Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Katalin Lévai, för utskottet för rättsliga frågor, om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG).
Katalin Lévai 
föredragande. - (EN) Fru talman! Jag vill börja med att tacka skuggföredragandena och övriga kolleger i utskottet för rättsliga frågor för det fantastiska stöd som de har gett mig. Det var en stor ära och förmån för mig att få utskottets enhälliga stöd.
Jag vill först betona att upphovsrättssektorn genererar 5-7 procent av EU:s BNP och alltså är oerhört viktig. Därför är det viktigt att se till att upphovsrätten och närstående rättigheter inom detta växande digitala område hanteras korrekt så att alla intressen tillvaratas.
Därför är jag inte alls nöjd med kommissionens idé om ”mjuk lagstiftning”, eftersom man inte rådfrågade parlamentet och medlemsstaterna vid regleringen av detta område, som är av allt större ekonomisk betydelse och därmed helt nödvändigt för att den inre marknaden ska fungera.
Kommissionen har skapat ett prejudikat inom detta mycket viktiga och känsliga område. Genom att inte samråda med parlamentet och rådet har man kringgått den demokratiska processen. Jag tror att vi alla delar uppfattningen att lagstiftningstriangeln inte kan ignoreras.
Jag ger mitt fulla stöd till bevarandet av den kulturella mångfalden i Europa. Jag anser att denna fråga bör prioriteras i debatten. Alla eventuella negativa konsekvenser för den kulturella mångfalden måste undvikas.
Utskottet för kultur och utbildning har på ett utomordentligt sätt visat att kommissionens rekommendationer kan leda till oönskade följder - man skulle till och med kunna säga negativa konsekvenser - för den kulturella mångfalden. Ni har kanske noterat att kulturutskottets huvudsakliga frågor och krav, tillsammans med kompromissförslag från samtliga partier, finns med i det betänkande som ni har framför er.
Kärnan i mitt betänkande är att vi behåller systemet med kollektiva organisationer i Europa, men ser till att de respekterar principen om gott styre. Vi kommer att uppmuntra och stödja skapandet av konkurrens mellan kollektiva organisationer på ett kontrollerat sätt och inte i form av en ”stor skräll”. Vi vill se till att enskilda rättighetsinnehavare även i fortsättningen kan välja att gå med i vilken kollektiv organisation som helst. Vi ska främja tillgänglighet till det globala utbudet för alla kollektiva organisationer, både stora och små. Vi ska arbeta för solidaritet och lika behandling mellan upphovsmän och förläggare som är anslutna till kollektiva organisationer. Vi ska förhindra att ett fåtal stora rättighetsinnehavare ger ett fåtal stora kollektiva organisationer tillgång till deras utbud och på så sätt skapar ett oligopol i EU. Vi vill se till att användare av musiktjänster på nätet och mobila musiktjänster har enda kontaktpunkt (one-stop-shop) när de söker licens för hela EU, men hindra dem från tvinga ned upphovsmännens ersättningsnivå. Vi vill se till att kollektiva organisationer fortsätter att spela en oumbärlig roll för att främja nya repertoarer och minoritetsrepertoarer på lokal nivå.
Slutligen vill jag återigen betona att vi, genom att efterfråga ett direktiv som innehåller dessa mål, visar vårt samlade stöd för en bred kulturell mångfald i Europa.
Under arbetet med att förbättra betänkandet försökte jag samarbeta så mycket som möjligt med samtliga berörda parter, framför allt med de utomordentliga skuggföredragandena, för att finna den bästa och mest balanserade lösningen på denna kulturellt och ekonomiskt viktiga fråga. Jag är mycket tacksam för deras värdefulla råd och förslag.
Min målsättning har varit att nå en bra balans mellan olika intressen, mellan det nödvändiga skapandet av konkurrens och kulturell mångfald, mellan rättighetsinnehavare och musikanvändare, mellan stora och små kollektiva organisationer, mellan de stora rättighetsinnehavarna och smala upphovsmän och kompositörer. Jag har försökt att skapa en europeisk lösning inom detta mycket komplicerade och känsliga område och jag hoppas att EU och vi alla kan dra nytta av den.
Vladimír Špidla
Herr talman, ärade ledamöter! Jag ber att få tacka Katalin Lévai för hennes betänkande om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet. Jag vill framhålla att katalysatorn för kommissionens rekommendation ursprungligen var upphovsmännens oro: upphovsmän, kompositörer och musikförläggare uppmärksammade kommissionen på att de inte fick några royalties när deras verk användes på nätet.
Utifrån vår analys är det dock uppenbart att det är alltför komplicerat för enskilda länder att hantera användningen av verk med upphovsrätt på nätet, särskilt i en digital miljö. Det verkar som om royalties inte når upphovsmännen och andra rättighetshavare, som en följd av de komplicerade förhållandena mellan de kollektiva rättighetsförvaltare som bevakar dessa rättigheter i varje enskilt land. Syftet med kommissionens rekommendationer är därför att se till att upphovsmän, kompositörer och musikförläggare får sin rättvisa del av nätroyalties.
Likaså menar jag att det går att förbättra systemet med utfärdande av licenser, så att utvecklingen av nya nättjänster underlättas samtidigt som man skyddar och verkligen stöder upphovsrättsinnehavarnas intressen. För att tala klarspråk: i rekommendationen föreslås inte någon konkret modell för utfärdande av licenser utan man för fram principen att rättighetshavare, för förvaltningen av sina näträttigheter, fritt ska kunna välja den mest förmånliga och effektiva formen för förvaltning eller licensutfärdande. Syftet är att se till att rättighetshavare får royalties för nätanvändning av deras musikaliska verk. Detta kommer i sin tur att göra det möjligt för oss att garantera ett heltäckande skydd för värdet av rättighetshavarnas verk. Detta är inte någon tävling om vem som ställer lägst krav. Detta mål tjänar rättighetshavarnas intressen och återspeglas i rekommendationens bestämmelser om öppenhet i förvaltningen, tvistlösning, upphovsrättsförvaltarnas ansvar och en väl avvägd representation av alla kategorier av upphovsrättsinnehavare i styrelserna för rättighetsförvaltarna.
Kommissionen välkomnar parlamentets överväldigande stöd för detta betänkande. Även om vi fortfarande följer upp konsekvenserna av rekommendationen och inhämtar de berörda parternas åsikter har ett antal initiativ redan tagits för att stärka förvaltningen. Till exempel antog världsorganisationen för musikförläggare och paraplyorganisationen för europeiska sammanslutningar för upphovsmäns kollektiva rättigheter 2006 ett gemensamt uttalande med en uppsättning regler för förvaltning av upphovsrätt på nätet.
Olika rättighetshavare, däribland små rättighetsförvaltare och förläggare, har uttryckt entusiasm för de affärsmöjligheter som öppnats genom rekommendationen för musiktjänster på nätet. Kommissionen ser en möjlighet för hela EU att i och med utfärdandet av licenser för nättjänster, erkänna värdet av musik och stödja olika kulturer och deras musikaliska verk inom hela EU. Skapandet av nya marknader med särskilda musikgenrer och upptäckten av en genuin Internetpublik kommer otvivelaktigt att bidra till att stödja den kulturella mångfalden.
I betänkandet uppmanas kommissionen att föreslå ett direktiv i denna fråga. Kommissionen konstaterar att nätmarknaden utvecklas, och vi måste vara mycket varsamma så att vi inte begränsar dess möjligheter med överdrivet stelbenta metoder. För övrigt är det, som jag har sagt tidigare, först nu som vi ser hur situationen kommer att bli efter det att rekommendationen har antagits. Jag kan försäkra alla här att det är vårt mål att garantera rättighetshavare royalties för deras verk och användare av rättigheter de nödvändiga licenserna på ett så enkelt och okomplicerat sätt som möjligt. Jag anser att det är mycket viktigt att stödja och bevara Europas kulturella mångfald. Kommissionen kommer naturligtvis att se till att parlamentet informeras.
Manolis Mavrommatis 
föredragande för yttrandet från utskottet för kultur och utbildning. - (EL) Herr talman! Först av allt vill jag gratulera föredraganden Katalin Lévai och tacka henne för hennes förträffliga samarbete och resultatet av hennes viktiga arbete med betänkandet om kollektiv förvaltning av upphovsrätt.
Sammansättningen av utskottet är ett viktigt steg mot den framtida konvergensen mellan de olika metoderna i de 27 medlemsstaterna. Jag anser att ett nära samarbete mellan rättighetsförvaltarna måste bibehållas, till gagn för alla sidor. I vår digitala tidsålder är det oerhört viktigt med ett effektivt skydd av upphovsrätten och närstående rättigheter, för att begränsa piratkopiering och se till att royalties betalas ut till rättighetshavarna.
Utskottet för kultur och utbildning närmar sig i sitt yttrande frågan om skydd och kollektiv förvaltning av upphovsrätt från både de musikaliska upphovsmännens eller textförfattarnas sida och kompositörernas och uttolkarnas sida.
Det nuvarande systemet för nättjänster anses inte vara tillräckligt effektivt vare sig för rättighetsanvändare eller rättighetshavare. Tv- och radiostationer låter ofta bli att betala de royalties de är skyldiga för den repertoar de använder i sina olika sändningar.
Alla rättighetshavare, vare sig de är upphovsmän eller kompositörer, förläggare, skivproducenter eller artister, måste behandlas lika. Det största problemet i musikindustrin i dag är dock fortfarande piratkopieringen. Det nuvarande systemet med kollektiv upphovsrättsförvaltning måste enligt min uppfattning bibehållas, så att konkurrens kan råda på grundval av de tjänster som kan produceras och de provisioner som tas ut av de kollektiva rättighetsförvaltarna.
Slutligen är musik, som vi vet, inte någon handelsvara. Därför har vi en skyldighet att skydda och förstärka kreativiteten i Europa.
Hans-Peter Mayer
för PPE-DE-gruppen. - (DE) Herr talman! Jag talar nu i min egenskap av skuggföredragande för gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater i utskottet för rättsliga frågor. I och med kommissionens rekommendation om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter lyfts en mängd problem fram, eftersom den inte säkrar vare sig artisternas rättigheter eller mångfalden i musikutbudet i Europa. Dessutom finns det brister i utvärderingen av dess eventuella följder. Det rättsmedel som man har valt är oacceptabelt. Man rekommenderar tre alternativ samtidigt, och det bidrar egentligen inte alls till någon lösning av det problem som Katalin Lévai har visat så tydligt i sitt betänkande, och som denna kompromiss är avsedd att ta itu med. Det innebär egentligen ett ”nej” till områdesbegränsningar för användande, ett ”ja” till rättvis och kontrollerad konkurrens i den kollektiva rättighetsförvaltningen, ”ja” till modernisering av nätmarknaden för musik men inte på bekostnad av kulturell mångfald och skydd för artisterna, och också ”ja” till öppenhet hos rättighetsförvaltare.
Det som är värt att kritisera i allt detta är att kommissionen, genom en rekommendation, försöker kringgå parlamentets rättigheter, och därför uppmanar vi kommissionen att inom ramen för medbeslutandeförfarandet lägga fram ett förslag till ett lämpligt rättsligt instrument, naturligtvis grundat på omfattande samråd med alla berörda parter.
Med tanke på det kommande utslaget i CISAC-fallet skulle jag vilja vädja till kommissionen att inte använda ”mjuk lagstiftning” eller överenskommelser som ett sätt att upphäva parlamentets rätt till medbeslutande, och jag ber parlamentets ledamöter att anta Katalin Lévais betänkande.
Manuel Medina Ortega
för PSE-gruppen. - (ES) Herr talman! Både huvudbetänkandet från föredraganden för utskottet för rättsliga frågor, Katalin Lévai, och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning från Manolis Mavrommatis, liksom de olika inlägg som vi har hört hittills visar att det råder en bred enighet mellan ledamöterna i parlamentet angående kommissionens rekommendation.
För det första har vi invändningar mot den metod som används. Att använda sig av en rekommendation, ett instrument som också kallas ”mjuk lagstiftning” på EU-nivå är alltid mycket farligt, med tanke på att EU har sina egna rättsliga instrument såsom det ramdirektiv som Katalin Lévai föreslår.
För det andra finns det invändningar mot innehållet. Kommissionens rekommendation kanske redan leder till oönskade följder för utformningen av marknaden för immateriella rättigheter som styrs av vissa oligopol, dvs. de så kallade ”stora”, de organisationer som huvudsakligen kontrollerar radiosändningar.
Kommissionens rekommendation kanske uppmuntrar dessa ”stora” att dra tillbaka sina repertoarer från det nuvarande systemet med kollektiva rättighetsförvaltare, som gör det möjligt att skydda rättigheter. Om detta skulle hända skulle resultatet bli att de ”mindre”, dvs. de små organisationer som skyddar immateriella rättigheter, inte skulle kunna skydda sådana rättigheter.
För kulturen, musiken, är inte marknaden det viktigaste. Det viktigaste är musikproduktionen och kulturen för varje folk i Europa.
Det handlar inte om att skapa en stor marknad, för en stor marknad skulle leda till att Greshams lag tillämpades, enligt vilken det dåliga myntet tar det goda myntets plats. Med andra ord, vi håller på att komma i ett läge med en totalt enhetlig marknad, där ett fåtal ”stora” eller mycket viktiga organisationer får monopol på marknaden. De kommer att tvinga på upphovsmännen sina villkor och i slutändan urholka det intellektuella skapandet i EU.
Vi stöder därför Katalin Lévais betänkande och Manolis Mavrommatis yttrande, och vi anser inte att det är läge för att anta några ändringsförslag till dem.
Toine Manders
för ALDE-gruppen. - (NL) Herr talman! Jag talar här som skuggföredragande för gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa i utskottet för rättsliga frågor. Vi stöder kärnan i Lévaibetänkandet som det har godkänts, men vi vill göra ett tillägg eftersom syftet med rekommendationen är att bryta upp monopolen för förvaltarna och skapa mer insyn hos dem med hjälp av de kontrollåtgärder som ska införas.
Kompromissändringsförslagen har vissa brister - de brister i klarhet eller konsekvens och begränsar också omfattningen. Våra ändringsförslag, som vi kommer att rösta om i morgon, kompletterar det godkända betänkandet och syftar till att göra det enklare att bryta upp monopolen, att åstadkomma mera insyn i marknaden samtidigt som man garanterar dess funktion och att upphovsmän och rättighetshavare erkänns och kan uppbära sin ersättning.
I ändringsförslag 5 ber vi medlemsstaterna att ta in anbud på licenserna med några års mellanrum, som en påtryckning på de förvaltare som har monopol. Deras monopol utgör inte ett problem i sig, men för närvarande finns det ingen form av kontroll. En undersökning av den nederländska konkurrensmyndigheten har visat att alla länder använder olika riktlinjer. Eftersom de utgör monopol är det omöjligt att granska dem, och därmed kan man inte kontrollera om den krävda ersättningen är orimlig eller om förvaltningskostnaderna är orimliga. Det borde dock vara möjligt. Jag hoppas att detta kommer att ske, med hjälp av de ändringsförslag som vi har lagt fram.
Syftet med våra ändringsförslag är dessutom att bredda omfattningen, eftersom till exempel utsändning - när vi talar om utsändning via Internet, Ipod och liknande - omfattas av kopiering av utsändning, som nu begränsas. Vi skulle vilja återinföra detta för att komma så nära kommissionens ursprungliga förslag som möjligt. Som det ser ut nu har man lyssnat alltför mycket på förvaltarna och alltför lite på rättighetshavarna och upphovsmännen.
Marek Aleksander Czarnecki
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! Vi debatterar i dag en svår och kontroversiell fråga.
Jag noterar att parlamentet inte har varit formellt delaktigt i hanteringen av det gemensamma problemet med gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter när det gäller musik på nätet. Jag anser att det är olyckligt, särskilt som frågan redan togs upp i resolutionen av den 15 januari 2004. Jag konstaterar också att inget samråd har genomförts när det gäller framtida lagstiftning på detta område. Det är svårt att lagstifta om ett särskilt område om man inte känner till de berörda parternas ståndpunkter.
Syftet med rekommendationen är enbart att reglera försäljningen av musikaliska verk på nätet. Med tanke på de vaga formuleringarna skulle den emellertid även kunna tillämpas på andra nättjänster, exempelvis sändningstjänster. Den nämnda oklarheten kan leda till osäkerhet om tillämpningen av olika system för granskning. Allt detta kan leda till rättsosäkerhet och medför nackdelar, särskilt för sändningstjänster på nätet.
Det finns också en risk för att rättighetshavare som följer rekommendationen för sina interaktiva näträttigheter fråntar lokala kollektiva rättighetsförvaltare andra rättigheter, exempelvis sändningsrättigheter. Härigenom hindras användare av dessa rättigheter från att erhålla användarrättigheter för ett varierat utbud från en och samma kollektiva rättighetsförvaltare.
Rättighetshavare bör kunna åtnjuta skydd för upphovsrätten och närstående rättigheter varhelst dessa rättigheter är etablerade under hela giltighetstiden, oberoende av nationella gränser eller hur de används. Ett licenssystem som omfattar flera länder borde därför inrättas. Det skulle garantera ett mer omfattande rättsligt skydd för kommersiella användare i förhållande till deras verksamhet och stödja utvecklingen av lagliga nättjänster samtidigt som inkomsterna för upphovsrättsinnehavare skulle öka.
Friheten att erbjuda gränsöverskridande kollektiva förvaltningstjänster innebär att rättighetshavare har frihet att välja kollektiv förvaltare i hela gemenskapen, vilket är viktigt för att kunna tillhandahålla lagliga musiktjänster på nätet. Denna rätt omfattar möjligheten att överföra rättigheter till en annan kollektiv förvaltare eller att överföra alla eller vissa av näträttigheterna, oavsett vilket EU-land det gäller.
Jag anser att den utökade men också kontrollerade konkurrensen inom kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter när det gäller musik på nätet kan visa sig gynna alla. I enlighet med den ståndpunkt som utskottet för kultur och utbildning har intagit kan den också bidra till stödet av kulturell mångfald, men bara på villkor att rättvisa principer och öppenhet garanteras.
Eva Lichtenberger
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Det handlar inte bara om högtsträvande konkurrensbegrepp eller artisternas fria val, eller om otillräckligheten i systemet med rättighetsförvaltning. Det är tydligt att det handlar om mångfald, om att begränsa marknaden till massproduktion eller om att upprätthålla kvaliteten i den europeiska mångfalden.
Visst finns det brister, och de måste åtgärdas. Men jag anser att det absolut inte går att göra på det sätt som kommissionen har försökt med. Detta betänkande har orsakat stor aktivitet bland lobbyisterna. Vi har fått tonvis med brev - jag är säker på att ni också har fått några, kanske från ”Författare och kompositörer för valfrihet”. Men om ni läste det brevet och tittade på underskrifterna så kan man inte vara säker på att alla artister faktiskt har skrivit under. Jag känner till personer vars namn är med på listan som inte hade den ringaste aning om att deras namn används av en organisation i ett brev av detta slag. Det ger en negativ bild av insatserna från ett antal rättighetsförvaltare som vill skapa ett monopol för sig själva.
Daniel Strož
för GUE/NGL-gruppen. - (CS) Herr talman, mina damer och herrar! Kommissionens strategi, som har resulterat i en rekommendation om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet, är tyvärr ytterligare ett bevis på att man kringgår den demokratiska beslutsprocessen i fråga om Europaparlamentets roll, vilket är oacceptabelt och helt onödigt. Jag vill betona ett antal punkter i det betänkande som vi behandlar, som jag i stort sett välkomnar. Jag gratulerar också föredraganden till betänkandet, och dem som har arbetat tillsammans med henne. Jag vill särskilt lyfta fram behovet av likabehandling av alla rättighetshavare och skyddet för systemet med överenskommelser och fritt val av licenser samt högre skyddsnivå för rättighetshavare.
När det gäller den framtida konkurrensen bör man uppmärksamma möjligheten att missbruka en monopolställning i fråga om kollektiv förvaltning av upphovsmännens rättigheter. Ju mer vi talar om ekonomisk konkurrens inom hela området med immateriella rättigheter, desto viktigare blir det att konkurrensen blir reglerad, kontrollerad och rättvis. Jag lyfter fram detta därför att bestämmelser som syftar till att skydda ekonomisk konkurrens i fråga om immateriella rättigheter har tillämpats i stor utsträckning, och i ett antal fall har konkurrensen satts före utövandet av dessa rättigheter.
Jens-Peter Bonde
för IND/DEM-gruppen. - (DA) Herr talman! Jag vill tacka Katalin Lévai för hennes goda samarbete om betänkandet och EU-observatören för den värdefulla konferensen om kreativa rättigheter. Jag vill också tacka Pia Raug som inte gav upp utan i stället övertygade de flesta av oss.
För ett år sedan riskerade kulturen att förlora mot marknaden. Ledamöter i kommissionen utnyttjades av multinationella företag för att genomföra en så kallad mjuk lagstiftning, som aldrig skulle ha gått igenom hos de folkvalda. I morgon kommer det att bli en stor majoritet för allsidig kultur, och kommissionen kommer att dra tillbaka sina hot om att vidta rättsliga åtgärder mot upphovsrättsförvaltarna och lägga meddelandet om musikmarknaden på hyllan. Lyssna till författare, kompositörer och användare! Vi måste börja om på nytt med ett förslag till direktiv där vi i Europaparlamentet också är involverade i förhandlingarna.
En stor majoritet av Europaparlamentarikerna vill säkra ett allsidigt musikutbud. Vi kommer aldrig att gå med på att utbudet bestäms av en handfull multinationella företag. Vi vill också se till att de mindre synliga artisterna kan finna sin publik. Som konsumenter kommer vi inte att nöja oss med populärmusik från bara de största länderna. Inte heller kommer vi att låta de multinationellas vänner i kommissionen utnyttja Koda och andra upphovsrättsorganisationer som varje dag gör stora insatser för tillgång till och likabehandling av musik för både en bred och en smalare publik.
Alla användare kan nu vara nöjda med ett kontrakt med en organisation, som sedan gör upp med de andra. Systemet är i grunden bra men kräver ökad administrativ öppenhet i vissa avseenden. Som musikkonsumenter betalar vi gärna ett rimligt pris till författare och kompositörer, men vi vill betala så lite som möjligt till byråkrater och multinationella jättar. Lévaibetänkandet är välavvägt och hedrar parlamentet.
Vasco Graça Moura
(PT) Jag ska inleda med att säga att jag är associerad medlem i Sociedade Portuguesa de Autores (Portugals upphovsrättsorganisation), Portugals kollektiva rättighetsförvaltare på detta område.
Katalin Lévais och Manolis Mavrommatis betänkande förtjänar att antas. Författares och kompositörers frihet att låta sig företrädas av den kollektiva rättighetsförvaltare som de själva väljer är en grundläggande princip liksom förbudet mot större förläggare att sluta avtal med ensamrätt med sådana förvaltare.
Det uppdrag som en större förläggare ger en viss kollektiv rättighetsförvaltare bör också kunna ges till en annan sådan förvaltare. Detta uppdrag bör dessutom bara kunna innehålla centrala licenser för multinationella företag, medan licenserna för nationella bolag förblir ett ansvar för lokala kollektiva rättighetsförvaltare.
Tillgången till en global repertoar borde förbehållas alla kollektiva rättighetsförvaltare genom licenser som utfärdas till användarna. Av den anledning är det, som det sägs i betänkandet, viktigt att förbjuda alla typer av ensamrätt mellan större rättighetsinnehavare och kollektiva rättighetsförvaltare om direkt uppbärande av royalties i alla medlemsstater, eftersom detta snabbt skulle leda att de nationella förvaltarna försvann.
Nätverket med nationella förvaltare bör bevaras så att de alla har tillgång till den globala repertoaren och man måste göra allt man kan för att bevara den kulturella mångfalden, med tanke på det oumbärliga bidrag som dessa nationella förvaltare står för i sina respektive länder.
Mot bakgrund av detta är det åtminstone besynnerligt att man anser att en rekommendation från kommissionen är rätt sätt att hantera frågan om kollektiva rättighetsförvaltare, inte minst eftersom kommissionen, enligt kommissionsledamoten, ännu inte är helt förtrogen med det nuvarande läget.
Förhoppningsvis kommer kommissionen att välkomna uppmaningen i ett av skälen i betänkandet om att utarbeta ett förslag till direktiv. Med tanke på vad som står på spel är det trots allt tydligt att detta förslag måste genomföras så snart som möjligt.
Diana Wallis
(EN) Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag vill tacka Katalin Lévai för hennes betänkande och för det hårda arbete som hon har lagt ned, men det är skamligt att parlamentet var tvunget att självt ta initiativet till detta betänkande, annars hade frågan gått oss förbi. Jag vill sälla mig till dem som redan har klagat på förfarandet och metodvalet. Kommissionen har rätt att välja en rekommendation, men det är ett politiskt val som får två följder.
För det första kan ett mjukt lagstiftningsinstrument på ett sådant här område tyvärr skapa osäkerhet, på grund av bristen på tydligt rättsläge, men framför allt åsidosätter det parlamentet. Det åsidosätter demokratin. Det kan vi inte acceptera, och det är nog vårt största klagomål, inte så mycket om innehållet utan sättet som det har gjorts på - att man har försökt undvika lagstiftaren. Jag tycker att det är ännu mer häpnadsväckande eftersom jag även var med under parlamentets senaste mandatperiod, då en av våra kolleger, Mercedes Echerer, tillbringade månader eller till och med år med att arbeta fram ett initiativbetänkande på detta område. Parlamentets intresse för och engagemang i denna fråga är välkänt. Att komma tillbaka och endast få en rekommendation, med alla svårigheter, brister och inkonsekvenser som det innebär, duger därför inte. Jag ber om ursäkt för att jag inte har tagit upp innehållet, men det är förfarandet som bekymrar mig mest.
Jacques Toubon
(FR) Herr talman! Jag vill tacka Katalin Lévai och Manolis Mavrommatis för deras utmärkta förslag.
Detta betänkande kommer lägligt eftersom immateriella rättigheter och upphovsrätt till konstnärliga verk nu ifrågasätts i EU. Med anledning av den tekniska revolutionen, som obestridligen utgör ett befogat skäl, och som i grunden förändrar vårt sätt att få tillgång till konstnärligt skapande och kulturella tillgångar, har kommissionen under några månader föreslagit en minskning av betalningen till författare, kompositörer, artister och rättighetshavare i allmänhet. Kommissionen stöder helt och hållet producenternas och konsumenternas uppfattning om att distribution via nätet kan vara gratis.
Jag fördömer denna återvändsgränd, denna illusion om fria nättjänster. Om upphovsmän och artister inte längre får betalt via upphovsrätt och närstående rättigheter kommer det en vacker dag inte längre att finnas något skapande, någon ny musik eller några nya filmer. Vad ska vi då ha på nätet?
Vi lyckades stoppa utkastet till rekommendation från kommissionen, där man angrep systemet med ersättning för kopiering för privat bruk, men det finns fortfarande framlagt.
Vi har alla i våra medlemsländer tillämpat 2001 års direktiv och skyddat rättighetshavarnas ställning. Kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor har beslutat att sätta stopp för den territoriella begränsningen för nationella kollektiva förvaltare. Rekommendationen om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med musiktjänster på nätet ingår i samma farliga begrepp. Det har också varit till skada, eftersom tyska och brittiska förvaltare har skapat en gemensam organisation, och en mycket betydande skivproducent har överlåtit sin ensamrätt till dess internationella katalog.
Katalin Lévai gör därför rätt i att utmana kommissionens alternativ, som bygger mera på ett otillräckligt samrådsförfarande. Hennes förslag, som skyddar lokala repertoarer, förefaller oss dock vara lite för välvilligt gentemot distributörer och innebär därmed en risk för dumpning, till nackdel för rättighetshavarna. Jag hoppas dock att detta betänkande antas i sin nuvarande form så att kommissionen får veta att Europaparlamentet, på mycket känsliga områden, vägrar att låta EU-lagstiftning undgå lagstiftaren och vill att alla uppfattningar ska övervägas, utan förutfattade meningar. Detta är också vad kulturell mångfald innebär.
Klaus-Heiner Lehne
- (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Precis som Diana Wallis kommer jag ihåg parlamentets förra mandatperiod för parlamentet har alltid haft sina problem med företag som förvaltar rättigheter. Jag vill uppmärksamma parlamentet på Echererbetänkandet, där vi bad kommissionen om särskild lagstiftning om insynen i och regleringen av dessa företag, och även Zimmerlingbetänkandet där detta togs upp samt diskussionerna om direktivet om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället.
Av dessa skäl är det helt rätt och riktigt att kommissionen börjar fundera över hur detta problem ska hanteras. Det är nämligen inte acceptabelt i det långa loppet att det ska finnas 27 monopol på området och ingen inre marknad. Vi vill dock inte att dessa 27 monopol ska ersättas av ett fåtal oligopol, vilket framgick mycket tydligt i diskussionerna i utskottet.
Jag vill dock ta tillfället i akt för att klargöra att företag som förvaltar rättigheter inte enkom existerar för sin egen skull. De är en sorts nödvändigt ont som finns där de behövs som medlare mellan de som skapar produkten och de som använder den. Där detta inte behövs, vilket verkligen är en tänkbar situation, behövs inte heller dessa företag.
Vad jag emellertid har förstått från diskussioner och behandlingar, och inte minst från företagens påtryckningsgrupper, är att denna verksamhet är betydligt mer komplicerad än vad vi trodde från början. Under processens gång ändrade många av de berörda aktörerna sin uppfattning. De stora förvaltningsföretagen bestämde plötsligt att de alla var för en liberalisering eftersom de hade räknat ut att marknaden skulle ge dem en chans att forma ett oligopol, medan många användare plötsligt ändrade uppfattning och motsatte sig en total liberalisering då de såg fler nackdelar än fördelar för sig själva.
Vad som helt enkelt krävs här är samma omsorgsfulla arbete som inför varje lagstiftningsförslag. Det är självklart att vi måste göra något åt detta och att saker och ting inte kan fortsätta som de är. Vi förväntar oss dock att kommissionen utarbetar ett förslag, som vi sedan kan behandla och diskutera här i parlamentet. Detta är det kritiska budskap som finns i betänkandet och det är också vad vi förväntar oss av kommissionen.
Tack till föredraganden och till skuggföredragandena.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon kl. 12.00.
Skriftlig förklaring (Artikel 142)
Bruno Gollnisch 
skriftlig. - (FR) När det gäller att stimulera tillväxten av musiktjänster på nätet i EU, håller vi med kommissionen om att utvecklingen av dessa tjänster beror på en förändring i systemet med kollektiv förvaltning och att kunna garantera upphovsrättslicenser på gemenskapsnivå. Dessa förbättringar har blivit nödvändiga till följd av uppkomsten av nya tjänster som Internetradio, direktuppspelning och nedladdningstjänster som man måste betala för. Avsaknaden av en upphovsrättslicens i EU har varit ett av hindren för att de nya webb-baserade musiktjänsterna ska kunna nå sin fulla potential.
EU:s institutioner måste emellertid lagstifta om de mycket invecklade kollektiva förvaltningssystemen med försiktighet. De bör särskilt hålla ett öga på riskerna med ett system där rättighetsinnehavarnas frihet att välja ett förvaltningssystem inom EU skulle kunna leda till en koncentration av rättigheterna och till att den kulturella mångfalden undergrävs.
I detta avseende stöder vi merparten av föredragandens kommentarer tillsammans med idén om att en rättighetsförvaltare ska bemyndigas för att utfärda europatäckande licenser i hela EU till de kommersiella användarna av det webb-baserade musikutbudet.
Andrzej Jan Szejna
skriftlig. - (PL) Herr talman! Jag vill börja med att tacka föredraganden Katalin Lévai och gratulera henne till hennes arbete med den resolution från Europaparlamentet som vi behandlar i dag. Vårt samhälles tekniska framsteg och utveckling har resulterat i uppkomsten av en ny generation gränsöverskridande användare av kommersiella upphovsrättigheter. De är leverantörer av musiktjänster på nätet. Detta visar hur marknaden för upphovsrätt och närstående rättigheter utvecklas, vilket ytterligare bekräftar behovet av att initiativ tas på området.
En lämplig utveckling av EU:s musikmarknad kräver att en undersökning genomförs om hur licenser med stor räckvidd som omfattar flera länder inverkar på musiktjänster på nätet samt om följderna för rättighetsinnehavarna i samband med deras socioekonomiska situation. Det är också viktigt att se till att EU:s marknad för musiktjänster på nätet kan utvecklas fritt utan att den skadar EU:s kulturella mångfald.
Europaparlamentets resolution som vi behandlar i dag förtjänar vårt stöd. Det är i vilket fall som helst viktigt att kommissionen genomför en djupgående undersökning av problemet. Resultaten av undersökningen ska läggas fram för Europaparlamentet.
När vi ger oss in i denna debatt vill jag dessutom betona att vi bör tänka på hur vi ska kunna bemöta de framtida behov som uppstår med anledning av kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter.
