Čas za vprašanja (vprašanja Svetu) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0236/2009).
Svetu so bila predložena naslednja vprašanja.

Zadeva: Etnične manjšine v Srbiji
Kako Svet ocenjuje položaj etničnih manjšin v Srbiji, še posebej albanske etnične skupine v Preševski dolini, kjer je znova prišlo do napadov na civilno prebivalstvo?
Cecilia Malmström
Hvala za vaše vprašanje, gospod Posselt. Na zasedanju Sveta za splošne zadeve 7.-8. decembra letos smo sprejeli sklepe o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu. V teh sklepih je Svet pozdravil zavezo Srbije k približevanju EU in njeno delo pri izvajanju ključnih reform v skladu z evropskimi standardi. Svet je tudi poudaril, da se mora nadaljevati program reform.
Zabeležili smo sporočilo Komisije z dne 14. oktobra, kjer je navedeno, da je vzpostavljen splošni pravni in institucionalni okvir za spoštovanje človekovih pravic v Srbiji in da je bil dosežen napredek na področju izboljšanja skladnosti z mednarodno zakonodajo v zvezi s človekovimi pravicami. Novo Ministrstvo za človekove pravice in pravice manjšin v Srbiji igra pomembno vlogo pri tem delu. Toda potrebna so dodatna prizadevanja, da se izboljša poznavanje mednarodnih standardov. Svet je zabeležil tudi, da je Srbija ratificirala vse glavne instrumente o človekovih pravicah.
Kar zadeva konkretne razmere v južni Srbiji, ki jih je omenil poslanec, so se julija dejansko zgodili nekateri zelo nasilni incidenti, vključno z napadom na tam osnovano orožniško postajo. Prišlo je do več aretacij, s čimer so se incidenti končali. Vzdušje v usklajevalnem organu za južno Srbijo se je od takrat izboljšalo. Je krhko, toda pri tem delu sodelujejo glavne etnične albanske politične stranke iz regije. Dosežen je bil tudi napredek na področju občutljivega vprašanja izobraževanja. V zvezi s tem bi rada omenila predvsem odprtje univerzitetnega oddelka v Medveđi, kjer bo pouk potekal v srbščini in albanščini.
Svet za nacionalno manjšino Albancev v Srbiji bo ustanovljen v bližnji prihodnosti. Tako bodo ljudje imeli večji vpliv na izobraževanje, kulturo in druge zadeve. Šibek gospodarski in socialni razvoj regije predstavlja oviro za etnične manjšine v južni Srbiji. Mednarodna skupnost, zlasti OVSE, še naprej spremlja razmere v južni Srbiji in igra aktivno vlogo pri spodbujanju miru in stabilnosti v regiji v tesnem sodelovanju s srbsko vlado in lokalnimi voditelji.
Bernd Posselt
(DE) Gospa Malmström, hvala za vaš odličen odgovor. Seveda govorimo o treh regijah: dveh obmejnih regijah - Vojvodini in južni srbski regiji Preševo, z drugimi besedami gre za tromejno območje. Rad bi vas tudi prosil, da v vaši prihodnji vlogi komisarke zagotovite, da se te pokrajine razvijajo naprej v okviru čezmejnega podpornega programa. Notranjost Srbije, predvsem Novopazarski Sandžak, je seveda povsem odrezana. Tudi to območje je treba podpreti, da se izboljšajo gospodarski pogoji in pomagajo rešiti težave, povezane z manjšinami. Toda zlasti v južni Srbiji prihaja do veliko nasilja. Svet naprošam, da se še naprej posveča tem eksplozivnim razmeram.
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Gospod Posselt, lahko ste prepričani, da bomo še naprej zelo pozorno spremljali razmere, kar sodi k stalnemu delu Komisije. Seveda bodo to naredili. Seznanjeni smo z izboljšanji in razmere so krhke. Toda do izboljšanj je prišlo in te institucionalne ureditve, ki jih omenjam in ki so bile izvedene, so dober korak v pravo smer. Lahko le upamo, da se bo z našo podporo in s podporo OVSE razvoj nadaljeval v tej smeri.
Franz Obermayr
(DE) Nasilje se - to pravim prejšnjemu govorniku - žal ne dogaja samo v Srbiji, temveč tudi na Kosovu. Na eni strani je albanska manjšina v Srbiji, na drugi strani pa je srbska manjšina na Kosovu.
Moje vprašanje je naslednje: kar zadeva vizumske olajšave za Srbijo, kako bo EU zagotovila, da ne bo sivih območij in nobenih zlorab sistema? Ali ni postopek, po katerem se odobri olajšava eni skupini prebivalstva na Kosovu, v nasprotju s kontroverznim priznavanjem Kosova kot suverene države?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Nisem bila povsem prepričana o vprašanju. Kar zadeva Kosovo, nas čaka dodatno delo, ne glede na to, da ga niso priznale vse države članice. Delo opravlja Komisija, da bi ugotovila, kako lahko olajšamo razmere na Kosovu, in to bo trajalo nekaj časa. Pri tem so še težave. Izhajajo tudi iz vizumskih olajšav v prihodnosti, toda niso še bili izpolnjeni vsi pogoji.
Predsednica
Jasno je, da je vprašanje nekoliko zašlo s teme, vendar je bilo precej povezano z njo.

Zadeva: Stopnja brezposelnosti
Katere pobude - poleg ukrepov za prekvalifikacijo in dodatno izobraževanje delavcev - je Svet sprejel, da bi se spoprijel z vse večjo stopnjo brezposelnosti v EU 27?
Cecilia Malmström
Hvala za vaše vprašanje, gospa Harkin. Obstoječa kriza ima zelo resen vpliv na milijone ljudi. Posledično je spopadanje s posledicami gospodarske krize eden izmed glavnih izzivov, s katerim se sooča EU. Glede na naše starajoče se prebivalstvo morajo države članice EU zmanjšati zdajšnje stopnje brezposelnosti in zagotoviti, da te visoke stopnje brezposelnosti ne postanejo stalne.
Politika zaposlovanja je predvsem odgovornost držav članic. Toda pred nekaj leti je Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov sprejel določene smernice. Poudarili smo, da se morajo ukrepi razlikovati, saj se tudi razmere na trgu dela med različnimi državami članicami precej razlikujejo. Imamo skupno letno poročilo o zaposlovanju, v katerem Svet in Komisija spremljata razmere v različnih državah članicah. Med obstoječo krizo je Evropski svet namenil posebno pozornost ravno vprašanju brezposelnosti. Decembra 2008 je bil dogovorjen Evropski načrt za oživitev gospodarstva, ki opredeljuje enotne okvire za sprejemanje ukrepov. V sklopu tega načrta sta Svet in Evropski parlament junija 2009 sprejela Uredbo o spremembi Uredbe o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Ta sprememba omogoča, da se sredstva sklada uporabijo za boj proti krizi.
Lahko se izvedejo različni ukrepi, odvisno od razmer v zadevni državi: začasno prilagajanje delovnega časa, nižji prispevki za socialno varnost, zmanjšanje upravnega bremena za podjetja, izboljšanje procesov, ki jih uporabljajo organi trga dela, ciljno usmerjanje ukrepov k mladim brezposelnim in pospeševanje mobilnosti. Ti so bili poudarjeni v poročilu predsedstva po neuradnem vrhu o zaposlovanju.
V sklepih, sprejetih na junijskem vrhu, je Svet opredelil številne ukrepe, ki bi morali pomagati državam članicam - in po potrebi strankam s trga dela -, da se lotijo učinkov globalne krize z uporabo načel prožne varnosti. To lahko pomeni, da se podjetjem ponudijo alternativne možnosti namesto odpuščanj, priložnosti za prilagodljive oblike dela in začasno prilagajanje delovnega časa, izboljšanje pogojev za podjetnike, tako da se zagotovi prožen, varen trg dela in sistemi bonitet, ki nudijo spodbude za delo, ustrezne stopnje prispevkov za socialno varnost, razširjeni in izboljšani ukrepi za vračanje na delo, varstveni dodatek in prosto gibanje.
Med razpravo v mesecu novembru so ministri sprejeli splošno stališče, da je treba ohraniti aktivno politiko zaposlovanja, ki vključuje kratkoročne ukrepe. Ti ukrepi so, na primer, kratkoročna zaposlitev, izboljšana zaposljivost in usposabljanje, namenjeno vključevanju oseb na trg dela. Na istem zasedanju Sveta so se ministri dogovorili, da je zaposlovanje pomemben dejavnik v izogib izključenosti. Povezava med enakostjo, gospodarsko rastjo in zaposlovanjem je zelo pomembna, zato so bile države članice pozvane, da razširijo otroško varstvo ter zmanjšajo razlike v plačah in druge razlike, povezane s spolom.
Ukrepi morajo biti zlasti usmerjeni k tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela: starejši, mladi, invalidi in delavci brez pogodb za nedoločen delovni čas. Ustvarjanje dodatnih priložnosti in enakih možnosti za mlade pri izobraževanju, usposabljanju in zaposlovanju je eden izmed glavnih ciljev novega okvira evropskega sodelovanja na področju mladine v obdobju 2010-2018, ki ga je sprejel Svet 27. novembra 2009.
Marian Harkin
Zahvaljujem se vam za odgovor. Moram reči, da sem vesela, da vas vidim, ministrica, in upam, da vas bomo naslednje leto več videli; precej boste že navajeni odgovarjati na naša vprašanja.
Omenila bi dve točki, ki sta po mojem pomembni, a ju niste izpostavili v vašem odgovoru: prvič, spodbujanje podjetništva, in drugič, večja poraba sredstev za raziskave in razvoj. Toda tisto vprašanje, ki sem vam ga želela zastaviti v zvezi z dejstvom, da smo se do sedaj opirali na odprto metodo usklajevanja, ki je dejansko precej šibek instrument in se ni dobro obnesel pri prizadevanjih za doseganje ciljev lizbonske strategije, je naslednje. Ali imate sploh kakšne predloge za okrepitev tega mehanizma?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - To je res zelo pomembno vprašanje in, kot veste, je Svet že prejel predlog Komisije in začel razpravljati o prihodnosti lizbonske strategije ali strategije Evropa 2020. O tem bo odločalo špansko predsedstvo naslednjo pomlad.
Eno vprašanje je, kako bomo v dolgoročnem smislu izšli iz obstoječe situacije? Kako lahko ustvarimo Evropo, ki je konkurenčnejša, z več podjetništva, ter se izognemo socialni izključenosti in brezposelnosti? Kako naj vlagamo v raziskave in razvoj, da bo Evropa močan akter na gospodarskem področju v svetu, kot tudi želimo, da je? Vse to bo morda sodilo v novo strategijo.
Zelo pomemben vidik strategije je način upravljanja. Mislim, da ima odprta metoda usklajevanja prednosti, vendar jo je treba izboljšati. Vključiti moramo veliko več lokalnih in regionalnih organov, saj so oni tisti, ki dejansko zagotovijo izvedbo. Potrebujemo nacionalno lastništvo procesa in preučiti moramo upravljanje. To je tudi pojasnjeno v dokumentu Komisije, o katerem se zdaj posvetujejo med seboj države članice. Mislim, da se bodo za to predložili zelo dobri predlogi, saj gre res za eno od šibkih točk strategije.
Andreas Mölzer
(DE) Vemo, da tako imenovanemu instrumentu mikrofinanciranja, ki ga načrtuje EU, ne bo dodeljen nov denar, temveč sredstva programa Progress. V zvezi s tem me zanima, kakšen je načrt, da se prepreči škodljiv vpliv novega instrumenta na program za zaposlovanje in socialno solidarnost, ki je bil sprejet prej?
Paul Rübig
(DE) Moje vprašanje je naslednje: ali ne bi bilo smiselno najprej preprečiti brezposelnosti? Ali vidite kakšna javna delovna mesta, ki bi jih lahko dali brezposelnim? Predvsem pa, kako lahko spodbudimo mala in srednje velika podjetja, da se ustvarijo nova? Ali so na voljo priložnosti, da se uporabijo čezmejne metode in najboljše prakse za ustvarjanje več novih podjetij?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Kot sem dejala, končno odgovornost za ustvarjanje delovnih mest seveda nosijo države članice. Vendar je dela veliko in - kot sem povedala v svojih uvodnih pripombah gospe Harkin - Svet je podal veliko predlogov, kako lahko povečate prožnost, delate z različnimi podpornimi sistemi in aktivirate ljudi, da se izognete mehanizmu izključenosti. Zelo pomembno je, da nadaljujemo s temi srečanji na visoki ravni s socialnimi partnerji in državami članicami, da se izmenjajo najboljše prakse. Razlikujejo se med državami, vendar si moramo med seboj posredovati primere in spremljati najboljše načine, ki jih lahko kasneje uporabimo. Gre torej za kombinacijo priporočil, ki jih posreduje Svet, in potrebo, da države članice sprejmejo svoj delež odgovornosti in se malo prilagodijo, odvisno od okoliščin v posamezni državi.
Če se vrnem k vašemu vprašanju, gospod, nisem povsem prepričana, da sem ga razumela. Morda je bila težava s prevodom. Nisem omenjala nobenega mikro-organa. Omenila sem Sklad za prilagoditev globalizaciji, ki smo ga zdaj s pomočjo Evropskega parlamenta naredili prožnejšega, da pridobimo podporo za države članice in za podjetja, ki zaidejo v težave, da bi pomagali brezposelnim ali odpuščenim.
Zadeva: Pogajanja o sodelovanju Turčije pri skupnih operacijah agencije Frontex
Cecilia Malmström, ministrica za evropske zadeve predsedujoče države Svetu, je na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta povedala, da potekajo pogajanja "o morebitnem sporazumu, ki bi zajemal tudi izmenjavo informacij in možnost sodelovanja turških oblasti pri skupnih operacijah Frontex." V skladu s členom 8e(2) Uredbe (ES) št. 863/2007 o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004se morata "izvršni direktor in država članica prosilka strinjati glede vseh sprememb ali prilagoditev operativnega načrta."
Ali bo Svet glede na zgoraj navedeno zaupal, v kateri fazi so razprave o sodelovanju Turčije pri skupnih operacijah agencije Frontex? S kakšnimi zahtevami Turčija pogojuje svoje sodelovanje? Ali je Grčija, država članica, ki gosti misijo Frontex, seznanjena s temi razpravami?
Cecilia Malmström
Pomemben element strategije EU za boljše upravljanje priseljevanja je vzpostavitev partnerstev s tretjimi državami glede mejnega nadzora. To je osrednje načelo koncepta integriranega upravljanja meja, ki ga je Svet sprejel decembra 2006. Rada bi omenila tudi, da je operativno sodelovanje s tretjimi državami pomemben element dela, ki ga opravlja Frontex.
Po pogojih Uredbe Frontex lahko agencija Frontex spodbuja operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami v okviru politike Evropske unije o zunanjih odnosih in sodeluje s tretjimi državami v okviru dvostranskega sodelovanja. Sklenjeni so številni takšni dogovori, o drugih pa se trenutno razpravlja.
Za pogajanja je pooblaščen upravni odbor, v katerem so zastopane vse države članice. Razprave glede operativnega sodelovanja, ki potekajo med Frontexom in pristojnimi turškimi organi, so zdaj bistveno napredovale.
Ker so pogajanja še v teku, Svet težje podrobneje komentira vsebino in potek razprav.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, ministrica, iz vašega današnjega odgovora sklepam, da gre za tri točke: prvič, pogajanja med Frontexom in Turčijo so napredovala; drugič, s pogajanji so - predvidevam - seznanjene vse države članice Evropske unije, torej tudi Grčija; in končno, v skladu s sklepi, sprejetimi na nedavnem srečanju zunanjih ministrov, je sporazum o ponovnem sprejemu povezan z mejnim nadzorom.
Z drugimi besedami, ali za namen sodelovanja, za namen sporazuma o ponovnem sprejemu z Evropsko unijo Turčija zahteva skupne operacije z nadzorom zunanjih meja? Če je temu tako, kako bomo obšli resno vprašanje varstva človekovih pravic in dostojanstva priseljencev ter izredno občutljivo vprašanje, ki se ne nanaša toliko na nadzor meja kot na določitev meja.
Z drugimi besedami, ali Turčija sprejema zunanje meje Evropske unije? Ali sprejema delovanje Frontexa na zunanjih mejah Evropske unije?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - To je seveda zelo obsežno vprašanje. Pogajanja s Turčijo so se ravno začela. Predstavnik Komisije, komisar Barrot, in gospod Billström, švedski minister za migracije in azilno politiko, sta bila pred vsega nekaj tedni v Turčiji, da bi začela te razprave. Prve razprave so bile plodne, vendar se še niso zaključile, zato vam zelo težko posredujem najnovejše podatke. Vse države članice, vključno z Grčijo, so bile seveda sproti obveščane o razpravah.
Na splošno se v zvezi s tem vedno omenja spoštovanje temeljnih pravic in evropskih vrednot in Turčija ni v tem pogledu nobena izjema. Toda kot sem povedala poslancu, razprave so se komaj začele; dobro napredujejo, vendar se še niso zaključile. Potekajo odprto, tako da sodelujejo vse države članice prek upravnega odbora Frontexa, v katerem je zastopana tudi Grčija.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospa predsednica, ministrica, kolikor razumem, bo dogovor, ki smo ga sklenili s Turčijo, da bi dosegli sporazum o ponovnem sprejemu v zvezi z vprašanjem priseljevanja, zajemal tudi vprašanja, povezana s sodelovanjem s Frontexom.
Drugo, kar sem želel povedati, je to, da smo v zadnjem času v Grčiji opazili, da zračna plovila Frontexa nadlegujejo turške oblasti. Odgovori Komisije ne povedo nič določenega o komunikaciji, ki poteka, in o tem, ali to konec koncev predstavlja nadlegovanje.
Ali imate kakšen komentar o tem?
Andreas Mölzer
Za obvladovanje razmer je vsekakor smiselno sodelovanje na mednarodni ravni, če - in to povem zelo jasno - tega sodelovanja ni treba kupiti s finančno pomočjo EU. S katerimi drugimi državami se trenutno pogajamo ali načrtujemo pogajanja ter ali so bile turški državi ponujene finančne spodbude za sodelovanje v tej operaciji Frontexa?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - O plovilih so bila med časom za vprašanja velikokrat zastavljena vprašanja. Svet je turške oblasti in turško vlado ter njene predstavnike obvestil, da je dobro sodelovanje v regiji predpogoj za nadaljnjo razpravo o tem. Turške oblasti je tudi zaprosil, da se vzdržijo različnih provokativnih dejanj. Bil je zelo jasen in te odgovore lahko najdete, nekaj sem jih dala tudi jaz pred kratkim.
Razprave potekajo. Bile so pooblaščene. Kot sem rekla, ne morem vam točno povedati, na kateri stopnji so, ker so še v teku, vendar potekajo po običajnem postopku in v odgovor na vaše vprašanje naj povem, da razpravljamo tudi s Senegalom in Zelenortskimi otoki. Začeli smo razpravljati tudi z Marokom, Egiptom in Mavretanijo, vendar smo dosegli zelo majhen napredek.
To je običajen postopek. Razprave se spremljajo. Upravni odbor Frontexa je bil pooblaščen, da začne ta pogajanja. Nekatera so bolj uspešna kot druga. Na primer, sodelujemo z Rusijo, Moldavijo, Ukrajino, Gruzijo itd., na drugih območjih pa smo dosegli manjši napredek.
Zadeva: Pogajanja o podnebnih spremembah v Københavnu
Ali lahko Svet posreduje najnovejše informacije o pogajanjih, ki naj bi se zaključila v Københavnu? Ali lahko natančneje pojasni, kdaj bo po njegovih pričakovanjih uveljavljen pravno zavezujoč sporazum, naslednik Kjotskega protokola, če tak sporazum ne bo dosežen v Københavnu?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - V Københavnu se dogodki razvijajo tudi v tem trenutku, toda poskusila vam bom predstaviti najnovejše.
Obstajata dve glavni vprašanji, kot dobro veste: blaženje in financiranje. Kot je danes zjutraj povedal predsednik vlade, smo še vedno prepričani, da lahko v Københavnu dosežemo uspešen izid, ki nam bo omogočal omejitev naraščanja globalne temperature za največ 2 °C nad predindustrijsko ravnjo.
EU igra ključno vlogo v postopku - kot gradnik mostu - z namenom, da bi na koncu dosegli pravno zavezujoč sporazum: upamo, da politično zavezujoč sporazum zdaj, z jasnim časovnim načrtom za pravno zavezujoč sporazum za obdobje od 1. januarja 2013 dalje.
Toda sprejetje sporazuma zahteva konvergenco o naslednjih bistvenih elementih.
Prvič, trdne in ambiciozne zaveze za zmanjšanje emisij s strani razvitih držav do leta 2020. Nekatere države, Japonska in Norveška, so zvišale svoje zaveze, vendar je jasno, da to, kar je trenutno na mizi, ne zadostuje za dosego cilja 2 °C.
V tem smislu bo EU ponovno izrazila svoje zahteve do drugih razvitih držav, namreč da slednje sprejmejo ambiciozen načrt in še naprej iščejo merljive in preverljive blažilne ukrepe.
Večje države v razvoju so predložile svoje ponudbe za omejitev naraščanja emisij - Kitajska, Indija, Indonezija, Brazilija, Južna Afrika in Južna Koreja - in to predstavlja pomembne prispevke.
Vendar Svet verjame, da je potencial teh držav za ukrepe, zlasti Kitajske in Indije, večji. Jasno je tudi, da je potrebno več, če želimo segrevanje omejiti na 2 °C.
EU jih bo zato prosila, da povečajo svoja prizadevanja v smislu ambicioznega sporazuma.
Potrebujemo tudi okvir za prilagajanje podnebnim spremembam in tudi za prenos tehnologij in krepitev zmogljivosti. Potrebujemo financiranje v okviru pravičnega in nepristranskega sistema upravljanja za blaženje, prilagajanje, krepitev zmogljivosti in prenos tehnologije v države v razvoju.
V tem smislu je zadnji Evropski svet v zvezi z zneskom zagonskega financiranja za prva tri leta zagotovil pomemben zagon pogajanjem, ki so v teku; s tem se krepi tudi verodostojnost Evropske unije.
Voditelji držav in vlad so zdaj vse bližje Københavnu. Upamo, da bodo zagotovili potreben političen zagon za ključni vprašanji blaženja in financiranja. Upamo torej, da bo mogoče skleniti ambiciozen dogovor.
EU je predložila predloge, da je treba pogajanja za pravno zavezujoč sporazum za obdobje od 1. januarja 2013 dalje zaključiti čim hitreje po konferenci v Københavnu.
Prezgodaj je še reči, kdaj je to mogoče doseči, toda naš cilj mora biti sporazum v roku šestih mesecev po zaključku konference.
Seán Kelly
Rad bi se vam zahvalil, gospa Malmström, za vaš strjen, natančen in logičen odgovor, ne samo na moje vprašanje, temveč na vsa vprašanja, odkar sem prišel v ta Parlament lanskega junija. Sijajno ste opravili svojo nalogo.
S ponosom tudi rečem, da sem del Evropske unije, ki vodi razpravo o podnebnih spremembah in vpliva na druge, da bi storili enako. Najbrž je najboljši primer tega današnji prihod predsednika Združenih držav in predsednika vlade Kitajske v København, kar bi bilo pred nekaj leti nepredstavljivo.
Toda če ne bo zavezujočega sporazuma, kakšen bi bil naš način dela za prihodnost?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Mislim, da glede na to, da se bodo dejanska politična pogajanja s predsedniki vlade in držav, kot ste rekli, začela jutri, še ne bi smeli govoriti o načrtu "B". Mislim, da lahko uveljavijo prispevek, vpliv in dinamiko, da ustvarijo ambiciozno politično zavezo.
Če je ne bo mogoče doseči -, potem bomo pač morali nadaljevati s pogovori. Nikakor ne bomo odnehali. Svet od nas pričakuje rezultate. To je najpomembnejše vprašanje naše generacije; ne sme nam spodleteti. Če dogovora ne dosežemo jutri ali dan zatem, bomo nadaljevali s pogovori, dokler nam ga ne uspe doseči.
Zadeva: Sredstva za podnebne spremembe za države v razvoju
Na bližajočih se pogovorih o podnebnih spremembah v Københavnu naj bi se oblikoval svetovni pristop do podnebnih sprememb na kratek in srednji rok. Bistvenega pomena je, da se doseže sporazum ter da bogate države zagotovijo denar za posledice podnebnih sprememb v državah v razvoju. Ni razumno pričakovati, da bi države v razvoju plačevale za posledice problema, ki ga je povzročil zahodni svet.
Po ocenah iz dogovora, doseženega na oktobrskem srečanju Evropskega sveta, naj bi države v razvoju potrebovale 100 milijard EUR za prilagajanje podnebnim spremembam, hkrati pa države v razvoju trdijo, da bodo stroški znašali trikrat ali štirikrat več.
Kako namerava Svet doseči kompromis pri tako različnih ocenah?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Kot je poslanec pravilno izpostavil, je financiranje v zvezi s podnebjem za države v razvoju bistven element pogajanj v Københavnu in bo ključno za dosego sporazuma.
Za začetek bi rada ponovno poudarila, da smo na oktobrskem srečanju Evropskega sveta poudarili pomen zagonskega financiranja za sprožitev takojšnjih ukrepov na srednji in daljši rok s posebnim poudarkom na teh razvitih državah. Na decembrskem srečanju Sveta pred nekaj dnevi so EU in države članice poudarile, da so pripravljene nameniti 2,4 milijarde EUR letno za obdobje 2010-2012 za pomoč državam v razvoju v boju proti podnebnim spremembam. Mislim, da smo s to obvezo posredovali zelo jasno sporočilo pogajalcem na njihovi konferenci, ki je v teku, in okrepili našo verodostojnost.
Evropski svet je tudi priznal, da je potrebno bistveno povečanje javnih in zasebnih finančnih tokov do leta 2020. Obstoječo finančno arhitekturo je treba preveriti in po potrebi preoblikovati, da bo njena zmogljivost zadostovala za izziv. Kot ste izpostavili v vprašanju, je na oktobrskem srečanju Evropski svet potrdil oceno Komisije, da bi lahko skupni neto povišani stroški prilagajanja in blaženja v državah v razvoju znašali okoli 100 milijard EUR letno do leta 2020, kar bi dosegli s kombinacijo lastnih prizadevanj držav v razvoju, mednarodnega trga ogljika in mednarodnih javnih financ; in to je po oceni Komisije potrebno. Ne gre za ponudbo s strani EU.
Obstaja tudi široka paleta drugih ocen iz drugih virov, toda Svet je podprl oceno Komisije in meni, da je najboljša. Skupna potrebna mednarodna javna podpora naj bi po ocenah znašala med 22 milijard EUR in 50 milijard EUR letno do leta 2020. EU in države članice so pripravljene prevzeti pošten delež tega zneska, toda vse države, razen najrevnejših, morajo prispevati k mednarodnemu javnemu financiranju na podlagi celovitega porazdelitvenega ključa, temelječega na stopnji emisij in BDP. Kot je poudaril Evropski svet oktobra, mora københavnski sporazum vključevati določbe o cilju, da globalno segrevanje ne sme preseči 2 °C, ambiciozne zaveze za zmanjšanje emisij s strani razvitih držav, tehnologijo za prilagajanje in dogovor o financiranju.
Gay Mitchell
Pridružujem se gospodu Kellyju pri pohvali odgovorov ministrice v Parlamentu in vedenja švedskega predsedstva na splošno, ki je bilo zgledno.
Ministrica, v zadnjih dneh smo opazili, da se je predsednik Združenih držav pogovarjal z nekaterimi voditelji držav v razvoju. Ali se je Evropska unija pridružila tem razpravam v poskusu, da bi premostila vrzel med Združenimi državami in drugimi ter poskušala doseči rešitev preostalih vprašanj? Ali lahko ministrica zagotovi Parlamentu, da če bodo zagotovljena sredstva za to, za države v razvoju, da bo to nov denar, da ne bo to denar, ki prihaja iz obstoječih zavez državam v razvoju v zvezi s programom za lakoto in razvoj?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Kar zadeva prvo vprašanje, so jeseni potekala številna dvostranska srečanja, da bi poskusili olajšati pogajanja in se nanje pripraviti. EU je neprekinjeno v stiku z Združenimi državami Amerike ter si prizadeva za in poziva k bolj ambiciozni izjavi ZDA. Slednje pa imajo svoje dvostranske stike; v nekaterih primerih smo bili vključeni, v nekaterih ne, ker poskušamo vršiti pritisk iz različnih koncev. Med švedskim predsedstvom smo imeli tudi šest dvostranskih srečanj s pomembnimi zainteresiranimi stranmi, kot so Kitajska, Indija, Ukrajina, Južna Afrika, Rusija in Združene države. Podnebna vprašanja so bila na vrhu dnevnega reda ob vseh teh priložnostih, zato so potekala zelo raznolika srečanja.
Kar zadeva financiranje, moram povedati, da gre za kombinacijo starega in novega denarja. Nekatere države so naredile mešanico. Nekatere so v ta namen že dodelile del svojega proračuna za razvoj. Ker bodo podnebne spremembe najbolj prizadele najmanj razvite države, je torej logično, da so določeni deli proračuna za razvoj namenjeni ravno za različne vrste ukrepov za podnebne spremembe.
Zaradi gospodarske krize so mnoge države zdaj zmanjšale svoje ambicije, kar zadeva skupni proračun za razvoj, kar je obžalovanja vredno.
Gre za kombinacijo in to je v veliki meri posledica gospodarske krize.
Zadeva: Predlog za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost
Nadvse pomembno je poudariti splošno zahtevo po dostopnosti za vse, ne samo za invalide, pač pa za večino evropske družbe, v naslednjih 10 letih. Ali bo Svet preučil možnost resnično enotne podlage za protidiskriminacijsko politiko brez izjem (npr. oblikovanje, proizvodnja blaga), s katero bi ustvarili trajnostno družbo in odpravili vrsto različnih pravnih podlag za boj proti diskriminaciji?
Ker je dostopnost infrastrukture in storitev v več primerih in državah dejansko precejšen izziv, menim, da je povsem nesprejemljivo za 10 ali 20 let prelagati obvezo za sprejetje novih predpisov za boljšo in dejansko dostopnost (nove) infrastrukture in (novih) storitev na ravni držav članic. Ali Svet razmišlja o dodatnem podaljšanju roka za prenos obveze o dostopnosti obstoječe in/ali nove infrastrukture? Če da, zakaj?
Cecilia Malmström
Kot je navedel poslanec v vprašanju, so ukrepi za izboljšanje dostopnosti ključni v boju proti diskriminaciji. Med švedskim predsedstvom smo na tehnični ravni nadaljevali s preučevanjem predlagane Direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja. Ta zajema štiri razloge za diskriminacijo, ki trenutno niso vključeni v področje zaposlovanja: vera ali prepričanje, invalidnost, starost in spolna usmerjenost.
Svet je 30. novembra 2009 preučil poročilo predsedstva o stanju, ki pozornost usmerja v potrebo po nadaljnjem delu na tem vprašanju, zlasti kar zadeva obseg, določbe o invalidnosti in časovni načrt izvajanja. Predsedstvo je tudi poročalo, da bi moral predlog zajemati tudi konkretno vprašanje "oblikovanja" ali "proizvajanja blaga". O tem je treba še razpravljati.
Glede na poročilo o stanju obstajajo druga vprašanja, ki jih je treba rešiti v zvezi s finančnimi posledicami direktive. Če želimo doseči politično enotnost, moramo izdelati besedilo, ki bo sprejemljivo za vsako državo članico. Vse države članice morajo biti sporazumne, preden lahko nadaljujemo v Svetu.
Toda rezultatov pogajanj ne morem predvideti. Razprave o izvajanju, datumih in obsegu še vedno potekajo in se bodo nadaljevale še kar nekaj časa.
Ádám Kósa
(HU) Najlepša hvala, ministrica, za vaš odgovor. Prvi ukrepi, ki so bili izvedeni, so zelo spodbudni, vendar bi rad poudaril tri zadeve. V Evropski uniji živi 50 milijonov invalidnih ljudi. To vprašanje ne zadeva le njih, saj se družba Evropske unije tudi drastično stara. Zato ta težava ne zadeva samo invalidov, temveč tudi prihodnost vseh starejših kot tudi vseh tistih v invalidskih vozičkih, na primer, če potrebujejo klančino. To pomeni, da to hitro postane vprašanje celotne družbe, zato ga je treba obravnavati prednostno, saj je to prihodnost, s katero se soočamo. Dostop do storitev je bil preložen za 10 let. Pomembno je, da ta rok ostane nespremenjen, ravno zato, ker je v interesu nas vseh.
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Vsekakor se strinjam s poslancem, da je takšna direktiva potrebna. V Evropski uniji še vedno na milijone ljudi nima dostopa do najbolj vsakdanjih stvari v življenju. To ovira njihovo svobodo in možnost normalnega življenja, kar zelo obžalujem.
Razprave Sveta terjajo veliko časa. To je napreden predlog s širokim obsegom ter izjemnimi praktičnimi in finančnimi posledicami. Potrebno bo soglasje držav članic in zatem soglasje Evropskega parlamenta, preden se lahko sprejme direktiva. Pogajanja smo že imeli. Imeli smo veliko delovnih skupin znotraj Sveta. Dosegli smo napredek, toda na žalost - zelo odkrita moram biti z vami - še nismo dosegli potrebnega soglasja. Toda nadaljevali bomo do konca našega predsedstva in jaz sem precej optimistična, mislim namreč, da si bo špansko predsedstvo po najboljših močeh prizadevalo najti rešitev.
Zadeva: Zaščita pravic invalidnih oseb
V zapletenih gospodarskih razmerah je zelo pomembno zagotoviti ustrezno socialno zaščito socialno najbolj ogroženim ljudem. Invalidne osebe so ena najbolj ranljivih družbenih skupin. Zelo je obžalovanja vredno, da se poskuša nacionalne proračune uravnotežiti z zmanjšanjem sredstev za socialne prejemke in programe invalidnih oseb. To ni le v nasprotju z načelom solidarnosti in socialne pravičnosti, ampak so zaradi tega oslabljeni tudi postopki in mehanizmi za vključevanje invalidnih oseb v družbo, kar povečuje socialno izključenost teh ljudi.
Je Svet pripravil dodatne ukrepe za pomoč invalidnim osebam v času gospodarske recesije? Bo zaradi neugodnih gospodarskih razmer Svet počasneje obravnaval predlog direktive Sveta za uresničevanje načela enakega obravnavanja invalidnih oseb?
Cecilia Malmström
Vsi se zavedamo socialnih težav, ki sledijo gospodarski krizi. Nujno je zagotoviti posebno zaščito ljudi in skupin, ki so posebej ranljivi, in boj proti izključenosti. Vemo, da se zaradi diskriminacije pogosto neuspešno izrablja potencial invalidov in drugih ranljivih skupin. Glede na to je Svet ves čas poudarjal pomen spodbujanja dostopa invalidov do trga dela.
To je bilo narejeno v okviru lizbonske strategije, vključno z obstoječimi smernicami o zaposlovanju. Marca 2008 je Svet - skupaj z vladami držav članic - sprejel tudi resolucijo o razmerah invalidov v EU. Pomen vključevanja ranljivih oseb in skupin na trg dela je dodatno podprl Svet v svojih sklepih z dne 13. novembra 2009, ki sem jih omenila v zvezi s prejšnjim vprašanjem. Olajšanje dostopa tem skupinam do trga dela je tudi predpogoj za dolgoročno rast.
Rada bi vas spomnila na skupen sporazum Evropskega parlamenta in Sveta, da leto 2010 razglasita za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti. Mislim, da bo ta odločitev zajemala tudi dostop do izobraževanja za vse. Poleg tega odločitev vključuje prizadevanja za enak dostop vseh do informacijske in komunikacijske tehnologije, ob posebnem upoštevanju potreb invalidov. Dodatna prednostna naloga, ki jo je treba obravnavati, zadeva potrebe invalidov in njihovih družin ter drugih ranljivih skupin. Veselimo se številnih pobud, ki verjamem, da bodo izvedene v letu pred nami.
Kar zadeva predlagano Direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ugotavljamo, da bi uresničitev predloga Komisije zelo pozitivno vplivala na življenje invalidov. Delovna skupina Sveta za socialna vprašanja še vedno dela na besedilu. Kot sem omenila, smo 30. novembra razpravljali in pripravili poročilo o stanju, vendar nismo uspeli sprejeti odločitve.
Ne moremo predvidevati, kakšen bo rezultat pogajanj, ki še potekajo, toda nujno je, da pravilno zastavimo besedilo, saj gre za pravno gotovost in opredelitev obsega direktive. Kot je bilo že omenjeno, morajo biti države članice soglasne s predlogom. Njihovo delo je, da ocenijo vse možne posledice gospodarske recesije v tem smislu. Ko se doseže soglasnost, bo seveda zaprošeno za soglasje Evropskega parlamenta v skladu s členom 19 nove Lizbonske pogodbe.
Vilija Blinkevièiūt
(LT) Hvala, gospa predsednica in hvala vam, ministrica Malmström, za vaš odgovor. Rada bi se zahvalila tudi Švedski, saj je ravno med švedskim predsedstvom Svet ministrov EU ratificiral Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov. To je velik korak, vendar je samo en korak.
Resnica je, da se življenja invalidov precej razlikujejo med posameznimi državami. Nekateri gluhi ljudje ne morejo uporabljati znakovnega jezika, nekateri slepi ljudje pa nimajo dostopa do storitev pomoči slepim. Ni prilagoditev za gibalno ovirane osebe. Veliko invalidov je tudi preprosto brezposelnih. Vse to, pri tem pa invalidi predstavljajo okoli 10 % prebivalstva v Evropski uniji.
Ministrica, vem, da obstajajo določene težave in problemi v zvezi z direktivo o protidiskriminaciji (tako bi to povzela), toda morda bi bilo mogoče prej oblikovati ločeno direktivo o pravicah invalidov. Naša direktiva bi bila zavezujoča za vse države članice EU, tako da se invalidi ne bi soočali z diskriminacijo.
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Dovolite mi, da poudarim, da ne gre za pomanjkanje politične volje. Zavedamo se pomena te direktive in res smo zelo trdo garali, da bi jo uvedli.
Toda kot sem dejala, ne moremo spremeniti dejstva, da potrebujemo soglasje, soglasja pa ni. Švedsko predsedstvo in predsedstva pred nami so si prizadevala predlagati različne kompromise, različne poti naprej. Veliko delovnih skupin se sestaja in nenehno dela; in še vedno se sestajajo. Na tem vprašanju bomo delali do konca našega predsedstva. Toda žal soglasja še nismo dosegli.
Škoda bi bilo ločiti različne dele direktive, saj je bil ves namen - in to Parlament zelo spodbuja - pripraviti celovito direktivo o diskriminaciji. Če začnemo izbirati dele, bo ta smisel izgubljen in mislim, da bi bilo to obžalovanja vredno. Zato se še malo potrudimo z uvedbo cele direktive, saj bi bilo to zelo koristno v boju proti diskriminaciji za invalide, pa tudi za druge diskiminirane osebe v vsej Evropi.
Christa Klaß
(DE) Preprečiti moramo diskriminacijo, ki je socialni problem. Vsi mi smo odgovorni za preprečevanje diskriminacije kakršne koli vrste.
Ali se strinjate z mojim mnenjem, da ni jasnih standardov za odločanje, ali je prišlo do diskriminacije, na primer, ko stanodajalec odda stanovanje in prosilec trdi, da je bil žrtev diskriminacije, ker to stanovanje ni bilo dodeljeno njemu?
Ali se strinjate, da lahko evropska direktiva opredeli samo zahteve, ki bi jih države članice nato morale prenesti v nacionalno zakonodajo? Za Evropo je zelo težko vzpostaviti evropsko pravo na tem področju.
Mairead McGuinness
Ali lahko samo navedem, ko že govorimo o pravicah invalidov, da je bil naš kolega, gospod Kósa, ravno izvoljen za predsednika medskupine Evropskega parlamenta za invalide. Pri tem mu želimo vse najboljše.
Kar pa zadeva gospodarsko krizo, o kateri smo razpravljali včeraj, ko ste vi kimali v potrditev: zelo nas skrbi institucionalno varstvo otrok in mladih odraslih in skrbi me, da bo gospodarska kriza - morda se s tem strinjate - upočasnila proces deinstitucionalizacije in da je to vprašanje, pri katerem moramo biti zelo previdni, tako v EU kot zunaj nje.
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - V časih gospodarske krize vedno najbolj trpijo najbolj ranljivi - otroci, mladi, stari, invalidi - in zato se moramo mi kot odgovorni politiki tega zelo zavedati. K sklepom različnih sestav Sveta in priporočilom je bilo dodano, da je treba države članice spodbujati, naj posebej upoštevajo dejstvo, da vedno najbolj trpijo najbolj ranljive skupine, zato se s tem strinjam.
V odgovor na vaše vprašanje naj povem, da je zelo težko določiti standarde evropskega značaja na področju diskriminacije invalidov, ne da bi najprej imeli splošno, celovito daljnosežno direktivo. Najprej potrebujemo celovito direktivo in nato bomo delali naprej.
Zavedam se, da je treba opraviti veliko dela, in dobro se zavedam masivne diskriminacije in težav, s katerimi se soočajo invalidi v vsakdanjem življenju, ki jih ovirajo pri izpolnitvi življenjskih možnosti in potenciala. Mislim, da moramo najprej delati na celoviti direktivi.
Odločitev, da bo naslednje leto leto boja proti socialni izključenosti, predstavlja možnost novih konkretnih predlogov in organizacije skupnih dogodkov, da bi okrepili to vprašanje in zavedanje v vseh državah članicah.
Predsednica
Prepričana sem, da bi Parlament v okviru te razprave želel, da čestitam gospodu Kósi, ker je bil izvoljen za predsednika medskupine.
Vprašanji št. 8 in 9 sta bili umaknjeni.
Vprašanja št. 10 ne bomo obravnavali, ker je zadeva, na katero se nanaša, že na dnevnem redu tega delnega zasedanja.
Ker vlagatelj ni prisoten, se vprašanje št. 11 šteje za brezpredmetno.

Zadeva: Grozoviti umori revnih perujskih kmetov za dobiček
Članki v mednarodnem tisku poročajo, da je v zadnjih letih v Peruju tolpa, znana pod imenom "Los Pishtacos", umorila na desetine kmetov iz regij Huánuco in Pasco, da bi prodala njihovo telesno maščobo (po poročanjih do 17 kilogramov) evropskim proizvajalcem kozmetičnih izdelkov za 15 000 ameriških dolarjev na kilogram. Perujski organi pripisujejo temu grozovitemu početju izginotja številnih ljudi, vključno z otroki. Obsojamo prakso evropskih multinacionalnih družb, ki za dobiček že več desetletij ubijajo ljudi in ropajo naravno bogastvo Latinske Amerike.
Kakšno je splošno stališče Sveta glede tega kriminalnega dejanja evropskih multinacionalnih družb in kolikšna je finančna podpora EU tem družbam, ki delujejo v Latinski Ameriki?
Cecilia Malmström
Spoštovanje človekovih pravic je ena od temeljnih vrednot Evropske unije, kar poslanec ve. Svet v vseh odnosih s tretjimi državami vedno posveča posebno pozornost spoštovanju temeljnih pravic in načela pravne države.
Kar zadeva konkretne incidente, ki jih je omenil poslanec, Svet ni bil seznanjen z njimi in o njih ni razpravljal. Predsedstvo je tudi prebralo časopise in pozna poročanje medijev, vendar zadnja poročila domnevajo, da je bila prvotna zgodba potegavščina.
Ker so si poročanja medijev nasprotujoča in ker Svet običajno ne komentira poročanj medijev, predsedstvo ne more in ne sme špekulirati o tej zgodbi ali odgovoriti na to vprašanje.
Charalampos Angourakis
(EL) Gospa predsednica, moram reči, da me odgovor ministrice niti najmanj ni zadovoljil. To je strahovit zločin, ki mu ni para, sploh pa ima po mojem mnenju Evropska unija, ko to želi, sredstva, da razišče takšne zadeve podrobneje.
Ker imamo odnose s Perujem, zahtevamo uradne informacije s strani perujske vlade o omenjenem incidentu in sprejetje ukrepov. Sicer bomo priča, ko se bo enaka situacija ponovila.
Cecilia Malmström
Poročila o tem so si bila zelo nasprotujoča. Izvirala so od organov in iz poročil novinarjev o tem, da ni nobenih dokazov, ki bi kazali na to, da so se ti grozni dogodki sploh zgodili.
Ker ni dejanskih pokazateljev in ker marsikaj kaže na to, da se te zadeve dejansko niso zgodile in da je šlo za potegavščino, Svet na tem področju ne more ukrepati; niti ni za to pristojen.
Zadeva: Diskriminacija poljske manjšine v Litvi
Ali namerava Svet od litvanske vlade zahtevati, da spoštuje pravice manjšin, saj diskriminacija poljske manjšine v tej državi traja že dlje časa in se odraža v obvezni uporabi nepoljskega zapisa priimkov, v izobraževanju, v prepovedi dvojezičnosti pri poimenovanju krajev ali v nevračanju premoženja, ki je bilo Poljakom odvzeto v času sovjetske oblasti? Kdaj namera Svet ukrepati?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Svet ponovno potrjuje, da imajo temeljne in človekove pravice prednost, kar priznavajo pogodbe in Listina o temeljnih pravicah. Svet je - in bo ostal - predan preprečevanju in izkoreninjenju vseh oblik ponižujočega in diskriminatornega ravnanja.
Rada bi omenila, da se z vprašanji varstva pravic manjšin ukvarja tudi Svet Evrope v okvirni Konvenciji za varstvo narodnih manjšin. Vprašanja, ki jih je izpostavil gospod Czarnecki, trenutno preučujejo pristojni organi Sveta Evrope. Predvsem so v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost vse osebe zaščitene pred diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti, ne glede na njihov pravni status. Obseg pravne zaščite te direktive zajema področja zaposlovanja, socialne zaščite, izobraževanja ter dostopa do blaga in storitev. Evropska komisija je odgovorna za spremljanje izvajanja evropskega prava v državah članicah in skladnost z le-tem.
Nazadnje, stockholmski program, ki ga je Evropski svet odobril 10. in 11. decembra letos, ocenjuje potrebo po dodatnem predlogu glede ranljivih skupin na podlagi izkušenj, ki jih bodo države članice pridobile pri uporabljanju Haaške konvencije iz leta 2000 o mednarodnem varstvu odraslih oseb, ki jo bodo podpisale v prihodnosti.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospa Malmström, najlepša hvala za vaš odgovor in zlasti ker ste poudarili, da bo Svet nasprotoval vsem oblikam diskriminacije narodnih manjšin v Evropski uniji, vključno s poljsko manjšino v Litvi. To je zelo pomembna izjava. Hvala za to. Rad bi poudaril, da imamo žal opravka s sistematično dejavnostjo litvanskih organov glede izobraževalnega sistema in dvojezičnostnega poimenovanja krajev ter da ta dejavnost poteka na različnih stopnjah uprave. Torej gre za izjemno pomembno zadevo in želim, da jo spremlja Svet.
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Lahko le ponovno navedem načela in vrednote, za katere se zavzema Evropska unija in ki jih Svet seveda zagovarja.
Poleg tega konkretne dogodke, ki jih omenja gospod Czarnecki, preiskujejo pristojni organi Sveta Evrope in če bo odkrita kakršna koli oblika diskriminacije, je naloga Komisije zagotoviti, da države članice ravnajo skladno s pogodbami in zakonodajo Evropske unije.
Zadeva: Preganjanje budističnih menihov in nun v Vietnamu
Kakšni konkretni ukrepi so bili sprejeti za boj proti preganjanju in nadlegovanju budističnih menihov in nun v Vietnamu po sprejetju resolucije Evropskega parlamenta o razmerah v Laosu in Vietnamu 26. novembra 2009 (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P7-TA-2009-0104&language=SL" )?
Cecilia Malmström
Hvala za vaše vprašanje. Svet se izjemno dobro zaveda razmer na področju človekovih pravic v Vietnamu in pozorno spremljamo dogodke v državi.
Dvakrat na leto Svet in Komisija ocenita razmere v okviru dialoga o človekovih pravicah, ki ga imamo z vietnamskimi oblastmi. Zadnje srečanje v okviru dialoga je potekalo prejšnji teden, 11. decembra, v Hanoju. Razprava je tekla o mnogih nujnih vprašanjih, kot so svoboda izražanja, reforma kazenskega zakonika, vključno s smrtno kaznijo, kot tudi svoboda vere in verska strpnost, vključno z razmerami pripadnikov skupnosti Plum Village. Vietnamski vladi je EU posredovala svoj seznam oseb in zapornikov, katerih razmere so posebej zaskrbljujoče. Poleg dialoga o človekovih pravicah EU pri vietnamski vladi pogosto izpostavlja tudi vprašanja, ki so posebno pomembna.
Svet in Komisija sta imela 10. novembra dolgo razpravo s člani skupnosti Plum Village. Dne 26. novembra je bila objavljena resolucija Evropskega parlamenta o tem vprašanju. Istega dne je imela Komisija pogovore na visoki ravni z oblastmi v Hanoju, ki so potekali v okviru Skupnega odbora za pogajanje o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki bo, upamo, sklenjen naslednje leto. Z našim glavnim sporočilom na srečanju smo želeli izraziti, kako nujne se nam zdijo razmere glede človekovih pravic v Vietnamu.
Omenili smo razlastitev cerkvenega premoženja, omenili smo napade na borce za človekove pravice in pisce blogov - kar so že prej omenili poslanci tega Parlamenta - in omenili smo tudi razmere pripadnikov skupnosti Plum Village. Sogovornike smo pozvali k zaščiti in spoštovanju človekovih pravic ter izpolnjevanju vseh zavez, opredeljenih v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in mednarodnih konvencijah, ki jih je podpisal Vietnam. Zaradi parlamentarne resolucije je bilo to sporočilo še posebej močno in za to bi se rada zahvalila Evropskemu parlamentu. Vietnam smo obvestili tudi o novi in pomembni vlogi Evropskega parlamenta, zlasti v zvezi s prihodnjim sporazumom o partnerstvu in sodelovanju.
V dneh 8.-10. decembra 2009 je delegacija EU obiskala samostan Bat Nha in tempelj Phuoc Hue, kamor je zbežalo skoraj 200 preostalih članov skupnosti Plum Village. Tam smo govorili z verskimi predstavniki in lokalnimi organi, da bi pridobili več informacij o obstoječih razmerah. EU bo še naprej pozorno spremljala razmere v templju Phuoc Hue.
Pat the Cope Gallagher
namesto vlagatelja. - V lastnem imenu in v imenu gospoda Crowleyja bi se rad zahvalil predsedujoči za zelo celovit odgovor in rad bi povedal, da sem zelo zadovoljen s pristopom Sveta in Komisije. Upam, da boste še naprej na pragmatičen način spremljali dogodke.
Zadeva: Prošnja Islandije za članstvo v Evropski uniji
Ali lahko Svet na novo oceni stanje prošnje Islandije za članstvo v Evropski uniji?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Gospa predsednica, mislim, da je to vprašanje blizu tudi vam.
(SV) Naj vas najprej spomnim na izjavo v sklepih Sveta z dne 8. decembra, kjer je Svet napisal naslednje: "Islandija je država z dolgimi in globokimi demokratičnimi koreninami ter potencialom, da strateško in politično pomembno prispeva k EU. Država je že zdaj na več področjih tesno povezana z EU, prek svojega članstva v Evropskem gospodarskem prostoru in schengenskem območju."
Islandija je prošnjo za članstvo v Evropski uniji uradno predložila švedskemu predsedstvu v Stockholmu 16. julija 2009. Jaz sem bila tam in sem prejela prošnjo, ki je bila nemudoma posredovana naprej članom Sveta.
Na sestanku dne 27. julija 2009 je Svet opozoril na ponovno soglasje o širitvi, opisano v sklepih Evropskega sveta z zasedanja v decembru 2006, vključno z načelom, da se vsaka država prosilka oceni posebej, in sklenil, da bo sprožil postopek, določen v členu 49 Pogodbe o Evropski uniji. Komisija je bila zato pozvana, da Svetu predloži mnenje o tej prošnji.
Prošnja bo ocenjena v skladu z načeli, opredeljenimi v pogodbi, merili, ki so bila oblikovana na zasedanju Evropskega sveta v Københavnu leta 1992 in sklepi z zasedanja Evropskega Sveta v decembru 2006. Skladno s sklepi, ki jih je prejšnji teden sprejel Svet za splošne zadeve, se bo zadeva ponovno obravnavala, ko bo Komisija predložila svoje mnenje. Tako naj bi Svetu omogočili, da sprejme odločitev o morebitnem začetku pogajanj z Islandijo v prvih mesecih med španskim predsedstvom.
Pat the Cope Gallagher
Rad bi se zahvalil predsedujoči za njen odgovor. Kot predsednik delegacije za odnose s Švico, Islandijo in Norveško ter pri Skupnem parlamentarnem odboru Evropskega gospodarskega prostora (EGP) povsem razumem, da je treba seveda vsako prošnjo obravnavati posebej, in prišlo je do napredka. Mislim, da se to kaže v dejstvu, da je Islandija odgovorila na mnoga vprašanja v razmeroma kratkem času, in dejstvo, da je članica EGP, je seveda pripomoglo k temu. To je znak zaveze islandske vlade. Mislim, da bi bil storjen velik korak v smeri nadaljnje širitve Evrope, če bi Islandija postala članica Evropske unije.
Staro demokracijo ste islandskemu ljudstvu omenili kot razlog za to odločitev, vendar se veselim nadaljnjega napredka na naslednjem zasedanju Sveta in upam, da bomo tam naredili velik korak naprej in da bo Svet podal obvestilo.
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Islandsko prošnjo je treba obravnavati v skladu s pravili in postopki, Komisija pa še ni zaključila svojega nadzora in izdelala mnenja. Komisija napreduje, kot napreduje tudi Islandija, in je že imenovala pogajalske skupine ter je pripravljeni delati zelo temeljito, vendar hitro. Mislim torej, da se lahko zanesemo na to, da bo Komisija predstavila mnenje v začetku naslednjega leta, in upam, da bo Svet lahko sprejel odločitev o nadaljnjih ukrepih.
Predsednica
Ker vlagatelj ni prisoten, se vprašanje št. 16 šteje za brezpredmetno.

Zadeva: Biorazgradljivi odpadki
Ali lahko Svet komentira napredek držav članic v zvezi s preusmerjanjem biorazgradljivih odpadkov z odlagališč, kakor je določeno v direktivi Sveta 1999/31/ES) o odlaganju odpadkov na odlagališčih?
Cecilia Malmström
Vsak dan države članice EU proizvedejo velike količine odpadkov. Naše ravnanje z odpadki ima seveda velik vpliv na okolje. Komisija je pred kratkim objavila poročilo o izvajanju zakonodaje EU o odpadkih, kjer ugotavlja, da so sicer nekatere države članice dosegle napredek, toda potrebna so ogromna prizadevanja za izvajanje v številnih državah, če naj infrastruktura za ravnanje z odpadki izpolnjuje zahteve EU. Direktivo o odlaganju odpadkov na odlagališčih je zelo težko izvesti.
Kar zadeva preusmerjanje biorazgradljivih odpadkov z odlagališč, je v poročilu Komisije navedeno, da je samo devet držav doseglo ciljno zmanjšanje leta 2006 - glede na razmeroma omejene razpoložljive informacije. Svet je pred tem v sklepih iz junija 2009 navedel, da se strinja s Komisijo. Zelo pomembno je, da se izpolnijo cilji EU glede preusmerjanja biorazgradljivih odpadkov z odlagališč. Svet je tudi pozval Komisijo, naj nadaljuje z oceno vpliva, da bi po potrebi pripravila predlog za zakonodajo EU o biorazgradljivih odpadkih.
Svet je dejal, da je treba upoštevati potrebo po zakonodaji EU in zlasti potrebo po zakonodaji o recikliranju biorazgradljivih odpadkov s kompostiranjem in ponovnim pridobivanjem energije iz odpadkov v bioplinskih obratih ob kasnejšem recikliranju preostalega materiala. Svet je navedel tudi, da bi boljše upravljanje biorazgradljivih odpadkov prispevalo k trajnostnejšemu upravljanju naših virov, večji zaščiti zemljišč, boju proti podnebnim spremembam in zlasti, da bi omogočilo izpolnitev ciljev glede preusmerjanja odpadkov z odlagališč, recikliranja in obnovljive energije.
Mairead McGuinness
Mislim, da vsi v tem Parlamentu podpirajo prizadevanja. Če stojite na odlagališču, kot sem jaz, in vdihnete, je to precej grozno in mislim, da bi morala tak kraj obiskati javnost, ki odmetava odpadke.
Ali lahko poveste, kateri so razlogi, če sploh obstajajo, da je na tej stopnji samo devet držav članic? Vemo, da moramo to narediti; strinjam se, da potrebujemo bioplin. Vsi se strinjamo z načeli, toda zakaj ne uspemo doseči ciljev?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - Moram priznati, da nisem strokovnjakinja na tem področju, toda kolikor razumem iz izjav Komisije, manjka ustrezna infrastruktura in njena vzpostavitev bi bila precej draga. Seveda bo dolgoročno koristna, toda države članice niso vlagale v ustrezno infrastrukturo in zato traja toliko časa.
Predsednica
Zdaj bomo prisluhnili zadnjemu vprašanju nocoj in zares zadnjemu vprašanju med vašim predsedovanjem. Zastavlja ga gospod Hans-Peter Martin, nanaša pa se na uspehe švedskega predsedovanja Svetu, kar zadeva preglednost, o čemer, upam si trditi, imamo kaj poročati.

Zadeva: Uspehi švedskega predsedovanja na področju preglednosti
Švedsko predsedstvo je 16. septembra 2009 v svojem odgovoru) spraševalcu pojasnilo, da "se s poslancem strinja glede pomena večje preglednosti pri dejavnostih Unije". Predsedstvo je tudi pojasnilo, da "namerava v celoti uveljaviti določbe o preglednosti iz člena 8(1) do (4) Poslovnika Sveta. Načeloma bodo v skladu s poslovnikom Sveta vse razprave o zakonodajnih aktih, za katere velja postopek soodločanja, javne."
Kakšen je obračun Sveta ob koncu predsedovanja in kakšni konkretni uspehi so bili doseženi na posameznih področjih?
Cecilia Malmström
Kot je izpostavil poslanec, je vse večja preglednost dela Evropske unije pomembna prednostna naloga Švedske kot države članice in predsedujoče. Večja preglednost na vseh področjih dela Sveta je bila eden od jasnih ciljev, ki so bili določeni.
Rada bi omenila, na primer, spletno stran predsedstva, kjer so na voljo informacije o srečanjih, referenčnih dokumentih in pretočne spletne povezave v treh jezikih.
V zadnjih nekaj mesecih je predsedstvo storilo vse, kar je bilo mogoče, da je zagotovilo uporabo določb o preglednosti iz Poslovnika Sveta.
Julija, septembra, oktobra in novembra 2009 je bilo 20 javnih razprav o pobudi švedskega predsedstva skladno s členom 8.3 Poslovnika. Poleg tega je potekala javna razprava o programu predsedstva za delo Sveta za ekonomske in finančne zadeve. Torej 21 javnih razprav v štirih mesecih.
Kar zadeva število javnih posvetovanj, je bilo 59 zakonodajnih aktov javno sprejetih kot aktov A po rednem zakonodajnem postopku, razpravljalo pa se je o devetih predlaganih aktih kot aktih B med javnim zasedanjem Sveta. Poleg tega je potekalo eno javno posvetovanje na pobudo predsedstva. Če se poslancu zdi, da to ni prav veliko, mora upoštevati, da se število točk na dnevnem redu Sveta, o katerih morajo potekati javna posvetovanja, nekoliko razlikuje glede na število točk v rednem zakonodajnem postopku. Poleg tega novi parlament ni imel toliko točk kot običajno. Nova Komisija bo nedvomno povečala število zakonodajnih predlogov, ki jih bosta morala obravnavati Svet in Evropski parlament, število točk pa se bo s tem povečalo.
Poleg tega so zdaj, ko je v veljavi Lizbonska pogodba, javna tudi vsa zasedanja Sveta, ki se nanašajo na tisti del dnevnega reda, ki zadeva posvetovanje o zakonodaji. Švedsko predsedstvo pozdravlja to izboljšanje. Evropska unija bo bolj učinkovita in demokratična.
Za konec bi rada omenila, da je včeraj švedsko predsedstvo prevzelo pobudo za srečanje z medinstitucionalno delovno skupino o preglednosti, podpredsednico Komisije Margot Wallström, in podpredsednico Diano Wallis. Govorili smo o številnih posebnih predlogih, s katerimi bi evropskim državljanom zagotovili boljši in uporabniku prijaznejši dostop do informacij v institucijah EU.
Hans-Peter Martin
(DE) Na plenarnem zasedanju se redko kdaj zbudijo določena čustva. Mislim, da nam je v čast in veselje, da lahko imamo prav mi zadnji dialog. Gospa Malmström, sami veste, da je pot proti preglednosti počasna in ozka ter po njej žal pogosto napredujemo s polžjo hitrostjo, če pomislim, kje smo bili pred desetimi leti in kje smo danes. Vendar kot kritičen, a vnet Evropejec, seveda ne morem biti zadovoljen zgolj s tem, kar smo dosegli do zdaj.
Zanima me, kakšno sporočilo nam boste predali v zvezi s tem, kaj lahko vaši nasledniki dejansko izboljšajo. S tem mislim predvsem delovne skupine Sveta. Dejansko nisem zadovoljen s številom točk na dnevnem redu, ki so bile do zdaj javno dostopne, niti z načinom, na katerega so dostopni dokumenti. Ali na podlagi vaših desetletnih izkušenj v evropski politiki mislite, da bomo dolgoročno gledano kdaj dosegli stopnjo preglednosti, ki jo je Švedska že pred desetletji?
Cecilia Malmström
predsedujoča Svetu. - To je zelo pomembno vprašanje. Rekla bi, da sta se dostop do dokumentov in preglednost precej povečala v zadnjih desetih letih. Vzrok za to je Uredba (ES) št. 1049/2001, ki je zelo pomembna, in ponosna sem, da sem lahko sodelovala pri njenem nastanku.
Gre tudi za to, kako jo bomo izvedli in gre za odnose. V zadnjih 10 letih so se izboljšali. Veliko ljudi v naših evropskih institucijah je spoznalo, da preglednost in odprtost nista nevarni. To je dobro. To je učinkovito. To je dobro za legitimnost, obenem pa zmanjšuje možnost kršitev in korupcije.
Še vedno nas čaka delo. Lizbonska pogodba nam daje nove možnosti. Upam, da bodo vsa naslednja predsedstva uporabila te možnosti na najboljši možen način. Komisija je včeraj dejala, da se bo vrnila s predlogi, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe, glede tega, kako lahko nadaljujemo s preglednostjo.
Veliko je še treba narediti, toda veliko smo že postorili. Kot je rekel poslanec, gre za nenehen boj, in veselim se, da se vam bom pridružila pri tem bojnem pohodu.
Predsednica
Preostane mi še, da se vam, ministrica, draga Cecilia, zelo lepo zahvalim za vaše sodelovanje in polno sodelovanje v tem času za vprašanja med švedskim predsedstvom. Veselimo se, da vas bomo ob soglasju tega Parlamenta videli na tisti strani. Najlepša hvala vam in hvala vaši skupini.
Čas za vprašanja se je zaključil.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
