Paaiškinimai dėl balsavimo
Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo
Jan Březina
(CS) Balsavau prieš R. Böge pranešimą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo, nes, ypač Austrijos prašymo atveju, dėl kaip niekada anksčiau didelės vienam asmeniui tenkančios paramos dalies toks šio fondo lėšų panaudojimas reiškia labai nesisteminį požiūrį. Jeigu tai turi būti laiko požiūriu ribota individuali parama darbuotojams, netekusiems darbo dėl globalizacijos padarinių, ji turi būti susieta su individualiais poreikiais ir realiomis ekonominėmis sąlygomis. Tačiau šiuo atveju to nėra, priešingai, šios paramos dydis nustatytas vadovaujantis atsitiktiniais ir abejotinais kriterijais. Todėl manau, kad būtina nustatyti aiškius kriterijus. Toks šio fondo lėšų naudojimas iš tikrųjų yra mokesčių mokėtojų pinigų švaistymas, o ne problemos sprendimas.
Syed Kamall
Pone pirmininke, manau, kad daugelis iš mūsų suinteresuoti prekyba todėl, kad iš tikrųjų norime padėti pačioms neturtingiausioms šalims išbristi iš skurdo. Žinome, kad pagalba šių šalių verslininkams yra vienas iš geriausių būdų joms padėti mažinti skurdą. Daugelio šių šalių verslininkai šaukiasi pagalbos ir prašo rinkų atvėrimo, tad privalome juos paremti.
Bet taip pat turime pažvelgti, kas vyksta mūsų viduje, į tai, kaip sudaromos kliūtys, trukdančios plėtoti prekybą su skurdžiomis šalimis. Daugeliu atvejų šios neturtingos šalys prekybos taisykles ir tokius dalykus kaip bendroji žemės ūkio politika, subsidijos medvilnei, sanitarijos ir fitosanitarijos standartai bei aukštesni importo į ES tarifai vertina kaip mūsų norą sudaryti kliūčių prekiauti su jomis. Tad turime parodyti, kad prekybos sistema iš tikrųjų yra atvira ir kad dedame visas pastangas siekdami padėti šioms šalims panaikinti skurdą.
Nirj Deva
Pone pirmininke, jeigu norime sumažinti skurdą pasaulyje, turime skatinti pasaulio prekybą. Jeigu eisime visuotinės finansų krizės paskatinto protekcionizmo keliu, tik atidėsime milijonams žmonių galimybę išbristi iš skurdo pasmerkdami juos mirčiai. Jeigu nesiimsime spręsti skurdo problemos tuojau pat ir lauksime krizės pabaigos, padariniai bus tokio didelio masto, kad beviltiškoje padėtyje nebegalėdami išgyventi atsidurs milijardai žmonių.
Skurdžios šalys kenčia dėl maisto krizės, klimato kaitos ir pasaulio klimato šilimo, jas kamuoja potvyniai, žemės drebėjimai ir kitokios katastrofos, todėl joms reikalinga mūsų pagalba. Vienintelis realus būdas joms padėti - tai skatinti pasaulio prekybą. Labai dėkoju, kad naujasis už prekybą atsakingas Komisijos narys manęs išklausė.
Marc Tarabella
(FR) Pone pirmininke, kalbant apie rezoliuciją dėl Pasaulio prekybos organizacijos, nesutinku su EP nariu, kalbėjusiu prieš tai, ir esu priešingos nuomonės. Manau, kad ne tarptautinprekyba, o tvarus ūkininkavimas padės užtikrinti, kad iš bado nemirtų ar dėl maisto stygiaus nekentėtų tiek daug žmonių. Tvarus ūkininkavimas padės tą užtikrinti daug greičiau nei tarptautinprekyba.
Jau turėjau galimybę šiuo klausimu diskusijose kalbėti ir ne dėl kokios kitos priežasties, bet būtent dėl to, kad pakeitimas, kuriame kalbama apie viešąsias paslaugas ir būtinybę vyriausybėms kontroliuoti viešąsias paslaugas, susijusias su tokiomis svarbiomis problemomis kaip aprūpinimas vandeniu ir energija, buvo atmestas, balsavau prieš šią rezoliuciją.
Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo
Andrew Henry William Brons  
raštu. - Nesame kapitalistai, remiantys valstybės nesikišimo į ekonomiką politiką, tad tikime valstybės pagalba darbuotojams, kurie visiškai ne dėl savo kaltės prarado darbą. Tačiau norėtume, kad šią pagalbą savo piliečiams suteiktų pačios suverenios valstybės. Mes, žinoma, net nesame už narystę ES. Tačiau Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas egzistuoja ir jam yra skirtos lėšos.
Šis fondas yra nepageidaujamas valstybių narių teikiamos pagalbos pakaitas. Jeigu būtų pasiūlyta šio fondo lėšomis suteikti pagalbą Jungtinės Karalystės darbuotojams, tokį pasiūlymą neabejotinai paremčiau. Taigi dabar turiu nenoromis paremti šio fondo lėšomis remiamus Švedijos, Nyderlandų ir Austrijos darbuotojus, nes jeigu būtų balsuota prieš, šios lėšos mokesčių mokėtojams vis tiek nebūtų grąžintos. Jos liktų ES žinioje ir galbūt būtų išleistos mažiau vertais tikslais.
Diogo Feio  
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas įsteigtas siekiant suteikti papildomą paramą darbuotojams, nukentėjusiems dėl esminių tarptautinės prekybos struktūros pokyčių. Paramos šio fondo lėšomis jau prašPortugalija, Vokietija, Ispanija, Nyderlandai, Švedija, Austrija ir Airija, o tai rodo, kad ši problema paveikvalstybes nares, esančias skirtinguose geografiniuose regionuose ir plėtojančias savo ekonomiką pagal skirtingus modelius ir trajektorijas.
Tokių atvejų daugėja nerimą keliančiu tempu, tad sprendimų priėmėjai turi labai rimtai susimąstyti dėl Europos ekonominio ir socialinio modelio, taip pat dėl jo tvarumo ir ateities. Tai taip pat reiškia, kad būtina skatinti naujų geros kokybės darbo vietų kūrimą. Todėl privalome paremti tuos, kurie nepaisydami sunkumų vis dėlto yra pasirengę rizikuoti ir pradėti naują verslą ar prisijungti prie novatoriškų projektų, atleisdami juos nuo prievolių ir nepagrįstų biurokratinių reikalavimų.
Nesvarbu, kokio dydžio ši pagalba darbuotojams bus, ji taps bevertė, jeigu įmonės ir toliau bus viena po kitos uždaromos ir jeigu mes nesugebėsime sustabdyti Europoje investicijų nutekėjimo.
Svarstomieji paramos suteikimo Švedijai, Austrijai ir Nyderlandams atvejai, kuriems aš pritariu, taip pat sulaukplačios paramos Parlamento komitetuose - ir komitete, pateikusiame pasiūlymą dėl rezoliucijos, ir komitete, pateikusiame savo nuomonę.
Ilda Figueiredo  
Nors Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo klausimu laikomės kritiškos pozicijos, nes manome, kad pirmiau vertėtų priimti priemones, kurios padėtų užkirsti kelią nedarbo didėjimui, balsavome už šio fondo lėšų panaudojimą siekiant padėti darbuotojams, netekusiems darbo dėl struktūrinės įmonės pertvarkos ar tarptautinės prekybos liberalizavimo.
Šiuo atveju kalbama apie apytikriai 16 mln. EUR sumą, skiriamą Švedijai, Austrijai ir Nyderlandams siekiant padėti darbo netekusiems automobilių pramonės ir statybos sektoriaus darbuotojams.
Tai penktasis kartas šiais 2009 m., kai mobilizuojamos šio fondo lėšos, ir iš planuotų 500 mln. EUR iš viso panaudota 53 mln. EUR. Gana būdinga, kad sunkios socialinės krizės laikotarpiu panaudota tik šiek tiek daugiau nei 10 proc. planuotos sumos, ir vien tai jau byloja apie būtinybę persvarstyti reikalavimus, kuriais reglamentuojama šio fondo veikla.
Françoise Grossetête  
Balsavau už R. Böge pranešimą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo. Šio fondo lėšomis teikiama parama siekiama apsaugoti darbo vietas ir padėti darbuotojams, kurie atleisti iš darbo dėl struktūrinių tarptautinės prekybos pokyčių ar visuotinės ekonomikos ir finansų krizės, vėl patekti į darbo rinką.
Praėjus trejiems metams po to, kai fondas buvo įsteigtas 2006 m., iškilo būtinybė, padiktuota esamos visuotinės ekonomikos ir finansų krizės, supaprastinti šio Europos fondo paramos teikimo reikalavimus. Šiandien šios efektyvesnės ir sparčiau teikiamos paramos priemonėmis galės pasinaudoti Švedija, Austrija ir Nyderlandai ir tikiuosi, kad tokią galimybę turės ir visos ES valstybės narės. Kadangi šio fondo veikla susieta su finansine 2007-2013 m. programa, jo lėšomis teikiama parama negali viršyti 500 mln. EUR per metus, bet labai svarbu užtikrinti, kad būtų panaudota visa ši suma, o to šiandien nėra.
Kovodama su ekonomikos krizės padariniais, Europos Sąjunga privalo panaudoti visas jos žinioje esančias lėšas.
Jörg Leichtfried  
raštu. - (DE) Balsavau už pranešimą dėl 15,9 mln. EUR paramos teikimo Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams. Dėl visuotinės ekonomikos krizės vien tik Štirijos žemės automobilių pramonės sektoriuje darbo neteko 744 darbuotojai. Austrija pateikpagrįstą prašymą suteikti jai 5 705 365 EUR Europos prisitaikymo prie globalizacijos fondo paramą, kurią ES dabar patvirtino.
Sprendimas suteikti Austrijai paramą visiškai pagrįstas, nes ši valstybnarlabai nukentėjo dėl sumažėjusio eksporto. Pvz., kelių transporto priemonių ir lengvųjų automobilių eksportas sumažėjo atitinkamai 51,3 proc. ir 59,4 proc. Dėl didelės automobilių pramonės įmonių tarpusavio priklausomybės ir žemo daugelio tiekėjų asortimento įvairinimo lygio ši krizjuntama visoje automobilių pramonėje.
Jean-Luc Mélenchon  
Švedijos, Austrijos ir Nyderlandų darbuotojai aukojami globalizacijai. Mes pakartojame savo griežtą prieštaravimą filosofijai, kuria šio fondo parama grindžiama. Europos darbuotojai tampa tik "prisitaikymo kintamaisiais", suteikiančiais galimybę sklandžiai plėtotis neoliberalios formos globalizacijai, kuria niekada nesuabejojama. Tokių gigantų kaip dabartinįmonės "Volvo Cars" savininkJAV bendrov"Ford", vien tik trečiajame 2009 m. ketvirtyje uždirbusi beveik 1 mlrd. JAVD pelną, ar pagrindinės įmonės "Heijmans NV" akcininkės bendrovės "Aviva", "Axa" ir "BlackRock", interesai šiandien išstumia Europos piliečių bendrus interesus ir šis fondas prie to prisideda.
Nuno Melo  
Europos Sąjunga - tai solidarumo erdvė. Solidarumo principu turi būti grindžiama ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veikla. Šio fondo lėšomis teikiama būtinoji parama bedarbiams ir globalizacijos sąlygomis vykstančio įmonių perkėlimo aukoms. Ji tampa ypač svarbi dabar, kai matome, kad vis daugiau įmonių perkeliama pasinaudojant tuo, kad kitose šalyse, ypač Kinijoje ir Indijoje, darbo jėga pigesnė, ir dažnu atveju tokio perkėlimo kaina yra socialinių, darbo ir aplinkos apsaugos normų dempingas.
Andreas Mölzer  
Dar kartą turime švelninti globalizacijos padarinius panaudodami Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas. Šį kartą Štirijos žemė, deja, taip pat smarkiai nukentėjo. Per pastaruosius mėnesius darbo neteko 744 devynių skirtingų įmonių darbuotojai ir būtent todėl Štirijos žemės administracija paprašES pagalbos. Kaip ir ankstesniais atvejais, prašymas buvo labai nuodugniai apsvarstytas ir džiaugiuosi, kad darbo netekę Štirijos žemės žmonės atitiko visus reikalavimus. Ši finansų ir ekonomikos krizmums dar kartą labai aiškiai primena apie neigiamus globalizacijos padarinius.
Atsižvelgiant į tai, dar sunkiau suprasti, kodėl Parlamentas šiandien priėmrezoliuciją, kuria remiama didesnliberalizacija ir prekybos kliūčių pašalinimas, taigi ir didesnglobalizacija. Kol ES nepakeitsavo požiūrio, mums belieka tik stengtis sumažinti šiose šalyse globalizacijos padarytą žalą. Todėl be jokių išlygų balsavau už tai, kad šio fondo lėšomis minėtoms šalims būtų suteikta parama.
Wojciech Michał Olejniczak  
Pritariu tam, kad būtų panaudotos Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos, nes šiandieninpadėtis darbo rinkose reikalauja, kad imtumėmės veiksmų darbuotojų naudai. Ankstesnėms krizėms buvo būdinga tai, kad jos paveikdavo konkrečius regionus ir buvo susitelkusios vienoje vietoje, tad netekę darbo ar susidūrę su finansiniais sunkumais šių regionų žmonės turėjo galimybę rasti darbo užsienyje arba dirbti keliose darbo vietose. Šiandien dėl visuotinio finansų krizės pobūdžio tokių galimybių nėra.
Dėl esamos padėties finansų rinkose milijonams žmonių, kurie pastaruoju laikotarpiu prarado darbą, reikalinga mūsų pagalba. Kalbu, žinoma, ne tik apie pagalbą ieškant darbo, bet ir apie darbo rinkos lankstumo savybės panaudojimą bei pagalbą darbuotojams persikvalifikuojant ir organizuojant tinkamą jų mokymą, pvz., kompiuterių naudojimo ar profesinio orientavimo srityje. Didžioji Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų dalis turi būti panaudota verslumui skatinti ir pagalbai pradedant savarankišką darbą, nes nuosavas verslas ir pajamos iš savarankiškos veiklos suteikia galimybę darbą praradusiems žmonėms išlaikyti finansinį stabilumą ir tobulėti.
Manau, kad tokios programos kaip Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas labai reikalingos, nes jomis pateikiamas atsakas į konkrečią problemą ir tiesiogiai padedama tiems, kurie labiausiai nukentėjo nuo krizės padarinių.
Aldo Patriciello  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją atlikus puikų darbą. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra priemonė, kurią Europos Parlamentas vis dažniau pasitelkia šiame sudėtingame ekonominės konvergencijos mūsų žemyne etape.
Tai rodo, kad krizės akivaizdoje Europos Parlamentas sugebėjo patvirtinti politines priemones, kurios dėl suderintos politinių tikslų visumos bus naudingos mūsų atstovaujamiems piliečiams. Todėl balsavau už šį fondą, nes buvau tikras, kad jis taps pagrindine darbo netekusių darbuotojų profesinės, taigi ir socialinės integracijos priemone.
Marit Paulsen, Olle Schmidt ir Cecilia Wikström  
Švedija paprašEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo paramos darbo netekusiems Švedijos automobilių pramonės sektoriaus darbuotojams.
Esame įsitikinę, kad ekonomikos vystymąsi skatina laisvoji prekyba ir rinkos ekonomika, todėl iš esmės esame prieš finansinę pagalbą šalims ar regionams. Tačiau ši ekonomikos krizyra didžiausia, kokią Europai teko patirti nuo praeito amžiaus ketvirtojo dešimtmečio, ir Švedijos automobilių gamintojai, konkrečiai kalbant, įmon"Volvo Cars", dėl šios krizės ypač smarkiai nukentėjo.
Komisija mano, kad įmonės "Volvo Cars" darbuotojų atleidimas turės "didžiulį poveikį vietos ir regiono ekonomikai" Vakarų Švedijoje. Įmon"Volvo Cars" yra labai svarbus darbdavys Vakarų Švedijoje. Jeigu Europos Parlamentas nesiims veiksmų, įmonės "Volvo Cars" darbuotojai ir jos tiekėjai labai nukentės. Socialinės atskirties ir ilgalaikės atskirties pavojus labai didelis, o to mes, liberalai, priimti negalime. Labai užjaučiame visus žmones, kuriuos paveiknedarbas, ir labai norėtume, kad jiems būtų suteikta galimybpasinaudoti mokymo paslaugomis.
Švedija yra tikroji ES valstybnardonorė, todėl svarbu, kad Švedijoje veikiančių įmonių darbuotojai, kuriuos paveikekonomikos krizė, iš ES taip pat gautų pagalbą.
Marie-Christine Vergiat  
Susilaikiau nuo balsavimo dėl papildomo Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo.
Be kitų dalykų, buvo balsuojama dėl dviejų išmokų Švedijos ir Austrijos automobilių pramonei, kurių bendra suma siekia beveik 24 mln. EUR. Kitas prašymas susijęs su Nyderlandų statybos bendrove.
Automobilių pramonyra pagrindinšio fondo lėšų gavėja, nors ji nuolat uždaro gamyklas, perkelia gamybą, masiškai atleidžia darbuotojus ir palieka savo subrangovus pažeidžiamoje padėtyje. Be to, ši pramongavo iš valstybių narių kitos rūšies finansinę pagalbą, kuri jai suteikta įgyvendinant ekonomikos atkūrimo planus, bei kitų rūšių paramą, ypač kovos su klimato kaita srityje.
Šios lėšos, kurias ketinama panaudoti iš darbo atleistų žmonių mokymui - ši priemonbūtina siekiant padėti žmonėms rasti naują darbą - suteikiamos nereikalaujant, kad mainais už šią paramą Europos automobilių pramonįsipareigotų daugiau nebemažinti darbo vietų skaičiaus savo įmonėse.
Tokios politikos kaip ši neabejotinai nepalaikau, nes ja remiamas įmonių perkėlimas.
Ilda Figueiredo  
Šis taisomasis biudžetas neabejotinai atskleidžia Europos Sąjungos biudžetuose esančius prieštaravimus. Viena vertus, jo bendra vertneatitinka ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos poreikių. Kita vertus, jo lėšos buvo nepanaudotos, nes šalys, kurioms šie pinigai buvo reikalingiausi, neišgalėjo skirti lėšų įsipareigojimams pagal bendro finansavimo reikalavimą.
Tačiau jos atmetmūsų pateiktus pasiūlymus dėl valstybių narių įsipareigojimų pagal bendro finansavimo reikalavimą sumažinimo, ypač krizės metu. Tokie Bendrijos politikos prieštaravimai ir nelogiškumai naudingi tik turtingiausioms ir labiausiai išsivysčiusioms šalims, tad vykdydami tokią politiką tik padidinsime socialinio ir ekonominio vystymosi skirtumus tarp šalių ir regionų. Būtent todėl balsavome prieš.
Pačiame pranešime yra dalis, patvirtinanti mūsų poziciją, kurioje pabrėžiama, kad "akivaizdžiai lėtesnį mokėjimų asignavimų vykdymo ritmą nei buvo tikėtasi atsižvelgiant į konkrečią valstybę narę lėmskirtingos priežastys. Pirma, dėl esamos sudėtingos ekonominės padėties kai kuriais atvejais atsirado sunkumų numatant asignavimus nacionaliniams įsipareigojimams pagal bendro finansavimo reikalavimą. Antra, 2009 m. kaimo plėtrai skirtų asignavimų vykdymas buvo mažiau dinamiškas nei atitinkamais praeito programavimo laikotarpio metais dėl pavėluoto kai kurių programų patvirtinimo, taip pat dėl nepakankamos ankstesnės patirties kaimo plėtros programų įgyvendinimo srityje, kaip kad buvo Rumunijos ir Bulgarijos atveju."
Nikolaos Chountis  
Balsavau prieš šį pasiūlymą, nes jame remiamas rinkų liberalizavimas ir skurdžioms bei besivystančioms šalims išskirtinai nepalanki prekybos sistema, taip pat nerodoma tikro rūpinimosi mūsų planetos aplinkos problemomis. Manau, prekybos liberalizavimas ir katastrofiški jo padariniai, prisidėję prie esamos finansų, ekonomikos, klimato ir maisto krizės, taip pat prie nedarbo, skurdo ir deindustrializacijos, turėtų būti atmestas. Balsavau prieš šį pasiūlymą ir todėl, kad jame neužtikrinama visapusiška pagarba vyriausybių teisėms ginti savo gebėjimą reguliuoti ir teikti pagrindines paslaugas, ypač tokiose viešųjų prekių ir paslaugų srityse kaip sveikatos apsauga, švietimas, kultūra, ryšiai, transportas bei vandens tiekimo sektorius ir energetika.
Deja, pakeitimai, kuriuos pateikEuropos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji, atmesti. Kovosime už tai, kad tarptautinprekybos sistema būtų iš tikrųjų reformuota ir nustatytos sąžiningos prekybos taisyklės, atitinkančios tarptautines socialinio teisingumo normas, taisyklės, kuriomis būtų užtikrinta pagarba aplinkai, suverenumo principui užtikrinant aprūpinimą maistu, taip pat skatinamas tvarus ūkininkavimas, perspektyvus augimas ir kultūrinįvairovė.
Anne Delvaux  
Balsavau prieš bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl Dohos plėtros darbotvarkės perspektyvų po Septintosios PPO ministrų konferencijos. Tokį sprendimą priėmiau todėl, kad pasiūlyme pateiktai bendrai koncepcijai akivaizdžiai stinga vizijos, susijusios su plėtros skatinimu ir pagarba besivystančioms šalims, o kalbant konkrečiau, todėl, kad sėkmingo Dohos derybų raundo užbaigimo negalima siekti bet kuria kaina, nors pritariu tam, kad jį būtina užbaigti. Sprendžiant tarptautinės prekybos klausimą turi būti atsižvelgta į ilgalaikę Europos bendradarbiavimo su skurdžiausiomis šalimis tradiciją. Be to, nepritariu požiūriui, kuriuo rezoliucijoje rekomenduojama vadovautis sprendžiant klausimus dėl žemės ūkio ir prekybos paslaugomis liberalizavimo, ypač atsižvelgdama į tai, kad priimti ne visi pasiūlymai, kuriais siekta užtikrinti pusiausvyrą. Pvz., kategoriškai nepritariu raginimui intensyvinti diskusijas paslaugų sektoriuje siekiant jas labiau liberalizuoti.
Galiausiai apgailestauju, kad rezoliucija patvirtintas dvišalių laisvosios prekybos susitarimų stiprinimas. Dažnu atveju šie susitarimai yra dar nepalankesni besivystančioms šalims, nes derėdamosi su ES savarankiškai, be kitų šalių paspirties, jos atsiduria daug silpnesnėje padėtyje ir yra linkusios pasiduoti ES spaudimui.
Diogo Feio  
Mano nuomone, Dohos derybų raundas yra labai svarbus tarptautinei prekybai ir gali labai padėti sumažinti skurdą besivystančiose šalyse bei sąžiningiau paskirstyti globalizacijos naudą. Todėl svarbu užtikrinti, kad Dohos darbotvarkėje į tai būtų atsižvelgta ir kad ja iš tikrųjų būtų prisidėta prie Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo.
Būtina, kad PPO valstybės narės ir toliau susilaikytų nuo protekcionistinių priemonių, kurios galėtų turėti labai neigiamos įtakos pasaulio ekonomikai. Esu įsitikinęs, kad susilaikymas nuo protekcionistinių priemonių lėmgeresnį, nors ir lėtą, atsigavimą nuo šiuo metu mūsų patiriamos ekonomikos krizės.
Todėl labai svarbu, kad PPO valstybės narės ateityje plėtodamos dvišalius ir daugiašalius sutartinius santykius su protekcionizmu taip pat kovotų.
José Manuel Fernandes  
Pasisakau už vadovaujamą Europos Sąjungos vaidmenį dabar vykstančiose PPO derybose, nes Dohos raundas būtų užbaigtas kartu atsižvelgiant į naujus pasauliui iškilusius iššūkius, kaip antai klimato kaita ir suverenumo principu grindžiamas aprūpinimo maistu užtikrinimas. Tikiuosi, kad užbaigus derybas atsiras naujų rinkos galimybių ir bus sustiprintos daugiašalės prekybos taisyklės, leisiančios užtikrinti, kad prekyba tarnautų tvarios plėtros tikslams. PPO galėjo geriau valdyti globalizacijos procesą. Tačiau pripažįstu, kad esamos ekonomikos krizės sąlygomis PPO priimtos taisyklės ir įsipareigojimai labai prisidėjo prie to, kad šios organizacijos valstybės narės negrįžo prie prekybos ribojimo priemonių, o ėmėsi ekonomikos atkūrimo priemonių.
PPO valstybės narės turi ir toliau aktyviai kovoti su protekcionizmu. Tikiuosi, kad PPO glaudžiau bendradarbiaus su kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir įstaigomis, kaip antai Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), Tarptautindarbo organizacija (TDO), Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programa (JTAP), Jungtinių Tautų plėtros programa (UNDP) ir Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD). Todėl balsavau už.
Ilda Figueiredo  
Šioje rezoliucijoje pabrėžiama Parlamento neoliberali pozicija 2001 m. pradėto Dohos raundo atžvilgiu, nors joje ir yra pavienių nuorodų į socialinius klausimus bei Tūkstantmečio vystymosi tikslus.
Tačiau iš esmės ja siekiama visiško pasaulio rinkos liberalizavimo. Joje atsisakoma pripažinti, kad atėjo laikas pakeisti tarptautinės prekybos prioritetus ir atmesti laisvąją prekybą tuo pagrindu, kad ji neigiamai prisidėjo prie finansų, ekonomikos, maisto ir socialinės krizės, kurią žmonės dabar patiria ir dėl kurios didėja nedarbas ir skurdas. Laisvoji prekyba paranki tik turtingiausioms šalims ir pagrindinėms ekonominėms bei finansinėms grupėms.
Atmesdami mūsų pasiūlytus pakeitimus, jie pasak"ne" esminiam pokyčiui derybose, kuris būtų leidęs kaip prioritetinius tikslus nustatyti plėtrą ir socialinę pažangą, darbuotojų teises garantuojančių naujų darbo vietų kūrimą bei kovą su badu ir skurdu. Liūdna, kad kaip savo prioritetų jie nepasirinko mokesčių rojų panaikinimo, suverenumo principu grindžiamo aprūpinimo maistu skatinimo, geros kokybės viešųjų paslaugų rėmimo ir pagarbos vyriausybių teisei reguliuoti ekonomiką ir viešųjų paslaugų teikimą, ypač tokiose srityse kaip sveikatos apsauga, švietimas, vandens tiekimas ir energetika, kultūra ir ryšiai.
Bruno Gollnisch  
Ne, visuotinis prekybos liberalizavimas nepadės įveikti esamos krizės. Priešingai, būtent laisvoji prekyba yra viena iš pagrindinių šios krizės priežasčių. Dohos raundo derybos strigo jau pačioje pradžioje, o vėliau pateko į aklavietę ir metus nevyko dėl vienos esminės problemos, būtent dėl to, kad sistemos "leistinosios ribos" visiems - išsivysčiusioms, sparčiai besivystančioms ar mažiausiai išsivysčiusioms šalims - jau pasiektos, bet šalys, kenčiančios dėl skurdo ir priverstos integruotis į itin konkurencingą pasaulio rinką, kuri jas praryja, to nesupranta Mes, Europa, gyvename pagal paradoksalų principą, kurio atkakliai laikosi mums vadovaujantis tariamas elitas, norintis, kad visi mes būtume kartu ir turtingi, ir vargšai: vargšai, kuriems mažai mokama, kad galėtume konkuruoti prekybos kare su šalimis, kuriose darbo jėga pigi, ir turtingi, kad galėtume vartoti į mūsų rinkas plūstančias pigias ir dažnu atveju prastos kokybės importuotas prekes.
Prieš kelis dešimtmečius vienas prancūzas, laimėjęs Nobelio premiją ekonomikos srityje, priėjo prie labai akivaizdžios išvados: laisvoji prekyba galima ir pageidautina tik tarp vienodo išsivystymo lygio šalių ar subjektų. Tik tokiu atveju ji gali būti naudinga visiems prekybos partneriams. Visais kitais atvejais prekyba turi būti reguliuojama - patinka tai kraštutinio liberalizmo idėjų skleidėjams ar ne.
Sylvie Guillaume  
Tikiuosi, pasibaigus Dohos plėtros raundui galėsime užmegzti sąžiningumo ir lygiateisiškumo principais grindžiamus prekybos santykius. Būtent todėl parėmiau savo frakcijos pasiūlytus pakeitimus, kuriais siekiama patobulinti rezoliucijos tekstą sugriežtinanti reikalavimus, susijusius su plėtra, reikalaujant, kad derybose dėl paslaugų klausimas dėl viešųjų paslaugų nebūtų keliamas, kad sprendžiant klausimą dėl muitų tarifų pramonės prekėms būtų atsižvelgta į kiekvienos šalies išsivystymo lygį ir susilaikyta nuo staigaus šių sektorių atvėrimo konkurencijai ir galiausiai kad tam tikros rūšies žemės ūkio produkcijai taikomas specialusis diferencinis režimas būtų išlaikytas.
Nuno Melo  
Įvairūs tarptautinės prekybos sistemos netolygumai dar labiau didina žemynų vystymosi atotrūkį. Šiuo požiūriu bet kokie reikalavimai, padedantys pašalinti šiuo metu sistemoje esančius netolygumus, naudingi visoms šalims ir neabejotinai prisideda prie to, kad būtų sukurta sąžiningesnėmis ir teisingesnėmis taisyklėmis grindžiama daugiašalsistema. Šiuo keliu eidami galėsime turėti sąžiningą prekybos sistemą, naudingą visiems. Būtent tokia yra Dohos plėtros programos dvasia.
Willy Meyer  
Po trisdešimties metų laisvosios rinkos fundamentalizmo pasaulio ekonomiką ištiko sunkiausia po Didžiosios depresijos praeito amžiaus ketvirtajame dešimtmetyje krizė. Neoliberali Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) darbotvarkė, apimanti paslaugų sektoriaus reguliavimo mažinimą, liberalizavimą ir privatizavimą, dar labiau nuskurdino daugumą žmonių ir besivystančiose, ir pramoninėse šalyse. Mano frakcija visada atmesdavo prekybos liberalizavimą ir jo niokojančius padarinius, kurie prisideda prie esamos finansų, ekonomikos, klimato ir maisto krizės.
Todėl balsavau prieš Parlamento rezoliuciją dėl PPO ministrų konferencijos ir mano frakcija pasiūlreikalauti naujo mandato PPO deryboms. Toks mandatas turėtų būti priderintas prie esamos padėties pasaulyje. Juo turi būti siekiama, kad tarptautinprekybos sistema būtų iš tikrųjų reformuota ir kad būtų priimtos sąžiningos prekybos taisyklės, atitinkančios tarptautines ir nacionalines normas socialinio teisingumo, aplinkos apsaugos, suverenumo principu grindžiamo aprūpinimo maistu ir tvaraus ūkininkavimo srityse.
Andreas Mölzer  
Bendru pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl Dohos plėtros darbotvarkės ir PPO, kurį pateikEuropos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija, Europos konservatoriai ir reformistai ir Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija, remiamas tolesnis visuotinis visų ekonomikos sričių liberalizavimas. Nėra abejonių, kad prekybos kliūčių pašalinimas ir prekybos intensyvinimas kai kuriose srityse prisideda prie gerovės lygio kėlimo. Taip pat matėme, kad laisvoji prekyba, ypač tarp vienodo išsivystymo lygio šalių, irgi naudinga.
Tačiau jeigu prekybos partnerių išsivystymo lygio skirtumas pernelyg didelis, daugeliu atvejų laisvoji prekyba abiem partneriams atneš neigiamų padarinių. Visiškas besivystančių šalių rinkų atvėrimas eksportui iš pramoninių šalių kai kuriais atvejais sugriovvietos ekonomikos struktūrą ir padidino gyventojų skurdo lygį, o tai paskatino migraciją į Vakarų šalis. Kita vertus, Europą užtvindpigios prekės iš Tolimųjų Rytų, kurių gamyba daugeliu atvejų susijusi su darbininkų išnaudojimu. Vidaus gamyba perkelta arba nutraukta, o tai lėmnedarbą Europoje. Taigi šiuo požiūriu tam tikros prekybos kliūtys, pvz., siekiant išlaikyti Europoje suverenumo principu grindžiamą aprūpinimą maistu, visiškai pagrįstos. Nederėtų užmiršti, kad paslaugų liberalizavimas finansų rinkose atliko didžiulį vaidmenį esamoje finansų ir ekonomikos krizėje. Nepaisant to, pasiūlyme dėl rezoliucijos pasisakoma už tai, kad liberalizavimo procesas būtų tęsiamas ir kad PPO būtų suteiktas svarbesnis vaidmuo įgyvendinant naujos pasaulio santvarkos politiką. Todėl balsavau prieš.
Evelyn Regner  
Šiandien balsavau prieš rezoliuciją dėl Dohos plėtros darbotvarkės, nes nepritariu viešųjų paslaugų liberalizavimui. Ypač man nepriimtinas vandens tiekimo, sveikatos priežiūros paslaugų ir paslaugų energetikos sektoriuje liberalizavimas. Kad būtų užtikrinta visuomenės sanglauda, būtina, kad visi jos piliečiai turėtų galimybę naudotis viešosiomis paslaugomis. Teikiamos paslaugos turi būti geros kokybės, paisant visuotinumo principo ir pirmiausia jos turi būti įperkamos. Šiuo požiūriu nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų būti suteikti dideli diskretiniai įgaliojimai ir plačios galimybės formuoti savo paslaugas.
Frédérique Ries  
Šioje globalizacijos eroje klausimas dėl efektyvaus prekybos reguliavimo tampa kaip niekada aktualus. Reguliavimo vaidmuo tenka Pasaulio prekybos organizacijai, įsteigtai 1995 m. ir pakeitusiai Bendrą muitų tarifų ir prekybos susitarimą (GATT). Kaip pabrėžiama bendrame dešiniosios pakraipos Parlamento frakcijų pateiktame pasiūlyme dėl rezoliucijos, už kurį šiandieną balsavau, PPO turi atlikti pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad globalizacijos procesas būtų geriau valdomas ir kad jo teikiama nauda būtų vienodžiau paskirstyta. Tie, kurie pasisako už protekcionizmą ir paisymą tik savęs, siekdami padaryti PPO mirtinu nekontroliuojamos liberalizacijos ginklu neabejotinai renkasi ne tą taikinį. Būtent esamas šio Jungtinių Tautų organo generalinis direktorius Pascal Lamy 1999 m. nurodkelią, kuriuo turi būti einama: tai, priešingai, kontroliuojamos globalizacijos kelias.
Europos Parlamentas siūlo keletą praktinių sprendimų einant šiuo keliu: tai rinkos atvėrimas mažiausiai išsivysčiusioms šalims netaikant jokių mokesčių ir kvotų, besivystančioms šalims sėkmingas Dohos derybų raundo rezultatas, reikalavimai dėl aplinkos apsaugos ir socialinių standartų ir Komisijos kontroliuojamas mandatas derantis dėl žemės ūkio. Siūlydami šiuos sprendimus, mes taip pat pabrėžiame, kad Europos Sąjunga turi siekti ne tik prekybos, bet ir savo politinių tikslų.
Czesław Adam Siekierski  
Su džiaugsmu priėmiau šią rezoliuciją dėl PPO, nes šiuo metu tai ypač svarbi problema. Krizyra visuotinio pobūdžio ir visi esame suinteresuoti ją kuo greičiau įveikti. Manau, vienas iš veiksmingų jos ribojimo būdų yra pasaulio prekybos išplėtimas. Reformuoti ekonomiką apsiribojant tik regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu yra lengviausia, bet ilgalaikėje perspektyvoje šis kelias kovojant su krize netinkamas. Krizyra visuotinio masto, tad kovojant su ja reikia bendrų priemonių, taikomų pasaulio mastu. Taigi turėtume dėti visas pastangas, kad paspartintume Pasaulio prekybos organizacijoje vykstančias derybas, nes šiomis derybomis liberalizuojama prekyba. Kartu turime nustatyti nuodugnias konkurencingumo normas. Vieni iš ypač svarbių šių normų elementų, taip pat atsižvelgiant į būtinybę kovoti su klimato kaita ir mažinti taršą CO2, yra prekių kokybės standartai ir gamybos sąlygos. Sprendžiant klausimus, susijusius su labai jautriomis prekėmis, kaip antai žemės ūkio produkcija ir maisto produktai, būtina ypač nuodugniai viską apsvarstyti. Ateityje turėtume pagalvoti, ar vykdant PPO lygmeniu sutartą prekybos žemės ūkio produkcija liberalizaciją plačiu mastu kartu nederėtų pasaulio mastu standartizuoti kai kuriuos žemės ūkio politikos elementus. Turėtume atsižvelgti į žemės ūkio sektoriaus specifiką - jo priklausomybę nuo klimato sąlygų, kokybės klausimus, susijusius su aprūpinimo maistu užtikrinimu, gamybos sąlygas bei pasaulio aprūpinimo maistu užtikrinimo problemą. PPO derybose turime parodyti didesnį supratingumą kitų atžvilgiu ir daugiau geros valios.
Nikolaos Chountis  
Balsavau prieš pasiūlymą, nes jis visiškai grindžiamas "karo su teroru" doktrina ir politika, kuria vis dar teisinami teisių ir laisvių apribojimai ir kėsinamasi įteisinti karinę intervenciją bei Lisabonos sutartyje numatytus veiksmus. Be to, iš Europos Parlamento galiausiai atimta teiskartu leisti teisės aktus, tikrinti ir kontroliuoti su asmens teisėmis ir kova su terorizmu susijusias priemones ir taip susilpnintas jo vaidmuo itin svarbiais klausimais. Galiausiai pabrėžčiau, kad, be viso kito, deja, priimtas pakeitimas, kuriuo iškreipiamas nevyriausybinių organizacijų (NVO) vaidmuo, paverčiant jas informacijos teikėjomis ir įvairių "kovai su terorizmu" skirtų saugumo tarnybų įrankiu, užuot palikus jas visuomenės, kurioje jos veikia, pagalbininkėmis.
Carlos Coelho  
Visuomenės galimybsusipažinti su dokumentais yra itin svarbus veiksnys užtikrinant, kad institucijos būtų demokratiškai kontroliuojamos ir veiktų veiksmingai, ir taip didinant piliečių pasitikėjimą. Pagal Stokholmo programą Taryba dar kartą patvirtino, koks svarbus skaidrumas, ir paragino Komisiją išsiaiškinti geriausią būdą sprendimų priėmimo proceso, galimybės susipažinti su dokumentais ir gero valdymo skaidrumui užtikrinti atsižvelgiant į naujas Lisabonos sutarties teikiamas galimybes. Neabejoju, kad reikia pakeisti galimybei susipažinti su dokumentais taikomo reglamento teisinį pagrindą, taip pat reikia pakeisti teisines aplinkybes, kuriomis jis bus taikomas, visų pirma ES institucijų ir piliečių santykių reglamentavimą.
Reikia tobulinti ir materialiosios teisės nuostatas, pvz., susijusias su tuo, ką laikau pamatinės reikšmės dalyku - su Parlamento galimybe naudotis demokratinės kontrolės teise susipažinti su slaptais dokumentais. Skaidrumas, ar jis būtų susijęs su visuomene, ar su tarpinstituciniais santykiais, yra vienas iš pagrindinių ES principų. Visų ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų veiksmai ir sprendimai turi kuo labiau atitikti atvirumo principą.
Diogo Feio  
Svarstomas klausimas susijęs su Lisabonos sutartimi, pirmiausia su tuo, kaip suderinti jos 75 ir 215 straipsnius sprendžiant, kokia Parlamento kompetencija per ribojamųjų priemonių prieš tam tikrus asmenis ir subjektus priėmimo procedūrą.
Nors atrodo, jog 215 straipsniu Parlamentui atimama galimybdalyvauti sprendimų priėmimo procese, 75 straipsniu nustatoma įprasta teisėkūros procedūra ir taip Parlamentas įgyja galimybę dalyvauti nustatant ir tvirtinant terorizmo prevencijos ir su ja susijusios veiklos priemones.
Kadangi 215 straipsnyje numatytų ribojamųjų priemonių loginis pagrindas dažnai yra būtent kova su terorizmu, svarbu nustatyti, ar tai yra 75 straipsnio išimtis, ir jeigu taip, ar Parlamentui priimtina, kad jam būtų sistemingai neleidžiama dalyvauti šių priemonių tvirtinimo procedūroje.
Manau, jog aišku, kad teisės akto leidėjas ketino patikėti šių priemonių priėmimą vien Tarybai. Šis žingsnis gali būti grindžiamas sprendimų priėmimo sklandumu ir vieningumu. Nepaisant to, manau, kad visais neskubiais atvejais būtų geriau prieš priimant šias priemones pasikonsultuoti su Parlamentu.
Ilda Figueiredo  
Kova su terorizmu dar kartą pasinaudojama kaip pasiteisinimu norint numatyti ribojamąsias priemones ir sankcijas prieš trečiųjų šalių vyriausybes, fizinius bei juridinius asmenis, grupes ar nevyriausybinius subjektus. Tai nepriimtina, nes pačiame pranešime pripažįstama, kad praktiškai sunku atskirti įvairias grėsmės rūšis, nors pranešime ir bandoma tai daryti.
Suvokiame, kad reikia kitokios tarptautinės teisės laikymosi sistemos. Nesutinkame su dvigubų standartų politika trečiųjų šalių vyriausybių, fizinių ar juridinių asmenų, grupių ar nevyriausybinių subjektų atžvilgiu, kuri vertinama pagal Jungtinių Valstijų ar didelę galią turinčių Europos valstybių interesus. Pavyzdžių netrūksta. Nelegalios Vakarų Sacharos okupacijos, Maroke sulaikyto Aminatou Haidaro ir kitų Vakarų Sacharos gyventojų atvejai bei Turkijos veiksmai prieš kurdus ir prieš Kiprą - tai vos keli iš šių pavyzdžių.
Todėl balsavome prieš šį pranešimą, nors ir sutinkame su kai kuriomis jo dalimis, visų pirma su tomis, kuriose prašoma Komisijos paaiškinimo.
Bruno Gollnisch  
Šioje Parlamento rezoliucijoje nuolat dvejojama, ar reikia imtis tam tikrų priemonių prieš teroristų organizacijas ir jas remiančias valstybes, pvz., įšaldyti jų turtą ar taikyti diplomatines ar ekonomines sankcijas ir kt., ar užtikrinti asmenims bei organizacijoms teisę gintis nuo šių kaltinimų ir sankcijų.
Šis Parlamentas akivaizdžiai nusprendprioritetą teikti įtariamųjų teisėms, o ne tautų gynybai. Vis dėlto jeigu demokratinės šalys faktiškai nesugeba kovoti su terorizmu nepamindamos savo pačių puoselėjamų vertybių, tai jos negali sau leisti ir sudaryti įspūdžio, kad yra negriežtos ar silpnos. Bijau, kad ši rezoliucija sudaro būtent tokį įspūdį. Todėl, nevertindami institucinių aspektų, balsavome prieš.
Sylvie Guillaume  
Balsavau už šią rezoliuciją, nes svarbu, kad mes, EP nariai, vykdytume mums priklausančią sprendimų, kuriais taikomos sankcijos su Al-Qaeda ir Talibanu susijusiems asmenims bei asmenims, keliantiems grėsmę teisinės valstybės principams Zimbabvėje ir Somalyje, parlamentinę kontrolę. Pasirinktas teisinis pagrindas nepriimtinas; prašome, kad su mumis būtų konsultuojamasi pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir kad mums būtų pranešama, kaip vyksta JT sankcijų komiteto darbas. Galiausiai šiuo klausimu apgailestauju, kad Taryba laikosi tokio administracinės pakraipos požiūrio, nors kalbame apie priemones, susijusias su asmens teisėmis.
Timothy Kirkhope  
raštu. - ECR frakcija yra tvirčiausi priemonių prieš teroristus Europos Sąjungoje rėmėjai ir pirmiausia mano, kad Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybės turi bendradarbiaudamos kovoti su nuolatine terorizmo grėsme. Nepaisant to, ECR frakcija nusprendper balsavimą dėl šios rezoliucijos susilaikyti dėl dviejų konkrečių priežasčių: pirmiausia, mes prieštaraujame bet kokiems teisės aktams, kuriais mus siekiama priartinti prie bendrosios Europos užsienio ir saugumo politikos, bet, antra, mes veikiau norime tobulinti ir stiprinti ES ir valstybių narių vyriausybių bendradarbiavimą ir jų veiksmų koordinavimą ir esame labai nusivylę, kad šioje rezoliucijoje tai nepakankamai atsispindi.
Nuno Melo  
Pateiktų klausimų logika susijusi ne vien su doktrinos ir skelbiamų ketinimų bei jų aiškinimo nuoseklumo vertinimu. Esama ir praktinių padarinių, kylančių iš seno posakio, kad tas, kuris gali nuveikti daugiau, neabejotinai gali nuveikti ir mažiau, ir šis klausimas susijęs štai su kuo: kokia prasminstitucijai, kurios kompetencijai priklauso baudžiamojo teisingumo klausimai bei teroristų išpuolių prevencija ir kova su jais, dalyvauti bendro sprendimo procese, o tada būti a priori išstumtai iš proceso, kai kalbama apie kitas priemones, kurios šiomis aplinkybėmis irgi gali būti svarbios, nes turi poveikį piliečių teisėms?
Tai, kaip Lisabonos sutarties aiškinimas teisės aktuose atitinka Parlamento galių ir kompetencijos sričių stiprinimą tikrovėje, turi pamatinę reikšmę. Kaip išdėstyta klausime, kai kuriais atvejais bent jau turėtų būti įmanoma taikyti dvejopą teisinį pagrindą - kai kyla pavojus piliečių teisėms ir kovos su terorizmu politikai. Kitais atvejais, pvz., Zimbabvės ir Somalio atvejais, turi būti numatytas savanoriškas konsultavimasis, kaip įtvirtinta klausime minėtoje Štutgarto deklaracijoje dėl Europos Sąjungos.
Andreas Mölzer  
Pastaraisiais metais vis daugiau laisvių mažinama tai teisinant kova su terorizmu. Ypač patvirtinus SWIFT susitarimą ir Stokholmo programą, "permatomo žmogaus" koncepcija yra kaip niekada anksčiau arti tikrovės. Žinoma, modernios technologijos, globalizacijos ir sienų neturinčios ES laikais svarbu, kad institucijos bendradarbiautų ir atitinkamai pasirengtų. Vis dėlto valstybneturi nusileisti iki teroristų lygio. Tik pagalvokime apie abejotiną ES ir pavienių valstybių narių vaidmenį, susijusį su CŽV skrydžiais ir slaptais JAV kalėjimais.
Norint užtikrinti, kad kaltinamajam būtų suteiktos demokratinės visuomenės reikalavimus atitinkančios būtinosios teisės, svarbi atsvara yra teisėtumo kontrolė. Aptariamame pranešime nepakankamai aiškiai kalbama apie šį požiūrį ir per mažai pasakoma apie praeities nesėkmes ir duomenų apsaugos klausimus. Todėl per balsavimą susilaikiau.
