Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
A következő napirendi pont a fontos politikai kérdéseket érintő egyperces felszólalások.
Margaritis Schinas
(EL) Tisztelt elnök úr, a versenypolitika kizárólagosan az Európai Bizottság felelősségi köre. Ezért jogosan merülhet fel bennük a kérdés, hogy a Bizottság miért nem gyakorolja erre vonatkozóan kizárólagos jogait, amikor az év eleje óta 50%-kal emelkedett az olaj ára?
Még több aggodalomra ad okot, hogy a Bizottság két szempontból sem teljesíti ezt a kötelezettségét: külpolitikailag, mely esetben egy olajkartell nyilvánvalóan nagy szerepet játszik az árak meghatározásában, melyek nagy terhet rónak az európai népesség sebezhetőbb rétegeire, illetve belpolitikailag, mely esetben egy másik olajkartell hasonlóképpen rendkívül magas árakat tart fenn, mivel az olajvállalatok nyeresége továbbra is túlduzzasztott.
Ezért felhívom a Bizottság versenypolitikai biztosát, hogy lépjen fel azokon az illetékességébe tartozó területeken, amelyeken a polgárok elvárják tőle, nevezetesen a mindennapi életüket érintő ügyekben.
(Taps)
Gyula Hegyi
(HU) Köszönöm szépen, elnök úr! Az allergia napjaink népbetegsége, amely jellegzetesen a második világháború után terjedt el Európában. Ma a gyermekek harmada allergiás, és ha nem teszünk semmit ellene, akkor idővel az európai lakosság fele szenved majd ettől a betegségtől. Az allergiás megbetegedésért felelősek a vegyszerezett élelmiszerek, a szennyezett környezet. Az allergiás tüneteket pedig kiválthatják természetes és mesterséges élelmiszeradalékok, fűszerek, pollenek és más természetes anyagok.
Magyarországon a parlagfű jelenti a legnagyobb problémát. Sajnos az Európai Uniónak jelenleg nincs allergiastratégiája, amint ezt kérdésemre a Bizottság is megerősítette. Az allergiás betegek civil szervezetei, sok millió érintett európai polgár joggal várja el, hogy európai szinten is lépjünk fel az allergia ellen, tegyünk valamit a megelőzésért, a kiváltó okok megszüntetéséért és a betegek tünetmentességének biztosításáért. Az allergia elleni aktív fellépés azt is bizonyíthatná, hogy az Európai Unió törődik állampolgárai egészségével, mindennapi gondjaival. Köszönöm szépen.
Toomas Savi
Tisztelt elnök úr, múlt héten az EU-Oroszország csúcsot Hanti-Manszijszkban tartották, és a találkozó lendületet adott a tárgyalások elindításához egy új partnerségi és együttműködési megállapodásról.
E fontos fejleményen kívül Toomas Hendrik Ilves és Dmitrij Medvegyev elnökök megtartották a két ország államfőinek első hivatalos találkozóját több mint 14 év óta.
Az Észt Köztársaság és az Oroszországi Föderáció közötti határmenti szerződés a sok megvitatott kérdés egyike volt. Ilves elnök úr kijelentette, hogy szükségtelen volt az a preambulum, amit az észt parlament kívánt a szerződéshez hozzáadni, és amit ezt követően az állami Duma nem ratifikált.
Siim Kallas biztos emlékeztetett minket arra, hogy a Tartui Békeszerződésre utaló kiegészítő preambulum egy egyszerű belföldi/hazai provokáció volt a fennálló helyzetben.
Nem látok olyan okot, ami miatt a preambulumnak maradnia kellene a határmenti szerződésben, mivel a Tartui Békeszerződés még mindig egy életben lévő nemzetközi szerződés, és az új határmenti szerződés csupán az ellenőrzési határvonalat ismeri el Észtország és Oroszország között, a köztük húzódó határt, illetve az Európai Unió külső határát.
Bogusław Rogalski
(PL) Tisztelt elnök úr, múlt héten a német Freie Demokratische Partei parlamenti képviselője, Koch-Mehrin asszony azt javasolta, hogy ha Lengyelország nem ratifikálja a Lisszaboni Szerződést, akkor ki kellene zárni az Unióból.
Ez a botrányos megnyilatkozás arra a lengyel elnök úr által tett megjegyzésre volt reakció, amely szerint értelmetlen lenne aláírni a Szerződést az ír népszavazás kudarca után. Az EU jogszabályai értelmében e téren csak egyhangú döntés hozható.
Ez az abszurd kijelentés egy képviselőtárs részéről annak a szégyenteljes házon belüli hagyománynak a része, amely semmibe veszi az európai népek akaratát, ami nagy veszélyt jelent a demokrácia alapjaira nézve. Ennek ékes bizonyítékául szolgál, hogy nem tartják tiszteletben az írországi népszavazás eredményét, illetve hogy felhívás történt Lengyelország EU-ból történő kizárására. A közösségi jogra építő országokat megbüntetik csupán azért, mert betartják ezt a jogot. Ez a mai EU igazi arca. Csupán egy lépésre áll a totalitarizmustól.
Felszólítom az összes képviselőtársamat, hogy több tiszteletet tanúsítsanak azok iránt, akik megválasztottak bennünket. Nekünk kellene az ő akaratukat véghez vinni, és nem fordítva. Erről nem szabad megfeledkeznünk!
Elnök
Tisztelt Rogalski úr, nagy örömmel hallottuk az Önök elnökének kijelentését, miszerint Lengyelország ratifikálni fogja a Lisszaboni Szerződést. Valójában pont ez az, amiben a parlamentek megállapodtak.
László Tőkés
(HU) Tisztelt elnök úr! Idén májusban az ukrajnai románok közösségének vezetői nyílt levélben fordultak Románia államelnökéhez, valamint önálló nyilatkozatban emelték fel szavukat a diszkriminatív jellegű, a román nyelvű oktatás teljes felszámolására és a román közösség erőszakos asszimilációjára irányuló ukrán oktatási politika ellenében.
Az ukrajnai Kárpátalján élő magyarokat ugyanez a kisebbségellenes politika sújtja. A 461/2008. sz. tanügy-minisztériumi rendelet a nemzeti kisebbségi iskolai oktatásnak az ukrán államnyelvre való átállítását, a tanügy teljes elukránosítását irányozza elő. Az Európai Parlament és az Unió tagországai, köztük Románia és Magyarország ítéljék el Ukrajnának a nemzeti kisebbségek programszerű asszimilációjára irányuló törekvéseit, és szólítsák fel az emberi és a kisebbségi jogok terén vállalt nemzetközi kötelezettségeinek az általa is aláírt regionális és kisebbségi nyelvek európai chartája előírásainak a maradéktalan teljesítésére. Köszönöm.
Pedro Guerreiro
(PT) Tisztelt elnök úr, ezt az alkalmat arra szeretném megragadni, hogy kifejezzük szolidaritásunkat a Fapobol vállalat dolgozóival, akik ellen azzal a céllal indítottak fegyelmi eljárást, hogy elbocsássák őket, mert kifizetetlen bérük rendezését követelték.
A fegyelmi eljárásokat követően a Fapobol vezetősége elfogadhatatlan módon elbocsátó leveleket küldött a dolgozóknak, akik között olyan is volt, aki több mint 35 éve dolgozott már a vállalatnál. Az egész vállalati struktúra érintett, beleértve a vezetőséget és azokat a szakszervezeti megbízottakat, akik részt vettek a kifizetetlen bérek rendezését követelő tüntetésen. Kifejezzük a szolidaritásunkat minden dolgozóval és szakszervezeti taggal, aki ennek a megtorló intézkedésnek az áldozatául esett, illetve az észak-portugáliai vegyipari, gyógyszeripari, üzemanyagipari és gázipari szakszervezetekkel, mert úgy gondoljuk, hogy ennek a vállalatnak a fellépését a lehető legkomolyabban el kell ítélnünk, ugyanis az a célja, hogy megfélemlítse a dolgozókat és a szakszervezeti tagokat egy olyan viselkedéssel, amely a demokrácia és a szabadság arcul ütéséhez hasonlítható.
Slavi Binev
(BG) Tisztelt kollégák, egy olyan esettel szeretném megismertetni Önöket, melyben két bolgár gyermek és szüleik jogait sértik meg Hollandiában. 2006 júniusában a szociális hivatal elvette a Hollandiában élő Roumyana Ivanova bolgár állampolgártól a gyermekeit. A gyermekek négy és tizennégy évesek. Az egyetlen engedélyezett találkozásnak azért vetettek véget, mert az anya bolgárul beszélt. Ettől az időponttól kezdve a szülők már egy éve nem látták a gyermekeiket, annak ellenére, hogy számos alkalommal kérelmezték. Törvénysértő módon a gyermekeket elkülönítették egymástól. A lánygyermek egy fiatalkorú, problémás gyermeknek otthont adó javítóintézetben van, a fiúgyermek hollétéről pedig nem adnak információt a hatóságok. Még a nagykövetnek is visszautasítják a találkozás lehetőségét, és még ő sem kap információkat.
A bolgár gyermekvédelmi hivatal és egyéb szervezetek folyamatosan kérelmezik a gyermekek Bulgáriában történő felnevelésének engedélyezését az ENSZ Gyermekjogi Egyezményének 5., 9. és 20 cikke alapján, a szülőkkel való kapcsolattartás, a gyermek szülőföldjén történő felnevelése és gondozása tekintetében. A holland hatóságok nem foglaltak állást a mai napig. Meg vagyok győződve arról, hogy a bolgár és az európai nyilvánosság nem maradhat tétlen akkor, amikor nemzetközi egyezményeket sértenek meg, illetve nem engedhető meg egy második líbiai eset lejátszódása, csak ez alkalommal Európa szívében.
Tisztelt kollégák, arra kérem Önöket, hogy fejezzék ki kategorikus véleményüket ez ügyben a holland hatóságok előtt.
Nickolay Mladenov
(BG) Tisztelt elnök úr, kedves kollégák, a híd az egyesítés szimbóluma, és az 50 euróstól az 5 eurósig mindegyik bankjegyen megtalálható. Van azonban Európában egy híd, amit ugyan Barátság hídnak neveznek, mégis megosztja az embereket. Ez az egyetlen híd Bulgária és Románia 350 km hosszú közös Duna-szakaszán. Közel 17 euróba kerül a hídon mindkét irányban átkelni. Ez a díj jogtalan, és az üzleti tevékenységeket, valamint a személyek szabad mozgását is korlátozza. A híd tényleges karbantartási költségeit pedig nem tükrözi. 2007-ben 12 millió eurót szedtek be a bolgár oldalon, miközben csupán 17 000 eurót költöttek a híd karbantartására. Biztos vagyok benne, hogy ha az Európai Bíróság erről tudomást szerez, szabálytalannak fogja nyilvánítani ezt a díjat. De miért is kellene Rusze és Gyurgyevó városok lakosainak ezt kivárniuk?
Felhívom a bolgár és a román hatóságokat, hogy válaszoljanak a lakosok elvárásaira, és töröljék el a Ruszet és Gyurgyevót összekötő hídon történő átkelés díját. Továbbá kérem a Bizottságot is, hogy segítsen erre az égető közproblémára megoldást találni.
Katrin Saks
(ET) Toomas Savi képviselőtársam már tett említést a szibériai kisvárosról, Hanti-Manszijszkról, ahol a múlt hónap végén tartották az Európai Unió - Oroszország csúcstalálkozót. Ez a város egy másik nagyon fontos esemény helyszínéül is szolgált, nevezetesen a Finnugor Népek V. Világkongresszusának helyszínéül, melyen négy ország - Oroszország, Magyarország, Finnország és Észtország - elnöke is részt vett. Az Európai Parlament öttagú küldöttsége is részt vett a kongresszuson, és a fő célunk az volt, hogy felhívjuk a figyelmet a kis finnugor népcsoportokra, melyek közül 19 az Oroszországi Föderáció területén él, illetve az, hogy felhívjuk a figyelmet az e népcsoportok által beszélt nyelvek és kultúrák kipusztulásának a veszélyére.
Remélhetőleg a megállapodás, melynek alapjait a Hanti-Manszijszkban tartott EU-Oroszország csúcson rakták le, szintén fel fogja hívni a figyelmet az emberi jogok helyzetére, amely tulajdonképpen siralmas.
Milan Gaľa
(SK) Nagy örömömre szolgál, hogy az EU egészségügyi minisztereinek júniusi tanácsa az Európai Antibiotikum Nap című kezdeményezésről szólt.
A cél az, hogy tudatosítsuk a polgárokban, hogy az antibiotikumokat felelősségteljesen kell használni, és csak a javasolt esetekben. Felelőtlen felhasználásuk egyre inkább súlyos közegészségügyi veszélyt jelent. A baktériumok egyre inkább ellenállóbbá válnak, ami az antibiotikumok nagyon kis mennyiségű felhasználását fogja eredményezni. A kampány szervezői az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC), az Európai Unió intézményei és az Egészségügyi Világszervezet. A kampányt nemzeti stratégiákkal is ki kellene egészíteni. Párizsban műhelytértekezletet fognak tartani az antimikrobás szerekkel szembeni rezisztenciáról, valamint a cseh elnökség konferenciát szervez a témában. A kampányhoz logót is készítettek.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Tisztelt elnök úr, kedves kollégák, üdvözlöm az Európai Bizottság kezdeményezését, mely múlt héten elfogadta a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelvet.
A javaslat előnye, hogy egy olyan egyértelmű jogi keretet biztosít, amely lefekteti azokat a szabályokat, melyek alapján az európai polgárok egészségügyi ellátásért fordulhatnak az Európai Unió területén, azaz azokban a tagállamokban, ahol nem fizetnek egészségügyi hozzájárulást, valamint meghatározza a betegek költségeinek visszatérítési módját.
A javaslat, melyet már rég be kellett volna nyújtani az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, egy régóta várt és időszerű javaslat, különösen abban a kontextusban, melyben az egészségügyet kizárták a kereskedelmi szolgáltatások liberalizációjáról szóló irányelv hatálya alól.
Idáig az európai polgároknak az Európai Bírósághoz kellett fordulniuk, amely minden esetben elismerte a polgárok egészségügyi ellátáshoz való jogát, és a költségeik megtérítésére kötelezte a tagállamokat.
Meg vagyok győződve arról, hogy ez a kezdeményezés pozitív hatással lesz azon európai polgárok egészségügyi helyzetének javítására, akik különböző okokból kifolyólag nem jogosultak ilyen szolgáltatásokra származási országukban, illetve pozitív hatással lesz az egészségügyi szolgáltatások minőségének javulására is Európában.
Ryszard Czarnecki
(PL) Tisztelt elnök úr, minket, lengyel parlamenti képviselőket, nagyon felzaklatott az Európai Unióval határos Fehéroroszországgal kapcsolatos helyzet. Nemrég az ország parlamentje a szólásszabadságot nagymértékben korlátozó törvényt fogadott el, ami a már így is szűk keretek közé szorított szólásszabadság még nagyobb korlátozását eredményezheti Fehéroroszországban. A törvény életbelépése már csak a diktátor, Lukasenka úr aláírásától függ, és ez már csak formalitás. A törvény rendkívül elnyomó jellege mindenekfelett a független újságírókra és kiadókra lesz kihatással. Ez eléggé nyilvánvalóan a fehéroroszországi szabad média, a független közvélemény és a kialakulóban lévő civiltársadalom "elhallgattatására” irányuló törekvés.
Ebben a helyzetben az Európai Parlamentnek kötelessége felhívni a figyelmet a kontinensünkön elfogadott alapnormákra, mely kontinensnek a Belarusz Köztársaság is része. A Parlamentünk által a Fehérorosz Újságíró-szövetségnek három évvel ezelőtt odaítélt Szaharov-díj csak megerősíti azt, hogy megtegyük ezt a lépést.
Milan Horáček
(DE) Tisztelt elnök úr, az EU-Oroszország csúcstalálkozó helyszíne nem véletlenszerűen lett kiválasztva. Hanti-Manszijszk az orosz olajkitermelés központja.
Az új partnerségi és együttműködési megállapodásban Oroszország a gazdaságra fekteti a hangsúlyt. Az EU szemszögéből az emberi jogokra kellene nagyobb hangsúlyt fektetni. Dmitrij Medvegyev elnöksége alatt Alexander Lebegyev és Mihail Hodorkovszkij még mindig börtönben van. Az elmúlt héten mindkettőjüket újabb vádak fenyegették legfeljebb 20 évnyi lehetséges börtönbüntetéssel. Az orosz hatóságok időt akarnak nyerni addig, amíg Medvegyev úr egyértelműen állást nem foglal. Ebben az ügyben Moszkvának sürgően előrelépést kell elérnie, illetve kötelező erejű kötelezettségvállalást kell tennie, ideértve a politikai gyilkosságok megoldását, valamint a sajtó és a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására vonatkozó helyzet tisztázását is.
A jövőben az Uniónak egységes frontot kell képviselnie, és egyetlen hangon kell Moszkvához szólnia a politikai nyomásgyakorlás elérése érdekében. És itt nem másról van szó, mint az EU hitelességéről.
Kristian Vigenin
(BG) Tisztelt elnök úr, az elmúlt hetekben a sajtó elkezdett megjegyzéseket írni az Európai Bizottság különböző tagállamokhoz való hozzáállásáról a kettős mércére példát hozva. Nyilvánvalóan minden elkövetkezendő bővítés az előírások egyre szigorúbb betartását követeli majd meg. Például Bulgária és Románia példátlan együttműködési és ellenőrzési mechanizmusnak van kitéve a bel- és igazságügy területén. Kétségtelenül nagyon komoly problémák vannak, és a két országnak folyamatosan számos reformot kell véghezvinnie. De vajon az Európai Bizottság ugyanúgy bánik mindenkivel?
Vannak olyan országok, ahol a szervezett bűnözés mélyre ásta gyökereit, és ennek látható következményei vannak: az európai pénzalapokkal való visszaélés, elmaradottság és utcai bűnözés, idegengyűlölet. Én azonban még nem találkoztam megfelelő intézkedésekre irányuló hivatalos észrevétellel vagy indítvánnyal a Bizottság részéről. A hatalom folyosóin a korrupcióról folytatott eszmecsere során el tudom képzelni, mi lenne a Bizottság reakciója, ha egy bolgár miniszterelnök bevezetne egy olyan törvényt, ami megmentené őt a büntetőeljárástól. Ha azonban ehhez hasonló cselekedetet a korábbi bel- és igazságügyi biztos országában tesznek, akkor arról csendben megfeledkeznek. Tudnék még említeni egyéb példákat is. Szeretném világosan kifejezni magam - nem azt szeretném, hogy egyezség jöjjön létre Bulgáriával vagy Romániával, hanem azt kérem, hogy egyenlő bánásmódban részesüljön minden tagállam részrehajlás nélkül.
Zita Pleštinská
(SK) 2003 márciusában, amikor Castro rezsimje igazságtalanul elítélt és bebörtönzött 75 kubai disszidenst, az Európai Unió szankciókat vezetett be Kubával szemben. Jelenleg több mint 50 politikai fogoly - akiknek családjait régóta támogatjuk az "adoptálás” egy formájával - szintén fogságban van embertelen körülmények között kubai börtönökben. Aggódunk a rossz egészségügyi állapotuk miatt.
A Kubát sújtó uniós szankciók eltörlését megelőzően az ügyben érintettek megkérdezték-e a 2005. évi Andrej Szaharov díj nyerteseit, a kubai Nők fehérben mozgalom tagjait, hogy az emberi jogok, illetve a polgári szabadságjogok területén változott-e Kubában a helyezet Raul Catro hatalomra lépése óta?
Tisztelt elnök úr, köszönöm szépen a személyes közbenjárását a kubai politikai foglyok szabadon engedésének ügyében, és tisztelettel kérem még egyszer, hogy az Európai Parlament nevében szólítsa fel a kubai elnököt az összes kubai disszidens azonnali szabadon bocsátására.
Jaromír Kohlíček
(CS) Hölgyeim és uraim, az Európai Unió egyik kulcsfontosságú közös értéke a nyelvi és kulturális sokszínűsége. A saját törvényeik mellet számos állam fogadta el a Kisebbségi Nyelvek Európai Kartáját támogatva ezt a sokszínűséget. Az ilyen államok között van a Német Szövetségi Köztársaság. Hangsúlyozni szeretném, hogy az ily módon vállalt kötelezettségek közé a kisebbségi kulturális intézmények anyagi támogatása is hozzátartozik. A Załožby za serbski lud (Szerbekért Alapítvány) esetében az évek folyamán fokozatosan csökkentették az anyagi forrásokat. A Karta értelmében történő kötelezettségek teljesítésére ez nem egy jó példa. Felszólítjuk a német kormányt, hogy tartsa be az ígéreteit. Ne tegyük lehetővé, hogy még egy nemzet eltűnjön Európa térképéről.
Chris Davies
Tisztelt elnök úr, a múlt hónapban egy fiatal palesztin újságíró Gázából, Mohammed Omer - egy ember, aki az izraeliekkel való kibékülés és megbékélés híve -, a holland kormány közreműködésével el tudott utazni az Európai Unióba, hogy átvegyen egy díjat az újságírásban nyújtott teljesítményéért. A visszatérésekor őrizetbe vette, megszégyenítette, megverte és megkínozta az izraeli titkosszolgálat. A holland kormány kifejezte megdöbbenését - hallomásom szerint -, de ez a viselkedés Izrael részéről egy szokásos módszer része.
Miért fontolgatjuk a közelebbi kapcsolatokat Izraellel, amikor ennek a kormánynak az ügynökei ilyen erőszakos tetteket hajtanak végre pont olyan emberek ellen, akiknek a békeszeretete és a megbékélés iránti elkötelezettsége megköveteli az itt lévő képviselők legnagyobb többségének a támogatását? Miért támogatjuk az ilyen lépéseket, amikor tudjuk, hogy ez a kormány semmit nem fog tenni a viselkedésük kritizálása vagy elítélése érdekében?
Jaroslav Zvěřina
(CS) Hölgyeim és uraim, a személyek szabad mozgása a schengeni térségen belül kétségtelenül pozitív európai érték. Ez azonban egyben a társadalom nagyszámú és külöböző ellenségeinek a szabad mozgását is jelenti. Az információs rendszerek és az Europol, illetve az Interpol erőfeszítéseinek köszönhetően a bűnözök és a szökevények üldözésében meglehetős sikereket érünk el, viszont visszatérő problémát jelent a bíróságok által büntetésként előírt helyreigazító intézkedések végrehajtása. Olyan intézkedésekre gondolok, mint például egyes foglakozások űzésének a tilalma, a kötelező elmeorvosi vagy szexológiai kezelések, valamint a feltételesen szabadlábra helyezett személyek felügyeletének az egész területe. Vitathatatlanul szükség van az európai információs rendszer kidolgozásának felgyorsítására, és mindenek felett biztosítani kell, hogy a nemzeti intézmények ne csupán a rendszerhez való hozzájárulásra legyenek kötelezettek, hanem a benne lévő megfelelő adatok felhasználására is.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Mielőtt Románia csatlakozott az Európai Unióhoz, sok hang bizonygatta ebben a Parlamentben, hogy a romák hátrányos megkülönböztetésben részesülnek Romániában. Ezért számos nem kormányzati szervezet különböző tanulmányokat készített e témában.
Románia a mai napig folyamatosan azt állítja, hogy noha a romák a hatóságok fő gondjait jelentik, hátrányos megkülönböztetésről nem beszélhetünk. Románia olyan programokat fogadott el, melyek a romák társadalomba való beilleszkedését segítik, beleértve olyan intézkedéseket is, melyek főleg az oktatást, sőt még a pozitív megkülönböztetést is ösztönzik.
2007 után Romániából, illetve a keleti országokból is a romák szétszóródtak Európában, gazdasági okokból, de annál is inkább, mert ennek a népnek nomád hagyományaik vannak. Ez a korábban tanácsokat adók számára lehetőséget nyitott azok megvalósítására.
Sajnálatosan az, ami Olaszországban történt, nem európai példamutatás. Elfogadhatatlan, hogy ujjlenyomatokat vegyenek az európai polgároktól, és különösen, hogy a gyerekektől, továbbá nem normális a már letelepedett táborok felgyújtása a hatóságok hallgatólagos beleegyezésével.
Úgy gondolom, hogy a romák helyzete az Európai Közösség kérdéseihez tartozik, és mindazokat kérem, akik illetékesek e területen - az európai intézményeket, a kormányokat, a nem kormányzati szervezeteket -, hogy vállaljanak részt egy közös és koherens politika kialakításában a romák beilleszkedésének érdekében, amely ugyanakkor teljes mértékben az európai alapelvekre épül.
Neena Gill
Tisztelt elnök úr, ki szeretném fejezni szolidaritásunkat a birminghami Fujitsu dolgozóival, akiket létszámfelesleg miatti elbocsátás fenyeget. A Fujitsu tevékenységeinek egy részét az USA-ba tervezi áthelyezni, ami legfeljebb 140 ember állásának elveszítését eredményezheti. Az ügyben érintett szakszervezet a Communication Workers Union, amely bámulatosan rugalmas volt a Fujitsu vezetőségével folytatott egyeztetések során. Az egyetlen műszakból álló rendszer, melyet a Fujitsunak javasoltak, 60 állást mentett volna meg, azonban a június 30-án tartott igazgatósági tanács végső döntése során azonnal elutasította az alternatív javaslatokat, anélkül hogy a vezetőség előzetesen tájékoztatást nyújtott volna arról, hogy ilyen gyorsan döntésre kerül majd sor. Kérem a Fujitsu vállalatot, hogy gondolja át újra az áthelyezést, vagy legalábbis gondoskodjon arról, hogy az állások megszűnése kizárólag önkéntes alapon történjen, és aki továbbra is dolgozni akar, annak meglegyen erre a lehetősége.
Az uniós jogszabályok egyértelműen előírják, hogy a vállalatoknak konzultációs eljárást kell folytatniuk alkalmazottaikkal, ennek ellenére rendszeresen előfordul, hogy a munkáltatók alig tesznek valamit, és azt is túl későn ezen előírás betartása érdekében.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Tisztelt elnök úr, egy adminisztrációs kérdésem lenne a Parlamentre vonatkozóan. Az Európai Parlament luxemburgi hivatalának vezetői beosztása több mint két éve betöltetlen. Az állást egyszer hirdették meg, hat hónappal ezelőtt. Kiválasztották a pályázókat, de döntés nem született azt követően, hogy kérdéseket tettem fel az igazgatóságnak. Az Ön hivatala sem tudott nekem idáig választ adni, tisztelt elnök úr. Szeretném tudni, hogy van-e valamilyen különös oka annak, hogy a pozíciót még nem töltötték be, és hogy a kiválasztott pályázókat miért nem nevezték még ki.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) A Bizottság 2008. évi munkaprogramja az egyéb stratégiai kezdeményezések között magába foglalja az ökológiai közlekedés fejlesztéséről szóló csomag elfogadását.
Tavasszal a Bizottság egy jogalkotási javaslatot fog benyújtani a 2006/38/EK euromatrica-irányelv felülvizsgálatára. A felülvizsgálat célja a közlekedési infrastruktúra hatékonyabb felhasználásának biztosítása, valamint a közlekedési eszközök környezetre gyakorolt negatív hatásának csökkentése a "szennyező fizet” elve alapján.
Abban a helyzetben, amikor az üzemanyagok folyamatosan drágulnak, az irányelv jelentősége egyre inkább nő. Az Unió fenntartható gazdasági fejlődése az ökológiailag jobb és az engergiafelhasználás szempontjából hatékonyabb közlekedés fejlődésétől is függ.
Kérem az Európai Bizottságot, hogy a közlekedés következtében felmerülő külső költségek internalizálása nagyobb kontextusban történjen, azaz hogy vizsgálja felül az Unióban alkalmazandó alacsony HÉA-kulcsokat is, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és az adóztatásáról szóló 2001/14/EK irányelvet, illetve az energiaadóról szóló 2003/96/EK irányelvet is.
Jules Maaten
(NL) Tisztelt elnök úr, 10 napja indítottuk el a gyermekeket érintő sexturizmus elleni kampányunkat a www.sayno.eu. portálon. Minden évben több ezer férfi utazik Európából, az Egyesült Államokból, Ausztráliából és Koreából a szegény délkelet-ázsiai, afrikai és latin-amerikai országokba, hogy részt vegyenek a turizmus e beteges formájában, és ez csaknem mindig büntetlenül marad. Ezzel a polgári kezdeményezéssel azt az üzenetet akarjuk átadni, hogy ez többé már nem elfogadott. Az Európai Unió sem nézhet el e fölött, és meg kell erősítenünk például az Europol szerepét is.
Örömömre szolgál, hogy elmondhatom Önöknek, ez alatt a rövid idő alatt immár 14 000 aláírást gyűjtöttünk össze. A kampány természetesen folytatódik. Továbbá köszönetet szeretnék mondani a kampány eddigi széleskörű támogatásáért, beleértve ennek a Parlamentnek a képviselőitől kapott támogatást. A kezdeményezést nem csupán a saját képviselőcsoportom, a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport tagjai írták alá. További képviselőtársaim neveit is láttam a listán, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja, az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja, az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja tagjaitól és másoktól is, aminek természetesen nagyon örülünk.
A francia elnökség jelenléte miatt szeretném megragadni az alkalmat arra, hogy köszönetet mondjak a francia kormánynak az elmúlt időkben ez irányba tett kezdeményezéseiért, gyakran egyes tagállamok ellenállásával is szembeszállva. Remélem azonban, hogy ez nem bátortalanítja el Önöket, és hogy további kezdeményezéseket fognak tenni ebben a hat hónapban is.
Ewa Tomaszewska
(PL) Tisztelt elnök úr, több hónappal ezelőtt ebben az ülésteremben tartottunk vitát a gdañski hajógyárban kialakult helyzetről. Minden csoport képviselője felhívta a figyelmet a hatékony versenyhelyzet szükségességére az európai hajógyárak és az egyéb, világpiacon jelen lévő hajógyárak, különösen a koreai hajóipari gyárak között. Hangsúlyozták, hogy háromból kettő sólyapályának a megszüntetése a gdañski hajógyárban elegendő ahhoz, hogy kiessen ebből a versenyből és elveszítse a túlélési esélyét.
Strasbourgban tartjuk az üléseinket, egy város, mely az európai integrációt jelképezi. Ennek a jelképnek mint az Európai Parlament központjának a fenntartása több száz millió euróba kerül évente, mégis becsüljük ezt a jelképet. A gdañski hajógyár a kommunizmus bukását, valamint Nyugat-Európa és Közép- és Kelet-Európa egyesülését jelképezi. Érdemes lenne ezt a jelképet megtartani egy élő gazdasági szereplőnek, egy olyan helynek, mely ezreknek ad munkát. Ez volt a kérésük a nemrég Brüsszelben demonstráló hajógyári dolgozóknak az Európai Bizottságtól.
Hélène Flautre
(FR) Tisztelt elnök úr, fel szeretném hívni a figyelmüket a Tunéziában kialakulóban lévő eseményekre, a gafsai bányamedencében.
Hetek óta lázadásokat szerveznek a szegénység ellen a medencében, amely gazdag, mivel sok foszfátot tartalmaz. Meg kell említeni, hogy a helyi lakosság nem részesül a nyereségből, és jelenleg rendkívül súlyos rendőrségi és katonai elnyomás tapasztalható, zaklatások, bebörtönzések, letartóztatások és városok lezárása, különösen Redeyef városé.
Kérem az EU misszióvezetőjét - Önökön keresztül, mivel úgy gondolom, hogy az Európai Parlament közbelépése szükséges -, hogy kezdeményezze ennek az ügynek a megtárgyalását a tunéziai hatóságokkal, hogy az emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásokat kövessék, mivel folyamatosan bebörtönzik a szakszervezeti tagokat, számos kínzásról számoltak be, továbbá kérem a misszióvezetőket, hogy jelenjenek meg a tárgyalásokon, találkozzanak családokkal, és kérjenek magyarázatot a tunéziai hatóságoktól az országban folyó elnyomásra.
Mihaela Popa
(RO) A szólásszabadság az Európai Unió alapjogi chartájának egyik alapelve. Mindegyik országnak biztosítania kell a szólásszabadságot, amihez a független média feltételeinek a biztosítása is hozzátartozik.
Sajnálatos módon a Moldovai Köztársaságban az újságírók szakszervezete médiaellenes cselekedetekről panaszkodik, melyeket 2001 és 2008 között követett el a chişinăui kormány. Az újságírók által felidézett cselekedetek, illetve a kormány által alkalmazott fellépések a sajtó politikai ellenőrzése érdekében a következők: információk cenzúrázása, újságírók ellen indított bűnügyi vizsgálatok az állami politikával ellentétes vélemények terjesztéséért, a rágalmazás különböző formái, tisztességtelen verseny ösztönzése a sajtóban, a viták lehetőségének maximális korlátozása a nyilvános audiovizuális sajtóban, - melyek végső soron befolyásolják a politikai sokszínűség alakulását, illetve burkolt módon a demokráciát.
Figyelembe véve ezeket a cselekedeteket, úgy vélem, hogy az Európai Uniónak alaposabban kellene ellenőriznie a szólásszabadság betartását ebben az országban.
Viktória Mohácsi
(HU) Léderer András a magyar liberális párt Új Generációja elnökének tolmácsolnám a szavait. Szombaton Budapesten elindult a Magyar Méltóság Menete. A korábbi évekhez hasonlóan idén is, hacsak egy napra is, de felhívták a figyelmet a melegekkel szembeni előítéletek csökkentésére. Ezúttal az elmúlt hetek Molotov-koktélos támadásainak köszönhetően több száz melegekkel szimpatizáló állampolgár is részt vett a felvonuláson.
A menetet eddig nem látott erőszak kísérte. Több civilt, rendőrt és közszereplőt bántalmaztak, köztük a magyar liberális párt ügyvivőjét, Horn Gábort és az Európai Parlament szocialista képviselőjét, Lévai Katalint. Amióta megalakult a Magyar Gárda, azóta több szélsőjobboldali, neonáci portál folyamatosan szervezi az agresszív támadásokat, hol egy zsidó jegyiroda ellen, hol a roma telepek ellen, most pedig a melegek ellen, miközben a kormány láthatóan tehetetlen, a nyomozóhatóságok képtelenek eredményeket felmutatni. Köszönöm szépen.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Tisztelt elnök úr, fel szeretném hívni a figyelmüket, illetve a francia elnökség figyelmét az Európai Iskolákra, melyek ugyan követendő példaként és mintaként szolgálnak az európai oktatásban, egyáltalán nem veszik figyelembe a tanulók tanulási nehézségeit (diszlexia, dadogás), és ezáltal sok gyermeket visszatartanak az iskolai fejlődésben, illetve a jövőbeli karrierjükben az ilyen nehézségeik eredményeképp.
Előfordultak már bukások, aztán az iskolából való kiesés, amik komoly nehézségeket okoznak a szülőknek, akik a mi képviselőtársaink és EU-tisztviselők. Arra kényszerülnek, hogy elköltözzenek, hogy gyermekeik rendes tagállami iskolába járhassanak, melyeknek megvan az érzékenységük a tanulási nehézségekkel küzdő gyerekek különleges igényeinek kielégítésére, ahogy ezt a törvény és az emberi méltóság is megköveteli, különösen a gyermekek védelmének szükségességére tekintettel.
A Parlamentnek lesz még további alkalma megfontolni azokat a problémákat, melyekkel ezeknek a gyerekeknek kell szembenézniük.
Marios Matsakis
Tisztelt elnök úr, ami Zimbabwében történik, az rendkívül szomorú és elképesztően gyalázatos. Mugabe elnök, aki korábban a gyarmati rabszolgaság ellen küzdő szabadságharcos volt, mára egy kegyetlen diktátorrá vált, illetve az országában élő milliók emberi jogainak és az igazságszolgáltatásnak a barbár elnyomója lett.
A nemzetközi közösség - beleértve az Európai Uniót is - szónoklataival, elítélő nyilatkozataival és a többségében eredménytelen szankcióival már kifárasztotta saját magát.
Eljött az újraválasztás ideje. Ezért úgy gondolom, hogy Mugabe urat nemzetközi büntetőtörvényszék elé kellene állítani az emberiség ellen elkövetett bűntettek vádjával. Meg vagyok győződve arról, hogy ez egy teljesen indokolt és realisztikus lépés, továbbá biztos vagyok benne, hogy a kívánt és sürgősen szükséges eredményekkel fog járni, azaz a zimbabwei embereket segíteni fogja attól a diktatórikus rezsimtől megszabadulni, amely gyorsan vezeti az országot az önpusztítás felé. Úgy vélem, hogy az EU-nak főszerepet kell játszania Mugabe nemzetközi igazságszolgáltatás elé történő állításának elérésében.
Ioannis Gklavakis
(EL) Tisztelt elnök úr, itt, az Európai Parlamentben, ismételten fel szeretném vetni azt a kérdést, amely aggasztja az országom halászait, a Fölközi-tenger halászait és egyáltalán mindenkit, aki törődik a környezettel.
A görögök, és általában az európai halászok, szigorú korlátozások alá vannak vetve, nagyon is helyesen, a halászati módszerek, eszközök, idő, stb. tekintetében.
A harmadik országok halászai azonban - melyre jó példa a török halászok - úgy és akkor halásznak, amikor csak akarnak, bármilyen felszerelést használhatnak, ezért a halállományok csökkentek, a tengerek rosszabb állapotban vannak és a környezet is károsodott.
Úgy vélem, kezdeményezéseket kell tennünk Törökországot illetően, annak érdekében, hogy az országban kialakuljanak a megfelelő halászati gyakorlatok. A legfontosabb a környezet. És természetesen amikor Törökországot mondok, akkor a harmadik világ minden olyan országára gondolok, amelyek nem alkalmaznak megfelelő és szabályos halászati módszereket.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Tisztelt elnök úr, magam is örömmel üdvözlöm a francia elnökséget, a köztünk lévő francia miniszterrel, Jouyet úrral együtt. Tényleg szokatlan, hogy az elnökség itt van már hétfőn, már a kérdések ideje alatt is.
A rendőrség felállításáról szándékozom beszélni, a rohamrendőrségéről, ma, a Parlament előtt. Amikor korábban ide értem, két rohamrendőrségi kordonon keresztül kellett áthaladnom. Azon gondolkoztam, hogy vajon milyen veszély fenyegetheti a Parlamentet, hogy a rohamrendőrség ekkora alakulatát ki kell vezényelni. Kétszer azonosítottak, és megkérdezték, hogy miért tartózkodom az Európai Parlament területén. Tényleg nagyon meg voltam lepve, tisztelt Jouyet úr, ugyanis nem érzem itt magam fenyegetve, épp ellenkezőleg, pont a korlátok miatt érzem elnyomva magam. Emlékeztetni szeretném Önt arra, hogy az európai polgárok házának körbezárása rohamrendőrséggel furcsa módja a francia elnökség elkezdésének, és hangsúlyozni kívánom, hogy szeretnék, ha ez a ház az emberek háza maradna, nyitva a polgárok előtt.
Anna Záborská
(SK) Mivel legközelebb csak augusztus 21-e után fogunk találkozni, ezért kötelességemnek érzem felhívni a figyelmet a negyven évvel ezelőtt e napon történt drámai eseményekre, Csehszlovákia Varsói Szerződés értelmében történt elfoglalásának 40. évfordulójára.
Eléggé nyilvánvalóan látszott abban az időben, hogy a kommunista rezsim az emberiség elleni bűntett volt, épp úgy, mint bármely más totalitárius rendszer. 1968 augusztusa után a szülőhazám még 20 évig szenvedett ettől a gonosz által működtettet, szervezett kommunista bűnözés és terrorgépezet különféle formáitól. Becsülnünk kell azokat, akik nem adták meg magukat, és becsülettel kitartottak. Engedjék meg, hogy idézzem - ha nem is szó szerint - Anton Srholek szlovák pap és a Szlovákiai Politikai Foglyok Konföderációja elnökének szavait: "Soha nem szabad megfeledkeznünk arról a több százezer tiszteletet érdemlő emberről Szlovákiában, akik hozzájárultak a szabadság és az emberi jogok védelméhez. Nekik köszönhető az, hogy mi most újra a demokrácia, a szabadság és a jogállamiság oldalán állunk.”
Csaba Sógor
(HU) Köszönöm. A szibériai Jugria tartomány Hanti-Manszijszk városában orosz summit, finnugor népek helyzete, két nap múlva ötödik Finnugor Világkongresszus. Az EU anyagilag is támogatja ezeknek a finnugor népeknek a küzdelmét önazonosságuk megtartásáért. A jelen levő EU-s delegáció, de a négy államfő is, köztük különösen a magyar államfő beszéde hangsúlyozta azt, hogy mennyire fontos, hogy a veszélyeztetett népeknek ne csak tánccsoportjuk és kórusuk legyen, hanem anyanyelvi oktatásuk, önrendelkezésük is.
Az EU számára két üzenete van ennek a kongresszusnak. Az egyik: a kultúrák közötti párbeszéd éve ne csak a nagy népek kultúrája közti párbeszéd legyen. A másik: értetlenül állunk olyan jelenségek előtt, amikor egy EU-s ország parlamentje szavazással akarja eldönteni, hogy az országa egynyelvű, miközben 75 regionális nyelv létezik ebben az országban. Ha az EU és Oroszország is fontosnak tartja a területén élő népek kultúrájának, anyanyelvének megőrzését, ez legyen követendő példa az EU tagállamaira nézve is. Köszönöm.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Tisztelt elnök asszony, a pekingi olimpiai játékok előtt néhány héttel az egyetlen független információs csatorna, az Új Tang-dinasztia Televízió, beszüntette adását Kínában.
Bár számos hét telt el a történtek óta, még mindig nem tudjuk, mi okozta az üzemzavart, amelyről az Eutel Communications műhold-üzemeltető adott tájékoztatást, illetve azt sem tudjuk, hogy ez az üzemzavar mikor fog helyreállni. Azt azonban tudjuk, hogy kiknek válik ez az üzemzavar a javára, s kiknek a kárára. Független és nonprofit kínai, illetve angol nyelvű televíziós közvetítések meglévő előfizetőinek millióit kényszerítik a kínai hatóságok az információk cenzúrázásának eltűrésére, amelyekből megtudhatták volna, hogy a kínai erők milyen nagy hatékonysággal lépnek fel a tibeti terroristákkal szemben. Nem fognak tudni a tiltakozásokról, a zavargásokról és a játékok szervezése közben fennálló problémákról.
Mi, európai uniós polgárok és képviselők, olyan megbecsüléssel viszonyulunk Kínához, amit vitathatatlanul megérdemel egy olyan nagy nemzetként, amely az emberiség örökségének egészéhez rendkívüli mértékben hozzájárult. Sajnálatos, hogy ezért a megbecsülésért cserébe rendkívül nemtörődöm módon bánnak velünk a pekingi hatóságok. Magunktól is, és kínai partnereinktől is meg kell követelnünk a megállapodások betartását, illetve ugyanazon elvek követését.
Emmanouil Angelakas
(EL) Tisztelt elnök asszony, a The New York Times-ban néhány nappal ezelőtt megjelent cikk szerint egy megállapodás van kialakulóban az amerikai kormány és az Európai Bizottság között, amely engedélyezné az európai kormányoknak, illetve az Európai Unióban székelő bankoknak és vállalatoknak információk átadását az európai polgárokról az amerikai ügynökségeknek, olyanokat mint például a hitelkártya-forgalom, részletek megtett utazásokról, e-mailek és honlap-látogatások - és mindezt a terrorizmus elleni harc nevében.
Tárgyalások folynak annak a lehetőségéről, hogy az európai polgárok engedélyt kapnak az amerikai kormánnyal szembeni jogi fellépésre, amennyiben úgy gondolják, hogy a személyes jogaikat megsértik a személyes adataik felhasználásával.
Felhívom az Európai Parlament elnökét és képviselőit, hogy vizsgálják meg ezt a kérdést, valamint felhívom az Európai Bizottságot, hogy áruljon el részleteket az ügy kapcsán, annak érdekében, hogy a Ház tisztában lehessen ezeknek a tárgyalásoknak a tartalmával és természetével. Az Európai Parlamentnek kötelessége megvédeni az európai polgárok személyes jogait és magánéletének tiszteletben tartását, ha e jogaikat megsértik.
Eoin Ryan
Tisztelt elnök asszony, fel szeretném hívni a figyelmet az emelkedő olajárak és különösen a határidős olajpiac kérdésére. Számos okkal magyarázzák az olajpiaci árak növekedését. Az egyik a kereslet, a másik pedig a kínálat és az évek óta fennálló szegényes infrastrukturális beruházások az olajiparban. Olajipari és piaci szakértők egyre inkább felvetik nevetségesen alacsony fedezeti követelmény kérdését a határidős nyersolajpiacon. Ez 5% és 7% között áll. Azaz, ha 10 millió euróért akarunk vásárolni a határidős olajpiacon, nincs más tennivalónk, mint fél millió eurót befektetni.
A Trim Tabs Investment Research, egy független, befektetési kutatással foglakozó vezető amerikai vállalat, elmondta, hogy ha a fedezeti követelmény 25% és 50% közé növekedne, ami megfelel annak az értéksávnak, amit a legtöbb befektető az értéktőzsdén fizet, akkor ez jelentős hatással lenne az olajárak csökkentésére. Az alacsony fedezeti követelmény a piacon azt jelenti, hogy a piacon könnyen lehetséges a manipuláció. Ez teljesen egyértelmű. Semmi problémám nincs azokkal, akik határidős, illetve árualapú ügyletekbe fektetnek be, de ez a fedezeti követelmény nevetségesen alacsony.
Ezzel a kérdéssel foglalkoznunk kell. A fedezeti értéket növelni kell, mert óriási hatással van a globális gazdaságra, és a tőlünk telhető legtöbbet meg kell tennünk az olajár csökkentésére globális szinten.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Tisztelt elnök asszony, a lengyel elnök úgy döntött, nem írja alá a Lisszaboni Szerződést ratifikáló okmányt, mivel arra az álláspontra jutott, hogy a Szerződés életképtelenné vált az ír népszavazáson történt elutasítása eredményeképp. A lengyel elnök tehát emlékeztetett az Európai Unió működésének alapelvére, nevezetesen hogy a szerződések csak akkor léphetnek életbe, ha minden egyes tagállam ratifikálja azokat. Ennek az alapelvnek az alkalmazása idáig nyilvánvaló volt, és alkalmazták is miután a franciák és a hollandok elutasították az Alkotmányszerződést. Amikor ez történt - annak ellenére, hogy sok országban folytatták a ratifikációs folyamatot - elfogadottá vált, hogy az Alkotmányszerződés kudarcba fulladt. Sajnos mind az ír népszavazás eredménye, mind a lengyel elnök döntése után olyan hangokat hallhattuk az Európai Unióban - ideértve prominens politikusokét is, amelyek a dokumentum ratifikálását követelték Lengyelországtól, ami az európai demokrácia lényegének a megtagadása. Szeretnék határozottan tiltakozni az ilyen hangok ellen, illetve a ránk irányuló nyomásgyakorlás és a különféle zsarolások ellen.
Elnök
Ezzel véget ért a fontos politikai kérdéseket érintő egyperces felszólalások ideje.
