kiittää aluksi komission jäsentä ja komissiota tästä aloitteesta, joka merkitsee varmastikin uutta tilaisuutta puuttua syrjäisimpien alueiden ja niiden asukkaiden ongelmiin.
Julkisen kuulemisen käynnistäminen on lisännyt osallistumista. Katson, että asian käsittelyyn on jo osallistuttu paljon - myös komission jäsenen mainitsemassa hyvin antoisassa kokouksessa. Puhun nyt kuitenkin mietintöluonnoksesta. Mietintö on hyvin tasapainoinen, ja se on mahdollistanut yhteisymmärryksen saavuttamisen. Mietintö täydentää osittain näkökohtia, joita komissio on tuonut esiin muun muassa ilmastonmuutoksesta.
Haluan viitata Lissabonin strategiaa koskevaan kysymykseen, sillä katson sen olevan hyvin tärkeä syrjäisimpien alueiden ongelmien ratkaisemisen kannalta tässä uudessa vaiheessa, siihen, että kaikki menettelytavat ja ohjelmat on sovitettava tähän tilanteeseen, sekä rahoituksen takaamista koskevaan kysymykseen.
Lopuksi haluan sanoa, että vaikka kalatalousvaliokunnan lausunnossa keskitytäänkin keskeisiin näkökohtiin, joitakin seikkoja voitaisiin korostaa. Koko alan kesken oli vaikeaa päästä yksimielisyyteen, kun tavoitteena on syrjäisimpiä alueita koskeva strategia, joka kattaa kaikki mahdolliset kehitysalueet.
Jean Marie Beaupuy
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, planeettamme on kutistunut pieneksi kyläksi, ja maailman toiselta laidalta on helppo liikkua toiselle. Siksi meidän on tartuttava tilaisuuteen, jonka nämä syrjäisimmät alueet tarjoavat Euroopan unionille. Kuten esittelijämme Margie Sudre korostaa mietintönsä monissa kappaleissa, syrjäisimmät alueet ovat meille hienoja valtteja maatalouden, kalastuksen, tutkimuksen, teknologian ja matkailun kannalta. Yhteensä 25 miljoonan neliökilometrin laajuinen merialueemme on maailman suurin. Siksi meidän on noudatettava mietinnössä esitettyä kehotusta ja hyödynnettävä näitä valtteja, jotta syrjäisimmät alueemme voivat olla merkittävässä asemassa yhteisen menestyksekkään tulevaisuutemme kannalta.
Toinen asiani koskee kaupunkialueiden erityistilannetta - ja puhun nyt kaupunkialueita käsittelevän laajennetun työryhmän puheenjohtajana ja huomaan, että monet laajennetun työryhmäni jäsenistä ovat täällä tänä iltana - sillä työttömyysongelma keskittyy juuri kaupunkialueisiin, joilla työttömyyttä on kolme kertaa enemmän kuin Manner-Euroopassa. Myös muuttoliike kohdistuu kaupunkialueisiin, joihin myös väestön muutokset vaikuttavat voimakkaimmin.
Arvoisa komission jäsen, teillä on tässä poikkeuksellinen tilaisuus ryhtyä toteuttamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka käsittää paitsi EU:n eri rahastoja myös erilaisia menettelytapoja ja erilaisia hallinnollisia, alueellisia ja paikallisia hankkeita. Ellei tällaista kokonaisvaltaista lähestymistapaa kehitetä, emme saa syrjäisimmillä alueilla aikaan muutoksia emmekä pysty hyödyntämään parhaalla tavalla niiden valtteja.
Arvoisa komission jäsen, kiitän teitä jo etukäteen siitä, että varmistatte EU:n sääntöjä soveltamalla, että kokonaisvaltainen lähestymistapa myötävaikuttaa kaikkien toimenpiteidemme onnistumiseen.
Mieczysław Edmund Janowski
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan kiittää UEN-ryhmän puolesta Margie Sudrea siitä, että hän on ottanut tämän aiheen esiin. Eurooppalainen yhteisvastuu edellyttää, että meidän on otettava syrjäisten alueiden erityistilanne huomioon. Tehtävänämme - itse asiassa moraalisena velvollisuutenamme - on käsitellä näiden alueiden taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Alueellisella koheesiolla, johon Lissabonin sopimuksessa viitataan - vaikkakaan ei sanasanaisessa, maantieteellisessä mielessä - on oltava myös ulottuvuus, joka käsittää EU:n syrjäisimmätkin alueet.
Meidän on ehdottomasti tiivistettävä kumppanuussuhdettamme, mikä tarkoittaa kulkuyhteyksien parantamista, kilpailukyvyn kehittämistä ja alueellisen yhdentymisen edistämistä. Emme saa unohtaa, että kaikki nämä toimet vaikuttavat merentakaisten alueiden asukkaisiin, joille tärkeitä asioita ovat meri- ja lentoliikenne, työttömyys, matkailu, kalastus, asianmukainen koulutus ja terveydenhuolto sekä yleiset laajakaistayhteydet. Emme saa myöskään unohtaa, että nämä alueet ovat valitettavasti alttiita luonnonkatastrofeille. Syrjäisimmillä alueilla on valttinsa mutta myös ongelmansa. Margie Sudren mietintö tuo ne paljon lähemmäksi meitä.
Pedro Guerreiro
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, mielestämme tämä mietintö on hyvä, vaikka siinä onkin muutamia kohtia, joista olemme eri mieltä.
Kannatamme tarkistuksia, jotka esitimme aluekehitysvaliokunnassa syrjäisimpien alueiden hyväksi ja joista yksi esimerkki on se, että syrjäisimpien alueiden erityispiirteet edellyttävät strategiaa, joka perustuu sellaisiin toimintamalleihin ja toimiin, joihin ei sovelleta siirtymäajan perusteita, joissa ei oteta huomioon vaurauden kertymistä suhdanteiden mukaan ja jotka vastaavat kaikkien näiden alueiden erilaisia tarpeita, jotta alueet voivat selviytyä pysyvistä rakenteellisista vaikeuksistaan.
Korostamme julkisten palvelujen merkitystä syrjäisimpien alueiden taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhtenäisyyden kannalta erityisesti lento- ja meriliikenteessä, postialalla sekä energia- ja viestintäalalla laajakaistayhteyksiä unohtamatta. Vaadimme myös välittömiä toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan pysyvää työttömyyttä, köyhyyttä ja epätasaista tulonjakoa syrjäisimmillä alueilla, joilla työttömyys- ja köyhyysluvut ovat unionin korkeimpia.
Katsomme, että joitakin näkökohtia voisi ja pitäisi kuitenkin selventää ja vahvistaa. Esimerkiksi toimenpiteiden, joilla yhteisö tukee syrjäisimpiä alueita, on oltava pysyviä ja niiden on saatava asianmukaista rahoitusta, sillä ongelmat, joilla niihin puututaan, ovat myös pysyviä. Jotta voidaan myös varmistaa, että näiden alueiden hyväksi toteutetaan toimia ja niiden asemaa selvennetään johdonmukaisemmalla ja tehokkaammalla tavalla, niiden syrjäinen sijainti on otettava huomioon kautta linjan yhteisön eri politiikanaloilla, ja lisäksi on perustettava yhteisön ohjelma, jolla tuetaan näitä alueita, jonka täytyy käsittää kaikki nykyiset toimenpiteet ja jolle on varattava asianmukainen rahoitus.
Näistä syistä olemme esittäneet tekstiin tarkistuksia.
Rolf Berend
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Margie Sudren laatimalla hyvällä valiokunta-aloitteisella mietinnöllä on kaksi perustavoitetta: arvioida komission tiedonannossa esitettyjä johtopäätöksiä ja suosituksia ja tarjota pohja keskustelulle syrjäisimpien alueidemme tulevaisuudennäkymistä - ja mielestäni se tarjoaa tällaiselle keskustelulle erinomaisen pohjan. Vaikka esittelijän mielestä komission tiedonannossa annetaan asioista liian ruusuinen tai vähintäänkin yksipuolinen kuva, meidän pitäisi kuitenkin olla ylpeitä siitä, että syrjäisimmillä alueilla on onnistuttu ottamaan tällaisia edistysaskeleita EU:n tuen ansiosta.
Tämä ei kuitenkaan merkitse millään tavalla sitä, että meidän pitäisi vähentää apuamme näille alueille, sillä avun tarjoaminen on EY:n perustamissopimuksen mukainen laillinen velvoitteemme. Toisaalta tiedämme, että syrjäisimpien alueiden omien erityisten valttien kehittäminen on ainut oikea tapa varmistaa, että nämä alueet voivat saada aikaan itse kestävää kehitystä.
Kuten esittelijä asian tiivistää, tässä ei ole kyse ainoastaan suojelemisesta ja turvaamisesta vaan myös houkuttelemisesta, vetovoiman kehittämisestä ja tiiviin yhteistyön jatkamisesta. Mietinnössä korostetaan aivan oikein, ettei keskustelu syrjäisimpien alueiden tukemiseen tähtäävästä strategiasta saa rajoittua ainoastaan haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, väestökehitykseen, muuttoliikkeen hallintaan, maatalouteen ja meripolitiikkaan, vaan siinä pitäisi ottaa kantaa myös yhteisön muihin politiikanaloihin. Uuden sukupolven eurooppalaisilla ohjelmilla on ryhdyttävä monipuolistamaan syrjäisimpien alueiden talouksia, eikä tällöin voida tyytyä pelkästään ylläpitämään nykyistä kehitystasoa, joka on saavutettu pitkälti EU:n tuella.
Näiden seikkojen perusteella kannatamme mietintöä varauksetta.
Iratxe García Pérez
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, minäkin haluan kiittää Margie Sudrea työstä, jota hän on tehnyt tämän mietinnön parissa, ja siitä, että hän on onnistunut saavuttamaan aluekehitysvaliokunnan jäsenten enemmistön keskuudessa yhteisymmärryksen syrjäisimpiä alueita koskevasta politiikasta.
Tällä politiikalla on oltava kolme perustavoitetta: sillä on parannettava kulkuyhteyksiä, kehitettävä kilpailukykyä ja edistettävä alueellista yhdentymistä.
Rakennerahastot ovat vaikuttaneet merkittävästi näiden alueiden kehitykseen, ja niillä on myös jatkossa hyvin suuri merkitys saavutetun koheesion ylläpitämisen ja erojen jatkuvan kaventamisen kannalta. Siksi komission on oltava joustavampi. Sen pitäisi helpottaa EAKR:n rahoituksen käyttöä syrjäisimmillä alueilla varmistamalla, että rahaston soveltamisala riittävän laaja, jotta sitä voidaan käyttää kunnolla.
Toinen keskeinen haaste koskee kulkuyhteyksien parantamista. Tästä syystä on tärkeää, että syrjäisimmät alueet saavat erilliskohtelua liikenteeseen liittyvissä asioissa.
Koheesiorahaston neljännessä kertomuksessa käsitellään uusia haasteita, ja toivomme todella, että komissio ottaa huomioon, että nämä haasteet ovat merkittäviä myös syrjäisimmille alueille.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, komissio ei ole kiinnittänyt riittävästi huomiota erääseen tärkeään aiheeseen: kyse on tuesta, jota annetaan EU:n saarialueille, joita ei mainita perustamissopimuksessa, mutta joilla on silti niiden kanssa paljon yhteistä.
Euroopan unioniin kuuluvia saarivaltioita on kohdeltava samalla tavalla kuin syrjäisimpiä alueita. Yhtäläisen kohtelun periaate edellyttää tätä, sillä saarivaltioilla ja jäsenvaltioiden saarialueilla on jossakin määrin samoja vakavia alueellisia ja maantieteellisiä ongelmia kuin syrjäisimmilläkin alueilla. Siksi pieniä saarivaltioita ja jäsenvaltioiden saarialueita on kohdeltava samalla tavalla kuin syrjäisimpiä alueita: niiden on saatava samanlaista etuuskohtelua kuin näidenkin alueiden. Niiden on esimerkiksi saatava erillinen valtiontukipaketti, jotta ne voivat toimia Euroopan unionissa siltana esimerkiksi itäisen Välimeren alueisiin.
Emmanouil Angelakas
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vaikka Margie Sudren mietintö saattaakin tuntua monen jäsenvaltioiden edustajista merkityksettömältä, sillä vain harvoilla mailla on niin syrjäisiä alueita kuin vaikkapa Azorit tai Madeira, esittelijän lähestymistapa on kuitenkin mielestäni varsin mielenkiintoinen. Katson, että mietintö voisi toimia innoituksen lähteenä samanlaisen politiikan kehittämiseksi niissä maissa, joilla on saarialueita, erityisesti saaristoja, sekä vuoristoalueita. Kotimaani Kreikka on esimerkki tällaisesta maasta. Näiden alueiden geokulttuurinen luonne on samalla sekä ainutlaatuinen voimavara että haitta.
Kiitän siksi Margie Sudrea hänen tekemästään työstä, sillä hän on kannustanut minua esittämään itse muutamia ehdotuksia näistä alueista. Ehdotankin siis toimenpiteitä saaristo- ja vuoristoalueiden geokulttuuristen piirteiden hyödyntämiseksi. Tarvitsemme kehitysstrategian, jolla suojellaan ja lujitetaan alueellisen koheesion periaatetta. Meidän on kehitettävä tilastollisten indikaattorien järjestelmä voidaksemme arvioida paremmin saari- ja manneralueiden välisiä eroja. Myös saarten tuottavaan toimintaan liittyvää EU:n ja jäsenvaltioiden tukipolitiikkaa on muutettava joustavammaksi. Meidän pitäisi käsitellä yhtäläisiä mahdollisuuksia päästä sisämarkkinoille, saarialueille suunnatun käytännön tuen järjestelmän perustamista, ilmastonmuutoksen vaikutusta saariin ja erityisesti nykyisten ongelmien, kuten kuivuuden pahenemista, sekä saaristo- ja vuoristoalueiden sekä mannermaan välisten liikenneyhteyksien parantamista. Lisäksi meidän pitäisi kiinnittää erityistä huomiota saarten energiansaannin turvaamiseen kehittämällä ja toteuttamalla energiantuotantohankkeita, jotka perustuvat uuden teknologian ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön. Näille alueille on saatava laajakaistayhteydet, ja saaristo- ja vuoristomatkailun elinkelpoisuutta on vahvistettava.
Kaikista näistä syistä kiitän Margie Sudrea vielä kerran. Kannatan mietintöä koko sydämestäni siinä toivossa, että komissio laatii jossakin vaiheessa vastaavan kertomuksen juuri mainitsemistani alueista.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, muutamien tänä iltapäivänä kuulemiemme puheenvuorojen perusteella vaikuttaa siltä, etteivät kaikki parlamentin jäsenet ota huomioon sitä, että olosuhteet ovat syrjäisimmillä alueilla erilaiset. Kyse ei ole siitä, että ne olisivat köyhiä alueita. Puhumme pienistä ja erittäin syrjäisistä saarialueista, jotka sijaitsevat tuhansien kilometrien päässä Euroopan unionin alueelta ja joilla asuu yhteensä neljä ja puoli miljoonaa ihmistä.
Euroopan unioni voisi jättää nämä alueet oman onnensa nojaan, tuomita niiden asukkaat köyhyyteen ja pakottaa heidät muuttamaan Euroopan unionin alueelle, jolloin saisimme 4,5 miljoonaa maahanmuuttajaa lisää.
Onneksi Euroopan komissio ymmärtää näiden alueiden tilanteen ja on luonut jo kauan sitten erityisen järjestelmän. Komissio pyytää nyt meitä esittämään mielipiteemme. Margie Sudre on vastannut tähän pyyntöön laatimalla arvokkaan mietinnön, jossa hän esimerkiksi korostaa, että komissiossa on tärkeää säilyttää syrjäisimmistä alueista vastaava aluepolitiikan pääosaston yksikkö, ja esittää hyvin tarkkoja ehdotuksia julkisten palvelujen säilyttämisestä, innovoinnin edistämisestä ja digitaalisen kahtiajaon torjumisesta. Katson, että Euroopan parlamentin pitäisi hyväksyä Margie Sudren mietintö hänen esiin tuomistaan syistä.
Catherine Neris
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, mietinnössä, josta parlamentti äänestää huomenna, muistutetaan aivan oikein, että syrjäisimpien alueiden ominaispiirteet ovat myös osa niiden voimaa. Vaikka näillä alueilla on omat ongelmansa, niillä on myös kiistattomia valtteja, joita on tärkeää hyödyntää todellisen ja kestävän kehityksen takaamiseksi tulevaisuudessa. Saarialueiden vireyden lisääminen edellyttää myös kasvua: meidän on turvattava korkealaatuisen maataloustuotannon jatkuminen, joka monipuolistaa omalta osaltaan myös yhteisön maataloustuotantoa. Meidän on kehitettävä nopeasti matkailualan todellisia vetonauloja, jotka perustuvat maisemiemme ja kulttuuriperintömme rikkauteen. Meidän on myös hyödynnettävä syrjäisimpien alueiden maantieteellistä sijaintia erityisesti Karibialla ja Intian valtamerellä, kehitettävä yhteistyötä niiden naapurissa sijaitsevien yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ja hyödynnettävä saartemme sijaintia keskellä merta kehittämällä meri-, ilmasto- ja ympäristöalan tieteellisen tutkimuksen osaamiskeskuksia.
Nämä tavoitteet voidaan kuitenkin saavuttaa vain osana perustamissopimuksen nykyisen 299 artiklan 2 kohdan mukaista erityistä sääntelyjärjestelmää, jonka hengen on vaikutettava EU:n julkisen politiikan soveltamiseen erityisesti energia- ja liikennealalla mutta myös kansainvälisessä kauppapolitiikassa, missä on hyvin tärkeää, että syrjäisimpien alueiden edut otetaan huomioon taloudellisista kumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa. Syrjäisimpien alueiden aktiivisuus on aitoa ja vankkumatonta, mutta se edellyttää oikeudenmukaista kohtelua eli etuuskohtelua.
Älkäämme epäilkö, että komissio ottaa nämä seikat huomioon lähestymistapaansa laatiessaan.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, syrjäisimmät alueet ovat erityisasemassa. Monet niistä ovat kaukaisia, pieniä saaria, ja katson, että Margie Sudre on saavuttanut hyvän tasapainon määritellessään niiden erityispiirteet ja räätälöidessään niille sopivat välineet.
Euroopan parlamentin hollantilaisjäsenenä haluan kertoa Alankomaiden kuningaskunnassa tapahtuneista muutoksista. Meillä on kolme pientä saarta, Sawa, Saint Martin ja Bonaire, joiden asema on vaihtumassa ja joista tulee siis myös syrjäisimpiä alueita. En kuitenkaan usko tämän tapahtuvan niin nopeasti, että asukkaat voisivat äänestää asiasta vuoden 2009 vaaleissa. Uuden Lissabonin sopimuksen nojalla voimme ottaa ne nopeammin osaksi unionia. Meidän ei tarvitse muuttaa sopimusta tätä varten. Ehkäpä komission jäsen Hübner voi kertoa, onko komissio jo täysin valmistautunut siihen, että hyväksymme kokonaisuudessaan nämä kolme saarta, joilla asuu yhteensä 19 000 asukasta.
Sérgio Marques
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää kollegaani Margie Sudrea hänen laatimastaan erinomaisesta mietinnöstä ja esittää kolme huomiota Euroopan unionin tulevasta, syrjäisimpiä alueita koskevasta strategiasta.
Haluan aivan ensin kiittää Euroopan komissiota siitä, että se on käynnistänyt keskustelua EU:n aiemmasta syrjäisten alueiden politiikasta ja tulevaisuudessa noudatettavasta strategiasta. Kiitän myös komissiota verkkopohjaisesta julkisesta kuulemisesta sekä tästä aiheesta viime viikolla pidetystä suuresta konferenssista.
Toiseksi haluan todeta, että EU:n syrjäisimpien alueiden strategia on aivan yhtä tarpeellinen tulevaisuudessa kuin mitä se on ollut tähän asti. Vaarana on se, että luulemme, etteivät EU:n toimet ole enää yhtä tärkeitä syrjäisimpien alueiden tähänastisen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen vuoksi. Meidän on kuitenkin pidettävä aina mielessämme, että syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ovat pysyviä ja että ne edellyttävät EU:lta eriytettyjä, kyseisiin erityispiirteisiin kunnolla mukautettuja toimia.
Kolmanneksi haluan todeta, että on hyvin tärkeää, että teemme kaikkemme toteuttaaksemme Lissabonin strategian myös syrjäisimmillä alueilla, koska sen toteuttaminen näillä alueilla on vaikeampaa alueiden ominaispiirteiden vuoksi.
Siksi ehdotan komission jäsenelle Hübnerille, että Euroopan komissio teettäisi tutkimuksen, jolla selvitettäisiin, millaisia ongelmia syrjäisimmillä alueilla on Lissabonin strategian täytäntöönpanon suhteen, ja jossa määriteltäisiin erityisiä tapoja ratkaista nämä ongelmat.
Madeleine Jouye de Grandmaison
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, minulla on ilo kiittää kollegaamme Margie Sudrea hänen laadukkaasta mietinnöstään.
Nyt, kun Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta on kulunut yli kymmenen vuotta, meidän on todettava, että sen 299 artiklan 2 kohdan mukainen politiikka on johtanut kiistattomiin edistysaskeleisiin. Meidän on nyt kuitenkin aika siirtyä uuteen vaiheeseen, joka perustuu EU:n ja syrjäisimpien alueiden välisten suhteiden lähestymistavan muutokseen. Tämä tarkoittaa, että EU:n on otettava syrjäisimpien alueiden valtit paremmin huomioon viime viikon seminaarissa laadittujen linjojen mukaisesti. Mielestäni tällä uudella strategialla pitäisi kuroa umpeen kehityseroja ja siinä pitäisi painottaa kehitystä, jonka ehdottomana edellytyksenä on mahdollisuuksien hyödyntäminen. Tämä koskee niin tieteellistä kehitystä, merten luonnonvaroja, luonnon monimuotoisuutta, EU:n sosiaalipolitiikkaa, ilmastonmuutosta kuin syrjäisimpien verratonta vaikutusta kulttuurimme monimuotoisuuteen. Olen esittänyt tältä pohjalta muutamia tarkistuksia ja toivon niiden täyttävän tehtävänsä.
Käytännössä tämän uuden lähestymistavan toteuttaminen tarkoittaa sitä, että syrjäisimmät alueet saavat mahdollisuuden kehittyä Euroopan unionin todellisiksi kumppaneiksi, ja juuri tältä osin tarvitsemme tuoretta näkökulmaa: meidän on suunniteltava molempiin suuntiin toimivaa, kaikkia hyödyttävää kumppanuutta.
Danuta Hübner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, vastaan hyvin lyhyesti Lambert van Nistelrooijin kysymykseen. Kyllä, olemme tehneet tässä asiassa yhteistyötä Alankomaiden hallituksen kanssa viimeisten puolentoista vuoden ajan. Perustamissopimuksen sallimat muutokset on onnistuttu tekemään, joten toivomme, että meillä on jonakin päivänä kolme uutta aluetta.
Jäsenten esittämiin huomioihin vastaan toteamalla aivan aluksi, että Eurooppa-neuvoston joulukuussa esittämän pyynnön mukaisesti komissio laatii tänä syksynä tiedonannon, jolla syrjäisimpiä alueita koskevaa strategiaa viedään toivoakseni päättäväisesti ja käytännönläheisesti eteenpäin. Pyrimme tällä tavalla puuttumaan uusiin haasteisiin sekä ennen kaikkea helpottamaan tarttumista kaikkiin tilaisuuksiin.
Hyvä Margie Sudre, katson, että mietinnöllänne on hyvin tärkeä tehtävä, sillä se auttaa meitä rakentamaan sillan syrjäisimpiä alueita koskevan nykyisen ja tulevan strategian välille. Uskon myös vakaasti, että meidän on edettävä kehittämällä ensin alueidemme valtteja, niin kuin monet jäsenet ovat korostaneet.
Tässä yhteydessä haluan myös mainita tulevan, alueellista koheesiota käsittelevän vihreän kirjamme, josta tulee keskeinen osa Ranskan puheenjohtajakautta. Syrjäisimmät alueet ovat keskeisessä asemassa tässä prosessissa, jossa kehitämme koheesiopolitiikalle alueellista ulottuvuutta, sillä niissä todella konkretisoituu pyrkimyksemme luoda siltoja EU:n alueellisten kuilujen yli. Siksi mielestäni olisi hyvä, että ne osallistuisivat aktiivisesti alueellista koheesiota koskevasta vihreästä kirjasta järjestettävään julkiseen kuulemiseen.
Lopuksi haluan vakuuttaa teille, että komissio tukee jatkossakin yhteensovitettua, kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja yrittää luoda synergiaa syrjäisimpiin alueisiin vaikuttavien yhteisön politiikanalojen välille.
Margie Sudre
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, haluan tietenkin kiittää kaikkia puhujia osallistumisesta tähän keskusteluun ja haluan kiittää vielä uudelleen komissiota aloitteesta, jonka se teki viime viikolla syrjäisimpien alueiden tulevasta strategiasta.
Haluan vastata muutamiin kollegoideni esittämiin huomautuksiin ja kiitän heitä siitä, että he ovat ottaneet mietintöni niin lämpimästi vastaan. Pedro Guerreirolle vastaan, että Euroopan kalastusrahasto kattaa jo kaiken sen, mitä hän pyytää: tuen kalastusalan uudistamiselle ja tutkimukselle sekä tuen lisäämisen. Kaikki tämä on jo osa politiikkaa, johon Euroopan unioni ja erityisesti komissio ja kalatalousvaliokunta ovat sitoutuneet, kun taas tämä mietintö koskee aluekehityspolitiikkaa. Vaikka olenkin siis ottanut huomioon, kuinka tärkeää kalastus on kehityksen kannalta, aihetta ei käsitellä mietinnössäni niin laajasti kuin Pedro Guerreiro olisi toivonut. Muistutan hänelle, että puhumme nyt aluekehityksestä.
Manuel Medina Ortega vastasikin jo kreikkalaisille kollegoillemme, jotka kehottivat soveltamaan samaa politiikkaa kaikkiin saariin, ja selitti, kuinka heidän tarkoittamansa saaret eroavat niistä saarista, jotka ovat monien tuhansien kilometrien päässä Manner-Euroopasta. Ne pysyvät aina tuhansien kilometrien päässä meistä riippumatta siitä, kuinka paljon edistystä saamme aikaan. Vaikka siis ymmärränkin erittäin hyvin, millaisia ongelmia kaikki saaristoasukkaat kohtaavat, emme voi tietenkään soveltaa samoja poikkeuksia ja samoja sääntöjä vain muutaman tunnin laivamatkan tai muutaman minuutin lentomatkan päässä oleviin saariin. Kyse ei siis suinkaan ole siitä, ettemmekö osaisi ottaa huomioon saarten tilannetta, vaan siitä - ja haluan toistaa tätä - että Manner-Euroopan lähellä sijaitsevien saarten ja näiden hyvin kaukaisten saarten välillä on valtava ero.
Hyvä Pedro Guerreiro, totesitte toisessa puheenvuorossanne, ettei lähestymistapamme saa perustua väliaikaisiin kriteereihin. Tilanteessamme ei ole tietenkään mitään väliaikaista, vaan se on pysyvä, muttemme voi vaatia samantasoista tukea ikuisesti, sillä toivomme syrjäisimpien alueiden saavuttavan ennen pitkää yhteisön keskimääräisen kehitystason.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 20. toukokuuta 2008.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Toomas Savi
kirjallinen. - (EN) Tässä mietinnössä annetaan hyvä yleiskuva ongelmista, joita Azorit, Kanariansaaret, Guadeloupe, Ranskan Guyana, Martinique, Réunion, Saint-Martin ja Saint-Barthelemy kohtaavat siksi, että ne ovat EU:sta maantieteellisesti kaukana. Samalla siinä tuodaan esiin, kuinka eri tavoin jäsenvaltioiden merentakaisia alueita kohdellaan.
Jäsenvaltioiden hallinnassa on yhä useita alueita, joilla ei ole samaa asemaa kuin syrjäisimmillä alueilla. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan Neitsytsaarten ja Grönlannin asukkaat ovat EU:n kansalaisia, mutta näillä alueilla ei järjestetä Euroopan parlamentin vaaleja, kun taas Aruban asukkaat ovat EU:n kansalaisia, joilla sattuu olemaan myös oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa. Vielä hämmentävämpää on kuitenkin se, ettei yksikään edellä mainituista alueista kuitenkaan kuulu varsinaisesti Euroopan unioniin.
Katson vakaasti, että meidän pitäisi yhtenäistää Euroopan unionin suhde jäsenvaltioiden merentakaisiin alueisiin ja niiden asukkaisiin pitäen mielessämme EU:n kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen.
