Timp afectat întrebărilor cu preşedintele Comisiei
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă ora de întrebări cu preşedintele Comisiei.
Întrebări deschise
Corien Wortmann-Kool
Dle preşedinte, aşteptările legate de Strategia UE 2020 sunt ridicate, nu numai din partea grupului nostru, ci şi din partea cetăţenilor europeni. Aceştia aşteaptă prosperitate, locuri de muncă şi o economie de piaţă socială durabilă şi inovatoare, până în 2020, precum şi propuneri specifice pentru IMM-uri puternice şi o piaţă unică europeană deschisă, inclusiv în domeniul capitalurilor şi al dezvoltării cunoaşterii. Aceştia aşteaptă o strategie pentru 2020 cu o structură de guvernare europeană transparentă, fără politici de tipul "fiecare la latitudinea lui”.
Dle preşedinte, ceea ce doreşte Parlamentul este să fie nu doar informat ulterior evenimentului despre propunerile făcute de Comisie şi Consiliu; Parlamentul doreşte să participe efectiv la elaborarea şi punerea în aplicare a strategiei 2020. Cum veţi asigura acest lucru şi ce calendar aveţi în vedere? Preşedintele Consiliului a anunţat că se intenţionează elaborarea concluziilor chiar în luna martie. Veţi prelua iniţiativa? Ne putem aştepta la un cadru specific în viitorul apropiat, care să conţină puncte de plecare şi obiective drept bază a participării Parlamentului la această dezbatere? Ne puteţi comunica ce calendar aveţi în vedere şi cine este responsabil? Sunteţi dumneavoastră "dl 2020”?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - În calitate de preşedinte al Comisiei, voi fi responsabil pentru acest aspect, în cooperare cu colegii mei din Comisie, deoarece aceasta va constitui sarcina principală a viitoarei Comisii, după cum a fost prezentată şi în cadrul orientărilor mele politice. În ceea ce priveşte calendarul, sperăm ca o comunicare oficială să fie pregătită la timp pentru Consiliul de primăvară, dar consider că ar fi mai bine să avem numai concluziile formale la Consiliul din iunie. Aceasta va fi propunerea adresată Consiliului European, astfel încât să fie posibile - şi îmi doresc foarte mult acest lucru - participarea şi implicarea depline ale Parlamentului la elaborarea strategiei.
La nivelul Consiliului European a existat, de asemenea, o dezbatere preliminară foarte interesantă cu privire la economie şi, de fapt, am încurajat Consiliul European să se implice pe deplin pe partea sa şi să consolideze mecanismele guvernării. După cum ştiţi, acum cinci ani, când am relansat Strategia de la Lisabona, au existat ezitări din partea unor state membre în legătură cu respectarea anumitor recomandări din Raportul Kok. De această dată există condiţiile pentru un sistem consolidat de guvernare în cadrul acestei strategii.
Hannes Swoboda
Dle Preşedinte, dle Barroso, 2009 se apropie de final într-o situaţie dificilă, cu un nivel ridicat al şomajului şi probleme economice şi bugetare. În acelaşi timp, mandatul de cinci ani al Comisiei Barroso se apropie de sfârşit. Ce concluzii trageţi în urma primilor cinci ani, cu privire la următoarea perioadă de cinci ani, în cazul în care se confirmă mandatul Comisiei, în special cu privire la aceste aspecte economice şi sociale? Ce le veţi spune cetăţenilor noştri şi, de asemenea, comisarilor dumneavoastră, despre lucrurile care trebuie să se petreacă diferit în acest nou mandat?
Ar trebui să colaborăm pentru a stabili noi priorităţi în ceea ce priveşte obiectivele noastre economice şi socio-politice, precum şi pentru a evita reapariţia situaţiei în care ne găsim acum. Ca urmare, doresc să vă întreb din nou ce concluzii trageţi în urma primilor cinci ani şi ce doriţi să faceţi diferit, mai bine şi mai clar în următorii cinci ani, în vederea îndeplinirii dorinţelor cetăţenilor Europei.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - În primul rând, cred că faptul că acest Parlament a votat din nou pentru a-mi acorda încă un mandat reprezintă un semnal că există sprijin pentru măsurile pe care le-am întreprins. Acestea fiind spuse, există aspecte pe care trebuie să le schimbăm şi să le îmbunătăţim.
Situaţia din prezent este diferită. Există un sentiment mai intens de urgenţă socială decât înainte. Aşa cum am afirmat adesea, cea mai importantă problemă cu care ne confruntăm în Europa astăzi - cu care cel mai probabil ne vom confrunta încă un timp - este şomajul. Trebuie nu numai să găsim noi surse de creştere, ci şi să vedem ce a fost în neregulă cu modelul de creştere anterior.
A fost evident că modelul de creştere anterior a fost defectuos. Deşi a creat anumite bule artificiale - nu numai în sectorul financiar, ci şi în alte sectoare - nu era durabil, inclusiv din punct de vedere al energiei şi al climatului. Acesta este punctul central al strategiei mele, strategie pe care am înaintat-o Parlamentului şi pe care sper s-o pun în aplicare împreună cu viitoarea Comisie, în strânsă cooperare, desigur, cu Parlamentul.
Hannes Swoboda
Doresc să vă mai adresez o scurtă întrebare suplimentară, dle Barroso. Dacă în timpul audierilor din Parlament vom fi de părere că repartizarea portofoliilor nu îndeplineşte pe deplin aceste obiective şi vom face propuneri pentru modificarea portofoliilor, sunteţi pregătit, în principiu, să abordaţi obiecţiile noastre şi să faceţi modificări? În principiu, veţi respinge orice obiecţie sau sunteţi pregătit să le acceptaţi?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Tratatul de la Lisabona stipulează clar că organizarea internă a serviciilor Colegiului şi Comisiei constituie responsabilitatea Comisiei.
Sunt întotdeauna pregătit să ascult sugestiile şi comentariile dumneavoastră. De fapt, unele dintre inovaţii au fost rezultatul unor dezbateri care au avut loc cu grupul dumneavoastră sau alte grupuri. Mă bazez pe sprijinul dumneavoastră în legătură cu respectarea atribuţiilor Comisiei, aşa cum şi eu voi respecta întotdeauna atribuţiile Parlamentului.
Sunt întotdeauna deschis la sugestiile dumneavoastră, însă cred că ar trebui să ne concentrăm mai mult asupra unor chestiuni de politică, de fond. În ceea ce priveşte organizarea Comisiei, cred că după cinci ani de activitate zilnică în cadrul Comisiei sunt destul de bine informat cu privire la cele mai bune metode de repartizare a resurselor în interiorul acesteia.
Guy Verhofstadt
Dle preşedinte, întrebarea mea se referă la situaţia din Grecia. Situaţia este, desigur, foarte alarmantă, vorbim despre un deficit bugetar de 12,7 % şi o datorie publică care se estimează că depăşeşte 130 %. Aceasta este exact situaţia pe care am regăsit-o în Belgia, când, la o vârstă tânără, am devenit ministru al bugetului în 1985. Cifrele erau exact la fel - şi nu le voi uita niciodată - deficit bugetar de 12,7 %. În mod clar, în acest caz, Grecia va trebui să depună eforturi şi să pună în aplicare reformele pe care nu le-a pus în aplicare până acum. Totuşi putem face şi noi ceva, dle preşedinte Barroso. Putem face ca cheltuielile aferente datoriei bugetare a diferitelor state membre să scadă, instituind, în sfârşit, o piaţă europeană a obligaţiunilor care ar acoperi o mare parte din datoria bugetară. În prezent plătim mai mult cu câteva sute de miliarde de euro dobânda la datoriile noastre bugetare, având în vedere că nu există o piaţă europeană a obligaţiunilor şi că toate pieţele de obligaţiuni sunt încă segmentate, ceea ce conduce la o criză majoră de lichidităţi. Întrebarea mea este dacă veţi prelua iniţiativa referitor la această chestiune şi veţi lansa în sfârşit o piaţă europeană a obligaţiunilor. Acest lucru nu va scuti Grecia de eforturi proprii, dar ar putea ajuta.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Am primit asigurări ieri prin angajamentul dlui prim-ministru Papandreou de a diminua deficitul public şi de a reduce datoria bugetară prin reduceri ale cheltuielilor permanente şi prin creşterea nivelului veniturilor. Credem că bugetul actual pentru 2010, care este dezbătut în prezent în parlamentul elen, precum şi declaraţiile dlui prim-ministru Papandreou reprezintă măsuri în direcţia potrivită. Am urmărit îndeaproape situaţia acestui guvern şi a celui anterior, şi anume în ceea ce priveşte chestiunea finanţelor publice.
Am fost foarte impresionaţi, de asemenea, de prezentarea onestă făcută de prim-ministrul Greciei în cadrul ultimei reuniuni a Consiliului European. Dumnealui este pe deplin conştient de problemă şi am perceput fermitatea dânsului în ceea ce priveşte abordarea acesteia. Grecia va înainta Comisiei în cursul lunii ianuarie un program de stabilitate actualizat, aşa cum este stipulat în Pactul de stabilitate şi de creştere. Am încredere că acest program va include măsuri concrete pentru întărirea ajustării fiscale în 2010 şi pentru asigurarea durabilă a consolidării finanţelor publice. Comisia va continua cu siguranţă să monitorizeze cu atenţie situaţia macroeconomică şi fiscală, precum şi punerea în aplicare a măsurilor în Grecia.
Acestea fiind zise, nu cred că este potrivit să detaliem în această fază scenariile posibile. Considerăm că în prezent Grecia ia măsuri adecvate şi că ar trebui s-o susţinem în vederea aplicării acestora.
Guy Verhofstadt
Dle preşedinte, ca să revin la ceea ce spuneam, o piaţă europeană a obligaţiunilor ar ajuta Grecia. Nu ar scuti în niciun fel această ţară să întreprindă reforme, dar ar ajuta toate celelalte state membre ale UE, deoarece ar facilita existenţa unei rate de dobândă mai reduse aferente datoriilor. Haideţi să comparăm ratele de dobândă plătite în Germania şi în Statele Unite. Americanii plătesc cu 0,4 % mai puţină dobândă la obligaţiunile lor de trezorerie decât germanii, chiar dacă finanţele publice germane sunt într-o formă mult mai bună. Aceasta este dovada că este nevoie urgentă de această măsură. Mă aştept ca acest lucru să fie întreprins de Comisie.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - În această fază nu vizăm adoptarea unor măsuri de felul sugerat. Personal cred că nu este foarte potrivit să legăm o astfel de propunere de situaţia specifică actuală din Grecia; de fapt, acest lucru chiar ar putea transmite un semnal greşit.
Să fim sinceri în această privinţă. Grecia şi ţările din cadrul zonei euro au o obligaţie specifică cu privire la punerea în aplicare a condiţiilor Pactului de stabilitate şi de creştere. Este foarte important pentru acestea şi, mai presus de toate, pentru propriile lor economii, însă este important şi pentru alţii, de asemenea. Consider că ridicarea acestei probleme în acest moment şi sugestia că ar putea exista altă soluţie decât propriile eforturi ale Greciei nu constituie cel mai bun mod de a ajuta prietenii eleni să pună în aplicare, cu hotărâre, măsurile anunţate de dl prim-ministru Papandreou.
Rebecca Harms
Doresc să vă întreb astăzi despre structura viitoarei Comisii. Responsabilităţile portofoliilor pe care le-aţi prezentat par a avea o tentă foarte prezidenţială. În opinia noastră, organizaţi această structură astfel încât să vă confere dumneavoastră personal, în calitate de preşedinte al Comisiei, un nivel ridicat de putere. Suntem surprinşi că intenţionaţi să desfiinţaţi grupurile de lucru ale membrilor Comisiei. În opinia noastră, aceste grupuri au avut rezultate bune în timpul legislaturii precedente. Suntem surprinşi, de asemenea, că responsabilităţile din anumite domenii au fost fragmentate într-un mod care ni se pare de neînţeles. Pentru noi este un mister modul în care veţi aborda împărţirea responsabilităţilor între dna Reding şi dna Malmström. Avem impresia că dna Malmström va crea un fel de minister de securitate internă. În mod sigur nu am nimic împotriva stabilirii unei funcţii separate pentru schimbările climatice. Totuşi, dacă numiţi un comisar pentru schimbările climatice, trebuie să demonstraţi şi că acesta va deţine suficientă putere şi va avea acces la domenii precum energia, industria, transporturile, mediul înconjurător şi agricultura. Noi nu credem că se întâmplă acest lucru.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Două întrebări diferite: una cu privire la portofoliile privind justiţia şi securitatea, cealaltă privind schimbările climatice. Referitor la justiţie şi securitate, am transmis sugestia făcută de mulţi dintre dumneavoastră în cadrul acestui Parlament, şi anume aceea de a avea un portofoliu centrat într-o mai mare măsură asupra drepturilor fundamentale. Ca urmare, dna comisar Reding, în cazul în care va obţine aprobarea dumneavoastră, va deveni comisar pentru justiţie, drepturi fundamentale şi cetăţenie.
Va exista, de asemenea, un comisar pentru afaceri interne. Acest lucru se regăseşte, de fapt, în majoritatea statelor membre, dacă nu cumva în toate, în Europa - există un ministru de interne şi un ministru al justiţiei. Cred că acest lucru este mult mai eficient pentru ca dumnealor să poată colabora cu colegii lor din cadrul Consiliilor respective. Va fi, de asemenea, mult mai bine, în termeni de volum de muncă, deoarece, după cum ştiţi, tocmai am aprobat Programul de la Stockholm. Acesta este un program foarte ambiţios, în cadrul căruia Parlamentul deţine acum multe competenţe importante şi, prin urmare, existenţa a doi comisari diferiţi este pe deplin justificată. Acest lucru nu se datorează rolului preşedintelui în acest caz. Nu are nimic de-a face cu rolul preşedintelui Comisiei. Are de-a face cu nevoia de a exista un fel de împărţire a muncii într-un domeniu atât de important. Doresc ca dna comisar pentru drepturi fundamentale să aibă competenţe legate de securitate şi ca dna comisar pentru securitate să-şi desfăşoare activitatea cu respectarea drepturilor fundamentale şi a spiritului libertăţilor din cadrul Uniunii Europene.
Rebecca Harms
Doresc să repet întrebarea mea anterioară. Cum poate comisarul pentru schimbările climatice să reprezinte o forţă puternică şi să se impună, dacă acest lucru, pe baza celei de-a doua opţiuni, nu este reflectat de structurile existente? În al doilea rând, mai există un aspect de detaliu care ni se pare total nerezonabil, şi anume faptul că ingineria genetică ecologică, în favoarea căreia sunteţi, dle Barroso, va face acum parte din portofoliul sănătăţii şi nu mai este inclusă în portofoliul mediului sau al agriculturii. Dorim să explicaţi acest lucru.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Mă bucur să văd că sunteţi mulţumiţi de crearea portofoliului de comisar pentru schimbările climatice. Dumneaei va avea, într-adevăr, multe de făcut, deoarece după cum devine clar în momentul de faţă, Copenhaga nu reprezintă capătul drumului. Vor fi foarte multe de făcut după Copenhaga.
Sarcinile sale principale vor fi legate de integrarea problematicii schimbărilor climatice în toate sectoarele Comisiei - nu numai cele pe care le-aţi menţionat, ci multe altele. Aproape că nu există nicio politică în Uniunea Europeană care să nu aibă impact asupra acţiunii în domeniul schimbărilor climatice: de la agricultură la cercetare, de la întreprinderi şi industrie la afacerile maritime. Acesta este mandatul.
Dumneaei va beneficia de ajutorul unei Direcţii Generale dedicate schimbărilor climatice. Doresc ca dna comisar pentru schimbările climatice să dispună de o parte din instrumentele necesare pentru a-şi pune în practică politica, însă, desigur, va trebui să facă acest lucru în cooperare cu alţi comisari - şi anume comisarul pentru mediu, comisarul pentru energie şi alţii - deoarece aceasta este o politică foarte importantă, care are, de asemenea, şi o dimensiune externă foarte importantă.
Michał Tomasz Kamiński
Dle preşedinte, doresc să întreb care este evaluarea dumneavoastră cu privire la summitul UE-Ucraina, care a avut loc acum aproximativ două săptămâni. În acelaşi timp, doresc să supun atenţiei două subiecte. În cadrul vizitei la Kiev, am aflat că partea europeană a refuzat să accepte o trimitere referitoare la identitatea europeană a Ucrainei, în cadrul declaraţiei finale. Nu voi ascunde faptul că acest lucru mă surprinde foarte tare, deoarece mi se pare că problema identităţii europene a Ucrainei nu ar trebui să facă obiectul unei dispute. În al doilea rând, am aflat la Kiev că delegaţia noastră europeană a refuzat să depună coroane la monumentul victimelor foametei din Ucraina, acţiune care a devenit cutumă pentru toţi diplomaţii care vizitează Ucraina şi trebuie să afirm că aceste două fapte mă surprind foarte tare.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Consider că întrevederea avută cu reprezentanţii Ucrainei a reprezentat un succes. Ca să fiu cinstit, prietenii noştri ucraineni trebuiau să întreprindă mai multe dacă doresc să-i ajutăm mai mult.
Am petrecut mai mult timp lucrând asupra aspectelor legate de Ucraina decât asupra majorităţii statelor membre ale Uniunii Europene, ceea ce arată atenţia pe care o acordăm problemelor ucrainene. Este o ţară care este foarte apropiată de noi şi o ţară de care dorim să fim mai apropiaţi. Acesta este motivul pentru care le-am oferit un acord de asociere Uniunea Europeană - Ucraina cuprinzător şi inovator. Acesta este cel mai avansat statut pe care-l putem oferi unei ţări, în afara aderării, care nu este posibilă în situaţia din prezent.
Au existat câteva discuţii, însă dacă vă uitaţi la concluziile finale, se reafirmă clar că Ucraina este o ţară europeană, este legată de aceleaşi valori europene şi ne dorim să fim mai aproape de aceasta. Dorim să-i ajutăm să se apropie mai mult de noi. Consider că a fost o reuniune productivă, însă în mod cert nu ne putem aştepta să creăm un nou statut pentru Ucraina de câte ori are loc un summit.
Ultimul summit înainte de acesta a fost la Paris. Am acordat Ucrainei această posibilitate a asocierii, însă nu putem trece la un nou statut de fiecare dată când are loc un summit şi am avut o discuţie foarte onestă, deschisă şi cordială despre acest lucru cu preşedintele Yushchenko şi ceilalţi interlocutori.
Lothar Bisky
Dle preşedinte, doresc să vă adresez o întrebare în legătură cu taxa Tobin. Această taxă constituie o propunere meritorie, însă nimeni nu a introdus-o până în prezent. Toţi afirmă că nu va fi introdusă niciodată, în afara cazului în care toate statele membre fac acest lucru simultan. Îmi este teamă astăzi, după decizia de la summitul european, pe care o consider binevenită, că aceasta va fi din nou amânată, deoarece nu începem toţi în acelaşi timp.
Aş dori să aflu care este opinia dumneavoastră şi care credeţi că sunt şansele ca taxa Tobin să fie introdusă.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Dacă ar exista o taxă globală generală asupra tranzacţiilor financiare, ar trebui s-o susţinem. Chiar am sprijinit personal acest lucru în discuţiile din cadrul Consiliului European. Consiliul European a solicitat Comisiei să elaboreze câteva propuneri în acest sens, iar acestea sunt în curs de pregătire.
De asemenea, în ceea ce priveşte subiectul finanţării inovatoare, eu personal cred că dacă dorim să ne îndeplinim obligaţiile cu privire la lupta împotriva schimbărilor climatice, acest lucru nu poate fi realizat numai pe baza resurselor financiare provenite de la bugetele noastre. Este evident că bugetele noastre se află sub o presiune atât de mare încât bugetele noastre naţionale nu pot furniza în mod exclusiv resursele pentru combaterea schimbărilor climatice în următorii câţiva ani. Trebuie să ne gândim la metode inovatoare de finanţare. O taxă globală asupra tranzacţiilor financiare mi se pare o idee foarte bună şi acţionăm în această direcţie pentru a face propuneri la momentul potrivit. Sper că noua Comisie va face câteva propuneri în acest sens.
Paul Nuttall
în numele Grupului EFD. - Dle Barroso, am aflat recent că oţelăria Corus din Teesside, nordul Angliei, va fi închisă. Acest lucru este o consecinţă a obiectivului vizat de UE de reducere cu 20 % a emisiilor de dioxid de carbon. Datorită sistemului de comercializare a cotelor de emisii, Corus nu îşi mai permite să plătească peste 5 000 de muncitori oţelari, inclusiv furnizorii. Asistăm, de asemenea, la spectacolul guvernului britanic care admite că are mâinile legate în această privinţă din cauza legislaţiei punitive a UE privind concurenţa.
Beneficiul real pentru Corus în urma opririi producţiei în Teesside este reprezentat de economiile pe care le va face la nivelul cotelor sale de emisii de dioxid de carbon alocate de UE în cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisii, care vor valora aproximativ 600 de milioane GBP în următorii trei ani. Însă surpriză - ce să vedem: şeful IPCC, Rajendra Pachauri, este şi şeful Tata Foundation, astfel că trebuie să ne întrebăm cui bono? Pentru că Tata Foundation deţine Corus.
(Proteste în sală)
Întrebarea pe care doresc s-o adresez este: Politica oficială a UE este acum să ofere stimulente companiilor pentru a închide unităţi de producţie ca cea din Teesside, astfel încât să-şi externalizeze afacerile în ţări ca India sau miza este un interes personal aici?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - În ceea ce priveşte insinuările pe care le faceţi, chiar nu pot face comentarii. Dacă aş fi persoana vizată, aş intenta acţiune în instanţă.
În ceea ce priveşte miza, aţi afirmat că guvernul britanic a declarat că aceasta este poziţia Uniunii Europene. Nu ştiu nimic despre acea declaraţie, dar permiteţi-mi să afirm că dacă a existat un guvern care să împingă Uniunea Europeană să adopte obiective ambiţioase în lupta împotriva schimbărilor climatice, acela a fost chiar guvernul ţării dumneavoastră, fie că vă place, fie că nu.
În realitate, agenda comună în prezent în Uniunea Europeană este de a reduce emisiile globale de gaze cu efect de seră. Acest lucru are consecinţe în materie de adaptare a industriei noastre. Vrem să fie păstrată industria în Europa, însă dorim un alt fel de industrie, mai puţin consumatoare de energie şi care să asigure în mai mare măsură protecţia mediului.
Paul Nuttall
Nu aţi răspuns la întrebarea mea, deoarece aceasta era: politica oficială a UE este acum să ofere stimulente companiilor pentru a închide unităţi de producţie ca cea din Teesside şi a externaliza activităţile în ţări precum India? Nu aţi răspuns la întrebare. Vreţi, vă rog, să răspundeţi?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Voi răspunde cu "nu”.
Preşedinte
Stimaţi colegi, procedura cartonaşului albastru nu se aplică în acest caz, deoarece acestea sunt discuţii între două persoane. Este foarte dificil să fie utilizat acum cartonaşul albastru pentru o întrebare suplimentară, având în vedere că nu ştiu căreia dintre cele două persoane îi este adresată. Îmi pare rău. Procedura va fi aplicabilă, desigur, în timpul altor dezbateri.
Marine Le Pen
(FR) Dle preşedinte, Comisia Europeană, ca răspuns la referendumul din Elveţia privind minaretele, s-a hazardat să facă o declaraţie deranjantă şi ambiguă, ca să spunem doar atât. Comisia a simţit că este necesar să reafirme, la adresa acelor state membre care ar putea fi tentate să ia decizii similare, nevoia de a "respecta drepturile fundamentale, cum ar fi libertatea religioasă”. Această ameninţare abia voalată necesită explicaţii din partea dumneavoastră, atunci când sondajele de opinie arată ca marea majoritate a europenilor ar fi votat la un astfel de referendum dacă ar fi existat opţiunea în respectivele ţări.
Dle Barroso, statele membre ale UE au sau nu dreptul de a susţine un referendum pentru cetăţeni, identic din toate punctele de vedere cu cel care a avut loc la 29 noiembrie în Elveţia? S-ar opune sau nu Comisia deciziei suverane a acestor popoare, dacă ar fi cazul să voteze, aşa cum a făcut poporul elveţian? În cazul în care, aşa cum credem noi, Uniunea Europeană este în prezent mai mult totalitară decât democratică, este deja timpul să recunoaştem acest lucru.
José Manuel Barroso
Este dreptul suveran al fiecărui stat membru să decidă, în conformitate cu normele sale constituţionale, în ce fel doreşte să-şi consulte cetăţenii direct. Nu voi face declaraţii ipotetice despre referendumuri ipotetice. Ceea ce vă pot spune este că statele membre îşi iau propriile decizii în legătură cu această chestiune. Prin urmare, nu voi emite judecăţi anticipate cu privire la un referendum dintr-o ţară sau la reacţia la un referendum organizat de Comisie.
Comisia are atribuţii de verificare a măsurilor şi deciziilor luate de statele membre în legătură cu aplicarea legislaţiei comunitare. În acest caz, Comisia are nu numai dreptul, ci şi datoria de a-şi exprima opinia.
Marine Le Pen
(FR) Dle Barroso, din nou, întrebarea a fost clară. Nu vă adresam o întrebare despre un referendum ipotetic, ci despre un referendum identic din toate punctele de vedere cu cel care a fost organizat pentru cetăţenii Elveţiei.
Dacă unul dintre statele membre ale UE ar adresa întrebarea pusă cetăţenilor elveţieni, în cadrul unui referendum pe deplin identic, cum ar reacţiona Comisia? Au dreptul să facă acest lucru? Şi s-ar opune Comisia deciziei poporului suveran dacă acesta ar decide să voteze cum au făcut elveţienii? Întrebarea este clară.
José Manuel Barroso
Dnă Le Pen, aţi adresat o întrebare ipotetică. Franceza mea nu este atât de bună ca a dumneavoastră, însă când spuneţi "dacă”, este vorba de o întrebare ipotetică. "Dacă ar exista un referendum” este o întrebare ipotetică.
(Aplauze)
Nu am obiceiul de a răspunde la întrebări ipotetice. Realitatea este deja suficient de complexă. Prin urmare, ceea ce vă pot spune este că poziţia Comisiei este aceea de a se opune oricăror forme de discriminare, inclusiv oricărei discriminări religioase. Aceasta este poziţia noastră şi este clară. Aceasta nu este numai poziţia Comisiei; este poziţia tuturor statelor membre democratice ale Uniunii Europene.
Acestea fiind spuse, nu îmi voi exprima o opinie cu privire la un referendum ipotetic.
David Casa
(MT) Intenţionam să adresez o întrebare preşedintelui Comisiei, referitoare la Comisie. Însă Partidul Socialist a avut astăzi o intervenţie referitoare la audierea pe care o avem cu comisarii. Sper că Partidul Socialist nu va începe să se joace cu portofoliile atribuite comisarilor nominalizaţi. Nu avem competenţa de a modifica portofoliile comisarilor, având în vedere că acest lucru este exclusiv de competenţa preşedintelui Comisiei. Persoanele selectate din partidul nostru, de la liberali şi din Partidul Socialist sunt toate persoane de încredere şi nu ar trebui să avem dreptul să începem să dezbatem de acum, înainte de audiere, referitor la modificarea portofoliilor comisarilor. Sunt conştient că nu acesta era subiectul, însă după intervenţia Partidului Socialist, am considerat că trebuie să intervin în acest mod.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Aceasta nu a fost o întrebare, aşa încât nu este nevoie să răspund, dar dacă tot am ocazia, voi spune doar următoarele.
Principiul loialităţii între diferitele instituţii este foarte important. De asemenea, având în vedere că acum avem un nou tratat, trebuie să respectăm competenţele fiecărei instituţii. Am mai afirmat cât de important este să existe o relaţie specială între Comisie şi Parlament şi voi depune eforturi în acest sens. Acest lucru, înseamnă, desigur, respectarea competenţelor fiecărei instituţii legate de domeniul de activitate al fiecăreia, în conformitate cu tratatele.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Dle Preşedinte, la începutul discursului său, preşedintele Comisiei a făcut referire la ceea ce a fost greşit în legătură cu modelele anterioare. Cu siguranţă, ceea ce a fost greşit a fost că deşi Comisia a avut unele programe bune, statele membre au făcut numai ce au vrut. Cu alte cuvinte, abordarea de tip "recompensă şi pedeapsă” nu este suficientă pentru coordonarea statelor membre.
Am observat, de asemenea, că documentul privind strategia 2020 nu conţine nicio idee inovatoare cu privire la modul de coordonare a statelor membre. Aş dori să vă întreb dacă există intenţia Comisiei de a face uz de avertismentele prevăzute la articolul 121 din Tratatul de la Lisabona în cazul în care un stat membru nu respectă sau nici nu îşi propune să respecte ideile Strategiei 2020.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Vă mulţumesc pentru întrebare şi pentru intenţia din spatele întrebării.
Intenţia mea este de a propune statelor membre să consolideze guvernarea economică în Europa. Cred că acum avem oportunitatea de a face acest lucru. Sincer, aceasta a fost respinsă anterior de câteva ori. Aţi citit probabil un interviu recent acordat de unul dintre predecesorii mei, dl Delors, care a afirmat că propunerea sa de coordonare consolidată în domeniul social nu a avut succes în 1993. A fost refuzată de statele membre.
A fost interesant şi am căutat ce spuneam atunci, în calitate de ministru de externe al ţării mele. Am fost unul dintre susţinătorii cooperării întărite între statele membre în acest domeniu. Din nefericire, nu a fost posibilă.
Când era revizuită Strategia de la Lisabona, am făcut o propunere pe baza Raportului Wom Kok, iar aceasta a fost refuzată de statele membre. Cred că acum, după criză, este conştientizată într-o mai mare măsură nevoia unei coordonări sporite în ceea ce priveşte răspunsul la criză. Voi lupta pentru acest lucru, însă, desigur, avem nevoie de sprijinul statelor membre pentru a obţine acest lucru. Avem nevoie de acestea, deoarece unele dintre aceste politici sunt elaborate la nivel naţional, iar altele la nivel comunitar.
Primul schimb de opinii cu Consiliul European mi s-a părut încurajator. Chiar noul preşedinte al Consiliului, preşedintele Van Rompuy, a anunţat deja că doreşte ca la începutul lunii februarie să aibă loc un schimb de opinii informal. Sper că acesta va fi un mod de a obţine un nivel mai ridicat de angajament din partea Consiliului European în vederea unui mecanism consolidat de guvernare aferent Strategiei 2020 a Uniunii Europene.
Frédérique Ries
(FR) Dle Barroso, vremea Strategiei de la Lisabona a trecut. Prin urmare, Uniunea Europeană nu va fi cea mai competitivă economie începând cu 1 ianuarie. Vă rog să scuzaţi cuvintele dure, dar aproape că putem vorbi despre un miraj. Ceea ce trebuie să asigurăm acum este ca pentru anii care vin, pentru 2010, Europa să fie mai mult o oază de calm pentru întreprinzătorii şi cetăţenii europeni.
În acest sens, am citit în informarea pe care ne-aţi prezentat-o că aveţi în vedere o internaţionalizare a IMM-urilor, principalele creatoare de locuri de muncă în UE. Nu credeţi, dle Barroso, că necesitatea urgentă de astăzi este aceea de a stabiliza situaţia, de a transmite asigurări cetăţenilor? În plus, puteţi garanta astăzi că poziţia Comisiei va fi de a se opune isteriei reglementării şi de a aplica zilnic şi pentru toate politicile sale principiul, strategia "Gândiţi mai întâi la scară mică”?
José Manuel Barroso
Vă mulţumesc, dnă Ries. Aceasta a fost una dintre priorităţile Comisiei precedente, fiind o prioritate şi pentru actuala Comisie şi cu siguranţă va reprezenta o prioritate şi pentru următoarea Comisie. Întreprinderile mici şi mijlocii sunt cele care creează locuri de muncă. Am elaborat Small Business Act exact pe baza principiului - "Gândiţi mai întâi la scară mică” - despre care aţi vorbit şi ne angajăm într-un program de reducere a sarcinii administrative, în special pentru întreprinderile mici şi mijlocii. Din acest motiv am plasat pe primul loc în lista priorităţile noastre finalizarea creării pieţei interne, având în vedere că acolo există potenţial şi o dimensiune internaţională care pot fi exploatate, deoarece adevărul este că întreprinderile noastre mici şi mijlocii încă se confruntă cu un număr de obstacole atunci când încearcă să lucreze cu alte pieţe. Prin urmare cred că aceasta este una dintre priorităţile noii strategii, ale Strategiei UE 2020. Este într-adevăr o strategie legată în mai mare măsură de dimensiunea internaţională, deoarece astăzi resimţim efectele globalizării şi putem câştiga această bătălie a competitivităţii numai prin adoptarea unei poziţii agresive, proactive.
Preşedinte
Doamnelor şi domnilor, doresc să ofer o explicaţie ca răspuns la o întrebare foarte importantă adresată de dna Ries. Am început să elaborăm lista vorbitorilor la ora 15.00, când am început discutarea acestui punct. Am aproape 30 de persoane pe listă, în ordinea în care aţi luat cartonaşele albastre. Cu siguranţă, mai pot adăuga alţi vorbitori pe listă, dar va fi imposibil ca aceştia să mai ia cuvântul referitor la acest punct.
Dacă doriţi vă puteţi păstra cartonaşele pe moment, iar dna Durant va fi următoarea persoană care ia cuvântul, timp de un minut. Putem încerca să adăugăm pe listă şi ceilalţi deputaţi care doresc să ia cuvântul, însă vă pot spune foarte sincer că este imposibil să mai fie atât de mulţi vorbitori; Sunt deja aproximativ 30.
Am început lista la ora 15.00. Dacă mai sunt deputaţi care doresc să-şi adauge numele, vă rog să respectaţi timpul de un minut.
Isabelle Durant
(FR) Dle Preşedinte, dle preşedinte al Comisiei, doresc să vă întreb, în contextul acestei Strategii 2020 şi, în special, al sistemului guvernanţei consolidate, cum doriţi să abordaţi problema lobby-urilor. Ştiţi şi dumneavoastră, ca şi mine, că dacă se elaborează o Strategie 2020, vor apărea inevitabil activităţi de lobby. Activităţile de lobby există practic peste tot; există activităţi de lobby pe lângă Comisie, pe lângă Parlament, pe lângă Consiliu.
Şi sunteţi la curent, desigur, că astăzi are loc o dezbatere interinstituţională cu privire la lobby-uri. Dl Kallas avea atribuţii în acest domeniu în cadrul Comisiei precendente. Doresc să-mi spuneţi cine va avea atribuţii în acest sens în cadrul Comisiei şi care va fi mandatul acestei persoane. Intenţionaţi să facem progrese - după cum sperăm şi eu şi alţi membri ai acestui grup interinstituţional - în direcţia unui sistem de înregistrare obligatorie a grupurilor de lobby?
Aceasta este condiţia care guvernează transparenţa şi este, în opinia mea, condiţia care guvernează sprijinul din partea cetăţenilor. Aceştia trebuie să poată înţelege cum se iau deciziile la nivel european, de către Comisie, Consiliu şi Parlament.
José Manuel Barroso
Dle Preşedinte, aceasta este o problemă binecunoscută, o problemă foarte importantă şi, în realitate, sunt mândru că am făcut progrese în timpul mandatului acestei Comisii. Aşa cum aţi menţionat, dl comisar şi vicepreşedinte Kallas a depus multiple eforturi în această direcţie şi am făcut progrese în privinţa sistemului de înregistrare a grupurilor de lobby.
În opinia mea, totuşi, trebuie recunoscut faptul că cel mai bun mod de a aborda această problemă este de a fi transparenţi şi de a nu ascunde informaţii. Este natural! Este natural ca într-o societate deschisă şi într-o economie deschisă să fie exprimate interese diferite, care uneori sunt contradictorii.
Comisia îşi va desfăşura activitatea conform următoarelor orientări: relaţiile sale cu reprezentanţii diferitelor interese - interesele mediului de afaceri, ale sindicatelor, ale unor cauze specifice uneori - vor deveni mai transparente.
Persoana responsabilă cu această problemă în cadrul Comisiei, dacă veţi avea amabilitatea de a-i oferi sprijinul, va fi dl comisar şi vicepreşedinte Maroš Šefčovič. Acesta va fi numit de administraţie pentru a desfăşura această activitate în cadrul noii Comisii.
Vicky Ford
Dle preşedinte Barroso, apreciez viziunea dumneavoastră pentru 2020. Ne arătaţi că şi în vremuri grele de recesiune, se poate visa la Utopia. Apreciez comentariile dumneavoastră cu privire la domeniile de cercetare europeană. Reprezint Cambridge, căminul unui grup de cercetători de vârf care are deja realizări mari în domeniul tehnologiilor de vârf, al tehnologiilor ecologice şi al celor biologice. Dacă ar fi să transformăm visurile dumneavoastră în ceva apropiat de realitate, am putea face acest lucru ascultând şi învăţând din experienţa Cambridge. Cercetarea are nevoie de finanţare; întreprinderile inovatoare au nevoie de finanţare; inovarea de nivel mondial are nevoie de finanţare de nivel mondial.
Săptămâna trecută m-am întâlnit cu reprezentanţi ai Wellcome Trust, cel mai mare grup de caritate din Regatul Unit, care anul trecut a donat suma de 750 de milioane de euro pentru cercetarea medicală. Aceştia au venit la Bruxelles pentru a transmite Parlamentului că, în cazul în care adoptăm legislaţia privind fondurile alternative de investiţii, în forma proiectului actual, vom reduce finanţarea organizaţiei dumnealor cu două treimi. Vă rugăm să nu afirmaţi un lucru, iar apoi să procedaţi altfel.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Felicitări pentru Cambridge. Consider că este una dintre cele mai mari universităţi din Europa şi din lume. Tocmai din cauza faptului că nu avem prea multe universităţi precum Cambridge, în Europa, am depus eforturi pentru a avea un adevărat spaţiu european de cercetare, deoarece Cambridge şi alte universităţi foarte importante din Europa sunt de nivel internaţional. Sunt în măsură să atragă finanţări foarte importante, dar în alte ţări, în special în ţările mici şi în unele dintre ţările cele mai sărace, universităţile nu beneficiază de acest tip de resurse. De aceea nu avem nevoie numai de finanţare privată, precum cea pe care aţi menţionat-o şi, cu siguranţă, apreciez întreaga activitate a fundaţiilor ca cea pe care aţi menţionat-o, însă avem nevoie şi de finanţarea publică din partea statelor şi de la bugetul Uniunii Europene. Acesta va fi unul dintre punctele pe care intenţionez să le introduc în următorul buget al Uniunii Europene.
În ceea ce priveşte legătura cu managerii fondurilor alternative de investiţii, chiar nu văd care este legătura. Nu cred că trebuie să utilizăm ori un lucru, ori pe celălalt. Considerăm că este important să avem reglementări raţionale pentru produsele de pe pieţele financiare, având în vedere ce s-a întâmplat, inclusiv în ţara dumneavoastră. Ţara dumneavoastră a fost cea în care s-a înregistrat cel mai ridicat nivel de ajutor de stat din istoria Uniunii Europene, tocmai datorită problemelor de pe pieţele financiare.
Nikolaos Chountis
(EL) Dle Preşedinte, dle Barroso, pot afirma că în timp ce dezbatem obiectivele ambiţioase ale strategiei pentru 2020, există anumite ţări, cum ar fi Grecia, care vor adera la această strategie în condiţii nefavorabile, cu probleme economice uriaşe şi un nivel ridicat al şomajului.
Ieri, dl prim-ministru a anunţat măsuri care, speră domnia sa, vor reduce deficitul. Atena aşteaptă cu răsuflarea tăiată reacţia din partea pieţelor şi evaluarea de către diferite firme. Am ascultat răspunsul dumneavoastră la o întrebare anterioară şi am citit declaraţiile de astăzi făcute de dl Almunia şi v-aş întreba, dle Barroso: în afară de monitorizarea deficitului bugetar al Greciei, cum mai poate contribui Comisia la abordarea acestei probleme?
Şi în al doilea rând, cum sunt abordate astfel de particularităţi naţionale în cadrul strategiei pentru 2020, astfel încât să nu mai apară astfel de probleme?
José Manuel Barroso
preşedintele Comisiei. - În primul rând, în cadrul strategiei 2020, ideea noastră este tocmai aceea de a avea programe naţionale, dar şi programe europene orizontale la nivel comunitar.
Vom cere fiecărui stat membru să propună obiective simplificate, specifice fiecărei ţări, luând în considerare situaţiile lor diferite. Aşa cum aţi menţionat, Grecia se află într-o situaţie specifică astăzi şi suntem foarte atenţi la aceasta. Cu siguranţă, Grecia va continua să beneficieze de fonduri de coeziune, având în vedere că este una dintre ţările beneficiare ale acestor fonduri, însă acest lucru este separat de strategia 2020 a Uniunii Europene.
Cu toate acestea, este important să înţelegem de ce ţări ca Grecia trebuie să-şi corecteze deficitele şi datoriile excesive. Dobânzile pe care le plătesc ţările pentru datorii reprezintă bani pe care nu-i pot folosi pentru spitale sau şcoli pentru viitor. Recomandăm statelor membre să nu menţină niveluri foarte ridicate ale datoriei şi deficitului nu pentru că susţinem ideea unei discipline macroeconomice rigide, ci pentru că ne gândim la cheltuielile sociale şi la abordarea îngrijorărilor oamenilor.
Ivo Belet
(NL) Dle Preşedinte. Dle preşedinte Barroso, doresc să vă adresez o întrebare cu privire la viitorul sectorului automobilelor, care, într-adevăr, va rămâne unul dintre cele mai importante sectoare industriale, chiar şi după 2020. Unii dintre producătorii noştri de frunte urmează să fie vânduţi la preţ redus Chinei, ceea ce constituie o evoluţie nefavorabilă. În opinia mea nu este deloc prea târziu pentru a evita acest lucru, dar pentru a putea face acest lucru noi - dumneavoastră, dle preşedinte şi noua Comisie Europeană - trebuie să accelerăm urgent soluţionarea problemei. Trebuie să mobilizăm mai multe resurse pentru cercetare şi dezvoltare, concentrându-ne mai mult asupra sectorului automobilelor şi trebuie, de asemenea, să mobilizăm mai multe resurse din partea Băncii Europene de Investiţii. După cum văd lucrurile, acesta este singurul mod de a ne asigura că dependenţa noastră actuală de petrol nu este înlocuită cu o viitoare dependenţă de bateriile electrice chinezeşti, de exemplu. Aşadar, întrebarea mea este următoarea: dumneavoastră şi Comisia Europeană sunteţi pregătiţi să vă asumaţi un rol de coordonare pe termen scurt, inclusiv cu privire la dosarul Opel, astfel încât să ne unim cu hotărâre eforturile pentru a ne concentra asupra noilor tehnologii ecologice în sectorul automobilelor?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - În cazul Opel, după cum ştiţi, Comisia şi-a păstrat o poziţie importantă, promovând reuniunile necesare între diferitele ţări implicate şi companiile în cauză.
În ceea ce priveşte chestiunea industriei automobilelor, există o problemă legată de supracapacitate în Europa şi în lume. În concluzie viitorul este exact aşa cum sugerează întrebarea dumneavoastră, trebuie să se bazeze pe identificarea de noi metode şi noi tehnologii, şi anume elaborarea de autovehicule mai ecologice. Am susţinut această idee, nu numai în materie de idei, ci şi în materie de finanţare.
De fapt, Banca Europeană de Investiţii, cu sprijinul nostru deplin, a creat un instrument special în acest scop, după cum ştiţi. Aceasta este una dintre priorităţile următorului mandat: dezvoltarea, în Europa, a unei industrii a automobilelor mai ecologică, mai avansată din punct de vedere tehnologic. Acesta este modul în care putem păstra o poziţie de lider în industria automobilelor din lume.
Stephen Hughes
Dle preşedinte Barroso, Reţeaua europeană împotriva sărăciei a descris documentul dumneavoastră consultativ referitor la Strategia 2020 drept un pas înapoi din faţa angajamentelor luate de Consiliile Europene succesive cu privire la consolidarea dimensiunii sociale.
Documentul dumneavoastră menţionează numai flexisecuritatea şi formarea profesională. Ar trebui să ştiţi că în această parte a Camerei nu putem accepta o strategie lipsită de conţinut social. 2010 va fi anul European împotriva sărăciei şi excluziunii sociale. Nu ar trebui să procedaţi astfel încât lupta împotriva flagelului sărăciei şi al excluziunii să fie punctul central al strategiei 2020?
În ultimul rând, recunoscând faptul că o treime din totalul locurilor de muncă create începând cu anul 2000 în Uniunea Europeană aparţine serviciilor medicale, serviciilor sociale şi serviciilor de ocupare a forţei de muncă, care aduc o contribuţie dublă la reducerea sărăciei, prin furnizarea de servicii şi crearea de locuri de muncă, nu ar trebui ca strategia 2020 să stabilească obiective în vederea furnizării de servicii sociale de înaltă calitate?
Preşedinte
Stimate coleg, vă mulţumesc, dar vă rog să nu adresaţi două întrebări în timpul minutului alocat, deoarece este foarte dificil pentru preşedintele Barroso să răspundă într-un minut la două întrebări.
Ce întrebare preferaţi - prima sau a doua?
Stimaţi colegi, este foarte important.
Stephen Hughes
Dle Preşedinte, de fapt au fost trei puncte şi ar fi de ajuns trei răspunsuri "da”!
(Râsete)
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Dle Preşedinte, vă mulţumesc foarte mult pentru înţelegere. Voi încerca să aleg cea mai bună întrebare!
Răspunsul cinstit este următorul: acesta este un document consultativ; nu este încă o strategie şi apreciez foarte mult sugestiile dumneavoastră.
Permiteţi-mi să îmi exprim opinia personală. Da, trebuie să facem mai multe pentru a combate sărăcia şi excluziunea socială, dar în acest scop avem nevoie de sprijinul statelor membre. Vă pot spune că am propus măsuri concrete de câteva ori şi am primit un "nu” foarte zgomotos, cu argumentul că unele state membre consideră că deciziile privind chestiunile sociale le aparţin lor, nu Europei.
Aceasta este o dezbatere interesantă. Haideţi să vedem dacă vom fi de acord asupra acestei chestiuni. Mă aştept în mare măsură să beneficiez de sprijinul dumneavoastră în legătură cu acest aspect, deoarece, după cum ştiţi, pentru a combate sărăcia şi excluziunea socială avem nevoie, de asemenea, de unele instrumente la nivel european care să fie complementare instrumentelor de la nivel naţional. Vă transmit poziţia pe care o voi susţine. Sper ca toate statele membre să fie pregătite să sprijine acest punct de vedere.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Dle comisar, punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona nu merge foarte bine. Cum intenţionaţi să modificaţi documentul cu privire la strategia UE 2020 pentru a îndeplini obiectivele acesteia? Preconizaţi elaborarea unui fel de program pentru punerea în practică a strategiei, un document separat pentru mandatul de cinci ani al Comisiei, care să stabilească acţiunile ce trebuie puse în aplicare? Cred că aceasta ar fi o idee bună. Am putea monitoriza punerea în practică a strategiei şi, în acelaşi timp, am putea evalua punerea în aplicare de către Comisie.
În ultimul rând, îmi permit să fac un comentariu: Cred că perioada de timp alocată pentru consultări sociale, şi mă refer la termenul limită stabilit pentru 15 ianuarie, este prea scurtă. Ar trebui să ne tratăm cu mai multă seriozitate partenerii sociali. Ei sunt cei care vor duce la îndeplinire strategia şi ar trebui să aibă mai mult timp alocat participării la consultări.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Termenul limită este aferent consultărilor pe baza acestui document, dar vor mai exista oportunităţi pentru consultări. De fapt există consultări cu privire la viitorul strategiei de la Lisabona cel puţin din 2008. Comitetul Regiunilor a elaborat un raport foarte interesant, la fel ca şi Comitetul Economic şi Social şi doresc să folosesc această oportunitate pentru a afirma că sunt pregătit, dacă doreşte şi Parlamentul European, să organizăm o dezbatere cu privire la această chestiune - nu doar această oră a întrebărilor cu răspunsuri de un minut, ci o dezbatere specială cu privire la această chestiune - oricând doriţi, deoarece consider că este extrem de importantă.
(Aplauze)
Este extrem de important ca Parlamentul să aibă un cuvânt important de spus şi, de asemenea, să coopteze parlamentele naţionale în acest proces, deoarece acesta va fi punctul central al strategiei pentru viitor. Aş dori să subliniez acest punct.
Cu privire la chestiunea mecanismelor de guvernare, exact la aceasta lucrăm acum. Există mai multe idei. Una dintre idei este exact aceea de a avea metode de măsurare a progresului şi de monitorizare a progresului în anumite domenii pe baza unor indicatori. La aceasta lucrăm acum şi în acest sens avem nevoie de sprijinul Parlamentului şi, să sperăm, de acordul statelor noastre membre.
Werner Langen
(DE) Pentru a oferi o continuare întrebării adresate deja, doresc să revin la strategia 2020 cu privire la schimbările climatice. Dle preşedinte, este corect ca sistemul provizoriu de comercializare a cotelor de emisii să aloce celei mai mari companii producătoare oţel din Europa 90 de milioane de tone de CO2, în ciuda faptului că a beneficiat de 68 de milioane anul trecut şi va mai beneficia de 43 de milioane anul acesta? Este posibil ca cea mai mare companie producătoare de oţel din Europa să fi câştigat 1 miliard GBP din emisii, până în 2012, fiindu-i alocată o cantitate prea mare ca rezultat al activităţilor de lobby desfăşurate, printre altele, pe lângă Comisie?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Dle Langen, nu ştiu la ce vă referiţi exact, dar dacă vorbiţi despre emisiile din Europa, haideţi să fim cinstiţi: emisiile noastre reprezintă cel mult 14 % din nivelul global al emisiilor, iar aceasta este o tendinţă descrescătoare, deoarece sunt în curs de apariţie economii cu nivel ridicat din punct de vedere al emisiilor.
Totuşi, în termeni de emisii pe cap de locuitor, suntem încă mult deasupra acelor economii şi haideţi să fim sinceri: avem, de asemenea, o responsabilitate istorică. Americanii produc mai multe emisii de gaze cu efect de seră pe cap de locuitor decât noi, dar noi producem mai mult decât China şi mult mai mult decât India, de exemplu, dacă faceţi referire la cazul indian. Aceasta reprezintă într-adevăr o problemă pe care trebuie să o abordăm în spiritul echităţii globale. Dacă dorim să rezolvăm problema şi considerăm că există o ameninţare la adresa planetei noastre - aceea a schimbărilor climatice - avem nevoie de eforturi de cooperare din partea tuturor. În concluzie da, avem condiţii mai stringente decât în alte părţi ale lumii, însă privim acest lucru şi ca pe o ocazie de a dezvolta noi tehnologii astfel încât să ne îndeplinim obiectivele fără a ne supune companiile vreunui risc, deoarece nu dorim să ne exportăm companiile şi locurile de muncă.
Preşedinte
Stimaţi colegi, vă rog să nu adresaţi întrebări suplimentare în timpul orei de întrebări cu preşedintele Barroso, deoarece mai sunt multe persoane care îşi aşteaptă rândul pentru prima întrebare. Îmi pare foarte rău, dar prefer să trecem la o nouă întrebare.
Stavros Lambrinidis
Dle preşedinte Barroso, aşa cum aţi menţionat, ratele dobânzilor sunt influenţate într-adevăr de starea economiei. Acestea reflectă încrederea într-o economie anume, iar comunitatea economică internaţională este afectată de ele. Ratele de dobândă sunt afectate de încrederea pe care o are Comunitatea într-o anumită economie, iar încrederea, la rândul ei, este afectată de multe ori de declaraţiile privind încrederea pe care o arată Comisia Europeană faţă de măsurile luate de statele membre. În acest sens, se întâmplă şi ca speculatorii să încerce să speculeze o situaţie economică slabă şi astfel, uneori, o înrăutăţesc.
Dle preşedinte Barroso, sunteţi pregătit astăzi, în faţa acestei Camere, să vă afirmaţi sprijinul pentru măsurile anunţate ieri de guvernul elen privind remedierea situaţiei economice din Grecia? Consideră Comisia că acestea reflectă direcţia potrivită şi dacă sunt aplicate ar schimba situaţia financiară, lucru pe care în trecut l-aţi considerat problematic?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Am afirmat deja că am apreciat ieri angajamentul prim-ministrului Papandreou de a reduce deficitul bugetar şi datoria bugetară prin reduceri permanente ale cheltuielilor şi prin creşteri ale nivelului veniturilor. Am adăugat chiar că bugetul pentru 2010, discutat în prezent în parlamentul elen, precum şi declaraţiile prim-ministrului reprezintă măsuri în direcţia bună. Cu siguranţă, Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape situaţia macroeconomică şi fiscală, precum şi punerea în aplicare a măsurilor în Grecia. Acest lucru este foarte clar în declaraţia mea de sprijin pentru măsurile anunţate. Consider că acesta este cel mai bun mod în care putem ajuta Grecia în situaţia foarte dificilă cu care se confruntă în prezent în ceea ce priveşte bugetul şi datoriile. Am încredere că măsurile respective vor avea rezultate importante.
Malcolm Harbour
Dle Preşedinte, apreciez foarte mult şansa de a adresa o întrebare preşedintelui Barroso, deoarece ora de începere a Conferinţei preşedinţilor de comisii a fost mutată pentru prima dată cu o oră, astfel încât noi, preşedinţii de comisii, putem fi prezenţi aici pentru prima dată.
Doresc să-i adresez o întrebare cu privire la o politică privind susţinerea condiţiilor cadru pentru cercetare şi inovare - în legătură cu care am fost dezamăgit să văd că nu a fost inclusă în acest proiect al Strategiei UE 2020, însă sper ca va fi inclusă în viitor - şi anume de a exploata potenţialul uriaş al achiziţiilor publice, în întreaga Uniune Europeană, în vederea stimulării produselor şi serviciilor inovatoare. Doresc să-l întreb astăzi dacă este dispus să preia recomandările formulate în raportul meu din noiembrie trecut, susţinute aproape unanim de acest Parlament şi care arată în ce mod poate fi realizat acest lucru. Pentru a-i oferi o idee şi a împărtăşi cu colegii, dacă 1 % din achiziţiile publice europene ar fi rezervate pentru produse şi servicii inovatoare, acest lucru ar creşte investiţiile în inovare, în întreaga Uniune Europeană, cu nu mai puţin de 15 miliarde de euro.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Vă mulţumesc tuturor pentru comentarii, dar permiteţi-mi să spun că nu există un prim proiect al noii strategii. Există un document de lucru al Comisiei, pentru consultare, dar nu suntem încă în poziţia de a prezenta un proiect. Prin urmare, toate comentariile dumneavoastră sunt binevenite.
Nu vă aşteptaţi ca într-un răspuns de un minut să ofer un răspuns ferm la o chestiune atât de importantă precum cea pe care aţi expus-o. Cunosc raportul dumneavoastră. Cunosc unele dintre propunerile interesante pe care le-aţi făcut referitor la achiziţiile publice şi, da, aceasta este şi intenţia mea, este inclusă în orientările generale. Am prezentat acest lucru Parlamentului, după cum vă amintiţi, făcând referire la necesitatea de a adânci acele angajamente în termeni de norme mai favorabile pieţei, mai inovatoare, cu privire la achiziţiile publice în Europa. Acest lucru va face cu siguranţă parte din viitoarea noastră strategie, însă nu mă pot angaja, la acest stadiu, în legătură cu modul exact de includere.
Carl Haglund
(SV) Dle preşedinte, unul dintre cele mai mari eşecuri ale strategiei de la Lisabona, care, în alte privinţe este un document bun, îl constituie faptul că nu am reuşit să determinăm statele membre să îndeplinească efectiv obiectivele stabilite în cadrul strategiei.
Colegul meu deputat din Finlanda l-a întrebat pe dl Barroso, mai devreme, cum putem determina statele membre să urmeze strategia într-o mai mare măsură. Unul dintre obiectivele incluse a fost nivelul resurselor pe care statele membre ar trebui să le investească în cercetare şi dezvoltare în termeni de procent din PIB. Doresc să ştiu dacă intenţia Comisiei este de a stabili obiective similare pentru statele membre, cu alte cuvinte, cât din produsul său intern brut ar trebui să investească fiecare stat membru în cercetare şi dezvoltare.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Acum evaluăm motivele pentru care nu au fost îndeplinite toate scopurile şi obiectivele. Odată cu noua propunere vom face o evaluare - cred că o evaluare foarte onestă şi obiectivă - a ceea ce a mers bine şi a ceea ce a mers rău în cazul strategiei de la Lisabona.
Nu mă pot angaja la acest stadiu cu privire la ceea ce vom propune; chiar în acest moment ne gândim la calea de urmat. Din acest motiv, atunci când vorbesc despre discuţiile pe care doresc să le am cu dumneavoastră, mă refer la discuţii reale, deoarece participarea dumneavoastră este foarte importantă.
Personal, cred că un obiectiv global pentru toate statele membre nu este, probabil, prea realist. Cred că următoarea fază a Strategiei 2020 a Uniunii Europene va trebui să fie o fază mai rafinată şi mai sofisticată, cu obiective specifice - convenite, desigur, cu statele membre - însă corespunzătoare unor situaţii diferite.
Aceasta este opinia mea personală. Nu am ajuns încă la stadiul de a vă prezenta o propunere. Doresc, de asemenea, ca noua Comisie să îşi însuşească pe deplin propunerea şi vom prezenta un bilanţ al precedentei strategii de la Lisabona.
William
Dle preşedinte, până anul viitor, contribuţia netă a Marii Britanii se va fi dublat faţă de nivelul din 2008. În 2020 vor exista cel puţin între patru şi şapte noi state membre. În funcţie de performanţele economice respective ale acestora, fiecare dintre noile state membre va beneficia de fonduri de coeziune - care reprezintă subvenţii, sub un alt nume - de la data de la care devin membre, până în 2020.
Prin urmare, contribuabilul britanic se poate aştepta la o dublare suplimentară a contribuţiei nete a Marii Britanii la Uniunea Europeană până în 2020, iar dacă nu, de ce nu?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Nu am ajuns încă la etapa discutării perspectivelor financiare şi nu pot anticipa care va fi nivelul contribuţiei Marii Britanii. Înţeleg preocuparea pe care o exprimaţi, deoarece în acest moment, contribuabilii britanici plătesc cel mai ridicat nivel de contribuţii datorită celor întâmplate în sectorul financiar din Marea Britanie. Nu a mai existat un alt caz de ajutor de stat de nivel atât de ridicat ca cel pe care l-am văzut în ţara dumneavoastră.
Punctul în care ne aflăm astăzi este următorul: considerăm că este important să stabilim priorităţi pentru viitor, să vedem cât trebuie să cheltuim la nivel naţional şi cât trebuie să cheltuim la nivel european, iar apoi să avem o discuţie despre modul echitabil de repartizare a acestei investiţii. Totuşi, credem că în unele cazuri, este mai raţional să cheltuim un euro la nivel european decât la nivel naţional, datorită beneficiilor potenţiale ale explorării dimensiunii europene şi a pieţei interne europene. Vom ajunge la discuţia respectivă şi, sper, la final, vom ajunge la un acord.
Preşedinte
Aceasta e fost cea de-a treia oră de întrebări cu preşedintele Comisiei Europene. Vă mulţumesc foarte mult, stimaţi colegi, pentru adresarea întrebărilor pentru discuţie.
În ceea ce priveşte prezenţa, acum, la sfârşitul orei de întrebări, sunt puţin mai multe persoane prezente în Cameră faţă de câte erau la început, la ora 15.00. Mi se pare regretabil acest lucru: am fi preferat să fi fost mai mulţi dintre dumneavoastră prezenţi aici.
Vă mulţumim încă o dată, dle preşedinte Barroso.
John Bufton
Dle Preşedinte, aş dori să subliniez că sunt multe persoane prezente astăzi aici care nu au avut ocazia să adreseze întrebări dlui Barroso. Dat fiind salariul uriaş pe care îl primeşte dl Barroso, n-ar putea oare să petreacă de fiecare dată încă 30 de minute cu noi, astfel încât acest interval de timp să fie mărit la o oră şi jumătate?
Primele 30 de minute au fost acordate celorlalţi lideri de grupuri. Sunt 750 de deputaţi în acest Parlament. Consider că 30 de minute reprezintă un interval ridicol. Nu se poate să avem o oră şi jumătate? Dle Barroso, aveţi un salariu suficient de bun, domnule. Veniţi în faţa noastră pentru 90 de minute, nu pentru 60!
Preşedinte
Dl preşedinte Barroso zâmbeşte foarte politicos, însă rămâne de văzut. Trebuie să luăm o decizie în acest sens. Vă mulţumim pentru propunere.
