Razmere v Gruziji (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije o razmerah v Gruziji.
Cecilia Malmström
Gospod predsednik, danes popoldne se dotikamo tako veliko različnih področij in zato je tako razburljivo sedeti tukaj na stolu predsedstva sveta. Zadeva, o kateri bomo zdaj razpravljali, je Gruzija. Gre za vprašanje, za katerega vem, da zanima Evropski parlament, in tudi v meni vzbuja velika čustva. Čisto na začetku bi želela jasno povedati, da EU popolnoma podpira stabilizacijo in normalizacijo Gruzije in demokratične reforme v deželi.
Gruziji pomagamo na več zelo posebnih načinov: preko nadzorne misije EU (EUMM), preko našega aktivnega posredovanja in ključne vloge pri pogovorih v Ženevi, preko povečane finančne pomoči EU za olajšanje humanitarnega položaja in podporo gospodarski oživitvi Gruzije.
Z uvedbo vzhodnega partnerstva je EU okrepila odnose z Gruzijo ter z drugimi državami. Ponujamo možnost za nadgradnjo odnosov s pomočjo pridružitvenega sporazuma in obsežnih območij proste trgovine. Cilj Gruzije je seveda doseči stabilnost in blaginjo. Pri tem jim bomo pomagali. Za pravi napredek pa mora Gruzija ostati osredotočena na demokratične reforme. Veliko pomena dajemo vprašanjem, ki se nanašajo na dobro družbeno upravljanje in človekove pravice. Cenimo dejstvo, da je Gruzija odločena nadaljevati svoje demokratične reforme in je posebej odločena glede drugega vala reform.
Vzpostavitev demokracije, kjer državljani uživajo temeljne svoboščine in človekove pravice, bo prinesla velike prednosti za Gruzijo. Koristila bo državi sami in seveda ljudem, ki živijo tam, vendar bo prav tako koristna zaradi ustvarjanja boljših priložnosti za tiste, ki živijo v separatističnih regijah. Politično okolje predstavlja izziv. V pogovorih med vlado in opozicijo si je treba še naprej prizadevati za soglasje glede poglavitnih elementov izgradnje institucij in vprašanj, ki se nanašajo na ustavne reforme, volilne reforme, svoboščine medijev in človekovih pravic. Gruzijska vlada mora še naprej vzdrževati stike z opozicijo in civilno družbo.
EU je pripravljena za to ponuditi pomoč. Poleg sodelovanja, opisanega v akcijskem načrtu evropske sosedske politike, dvostranska dogajanja vzhodnega partnerstva ponujajo posebno priložnost za napredovanje na tem področju. Prav tako se posvečamo pogajalskim smernicam za pridružitveni sporazum z Gruzijo ter z Armenijo in Azerbajdžanom. Postopek nadgrajevanja naših odnosov s temi državami bodo vodila načela udeležbe, diferenciacije in pogojenosti ter ločene odgovornosti. Pozdravljamo zavezo Gruzije, da bo delala na izboljšanju odnosov z EU na osnovi perspektive, ki jo ustvarja vzhodno partnerstvo.
Nadzorna misija EU je zelo pomemben dejavnik za spodbujanje stabilnosti v sedanjih okoliščinah. Njen mandat je zdaj bil podaljšan do septembra 2010. Osredotočeni smo na ukrepe za spodbujanje zaupanja med stranmi. V skladu z ženevskim sporazumom o preprečevanju incidentov in odzivnih mehanizmih nadzorna misija igra pomembno vlogo v usklajevanju mehanizmov med različnimi stranmi. V mislih imam Gruzijce, Ruse in dejanske oblasti v Južni Osetiji in v Abhaziji.
Kljub nekaterim težavam so strani dosegle dogovor glede številnih točk, med drugim glede vzpostavitve "vroče linije" za obravnavo vprašanj, povezanih z varnostjo, na upravnih mejah Južne Osetije in Abhazije. Nadzorni mehanizem je to uporabil za zmanjšanje napetosti med stranmi po incidentih v Črnem morju in za razrešitev incidenta na upravni meji Južne Osetije, v katerem je bilo pridržanih in pozneje izpuščenih 21 gruzijskih državljanov.
Nadzorna misija bo nadaljevala z delom z vpletenimi stranmi. Prehod od preprečevanja incidentov do ukrepov za spodbujanje zaupanja bo pomemben za normalizacijo položaja. Misija nadzoruje na novo zgrajena naselja, ponovno naselitev notranjih beguncev zaradi vojne lanskega avgusta in pomaga pri stikih med notranjimi begunci in gruzijskimi oblastmi, nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami. V zvezi s tem je jasno, da skoraj vsi notranji begunci, ki so bili razdeljeni v predhodnih konfliktih, še zmeraj živijo v pogojih, ki ne ustrezajo minimalnim mednarodnim standardom, čeprav se je položaj od leta 2008 izboljšal. Misija bo še vedno pomagala, kjer lahko, da bi olajšala stik z oblastmi.
Dogodek, ki je zelo pomemben za misijo, je bilo izvajanje dveh memorandumov o soglasju z gruzijskim ministrstvom za obrambo in ministrstvom za notranje zadeve. Vendar smo pozorni na tveganje, da bodo gruzijske oblasti prenehale izvajati memoranduma o sporazumu, saj med stranema ni dovolj zaupanja.
Kot veste, je neodvisna mednarodna preiskava spora v Gruziji nedavno objavila poročilo. Vse vpletene strani in mednarodna skupnost kot celota se lahko učijo iz tega poročila. Vendar ga je treba obravnavati v celoti in ne selektivno. EU je vztrajno poudarjala svojo neomajno podporo gruzijski suverenosti in ozemeljski celovitosti znotraj njenih mednarodno priznanih meja. Trdno smo prepričani, da je v Gruziji potrebna mednarodna prisotnost, in delali bomo na tem, da jo zagotovimo. Obžalujmo, da kljub podpori večine držav v primeru OVSE ni mogoče doseči dogovora.
Stališče EU se v zvezi s sporazumi z dne 12. avgusta in 8. septembra ni spremenilo. Rusija mora te sporazume v celoti izvajati. V zvezi s tem je še vedno treba razrešiti nekaj pomembnih vprašanj, na primer mejnega nadzora in splošnega dostopa EU do ozemelj dveh odcepljenih provinc. Ta vprašanja bomo izpostavili v pogovorih z Rusijo.
Prav tako moramo gledati naprej. V tem pogledu so pogovori v Ženevi izjemno pomembni, čeprav bodo težki. To bo edini kraj, kjer bodo prisotni predstavniki vseh strani in za nas je pomembno, da bomo lahko pragmatično razpravljali glede neuporabe nasilja in mednarodnih varnostnih ureditev. To je edina praktična pot naprej in veselimo se posvetovanj, ki so načrtovana za konec januarja 2010. To bo koristilo vsem, ki želijo doseči dolgoročno stabilnost in razvoj Gruzije, in za regijo kot celoto.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, spoštovani bodoči kolega, spoštovani poslanci, v zadovoljstvo mi je, da sem tukaj. Naj prav tako povem, da mi je v veselje, da imam spet priložnost z vami deliti poglede o Gruziji.
Kot se zavedate, je Gruzija v zadnjih letih prestala težke čase, tako zunanje kot notranje.
Vojna z Rusijo avgusta lani, ki je bila pravkar omenjena, je pustila rane v celotni regiji, in Gruzija se še vedno bori z osnovnimi vprašanji, kot so temeljne potrebe za več kot 200 000 razseljenih ljudi, nekateri so izkoreninjeni že od začetka devetdesetih. In glede domačih zadev, lanski konflikt je povečal napetosti znotraj Gruzije. Tako so sporne volitve vodile v mesece uličnih protestov.
Kar najbolj si prizadevamo, da bi deželi pomagali sprejeti potrebne ukrepe za razrešitev težav. Najpomembneje je, da nam je izvajanje naše obljube po pomoči v višini 500 milijonov EUR v podporo obnovi Gruzije v čast. Izvajanje svežnja pokonfliktne pomoči dobro napreduje in življenjski pogoji številnih so se že izboljšali.
Držimo svoje obljube in naša znatna pomoč bo pripomogla k ponovni nastanitvi notranje razseljenih ljudi in h gospodarski stabilizaciji in podpori gruzijske infrastrukture. V naslednjih dneh bo Komisija sprostila prvi del od 46 milijonov EUR makrofinančne pomoči preko subvencij za Gruzijo, kar je drugi del tega celovitega paketa.
Če pa bomo uspeli pomagati Gruziji iz trenutnih težav, si mora Gruzija bolj prizadevati, zlasti na treh področjih.
Prvič, Gruzija mora spodbujati nadaljnje demokratične reforme. Demokracija, vladavina prava, spoštovanje človekovih pravic in temeljne pravice so hrbtenica naših odnosov z vzhodnimi partnerji in izjava gruzijskega predsednika na začetku leta, ki je oznanjala "nov val demokratičnih reform" in sporočala, da bo gruzijski odziv na rusko agresijo več demokracije, več svobode in več napredka, je bila zelo dobrodošla.
Lokalne volitve maja v Tbilisiju bodo preskus teh zavez in lokalne volitve bodo zelo pomembne, saj bo župan Tbilisija - prvič - izvoljen na neposrednih volitvah.
To predstavlja veliko priložnost za Gruzijo, da ponovno pridobi zaupanje svojih državljanov v volilni postopek - in treba jo je izkoristiti, saj pomanjkljivosti volilnega sistema ostajajo velik potencialni vir politične nestabilnosti v Gruziji.
Drugo področje, kjer si mora Gruzija prizadevati, je pokazati "strateško potrpežljivost" v obdobju po konfliktu. To so besede samega predsednika Saakashvilija. Kot veste, je Evropska unija igrala veliko vlogo pri končanju sovraštva in bo nadaljevala z delom za trajno rešitev.
Ne bomo odstopili od svoje podpore ozemeljski celovitosti in suverenosti Gruzije. Delamo, kar je v naši moči, preko nadzorne misije in vloge mediatorja na ženevskih pogovorih, da bi normalizirali položaj.
Istočasno izolacija odcepljenih regij ne bo pomagala prizadevanjem za razrešitev konflikta. Nasprotno, potrebna je pametna politika vključevanja Abhazije in Južne Osetije.
Zato cenimo omenjeno gruzijsko politiko strateške potrpežljivosti, ki vedno bolj priznava potrebo po vzdrževanju povezav z odcepljenimi regijami brez omejitev, v interesu državljanov, in ponovne vzpostavitve stabilnosti v regiji.
Prizadevanja gruzijske vlade za oblikovanje državne strategije za regiji Abhazijo in Južno Osetijo si zaslužijo našo podporo, zlasti prizadevanja za tesnejše sodelovanje v korist njenega prebivalstva.
Vendar nas še dalje skrbi, da bi lahko zakon o okupiranih ozemljih - če bi bil prestrogo izvajan - po nepotrebnem povečal napetosti z entitetami in tako zapletel dostavo pomoči. Obstaja nevarnost, da bo oviral gospodarske odnose in zagotovil, da se koraki za normalizacijo vsakodnevnih odnosov ne bodo mogli zgoditi. Kljub zelo dobremu nasvetu Beneške komisije Sveta Evrope tega zakona Gruzija še ni spremenila in še naprej bomo pozivali Gruzijo, da izvede predlagane prilagoditve.
Kot tretje bi se Gruzija morala aktivno pripravljati na pogajanja za nov pridružitveni sporazum med EU in Gruzijo v kontekstu evropskega in vzhodnega partnerstva. Ne varčujemo z izkazovanjem podpore Gruziji.
Priprave za vzpostavitev novega zakonskega okvira za naše dvostranske odnose kar dobro napredujejo. Hitro smo pripravili pogajalske smernice za pridružitveni sporazum med EU in Gruzijo, o katerih trenutno razpravlja Svet. Osnutek pogajalskih smernic vključuje vzpostavitev obsežnega in celovitega območja proste trgovine v prihodnosti.
Gruziji smo že predstavili ključna priporočila za korake, ki jih je treba sprejeti, preden lahko sodimo, da je dežela pripravljena začeti s tem področjem pogajanj. Odločenost Gruzije, da uporabi priprave na pogajanja za pospešitev lastnih priprav, je pametna, in mislim, da je bistveno, da se ključnih priporočil loti aktivno.
Medtem so bila pogajanja o lažjem pridobivanju vizumov in sporazumov o ponovnem sprejemu med EU in Gruzijo na delovni ravni zaključena novembra in zdaj čakamo na končno odobritev na obeh straneh. Ti sporazumi so mejnik v našem partnerstvu in še enkrat razkrivajo konkretne koristi, ki jih naš tesnejši odnos lahko prinese Gruzijcem. Povečana mobilnost bo šla z roko v roki s povečano varnostjo. Nedavno sem podpisala skupno izjavo o partnerstvu za mobilnost med Evropsko unijo in Gruzijo, ki bo zdaj izpolnjena.
Za konec ostajamo globoko zavezani podpori Gruziji v teh težkih časih. Ponujamo nove priložnosti, ki lahko prinesejo oprijemljive koristi državi in njenim državljanom, vendar mora si Gruzija prav tako pomagati sama in če bo sprejemala dobre odločitve, ji bomo stali ob strani na vsakem koraku ob njeni poti.
György Schöpflin
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, name je naredila velik vtis temeljita slika, ki sta jo predsedujoča in komisarka naslikali glede trenutnega stanja odnosov. Odnos EU z Gruzijo ne postavlja daljnosežnih vprašanj o tem, kdo smo, kaj je EU in kaj si želimo biti. Morda bi se ta odnos lahko izkazal za preskus naše zaveze vrednotam solidarnosti, človekovih pravic in demokracije - vrednot, ki jih razglašamo za svoje.
Jasno je, da Gruzija - tako njena elita kot družba - gleda na državo, kot da pripada Evropi. Istočasno je ta država - priznajmo si - v negotovem položaju, saj Rusija, nekdanja kolonialna sila, ni opustila svojih teženj po ponovni oblasti nad Gruzijo ali celo po preostanku Južnega Kavkaza. V tem smislu je mnogo ljudi v Rusiji, ki ne jemljejo resno statusa Gruzije kot neodvisne države, in menijo, da je vrnitev Gruzije pod Rusijo le vprašanje časa. Zaradi tega se velika večina ljudi v Gruziji počuti zelo negotovo. Ta negotovost se je precej povečala zaradi lanskoletnega spora z Rusijo. Nobena država ne želi biti prikrajšana za svoje suvereno ozemlje, kot je bila Gruzija.
Vse to vpliva na EU - zato je vzhodno partnerstvo pomembno. Gruzija se vidi z evropsko prihodnostjo, predvsem ker pomeni jamstvo za njeno varnost. Seveda je tukaj tudi energetski koridor na južnem Kavkazu, ki bo v prihodnosti postal žila energetske dobave Evrope. To bodo dovolj prepričljivi razlogi, da bo Evropska unija želje Gruzije po evropski prihodnosti vzela resno, kot jih mi očitno že, vendar obstaja tudi končni argument, ki pravi, da če bo Evropa prezrla te želje, potem bo naša verodostojnost v svetu prišla pod vprašaj in naši nasprotniki se bodo razveselili tega dokaza evropske šibkosti.
Roberto Gualtieri
Gospod predsednik, gospe in gospodje, menim, da težki položaj v Gruziji poziva k posebni previdnosti pri združevanju obrambe mednarodnega prava in pragmatičnega pristopa ter čuta za odgovornost.
Mislim, da je EU imela prav, ko je ponovno potrdila svojo podporo ozemeljski celovitosti in suverenosti Gruzije, in istočasno pozdravljamo previdnost, pokazano pri upoštevanju volitev v Abhaziji, za katero menimo, da je v skladu z metodo, ki temelji na nenehnem iskanju dialoga in politične razprave ter podpori demokratičnih procesov. Notranji razvoj regije in razvoj mednarodnega okvira podpirajo to odločitev iskanja dialoga in še povečujejo odgovornost Evrope na različnih območjih, na katerih se je obvezala: pobude Komisije, ki podpirajo demokratični proces v Gruziji v podporo beguncem, prizadevanja za nadaljevanje ženevskih pogovorov in dejavnosti evropske nadzorne misije, slednja je še dragocenejša in pomembna, ker je edina mednarodna misija v Gruziji.
Pozdravljamo delo, ki ga je prevzela misija, in njen prispevek k stabilizaciji regije, preprečevanju incidentov in delovanju odzivnih mehanizmov ter težavnemu procesu ponovne izgradnje zaupanja med stranmi. Istočasno se zavedamo, da bi razvoj demokratičnega procesa, glede katerega moramo biti velikodušni in natančni, in pridružitvenega sporazuma lahko bila ključ do trajne spremembe v Gruziji.
Ulrike Lunacek
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospa predsedujoča Svetu, komisar, želela bi govoriti zlasti o dveh temah. Prva je odnos med gospodarsko pomočjo in podporo na eni strani in demokratičnim razvojem po drugi, druga pa zadeva nekatera temeljna vprašanja, obravnavana v poročilu Tagliavinijeve.
Gospa Ferrero-Waldner, prav ste povedali, da je finančna in gospodarska podpora Gruziji pomembna in da bi jo Evropska unija morala nuditi še naprej. Prav tako ste za nudenje te pomoči dali tri pogoje, ki so demokratična reforma, osnovne svoboščine in pravna gotovost. Eno vprašanje je zame posebej pomembno. V preteklosti sta na žalost Gruzija in njena vlada nakupila velike količine orožja, zlasti pred lanskoletnim konfliktom. Kako nameravate zagotoviti, da v ta namen ne bodo uporabljena evropska sredstva?
Kot drugo bi želela omeniti primer človekovih pravic, katerega sta navedla tudi Svet Evrope in gospod Hammerberg. Dva najstnika v Južni Osetiji sta še zmeraj v priporu, čeprav je bilo gospodu Hammerbergu obljubljeno, da bosta izpuščena. Ali ste v zvezi s tem sprejeli kakšne ukrepe? Ali menite, da je verjetno, da bosta izpuščena v bližnji prihodnosti?
Zadnja točka: poročilo Tagliavinijeve je prvič jasno opisalo, kako je do spora prišlo s stopnjevanjem ksenofobije in sovražnega govora. Kaj bosta Komisija in Svet naredila na tem področju, da bi umirila položaj in razjasnila, da so te stvari predhodnice oboroženega konflikta in da jih je pomembno ustaviti, še preden se sploh začnejo?
Michał Tomasz Kamiński
Gospod predsednik, ne bom skrival dejstva, da sta me obe izjavi, ki sem ju slišal, razočarali. Danes, tukaj v Evropskem parlamentu, mi, predstavniki oblasti Evropske unije, po pravem poudarjamo vlogo demokracije. Pridigamo predsedniku Saakasviliju glede sprememb, ki jih mora uvesti v svoji državi. Rad bi povedal, da je uvedel že veliko sprememb in današnja Gruzija ter Gruzija izpred nekaj let sta popolnoma različni državi. Vendar nismo pozabili, da lahko danes ruske tanke najdemo na velikem delu gruzijskega ozemlja. Spoštovani poslanci, če menite, da so ruski tanki kadar koli v zgodovini komur koli prinesli demokracijo, se globoko motite. Ruski tanki ne prinašajo demokracije, ruski tanki prinašajo podrejenost.
Danes govorimo o položaju v Gruziji, vendar smo v govoru predstavnice Sveta slišali besedo "Rusija" le enkrat, medtem ko je seveda Rusija ključ do položaja v Gruziji. Ne pravim, da je vse v Gruziji idealno. Gotovo je treba mnogo stvari izboljšati. Vendar se nam Rusi smejijo v obraz, s tem ko niso izpolnili sporazuma v petih točkah, ki ga je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegel predsednik Sarkozy. Vprašati moram: zakaj so ruske vojaške enote še vedno pristone v vasi Pereva? Ali je zadeva sploh kdaj bila omenjena Rusom?
Če govorimo o potrebi po demokraciji, človekovih pravicah, strpnosti in svobodi govora, soglašam z vsem. Toda ali mislimo, da Rusija danes v Gruziji spodbuja te vrednote ali da je ruska agresija proti Gruziji del boja za demokracijo? Ne, je dejanje brutalnega imperializma. Mi kot Evropska unija moramo nasprotovati temu brutalnemu imperializmu. Šele takrat bodo gruzijski prijatelji verjeli našim besedam, ko jim povemo, da morajo še veliko narediti - in s tem se strinjam - da bo njihova država popolnoma izpolnjevala naše evropske standarde.
Vendar ne smemo s prstom kazati na Gruzijo, ko imamo po drugi strani Rusijo, kjer nadležne novinarje umorijo, kjer je sovražni govor proti sosedom in manjšinam uradni jezik medijev in to je jezik vodilnih ruskih politikov. Temu moramo reči ne, ker potem bodo lahko naše besede o demokraciji drugim državam, vključno z Gruzijo, verodostojne. Želim pozvati Evropsko unijo, naj trdno in odločno brani ozemeljsko celovitost Gruzije v imenu vrednot, ki si jih vsi delimo, in brani svobodo in demokracijo v Gruziji pred rusko agresijo.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, komisarka, menim, da zunanja politika EU v tej regiji ni preveč skladna. Kavkaz je znan po tem, da je prehodna energetska regija na isti način kot je Rusija, ki je pomembna strateška partnerica in je za nas zelo pomembna. Glede na občutljivost položaja si je EU dovolila, da jo je predsednik Saakasvili preslepil v gruzijsko krizo, morebiti zaradi od ZDA odvisnega pristopa nekaterih držav članic. Politična kratkovidnost v gruzijski krizi ne bo le povečala notranjega razdora v Uniji, pač pa bo tudi zelo otežila odnose z Rusijo. Obračun bo prišel v obliki plinskega spora. Videli bomo, ali se bodo novi ljudje na čelu EU v tem primeru izkazali.
Če Bruselj resnično želi podpirati človekove pravice, potem naj posreduje v Gruziji zaradi možne volilne manipulacije, delovnih pogojev, ki so enaki suženjstvu, in zaradi omejitev glede pravice do demonstracij, ki kršijo Listino o temeljnih pravicah.
Bruselj bi moral glede vprašanja Gruzije sprejeti uravnotežen pristop in enakovredno upoštevati legitimne interese tako Gruzije kot Rusije.
Vytautas Landsbergis
Gospod predsednik, ko sem bil še majhen deček, so mojo državo zasedli Sovjeti. V osnovni šoli smo se morali učiti precej novih pesmi. Ena od njih je bila v izvirniku gruzijska, o deklici po imenu Suliko. Okupacija je bila v vseh pogledih slaba, samo ta pesem je bila prijetna.
Preteklo je mnogo let in nedavno smo spet prišli na to dekle Suliko, tokrat s temnimi očmi, polnimi solz, in z znaki, da je bila pretepena. Ponovno je bila zlorabljena pred enim letom - oropana, pretepena in posiljena. Mi, 27 gospodov, zremo vanjo po tem in govorimo čudne stvari: Kako se je to lahko zgodilo? Kaj je naredila narobe? Ali je njeno obnašanje vznejevoljilo posiljevalca? On trdi prav to: "Izzivala je!" Ali je nasprotovala njegovim zahtevam? To bi bilo nespametno: nikogar, posebej ne tatu ali posiljevalca, se ne sme izzivati ali črniti. Lahko bi bila bolj prilagodljiva in bi mirno sprejemala napade, vendar se je skušala braniti dva cela dneva - to je bila njena velika napaka. Zdaj ne more nihče reči, kdo je bil napadalec: on pravi, da je ona napadla njega.
Takšen je položaj na oddaljenem deželnem sodišču na obrobju Evrope, kjer veleposestnika v nobenem primeru ni mogoče obsoditi - njo pa lahko. Zato imamo zdaj novo težavo, ki jo je povzročila ona, saj je naše poslovanje z gospodom Posiljevalcem utrpelo malo škode. Naslednjič se da gospodu Posiljevalcu naša posebna tabletka "Mistral" za povečanje njegove moške moči.
Gospe in gospodje v Evropi, ne omahujte na enak način pri naslednji vojni.
Kinga Göncz
(HU) Želela bi se zahvaliti komisarki Ferrero-Waldner in zlasti Cecilii Malmström, ki je trenutno med nami kot ministrica, kmalu pa bo postala tudi komisarka. Najprej bi se želela iskreno zahvaliti za poročilo, ki je vsebovalo nekaj zelo pomembnih informacij. Dovolite mi, da povem, da so se od zadnjih dveh širitev vzhodni sosedje Evropske unije premaknili zelo blizu Evropske unije, kar je dragocen dogodek z različnih vidikov, ne le zaradi geografske bližine, ampak delno zaradi zunanje politike, ki temelji na zamisli o področjih z ruskim vplivom, da ne omenjam povečanega pomena energetske varnosti.
S tega stališča je program vzhodnega partnerstva izrednega pomena, saj lahko prav tako zagotovi razlikovanje, hkrati pa jasno vzpostavlja tesnejše vezi s temi državami. Gruzija je država v kavkaški regiji, ki je najbolj zavezana vrednotam Evropske unije. Želela bi omeniti in izpostaviti nekaj zadev, najprej glede priprav za poenostavitev vizumskih postopkov. Ta ukrep ni pomemben le s stališča človeških odnosov, ampak je pomemben tudi, ker vemo, da državljani Južne Osetije in Abhazije, ki imajo ruski potni list, že uživajo koristi tega, kar je ustvarilo napetost, ki samo prispeva k nadaljnjemu slabšanju položaja. Druga zadeva, ki bi jo želela poudariti, je, da obstajajo nerazrešeni konflikti v štirih državah, ki spadajo pod politiko vzhodnega sosedstva, čemur moramo posvetiti vso pozornost.
Nazadnje bi se želela zahvaliti komisarki Ferrero-Waldner za njena prizadevanja, da bi to regijo približala Evropski uniji.
Milan Cabrnoch
(CS) Evropski parlament tesno spremlja položaj v Gruziji in državi namenja veliko pozornosti. Predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek se je s predsednikom Saakashvilijem srečal konec oktobra, medtem ko so na začetku novembra na skupnem sestanku Odbora za zunanje zadeve, delegacije za sodelovanje z Rusijo in delegacije za sodelovanje z državami južnega Kavkaza, poslanci Evropskega parlamenta razpravljali o poročilu Tagliavinijeve glede položaja v Gruziji in na svojem izrednem srečanju v Strasbourgu dne 26. novembra so se člani delegacije za južni Kavkaz srečali z ministrom gruzijske vlade, Giorgijem Baramidzejem.
Vedno podpiramo ozemeljsko celovitost in suverenost Gruzije. Podpiramo miroljubno rešitev položaja v Gruziji in konflikta med Gruzijo in Rusijo. Prizadevamo si, da mirovni opazovalci ne bi imeli dostopa le do območij, ki jih upravlja gruzijska vlada, ampak tudi do zasedenih območij. Istočasno si prizadevamo za možnost nudenja humanitarne pomoči tudi tem zasedenim območjem. Skrbi nas položaj beguncev, ki so morali svoje domove zapustiti pod pritiskom in se vanje ne morejo vrniti, in cenimo prizadevanja gruzijske vlade za zagotovitev dostojnih življenjskih pogojev za vse begunce. Močno pozivamo obe strani v konfliktu, da spoštujeta sporazum o prekinitvi ognja in izpolnita zaveze, ki sta jih dali za mirno rešitev spora.
Elena Băsescu
(RO) Gospe in gospodje, pred nekaj leti so nekateri ostro kritizirali tiste, ki so podpirali strateški pomen regije Črnega morja za Evropo. Vendar je čas pokazal, da je Evropa tesno povezana z državami v regiji Črnega morja.
Gruzija ima poseben strateški pomen v regiji Črnega morja za energetsko varnost, saj so plinovod Nabucco, naftovod Baku-Tbilisi in naftni terminal v Supsi tesno povezani s stabilnostjo v tej državi. Konflikti, ki so se zgodili v Gruziji avgusta 2008, so pokazali, da se kateri koli nerazrešen konflikt lahko kadar koli ponovno sproži z resnimi posledicami za stabilnost in varnost celotne regije.
Naša dolžnost je, da popeljemo Gruzijo v evroatlantsko območje stabilnosti in varnosti, čeprav je vpliv Rusije še vedno zelo močan. Prav tako je treba priznati pravico beguncev, razseljenih oseb in njihovih vzdrževancev, da se vrnejo v Abhazijo, ne glede na njihov etnični izvor.
Istočasno dejstvo, da je Rusija dala državljanstvo prebivalcem Abhazije in Osetije, spravlja državljane Gruzije v slabši položaj, saj z EU še ni bil sklenjen sporazum o vizumih, čeprav smo prej slišali predstavnico Komisije reči, da se v tej smeri sprejemajo ukrepi.
Romunija je bila vključena kot del nadzorne misije EU v Gruziji, tako na operativni ravni kot v praksi, tudi kot del glavnega štaba v Tbilisiju. Naša država prav tako izpolnjuje svojo zavezo, da si bo posebej prizadevala Gruzijo približati EU in Natu. Poleg tega bomo poslali nacionalnega strokovnjaka, ki bo deloval iz Natovega urada v Tbilisiju. Pozdravljamo stališče predsedstva EU. V nobenem primeru ne bomo priznali tako imenovanih držav, ki so ustanovljene nezakonito in kot posledica konflikta v separatističnih regijah, niti nezakonito organiziranih volilnih postopkov, kot so bili nedavno izvedeni v Abhaziji. Predsednik proruske gruzijske separatistične republike je volitve dobil z 59,4 % glasov. Prav tako moram omeniti, da noben od petih predsedniških kandidatov ni popolnoma zavrnil ideje o ponovni združitvi z Gruzijo.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospod predsednik, Evropska unija je odgovorna, da pomembno prispeva k stabilnosti v svoji neposredni soseščini, ob upoštevanju mednarodnega prava in vere v svoja načela.
Zlasti v primeru Gruzije moramo stati za svojim stališčem glede spoštovanja ozemeljske celovitosti in mednarodno priznanih meja države. Istočasno moramo upoštevati realnost nerazrešenih konfliktov. Evropska unija mora posredovati in konstruktivno prispevati obema stranema, Gruziji in Rusiji, tako da se lahko najde rešitev.
Na sedanjem razpotju moramo poslati tri najpomembnejša sporočila:
prvič, da enostranske in nasilne rešitve niso sprejemljive; drugič, da razprava o tem, ali naj se Gruzija pridruži Natu, poteka ob nepravem času, saj bi bilo nasprotno treba poudarek dajati nadaljevanju in uspešnemu izidu ženevskih pogovorov, in tretjič, da je misija opazovalcev EU v Gruziji dejavnik stabilnosti in krepitve zaupanja. Njen pozitivni prispevek je zato treba priznati, njeno delovanje je treba okrepiti in treba jo je spodbujati, naj nadaljuje s prizadevanji, zlasti na področju kršitev človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava.
Marek Henryk Migalski
(PL) Gospod predsednik, niti v govoru gospe Malmström niti gospe Ferrero-Waldner na žalost nismo slišali, s čim se resnično spoprijemamo v Gruziji. V mislih imam dramatični humanitarni položaj in položaj ljudi. Dobil sem vtis, da niti mi niti obe gospe nista odgovorni za pomanjkanje odziva Evropske unije.
Položaj je res dramatičen. Sporazum v šestih točkah se ne izvaja. Na gruzijskem ozemlju poteka etnično čiščenje. Gruzijski jezik je na številnih mestih prepovedan. Naši misiji v Gruziji v številnih krajih ne dovolijo opravljati dela in mi smo tisti, ki smo za to odgovorni. Gospa Ferrero-Waldner je govorila o dolgoročni makrofinančni pomoči, ki se predvideva za Gruzijo, in o tem, da bomo z Gruzijo kmalu sklenili pridružitveni sporazum. To je vse lepo in prav, vendar moramo vsi odgovoriti na vprašanje, ki se glasi: kaj smo s tem v zvezi naredili? Ne le zaradi vsega, kar so danes povedali ljudje, odgovorni za to politiko, tudi zaradi same politike EU sem globoko razočaran.
Jacek Protasiewicz
(PL) Komisarka, gospa Malmström, v nasprotju s svojimi poljskimi kolegi glede ocene dejavnosti Evropske unije na tem področju ne bom tako kritičen, ker želim izraziti zadovoljstvo v zvezi z izjavo Sveta z dne 12. decembra, ki nedvoumno komentira nedavne predsedniške volitve v Abhaziji. Prav tako želim poudariti podporo dejavnostim Evropske unije, kajti EU je s svojim priznanjem neodvisnosti obeh teh regij na mednarodni ravni nedvoumna. Iz lastnih izkušenj, ki sem jih pridobil v odnosu z Belorusijo, vem, o čem govorim.
Kljub temu pa se strinjam, da mora biti Evropska unija pri uveljavljanju načrta o prekinitvi ognja v šestih točkah, glede katerega se je pogajal predsednik Sarkozy, odločna. To govorim še zlasti glede na moteče izjave visoke predstavnice za zunanje zadeve, gospe Ashton, da bo izvajala tiho diplomacijo. Upam, da tiha diplomacija ne bo pomenila pristanek na to, da se razdre sporazum, sklenjen v imenu Rusije s predstavniki Evropske unije.
Alexander Mirsky
(LV) Hvala, gospod predsednik, gospe in gospodje, vprašanje bi želel postaviti tistim, ki zagovarjajo stališče gospoda Saakashvilija: ste bili v Južni Osetiji? Ste videli, kaj je gruzijska vojska naredila z Zhinvali? Tam sem bil v času vojne in vse to sam videl. Kar so storile gruzijske državne oblasti, je kaznivo dejanje zoper prebivalce Osetije in Abhazije. V zvezi z zasedbo sem se pogovarjal s številnimi ljudmi iz Osetije in Abhazije. Prebivalci Osetije in Abhazije ne želijo živeti v isti državi kot gospod Saakashvili. Če je še kdo, ki bi še vedno želel ta velik mednarodni problem rešiti z orožjem, kot je to storil gospod Saakashvili, obstaja prefinjen ruski izrek: 'Zamučujutsja pilj glatatj'. Pomeni, da uspeha nikoli ne bo. Hvala.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Gospod predsednik, če Unija ne bo politično in gospodarsko podprla Tbilisija, bomo Rusiji olajšali uresničitev njene neoimperialistične politike do Gruzije, kar bo še bolj destabiliziralo razmere na Kavkazu. Zato se mora Unija bolj potruditi.
Se, ko ponavljamo svojo podporo ozemeljski celovitosti, zavedamo, da se načrt v šestih točkah pravzaprav sploh ne spoštuje? Po eni strani pravimo, da želimo demokratično, svobodno in ozemeljsko nedotakljivo Gruzijo, po drugi strani pa naši nadzorniki ne morejo na območja vzdolž meje s separatističnimi republikami. Naslednji razlog za skrb je pojav ugrabitev, ki je za Rusijo na zasedenih območjih postal ustaljena praksa. V začetku novembra je več najstnikov postalo žrtev tega. Najmlajši je star komaj 14 let. Kremlin skuša očitno spraviti na slab glas predsednika Gruzije s tem, da poskuša prikazati, da ni sposoben zagotoviti varnosti svojih državljanov. Destabilizirajoče dejavnosti Rusije ustvarjajo velikansko grožnjo za varnost prebivalcev obmejnih območij in vodijo v stopnjevanje spora v regiji.
Gospod predsednik, ukrepati moramo odločneje, kajti ozemeljsko nedotakljiva in demokratična Gruzija pomeni večjo varnost Evropske unije in Evrope.
Kristiina Ojuland
(ET) Gospod predsednik, komisarka, ministrica, gospe in gospodje, pred časom, ko smo razpravljali o Gruziji, sem vas spomnila, da je bil na večer pred obletnico padca berlinskega zidu pravi čas, da postavimo vprašanje, kdaj bomo lahko označili dan, ko se bosta Abhazija in Južna Osetija spet združili z matično državo Gruzijo. Danes odgovora na to vprašanje še nimamo, čeprav v vseh dokumentih bodisi Evropskega parlamenta bodisi drugih institucij poudarjamo pomen ozemeljske celovitosti Gruzije z vidika mednarodnega prava in zaradi njega smo vsi danes tukaj.
Prejšnji teden je v Bruslju potekala zelo dobra razprava s Carlom Bildtom, predstavnikom predsedujoče države, ki je Gruzijo imenoval preskusni kamen za Evropsko unijo, še zlasti v povezavi z vprašanjem, ali bomo nekega dne sposobni podpreti zamisel, da je treba znova vzpostavitvi ozemeljsko celovitost Gruzije in je treba človekove pravice ter pravice beguncev obravnavati, kot to predvideva mednarodna zakonodaja. Strinjam se z vsemi svojimi kolegi, ki so opozorili na slabe razmere glede človekovih pravic - tega ni mogoče sprejeti.
Zato bi nenazadnje želela nekaj prositi. Prejšnji teden sem se sestala z gruzijskim predsednikom vlade, Giorgijem Baramidzejem, čigar velika prošnja se je glasila: prosim, prosim, prosim, Evropska unija, naredite nekaj v smislu preventivne diplomacije, da se prepreči morebitno stopnjevanje nadaljnjih konfliktov.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, le strinjam se lahko z izjavo, da morajo biti bolj demokratične reforme najboljši odziv Gruzije na rusko agresijo.
Obenem pa je odgovorna tudi EU, kajti, kot je bilo pravilno povedano, bodo odnosi med EU in Gruzijo preskus uspešnosti Vzhodnega partnerstva in vloge EU v tej regiji.
Ob upoštevanju pomena Gruzije me zanima, če so se o njej pogovarjali med nedavnim vrhom EU-Rusija, kajti Rusija ne izvaja sporazuma v šestih točkah, misija EU pa je v nerodnem položaju, saj ji ne dovolijo vstopa na separatistična ozemlja. EU bi morala v tem primeru zavzeti močnejše stališče.
Komisarka, omenili ste 46 milijonov EUR pomoči. Želel bi le vprašati, če bo ta pomoč prišla do Gruzije še letos. Kakšen bo časovni razpored?
Paweł Robert Kowal
(PL) Mislim, da bi se morali z našo razpravo vrniti k temu, kar je na začetku rekla gospa Malmström - Gruzija potrebuje novo in obsežno odprtost Evropske unije. To naj bi zajemalo makrofinančno pomoč skupaj s hitrim in takojšnjim začetkom pogovorov, kolikor je to mogoče, o pridružitvenem sporazumu. Obsegal naj bi tudi začetek pogovorov - to je moja tretja točka - o vizumskih olajšavah in na koncu naj bi Gruziji omogočili, da si zagotovi varnost s svojim odpiranjem za pridružitev Natu.
Vendar pa menim, da danes tudi ta zadeva ni razlog, zakaj želim spregovoriti v tem delu razprave. Gospe Ferrero-Waldner bi želel zastaviti retorično vprašanje: vas ne čudi, da so skoraj vsi govorniki pozornost usmerili na Sarkozyjev načrt? Prosim, da odgovorite na to vprašanje. Povejte nam, prosim, zakaj niti v vašem uvodnem govoru niti v poznejših vaših izjavah niti v izjavah gospe Ashton nismo slišali odgovora v obliki preproste ocene o tem, ali se Sarkozyjev načrt izvaja ali ne? Je res, da najpomembnejše institucije Evropske unije niso vredne vaše jasne izjave o tej zadevi?
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, včeraj je bila na konferenci na Irskem obravnavana tema pomoči in vzhodne Evrope. Ena od držav, o katerih smo se pogovarjali, je bila Gruzija in resnično dobro je bilo slišati, koliko napredka je bilo doseženega za posebno skupino posameznikov, ki nima svojega glasu - invalidne otroke, tako intelektualno kot fizično prizadete, in mlade odrasle - bilo pa je tudi močno skrb vzbujajoče, ko smo izvedeli, da so se zaradi konflikta razmere zdaj pomaknile za deset let nazaj.
Ker sem včeraj sodelovala na tej konferenci, bi vas prosila, da ob sklepanju sporazumov o trgovini in v pogovorih ne pozabite na tiste najbolj ranljive. Tukaj je potekala zelo pomembna razprava, vendar so kolegi govorili o strašljivem humanitarnem stanju, obstaja pa skupina ljudi, na katero se vedno pozablja, zato sem želela, da se danes sliši tudi njihov glas.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ne smemo pozabiti, da je Gruzija majhna država, ki pa ima izredno pomemben strateški položaj na območju južnega Kavkaza, kar je dejstvo, ki sproža konflikt z njeno mogočno severno sosedo, Rusijo. Zato sem hvaležen komisarki za izjavo, da se bo pomoč, na katero Gruzija že tako dolgo čaka, jutri sprostila.
Spomnimo se, prosim, da je Gruzija, ko se je podala na pot demokratičnih reform in se odločila za tesnejšo povezanost z zahodno Evropo kot z Rusijo, s katero je bila povezana desetletja in morda celo stoletja, izgubila gospodarskega partnerja, ki je kupoval 80 % njene proizvodnje. Ničesar nismo storili, da bi vstopili v praznino in kupili blago, proizvedeno v Gruziji, in omogočili delovanje te države. V zvezi s tem zelo odobravam izjavo kot tudi napovedi glede makrofinančnega načrta za Gruzijo.
Še nekaj je: komisarka, na političnem področju Gruzije ne smemo jemati kot izključno daljnega partnerja, kajti Gruzija je ujeta v neverjetno zapletene geopolitične razmere. V zvezi s tem si ne predstavljam, da se med pogovori Evropske unije z Rusijo razmere v Gruziji prav nič ne omenjajo. Ne želim ponovno omenjati Sarkozyjevega načrta v šestih točkah, kajti to so storili že vsi, vendar moramo vedeti, da se morajo v naših stikih s tako mogočnimi partnerji, kot je Rusija, ki so za nas seveda izredno pomembni, omenjati tudi manjši partnerji, ki so nam blizu in dragi.
Seán Kelly
Gospod predsednik, politika je zgolj služba, kadar je sama sebi namen. Poslanstvo postane šele, ko pomaga drugim - ko Goljati priskočijo na pomoč Davidom. V tem primeru je Evropska unija Goljat, ki prihaja na pomoč Gruziji, Davidu, in to pozdravljam. Ob sebi pa ima še enega Goljata v obliki Rusije, ki ima glede Gruzije drugačno agendo. Pomembno je, da Evropska unija pri upiranju proti temu neupravičenemu poseganju napne svoje mišice.
Prejšnji teden sem bil v Bonnu na kongresu ELS in tam je govoril predsednik Gruzije. Orisal je prizadevanja države pri spoprijemanju s korupcijo, njen program reform za zagotovitev gospodarske rasti, pa tudi željo glede sporazuma o prosti trgovini. Moje vprašanje se glasi: kdaj Komisija predvideva sklenitev sporazuma o prosti trgovini, ko bodo zagotovljeni pogoji zanj?
Lena Kolarska-Bobińska
Gospod predsednik, razpravljamo o težnjah Ukrajine, Moldavije in Gruzije. To so podobne težnje, da bi bile bliže Evropski uniji.
Zdi se, da je to za nas problem. Zanima me, kaj se bo zgodilo čez deset let, ko se bodo ta hotenja sprevrgla v razočaranje in ne bo nikakršnih teženj več, da bi se pridružile Evropski uniji, z nikakršnimi pričakovanji glede česarkoli. To bo za nas veliko težje stanje. Gruzija je država, ki ima od vseh držav Vzhodnega partnerstva največjo podporo v družbi glede članstva v Evropski uniji in najvišjo podporo za Nato. Največji napredek je tudi na področju reform trga.
Če se ne bomo hitreje premaknili, bomo imeli enako stanje kot s Turčijo, kjer se družba odmika od svojih prizadevanj glede Evrope. To bo resnično nevarno stanje kljub - in morda zaradi - drugih političnih gibanj okrog teh držav. Vidimo, kaj se dogaja v Rusiji in ko bodo prizadevanja Gruzije za članstvo v Evropski uniji zastala, se bomo morda spopadli s stanjem, ki bo dokaj nevarno za vse države Evropske unije.
Cecilia Malmström
Gospod predsednik, vem, da za to zadevo obstaja veliko zanimanja. Tisti, ki ste to podrobno spremljali, prav tako veste, da je švedsko predsedstvo Gruziji posvetilo veliko časa. Švedski zunanji minister, Carl Bildt, je imel prejšnji četrtek v Odboru za zunanje zadeve priložnost, da z vami razpravlja o Gruziji.
EU bo Gruziji še naprej nudila znatno politično, tehnično in finančno podporo. To bo po vsej verjetnosti vključevalo nenehne pozive k spoštovanju ozemeljske suverenosti in celovitosti Gruzije ter nadaljevanje nadzorne misije EU kot tudi našo zelo pomembno vlogo mediatorja na pogovorih v Ženevi. Pogovori v Ženevi so ustrezna platforma. Ti pogovori napredujejo počasi, vendar pa vseeno napredujejo in tam so zastopane vse strani.
V obdobju po konfliktu bomo prav tako zagotovili nadaljnjo finančno pomoč. Kot ste številni poudarili, so humanitarne razmere tiste, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost. Gospa McGuinness ima seveda prav, ko pravi, da prav tisti najbolj ranljivi zaradi tega najbolj trpijo.
Na sestanku z našimi ruskimi partnerji v dialogu bo EU še naprej poudarjala, da je treba izvajati sporazum o prekinitvi ognja s šestimi točkami in posledične izvedbene ukrepe - umik sil na položaje, ki so jih zasedale 7. avgusta 2008. Še zlasti bomo, tako kot ste številni storili, omenili vas Perevi, regijo Akhalgori in zgornji del doline reke Kodori.
Zaključek misije OVSE v Gruziji in opazovalne skupine ZN se je odražal v odstranitvi ključnih elementov pomembne mednarodne strukture varnosti. Zdaj je ostala le še mednarodna prisotnost opazovalne misije EU. Ta znatno prispeva k varnosti in normalizaciji. Zato je tako pomembno, da ima opazovalna misija dostop do odcepljenih regij. Pomembno je za varnost in stabilnost Gruzije. To je pomembna točka, ki jo bo EU še naprej poudarjala vsem pomembnim partnerjem v dialogu.
EU bo seveda še naprej podpirala ozemeljsko celovitost Gruzije, vendar pa je naš strateški interes tudi ohranjati stike z odcepljenimi regijami in za prebivalstvo teh odcepljenih območij ohranjati odprto okno v zunanji svet. To nam bo morda postopoma pomagalo položiti temelje za rešitev konflikta preko nenehne vpletenosti EU in ukrepov za spodbujanje zaupanja prek upravnih meja in s stiki med različnimi prebivalstvi.
EU bo v tej zadevi še naprej zelo aktivna. Komisija in gospa Ferrero-Waldner sta temu zelo zavezani tako kot Evropski parlament in to je nekaj, za kar sem zelo hvaležna.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - Gospod predsednik, najprej naj se vam zahvalim za odkrito razpravo, ki smo jo imeli danes.
Mislila sem, da številni veste, kaj počnemo v Gruziji. Gruzija je od nas prejela veliko podpore, tako politične kot gospodarske in humanitarne, vendar se zdi, kot bi še ničesar ne naredili. To sploh ni res.
Prvič, vojno sta ustavila Evropska unija in gospod Sarkozy. Drugič, prav imate, obstaja načrt s šestimi točkami, ki pa se na žalost še ni v celoti izvedel, vendar pa je na našem dnevnem redu vsakič, ko sodelujemo z Rusi. To je povsem jasno.
Res je, kot je dejal predsednik Sveta, da je edina platforma, kjer resnično napredujemo, čeprav počasi, v Ženevi, in zato se morajo ženevski pogovori nadaljevati.
Prav tako na obeh straneh potrebujemo podporo in odprtost, kajti to je zahteven spor in mi smo, če se tako izrazim, posredniki v tem sporu. To je politično vprašanje številka ena.
Vsekakor moramo nadaljevati in vsi dobro vemo, da je Rusija ogromen partner na drugi strani. Obenem imamo skupno sosedstvo in zato se z Rusijo vedno dokaj jasno pogovarjamo o teh vprašanjih. Na obeh straneh potrebujemo, kot sem že rekla, prizadevanja za napredek, kar sem povedala tudi že v svojem govoru, če se spomnite. To je prva zadeva.
Druga se nanaša na gospodarsko in humanitarno področje, kjer zares tesno sodelujemo. Sveženj s 500 milijoni EUR je bil največji sveženj, ki ga mi je uspelo spraviti skozi. Na sosedski politiki ni toliko denarja, za katerega bi se lahko potegovala, vendar je to tisto, kar smo storili, ker smo menili, da Gruzija to po vojni potrebuje in po vsej škodi, ki je bila povzročena - še zlasti za najbolj ranljive.
Sama sem obiskala taborišča, prav tako pa sem obiskala hiše, ki so se obnovile z našimi programi.
Gospe Lunacek lahko povem, da sem podpisala sporazum z Gruzijci, kjer so se povsem zavezali, da ne bodo porabili niti centa denarja Evropske unije. Svoj denar vedno nadziramo, zato se praviloma niti cent našega denarja ne namenja ponovnemu oboroževanju Gruzije.
Seveda ne morem nadzirati, kaj Gruzija počne glede drugih vprašanj, glede našega denarja pa sem lahko zelo jasna.
Omenjale so se še druge stvari. Na primer najstnika, ki sta še vedno priprta v Južni Osetiji. To so vprašanja, ki jih seveda omenjamo Rusom. O njih se pogovarjamo, vendar trenutno na žalost nimamo rešitve in tudi sami ne moremo vstopiti v Južno Osetijo.
Kar zadeva načelo, smo seveda načeloma jasni. Obstaja ozemeljska celovitost in obstaja suverenost in za to si jasno prizadevamo pri Gruziji. Absolutno. Seveda pa je eno govoriti o načelih, nekaj drugega pa je ta načela nemudoma izvajati. To je včasih, žal, kar težavno.
Naj spregovorim še o poročilu Tagliavinijeve. Pomembno je že samo dejstvo, da je bilo to poročilo objavljeno v medijih. Veste, da smo podprli to neodvisno poročilo. Gospo Tagliavini poznam že celo večnost, še od tedaj, ko sem leta 2000 kot zunanja ministrica moje države predsedovala organizaciji OVSE. Tedaj je bila moja posebna predstavnica za Kavkaz. To je zelo pogumna in neodvisna dama in reči moram, da je pripravila odlično poročilo.
To nam je prav tako v pomoč, saj poročilo jasno predstavlja dejstva. Iz tega smo potegnili nauke, vendar lahko Gruziji le še naprej pomagamo z diplomatskimi sredstvi.
Glede na povedano lahko le rečem, da smo najprej opravili ogromno dela na sosedski politiki do vzhoda, zdaj pa na Vzhodnem partnerstvu.
Zadnjič smo imeli zelo pomembno ministrsko srečanje v okviru švedskega predsedstva s šestimi zunanjimi ministri Vzhodnega partnerstva, kar je vključevalo zunanjega ministra iz Gruzije.
Tam smo se prav tako pogovarjali o vseh možnostih, ampak ali res mislite, da lahko vsaki državi damo vse, ne da bi vsaka sama opravila svoj del? Ne moremo. Prav tako jih moramo prositi, da opravijo svoj del. To pomeni tudi na področju trgovine, saj je sporazum o prosti in obsežni trgovini mogoč le, ko obstaja prava zakonodaja. Ne moremo jih le prositi, naj pridejo v Evropsko unijo, če Svet glede tega ni soglasen.
So stvari, ki jih je treba gledati na eni in drugi strani, vendar pa podpiramo Gruzijo bolj kot kdor koli drug. Zato raje upam, da bo ta politika, kot ste nekateri povedali, res deležna vaše podpore. To je politika, s katero jim poskušamo pomagati, kolikor je le mogoče, vendar pa tudi od Gruzije pričakujemo ustrezno obnašanje.
Predsednik
Razprava je zaključena.
(Seja je bila prekinjena ob 19.55 in se je nadaljevala ob 21.00)
