Priprave na zasedanje Evropskega sveta (24. junij 2011) (nadaljevanje razprave)
Predsednik
Naslednja točka je nadaljevanje razprave o izjavah Sveta in Komisije o pripravah na zasedanje Evropskega sveta dne 23. in 24. junija 2011.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, najprej je ključno vprašanje te današnje razprave, kaj lahko pričakujemo od tega Evropskega sveta v četrtek in petek. Upam, tako kot moja skupina - in mislim, da tudi večina tega parlamenta -, da lahko ta vrh zaključimo z odločnejšim, celovitejšim in drznejšim pristopom do te krize. Bodimo pošteni: do te krize nimamo globalnega celovitega pristopa. Tudi danes ga nimamo na mizi ne v Svetu in ne v Parlamentu.
Martinu Schulzu bi rad dejal, da imam tudi sam nekaj vprašanj o bonitetnih agencijah in vlogi, ki jo imajo v tej krizi, toda poiščimo napake in vire za to krizo v svojih vrstah in morda ne izven Evropske unije in izven njenih institucij.
Bodimo pošteni še o eni stvari: krize ni konec. Tisti, ki mislijo, da bodo z dodatnim denarjem Grčiji zaključili s to krizo - kar zadeva Grčijo in evro -, se motijo. Krize še ni konec in nadaljevala se bo, če, prvič, ne najdemo strukturne rešitve za Grčijo in, drugič, ne oblikujemo resnične gospodarske in politične unije v Evropi. Nekateri ukrepi bi morali končati krizo evra in Grčije.
Še enkrat, ali je možno imeti eno valuto in 17 vlad, 17 gospodarskih strategij in 17 trgov obveznic - kot imamo to danes - in tako stanje, ki ne obstaja nikjer drugje na svetu? Samo mi v Evropi mislimo, da lahko imamo monetarno unijo in 17 različnih politik, 17 različnih vlad in 17 različnih trgov obveznic.
Tega ne govorimo samo mi, federalisti v Evropskem parlamentu. Včeraj je gospod Lipsky, direktor Mednarodnega denarnega sklada (MDS), dejal, da bi Evropa morala za spopad s krizo oblikovati eno politično in gospodarsko unijo. Včeraj je gospod Geithner, ameriški minister za finance, dejal: "Morda se lahko ustavijo in pogovorijo med seboj; naj oblikujejo gospodarsko in politično unijo". Če na drugi strani Atlantika vedo, kaj moramo narediti, zakaj nimamo poguma, da bi naredili ta velik korak proti gospodarski in politični uniji? To je ključno vprašanje za jutrišnji Svet.
Kar zadeva mojo drugo točko, moramo pomagati Grčiji - in ne samo z obrambo. Potrebujemo drzen varčevalni program in o tem se zdaj razpravlja z grško vlado. Morda se načrtuje, da se gre še dlje od tega, kar je zdaj predloženo. Če je tako, potem potrebujemo za to pozitivni načrt.
Iz krize se ne bodo izvlekli le na osnovi varčevanja. Potrebujejo rast in naložbe in to lahko uresničimo v okviru Evropske unije. Dajmo na primer poroštva za zasebna vlaganja. Zasebnih vlaganj v Grčiji več ni. Dajmo jim posojila Evropske investicijske banke. Zakaj ne bi uporabili dela privatizacijskega programa za oblikovanje novih naložb in rasti v Grčiji in ne za davčno konsolidacijo.
Zdaj imam prošnjo za gospoda Daula in bom zato nadaljeval v francoščini.
(FR) Svojo pripombo bom povedal v francoščini. Skupina gospoda Daula je sestavljena in poslancev stranke Nea Dimokratia. Tukaj moramo biti zelo jasni. Poleg tega če želimo, da vse druge države dajo denar Grčiji, potrebujemo politično soglasje v tej državi. Mislim, da lahko pozovemo gospoda Daula, ki je imel prav v tem, kar je povedal, da prepriča svoje politične prijatelje, da dosežejo politično soglasje z namenom, da se v Grčiji ta politika realizira.
(Aplavz)
To potrebujemo. Zavedam se, da vam nalagamo zahtevno nalogo, gospod Daul, toda vem, da ste sposobni spoprijeti se s tem izzivom. Res je, da država v takih razmerah hrepeni po politični enotnosti, in tega stanja ne bo rešila z igranjem nepomembnih političnih igric, kot se to zdaj dogaja v Grčiji. Gospod Lange, to sem devet let doživljal v Belgiji.
Gospod predsednik, bodimo zelo odkriti. Potrebujemo drznejši sveženj o gospodarskem upravljanju, kot je ta, ki ga imamo danes pred seboj.
Naravnost bi rad vprašal predsednika Barrosa: včeraj je predstavnik Evropske komisije na tiskovni konferenci dejal, da ni potrebe po obratni kvalificirani večini pri svežnju o upravljanju. Prosil bi vas, gospod Barroso, da to popravite. Prosil bi, da Komisija skupaj z Evropskim parlamentom uporabi za sveženj o gospodarskem upravljanju bolj skupnostno metodo.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Joseph Daul
(FR) Gospod predsednik, predsedniku Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo bi rad dejal naslednje: Prepričan sem, da do takrat, ko bo on s svojimi liberalnimi vladami uspel vzpostaviti celovito solidarnost za vse različne države, ga bomo jaz in moja skupina že prehiteli pri tem, kar zadeva Grčijo, in na to ga bom spomnil tukaj, v tem parlamentu.
Guy Verhofstadt
(FR) Gospod predsednik, v večini držav, na katere se sklicuje gospod Daul, smo v koaliciji s Krščanskimi demokrati, tako da to gotovo mora imeti vpliv. Toda mislim, da to popoldne pred tako pomembnim zasedanjem Sveta ni primerno igrati na strankarske politične karte in ščuvati eno vlado proti drugi. Pozivam vas, gospod Daul, da ne ščuvate liberalcev proti Poslanski skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskim demokratom) ali proti socialistom. Jaz sem vas le prosil, da prepričate svoje prijatelje iz stranke Nea Dimokratia, stranke, katere mnogi poslanci so po naključju tudi naši prijatelji in so se v nekaterih primerih celo preselili v mojo skupino in ki ima le en cilj: združiti grško ljudstvo, tako da se bo lahko izvleklo iz krize, ki jo prestajajo. V tem lahko imate ključno vlogo. Računam na vas.
(Govornik se je strinjal, da sprejme dve vprašanji na podlagi modrega kartončka od gospoda Kumacakosa (Koumoutsakosa) in gospoda Ransdorfa v skladu s členom 149(8) poslovnika)
Georgios Koumoutsakos
(EL) Gospod predsednik, navdušen sem bil, ko sem slišal gospoda Verhofstadta dejati, da so zdaj vsi sprevideli, da je grški problem evropski problem. Kaj mora Grčija storiti? Grčija mora pospešiti pomembne strukturne reforme in privatizacije.
Zato bi rad svetoval gospodu Verhofstadtu, ker je bil očitno zaveden, da se o teh dveh vprašanjih, ki tvorita jedro reform, stranka Nea Dimokratia ni le strinjala; Nea Dimokratia je pripravila predloge. To so predlogi stranke Nea Dimokratia, katerih vlada ni bila sposobna izpeljati 18 mesecev. To je resnica.
Miloslav Ransdorf
(CS) Gospod predsednik, pozorno sem poslušal gospoda Verhofstadta, predsednika Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, in rad bi ga vprašal, če prav mislim, da je njegov moto morda, da je Grčija povsod, ker Grčija ni le država članica Evropske unije, ampak je stanje duha in da je Grčija zato vsepovsod.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, jasno je, da če ne bomo razrešili grškega problema, bomo imeli velike probleme na celotnem območju evra. Že danes imamo težave na Portugalskem; že danes imamo težave na Irskem. Razlika v razponu danes - med Portugalsko in Nemčijo, med Irsko in Nemčijo - je več kot 800 osnovnih točk.
Kar počnemo - s solidarnostjo, ki smo jo potrebovali od začetka te krize, ampak je ni bilo -, torej ni le za Grčijo; biti mora za vse države članice območja evra. Zaradi tega pomanjkanja solidarnosti smo decembra 2009 ustvarili veliko večjo težavo - težavo, s katero se spopadamo danes.
Jan Zahradil
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, danes je v Parlamentu zelo zabavno.
Naj vas spomnim, da nas je še veliko takih, ki smo izkusili komunizem in ki smo od takrat precej in gladko napredovali, da smo se pripravili na članstvo v Evropski uniji.
Upravičeno smo se dokazali, dokazali, da izpolnjujemo københavnska merila, dokazali, da imamo popolnoma delujoča tržna gospodarstva in tako naprej, toda žal se ta raven pregleda ni uporabila za nekatere evropske države, ko so vstopale v območje evra. Zakaj? Preprosto zato, ker je bil to politični in ne gospodarski projekt, in zato so se merila spregledala; številke so bile spremenjene, tako da so vstopile države, ki še niso bile pripravljene. To je bistvo problema, zdaj preživljamo posledice in smo na prelomnici.
Verjemite mi, da kljub dejstvu, da je večina poslancev iz moje skupine iz držav članic, ki niso del območja evra, ne želimo, da evru spodleti. Obenem pa ga ni mogoče braniti za vsako ceno.
Prepričani smo o zadnjih straneh poglavja o reševanju. Evropski svet bi moral poslati jasno sporočilo, da če je položaj države v območju evra nevzdržen, potem območje evra ne bi smelo oklevati, razen če država naredi dramatične spremembe, ter izpostaviti možnosti prestrukturiranja dolga ali celo - naj se zdi še tako kruto - možnosti, da država izstopi iz območja.
Gospod Barroso, če tega ne storite, vam bom povedal, kaj se bo zgodilo: vaši nasprotniki - ali bolje nasprotniki vašega naslednika - ne bodo prijazni, spodobni evroskeptiki, kot sem jaz, pač pa resnično zlobni nasprotniki Evrope. In zakaj? Ker jih bodo izvolili jezni nemški davkoplačevalci ter obupani francoski in nizozemski samostojni podjetniki, ki so naveličani plačevanja dolgov drugih, in vem, da niti jaz niti vi ne želiva, da se to zgodi. Zato ukrepajmo.
Enako bi vas prosil, da nehate uporabljati ali zlorabljati vsako krizo kot priložnost za nadaljnje prizadevanje za nadnacionalne programe za nekaj podobnega kot je fiskalna ali davčna unija, ker to ne vodi nikamor.
To ni kriza Evrope. To je le kriza napačne, zastarele zamisli evropskega povezovanja, in to je vse.
Rebecca Harms
Gospod predsednik, gospa Győri, gospe in gospodje, presenečena sem nad tem, kako surova je nenadoma postala razprava o najgloblji krizi, ki jo Evropska unija že dolgo prestaja. Ko bomo spoznali, da zdaj zagovarjamo Schengen, da nismo mogli braniti svobode tiska na Madžarskem v času tega predsedovanja Svetu, da smo celo potrebovali dolgo časa, da smo začeli iskati skupni evropski jezik glede Libije in Egipta, potem ni čudno, da ob soočenju s poslabšanjem razmer v Grčiji lahko le rečemo, da čeprav imamo zdaj v Evropi veliko voditeljev, pa nimamo vodstva.
Mislim, da je to ena večjih težav, ki ni bila ustrezno obravnavana. V tej krizi, ki je trajala veliko dlje od grške krize, smo na mestu, ko so vse rešitve, ki jih ponuja Svet, prepozne in po obsegu preozke. Zamisel, da lahko Evropska unija le nadaljuje na način, kot želimo, in zagotavlja boljše življenje za vse Evropejce, če rešimo Grčijo in stabiliziramo Jug, je zamisel, ki do zdaj še ni bila izrečena, in mislim, da dejansko obstaja institucija, ki je za to odgovorna, in to je Evropski svet. Menim, da Parlament tudi ni vedno zgleden primer. Parlament se na primer ni želel pravočasno sestati pred tem zgodovinskim zasedanjem Sveta, da bi sprejel resolucijo, s katero bi rešil probleme ravno v zvezi s to zgodovinsko krizo. Zdi se mi obžalovanja vredno, da se niti poslanci na levici, ki sedijo na moji desni, niso bili sposobni sestati pravočasno, da bi v imenu Parlamenta podali izjavo glede Grčije.
Še enkrat bo rada načela temo, kaj je narobe v Grčiji, ker menim, da gospod Daul nosi odgovornost do stranke Nea Dimokratia. Toda ob upoštevanju pravičnosti je Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu prav tako odgovorna do gospoda Papandreouja in njegove vlade. Čeprav sem vesela, da mu je bila včeraj izglasovana zaupnica, bo grška vlada vključena v odločanje o poštenih programih v krizi. Dejstvo, da je to tako nepošteno porazdeljeno, da breme nosijo le nižje plasti družbe, da v Grčiji ni uvedenega davka na kapital in da je davčna utaja prav tako zelo razširjena, je nepošteno. Nacionalna solidarnost, ki je bila omenjena, mora prav tako vplivati na elito v Grčiji, ki še celo danes iz krize ustvarja dobičke, da prevzame svoj del odgovornosti.
(Aplavz)
Ostajamo pri vsem, kar smo ob mnogim priložnostih že povedali glede Grčije. Daljše časovne omejitve, ugodnejša posojila - mislimo, da mora obstajati tudi blago, sistematsko in varno reprogramiranje dolga. Mislim, da je izraz nesposobnosti političnega vodstva v Evropski uniji, da to, kar smo potrdili za pravilno, in sicer da morajo zasebni upniki prav tako nositi breme, ni izvedeno, ker se bojimo bonitetnih agencij. Zato je vprašanje, ki nas je pripeljalo v krizo, še vedno prevladujoč dejavnik in do zdaj ni bilo političnega vodstva, ki bi to vprašanje rešilo. Mislim, da je to glavna stvar, o kateri je treba razpravljati na zasedanju Evropskega sveta v naslednjih nekaj dnevih.
Gospod Barroso, želim vam vso srečo z vašim načrtom za pravičnejšo obdavčitev kot načinom za izhod iz krize. Ne vem, ali še vedno vztrajate pri davku na finančne transakcije. Mi smo še vedno zanj. Ta parlament je že večkrat izrazil podporo. Toda prav tako menim, da davčna utaja, nepošteno nagrajevanje in vsi dejavniki, ki so pomagali k povzročitvi finančnega zloma, še niso bili obravnavani. Tudi to je vaša odgovornost. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Lothar Bisky
Gospod predsednik, če ta trenutek pogledamo Grčijo, se lahko tudi česa naučimo. Zahteve po varčevanju in poziv k odprodaji zadnjega srebra v državni lasti ne bodo rešili Grčije. Vse gre naprej po starem. Pred pozivanjem k zavezam se zahteva še več varčevalnih ukrepov in privatizacij. Obenem pa se še vedno poskuša z evropskim semestrom vsiliti to stečajno izkušnjo kot zgled za države članice.
Celotna situacija je prišla tako daleč, da razmišljamo o ustanovitvi agencije za privatizacijo, ki bi temeljila na nemškem modelu agencije Treuhand. Gospa Lange, nemška agencija Treuhand je naredila veliko pozitivnega. Toda prav tako je pripeljala do množične deindustrializacije in zapravljanja državnega premoženja. Posledice je možno občutiti še danes. Toda ne želim, da bi sam arogantno predstavljal napake drugih.
Milijarde dodatne pomoči Grčiji brez jasnih sprememb so le varnostna mreža za banke. V tem pogledu smo lahko tudi brez prostovoljnega sodelovanja zasebnega sektorja, tako je bilo rečeno. V tem primeru bi rekel, da je to politični neuspeh.
Stvari se bodo nadaljevale enako kot prej. Edino alternativo vidim v radikalni spremembi naše finančne in gospodarske politike. Toda za to nam manjka poguma. Vzrokov za krizo ne rešujemo. To je srž problema. Manjka nam poguma, da bi zagotovili več demokracije in preglednosti ter da bi za zaprtimi vrati opravljali manj politične dejavnosti. To ogroža evropsko zamisel in omogoča uveljavljanje omejenega nacionalizma.
Prosim, da se z vrha pošljejo jasna sporočila, toda sporočilo ne sme biti "nadaljujmo kot prej".
Nigel Farage
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, vedno ko vprašam gospoda Barrosa, kakšen je načrt B, reče, da ga ne potrebujemo.
Gospod Barroso, vedno ko napovem, da je še ena država na robu reševanja, rečete "ne ne, ni problema". Zdaj smo na robu druge grške finančne injekcije in govorite "druge možnosti ni". Po tej poti moramo nadaljevati. Spregledati moramo dejstvo, da nam španski trg obveznic pravi, da bodo oni naslednji. Spravili ste nas v pravo godljo. Imate stoodstotne dokaze o tem, da se zmotite z vsako napovedjo o evru in danes govorite, da bo ta sveženj spravil Grčijo na pot rasti, toda to se ne bo zgodilo. Grčijo bo spravil na pot tretje finančne injekcije, o kateri bomo razpravljali že čez nekaj mesecev.
Reči moram, da se mi zdi prav bolno, ko vidim, da vi in vse bolj srhljiv Mednarodni denarni sklad ustrahujete državo, ki je pravzaprav izumila demokracijo, in da se njihovim ljudem govori, da morajo sprejeti ta varčevalni sveženj. Sprejeti morajo krčenje gospodarstva do točke, ki jih bo spravila v čisto gospodarsko depresijo. Govori se jim, da druge možnosti ni; to je oblika sadomonetarizma in spravlja jih v norost. Zbirajo se na ulicah, vrši se nasilje in če smo odkriti, lahko stvari gredo samo še na slabše. Niste jih oropali le denarja, oropali ste jih tudi njihove demokracije.
Dobri, resnično dobri Evropejci bi zagotovili drugo možnost pomoči Grkom, da bi ponovno vzpostavili svojo lastno valuto, omogočili bi jim devalvacijo, ponovno pogajanje o dolgovih, saj je njihov delež dolga glede na BDP presegel točko brez povratka. Šele takrat lahko resnični varčevalni svežnji delujejo. Šele takrat bodo Grki sprejeli, da morajo varčevati. Če bomo nadaljevali po tej poti, je to pot socialne in gospodarske katastrofe.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Niki Tzavela
(EL) Gospod predsednik, gospoda Faragea bi želela vprašati, ali ve, koliko znaša zunanji dolg Združenega kraljestva, in ali meni, da bi se lahko Združeno kraljestvo kot otok zmoglo rešiti samo.
Nigel Farage
Gospod predsednik, Združeno kraljestvo je to preživljalo natančno pred dvajsetimi leti. Bili smo del mehanizma deviznega tečaja. Bili smo ujeti, poskušali smo se stabilizirati nasproti nemški marki z obrestnimi merami, ki so bile dvakrat višje, kot bi morale biti.
Po nepotrebnem je bilo ob delovna mesta 1 milijon Britancev. Na srečo smo izpadli iz mehanizma deviznega tečaja, obrestne mere so se znižale in v 90-ih smo bili zadovoljni.
Ne moreš združiti različnih gospodarstev z različnimi stopnjami rasti ter različnimi trgovinskimi tokovi po svetu. Dobili smo lekcijo. Hvala bogu se nismo pridružili evru. Bojim se, da so tisti, ki so se, zdaj ujeti v gospodarski zapor.
Barry Madlener
(NL) Gospod predsednik, prejšnji torek je gospod Barroso dejal, da lahko Grčija računa na evropsko podporo. Evropa bo ustvarila dobre rezultate, je dejal.
Na čem gospod Barroso dejansko utemeljuje svoja pooblastila? Ali ni res, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo finančna pomoč Grčiji izrecno prepovedana? Ali ni res, da morajo nacionalni parlamenti posebej odobriti tako pomoč? Ali ni res, da lahko pomoč tudi zavrnejo?
Pooblastila Komisije se širijo vse bolj. Napočil je čas, da temu naredimo konec. Komisija se ima za guvernerja vseh evropskih držav, za zadnjega nosilca odločitev pod vodstvom gospoda Barrosa. Gospod Barroso ni bil demokratično izvoljen. Noben evropski državljan ni volil zanj. Za vlado, ki vlada brez demokracije, imam le eno besedo, in to je diktatura. Birokratska diktatura, ki si želi pokoriti Grke in prav tako želi imeti glavno besedo na Nizozemskem. Nesprejemljivo je, da bi gospod Barroso odločal o tem, ali naj Nizozemska dodeli pomoč. Samo eno telo lahko odloča o tem, ali naj Nizozemska pomaga Grčiji, in to je nizozemski parlament.
Dodelitev pomoči Grčiji je nekoristna. Škodi nizozemskemu gospodarstvu in nizozemskim državljanom. Glede tega je imel gospod Barroso prav. Nenazadnje je v torek sam dejal, da tudi če bi grški dolg čarobno izginil, težava ne bi bila rešena.
Evropski vrh resnično ne more priti do drugačnega sklepa. Edina dolgoročna rešitev za to težavo je, da Grki spet uvedejo drahmo, ki bi jo lahko devalvirali sami. Tako drugim državam članicam ne bi bilo treba poravnati računa.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - - Gospod predsednik, rad bi le odgovoril na dve konkretni vprašanji, ki sta mi bili zastavljeni.
Ne bom vstopal v to ideološko razpravo proti Evropi, v kateri, lahko rečem, je zanimivo videti skrajno desnico in skrajno levico združeni proti evru in proti evropskemu projektu. Zato želim še enkrat pozvati vse demokratične sile v Evropi, v tem parlamentu, v Grčiji, da se soglasno združijo in naredijo vse, kar je mogoče, da zagotovijo rast in blaginjo v Evropi.
Dve konkretni vprašanji sta bili o finančnem davku in našem stališču o obratni kvalificirani večini.
O finančnem davku želim potrditi, da bo predlog, ki ga bo Komisija predložila verjetno oktobra, davek na finančne transakcije. Opravili smo oceno učinka. Menimo, da sta dve možnosti: davek na finančne transakcije in davek na finančne dejavnosti. Odločili smo se, da zdaj vložimo predlog za davek na finančne transakcije, in en razlog je ravno v tem, da ni ustreznice za DDV na finančne transakcije. Zato bomo podali ta predlog do oktobra.
(Aplavz)
Drugo vprašanje je zastavil gospod Verhofstadt. Želim pojasniti, da Komisija podpira Parlament pri glasovanju o obratni kvalificirani večini. Podpiramo vaše ambiciozno stališče. Obenem - in Olli Rehn bo imel priložnost, da vas to popoldne nagovori - bomo pozvali vas in Svet, da vidimo, ali je mogoče doseči končni dogovor. Ker prav tako menimo, da je po zaslugi stališča Parlamenta bil dosežen velik napredek v smislu svežnja, ki je zdaj zrel za presojo.
Želim čestitati vam, Parlamentu, tistim, ki ste največ delali na tej zadevi, in tudi madžarskemu predsedstvu Sveta, saj je opravil zelo pomembno delo. Ob koncu želim povedati vam vsem, da če upoštevamo sedanji položaj, bo cena v smislu odgovornosti, če ne bomo imeli dogovora o tej zadevi, zelo visoka.
Komisija podpira pristop Skupnosti. Komisija podpira največjo možno ambicioznost, ki je črta, za katero mislim, da jo tudi vi določate.
To so konkretni odgovori na konkretna vprašanja.
Manfred Weber
(DE) Gospod predsednik, predsedujoča Svetu, gospod Barroso, gospe in gospodje, glede Grčije je bilo povedanega že veliko. Rad bi dodal le še dve misli o tej zadevi.
Prva je, da kljub vsem skrbem in strahu, ki ga čutijo ljudje, načel ne smemo izgubiti izpred oči. Dve načeli, ki določata Evropo, sta solidarnost - za tem stojimo - in čut za posamično odgovornost -, da Grki in vsi tisti, ki prejmejo dejanja solidarnosti, prav tako prevzemajo odgovornost.
Druga misel je ta, da je bil omenjen velik preskus za Evropo in skrb, da bo projekt morda celo neuspešen in da se bodo stari duhovi, za katere smo mislili, da smo se jih znebili, ponovno vrnili v Evropsko unijo. Vse to bi rad obrnil okrog in pogledal na to s pozitivnega smisla. Ne bi smeli govoriti le o težavah, pač pa tudi o uspehih. Omeniti bi morali na primer, da so nekatere baltske države uspele premagati krizo in da se bo Irski z evropsko podporo naslednje leto uspelo vrniti na trge z obveznicami. To bi lahko bila velika priložnost, da dokažemo ljudem, da smo skupaj močnejši.
V tem smislu je na zasedanju Sveta težko reševati drugo veliko vprašanje, in sicer vprašanje migracije. Toda obstaja dobra povezava, ki povezuje dve vprašanji, ker v zvezi z vprašanjem migracije, zlasti s Schengenom, vidimo na delu enako načelo, in sicer da se zaradi nacionalnega egoizma zdaj dvomi v velik evropski uspeh. Prepričan sem, da smo vsi videli številke, ki kažejo, da je 18.000 beguncev prispelo v Italijo. Toda vsi vemo, da za Italijo 18.000 beguncev ni preveliko breme, saj je samo Belgija lani sprejela dvakrat toliko beguncev. Zato ni bilo prav od Italije, da se je odzvala tako, kot se je. To je bilo notranje oblikovanje politike s strani italijanskega ministra za reforme, Umberta Bossija. Zaradi nekaj sto ljudi je Francija odgovorila s ponovno uvedbo nadzora na mejah in tudi to je bilo zaradi domačih političnih razlogov. Tudi na Danskem so bili razlogi notranje politične narave.
Zato bi rad, da Svet s svojega zasedanja pošlje jasna sporočila. Ko se razpravlja o migraciji in Schengenu, morajo voditelji držav in vlad Evropske unije odgovoriti z jasnim sporočilom, da ne želimo nacionalnega egoizma, še zlasti ne na tem področju. Namesto tega želimo braniti velik uspeh, ki je svobodna Evropa. Gospod Barroso, pri tem boste gotovo dobili podporo Parlamenta.
Hannes Swoboda
(DE) Gospod predsednik, predsedujoča Svetu, predsednik Komisije, najprej bi rad spregovoril nekaj besed o temi, ki mi je pri srcu, in to je seveda Hrvaška. Upam, da bomo uspešni pri sprejetju odločitve, da resnično omogočimo Hrvaški, da se zdaj vstopi v Evropsko unijo. Komisija je tukaj opravila dobro delo - komisar Füle, vi sami, gospod Barroso, in tudi madžarsko predsedstvo. Bilo bi dobro in pomembno sporočilo za problematično regijo, kot je Balkan, če bi bila država, ki je dobro opravila svojo nalogo, naslednja v vrsti. Ko rečem "opravila svojo nalogo", to ne pomeni, da so vse težave rešene. Pravkar smo bili priča nekaterim nesprejemljivim dogodkom v Splitu v povezavi s parado ponosa. Toda za vlado je pomembno, da se zavzame za temeljne svoboščine in pravice.
Dovolite, da spregovorim par besed o Grčiji. Gospod Barroso, dejali ste, da bo težko razložiti državljanom, če ne bomo našli rešitve, na primer v povezavi s svežnjem o gospodarskem upravljanju. Toda, gospod Barroso, državljanom bo tudi težko razložiti, če se osredotočimo le na varčevanje. Govorili ste o rasti in dejali, da potrebujemo nekaj za spodbujanje rasti - toda kaj natančno, gospod Barroso? Ni mogoče verjeti, da bo samo varčevanje vodilo do rasti, če obenem ne ponudimo drugih možnosti. Gospod Verhofstadt je navedel nekaj težav. Ne le levičarsko usmerjeni gospodarstveniki - v včerajšnjih gospodarskih rubrikah, na primer v Le Monde, ki ni levičarsko usmerjeni časopis, jasno navajajo: varčevanje na eni strani - da, potrebujemo določene omejitve -, toda potrebujemo tudi rast in naložbe.
Ko je govora o privatizacijah, gospod Barroso, veste natančno, kako Grčijo zdaj hitro prisiliti v val privatizacij - kot je dejal gospod Bisky, stvari se odprodajajo. Toda Grčiji moramo dati čas, da privatizira tiste stvari, za katere je to razumno storiti v času, ko bo prejela primerno vsoto denarja zanje.
Drugič, reči moramo, da je prav tako treba vložiti nekaj denarja. Če rečete, da želite sprostiti regionalna sredstva in vire iz strukturnih skladov, potem se moramo odmakniti od obveznosti sofinanciranja, ker jih sicer Grčija ne bo mogla porabiti. To so vsi predlogi, ki jih čakamo od Komisije, gospod Barroso. Smo za varčno politiko in varčevanja, kjer je to potrebno, in smo tudi za omejitve in ukrepe prestrukturiranja. Toda to ne bo delovalo brez rasti.
Če bomo ob koncu dneva nadaljevali kot zdaj, ne bomo rešili Grčije ali naših bank in niti ne bomo rešili naših davkoplačevalcev; namesto tega bomo končali v kaosu.
Zato, gospod Barroso - in to seveda velja tudi za Svet -, potrebujemo poleg strukturnih ukrepov tudi rast. Predlogi za rast in zaposlovanje so bistveni za prihodnost Grčije in tudi Evrope.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) Poslovnika)
Miloslav Ransdorf
(CS) Gospod predsednik, gospoda Swobodo bi rad vprašal, ali se strinja s stališčem, da se kriza v določenih državah članicah uporablja kot orodje, da se državljanov skrivaj razreši njihovega premoženja. Ali tudi on to pojmuje tako?
Hannes Swoboda
(DE) Gospod predsednik, v vseh državah, ki prestajajo krizo, so bile težave resnične. Tega nima smisla zanikati. Ta položaj je mogoče zlorabiti iz dveh različnih strani. Lahko se zlorablja s tem, kar počnejo nekatere bonitetne agencije, ko na primer dajejo nasvete, ki države peljejo v propad. Toda lahko se zlorablja z dajanjem političnih izjav, da nam ni treba ničesar spremeniti. Če nekateri protestniki v Grčiji ali drugih državah na primer menijo, da nam ni treba ničesar spremeniti in da lahko delamo kot prej, potem se motijo. Zato se strinjamo, da damo vso podporo ukrepom, ki jih predlaga vlada gospoda Papandreouja. Ti ukrepi so korak v pravo smer. Treba jih je podpreti in to je nekaj, kar morajo priznati nekateri sindikalisti v Grčiji - edini način, da se to premaga, je, če skupaj vodimo politiko rasti. To sem hotel pojasniti. Z drugimi besedami, nobene zlorabe z nobene strani. To je zelo pomembno.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Gospod predsednik, po včerajšnji izglasovani zaupnici v Atenah z izidom, ki se ga vsi zavedamo, je časopis Bild v Nemčiji natisnil naslov "Grški vodja je preživel - Evropa si lahko oddahne". Reči moram, da sem bil tudi jaz zadovoljen z izidom tega glasovanja, toda menim, da je mnogo prezgodaj za to, da bi si oddahnili.
To je zato, ker moramo naslednji teden uspešno uvesti pomemben varčevalni sveženj. To je naslednji velik preizkus. Celo takrat bomo daleč od tega, da bi si lahko oddahnili. Nadaljnji koraki in ukrepi bodo še vedno potrebni, preden bo kriza premagana. Menim, da je to, kar je bilo povedano tukaj, resnično. Ljudje v Grčiji potrebujejo luč na koncu tunela. Toda rad bi tudi jasno povedal, da ljudje v državah, iz katerih prihaja večina pomoči, tudi potrebujejo luč na koncu tunela. Občutek imajo, da dajejo in dajejo in da temu ni konca. V Grčiji imajo ljudje občutek, da varčujejo in varčujejo in da temu ni konca.
Zato je strategija rasti tako pomembna. Zato so privatizacije bistvene, da odprejo in liberalizirajo zaprto gospodarstvo. Zato je prav, da odločno spodbujamo in podpiramo zmanjšanje javnega dolga v Grčiji. Demokracija mora to potrditi. Kar se dogaja v zvezi z gospodom Samarasom, je popolnoma neodgovorno. Toda prav je, da na primer damo jamstva za naložbe. Prav je tudi, da črpamo neporabljena sredstva EU, gospod Barroso, in jih damo na razpolago Grčiji, ker navsezadnje ne bo imela le Grčija koristi od večje rasti, pač pa tudi cela Evropa.
Če malce pogledamo v prihodnost, je prav tako pomembna ena stvar: pakt za stabilnost in rast je treba okrepiti. Preprečiti moramo prihodnje krize. Tukaj pride v poštev obratna kvalificirana večina. Noben navadni državljan ne bo razumel, kaj to v resnici pomeni. Če povem preprosto, če bo pakt za stabilnost in rast imel ta čudni tehnični element, ki sem ga pravkar omenil, bo vpliven, sicer pa ne. Potem ne bomo mogli podpreti tega svežnja. Obratna kvalificirana večina v preventivni fazi pakta za stabilnost in rast je, kar zadeva nas, neobhodno potrebna.
Gospod Barroso, zelo sem zadovoljen, da ste ponovno razložili, da je Komisija natančno takega mnenja. Rad bi videl, da ta parlament ta projekt podpre.
Sven Giegold
(DE) Gospod predsednik, hvala, gospod Lambsdorff, sem enakega mnenja, da Grčija nujno potrebuje politično enotnost. Toda to se seveda začne z dejstvom, da morajo biti tam vloženi predlogi zelo pošteni. Enotnost v državi bo dosežena le, če se obnovi zaupanje v tamkajšnjo politično in gospodarsko elito. Da bo to mogoče, morajo vloženi predlogi prinesti enotnost. Toda vprašanje, ki bi vam ga rad zastavil, je naslednje: v vaši skupini bi rad videl tudi nekaj skladnosti. Tukaj pozivate k evroobveznicam, toda v Nemčiji ste izjavili, da so evroobveznice vrsta bogokletstva. Iz vaše skupine v nemškem parlamentu vidimo največje nasprotovanje skupnim evropskim ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Predsednik
Gospod Giegold, postopka modrega kartončka ne morete uporabiti, če ne boste zastavili vprašanja. Zato gospod grof Lambsdorfski prav gotovo nima kaj odgovoriti.
Niki Tzavela
(EL) Gospod predsednik, kot Grkinja bi se rada zahvalila Evropski komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu za vso podporo, ki so jo dali Grčiji do danes. Zlasti bi se rada zahvalila vsem v Komisiji, ki so trdo delali 18 mesecev, da bi rešili grško krizo.
V Evropskem parlamentu smo danes veliko govorili o Evropi. V tem večnacionalnem Parlamentu bi rada podala eno domoljubno pripombo. Mi, Grki, smo dali Evropi njeno ime in smo veliko prispevali k temu, kar imenujemo "evropska civilizacija" in "evropske vrednote". Za kaj prosimo grški politiki in grški ljudje? Prosimo za vaše spoštovanje in solidarnost. Kaj lahko obljubimo? Da bomo trdo delali, da bomo deželo, ki smo jo pripeljali do te točke - to je predvsem naša težava in mi smo krivi -, postavili nazaj na noge.
Dovolite, da podam tri predloge: .....
(Predsednik je prekinil govornico)
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, prisotnost velikega števila domnevnih prosilcev za azil iz Libije in Tunizije bo na dnevnem redu. Tunizija je država, ki je strmoglavila svojega diktatorja, torej od česa bežijo ti Tunizijci? Demokracije? Morda bi morali pričakovati na prvem mestu v vrsti gospoda Bena Alija, pred kratkim upokojenega diktatorja.
Libija je vojno območje. Toda ljudje ne postanejo prosilci za azil samo zaradi tega, ker živijo v nevarni državi. Nekaj je na osebi, ki jo postavlja v nevarnost.. Spor je verjetno v tem, ali naj jih Italija ali Malta sprejmeta, saj sta prvi državi, v katere prispejo, ali naj jih sprejmejo ostale države članice. Moj odgovor je, naj jih ne sprejme nobena in naj se čim prej vrnejo v severno Afriko.
Če pravila EU o azilu resnično navajajo, da je samo zahtevek prosilca za azil dovolj, da nastane obveznost njihovega sprejema, potem je ta pravila treba spremeniti. Pravila je napisal človek in lahko se jih razveljavi. Če to pomeni, da države članice in tudi sama EU zavračajo druge mednarodne sporazume, potem naj bo tako. Države članice je migracija prav gotovo spremenila. Prišel je čas, da se tok zaustavi in se spodbudi vračanje.
Pristop Hrvaške je prav tako na dnevnem redu. Katere ukrepe bo sprejela EU, da se zagotovi, da bo referendum potekal pošteno in da bosta slišani obe strani ter da se bo porabil enak znesek denarja? Predvidevam, da svobodnega in poštenega referenduma najverjetneje ne bo. Državo bo preplavila propaganda EU in tisti, ki so proti pristopu Hrvaške, bodo izločeni iz razprave.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Gospod predsednik, naslednje zasedanje Evropskega sveta bo teklo tudi o zaupanju. Dosegli smo zgodovinski trenutek. Zgodovinski zato, ker bomo opredelili izzive, s katerimi se mora Evropska unija spopasti in na katere zdaj ne moremo druga kot dati odgovorne odgovore. Toda ti odgovori so tesno medsebojno povezani.
Najprej bi rada čestitala madžarskemu predsedstvu za odlično delo in izrazila svojo zahvalo za to. Zlasti bi se rada zahvalila ministrici Eniki Győri, ki je bila povsod prisotna, za njeno delo. Določila je strog urnik, ki se ga je celotno predsedstvo uspelo držati, obenem pa so ohranili prijateljski odnos s Parlamentom, za kar se jim še enkrat zahvaljujem.
To polletje je bilo resnični izziv, ker to ni bila le nova naloga za madžarsko predsedstvo, pač pa so bile nove tudi naloge same. Samo pomislite na začetek in institucionalizacijo evropskega semestra ter šesterček o gospodarskem upravljanju, ki sta bila oblikovana v okviru postopka o soodločanju, ki bo prinesel popolnoma nov gospodarski pristop.
Ob približevanju zasedanja Sveta in vprašanjih glede svežnja, ki jih je še potrebno rešiti s kompromisom, so pričakovanja velika. Obenem pa imata Svet in Parlament veliko odgovornost glede dogovora, ker morata odločati o tem, ali želita slediti slabim praksam, ki so vodile v slabitev pakta za stabilnost in rast ter neposredno tudi v krizo, ali naj prenehata s politiko dogovorov, ki so sklenjeni na ravni držav članic, in slabimi kupčijami in končno dasta prostor novemu pristopu gospodarske politike, ki bo ponudila skupne evropske rešitve in je grajena na skupnih vzpostavljenih pravilih ter bo končno izpopolnila vidik gospodarske politike v zvezi s povezovanjem, z močno Evropo v središču. Državljani, nacionalni parlamenti in trgi, vsi pričakujejo od Evropske unije, da bo enotno oblikovala evropsko gospodarstvo, da bo sledila skupno sprejetim pravilom, da bo zagotovila stabilnost skupne valute in da bo učinkovito varovala evropske državljane pred krizo.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gospod predsednik, člani Evropskega parlamenta popolnoma razumejo, da se bo razprava o Evropskem svetu, ki bo potekal 23. in 24. junija, še naprej osredotočala na vztrajno krizo in težave, s katerimi se spopada evro, in na Grčijo. Toda rad bi se pridružil tistim, ki so izpostavili, da se dnevni red tam ne konča. Moramo razpravljati tudi o vprašanjih glede elementov, ki so bistveni za območje svobode, pravice in varnosti, zlasti Schengena, ki je verjetno ključen za prosti pretok oseb.
Ne moremo dovoliti, da se klic po demokraciji, ki se je razširil preko severne Afrike, sreča še s čim drugim, kot je jasen, brezpogojen odziv. Poleg tega pa ta odziv ne more biti reforma schengenskega sporazuma. Nasprotno, biti mora krepitev schengenskega sporazuma. To so precedensi, ki jasno nakazujejo, da ob nepričakovanem nenadnem migracijskem pritisku, kot je bil primer na Kanarskih otokih, v Španiji, med 2004 in 2006, dani odgovor ne more biti več in boljša Evropa, ampak tudi prispevek k zahtevi za boljšo demokracijo v sosednjih državah.
Vemo, da so bile Malta, Italija in Francija podvržene temu pritisku, toda biti moramo zelo jasni, da mora Svet opraviti svojo vlogo s tem, da zaključi z azilnim svežnjem, da zaključi z migracijskim svežnjem, da zaključi z reformo Uredbe Frontex in nenazadnje s posodobitvijo solidarnostne klavzule, ki je vključena v člen 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kar pomeni posodobitev Direktive 2001/55/ES.
Nazadnje bi rad izrazil svojo zaskrbljenost o sporočilu, ki je bilo poslano in namenjeno uvedbi mehanizma za odzivanje, ki bo omogočil ponovno vzpostavitev notranjih meja Unije v določenih izrednih okoliščinah. Izjemno jasni moramo biti glede tega, s čim se ukvarjamo in kakšna bo evropska razsežnost, strogo v zvezi z institucijami EU, tako da se ne bomo znašli na spolzkih tleh ali kontraproduktivni poti.
Adina-Ioana Vălean
Gospod predsednik, po obdobju odprtosti, strpnosti in navdušenja nad Evropo smo bili v zadnjih letih priča poslabšanju naše enotnosti in delitvi med Evropejci, celo v tem parlamentu, o vprašanjih, kot so svoboda gibanja, priseljevanje, nacionalni interesi in predvsem denar.
Na žalost ta svetovna gospodarska kriza osvetljuje naša najslabša nacionalna in populistična stališča. Dnevne izjave o Grčiji s strani nacionalnih politikov in zainteresiranih strani le prispevajo k zmedi in ustvarjajo na trgih še več špekulacij. Tveganje, da se okuži vsaka posamezna država članica, je resnično.
Medtem ko Grčija deli svoje breme odgovornosti v svoji krizi, naši evropski voditelji delijo prav tako svoj delež. Če bi pred enim letom EU pokazala enotno in popolno zavezanost pri pomoči Grčiji, zdaj ne bi skakali iz enega načrta reševanja v drugega.
Ne potrebujemo več strokovnih posvetovanj. Potrebujemo povezanost, odločnost in enotnost, saj smo v psihološki vojni in trg preskuša evropsko enotnost in ne grški varčevalni načrt.
Bistveno je poslati nedvoumno sporočilo podpore in spodbude, da Evropa stoji za Grčijo.
Poleg tega bi morali znižati obrestno mero in pri dostopanju do sredstev EU pokazati več prožnosti. Poleg tega mora biti Grčija pripravljena tudi vzeti usodo v svoje roke. Medtem ko so reforme in varčevalni ukrepi potrebni, moramo tudi vedeti, da to dolgoročno ni dovolj za okrevanje. Vrniti se moramo k osnovam, spodbuditi vlaganja in rast.
Upam, da jutri noben evropski voditelj ne bo izostal, kar se solidarnosti tiče, ker je Grčija le stran v knjigi z naslovom Evropa; torej če stojimo za Grčijo, stojimo za Evropo.
Mario Borghezio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, glede Grčije bom dejal, da je treba le poslušati razpravo, da pridemo do spoznanja, na kateri stopnji je evropsko upravljanje. Upravlja se na pogled, brez natančnih ciljev. Nič nam ni bilo povedano takega, za kar bi držal pesti, če bi bil Grk - morda grški delavec ali majhen grški podjetnik, ki se spopada s propadom.
Kar zadeva priseljevanje, sem slišal kritiziranje Italije, ker ne želi sprejeti beguncev. Pred nekaj urami je gospa Malmström javno izjavila, da ko se je začela tragedija libijskega izgnanstva, so se vsi zavezali, da bodo sprejeli vsaj 800 beguncev na državo. V praksi jih nihče ne sprejema in izpostavila je svetel primer Norveške. Pristajajo v Lampedusi in malo na Malti, mi smo edini, ki jih sprejmemo. Italija jih je sprejela. Italija. Ljudje so govorili o ministru Bossiju in tu je še minister za notranje zadeve, gospod Maroni: oba ministra sta iz rasistične stranke Lega Nord, ki je sprejela begunce. Če ni nasprotnega dokaza, je to resnica.
Na koncu je tu še poglavje o Hrvaški. Za Hrvaško je zelo pomembno, da se pridruži EU, toda pomembno se je tudi spomniti, da je papež opozoril Hrvate, naj se pazijo birokratske, centralistične strukture.
Mario Mauro
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ravno zapletenost in, če se tako izrazim, težavnost dnevnega reda za Svet 24. junija nas pripeljeta do pomanjkljivosti instrumentov, ki so nam na razpolago.
Kaj natančno nam je na razpolago? Evropska unija. Evropska unija je nenehno delo, nedokončano delo, ki ga velikokrat nismo uspeli dokončati ravno zaradi naše šibkosti in strahu. Evropska unija nam je na razpolago, toda Združene države Evrope nam niso. To pomeni, da ko nacionalne vlade omahujejo zaradi notranjih interesov, nimamo instrumenta, ki bi ga lahko aktivirali, da bi izvedli to, kar bi lahko bila rešitev za naše težave. Da bi končno uspeli in si dali na razpolago Združene države Evrope, bo potrebno vodstvo ne le od nacionalnih vlad, ampak najprej od evropskih institucij.
Menim - predsednika Barrosa ni več tukaj - da mu je njegova previdnost prinesla drugo izvolitev. Z veseljem bi zanj glasoval še tretjič, toda tokrat za njegov pogum. Z drugimi besedami, ker je bil ponovno izvoljen zaradi svoje previdnosti, bi ga tretjič ponovno izvolil zaradi njegovega poguma. Zaradi zahtevnega dnevnega reda, ki ga bo reševal Svet 24. junija, pričakujem, da bo vodstvo Komisije in evropskih institucij prepričalo nacionalne vlade, da naše ideje postavi pred karkoli je že v naših interesih.
Menim, da je to edina prava pot naprej. Sicer bomo nadaljevali z razpravami, v katerih godrnjamo glede dejstva, da je morda francoska vlada sprejela pobudo o Schengenu zaradi notranjih razlogov ali da italijanska vlada ni želela upoštevati nekoga ali da je grška vlada še vedno prešibka, da bi lahko bila sposobna prevzeti odgovornost za svoje lastne odločitve. Glavno vprašanje pa je drugje: Če ne bomo razjasnili politične narave evropskega projekta, ne bomo sposobni reševati svojih težav.
Anni Podimata
(EL) Gospod predsednik, pridružila bi se zahvalam gospe Tzavela - in za to se ji želim zahvaliti - parlamentom in prebivalcem Evrope za podporo, ki so jo dali in jo še naprej dajejo moji državi.
Kot so pokazali dogodki v zadnjih nekaj dneh, se je Grčija odločila, da nadaljuje in uspe v svojih prizadevanjih za prestrukturiranje svojih financ in za spodbujanje strukturnih reform. Toda če bi naj bila ta prizadevanja kronana z uspehom, potem je treba izpolniti dva pogoja. Prvi pogoj je, da moramo biti sposobni dati ljudem ne le varčevanje, pač pa tudi pozitivna pričakovanja, pričakovanja za rast, zaposlovanje in nova delovna mesta. Drugi pogoj je ta, da potrebujemo okolje varnosti in podpore od Evropske unije, okolje politične povezanosti, ker smo bili v krizi in zlasti v zadnjih nekaj tednih priča neformalnemu javnemu dialogu med evropskimi prestolnicami, Evropsko komisijo ter Evropsko centralno banko in bonitetnimi agencijami, ki delujejo kot čudna vrsta sodnika, v povezavi s tolikokrat omenjeno vključitvijo zasebnega sektorja v novo reševanje Grčije.
Ta čudna vrsta razsojanja ne prija ne Evropski uniji ne politični uniji. Utišati moramo to neubranost, ker lahko le v okolju politične povezanosti upamo na prave pogoje, ki bodo omogočili, da bodo izredna prizadevanja grških ljudi kronana z uspehom.
Sarah Ludford
Gospod predsednik, veliko vprašanje, s katerim se bodo jutri spopadli voditelji EU, je, ali so kos nalogi, da ohranijo evropske dosežke, kot sta skupna valuta in območje prostega pretoka. "Več Evrope" ni odgovor na vse; na ključna vprašanja, kot so ta, potrebujemo okrepljeno sposobnost za evropsko sprejemanje odločitev. Pozdravljam današnjo veliko ostrejšo izjavo predsednika Barrosa, kot jo je podal majav naši razpravi o Schengenu in migraciji. Potem bi moral prebrati zakon o izgredih Italiji in Franciji na način, kot je to prej storil v tej razpravi Manfred Weber iz PPE.
V odličnem članku, objavljenem v včerajšnji izdaji časopisa Financial Times, je Mario Monti obžaloval pretirano pokoritev velikim državam članicam in "kulturo vljudnosti" v Svetu, kar je pomenilo, da se države članice med seboj niso obtoževale neuspehov. Bolj neolikano bi temu dejal: "Jaz tebi, ti meni". To je bilo katastrofalno pri vprašanju grške prikrojene statistike. Na ravni EU potrebujemo pristojnost odločanja in ukrepanja o glavnih vprašanjih, toda potrebujemo tudi iskrenost, brez katere je medsebojno zaupanje nemogoče.
Fiorello Provera
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, videli smo, da se z vprašanjem priseljevanja nobena država ne more spopasti sama. Bistveno je imeti politiko, ki bo obvladovala velika migracijska gibanja in ki podpira razvojno sodelovanje ter zagotavlja večstranske in dvostranske dogovore z matičnimi in tranzitnimi državami migrantov.
Na žalost novi evropski instrumenti zunanjega delovanja niso bili uporabljeni v duhu ali z vizijo pogodb, kot zdaj ugotavlja Italija. Glavne države članice so se dejansko morale spopasti z begunsko krizo z enostranskimi pobudami, ne da bi se lahko zanesle na evropsko solidarnost. Zato pozivam Komisijo, da določi primere, v katerih lahko govorimo o množičnem prihodu razseljenih oseb v skladu z določbami iz Direktive 2001/55/ES o začasni zaščiti in s tem določi natančne, merljive kriterije, ki jih je mogoče jemati za stalne. Tako pojasnilo je pomembno za spodbujanje učinkovite skupne politike o migraciji in za zagotavljanje tega, da se breme deli.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospod predsednik, čestital bi rad ministrici Győri, predsedujoči Svetu, za njeno predsedovanje. Prav tako bi rad pozdravil podpredsednika Evropske komisije in podal dve pripombi.
Prva se nanaša na Grčijo. Mislim, da je treba utrditi finančni položaj in si izmisliti ukrepe za spodbujanje rasti. Kar zadeva finančno konsolidacijo, je jasno, da je izredno težko reševati preteklost in obenem načrtovati prihodnost. Predlagam oblikovanje vrste kreditnega posrednika, ki bi lahko prevzel grški slabi dolg v primerni finančni ali ločeni strukturi. Ker politično soglasje, ki smo ga dosegli, ne dovoljuje kapitalskih izgub, zakaj ne bi razcepili grški dolg in s tem omogočili grški vladi, da upravlja s prihodnostjo, in temu posredniku, da reši preteklost s prestrukturiranjem?
Kar zadeva obrestne mere, je potreben prispevek od bank, ki so ustvarile velike dobičke z nakupom dolgov po 16 % in so potem podvojile premoženje, ko so ti padli na 8 %. Prav tako predlagam preiskavo finančnih transakcij, ki vključujejo državne dolžniške instrumente, ki jih lahko zaupamo v izvajanje Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge. Kreditne institucije so do določene mere zagotovile, kar v francoskem pravu imenujemo oblika nepoštene pomoči prezadolženim strukturam. Torej so zagrešile kršitev in so povzročile škodo: za to se morajo odkupiti.
Kar zadeva rast, podpreti moramo predlagan načrt predsednika Barrosa za 1 milijardo EUR in za Grčijo zagotoviti ustrezni razvojni načrt. Odobravam zamisel, ki jo je predstavil gospod Cohn-Bendit: Zakaj se ne bi osredotočili na izdatke za vojaške namene, ki predstavljajo 4 % BDP? Poleg tega menim, da če bi Evropska unija lahko posredovala med Turčijo in Ciprom, bi prihranili Grčiji 2 % njenega BDP.
To so ukrepi, ki bi lahko pomagali uresničiti razvojni načrt za Grčijo.
Edite Estrela
(PT) Gospod predsednik, moja pričakovanja za prihajajoči Svet so precej nizka, ker v Evropski uniji vlada delitev: namesto odločitev vlada oklevanje in namesto solidarnosti egoizem. Tako gre Evropa.
Poglejmo si primer Grčije. Ne bom govorila o svoji državi, Portugalski, ker je nova vlada šele prišla na oblast. Vse, kar lahko naredim, je, da ji želim veliko uspeha tako za Portugalsko kot Evropo. Pa govorimo potem o Grčiji. Grčija ni kot vsaka država. Je polnopravna članica Evropske unije že desetletja in spada v Euroskupino. Pomembno se je spomniti, da je Grčija zibelka demokracije. Ta dejstva bi morala biti dovolj, da bi Evropska unija obravnavala Grčijo z večjim spoštovanjem. Grki so odgovorni za težavni položaj, v katerem so se znašli, toda enako velja za evropske institucije.
Gospod Papandreou, predsednik vlade, je naredil vse, ker je v njegovi moči, da se bi rešili iz težkega položaja. Z veliko poguma in dostojanstva je sprejel varčevalne ukrepe, pa če so izvedljivi ali ne. To, kar se dogaja z Grčijo, se lahko en dan zgodi z Irsko ali Portugalsko, Španijo ali Belgijo, Italijo ali Francijo. Za evropske institucije imam vprašanje: kako lahko države v težavah nosijo škandalozne obrestne mere, ki so jim bile vsiljene, in obenem zmanjšajo svoj proračunski primanjkljaj in javni dolg ter spodbujajo gospodarsko rast in ustvarjajo delovna mesta? Ali ne menite, da te države s tako vrsto obravnave tvegajo, da ne bodo razpadle od bolezni pač pa od zdravila?
To ni prava pot. Potrebujemo usklajen načrt, ki bo branil enotno valuto, ki bo varoval pred špekulacijami o državnih dolgovih in ki se bo odpovedal bonitetnim agencijam, ki so prve krive za krizo, v kateri se nahajamo.
Charles Goerens
(FR) Gospod predsednik, prvi previdnostni ukrep, ki ga je treba sprejeti, če želimo preprečiti požar velikega obsega, je, da se nehamo igrati z ognjem. Strinjam se s predsednikom Barrosom, ko navaja, da mora grška vlada narediti vse, kar lahko, da uredi zadeve, tako da lahko Evropska unija sprejme ukrepe. Z drugimi besedami, Grčija si mora spet pridobiti verodostojnost.
Ali si isti klic po odgovornem ravnanju ne zasluži, da se naslovi na vse vlade v EU? Ali se vsi politični voditelji zavedajo vpliva izjav, ki so jih podali o Grčiji v zadnjih 18 mesecih? Za Evropsko unijo je prišel čas, da jutri zaustavi nesoglasja med svojimi članicami.
Potrebne so štiri stvari za preprečitev grške krize, da ne bi po celotnem območju evra povzročila učinka domina, ki se ga tako bojimo: prvič, enotna Grčija z načrtom za oživitev gospodarstva in proračuna; drugič, Evropska unija in Euroskupina, ki jih združuje isti cilj; tretjič, malo več časa, kot je bilo sprva načrtovano, zlasti za privatizacije; in četrtič, solidarnost, ki se pravilno razume in ki ne vsebuje le novih posojil, toda tudi in predvsem tehnično pomoč partnerjev in zlasti Komisije.
Paulo Rangel
(PT) Gospod predsednik, najprej naj povem, da od tega Evropskega sveta pričakujem zelo odgovorne odločitve, zlasti ob upoštevanju gospodarskih razmer, ki smo jih izkusili v zadnjih tednih. Biti mora odgovornejši od prejšnjega Sveta, ki je poskusil preložiti težavo za tri mesece, večinoma zaradi razporeda volitev. Od tega odgovornega odločanja pričakujem, da bodo ljudje spoznali, da so gospodarska in finančna vprašanja bistvena in odločilna za Evropo ter da so pomembna za prvotni namen Evrope, in to je ohranjanje miru.
Če bomo pristopili k težavam tako, da bodo države članice začele gojiti nezaupanje ena do druge, da bomo sejali nezaupanje med različnimi državami, da bomo ustvarjali in povečevali razlike in rivalstvo med južnimi in severnimi državami, med osrednjimi in obrobnimi državami, bo končni rezultat zaton Evropske unije.
Mislim, da gre ne glede na tehnične rešitve ali politična nesoglasja pri Evropskem svetu za to, da vemo, ali želimo, da se evropski projekt nadaljuje in je veljavni načrt za strategijo za mir v Evropi. Mislim, da gre za to.
V govorih mnogih voditeljev opažam, pa naj bodo v državah, ki so v težavah, ali v državah, ki prispevajo in so neto plačnice, neodgovorno razpravo, ki pogosto apelira na določene izredno negativne lastnosti njihovih nacionalnosti. Iz tega razloga in le iz tega razloga pozivam k čutu za odgovornost voditeljev evropskih vlad, da podajo rešitve, ki bodo omogočile Evropi najti izhod in rešiti nastali položaj.
Gianni Pittella
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, medsebojni strah in nezaupanje - kot je gospod Mauro pravkar dejal - vplivajo na odločitve, ki jih sprejemajo evropske vlade o krizi.
Evropa se mi zdi kot nogometna ekipa, ki izgublja 2 proti 0 in katere igralci mislijo, da lahko popravijo rezultat tako, da žoge več ne podajo in jo skušajo zadržati zase. Toda nobene igre ni mogoče igrati sam. Niti Maradona niti Pelé ne bi mogla sama dobiti tekme s to krizo sama. Grška kriza bi lahko bila nadzorovana v svojih zgodnjih fazah. Namesto tega smo šli naprej in smo zdaj dosegli zelo kočljivo točko, ki jo je treba rešiti s tem, da se za vedno odrečemo škodljivemu ljubosumju in neuspešnim napotkom za gospodarstvo.
Povedati bi morali resnico in priznati, da se je veliko današnjih predsednikov vlad izkazalo za drugorazredne voditelje. Ne morejo razumeti, da krize prav gotovo nista povzročila Grčija ali celo stanje državnega dolga, ampak finančni trgi, ki so bili do nedavnega neregulirani. Zdaj nam vlade spret ponujajo običajno strupeno vabo: uredimo naše javne finance in nato bomo videli, kdo je preživel. Nihče ne bo preživel, še zlasti pa ne vitalni deli evropske družbe Namesto tega moramo ciljati na rast tako, da usmerimo sredstva na raziskave, usposabljanje in velike izzive ter da začnemo uspešen krog.
Nazadnje, o priseljevanju bi morali govoriti odkrito. Schengena se ne bi smeli dotikati; v najboljšem primeru bi ga lahko okrepili, toda ne bi se ga smeli dotikati, ker je neodtujljiv dosežek, ki ohranja Evropsko unijo. Migracijski tokovi se morajo upravljati iz Bruslja na način, ki nagrajuje vključenost, solidarnost in varnost.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospod predsednik, Svet bo zaključil z madžarskim predsedstvom. Prizadevanjem Sveta se je treba zahvaliti za dovršitev pomembnih dokumentov, vključno z nekaterimi izredno kontroverznimi.
To je zelo pomembno zasedanje, ker se bo videlo, ali se bo evropski semester izvedel. Države članice morajo uporabiti priporočila, da preprečujejo ogrozitev stabilnosti. Zdaj je čas, ko morajo države članice dokazati svojo odgovorno zavezanost, da se bodo držale novega mehanizma.
Programi stabilnosti ali konvergence in programi domačih reform so potrebni, a niso dovolj. Treba je doseči dogovor o pomenu gospodarskega upravljanja. Parlament je z velikim trudom dosegel kompromis in upam, da bo podprt na jutrišnjem glasovanju. Zdaj je na vrsti Svet, da sprejme ta sveženj, ki je bistvenega pomena za Unijo.
Schengensko območje je zadnje čase glavna točka pogovora. Ocenjevalni mehanizem je očitno treba prenoviti. Enostranska ponovna uvedba meja ni rešitev. Če država članica ne more izpolnjevati obveznosti glede zunanjih meja, so potrebni podporni ukrepi in vključitev Frontexa.
Če stanje ni rešeno, potem lahko Svet na predlog Komisije odloči s kvalificirano večino, da ponovno uvede mejni nadzor za omejen čas. Mislim, da enostranska uvedba meja, kot se to dogaja zdaj, ni rešitev.
Potrditev poročila predsedstva o načinih za spodbujanje vključevanja Romov v Evropski uniji in sklepov o začetku Strategije EU za Podonavje lahko zaznamuje pomembne korake pri izvajanju teh bistvenih politik Evropske unije.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, šibkost pakta stabilnosti je bil en dejavnik v tej vse globlji gospodarski krizi, ki je prerasla v krizo verodostojnosti.
V tem pogledu ni nihče nedolžen. Zdaj smo dosegli izredne razmere, kjer štejeta le še solidarnost in odgovornost, toda solidarnost ne pomeni le vsi za enega. V popolnoma enaki smeri pomeni eden za vse. Vsaka država članica mora prevzeti odgovornost za lastništvo naše Unije in začne ukrepati za skupno dobro Evrope.
Potrebujemo več Evrope in več Evrope pomeni več discipline, vključno s konkretnimi ukrepi proti tistim, ki še vedno kršijo pravila.
Da bi povrnili verodostojnost območja evra, mora postati vloga Komisije trdnejša in bolj neodvisna pri izvajanju gospodarskega upravljanja in opravljanju nadzora. Komisija potrebuje pooblastilo za oceno gospodarskega stanja v državah članicah, da lahko izda priporočila in opozorila pravočasno.
Toda bistveno vprašanje bo politična volja in sposobnost uporabiti kazni. Njihova uporaba bi morala postati pravilo in ne predmet političnega barantanja. Vloga Sveta bi morala biti pravilno omejena v postopkih, ki vodijo do potencialnih sankcij. EU je mogoče povrniti verodostojnost z izboljšanjem kakovosti statistike in da se v prihodnosti izključita vsakršna manipulacija in ponarejanje fiskalnih podatkov.
Moja država, Estonija, se je spopadla z globoko gospodarsko krizo pred tremi leti. Toda ukrepali smo, uravnotežili proračun in vstopili v območje evra. Latvija je ukrepala in je spet nazaj na pravi poti.
Vsi za enega in eden za vse. Vsi moramo ukrepati pri preoblikovanju naših družb. Znižanje stroškov je boleče, toda ostaja edina pot nazaj k rasti in stabilnosti.
Seán Kelly
Gospod predsednik, danes smo veliko slišali o dajanju, dajanju in dajanju ter znižanjih, znižanjih in znižanjih. K mešanici tega želim dodati še eno razsežnost, in to je "jemanje, jemanje in jemanje". Zlasti se sklicujem na obrestne mere, ki jih zaračunava ECB moji državi, Irski. Možato se borimo, da bi dosegli svoje cilje v povezavi z reševanjem. Toda to nam ne pomaga.
Na srečo EP in Komisija vidita, da smo nepravično in krivično obravnavani. Zaračunavanje obrestnih mer, kot se jih zaračunava nam, je poskušati rešiti utapljajočega se človeka z vezanjem mlinskih kamnov okoli njegovega vratu, obenem pa mu pošiljati rešilni čoln.
Prosil bi, zlasti za jutri, da Svet zniža obrestno mero za Irsko. Če bo tako storil, se bomo vrnili k rasti, izpolnili bomo svoje zaveze in bomo velik narod, spet del Evrope.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, upajmo, da bo Evropski svet potrdil tri uspešne cilje madžarskega predsedstva: strategijo za Podonavje, strategijo za Rome in zaključek pristopnih pogajanj s Hrvaško. Toda ključni cilj bo sprejetje "šesterčka", zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju. Madžarski strokovnjaki in diplomati si zaslužijo izredne pohvale za svoje delo, ker jim je uspelo zmanjšati število vprašanj med Svetom in Evropskim parlamentom na le nekaj vprašanj. Da bi pogajanja premaknili z mrtve točke, mora madžarsko predsedstvo doseči kompromis na najvišji možni ravni. Če ima vlada Viktorja Orbána dovolj političnega kapitala, da to stori, pa je še vedno vprašanje. Ali je gospod Matolcsy, ki je pred tem odkrito in ostro napadal evropski semester, sposoben verodostojno zagovarjati krepitev gospodarskega upravljanja? Upam, da še lahko v Svetu vedno dosežemo napredek. Evropa potrebuje uvedbo gospodarskega upravljanja čim prej.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, resen gospodarski in družbeni položaj, ki prizadeva več držav članic Unije, si od prihajajočega junijskega zasedanja Evropskega sveta zasluži trezen premislek in globok razmislek o njenih vzrokih ter sprejem odgovornosti za vse večje neoliberalne politike Unije, kot so privatizacije in razvrednotenje dela, ki povzročajo več družbene neenakosti, gospodarskih razlik in nezaposlenosti, revščine ter družbene izključenosti. Člani Sveta so ravnodušni do boja delavcev in navadnih ljudi in na žalost predlagajo stalno uvedbo neoliberalnih politik, ki so že vodile do resne krize v Grčiji in na Irskem in grozijo Portugalski ter drugim državam članicam.
Na koncu si poskušajo še čim laže pridobiti še več dobička od kapitala in od večje finančne špekulacije ter vedno na račun istih skupin: delavcev, mikro, majhnih in srednje velikih podjetij, kmetov ter ljudi, ki so jih prizadela ta zmanjšanja naložb in varčevalne politike.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, sedanja migracijska politika EU ni bila uspešna. Primer tega so načrti Komisije za tako imenovana partnerstva za mobilnost, tako da bi dali množičnemu pritoku ljudi s severne Afrike videz legalnosti. Gospa Malmström je večkrat izjavila, da je Evropa domnevno odvisna od priseljevanja iz severne Afrike. Toda dejstvo, da se morajo mnoge države članice spopadati z visokimi ravnmi brezposelnosti, zlasti med mladimi, se namenoma zanemarja. V Libiji se je prebivalstvo v zadnjih 20 letih podvojilo. Torej če bi se vrata severne Afrike odprla, potem bi se pritisk na evropski trg dela še bolj povečal. Zato ne potrebujemo več priseljevanja s severne Afrike, ampak ustavitev priseljevanja na splošno. Naši državljani ne želijo partnerstev za mobilnost v tem pogledu; namesto tega želijo partnerstva za ponovni sprejem. Naši sodržavljani ne želijo odprtih meja, ampak raje uvedbo nadzora in krepitev Frontexa. Tudi to je treba upoštevati na prihajajočem zasedanju Sveta, ko se bo razpravljalo o "napredku" in politiki priseljevanja.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Gospod predsednik, večino časa smo porabili za razpravo o krizi v Grčiji, in to upravičeno, saj gre za veliko težavo. Toda med včerajšnjo razpravo nas je gospod Barroso prosil za podporo glede schengenskega vprašanja. Dejstvo, da nas je gospod Barroso prosil v Parlamentu za podporo, pomeni, da predvideva težko situacijo in težavne pogovore s šefi različnih vlad. Želel bi reči, da je bilo schengensko območje in svoboda, ki jo to prinaša glede potovanja po Evropi, simbol svobode in Evropske unije ter ena glavnih značilnosti in največja pridobitev Evropske unije, zame kot Poljakinjo osebno in za vse Poljake. Ne moremo dovoliti, da bi se ta svoboda omejevala ali da bi schengensko območje razpadlo, saj ravno odločitve in politike te vrste določajo, kako ljudje zaznavajo EU. Zato ne pozivam le k obrambi schengenskega sistema, ampak tudi k temu, da se v ta sistem čim prej vključita ali raje pritegneta Romunija in Bolgarija.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospod predsednik, v veliko zadovoljstvo mi je, da med današnjo razpravo vidim dva tabora, ki sta nastala glede razlogov za to stanje in priporočil; neoliberalce na eni strani in levičarje na drugi. Očitno je, da smo po tolikih mesecih razprav o položaju v Evropi prišli do sklepa, prvič, da obstaja visoka raven groženj in drugič, da je sodelovanje potrebno. V zvezi s tem sem bil zadovoljen, ko je gospod Barroso danes dejal, da bo vložen predlog glede davka na finančne transakcije. Veseli me, da je tako. Sramota je, da še ne delamo s končnim osnutkom, toda dejstvo, da osnutek obstaja, je za pozdraviti. Če smem, bi rad poudaril še eno stvar: zdaj se osredotočamo na območje evra, toda v Evropski uniji imamo tudi "neevrsko območje" in zagotoviti moramo, da tudi to ne bo imelo težav.
Simon Busuttil
(MT) Gospod predsednik, glede vprašanja priseljevanja pričakujemo jutri tri stvari. Prvič, da se schengensko območje zagovarja, ker predstavlja svobodo naših državljanov in tvori enega izmed najvidnejših elementov za državljane Evropske unije. Drugič, pričakujemo deljeno odgovornost ne le na notranjih mejah pač pa tudi na zunanjih. To bo zahtevalo trdnejšo agencijo Frontex, povečano solidarnost ter pravično razdelitev odgovornosti. Prav tako bo zahtevalo večje sodelovanje z državami južnega Sredozemlja, ki so izkusile revolucijo. Predvsem potrebujemo pravo politično voljo. Če bo ta manjkala, potem ne bomo nikoli dali zgleda s svojimi dejanji.
Maroš Šefčovič
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, današnja živahna razprava je jasen dokaz, da je dnevni red Evropskega sveta zelo pomemben in bistven za prihodnost Evrope.
Grčija je bila v večini naših posredovanj precej prisotna. Vemo, da je položaj v Grčiji zelo težak in da ni lahkih rešitev. Strinjam se z vsemi vami, ki ste dejali, da je zelo pomembno pokazati Grkom, da ne gre le za znižanja in varčevanje, pač pa da je tudi luč na koncu tunela in da lahko dejansko pomagamo Grčiji, da se vrne k rasti.
Varčevanje morajo torej spremljati politike in ukrepi za rast. Popolnoma sem prepričan, da Evropska unija in Komisija to zmoreta. Grčiji lahko pomagamo povečati upravne zmogljivosti. Grčiji lahko pomagamo, da bolje črpa strukturne sklade in da vložimo sredstva v strateške sektorje rasti ter pomagamo grškim oblastem, da izboljšajo kakovost pobiranja davkov.
Vemo, kako pomagati državam izboljšati njihove sisteme izobraževanja. Mislim, da to lahko vsi storimo zdaj in da je Komisija pripravljena nadaljevati v tej smeri. Pripravljeni smo sestaviti programe tehnične pomoči, ki bodo spremljali težke varčevalne ukrepe, ki jih morajo uvesti grške oblasti. S tem bi radi jasno pokazali, da Evropi ni vseeno; Evropa je solidarnost in Evropa lahko pomaga, če je država v taki stiski.
Toda isto sporočilo mora priti od grških političnih ustanov. Lahko se kar najbolje potrudimo, toda od grških oblasti potrebujemo jasen dokaz enotnosti in jasen dokaz odločnosti za rešitev težkih vprašanj v državi. To bi bil moj poziv in poziv Komisije grškim političnim predstavnikom: sodelujte, pokažite nam enotnost, pokažite nam enotni pristop do zelo težkih vprašanj. Čas je pravi in to bi bila zelo odgovorna poteza.
Ni se vas veliko dotaknilo zelo pomembne sestavine zaključka evropskega semestra. Toda tukaj ga bom omenil, ker potrebujemo pomoč poslancev Evropskega parlamenta, da se vrnejo k svojim volivcem in razložijo, da je evropski semester zaključen in da se začenjajo nacionalni semestri. Mislim, da vem, kaj storiti; imamo posebna priporočila za posamezno državo, ki so zelo poštena, iskrena in podrobna za vsako državo članico, toda zdaj potrebujemo sodelovanje nacionalnih organov in nacionalnih vlad, da dejansko izpolnijo in izpeljejo reforme v državah članicah. Samo s to voljo bomo spremenili kakovost in konkurenčnost evropskega gospodarstva na bolje in postavili evropsko gospodarstvo na nova kolesa.
Še enkrat bi rad potrdil, da bo Evropska komisija predlagala davek na finančne transakcije. Opraviti moramo zelo natančno oceno učinka in to bo zaključeno. To bo eden naših predlogov in naših vložkov v globalno razpravo o teh zelo pomembnih vprašanjih. Evropa bo ponovno zagotovila vodenje pri tem vprašanju in upamo, da bodo naši globalni partnerji sledili.
Več vas je govorilo schengenskem območju in pomenu tega, da je vzpostavljena visokokakovostna politika priseljevanja. Zagotavljam vam, da se popolnoma zavedamo dejstva, da sta svoboda in pravice oseb do prostega pretoka v Evropi eden izmed najpomembnejših dosežkov in morali bi ga čuvati. Komisija bo delovala kot varuh pogodb in bo pripravljena ukrepati, če bi osnovni temelji teh projektov postali vprašljivi.
Po nedavnih dogodkih moramo tudi priznati, da potrebujemo večplastno rešitev za vse vidike migracije in da moramo utrditi zaupanje v sistem. Zato je Komisija prepričana, da je primeren le usklajen postopek, ki temelji na Skupnosti, v nasprotju z enostranskimi pobudami držav članic za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah.
Potrebujemo tudi skupni evropski azilni sistem, ki je učinkovitejši in bolj zaščitniški. Naredili bomo čim več, da zagotovimo, da bo sistem vzpostavljen in delujoč do leta 2012. To je pristop Komisije in upam, da ga bodo podprli Evropski parlament in države članice.
Dovolite mi nekaj besed o gospodarskem upravljanju in "šesterčku". Slišali ste stališče predsednika Komisije in imeli boste možnost podrobneje razpravljati o tem vprašanju z mojim kolegom komisarjem Ollijem Rehnom. Poudaril bi le en element, in to je pomen tega, da čim prej sklenemo dogovor, ker čas nas priganja in potrebujemo nova orodja za boljše in zanesljivejše upravljanje evropskih gospodarstev v prihodnosti.
Zaključna pripomba o Hrvaški. Mislim, da je čas in da je ustrezno čestitati Hrvaški, ker se približuje zgodovinskemu trenutku, in menim, da bi to moralo pomeniti pozitivno sporočilo ne le za vse Hrvate, pač pa tudi za vse narode zahodnega Balkana.
Čestital bi tudi rad Evropskemu parlamentu in njegovemu poročevalcu gospodu Swobodi ter madžarskemu predsedstvu, ki je opravilo izvrstno delo, ko je stvari pripeljalo tako daleč, in nam omogočilo, da imamo danes te zelo dobre rezultate.
Zadnje besede zahvale so namenjene gospe Enikő Győri. Velikokrat je dejala, da želi voditi parlamentu prijazno predsedovanje. Mislim, da je to dokazala s svojo pogosto prisotnostjo v tem parlamentu. Želel bi se ji zahvaliti za njeno odlično sodelovanje s Komisijo.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, naj uporabim svoj materni jezik še zadnjič, ko sodelujem na tem plenarnem zasedanju. Najprej se bi vam vsem rada zahvalila za priznanje našemu delu, kot smo lahko slišali od mnogih poslancev iz različnih skupin zaključiti, da je madžarsko predsedstvo opravilo dobro delo. Osebno menim, da je v Evropski uniji vredno voditi parlamentu prijazno predsedstvo.
Predsednik Barroso je omenil "šesterček" in podpredsednik Šefčovič je omenil pogajanja s Hrvaško in različne dokumentacije. Obstoj postopka soodločanja v Evropski uniji daje Svetu in predsedstvu priložnost graditi na osebnih odnosih s številnimi poslanci in povečati medsebojno ozaveščenost v institucijah glede težav enih in drugih, kar menim, da je velika priložnost za nas vse.
Hvala za organizacijo te današnje razprave. Mislim, da se strinjamo glede temeljnih načel in osnovnih vrednot, o katerih je bilo danes veliko povedanega, razpravljalo se je celo o filozofijah evropskega povezovanja in reči moram, da je večina govorov poslancev odsevala ta sporazum med nami. Strinjamo se tudi, da se mora Evropski svet danes spoprijeti z zelo težkimi vprašanji. Previdnejša bi bila pri uporabi besede "zgodovinski", ker menim, da bomo razvrednotili zamisel, če izraz preveč uporabljamo.
Popolnoma se strinjam, da sta strah in nezaupanje slaba svetovalca in voditeljev EU ne bi smela voditi ta čustva med zasedanjem jutri in pojutrišnjem. Moje prepričanje in prepričanje madžarskega predsedstva je, da morajo vsi naši koraki temeljiti na zaupanju - in rekla bi celo medsebojnem zaupanju - pri jemanju odgovornosti in solidarnosti, tako kot ste nas pozvali. Pa naj bo to o gospodarski politiki, schengenskih reformah, azilu ali širitvi, na tem moramo graditi. Rešitev - kot jo predlaga velika večina - je več Evrope, močnejša Evropa; madžarsko predsedstvo je s tem v mislih delalo zadnjih šest mesecev. Trdno smo prepričani, da je globlje povezovanje rešitev za naše skupne težave.
Nazadnje bi rada poročala o zadevah, ki so jih madžarskemu predsedstvu zadali prejšnji Evropski sveti za domačo nalogo in natančneje: kakšni rezultati in dosežki bodo predstavljeni na vrhu, ki se začne jutri, ker smo navsezadnje morali z vami skleniti dogovor o določenih dokumentih in tudi o drugih zadevah smo morali doseči dogovor.
Naj začnem z gospodarskimi vprašanji. Govorili smo že o evropskem semestru in zahvaljujem se podpredsedniku Šefčoviču, ker je vredno obvestiti javnost, kaj pomeni semester. Gre za zagotovitev preglednosti, ki je potrebna, da se ve, kako države članice upravljajo same sebe, tako da jim lahko pravočasno pošljemo opozorila. Pozdravljam dejstvo, da je Evropski parlament zelo skrbno sledil tej praksi; v tem evropskem semestru spodbujamo države članice, da ohranijo strožje upravljanje proračuna in obenem določamo temelje za prakso iskanja rasti s trdim delom in ustvarjalnostjo.
Kar zadeva "šesterček", bo v tem parlamentu o njem kmalu potekala poglobljena razprava. Podajam dva razloga, zakaj sem za sprejetje sedanjega dogovora. Prvič, ker je sveženj dober. Je boljši od začetnega predloga Sveta in ker je Parlament dobil privolitev Sveta za vsako posamezno temo na dnevnem redu. Dobili smo celo privolitev o glasovanju z obratno kvalificirano večino. Zato sem ne morem strinjati z mnenjem gospoda Lambsdorffa, da ima celoten sveženj le majhen vpliv, in to je z glasovanjem z obratno kvalificirano večino. Prednost tega svežnja je v tem, da je vgradil v sistem več preverjanj in ravnovesij, s katerimi se lahko krizam, kot je bila leta 2008, v prihodnosti izogne.
Kar zadeva prosti pretok oseb, naj vam povem, da je na Svetu za pravosodje in notranje zadeve 9. junija madžarsko predsedstvo soglasno sprejelo sklep, ki navaja, da je treba prosti pretok oseb ohraniti, da moramo pregledati ukrepe, ki so nam že na voljo in šele ko bomo jih izčrpali in le če se dejansko pojavijo nove težave, ki bi zahtevale prilagoditev sedanjega pravnega reda, lahko sprejmemo izredne ukrepe v izrednih okoliščinah, in da bi oblike morale biti izdelane šele, ko bi obstajal na voljo konkretni zakonodajni predlog, kar se bo, kolikor mi je znano, zgodilo jeseni.
Pravkar sem prejela novico, da se je Svet vzporedno s tem plenarnim zasedanjem sporazumel o edinem odprtem vprašanju glede Frontexa, tako da so bila pogajanja o krepitvi Frontexa uspešno zaključena. Zahvaljujem se Parlamentu za sodelovanje.
Druga domača naloga, ki jo je zadal Evropski svet, je bila povečati posojilno sposobnost Evropske investicijske banke in v tem pogledu smo uspeli skleniti dogovor s tem parlamentom, ki je še en dosežen uspeh, in verjamem, da je to bil pomemben korak za pomiritev položaja v državah severne Afrike.
Še hitra obrobna pripomba; odgovoriti moram na besede gospoda Tabajdija. Zavrniti moram njegove pripombe o članih madžarske vlade, za katere menim, da temeljijo na domači politični motiviranosti. Prvič, prosila bi vas, da se pri svojih kolegih iz Odbora Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve pozanimate o delu ministra za nacionalno gospodarstvo, gospoda Györgyja Matolcsyja, ker je bilo vzdušje na včerajšnjem zaslišanju rahlo drugačno od tega, kar ste danes povedali tukaj. Priporočala bi tudi, da preberete odgovore držav članic na predloge Komisije o evropskem semestru. Vsak se lahko odzove in kritizira vsebino, ker se vse v Evropski uniji razvija skozi razprave in izmenjave mnenj, in res je, da je že veliko držav članic kritiziralo vsebino. Drugič, rada bi poudarila eno od pozitivnih lastnosti madžarskega predsedstva, ključ do uspeha pri doseganju dogovorov z evropskimi institucijami o toliko vprašanjih, in sicer spoštovanje pogodb in pristojnosti institucij. Predajamo "šesterček" Svetu v vedenju, da je madžarsko predsedstvo storilo vse, kar je lahko, da bi doseglo dogovor, kot so pohvalili predsednik Barroso in vaši kolegi v tem parlamentu na sejah odborov. Zato zdaj predlagamo sveženj Evropskemu svetu, predsednik je Herman Van Rompuy in on bo odločil o nadaljevanju.
Nenazadnje bi rada še spregovorila o pristopu Hrvaške. Kot sem dejala na začetku, sem previdna z uporabo besede "zgodovinski". Toda v primeru Hrvaške menim, da smo zares prišli do zgodovinskega trenutka, saj pošiljamo na zahodni Balkan zelo pomembno sporočilo, in sicer, da imajo prihodnost v Evropski uniji. Resnično upam, da bodo voditelji držav članic in vlad EU jutri sprejeli politično odločitev in pojutrišnjem odločitev o vstopu Hrvaške in da bodo pogajanja lahko zaključena v zadnjih urah madžarskega predsedovanja, to je najkasneje 30. junija. Evropska komisija je delala cele dneve, da je lahko 10. junija izdala pozitivno poročilo. Lahko vam zagotovim, da so tako Hrvatje kot madžarsko predsedstvo delali dan in noč, da se je to uresničilo. Seje delovne skupine Sveta so potekale vsak dan, da smo lahko zaključili dalo.
Na koncu se ne zahvaljujem le temu parlamentu - kar sem že storila - ampak tudi našim partnerjem v triu, Španiji in Belgiji, za njuno odlično sodelovanje in dejstvo, da smo lahko zaključili 18-mesečni program treh držav, Poljski pa bi zaželela vse najboljše in parlamentu prijazno predsedovanje.
Predsednik
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 149)
Carlos Coelho
Prihodnji Evropski svet je zlasti pomemben zato, ker bosta v središču razprav dva pomembna vidika evropskega združevanja. Prvi je gospodarsko združevanje v obliki svežnja ukrepov na področju gospodarskega upravljanja, ki bi moral omogočiti dosego najboljših rešitev za izhod iz gospodarske in finančne krize, pa tudi oprijemljive ukrepe za države v posebno težkih gospodarskih razmerah; za ta namen bi moral Svet poslati jasno sporočilo o solidarnosti in odgovornosti. Drugič, to obdobje težav in velikih migracijskih pritiskov, ki jih doživljamo, ne more služiti kot izgovor za oslabitev velikega uspeha Schengena, ki je sopomenka za svobodo gibanja. Ne smemo preobrniti tega uspeha, ampak ga moramo zaščititi, okrepiti in razviti. Upam, da bo ta svet v ta namen poslal močno in jasno sporočilo, v katerem je poudarjeno, da morajo države članice ustrezno in učinkovito spoštovati in izvajati schengenska pravila. Pozornost mora pritegniti k potrebi po izboljšanju solidarnosti in delitvi odgovornosti med državami članicami in po povečanju pristojnosti in sredstev agencije Frontex. Poudariti mora tudi potrebo po vzpostavitvi pravega schengenskega ocenjevalnega mehanizma, ki bo preverjal skladnost s pravili in mejnim nadzorom, prepoznal probleme, jih pomagal reševati in kot zadnjo možnost kaznoval države članice, če jih še naprej ne bodo upoštevale.
João Ferreira
Dramatični učinki tako imenovanih varčevalnih ukrepov so močno vidni. Kot so mnogi opozorili pred letom dni, program Mednarodnega denarnega sklada in Evropske unije (MDS-EU) za Grčijo ni povzročil le gospodarske katastrofe in socialnega opustošenja, ampak se je izkazal za nezmožnega izpolnjevanja ravno tistih ciljev, ki so ga domnevno utemeljevali: cilji zmanjšanja primanjkljaja niso bili doseženi, javni dolg države verjetno zdaj znaša približno 170 % in obrestne mere, ki jih trgi zahtevajo za javni dolg, so poskočile. Vseeno pa Evropski svet pripravlja nov napad. Poleg popolnoma enako prilagojenih programov MDS-EU, ki jih želijo izvajati na Irskem in zdaj Portugalskem, načrtujejo okrepitev napada na Grčijo, s čimer bodo še bolj oželi njene ljudi.
To so zadnji koraki v tem postopku vmešavanja in izsiljevanja, ki je po značaju odprto kolonialen. Za institucionalizacijo in stalnost politik posredovanja in ukrepov, povezanih s sedanjimi primeri vmešavanja MDS-EU, nameravajo uporabiti ukrepe na področju gospodarskega upravljanja. Želijo, da postane "navzkrižna skladnost" stalna, enako pa velja za zunanji nadzor nacionalnih računov in politik, ki jih strogo nadzirajo glavne sile EU. Posledice kršitev (ali celo le nevarnost kršitve) njihovih zapovedi bi bile hude kazni. To je nesprejemljiv razvoj dogodkov, ki kaže, kako nazadujoča, reakcionarna in protidemokratična je ta Evropska unija v resnici.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
v pisni obliki. - (PL) Smo v ključnem trenutku, ko se o gospodarski prihodnosti Evrope odloča v obliki svežnja ukrepov na področju gospodarskega upravljanja. Poleg tega se bo EU v nekaj dneh odločila glede naslednjega obroka gospodarske pomoči za Grčijo. Po mojem mnenju potrebujemo v Evropi več gospodarskega združevanja, če se želimo rešiti krize, in ne dodatnih sankcij ali omejitev. Danes je Evropska unija sestavljena iz območja evra in preostalih držav in medtem ko ima območje evra eno enotno valuto, ga sestavlja tudi 17 trgov obveznic in 17 razvojnih strategij vlad.
Moja politična skupina, Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, je zato naklonjena sprejetju pozitivnih rešitev, kot je tesnejše gospodarsko združevanje. Verjamemo tudi, da bi morali breme nositi tisti, ki so odgovorni za gospodarsko krizo, in od tu izhaja zamisel davka na finančne transakcije, ne pa tisti, ki so njene žrtve, na primer državljani Grčije.
Sedanje srečanje Evropskega sveta je tudi zadnje med madžarskim predsedstvom Sveta, ki si ni zaslužilo hvale, ki bi mu morala pripadati, saj so številne oprijemljive projekte v programu EU, s katerimi so se ukvarjali Madžari, vključno s projekti v zvezi z gospodarskim upravljanjem, zasenčila politična vprašanja, kot je zakon o medijih ali madžarska ustava. Upam, da Poljska, ki je naslednja na vrsti za prevzem predsedstva, ne bo sledila temu vzoru naših sosedov in da predvolilna kampanja za Sejm ne bo zasenčila njenega uspeha.
Sylvie Guillaume
Sprašujem se, kakšen bo izid tega Sveta. To naj bi bila priložnost za razpravo o napredku, ki je bil dosežen pri uveljavljanju politik priseljevanja in azila, ter o posledicah arabskih revolucij ob evropskih mejah. Če smo se odločili izkoristiti to priložnost za krepitev nadzora zunanjih meja, potem je treba takoj povedati, da smo ponovno izbrali napačen cilj. Ni dovolj, da preprosto izvajamo represivno politiko, za katero vemo, da ni učinkovita in povzroča veliko trpljenje ljudi. Spomnimo se, da so na meji z Evropo ljudje, ki potrebujejo zaščito, in ta meja ostaja zanje zaprta pod pretvezo stroškov in zlorab. Po nedavnem svetovnem dnevu beguncev moramo vztrajati predvsem pri naših odgovornostih v vlogi Evropejcev, odgovornostih, ki se jih države članice po krivici bojijo nositi. V nasprotnem primeru lahko rok leta 2012, za katerega so se zavezale države članice, tudi zamudimo.
Zita Gurmai
v pisni obliki. - Pripravljamo se za delavno srečanje Evropskega sveta, ki bo imelo po mojem mnenju celo zgodovinski pomen. Madžarsko predsedstvo ima v žepu nekatere pomembne uspehe: strategijo za Podonavje in sprejetje strategije za Rome. Vendar pa upam, da bodo imeli po kakovostnem delu, ki so ga opravili na profesionalni ravni, dovolj politične teže in prožnosti za dosego pomembnih ciljev na drugih področjih, kot so pristop Hrvaške, migracije in zelo nujno vprašanje gospodarskega upravljanja. Trdo morajo delati, da bi dosegli sporazum med 27 državami članicami, ki bo odražal enotnost in pripravljenost Evrope za premagovanje krize in ohranjanje bistva evropskega združevanja. Navdušena sem, da je prvo predsedstvo moje države v EU ravno v tako težkem obdobju, in upam, da bo Evropski svet ta teden izpolnil pričakovanja.
Andreas Mölzer
Medtem ko svetovna prvakinja v priseljevanju Kanada privablja več visoko usposobljenih migrantov kot katera koli druga regija na svetu - pri čemer tisti, ki se ne morejo preživljati, prav tako hitro odidejo -, Evropa skoraj izvaja politiko "sočutne migracije za neusposobljene". Dejstvo je, da večina Afričanov, ki prihajajo v Evropo, ni beguncev, ampak so gospodarski migranti. To mešetarjenje z ljudmi pod lažnim poimenovanjem "beguncev" in tudi humanitarni poziv za azil povzročata nepopravljivo škodo za azilni sistem.
Evropska azilna politika je obsojena na neuspeh zaradi nezaželenih stranskih učinkov predhodnih predlogov: dublinska uredba je bila namenjena preprečevanju azilnega turizma. Države z dostopnimi zunanjimi mejami so sicer preplavljene, a večina iskalcev azila vseeno pristane v državah z najbolj radodarnimi sistemi socialne varnosti. Dejstvo, da je zagotavljanje enakosti prosilcem za azil z nacionalnim prebivalstvom v smislu dostopa do trga dela in socialne varnosti povečalo gospodarske migracije, bi morali pričakovati.
Zaradi povečanih pravic nezakonitih priseljencev je prisilna izselitev skoraj nemogoča. Enotni zakon o azilu bi bil zaželen le, če bi temeljil na strogem nacionalnem zakonu o azilu, kot je na primer danski, in če bi za ravnanje v nasprotju z zakonom obstajale posledice, kot je turistični vizum za nezakonite priseljence.
Evropski azilni sistem, ki temelji na osrednjih načelih človekoljubnosti in prebijanju skozi težave, je treba ostro zavrniti. Končno je treba jasno razlikovati med begunci s pravico do azila in gospodarskimi migranti. Poleg tega je treba nadalje razviti Frontex in sporazume za ponovni sprejem ter dosledno izganjati nezakonite priseljence.
Cristian Dan Preda
Ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta, ki je potekalo 23.-24. junija, bi rad izpostavil vprašanje pristopa Hrvaške. Najprej bi rad povedal, da sem zadovoljen, da moje stališče, ki ga podpira predlog spremembe resolucije o poročilu za leto 2010 v zvezi z napredkom Hrvaške, ki sva ga predložila s kolegom Berndom Posseltom, postaja resničnost. Zato pozdravljam sporazum, ki je bil dosežen v Svetu za splošne zadeve v zvezi s sklenitvijo pogajanj s Hrvaško do konca tega meseca. Upam, da bo Evropski svet to zadevo formaliziral. Po šestih letih pogajanj je prišel čas, da se Hrvaški prizna njena prizadevanja pri izpolnjevanju pristopnih meril. Upam, da bomo leta 2013 lahko pozdravili Hrvaško kot 28. državo članico. Odločitev Sveta bo za zahodni Balkan kot celoto pomenila zelo močan signal, kar bo v spodbudo vladam teh regij za nadaljevanje reform. To je dolg postopek, ki zahteva žrtve. Vendar pa bodo na koncu prizadevanja za združevanje nagrajena. Obenem pozdravljam pozitiven odnos, ki so ga prikazali hrvaški organi oblasti do uporabe mehanizma za spremljanje kot dodatne spodbude do dejanskega pristopa. Vendar pa ne bi smela obstajati možnost podaljšanja njegove uporabe po tem datumu.
Joanna Senyszyn
v pisni obliki. - (PL) Schengensko območje bo eno od vprašanj, o katerem bo na prihodnjem srečanju razpravljal Svet. V tem smislu bi rada pozornost tega parlamenta pritegnila k vedno večjemu številu ljudi, ki govorijo o ponovni uvedbi nadzora meja. Danska je nameravala sprejeti takšno odločitev. Podani razlogi, namreč boj proti čezmejnemu kriminalu in povečanje nezakonitega priseljevanja, so zelo resni problemi, a ne moremo jih rešiti z zapiranjem meja. Ta potek dogajanja je v nasprotju s predpisi EU o prostem gibanju blaga in storitev. Posledica tega bosta tudi vedno večja ksenofobija in vpliv strank, ki oznanjajo populistična in nacionalistična gesla.
Kar zadeva politiko priseljevanja, najbolj potrebujemo skupne in učinkovitejše rešitve za zaščito zunanjih meja EU ter enotne standarde za vse države članice. V tem smislu bi rada pozvala Evropsko komisijo, naj ohrani svoje odločno nasprotovanje ponovni uvedbi nadzora meja ali pa naj vzpostavi skupna, enotna in razumna pravila, merila in mehanizme za primer morebitne ponovne uvedbe.
Silvia-Adriana Ţicău
Prvič, strinjam se s kolegi poslanci, ki trdijo, da moramo biti solidarni z Grčijo. Evropska unija mora zavzeti trdno in združeno držo glede te odločitve.
Drugič, schengensko območje je eden največjih dosežkov EU, katerega načela je treba upoštevati in zagovarjati. V tem smislu menim, da ponovna vzpostavitev mejnega nadzora znotraj schengenskega območja ni sprejemljiva, prav tako pa tudi ne uvedba dodatnih meril za države članice, ki bi se rade pridružile schengenskemu območju in izpolnjujejo posebna tehnična merila.
Tretjič, pozdravljam sprejetje strategije EU Evropskega sveta za Podonavje. Začetek sodelovanja v Podonavju sega daleč v zgodovino. Ena prvih evropskih institucij, Evropska donavska komisija, je bila ustanovljena leta 1856, sedež je imela v Galaţiju v Romuniji, njen cilj pa je bil zagotoviti prosto plovbo po Donavi. Države članice, ki jih to zadeva, pozivam, naj dajo prednost izvajanju te strategije in tako zagotovijo gospodarski in socialni razvoj za več kot 120 milijonov državljanov, ki živijo v tej makro regiji.
Nazadnje pa pozivam Evropski svet in države članice, naj odstranijo sedanje ovire, ki preprečujejo prost pretok romunskih in bolgarskih delavcev. Odprava teh ovir pomeni spoštovanje temeljnih načel EU, kot sta prost pretok oseb in solidarnost.
Angelika Werthmann
Evropski svet za dnevni red svojega srečanja načrtuje nekaj stvari. Glede grške krize naj bi končno postalo jasno, da Evropska unija ne zagovarja le "dajanja" ali "prejemanja", ampak deluje na načelu "dajanja in prejemanja". Vendar pa to pomeni tudi, da mora država, če prejme pomoč, prav tako ravnati v skladu z ukrepi, ustvarjenimi za ta namen. Izboljšanje pakta za stabilnost in rast je treba pozdraviti, preprosto zaradi preprečevanja morebitnih nadaljnjih finančnih katastrof, ki jih doživlja država članica. V zvezi z načrtovanim pristopom Hrvaške, pozdraviti je treba dejstvo, da Hrvaška izpolnjuje merila za pristop, a vseeno je treba postaviti vprašanje, kako naj bi se dejansko izvedlo financiranje v višini 500 milijonov EUR, do katerih je Hrvaška upravičena.
