Közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési program (BONUS-169) (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Ek asszony jelentése az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében a több tagállam által indított közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési programban (BONUS-169) való közösségi részvételről szóló európai parlamenti és tanács határozatra irányuló javaslatról - C7-0263/2009 -.
Lena Ek
előadó. - (SV) Tisztelt elnök úr! A Balti-tenger 150 év alatt egy érintetlen, tiszta, oligotróf északi sarkvidéki tengerből egy folyamatosan válságos állapotban lévő tengerré változott. Az eutrofizáció, az algavirágzás, a mérgező hulladék és a fenyegetettségben lévő biológiai sokféleség problémái egyre nagyobbak lesznek. A Balti-tenger helyzete nagyon súlyos. Az 1990-es és a 2000-es évek sikeres, a nitrogén- és foszforbevitel csökkentésére irányuló kísérletei ellenére jelenleg majdnem az egész Balti-tenger az eutrofizáció hatásaitól szenved. Hasonlóképpen magas a környezetkárosító anyagok és a nehézfémek szintje - annak ellenére, hogy sikerült csökkenteni például az ólom, a higany és a DDT kibocsátását.
Nem tudom, látta-e már Önök közül valaki e hatalmas, egykor egészséges beltenger algavirágzását. Ha nyáron hajóval kirándulnak e tenger gyönyörű szigetvilágába, akkor az alga deciméteres vastagságú, zöld és rothadt bűzű rétege fogadja Önöket. Ha a kutyák a vizéből isznak, elpusztulnak, a benne fürdő gyermekek hánynak és gyomorrontást kapnak. Ma a Balti-tenger partja mentén számos helyen ilyen körülmények tapasztalhatók. A növekedés védelmének érdekében, és hogy a vidéki közösségek a jövőben is virágozhassanak, alapvető fontosságú, hogy kibővítsük a Balti-tengerre gyakorolt hatással kapcsolatos ismereteinket.
A Balti-tenger ökoszisztémája komplex, és lehetetlen megérteni a kutatók határokon átnyúló, az e beltenger egész vízgyűjtő területére kiterjedő együttműködése nélkül. Már most is jelentős az ezen irányvonalak mentén, ám gyakran megfelelő koordináció nélkül folytatott kutatás. A ma előttünk lévő javaslat - amelyet röviden BONUS-nak nevezünk - ennek megváltoztatására irányul. Ez a munka a Balti-tengerrel határos országok közötti közös kutatás lesz - amelyben orosz tudósok is részt vesznek -, hogy eleget tehessünk az e terület környezetvédelmi kihívásainak. A BONUS stratégiai tervet, amely közös célkitűzést fogalmaz meg a Balti-tengerrel határos nyolc tagállam több mint 500 kutatója számára. Az EU és a balti-tengeri térségbeli államok ezt követően együttesen majdnem 1 milliárd SEK összeget ruháznak be a környezetvédelmi kutatásba.
A Balti-tenger körül nyolcvanötmillió ember él olyan országokban, amelyek gazdaságai különbözőképpen függenek a tengertől. Ugyanakkor társadalmaink azok, amelyek hozzájárulnak a problémák kialakulásához, mivel a kibocsátott anyagok és a hulladékok előbb-utóbb a tengerbe jutnak. Teljesebb képet kell kapnunk a kutatásról, ha azt szeretnénk, hogy meg lehessen menteni a Balti-tengert. Az e területen folytatott kutatás összehangolatlan, és túl nagy mértékben függ a helyi, regionális és nemzeti szinten korlátozottan rendelkezésre álló kutatási költségvetési juttatásoktól.
A BONUS inkább az EU kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjaiból nyert tapasztalatokon alapul. A BONUS eredményeként a részt vevő államok nemzeti kutatási programjai és tevékenységei - most először - egy egyértelmű célkitűzéssel rendelkező közös stratégiai programba integrálódnak.
Szeretnék köszönetet mondani mindenkinek - képviselőtársaimnak, a spanyol elnökségnek, valamint a kutatásért, innovációért és tudományért felelős biztosnak -, aki hozzájárult ahhoz, hogy ez lehetővé váljon. A környezeti kutatásba való ilyen típusú összehangolt beruházás a fenntartható, dinamikus és erőforrás-hatékony Európa létrehozásának egyik eleme. A Balti-tenger nagyon elevenen van jelen mind a nyolc, körülötte elterülő ország kultúrájában: az irodalmukban, zenéjükben, képzőművészetükben. Azt szeretnénk, ha ez még az unokáink életében is így lenne. A BONUS a jövőbe való beruházás platformjának részét képezi.
Máire Geoghegan-Quinn
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Szeretnék gratulálni az Európai Parlamentnek és különösen az előadónak, Lena Ek asszonynak, amiért támogatták az Európai Bizottságnak a BONUS közös balti-tengeri kutatási programra vonatkozó javaslatát. Szeretnék köszönetet mondani az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság árnyékelőadóinak konstruktív támogatásukért, és szeretnék köszönetet mondani az Európai Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságának a BONUS programmal kapcsolatos támogató véleményéért.
A Balti-tengerrel határos kilenc állam közül nyolc az Európai Unió tagja, és valamennyien tudatában vagyunk azoknak a nagyon komplex és sürgető környezeti problémáknak, amelyekkel a Balti-tenger mentén kell szembenézni, és amelyeket néhány perccel ezelőtt Ek asszony oly ékesszólóan vázolt fel. Ez az egyre növekvő nyomás ma a balti-tengeri régió azon képességét fenyegeti, hogy folytatni tudja annak a sokféle árunak és szolgáltatásnak a nyújtását, amelyektől valamennyien függünk. A tudomány nagyon fontos szerepet játszik a közpolitikának a kutatási és környezeti ágazatokban való támogatásában. Azonban az európai kutatási rendszer elaprózódása és a kutatási rendszer nemzeti összetevői közötti koordináció és koherencia hiánya aláássa a költséghatékonyságot és az általános teljesítményt.
Ez az a kihívás, amely a Balti-tenger régiójában előttünk áll. Egyértelmű, hogy egyetlen, egyedül fellépő balti-tengeri állam sem lehet sikeres a terület komplex környezeti problémáinak megoldása terén. A balti-tengeri környezeti problémák rendezéséhez halaszthatatlan a régió stratégiai és integrált kutatási stratégiájának kialakítása, a határokon átnyúló szinergiák lehetővé tétele, az erőfonások összegyűjtése, az ismeretek megosztása és a kutatók határokon átnyúló mobilitásának fokozása. Így tudjuk biztosítani a Balti-tenger régiójának fenntartható jövőjét. A BONUS kezdeményezés - a Balti-tenger régiójával foglalkozó európai uniós stratégia keretében tett erőfeszítésekkel együtt - biztosítja majd az e kihívások hatékony és összehangolt rendezésének szerkezetét és eszközeit.
Üdvözlöm azt az intézményi megállapodást, amelyre április 27-én jutottak a BONUS kezdeményezés végrehajtásának tekintetében. Emellett szeretném hangsúlyozni azzal kapcsolatos sajnálkozásomat is, hogy a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni az eredeti európai bizottsági javaslatban megállapított, tényleges közös kassza modell megvalósítását illetően. A közös kaszán alapuló tényleges pénzügyi eszköz nélkül nem garantálható teljesen a szigorúan a tudományos kiválóságon alapuló legjobb transznacionális kutatási javaslatok kiválasztása, a konzorcium minősége és a várt hatás. Nem teszi lehetővé a határokon átnyúló együttműködés előnyeinek, hozzáadott értékeinek és hatékonyságnövekedésének teljes mértékű megvalósítását. Emiatt az Európai Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy a döntés kihatásait nem szabad a jövőbeni javaslatokat illetően precedensnek tekinteni. A tagállamoknak a Lisszaboni Szerződés 185. cikkén alapuló valamennyi további kezdeményezés elindítása el kell kötelezniük magukat a határokon átnyúló finanszírozás és együttműködés tényleges közös kasszája mellett.
Visszatérve az aktuális kezdeményezésre, az Európai Bizottság teljesen meg van győződve arról, hogy a BONUS program képes lesz optimalizálni a balti-tengeri régió környezetkutatási programjainak potenciálját, növelni a terület tudományos kapacitását, elősegíteni a kutatók határokon átnyúló mobilitását, előmozdítani a szinergiákat és megakadályozni a kutatási erőfeszítések pazarló párhuzamosságát. Ez biztosítja majd a Balti-tenger fenntartható jövőjét.
Anna Rosbach
a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményének előadója. - (DA) Tisztelt elnök úr! A BONUS-169 fontos kísérleti projekt, amely egy meghatározott terület környezeti problémáival kapcsolatos együttműködésről szól. A programot általában a balti államok mindegyike támogatja. A program a szándékok szerint kiterjed azokra a nem európai uniós országokra is, amelyek szennyvizüket a Balti-tengerbe engedik, és ilyen módon szennyezik a tengert, amely a világ legszennyezettebb tengereinek egyike. A BONUS programnak hatalmas feladata az, hogy reflektorfénybe helyezze a Balti-tenger számtalan környezeti problémáját. A Balti-tengert a világon előforduló valamennyi különféle, a papírgyártásból és a hasonló iparágakból származó szennyezés, a halállományok jelentős mértékű csökkenése fenyegeti, valamint a fel nem robbantott mustárgáztöltetek és az orosz gázvezetékek sem segítik elő az ökoszisztéma jólétének előmozdítását. Ezért nagyon támogatom a BONUS programot. A program azonban nem elegendő önmagában, hanem társulnia kell hozzá az egyes államok környezettudatosságának, illetve az egyes országok fellépésének is, ideértve a pénzügyi források biztosítását.
Lambert van Nistelrooij
a PPE képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt elnök úr, Geoghegan-Quinn biztos asszony, Ek előadó asszony! A Balti-tenger sajátos problémái és sajátos helyzete sajátos megközelítést igényel. Ezért örülök annak, hogy ez alkalommal egy megállapodás révén tudunk nekilátni a problémák felszámolásának, a munka pedig elkezdődhet. Ugyanakkor szeretném megosztani Önökkel néhány észrevételemet.
Ahogyan azt a biztos asszony már elmondta, elsősorban a közös kassza volt a célunk, egy olyan közös pénzügyi alap, amely esetében például a kiválóság és az interdiszciplináris megközelítés szerinti megközelítés érvényesül. A konzultációk egy meglehetősen pragmatikus megközelítést eredményeztek, amely szerint az országok maguk is szemezgethetnek a projektek listájából, hogy helyzetbe hozhassák saját egyetemeiket és intézeteiket. Lényegében ez ellen nincsen semmilyen ellenvetésem - egyetértek vele -, de meg kell vizsgálnunk. Hatékonyan kell elvégezni, és amennyiben megfelelő a végrehajtás, és az együttműködés eredményesebb a korábbinál, akkor akár példája is lehet annak, hogy mit várunk az Európa 2020 stratégiától. Európa egy kicsit többet fizet, és a tagállamok többet fizetnek. Nem csak magáról a kutatásról beszélünk, hanem az azt követő megvalósításról is. A környezet minőségét is ténylegesen helyre kell állítani, így arra is nagyon oda kell figyelnünk.
Két további észrevételt kívánok még tenni. Először: a Balti-tengerrel kapcsolatos megközelítés példa lehet más makrorégiók, például a Duna makrorégiója számára. A biztos asszonytól azt kérdezném, hogy ennek fényében az említett régióval kapcsolatos felvetések ..
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Adam Gierek
az S&D képviselőcsoport nevében. - (PL) A Bizottság javaslatában szereplő, a Balti-tenger jólétével kapcsolatos kutatásra vonatkozó rendeletek egy nagyon fontos elemet vezetnek be - a stratégiai tervezési szakaszt. E szakasz nélkül csupán a kutatás extenzív kibontakozásával foglalkoznánk. Mivel egy átfogóbb cselekvési tervre van szükségünk, egy jobb stratégiára, amely - maga a tengeren kívül - kiterjed a tenger vízgyűjtő területére is, amelyet jelenleg - amint azt valamennyien jól tudjuk - súlyos áradások sújtanak.
Különös figyelmet kell szentelni a szakértők kiválasztásának is, mivel a kutatásnak a javasoltak szerinti széles spektruma nem csökkenthető le a laboratóriumi körülmények között is előidézhető jelenségekre. Ebben az esetben a terepen végzett kutatási tevékenység szorosan kapcsolódik a valamely adott ország joghatósága alá tartozó területhez. Ezért az európai uniós jogszabályt össze kell egyeztetni a nemzeti joggal. A Bizottság által kiválasztott független szakértők csoportjának ezt a tényt is figyelembe kell vennie.
A balti-tengeri régióban lévő új tagállamok kutatási kapacitásának növelése során először is tekintetbe kell venni, hogy az említett országok kutatási kapacitása sokféle, és a kutatószemélyzet általános jó képességéhez szegényesebb laboratóriumi lehetőségek társulnak. Ezért meglepetéssel fogadom azt, hogy a természetbeni infrastrukturális hozzájárulásnak a közös kasszából való részesedését 25%-ban korlátozták. A második, hogy a "közös kassza” több ország számára sem elfogadható, egyfelől jogi okokból, másfelől pedig tekintettel arra a tényre, hogy károsan befolyásolhatja a jelen pillanatban megvalósítás alatt álló kutatási terveket. Harmadszor: a program stratégiai szakaszának időre van szüksége. Ezt a szakaszt hatékonyabban kell kihasználni.
Ennélfogva először is meg kell határozni a Balti-tenger és a tenger vízgyűjtő területeinek kutatási prioritásait, majd ezt követően a projekt résztvevőinek be kell ruházniuk kutatási létesítményeikbe, hogy felkészítsék őket az e prioritások szerinti munkára. Fontos szempont, hogy Oroszország azonos feltételek mellett, a keleti partnerség alapján vegyen részt ebben a kutatásban.
Satu Hassi
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FI) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Ek asszonynak a kiváló munkáért. A BONUS kutatási program, amely támogatásra érdemes és kitűnő kezdeményezés, az EU balti-tengeri stratégiájának eredménye.
Magát a stratégiát is fontos előrelépésnek tekintem. Körülbelül hat évvel ezelőtt a bővítés azt jelentette, hogy a Balti-tenger minden tekintetben európai uniós beltengerré vált. Az emberek ezt túl lassan értették meg. Ahogyan Ek asszony is elmondta, nagyon sok kutatást folytattak a Balti-tengerrel kapcsolatban, de túl kevéssé volt összehangolt a kutatás ahhoz, hogy egy olyan tudásbázis alakulhasson ki, amelynek segítségével az európai uniós szakpolitikák hatékonyabbá és intelligensebbé válnak.
Remélem, hogy az összehangolt kutatás legalább két probléma felismeréséhez hozzásegít majd bennünket. Az első, hogy a Balti-tenger ökológiai állapota aggasztó. A világ egyik legszennyezettebb tengeréről van szó. A világ legnagyobb kiterjedésű oxigénhiányos - más szavakkal: halott - tengerfeneke a Balti-tengerben található. Azt is mondták már, hogy Európa legnagyobb sivatagja a Balti-tenger mélyén terül el.
A másik kérdés, amelynek jobb megértéséhez remélhetőleg majd hozzásegíti az embereket a kutatás, hogy saját magunkat kell hibáztatnunk a Balti-tenger állapotáért. A fő problémát az eutrofizáció jelenti, amelynek következményeit az előadó nagyon szemléletesen ismertette. Az eutrofizáló tápanyagok - a nitrogén és a foszfor - fő forrása a mezőgazdaság. Főként a Balti-tenger vízgyűjtő medencéjében folytatott európai uniós mezőgazdasági tevékenységhez köthető.
Ennélfogva remélem, hogy a közösen szervezett összehangolt kutatás hozzásegíti az embereket mindennek kellő szintű megértéséhez, és hogy hozzásegít bennünket ahhoz, hogy valamennyi ágazatban, de különösen a mezőgazdaságban hatékonyabb és intelligensebb módszereket és eljárásokat dolgozhassunk ki, mivel a tavakba és tengerekbe jutó műtrágya a mezőgazdasági termelők szempontjából nem más, mint erőforrás-pazarlás.
Nem szabad elfelejtenünk azonban, hogy a kutatás nem mindenre jelenthet megoldást. Azt is meg kell értenünk, hogy a Balti-tenger megmentése gyökeres szakpolitikai változásokat is igényel, főként a mezőgazdaság területén, de más ágazatokban is. Remélem, a Balti-tenger - amely jelenleg a világ egyik legszennyezettebb tengere - megmentését olyan sikertörténetté tudjuk tenni, amely a világ többi része számára is tanulságos lehet.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Tisztelt elnök úr, biztos asszony! Üdvözlöm a balti-tengeri kutatási és fejlesztési programot (BONUS-169), amely a tagállamok nemzeti kutatási eredményeit és az Európai Bizottság tevékenységét integrálja a Balti-tenger környezetének és tengeri erőforrásai kezelésének vonatkozásában. A BONUS-169 program innovatív modell, és a tudományos kutatás területén való másfajta regionális együttműködés példája.
A közös kihívások rendezése és a fenntartható fejlődésnek a saját régióikban való támogatása érdekében a balti régióhoz hasonlóan más régiók, például Délkelet-Európa is profitálhatna a tagállamok és a Bizottság ottani összehangolt fellépéséből.
Ezért arra kérem a Parlamentet és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra az Európa délkeleti régiójának szóló közös kutatási program megteremtésének lehetőségét, amely a kiemelkedő jelentőségű területekre összpontosítana, például a tengerre, a biológiai sokféleségre és a tengeri erőforrásokra, és figyelemmel lenne az euro-atlanti tengely, illetve szomszédos régióinak fenntartható fejlődésére.
Petru Constantin Luhan
(RO) A közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési programban való európai uniós részvétel annak a bizonyítéka, hogy az európai intézmények a szakpolitikák, programok és a kutatási ágazatban említett egyéb tevékenységek hatékonyabb harmonizációjára törekszenek. Európai uniós szintű közös fellépés szükséges ahhoz, hogy a valamennyi kutatási tevékenység egységes, jól összehangolt - a régió fenntartható fejlődését előmozdító - programba való integrálásával küzdjük le a kihívásokat és javítsuk a programozás hatékonyságát és eredményességét.
A BONUS program különösen fontos a balti-tengeri régió számára. Szerepét nem szabad azonban csak erre a régióra korlátozni. Szeretném, ha ez a program a jövőben az európai regionális együttműködés más formáinak modelljéül szolgálna - például a Duna vagy a Földközi-tenger régiónak esetében. Ez lehetővé teszi számunkra, hogy az Európai Unió erős, dinamikus és versenyképes legyen.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) A BONUS-169 közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési program végrehajtása feltárta a Balti-tenger katasztrofális helyzetét, különösen azokat a területeket illetően, ahová nagy léptékű energetikai infrastruktúra-projekteket terveznek, illetve valósítanak meg nem csak az Európai Unió tagállamai, hanem az EU-val határos más országok is. A genotoxicitás egyes helyeken több százszorosára növekedett. A BONUS program már tanúbizonyságát adta annak, hogy alkalmas a balti-tengeri környezet figyelemmel kísérésére, és ennélfogva szükség van a Balti-tenger állapotával kapcsolatos tevékeny kutatás folytatására. Annak biztosítása érdekében, hogy a kutatás annyira átfogó és tárgyilagos legyen, amennyire csak lehetséges, nagyon fontos, hogy a Balti-tengerrel határos valamennyi országból való tudósok azonos feltételekkel vegyenek részt a kutatásban. Ez a program egy tulajdonképpeni megelőző intézkedés, amely a Balti-tenger komplex helyzetére hívja fel a figyelmet. Az ökológiai katasztrófát csak a tudományos kutatás megfelelő finanszírozása és a veszélyek időbeni észlelése állíthatja meg, és remélem, biztosítani fogjuk, hogy a Balti-tenger ..
Elena Oana Antonescu
(RO) Bizonyos régiókban a környezeti problémák sokkal eredményesebben orvosolhatók lennének, ha az egyes országok összevonnák az elvégzett kutatási tevékenységeiket. Ezért üdvözlöm a bizottság javaslatát és az előadó javaslatát a BONUS programnak a balti-tengeri régió vonatkozásában való támogatásáról.
Jó ötletnek tartom a szövegnek egy olyan preambulumbekezdéssel való kiegészítését, amely felkéri a Bizottságot a program végső értékelésének annak érdekében történő elvégzésére, hogy tájékozódhasson az ilyen jellegű programok végrehajtása minőségének és hatékonyságának szintjéről, különösen a meghatározott célkitűzésekkel kapcsolatban elért előrehaladás tekintetében. Az eredményeket a program webhelyén kell közzétenni, hogy az emberek megismerhessék a program alakulását és eredményeit. Az üzleti ágazat képviselői pedig az e régió kutatási eredményeiből adódó javaslatok és lehetőségek alapján készíthetik el üzleti terveiket.
Számunkra az a fontos, hogy a program eredményei a környezet, a polgárok és a régió fejlődése szempontjából egyértelmű előnyökben fejeződjenek ki, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Tisztelt elnök úr! Teljes mértékben támogatom a BONUS közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési program megvalósítását. Biztos vagyok abban, hogy a határokon átnyúló kölcsönös együttműködésen és tapasztalatcserén alapuló, egységes szerkezetű, nemzetek feletti kutatási program hozzájárul a Balti-tenger védelmére irányuló még hatékonyabb fellépéshez, és a régió fenntartható fejlődésének kialakulását eredményezi. A BONUS program nyolc tagállam kezdeményezése. A balti országok közé tartozik még egy ország, Oroszország. Ezért indokolt, hogy az orosz tudósok is részt vegyenek a programban. A kutatási programnak számos, a régió uniós fejlesztésű stratégiájára és a makrorégióknak a jövőbeni kohéziós politikában betöltendő szerepére vonatkozó javaslattal is kell szolgálnia, amelyeket két hónappal ezelőtt vitattunk meg a Parlamentben. Sajnálatos, hogy nem tudtuk nyíltan megvitatni és meghatározni a Balti-tengert érintő azon következményeket és veszélyeket, amelyeket a (..).
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Piotr Borys
(PL) Köszönöm, tisztelt elnök úr, hogy szót kaphattam!
Azt szeretném elmondani, hogy az egész balti-tengeri térséghez kapcsolódóan jelenleg folytatott kutatást az egész Európai Unió hatalmas területi kohéziójának részeként kell felfogni. Ma koncentráljunk több fontos, egymással párhuzamos stratégiára: a balti-tengeri stratégiára, a mediterrán partnerségre és a Duna-stratégiára. Nem szabad elfelejtenünk azonban, hogy ezeknek a régióknak egymáshoz kell kapcsolódniuk.
Jelenleg Indokínával a legintenzívebb az árukereskedelem, és ezért olyan fontos, hogy annak biztosítására összpontosítsunk, hogy a balti-tengeri stratégia magában foglalja az észak-déli TNT hálózathoz való csatlakozás lehetőségét. Szerencsére ez a stratégia ma nyilvános, és remélem, hogy a TNT-hálózat a különféle párhuzamos megoldások alapján a balti-tengeri régiót szintén szorosan összekapcsolja majd Dél-Európával.
Máire Geoghegan-Quinn
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Ek asszonynak és az Európai Parlament azon 10 képviselőjének, aki vette a fáradságot, hogy itt legyen e késő esti órában a kérdés megvitatásakor.
Nagyon elégedett vagyok azzal, hogy az EU hetedik keretprogramjának együttműködési eleme alapján bejelentett valamennyi, a 185. cikk szerinti kezdeményezést elfogadták. Ez az Európai Unió valamennyi intézményének politikai eredménye. A BONUS kezdeményezés egyértelműen hozzásegíti a balti-tengeri régió országait ahhoz, hogy a szinergiák előmozdítása és a pusztán nemzeti kutatási erőfeszítések pazarló párhuzamosságának elkerülésével hatékonyabban rendezzék a rendkívül összetett és sürgető környezeti problémákat.
Tekintettel az olyan szakpolitikai területeken, mint az éghajlatváltozás, az energia, az élelmiszerek és az egészség előttünk álló kulcsfontosságú globális politikai problémákra, szükségessé válik az erőforrások összevonásának és az együttműködésnek a megkövetelése. A 185. cikk szerinti kezdeményezések kulcsfontosságú szerepet játszanak egyes említett fő problémák rendezésében. Az e kezdeményezésekből nyert tapasztalat lehetővé teszi számunkra az európai szintű együttműködés hatékonyabb és eredményesebb, a nemzeti és a közösségi kutatási programokat egyaránt teljes mértékben felhasználó módjainak megtalálását.
Ahogyan azt a tavaly januári, európai parlamenti ratifikációs meghallgatásomkor már elmondtam, mélységesen elkötelezett vagyok az európai kutatási terület teljes megvalósítása iránt, de az egység és az együttműködés szellemében kell együtt dolgoznunk, ha el kívánjuk érni ezt a célkitűzést. Ez alapvető fontosságú az Európai Unió jövőbeni gazdasági fejlődése szempontjából, és abban az esetben is, amennyiben biztosítani kívánjuk azt, hogy az Európai Unió globális vezető szerepre tegyen szert a kutatás, az innováció és a tudomány területén.
Lena Ek
előadó. - (SV) Tisztelt elnök úr! A BONUS ténylegesen a 185. cikk szerinti kísérleti projekt, és mindenkit, aki a BONUS programon dolgozik, ezzel foglalkozik, vagy csak érinti a program, arról biztosíthatok, hogy nem lesz könnyű. Nem könnyű feladat az Európai Unió és a különböző tagállamok kutatási alapjainak összefogása. Hatalmas kihívásról van szó. Nem könnyű a különböző akadémiai kutatások és hagyományok koordinálása, ha 16 nagy kutatócsoportról, 500 kutatóról, nyolc országról van szó, és az EU fennmaradó része pedig azt nézi, hogy hogyan alakul majd mindez, plusz ott vannak mindazok, akik felülvizsgálják és ellenőrzik, hogy megfelelő intézkedéseket teszünk-e, és vajon ezek eredményesnek bizonyulnak-e.
Mindez sokat kíván a részt vevő kutatóktól. Sokat kíván a tagállamoktól és a tagállamok kormányaitól, és biztosíthatom Önöket, hogy kemény politikai döntéseket és határozott politikai vezetést tesz szükségessé, de ezt meg kell tennünk. Kutatási programjainkat részletekbe menően kell értékelnünk, és magunkra kell vállalnunk ezt a hatalmas felelősséget, mivel a Balti-tenger érdekében együtt kell megoldanunk a problémákat. Ugyanakkor meg kell találnunk azt a modellt is, amely lehetővé teszi számunkra, hogy Európa más részein előrehaladást érjünk el. Ez vonatkozik a folyamokra, a Földközi-tengerre és általában arra, hogy tudjuk kezelni az adófizetők által biztosított közös forrásokat az európai uniós programokban és a nemzeti programokban.
A Balti-tenger a jégkorszak vége óta, a vikingek korában, a középkori idején és a hidegháború éveiben, amikor ez volt a "szabadság tengere”, végig része volt közös történelmünknek és kultúránknak, az a tenger, amelyet szüleink és gyermekeink is szeretnek, és amelynek kezelése a mi feladatunk. Ezért tekintettel ezekre a nehézségekre és az előttünk álló kihívásokra, szeretnék ismételten köszönetet mondani minden résztvevőnek. A munka nem fejeződik be az itt meghozott döntésekkel, az aláírt dokumentumokkal: a munka csak most kezdődik.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap 12.00-kor kerül sor.
