Podnebne spremembe in energija (zaključek) 
Predsednik
Naslednja točka so sklepi Sveta in Komisije o podnebnih spremembah in energiji.
Jean-Louis Borloo
Gospod predsednik, gospe in gospodje, povedati moram tri glavne stvari.
Prva zadeva metodo, postopek in soodločanje. Tu in tam slišim, da se omenja zamisel, da ta sporazum v prvi obravnavi ne bi smel ustvarjati precedensa. Nihče si tega posebej ne želi. Mislim, da so posebne trenutne okoliščine med Köbenhavnom in demokratičnim postopkom Parlamenta pomenile, da to moramo nujno končati v prvi obravnavi, sicer ne bo sporazuma, kar je bilo možno. Vendar pa menim, da sta poglobljeno delo na predlogu Komisije, ki je bil izredno izčrpen, ter delo Sveta na njegovih različnih energetskih in okoljskih načrtih pomenila, da je vse pripravljeno za doseganje sporazuma. Pakt zaupanja, sklenjen pred tremi tedni sredi trialogov, nam je na nek način omogočil, da dosežemo sklep.
Prav Parlament pa je tisti, ki bo na koncu, kot je običajno, dal odločilen glas, to pa se bo zgodilo jutri.
Moja druga pripomba zadeva vsa besedila. Vem, da se lahko na kateri koli točki vedno posebej osredotočimo na metodo. Kar pa je pomembno, niso metode, temveč zagotovilo, v vsej svoji iskrenosti, da si dajemo sredstva za doseganje ciljev.
Uporabil bom primer CO2 iz avtomobilov, ki je bil predmet najbolj dokončne razprave. S temi stališči se ne strinjam, ker sami veste, da je, kar zadeva gradnjo vozil, potrebnih več let za oblikovanje in izdelavo avtomobilov. Gospod Davies, vi to veste. Gospa Harms je podprla predlog Komisije, ki ne govori o 95 gramih. V svoji osnovi pomeni soglasje, ki je bilo doseženo v okviru trialogov, do neke mere omilitev kratkoročnih ali takojšnjih kazni, kar ima malo vpliva na takojšnjo proizvodnjo, v zameno za potrjeno, pomembno strateško odločitev o 95 gramih in ne več 120 gramih.
Mogoče bi lahko imeli razpravo, kjer bi ugotovili, da bi lahko storili še več. Temu ne oporekam, vendar pa dvomim, da metode, sprejete v vseh šestih besedilih pomenijo umik, kar zadeva Komisijo.
Komisija je izdelala kompleksne predloge, ker je tudi položaj kompleksen, kompleksen je položaj držav članic, kompleksen je položaj naših industrij in socialnega ozračja, vendar menim, da imamo vsi sredstva, da dosežemo to prvo stopnjo energetskega in podnebnega svežnja.
Tretja stvar, ki jo moram povedati, se nanaša na zunanji izraz in dejansko na pripravo na Köbenhaven. To govorim, kolikor je mogoče osebno, kar sem storil tudi pred tremi dnevi v Poznańu. Ne moremo imeti uspešnih pogajanj v Köbenhavnu, če kot Evropejci nismo 100-odstotno ponosni na svojo prvo stopnjo. Če na zunaj izgubili vrednost, torej v odnosu do naših ameriških, kanadskih, avstralskih, kitajskih in ruskih partnerjev, če se torej razvrednotimo že na prvi stopnji temeljnega napredka, ne smemo biti presenečeni, če nas drugi na pogajanjih v Köbenhavnu ne bodo jemali resno. Na svoji strani ne bodo imeli Sodišča Evropskih skupnosti, ki bi zagotovilo, da bodo zadevne direktive pravilno izvajane.
Zato prosim, imejmo notranjo razpravo; to je povsem običajno. Pred nami je seveda glasovanje, a verjemite mi, sporočilo je razumela celotna industrija. Evropski državljani so ga razumeli, ne glede na vse, in to nima nobenega opravka ne z nami ne z našimi direktivami. Preprosto povedano, zdaj ko na ves svet posluša, ne smemo razvrednotiti izjemnega dosežka.
Stavros Dimas
član Komisije. - Gospod predsednik, vsem govornikom na današnji razpravi bi se želel zahvaliti za zelo konstruktivne prispevke in pozivam vas, da ta kompromisni sveženj, ki je danes pred nami, podprete. S sprejetjem tega kompromisnega sporazuma bo Evropska unija pokazala, da je z zadostno politično voljo možno sprejeti dejanske ukrepe, potrebne za boj proti podnebnim spremembam, in da je to mogoče storiti za primerno ceno. Če se 27 držav z zelo različnimi socialnimi in gospodarskimi okoliščinami lahko v sorazmerno kratkem času sporazume o zelo kompleksnem in daljnosežnem nizu ukrepov, zakaj podoben sporazum ne bi bil mogoč na mednarodni ravni? Med konferenco Združenih narodov, ki je prejšnji teden potekala v Poznańu, se je jasno pokazalo, da so oči sveta uprte v Evropo in da bodo naša dejanja imela odločilen in pozitiven vpliv na mednarodna pogajanja.
Želel bi dati nekaj kratkih pripomb o nekaterih točkah, o katerih se je nocoj veliko razpravljalo.
Prvič, glede avtomobilov: v okviru kompromisnega predloga bo naš prvi dosežek ta, da bomo imeli obvezne standarde za evropske proizvajalce avtomobilov, kar je zelo pomembno, tako da je že samo to razlog, da ta predlog, ki je del svežnja, dobi podporo. Prispeval je tudi k doseganju ciljev v sektorju, ki ne sodi v sistem trgovanje z emisijami, in sicer do približno ene tretjine, kot določa prvotni predlog Komisije, vendar bo še vedno prispeval k doseganju do približno ene četrtine, kot določa trenutni predlog, in če upoštevamo še dolgoročni cilj 95 g, bi lahko spet dosegli eno tretjino, kot smo si jo prvotno zastavili. Seveda - kot je rekel Chris Davies - je v interesu evropskih proizvajalcev avtomobilov, da se hitro obrnejo k tehnološkim inovacijam, da bi zmanjšali porabo goriva v avtomobilih, kajti na ta način bodo hitreje izkoristili prednosti družbenega obrata k čistejšim avtomobilom, s tem pa bodo ustvarili dobičke. In seveda bodo tudi potrošniki plačevali manjše račune za gorivo, proizvodnja čistejših avtomobilov pa bo koristila tudi okolju. Mislim, da bi predlog morali podpreti tudi v sedanji obliki in tudi kot del celotnega svežnja.
Drugič, trgovanje: veliko kritik je bilo na račun tega, zakaj naj bi zmanjšali trgovanje. A tudi v prvem in drugem obdobju trgovanja je bilo najvišje trgovanje 4-odstotno. Trgovalo se je s 4 % pravic. Zdaj dosegamo več kot 50 % tudi po zmanjšanjih. Trgovanje je zelo pomembno, saj predstavlja najboljši način za dodelitev pravic, deluje v skladu z načelom onesnaževalec plača, ne dovoljuje ustvarjanja nepričakovanih dobičkov in bo ustvarila sklade, ki so potrebi v boju proti podnebnim spremembam ter za druge zadeve. Še vedno pa ostaja ta spodbuda: imeli bomo več kot 50 %, ta odstotek pa se bo iz leta v leto večal. Če jih nekatere izmed držav, ki uveljavljajo odstopanje za energetski sektor, ne uporabljajo - to je moje mnenje - bo, ko pride čas za to, ta odstotek segel še dlje.
Kar zadeva nepričakovane dobičke, ki bi lahko nastali iz brezplačnih dodelitev, brezplačnih pravic: države članice, ki jih tako močno skrbi za to, imajo še vedno možnost, da te nepričakovane dobičke obdavčijo. Tako dobimo način za reševanje tega problema, če obstaja politična volja, vi, poslanci Evropskega parlamenta, vi pa imate tudi glas v svojih državah.
Kar zadeva uporabo zunanjih kreditov v sektorju, ki ne sodi v sistem trgovanje z emisijami, sektorju skupnih prizadevanj, me je nekaj današnjih utemeljitev zmedlo. Mar nismo za mehanizme čistega razvoja? Mar ne podpiramo prožnih mehanizmov iz Kjota? Ali jim bomo nasprotovali v mednarodnem sporazumu iz Köbenhavna? Ali mislite, da je zelo težak sporazum v Köbenhavnu brez teh prožnih mehanizmov mogoč?
Kakšno je torej vaše stališče? Jaz ga ne razumem. Ste proti tem prožnim mehanizmom, proti vlaganju v države v razvoj, prenosu tehnologije v te države in zmanjšanju emisij ter seveda lastitvi zaslug za to? Seveda moramo imeti ravnovesje, da večino njih ne bomo izvedli tam. Izvesti jih morami tukaj, v Evropski uniji, doma, saj je to bolje za naša gospodarstva, bolje je za prilagajanje potrebam z nizkim ogljikom v prihodnost, kar bo našemu podjetju in industriji dalo prednost prvega igralca. To bo spodbuda za razvijajoče se nove tehnologije, energetsko učinkovitost in predstavitev obnovljivih virov energije.
Seveda moramo ohraniti ravnovesje in mislim, da tega ravnovesja ni preveč porušilo 10-odstotno povečanje uporabe zunanjih kreditov v sektorju, ki ne spada v sistem trgovanje z emisijami, danes pa govorimo prav o tem. In spet, v odgovor na pripombe članov Evropskega parlamenta iz držav, ki so prosile za to dostopanje, lahko rečem: prav, povejte svojim državam, naj ne uporabljajo tega odstopanja. Sami morate vplivati na javno mnenje in vlado v vaši državi, da se ne bo uporabljal ta dodatni 1 %.
Mislim, da na koncu, ker imamo tako veliko pogojev za dodaten 1 %, večina tega ne bo uporabljena. Naj vas spomnim, da bi se ta dodatni 1 % v projektih mehanizma trajne varnosti moral uporabljati v najmanj razvitih državah. Če se prav spomnim, je glavna pripomba na konferenci Združenih narodov v Poznańu, ki je prišla s strani z držav v razvoju ta, da ne izvajamo veliko projektov v teh državah. Eno izmed vprašanj, o katerih smo razpravljali, je bilo, kako bi lahko bolje razširili te projekte med države v razvoju in zlasti najmanj razvite države. Seveda je zelo pomembno, da kakovost mehanizma trajne varnosti ostane visoka; o tem smo govorili na konferenci Združenih narodov v Poznańu in dosegli tudi nek napredek. Upam, da bomo do konference v Köbenhavnu že končali razprave o izboljšanju in preglednosti mehanizmov trajne varnosti ter načela dodatnosti, ki je nujno potrebno.
Zadnje, kar bi želel poudariti, zadeva vprašanje, ali je ta sveženj grožnja, kajti slišal sem, da so nekateri kolegi rekli, da predstavlja grožnjo njihovim gospodarstvom, predvsem trgovanje. Toda spomniti vas moram, da bo prihodek iz trgovanja ostal v državah članicah; ta ne gre nikamor ven, v druge države, temveč ostane doma, na svojem ministrstvu za finance, uporablja pa se ga lahko za dobrodelne namene ali celo za reševanje socialnih vprašanj. Če pride do povečanja cene električne energije, če obstajajo energetsko revna gospodinjstva, lahko povrnete del povečanja cene električne energije. Zato tudi ne razumem "grožnje", ki naj bi jo trgovanje povzročalo gospodarstvom teh držav: celoten sveženj je dosleden, kar zadeva obravnavanje gospodarske krize. Nimam več časa, da bi še razpravljal o tem, ampak o tem smo tudi že imeli veliko razpravo, zato se ne nameravam vračati.
Dovolite mi, da se na koncu iskreno zahvalim Evropskemu parlamentu, predsedstvu in Svetu za odlično sodelovanje pri svežnju ter povezanih predlogih o ogljikovem dioksidu, avtomobilih in direktivi o kakovosti goriva. Predvsem cenim konstruktivno vlogo, ki jo je ta Parlament, zlasti pa poročevalci, odigral pri zagotavljanju sporazuma o tem pomembnem svežnju med institucijami. S sprejetjem tega svežnja boste zagotovili, da bo Evropska unija imela prave ukrepe za nadaljnje doseganje svojih zavez k zmanjšanju, ter ponovno potrdili vodilni položaj Evrope pri podnebnih spremembah v tem času, ki je tako ključnega pomena za mednarodna pogajanja. Večja kot bo večina, ki bo podprla te ukrepe, močnejši signal bomo poslali našim mednarodnim partnerjem o naši določenosti, da obravnavamo podnebne spremembe, ta signal pa bo še učinkovitejši pri prepričevanju partnerjev, naj sledijo našemu primeru. Zato vas močno prosim, da podprete ta kompromisni sveženj, ki je danes pred nami.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, v čast mi je, da lahko zaključim to konstruktivno razpravo. Gre za velik dosežek. Le kdo bi verjel, da se bomo lahko strinjali o tako zahtevnem svežnju ukrepov, ne samo s soglasjem v Svetu, temveč s sporazumom v prvi obravnavi na Parlamentu o zelo kompleksnih vprašanjih? To je res velik dosežek.
Želel bi omeniti samo, da je v teku tega sporazuma Komisija dala številne izjave. Te so bile izročene Parlamentu, ki naj bi jih priložil k zapisniku današnje razprave.
Skupaj smo dosegli velik sporazum in vesel sem, da vam ga lahko priporočim. Želim vam veliko uspeha na jutrišnjem glasovanju.
Izjave Komisije o energetskem in podnebnem svežnju
Trgovanje z emisijami - Poročilo gospe Doyle
Izjava Komisije v zvezi s členom 10(3) spremenjene Direktive o sistemu trgovanje z emisijami
Med letoma 2013 in 2016 bodo države članice lahko tudi uporabljale prihodke, ustvarjene s trgovanjem pravic, za podporo gradnji visoko učinkovitih elektrarn, vključno z novimi elektrarnami, ki bodo pripravljene na uvedbo tehnologij za zajemanje in shranjevanje ogljika. Pri novih obratih, ki presegajo stopnjo učinkovitosti elektrarne iz priloge 1 k Odločbi Komisije z dne 21. decembra 2006 (2007/74/ES), države članice lahko prispevajo do 15 % vseh stroškov investicije za nov obrat, ki bo pripravljen na uvedbo tehnologije za zajemanje in shranjevanje ogljika.
Izjava Komisije v zvezi s členom 10a(4a) o spremembi smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja
Države članice lahko menijo, da je treba nekaterim obratom začasno nadomestiti stroške za CO2, prenesene na ceno elektrike, če bi zaradi teh stroškov pri teh podjetjih obstajala nevarnost uhajanja CO2. Ker ni mednarodnega sporazuma, se je Komisija po posvetovanju z državami članicami odločila spremeniti smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja do konca leta 2010, da bi določila podrobno določbo, v skladu s katero bi države članice lahko dodeljevale državno pomoč za takšno podporo. Določbe bodo sledile načelom, ki so bile neuradno predstavljene Svetu 19. novembra 2008 (Priloga 2 15713/1/08).
Zajemanje in shranjevanje ogljika - Poročilo gospoda Daviesa
Izjava Komisije o najnovejšem napredku pri uvajanju tehnologij CCS
Od leta 2010 bo Komisija redno poročala o zadnjem napredku pri uvajanju tehnologij CCS v okviru svojih dejavnosti v zvezi z delovanjem omrežja predstavitvenih projektov CCS. Ta poročila bodo vključevala informacije o napredku uvajanja predstavitvenih obratov CCS, napredku pri razvoju tehnologij CCS, ocenah stroškov in razvoju infrastrukture prevoza in shranjevanja CO2.
Izjava Komisije o osnutkih odločb o dovoljenjih in osnutkih odločb o prenosu v skladu s členoma 10(1) in 18(2) Direktive
Komisija bo objavila vsa mnenja o osnutkih določb o dovoljenjih v skladu s členom 10(1) direktive ter o osnutkih določb o prenosu v skladu s členom 18(2). Objavljena različica mnenj pa ne bo prikazovala nobenih informacij, katerih zaupnost je zagotovljena v okviru izjem za javni dostop do informacij na podlagi uredb (ES) št. 1049/2001 in 1367/2006 o javnem dostopu do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, str. 43) oziroma uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah za institucije in organe Skupnosti (UL L 264, str. 13).
Izjava Komisije o tem, ali bi bilo treba v spremenjeni direktivi Seveso ogljikov dioksid imenovati za snov z ustreznimi mejnimi vrednostmi
CO2 je navadna snov in trenutno ni opredeljena kot nevarna. Prevoz CO2 in skladiščni prostori trenutno niso vključeni v Direktivo Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (direktiva Seveso). Na podlagi predhodne analize dostopnih informacij za prevoz CO2, ki jo je opravila Komisija, empirični in modelni dokaz glede cevovodnega transporta kažeta, da predstavljeno tveganje ni večje kot pri cevovodnem transportu zemeljskega plina. Enako naj bi veljalo za ladijski prevoz CO2 v primerjavi z ladijskim prevozom utekočinjenega zemeljskega plina ali utekočinjenega naftnega plina. Ugotovljeno je bilo tudi, da nevarnost nesreč, ki jo predstavlja skladiščni prostor CO2, bodisi zaradi zloma ob vbrizganju ali uhajanja po vbrizganju, ni velika. Vendar bo treba ob sprejemanju predlagane spremembe direktive ob koncu leta 2009 in začetku leta 2010 podrobneje preučiti, ali se CO2 vključi kot določena snov v okvir "direktive Seveso". Če bi se z oceno ugotovilo, da obstaja znatna možnost za nevarnost nesreč, bo Komisija predlagala, da se CO2 kot določena snov z ustreznimi mejnimi vrednostmi vključi v spremenjeno "direktivo Seveso". V tem primeru bo Komisija tudi predlagala spremembe Priloge III k Direktivi 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (Direktiva o okoljski odgovornosti), da se zagotovi, da so v direktivi o okoljski odgovornosti zajeti vsi obrati Seveso za ravnanje s superkritičnim CO2.
Izjava Komisije o shranjevanju CO2 z mineralizacijo
Shranjevanje CO2 z mineralizacijo (vezanje CO2 v obliki anorganskih karbonatov) je potencialna tehnologija za zmanjšanje učinkov na podnebje, ki bi jo načeloma lahko uporabljale iste kategorije industrijskih obratov, ki lahko uporabljajo geološko shranjevanje CO2. Vendar je to trenutno še vedno v fazi razvoja. Poleg porabe energije (energy penalty) pri zajemanju CO2 se trenutno porablja veliko energije za sam proces mineralizacije karbonatov, za kar bo treba najti rešitev, preden se začne s trženjem. Kot pri geološkem shranjevanju bo treba tudi tu vzpostaviti nadzor za zagotovitev, da bo tehnologija varna za okolje. Z ozirom na temeljne razlike med tehnologijama se bo ta nadzor verjetno zelo razlikoval od nadzora nad geološkim shranjevanjem. Z vidika teh ugotovitev bo Komisija tesno spremljala tehnični napredek pri shranjevanju CO2 z mineralizacijo, da bi razvila pravni okvir za okolju varno shranjevanje CO2 z mineralizacijo in njegovo priznanje v okviru sistema trgovanja z emisijami, ko bo tehnologija dosegla ustrezno stopnjo razvoja. Glede na zanimanje držav članic za tehnologijo in hitrost tehnoloških sprememb se bo prva ocena verjetno opravila približno okrog leta 2014 ali prej, če bodo to omogočale okoliščine.
Direktiva o kakovosti goriva - poročilo gospe Corbey
Izjava Komisije, ki spremlja sprejetje nove direktive
Komisija potrjuje, da 2-odstotno zmanjšanje iz člena 7a(2)(b) in (c) ni zavezujoče in da bo pregled namenjen oceni neobveznega značaja.
CO2 in avtomobili - Poročilo gospoda Sacconija
Komisija potrjuje, da namerava v letu 2009 predlagati spremembo Direktive 1999/94/ES o informacijah o ekonomičnosti porabe goriva in emisijah CO2, ki so na voljo potrošnikom v zvezi s trženjem novih osebnih vozil. Tako bo zagotovljeno, da potrošniki prejmejo ustrezne informacije o emisijah CO2 iz novih osebnih avtomobilov.
Komisija bo do leta 2010 pregledala direktivo 2007/46/ES, tako da bodo organi držav članic, pristojni za spremljanje in poročanje v skladu s to uredbo, lahko obveščeni o prisotnosti inovativnih tehnologij ("ekološke inovacije") v vozilu in njihovem vplivu na emisije CO2, značilne za to vozilo.
Komisija bo preučila tudi možnost priprave in izvajanja zahtev, v skladu s katerimi naj bi avtomobili bili opremljeni s števci prihranka pri porabi goriva, kar je način za spodbujanje vožnje z varčnejšo porabo goriva. V tej zvezi bo Komisija preučila možnost, da bi do leta 2010 spremenili okvirno homologacijsko zakonodajo in sprejeli potrebne tehnične standarde.
Komisija pa je zavezana tudi izpolnjevanju ciljev svoje pobude za boljšo pravno ureditev in potrebi, da pripravlja predloge, ki temeljijo na celoviti presoji vpliva in koristi. Zaradi tega in v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti bo Komisija nadaljevala z ocenjevanjem potrebe po pripravi novih zakonodajnih predlogov, vendar si pridržuje pravico do odločanja o tem, če in kdaj bi jih bilo primerno predložiti.
Spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov - poročilo gospoda Turmesa
Izjava Komisije v zvezi s členom 2(b)
Komisija meni, da lahko v tej direktivi izraz "industrijski in komunalni odpadki" vključuje odpadke, označene kot "komercialni odpadki".
Izjava Komisije v zvezi s členom 20(6)(d)
Komisija meni, da se bo navedba 20-odstotnega cilja v drugi alineji drugega pododstavka člena 20(6) razlagala enako kot v členu 3(1) Direktive.
Izjava Komisije v zvezi s členom 20(6)(d), (7) in (8)
Komisija priznava, da so nekatere države članice že leta 2005 dosegle visok delež obnovljive energije na nacionalni ravni. Komisija bo pri pripravi poročil iz člena 20(8)(c), (7) in (10) kot del ocene najboljšega razmerja med stroški in koristmi upoštevala mejne stroške povečanja deleža obnovljivih virov energije, po potrebi pa bo v vse predloge, ki jih bo predložila v skladu z navedenim členom Direktive, vključila ustrezne rešitve tudi za te države članice.
Izjava Komisije v zvezi s Prilogo VIIb
Komisija si bo prizadevala za pospešitev priprave smernic iz Priloge VII k Direktivi do leta 2011 ter bo sodelovala z držami članicami pri razvoju podatkov in metodologij, potrebnih za oceno in spremljanje prispevka toplotnih črpalk k izpolnitvi ciljev Direktive.
V smernicah bodo določeni popravki vrednosti sezonskega faktorja učinkovitosti (SFU), ki se uporablja za oceno vključitve toplotnih črpalk, ki niso na električni pogon, da bo upoštevano dejstvo, da učinkovitost električnega omrežja ne vpliva na potrebe takšnih toplotnih črpalk po primarni energiji. Pri pripravljanju teh smernic bo Komisija ocenila tudi možnost, ali se zagotovi metodologija, v skladu s katero vrednost SFU, ki se uporablja za oceno vključitve katere koli toplotne črpalke, temelji na povprečnih podnebnih razmerah EU.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, glede pravilnosti postopka, pogosto se pritožujemo zaradi neprimerne prisotnosti Sveta in Komisije na naših plenarnih razpravah. Čeprav imamo dva komisarja in enega ministra, je nocoj na tem plenarnem zasedanju samo približno pet poslancev. Mislim, da je to žalostno in da komisarjema in ministru dolgujemo opravičilo.
Predsednik
Popolnoma se strinjam: to priča o profesionalnosti in dobri volji, s katerima Komisija in Svet opravljata svoje delo.
Želel bi vas obvestiti, da je gospa Karin Scheele ponudila svoj odstop z mesta poslanke Evropskega parlamenta, ki začne veljati 11. decembra 2008. Na podlagi člena 4(1) Poslovnika Parlament od navedenega datuma potrjuje sprostitev njenega sedeža. Po obvestili pristojnih avstrijskih organov bo z 11. decembrom 2008 gospo Scheele nadomestila gospa Maria Berger, ki je bila izvoljena v Evropski parlament.
V skladu s členom 3(2), dokler se ne preveri veljavnosti njenega mandata ali se ne odloči o morebitnem sporu, se gospa Berger polnopravno udeležuje sej Parlamenta in njegovih organov pod pogojem, da je podpisala navedeno pisno izjavo, da ne opravlja funkcije, ki ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta.
