Vähemmistökielten käyttö Euroopan yhteisen kulttuuriperinnön yhteydessä (keskustelu) 
Puhemies
(HU) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma vähemmistökielten käytöstä Euroopan yhteisen kulttuuriperinnön yhteydessä.
Leonard Orban
Arvoisa puhemies, hyvät Euroopan parlamentin jäsenet, Euroopan unionin monikielisyyspolitiikan yleinen tavoite on korostaa Euroopan unionissa puhuttujen kielten merkitystä. Perustamissopimuksen 151 artiklan mukaan yhteisö pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kunnioittaen kuitenkin kansallista ja alueellista monimuotoisuutta sekä painottaen yhteistä kulttuuriperintöämme.
Näiden periaatteiden mukaisesti Euroopan komissio toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa strategiaa, jonka avulla edistetään monikielisyyttä ja kulttuurista monimuotoisuutta. Strategia esitellään syyskuussa 2008 hyväksytyssä asiakirjassa, ja se koskee kaikkia yhteisössä puhuttuja kieliä. Kaikki nuo kielet ovat erottamaton osa yhteistä kulttuuriperintöämme, ja jokainen Euroopassa puhuttu kansallinen kieli, alueellinen kieli, vähemmistökieli tai maahanmuuttajien käyttämä kieli tuo oman lisänsä yhteiseen kulttuuriperintöön.
Kuten hyvin tiedätte, Euroopan komissio on kehottanut jäsenvaltioita harkitsemaan alueellisten kielten ja vähemmistökielten opettamista osana yhteiskunnan monikielisyyden edistämistä koskevia kansallisia strategioita. Euroopan unionin tällä alalla tekemät päätökset eivät korvaa jäsenvaltioissa jo toteutettuja toimia vaan tukevat ja täydentävät niitä. Euroopan unionin tärkein rahoitusväline on elinikäisen oppimisen ohjelma kaudeksi 2007-2013. Se on avoin kaikille unionissa puhutuille kielille alueelliset kielet ja vähemmistökielet mukaan luettuina.
Unionin lainsäädännössä ei säädetä jäsenvaltioissa käytetyistä kielistä, eikä yksikään perussopimus anna mahdollisuutta antaa tällaisia säännöksiä. Kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen vahvistetaan perusoikeuskirjan 22 artiklassa, jonka mukaan unioni kunnioittaa kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta.
Kuten tiedätte, perusoikeuskirjan määräykset koskevat EU:n toimielimiä ja elimiä. Lisäksi ne koskevat jäsenvaltioita silloin, kun jäsenvaltiot täytäntöönpanevat unionin lainsäädäntöä. Näin ollen jäsenvaltiot päättävät jatkossakin kansallisesta kielipolitiikastaan myös alueellisten kielten ja vähemmistökielten osalta. Kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden suojelu on erottamaton osa ihmisoikeuksien kunnioittamista, joka taas on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaan yksi Euroopan unionin perusperiaatteista.
Näin ollen jäsenvaltioiden pitäisi pyrkiä takaamaan kaikilla mahdollisilla oikeudellisilla välineillä kansallisten vähemmistöjen oikeudet huomioiden samalla omat perustuslakinsa sekä kansainvälisestä oikeudesta johtuvat velvollisuutensa ja sitoumuksensa. Kansainvälisellä oikeudella tarkoitan esimerkiksi Euroopan neuvoston alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa, joka luo alalle yleisen kehyksen, sekä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön suosituksia, joita Euroopan unioni on useasti soveltanut.
Edit Bauer
Eurooppalaisten kansojen kielet kulttuurisena kokonaisuutena muodostavat Euroopan kulttuurisen perinnön, kuten komission jäsenkin totesi. Kiitän komission jäsentä tästä lausunnosta. Kielten välillä ei ole eroja, olipa sitten kyse vähemmistön tai enemmistön kielestä. Lisäksi ihmisten oikeus käyttää omaa kieltään on perusoikeus, kuten unionin perusoikeuskirjan 22 artiklassakin määrätään. Ei ole mikään sattuma, että kansalliset yhteisöt suhtautuvat äärimmäisen tunteikkaasti kieltä koskevien oikeuksiensa rikkomiseen.
Käytän puheenvuoron erään yli puolen miljoonan henkilön muodostaman vähemmistön puolesta ja vastustan Slovakian kansallista kielilakia, jonka pykälistä osa rikkoo ja rajoittaa kyseisen vähemmistön oikeuksia. Annan tästä joitakin esimerkkejä: Lain 8 pykälän 4 momentissa säädetään, että lääkäreiden täytyy käyttää potilaiden kanssa kansallista kieltä alueilla, joilla vähemmistön osuus on alle 20 prosenttia väestöstä. Tätä sovelletaan myös sosiaalialantyöntekijöihin ja heidän asiakkaisiinsa sekä palomiehiin ja ensihoitajiin silloin kun he ovat työvuorossa, eli ovat sammuttamassa tulipaloa tai kuljettamassa jotakuta sairaalaan. Lain 6 pykälän 1 momentin mukaan slovakkia on käytettävä ilmoituksissa, olivatpa ne sitten julkisia tai yksityisiä. Lain 8 pykälän 6 kohdan mukaan ilmoitustekstin on näyttävä ensin ja isommalla kirjoituksella kansallisella kielellä, tai kirjainten pitää olla vähintään yhtä suuria kuin toisenkielisessä tekstissä. Tämä välittää tietenkin sellaisen viestin, että ensimmäinen kieli on tärkeämpi, kun taas toinen kieli on alempiarvoinen toisen luokan kieli.
Lain 9 pykälässä säädetään kohtuuttomia rangaistuksia oikeushenkilöille, jotka rikkovat kielenkäyttöä koskevia säännöksiä. Tämä koskee myös pieniä yrityksiä. Miten ylipäätään oman äidinkielen puhuminen voi olla rangaistava teko? Tällaista lakia ei tietenkään voida mitenkään soveltaa asianmukaisesti.
Arvoisa puhemies, Slovakia olisi voinut antaa tarvittavat säädökset sisällyttääkseen kansalliseen oikeusjärjestelmäänsä sitoumukset, jotka se on hyväksynyt Euroopan neuvoston kieliä koskevan peruskirjan yhteydessä ja jotka se on vahvistanut ratifioimalla. Sen sijaan Slovakia on säätänyt tämän täysin päinvastaisen lain. Laissa ei pyritä millään tavalla kaksikielisyyteen, koska siinä ei vaadita edes julkisen sektorin työntekijöiltä vähemmistökielen osaamista tai kehoteta heitä opettelemaan sitä.
Arvoisa puhemies, lopuksi vielä yksi asia. Olen iloinen siitä, että Euroopan parlamentti otti tämän keskustelun esityslistalle. Arvostan myös suuresti parlamentin puhemiehen Jerzy Buzekin omaksumaa selkeää kantaa sekä komission yksiselitteistä viestiä, jonka mukaan vähemmistöjen oikeuksia täytyy suojella, ei rajoittaa.
Hannes Swoboda
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, ottaen huomioon tässä parlamentissa vallitsevat mielipide-erot on hyvä merkki, että puhemiehenä toimii unkarilainen, joka ei varmastikaan toimi syrjivästi. Tämä on kuitenkin aivan luonnollista unionissa, jossa pyritään toimimaan oikein kielestä tai alkuperästä riippumatta.
Hyvä Edit Bauer, arvostelitte kielilakia. Kielilaki ei ehkä ole paras mahdollinen, mikä on jo todettukin. Se ei kuitenkaan riko perusoikeuksia, mikä on myös sanottava ääneen. Näin ollen on pyrittävä poistamaan lain tosiasialliset puutteet - ennen kaikkea lain tulkinnan osalta. On ehdottoman tärkeää välittää tämänpäiväisessä keskustelussa viesti siitä, ettemme tee parannuksia kääntääksemme yhden väestöryhmän toista vastaan, vaan haluamme parantaa Slovakian slovakkien ja unkarilaisten sekä luonnollisesti myös Slovakian ja Unkarin välejä. Siihen meidän on pyrittävä. Erityisesti näin vaalien lähestyessä peräänkuulutan malttia, tervettä järkeä ja vuoropuhelua, joiden kautta voidaan päästä myönteiseen tulokseen.
Osa ongelmista perustuu tietysti historiaan, eikä meillä pidä olla mitään harhakuvitelmia sen suhteen. Äitini, joka syntyi Miskolcissa, ja minä, joka synnyin muutaman kilometrin päässä Bratislavasta, tunnemme ja aistimme sen. Ratkaisevaa on kuitenkin se, ettei sellaisia konflikteja lämmitetä ja suurennella, jotka usein elävät oikeastaan vain poliitikkojen keskuudessa eivätkä koske kansalaisia itseään, koska kansalaiset tulevat hyvin toimeen keskenään.
Aivan kuten Slovakiassa on unkarilainen vähemmistö, myös monessa sellaisessa Slovakian kunnassa, jossa enemmistö asukkaista on unkarilaisia, on slovakkivähemmistö. Nämä asiat onkin yhdistettävä toisiinsa. Toinen tämän keskustelun viesteistä on myös ratkaisevan tärkeä. Meillä on monia yhteisiä ongelmia. Myös Slovakialla ja Unkarilla on yhteisiä ongelmia, kuten romaniongelma. Eikö siis olisi paljon järkevämpää keskittyä ratkaisemaan näitä ongelmia vuoropuhelun kautta, jotta kaikkien alueen vähemmistöjen mahdollisuuksia voitaisiin parantaa? Loppujen lopuksi kuulumme kaikki vähemmistöihin. Meidän on pyrittävä siihen, että sitoudumme selvästi kielelliseen monimuotoisuuteen - kuten komission jäsen totesi - ja edistämme monikielisyyttä, sillä kielet ovat voimavara. Useita kieliä puhuvat ihmiset ovat muita paremmassa asemassa, ja kun kaikki ymmärtävät ja hyväksyvät tämän, voimme katsoa eteenpäin parempaan tulevaisuuteen.
Carl Haglund
Arvoisa puhemies, olen iloinen siitä, että komissio ottaa tämän asian vakavasti. Monen eurooppalaisen vähemmistöryhmän elämä on vaikeaa, ja vahva viesti EU:lta voi auttaa torjumaan sitä suvaitsemattomuuden aaltoa, joka on pyyhkäissyt maanosamme yli viime vuosina. Mielestäni EU:n pitäisi tehdä kaikille eurooppalaisille ehdottoman selväksi, että muut kielet enemmistökielten rinnalla ja taito puhua niitä tuovat lisäarvoa.
Miksi? No ensinnäkin siksi, että jokainen kieli kantaa mukanaan valtavaa kulttuuriperintöä, joka rikastaa eurooppalaista monimuotoisuutta. Alueet, joilla puhutaan vähemmistökieliä, myös menestyvät paremmin ja ovat talouden näkökulmasta kilpailukykyisempiä kuin muut alueet. Näin ollen kaikkien, jotka haluavat harjoittaa liiketoimintaa kyseisillä alueilla, kannattaa palkata paikallista kieltä osaavia henkilöitä. Siinä kaksi hyvää syytä. Kiitän komissiota tästä aloitteesta, enkä puhu kauemmin, koska aikaa on rajallisesti.
Tatjana Ždanoka
Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä lausunnosta. Olen myös samaa mieltä siitä, ettei EU:n lainsäädäntö anna nykyisellään mahdollisuutta säädellä kielellisiä oikeuksia.
Toisaalta taas 1. joulukuuta tulee voimaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklaan sisältyvä lauseke, jonka mukaan unioni perustuu ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Se käsittää myös vähemmistöjen oikeudet. Tämä ei luultavasti anna riittävän vankkaa oikeusperustaa sille, että perustaisimme omat vähemmistöjen oikeuksia koskevat käsityksemme yhteisön oikeuteen. Ansaitsemme kuitenkin tänään komissiolta lausunnon, jossa keskitytään enemmän komission poliittisiin näkemyksiin vähemmistöjen oikeuksista. Mielestäni viestin pitää myös olla hyvin yksinkertainen. Jos joku taho rikkoo toimissaan vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksia, esimerkiksi kielellisiä oikeuksia, se toimii unionin ydinarvojen vastaisesti.
Nimeämme ja saatamme häpeään sellaiset EU:n ulkopuoliset maat, joissa ihmisoikeuksia kunnioitetaan heikosti, vaikka EU ei voi asettaa niille mitään lainsäädännöllisiä velvoitteita. Miksi sitten olemme niin vastahakoisia nimeämään huonoja esimerkkejä EU:n sisällä, vaikka emme voisikaan lainsäädännössä velvoittaa niitä mihinkään?
Mainitsitte Euroopan neuvoston ja Etyjin asiakirjat. Komission pitäisi myös sitoutua valvomaan, täyttävätkö jäsenvaltiot noista asiakirjoista johtuvat velvollisuutensa.
Lopuksi totean, ettemme täytä monikielisyyden vaatimuksia edes tässä parlamentissa. Minä esimerkiksi en voi puhua äidinkieltäni, vaikka 40 prosenttia maani Latvian väestöstä puhuu äidinkielenään venäjää.
Lajos Bokros
Slovakki on yksi Euroopan kauneimmista kielistä, mutta sitä kuullaan vain harvoin Euroopan parlamentissa.
Todellisena Slovakian ystävänä, sen kehittämisen pitkäaikaisena tukijana sekä vaatimattomana mutta aktiivisena Slovakian uudistajana olisin iloinen, jos slovakialaiset ystäväni pääsisivät eroon tästä ongelmasta ja voisivat samalla lisätä slovakkia ymmärtävien ja puhuvien ihmisten määrää. Uskon todella, että onnistumme slovakin kielen ja kulttuurin monimuotoisuuden suojelussa.
Slovakin kieltä ei haluta kehittää muiden kielten kustannuksella. Juuri tämän takia on mahdotonta ymmärtää, että etnisten vähemmistöjen kielten käyttöä koskevassa laissa rajoitetaan niiden käyttöä slovakkiin verrattuna. Laissa käsitellään noiden kielten käyttöä ainoastaan vaihtoehtona, ja tuo vaihtoehto nähdään kielteisenä asiana myönteisen oikeuden sijasta. Näin ollen sitä ei nähdä oikeutena, johon voi vedota ja jota voi käyttää jokapäiväisessä elämässä.
Slovakian virastoissa ei edelleenkään voi käyttää unkarinkielisiä lomakkeita, eikä Slovakian tasavallan lakeja ja oikeudellisia standardeja ole käännetty unkariksi.
Kansallisen kielilain muuttaminen hankaloitti tilannetta entisestään. Etnisten vähemmistöjen edustajat eivät osallistuneet muutosehdotuksen laadintaan. Yksi uuden lain suurimmista puutteista on se, ettei siinä säädellä pelkästään virallisen kielen käyttöä, vaan siinä puututaan myös aiempaa enemmän julkiseen ja kaupalliseen toimintaan sekä yksityiselämään.
Toinen suuri ongelma on se, että valtion kielilaissa säädetään myös rangaistuksista. Slovakian kansallisen kielilain uusi versio rikkoo perusihmisoikeuksia ja Euroopan unionin standardeja. Lain säilyttäminen nykyisessä muodossaan olisi vastoin Slovakian tasavallan kansallista etua sekä etnisen enemmistön etua, koska laki herättää epäluuloa, myrkyttää ilmapiirin ja pilaa hyvät suhteet asianomaisten etnisten ryhmien välillä, jotka ovat eläneet rinnakkain Slovakian alueella yli tuhannen vuoden ajan.
Slovakia on kypsä, täysikasvuinen ja itsevarma demokraattinen maa, eikä se tarvitse kulttuurista sodankäyntiä tai lakeja suojellakseen itseään alkuperäiskansojen kieliltä. Etniset alkuperäiskansat eivät uhkaa Slovakian kansallisuutta, slovakin kieltä tai Slovakian kansan kulttuuria. Slovakian kansan rinnalla elävät etniset ryhmät päinvastoin suojelevat, tukevat ja edistävät innokkaasti ja vapaaehtoisesti slovakin kieltä ja kulttuuria, jos vain Slovakian kansa osoittaa selvästi tahtonsa suojella, tukea ja edistää etnisten vähemmistöjen kieltä ja kulttuuria.
Jaroslav Paška
Unkarilaiset ystävämme ovat viime aikoina paasanneet meille siitä, että kysymykseen vähemmistökielten käytöstä Slovakiassa pitäisi löytää eurooppalainen ratkaisu.
Minä puolestani haluaisin paasata siitä, että unkarilaiset ovat ilmeisesti unohtaneet katsoa peiliin ja tarkastella sitä, miten Unkarissa rajoitetaan vähemmistöjen oikeutta käyttää äidinkieliään. Tarkastellaanpa esimerkiksi lasten kasvatusta ja koulutusta. Slovakian tasavallassa unkarinkieliset lapset voivat saada opetusta äidinkielellään ala- ja yläasteilla sekä yliopistossa. Opetus tapahtuu kaikissa aineissa unkarin kielellä, ja opettajina toimivat unkarinkieliset opettajat. Unkarissa asuvat slovakinkieliset lapset puolestaan voivat vain haaveilla slovakinkielisistä kouluista. Unkarin hallitus lakkautti slovakinkieliset koulut vuonna 1961. Siitä lähtien Unkarin etnisiin vähemmistöihin kuuluvat lapset eivät ole voineet opiskella missään äidinkielensä oikeanlaista käyttöä, koska Unkarin hallitus ei anna heille mahdollisuutta saada opetusta omilla äidinkielillään, toisin kuin muut EU:n jäsenvaltioiden hallitukset. Näin ollen slovakinkieliset lapset joutuvat Unkarissa opiskelemaan kaikkia aineita unkariksi. Äidinkielen opetusta tarjotaan heille kuin rangaistuksena, ylimääräisenä aineena, minkä tarkoituksena on saada heidät lopettamaan kyseisen kielen opiskelu kokonaan. Lisäksi slovakin kieltä opettavat unkarinkieliset opettajat, jotka eivät ole slovakin kielen ammattilaisia. Näin ollen lasten suhde äidinkieleensä ja kulttuuriinsa heikentyy ja kuihtuu.
Unkarin hallinto on soveltanut vähemmistöihin tätä väitettyä eurooppalaista lähestymistapaa, minkä johdosta Unkarin slovakkivähemmistön koko on pienentynyt 50 vuodessa noin kymmeneen prosenttiin alkuperäisestä koostaan. Tämän takia Unkarin entinen etnisten vähemmistöjen valtuutettu on myöntänyt avoimesti, että Unkari pyrkii edelleen sulauttamaan etniset vähemmistöt täysimääräisesti Unkarin kulttuuriin.
Arvostan suuresti ystäviäni, Unkarin tasavaltaa edustavia Euroopan parlamentin jäseniä. Yli tuhannen vuoden ajan kansamme ovat rakentaneet yhdessä eurooppalaista historiaa. Pyytäisin heitä kuitenkin näkemään, etteivät luvut valehtele. Unkarin hallituksen politiikan takia Unkarin slovakkivähemmistön koko on pienentynyt rajusti, kun taas Slovakian unkarilaisvähemmistön koko on kasvanut samaa tahtia Slovakian hallituksen politiikan ansiosta.
Zoltán Balczó
(HU) Aivan aluksi on täsmennettävä, mitä pidämme Euroopan unionin kannalta arvokkaana. Onko arvokasta se, mitä asiakirjoissa lukee, se, että jäsenvaltiot noudattavat noita asiakirjoja, vai se, että jos jäsenvaltiot eivät noudata asiakirjoja, Euroopan unioni pistää ne noudattamaan niitä? Voidaanko kansallista vähemmistöä pitää arvokkaana? Onko sillä merkitystä? Esimerkiksi Tšekin tasavalta on saanut toistaiseksi jättää Benešin säädökset voimaan, jotta Václav Klaus allekirjoittaisi Lissabonin sopimuksen. Toisin sanoen sudeettisaksalaisten ja unkarilaisvähemmistöjen yhteisen syyllisyyden leima pätee siellä edelleen. No onko vähemmistö sitten arvokas? Onko vähemmistökieli arvokas? Unkarinkielisiä rangaistaan Slovakiassa, jos nämä käyttävät äidinkieltään. Kyseistä lakia ei yksinkertaisesti voida soveltaa oikein. Unionin pitäisi hävetä tämän lain olemassaoloa. Tämän ei pitäisi olla vain Slovakian ja Unkarin välinen riita-asia. Tämän pitäisi olla arvojaan korostavan Euroopan unionin ja Slovakian välinen ongelma, ja se on ratkaistava. On tekopyhää julistaa noita arvoja, jos niitä ei sitten toteuteta käytännössä.
Mistä tässä esityslistan kohdassa on oikein kyse? Näin tätä ongelmaa ei varmastikaan saada ratkaistua. Käsittelemme tämän viikon istunnossa yksittäisiä aiheita, kuten ihmisoikeusrikkomuksia Nicaraguassa, Vietnamissa ja Laosissa. Tässä asiassa Euroopan unioni ei pysty edes suojelemaan arvojaan. Se yksinkertaisesti väheksyy niitä.
Kinga Gál
(HU) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, on todella hienoa, että kollegani Edit Bauerin ja minun ehdotuksesta Euroopan parlamentissa keskustellaan vihdoin kansallisten ja kielellisten vähemmistöjen oikeudesta käyttää omaa kieltään. Näin ollen keskustelemme myös Slovakian syrjivästä kielilaista. Olen myös erittäin iloinen siitä, että komissio on omaksunut yhteydessä yksiselitteisen näkemyksen vähemmistökieliä koskevista oikeuksista.
Haluan kiittää komission jäsen Leonard Orbania erityisesti siitä, että hän mainitsi Euroopan neuvoston alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan peruskirjan viitatessaan oikeuksiin ja tärkeisiin asiakirjoihin. Mielestäni oli myös erittäin tärkeää, että puhemies Jerzy Buzek vieraili Bratislavassa ja esitti selkeän näkemyksensä tästä asiasta. Kaikkia meitä, jotka ovat työskennelleet tässä parlamentissa vuosikausia ihmisoikeuskysymysten parissa, raivostuttaa se, että Lissabonin sopimus on tulossa pian voimaan, mutta vähemmistöön kuuluvilla kansalaisilla ei ole oikeutta käyttää synnyinmaassaan äidinkieltään eikä mahdollisuutta nauttia demokratian takaamista oikeuksista. Kyseessä olevan lain mukaan äidinkielen käyttöä koskevan perusoikeuden hyödyntäminen voi todellakin olla rikos. Tämä tarkoittaa sitä, että vähemmistöön kuuluvat ovat kotimaassaan toisen luokan kansalaisia. Hyvä kollega Jaroslav Paška, ihan vain vertailun vuoksi: Slovakiassa on noin 530 000 unkarilaista ja Unkarissa 20 000-30 000 slovakkia.
Haluaisin myös todeta Hannes Swobodalle, että tässä tapauksessa vähemmistö taistelee perusoikeutensa kunnioittamisen puolesta enemmistöä vastaan. Kyse ei ole kahden maan välisestä taistelusta. Euroopan unionin täytyy ehdottomasti puuttua asiaan ja vastustaa Slovakian kielilakia sekä kaikkia muita vastaavia lakeja, jotka vaarantavat vähemmistökielten käytön ja vähemmistöjen identiteetin suojelun. Tällaiset lait nimittäin rikkovat kaikkia kansainvälisiä asiakirjoja, esimerkiksi nyt vahvistettuja Lissabonin sopimusta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa.
Haluaisin palauttaa kollegoideni mieliin, että Slovakia sai osakseen voimakasta kansainvälistä kritiikkiä jo vuonna 1995, jolloin laki hyväksyttiin ensimmäisen kerran. Slovakia joutui tuolloin poistamaan laista rangaistuksia koskevat kohdat kritiikin takia, ja niiden poistaminen oli myös yhtenä ehtona liittymisneuvottelujen käynnistämiselle. Näin ollen Euroopan unioni vastusti kymmenen vuotta lakia, jota se nyt kovin vastentahtoisesti kritisoi.
Boris Zala
(SK) Voin ylpeänä sanoa, että Slovakia on edistänyt merkittävästi kielellistä monimuotoisuutta sekä kielellisen kulttuuriperinnön vaalimista.
Tässä muutamia tosiasioita: unkarinkielisille on noin 700 koulua, joissa annetaan unkarinkielistä opetusta. Kaikilla vähemmistöillä on oikeus käyttää omaa kieltään oikeudenkäynneissä, virallisissa yhteyksissä sekä paikannimissä, ja radiossa ja televisiossa lähetetään ohjelmia heidän äidinkielellään. Valtio tukee rahallisesti vähemmistöjen kulttuuritoimintaa ja hyväksyy heidän kielensä käytön kaupallisissa, sopimusoikeudellisissa ja muissa vastaavissa suhteissa.
Euroopan parlamentin unkarilaiset jäsenet arvostelevat Slovakian kielilakia. Heidän väitteensä perustuvat pelkkiin valheisiin, sepityksiin sekä keksittyihin juttuihin, jotka ovat Unkarin loukatun kansallismielisyyden tuotetta. Emme voi sallia tätä, hyvät kuulijat. Slovakian kielilaki noudattaa täysimääräisesti kansainvälisiä standardeja, kuten alan vaikutusvaltaisin tarkkailija, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön vähemmistövaltuutettu Knut Vollebæk on todennut. Kielilakimme auttaa torjumaan vähemmistöihin kohdistuvaa syrjintää sekä edistää kansalaistemme turvallisuutta ja terveyttä. Samalla se kuitenkin mahdollistaa heidän täydellisen sopeutumisensa. Slovakia on myös allekirjoittanut vähemmistökieliä koskevan peruskirjan ja huolehtii kaikkien Slovakian kielellisten vähemmistöjen monimuotoisuudesta.
Sergej Kozlík
(SK) Slovakian tasavallan toimet suhteessa etnisiin vähemmistöihin ovat korkealuokkaisia, ja sen kansallinen kielilaki on yksi Euroopan maltillisimmista.
Tästä huolimatta Slovakia joutuu jatkuvasti unkarilaisten Euroopan parlamentin jäsenten painostuksen kohteeksi, eivätkä nämä epäröi kertoa valheita ja tekaistuja juttuja vaikuttaakseen unionin yleiseen mielipiteeseen. Olemme joutuneet todistamaan tätä melkein jokaisessa Euroopan parlamentin täysistunnossa vuoden 2004 laajentumisen jälkeen. Unkari itse on hävittänyt vähemmistöt alueeltaan lähestulkoon kokonaan, mutta se yrittää puuttua törkeällä tavalla Slovakian tasavallan asioihin. Sitä ei voida mitenkään hyväksyä.
En usko, että unionin toimielimet ryntäävät puuttumaan tähän asiaan kuin norsu posliinikauppaan. Slovakia ratkaisee kansallisen kielen käyttöä koskevat ongelmat kulttuurin kautta ja eurooppalaisia perinteitä noudattaen. Kielilain muuttamista koskevassa täytäntöönpanoasetuksessa vahvistetaan järkevä lähestymistapa kaikkiin Slovakiassa eläviin etnisiin ryhmiin ja kansallisuuksiin.
Valdemar Tomaševski
(PL) Arvoisa puhemies, olen iloinen siitä, että voin liettualaisena Euroopan parlamentin jäsenenä puhua täällä äidinkieltäni puolaa. Mielestäni tämän edun pitäisi toteutua säännönmukaisesti Euroopan parlamentin ohella myös kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, sillä monikulttuurisuus ja kielellinen monimuotoisuus ovat hyvin tärkeitä asioita unionin arvohierarkiassa. Meidän pitäisi pyrkiä kaikin tavoin varmistamaan, etteivät kansalliset vähemmistöt, erityisesti alkuperäiskansat, kohtaa minkäänlaista syrjintää aloilla, jotka komission tämänpäiväinen lausunto kattaa. Näin ollen komission on ryhdyttävä kiireellisesti toimiin vähemmistökielten käyttöä koskevien konfliktien ratkaisemiseksi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ilman mitään poikkeuksia. Tehtävää helpottavat myönteiset ratkaisut, joita näihin ongelmiin on löydetty Suomessa, Italiassa, Puolassa, Tanskassa, Tšekin tasavallassa sekä monissa muissa maissa. Komission on vain ryhdyttävä tehokkaasti ja ennen kaikkea välittömästi toimiin tässä asiassa.
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, on hienoa kuulla monimuotoisuuden ja monikielisyyden tarpeellisuudesta, mutta haluaisin kuitenkin kertoa lyhyesti tilanteesta edustamallani alueellani Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Ulsterin skottien vähemmistökieli on osa Pohjois-Irlannin kulttuurista rikkautta, minkä Yhdistynyt kuningaskunta on tunnustanut Euroopan neuvoston alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan peruskirjan kautta.
St Andrews Agreement Act -lain mukaan Pohjois-Irlannin hallinnon pitää laatia strategia Ulsterin skottien kieltä ja kulttuuria varten. Strategiaa valmisteleva kulttuuriministeri huomioi työssään Euroopan neuvoston peruskirjan sekä muita kansainvälisiä asiakirjoja, kuten Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen lapsen oikeuksista. Hän pyrkii strategian avulla myös varmistamaan Pohjois-Irlannissa yhteisen ja paremman tulevaisuuden, joka perustuu tasa-arvoon, monimuotoisuuteen sekä keskinäiseen riippuvuuteen.
Valitettavasti Sinn Fein on käyttänyt kulttuuria - ja erityisesti kieltä - aseena valtiota vastaan käymässään kampanjassa, mikä on aiheuttanut ristiriitoja ja kiistaa. Kyse on kielen väärinkäytöstä. Näin ollen on toivottavaa, että strategian yhteistä ja parempaa tulevaisuutta koskevassa osiossa käsitellään myös kyseisen kulttuurisodan jättämää perintöä.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin puhua toimista, joilla Euroopan parlamentti tukee vähemmistökieliä ja alueellisia kieliä kansalaisten ja parlamentin välisessä kirjallisessa kanssakäymisessä. Kansalaiset voivat kirjoittaa Euroopan parlamentille saada vastauksen kyseisillä kielillä.
On kyse aika lailla eri asiasta, arvoisa puhemies, kun jotkut haluavat käyttää täysistunnoissa alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä tai kieliä, joilla on virallinen asema joillakin jäsenvaltion alueilla. Tämä toive ei ole toteuttamiskelpoinen Euroopan parlamentissa, joka työskentelee monikielisen järjestelmän mukaisesti 23 kielellä. Järjestelmä vie yli kolmanneksen parlamentin talousarviosta ja työllistää yli puolet henkilökunnastamme.
Mainitsemieni kaltaisia kieliä on Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Luxemburgissa, Virossa, Kyproksessa, Espanjassa, Ruotsissa ja Suomessa, eikä luettelo tähän lopu. Tämä tarkoittaisi, arvoisa puhemies, että meidän pitäisi käyttää täysistunnoissa 35:tä-40:tä kieltä, mikä ei yksinkertaisesti ole rahallisesti ja logistisesti mahdollista. Näin ollen, arvoisa puhemies, tällaisten vaatimusten esittäminen saattaa tuoda ääniä vaaleissa, mutta niissä ei ole oikeasti mitään järkeä eivätkä ne ole realistisia. Ne aiheuttavat vain turhautumista monien paikallisten kansalaisten keskuudessa.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, Slovakian kansallinen kielilaki rikkoo viittä perusoikeutta, joista määrätään 1. joulukuuta voimaan tulevassa perusoikeuskirjassa.
Ensinnäkin laki syrjii etnisiä vähemmistöjä, koska sen mukaan puolen miljoonan henkilön muodostamaan vahvaan unkarilaisyhteisöön kuuluvat ovat toisen luokan kansalaisia ja heidän kielensä on toisen luokan kieli. Toiseksi siinä puututaan törkeällä tavalla ihmisten yksityisasioihin, kuten Edit Bauer totesi. Kolmanneksi laki on epädemokraattinen, koska se kylvää pelkoa kansalaisten keskuudessa. Neljänneksi laki on ristiriidassa kahden Euroopan neuvoston asiakirjan kanssa, jotka Slovakia kuitenkin hyväksyi liittymissopimuksen yhteydessä. Komission jäsen Leonard Orban on myös sanonut, että EU tukee kaksikielisyyttä ja monikielisyyttä, kun taas Slovakia on valinnut yksikielisyyden ja kielellisen sulauttamisen.
Jos EU sietää noiden viiden perusoikeuden rikkomisen eikä vastusta sitä selkeästi, sillä ei ole mitään moraalisia perusteita arvostella Kiinaa, Venäjää tai muita maita. Emme voi sallia kaksoisstandardeja.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Arvoisa puhemies, alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa, jonka Euroopan neuvosto ja 47 eurooppalaista valtiota ovat hyväksyneet, määrätään, että alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä on suojeltava, koska jotkut niistä ovat häviämässä kokonaan.
Mielestäni tällainen lähestymistapa auttaa meitä ylläpitämään ja kehittämään maanosamme perinteitä, monimuotoisuutta ja kulttuurista rikkautta, joita meidän onkin suojeltava. Näin voidaan myös turvata kyseisiä kieliä puhuvien perusoikeus, kuten komission jäsen totesi.
Komission jäsen sanoi, että jäsenvaltioiden on käytettävä kaikki mahdolliset keinot varmistaakseen, että noita kieliä käytetään. Tiedämme kuitenkin, ettei näin ole. Monikielisyyttä ei ole taattu kaikissa jäsenvaltioissa, eikä kaksikielisyyttä ole taattu siellä, missä on useampia virallisia kieliä. Ongelmana on se, ettemme koe vähemmistökielten olevan osa unionin kulttuuriperintöä, siis omaa perintöämme.
Pyytäisin kuitenkin, että pohditte vähemmistökielen käsitettä. Jäsenvaltioissa puhutaan nimittäin kieliä, jotka ovat Euroopan parlamentin virallisia kieliä, mutta joita puhutaan vähemmän ja jotka ovat vähemmän tunnettuja kuin jotkut alueelliset kielet, jotka taas eivät ole unionin virallisia kieliä. Näin ollen rikomme 40 miljoonan eurooppalaisen kielellisiä oikeuksia, vaikka kyseisten oikeuksien suojelu on periaatekysymys, kuten komission jäsen itsekin totesi.
Yli 700 000 baskia puhuu Euroopan vanhinta kieltä euskaraa, jonka alkuperää ei tunneta. Unionin tuominen lähemmäs baskeja tarkoittaa muun muassa sitä, että baskeista tuntuu yhtä kunnioitettavalta sanoa gabon kuin buenas noches, good evening, bonsoir tai hyvää iltaa.
Kay Swinburne
(EN) Arvoisa puhemies, Walesia edustavana Euroopan parlamentin jäsenenä tunnen suurta sympatiaa monia Euroopan vähemmistökieliä kohtaan erityisesti siksi, että äidinkieleni on kymri, yksi Euroopan vanhimmista yhä puhutuista kielistä.
Luvuissa katsottuna Slovakian unkarinkielisten tilanne on hyvin samanlainen kuin Walesin kymrinkielisten tilanne, koska molempia on yli puoli miljoonaa. Kymrinkielisten osuus on 20 prosenttia Walesin väestöstä, mutta alle 2 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan väestöstä.
Tuhansien vuosien ajan Walesin englannin- ja kymrinkieliset kiistelivät keskenään esittäen hyvin samanlaisia väitteitä kuin mitä slovakin- ja unkarinkieliset nyt esittävät. Nyt he kuitenkin elävät Walesissa onnellisesti rinnakkain.
Kymrin kielen elpyminen on ollut räjähdysmäistä hallinnon hajauttamista seuranneiden 15 vuoden aikana. Myönteinen suhtautuminen kieleen on tuonut mukanaan suuria kulttuurisia etuja.
Walesissa ratkaisevassa asemassa on ollut käytännöllinen lähestymistapa. Ihmisillä pitäisi olla oikeus puhua sitä kieltä, jonka puhuminen on heille vaivattominta, mutta se ei saa aiheuttaa liiallista taakkaa tai kohtuuttomia kustannuksia. Aion siis päättää puheenvuoroni kymrin kielellä, mutten halua aiheuttaa veronmaksajille kustannuksia simultaanitulkkauksen järjestämisestä vain kahdelle kymrinkieliselle Euroopan parlamentin jäsenelle. Monimuotoisuutta täytyy kuitenkin juhlistaa.
(Puhuja puhui kymriä.)
Anna Záborská
(SK) Haluaisin pitäytyä tiukasti keskustelumme aiheessa. En puhu Slovakian kansallisen kielen käyttöä koskevasta laista, koska asia kuuluu mielestäni vain ja ainoastaan Slovakialle.
Tammikuun 1. päivänä 2010 tulee kuluneeksi 22 vuotta siitä, kun eräs hyvin viisas ja laajalti arvostettu henkilö totesi, että vähemmistöjen ja heidän kulttuurinsa kunnioittaminen on perusta rauhan rakentamiselle. Meidän täytyy pitää johdonmukaisesti kiinni vähemmistöjen oikeudesta säilyttää ja kehittää kulttuuriaan. Vähemmistöillä on oltava oikeus käyttää omia kieliään, ja tämä oikeus on vahvistettava laissa. Jos näin ei tehdä, rikas kulttuuriperintö kuihtuu lopulta kokonaan. Tarkoittamani henkilö sanoi näin Maailman rauhanpäivänä.
Euroopan kulttuurisen rikkauden muodostavat kansat, jotka ovat selviytyneet nykypäivään. Toisin on Yhdysvalloissa, missä tuo rikkaus on sulautunut epämääräiseksi massaksi. Euroopassa käytetään lukuisia kieliä, minkä takia Euroopan unionissa on järkeä kansallisvaltioiden yhteisönä.
Meidän täytyy keskustella vähemmistökielten käyttöä koskevista säännöistä, koska sääntöjä tarvitaan. Emme saa kuitenkaan viedä Euroopalta tätä rikkautta. Missä tahansa valtiossa syntyy ongelmia vähemmistökielen käytössä, jos osapuolet ovat haluttomia keskustelemaan tai taustalla on muita ongelmia. Vähemmistöjen pitäisi tuntea olonsa hyväksi omassa maassaan, minkä takia puolustan aina kaikkia vähemmistökieliä - kuitenkin aina vähemmistökielinä. Uskoakseni tämä on myös komission näkemys.
Ramon Tremosa I Balcells
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kertoa olevani hyvin huolissani Espanjan hallituksen asenteesta, sillä se ei hyväksy katalaanin käyttöä tässä parlamentissa. Katalaani kiellettiin ja sitä vainottiin Francon diktatuurin aikana. Nyt espanjalainen demokratia osoittaa huonolaatuisuutensa estämällä sen, että katalaania voisi käyttää Euroopan parlamentissa virallisena kielenä.
Kaikki kielet ovat keskenään samanarvoisia, aivan kuten ihmiset ovat keskenään samanarvoisia. Unioni on malliesimerkki hyvästä käytännöstä, jonka ansiosta pieniä virallisia kieliä voidaan kohdella tasavertaisesti muiden kielten kanssa.
Katalaania puhuvia ihmisiä on kymmenen miljoonaa, mutta kyseistä kieltä ei saa puhua tässä parlamentissa. Jos katalaani tunnustettaisiin ja sitä saisi puhua Euroopan parlamentissa, se parantaisi katalaanin tilannetta myös Espanjassa ja tukisi vaatimustamme luopua Espanjan parlamentin vuosisatoja kestäneestä yksikielisyysperinteestä.
Koska edustan Euroopan parlamentissa Kataloniaa ja tiedän, että Katalonian kansa tätä selvästi vaatii, pyydän Euroopan komissiota kiinnittämän erityistä huomiota katalaanin tilanteen normalisoimiseksi tässä parlamentissa.
Metin Kazak
(BG) Arvoisa komission jäsen Leonard Orban, yli 60 000 Bulgarian kansalaista katsoo Bulgarian kansallisen television uutiset turkiksi, eli äidinkielellään. Bulgarian suurin yleisradioyhtiö on lähettänyt viiden minuutin mittaisia uutisia turkin kielellä vuodesta 2001, jolloin kansallisten vähemmistöjen suojelua koskeva puiteyleissopimus ratifioitiin. Bulgaria katsoo näin toteuttavansa Euroopan unionin perusperiaatetta vähemmistöjen oikeuksien suojelusta.
Haluan kuitenkin kiinnittää huomionne 5. marraskuuta toteutettuun kyselyyn, jonka tavoitteena on lopettaa turkinkieliset uutislähetykset. Kaikki on provosoinnin ja kansallismielisen painostuksen seurausta. Kyseisen ohjelman lopettaminen veisi Bulgarian suurimmalta vähemmistöryhmältä oikeuden saada tietoa äidinkielellään. Se olisi osoitus suvaitsemattomuudesta ja syrjinnästä sekä horjuttaisi Bulgarian etnisten ryhmien perinteisesti rauhallista yhteiseloa, jota pidetään yleensä malliesimerkkinä Balkanilla.
Näin ollen, hyvä komission jäsen, vaadin vastausta siihen, miten komissio valvoo, kunnioittavatko julkiset tiedotusvälineet vähemmistöjen oikeutta viestiä vapaasti äidinkielellään ja osallistua siten täysimääräisesti kotimaansa yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään.
Ádám Kósa
(HU) Kiitos, että annatte minulle puheenvuoron. Haluaisin kiinnittää huomionne Euroopan unionin käynnistämään toimenpiteeseen - joka menee oikeaan suuntaan. Puhun yhdestä vähemmistöstä - kuuroista. Kuurojen äidinkieli on viittomakieli, jonka kymmenen Euroopan unionin jäsenvaltiota, vihdoin myös oma maani Unkari, on tunnustanut. Kyseisen lain mukaan viittomakieli on äidinkielemme, ja lisäksi siinä suojataan vähemmistömme kulttuuriset oikeudet. Haluan myös tuoda esiin, että Slovakia on itse asiassa edelläkävijä tällä alalla, koska slovakialainen viittomakieli tunnustettiin jo vuonna 1995. Miten onkaan unkarilaisten laita? On velvollisuuteni korostaa, ettei Euroopan unionissa voida soveltaa kaksoisstandardeja. Jos slovakialaiset kuurot voivat käyttää viittomakieltä, antaa kaikkien Slovakian kansalaisten käyttää äidinkieltään.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Olen hyvin pettynyt siihen, että huolimatta alati kasvavista yhteiskunnallisista ongelmista, jotka koskevat aivan kaikkia kansalaisia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa kansallisuudesta riippumatta, slovakialaisten ja unkarilaisten edustajien väliseen kiistaan liittyvät kysymykset nousevat aina esiin parlamentin täysistunnossa. Niin tänäänkin, ja kello on nyt jo kymmentä vaille kaksitoista yöllä.
Kielilaki tai muut unkarilaisten parlamentin jäsenten esiin tuomat asiat eivät mitenkään vahingoita etnisiin vähemmistöihin kuuluvia henkilöitä. Arvoisa puhemies, etnisten vähemmistöjen sekä kaikkien muiden vähemmistöjen oikeudet on turvattu Slovakiassa täysin, ja ne ovat poikkeuksellisen korkealaatuisia. Ojennamme ystävyyden käden Unkaria edustaville ystävillemme. Haluamme, että naapuruussuhteemme ovat hyvät, ja meitä vaivaa suuresti, että Euroopan parlamenttia käytetään jatkuvasti väärin Slovakian tasavaltaan kohdistuvan vihan ilmaisemiseksi.
Michael Gahler
(DE) Arvoisa puhemies, olen lukenut Slovakian uuden lain läpikotaisin. Hannes Swoboda on oikeassa: ihmisten välinen yhteistyö toteutuu yleensä hyvin jokapäiväisessä elämässä, myös Etelä-Slovakiassa. Tästäkin syystä valtion uusi kielilaki on turha, koska slovakin kieli ei ole Slovakiassa uhattuna.
Valitettavasti laki on paikallisen väestön kannalta jossain määrin syrjivä, koska tšekki on usein unkaria paremmassa asemassa. Miksei laissa taata vähintään sitä, että tšekkiä ja unkaria kohdellaan tasavertaisesti? Lakimuutosta voidaan selittää ainoastaan Slovakian nykyisen koalitiohallituksen kummallisella kokoonpanolla; toveri Fico yrittää viedä ääniä kansallismieliseltä SNS:ltä ja populistiselta HZDS:ltä esittämällä perusteettomia väitteitä unkarin kielen muodostamasta uhasta. Haluan mainita, ettei tällainen käytös ollut mahdollista Mikuláš Dzurindan johtamassa koalitiohallituksessa. Sen aikana kolme slovakialaista Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmään kuuluvaa jäsenpuoluetta vähemmistöpuolue mukaan luettuna tekivät hyvää yhteistyötä keskenään eivätkä toimineet toisiaan vastaan. Niin pitäisi ollakin.
Kinga Göncz
(HU) Olen samaa mieltä niiden kanssa, jotka ovat todenneet Slovakian eri väestöjen eläneen onnellisesti rinnakkain, kunnes nämä jännitteet jotenkin syntyivät, mikä horjutti tasapainoa ja hankaloitti yhteiseloa.
Haluan kertoa Slovakian kielilaista muutaman sellaisen asian, joita ei ole vielä sanottu. En halua toistaa jo esitettyjä huomioita. Slovakia määrittelee itsensä kansallisvaltioksi. Tiedämme kuitenkin - tästä on puhuttu jo tänään - että Slovakiassa elää unkarilaisyhteisö, joka vastaa kooltaan kymmentä prosenttia maan koko väestöstä, sekä muita vähemmistöjä.
Kielilaki aiheuttaa epätasapainoa. Lain ongelmana ei ole vain se, että se suojelee slovakin kieltä eikä vähemmistökieliä, joita sen pitäisi suojella, kuten lukuisat myönteiset esimerkit Euroopassa osoittavat. Ongelmana on ennemminkin se, ettei laki suojaa vähemmistöjä johdonmukaisesti samalla tavalla. Siten voitaisiin kuitenkin estää tasapainoa järkkymästä, kuten olemme useaan otteeseen todenneet. Yksi erinomainen piirre tämänpäiväisessä erittäin tärkeässä keskustelussa on ollut se, että olemme saaneet kuulla monista myönteisistä esimerkeistä. Toivon vilpittömästi, että myös Slovakia kulkee tähän suuntaan tästä lähtien.
László Tőkés
(HU) Békesség Istentõl! Pace vouǎ! Boží pokoj s Vami! Peace to you from God! Halusin tässä monikielisessä Euroopassa toivottaa teille rauhaa unkariksi, romaniaksi, slovakiksi sekä englanniksi. Voin tehdä niin Euroopan parlamentissa, mutta Slovakian lainsäädännön mukaan tämä olisi saattanut rikkoa kansallista kielilakia. Yhdessä EU:n jäsenvaltiossa ihmiset voivat saada sakon siitä, että puhuvat jotain muuta kuin virallista kieltä. Tämä koskee myös yhden Euroopan unionin virallisen kielen, unkarin, käyttöä. Se on suorastaan paheksuttavaa ja häpeällistä.
Katsokaapa tätä Slovakian karttaa, joka minulla on edessäni. Schengenin sopimuksen ansiosta Slovakian ja Unkarin välinen raja on poistettu, samoin kuin rautaesirippu. Slovakian post-kommunistinen ja sovinistinen hallitus rakentaa kuitenkin nyt uusia muureja ihmisten välille: kielellisiä muureja.
Haluamme kiittää puhemies Jerzy Buzekia siitä, että hän vieraili Slovakiassa ratkaistakseen tämän ongelman. Asia koskee yleistä etua, eikä Euroopan parlamentin pitäisi omaksua puutteellisiin tietoihin perustuvaa helppoa kantaa ja olla puuttumatta asiaan. Euroopan parlamentin pitäisi ennemminkin toteuttaa omia sääntöjään ja vaatimuksiaan, joita se tukee ihmisoikeuksien sekä vähemmistöjen oikeuksien ja kielellisten oikeuksien alalla.
Katarína Neveďalová
(SK) Halusin alun perin osoittaa puheenvuoroni Lajos Bokrosille, mutten saanut puheenvuoroa. Halusin sanoa hyväksyväni sen, ettei Slovakian parlamentti käännätä kaikkia lakeja maan vähemmistökielille, joita muuten on 11 eikä vain yksi. Halusin myös todeta puolen miljoonan henkilön muodostaman unkarilaisvähemmistön koosta, että maassa asuu myös puolen miljoonan henkilön muodostama romanivähemmistö, eikä se valita. Haluan kysyä, käännättääkö Unkarin parlamentti kaikki lait vähemmistökielille ja käännetäänkö ne slovakin kielelle?
Arvostan suuresti sitä, että käytitte tilaisuuden puhua slovakkia.
Hyvä kollega László Tõkés, Slovakia rakentaa siltoja - minua häiritsee muuten suuresti, että aina mainitsette tämän - mutta siltoja pitää rakentaa myös toiselta puolelta, Unkarin puolelta. Minua kiusaa suuresti se, että uutena Euroopan parlamentin jäsenenä joudun jatkuvasti vastaamaan kysymyksiin slovakkien ja unkarilaisten suhteista, enkä voi keskittyä sellaisiin asioihin, jotka todella kiinnostavat minua.
Haluaisin kiittää tässä yhteydessä komission jäsentä, koska olen kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan jäsen. Teette erinomaista työtä, ja on äärimmäisen hienoa, että voimme käyttää täällä 23:a eurooppalaista kieltä, joista yksi on slovakki.
László Surján
(HU) Olen lukenut Slovakian lehdistöstä siitä, mitä kollega Pat the Cope Gallagher aiemmin sanoi. Näin ollen sanoisin saman asian slovakialaisissa lehdissä, jos haluaisin korostaa sitä, ettei tämänhetkistä konfliktia voida pitää kahden valtion tai kahden välisenä konfliktina. Ongelmat liittyvät tiettyyn lakiin.
Voin ilokseni tukea Hannes Swobodan väitettä siitä, että olemme menossa kohti rauhallisempia ja tyynempiä aikoja, että yritämme ratkaista tilanteen. Hänen ei kuitenkaan olisi pitänyt väittää, ettei tämä laki riko perusoikeuksia. Emme esimerkiksi voi väittää, ettei äidin ja lapsen oikeuksia loukattaisi tilanteessa, jossa äiti pitelee slovakialaisen kaupungin sairaalassa lääkärikäyntiä pelkäävää nelivuotiasta lastaan kädestä ja lohduttaa tätä unkarin kielellä ja häntä nuhdellaan siitä. Emme voi myöskään sanoa, ettei tästä säädetä laissa. Ongelma piilee tavassa, jolla laki on laadittu. Laki itse asiassa kieltää vastaavat keskustelut sellaisten alueiden sairaaloissa, joilla unkarin kieli on aliedustettuna.
Tähän lakiin liittyvät ongelmat ovat siten mielestäni erittäin vakavia. Slovakia niittää nyt satoa siitä, että se on valinnut valtaan ääripuolueen. Eivätkä unkarilaiset ole tuhonnut heidän vähemmistöjään, ne on vain pidetty erillään.
Monika Smolková
(SK) Vastustan sitä, mitä edellinen puhuja sanoi. Kyse on täydellisistä valheista ja totuuden vääristelystä. Pyytäisin teitä tutustumaan vihdoinkin tähän kielilakiin, koska se ei ole samanlainen kuin oma kielilakinne. Slovakian kielilaki on erilainen, ja puhumme kahdesta eri laista.
Olen kotoisin Košíce-nimisestä kaupungista, joka on 250 000 asukkaan kansainvälinen kaupunki. Siellä asuu huomattava määrä unkarilaisia, tšekkejä, ruteeneja, ukrainalaisia, romaneja sekä tietenkin slovakkeja. Neljä vuotta sitten äänestäjät olivat sitä mieltä, että meidän sosialidemokraattien ja unkarilaisen vähemmistön edustajien välinen koalitio toimi oikein hyvin. Haluaisin todeta kyseisen alueen edustajana, että yhteistyömme on esimerkillistä. Unkarilaiset ja slovakit elävät alueellamme rauhanomaista yhteiseloa, eikä kenellekään juolahda edes mieleen mustamaalata toista osapuolta tai käydä tämän kimppuun kansallisuuden perusteella. Ihmisten jokapäiväisessä elämässä ei esiinny riitoja, eikä kansallisuus aiheuta ongelmia alueilla, joilla asuu sekä unkarilaisia että slovakkeja. Sanon tämän hyvin vakavasti. Jos eräät tiettyjä puolueita edustavat vanhemmat poliitikot eivät olisi provosoineet tätä asiaa henkilökohtaisista syistä, unkarilaisten etnistä vähemmistöä koskevaa ongelmaa ei olisi käsitelty Euroopan parlamentissa. Koko ongelmaa ei nimittäin ole olemassa.
Csaba Sógor
(HU) Francesco Capotorti. Kun YK valmisteli yleissopimusta, joka tuli myöhemmin tunnetuksi yleissopimuksena joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, kielellistä ja kulttuurista joukkotuhontaa pidettiin keskusteluissa fyysisen joukkotuhonnan ohella vakavana rikoksena ihmiskuntaa vastaan.
Kielellinen joukkotuhonta tarkoitti vuonna 1948 - 3 artiklan 1 kohdassa - annetun määritelmän mukaan sitä, että jotakin ryhmää kielletään käyttämästä kieltään päivittäisissä yhteyksissä tai koulussa tai että ryhmän kielellä kirjoitettuja kirjoja ei saa julkaista tai levittää.
Tällä hetkellä Slovakia ei ole valitettavasti ainut Euroopan unionin jäsenvaltio, jossa toimitaan näin. Se edustaa kuitenkin tyypillisintä esimerkkiä kielellisestä joukkotuhonnasta, eli kielellisestä kansanmurhasta EU:n jäsenvaltiossa. Tähän tilanteeseen ei voi mitenkään olla tyytyväinen, sillä Slovakian ohella myös Romania, Kreikka ja Ranska voidaan mainita tässä yhteydessä. Kiitos huomiostanne.
Leonard Orban
Haluaisin puheenvuoroni aluksi keskittyä tällä kaudella ajamamme monikielisyyspolitiikan perusolemukseen. Yhtäältä olemme halunneet taata sen, että kaikkia Euroopan unionissa puhuttuja kieliä kunnioitetaan ja ylistetään, olipa sitten kyse kansallisista kielistä, alueellisista kielistä, vähemmistökielistä tai muista maanosista tulleiden kansalaisten puhumista kielistä. Toisaalta olemme halunneet varmistaa, että monimuotoisuuden myönteisiä seikkoja korostamalla saavutamme meille kaikille yhteisen tavoitteen: haluamme säilyttää Euroopan unionin yhtenäisyyden, meidän yhtenäisyytemme, ja vahvistaa sitä. Kyse on tavallaan kaikkein suorimmasta tavasta soveltaa periaatetta "moninaisuudessaan yhtenäinen". Minun on omassa puheenvuorossani toistettava se, mitä Hannes Swoboda sanoi, eli meidän on toimissamme huomioitava ensisijaisesti meitä yhdistävät tekijät erottavien sijasta.
Kaikkia ihmisiä on kunnioitettava. Meidän pitää kuitenkin myös olla järkeviä ja pyrkiä ymmärtämään toisiamme, viestimään keskenämme sekä toimimaan vuorovaikutuksessa. Juuri tämän takia monikielisyys on ollut ja on jatkossakin äärimmäisen tärkeä asia kulttuurien välisen vuoropuhelun vahvistamisessa. Meidän pitää käydä vuoropuhelua, eikä se onnistu ilman kieliä.
Minulla on myös ollut mahdollisuus vierailla kaikissa jäsenvaltioissa. Olen käynyt myös sellaisilla alueilla, joilla keskustelua ja riitoja ikävä kyllä esiintyy edelleen ja joilla kieliä otetaan valitettavasti joskus panttivangeiksi sellaisten poliittisten etujen nimissä, jotka eivät edistä EU:n yhtenäisyyttä. Olen tehnyt seuraavan asian selväksi: meidän täytyy löytää ratkaisut, joiden avulla voimme viestiä ja toimia vuorovaikutuksessa keskenämme. Tämän takia, kuten olen jo sanonut, jopa sellaisissa tilanteissa, joissa asioiden hyväksyminen vaikuttaa mahdottomalta, naapuriyhteisöjen kielten opettelu ja puhuminen auttaa merkittävällä tavalla ymmärtämään toinen toisiamme. Näin ollen olen sitä mieltä, että tällaiset tapaukset, joista löytyy lukemattomia esimerkkejä, opettavat meitä ymmärtämään toisiamme paremmin.
Esimerkiksi taito puhua sen alueen kieltä, jolla kansallisten vähemmistöjen edustajat muodostavat enemmistön, toisin sanoen taito puhua noiden vähemmistöjen kieltä, yhdistettynä siihen, että kansalliset vähemmistöt osaavat myös kansallisvaltion kieltä, auttaa rakentamaan siltoja ja luomaan ymmärrystä. Siitä voi olla meille hyötyä.
Kerron muutamalla sanalla toimista, joilla tuemme kaikkia Euroopan unionissa puhuttuja kieliä. Rahoitamme lukuisia hankkeita, jotka koskevat yhtä lailla virallisia kieliä kuin alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä. On lukemattomia esimerkkejä siitä, miten Euroopan komissio on tukenut yhtäältä alueellisten kielten ja vähemmistökielten edistämiseen pyrkivien järjestöjen verkostoja ja toisaalta kieliä, joita Euroopan unionissa puhutaan vähän. Olemme rahoittaneet myös hankkeita, jotka kohdistuvat joihinkin tiettyihin alueellisiin kieliin tai vähemmistökieliin. Voimme antaa esimerkkejä myös yksittäisistä keinoista tukea noita kieliä. Kuten olen jo aiemmin sanonut ja toistan saman vielä kerran: vuonna 2008 hyväksytty monikielisyysstrategia koskee kaikkia Euroopan unionissa puhuttuja kieliä. Mitään rajoituksia ei ole. Mielestämme jokainen näistä kielistä on rikkaus Euroopan unionille ja kuuluu Euroopan unionin nykyiseen kulttuuriperintöön.
Haluaisin myös sanoa muutaman sanan muutoksista, joita Slovakiassa on tehty slovakin kielen käyttöä koskevaan lainsäädäntöön. Olemme iloisia siitä, että Unkarin ja Slovakian pääministerit käyvät parhaillaan keskustelua eri vaihtoehdoista, joiden avulla he voisivat löytää keskinäiseen ymmärrykseen perustuvia yhteisiä ratkaisuja. Haluan korostaa sitä, että kyseessä olevan lain soveltamisala on erittäin laaja. Tämän takia unioni ei voi arvioida kaikenkattavasti lain täytäntöönpanon mahdollisia vaikutuksia. Näin ollen ratkaisevaa on lain soveltaminen ja erityisesti tapa, jolla se tehdään. Tähän liittyen korostan, että Euroopan komissio aikoo analysoida ja tutkia huolellisesti ja yksityiskohtaisesti tavan, jolla laki on tarkoitus panna täytäntöön.
Lopuksi haluan jälleen kerran painottaa sitä, että tavoitteenamme on tukea - meille annettujen melko rajallisten valtuuksien rajoissa - kaikkia Euroopan unionissa käytettyjä kieliä. Tämä koskee niin virallisia kieliä ja alueellisia kieliä kuin vähemmistökieliä, kuten kymri, jonka tukemisesta voimme antaa erityisiä esimerkkejä, tai katalaani, jonka osalta Euroopan komissio on esimerkiksi yrittänyt lähentyä kyseistä kieltä puhuvia ihmisiä tai kiinnittää heidän huomionsa. Olemme esimerkiksi julkaisseet katalaanin kielellä hyvin kattavat Internet-sivut sekä tietoa unionin eri politiikanaloista. Sama koskee myös baskia ja monia muita kieliä. Haluan osoittaa, että voimme näiden toimien kautta näyttää, miten erityisellä tavalla haluamme tukea tätä politiikkaa. Pidän sitä Euroopan unionin kannalta erittäin tärkeänä politiikanalana, jolle koko Euroopan unionin luominen itse asiassa perustuu.
Puhemies
(HU) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Jim Higgins  
kirjallinen. - (EN) Panen tyytyväisenä merkille Euroopan komission myönteisen näkemyksen ja myönnän, että joidenkin vähemmistökielten tunnustamisessa on tapahtunut edistystä. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä, että vähemmistökielet olisivat samanarvoisia kuin EU:n valtakielet. Tällä hetkellä iirin kielestä tulkataan täysistunnossa vain englanniksi, ja minun on keskeytettävä (iiriä puhuessani) minuutin mittainen puheenvuoroni kesken kaiken ja vaihdettava englantiin, koska tulkkausta ei ole saatavilla. Iirin kielen kääntämistä opettavat tällä hetkellä ainoastaan Irlannin kansallisen yliopiston Galwayn toimipiste (National University of Ireland, Galway, NUIG) sekä irlantilaiset asianajajien ammattijärjestöt. Vaikka tämä on jo edistystä, pyydän komissiota myöntämään lisää rahoitusta uusien iirin kielen käännöskurssien perustamiseksi. Siten iirin kielen tulkkeja saataisiin tarpeeksi, jotta Euroopan unionin toimielimet voisivat taata täysimääräiset iirinkieliset käännöspalvelut niin kuin Euroopan parlamentin työjärjestyksen 146 artiklassa määrätään. Kuten sanoitte, emme voi vahvistaa kulttuurien välistä vuoropuhelua ilman monikielisyyttä. Monikielisyyttä taas ei ole ilman kunnollista koulutusta.
Alajos Mészáros  
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen Slovakian unkarilainen ja Slovakian laki on mielestäni huono. Laki ei ole huono sen takia, että se rikkoo unionin arvojärjestelmää, vaan sen takia, että se heikentää rajusti useiden satojentuhansien vapaiden unionin kansalaisten oikeutta käyttää äidinkieltään sekä rajoittaa törkeällä tavalla kyseisen oikeuden vapaata käyttöä. Rangaistuksen pelko ja kielilain epämääräinen sanamuoto johtavat siihen, etteivät kansalaiset uskalla käyttää äidinkieltään edes paikoissa, joissa se on sallittua. Toisaalta kahden kielen käyttö on pakollista jopa silloin, kuin sille ei ole minkäänlaisia perusteita.
Slovakian hallitus, joka noudattaa kansallismielisiä ihanteita, perusteli kielilakia sillä, että Slovakian eteläisillä alueilla olisi selvästi jotenkin tasapainotettava slovakin ja unkarin käyttöä. Kuten on jo todettu, tämän pitäisi tarkoittaa, että unkarilaisten asuttamilla alueilla asuvilla slovakinkielisillä on oikeus saada virallista tietoa kyseisellä kielellä. Oikeutta sovelletaan kuitenkin vain toispuoleisesti, jos vähemmistön osuus väestöstä on alle 20 prosenttia. Siinäpä tasapainoa kerrakseen! Vaikea uskoa, että elämme 2000-luvun Euroopassa.
Rareş-Lucian Niculescu  
Vähemmistöt tuovat lisäarvoa kansalle, jos ne voivat säilyttää kulttuurisen arvonsa. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää suojella vähemmistökulttuureja. Tähän liittyen olen sitä mieltä, että edustamani jäsenvaltion, Romanian, vähemmistöjen suojelua koskeva lainsäädäntö on yksi nykyaikaisimmista. Romaniassa vähemmistöt voivat käyttää tuomioistuimissa äidinkieltään. He saavat kouluissa opetusta äidinkielellään. Kaikki Romanian 19 vähemmistöä ovat edustettuina parlamentissa. Viranomaisten on myös laadittava asiakirjat vähemmistöjen kielellä alueilla, joilla vähemmistöjen osuus väestöstä on yli 20 prosenttia. Kaikki päätökset julkaistaan noilla alueilla sekä romaniaksi että kyseisellä alueella asuvien vähemmistöjen kielellä. Mielestäni Romanian lakia voidaan pitää tällä alalla esimerkkinä hyvästä käytännöstä sekä vertailukohtana aina, kun puhutaan vähemmistöjen oikeuksista ja niiden kielten käyttämisestä.
