Situaţia în Guinea (dezbatere)
Preşedinte
Următorul punct îl constituie declaraţia Consiliului privind situaţia din Guineea.
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Dle preşedinte, trecem de la un subiect la altul. Acesta este un subiect foarte grav şi important pe care onoraţii deputaţi l-au luat în discuţie şi au ales să îl includă pe ordinea de zi.
Luni, 28 septembrie, peste 100 de oameni au fost omorâţi în Conakry, Guineea, după ce forţele de securitate guineene au deschis focul asupra demonstranţilor. Cetăţenii guineeni s-au adunat pe un stadion din capitală pentru a demonstra împotriva presupusei intenţii de a candida la preşedinţie a liderului militar interimar din Guineea, căpitanul Moussa Dadis Camara. Bilanţul final al victimelor este încă necunoscut, deoarece soldaţii au adunat şi cadavrele, în loc să le trimită la morgile publice pentru a fi numărate. În acest moment, nu cunoaştem dimensiunea reală a acestor evenimente tragice. Numărul persoanelor rănite se ridică la cel puţin 1200 şi martori oculari au raportat că soldaţii au violat femei pe străzile din Conakry.
În timpul represiunii violente, diferiţi lideri ai opoziţiei au fost răniţi şi arestaţi temporar. Şi numărul protestatarilor aflaţi încă în detenţie este necunoscut; casele liderilor opoziţiei au fost devastate şi magazinele jefuite de oameni în uniformă. În ziua următoare, într-o declaraţie televizată, căpitanul Camara şi-a exprimat condoleanţele pentru familiile celor ucişi şi a vizitat unii dintre răniţi. A proclamat două zile de doliu naţional şi a promis investigarea violenţelor. El a negat implicarea sa în aceste crime, spunând că nu controla militarii responsabili pentru atrocităţi.
Uniunea Europeană a condamnat imediat şi cu fermitate aceste evenimente brutale şi şocante. A doua zi, au fost făcute declaraţii din partea Înaltului Reprezentant Solana şi a comisarului UE De Gucht. Trebuie să insistăm în vederea eliberării persoanelor arestate şi anchetării serioase a evenimentelor.
Violenţele din Guineea au fost condamnate în întreaga lume. Consiliul de securitate ONU a fost înştiinţat miercurea trecută în legătură cu situaţia din ţară. Uniunea Africană a condamnat evenimentele şi a decis elaborarea unui raport care să cuprindă măsurile care pot fi luate. Comunitatea Economică a Statelor Vest-Africane (ECOWAS) a solicitat o anchetă internaţională completă în acest sens. După cum ştiţi, Parlamentul a condamnat preluarea neconstituţională a puterii şi, în rezoluţia sa din 15 ianuarie 2009, a îndemnat la respectarea drepturilor omului şi la o revenire rapidă la ordinea constituţională. UE a hotărât să deschidă consultările în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou şi ajutorul UE pentru dezvoltare - cu excepţia ajutorului umanitar şi a sprijinului pentru tranziţie democratică - a fost îngheţat.
Nu am fost singurii. Partenerii noştri internaţionali au acţionat în aceeaşi direcţie. Uniunea Africană şi ECOWAS au hotărât suspendarea Guineei până la restabilirea unui parlament sau guvern ales în mod democratic. A fost alcătuit un grup internaţional de contact pentru Guineea, coprezidat de Uniunea Africană şi ECOWAS, cu participarea Uniunii Europene. În martie, junta militară a ajuns la un acord cu opoziţia pentru organizarea de alegeri până la sfârşitul lui 2009, fapt care a îndreptăţit speranţele într-o tranziţie paşnică şi democratică. Căpitanul Camara a oferit asigurări că niciunul dintre conducătorii loviturii de stat nu va candida pentru o funcţie politică. Un consiliu naţional de tranziţie trebuia să vegheze la procesul de tranziţie şi să pregătească modificările necesare ale constituţiei în vederea facilitării alegerilor.
Şi atunci, ce putem face pentru a preveni violenţele viitoare şi cum îi putem ajuta pe oamenii din Guineea, care în mod legitim îşi doresc democraţie, stat de drept, pace şi dezvoltare? Există trei mari zone de acţiune. În primul rând, trebuie să menţinem şi să consolidăm presiunea politică asupra regimului din Conakry, mai ales în contextul grupului internaţional. Decizia căpitanului Camara de a nu candida ar putea determina reinstalarea calmului. Numirea preşedintelui din Burkina Faso, dl Blaise Compaoré, ca mediator în numele ECOWAS şi al Grupului internaţional de contact este un semn pozitiv, salutat de Uniunea Europeană prin preşedinţie. Sperăm ca această mediere să contribuie la găsirea unei soluţii sigure, paşnice şi de durată pentru rezolvarea situaţiei din Guineea.
În al doilea rând, trebuie în continuare avută în vederea opţiunea de a sancţiona individual persoanele responsabile pentru violenţă. Va trebui să ne coordonăm acţiunile cu Uniunea Africană şi alţi parteneri internaţionali şi bilaterali. Viitoarea troică ministerială UE - Africa din Addis Ababa şi reuniunea privind Guineea de la 12 octombrie din Abuja vor fi foarte importante în acest sens.
În al treilea rând, trebuie să continuăm să acordăm ajutor umanitar populaţiei civile şi să sprijinim procesul de tranziţie democratică. Acesta din urmă va depinde însă de sinceritatea voinţei autorităţilor de tranziţie din Guineea de a se angaja din nou într-un dialog paşnic şi constructiv, prin asumarea angajamentului de a se opune violenţelor şi de a respecta drepturile omului şi libertăţile politice ale cetăţenilor. Nu vom precupeţi niciun efort pentru a ajuta oamenii din Guineea în acest moment critic şi suntem hotărâţi să sprijinim revenirea la un guvern civil, constituţional şi democratic, instalat prin alegeri libere şi transparente. Încurajăm toate părţile interesate din Guineea să nu recurgă la violenţă şi să realizeze o tranziţie paşnică şi democratică.
Filip Kaczmarek
Dle preşedinte, dnă Malmström, după părerea mea, criza din Guineea este relevă o problemă mai profundă care, din nefericire, se manifestă în multe ţări africane. Problema este fragilitatea instituţiilor democratice şi subdezvoltarea, şi, uneori, chiar lipsa de mecanisme caracteristice societăţilor civile mature. Acest lucru este important pentru Europa nu doar pentru că noi suntem legaţi de valorile noastre - este important şi din motive pur pragmatice.
Discutăm destul de des despre eficienţa cooperării pentru dezvoltare. Nu este ceva neobişnuit, din moment ce contribuim cel mai mult la acest ajutor şi e normal să fim interesaţi de utilitatea lui efectivă. Cu toate acestea, trebuie să acceptăm faptul că nu putem spori eficienţa dacă ţările care utilizează această cooperare pentru dezvoltare nu sunt în măsură de a oferi garanţii minime privind buna utilizare a acestui ajutor. Cu toate acestea, adevărul este că e dificil să oferi garanţii fără democraţie şi societate civilă.
Ieri, dl Camara a acuzat Franţa că, prin ruperea relaţiilor cu Guineea, umileşte africanii. Nu este adevărat. Franţa nu i-a umilit pe africani. Dl Camara însuşi este cel care şi-a umilit compatrioţii şi pe africani. I-a umilit pentru că a permis crime, a permis violuri. Reacţia Franţei şi a guvernului francez a fost justificată şi adecvată şi poziţia noastră trebuie să fie la fel de fermă şi severă.
Este un paradox, dar situaţia e destul de simplă. Nu putem să nu reacţionăm la acţiunea brutală pe care am văzut-o în Guineea. Trebuie să solicităm stoparea recursului la violenţă. La fel ca dna Malmström, consider că misiunea preşedintelui din Burkina Faso este un lucru foarte bun şi îi doresc succes. Să sperăm că va fi eficientă. De asemenea, trebuie să sprijinim Uniunea Africană, care a anunţat aplicarea de sancţiuni în cazul în care nu se restabileşte regimul civil.
Cunoaştem angajamentul Suediei în procesul de construcţie a democraţiei. Ştim că este o prioritate a preşedinţiei în domeniul politicii de dezvoltare. De asemenea, ştim că, în acest domeniu, guvernul suedez are şi experienţă şi reuşite. De aceea, vreau să cred şi să sper că, într-un caz atât de dificil şi extrem ca cel al Guineei, acest angajament va fi eficient şi va avea rezultate bune.
Patrice Tirolien
Dle preşedinte, evoluţiile îngrijorătoare ale situaţiei politice şi ale securităţii în Guineea necesită un răspuns ferm din partea Uniunii Europene. După cum ştiţi, la 28 septembrie 2009, trupele guvernului guineean au reprimat sângeros o demonstraţie paşnică care reunea toate partidele de opoziţie, provocând moartea a 157 de persoane şi rănirea a peste o mie, o parte dintre aceştia fiind victime ale unor violuri şi mutilări odioase. Republica Guineea este o ţară care nu a cunoscut decât două regimuri dictatoriale de la proclamarea independenţei din 1958. Este timpul ca această spirală infernală să se sfârşească.
Uniunea Europeană, statele membre şi instituţiile sale condamnaseră deja lovitura de stat a lui Moussa Dadis Camara de la 28 decembrie 2008. După cum prevede procedura, Consiliul a aplicat atunci articolul 96 din Acordul de la Cotonou pentru a stabili o foaie de parcurs cu autorităţile din Guineea, care avea menirea de a constitui un cadru pentru o tranziţie democratică. Această listă de măsuri prevedea, în particular, organizarea de alegeri libere şi transparente în termen de un an şi angajamentul ca membri CNDD şi, în special, Moussa Dadis Camara să nu candideze la aceste alegeri.
Decizia căpitanului Camara de a amâna organizarea alegerilor până în primăvara lui 2010, precum şi refuzul său de a tranşa problema candidaturii sale la prezidenţiale au fost un semnal care anticipa aceste violenţe. Astfel, manifestaţia reprimată sângeros la 28 septembrie avea ca scop tocmai solicitarea ca junta să-şi respecte angajamentele. Reacţia guvernului în exerciţiu în Conakry dezvăluie clar adevăratele sale intenţii: eliminarea oricărei forme de opoziţie democratică în scopul de a rămâne la putere.
Ca răspuns, comunitatea internaţională a condamnat unanim aceste acţiuni violente şi regimul din Guineea. Scandalizată de aceste masacre, Comisia parlamentară pentru pescuit a refuzat, recent, şi pe bună dreptate, să voteze în favoarea Acordului din domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană şi Guineea.
Astăzi, în contextul ultimelor evenimente, Parlamentul European doreşte să cunoască deciziile pe care Consiliul intenţionează să le ia în această problemă. În primul rând, Consiliul intenţionează să îndemne la crearea unei comisii internaţionale de anchetă privind evenimentele de la 28 septembrie? Cum intenţionează Consiliul să acţioneze pentru a se asigura că CNDD îşi va respecta angajamentele, în special în ceea ce priveşte organizarea de alegeri libere şi transparente cât mai repede posibil, fără participarea lui Moussa Dadis Camara sau a altor membri ai CNDD? În ceea ce priveşte articolul 96 din Acordul de la Cotonou, ce măsuri intenţionează Consiliul să adopte împotriva juntei din Guineea? În cele din urmă, ce angajamente concrete şi-a luat Consiliul pentru a sprijini diferitele iniţiative ale ECOWAS, ale Uniunii Africane şi ale Grupului internaţional de contact privind Guineea?
Niccolò Rinaldi
Dle preşedinte, dnă Malmström, doamnelor şi domnilor, în primul rând, aş dori să exprim toată compasiunea pentru victimele din Conakry, atât în numele Grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, cât şi al celor 30 de parlamentari africani din Reţeaua Liberal Democrată ACPEU cu care ne-am întâlnit săptămâna trecută pentru a discuta, printre altele, şi despre situaţia din Guineea, împreună cu preşedintele partidului liberal din Guineea, un partid care, din nefericire, a fost direct afectat de violenţe.
Cât despre ce trebuie făcut, în ceea ce priveşte domeniile deja menţionate de preşedinţia suedeză, avem următoarele solicitări: în primul rând, împreună cu partenerii noştri din Uniunea Africană, cerem eliberarea prizonierilor şi a liderilor politici care se află încă în arest. În al doilea rând, trebuie să solicităm organizarea de alegeri libere şi democratice, fără participarea membrilor Consiliului naţional pentru democraţie şi dezvoltare. În al treilea rând, solicit adoptarea fără menajamente de sancţiuni specifice, deoarece trebuie să transmitem neapărat un mesaj foarte clar, având în vedere atrocităţile care au fost comise. În al patrulea rând, şi noi dorim să ridicăm problema acordului din domeniul pescuitului: în Comisia pentru pescuit, Grupul ALDE a votat împotrivă, contribuind astfel la alcătuirea majorităţii necesare pentru blocarea, în măsura posibilului, a acordului. Considerăm că aceasta este una dintre deciziile importante pe care trebuie să le ia Consiliul.
Al cincilea punct se referă la necesitatea de a stabili programe specifice de asistenţă pentru victime, în special pentru femeile care au fost violate şi care, cu siguranţă, au nevoie de ajutor special. În cele din urmă, este o chestiune de dreptate. Ni se pare esenţial nu doar o comisie internaţională de anchetă, ci şi implicarea deplină a Tribunalului Penal Internaţional. Dacă avem de învăţat o lecţie de la victimele din Conakry, credem că este aceea de a dovedi încă o dată că trebuie făcută dreptate şi că oamenii care comit asemenea crime în Africa sau în altă parte nu pot scăpa nepedepsiţi.-
Eva Joly
Dlor preşedinţi, miniştri, doamnelor şi domnilor, nu putem rămâne indiferenţi în faţa evenimentelor tragice petrecute săptămâna trecută în Guineea. Violenţa la care s-a recurs împotriva opozanţilor şi în special a femeilor este extrem de revoltătoare şi inacceptabilă.
Doresc să-mi exprim sprijinul pentru victime şi pentru familiile lor, dintre care unele încă aşteaptă rămăşiţele celor dragi, confiscate de junta în scopul de a şterge urmele unui adevărat masacru.
Pe lângă măsurile iniţiate în prezent de către Consiliu şi Comisie, situaţia parlamentară actuală ne permite să reacţionăm la aceste acte violente şi să transmitem un semnal puternic guvernului din Guineea prin respingerea raportului privind Acordul de parteneriat cu Guineea în domeniul pescuitului, pe care îl vom vota în cadrul următoarei sesiuni plenare.
Comisia pentru dezvoltare a respins, deja, în septembrie, în unanimitate, acordul din domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană şi Guineea, exprimând îndoielile cu privire la utilizarea fondurilor alocate de către Uniunea Europeană. Pe lângă faptul că este inadecvat să se aloce fonduri în funcţie de capturile de peşte ale navelor europene fără a se ţine cont nici de resursele halieutice, nici de efectele asupra populaţiei locale, în lumina evenimentelor recente ne temem că aceste fonduri vor fi folosite în scopuri militare împotriva populaţiei guineene.
Doamnelor şi domnilor, Parlamentul European nu poate aproba acordurile din domeniul pescuitului cu Guineea atât timp cât rănile victimelor sunt încă deschise. Am transmite un semnal greşit guvernului din Guineea dacă am aproba acordul. Ar fi un scandal la care nu aş putea fi părtaşă.
Marie-Christine Vergiat
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, asemenea multor alţi deputaţi aflaţi la prima legislatură, am fost uimită de atenţia acordată drepturilor omului în dezbaterile din această instituţie şi, în special, în discursurile Preşedintelui Buzek. Subscriu total pentru că, dacă mă aflu aici, dacă am fost cap de listă în timpul alegerilor pentru Parlamentul European din Franţa, este mai ales pentru că sunt o militantă pentru asociaţii şi, în special, o militantă pentru drepturile omului.
Astfel, nu pot fi indiferentă la evenimentele din Guineea, căci, la 28 septembrie, militanţi ai drepturilor omului şi, în gerenal, reprezentanţi ai societăţii civile au fost arestaţi, violaţi, în cazul femeilor, şi masacraţi: peste 150 de persoane au fost ucise şi peste 1250 au fost rănite - după cum aţi spus, dnă ministru - într-o singură zi. Represiunea a continuat în zilele următoare şi încă mai continuă, în ciuda faptului că aceşti oameni - după cum s-a mai spus - îi aminteau în mod paşnic dlui Camara de propriile angajamente. În ciuda declaraţiilor căpitanului, potrivit declaraţiilor martorilor care continuă să ne parvină, nu există nicio îndoială că aceste acte violente au fost executate de forţe apropiate guvernului.
Situaţia de acolo este confuză, dar organizaţiile societăţii civile, reunite în cadrul Consiliului naţional al organizaţiilor civile din Guineea, solicită ajutorul comunităţii internaţionale. În ultimele luni, acest Consiliu naţional a dat un exemplu în ţările din Africa prin organizarea unui important proces pentru poporul guineean, sprijinindu-se pe angajamentele luate de dl Camara.
Informaţiile care ne parvin din Guineea sunt alarmante. Parlamentul European nu se poate mulţumi doar cu discursuri. Această dezbatere are loc la cererea noastră, la cererea Grupului Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică, dar trebuie să facem mai mult. Solicităm condamnarea explicită a represiunii manifestaţiei.
Aţi vorbit despre sancţiuni specifice, dnă ministru. Ne puteţi spune mai multe? În ceea ce priveşte încetarea imediată a persecuţiilor, eliberarea tuturor celor arestaţi şi crearea unei comisii internaţionale de anchetă a acestor evenimente, cred, dnă ministru, că suntem pe calea cea bună. Şi totuşi, ne puteţi oferi mai multe informaţii?
Ne-aţi spus, de asemenea, că au fost îngheţate toate ajutoarele, cu excepţia ajutorului umanitar şi alimentar. Pentru noi sunt măsuri minime dar, în mod concret, cum putem sprijini tranziţia către democraţie?
Dle preşedinte, dorim votarea unei rezoluţii în cadrul următoarei sesiuni de la Strasbourg, astfel încât Parlamentul European să nu se limiteze doar la discursuri, ci să acţioneze prin luarea unei decizii, cum a făcut şi în ianuarie. Repet: este o chestiune urgentă. Organizaţiile de acolo ne avertizează că există riscul unui conflict etnic. Nu trebuie să aşteptăm o nouă Rwanda pentru a reacţiona; drepturile omului trebuie apărate în Africa ca în orice alt colţ al lumii.
Licia Ronzulli
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, dna Malmström a descris perfect situaţia din Guineea. Pentru câteva săptămâni, Guineea a fost scena unor confruntări violente, în timpul cărora cetăţeni liberi care manifestau pe străzi în numele convingerilor lor politice au fost supuşi la violenţe fără precedent. Guvernul din Guineea îi persecută şi ucide pe toţi care au convingeri politice diferite de cele ale liderilor lor, privând astfel poporul de orice fel de libertate care, după cum bine ştim, este, evident, un drept inviolabil al oricărui om.
Este al nu ştiu câtelea masacru şi riscă să se transforme în genocid dacă nu vom adopta urgent măsuri imediate şi concrete. Săptămâna trecută, Adunarea Parlamentară Paritară ACP-EU, a cărei vicepreşedintă sunt, a decis să adopte o rezoluţie prin care se condamnă utilizarea forţei de către autorităţile din Guineea şi se solicită ca guvernul local să respecte imediat statul de drept şi drepturile fundamentale.
Ca urmare a uciderii a 157 de persoane în ciocniri de stradă şi a încercărilor lui Moussa Dadis Camara de a le acoperi, membri opoziţiei s-au adresat comunităţii internaţionale, în speranţa că vor obţine ajutor şi o protecţie sporită. Cu toate acestea, la 5 octombrie, căpitanul Camara s-a opus prezenţei forţelor de menţinere a păcii străine, respingând orice amestec extern în afacerile interne.
Prin urmare, consider că pe lângă exprimarea condamnării acestor violenţe, trebuie să reacţionăm printr-o acţiune imediată şi concretă, după cum a spus deja colegul meu, dl Rinaldi. În faţa violării şi a negării dreptului la viaţă - femeile şi copiii plătind, iarăşi - trebuie să acţionăm şi să cerem revenirea la statul de drept. Prin urmare, făcând apel la voi, colegi deputaţi, şi la reprezentanţii instituţiilor, sper că putem ajunge la un acord unanim - subliniez, unanim - pentru a adopta măsuri imediate care să le permite oamenilor din Guineea să restabilească în ţara lor drepturile fundamentale şi inalienabile, cum ar fi democraţia şi libertatea. Profit de această ocazie şi pentru a-mi exprima sprijinul pentru toate familiile afectate de aceste evenimente tragice.
Isabella Lövin
(SV) Dle preşedinte, dnă Malmström, doamnelor şi domnilor, fac parte din Comisia pentru pescuit şi am fost în Guineea anul trecut în decembrie, astfel că am urmărit situaţia îndeaproape.
În primul rând, mi se pare uluitor faptul că Uniunea Europeană menţine acordul privind pescuitul cu Guineea, din moment ce acordul a fost încheiat cu regimul anterior, cu două săptămâni înainte de lovitura de stat. Am rămas, de fapt, blocaţi într-un acord pe care l-am încheiat cu un regim legitim, dar acum avem de-a face cu o dictatură. Am rămas blocaţi un an.
Ieri, Secretarul de stat american, Hillary Clinton, i-a cerut în mod deschis lui Moussa Dadis Camara şi regimului său să demisioneze. Nu pot decât să aprob această solicitare minimă şi doresc să precizez că ar fi o ruşine pentru Parlamentul European dacă, în două săptămâni, am vota în favoarea acordului din domeniul pescuitului cu Guineea, care ar oferi acestui regim peste 1 milion de euro la sfârşitul lui noiembrie. Acordul din domeniul pescuitului se referă la pescuitul de ton pentru 25 de nave europene. Consider că, în mod evident, aceste nave vor trebui să caute alte ape în care să pescuiască, pentru că UE nu poate colabora cu dictatori care îşi măcelăresc proprii oameni în străzi.
Argumentul prezentat Comisiei pentru dezvoltare şi Comisiei pentru pescuit de către Comisie, conform căruia banii care rezultă din acordul din domeniul pescuitului vor servi oamenilor, este total greşit. Reflectă evaluarea Comisiei a acordului anterior. Nu avem nicio idee unde vor merge banii din aceste acorduri din domeniul pescuitului. Erau legate de regimul anterior. Mi-e greu să cred că regimul prezent ar folosi banii mai bine.
De aceea, mă întreb ce intenţionează Consiliul să facă în legătură cu acordurile din domeniul pescuitului. UE intenţionează să se alăture solicitării SUA de a cere demisia regimului?
Cristian Dan Preda
Aş vrea să spun şi eu că consider violenţele din Guineea absolut condamnabile. Văd că acum două ore, ministrul de externe francez a declarat că Dadis Camara este bănuit a fi participat la decizia masacrului, ceea ce este foarte grav.
Sigur că originea tensiunilor, dincolo de violenţele care sunt condamnabile, originea tensiunilor se află în faptul că Dadis Camara vrea să se eternizeze la conducerea Guineei şi nu vrea să-şi ţină promisiunea de a nu participa în niciun fel la viaţa politică şi cred că presiunea internaţională în această privinţă trebuie să fie foarte clară. De altfel, eu salut faptul că preşedintele din Burkina Faso, Blaise Compaoré, care are o mare experienţă în negocierea, în medierea conflictelor africane, a fost mandatat să intervină în acest caz şi cred că trebuie susţinut de diplomaţiile noastre. <BRK>
Chris Davies
Dle preşedinte, trebuie să o corectez pe dna Joly care a spus că acordul de parteneriat cu Guineea a fost respins în unanimitate în cadrul Comisiei pentru pescuit. De fapt, respingerea a fost votată cu doar un vot diferenţă. Uimitor, Grupul PPE a votat masiv pentru menţinerea acordului. Este un acord care pune câteva sute de mii de euro în mâinile acestui regim pentru ca noi să putem pescui ton de pe coastă. Ca multe dintre aceste acorduri, este o afacere proastă, în cele mai multe cazuri, iar în circumstanţele actuale este inacceptabilă.
Dna ministru a menţionat posibile sancţiuni împotriva Guineei. Va adăuga acum şi acest lucru pe lista domniei sale şi ne va asigura că va încerca să lupte pentru ca acest acord de parteneriat să fie suspendat?
Krisztina Morvai
Dle preşedinte, ca avocat specializat în drepturile omului cu o experienţă internaţională şi acasă, în Ungaria, de aproape un sfert de secol, profit de orice ocazie pentru a sublinia necesitatea ca Uniunea Europeană să apere drepturile omului, preferabil peste tot în lume. Dar este foarte important ca acest lucru să se facă într-un mod credibil şi, pentru aceasta, trebuie să apărăm drepturile omului şi în interiorul frontierelor noastre, în cadrul sistemului Uniunii Europene.
După cum am menţionat de mai multe ori în decursul ultimelor trei luni, dna Kinga Göncz, membră a Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne a acestui Parlament, a fost o membră a guvernului pe care noi în Ungaria îl numeam guvernul "lacrimogen”, care folosea gaze lacrimogene împotriva oamenilor de pe străzile din Budapesta la 23 octombrie 2006. De atunci, în Ungaria avem de-a face cu o criză a drepturilor omului şi Uniunea Europeană nu face absolut nimic. Avem o vicepreşedintă a Comisiei pentru libertăţi civile care a fost membră a guvernului în acea perioadă. Până nu vom analiza cu seriozitatea această problemă, nimeni nu va putea considera că ceea ce întreprindem noi în materie de drepturile omului este credibil.-
Cecilia Malmström
preşedinta în exerciţiu a Consiliului. - Dle preşedinte, îi mulţumesc încă o dată Parlamentului European pentru faptul că a introdus această problema pe ordinea de zi. Este un subiect foarte grav şi, după cum sper că aţi înţeles din introducerea mea, vă împărtăşim îngrijorările cu privire la teribila încălcare a drepturilor omului din Conakry. Există preocupări şi îngrijorări cu privire la persoanele aflate încă în detenţie şi am cerut o anchetă completă a ceea ce s-a întâmplat, precum şi eliberarea prizonierilor.
Cred că putem spune că Uniunea Europeană a fost cât se poate de clară. Evenimentele au fost condamnate de dl Solana, dl De Gucht, preşedinţie şi, acum, din câte ştiu, şi printr-o declaraţie a Grupului ACP din Parlamentul European. Este foarte bine că Uniunea Europeană adoptă o poziţie unanimă, concretă şi concisă în ceea ce priveşte condamnarea acestor evenimente îngrozitoare. Avem, de asemenea, o cooperare strânsă cu alţi actori implicaţi, astfel încât comunitatea internaţională să poată condamna şi acţiona într-un mod foarte coerent. Este singura modalitate de a face într-adevăr presiuni.
Avem grupul internaţional de contact. A fost numit un mediator, preşedintele din Burkina Faso, fapt salutabil, acesta fiind şi membru al grupului de contact. Împreună cu grupul de contact, din care fac parte şi UE şi SUA, am cerut demisia căpitanului Camara - ca răspuns la întrebarea dumneavoastră, dnă Lövin. Întreaga comunitate internaţională a cerut acest lucru.
De asemenea, suntem deschişi la alte întrebări şi să discutăm posibilele sancţiuni. Credem că efectul va fi mai mare dacă acţionăm împreună cu comunitatea internaţională. Există diferite opţiuni privind sancţiunile individuale specifice, etc. în această problemă şi, în zilele următoare trebuie să continuăm discuţiile cu actorii internaţionali pentru a ne coordona sancţiunile astfel încât să putem obţine efectul maxim: cu Uniunea Africană, cu grupul de contact, cu SUA, etc.
După cum am spus deja, am deschis consultările în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou şi am îngheţat toate fondurile UE pentru dezvoltare, cu excepţia ajutorului umanitar şi asistenţa pentru o tranziţie democratică.
Am înţeles ce aţi hotărât cu privire la pescuit, fie că poate fi inclus sau nu. Nu pot decât să vă încurajez să continuaţi discuţiile cu Comisia. Politica de pescuit a UE intră în competenţa Comisiei. Şi noi discutăm această chestiune cu Comisia şi îmi pare rău că nu sunt şi ei prezenţi aici. Dar vă asigur că vom continua colaborarea cu comunitatea internaţională pentru a pune presiune şi a determina o anchetă completă şi sperăm că într-o bună zi vom obţine organizarea unor alegeri libere şi corecte în Guineea. Vă mulţumesc pentru această dezbatere dumneavoastră şi deputaţilor.
Preşedintele
Vă mulţumesc foarte mult, dnă Malmström. Aţi avut atâta răbdare să vă petreceţi toată după-amiază şi o parte din seară aici. Se vede că, până nu demult, aţi fost deputată în această instituţie şi vă place foarte mult atmosfera de aici!
Dezbaterea a fost închisă.
