Enominutni govori (člen 144 Poslovnika EP)
Predsednica
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Tunne Kelam
Gospa predsednica, 7. oktober lanskega leta bo v spominu ostal kot dramatično opozorilo na dogajanje v Rusiji. Na ta dan je bila brutalno umorjena Anna Politkovskaya, ki je bila pravo utelešenje poštenega novinarstva. Predsednik Putin je njeno vlogo odpravil kot obrobno in njen primer je še vedno nerešen.
Oktobra lani smo poslanci Komisijo in države članice pozvali, da počastijo spomin na Anno Politkovskayevo, tako da določijo ponovno vzpostavitev neodvisnih medijev kot osnovni pogoj za nadaljnji razvoj naših odnosov, ker se bodo razmere v Rusiji začele spreminjati le, če jasno pokažemo, da bolj cenimo prizadevanje Anne Politkovskayeve za iskanje resnice in svobode kot nafto in plin.
Evropejci imamo nedvomno enake vrednote, kot so te, za katere je dala življenje Anna Politkovskaya. Žal se zdi, da gospod Putin nima teh vrednot. Spoštovanje do Anne Politkovskayeve nas zavezuje, da predsedniku Putinu to jasno povemo na naslednjih srečanjih na vrhu.
Eduard Raul Hellvig
(RO) Govoril bom o vprašanju živalskih vrtov v Romuniji.
Glede na ocene nekaterih mednarodnih nevladnih organizacij na tem področju je prenos direktive o živalskih vrtovih v romunsko zakonodajo eden od najuspešnejših v Evropi.
Vendar se zdi uskladitev 41 Romunskih živalskih vrtov z evropskimi standardi v okviru vzpostavljenih rokov, tj. do konca letošnjega leta, skoraj nemogoča.
Ob pritisku teh rokov in pogojih obstoječega javno-zasebnega partnerstva podpiram pomembnost takojšnje uvedbe splošnega akcijskega načrta, ki vključuje naslednje prednostne ukrepe: izvedbo nacionalne študije za uvrstitev obstoječih živalskih vrtov, oblikovanje reševalne ekipe za nujno pomoč in začasno preprečevanje reprodukcije živali.
Prav tako menim, da je izvajanju tega načrta treba omogočiti nekaj časa, preden se odloči za zaprtje živalskih vrtov, ki niso v skladu s pravnimi zahtevami.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Gospa predsednica, kljub številnim pripombam, ki smo jih tu slišali v zvezi z gospodom Schulzom, ni prenehal z napadanjem in žalitvami držav članic Evropske unije, njegove izjave v tem parlamentu niso primerne.
Kot nekdo, ki ima pomemben položaj v instituciji Skupnosti, se vmešava v notranje zadeve države članice in stalno žali njene poslance. Večina v Parlamentu se nikoli ne bi poskušala vmešavati v demokratične volitve državljanov EU. Zanima me, kako bi se ta gospod počutil, če bi kak poslanec Nemške državljane pozval, naj zamenjajo svojega kanclerja, ker obstajajo organizacije, ki legalno širijo nacistično mišljenje in skušajo ogroziti meje med Evropskimi državami. Menim, da je temu gospodu žal, da se je rodil prepozno in v napačnem zgodovinskem obdobju.
Gerard Batten
Gospod predsednik, danes je gospod Pöttering podal izjavo o svetovnem/evropskem dnevu proti smrtni kazni in dejal, da zavrača "vse oblike" smrtne kazni.
Zdi se, da predvideva, da se vsi strinjamo z njim. Jaz se ne. Prejšnjo nedeljo je bil dober kilometer od mojega doma v Londonu v parku West Ham do smrti zaboden nedolžen 17-letni fant, Rizwan Darbar, ker naj bi poskušal preprečiti krajo prijateljevega prenosnega telefona.
To v Angliji ni redek dogodek. Vedno več nedolžnih ljudi je do smrti ustreljenih, zabodenih in pretepenih. Zakaj je tako? Ker se roparji in zločinci ne bojijo zakona. Tudi če jih ujamejo in obsodijo, so kazni pogosto zelo mile. Osebno podpiram uvedbo smrtne kazni v Britaniji za krivce takšnih umorov.
Seveda to ni mogoče, dokler smo del Evropske unije, kar je še en dober razlog za izstop.
Jim Allister
Gospod predsednik, danes je bila Libija že omenjena in rad bi jo še enkrat izpostavil. Libija je morala pravilno plačati za teroristične grozote v Lockerbiju, vendar mora kot svetovni podpornik terorizma še poravnati celotno odškodnino. Teroristična kampanja Irske republikanske armade je svoj smrtonosni višek dosegla, ko se je opremila z libijskim eksplozivom semtex in orožjem, kar je Martinu McGuinnessu in drugim vodjem vojaškega sveta omogočilo sprostitev najbolj zle faze njihove kampanje. Brez posredovanja Libije ne bi umrlo na stotine nedolžnih ljudi. Zato želim nocoj v tem parlamentu podpreti zdajšnjo kampanjo skupine žrtev v Severni Irski - z imenom FAIR - da Libija prevzame mednarodno odgovornost in plača odškodnino za to, kar se je zgodilo v Lockerbiju. Tako kot je EU pritisnila na Libijo zaradi bolgarskih medicinskih sester, bi morala podpreti pravico za žrtve Ire in da od Libije zahtevati rešitev pravdnega spora, ki ga je proti njej sprožila FAIR v Združenih državah Amerike.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Parlament je prek odbora za proračun sklenil zelo pomembno odločitev.
Prek 30 % zalog, ustvarjenih iz upravnih stroškov Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in kohezijskega sklada Evropski komisiji pošiljamo močno sporočilo.
Operativne programe je treba odobriti v času, ki ga določajo evropske direktive, v tem primeru v štirih mesecih.
Čeprav je bila Romunija med prvimi državami, ki so predložile te dokumente že januarja, se do zdaj še nista odobrila najpomembnejša operativna programa. Govorim o operativnem programu za razvoj upravne zmogljivosti in operativnem programu za človeške vire.
Ob upoštevanju dejstva, da nismo edina država članica, ki se je znašla v teh razmerah, bi rad izvedel razloge, če niso upravni, zaradi katerih je Komisija svojo odobritev preložila na november.
Glede na splošno izjavo, ki smo jo skupaj s Svetom sprejeli po sporazumu 13. julija, mora Komisija zagotoviti hitro odobritev programov in projektov držav članic ter predložiti časovni načrt za njihovo sprejetje.
Marian Harkin
Gospod predsednik, pozdravljam priložnost, da izpostavim poročilo o industrijskih odnosih v poštnem sektorju, ki ga je pravkar objavila Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer. Dejansko si želim, da bi bilo to poročilo na voljo, preden smo glasovali o poštnih storitvah. Vendar je tudi zdaj še pravočasna budnica za vse vlade, ki bodo v naslednjih letih privatizirale poštne storitve.
V EU smo zavezani programu lizbonske strategije, številnejšim in boljšim delovnim mestom. Žal to poročilo navaja, da je privatizacija poštnega sektorja do zdaj ustvarila manj in, kar je še bolj kritično, slabša delovna mesta s slabšimi delovnimi razmerami.
Poročilo navaja, da je bil od začetka procesa liberalizacije razvoj plač v sektorjih v vseh državah, razen v treh, podpovprečen. Bistveno je, da je v vseh državah razlika v plačah med zaposlenimi pri glavnih in novih ponudnikih ali alternativnih ponudnikih.
Če se razmere ne bodo nadzirale, bodo, kot navaja poročilo, "ogrozile pogoje zaposlovanja in povzročile konfliktnejše industrijske odnose". Do zdaj privatizacija pošte ni uspešno prestala lizbonskega preskusa.
Urszula Krupa
(PL) Gospod predsednik, med trenutnim mandatom Evropskega parlamenta sem že nekajkrat pozvala k koncu diskriminacije proti Poljakom, zlasti katoličanom. Tudi zdaj si ogledujemo zahtevo določenih medijev za pridržanje subvencije za Univerzo socialne in medijske kulture kot očitnega izraza diskriminacije in motivacije, ki jo vodijo kriteriji, drugačni od notranjih meril.
Obtožbe, ki jih določeni mediji naštevajo za tisto institucijo so le obrekovanja, ki jih oblikujejo ljudje, ki so nekoč podjarmili Poljsko in Poljake. Zdaj, v demokratičnih časih, se ne morejo sprijazniti z izgubo popolne oblasti. Univerza, ki je zaprosila za finančno pomoč, izobraževanje in usposabljanje nudi v okviru splošnega sistema vrednot in zlasti študentom iz revnih družin.
Zaostrovanje pogojev in zavrnitev sredstev kot posledica medijskega lova na čarovnice, zlasti v letu enakih možnosti za vse, bi bilo po našem mnenju ne le izraz diskriminacije v zvezi z vero in nazori, ampak dejansko simptom uvedbe totalitarnih metod, ki so v nasprotju z vrednotami, standardi in zahtevami Evropskega prava.
Sylwester Chruszcz
. - (PL) Gospod predsednik, poudariti želim zelo pomembno vprašanje v Evropski komisiji, ki ga tu in v forumu Evropskega parlamenta stalno zanemarjamo: prometne komunikacije.
Najkrajša prometna pot iz Skandinavije, severa Evrope, na jug - v Turčijo, Grčijo in Bolgarijo - potuje skozi srednjeevropski prometni koridor. To je koridor, ki naj bi se začel v Ystadu na Švedskem, potekal skozi mesti Szczecin in Vroclav na Poljskem, Prago v Češki Republiki, Bratislavo na Slovaškem, Dunaj, Constanto, Solun in Trst. To pot se stalno zanemarja in menim, da bi njena vključitev na seznam evropskih cestnih in železniških poti v tem smislu spodbudila celoten srednjeevropski koridor in vsa mesta ter regije ob tej poti.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, danes je bilo objavljeno poročilo Evropskega sveta za varnost prevoza o napredku EU pri zmanjševanju števila smrtnih žrtev na cestah za polovico do leta 2010. Vsebuje slabe in dobre novice.
Države so dosegle napredek in to je treba pozdraviti, vendar je splošno število smrtnih žrtev na cestah še vedno previsoko in glede na sedanje trende EU ne bo uresničila cilja v zvezi z zmanjšanjem števila smrtnih žrtev na cestah. Pravzaprav bodo samo tri države članice - Luksemburg, Francija in Portugalska - dosegle zastavljeni cilj. Uspelo jim je zmanjšati število smrtnih žrtev na cestah za več kot 8 % na leto.
Opozoriti je treba, da je v zadnjih 12 mesecih na cestah v EU umrlo več kot 39 000 ljudi. Če bi uresničili zastavljene cilje, bi danes 5 000 ljudi še vedno živelo. Obžalujem, da je Irska, moja država, še vedno v spodnji polovici pri uresničevanju teh nujnih izboljšav.
Pri tem bi nam lahko svetovale najuspešnejše države. Te so se trdno zavezale in vložile veliko politične volje v izboljšanje izvrševanja na veliko ključnih področjih. EU so ostala samo tri leta za sprejetje ukrepov, ki bi nam omogočili uresničitev ciljev za zmanjšanje števila smrtnih žrtev na cestah za polovico. Izkušnje kažejo, da je to mogoče, vendar je za to potreben nov zagon na ravni EU.
Pierre Pribetich
(FR) Gospod predsednik, pozornost Parlamenta želim usmeriti k vprašanju Kosova in zlasti potrebi Evropskega parlamenta, da prevzame odgovornost za to notranjo zadevo in zagotovi spoštovanje pravice ljudi, da sami odločajo o svoji prihodnosti. Pojavljajo se številni politični dejavniki, ki izvajajo pritisk v zvezi z delitvijo Kosova. To je jasno, zlasti v zvezi z vprašanji, povezanimi s palestinskim ozemljem in delitvijo tistega ozemlja leta 1946. Torej je potreben velik pritisk Evropskega parlamenta za preprečitev delitve in spora, ki bi se na ta način ustvaril, pri čemer je treba omogočiti, da se ljudje sami odločijo o svoji usodi ter zagotoviti prisotnost Evropskega parlamenta na evropski ravni in tudi na našem celotnem ozemlju.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, v času mojega govora se bosta žal ubila dva človeka. Po svetu namreč vsakih 30 sekund nekdo stori samomor. Zaskrbljujoče dejstvo je, da si vsako leto življenje vzame milijon ljudi, od katerih je veliko mladih moških in žensk. Vprašanje samomora je za EU zelo pomembno, ker je pet od desetih držav z najvišjo stopnjo samomorilnosti držav članic EU. Te so Litva, Estonija, Madžarska, Slovenija in Latvija. Pravzaprav ima Litva najvišjo stopnjo samomorilnosti na svetu.
Ti statistični podatki so za EU zelo žalostni, saj je v večini primerov mogoče preprečiti vzrok samomora. EU je državljanom dolžna nujno zmanjšati stopnjo samomorilnosti v svojih državah članicah. Od vas, gospod predsednik, zahtevam, da se osebno obrnete na vlade in nacionalne parlamente vseh držav članic EU, zlasti prej omenjenih petih držav, in jih strogo pozovete k povečanju svojih prizadevanj za preprečevanje samomorov med svojimi državljani. S tem se lahko vsako leto reši več tisoč življenj.
Maria Petre
(RO) Nedavna študija kaže, da ima v Romuniji okrog 170 000 otrok, ki obiskujejo peti do osmi razred, enega ali oba starša, ki sta odšla zaradi dela v tujini.
Že tako veliko število otrok, ki jih pustijo pri starih starših ali ostali družini, se vsak dan v novih državah članicah EU še veča, prav tako tudi v državah kandidatkah.
Zato želim poudariti potrebo po oblikovanju primernih struktur, ki bi staršem in otrokom pomagale živeti skupaj, in tudi potrebo po socialni politiki, ki bi se osredotočila na solidarnost.
Menim, da mora omogočanje združevanja družin kot dejavnik ekonomske in socialne integracije vključevati bistven vidik politike zakonitega priseljevanja.
Hkrati zahtevam, da Evropska komisija tako oblikuje strategijo v zvezi s položajem otrok, ki so ostali v svojih domovinah po tem, ko so njihovi starši odšli in tudi zagotovi podporo za oblikovanje primernih struktur v državah članicah za pomoč otrokom in staršem pri prilagoditvi na nove družinske razmere.
Predsednik
S tem se zaključujejo enominutni govori.
