Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas Švedijoje ("Volvo"), Austrijoje ("Steiermark"), Nyderlanduose ("Heijmans") (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - R. Böge pranešimas Biudžeto komiteto vardu dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo Švedijoje ("Volvo"), Austrijoje ("Steiermark"), Nyderlanduose ("Heijmans") - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Pone pirmininke, ponios ir ponai, šiandien mes svarstome dar vieną pasiūlymą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo. Tokie pranešimai pateikiami vis dažniau. Šį kartą pasiūlymas susijęs su Švedijos ir Austrijos paraiškomis skirti paramą dėl darbuotojų atleidimo automobilių sektoriuje ir su Nyderlandų paraiška skirti paramą dėl darbuotojų atleidimo statybų sektoriuje.
Norėčiau dar kartą priminti, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo, kurio didžiausia metinviršutinriba yra 500 mln. EUR, tikslas - padėti darbuotojams, nukentėjusiems dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių, sudarant jiems sąlygas toliau mokytis arba tobulinti profesinius įgūdžius ir suteikiant dar vieną galimybę gauti tinkamą darbą.
Šiuo tikslu mums svarbu pabrėžti bendrąją pastabą, kad ateityje pasiūlymai arba pranešimai dėl Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo turėtų būti pateikiami atskirai, o ne po kelis vienu metu kaip šį kartą. Tikiuosi, kad daugiau tai nepasikartos.
Norėtume dar kartą pažymėti, kad Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo teikiama parama neturėtų pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinę teisę arba kolektyvinius susitarimus atsakingos įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių. Mūsų nuomone, - ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas tikrai nesiliaus to kartojęs, - tebėra kritikuotinas vienas dalykas - kad mokėjimų asignavimai nuolat perkeliami iš Europos socialinio fondo, nors Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra atskira speciali priemonė, turinti savo tikslus ir terminus.
Bendra šiandien svarstomose trijose paraiškose prašoma suma, dėl kurios turėtume priimti sprendimą šią savaitę, yra 15,9 mln. EUR. Švedijos ir Nyderlandų paraiškos pagrįstos teisinio pagrindo 2 straipsnio a punktu, pagal kurį per keturis mėnesius turi būti atleisti bent 500 darbuotojų valstybėje narėje esančioje įmonėje. Austrijos paraiška pagrįsta 2 straipsnio b punktu, pagal kurį per devynis mėnesius turi būti atleisti bent 500 darbuotojų, visų pirma mažosiose ar vidutinėse įmonėse. Kaip jau minėjau, Švedijos paraiška susijusi su 4 687 darbuotojų atleidimu automobilių gamybos įmonėje "Volvo" ir 23 darbuotojų atleidimu jos tiekėjų ar tolesnės grandies įmonėse. Švedija paprašiš fondo skirti 9,8 mln. EUR.
Austrijos paraiška susijusi su 744 darbuotojų atleidimu devyniose įmonėse; Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo pagalba bus skirta 400 atleistų darbuotojų. Austrija paprašiš fondo skirti 5,7 mln. EUR. DabartinNyderlandų paraiška susijusi su 570 darbuotojų atleidimu vienoje įmonėje - "Heijmans N.V."; 386 000 EUR dydžio fondo pagalba bus skirta 435 atleistiems darbuotojams.
Remiantis Komisijos vertinimu, kuriam po išsamios analizės galime pritarti, paraiškos atitinka nustatytus paramos skyrimo kriterijus. Nenorėdamas užbėgti už akių kolegų iš Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto kalboms norėčiau atkreipti dėmesį, kad šis komitetas, kaip buvo sutarta per čia vykusią procedūrą, savo nuomonę pateiks prieš Biudžeto komitetui priimant sprendimą ir ypač atidžiai išanalizuos visas smulkmenas. Pvz., jis pažymėjo, kad iš Švedijos paraiškoje minėtų 4 687 atleistų darbuotojų parama turėtų būti skirta tik 1 500.
Kalbant apie "Heijmans N. V.", pvz., galima nurodyti, kad, be paraiškoje minėtų atleistų darbuotojų, buvo atleista dar 400 darbuotojų, daugiausia dirbusių pagal terminuotas darbo sutartis, kurie į paraišką nebuvo įtraukti. Taigi, tokiais atvejais visada yra konkrečių klausimų, kuriuos reikėtų čia kelti, bet jie visgi neturėtų tapti pagrindu iš esmės nepritarti tam, kad būtų skirtos prašomos lėšos.
Vladimír Špidla
Pone pirmininke, Europos Parlamento ponios ir ponai, norėčiau padėkoti pranešėjui už pritarimą Komisijos pateiktam pasiūlymui, kuriuo siekiama skirti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas atleistiems darbuotojams Švedijos ir Austrijos automobilių gamybos sektoriuose bei Nyderlandų statybų sektoriuje.
Pone R. Böge, išsakydamas savo pritarimą, jūs pateikėte kelias pastabas, visų pirma, dvi su biudžetu susijusias pastabas, dėl kurių jau turėjau galimybę tarti žodį ankstesnėse diskusijose ir prie kurių norėčiau sugrįžti šiandien.
Pirmasis jūsų keliamas su biudžetu susijęs klausimas yra finansavimo šaltiniai. Jūs teigiate, kad Europos socialinis fondas negali būti vienintelis finansavimo šaltinis. Biudžeto požiūriu Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra speciali priemonė, neturinti nuosavų išteklių. Kad lėšos galėtų būti panaudotos, jas reikia perkelti iš kitų biudžeto eilučių. Taigi, visų pirma, turime nustatyti, kurie biudžeto punktai mums suteiktų tinkamas galimybes perkelti lėšas, antra, turime pateikti taisomąjį biudžetą ir pasiūlyti biudžeto valdymo institucijai panaudoti nustatytas sumas. Šių veiksmų imamasi atskirai apsvarsčius kiekvieną atvejį, atsižvelgiant į poreikį.
Tiesa, kad iki šiol Europos socialinis fondas buvo pagrindinis finansavimo šaltinis. Tai susiję ne su panašia šio fondo paskirtimi, o su tuo, kad šiam fondui skirta daug lėšų. 2009 m. Europos socialiniam fondui buvo skirta 11 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Iki lapkričio mėn. pabaigos iš šios sumos buvo panaudoti 6 mlrd. EUR. Bendra Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mokėjimų suma 2009 m. siekia 53 mln. EUR, t. y. 0,5 proc. Europos socialiniam fondui skirtų biudžeto asignavimų. Iki šiol mūsų pasirinktas metodas, kuris tam tikra prasme buvo logiškas ir paprastesnis už kitus metodus, nesutrukdįgyvendinti Europos socialinio fondo tikslų ir nesukėljiems grėsmės. Vis dėlto sutinku, kad būtina ieškoti įvairesnių mokėjimų šaltinių, ir galiu jus patikinti, kad Komisija sprendžia šį klausimą. Tikiuosi, kad kitą kartą galėsime jums pateikti kelis galimus variantus.
Antrasis jūsų klausimas susijęs ne su pačiu biudžetu, bet su sprendimų priėmimu - jūs prašote, kad ateityje Komisija atskirai pateiktų kiekvieną pasiūlymą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo. Komisijai žinomi šio būdo, pagal kurį kiekvienas pasiūlymas turėtų būti nagrinėjimas atskirai, pranašumai, nes visiškai išnyktų, pvz., slaptų susitarimų arba garantijų grėsmė. Tiesa, kad iš pradžių naudotas požiūris buvo visiškai normalus ir šiek tiek palengvino administracinį problemų sprendimą, bet, mano nuomone, pagrindiniuose politiniuose principuose tvirtai pasisakoma už atskirą kiekvieno atvejo analizę, todėl Komisija nuo šiol naudos šį metodą.
Lambert van Nistelrooij
Pone pirmininke, nepaprastiems laikams reikalingos nepaprastos priemonės. Įsteigusi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą - išskirtinę priemonę - Europa savo žodžius įrodveiksmais. Masinis daugiau kaip 700 darbuotojų atleidimas Nyderlandų statybų bendrovėje "Heijmans N.V.", neminint skaičių užsienyje, pvz., Belgijoje ir Jungtinėje Karalystėje, ragina imtis konkrečių veiksmų. Statybų sektorius užima labai svarbią vietą Brabanto regione, iš kurio esu kilęs ir aš, o tokio masinio darbuotojų atleidimo poveikis juntamas toli už jo ribų.
Europa ėmėsi teisingų veiksmų siekdama išsaugoti žinias ir įgūdžius. Per krizę žmonės praranda darbą, nors iš patirties žinome, kad kvalifikuotų darbuotojų labai trūksta, ypač statybų sektoriuje. Todėl judumo centras, įgūdžių išsaugojimas ir, esant galimybei, darbo vietų išsaugojimas, yra tinkamai pasirinktos priemonės "Heijmans" atveju. Nyderlandų ministerijos ir regioninės valdžios, pvz., Šiaurės Brabanto provincijos, institucijos stengiasi paspartinti tikslines investicijas į projektus, infrastruktūrą ir statybas. Taip mes siekiame parodyti darbo netenkantiems žmonėms, kad ėmėmės aktyvių veiksmų, įskaitant finansines priemones.
Norėčiau dar kartą pabrėžti, - ypač šią savaitę, vykstant Kopenhagos klimato kaitos konferencijai, - kad mums skubiai reikalingas energijos išteklių tiekimas ir energetikos priemonės statybų ir transporto sektoriuose. Mes pakeitėme Parlamento taisykles kitose srityse - norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į spartesnį regioninių fondų lėšų išmokėjimą ir išankstinius mokėjimus - todėl svarbu paremti aktyvų Parlamento indėlį. Tai būtų naudinga ir tokioms įmonėms kaip "Heijmans", kurios didelį dėmesį skiria tęstinumui ir kokybei. Todėl mes visiškai pritariame šiems trims pasiūlymams, ypač pasiūlymui, susijusiam su "Heijmans".
Frédéric Daerden
Pone pirmininke, ponios ir ponai, paraiškos gauti šio fondo paramą teikiamos vis dažniau. Pagrindinpriežastis - ekonomikos krizė, su kuria kovoja mūsų žemynas.
Šie trys paskutinieji prašymai skirti paramą automobilių gamybos ir statybų sektoriaus įmonėms, kuriems buvo pritarta, rodo, kad krizpalietpagrindinius Europos pramonės sektorius.
Pasinaudodamas proga norėčiau jums priminti, kad nepersvarsčius Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo reglamento ir į paramos skyrimo kriterijų sąrašą neįtraukus ekonomikos krizės daugelis mus dabar pasiekiančių prašymų teisiškai negalėtų būti patenkinti.
Tai rodo, kad krizės akivaizdoje Europos Parlamente, pasitelkus politinę valią, įmanoma suteikti galimybių piliečiams pasinaudoti aukštos kokybės politinėmis priemonėmis. Skaitydamas R. Böge pranešimą matau, kad politinvalia atlieka savo vaidmenį - į jį įtraukti visi pagrindiniai aspektai, susiję su siekiu pagerinti fondo veiklą: greitesnis prašymų teikimas siekiant tinkamai reaguoti krizės akivaizdoje ir kolektyvinio paraiškų teikimo praktikos atsisakymas; taip pat kitų finansavimo šaltinių, o ne tik Europos socialinio fondo, panaudojimas.
Kalbant apie kitus finansavimo šaltinius geriausias sprendimas būtų numatyti fondui atskirus mokėjimų asignavimus kaip ir kitiems fondams, bet mums žinoma Tarybos pozicija šiuo klausimu ir aš puikiai suprantu, ką pasakKomisijos narys.
Džiaugiuosi bendra gera valia ir neabejoju, kad neginčytinas šio fondo naudingumas ir Parlamento valia leis mums įgyvendinti savo siekį jį sustiprinti.
Marian Harkin
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra aiški solidarumo su darbuotojais, netekusiais darbo dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių, išraiška.
Mes, Europos Parlamento nariai, galime džiaugtis, kad turime galimybę prisidėti prie pastangų palengvinti tiesioginį atleidimo iš darbo poveikį šiems darbuotojams, suteikdami jiems vilties ateičiai.
Vis dėlto mūsų vaidmuo neturėtų apsiriboti pritarimu tam, kad būtų panaudotos šio fondo lėšos. Mes turime padaryti viską, kad užtikrintume visų nustatytų kriterijų laikymąsi, be to, turime pasinaudoti visomis savo galiomis, kad užtikrintume Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo kuriamą pridėtinę vertę.
Vienas svarbiausių dalykų, kurį pabrėžUžimtumo ir socialinių reikalų komitetas, yra tai, kad valstybių narių siūlomi veiksmai turėtų papildyti kitus iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamus veiksmus, ir mums svarbu gauti ne paprasčiausią patvirtinimą, kad taip yra daroma. Tokį veiksmų papildomumą reikia parodyti, nes jis padės užtikrinti pridėtinę vertę, apie kurią kalbėjau.
Pridėtinę vertę taip pat pagrįstų faktas, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas nepakeičia veiksmų, kurie yra įmonių atsakomybė, bet naudingai prisideda prie veiksmų, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu.
Nors fondo kuriamą pridėtinę vertę vertiname atsižvelgdami į 2007-2013 m. daugiametį finansinės programos persvarstymą, mano nuomone, toks vertinimas turėtų būti nuolatinis procesas, ir mums reikėtų būti budriems šioje srityje.
Kitas man šiek tiek nerimo keliantis dalykas yra vyrų ir moterų lygybės bei nediskriminavimo užtikrinimas.
Peržvelgiau tris paraiškas skirti fondo paramą ir pastebėjau, kad iš jose minėtų darbuotojų vyrai sudaro atitinkamai 91, 72 ir 79 proc. Aš taip pat peržvelgiau kelias programas, kurioms lėšos buvo skirtos anksčiau, ir panašu, kad daug didesnlėšų dalis atitenka darbo netekusiems darbuotojams vyrams. Galbūt tai statistinpaklaida, o galbūt didesnis paraiškų skaičius dėl įvairių priežasčių yra skirtas darbuotojams vyrams.
Galiausiai mes turime atidžiai įvertinti visas paraiškas, nes labai svarbu, kad parama būtų suteikta kuo greičiau ir kad ji būtų veiksminga.
Marije Cornelissen
Pone pirmininke, pradėdama norėčiau iš karto pasakyti, kad mes pritariame, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos būtų skirtos šioms trims paraiškoms. Paraiškos atitinka kriterijus, todėl darbo netekę darbuotojai turi teisę gauti šio fondo paramą.
Vis dėlto norėčiau pasinaudoti galimybe ir atkreipti dėmesį į didžiausią EGF trūkumą. Mes dabar kuriame bendrą Europos ekonomikos ateities ir darbo rinkos viziją. Įvairios Europos Parlamento politinės frakcijos galbūt nevisiškai sutaria dėl to, kaip ši vizija turėtų būti kuriama ar kiek ji turėtų aprėpti, bet mes sutariame dėl pagrindinių gairių. Reikia didesnio tvarumo ir gilesnės integracijos. Kad pasiektume šiuos tikslus, turime pasinaudoti turimomis galimybėmis. dabar, kovodami su krize, turime imtis veiksmų, kurie priartintų mus prie tvarios ekonomikos.
Mano nuomone, pritardami tam, kad būtų panaudotos EGF lėšos, šį kartą mes iššvaistome kai kurias galimybes. Labai apmaudu, kad fondas, viena iš mūsų priemonių kovoti su krize, nėra orientuotas į ateitį. Privalome pasiryžti ir rinktis teisingai. Jeigu galvotume apie ateitį, o ne apie praeitį, ir mums pavyktų užtikrinti, kad taršiosiose pramonės šakose darbo netenkantys žmonės būtų perkvalifikuoti dirbti tvariuose sektoriuose, būtų aišku, kuria kryptimi norime eiti, be to, taip bent truputį priartėtume prie naujoviškos, integracinės ir tvarios ekonomikos.
Hynek Fajmon
Pone pirmininke, ponios ir ponai, šiandien mes vėl svarstome paraiškas, susijusias Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimu. Kyla klausimas, ar yra pinigų, kad būtų galima patenkinti Švedijos, Austrijos ir Nyderlandų vyriausybių paraiškas, susijusias su darbuotojų atleidimu automobilių gamybos ir statybų pramonėje. Praeityje mes jau pritarėme, kad būtų suteikta tokio pobūdžio pagalba. Vis dėlto, mano nuomone, ši priemonnėra tinkama ir Europos Sąjunga turėtų jos atsisakyti. Savo nuomonę norėčiau pagrįsti dviem argumentais.
Pirma, ši priemonyra neteisinga. Globalizacijos, tiksliau, konkurencinio spaudimo, pasekmes jaučia beveik visi mažų ES įmonių darbuotojai ir darbdaviai. Dėl šios priežasties Europoje kiekvieną dieną prarandamos ir sukuriamos darbo vietos. Vis dėlto paramą dėl prarastų darbo vietų Europos lygmeniu gali gauti tik didelės įmonės, kuriose prarastų darbo vietų skaičius yra pakankamai didelis. Mažų įmonių atleisti darbuotojai negali pasinaudoti tokia parama, todėl ši priemonyra atrankinio pobūdžio ir neteisinga.
Antra, mano nuomone, ši problema turėtų būti sprendžiama nacionaliniu lygmeniu, nes šiuo lygmeniu yra pakankamai išteklių, informacijos ir politikos priemonių.
Miguel Portas
Pone pirmininke, mes balsuosime už tai, kad būtų skirta parama darbo netekusiems darbuotojams Švedijoje, Austrijoje ir Nyderlanduose. Vis dėlto kiekvienas prašymas panaudoti šio fondo lėšas man palieka vis daugiau klausimų dėl jo sąžiningumo ir veiksmingumo.
Pirma, kalbant apie veiksmingumą reikia pažymėti, kad 2009 m. šio fondo parama buvo skirta 16 000 darbuotojų - o tai yra lašas jūroje - be to, buvo panaudoti 53 mln. EUR iš galimų 500 mln. Antra, kalbant apie sąžiningumą kyla klausimas, kodėl Švedijos automobilių gamybos pramonės darbuotojui skiriama 6 500 EUR dydžio parama, o Austrijos automobilių gamybos pramonės darbuotojui - 14 300 EUR dydžio parama?
Kaip galėčiau paaiškinti Portugalijos tekstilės pramonės darbuotojui, kodėl jam buvo skirti 524 EUR, nors to paties sektoriaus darbuotojas Katalonijoje gali gauti 2 000 EUR? Dar blogiau, kodėl Nyderlandų paraiškoje pagal terminuotas darbo sutartis dirbusiems darbuotojams nenumatyta skirti jokios paramos, nors jie nukentėjo labiausiai? Šis fondas negali būti toliau naudojamas kaip priemonnedarbo skirtumams didinti arba turtingų ir neturtingų šalių nelygybei paryškinti.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, Europos Sąjunga sukūrbiudžeto priemones, skirtas teikti paramą darbuotojams, netekusiems darbo dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių, daugeliui kurių Europos Sąjunga turėjo tiesioginės arba netiesioginės įtakos.
Vis dėlto tai yra dalinis požiūris. Parama, skirta tam tikruose sektoriuose darbo netekusių darbuotojų mokymui, neišspręs šių pramonės šakų problemų ir nepadės sukurti alternatyvios pramonės, kuri perimtų šią darbo jėgą. Taip tik švaistomi mokesčių mokėtojų pinigai. Jeigu Europos Sąjunga tikrai norėtų padėti Europai išbristi iš krizės, ji analizuotų ir aiškintųsi krizės priežastis. Visgi ji pasirinko labdaros organizacijos, gelbstinčios neturtinguosius, vaidmenį.
Žinoma, tokie veiksmai iš pradžių sulauks nukentėjusiųjų paramos Europos Sąjungai. Be to, pranešime ir pasiūlyme dėl rezoliucijos, dėl kurių siūloma balsuoti, nenurodytas šios paramos mastas, t. y. nėra aišku, kiek pramonės sektorių ir šių sektorių įmonių ji apims. Didžiausią nerimą kelia tai, kad pranešime pabrėžiama būtinybpaspartinti lėšų išmokėjimą, bet neužsimenama apie būtinybę įrodyti, kad lėšos pasieks tuos darbuotojus, kuriems jų reikia, ir bus panaudotos pagal tikslą. Dar blogiau, pranešime neraginama užtikrinti nuolatinę šios paramos poveikio stebėseną, o vertinimas priskiriamas prie bendro 2007-2013 m. daugiametės finansinės programos programų vertinimo.
Kolegos, mes kalbame apie mokesčių mokėtojų pinigus - daugelis jų taip pat prarado darbą, negauna jokios paramos ir susiduria su didelėmis finansinėmis problemomis. Kaip galime taip paniekinamai švaistyti jų pinigus? Aš nepritarsiu šiai rezoliucijai ir raginu jus daryti tą patį.
Angelika Werthmann
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra Europos Sąjungos biudžeto priemonė, skirta padėti darbuotojams, netekusiems darbo dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių. Dabar iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo bus skirta tiesioginparama ir mano gimtosios šalies darbuotojams. Daug kartų esu pažymėjusi, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas neturėtų tapti daugianacionalinių įmonių paramos priemone - jis turėtų teikti tiesioginę paramą nukentėjusiems darbuotojams. Dėl šios priežasties aš pritariu kontrolės mechanizmams ir norėčiau, kad Štirija teiktų reguliarias pažangos ataskaitas. Šio fondo lėšos panaudojamos ten, kur visuomenei jų labiausiai reikia, t. y. jos skirtos padėti nukentėjusiems darbuotojams. Tai yra sveikintinas Europos Sąjungos veiksmas savo piliečių atžvilgiu.
Paul Rübig
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, džiaugiuosi, kad šiandien mes svarstome klausimą, kaip kovoti su pasauline krize ir ypač - su nedarbu. Akivaizdu, kad krizpalietdaugelį niekuo nenusikaltusių įmonių, kurios sulaukia per mažai užsakymų ir dėl šios priežasties neturi apyvartos. Todėl jos taip pat kenčia dėl likvidumo trūkumo, o jo neturėdamos praranda kreditingumą.
Džiaugiuosi, kad šiuo atveju didžiausiais dėmesys skiriamas mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Manau, kad pereinamoji pagalba yra ypač svarbi, kad šios įmonės galėtų toliau dirbti ir turėtų galimybę pasinaudoti naujomis tinkamomis rinkų galimybėmis. Mes turėtume atidžiai išnagrinėti šio finansavimo rezultatus, kad būtų aišku, kada taikėme gerąją patirtį, kada mus pavyko prisidėti prie darbo vietų išsaugojimo ir - svarbiausia - kada mums pavyko greitai ir veiksmingai iš naujo integruoti atleistus darbuotojus į darbo rinką.
Dabar kalbama apie kuo greitesnį paramos suteikimą, todėl aš taip pat pritariu, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos būtų panaudotos kuo greičiau, ypač Austrijos Štirijos provincijoje, nes nukentėjo visas su automobilių gamyba susijęs regionas ir daug tiekėjų, kurie ypač svarbūs infrastruktūrai. Džiaugiuosi, kad bus leista panaudoti 5,7 mln. EUR. Vis dėlto norėčiau paprašyti, kad būtų išanalizuoti visi atvejai, kurie šiandien sulauks teigiamo mūsų sprendimo, ir kad pinigai nebūtų tiesiog išdalyti, bet būtų pateikti įrodymai, kad jie prisidėjo prie atkūrimo ar naujų įmonių steigimo ir kad aktyvi ekonominveikla ateityje leis regionui tapti tokiam pat stipriam, koks jis buvo iki šiol. Dėkoju jums, Komisijos nary.
Evelyn Regner
(DE) Pone pirmininke, Austrijos prašymas skirti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo paramą susijęs su buvusiais devynių Štirijos automobilių tiekėjų darbuotojais. Atidžiau išanalizavę šį atvejį iš karto įsitikinsime, kad jis yra klasikinis "gydomosios" EGF paramos skyrimo atvejis. EGF gali suteikti tokią paramą ir šiam tikslui jis buvo sukurtas, t. y. jis buvo sukurtas padėti tiems, kurie tiesiogiai susidūrsu neigiamu globalizacijos poveikiu ir kurie dėl netikėtai prarasto darbo yra priversti kentėti dėl neatsakingo finansų rinkos spekuliantų elgesio.
Deja, Štirija yra labai priklausoma nuo automobilių gamybos pramonės paklausos. Todėl dabartinrinkos krizė, ypač automobilių paklausos sumažėjimas, skaudžiai atsiliepvisam regionui. Automobilių pardavimas smuko 59,4 proc. Atsižvelgiant į šias aplinkybes 5,7 mln. EUR parama yra puiki investicija iš naujo integruoti atleistus darbuotojus į darbo rinką. Ji suteiks galimybę darbuotojams lankyti vietines darbo organizacijas, visų pirma automobilių gamybos sektoriaus darbo organizacijas, ir padės įgyvendinti priemones, skirtas darbuotojų orientavimui ir profesiniam rengimui.
Milan Cabrnoch
(CS) Ponios ir ponai, šią savaitę mes turime išsakyti savo nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo panaudoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių lėšas Švedijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje. Deja, mes ir vėl turime priimti sprendimą dėl trijų tarpusavyje nesusijusių ir labai skirtingų atvejų.
Norėčiau atkreipti dėmesį, kad Europos Parlamentas vieną kartą jau yra prašęs Komisijos atskirai pateikti ir apsvarstyti kiekvieną prašymą panaudoti fondo lėšas. Pateiktuose prašymuose vėl daug neaiškumų. Pvz., Švedijos prašyme neaišku, kokia lėšų suma bus panaudota, o Austrijos prašyme stebina vienam darbo netekusiam asmeniui skirtinos sumos dydis. Nors ankstesnėse paraiškose vienam asmeniui buvo prašoma kelių šimtų eurų dydžio paramos, Austrija kiekvienam bedarbiui prašo skirti po 14 300 EUR. Mes abejojame, ar pasiūlymai atitinka Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo tikslus, ir nepritariame, kad būtų panaudotos šio fondo lėšos.
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau įsiterpti, kad pataisyčiau vieną dalyką - Austrijoje parama nėra skiriama tik vienam asmeniui.
Franz Obermayr
(DE) Ponia pirmininke, kaip matote, ši problema tikrai yra Austrijos problema, Štirija, labai nukentėjusi šalies provincija, kelia mums didelį rūpestį, nes daugelis provincijos gyventojų yra susiję su automobilių gamybos pramone, be to, neproporcingai didelšios pramonės šakos produktų dalis yra eksportuojama. Dėl sumažėjusios pasaulinės paklausos, kaip minėta, atleisti 744 darbuotojai, ir mes labai džiaugiamės, kad 400 nukentėjusių žmonių bus skirta Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo parama. Ši parama yra labai sveikintina.
Šiuo atveju - ir jį būtina paaiškinti dėl ankstesnės kalbos - kalbama ne apie subsidijas restruktūrizavimui, bet apie individualią paramą darbuotojams, padedant jiems padengti pragyvenimo išlaidas ir suteikiant priemones toliau mokytis. Šiuo atžvilgiu sutinku su M. Cornelissen, kad tolesnis mokymas turėtų būti nukreiptas į ateitį. Ateityje mums reikės geriau parengtų darbuotojų, todėl jų perkvalifikavimas technologijų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityse yra sveikintinas žingsnis. Štirija neabejodama jam pritartų.
Gunnar Hökmark
(SV) Ponia pirmininke, tokiose diskusijose svarbu prisiminti, kad globalizacija praturtino Europą, sukūrdarbo vietas ir paskatino investicijas. Eksportas padėjo atsirasti naujam verslui ir didelėms įmonėms. Importas suteikpiliečiams galimybę patogiai gyventi, gauti pigius produktus ir paslaugas. Visi šie veiksniai prisidėjo prie atgimimo.
Pokyčiai bendrąja prasme yra nuolatinis reiškinys, leidžiantis kurtis naujoms įmonėms, naujoms darbo vietoms ir atsirasti naujoms galimybėms. Tokie visa apimantys pokyčiai palieka pėdsaką visuomenėje ir mes neturėtume stengtis jų išvengti. Vis dėlto turėtume palengvinti perėjimą tiems, kurie nuo jo nukenčia. Kiekviena valstybės narturėtų būti įpareigota užtikrinti, kad perėjimas vyktų saugiai ir suteiktų daug galimybių.
Europos Sąjunga negali suteikti tokių galimybių pasinaudodama vienu fondu, nes pokyčiai yra per dideli. Manydami, kad problemą galima išspręsti pasinaudojus globalizacijos fondu, mes netiksliai įsivaizduojame padėtį. Nepritarėme tam, kad būtų sukurtas toks fondas. Vis dėlto matome, kad automobilių pramonEuropoje dabar užima ypatingą padėtį, jai skiriama įvairi Europos ir nacionalinparama, todėl kyla ne tik konkurencijos iškraipymo grėsmė, skiriant valstybės subsidijas pavieniams rinkos dalyviams, toks iškraipymas gali dar labiau padidėti, jeigu įmonės ir pramonskirtinguose regionuose negaus vienodos paramos. Atsižvelgdami į šias aplinkybes mes balsuosime už šį pasiūlymą, nes subsidijavimo procesas yra taip įsibėgėjęs, kad nesuteikus paramos bus iškraipyta konkurencija. Vis dėlto norėtume pabrėžti, kad ateityje tokie dalykai negali tęstis.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Ponia pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad mūsų sukurtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra skirtas darbuotojams, kad padidintų jų galimybes įsidarbinti. Todėl turime imtis svarbiausių veiksmų šiam tikslui pasiekti. Šio požiūrio laikomasi mūsų frakcijoje analizuojant paraiškas gauti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo paramą - reikia užtikrinti, kad darbuotojai būtų įtraukti į darbo rinką ir turėtų darbą, nes be profesinės integracijos nebus socialinės integracijos.
Antrasis dalykas, kurį norėjau pabrėžti, yra tas, kad automobilių gamybos sektorius labai nukentėjo, todėl raginu automobilių gamintojus, kuriuos skaudžiai palietkrizė, pritaikyti gaminamus produktus prie naujų aplinkos tikslų ir vartotojų poreikių. Sektoriaus ateitis yra pavojuje.
Baigdama norėčiau pakviesti visus paremti Biudžeto komiteto pasiūlymą - dėkoju R. Böge už šį pasiūlymą - ir paprašyti to paties, ko prašP. Rübig - kad būtų stebimas mūsų vykdomos politikos poveikis.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Praėjusiais metais mes patvirtinome kelis prašymus skirti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo paramą siekdami suteikti papildomą paramą darbuotojams, nukentėjusiems nuo esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių. Ekonomikos krizturėjo labai didelį poveikį pasaulio prekybai.
Regione, iš kurio esu kilusi, praėjusiais metais beveik 2 500 darbuotojų atleisti geležies ir plieno pramonėje, 700 - laivų statybos sektoriuje, taip pat skelbiama apie artėjantį 6 000 darbuotojų atleidimą traukinių transporto sektoriuje. Todėl, mano nuomone, turime būti pasiruošę 2010 m. sulaukti daug tokio pobūdžio paraiškų, susijusių su ekonomikos krize. Esama procedūra turi būti paprasta, kad šalys ir naudos gavėjai galėtų lengvai ja pasinaudoti. Švedija pateikparaišką birželio mėn., Austrija - liepos mėn., o Nyderlandai - rugpjūčio mėn., taigi, nuo paraiškų pateikimo praėjo keli mėnesiai. Dėl šios priežasties manau, kad procedūra turi būti paprasta.
Seán Kelly
Ponia pirmininke, buvau čia prieš kelias savaites, kai Parlamentas balsavo už Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimą mano rinkėjams Limerike, kurie prarado darbo vietas "Dell" persikėlus į Lenkiją, pavasarį tokios paramos prašys "Waterford Crystal" darbuotojai, todėl aš pritariu šiandieniniam pasiūlymui skirti paramą Švedijai, Austrijai ir Nyderlandams.
Buvo paminėti keli kritikuotini dalykai ir aš norėčiau trumpai juos visus pakartoti. Pirma, mano nuomone, reikia atsižvelgti pradžios datą. Antra, laikotarpis turi būti susietas su bendra įvykių eiga, o ne su konkrečiais dvejais metais, kaip yra dabar. Trečia, labai svarbu užtikrinti, kad administravimas nebūtų "pasisavintas", ypač vyriausybinių įstaigų. Ketvirta, kuo daugiau paramos turi būti skirta verslininkams. 35 proc. neseniai įsteigtų įmonių ES buvo įkurtos bedarbių. Jeigu jiems bus skirta parama, ji duos rezultatų. Vargas visko išmoko, todėl, manau, labai svarbu suteikti jiems visą įmanomą pagalbą.
Andreas Mölzer
(DE) Ponia pirmininke, jeigu mes laikomės prielaidos, kad dėl globalizacijos padarinių daugelis darbo vietų Europoje - ne tik mano gimtojoje šalyje Austrijoje - atsidūrpavojuje, turime atsižvelgti į tai, kad jauniems darbuotojams - kai kurie iš jų dar nėra prisiregistravę kaip bedarbiai, nes neseniai baigmokyklą arba profesinio rengimo kursus - taip pat yra iškilusi grėsmė. Mes privalome ypač atidžiai užtikrinti, - ir tai, visų pirma, taikytina Austrijai, - kad tokio pobūdžio priemonės būtų skirtos paremti darbuotojus, kuriuos reikia integruoti į darbo rinką pirmą kartą, ir kad jiems būtų sudarytos galimybės, pasinaudojus ir Europos Sąjungos pagalba, įsilieti į Europos Sąjungos darbo rinką.
Vladimír Špidla
Ponios ir ponai, mano nuomone, diskusijos parodė, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas atlieka savo funkciją, jo parama buvo pasinaudota daug kartų ir ji visada labai padėdavo žmonėms, kuriems ji būdavo skirta. Kaip Komisijos narys, aš visada stengiausi susipažinti su šioje srityje pasiektais rezultatais. Žinoma, tai tiesiog man susidaręs įspūdis, o ne tikra analizė, bet džiaugiausi matydamas, kaip gerai fondas vertinamas tose vietovėse, kuriose pasinaudota jo pagalba.
Diskusijose iškelta daug rimtų klausimų, į kuriuos reikia atsakyti, pateikiant aiškią realistinę nuomonę. Pirmasis klausimas susijęs su mintimi, kad fondu gali pasinaudoti tik didelės įmonės. Patirtis rodo, kad fondu gali pasinaudoti visi - ir didelės šalys bei įmonės, ir mažos šalys bei mažos įmonės. Toks buvo mūsų pradinis tikslas. Iš naujo patikslintose taisyklėse aiškiai numatyta, kad fondo lėšas gali gauti mažųjų ir vidutinių įmonių darbuotojai nuo krizės nukentėjusiuose regionuose ar pramonės šakose. Taigi, fondo veikla vykdoma nieko nediskriminuojant ir nesudarant kliūčių.
Taip pat norėčiau pabrėžti pagrindinį fondo siekį padėti žmonėms, o ne įmonėms, todėl turėtume vertinti jį ne kaip priemonę įmonių, kurios ekonomikos požiūriu neturi realių galimybių veikti, "gyvybei" palaikyti. Priešingai - fondas padeda darbo netekusiems žmonėms greitai rasti darbą tose srityse, kuriose jo yra. Taigi, galima teigti, kad šis fondas vykdo ir palengvina restruktūrizavimą.
Jei neklystu, M. Harkin savo kalboje išreišksusirūpinimą dėl lyčių lygybės. Ši nelygybė, kuri išties atsispindi pranešimuose, tik įrodo, kad krizė, ypač pirmasis jos etapas, labiausiai paveikpramonės šakas, kuriose dominuoja vyrai. Šiandien mes vėl kalbame apie automobilių gamybos ir statybų pramonę, t. y. apie dvi pramonės šakas, kuriose dominuoja vyrai. Taigi, bendru mastu daugiau fondo paramos buvo skirta vyrams. Krizpakeitdarbo rinkos struktūrą. Aš atkreipiau dėmesį į prezidento B. Obamos pareiškimą, kuriame jis konstatavo, kad šių metų pabaigoje daugumą aktyvių darbo rinkos dalyvių Jungtinėse Amerikos Valstijose sudarys moterys. Taigi, Jungtinėse Valstijose kriztaip pat turėjo labai didelės įtakos vyrų dominuojamoms pramonės šakoms. Grįždamas prie iškelto klausimo norėčiau pasakyti, kad fondo idėjoje ir struktūroje nėra jokios lyčių nelygybės.
Diskusijose taip pat buvo pasidalyta idėjomis, kaip būtų galima pagerinti fondo veiklą. Norėčiau pasakyti, kad Komisija nesilaiko požiūrio, kad fondas yra kažkas nekintamo kaip iš Dzeuso galvos gimusi deivAtėnė. Tai yra žmonių sukurta priemonė, kurią visada galima tobulinti, remiantis patirtimis ir diskusijomis. Taigi, mano nuomone, šioje srityje jokių esminių kliūčių nėra.
Kitas iškeltas klausimas susijęs su fondo finansavimo tvarka, t. y. su galimybe jį įtraukti į biudžetą kaip atskirą biudžeto eilutę. Šis klausimas tikrai bus svarstomas politiniu lygmeniu, bet šioje finansinėje programoje tokiu būdu nebuvo įmanoma pasiekti rezultato ir, mano nuomone, faktas, kad mes mobilizavimo išteklius kitu veiksmingu būdu, yra labai svarbus.
Ponios ir ponai, norėčiau pasakyti, kad neabejoju, jog dėl pakeistų taisyklių ir krizės įtakos pavienių paraiškų bus daugiau, bet, kaip jau minėjau, Komisija sutinka su argumentais, kad kiekvieną atvejį reikia nagrinėti atskirai, todėl toliau laikysimės šio metodo.
Baigdamas norėčiau padėkoti EP nariams iš Biudžeto komiteto ir visiems su šiuo klausimu susijusiems EP nariams, nes diskusijos parodė, kad buvo išnagrinėti visi ginčytini aspektai, kurių neįmanoma išvengti priimant tokius sudėtingus sprendimus. Mano nuomone, diskusijos ir Komisijos pasiūlymas taip pat parodė, kad visos šios paraiškos patenka į Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo taikymo sritį. Todėl aš džiaugiuosi, kad savo diskusijose jūs palaikėte Komisijos požiūrį, ir tikiuosi, kad balsuodami jį taip pat palaikysite.
Reimer Böge
Ponia pirmininke, neturiu ką pridurti prie Komisijos nario žodžių. Pritariu tam, ką jis pasakė, ypač baigiamosioms pastaboms dėl tolesnio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo santykio su kitomis programomis, - visų pirma, santykio su Europos socialiniu fondu, - dėl kurio, žinoma, vyks dar vienos intensyvios bendros diskusijos.
Akivaizdu, kad Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas negali neutralizuoti struktūrinių pokyčių pasekmių, taip pat negali įveikti globalizacijos iššūkių, bet tai ir nėra jo tikslas. Vis dėlto jis gali padėti nukentėjusiems žmonėms, kurie po atleidimo iš darbo susiduria su užimtumo problemomis, ir suteikti jiems galimybę, įgijus kvalifikaciją, susigrąžinti perspektyvas ir rasti darbą. Todėl, nepaisydami diskusijų dėl subsidiarumo, kuris šiuo atveju taip pat svarbus, turime paremti fondą, papildantį esamas Europos socialinio fondo priemones, ir jam pritarti.
Baigdamas norėčiau pasakyti dar vieną dalyką - nacionaliniuose biudžetuose ir Europos biudžete neabejotinai esama programų, kurioms skiriamų išlaidų tikslingumas kelia daugiau abejonių nei lėšų skyrimas fondui, teikiančiam tiesioginę paramą žmonėms, atsidūrusiems sudėtingoje padėtyje.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks trečiadienį.
