Revizija evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Konrada Szymańskega v imenu Odbora za zunanje zadeve o reviziji evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.
Konrad Szymański
Gospod predsednik, zelo rad bi svoje poročilo naslovil tudi na predstavnika Sveta, vendar se Svet ni odločil, naj se razprave udeleži kak njegov predstavnik. Po mojem mnenju je to vredno obžalovanja. Mislim tudi, da bi moral predsednik reagirati na to.
Če se vrnemo na temo sosedstva, moramo priznati in se zavedati, da države, ki obkrožajo Evropsko unijo, doživljajo zelo dinamične spremembe. Zato potrebujemo tudi spremembe v sosedski politiki. Unija za Sredozemlje je naš odgovor na potrebe na jugu, Sinergija Črnega morja pa odgovor na izzive, ki so po zadnji širitvi Evropske unije še večji. Vzhodno partnerstvo je pravočasni odziv na pričakovanja naših evropskih sosedov na vzhodu.
Da bomo lahko dosegli cilje, ki smo si jih zastavili v zadnjih letih na področju sosedske politike, morajo državljani v sosednjih državah čutiti resnično politično in gospodarsko zbliževanje z EU. Zato pripisujemo tolikšen pomen vzpostavitvi širokega območja proste trgovine in hitremu zmanjšanju taks za vizume ter predlogu za liberalizacijo režima vizumov z znatnim delom teh držav. Vključitev energije med najpomembnejše cilje sosedske politike mora biti naš skupni cilj, naš skupni interes, to pa zajema tudi naše finančno sodelovanje pri posodabljanju neodvisnih omrežij za prenos energije, posebej na vzhodu in na jugu. Samo na ta način se bomo politično zbližali z Ukrajino, Gruzijo, Moldavijo, Armenijo in na koncu z Azerbajdžanom, v prihodnosti - ob vzdrževanju ustreznega ravnovesja - pa tudi s petimi republikami Srednje Azije.
Ko govorimo o vzhodnem vidiku našega sosedstva, neizogibno naletimo na problem Rusije in našega partnerstva s to državo. Danes, ko smo na pragu pogajanj o novem sporazumu, lahko rečemo le eno - Rusija je izziv varnosti v našem skupnem sosedstvu. Zelo težko si predstavljamo Rusijo kot partnerja na tem območju. Tu pridemo do temeljnega političnega problema širitve EU na vzhod. Sosedski proces seveda ne nadomešča pristopa, pri evropskih državah pa ga ni mogoče obravnavati ločeno od obetov za članstvo. Brez teh obetov bodo naši napori znatno oteženi.
Rad bi izkoristil priložnost in se lepo zahvalil koordinatorjem političnih skupin za zunanje zadeve, soporočevalcem in sekretariatu Odbora za zunanje zadeve, brez pomoči katerih ne bi bilo mogoče pripraviti poročila, ki danes uživa široko podporo, kot lahko vidimo iz zelo majhnega števila sprememb, predloženih na plenarnem zasedanju. To bo znatno olajšalo jutrišnje glasovanje.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - Gospod predsednik, pred dvema letoma in pol sta Parlament in Svet sprejela predlog Komisije za poenostavitev zunanjih finančnih instrumentov. Racionalizirali smo vrsto instrumentov, med njimi tudi evropski sosedski in partnerski instrument (ESPI). To je zelo pomemben instrument, saj je z njim naše zunanje sodelovanje močnejše, bolj "usmerjeno v politike" in natančneje usmerja našo finančno podporo v ključne sektorje.
Z velikim veseljem sem prebrala pripombe gospoda Szymańskega in ugotovila, da meni, da je Uredba o ESPI ustrezna in primerna ureditev sodelovanja z državami v naši soseščini. Tudi predhodne ugotovitve naše revizije kažejo natančno v to smer.
Programi ESPI po državah podpirajo izvajanje akcijskega načrta ESPI in odražajo ambicije EU ter partnerskih držav. Tako služijo kot prenosni mehanizmi za politične in gospodarske reforme, ki jih skušamo spodbujati prek ESPI. Instrumenti, kakršni so pobratenje in TAIEX, nudijo podporo pri vzpostavljanju institucij, približevanju zakonodaj in regulatornem usklajevanju. Operacije podpore sektorjev in proračunov služijo za spodbujanje dogovorjenih programov reform. Različne regionalne pristope in razsežnosti ESPI podpiramo s posebnimi regionalnimi programi. Oblikovali smo programe, ki zajemajo več držav, zlasti za dobro prepoznavne pobude, ki veljajo za vse sosedne države, na primer programe TEMPUS, Erasmus Mundus ali CIUDAD. Uspešno smo zagnali inovativno komponento čezmejnega sodelovanja.
Vse to jasno kaže, da nam je dogovor iz leta 2006 o Uredbi o ESPI zagotovil orodje, ki nam omogoča doseganje otipljivih rezultatov. Vsako stvar je seveda mogoče še izboljšati in vesela bom vseh vaših predlogov.
Naj povem še, da poročilo, prvič, poudarja potrebo po nadaljnjem razvoju posvetovanj s civilno družbo in lokalnimi oblastmi, kar počnemo že sedaj.
Drugič, opazila sem vaš poziv k še ambicioznejšemu delovanju na področjih demokracije, pravne države in človekovih pravic. Kot veste, so te teme že zdaj v ospredju pri našem sodelovanju s partnerskimi državami, politične reforme in dobro upravljanje pa so osrednja tema ESP. Izvajamo tudi ciljne projekte krepitve sodstva.
Bodimo pa iskreni. Prvič, ker se naši partnerji soočajo s pomembnimi strukturnimi izzivi, ne moremo pričakovati sprememb čez noč, poleg tega pa, kot je nekoč dejal Lord Patten: "demokracija ni instant kava". Mislim, da to povsem drži.
Tretjič, opažam, da poročilo zahteva več virov. Jasno, več virov pomeni močnejše finančne vzvode - to je res. Zadnji dve leti smo morali večkrat prositi organe za nadzor proračuna za dodatna sredstva, na primer za Palestino in Gruzijo. Zato smo predlagali dodelitev novih sredstev ambicioznemu vzhodnemu partnerstvu, o tem pa bomo kmalu razpravljali v Parlamentu.
Na koncu naj povem, da me zelo veseli, da poročilo pozdravlja nedavni predlog Komisije glede vzhodnega partnerstva, za katerega menimo, da ima pomembno multilateralno razsežnost, ob boku Unije za Sredozemlje in Sinergije Črnega morja. Upam, da bom tudi v prihodnje uživala vašo podporo in razumevanje.
DanutBudreikaitė
ESPI, vzpostavljen po razširitvi EU leta 2004, velja za 17 držav, od katerih jih 15 spada med države v razvoju. Instrument zajema nove vzhodne sosede EU Armenijo, Azerbajdžan, Gruzijo, Ukrajino, Moldavijo in Belorusijo.
Varnost naših vzhodnih sosed, zlasti energetska varnost Ukrajine in Belorusije, je tudi sestavni del varnosti EU. To se je izkazalo ob ukrajinsko-ruski plinski krizi ob začetku leta, ki je že kar tradicionalen pojav. Prejšnje leto so nas oboroženi spopadi v Gruziji prisilili v premislek o varnosti držav EU in o grožnjah njihovi neodvisnosti.
Glede na tako stanje predlagam, kakor sem že predlagala, ustanovitev Skupščine vzhodnega sosedstva, Euroeast, v kateri bo sodeloval tudi Evropski parlament in bo temeljila na enakih načelih kot skupščini Euromed ter EuroLat, za izvajanje ESPI v državah vzhodne Evrope.
Vesela sem, da tudi poročilo odobrava ta predlog.
Skupščina Euroeast bi ponudila Parlamentu priložnost, da posveti enako pozornost vsem sosedom in državam v razvoju.
Tunne Kelam
pripravljavec mnenja Odbora za regionalni razvoj. - Gospod predsednik, rad bi čestital svojemu kolegu, gospodu Szymańskemu, za zelo dobro poročilo. V imenu Odbora za regionalni razvoj pozdravljam vključitev čezmejnega sodelovanja v Uredbo o ESPI kot instrumenta za razvoj skupnih projektov in za okrepitev odnosov med državami območja ESP ter državami članicami EU.
Ob tem pa bi rad poudaril potrebo po rednem spremljanju upravljanja in izvajanja skupnih operativnih programov na obeh straneh meje EU. Čezmejno sodelovanje naj prispeva k celovitemu trajnemu razvoju sosednjih območij. Pozivamo Komisijo, naj pripravi podroben pregled vseh skupnih operativnih programov, odobrenih za tekoče finančno obdobje, z oceno dosedanjega upoštevanja načel preglednosti, učinkovitosti in partnerstva. Taka ocena, skupaj s popisom najpogostejših problemov, s katerimi se srečujejo organi upravljanja, bi pomagala pri iskanju ustreznejših rešitev za naslednje programsko obdobje.
Komisijo bi rad tudi spodbudil, naj poskrbi za izmenjavo izkušenj in najboljših praks na področju čezmejnega sodelovanja med programi in projekti ESP na eni strani ter dejavnostmi, ki potekajo v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja in v okviru že zaključene pobude Skupnosti Interreg IIIA na drugi strani.
In na koncu, Odbor za regionalni razvoj meni, da bi se moral ESPI osredotočiti na uravnoteženje strategij med vzhodom in jugom, s prilagojenimi pristopi za vsako od območij.
Ioannis Kasoulides
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, tudi jaz bi rad čestital gospodu Szymańskemu za izčrpno poročilo, ki ga bo naša skupina jutri pri glasovanju podprla.
Rad bi čestital tudi komisarki Ferrero-Waldner za uspešnost ESPI in projektov, ki so pred nami, pri čemer se mora vzhodno partnerstvo ukvarjati predvsem z našimi vzhodnimi sosedami in partnerji, pa tudi za Sinergijo Črnega morja. Ko bosta ti dve pobudi uresničeni in bosta dobili svojo identiteto - na primer s parlamentarno skupščino in podobnimi oblikami, kot se že dogaja na področju Sredozemlju -, bodo vse pobude morda imele izrazito identiteto, tudi glede načina financiranja.
Zaznavam nekoliko rivalskega duha - ali, recimo, zaskrbljenosti - med člani Parlamenta. Pravkar smo slišali priporočilo, naj ne ustvarjamo ene stvari v finančno škodo druge. To se ne bi smelo zgoditi. Vemo, da so Unija za Sredozemlje, vzhodno partnerstvo in Sinergija Črnega morja in tako naprej v interesu Evropske unije. Te ureditve ne bi smele biti razlog za to, da bi bilo treba državam, ki si prizadevajo za včlanitev v Evropsko unijo, dan na dan razlagati, da ne gre za alternativo članstvu, kar nekatere med njimi skrbi.
Maria Eleni Koppa
v imenu skupine PSE. - (EL) Gospod predsednik, sosedski in partnerski instrument je treba revidirati, da bomo zagotovili preprostejše postopke, hkrati pa boljšo preglednost. Temelj evropske sosedske politike je ustvarjanje vzdušja zaupanja v neposrednem sosedstvu Evropske unije.
V interesu vseh sta živahnejša gospodarska rast in stabilnost v vseh sosednih državah, na vzhodu in v območju Sredozemlja. Treba pa je opredeliti merila in pristope posebej za vsako državo, glede na njene politične prednostne naloge na področjih človekovih pravic, demokracije, pravne države, pravic manjšin in tako naprej. Pomembno je tudi, da pomoč Skupnosti doseže vse skupine državljanov, ki se zanjo zanimajo. Zato je treba možnosti sosedskega instrumenta promovirati na pravi način.
Da bomo dosegli te ambiciozne cilje, mora biti porazdelitev sredstev med vzhodnoevropske države in sredozemske države uravnotežena, kot določa finančni okvir za obdobje 2007-2013. Barcelonski proces mora biti dopolnjen z evropsko sosedsko politiko in cilji morajo biti jasno opredeljeni.
Zlasti sedaj, ko gospodarska kriza pesti vse države prejemnice sredstev sosedskega instrumenta, mora biti jasno, da Evropska unija prek svoje finančne pomoči pomaga reševati krizo. Zato bi morala Evropska komisija objaviti ocene teh vprašanj.
Na koncu bi rada omenila Sinergijo Črnega morja: to regijo je treba vključiti v evropsko sosedsko politiko. Podpora, ki jo Evropska unija zagotavlja tej regiji, mora biti usmerjena v otipljive rezultate na izbranih prednostnih področjih, na primer področjih energije, prevoza, priseljevanja in boja proti organiziranemu kriminalu.
Metin Kazak
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, v celoti podpiram poročilo gospoda Szymańskega, zlasti predlog povečanja finančne ovojnice evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta. Z državami v naši soseščini se moramo bolj ukvarjati, zlasti po treh sporih, do katerih je prišlo v zadnjih šestih mesecih v Gazi, Ukrajini in Gruziji.
Odbor za zunanje zadeve je sprejel veliko število sprememb, ki jih je predlagala naša skupina, vključno z 11 spremembami, ki sem jih predlagal jaz kot poročevalec v senci. Vendar bi rad zdaj predložil še dve dodatni spremembi v imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo.
Sicer podpiram zamisel o nadaljnjemu sodelovanju s Turčijo in Rusijo za razrešitev nekaterih tekočih sporov in krepitev vezi med državami Črnega morja, vendar bi besedilo odstavka 39 lahko povzročalo nesporazume. Sodelovanje na Črnem morju poteka na štirih različnih ravneh: na ravni držav članic, ravni kandidatk za pristop, ravni držav, vključenih v evropsko sosedsko politiko, in ravni Rusije kot strateškega partnerja.
Ker je Turčija kandidatka za pristop, ne spada med države evropske sosedske politike in prejema pomoč na podlagi predpristopnega instrumenta, ne pa evropskega sosedskega instrumenta. Zato evropska sosedska politika gotovo ne bo zagotavljala ustrezne podlage za sodelovanje s Turčijo.
Platforme za sodelovanje z državami Črnega morja že obstajajo. Morda bi morali namesto iskanja novih oblik sodelovanja poskusiti vzpostaviti povezave s temi regionalnimi pobudami in tako okrepiti to sinergijo.
Druga sprememba zadeva vprašanje energije. V odstavku 44 poročila sta navedeni samo Ukrajina in Moldavija, čeprav je večina naših sosednih držav pomembnih za energetski sektor, kot države izvora ali kot tranzitne države. Mislim zlasti na Gruzijo in Azerbajdžan, katerih pomen se bo še povečal, ko se bo začel projekt Nabucco, ki je bil tema mednarodne konference v januarju. Zato se mi zdi, da bi morali ukrepi na področju energije zajeti vse države v naši soseščini.
Hanna Foltyn-Kubicka
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, evropska sosedska politika je bila oblikovana za to, da bi se države, zajete v programu, vključile v strukture Evropske unije. To predvideva tesno sodelovanje na področjih gospodarstva, kulture in politike, brez dajanja prednosti enim državam na račun drugih. Glede na to je težko razumeti razlike, do katerih prihaja pri delitvi finančnih sredstev, med sredozemskimi in vzhodnimi državami, v škodo druge skupine.
Ideja razdelitve evropske sosedske politike (ESP) med ti dve regiji je utemeljena glede na različne probleme, s katerimi se soočata regiji. Ne more pa biti opravičilo za neenakost pri razporejanju finančnih sredstev. To je videti še zlasti neutemeljeno ob tragediji, ki je nedavno doletela eno od držav, zajetih v ESP - Gruzijo. Prav zdaj državljani Gruzije potrebujejo našo pomoč in občutek, da z njimi ravnamo enako kot z drugimi državami, ki sodelujejo z Evropsko unijo.
Drug pomemben cilj politike ESP je energetska varnost. Sedanja kriza v Evropi pa je jasen dokaz nepovezanosti načel sodelovanja v sistemu sosedske politike. Kriza je nedvomno dokazala potrebo po opredelitvi ukrepov v okviru te politike in potrebo po okrepitvi energetskega sektorja v okviru vzhodnega partnerstva. Vesel sem, da je Evropska komisija ta problem opazila in da želi uvesti prav to politiko.
Cem Özdemir
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, tudi jaz bi rad na začetku čestital poročevalcu, gospodu Szymańskemu, za zelo dobro poročilo. Evropski sosedski in partnerski instrument (ESPI) je lahko učinkovit instrument le, če spodbuja demokratične reforme in spodbuja trajnostni - okolju prijazen in pošten - razvoj.
Da bo mogoče preverjati učinkovitost tega instrumenta, morajo biti za vse akcijske načrte v okviru evropske sosedske politike (ESP) opredeljeni jasni, konkretni in merljivi cilji. V Skupini Zelenih/Evropske svobodne zveze posebej pozivamo k skladnosti vseh instrumentov človekovih pravic v okviru akcijskih načrtov ESP, in k temeljiti preiskavi projektov na področju sodstva, ki jih podpira ESPI.
Druga pomembna stvar, ki jo je utemeljeno poudarilo poročilo, je vedno močnejše sodelovanje civilne družbe pri oblikovanju in spremljanju procesov v okviru ESPI. Vojna v Gruziji poleti leta 2008 je pokazala, da do takrat Evropska unija še ni oblikovala in uvedla politike trajnega razreševanja sporov za območje Kavkaza.
Zamrznjeni spori, kakršen je spor okoli območja Gorski Karabah, še vedno ovirajo razvoj ESP na območju Južnega Kavkaza. Zato pozivamo Svet k aktivnejšemu delu na področju razreševanja sporov. Ta instrument nudi Evropski uniji priložnost za prevzem aktivnejše vloge v svoji soseščini v prid demokratičnim reformam in trajnostnemu razvoju.
Zlasti za ohranitev svoje - naše - verodostojnosti mora Evropska unija končno začeti resno jemati določila o demokraciji in človekovih pravicah v svojih sporazumih s tretjimi državami in ustrezno ukrepati - najraje pozitivno, če ne gre drugače, pa negativno.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gospod predsednik, ob zahvali našemu kolegu poslancu gospodu Szymańskemu za dobro poročilo bi rad povedal svoje misli o tem, zakaj je sosedska politika tako pomembna za nas. Na to vprašanje si moramo odgovoriti. Prvič, ker niti Evropska unija niti Evropa ni osamljen otok. EU leži v Evropi in to je za nas pomembno, še posebej zato, ker smo ambiciozni in hočemo "izvažati" svoje vrednote, ideje in izkušnje v druge države.
Menim, da ob velikih odločitvah - glede prevoza, energije, proste trgovine in borze - obstajajo tudi manjše zadeve, ki so tudi zelo pomembne, na primer izobraževanje, znanstvena in kulturna izmenjava, še zlasti pa stiki na osebni ravni. Na Evropsko unijo gledam kot na družino ljudi, ki komunicirajo med seboj. Evropa - tako je vsaj moje stališče - bo močna, ko bo imel vsak njen del svojo vlogo in bo mogel to vlogo izpolniti, in to mora zajemati ne le države v EU, pač pa tudi sosednje države.
Komisarka, mislim, da smo do danes v glavnem že zaključili vzpostavitev Euromed, ki je zanimiv sistem. Vlagamo veliko denarja, morda celo preveč, kot je rekel naš kolega poslanec iz Združenja za Evropo narodov, zdaj pa bi morali okrepiti zamisel Euroeast. To je zelo pomembno in menim, da po nedavni energetski krizi nihče več ne dvomi, da je ta razsežnost bistvenega pomena za nas. Ta zadeva spada med programe Skupnosti in regionalne programe, ki jih je treba podpirati, ki pa na žalost zahtevajo tudi finančno podporo. Treba bi bilo zagotoviti ustrezna sredstva. Tu sprejemamo pomembne odločitve, katere države in sosede bodo odločitve uresničevale v sodelovanju in pri delu na skupnih projektih.
Aloyzas Sakalas
Gospod predsednik, leta 2008 je bilo sproženih več novih regionalnih pobud v okviru evropske sosedske politike. Čeprav je bil finančni instrument oblikovan leta 2006, se je izkazal za dovolj učinkovito orodje, saj je bil usmerjen v prihodnost.
EU je sklenila okrepiti večstransko in regionalno sodelovanje s sosednimi državami in med njimi. Instrument že mogoča EU uveljavljati sofinanciranje s strani drugih mednarodnih organizacij in sodelovati z drugimi večstranskimi organizacijami v soseščini. Poskusimo aktivno izrabiti te priložnosti!
Moja druga misel zadeva razdelitev finančnih sredstev med sosede na južnih in vzhodnih obalah Sredozemlja ter med sosede na vzhodu. Končno gre za verodostojnost politike EU. Zato se mora EU držati svojih zavez in zagotavljati tako geografsko porazdelitev finančnih sredstev, kot jo predpisuje finančni okvir za obdobje 2007-2013.
Imamo pa še eno pomembno finančno ločnico med našimi sosedami. Govorim o ločnici med sredstvi, porabljenimi za programe v prihodnjih demokracijah v zvezi s pravno državo in s človekovimi pravicami. Med letoma 2007 in 2010 je 21 % vseh finančnih sredstev za vzhodne sosede dodeljenih za podporo razvoja demokracije, pri južnih sosedah pa ta delež znaša le 5 %. Pozivam Komisijo k razmisleku o tej zadevi.
Grażyna Staniszewska
(PL) Gospod predsednik, finančne pobude za Sredozemsko kotlino in za prihodnje vzhodno partnerstvo v okviru evropskega partnerskega instrumenta ne bi smele potekati, tako kot danes, v škodo katere koli od regij. Pomembno je upoštevati posebne značilnosti vzhodnih in južnih partnerskih držav.
Geopolitični dogodki v zadnjem času, v katerih so vključene naše vzhodne sosede, jasno kažejo tudi to, da je treba evropsko sosedsko politiko bolj prilagoditi potrebam te regije. Kot primer nam lahko služi Ukrajina. Največji vzhodni sosedi Evropske unije bi morali v okviru vzhodnega partnerstva ponuditi posebne spodbude in ugodnosti, ki bodo to državo z evropskimi ambicijami ustrezno motivirale. Poleg tega bi bilo pomembno tudi pospešiti vzpostavljanje območja proste trgovine in zaključiti pogovore z Ukrajino o vizumski ureditvi.
ESP ne zajema samo dejavnosti vlad in nacionalnih politikov. Zato sem vesela, da je v poročilu poudarjena potreba po večjem vključevanju državljanov in lokalnih oblasti pri načrtovanju in izvajanju ESP. To moramo pomniti tudi v prid koristnega, učinkovitega sodelovanja s sosedami v obojestransko korist; izredno pomembne in dragocene so izmenjava izkušenj in najboljših praks ter pobude na področju usposabljanja, vključno s programi učenja jezikov sosednih držav.
Pierre Pribetich
(FR) Gospod predsednik, naj začnem s čestitko kolegu poslancu, gospodu Szymańskemu, za njegovo uravnoteženo poročilo o reviziji evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.
Spomnimo se, da je glavni cilj tega poročila preprečitev novih ločnic ali, še huje, delitev med razširjeno Evropsko unijo in njenimi neposrednimi zemljepisnimi sosedami, pa tudi okrepitev stabilnosti in varnosti v celotnem obravnavanem območju.
Širjenje miru je pogosto izražena želja, ki pa ji pogosto stoji na poti stvarnost sovraštva in nestrpnosti. Zato pravilno izvajanje te politike tudi deloma določa mednarodni geopolitični položaj Evrope.
Kako lahko učinkovito revidiramo ta sosedski in partnerski instrument? Glavno točko lahko povzamemo z eno samo besedo: ambicija.
Res je, več ambicij pri dialogu s civilno družbo in lokalnimi oblastmi za okrepitev njihove udeležbe pri snovanju in nadzoru izvajanja tega instrumenta.
Več ambicij pri pomoči za krepitev sposobnosti na področju uprave, na regionalni in lokalni ravni v sosednih državah, pa tudi pri spodbujanju programov izmenjave v okviru civilne družbe.
Več ambicij na področjih demokracije, pravne države in človekovih pravic.
Za to proračunsko pomoč pa mora biti vzpostavljen proces izbire, tako da bo pomoč šla samo tistim, ki jo lahko koristno izrabijo, s pristopi, prilagojenimi državam, s političnimi pogoji in izboljšanim vrednotenjem politik. Nujno je tudi razjasniti razmerje med evropsko sosedsko politiko, ki je odlična krovna politika, in regionalnimi pobudami, kakršne so Sinergija Črnega morja, Unija za Sredozemlje in vzhodno partnerstvo.
Dejansko z oženjem politike na vedno bolj omejena zemljepisna območja tvegamo, da bomo izgubili glavno smer, prepoznavnost in preglednost sosedske politike, za katero si prizadeva Evropska unija.
To je cena za okrepitev kohezije in usklajenosti Unije, usmeritev naših znatnih namenskih proračunskih sredstev v prave smeri in, končno, polno delovanje Evropske unije kot središča stabilnosti.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Evropski sosedski in partnerski instrument pomembno prispeva k razvoju odnosov z državami, sosedami Evropske unije.
Eno možnost financiranja predstavlja sosedski investicijski sklad, ki ob sredstvih, dodeljenih v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, omogoča tudi sodelovanje držav članic EU v obliki donacij. Zavedamo se, da samo sredstva, namenjena evropskemu sosedskemu in partnerskemu instrumentu, ne zadoščajo za ambiciozne cilje na tem območju.
Nujno pozivamo Evropsko komisijo, naj opravi analizo, kako bi bilo mogoče v prihodnje temu instrumentu dodeljevati sredstva dosledneje, zlasti v razmerah, ko ustrezno financiranje potrebujejo tudi druge pobude, na primer Sinergija Črnega morja. Romunija podpira in bo tudi v prihodnje podpirala stališče, da je območje Črnega morja pomembno za Evropsko unijo, saj to območje nudi očitne priložnosti za stabilnost, gospodarski razvoj, energetsko varnost, varnost državljanov in varstvo okolja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Na območju Črnega morja lahko evropski sosedski in partnerski instrument uporabimo bolje in ga tudi moramo uporabiti bolje. Po mojem mnenju je sinergija območja Črnega morja koristna, imam pa občutek, da ima to območje poseben geostrateški pomen in zasluži bolj razčlenjen sistem sodelovanja, po vzoru in v obsegu sodelovanja na severu in Unije za Sredozemlje.
Evropski sosedski in partnerski instrument bi moral več prispevati k razvoju transportnih povezav med Evropsko unijo in Črnim morjem, pa tudi med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo ter Ukrajino. Romunija bi želela oblikovati več programov sodelovanja med mesti v Romuniji in mesti v Republiki Moldaviji. Pozdravljam začetek programa CIUDAD, ki spodbuja razvoj dialoga med temi mesti.
Razvoj pristanišč Skupnosti ob Črnem morju, gradnja terminalov za utekočinjen naftni plin, pa tudi razvoj železniških in cestnih povezav med mesti na območju Črnega morja in državami članicami morajo biti med prednostnimi nalogami, za katere se bo uporabljal ta instrument. Poleg tega menim, da mora ta instrument služiti tudi za sodelovanje v energetskem sektorju, pa tudi za širitev in združevanje infrastrukture za prenos električne energije na območje Zahodnega Balkana.
Predsednik
Opravičiti se moram gospodu Alexandru Nazaru, ker mu zaradi napake predsedstva nismo dali besede v običajnem času, čeprav je bil na seznamu prijavljenih. Besedo bo dobil po času za govore po postopku "catch-the-eye".
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, opozoril bi rad na tri vprašanja v tej razpravi. Prvič, nujno je ohraniti zemljepisno delitev pri finančni pomoči iz proračuna EU med sredozemskimi državami in državami vzhodne Evrope v skladu z določili finančnega okvira za obdobje 2007-2013, pa tudi še naprej zagotavljati tem državam podporo s posojili Evropske investicijske banke. Podomejitvi posojil tem državam, ki ju predvideva EIB v obdobju 2007-2013, to je 8,7 milijarde EUR za sredozemske države in zgolj 3,7 milijarde EUR za države vzhodne Evrope in Rusijo, se zdita neugodni za države vzhodne Evrope, saj nista sorazmerni z njihovimi potrebami.
Drugič, nujno je spodbujati sodelovanje na področju energije s tem državami pod okriljem vzhodnega partnerstva in vzpostaviti stanje, v katerem bo zagotovljena oskrbe Evrope z energetskimi viri iz teh držav, kar bo Evropi zagotavljalo potrebne alternativne možnosti oskrbe z energijo. Tretjič in za konec, nujno je poglobiti gospodarsko integracijo EU in držav vzhodnega partnerstva z razširitvijo območja proste trgovine tudi na te države s socialno integracijo, katere končni cilj mora biti odprava vizumov za prebivalce držav ESPI.
Daniel Petru Funeriu
Gospod predsednik, gospe in gospodje, pri oblikovanju politike za države, sosede Evropske unije, ne smemo prezreti demokratičnega deficita v teh državah. Ta demokratični deficit izvira iz njihove preteklosti. No, za vzpostavitev demokratične družbe morajo biti demokratično osveščeni vsi državljani teh držav.
Poročilo obravnava - in to povsem upravičeno - stike med ljudmi, in rad bi vas vprašal, ali sploh obstaja kakšna boljša možnost vzpostavljanja stikov med ljudmi kot dovoliti državljanom teh držav, da prosto potujejo v Evropsko unijo?
Zato pozivam Svet, naj dovoli državljanom Republike Moldavije, ki je mimogrede edina država, ki uporablja enega od uradnih jezikov Evropske unije, potovati po Evropski uniji brez vizumov. V čakanju na tak ukrep pa seveda prosim Komisijo, naj naredi vse, da bo začel delovati "skupni center za vizume" v Kišinjevu. Postaviti moramo resničen zgled.
Corina Creţu
(RO) V zadnjih šestih mesecih se je Evropska unija soočila z vrsto izzivov, ki so sprožili vprašanja glede njene vloge, kohezije in sposobnosti delovati ter reagirati.
Kriza v Gruziji in energetska kriza sta nas opozorili, da ne moremo biti nenehno izpostavljeni grožnjam naši mednarodni stabilnosti in energetski varnosti z Vzhoda.
Pozdravljam tako ambiciozno vzhodno partnerstvo, kot je predlagano v poročilu, še predvsem zato, ker je namenjeno učinkovitejšemu sodelovanju in spodbujanju obnove v Gruziji, obenem pa obeta vzpostavitev območja proste trgovine in odpravo vizumov za Evropsko unijo v prihodnosti.
Mislim pa, da moramo večji pomen pripisati razmeram v Republiki Moldaviji, od koder prihajajo zaskrbljujoči znaki v zvezi s svobodo izražanja in neoporečnostjo volitev, ki bodo potekale letošnjo pomlad.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Evropski sosedski in partnerski instrument je temeljnega pomena za uspeh evropske sosedske politike, zlasti vzhodnega partnerstva in sodelovanja na območju Črnega morja.
Projekt vzhodnega partnerstva lahko uspe le, če bo imel zadostno financiranje za doseganje jasnih ciljev. Ob tem pa moramo racionalizirati mehanizme vrednotenja učinkovitosti ukrepov in financiranja v okviru vzhodnega partnerstva, tako da si evropske pomoči nekatere vlade ne bodo prisvajale in je zlorabljale v boju proti politični opoziciji.
Naše delovanje mora biti ustrezno zasnovano, tako da bodo državljani zaznali konkretne pozitivne učinke. Menim, da bi moralo biti evropsko financiranje prek evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta prednostno usmerjeno v razvoj čezmejnega sodelovanja na območju, ki ga zajema vzhodno partnerstvo.
Posebno poslanstvo čezmejnega sodelovanja je odločilno prispevati k razvoju v regiji, graditi zaupanje med sosednimi državami in spodbujati složnost med narodi, pri tem pa imata lahko pozitivne multiplikacijske učinke tudi čezmejni pretok ljudi in čezmejno trgovanje.
Alexandru Nazare
(RO) Evropski sosedski in partnerski instrument je bistvenega pomena za zagotovitev stabilnosti, demokracije in napredka na tem območju. Poleg tega instrument pretvarja območje meja, zaprtosti in izključenosti v območje sodelovanja in političnih vezi.
Nedavni dogodki na območju vzhodno od EU, ki smo jih v Parlamentu že omenjali, in sicer plinska kriza ter kriza v Gruziji, so še enkrat dokazali, da potrebujemo strategijo, ki bo lahko zagotovila Evropski uniji aktivno vlogo na tem geopolitičnem območju. Pri obravnavi območja vzhodno od naših meja moramo oblikovati bolj koherenten pristop. Potrebujemo jasne cilje, ki bodo v skladu z interesi EU in konkretnimi potrebami naših partnerjev.
Srčno pozdravljam pobude, kakršni sta Sinergija črnega morja in vzhodno partnerstvo, ki združujejo in usklajujejo sodelovanje z državami na tem območju, zlasti z Republiko Moldavijo in Ukrajino, pa tudi z državami na Kavkazu in ob Kaspijskem morju. Prav tako se moramo aktivneje vključiti na območju Črnega morja, da bomo lažje utrdili svoje odnose s Turčijo in Rusijo, saj to območje meji na vse tri akterje - Evropsko unijo, Turčijo in Rusijo.
Partnerstvo je tudi dobrodošla spodbuda vsem udeleženim državam, ki nameravajo zaprositi za članstvo v Evropski uniji, na primer Republiki Moldaviji. Partnerstvo znatno dviguje raven zavezanosti na obeh straneh.
Nadalje bi rad povedal nekaj besed tudi o pobudi EURONEST, ki je le en primer konkretne rešitve za boljše izvajanje evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta v državah, kakršne so Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Moldavija, Ukrajina ali Belorusija.
Izvajanja te politike ne moremo izboljšati brez povečanja finančne pomoči. Ob potrebnem povečanju finančnega paketa pa moramo veliko pozornosti posvetiti tudi načinu porabe teh sredstev.
Po mojem mnenju je bistveno zagotoviti preglednost finančnih mehanizmov dodeljevanja sredstev. Menim tudi, da je treba sredstva dodeljevati tako, da se bo v partnerskih državah v skupne projekte vključevala civilna družba in da bodo sredstva spodbujala mobilnost državljanov v teh državah, kar pa zajema tudi omilitev vizumskega režima.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - Gospod predsednik, menim, da je današnja razprava o ESPI pravzaprav vnaprej napovedala vsebino naslednjega sporočila Komisije o vzhodnem partnerstvu. Vrsto zamisli, ki ste jih predložili, najdemo tudi v sporočilu o vzhodnem partnerstvu, in prepričana sem, da boste ob prejemu sporočila verjetno precej zadovoljni.
Naj povem nekaj stvari. Seveda sem zelo hvaležna za številne predloge. Pri vzhodnem partnerstvu gre za to, da želimo sodelovati z našimi vzhodnimi partnerji - Ukrajino, Moldavijo, Belorusijo - na področju demokracije in človekovih pravic, kolikor je tako sodelovanje potrebno, pa tudi s tremi kavkaškimi državami na področju trgovine, pri čemer bomo poskušali skleniti globlje pridružitvene sporazume, drugič, na področju energije, in tretjič, na področju večje mobilnosti. Kar se tiče vaših predlogov za ukinitev vizumov, bomo začeli z omilitvijo vizumskih režimov, čeprav to ni preprosto, kajti številne države članice so temu zaenkrat še zelo nenaklonjene. Nadalje imamo seveda celo vrsto platform, ki sem jih že omenila - na primer platformo za civilno družbo, za energijo in za prevoz -, kjer lahko izmenjujemo najboljše prakse.
Glede financiranja vam lahko samo povem, da na žalost nimam na voljo več sredstev. Seveda - kar kot mati sosedske politike vedno povem - bi jih rada imela več. Vaš organ za nadzor proračuna je zelo pomemben, zato nam, prosim, v prihodnje dajte priložnost in nas zares podprite pri tem. To velja za Unijo za Sredozemlje na jugu in za vzhodno partnerstvo ter ESPI na vzhodu.
Sedanja raven financiranja znaša 3,6 EUR na prebivalca na leto na vzhodu in 3,4 EUR na prebivalca na leto na jugu. Kot lahko vidite, sta ravni torej skoraj enaki. Hkrati pa sredstev ni nikoli dovolj, saj so potrebe in izzivi velikanski. Zato smo sprožili tudi zamisel o tako imenovanem sosedskem investicijskem skladu, ki lahko služi za večje projekte.
To je vse, kar vam lahko povem v sedanji fazi, kasneje, ko bomo začeli razpravljati o vzhodnem partnerstvu, pa lahko gremo tudi v vse podrobnosti. Vsekakor se vam zahvaljujem za to razpravo in za vaše predloge. Vaši predlogi merijo v smer, v kateri delujemo tudi mi.
Konrad Szymański
Gospod predsednik, rad bi izrazil nekaj komentarjev v zvezi z razpravo. Poenostavitev postopkov, spremljanje izvajanja sosedske politike in nadzorna vloga Evropskega parlamenta so zadeve, s katerimi se ubadamo že od leta 2005, in videti je, da se na tem področju ne da storiti kaj dosti več. Danes pa je nedvomno pomembno našo sosedsko politiko obogatiti s politično vsebino. Ta politična vsebina obsega teme, kakršne so vizumi, skupni trg in energija. Če teh izzivov ne bomo premagali, lahko izgubimo priložnost, da bi si oblikovali soseščino po lastnih pogojih. Čas dela proti nam. Države, ki danes spadajo v našo soseščino, se lahko destabilizirajo in se prevesijo k drugačnim načelom urejanja odnosov v regiji. Tak izid nam ne bo všeč, lahko pa se zgodi, da nam zgodovina nikoli več ne bo ponudila podobne priložnosti. Taki dogodki bodo vplivali tudi na našo varnost, zato bi morali o problematiki razmišljati tudi z vidika lastnih interesov, to je interesov Evropske unije, in se truditi, da bo naša soseščina območje stabilnosti in blagostanja.
Kar se tiče proračuna, mi je v zvezi z reformo sosedske politike dobro znano, da številne skupine v Parlamentu soglašajo glede financiranja določenih področij politike, pa tudi financiranja določenih regij, ampak ne smemo pozabiti, da je sosedska politika le ena postavka proračuna in da se v naslednjem finančnem obdobju ne bo spremenilo nič. Če bomo kakovostno financirali sosednja območja v Sredozemlju, na Vzhodu in ob Črnem morju, bomo vsi zmagovalci. Ne moremo doseči uspeha v katerem od delov sosedstva na račun katerega drugega dela, saj je proračun EU sestavljen tako, da kaj takega preprečuje. Zato se moramo posvetiti taki reformi proračuna EU, da bodo v prihodnjem finančnem okviru pridobili vsi deli (Sredozemlje, Vzhod in Črno morje).
Marcin Libicki
(PL) Gospod predsednik, obžalujem, da povzetka odličnega poročila, ki ga je pravkar podal gospod Szymański, gospa Ferrero-Waldner ni mogla slišati, saj je ves čas zaposlena z drugimi zadevami.
Predsednik
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Alin Lucian Antochi  
v pisni obliki. - (RO) Z vsem srcem podpiram določbe poročila, namenjene dvigu ravni politične vključitve Evropske unije v državah, ki jih zajema ESPI, in možnosti sklepanja pridružitvenih sporazumov, prilagojenih posameznim državam.
Za učinkovito izvajanje te politike se morajo zadevne države polno zavezati procesom demokratičnih reform v družbi. Učinkovito izvajanje reform, posebej na področjih demokracije, pravne države in svobode izražanja, je v teh državah še resna težava, odvisno pa je tako od politične volje oblasti kot od prizadevnosti civilne družbe in državljanov.
Prebivalstvo teh držav mora razumeti, da vključitev v Evropo zanje ne pomeni le možnosti zakonitega prečkanja mej, pač pa tudi priložnost izvleči svojo državo iz zastoja. V tem smislu morajo evropski projekti zagotavljati konkretne možnosti in posebne sklade za obveščanje prebivalstva.
Seznanjanje prebivalstva tako o prednostih vključitve kot o zavezah, ki jim jih bo naložila pridružitev njihove države EU, bo vodilo k aktivnemu vključevanju v procese demokratizacije družbe in elitam na oblasti znatno zožilo možnosti uporabe prisile proti opozicijskim političnim strankam in civilni družbi.
Adam Bielan  
Gospod predsednik, pobuda, ki sta jo Poljska in Švedska zagovarjali še lani, danes ni več predmet razprave. Tesnejše sodelovanje s sosedi za našimi vzhodnimi mejami ni le koristno za obe strani, pač pa tudi nujno in strateško z vidika varnosti Evrope.
Politične in gospodarske razmere v državah za našo vzhodno mejo neposredno vplivajo na stanje v celotni EU in na naše gospodarsko ravnovesje ter varnost. Lansko leto je pomenilo preizkus verodostojnosti Rusije pri njenih odnosih z našimi sosedami, preizkus, na katerem je Kremelj preprosto padel.
Zato je za razvoj evropske sosedske politike potrebna naša aktivna vključitev v razmere na območju Južnega Kavkaza, pa tudi v dogodke, ki zadevajo naše najbližje sosede. Taka vključitev je pogoj za naše sodelovanje na konkretnih področjih. Tu imam v mislih podporo civilne družbe in demokratičnih ter institucionalnih reform ter zagotovitev energetske varnosti Evrope. Pokažimo, da smo lahko glavni akter na Vzhodu, in ne pustimo Rusiji, da bi nam spet vsilila svojo neoimperialistično igro.
Janusz Lewandowski  
v pisni obliki. - (PL) Hkratna uporaba evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta za financiranje južne in vzhodne evropske sosedske politike ne bi smela iti v škodo nobeni od obeh regij. Pri uporabi teh finančnih sredstev je zlasti pomembno zagotoviti preglednost drugih virov, zlasti zasebnega financiranja.
Med pogajanji o novem sporazumu med EU in Rusijo bi se morali osredotočiti na tesnejše sodelovanje Rusije pri opredeljevanju jasnih prednostnih nalog finančnega sodelovanja, kar bi vodilo k boljšemu načrtovanju in večletnemu programiranju pomoči ob jamstvih, da bo vsa pomoč, dodeljena ruskim oblastem, prispevala h krepitvi demokratičnih standardov v Rusiji, in da bo več financiranih projektov skupnih.
Rad bi tudi poudaril potrebo po učinkovitejši vzpostavitvi političnih pogojev in jamstev, da bo pomoč Belorusiji imela takojšnje in neposredne učinke na državljane in da je oblasti ne bodo zlorabljale za napade na svoje politične nasprotnike. Evropska unija bi morala učinkoviteje podpirati civilno družbo in politične stranke, ki branijo demokracijo.
Nedavni dogodki v vzhodni soseščini Evropske unije poudarjajo pomen nadaljnjega razvoja evropske sosedske politike in njenega učinkovitejšega prilagajanja potrebam partnerjev, kar zajema tudi širšo vključitev EU na območju Črnega morja.
Marianne Mikko  
Kot vodjo delegacije Evropskega parlamenta za Moldavijo me seveda zanima dogajanje v vzhodni razsežnosti ESPI.
Popolnoma razumem in podpiram interese južnih držav članic Evropske unije glede razvoja južne razsežnosti ESPI. Hkrati pa sem prepričana, da tudi sosedov na vzhodu ne smemo zanemarjati. Z vidika varnosti in blaginje našega skupnega doma so za nas enako pomembni sosedje na jugu in sosedje na vzhodu.
Pri sedanji ureditvi, ki bo v veljavi do leta 2010, se sredstva ESPI delijo neenako - 70 % jih gre državam južnega predela, le 30 % pa državam vzhodnega predela. Letos se začnejo razprave o novem financiranju. Iskreno upam, da bodo te razprave spremenile sedanjo ureditev in da bodo v prihodnje sredstva upravičeno razdeljena na enaka dela.
Zaradi dogodkov v lanskem poletju - tu imam v mislih rusko-gruzijski spopad - naše vzhodne sosede po mojem mnenju upravičeno pričakujejo večji prispevek EU k zaščiti stabilnosti. Vključevanje EU ne sme biti omejeno zgolj na deklarativno politično podporo, pač pa mora vključevati tudi zelo otipljivo sodelovanje in pomoč pri izvajanju reform.
Zelo vesela sem, da je tudi Estonija ena od 15 ustanoviteljic sosedskega investicijskega sklada, ki je bil ustanovljen nedavno. Ob sedanji gospodarski recesiji je vložek 1 milijona EUR velika poteza - in zelo konkretna.
Toomas Savi  
v pisni obliki. - Gospod predsednik, pozdravljam misel, da "vzhodno partnerstvo ne bi smelo ovirati članstva v EU za tiste sosednje države, ki bi želele zaprositi za članstvo", ki je navedena v poročilu. Spodbuda v obliki možnega članstva v prihodnosti je nedeljiva sestavina vzhodnega partnerstva, saj pomeni temelj za uspešen pogojni pristop.
Čeprav je napredek v smeri popolne demokracije v različnih državah različen - v Belorusiji opažamo le majhne premike, v Ukrajini in Gruziji pa so napravili že nekaj bistvenih korakov -, bi morala Evropska unija državam sosedam na vzhodu puščati odprte možnosti za pristop k EU, saj zna biti vzpostavljanje delujoče demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic včasih tako naporno, da nastopi nevarnost vrnitve na staro pot.
Osrednji cilj evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, pa tudi spodbud glede pridružitve pri Armeniji, Azerbajdžanu, Gruziji, Moldaviji, Ukrajini in Belorusiji je zagotoviti stalen napredek k zreli demokraciji v teh državah.
