Kravas pārvadājumu loģistika Eiropā un ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Inés Ayala Sender ziņojums Transporta un tūrisma komitejas vārdā par kravas pārvadājumu loģistiku Eiropā - ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošo faktoru.
Inés Ayala Sender  
referente. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, šajā pēcpusdienā mēs apspriežam Eiropas izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības izšķirošu nozari, proti, loģistiku.
Loģistika ir būtiska mūsu pilsoņu ikdienas dzīves kvalitātei, lai gan viņi to pietiekami skaidri neapzinās. Šis darbs cenšas cita starpā paaugstināt šā jautājuma pamanāmību pilsoņu vidū.
Šī nozare veido aptuveni 13 % no Eiropas Savienības IKP, un tai ir liela ekonomiskā nozīme, jo tā nosaka no 10 līdz 15 % no gatavās produkcijas izmaksām Eiropā. Dažās nozarēs, piemēram, svarīgajā automobiļu rūpniecībā, tās pat pārsniedz sociālās izmaksas.
Tā arī ir nozare, kas līdz šim ir šķitusi rūpniecības un tirgus jautājums; tās panākumi un izaugsmes potenciāls šķita neapstrīdams, un tam tādam jābūt arī turpmāk. Tomēr, saskaņā ar mūsu stingru pārliecību, ka labākais tirgus ir labi regulēts tirgus, kas veicina un sekmē pozitīvās kapacitātes un turklāt novērš iespējamos riskus pirms tie kļūst par šķēršļiem mūsu pilsoņu nepieciešamajai izaugsmei, kreativitātei un attīstībai, mēs atzinīgi vērtējam Komisijas lēmumu sākt uzskatīt šo nozari par faktoru, kas Eiropas Savienībai ļauj paaugstināt iespējas un ierobežot acīmredzamus riskus, ņemot vērā pārvadājumu nozares izaugsmes prognozes Eiropā. Pašlaik runa ir par aptuveni 50 % izaugsmi no 2000. līdz 2020. gadam. Tādējādi nozare spēs izmantot un palielināt iespējas, kas tai atvērtas, situācijā, ko mēs uztveram kā definētu ap piecām būtiskām prioritātēm.
Pirmā prioritāte ir nesenā paplašināšanās austrumu virzienā, kas palielina attālumus un rada nomaļas teritorijas; tajā pašā laikā tā tomēr rada arī jaunas iespējas tirgus un tirdzniecības jomā mūsu pilsoņu dažādajās kultūrās.
Otrā prioritāte ir globalizācija, kas paātrina tirdzniecību, dažādo vajadzības un pa jaunam definē teritoriju un tautu ģeogrāfisko stāvokli. Es šeit domāju manu valsti, Spāniju, kas šķita nomaļa paplašināšanās kontekstā, taču globalizācija to ir novietojusi krustcelēs starp tādiem svarīgiem reģioniem kā Latīņamerika, Āfrika vai tirdzniecība ar Āziju.
Vēl viena prioritāte loģistikas izmantošanai ir klimata pārmaiņas un pašreizējās enerģijas vajadzības. Mums ir efektīvāk jāizmanto infrastruktūra, jāuzlabo satiksmes vadība un jāierobežo braucieni bez kravas; pašreizējā loģistika var to ievērojami veicināt.
Ceturtā prioritāte ir iespējas informācijas apmaiņai, ko mēs cenšamies panākt Septītās pamatprogrammas ietvaros, un visa zināšanu ekonomikas nākotne. Loģistika ir pats viedā transporta iemiesojums - transporta, kas ietver plānošanu kā fundamentālu jēdzienu un arvien vairāk pamatojas uz viedām sistēmām. SESAR, SafeSeaNet un Track and Trade visas ir ierīces un jaunas tehnoloģijas, ko sekmīgi izmanto šajā nozarē.
Visbeidzot, demogrāfiskās pārmaiņas un jauniešu nodarbinātības perspektīvas arī ir jomas, kurās loģistika var dot izšķiroša ieguldījumu. Tādēļ priekšlikums ziņojumam īpaši cenšas atbalstīt Komisiju, noskaidrojot vājās vietas un mēģinot veidot jaunus priekšlikumus.
Mums ir jānovērš pārāk lieli administratīvie slogi, izmantojot tieši šīs viedās sistēmas, lai samazinātu un ierobežotu formalitātes, kas paliek sarežģītas it īpaši, piemēram, muitas iestādēs un jūras tirdzniecībā; es tomēr domāju, ka Komisijas rīcības plānā izvirzītie priekšlikumi šajā saistībā ir potenciāli ļoti pozitīvi.
Cita vājā vieta, kurai mēs arī piedāvājam vairākus risinājumus, ir infrastruktūras trūkums un saistītā finansējuma deficīts. Šajā nolūkā mēs no jauna uzsveram nepieciešamību norobežot pārrobežu tīklu sistēmu, atverot neizmantotas vēsturiskas pārejas Pirenejos vai Alpos, kur mēs uzskatām, ka tas varētu palīdzēt, un samazināt sastrēgumus uz dažiem ceļiem, atverot dzelzceļa tuneļus.
Ir arī viens īpašs priekšlikums virzienā, ko es sevišķi atbalstu, proti, priekšlikums par specializētas kravas dzelzceļa sistēmas izveidi. Mēs aicinātu Komisiju iesniegt mums plānu par šo objektu.
Attiecībā uz finansēšanas nepieciešamību mēs vēlētos ierosināt debates par nākotnes finansējumu pietiekami vērienīgai Eiropas transporta politikai, kas iekļautu loģistiku kā prioritāru problēmu.
Attiecībā uz darbaspēka trūkumu mēs atbalstām Komisijas priekšlikumu padarīt profesiju pievilcīgāku, taču mēs gribētu attiecināt to ne tikai uz apmācību, bet arī uz sociālo un darba apstākļu uzlabošanu.
Visbeidzot, mēs arī vēlamies atbalstīt un pamudināt Komisiju šajā saistībā, kad mēs norādām uz nepieciešamību jebkurā pilsētas transporta nākotnes analīzē iekļaut īpašu nodaļu par pilsētas loģistiku. Mēs uzskatām, ka mūsu pilsoņi piecieš ikdienas sastrēgumus, kad loģistika, kas sekmīgas darbības gadījumā nav redzama, ir izrādījusies bezspēcīga. Tādēļ mēs domājam, ka ir laiks loģistikai ieņemt pienācīgu vietu Eiropas diskusijās.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es īpaši vēlos pateikties Ayala Sender kundzei par ziņojumu par kravas pārvadājumu loģistiku. Man būtu arī jāsaka viņai, ka es atceros mūsu Saragosas apmeklējumu, kur mums bija iespēja redzēt ieguvumus no visa darba, kas pašlaik tiek veikts Eiropā loģistikas attīstībā.
Ziņojums vieš labas cerības par Komisijas pieņemto pieeju tās paziņojumā par loģistiku 2006. gadā. Šī rezolūcija ir svarīgs solis Parlamenta un Komisijas kopējos centienos uzlabot kravu pārvadājumu operācijas Eiropā.
Man tas šķiet ļoti uzmundrinošs, jo pēc dažām nedēļām es izklāstīšu Loģistikas rīcības plānu.
I. Ayala Sender daiļrunīgi izklāstīja apspriežamos jautājumus: loģistikas ekonomisko dimensiju un efektivitāti, kas ir mūsu konkurētspējas izšķirošais faktors. Loģistika veicina preču plūsmu un palīdz padarīt mūsu ražojumus konkurētspējīgus, nodrošinot tiem piekļuvi tālākiem tirgiem. Tādējādi loģistika ir kļuvusi par svarīgu un dinamisku nozari, kas rada darba vietas, un Eiropai ir vissekmīgākās loģistikas sabiedrības šajā jomā. Turklāt loģistika uzlabo vides efektivitāti. Kā I. Ayala Sender sacīja, tā palīdz samazināt satiksmes sastrēgumus. Kravas pārvadājumiem un loģistikai ir arī jārisina ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšanas un izmešu un trokšņa emisiju samazināšanas problēmas.
Loģistikas jomā veicamais darbs neietver šīs strauji augošās nozares reglamentēšanu, bet tās ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšanu, ļaujot tai mobilizēt efektivitātes potenciālu, kas vēl joprojām ir pārvadājumu uzņēmējdarbībā. Īstenībā tieši tādēļ mēs esam attīstījuši komodalitātes ideju, dažādu transporta veidu efektīvu apvienošanu. Šajā saistībā mēs varam izmantot loģistiku, lai saskaņotu ekonomikas un vides mērķus.
Tomēr vēl joprojām ir daži šķēršļi loģistikas attīstībai. Vispirms jaunu risinājumu ceļā stājas kopēju noteikumu harmonizācijas trūkums īpaši informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Mēs varētu labāk plānot kravas pārvadājumus, mēs varētu uzlabot pārvadājumu sistēmas darbību un drošību, mums vajadzētu uzlabot preču monitoringu un nodrošināt, ka klientiem ir vajadzīgā informācija. Loģistikas ķēdei ir jādarbojas kā saskanīgam veselumam pat tad, ja ir iesaistīti vairāki partneri un dažādi transporta veidi.
Otrkārt, mums ir vairāk jāuzsver kvalitāte kravas pārvadājumos ar pakalpojumu kvalitātes indikatoriem un paraugprakses izplatīšanu. Tas nozīmē darbinieku apmācības uzlabošanu un viņu prasmju atzīšanu.
Treškārt, mums ir jāpievēršas vājajām vietām un kravas pārvadājumu šķēršļiem. Mēs esam apspriedušies ar visiem, kas darbojas loģistikas jomā, un saņēmuši piecus simtus atbilžu, ko izmantojam Loģistikas rīcības plāna sagatavošanā.
I. Ayala Sender ziņojumā ir arī pareizi uzsvērta administratīvo procedūru vienkāršošana, infrastruktūras ieguldījumu vajadzības un loģistikas problēmas pilsētu teritorijās. Mums vajadzīgas konkrētas atbildes uz visiem šiem jautājumiem.
Es esmu gandarīts, ka Transporta un tūrisma komiteja ir piešķīrusi reālu nozīmi Loģistikas rīcības plānam, ko es izklāstīšu oktobrī. Plānā ir jāierosina konkrēti pasākumi ar skaidriem mērķiem un īpašu grafiku. Tas būs viens no iniciatīvu kopumiem, kas ietver dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem, ostu politiku un divus Komisijas dokumentus par jūrniecības telpu bez robežām un par jūras transporta maģistrālēm. Šo pasākumu pieņemšana būs svarīgs signāls un veids, kā identificēt alternatīvos pārvadājumu veidus, kas ir efektīvi, integrēti un dabai nekaitīgi, kā arī, protams, ievēro lietotāju vajadzības. Rīcības plāns būs saistīts ar pasākumiem, lai padarītu pievilcīgākus pārvadājumus pa dzelzceļu, pa jūru un iekšējiem ūdensceļiem.
Komisija neapgalvo, ka tā var atrisināt Eiropas kravas pārvadājumu problēmas viena pati, taču šajā punktā arī I. Ayala Sender ziņojums sūta vēstījumu dalībvalstīm, aicinot tās attīstīt savas loģistikas iniciatīvas, it īpaši, izdarot ieguldījumus infrastruktūrās ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienību. Mēs gūsim panākumus tikai tad, ja dalībvalstis un Eiropas Savienība darbosies kopā.
Loģistika ir nozīmīgākā problēma. Darbojoties ar to, mēs panāksim kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, kas var dot ieguldījumu cīņā pret globālo sasilšanu. Manuprāt, lai padarītu Eiropas mobilitāti ilgtspējīgu jeb saskanīgu ar mūsu vides aizsardzības prasībām ekonomikas un Eiropas pilsoņu labumam, ir jāattīsta laba loģistika un laba transporta infrastruktūra.
Vai es drīkstu no sirds pateikties Ayala Sender kundzei par viņas ieguldījumu loģistikas panākumos, kas ir būtiski ilgtspējīgu pārvadājumu attīstībai.
Satu Hassi  
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinuma sagatavotāja. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlētos ļoti sirsnīgi pateikties referentei Ayala Sender kundzei par ļoti slavējamu ziņojumu.
Tomēr man ir žēl, ka Transporta un tūrisma komiteja ir izlaidusi no ziņojuma dažas būtiskas lietas, kuras bija ierosinājusi Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja. Svarīgākā no tām ir pārvadājumu ārējo izmaksu, piemēram, vides izdevumu internalizācija.
Cenu veidošana, kurā ņem vērā reālās izmaksas, tostarp vides un sociālās izmaksas, ir fundamentāls līdzeklis, lai padarītu pārvadājumu sistēmas viedas, efektīvas un racionālas. Šveicē ceļu nodeva kravas transportam ir veicinājusi kravu novirzīšanu uz dzelzceļiem un samazinājusi kravas automobiļu braucienu bez kravas skaitu. Tas ir labs paraugs mums visiem.
Ir jāsaprot, ka efektīva, racionāla pārvadājumu sistēma nav tas pats, kas pastāvīga autotransporta attīstība. Satiksmes radītā oglekļa dioksīda emisijas nevar turpināt pieaugt kā pašlaik; pretējā gadījumā citās nozarēs, piemēram, rūpniecībā sasniegtie emisiju samazinājumi būtu tikai laika zaudēšana.
Mathieu Grosch
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vispirms es vēlos pateikties Komisijai un referentei par viņu darbu. Kravu pārvadājumu loģistika ir tik plašs objekts, ka vienmēr nav viegli aprobežoties ar būtisko. Franču valodā to labi raksturo teiciens: "qui trop embrasse mal étreint”. Tādēļ priecāsimies, ka šodien mums ir izdevies noteikt galvenos punktus!
Mums ir jāiestaigā jaunas takas, jo šī nav viegla joma. Tā ir konflikta zona starp ekonomiku un izaugsmi, no vienas puses, un vidi un drošību - no otras. Vienkārši sakot, ikviens vēlas preces, bet neviens nevēlas pārvadājumus. Tas nozīmē, ka šai nozarei, kas piedāvā tiešām labas nodarbinātības perspektīvas, nav pārāk laba slava. Mums jāveic sava darba daļa, lai atgādinātu cilvēkiem, pirmkārt, ka tā ir svarīga ekonomikas nozare, otrkārt, ka mēs varam mīt jaunas takas, un, treškārt, ka nozarei vēl joprojām ir nodarbinātības potenciāls.
Es vēl arvien uzskatu norādi uz apmācību par ļoti svarīgu, un tā būtu jāuzsāk dažādās valstīs. Specializēšanās šajā jomā paver piekļuvi jaunām un interesantām darba vietām. Pētniecība arī var padarīt kravas pārvadājumus efektīvākus, dabai nekaitīgākus un drošākus. Sadarbība starp valstīm paliek būtiska. Mums tikai jādomā par Eiropas tīkliem. Mēs visi domājam globāli, neviens nevēlas darboties lokāli. Vienkārši sakot, mēs gribam šos tīklus visur, bet mums nav resursu neatkarīgi no tā, vai mēs vedam sarunas par papildu finansēšanu ar Padomi vai ar pašām dalībvalstīm.
Attiecībā uz transporta veidiem es uzskatu, ka nevienam nav nekas pret kravu novirzīšanu uz dzelzceļu vai iekšējiem ūdensceļiem, taču galvenais te ir efektivitāte. Efektivitāte nav tikai cenas jautājums. Ja pārvadājumi pa dzelzceļu kļūst lētāki, bet nav efektīvāki, mēs neiegūsim nekādu kravu novirzīšanu. Tādēļ mums jāapvieno efektivitāte ar cenu, ja mēs vēlamies adekvāti risināt šo jautājumu.
Visbeidzot, es vēlos ierosināt jautājumu par sevišķi augstas kravnesības (SAK) transportlīdzekļiem (gigaliners) un standartizāciju. Mēs nevaram aizliegt vai pat atļaut visu Eiropas līmenī. Mums ir jāstrādā kopā ar dalībvalstīm un jāatrod direktīvas, piemēram, drošības un infrastruktūras jomā, kam ir jānosaka, vai šie SAK transportlīdzekļi ir jāatļauj.
Gilles Savary
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, es vispirms vēlētos pateikties Ayala Sender kundzei par viņas iniciatīvu.
Komisār, es īstenībā uzskatu, ka mēs joprojām neesam pieraduši runāt par loģistiku ne Eiropas līmenī, ne dalībvalstīs. Bieži mums ir autoceļu politika, dzelzceļu politika, aviācijas politika un jūrniecības politika, un dažās valstīs mums ir grūti tās koordinēt. Loģistikas mērķis ir izvairīties no pārāk daudzām kravu novirzīšanām starp dažādiem transporta veidiem un nodrošināt, ka tās tiek vislabāk izmantotas tur, kur tās ir visefektīvākās vai peļņu nesošas. Šajā saistībā es domāju, ka I. Ayala Sender sāktais darbs ir ļoti daudzsološs, un mēs, protams, gaidām Komisijas paziņojumu.
Es vēlētos vēlreiz uzsvērt Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas izvirzīto jautājumu. Manuprāt, netiek pietiekami uzsvērti ziņojumi par vides aspektiem. Ir skaidrs, ka mums ir jāattīsta loģistika Eiropā, un transporta politika ir pielikums iekšējam tirgum un tā attīstībai, taču, no vienas puses, mums nevar būt tālejoši plāni siltumnīcefekta gāzu samazināšanai un, no otras puses, nevaram būt pārāk pieticīgi.
Šai ziņā es esmu nobažījies par to, ka visos ziņojumos ir iezagušās atsauces uz 60 tonnu kravnesības transportlīdzekļiem. Iepriekšējā ziņojumā bija runa pieticīgi par Eiropas modulāro koncepciju; dažos ziņojumos runā par "megaautomobiļiem” vai "gigalaineriem”, pamatojoties uz autotransporta lobiju teoriju, ka, jo lielāks automobilis, jo mazāk tas patērē un tādēļ lielāks ietaupījums. Tas ir nepareizi. Jo lielāks automobilis, jo konkurētspējīgāks tas ir salīdzinājumā ar dzelzceļa vai ūdensceļu transportu, vājinot Komisijas dzelzceļa, ūdensceļu un jūras maģistrāļu politiku. Joprojām būs tikpat daudz kravas automobiļu, taču noteikti būs vairāk preču uz ceļiem, un mēs būsim zaudētāji.
Jeanine Hennis-Plasschaert
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas paziņojumā ir pareizi teikts, un ne pirmo reizi, ka loģistikai ir liela nozīme mūsu reakcijā uz visa veida jaunām problēmām, piemēram, uz vides aizsardzību. Vienlīdz svarīga, protams, ir loģistikas nozīme jautājumā par ES konkurētspēju. Šeit ir jāpiešķir prioritāte Eiropas transporta sistēmas optimizēšanai, vājo vietu apzināšanai un modernās loģistikas izmantošanai. Ir jārīkojas. Kā mēs varam uzlabot dažādo transporta veidu un šo veidu apvienojumu efektivitāti? Tas ir miljoniem dolāru vērts jautājums. Un es vēlētos uzsvērt šeit, ka sagaidāmais kravu pārvadājumu pieaugums ir jārisina tik pragmatiski, cik iespējams. Ja mums jātiek galā ar šādu pieauguma līmeni, ir maksimāli jāizmanto visi transporta veidi. Tādēļ tas neapšaubāmi nav kāda viena vai otra, bet ir visu transporta veidu jautājums.
Diemžēl Parlamenta reakcija uz paziņojumu draudēja to nogremdēt politikas debatēs par to, vai atļaut SAK izmantošanu, kā tikko sacīja G. Savary. Pēc garas runāšanas mums tagad ir vienošanās par kompromisu, kas ir tik neitrāls, cik vien iespējams. Kā viena no tiem, kas atbalsta šo lielo, garāko un smagāko transportlīdzekļu izmantošanu, es vēlētos piebilst, ka novatorisku ideju pieprasīšana tikai tādēļ, lai tās diskreditētu uz kļūdainu argumentu pamata, mūs ne pie kā laba nenovedīs.
Es saku, ka jūsu lēmumi ir jāpamato ar pareiziem pētījumiem. Sagaidāmais kravu pārvadājumu pieaugums ar autotransportu to vislabāk pārbaudīs. Rezultāti tuvākajā nākotnē būs atkarīgi no tā, kā mēs noteiksim šķēršļu prioritāti. Svētās govis būs jāupurē, arī tās, kas aptver garākus un smagākus transportlīdzekļus, piemēram, braukšanas aizliegumu izplatīšana Eiropas Savienībā, svētās govis ap piekrastes kuģniecību utt. Es patiesi ceru, ka šīs prioritātes drīz tiks skaidrāk noformulētas Eiropas Komisijas Rīcības plānā.
Man atliek tikai pateikties referentei par lielo darbu. Mana tūlītēja aiziešana nav nepieklājības izpausme, bet ir saistīta ar svarīgu tikšanos citā vietā.
Liam Aylward
UEN Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es šodien atzinīgi vērtēju šī ziņojuma saturu, kurš atbalsta plašāku Eiropas autoceļu tīkla attīstību Eiropā.
Otrais lielākais ceļu attīstības projekts Īrijā pašlaik ir 112 km gara ceļa posma būvniecība, ko sauks M3 un kas būs apvedceļš ap Mītas grāfistes Dunshaughlin, Navan un Kells pilsētām.
Īrijas presē ir bijušas daudzas reportāžas par Komisijas lomu M3 kontekstā. Daži cilvēki, kuri ir pret šo būvniecību, Komisijas lomu šajā jautājumā ir pasnieguši pilnīgi sagrozītā veidā. Es vēlos paskaidrot, kāda īsti ir Komisijas loma saistībā ar M3. 2007. gada 29. jūnijā Komisija Īrijas valdībai nosūtīja vēstuli ar argumentētu atzinumu, prasot paskaidrojumus par to, kāpēc pagājušajā martā, kad Lismullen notika arheoloģiskie izrakumi, Īrijas valdība neveica otro ietekmes novērtējumu. Īrijas valdība savu nostāju aizstāvēja, jo tā rīkojās tikai pēc tam, kad Īrijas Nacionālā muzeja direktors tai bija iesniedzis neatkarīgus ziņojumus. Ziņojumā bija ieteikums šos atradumus izrakt, aizsargāt un reģistrēt. Šo ierosināto plānu atbalstīja arī Īrijas valsts galvenais arheologs. Tomēr, Komisija nosūtot Īrijas valdībai šo vēstuli ar argumentētu atzinumu nebija domājusi, kā tika ziņots, ka Eiropas Savienība Īriju sodīs ar simtiem miljonu eiro lielu soda naudu vai ka šī ceļa būvniecība, kas jau bija uzsākta, būtu jāpārtrauc, vai ka pret Īriju tiks uzsākts tiesas process. Es zinu, ka šis ir emocionālas dabas jautājums, taču Eiropas Savienībai ir jāiesaistās šī jautājuma risināšanā.
Eva Lichtenberger
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Kā Zaļo grupas pārstāve es, protams, esmu par jebkādiem loģistikas uzlabojumiem, jo tie var palīdzēt samazināt kaitējumu videi. Tomēr man jāsaka no paša sākuma, ka ir tikai dažās jomas, kurās Eiropas Savienībai ir pilnvaras rīkoties šajā sakarā. Vienmēr ir trūkumi loģistikā tajās jomās, kurās nedarbojas saikne starp dažādiem transporta veidiem; tas ir īpaši kaitīgi, ja nevar izmantot dzelzceļu, tādēļ, ka loģistiskās saiknes ir sarežģītas, birokrātiskas, vāji attīstītas vai to nav vispār.
Pat tajos gadījumos, kad daudzi transportlīdzekļi brauc bez kravas, mēs tomēr atrodam, ka tur nedarbojas loģistika vai vienkārši nav lietderīgi izmantot ritošo sastāvu efektīvā un mērķtiecīgā veidā. Tie ir izšķiroši jautājumi un tie tiešām ir aplūkoti lietā. Tajā pašā laikā tos izmanto vairāki lobiji. Manuprāt, infrastruktūras uzlabošana vēl nav loģistiska; mēs vēl joprojām redzam tukšus vagonus pat uz ļoti labiem dzelzceļiem vai autoceļiem, taču tas mums nekādi nepalīdz. Īpaši es iebilstu pret to, ka šī lieta tiek nepareizi izmantota kā propagandas instruments par labu SAK transportlīdzekļiem.
Mēs jau ciešam no tā fakta, ka ļoti slikti tiek izmantots ritošais sastāvs. Tomēr ekonomiskas intereses dēļ - īpaši kokapstrādes nozarē, vismaz pagātnē - tiek plānots ieviest īpaši lielus SAK transportlīdzekļus, kas nelabvēlīgi ietekmēs ceļu uzturēšanu.
Visbeidzot, mums visiem ir jāsaprot, ka ceļi būs jāremontē daudz biežāk, ja uz asīm tiks likts pat vēl lielāks svars, ja vēl lielāks svars spiedīs uz asfalta virsmu. Tādēļ mēs šeit nevaram runāt pat par vides vai ekonomikas uzlabojumu, jo gala rezultātā tas stipri kropļo konkurenci ar dzelzceļu.
Erik Meijer
Priekšsēdētāja kungs, pašlaik ar autotransportu pārvadā daudz vairāk kravu, nekā tas būtu labi mūsu gaisa kvalitātei, mūsu aizsardzībai pret pārmērīgu troksni, mūsu drošībai un mums vajadzīgās telpas lielumam. Šīs pārvadājumu operācijas turpina augt it īpaši tādēļ, ka gadu gaitā tās ir kļuvušas relatīvi lētākas. Uzņēmumi organizē arvien vairāk pārvadājumu, kas nav nepieciešami. Tam ir divi cēloņi: izejmateriālu ieguve, to apstrādes dažādie posmi un galaproduktu pārdošana notiek ļoti dažādās vietās, un tas rada daudz lieku pārvadājumu operāciju starp šīm vietām. Neraugoties uz galveno ostu un citu lielu sadales centru izveidošanu, preces joprojām ceļo tālāk nekā vajadzētu.
Mazapdzīvotās valstīs, kurās ir maz dzelzceļu vai to nav nemaz, galvenokārt Amerikā un Austrālijā, ir radīti milzīgi kravas transportlīdzekļi, t. s. autovilcieni. Tie samazina pārvadājumu izmaksas, taču rada pārāk daudz novēršamu problēmu cilvēkiem. Mēs nedrīkstam ielaist šos smagos transportlīdzekļus Eiropā. Kravu pārvadājumi ir jāsamazina, un tie, kas tiešām ir nepieciešami, ir jānovirza uz dzelzceļu vai ūdensceļu transportu.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, loģistikas nozīme mūsu sabiedrībai ir labi zināma. Ikvienam tajā iesaistītajam ir pienākums nodrošināt loģistikas operāciju netraucētu norisi. Valsts iestādes cenšas radīt pēc iespējas labvēlīgākus darbības apstākļus, un uzņēmumi un nozare veido koncepcijas, lai vislabāk apmierinātu tirgus prasības. Es esmu iepriecināts, ka referente to piemin un uzsver dažādās jomas, kas ir jāapspriež.
Viena lieta, kas ziņojuma apspriešanā izraisīja diskusijas, ir jautājums par šiem sevišķi augstas kravnesības transportlīdzekļiem. Lai gan praktiskas pārbaudes valstu līmenī ir devušas pozitīvus rezultātus, viedokļi par šiem transportlīdzekļiem atšķiras. Manuprāt, kompromiss ir labs izejas punkts turpmākām debatēm. Es gaidu, ko Eiropas Komisija ienesīs šajās debatēs gan tās Kravu pārvadājumu loģistikas rīcības plānā, gan pētījumos par transportlīdzekļu svaru un gabarītiem. Pētījumu pasūtīs tuvākajā laikā, un tā rezultātus publicēs nākamajā vasarā.
Īsā kopsavilkumā mani apsveikumi Ayala Sender kundzei par viņas ziņojumu, un es ceru, ka iesāktais darbs turpināsies vēl šajā gadā.
Andreas Mölzer
ITS grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, gadu gaitā globalizācija ir novedusi mūs pie pieaugošām kravu pārvadājumu izmaksām; papildus tam ir notikusi paplašināšanās austrumu virzienā - kopā ar nepareizi virzītu ES palīdzības politiku. Rezultātā miljoni transportlīdzekļu katru dienu pārvadā kravas, no personīgajiem automobiļiem līdz sevišķi augstas kravnesības transportlīdzekļiem, un pieaug tādi negatīvie efekti kā sastrēgumi, troksnis, vides piesārņojums un smalko putekļu piesārņojums.
Koncentrēšanās uz autotransportu neapšaubāmi saasinās pašreizējās problēmas biezi apdzīvotājās teritorijās un uz galvenajām transporta maģistrālēm.
Augstas kravnesības transportlīdzekļi daudz biežāk iekļūst transporta negadījumos nekā cita veida transportlīdzekļi, un stingri ES noteikumi par šoferu atpūtas laikiem neko ievērojami nemainīs. Brisele neattiecas īsti nopietni pret sabiedrības veselības aizsardzību, citādi nav izskaidrojams tas, ka nav izdevies transponēt Konvenciju par Alpu aizsardzību. Īstenībā ES pievērsās šiem jautājumiem pirms dažiem gadiem, veidojot rīcības plānus un aicinot novirzīt pārvadījumus no autotransporta uz dzelzceļu. Taču vēlreiz nekādi reāli rezultāti netika iegūti.
Attiecībā uz Eiropas tīkliem mēs nevaram turpināt neievērot realitāti, un galu galā valstu ceļu izmantošanai būs jākļūst ekonomiski pievilcīgai.
Georg Jarzembowski
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi! Atļaujiet man norādīt, ka Komisija pati ir sacījusi, ka loģistika ir nozares pašas lieta. Es domāju, ka tā ir pareiza pieeja. Tādēļ es ceru, ka tad, kad Komisija iesniegs savu rīcības plānu, tā sadalīs to pasākumos, ko mēs varam veikt kā Kopiena, pasākumos, ko var veikt dalībvalstis, un pasākumos, kas jāveic pašai nozarei.
Protams, mums jāsamazina birokrātija, kas ir šķērslis piekrastes kuģniecībai, pieprasot aizpildīt dažādas veidlapas, kurpretim SAK transportlīdzekļi var vienkārši braukt cauri visai Eiropas Savienībai. Mums ir tiešām jāierobežo valdības birokrātija un jāattīsta modernā transporta infrastruktūra un sistēmas. Tomēr nekļūdīsimies. Loģistika ir pašas nozares lieta, un mums nav jāuzņemas slogs, ko mēs vienkārši nevaram atļauties.
Par SAK transportlīdzekļiem - varbūt būtu labāk runāt par 60 tonnu smagiem transportlīdzekļiem vai 25 m gariem transportlīdzekļiem, jo tās ir dažādas kategorijas - pašlaik mana grupa ir gluži noteikti pret to vispārējas izmantošanas atļaušanu pārvadājumos. Galu galā, vairumā ES daļu tādas infrastruktūras kā tilti, krustojumi un līkumi noteikti nav piemēroti tik gariem vai tik smagiem transportlīdzekļiem. Dalībvalstu kases neizdod naudu tiltu nostiprināšanai vai līkumu pārveidošanai. Ņemot vērā transporta situāciju, SAK transportlīdzekļi rada ievērojamas transporta drošības problēmas. Jūs tikai iedomājieties, ka viens šāds 25 m garš transportlīdzeklis kļūdaini iebrauc kādā līkumā mazā ciematā un pēc tam cenšas tikt atpakaļ!
Tādējādi es domāju, ka mums jāturpina darīt to, ko mēs esam darījuši iepriekš. Mums ir jāatļauj SAK transportlīdzekļi Somijā un Zviedrijā, kur ir lieli platu ceļu posmi kokmateriālu transportam. Šajā ziņā Transporta un tūrisma komiteja ir izvirzījusi saprātīgu priekšlikumu. Tā iesaka atļaut šos transportlīdzekļus dalībvalstīs ar ļoti stingriem nosacījumiem, ka mēs varam pierādīt Komisijai, ka ir nepieciešamā transporta drošība, ka ir nepieciešamā transporta infrastruktūra. Tas nozīmē, ka mums ir jāpārbauda šie nosacījumi konkrētos gadījumos un konkrētās dalībvalstīs.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Dalībvalstīm ir jānodrošina labvēlīga vide kravu pārvadājumu loģistikas attīstībai un jānovērš tai traucējošie šķēršļi. Gan pārvadātājiem, gan klientiem ir ārkārtīgi svarīgi, lai kravas pienāktu noteiktajā laikā un saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem.
Līdz 2020. gadam prognozētais kravu pārvadājumu pieaugums ir 50 %. Kravu pārvadājumu loģistika veido 13 % no ES IKP, bet preču gala cenā 10-15 % ir pārvadājumu loģistikas izmaksu daļa. Tādēļ dalībvalstīm ir jāveicina kravu pārvadājumi, un noteikumi un pārbaudes ir jāsaskaņo ar kopējiem noteikumiem, neieviešot šķēršļus preču brīvai apritei. Šie noteikumi prioritārā kārtā ir jānosūta visiem iesaistītajiem pārvadātājiem, lai viņi varētu ievērot reglamentējošos noteikumus un viņu līgumsaistības...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Eiropas Savienībai ir jāizmanto dabai nekaitīgāki pārvadājumu veidi. Nav nejaušība, ka 70 % prioritātes projektu Eiropas pārvadājumu tīkla attīstīšanai ir paredzēti dzelzceļam un ūdensceļu transportam. Diemžēl dalībvalstis ir maz izmantojušas Marco Polo programmu lielāka tilpuma kravu pārvadājumu novirzīšanai no autotransporta uz jūras transporta sistēmu.
Kuģojamais ūdensceļš, ko veido Reina, Mainas kanāls un Donava, samazina attālumu starp ziemeļrietumu Eiropu un dienvidaustrumu Eiropu par 4000 km. Turklāt no 2007. gada Eiropas Savienībai ir izeja uz Melno jūru. Kravu pārvadājumiem kļūst neaizstājama loģistika, viedās transporta sistēmas un tehnoloģijas izmantošana Tomēr kravu pārvadājumiem ir vajadzīga arī laba transporta infrastruktūra, un tādēļ mēs ceram, ka nākotnē budžeti Kopienas un dalībvalstu transporta projektiem būs prioritāte. Es domāju, ka šis ziņojums ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas Savienības ekonomiskajai attīstībai. Dalībvalstīm ir jādara vairāk kravu pārvadājumu loģistikas jomā. Apsveikumi referentei.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es esmu viens no tiem, kas tic, ka progresu un labklājību nevar sasniegt bez ambicioziem mērķiem, bet es arī domāju, ka mēs Kopienā un Eiropas Savienībā esam pārāk daudzos gadījumos sev devuši retoriskus un nereālistiskus nolīgumus un mērķus. Es domāju, ka tas notika 2000. gadā ar Lisabonas stratēģiju, kurai vajadzēja padarīt mūs par konkurētspējīgāko un dinamiskāko pasaules ekonomiku līdz 2010. gadam; vai 1994. gadā ar Esenes Nolīgumiem par Eiropas tīkliem, kuru lielākās daļas vēl joprojām nav. Šā gada martā Eiropadome izvirzīja mērķi par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un enerģijas patēriņu, kurpretim īstenībā mēs nespējam sasniegt pat daudz pieticīgākos mērķus, ko mēs uzņēmāmies Kioto.
Tagad mēs debatējam par kravu pārvadājumu loģistiku Eiropā kā ilgtspējīgas mobilitātes būtisku faktoru, mūsu izaugsmes un attīstības izšķirošu elementu; un tā kā līdz 2020. gadam tiek prognozēts ievērojams kravu pārvadājumu pieaugums, loģistika ir tā, ko mēs nedrīkstam ignorēt, jo tā ir nepieciešams instruments kravu pārvadājumu pieejamības, efektivitātes un drošības paaugstināšanai, kā arī to ilgtspējai.
Tomēr tajā pašā laikā ir jālabo pastāvīgās neveiksmes, piemēram, vājā vieta Eiropas tīkla Biriartu pārejā Basku zemē, vai citi aspekti, kur ir tādas problēmas kā koridoru trūkums, kas paredzēti dzelzceļa kravām (šādiem koridoriem nav jābūt ātrgaitas, lai tie būtu konkurētspējīgi), vai slikta dzelzceļu savietojamība vai efektīvas pārkraušanas trūkums.
Mums ir jāpadara par realitāti viedās transporta sistēmas, jāpiemēro interneta piedāvātais potenciāls kravas pārvadājumu pārvaldībai, standartizējot svarus, gabarītus un kravu noteicošos noteikumus, samazinot birokrātiju un izveidojot vienas pieturas piekļuves punktus.
Mums jāveicina dažādo transporta veidu komodalitāte, neaizmirstot jūras maģistrāles un iekšējos ūdensceļus; visvairāk mums ir jāiekļauj reālās izmaksas, tostarp vides izmaksas, izmantošanas cenā. Visu to nevar veikt, vienlaikus samazinot dalībvalstu iemaksas Kopienas budžetā.
Margrete Auken
(DA) Priekšsēdētāja kungs, ES transporta politika ir uz nepareiza ceļa. Vispārīgi runājot, nekas netiek darīts galveno problēmu jomā: klimata pārmaiņas, pārslogojums un negadījumi. Var likties, ka esam pieradināti pie pārslogojumiem un negadījumiem, taču mēs nevaram būt apmierināti ar sevis pieradināšanu pie klimata pārmaiņām, ja tās ir sākušās. Mums ir jārīkojas tagad. Taču tradicionālā domāšana ņem virsroku - pat šajā citādi lieliskajā ziņojumā, kas ietver absurdo priekšlikumu par SAK transportlīdzekļu izmantošanas atļaušanu
Kas notiktu, ja mēs atļautu šo milzeņu līdz pat 60 tonnām izmantošanu? Vai mums būtu mazāk kravas automobiļu? Protams, nē. Ieguvumu no automobiļu lieluma paaugstināšanas kompensētu kravas tonnāžas pieaugums. Tas ir dabas likums; tas notiek, kad pārvadājumi ir lētāki. Mūsu ceļi kļūtu pārpildīti ar šīm mobilajām noliktavām, un ne viedā satiksmes pārvaldība, ne citādi triki nelīdzētu. Tas būtu kā mazu plāksteru uzlipināšana lielai vātij, kas tikai kļūtu lielāka un lielāka, ar pašreizējo transporta politiku.
Dāmas un kungi, es aicinu jūs balsot pret SAK transportlīdzekļiem 21. punktā. Mēs nevaram atļaut šā veida smagos preču transportlīdzekļus Eiropā. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka pārvadājumi ar autotransportu ir lētāki. Kā jau minēts, tas sagrautu jūras un dzelzceļa transporta konkurētspēju: tieši šie transporta veidi mums ir jānostiprina, ja mēs gribam iegūt ilgtspējīgu kravas transportu Eiropā.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, šis ziņojums ir apsveicams, jo loģistika ir izšķirošais faktors ekonomikas attīstībai, bet transports un mobilitāte ir virzītājspēks ilgtspējīgai attīstībai, un tiem ir jāreaģē uz pašreizējiem neatliekamiem uzdevumiem, kas ir vajadzība samazināt satiksmes pārslogojumu un cīnīties pret klimata pārmaiņām.
Saskaroties ar vajadzību pēc ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības un nepieciešamību samazināt piesārņojumu, loģistika, plānošana, paraugprakses apmaiņa, kā arī efektīva sadarbība starp visām iesaistītajām pusēm - iestādēm, ražotājiem, pārvadātājiem, saņēmējiem - ir vienīgie dzīvotspējīgie risinājumi. Pašlaik gan pārvadātāji, gan saņēmēji dod priekšroku autopārvadājumu un aviopārvadājumu ātrumam. Diemžēl šīs vasaras ārkārtējā karstuma dēļ dažos reģionos, arī Rumānijā, bija jāievieš satiksmes ierobežojumi augstas kravnesības transportlīdzekļiem, tādēļ kravu pārvadājumiem bija grūtības un tika ziņots par finansiāliem zaudējumiem.
Šādos apstākļos dzelzceļa transportam un vēl vairāk iekšējo kuģojamo ūdensceļu transportam un īsiem jūras maršrutiem, kā arī komodalitātei, ir neapšaubāmas priekšrocības, lai samazinātu spiedienu uz ceļu infrastruktūrām. Tādēļ ir obligāti jāatsāk debates par Eiropas transporta tīklu līdzfinansēšanu, jo, lai izdarītu šos lielos ieguldījumus Eiropas infrastruktūrā, valstu finansiālie centieni, lai cik nozīmīgi un labi domāti tie būtu, ir nepietiekami īpaši jaunajās dalībvalstīs.
Komisijai ir jāatceras un jāpiešķir lielāks finansējums, sākot no 2008. gada. Es vēlētos pievērst uzmanību referentes nozīmīgajam ieteikumam dalībvalstīm izveidot savus plānus kravu pārvadājumu loģistikai kopā ar Eiropas kopējo rīcības plānu. Šajos valstu plānos galvenā vērība būtu jāvelta pārrobežu pārvadājumiem no trešām valstīm un uz tām, kā arī kravu drošībai. Šie plāni var sekmīgi veicināt prioritāšu pārvaldības uzlabošanu un struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējuma apgūšanu, lai uzlabotu un paplašinātu transporta infrastruktūras, kā arī labākai sadarbībai starp TEN un Marco Polo projektiem pārrobežu līmenī.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos apsveikt Ayala Sender kundzi par viņas lielisko ziņojumu.
Es vēlētos izvirzīt divus īpašus jautājumus: pirmkārt, es arī atzinīgi vērtēju ziņojuma punktus par Eiropas Komisijas nodomu izpētīt iespēju par vienota pārvadājumu dokumenta izveidi visiem transporta veidiem. Šis ir ļoti interesants paziņojums, kas varētu atbalstīt savietojamību un veicināt multimodālus pārvadājumus, kas neprasa finansējumu ieguldījumiem un varētu lielā mērā veicināt mūsu integrāciju.
Otrais jautājums, ko es arī uzskatu par sevišķi svarīgu, ir apmācības un tālākapmācības sistēmas izveide pārvadājumu un loģistikas jomā, lai radītu sistēmu savstarpējai prasmju un kompetenču atzīšanai; tas ir saistībā ar 17. punktu. Es vēlētos noteikti atbalstīt šo koncepciju iepriekš minēto iemeslu dēļ.
Trešais jautājums, ko es vēlētos izvirzīt, ir Šengena un, konkrētāk, kā jaunajām dalībvalstīm ieviest tās principus praksē.
Nathalie Griesbeck
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlētos pateikties Ayala Sender kundzei par teicamo darbu, kas tajā laikā, kad Parlaments apspriež šo darba veidu, ir radījis šo patstāvīgo ziņojumu par kravu pārvadājumu loģistiku Eiropā, par šo mūsu līdzpilsoņiem ļoti svarīgo jautājumu, kā tas jau ir bieži sacīts.
Tā kā man trūkst laika, divi galvenie punkti. Pirmais ir tas, ka ir būtiskāk nekā jebkad ņemt vērā loģistiku mūsu vispārējā preču pārvadājumu stratēģijā, un mums jāvelta īpaša uzmanība pilsētu loģistikai un loģistikas problēmām pilsētās.
Otrais punkts, un šeit es runāju kā Budžeta komitejas locekle, ir tas, ka Eiropas Savienības ieguldījumiem ir jāietver loģistikas infrastruktūru finansēšana. Mēs zinām, cik sarūgtināti mēs bijām par RTE-T piešķirtajām apropriācijām, un es paļaujos uz komisāra atbalstu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis dod lielāku ieguldījumu - vismaz cenšoties pārliecināt tās - kad atkal apspriedīs finanšu plānus.
Visbeidzot, es vēlētos pievērst uzmanību viedokļiem, kas tika izteikti par transportlīdzekļu ar svaru virs 60 tonnām braukšanu pa Eiropas ceļiem. Kā jau teikuši ļoti daudzi mani kolēģi šovakar, tie nav atbilstīgi Eiropas drošības mērķiem vai vides aizsardzībai un ilgtspējīgai attīstībai.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Loģistikas procesi ir galvenokārt rūpniecības un pārvadājumu nozares lieta, un, manuprāt, tā tam būtu jāpaliek. Tie ir apsvērumi, kas pastāvīgi ir darba kārtībā Eiropā un arī visā pasaulē, tādēļ es atzinīgi vērtēju Komisijas priekšlikumu. Taču ir jākoncentrē spēki, lai nodrošinātu labāku transporta struktūru un mazāk šķēršļu, nevis radītu vēl vairāk ES noteikumu vai aizliegumu. Noteikumi ir jāuzlabo. Tādēļ es esmu laimīga, ka šajā ziņā mēs esam ievērojami vienkāršojuši referentes ziņojuma projektu.
Atļaujiet man sacīt nedaudz vairāk par šķēršļiem loģistikai. Pagājušajā gadā Parlaments debatēja par Naiades ziņojumu. Mēs pilnīgi atbalstām Komisiju šajā jautājumā, jo arī iekšējo ūdensceļu pārvadājumos ir daudz šķēršļu, un es ceru, ka Komisija nezaudēs laiku, sagatavojot savus pirmos priekšlikumus iesniegšanai Parlamentam. Cits šķērslis loģistikai ir ierobežojums šiem 60 tonnu transportlīdzekļiem. Es atbalstu kompromisu, proti, ka dalībvalstīm ir jābūt iespējai izlemt, vai tās piemēro šo noteikumu, bet es arī apzinos, ka ir milzīgs daudzums mītu, lai neteiktu megamītu, par šo jautājumu. Komisār, jūsu uzdevumā tiek veikts pētījums. Es aicinu jūs vispirms pētīt faktus, kā arī pētīt starptautiskos maršrutus. Es piekrītu kolēģim G. Jarzembowski, ka mēs nedrīkstam ielaist šos "gigalainerus” pilsētās un ciematos. Taču garajos maršrutos, kur nav alternatīvas, lai būtu. Vai jūs pievērsīsiet uzmanību faktiem? Es ar interesi gaidīšu jūsu secinājumus.
Zita Gurmai
(HU) Es vēlētos pateikties manai kolēģei Ayala Sender kundzei par izcilo ziņojumu. Viņa ir sagatavojusi vispusīgu materiālu, kas aptver visas jomas un kas palīdzēs izstrādāt Komisijas rīcības plānu.
Tas ir ieguldījums Eiropas ekonomikas nākotnē, lai visā ES varētu ieviest savlaicīgu efektīvu kravu pārvadājumu loģistiku. Tā veicinās ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, paaugstinātu konkurētspēju un reģionālo attīstību.
Tomēr, lai sasniegtu šo mērķi, mums ir vajadzīga vēl kvalitatīvāka, precīzāka, efektīvāka un drošāka loģistika un, vēl svarīgāk, pārvadājumu metožu harmonizācija, lai pilnībā izmantotu katras metodes efektivitāti un priekšrocības. Šajā nolūkā ir jārada pareizi tehniskie, praktiskie un ekonomiskie nosacījumi
Ir vajadzīgi ietekmes novērtējumi, kas pamatojas uz loģistikas attīstības vienotu stratēģiju. Ir svarīgi nodalīt valsts un privātā sektora uzdevumus. Efektīva loģistika ir ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors. Rūpīgi apdomāti loģistikas risinājumi veicina kravu pārvadājumu optimizāciju, tādēļ ir lietderīgi izmantot pētniecības un tehnoloģiju attīstības iespējas loģistikas attīstības atbalstam.
Luís Queiró
(PT) Ar šo sākotnējo ziņojumu, par ko referente ir jāapsveic, mēs ceram sekmēt kravu pārvadājumu loģistikas pamatstratēģijas noteikšanu Eiropas Savienībā. Mēs uzskatām loģistiku par būtisku instrumentu dažādu transporta veidu līdzsvarotas un ilgtspējīgas izmantošanas efektīvai plānošanai un īstenošanai.
Tātad loģistika ir būtiska racionalizācijas procesam ar nolūku sasniegt visaugstākos konkurētspējas un ilgtspējības līmeņus nākotnē. Neskatoties uz mūsdienīgas loģistikas sistēmas priekšrocībām ekonomiskās efektivitātes, resursu optimālas izmantošanas, nodarbinātības iespēju radīšanas, vides aizsardzības un drošības un nodrošinājuma uzlabošanas jomās, mēs atzīstam, ka vēl ir jārisina problēmas, starp kurām visacīmredzamākā ir TEN ilgstošā nepietiekamā finansēšana, arī attiecībā uz kravu pārvadājumu loģistikas attīstību. Tādēļ ir būtiski meklēt alternatīvus finansējuma avotus caur valsts un privātajām iniciatīvām, EIB, struktūrfondiem u. tml.
Cits savlaicīgs jautājums, kas izvirzīts ziņojumā, ir iepriekš minētā Komisijas rīcības plāna nepieciešamība, lai nodrošinātu pasākumus cīņai pret organizēto noziedzību starptautiskajos kravas pārvadājumos un nodrošinātu pārvadājamās kravas pret zādzībām, laupīšanām un pirātismu. Valsts iestādēm ir jāreglamentē šie un citi jautājumi un jāveicina multimodālie kravu pārvadājumi, kas ir būtiski uzņēmējdarbības aktivitātei. Tādi pasākumi kā "vienas pieturas administratīvā iepirkšanās” un birokrātijas novēršana samazina izmaksas un nodrošina veselīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku nozarē.
Ņemot vērā sagaidāmo kravu pārvadājumu straujo pieaugumu, loģistikas nozīme nākotnē būs izšķiroša, lai panāktu efektīvu, ilgtspējīgu, pieejamu un drošu pārvadājumu sistēmu. Šajā sakarā mēs esam pārliecināti, ka loģistika sniegs arvien lielāku būtisku ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā.
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Efektīva kravu pārvadājumu loģistika ir izšķiroša teritoriālajai kohēzijai. Tā saka Ayala kundze, kuru es vēlos apsveikt par viņas pamatīgo un rūpīgo ziņojumu. Šajā saistībā es vēlētos lūgt Komisiju pievērst īpašu uzmanību specifiskajām problēmām, ar ko saskaras salu teritorijas, kurām jūras transports ir īpaši svarīgs.
Procedūru vienkāršošana, tādu salu ostu problēmu risināšana kā pārmērīgas izmaksas, ko nosaka tirgus ierobežojumi, vai kā veicināt jaunas infrastruktūras caur Eiropas transporta tīkliem, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu - šie ir pasākumi, kam vajadzētu veicināt salu ekonomisko attīstību un konkurētspēju.
Es vēlētos nobeigt ar lūgumu Komisijai pievērst īpašu uzmanību tām vajadzībām, ko rada salas statuss, nākamajā pārvadājumu loģistikas rīcības plānā, ko Komisija iesniegs.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētāja kungs, saskaņā ar pašreizējo transporta politiku Eiropa virzās uz pārvadājumu programmatūras paplašināšanu, t. i., viedākiem risinājumiem, lai paaugstinātu efektivitāti, bet kalpotu arī vides un veselības aizsardzības interesēm. Mēs neaplūkosim sīkāk šīs pārmaiņas detalizētos cēloņus, lai gan, protams, tas ir cieši saistīts ar faktu, ka mums nav naudas lieliem jaunas infrastruktūras projektiem - skatīt, piemēram, pieticīgo finansējumu, kas piešķirts TEN u. tml.
Šajos apstākļos vissvarīgāk ir nodrošināt, lai jauna tehnika netiek ielaista uz Austrijas un Eiropas transporta maģistrālēm pa sētas durvīm. Es, tāpat kā daudzi citi, runāju par 60 tonnu smagajiem autovilcieniem jeb "gigalaineriem”, vai kā mēs tos saucam. Jebkurā gadījumā tie nav pieļaujami infrastruktūrā, kas nav tiem piemērota; tie varētu būt labs risinājums līdzenumos, kur ir maza satiksme, bet tie ir pilnīgi jāizslēdz kalnainās un blīvi apdzīvotās teritorijās. Austrija it īpaši nav piemērota smagsvara transportlīdzekļiem. Dažos pēdējos mēnešos mēs atkal un atkal esam redzējuši, ko tie nozīmē attiecībā uz tiltu konstrukcijām un to pieļaujamo slodzi. Mums nav absolūti nekādas intereses risināt šajā jomā jaunas problēmas. Tas nav arī transporta politikas interesēs un it īpaši veselības un vides politikas interesēs.
Ja mēs nevaram radīt papildu Eiropas resursus, lai apmaksātu pašreizējās infrastruktūras ārējās izmaksas, tad mums ir jāatstāj lietas pašreizējā stāvoklī vai, šajā konkrētajā gadījumā, jāielaiž "gigalaineri” Ziemeļsomijā.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Paldies jums par pievienošanos jūsu referentei, uzsverot loģistikas nozīmi ne tikai no ekonomikas viedokļa, bet arī no vides un sociālā viedokļa. Es domāju, ka tas ir vispāratzīts, ka loģistika ir jāattīsta un jāpadara efektīvāka, videi nekaitīgāka. Tas ir ļoti skaidri pateikts Ayala Sender kundzes ziņojumā, kuru es vērtēju atzinīgi.
Vairāki jūsu izteiktie priekšlikumi, kurus es ļoti uzmanīgi noklausījos šajā pēcpusdienā, tiks iekļauti Loģistikas rīcības plānā, ko publicēs oktobra beigās. Tā kā man tiešām nav laika, lai atbildētu pilnībā, es atsaukšos tikai uz noteikumiem par kravas automobiļu lielumu. Tas, protams, ir viens no vispretrunīgākajiem jautājumiem, un šodien mēs nevarēsim to pilnībā apspriest. Es tikai izteikšu dažus komentārus.
Ir fakts, ka, lai gan mēs ceram sagaidīt daudz izteiktāku kravu novirzi uz citiem transporta veidiem nākotnē, pašlaik vairumu preču pārvadā autotransports. Mums ir jānovērtē jebkuri pasākumi, kas varētu uzlabot šā transporta veida efektivitāti un samazināt tā ietekmi uz vidi.
Šim novērtējumam būtu jāietver arī noteikumi par kravas automobiļu lielumu, kas ietverti Direktīvā 96/53. Es domāju, ka jebkuri grozījumi ir jāapsver ļoti rūpīgi, jo tiem var būt sarežģītas sekas. Mums ir jānovērtē platāku un smagāku transportlīdzekļu iespējamā ietekme uz infrastruktūru, drošību, vidi, kravu pārvadātājiem un nosūtītājiem, kā arī uz starpmodālo konkurenci.
Kā es jau teicu, man šķiet, ka mums šie jautājumi ir ļoti rūpīgi jāapsver. Mani dienesti tādēļ sāks pētījumus, lai novērtētu pieredzi. Uz šo pētījumu pamata mēs varēsim apspriest šā svarīgā jautājuma, ko nedrīkst aplūkot nenopietni, visas nianses
Šis ir mans pirmais punkts un es pabeigšu ļoti ātri, daudz ātrāk, nekā man patiktu, taču es augstu vērtēju Parlamenta reglamentu.
Otrs svarīgais jautājums darbā ar loģistiku ir infrastruktūras. Te tika minēta infrastruktūru finansēšana. Es vēlētos pievērst uzmanību jaunajai Marco Polo II programmai, kas ļaus finansēt loģistikas risinājumus, kuri veicina kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem vai satiksmes samazināšanu.
Visbeidzot, apmācība. Pēdējais runātājs R. Rack sacīja, ka ir jāattīsta jauna kultūra. Tas tiešām ir tas, kas ir vajadzīgs, un mēs vienmēr atgriežamies pie vīriešiem un sievietēm , kas strādā pārvadājumu uzņēmumos, kuriem jāapgūst vesela virkne jaunu prasmju, lai transportu tiešām padarītu efektīvāku un mobilitāti ilgtspējīgāku vai, citiem vārdiem sakot, videi nekaitīgāku.
Es ļoti pateicos Parlamentam un es pilnībā ņemšu vērā pārskatu par šo ziņojumu un tam sekojošajām debatēm.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks rīt.
