Situace v Bělorusku (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem jsou prohlášení k situaci v Bělorusku učiněná zástupci Rady a Komise.
Jean-Pierre Jouyet
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, rovněž já bych rád poblahopřál svým přátelům, kteří jsou zde v Parlamentu a se kterými jsem se mohl setkat. Vím, že jste všichni mimořádně znepokojeni situací v Bělorusku, o čemž svědčí usnesení, které jste přijali v květnu, a naše nedávná výměna názorů v rámci Výboru pro zahraniční věci ze dne 16. září, jež následovala po zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy.
Objasnili jsme tedy, že Rada pozorně sledovala parlamentní volby v Bělorusku, které se konaly dne 28. září. Výsledky nejsou povzbudivé. Úřad pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) samozřejmě zjistil několik pozitivních vývojových trendů, volební postup však neuspokojil požadavky týkající se demokratických voleb stanovené Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE). Poznamenáváme, že žádný z členů opozice nezískal post v parlamentu.
V prohlášení našeho předsednictví zveřejněném dne 30. září jsme vyjádřili obavy týkající se otázky demokracie a lidských práv. Stále vyzýváme běloruské orgány, aby plně spolupracovaly s Úřadem pro demokratické instituce a lidská práva, a to za účelem splnění mezinárodních demokratických standardů.
Rada bude i nadále pracovat na strategii určené pro Bělorusko. Mezi členskými státy panuje široká shoda v tom, že přijatá opatření musí odrážet kroky učiněné administrativou během léta, a zejména pak propuštění posledních zadržovaných politických vězňů. Rovněž musíme zohlednit geopolitickou situaci, která je způsobena konfliktem v Gruzii. Musíme zajistit, aby nedávno vysledované pozitivní signály pokračovaly, jako například pokojná opoziční demonstrace, která následovala po výsledcích voleb a uskutečnila se bez zásahu ze strany bezpečnostních sil. Musíme rovněž zajistit bezpečnost a svobodu hnutí politických disidentů.
Rada v současné době projednává možnost opětovného zahájení politického kontaktu a možnost pozastavení vízových sankcí. Je to samozřejmě selektivní záležitost a diskuse stále probíhají. Běloruský ministr zahraničních věcí, pan Martynov, byl pozván za schůzku tzv. trojky v rámci Rady, která se má konat dne 13. října v Lucemburku. Situaci s ním posoudíme. Získáme tak možnost obnovit náš závazek pokročit v oblasti demokracie a lidských práv.
Než skončím, dámy a pánové, rád bych ještě jednou poblahopřál pánům Protasiewiczovi, Milinkevičovi a Kozulinovi, kteří jsou zde přítomni, a ujistil je, že Evropská unie zůstává otevřena progresivnímu obnovení vztahů s Běloruskem, posílení vazeb se správou a běloruským lidem a je rozhodnuta nadále pomáhat běloruské občanské společnosti.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Paní předsedající, na této rozpravě hovořím jménem mojí kolegyně Benity Ferrero-Waldnerové.
Situace v Bělorusku prochází změnami a vyžaduje promyšlenou a strategickou odpověď ze strany Evropské unie. V současnosti čelíme velmi složité situaci.
Pro začátek je třeba říci, že je jasné, že jsme byli zklamáni parlamentními volbami, které se konaly dne 28. září, a způsobem, jakým byly vedeny. Volby nesplňovaly mezinárodní standardy ani naše očekávání. Na tom jsem se všichni shodli a touto věcí se již nebudu zabývat.
Na druhou stranu byl před volbami učiněn určitý pokrok v otázce propuštění politických vězňů a také ve spojitosti s volbami, kdy Bělorusko spolupracovalo s misí OBSE/ODIHR a jejími pozorovateli ještě před volbami. Propuštění zbývajících politických vězňů bylo považováno za zásadní krok nejen námi, ale také opozicí: tento pokrok snížil a uklidnil obavy, které panovaly v občanské společnosti, uvěznění z politických důvodů již není občanskou společností považováno za součást životní reality, ačkoli taková hrozba stále existuje.
A přece, v době, kdy jsme uvítali propuštění politických vězňů, jsme neodpověděli hmatatelným způsobem prostřednictvím pozitivních opatření, i když volby byly již za dveřmi. Ale nyní bychom již neměli s odpovědí otálet. Stejně jako propuštění politických vězňů bylo rozhodujícím gestem i spolupráce mezi běloruskými orgány a pozorovateli OBSE nemůže být přehlížena a nemůže být přehlížen ani přístup kandidátů ke sdělovacím prostředkům - ačkoli byl omezený. Toto je hlavní pokrok, jehož bylo dosaženo ve srovnání s předchozími prezidentskými volbami z roku 2006.
Jak nyní zajistíme, aby byl tento pokrok zachován a upevněn? Jak zajistíme, aby ani v budoucnosti nebyli v Bělorusku žádní političtí vězni? Jak zajistíme, aby mise OBSE/ODIHR mohla pokračovat ve své spolupráci s běloruskými orgány až do zveřejnění závěrečné zprávy o volbách, k čemuž dojde za dva měsíce, a i poté při dalších krocích v návaznosti na tuto zprávu? Co lze učinit pro to, aby se předcházelo jakémukoli zpřísňování pravidel vztahujících se na sdělovací prostředky, a pro to, aby byla nevládním organizacím poskytnuta větší právní jistota pro práci v těchto sdělovacích prostředcích?
Jsem zde, abych vyslechl názory Parlamentu.
Věříme, že opětovné navázání dialogu s orgány na politické úrovni, a to bez formalit, ale reálně, je odpovědí, kterou dnes musíme Bělorusku poskytnout. Je důležité mít na příslušné úrovni kontakty, abychom zajistili, že naše poselství bude předáno.
Dodal bych, že ať jsou obecně řečeno přesné podrobnosti naší odpovědi jakékoli, náš přístup musí být "postupný a přiměřený". Tyto dvě zásady budou vodítkem pro doručení naší odpovědi Bělorusku a umožní nám podpořit demokratický vývoj, ve který všichni doufáme.
Mezitím Komise zpřístupní všechny své odborné dokumenty s cílem posílit kontakty s běloruskou administrativou v odvětvích společného zájmu jako je energetika, životní prostředí, celní poplatky a doprava. Tyto kontakty ukazují svou významnost tím, že podporují rozvoj sítí mezi jednotlivci a mezi správními úřady.
Zároveň budeme zarputile podporovat občanskou společnost, pomáhat běloruským nevládním organizacím, podporovat rozvoj nezávislého tisku a Evropské univerzity humanitních věd působící v exilu ve Vilniusu. Slibuji, že budeme pokračovat v našem úsilí a posilovat naše vazby s občanskou společností.
Na závěr je nutno říct, že Bělorusko, země v srdci Evropy a sousední země tří členských států, je před historicky významnou volbou: buď přijme kroky nezbytné pro budování demokracie a skutečné nezávislosti, nebo se samo podrobí stagnaci a zvyšující se závislosti na jediné zemi.
Naším přáním je stále to, abychom Bělorusko uvítali jako plnohodnotného partnera v naší evropské politice sousedství a jako člena budoucího východoevropského partnerství. Proto vás vyzývám k podpoře, abychom mohli stanovit správný přístup, který v této době, jež je rozhodující pro stabilitu našeho kontinentu, povzbudí Bělorusko k tomu, aby učinilo skutečný pokrok směrem k demokracii a dodržování lidských práv.
Charles Tannock
jménem skupiny PPE-DE. - Paní předsedající, získá-li úřadující prezident všechny posty ve svém parlamentu, můžeme se pravděpodobně domnívat, že něco není v pořádku. Nejen Robert Mugabe v Zimbabwe dokázal získat přízeň velké většiny, stejně tak to dokázal i prezident Alexander Lukašenko minulý měsíc v Bělorusku.
Nepochybuji o tom, že se Lukašenko v zemi, která se z velké části oddělila od postsovětské reality, těší široké popularitě. Jeho železné uchopení se moci však udělalo z této země mezinárodního vyvrhele.
Pro Evropskou unii nemá smysl, aby na svém vlastním prahu přivítala posledního evropského diktátora. Nicméně vždy bychom měli usilovat o podněcování Běloruska k řešení situace a zároveň o spolupráci s ním. Nedávné propuštění politických vězňů pro nás tedy představuje příležitost. Ještě není jisté, zda představuje Lukašenkův krok předehru ke vztahům se západem, měli bychom však být připraveni odpovědět prostřednictvím vlastních pobídek, které Bělorusko uznají a ocení, bude-li to vhodné.
Neměli bychom podceňovat možnost, že Lukašenko vydírá Kreml, který byl doposud zásadní pro jeho pevné uchopení politické moci. Pokud to tak ve skutečnosti je, EU by se neměla obávat použít metodu cukru a biče, a proto vítám blížící se návštěvu ministra zahraničních věcí Martynova.
Bělorusko může z užších vztahů s Evropskou unií mnoho získat, v neposlední řadě to může být částečná úleva od značně rozšířené chudoby způsobené stagnujícím hospodářstvím. Skutečností však zůstává, že Bělorusko stále ještě není členem Rady Evropy. Ratifikace jeho dohody o partnerství a spolupráci s EU je stále zamrazena. Bělorusko je nadále zemí, kde jsou běžně přehlížena lidská práva, politická opozice není tolerována a svobodný tisk je vzdáleným a marným snem.
Jakmile jsme jednou začali používat metodu cukru, měli bychom se také ujistit, že máme při ruce bič. Osobně však doufám, že Bělorusko, pokud se nesjednotí s Ruskem, jak by si to někteří zástupci Kremlu přáli, jednoho dne získá své právoplatné postavení v evropské rodině svobodných národů.
Jan Marinus Wiersma
Paní předsedající, zaprvé jsme rovněž velmi nespokojeni s výsledkem běloruských voleb a souhlasíme se závěrem mise OBSE/ODIHR, že tyto volby nesplňovaly evropské standardy. Proto v současnosti neexistuje důvod, proč měnit politiku EU vůči Bělorusku.
Souhlasíme s tím, že je dobré zjistit, zda můžeme s běloruskými orgány zahájit na neformální úrovni dialog o možné následné činnosti, jak bylo navrženo také francouzským předsednictvím. Následná opatření musí vznikat především na jejich straně. Pokud je Bělorusko připraveno rozvíjet dialog s Evropskou unií o možnosti zvýšení svobody ve společnosti a vytvořit dostatek volného prostoru, a to i pro opozici, Evropská unie bude moci reagovat. Do té doby nepodpořím odstranění stávajících sankcí, které jsou namířeny proti vedoucím postavám země, jimž není umožněno vstoupit na území EU. V nedávných měsících se objevilo několik povzbuzujících znamení - ta byla již mými kolegy poslanci v tomto Parlamentu zmíněna - která poskytují důvod pro prozkoumání, zda může být prostřednictvím dialogu s touto zemí dosaženo pokroku.
Zadruhé, pokud bude ministr zahraničních věcí Sergej Martynov pozván na jednání v Lucemburku, navrhuji, aby Rada kontaktovala také opozici. Jsou zde dva přední představitelé opozice - pánové Kozulin a Milinkevič. Proč je Rada také nepozvala na daná jednání?
Na závěr chci říci, že pokud bude s Běloruskem nastolen dialog o možných reformách, domníváme se, že je důležité, aby byla do této otázky zapojena i opozice. Existuje k tomu precedent: asi před sedmi lety došlo v samotném Bělorusku k neformálnímu dialogu částečně pod záštitou Evropského parlamentu, tento dialog byl nazván parlamentní trojka v otázce Běloruska. Bylo by možné, pokud by na to byly běloruské orgány připraveny, znovu zahájit tento dialog prostřednictvím vytvoření trojky Evropského parlamentu, OBSE a Rady Evropy. Konec konců cokoli v Evropě děláme, jakékoli diskuse vedeme, opozice musí být do takových činností zapojena.
Janusz Onyszkiewicz
Paní předsedající, průběh a rovněž výsledek voleb v Bělorusku jasně ukazuje, že ačkoli Alexander Lukašenko projevuje přání rozvíjet vztahy s Evropskou unií, představuje si, že dialog může být zahájen a veden podle jeho podmínek a bez jakýchkoli ústupků z jeho strany. Musíme si však být vědomi, že zlepšení vztahů s Evropskou unií není pouze v objektivním zájmu Běloruska, ale také v zájmu samotného Lukašenka. Neustálý nátlak ze strany Ruska, které usiluje o převzetí kontroly nad klíčovými odvětvími běloruského hospodářství, může vést k takové závislosti na Rusku, že bude Lukašenkův vliv v zemi závažně oslaben. Jedinou cestou ven je zapojení západních společností do privatizačního programu, který se stal nezbytným vzhledem k podmínkám, v jakých se běloruské hospodářství nachází. To je jediný způsob, jakým může Bělorusko uniknout před tím, aby bylo vykoupeno politicky kontrolovaným ruským kapitálem.
Musí být tedy zahájen dialog za tím účelem, aby se v Bělorusku dospělo k právním a politickým podmínkám, které podpoří investice kapitálu EU do této země. Tento dialog však nesmí danému režimu poskytnout příležitost k tomu, aby získal důvěryhodnost nebo aby byl schvalován. Dialog tedy musí být ze strany Běloruska doprovázen opatřeními, která když ne ve velké míře, tak alespoň viditelně, jasně určí směr změn v politickém systému. Každý rozhovor se zástupci běloruských orgánů, ať se koná kdekoli, by měl být vyvážen schůzkami na stejné úrovni mezi politickými představiteli EU a nejvýznamnějšími představiteli opozice.
Elisabeth Schroedter
Paní předsedající, pane komisaři, pane úřadující předsedo Rady, dámy a pánové, jménem Skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance, vítám delegaci známých politiků, Alexandera Milinkeviče a Alexandera Kozulina, kteří dnes sledují naši rozpravu zde v Evropském parlamentu, a poté o ní budou moci informovat ve své zemi.
Stále je problém, že informace o naší práci, kterou zde v Parlamentu vykonáváme pro Bělorusko, musí procházet touto cestou, protože neexistují jiné možnosti. Je to znamení, že základní předpoklady pro demokratický vývoj Běloruska ještě nebyly zavedeny. Svoboda názoru a svoboda informací jsou pro demokracii zásadní.
Letos v létě učinil prezident Juščenko veřejný slib, že volby v jeho zemi budou vedeny otevřeným, demokratickým a spravedlivým způsobem, a tento slib porušil. Volební kampaň, která opozici popírá jakoukoli možnost představit své kandidáty v celé zemi a zásadně mění podmínky tak, že ani dobře organizovaná opozice není schopná dosáhnout toho, aby byl zvolen alespoň jeden kandidát, nepředstavuje spravedlivé a demokratické volby. Naše usnesení je tedy v tomto bodě jasné.
Musíme přistoupit k předpokladu zrušení zákazu vydávání víz a k předpokladu nového finančního nástroje, kterému nyní musí být poskytnuty prostředky na podporu opozice a na podporu lidí, jež vyvíjejí úsilí na nastolení demokracie.
Konrad Szymański
Paní předsedající, politika rychlého otevření dveří Bělorusku byla špatně navržena a byla vedena amatérským způsobem. Ze strany Evropské unie a některých členských států přicházela prohlášení o zlepšování vztahů ještě před tím, než Lukašenkův režim přijal jakékoli trvalé kroky směrem ke svobodě. Učinili jsme tak jako projev důvěry. Mělo by nás to ponaučit, abychom byli do budoucnost preciznější.
Samozřejmě se můžeme Bělorusku otevřít, ale pouze tehdy, přijme-li vláda v Minsku konkrétní kroky ve prospěch svobody: zahájení politického dialogu prostřednictvím televizních kanálů nebo novin s opozicí, pomoc EU určená pro alespoň částečně svobodný parlament, který bude zahrnovat i představitele opozice navržené lidmi, nikoli Lukašenkem. Toto je jediná taktika - něco za něco - která nám zachová naši důvěryhodnost a přinese příležitost k demokratizaci Běloruska.
Erik Meijer
Paní předsedající, i kdyby měly všechny strany v Bělorusku rovné příležitosti k tomu, jak vyhrát posty ve volbách, existuje zde velká pravděpodobnost, že strana úřadujícího prezidenta Alexandera Lukašenka získá většinu. Ti, kteří upřednostňují sociální bezpečí před individuálními svobodami, ho velmi podporují. Oceňují mnohem menší počet převratů, k nimž v Bělorusku dochází ve srovnání s množstvím, ke kterým došlo v jiných bývalých sovětských republikách. Na druhou stranu Lukašenko vyvolává odpor mezi lidmi, kteří odmítají jeho snahu o sjednocení s Ruskem. Ti jsou oddáni samostatnému běloruskému jazyku, který byl před téměř 90 lety důvodem k založení této země. Mnoho intelektuálů, kteří vzhlížejí spíše k Polsku, Litvě a Evropské unii, zemi opustilo.
Musí být ukončeno bití demonstrantů, uvězňování odpůrců a všechny ostatní pokusy, které opozičním stranám zamezují v existenci. Volební právo, které umožňuje vyloučení celé opozice z parlamentu, je špatným volebním právem. Není třeba, abychom usilovali o konfrontaci s touto zemí, ale spíše udělali vše, co je v našich silách, abychom podpořili její demokratizaci.
Nedávno došlo k určitému zlepšení v situaci Běloruska ve srovnání s předchozími roky. Političtí vězňové byli propuštěni a vláda se snaží jednat s Evropskou unií. Vláda rovněž prohlásila, že parlamentní volby proběhnou tentokrát spravedlivě - ale to, co se stalo poté, toto prohlášení zdaleka nepotvrdilo. Bělorusko stále uplatňuje trest smrti a v nesouladu se zákonem nejsou sdělovací prostředky nezávislé. V nadcházejícím období musí být posílen volný pohyb mezi EU a Běloruskem a musí být veden dialog jak s vládou, tak s organizacemi, které nepodléhají vládní kontrole.
Bastiaan Belder
Paní předsedající, mnoho běloruských občanů doufá ve zlepšení vztahů s Evropskou unií, což by mělo za následek v pozitivní dynamiku reformy v jejich zemi. Jejich touhu bezvýhradně podporuji. Z tohoto důvodu by rovněž všechny evropské orgány měly usilovat o postupné posilování vztahů s Minskem, aniž by to mělo vliv na jejich politickou věrohodnost, a mělo by k tomu docházet v režimu přísné podmíněnosti (viz odstavec 10 usnesení).
Za významný konkrétní krok v tomto směru považuji to, abychom upravili - to znamená snížili (viz odstavec 13 našeho usnesení) - poplatky za udělování víz EU pro běloruské občany: ty v současnosti činí 60 EUR pro občany Běloruska, a v porovnání s tím pouze 35 EUR pro ruské občany. Zajímalo by mě, co si o tomto návrhu myslí Rada a Komise.
Jednou věcí, která se mi v usnesení - které jinak hodlám podpořit - jeví jako podivná, jsou odstavce 7 a 8. V těchto odstavcích vyzýváme ke skutečně demokratickým volbám a také k dodržování lidských práv, ale obracíme se s těmito požadavky pouze na běloruskou vládu. Měli bychom se obrátit rovněž na parlament, protože ten je naším přirozeným partnerem pro diskusi.
Jacek Protasiewicz
(PL) Paní předsedající, zprávu o volbách, které se konaly v Bělorusku, podala již mise OBSE. Tyto volby nebyly ani transparentní, ani čestné a demokratické. Je však skutečností, že byli propuštěni alespoň hlavní političtí vězňové. Nicméně důvody, kvůli kterým byli uvězněni, nebyly odstraněny. Nemáme naprostou jistotu, že v blízké budoucnosti nebudou v Bělorusku zatčeni buď tito (dočasně propuštění), nebo noví vězni. Musíme zajistit, aby byly odstraněny příčiny a nikoli pouze následky. Při příležitosti této rozpravy je rovněž třeba připomenout, že se v Bělorusku nachází dalších 14 lidí, jejichž svoboda je omezena, protože jsou odsouzeni buď k domácímu vězení, nebo k nuceným pracím za činnosti podporující lidská práva a svobodu.
Naše prohlášení je velmi vyvážené. Jednak vyjadřuje uspokojení nad propuštěním vězňů a jednak se znepokojením posuzuje průběh a výsledek voleb. V odstavci 12 Parlament souhlasí s "postupným" přístupem při budoucích jednáních s Běloruskem a uvádí, že můžeme souhlasit s částečným pozastavením sankcí, a to maximálně na dobu šesti měsíců a za podmínky, že budou provedeny určité zásadní změny, které v Bělorusku zlepší situaci zejména v otázce svobody sdělovacích prostředků. Toto je dobrý krok vpřed a já jsem jeho horlivým příznivcem. Zároveň bych rád vyzval jak francouzské, tak české předsednictví, které nastoupí do své funkce na období první poloviny příštího roku, aby zajistila, že vždy, když se budou konat oficiální schůzky se zástupci běloruských orgánů, bude třeba najít si čas také na schůzky se zástupci opozice. Musí být rovněž nalezena vůle snížit poplatky za udělování víz běloruským občanům, protože jinak se nám nepodaří přiblížit tento národ Evropě.
Jako Polák bych rád vyjádřil, jak si cením skutečnosti, že se Parlament rozhodl vzít v úvahu, že činnosti polské menšiny v Bělorusku jsou omezeny běloruskými orgány a že v této zemi působí zákonným způsobem zvolený orgán, který polské občany zastupuje a kterému předsedá Angelika Borysová.
Justas Vincas Paleckis
Paní předsedající, usnesení o situaci v Bělorusku ukazuje, co by mohly Brusel a Minsk učinit, aby neztratily dobrou příležitost ke zlepšení svých vztahů.
Podporuji přístup, který zaujal Jan Marinus Wiersma a který odráží rovněž postoj přijatý běloruskou opozicí Alexandera V. Kozulina a Alexandera Milinkeviče. Politika EU, jež usilovala o trestání Běloruska a Bělorusů za kroky jejich režimu, nedosáhla zamýšlených výsledků. Je nezbytné umožnit kontakty mezi lidmi a snížit překážky spojené s udělováním víz, které jsou v rozporu se zdravým rozumem.
Bude-li Minsk skutečně ochotný zlepšit spolupráci s EU, mohlo by to vést k vytvoření podmínek vhodných pro zahájení vzájemných diskusí, a to nejen na externí úrovni, ale také na úrovni domácí. Toho by bylo možné dosáhnout zahájením jednání o politických, hospodářských a sociálních otázkách a otázkách týkajících se lidských práv, kterých by se účastnily všechny politické strany, opoziční síly, nevládní organizace a odborové organizace.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Paní předsedající, pane úřadující předsedo Rady, ještě před několika týdny jste se domnívali, že je předčasné pozvat běloruského ministra zahraničních věcí Sergeje Martynova do Paříže. Nyní se zřejmě domníváte, že nastal ten správný čas. Abych byla upřímná, ani po vašem prohlášení jsem stále ještě nepochopila přesný důvod, jenž se skrývá za touto změnou názoru. Konec konců, jak již všichni zmínili, volby, které se konaly dne 28. září, v žádném případě nesplňovaly standardy, které jsou pro nás všechny běžné a kterých si všichni tolik vážíte. Schůzka na této úrovni a v tomto složení - neformálním nebo jiném - se zdá být oceněním daného režimu. Avšak za co takové ocenění náleží?
Také dnes dopoledne jsem měla ještě jednou to potěšení diskutovat s panem Milinkevičem a panem Kozulinem. Běloruská opozice je sjednocená a možná silnější než kdy jindy. Této opozici musí být dána příležitost oslovit běloruský lid a běloruským lidem musí být dána příležitost přímo zakusit evropské svobody. Je nepřijatelné, aby víza EU stále činila 60 EUR na poplatcích, jestliže průměrný měsíční plat v Bělorusku dosahuje výše pouhých 250 EUR. Kolikrát o to ještě budeme muset žádat?
Nepochybuji o důležitosti a nutnosti určité úrovně dialogu. Je však jasné, že hezká slova pana Lukašenka jsou často prázdná a že zamýšlený dialog musí být odůvodněný a rovněž velmi dobře cílený. Moje otázka je následující: co přesně má Rada v plánu? Velmi ráda bych měla k této záležitosti více informací.
Ráda bych skončila otázkou, kterou položil rovněž pan Wiersma. Je úřadující předseda Rady připraven přijmout pana Milinkeviče a pan Kozulina také příští pondělí - nebo před, během či po jejím rozhovoru s panem Martynovem? Rozhodnutí je na vás, ale uvědomme si, že je to jediným vhodným znamením, které můžeme za stávajících okolností vyslat.
Bohužel budu muset Parlament za několik minut opustit. Omlouvám se za toto vyrušení, ale ráda bych dostala přímou odpověď.
Wojciech Roszkowski
(PL) Paní předsedající, dnes se rozhoduje o osudu Běloruska, zemi, v níž žije 10 milionů Evropanů. Nemůžeme stát stranou a sledovat, co se děje. Diktátoři, jako je Lukašenko, ustoupí pouze pod silou nátlaku. Je zde pouze jedna otázka: v jakém směru k tomuto ustoupení dojde? Vzhledem k tomu, že hospodářský klíč k nezávislosti Běloruska má Rusko, jeho nátlak může skončit tím, že Bělorusko ztratí svou svrchovanost. Nátlak ze strany EU může být účinný, pokud Lukašenko má co ztratit a EU má co nabídnout. Zdálo se, že bude se změnami souhlasit, ale nedávné volby mohou být těžko označeny za něco jiného než za frašku. Strach a zarputilost tohoto diktátora mohou Bělorusko dovést ke ztrátě svrchovanosti.
Lukašenko nemusí být při demokratizaci Běloruska poražen, pokud se bude mezi lidmi těšit velké důvěře. Tyto kroky však musí být skutečnými kroky k demokracii a nejen výsměchem, jehož cenu zaplatí běloruská opozice. Navzdory riziku černého scénáře EU nemůže tuto cenu přijmout. Nepřerušujme však dialog, pokud je v sázce nezávislost této země. Jak dnes řekl pan Milinkevič, budoucnost demokracie v této zemi závisí na tom, zda si dokáže zachovat svou nezávislost.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Děkuji, paní předsedající. Ačkoli běloruské parlamentní volby sledované organizací OBSE nesplnily požadavky na spravedlivé a svobodné volby, Rada ministrů dá na svém zasedání, které se koná příští týden, s největší pravděpodobností politickému dialogu zelenou. Lukašenko neudělal nic neobvyklého. Poté, co skončila válka v Gruzii, byli propuštěni tři političtí vězni. Tím byla splněna jediná podmínka EU pro zahájení dialogu. Je zřejmé, že po válce v Gruzii západ potřeboval jakýkoli malý pokrok, aby se mohl pokusit o vyvinutí protiváhy vůči vzrůstajícímu vlivu Moskvy v rámci postsovětského území. Avšak i kdyby Lukašenko dokázal uspořádat dialog podle svých vlastních představ, jaký druh dialogu můžeme očekávat od Moskvy?
Brusel musí zahájit dialog na základě předem dohodnutého systému referenčních hodnot, jinak EU může v tomto dialogu pouze prohrát. Lukašenko to využije k tomu, aby posílil svou domácí moc a udržel Moskvu na uzdě, nikoli k tomu, aby umožnil postupnou politickou liberalizaci. Mezitím může EU ztratit svou největší zbraň, která je na východě účinná, svůj image. Je na nás, abychom rozhodli...
Adrian Severin
Paní předsedající, chci varovat před politikou, která směřuje k oceňování běloruského vedení, čímž tvoří protiváhu vůči rozhodnutím ruského vedení, které nemáme v oblibě.
Domnívat se, že tímto způsobem můžeme vytvořit propast mezi Moskvou a Minskem nebo změnit politickou orientaci prezidenta Lukašenka, je pouhým zbožným přáním.
Rovněž bychom neměli cokoli slibovat výměnou za osvobození vězňů, kteří neměli být zatčeni. Evropská unie se musí vyvarovat izolaci Běloruska a zapojit se do dialogu s vedením této země. Za tímto účelem musí stanovit balíček motivačních opatření, který by měl přesvědčit režim a obyčejné občany, kteří ho naivně podporují, že Evropská unie může přispět ke zlepšení životních podmínek běloruského lidu.
Na druhou stranu, jakékoli otevření se této zemi by mělo být postupné, podmíněné, vzájemné a zaměřené hlavně na to, aby přineslo prospěch společnosti a nikoli vedení země.
Pan Lukašenko uvedl, že opozice v každé zemi je dobrá, ale netýká se to opozice podporované ze 100 % ze zahraničí. Problémem je to, že opozice v Bělorusku nemůže přežít, protože je rozdrcena režimem. Proto nesmíme demokratickou opozici nechat svému osudu.
Marian Harkin
Pane předsedající, záležitost týkající se víz je velmi důležitá pro všechny běloruské občany. Ráda bych však zdůraznila zvláštní situaci s ohledem na cestování.
Díky projektu Chernobyl Children's Project International (Mezinárodní projekt na pomoc dětem z Černobylu), který založila Adi Rocheová v Irsku, přichází každý rok do Irska přibližně 1 000 dětí z Běloruska, které zde stráví několik týdnů odpočinkem, zotavením a v některých případech zde podstoupí další lékařské zákroky. Od doby, kdy byl tento charitativní projekt zahájen, Irsko navštívilo celkem 17 000 dětí.
Povolení navštívit Irsko bylo pro tyto děti zrušeno, a to sklíčilo všechny zúčastněné: děti, jejich hostitelské rodiny a mnoho dalších. Tento projekt je velmi dobrý a každý z něj má prospěch.
Pracuje se na sestavení mezivládní dohody a doufám, že bude brzy dokončena, ale také vím, že Irsko usiluje o udělení výjimky z tohoto zákazu.
Ráda bych požádala Komisi a Radu, aby učinily, možná v rámci neformálního dialogu, vše, co je v jejich silách, k zajištění pokračování tohoto velmi hodnotného projektu. Vím, že je to pouze malá část z celkové situace, ale pro opravdu mnoho životů to bude znamenat velmi pozitivní rozdíl.
Jana Hybášková
(CS) Vážený pane předsedající, mohli jsme si rýsovat zahraniční politiku, dohadovali jsme se o jižní dimenzi a východní dimenzi. 21. srpna jsme my, Čechoslováci, oslavili na zahraničním výboru 40. výročí vstupu sovětských vojsk do Československa debatou o Gruzii. Východní dimenze se stala skutečností, nemůžeme od ní utéci, a proto musíme jednat. Politika není koncert, politika je kontext a kontext máme. Proto musíme plně podporovat směřování Běloruska směrem k Evropě, proto plně podporuji návrh usnesení tak, jak je ustanoven. Bělorusko nesmíme izolovat, Bělorusko nesmíme prohlásit za demokracii. Po Bělorusku jednoznačně musíme chtít zrušení trestu smrti, návrat studentů na univerzity, možnost beztrestného návratu těch, kteří odmítli sloužit v běloruských ozbrojených silách, registraci nevládních organizací. A co musíme udělat my? Musíme ukázat, že plníme kodaňská kritéria, musíme jednat jako Evropa.
Józef Pinior
(PL) Pane předsedající, nejprve bych dnes rád v Evropském parlamentu uvítal pana Milinkeviče a pana Kozulina, představitele běloruské opozice. V této době je velice složité stanovit politiku EU, pokud jde o Bělorusko. Na jedné straně musíme neustále jednat s autoritářským státem, zatímco na druhé straně vidíme znamení určitého vývoje a určitých změn tohoto systému v komplikované mezinárodní situaci. Politika EU by měla být v této době zaměřena výhradně na běloruský lid. Otázkou je: kdo kvůli sankcím ztrácí nejvíce? Lukašenkův režim nebo běloruský lid? Toto je otázka, na kterou si musíme sami odpovědět v různých orgánech EU. Není pochyb o tom, že v této době musíme sestavit politiku, která přesně určí naše cíle a přinese prospěch vyvolaný činnostmi EU zaměřenými na Bělorusko.
Jas Gawronski
Pane předsedající, v současnosti k nám z Minsku přichází protichůdné signály, a to je ve srovnání s předchozím obdobím již určitým pokrokem, nedávné parlamentní volby však posílily populární západní pojetí Běloruska, které tuto zemi považuje za něco jako banánovou republiku. Na druhou stranu nedávné propuštění politických disidentů je vítaným vývojem. Pokud je to pokus, kterým se Lukašenko snaží oslovit západ, oceňme jeho úsilí naší opatrnou podporou. Neměli bychom však podléhat jakékoli iluzi o obecně rozšířeném zneužívání lidských práv a politických svobod, ke kterému v Bělorusku dochází. Musíme se zaměřit na lidi a občanskou společnost Běloruska - tedy na důvod, který tento Parlament na základě své vznešené a zásadní tradice podporuje, a ještě více je tomu tak po dnešním projevu Ingrid Betancourtové.
Běloruský lid touží zaujmout své místo v nové Evropě. Musí vědět, že máme zájem a že ho nebudeme přehlížet.
Libor Rouček
(CS) Pane předsedající, v Bělorusku došlo v uplynulých týdnech k několika důležitým změnám. Nejvýraznější z nich bylo propuštění politických vězňů, zde přítomného Alexandra Kozulina a také Sergeje Parsjukeviče a Andreje Kima. Průběh parlamentních voleb však bohužel neodpovídal mezinárodním demokratickým standardům. Co z toho pro nás plyne? Jsem toho názoru, že Evropská unie by měla v mnohem větší míře než doposud podpořit rozvoj běloruské občanské společnosti, konceptu demokracie a lidských a občanských práv. Jsem toho názoru, že je také třeba zvážit i zvýšení finanční podpory, např. nezávislým sdělovacím prostředkům, nevládním organizacím, nezávislým odborům apod. Součástí podpory běloruské občanské společnosti by mělo být i snížení, případně úplné zrušení poplatků za udělování víz běloruským občanům, a to zvláště mladým lidem a studentům. Jak zde již bylo řečeno, vízum stojí 60 EUR, což je týdenní plat průměrného Bělorusa. Myslím, že bychom to měli zvážit.
Colm Burke
Pane předsedající, vyzývám Radu a Komisi, aby důrazně vyzvaly běloruské orgány k ukončení vydávání výjezdních víz svým občanům, zejména dětem a studentům. Zatímco ve většině případů je vízum požadováno pro vstup do země, v Bělorusku je vízum potřeba pro opuštění země.
Položil jsem otázku týkající se mezinárodního zákazu cestování, který se vztahuje na děti z této země vedoucímu představiteli běloruské opozice Alexandru Milinkevičovi během schůzky skupiny PPE-DE, jež se konala dnes dopoledne. Pan Milinkevič řekl naší skupině, že běloruský režim uložil tento zákaz cestování, protože není žádoucí, aby děti viděly, jak žijí ostatní.
V mém volebním obvodu, v jižní části Irska, bylo shromážděno přibližně 70 milionů EUR a tato částka byla vydána na péči o děti a zlepšování podmínek, ve kterých žijí v sirotčincích. Moje kolegyně Marian Harkinová již o tomto zákazu dnes večer hovořila. Nyní chápu, že ve skutečnosti nebude dvoustranná dohoda mezi Irskem a Běloruskem uzavřena dříve než v květnu nebo červnu. Proto se připojuji k její výzvě, aby byla Irsku udělena výjimka a děti mohly odcestovat na Vánoce a aby mohly získat pomoc a podporu, kterou potřebují.
Zita Pleštinská
(SK) Vážený pane Milinkeviči, vážený pane Kozuline, jsem potěšena vaší přítomností na dnešní rozpravě o vaší zemi, Bělorusku. Pro mě představujete naději, že se Bělorusko jednoho dne stane svobodnou a demokratickou zemí.
Neférové říjnové volby v Bělorusku znovu posílily Lukašenkův totalitní režim. Ze 110 postů v dolní komoře běloruského parlamentu nepřinesly opozici ani jeden post. Ačkoli byli političtí vězni v říjnu propuštěni, kdykoli se mohou ve vězení znovu ocitnout.
Dámy a pánové, drobnými vylepšeními volebního procesu se nám Lukašenko snaží ukázat, že EU již nemá důvody k tomu, aby Bělorusko zůstávalo v izolaci. Dobré vztahy s Minskem by sice pomohly oběma stranám, Unie však musí vyžadovat víc než pouhé kosmetické úpravy ke zlepšení demokracie. EU musí vyžadovat svobodné sdělovací prostředky v Bělorusku a zapojení všech demokratických sil do procesu řízení Běloruska.
Jean-Pierre Jouyet
Pane předsedající, francouzské předsednictví věnuje velkou pozornost všem východním sousedům EU: Gruzii a Ukrajině - summit ze dne 9. září představuje nebývalý pokrok ve vztazích mezi EU a Ukrajinou - dále Moldavsku, kde jsem byl před dvěma dny, abych tam prodiskutoval budoucnost vztahů mezi Evropskou unií a Moldavskem ve formě nové a ambicióznější dohody, než je současná dohoda o partnerství a spolupráci. V této souvislosti tedy pozorně sledujeme vývoj, ke kterému dochází v Bělorusku.
Stejně jako vy litujeme, že daný režim nevyužil volby, které se konaly dne 28. září, jako příležitosti, která by značila pokrok směrem k demokratickým standardům. EU je zároveň potěšena, že může vidět několik pozitivních vývojových trendů, zejména se jedná o propuštění politických vězňů. V pondělí musí dojít mezi ministry zahraničních věcí v Lucemburku k rozpravě, a to v podobném duchu, v jakém byla mluvčími vedena tato rozprava. Naším poselstvím je to, že Evropská unie je připravena pokročit, pokud orgány v Minsku vyvinou úsilí. Potřebujeme progresivní přístup - jinými slovy, sankce nebudou zrušeny přes noc - a podmíněný přístup, při takovém bude EU odpovídat na pozitivní signály ze strany režimu, a rovněž přístup zaměřený na blaho občanské společnosti, jak uvedl pan Severin.
Rád bych objasnil, že děti a studenti mohou samozřejmě získat vízum. Záleží to na velvyslanectví, je to však umožněno na základě schengenského systému. Na orgány z Minsku musíme vyvinout nátlak, aby bylo zajištěno, že budou tato víza udělována, ačkoli EU za to není odpovědná. Rád bych rovněž zdůraznil, že co se týče mladých lidí a dětí, které se nachází blízko běloruských hranic, existují zde zvláštní výhody.
EU bude i nadále podporovat opozici. Právě jsem měl schůzku s pány Milinkevičem, Kozulinem a Protasiewiczem a Parlament se může pochlubit udělením Sacharovovy ceny panu Milinkevičovi. Domnívám se, že toto gesto je pro Evropský parlament ctí. Jak jsme již řekli, je zásadní, aby v případě, že se představitel členského státu vydá do Minsku, došlo k setkání s opozicí. Neztratili jsme tedy naději v to, že se režim bude vyvíjet směrem k větší liberalizaci tak, aby Bělorusko nezůstalo ve výhradním vztahu pouze vůči Rusku.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Pane předsedající, co se týče otázky, zda jsme připraveni přijmout v pondělí v rámci zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy opozici, je to zajímavý návrh. Tuto možnost prozkoumáme a názory ostatních členů předám Benitě Ferrero-Waldnerové. Pozvání však náleží předsednictví. Pokud ke schůzce s opozicí dojde, komisaři jsou samozřejmě připraveni se jí zúčastnit.
Pokud jde o otázku pomoci EU Bělorusku, pomoc je zaměřena na podporu občanské společnosti a potřeby obyvatelstva: zdroje evropského nástroje sousedství a partnerství, které pro období 2007-2010 představují 20 milionů EUR určených na potřeby obyvatelstva a demokratizaci v širokém slova smyslu, kombinované s tematickým programem pro nestátní subjekty a místní orgány a s nástrojem pro demokracii a lidská práva na podporu demokratizace a občanské společnosti v užším smyslu.
Předpokládáme opatření na podporu rozsahu působnosti nevládních organizací, zejména v oblasti lidských práv a nezávislých sdělovacích prostředků. Byla vznesena otázka ohledně sirotků z Černobylu, jimž je zakázáno vycestovat a pobývat v členských státech. Komise společně s vedoucími představiteli misí v Minsku nastolila otázku sirotků z Černobylu před danými orgány, a bude v této záležitosti podle potřeby pokračovat. Komise navíc bude nadále podporovat činnosti na zmírnění černobylské katastrofy.
Na závěr mohu říci, že tato živá rozprava ukazuje, že zde v této kritické době panuje jasný zájem na běloruské otázce. Nepochybně nastal čas strategicky rozhodnout o tom, jaký by měl být náš přístup vůči Bělorusku v této složité situaci. Se zájmem jsem naslouchal názorům poslanců tohoto Parlamentu a chápu, že podle některých z vás by mohlo být využito omezené a přiměřené pozastavení sankcí jakožto pozitivní páka, která by sloužila k vyvinutí tlaku za účelem demokratického pokroku.
Nyní očekáváme usnesení parlamentu o Bělorusku, které má být přijato zítra, a v našem rozhodnutí, jež bude brzy přijato, vaše stanovisko řádně zohledníme.
Předsedající
Obdržel jsem šest návrhů usnesení v souladu s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra.
Písemná prohlášení (článek 142 jednacího řádu)
Alessandro Battilocchio  
Výsledky běloruských voleb hovoří samy za sebe. Tento výsledek byl do velké míry očekáván: opozice byla rozdrcena mocnou mašinérií prezidenta Lukašenka, která účinně zabránila tomu, aby volby proběhly řádným způsobem.
Zdá se mi, že Evropa se znovu chová jako hluchá: stížnosti na manipulaci voleb, zastrašování, násilí a obtěžování zůstávají doposud bez povšimnutí, navzdory tomu, že mezinárodní pozorovatelé potvrzují jasná porušování, která jsou velice vzdálena požadovaným demokratickým standardům.
Očekávám, že se Evropská unie vyjádří jasnějším a přímočarým způsobem a přijme nezbytná politická a diplomatická opatření. Vyhněme se běžným proklamacím a pěkným usnesením či prohlášením o záměru. Bylo by to pouze pokrytectvím a symbolem Evropy, která není schopná vyjádřit autoritativní a rozhodný postoj.
Adam Bielan  
Lukašenko znovu obešel Evropskou unii, která ukázala svou naivitu v tom, že danému režimu nestanovila žádné počáteční podmínky. Lukašenko se ukázal být vychytralejším politikem, než si Evropa myslela. Na základě voleb a toho, co se dělo v průběhu kampaně, se ukázalo, že strategie EU byla špatně připravena. To by mělo EU přinutit, aby si uvědomila svou naivitu, která provází její východní politiku.
Vydat se cestou k Evropě bude vyžadovat zvláštní opatření zacílená na občanské svobody ze strany Minsku, má-li proces otevření se Bělorusku pokračovat.
Pro západ je nezměrně důležité uznat, že tyto volby byly fraškou, protože to nebyly svobodné volby. Pokud budou tyto volby uznány, budeme hrát s Lukašenkem jeho hru se západem, ve které bude Lukašenko jediným, komu to přinese prospěch. Sdělovací prostředky stále nejsou svobodné a v Bělorusku neexistuje svoboda sdružování. Záhadná úmrtí politických aktivistů zůstávají nevysvětlená i po 10 letech. Osvobození politických vězňů v zásadě nic nemění. Po volbách bude docházet k více případům pronásledování.
Vláda Donalda Tuska se až doposud nedokázala projevit jakýmkoli způsobem, který by sledoval východní politiku. S Ruskem nebylo vyjednáno nic zvláštního, situace v Gruzii byla uklidněna, Ukrajina se Evropě neustále vzdaluje a Bělorusko se k našemu vyslanci chovalo, jako by neexistoval. Myslím, že by bylo vhodné zjistit, kdo je autorem této kompromitující východní politiky.
Janusz Lewandowski  
Pane předsedající, Evropská unie analyzuje a přizpůsobuje svou politiku vůči Bělorusku. Politika sankcí a izolace, kterou jsme doposud prosazovali, nepřinesla očekávané výsledky. Nedokázala změnit represivní povahu orgánů. Novou okolností byl ruský útok na Gruzii značící opětovné zahájení imperiálních ambicí Kremlu. V Minsku a v ostatních zemích, které Rusko považuje za oblast svého vlivu, to bylo s největší pravděpodobností zaznamenáno. Pokus využít této nové situace prostřednictvím diplomacie EU se zdál být rozumný, při tom muselo být plně zohledněno riziko dialogu s diktátorem. Bylo tak učiněno ve shodě s běloruskou opozicí. Parlamentní volby představovaly další okolnosti, byly zkouškou dobré vůle na straně prezidenta Lukašenka.
Diplomacie využívající metodu cukru a biče nebyla úspěchem, to však nevylučuje provedení přezkumu politiky uplatňované vůči Bělorusku ve vztahu ke způsobu, jakým se situace v této zemi vyvíjí. Cíl je stále stejný - přivést tuto evropskou zemi k demokracii, tržnímu hospodářství a dodržování lidských práv. Jsem přesvědčen, že zachování běloruské nezávislosti je nezbytnou podmínkou, protože pouze tehdy se vyhlídky na demokratizaci této země stanou skutečnými. Alternativní scénář - demokratizace země, která byla pohlcena ruským impériem - je historickou iluzí.
Marianne Mikko  
písemně. - (ET) Dámy a pánové, Bělorusko bylo opakovaně popisováno jako "poslední evropská diktatura" a tak tomu je až do současnosti. Parlamentní volby, které se konaly dne 28. září, byly důležitou zkouškou. Propuštění politických vězňů před volbami bylo pěkným gestem prezidenta Lukašenka. Rovněž však je jisté, že opozice do parlamentu v dohledné době nevstoupí. Organizace OBSE zhodnotila volby správně.
Jedním z nejdůležitějších aspektů pro posílení běloruské občanské společnosti je vízová politika Evropské unie. Občanská společnost se musí co nejvíce podílet na demokratizaci Běloruska. Aby se občané stali aktivními, musí mít širší přehled o světovém dění. A musí mít možnost odejít z totalitní země.
Bělorusové potřebují víza, aby mohli cestovat. Získání schengenského víza představuje složitý a časově náročný postup. Postup udělování víz musí být zjednodušen. Lidé by neměli být trestáni. Jestliže bude pohyb lidí složitý, budeme běloruským občanům bránit v tom, aby se podíleli na hodnotách a kultuře Evropské unie. Naším záměrem není trestání běloruské občanské společnosti.
Nastal nejvyšší čas pro změnu. Lidé z Běloruska si ji velmi zaslouží. A naším úkolem je jim jakožto Evropané pomoci.
Athanasios Pafilis  
Politické síly, které podporují EU a slouží jí, s pobuřující smělostí a aniž by uvedly jakýkoli důkaz alespoň jako záminku, podepsaly společné usnesení týkající se odsouzení běloruské vlády za volby ze dne 28. září. Usnesení navrhované politickými silami evropské levice prostřednictvím Skupiny konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice se nese v podobném duchu. Je zřejmé, že EU a strany "evropské jednosměrné ulice" (Nová demokracie (ND), Panhelénské socialistické hnutí (PASOK), Koalice radikální levice (SYRIZA) / Synaspismos a Lidová ortodoxní výzva (LAOS)) se ztotožňují s představiteli imperialismu, kteří se spojují do tzv. opozice - dělají lokaje organizaci NATO, pane Milinkeviči. Tato opozice získala "překvapivých" 6 % v předchozích prezidentských volbách a nedokázala získat ani jediný post při nedávných parlamentních volbách.
Výsledky voleb by měly umlčet všechny námitky Evropské unie a imperialistů ze Spojených států, protože lidé z Běloruska podporují politiku své vlády proti přáním NATO a EU. Právě to je pro politické síly "evropské jednosměrné ulice" tak nesnesitelné a demoralizující. Tentokrát nedisponují záminkou propuštěných "politických vězňů" nebo výmluvou na nedostatek rovnocenné publicity pro kandidáty. Když nyní uznávají existenci takové rovnosti, nestydatě a svévolně tvrdí, že nový parlament má "pochybnou demokratickou legitimitu".
Poslanci Evropského parlamentu z Komunistické strany Řecka odsuzují obě tato nepřijatelná usnesení a vyjadřují svou solidaritu s lidmi z Běloruska v jejich boji proti imperialistické nadvládě.
Toomas Savi  
písemně. - Nedávné volby, které se konaly v Bělorusku, mohou být popsány jakkoli, ale v žádném případě jako svobodné a spravedlivé. Stalinova notoricky známá zásada, že není důležité, kdo získá hlasy, ale kdo je sčítá, je v Bělorusku stále velmi respektována. Hlasy byly ve většině případů sčítány mimo zorné pole pozorovatelů, například mise OBSE určená na pozorování voleb tedy nemohla volby uznat.
Lukašenkovo pokrytectví, které projevil při nedávném nadbíhání západu, je zřejmé. Učinil sliby ohledně povahy voleb, které nebyl schopen splnit - práva mnoha pozorovatelů voleb byla porušena tím, že byli zbaveni práva plně dohlížet na postup voleb. Toto závažné porušení ideálu demokratických voleb bychom neměli přehlížet. Sankce Evropské unie by neměly být zrušeny do té doby, než bude zjevné, že byla zahájena změna režimu.
Andrzej Jan Szejna  
Postoj Rady a Komise a usnesení Evropského parlamentu o situaci v Bělorusku mají za cíl zhodnotit výsledky parlamentních voleb, které se konaly dne 28. září, a rovněž jejich dopad na vztahy EU a Běloruska.
Samotná Evropská unie se nachází ve složité mezinárodní situaci. Na jedné straně je nepochybné, že Bělorusko nesplnilo své demokratické povinnosti, ale na druhé straně jsme svědky postupného, ačkoli pomalého, "tání" autoritativního režimu.
Během voleb bylo možné vypozorovat určité pozitivní jevy směřující k demokratizaci, jako bylo například osvobození politických vězňů, žádost o nezávislé pozorovatele OBSE a zlepšení podmínek pro sledování voleb. Běloruské orgány však nesplnily všechny své povinnosti. Měly by potvrdit svůj zájem zlepšit spolupráci s EU a vytvořit lepší podmínky pro dialog s EU. V širším měřítku by měly přijmout skutečná opatření, aby pokročily směrem k demokracii, dodržování lidských práv a zásadě právního státu.
Plně podporuji výzvu Komise a Rady, aby byla přezkoumána a případně pozastavena některá stávající restriktivní opatření týkající se Běloruska. Rozvoji občanské společnosti nesmí být bráněno. Sankce uložené Evropskou unií - zejména sankce týkající se postupů udělování víz a poplatků za jejich získání - se dotýkají běžných občanů, nikoli státních orgánů.
