Piratstvo na morju (razprava) 
Predsednica
(EL) Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije o piratstvu na morju.
Dominique Bussereau
predsednik Sveta. - Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, v soboto 14. septembra - torej le pred nekaj dnevi -, so francosko ladjo za ribolov tunov 420 milj od obale Somalije zajeli pirati. Ne gre za osamljen primer. Od začetka julija je bilo zajetih 10 plovil, za talce pa je bilo zajetih 250 mornarjev. Zaradi tega ribiške ladje - iz očitnih razlogov - nočejo delovati, približno 50 francoskih in španskih plovil za ribolov tunov, ki so ribarile ob obalah Sejšelov in Somalije, pa se je odločilo za vrnitev na sejšelski arhipelag.
Razen dejstva, da je število piratskih napadov v porastu, je vse bolj jasno, da do njih ne prihaja le vzdolž obale, ampak tudi v mednarodnih vodah, kar ne vpliva negativno le na dejavnosti ribiških in tovornih plovil v tranzitu, ampak tudi - in to je zelo resen problem - na plovila, ki delujejo v okviru humanitarnih programov, predvsem v sklopu svetovnega programa za prehrano, ki zagotavlja nujno pomoč številni razseljeni populaciji v Somaliji.
Ta pojav sproža zaskrbljenost na globalni ravni. Francoski predsednik, gospod Sarkozy, je nedavno dejal, da ne gre za osamljene primere, ampak za kriminal, ki ogroža temeljne svoboščine in pravico do prostega pretoka, kot tudi pravico do mednarodne trgovine. Francoski predsednik je zaključil z besedami: "Svet tega ne more sprejeti!"
Zaradi tega je maja in junija Varnostni svet Združenih narodov sprejel Resoluciji 1814 in 1816. Kot odgovor na zaostrovanje tega vprašanja trenutno pripravlja novo resolucijo, katere namen je spodbuditi mednarodno javnost k učinkovitejši uporabi obstoječih instrumentov za represijo in preprečevanje v okviru konvencije o mednarodnem pomorskem pravu in resolucije Varnostnega sveta.
Države članice EU so se že zavzele za to in 26. maja izrazile svojo odločnost, da bodo sodelovale v boju proti piratstvu ob obali Somalije. Svet je 5. avgusta odobril koncept kriznega upravljanja. Svet je na zasedanju Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose 15. septembra sprejel strateško vojaško opcijo z možnostjo pomorskih operacij pod okriljem Evropske varnostne in obrambne politike. Rad bi vas spomnil, da je izvajanje pomorskih operacij jasno predvideno, kot je francosko predsedstvo prejšnji torek zagotovilo Odboru za zunanje zadeve Parlamenta ob koncu prej omenjenega zasedanja Sveta.
Pred začetkom izvajanja operacij pa je Svet, zaradi nujnosti, sprejel prvi ukrep z vzpostavitvijo pomorske usklajevalne enote. Vodijo jo španski višji častnik, sestavljajo pa ga štirje pomorski strokovnjaki, katerih naloga je zagotavljati lažjo redno ali občasno izmenjavo informacij med trgovsko mornarico in vsemi ostalimi plovili mornarice na območju. Enota s sedežem v Bruslju bo odgovorna za zagotavljanje podpore nadzorovanju in zaščiti, ki ju izvajajo države članice ob somalijski obali. Ta pobuda bi morala biti razdeljena na tri oddelke: spremljanje nekaterih ranljivih plovil v tranzitu skozi Adenski zaliv, zaščita humanitarnih konvojev Svetovnega programa za prehrano, ki so namenjeni v Somalijo, in nadzor ribolovnih območij ob južnem delu somalijske obale. Pozivam države članice s pomorskimi enotami, ki delujejo ob somalijski obali, da o tem obvestijo enoto, predvsem z namenom povečanja možnosti za zaščito najbolj ranljivih trgovskih plovil.
Gospa predsednica, vzporedno s tem bo Evropska unija nadaljevala s pripravami za morebitno pomorsko operacijo pod okriljem Evropske varnostne in obrambne politike. Trenutno je na območju misija za zbiranje informacij, ki jo sestavljajo evropski strokovnjaki vojaškega štaba Evropske unije in Generalnega sekretariata Sveta in pripravlja nov strateški načrt. Svoje zaključke naj bi predstavila 29. septembra.
Gospe in gospodje, videli boste lahko, da Evropska unija ni le trdno pripravljena na ukrepanje, ampak tudi krepi svoj položaj, kot vodilni akter na mednarodnem prizorišču v boju proti piratstvu. Zagotoviti moramo vire za hitro in usklajeno delovanje, da bi tako zaščitili poslovne interese, pravico do prostega pretoka, ki predstavlja globalno načelo, in naše humanitarne cilje.
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, predsednik Sveta, gospe in gospodje, Komisija ostro obsoja kriminalna dejanja, ki se redno ponavljajo v nekaterih regijah sveta v nasprotju z interesi držav članic EU, tako piratstvo na morju, kot tudi oborožene rope ladij v vodah, ki so pod pristojnostjo države.
Tovrstna dejanja ne vplivajo le na pomorski promet, ampak tudi na ribolov na odprtem morju in pomorski turizem. Zaradi teh dejanj so življenjski pogoji mornarjev, ki svoje delo opravljajo pod težkimi pogoji, še bolj nevarni. Zato ne zadostuje, da samo obsodimo takšna dejanja, ampak moramo tudi ukrepati, spoznati moramo, da se lahko stvari vrnejo nazaj za nekaj sto let v razmere, kjer so organizirane kriminalne mreže in pirati delovali na štirih glavnih območjih: Južno kitajsko morje, ožina Malacca in Singapur, Gvinejski zaliv in afriški rog. Večina zločinov se zgodi na teh območjih, resnost in jakost teh kaznivih dejanj pa se nenehno spreminja.
Skrbi nas, da bi se stvari še zaostrile ali da bi se piratstvo celo razširilo na druga območja sveta, kar kaže na to, da ne gre samo za občasne incidente, ampak smo prepričani, da obstaja organizirana mreža kriminalcev, ki namerava izvajati dobro organizirane napade na tovorne ladje, turistična in potniška plovila.
Ker je Evropska skupnost podpisnica Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982, je Evropska komisija začela s spodbujanjem svobode plovbe v vseh njenih vidikih in razvoja ustreznih ukrepov za preprečevanje nezakonitih dejanj, uperjenih proti ladjam. V tem smislu je Komisija sistematično podprla prizadevanja držav članic in mednarodne skupnosti kot celote pri pripravi kakovostnih zakonodajnih instrumentov znotraj okvira Združenih narodov in njegovega posebnega organa v sektorju pomorskega prometa, v tem primeru Mednarodne pomorske organizacije.
Po opravljenem delu v juniju na neformalnem posvetovalnem postopku Združenih narodov o oceanih in pravu morja, ki se je nanašal predvsem na vprašanje pravne obravnave piratov ob njihovem prijetju, trenutno poteka pregledovanje treh pravnih instrumentov IMO o preprečevanju piratstva in oboroženih ropov ladij. Pregled naj bi bil opravljen v decembru 2008.
Evropska skupnost, ki uporablja svojo zakonodajo o varnosti ladij in pristanišč, vključeno v zakonodajo Skupnosti, Mednarodni kodeks o zaščiti ladij in pristanišč pred terorističnimi dejanji, ki je inštrument IMO, podpira spodbujanje teh standardov pomorske varnosti s strani njenih mednarodnih partnerjev, predvsem pa evrosredozemskih partnerjev s programom Safemed II. Podobno poteka priprava seminarja o vprašanju na visoki ravni, kot del regionalnega foruma ASEAN v skupnem predsedovanju Evropske unije in Indonezije. Zaradi tega postaja sodelovanje z državami izven Evrope vse pomembnejše.
Komisija na podobni vsebinski ravni preučuje možnost uporabe instrumenta za zagotavljanje stabilnosti, s katerim bi podprla obstoječe regionalne pobude ali pobude, ki so v pripravi in jih podpira Mednarodna pomorska organizacija na območju ožin Malacca in afriškega roga, namenjene zagotavljanju večje varnosti pomorske plovbe na teh območjih, ki so strateško pomembni za evropske interese in oskrbo.
Prav tako bi rad izpostavil stalno podporo za razvoj, ki jo je Evropska skupnost odobrila državam, ki mejijo na ta ogrožena področja, z namenom izboljšanja njihovega življenjskega standarda, kar je temeljni predpogoj za delovanje v skladu s pravno državo. Prav tako si moramo prizadevati, da bi preprečili vstop delovne sile v kriminalne združbe, ki se lahko osredotočijo na razmere skrajne revščine, s katero se soočajo nekatere skupine ljudi.
V zvezi z zatiranjem piratstva na morju in oboroženih ropov ladij Komisija pozdravlja sprejetje Resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1816 o zatiranju piratstva in oboroženih ropov ob obali Somalije, kot tudi pomemben korak Evropskega sveta, ki je na zasedanju 15. septembra 2008 sprejel podroben akcijski načrt. Gospod Bussereau je povedal, za kakšne pobude gre, kakšne zaveze so dale Evropska unija in države članice, mi pa delimo in sprejemamo te zaveze.
V zvezi z vse pogostejšimi piratskimi napadi se pojavlja še eno vprašanje: ali se piratstvo uporablja za financiranje mednarodnega terorizma? Gre za pomembno vprašanje, na katerega moramo skušati poiskati odgovor, čeprav danes ni nobenega dokaza, da se terorizem financira s pomočjo izplačanih odkupnin; prav tako pa ni nobenega dokaza, na podlagi katerega bi lahko a priori zavrnili to možnost. Zaradi tega ne moremo kar tako ovreči te domneve - predvsem ob upoštevanju očitnih povezav med nekaterimi državami, ki dajejo zatočišče piratom, in obstojem skritih baz terorističnih skupin.
Komisija bo v zvezi s tem sprožila preiskavo, da bi tako izboljšala razumevanje finančnih tokov, povezanih s pojavom piratstva na morju. V boju proti terorizmu si nikoli ne smemo privoščiti nepazljivosti, zato moramo vsak dvom pazljivo preučiti, tudi če ne moremo soditi vnaprej, istočasno pa moramo izvesti vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi terorizmu onemogočili, da bi se okoriščal z zagotavljanjem pomoči ter organizacijske in ekonomske podpore kriminalnim združbam. Zaradi tega bomo še naprej sodelovali z vsemi državami članicami, s Svetom, prav tako pa tudi z državami izven Evrope, ki sodelujejo v boju proti piratstvu.
Georg Jarzembowski
Gospa predsednica, predsednik Sveta, podpredsednik Komisije, popolnoma se strinjam z izjavami podpredsednika. Razlikovati moramo med ožinami, kjer so odgovorne države, s katerimi lahko sodelujemo v boju proti piratstvu, in pomorskimi dejavnostmi, kjer ni odgovornih držav, na primer v Somaliji, kjer moramo nekaj storiti sami.
Predsednik, menim, da vse kar ste povedali, preprosto ne zadostuje. Vzpostavitev in razporeditev krizne enote sta vedno dobri, vendar pa ne pripomoreta k ničemer. Krizna enota je tu v Bruslju ali nekje drugje. Potrebujemo usklajeno lokalno pomorsko delovanje, z ladjami držav članic EU, ki so že tam. Države članice, ki tam še nimajo ladij, moramo pozvati, da se pridružijo skupnemu pomorskemu delovanju.
Ne smemo dopustiti, da dve piratski matični ladji brezskrbno plujeta v teh vodah in napadata naša ribiška in trgovska plovila, mi pa bomo nenehno pluli za njima in razmišljali, kako lahko rešimo to težavo. Želim slišati, kaj bo povedal moj general, ki bo kmalu tu, vendar potrebujemo jasno strateško in taktično oceno razmer, prav tako pa potrebujemo dovolj ljudi, ki bodo lahko nadzirali piratstvo, saj pritožbe preprosto ne zadostujejo. Pirate moramo izslediti in jih prijeti, drugače problema ne bomo mogli rešiti.
Devetdeset odstotkov evropskega uvoza, od katerega smo odvisni, prihaja po pomorskih poteh. Odgovorni smo za pomorščake, za ribiče, ki lovijo ob tujih obalah, v skladu s skupno dogovorjenimi mednarodnimi pogodbami, hkrati pa moramo zaščititi te ribiče in pomorščake, prav tako pa tudi turiste. Vendar pa je to na območjih, kjer ni vladnih organov, izvedljivo le, če razvijemo lastne evropske dejavnosti, ki temeljijo na resolucijah ZN.
Predsednik, v tem smislu je ustanovitev krizne enote dobra, vendar pa pričakujemo dobro opredeljeno področje delovanja in dobro opredeljeno delovanje v naslednji fazi.
Rosa Miguélez Ramos
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospe in gospodje, s tem problemom se moramo nemudoma spopasti. Podatki, ki so mi na voljo, so še slabši, kot podatki, ki ji je navedel gospod Bussereau: trenutno je pod nadzorom piratov 13 plovil in 300 mornarjev.
Povsem jasno je, da če tega pojava ne bomo zaustavili, se bo postopoma krepil, tako kot do sedaj, nikakor pa ne bo prišlo do prenehanja ali izboljšanja.
Vztrajnost, med drugim tudi francoske in španske vlade ter tega Parlamenta je obrodila rezultate. V kratkem času smo dobili resolucijo ZN o tem pojavu, ki razširja pravico do pregona, prav tako pa je bila ustanovljena enota za usklajevanje operacij na evropski ravni.
Zavedati se moramo, da je podaljšanje mandata ZN ključnega pomena, saj velja samo tri mesece, in če ne bo podaljšanj, bo nova enota za usklajevanje morala prenehati z delovanjem v začetku decembra.
V zvezi z drugim delom odločbe ministrov, strateško pomorsko operacijo, si moramo prizadevati, da bi izpolnila pričakovanja, prav tako pa mora večje število držav članic čim prej dokazati, da so pripravljene na sodelovanje v njej, in podpiram, kar je povedal gospod Jarzembowski. Gospe in gospodje, to bi bila prva evropska vojaška pomorska operacija pod okriljem Evropske varnostne in obrambne politike in pomemben dejavnik pri prepoznavnosti Evrope.
Okoliščine to zahtevajo. Piratstvo v Indijskem oceanu je trenutno izjemno donosen posel, ki se vse bolj širi. Nekdo mi je danes dejal, da poklic pirata, ne glede na to, kako neverjetno se sliši, pridobiva na veljavnosti v nekaterih državah, ki mejijo na Indijski ocean.
Zaustaviti moramo to spiralo, zaščititi moramo dragocena plovila, ne glede na to, ali gre za trgovska plovila ali plovila namenjena prostemu času, ter številne ribiške ladje, ki lovijo na tem območju. Prav tako moramo zagotoviti zaščito in spremstva za plovila, ki delujejo v sklopu Svetovnega programa za prehrano, saj bo 27. septembra Kanada zaključila svoj mandat, mi pa še vedno nimamo države, ki bi ga prevzela.
Philippe Morillon
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospa predsednica, ali porast piratstva na morju ne predstavlja priložnosti za Evropsko unijo, da uporabi sredstva za zaščito svojih vrednosti in interesov, če in kadarkoli je to potrebno?
Ne govorite našim ribičem, ki so se morali zateči v pristanišče Mahé na Sejšelih, ali posadkam naših trgovskih ladij ali ladij na križarjenju, ki so ogrožene vse dlje od somalijskih teritorialnih voda, da se Evrope to ne tiče! To bi pomenilo, da smo pozabili, kaj evropski državljani pričakujejo od nas: predvsem varnost, še posebej varnost na morju.
Zaradi tega so bile pobude Komisije za izvajanje evropske politike o morju in oceanih tako dobro sprejete. Predsednik, zaradi tega predvidevam, da v tem Parlamentu obstaja velika večina, ki bo ob koncu posvetovanja, ki po mojem vedenju še vedno poteka, odobrila vaše predlagane ukrepe.
Ljudje pravijo, da ni tako enostavno, da bi bilo mogoče bolje, če bi se najprej posvetovali z našimi zavezniki po svetu in razmislili o zakonitosti v zvezi z mednarodnim pravom. To, kar je bilo pred kratkim storjeno za izpustitev talcev na ladjah Ponant in Carré d'as, kaže, da imamo sredstva za učinkovito ukrepanje, če le obstaja volja. Če bi le ta volja, predsednik, postala predmet širokega konsenza v Svetu!
Raül Romeva i Rueda
(ES) Kot kažejo številke, je obala Somalije očitno ena izmed najbolj nevarnih obal sveta, predvsem je to razvidno na podlagi dejstva, da je bilo samo v zadnjem letu vsaj 25 plovil žrtev neke oblike piratstva.
Verjetno je najbolj znan primer ladje Playa de Bakio, vsaj v Španiji, vsekakor pa to ni edini primer.
Prav tako je danes očitno, da začasna zvezna vlada v Somaliji nima na voljo virov ali sredstev, s katerimi bi vzpostavila mir in varnost v državi, in ni sposobna zagotoviti varnosti v svojih vodah ali v območjih v njeni bližini, zato potrebuje mednarodno pomoč, v skladu s tem, kar so junija sklenili Združeni narodi, kot je že omenil prejšnji govornik.
Prav tako me skrbi še nekaj drugega in to bi rad tukaj tudi omenil: poročila, ki jih včasih beremo o tujih ladjah, med katerimi je mogoče tudi kakšna evropska, ki izkoriščajo to pomanjkanje nadzora, da bi nezakonito lovile v enem od z ribami najbogatejših območij ali pa ga celo uporabljajo kot odlagališče nevarnih snovi, česar zvezna vlada prav tako ni sposobna nadzirati.
Zaradi tega menim, da moramo nujno - in to poudarjam - zagotoviti varnost plovil, ki zakonito delujejo na območju v skladu z mednarodno zakonodajo, prav tako pa je nujno, mogoče celo bolj, da se zavežemo k reševanju konflikta, ki uničuje državo in da bodo odgovornost za zagotavljanje varnosti na območju lahko prevzele neodvisne, zakonite in priznane somalijske ustanove.
Luis de Grandes Pascual
Ne bom ponavljal dejstev, ki smo jih že slišali. Rad bi jih opisal: so škandalozna, med našimi državljani, ki nedvomno zaznavajo določeno mero nebogljenosti, povzročajo socialni preplah. Da ne omenjam občutkov naših ribičev, ki jih upravičeno skrbi za njihovo delo in celo za fizično varnost, saj grožnje piratov niso prazne, od delavcev pa ne bi smeli zahtevati, da za delo tvegajo svoja življenja.
Poleg tega imajo lastniki ladij resno gospodarsko škodo, ki je zavarovanje ne krije vedno, ko gre za izredne okoliščine, ki jih zavarovalne police ne krijejo.
Kaj lahko storimo glede piratov? Seveda vse kaj drugega, kot pa amaterski duh, ki je prevladal na Svetu zunanjih ministrov 15. septembra. V boju proti piratom potrebujemo prepričljive ukrepe na dveh ravneh: na področju diplomacije z zagotavljanjem podpore afriškim državam, ki trpijo zaradi prisotnosti mafije na njihovih ozemljih, ki se poslužuje izsiljevanja in ugrabitev, da bi izsiljevala ribiče in trgovce iz določenega dela sveta; na področju zakonite uporabe sile, ki se uporablja kot sredstvo za odvračanje, ki je verjetno edini jezik, razumljiv piratom.
Ob upoštevanju tega, kje naj ukrepamo in na kateri ravni? Na nacionalni, evropski ali mednarodni ravni? Gospe in gospodje, menim, da moramo najprej ukrepati na nacionalni ravni, kot je to zgledno in učinkovito storila Francija z zaščito mednarodnega prava.
Obžalujem, da Svet ni sprejel španskih/francoskih predlogov, saj prvotni dogovori niso zadostovali. Menim, da moramo francoskemu predsedstvu dati zaupnico pri predlaganju evropskih ukrepov, s katerimi bo mogoče zaščititi naše interese, prav tako pa upam, da bo ponudba NATA glede globalnega in mednarodnega pokrivanja lahko zaživela v tem kontekstu.
Ukrepajmo tako, kot to počnemo vedno, pojdimo naprej, sprejmimo odločitve in potem počakajmo, da se nam pridružijo še drugi. Ne bodimo nemočni, medtem ko imajo državljani občutek, da se ne moremo sami ubraniti.
Gilles Savary
(FR) Gospa predsednica, želim se zahvaliti Svetu in Komisiji, ker sta privolila v zahtevo Parlamenta po razpravi o tem vprašanju: aktualnem vprašanju, ki je za nas pomembno. O njem smo govorili na Odboru za promet in turizem, kjer nas je obiskal gospod De Rossa in predstavil obseg problema. Mislim, da si zaslužimo pohvalo za hiter odziv vpletenih držav članic - govorim o Franciji in Španiji - in za že opravljeno delo v ZN in Svetu. Mislim, da lahko govorimo o zelo hitrem odzivu.
Menim, da se moramo izogniti nekaterim stvarem. Prvič, zahteva po oboroževanju civilnih plovil. Vidim, da se to dogaja in po mojem mnenju moramo biti previdni, saj vemo, da bi to lahko imelo za posledico še nevarnejše razmere. Drugič, situacije ne smemo zanemarjati in dopustiti, da preide v terorizem. Preprečiti moramo, da bi se vključile politične skupine, saj bi s tem prišlo do povsem drugih razsežnosti. Tretjič, izogniti se moramo situaciji, v kateri bi države članice ukrepale ločeno.
V zvezi s tem sem razmišljal o Paktu stabilnosti. Očitno je, da od nekaterih držav članic zahtevamo večjo aktivnost, hkrati pa ravno od teh držav vedno znova zahtevamo, da zagotovijo zaščito, saj so jim na voljo sredstva, s katerimi lahko to storijo. Na ravni EU moramo pokazati več solidarnosti in zagotoviti, da tisti, ki imajo vojaška sredstva, zaščitijo ostale, ki jim ta sredstva niso na voljo. Tukaj lahko sprejmemo zaključke, ki bi jih lahko na kateri koli ravni.
Čeprav je nujno, da zagotovimo sredstva odvračanja, na primer s pomočjo ukrepov, ki jih je izvedlo francosko predsedstvo, ali kot smo jih v primeru ladij Ponant in Carré d'as, se dobro zavedamo, da je kriminal del človeške narave, njegova legitimnost pa se napaja z obupom ljudi. Zelo važno je, da v zvezi s temi državami uporabimo diplomatski ukrep in poiščemo način, kako jim lahko pomagamo, tako z vidika varnosti, kot tudi z vidika razvoja. Potem se jim ne bo treba nenehno ozirati s praznimi želodci na dobro obložene krožnike, ki gredo mimo njih.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Gospa predsednica, minister, komisar, državljani Evrope ne morejo razumeti, kako se lahko v dobi tehnologije, telekomunikacij, satelitov itd. srečujemo s pojavi piratstva, za katere se zdi, da nas prestavljajo nazaj v zgodovino za štiri, pet stoletij.
Ne morem sprejeti tega, da so drugi zadovoljni z našim odzivom. Že več let v Evropskem parlamentu ponavljam, da so razmere v Indijskem oceanu, razmere ob obali Somalije za evropske ribiče in plovila, ki tam delujejo, nevzdržne in da se na to nismo primerno odzvali. Pozdravljam dejstvo, da je Svet končno naredil prvi korak, ki pa po mojem mnenju ne zadostuje, in v Bruslju ustanovil enoto, ki bo odgovorna za zagotavljanje spremstva ribičem, zaščito humanitarne pomoči, ki jo v Somaliji tako potrebujejo, hkrati pa bo zagotavljala izvajanje sporazumov o ribolovnih območjih.
Z vsem, kar smo se dogovorili in ustanovili do sedaj, ne bo mogoče doseči vseh teh ambicioznih ciljev. Morje je zelo prostrano, prav tako kot obalna Indijskega ocena, zato potrebujemo sodelovanje vseh evropski držav, saj tu ne gre za vprašanje, ali so ribiči ali plovila francoski, baskovski, španski ali nizozemski; vprašanje je, ali prihajajo iz Evrope, in da moramo vsi prispevati k reševanju tega vprašanja.
Angelika Beer
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zaščita pomorščakov mora biti vsekakor stvar nas vseh, vseeno pa si bom drznila vprašati, kako jo lahko najbolje zagotovimo.
Predvsem bi želela čestitati francoskemu predsedstvu, saj je tako na političnem kot tudi tehničnem področju popolnoma odpovedalo od začetka do konca. Naj pojasnim zakaj. Ta razprava je potekala že v okviru Zelene knjige o pomorski politiki. Poudarili smo, da je piratstvo problem in da potrebujemo dolgotrajno strategijo za boj proti temu pojavu.
Drznila si bom tudi pripomniti, da ta pojav obstaja že od šestega stoletja pred našim štetjem. Nato pa pride gospod Sarkozy, vse skupaj obrne na glavo, in govori o strateškem pomorskem razporejanju. Nemški obrambni minister Franz Josef Jung že čisti orožje na vojaških ladjah, obstaja pa tudi misija ESDP, o kateri pristojni odbori sploh še niso razpravljali - in sicer Odbor za zunanje zadeve in Pododbor za varnost in obrambo -, ampak le Odbor za promet in turizem. Kakšna igra je to? Saj sploh ne gre za to!
Moj vtis je, da želimo reagirati na hitro in brez preudarka, da bi tako uzakonili nekaj, kar bo imelo zelo zelo dolgotrajne mednarodne posledice. Če bomo razporedili pomorske sile, da bi zaščitili pomorščake, se moramo pogovoriti o posledicah. Kaj hočemo? Politiko bojnih ladij? Smo pripravljeni na opozorilno streljanje? Bomo potapljali ladje? Če je to res povezano z mednarodnim terorizmom, kje je tukaj dolgoročna strategija? To pravim samo kot opozorilo. Te zadeve bi morali natančno analizirati in drugi teden v oktobru bomo mogoče lahko dosegli bolj poslovno odločitev, ki bo v pomoč ljudem iz te regije.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Pravkar prihajam s srečanja Regionalnega posvetovalnega sveta za prekomorske flote, kjer sem opazil hudo zaskrbljenost za usodo 51 plovil in okrog 1 500 članov posadke plovil za ribolov tunov Skupnosti, ki lovijo v Indijskem oceanu.
Flota že več let poroča o piratskih incidentih v območju blizu Somalije, vendar pa niti ugrabitev španske ladje za ribolov tunov Playa de Bakio aprila ni sprožila pravočasnih odzivov vlad, vključno z mojo, dokler se pred nekaj dnevi flota ni bila prisiljena umakniti v pristanišče Victoria, ukrepi, ki so bili sprejeti po tem, pa so skrajno neustrezni.
Razumeti moramo, da ribiči živijo v še posebej težkih razmerah; vse ladje, ki plujejo skozi to območje, so v nevarnosti, vendar pa imajo trgovske ladje ustaljene linije, kar daje več priložnosti za njihovo spremljanje.
Teh 51 ribiških ladij pa je razpršenih, saj sledijo selitvam tunov, na območju večjem od 3 200 kvadratnih milj, kar predstavlja pet dni plovbe, zaradi česar so izjemno ranljive in je zato pomorsko posredovanje bistveno in nujno.
Poleg vsega omenjenega v povezavi z ožino Malacca, poleg Somalije, sedaj dobivamo poročila ribiških flot o piratstvu v Mozambiškem kanalu, v Indiji in na Karibih.
Zato ne moremo ostati neaktivni in se moramo odzvati, poleg reakcij, ki pridejo s strani naših vlad in Sveta. Ustanove Skupnosti so vpletene v ustvarjanje usklajene strategije za boj proti mednarodnemu piratstvu.
Zato sem svoji politični skupini, skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov, predlagal spremembo proračuna, da bi tako namenili en milijon evrov za študijo načrta izvedljivosti za izvrševanje te strategije, Parlament pa pozivam, naj da predlogu zeleno luč in tako vsem državljanom Skupnosti, ne glede na to, kje živijo, sporoči, da jih Evropska unija podpira in predvsem ščiti.
Margie Sudre
(IT) Gospa predsednica, predsednik Sveta, komisar, gospe in gospodje, v zadnjih nekaj mesecih smo bili priče vedno večjemu številu primerov piratstva, predvsem ob obali Somalije. Ti napadi uporabljajo bolj prefinjena sredstva, kar dokazuje povezanost z močno mafijo. Delim zaskrbljenost vseh kolegov poslancev za evropske ribiče, ki so izjemno ranljivi.
Vendar pa je Evropska unija vzpostavila način, kako se spopasti s temi napadi. Srečanje evropskih zunanjih ministrov 15. septembra je dalo pomembne rezultate. Po eni strani je 27 držav članic odobrilo ustanovitev enote za usklajevanje, po drugi strani pa so vsi ministri sprejeli strateško vojaško opcijo, ki odpira pot morebitnemu pomorskemu posredovanju EU.
Včasih se omenja uporaba zasebnih zaščitnih agencij. To se mi ne zdi prava rešitev. Edina dolgoročna rešitev, kot je omenil tudi gospod Savary, mora biti tako diplomatska kot tudi politična. Piratstvo se širi zaradi slabosti vlad. Temu prekletstvu se bomo izognili le tako, da bomo prizadetim državam pomagali ustaviti nelegalne dejavnosti in doseči politično stabilnost ter ubežati revščini. Tako so se pred leti rešili piratov v ožini Malacca.
Kot je dejal gospod Sarkozy, pa Evropska unija tega ne more doseči sama. Treba je mobilizirati mednarodno skupnost, sicer ne bo mogoče zagotavljati zaščite ladijskega prometa, predvsem zato, ker pomorsko piratstvo ni omejeno le na obalo Somalije. Evropska unija je sprejela pobudo o skupnem ukrepanju. Sedaj pa mora svoj del odgovornosti prevzeti celotna mednarodna skupnost.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Predsednik Sveta, komisar, gospe in gospodje, zelo sem zadovoljen, da imamo to razpravo. Parlament že od leta 2005 opozarja Komisijo in Svet na nevarnosti, povezane s plovbo v vodah okrog Somalije, celo v mednarodnih vodah.
Evropska unija je po številnih ugrabitvah ladij in oboroženih ropih ustanovila enoto za usklajevanje. To dejstvo zelo pozdravljam; končno je priznala obstoj tega problema. Vendar pa se bojim, da bo kljub ustanovitvi te enote problem obstajal še naprej.
Dokler ne bo vzpostavljeno pravo sodelovanje in ustrezna skupna zunanja in varnostna politika, se bodo morale države članice, katerih interesi so prizadeti, še naprej braniti same, če bodo hotele ubraniti svoje legitimne nacionalne interese. Francija to popolnoma jasno razume, zato ji čestitam za odločnost, pogum in učinkovitost.
Odzvala se je tudi Španija, in sicer z načrtom, da pošlje neoboroženo izvidnico, da bi odvrnila oborožene pirate. Škoda, da to ne bo dovolj, da bi ustrezno ubranili in zaščitili interese naših ribičev za primere oboroženega napada na našo floto.
Zahtevati in zagotoviti moramo boljše sodelovanje med državami članicami, ki so prizadete, izkoristiti moramo francosko predsedovanje Svetu in dodeliti več sredstev, s katerimi bomo zagotovili, da ribarjenje v mednarodnih vodah ne bo več visoko tvegana dejavnost zaradi dejanj piratov, ki so nepojmljiva za mednarodno družbo 21. stoletja.
Geoffrey Van Orden
Gospod predsednik, svoje pripombe naslavljam predvsem na predsedstvo Sveta.
Zelo podpiram ostro mednarodno ukrepanje za rešitev problema piratstva na odprtem morju. Čestitam francoski vladi za posredovanje francoskih komandosov v začetku meseca. Morda se spomnite, da je takrat, ko je v Združenem kraljestvu dejansko obstajala etična zunanja politika, kraljeva mornarica počistila vse pirate z oceanov. Odpihnila jih je iz voda in nas rešila trgovine s sužnji.
Zdaj pa se zdi, da smo povsem nemočni. Naša mornarica je zatrta in bojimo se ukrepati, da ne bi kršili kakšnega vidika zakonodaje o človekovih pravicah ali pa se zapletli v dolgotrajne sodne postopke.
EU si poskuša v odgovor izmisliti drugačno vojaško posredovanje z vzpostavljanjem odbora, tako imenovane enote za usklajevanje EU, ki pravi, da bo usklajevala vojaške operacije na morjih okrog afriškega roga. Vendar pa v teh vodah že potekajo vojaške operacije. To je Skupna projektna skupina 150, ki združuje ameriško Peto floto in vojne ladje drugih mornaric NATO, ki jih trenutno vodi Danec.
Imam vprašanje za predsedstvo Sveta. Zakaj se EU vmešava? Za to mora poskrbeti NATO, sploh pa, kako bodo evropske zaveznice v NATU zagotovile še več vojaških ladij za to nalogo? Imajo ustrezna pravila delovanja, zaradi katerih so učinkoviti, na ravni ZN pa velja mednarodna zakonodaja, ki se ukvarja z ujetimi pirati, ne da bi ti predstavljali breme za lastno državo.
Tobias Pflüger
(DE) Gospod predsednik, tukaj imamo komisarja za promet in francoskega predsednika Sveta, ki je odgovoren za promet. Saj vendarle govorimo o zelo oprijemljivem vojaškem posredovanju. Ustrezen odbor, Pododbor za varnost in obrambo, je zelo pozno dobil informacijo kljub temu, da v javnosti že od avgusta krožijo poročila o tej misiji EU za boj proti piratstvu. To je nesprejemljivo. Osnovne informacije moramo dobiti pravočasno, saj bomo le tako lahko ustrezno ukrepali.
Po informacijah BBC-ja je Francija hotela generalno pristojnost, v svetovnem merilu, ne le za Somalijo, ki pa je na srečo ni uspela pridobiti. Tukaj prvič govorimo o omejevanju pomorske suverenosti, hkrati pa tudi o očitni kršitvi mednarodne zakonodaje. To moramo natančno opredeliti. Govorimo o neposredni podpori tako imenovane vlade v Somaliji, ki jo podpira Etiopija in Združene države. Obstaja sodelovanje z Operacijo trajne svobode, kar je nesprejemljivo, financiranje pa naj bi teklo preko Athene. Tudi o tem nimamo nikakršnih informacij.
Morali bi biti neposredno obveščeni. Tukaj gre za zaščito dostopa do surovin z vojaškimi silami, to pa ne more potekati na tak način. S tem se moramo spopasti na drugačen način, ne z vojaškimi sredstvi.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Gospod predsednik, v tej zelo pomembni razpravi naj se osredotočim na dve točki, za kateri menim, da sta bistvenega pomena. Ena od njiju zadeva pravni vidik. Mislim, da je čas za posodobitev Konvencije o pomorskem pravu, da bomo tako lahko izboljšali pravno osnovo za izvedbo številnih metod spopadanja s problemom.
Druga točka je operativna stran zadeve. Pomorski vidik zadeve je pomemben, ne pa tudi zadosten. Potrebujemo operativni načrt; za učinkovito ukrepanje je treba uporabiti pomorske in zračne sile.
Nenazadnje pa obstaja vrsta povezanih zadev. Komisar Tajani pravi, da potekajo preiskave povezav med piratstvom in terorizmom, sam pa moram dodati še eno dimenzijo: preiskovati bi bilo treba tudi povezavo med piratstvom in organiziranim kriminalom.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Gospod predsednik, pazljivo sem poslušal vse govornike. Vse, kar so rekli, je res, ne smemo pa pozabiti, da se soočamo z zadevo, ki zahteva takojšnje ukrepanje. Ne moremo čakati na nov pomorski zakonik ali si zatisniti oči pred nastalo situacijo.
Naj omenim, da NATO ukrepa in igra vlogo mednarodnega policista in se vmešava v zadeve drugih. Ali se ne bi mogel vsaj vmešavati tukaj, z našo podporo, da bi skupaj ustanovili enoto vseh držav članic, s pomorskimi in zračnimi silami? Če bomo mi Evropejci, ki nimamo skupne obrambne politike, čakali, da bomo lahko ustanovili takšno enoto, bomo najverjetneje prepozni.
Ker se NATO igra policista tam, kjer to za nas ni ugodno, ga moramo pozvati, naj to stori tudi tam, kjer mi to potrebujemo.
Dominique Bussereau
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej bi se vam rad zahvalil na razpravo na zelo visoki ravni.
Iskreno verjamem, da je piratstvo oblika terorizma, katere razsežnosti gredo preko vseh meja. Resnici na ljubo, če ne bomo ničesar storili, bo svoboda ladijskega prometa v Adenskem zalivu in okrog somalijske obale popolnoma izginila, kar bi seveda imelo hude posledice za ves svet. Veseli me, da je odgovornost za to prva prevzela Evropska unija. Želel bi še dodati, da so, kot vsi veste, na svetu tudi druga področja, kjer piratstvo predstavlja resen problem, predvsem v ožini Malacca in okrog Singapurja. To je enako pomembno in težavno vprašanje za Evropo. Morali bi se odločiti, ali naj v začetku oktobra nadaljujemo z načrtovanjem pomorske operacije v okviru Evropske varnostne in obrambne politike.
Večkrat ste omenili vlogo NATA. Reševanje problema piratstva ne spada v pristojnosti NATA. Je pa pooblaščen za boj proti terorizmu. To sta dve različni stvari, čeprav sta morda videti podobni. Do oktobra bo enota za usklajevanje nudila podporo državam članicam, ki bodo poskušale izboljšati varnostne pogoje na tem področju. Gospod Savary je omenil lakoto v Somaliji, sam pa bi rad poudaril, da moramo tja poslati tovorne ladje v okviru Svetovnega programa za prehrano. Prebivalci v Somaliji jih resnično potrebujejo.
Hkrati pa moramo sprejeti ustrezne ukrepe za vzpostavitev skupnega pravnega okvira za celotno mednarodno skupnost, na podlagi katerega se bo mogoče bolj učinkovito spopasti s temi piratskimi dejavnostmi. Nekateri zajeti pirati so bili pripeljani v evropske zapore. Jasno je, da se moramo zdaj soočiti s sodnimi vidiki in pravnim okvirom za vse to.
Želel bi dodati, v nasprotju z mojim predhodnikom, da sem vesel, da so številne države članice sprejele konkretne ukrepe v tej smeri. Takšni konkretni ukrepi pošiljajo zelo močan signal, ki lahko reši življenja, saj lahko prepreči ne le zahteve po odkupnini, ampak tudi poboje. Pred nekaj dnevi so streljali na ribiške ladje. Situacija je nevarna in vojaški poseg je tukaj na mestu.
Na koncu pa bom uporabil še primerno izjavo kolega poslanca, gospoda Morillona: gre za zaščito naših interesov in vrednot. Evropa mora storiti vse potrebno, da zaščiti naše vrednote!
Antonio Tajani
Gospod predsednik, gospe in gospodje, zdi se mi, da je ta razprava zelo koristna, saj je vsekakor pokazala željo Parlamenta, Komisije in Sveta, da ukrepajo in se skupaj spopadejo s pojavom, ki postaja vedno bolj zaskrbljujoč, namreč s piratstvom, in pripravijo ustrezen odziv za evropske državljane na to temo.
Podpiram analizo, ki je rezultat te razprave: vojaška operacija je bistvena, vendar sama kot taka ni dovolj; poleg tega mora biti hitra in menim, da se ne bi smeli preveč ukvarjati z vprašanjem pristojnosti, ali naj bo to Evropska unija ali Nato - ne smemo zgubljati časa. Menim, da moramo pospešiti usklajevanje, hkrati pa smo dolžni posredovati, preprečiti piratskim organizacijam, da bi okrepile svoj položaj.
Prav tako je pomembno, da ukrepamo in preprečimo ter izkoreninimo možne vzroke širitve pojava in rekrutiranja piratov. Nekdo je med razpravo dejal, da piratski posel postaja zelo dobičkonosen in v območjih, kjer je stopnja revščine zelo visoka, je jasno, da piratske organizacije z lahkoto rekrutirajo ljudi, predvsem mlade, ki bi naredili vse in so se pripravljeni priključiti tem paravojaškim organizacijam.
Zato moramo poleg tega, da sprejemamo ukrepe za nadzor in represijo, ki jih morajo sprejeti države članice EU, in dovolite mi, da izrazim zadovoljstvo z dosedanjimi aktivnostmi, ukrepati - na tem mestu pa mora pomembno vlogo odigrati Komisija - in pomagati nekaterim državam v razvoju, da bodo lahko gospodarsko rasle in tako preprečile revščino, ki spodbuja piratstvo.
Seveda pa si moramo prizadevati, da bi razumeli - in tudi tukaj lahko Komisija igra pomembno vlogo - kaj leži v ozadju piratstva, kakšne so povezave s fundamentalizmom in terorizmom; katere so prednosti in kakšni so razlogi. Komisija lahko pri tem zelo pomaga drugim evropskim ustanovam.
Vsekakor ne smemo stati križem rok, ne smemo čakati, prav tako pa moramo, z močno spodbudo, ki jo Parlament nudi Svetu in Komisiji, ukrepati in zagotoviti varnost za dobavljeno blago Evropski uniji, ki prihaja izven Evropske unije. Prav je, da se s tem problemom ne ukvarjamo le na morjih, ki so blizu Evropske unije; varnost je treba zagotoviti tudi tam, kjer delujejo ribiči, kot je dejala gospa Fraga, poskrbeti moramo za dogodke, ki so nam še bližje.
Vedeti moramo tudi, kaj se dogaja v drugih delih sveta, saj piratstvo prizadene tudi ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic EU v zelo oddaljenih morjih. Zato ne smemo več zapravljati časa, čeprav se mi zdi, da smo danes jasno izrazili željo Evropske unije, predvsem željo Sveta, ob podpori Komisije, da posreduje in še naprej odločno ukrepa in s strateškimi projekti ustrezno prepreči porast terorističnih napadov.
Zato Svet uživa podporo Komisije v vseh pobudah za boj proti terorizmu in za preprečevanje terorizma; želimo preprečiti in se bojevati proti terorizmu, zato moramo reči, da je povezan s piratstvom. Prepričan sem, da bo to sodelovanje pod budnim očesom Parlamenta prineslo pozitivne rezultate. Kar pa zadeva obrambo, se strinjam s pogledi gospoda Bussereauja, povedano z besedami našega prijatelja generala Morillona: tukaj ne gre le za obrambo interesov, ampak tudi vrednot Evropske unije.
Predsednica
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo na oktobrski seji.
(Seja je bila prekinjena ob 17.50 in se je nadaljevala ob 18.00)
