Raportul privind politica în domeniul concurenței pe anul 2009 (dezbatere) 
Preşedinte
Primul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de dl Eppink, în numele Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, referitor la Raportul privind politica în domeniul concurenţei pe anul 2009.
Derk Jan Eppink
raportor. - Dle preşedinte, astăzi concurenţa este adesea privită ca fiind un concept care face viaţa dificilă. Unele persoane preferă aranjamente confortabile şi relaxarea acordurilor de culise ca protecţie împotriva lumii dure a concurenţei globale. Însă, dle comisar, concurenţa nu este un răsfăţ, ci salvatorul economiei europene. Europa se află la o răscruce de drumuri. Va crea o economie de transfer, cu creştere redusă şi şomaj structural ridicat, sau va avea o economie generatoare de prosperitate, care trece testul concurenţei globale?
O echipă de fotbal care nu este competitivă pierde joc după joc, dle comisar. O economie care nu este competitivă pierde investiţii, locuri de muncă şi, în cele din urmă, baza acordurilor sale sociale. Deoarece politica europeană în domeniul concurenţei este de competenţa exclusivă a Comisiei Europene, dumneavoastră, dle comisar - sau mai degrabă comisarul Almunia, al cărui loc îl ţineţi - joacă un rol decisiv.
Săptămâna aceasta, Organizaţia Naţiunilor Unite a publicat cifrele privind investiţiile străine directe din 2010. Statele Unite ale Americii au atras cu 43 % mai multe investiţii străine decât în 2009. Investiţiile străine directe în America Latină au crescut cu 21 %, iar în Asia cu 10 %. În Uniunea Europeană, au scăzut cu 20 % - de ce s-a întâmplat acest lucru? Banii merg acolo unde există acţiune. Se pare că investitorii privesc Europa ca pe un continent al lipsei de acţiune, care generează numai cifre de creştere slabă. Acest lucru demonstrează că Uniunea Europeană se confruntă cu un deficit de competitivitate.
Dle comisar, trebuie să asiguraţi condiţii echitabile pentru activitatea de antreprenoriat din Europa, pentru a pregăti mai bine continentul nostru pentru concurenţa de la nivel mondial. Ştim cu toţii situaţia Chinei.
Aş dori să vă atrag atenţia asupra mai multor aspecte ale politicii din domeniul concurenţei pe 2009, ale cărei caracteristici sunt vizibile în prezent. Principala problemă este acum cea a consecinţelor ajutorului de stat masiv acordat sectorului financiar: statele au alocat banii contribuabililor pentru a preveni prăbuşirea sectorului financiar. Dacă am fi permis un colaps al sectorului financiar, economiile şi pensiile a milioane de cetăţeni europeni ar fi fost îngropate, de asemenea. Însă se subînţelege că ajutorul de stat pe această scară a provocat denaturări ale concurenţei. Acesta este motivul pentru care trebuie să se termine cât mai curând posibil cu această practică, iar banii trebuie să fie returnaţi contribuabililor din Europa.
Prin urmare, dle comisarul, prima mea întrebare este: cât de temporar este cadrul temporar şi cum va fi eliminat? Sper că veţi clarifica această problemă în numele comisarului Almunia.
Un alt aspect este sprijinul cu lichidităţi oferit de Banca Centrală Europeană anumitor bănci cu scopul de a le menţine în viaţă. Recunosc faptul că există o interfaţă între politica monetară şi cea în materie de concurenţă - însă impactul acesteia a denaturat concurenţa? Aceasta este întrebarea mea.
O altă problemă este setul de reguli pentru cesiune. Criteriile de lucru pentru restructurarea companiilor sunt suficient de clare şi echitabile. Acum ar trebui să ne îndreptăm privirea către viitor: ce se va întâmpla, dle comisar? Statele membre au mers foarte departe pentru a recapitaliza sectorul financiar prin naţionalizarea parţială şi/sau integrală a instituţiilor cu banii contribuabililor. Acest lucru va trebui să fie dezvăluit. Însă odată ce statele membre încep să se retragă din instituţiile financiare pentru a-şi restabili statutul privat, există pericolul de a lăsa în urmă o dotă, un fel de cadou de nuntă. Zestrea poate fi utilizată pentru a sprijini poziţia instituţiilor financiare de pe piaţa privată.
Acesta este un fenomen pe care l-am văzut de multe ori în procesul de privatizare. Mi-l amintesc prea bine în sectorul poştal. Guvernele şi-au sprijinit furnizorul de servicii poştale chiar înainte de a intra pe piaţa privată. Într-o scrisoare, i-am amintit comisarului Almunia de lunga anchetare a furnizorului german de servicii poştale. Comisia deschide în prezent anchetări ale furnizorilor de servicii poştale britanici, francezi, precum şi belgieni, întrucât aceste pieţe poştale vor fi liberalizate anul acesta.
Deci, dle comisar, vă rog să fiţi atent la fenomenul de dotă în sectorul financiar. Prevenirea unei probleme este mai bună decât parcurgerea lungului drum al acţiunii în instanţă.
Vă mulţumesc dumneavoastră, dle comisar - de asemenea, comisarului Almunia - pentru cooperare şi îi mulţumesc, de asemenea, serviciului DG Concurenţă, care, din câte ştiu, este unul dintre cele mai bune din cadrul Comisiei.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, în numele vicepreşedintelui Almunia, care nu a putut fi prezent aici în această dimineaţă, aş dori în primul rând să îi mulţumesc raportorului, dl Eppink, pentru munca sa la raportul referitor la politica din domeniul concurenţei pe anul 2009. Aş dori, de asemenea, să le mulţumesc raportorilor din Comisia pentru industrie, cercetare şi energie, Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor, precum şi celor din Comisia pentru transport, dnei Koch-Mehrin, dlui Buşoi şi dlui Cramer.
Comisia salută tonul pozitiv al raportului şi sprijinul oferit acţiunilor noastre în domeniul politicii concurenţei pe anul 2009, în special în contextul crizei economice şi financiare. Împărtăşim punctul dumneavoastră de vedere că este esenţială concurenţa pentru a asigura condiţii echitabile de concurenţă pe piaţa unică şi pentru a promova o ieşire durabilă din criză. Acesta este motivul pentru care Comisia îşi menţine angajamentul de a-şi impune poziţia fermă cu privire la comportamentul anticoncurenţial şi la concentrările economice.
Comisia a luat act de mulţimea de solicitări de rapoarte sau studii specifice - peste 10. Nu este fezabil pentru Comisie să elaboreze toate aceste rapoarte, din cauza priorităţilor şi resurselor noastre limitate. Cu toate acestea, aşa cum a anunţat vicepreşedintele Almunia Comisiei pentru afaceri economice şi monetare în noiembrie, Comisia va analiza efectele pe care le-au avut asupra concurenţei măsurile temporare de ajutor de stat adoptate în contextul crizei. Va fi o analiză dificilă, însă criza este o oportunitate de învăţare pe care pur şi simplu nu o putem pierde.
În al doilea rând, aş dori să reiterez cu această ocazie faptul că aceste măsuri sunt într-adevăr temporare. Comisia a prelungit cadrul de criză pentru ajutoarele de stat până la sfârşitul anului 2011, deoarece condiţiile economice sunt încă incerte. Cu toate acestea, eliminarea treptată a acestor măsuri a început deja. Unele măsuri au fost anulate, iar altele au fost menţinute în condiţii mai stricte.
În al treilea rând, în ceea ce priveşte aplicarea privată a regulilor concurenţei, Comisia a luat act de sprijinul Parlamentului pentru crearea unei forme europene de recurs colectiv şi de solicitarea unor reglementări specifice ale UE pentru a garanta despăgubirea victimelor încălcării legislaţiei antitrust a UE. Comisia va lansa o consultare publică la începutul lui 2011 privind o abordare europeană a recursului colectiv. Apoi, intenţionează să adopte o comunicare pe baza rezultatelor acesteia.
În cele din urmă, aş dori să mă refer la preocupările exprimate cu privire la concurenţa din anumite sectoare, cum ar fi energia, transporturile, lanţul de aprovizionare cu alimente şi industriile digitale emergente. Comisia împărtăşeşte preocupările dvs. şi vom menţine măsurile noastre ferme de punere în aplicare în aceste domenii, în strânsă cooperare cu autorităţile naţionale din domeniul concurenţei.
Silvana Koch-Mehrin
Dle preşedinte, politica în domeniul concurenţei este unul dintre cele mai importante, centrale domenii de politici ale UE. O bună politică în domeniul concurenţei permite pieţelor să funcţioneze corespunzător. O bună politică în domeniul concurenţei permite, de asemenea, consumatorilor să beneficieze de o mare varietate de produse la preţuri rezonabile şi accesibile. O bună politică în domeniul concurenţei contribuie, de asemenea, la generarea creşterii din nou în Europa. Din acest motiv este atât de important, dle comisar, să includem toate domeniile pe care le-aţi menţionat în politica în domeniul concurenţei. De asemenea, este important să consolidăm întreprinderile mici şi mijlocii, deoarece acestea reprezintă forţa motrice din spatele creşterii în Europa. Barierele de piaţă trebuie să fie eliminate, ceea ce înseamnă, de asemenea, eliminarea costurilor excesive, care încă se menţin în domeniile în care concurenţa nu funcţionează, precum cel al tarifelor de roaming pentru telefoane mobile, unde concurenţa încă nu există - acest lucru trebuie schimbat.
În sfârşit, aş dori să îi transmit sincerele mele mulţumiri raportorului, dlui Eppink, pentru munca excelentă, iar Comisiei i-aş transmite să fie ambiţioasă în atingerea obiectivelor sale.
(Aplauze)
Cristian Silviu Buşoi
raportor pentru aviz al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor. - Dle preşedinte, aş dori să încep prin a felicita Comisia pentru flexibilitatea de care a dat dovadă în aplicarea regulilor concurenţei în timpul actualei crize financiare şi economice. Este foarte important ca această criză să nu fie folosită drept pretext pentru a elimina concurenţa, iar Comisia a arătat deja o atitudine foarte fermă împotriva cartelurilor, ceea ce este un lucru bun. Trebuie să ne asigurăm că există mecanisme de ieşire şi că ne vom întoarce la condiţiile normale de piaţă cât mai curând posibil.
Există anumite domenii - şi aţi vorbit despre acestea, dle comisar - în care concurenţa poate fi îmbunătăţită. Acestea includ piaţa energetică, în care preţurile reglementate ale energiei denaturează concurenţa în continuare; realizarea pieţei feroviare unice poate aduce, de asemenea, beneficii importante cetăţenilor europeni. Comisia ar trebui să fie deosebit de atentă şi în ceea ce priveşte concurenţa de pe piaţa medicamentelor, în special cu privire la practicile producătorilor inovatori, care restricţionează intrarea pe piaţă a medicamentelor generice.
Mai mult decât atât, fac apel la Comisie să asigure cu fermitate concurenţa între spitalele publice şi private prin intermediul unor acţiuni îndrăzneţe împotriva subvenţiilor încrucişate, care favorizează spitalele publice. Comisia trebuie să comunice mai eficient consumatorilor care sunt beneficiile politicii în domeniul concurenţei.
Michael Cramer
Dle preşedinte, aş dori să încep prin a-i mulţumi raportorului pentru cooperarea sa excelentă.
Şi transportul reprezintă o problemă decisivă în ceea ce priveşte concurenţa. La urma urmei, transportul este responsabil pentru 30 % din emisiile de CO2, motiv pentru care mă bucur să văd că s-a acceptat includerea transportului între cerinţele principale ale strategiei Europa 2020.
Cu toate acestea, încă mai avem concurenţă neloială şi aici trebuie să ia măsuri Comisia. De exemplu, sectorul aviatic, care dăunează în mod special climei se bucură de o scutire de la taxa pe valoare adăugată şi de la accizele pe combustibil. Cu alte cuvinte, contribuabilii europeni plătesc 30 de miliarde EUR în fiecare an pentru aviaţie astfel încât companiile aeriene să poată oferi zboruri intercity la acelaşi preţ cu o călătorie scurtă cu taxiul. Aici căile ferate sunt obligate să suporte povara. Avem o taxă feroviară obligatorie pentru fiecare locomotivă, pentru fiecare kilometru parcurs. Aceasta este o taxă obligatorie şi nu are niciun plafon maxim. Pe drumuri, rămâne la latitudinea statelor membre dacă se percep taxe de trecere. Taxele rutiere se aplică în cea mai mare parte numai pe autostrăzi şi doar în cazul vehiculelor grele de marfă cu o greutate care depăşeşte 12 tone. Cu alte cuvinte, unele dintre statele noastre membre percep o taxă feroviară mare, însă nu percep taxe rutiere. Nu putem permite acest lucru, deoarece nu are deloc sens. La urma urmei, dacă nu ne schimbăm obiceiurile de mobilitate, nu vom reuşi niciodată să prevenim schimbările climatice. Totuşi, trebuie să realizăm acest lucru. Acesta este motivul pentru care trebuie să se stabilească o concurenţă loială şi în sectorul transporturilor.
Arturs Krišjānis Kariņš
în numele Grupului PPE. - (LV) Dle preşedinte, dle comisar, toţi suntem leneşi. Dacă putem scăpa fără a face un anumit lucru, majoritatea chiar nu vor face acel lucru. Afacerile nu reprezintă o excepţie în acest sens. Majoritatea întreprinzătorilor (sunt convins de acest lucru) visează la posibilitatea de a fi furnizori într-o situaţie de monopol, să poată impune condiţiile, în loc să le fie impuse condiţiile de către consumatori. Concurenţa este exact ceea ce asigură nu numai preţurile mici, ci şi calitatea optimă pentru consumatori. Din păcate, în Uniunea Europeană avem încă multe sectoare în care nu există o concurenţă reală. Primul dintre acestea este cel energetic. Există încă pieţe izolate în mai multe zone din Europa, în care nu există concurenţă deloc, din motive de natură tehnică. Care este rezultatul? Preţuri mărite artificial pentru consumatori. Un exemplu concret în acest sens este cel al pieţei gazelor din statele baltice. După cum a recunoscut însuşi comisarul Oettinger, consumatorii din Germania plătesc în prezent cu 30 % mai puţin pentru gaze naturale decât consumatorii din statele baltice. De ce există concurenţă de o parte şi deloc în statele baltice? Acest lucru trebuie să se schimbe. Există un al doilea domeniu în care nu există concurenţă reală, iar acesta este sectorul agricol. Fără a menţiona ce efect au subvenţiile ca atare pe piaţa agricolă, în Europa avem plăţi sau subvenţii de care beneficiază agricultura cu diferenţe foarte mari de la un stat la altul. Ce înseamnă acest lucru? Acest lucru înseamnă că în Europa, consumatorii plătesc preţuri ridicate în mod artificial în multe locuri şi, desigur, fermierii au de suferit, de asemenea. Doamnelor şi domnilor, vă invit să susţineţi acest raport, care reprezintă lucrările Comisiei privind drumul către concurenţă parcurs în 2009. Totuşi, vă reamintesc că această activitate nu se încheie aici şi că trebuie să extindem domeniile în care trebuie să existe concurenţă. Vă mulţumesc pentru atenţia acordată.
Antolín Sánchez Presedo
Dle preşedinte, raportul privind politica în domeniul concurenţei pe anul 2009 este probabil unul dintre rapoartele cele mai extinse şi mai cuprinzătoare elaborate de către Parlament până acum - Comisia pentru afaceri economice şi monetare a reuşit să includă avizul altor trei comisii parlamentare - şi a fost prezentat după o perioadă de cinci ani de la punerea în aplicare a două regulamente importante, regulamentul privind modernizarea şi regulamentul privind concentrările economice, care au jucat un rol pozitiv în politica din domeniul concurenţei. Cu toate acestea, punerea în aplicare a regulamentelor ar putea fi îmbunătăţită dacă priorităţile ar fi mai bine aliniate, dacă eforturile de cooperare ar fi intensificate, dacă povara administrativă ar fi redusă şi dacă ar exista convergenţă între legislaţiile naţionale şi legislaţia UE.
Raportul include importanţa serviciilor publice în satisfacerea nevoilor de bază ale cetăţenilor şi considerăm că trebuie să subliniem acest lucru în noul cadru stabilit de Tratatul de la Lisabona. Prin urmare, şi ţinând cont de importanţa societăţii informaţionale, este de apreciat ajutorul menit să ofere o acoperire universală în bandă largă adecvată la preţuri accesibile pentru cetăţenii noştri, şi solicităm să se acorde atenţie evoluţiei preţurilor pentru roaming în domeniul telecomunicaţiilor în rapoartele ulterioare.
Politica în domeniul concurenţei este un element cheie în domeniul serviciilor financiare. Ajutorul oferit a contribuit la stabilizarea şi la atenuarea efectelor crizei economice. Raportul evidenţiază natura sa provizorie, faptul că extinderea acestuia trebuie să aibă loc în condiţii mai stricte şi că trebuie restabilit un mediu concurenţial echitabil pentru procesul de ieşire, în scopul de a evita orice riscuri morale şi, mai presus de toate, pentru ca instituţiile financiare care nu au pretins ajutor de stat să îşi recapete poziţia concurenţială.
De asemenea, sunt subliniate trei puncte în domeniul financiar: transparenţa informaţiilor financiare, necesitatea ca sistemul european de plăţi să fie accesibil, transparent şi să funcţioneze într-un mod nediscriminatoriu şi eficient şi, în al treilea rând, necesitatea de a combate preţurile neobişnuit de ridicate pentru tranzacţiile transfrontaliere prin card. Raportul evidenţiază, de asemenea, îngrijorări cu privire la întreprinderile mici şi mijlocii şi la energie şi ia în considerare recomandările grupului la nivel înalt pentru sectorul produselor lactate - care susţine că mărirea puterii de negociere a producătorilor şi noile relaţii contractuale trebuie să fie compatibile cu politica în domeniul concurenţei - şi solicită Comisiei o iniţiativă legislativă care să faciliteze revendicările individuale sau colective de despăgubire în cazul prejudiciilor cauzate de încălcări ale dreptului concurenţei, evitând excesele sistemului american.
Prin urmare, îl felicit pe raportor, dl Eppink, pentru munca sa excelentă.
Sophia in 't Veld
în numele Grupului ALDE. - Dle preşedinte, în primul rând, aş dori să îl felicit pe raportor. Am lucrat în tandem (eu fiind raportorul de anul trecut), iar acest lucru mă aduce la primul meu punct.
Mă uimeşte faptul că în tipul acestor dezbateri anuale privind politica în domeniul concurenţei există un schimb foarte prietenos şi politicos de opinii, apoi Comisia pur şi simplu îşi continuă activitatea ca de obicei, întrucât are competenţe exclusive în acest domeniu. Cred că într-un moment în care discutăm despre guvernanţa economică pentru Uniunea Europeană, acest lucru ar trebui să se schimbe. Parlamentul European ar trebui să aibă un rol mult mai important în elaborarea politicilor în domeniul concurenţei şi îndemn, prin urmare, Comisia să urmeze în special recomandările 3 şi 4 şi să raporteze cu seriozitate Parlamentului European cu privire la recomandările sale.
În al doilea rând, în opinia mea, un raport ar trebui să fie mai mult decât un simplu rezumat al acţiunilor întreprinse. Ar trebui să fie o analiză a impactului politicilor în domeniul concurenţei, care în prezent lipseşte. Afirmaţi că veţi elabora o analiză privind cadrul temporar de ajutor de stat pentru că aceasta este prioritatea dvs., însă solicităm astfel de analize de ani de zile: privind redresarea ecologică, privind ajutorul de stat pentru inovare, privind ajutorul de stat pentru serviciile publice. Aceasta este aşteptată de mult timp, aşa că aş solicita Comisiei să facă o analiză mai detaliată.
În cele din urmă, aş reitera urgent apelurile pe care le facem - de ani întregi deja - în vederea realizării unei anchete sectoriale privind publicitatea online şi motoarele de căutare. Aceasta este necesară de mult timp şi aş dori să-mi spună Comisia când intenţionează să desfăşoare o astfel de anchetă.
Philippe Lamberts
Dle preşedinte, în primul rând, aş dori să îi mulţumesc comisarului Almunia, care nu este aici astăzi, însă care, chiar dacă nu este domeniul Parlamentului European, petrece foarte mult timp cu noi în cadrul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare şi investeşte, prin urmare, timp într-un dialog permanent cu Parlamentul cu privire la aceste chestiuni.
De asemenea, doresc să-i mulţumesc raportorului. Adesea facem acest lucru în mod formal, dle Eppink, însă deşi partidele noastre de multe ori nu sunt de acord asupra multor lucruri, trebuie să spun că în timp ce elaboram acest raport, nu au existat probleme tabu în discuţia noastră. Toate punctele au fost pe deplin abordate într-un spirit foarte constructiv, iar acest lucru ar trebui să fie evidenţiat.
Acum, aş dori să trec la trei puncte în privinţa cărora consider că ar trebui să vedem progrese din partea Comisiei. Unul, aşa cum s-a subliniat, este importanţa sectorului financiar, căruia îi este acordată o greutate prea mare în economie.
Ştim că criza financiară a însemnat că grupurile financiare care au supravieţuit au devenit astfel mai mari şi mai puternice. Deci, există într-adevăr o problemă de denaturare a pieţei în acest domeniu, iar acest lucru nu se referă doar la măsurile speciale de ajutor de stat adoptate de statele membre pentru a-şi ajuta sectorul financiar, ci şi la diferitele forme de ajutor direct oferit de Banca Centrală Europeană (BCE), şi am subliniat acest lucru în raport, care sunt, îmi pare rău să spun acest lucru, nu foarte transparente.
Prin urmare, îndemnăm Comisia să se concentreze asupra modului în care BCE a ajutat băncile, deoarece este clar că băncile care au apelat la BCE pentru ajutor au beneficiat de un fel de ajutor pe care cei care au fost mai bine gestionaţi nu l-au solicitat. Prin urmare, băncile care au fost gestionate în mod corespunzător au fost într-o anumită măsură victime ale denaturării pieţei.
Al doilea sector este cel al materiilor prime, în special cel al produselor alimentare. Ştim că marile întreprinderi agroindustriale şi marii comercianţi cu amănuntul au o poziţie de piaţă care le oferă o influenţă mult prea puternică asupra formării preţurilor. Un studiu de piaţă referitor la această problemă este absolut vital.
Un alt punct, şi nu cel mai puţin important, este concurenţa fiscală. Ştiţi că majoritatea statelor membre, inclusiv al meu şi multe altele, practică forme de concurenţă fiscală care sunt foarte dăunătoare pentru interesul european general. Aceste forme de concurenţă trebuie oprite. Ştiu că Comisia începe să fie interesată din nou de această problemă, însă îi îndemn cu fermitate pe comisarul Almunia şi pe comisarul Šemeta să abordeze această problemă.
Trecând la ultimul punct, am fost mulţumiţi să observăm că dl comisar Almunia a impus deja amenzi în diferite sectoare de la începutul mandatului său, în special în sectorul transportului aerian. Salutăm, de asemenea, deschiderea anchetei privind Google, anchetă care cred că răspunde parţial problemelor ridicate acum o clipă de dna in 't Veld.
(Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)
Preşedintele
Dle Lamberts, dl Hans-Peter Martin a utilizat cartonaşul său albastru pentru a semnala că doreşte să vă adreseze o întrebare. Sunteţi dispus să îl ascultaţi? Vă mulţumesc.
Dle Martin, aveţi la dispoziţie 30 de secunde pentru a-i adresa întrebări dlui Lamberts în această privinţă.
Hans-Peter Martin
(DE) Dle preşedinte, dl Lamberts a făcut referire la sprijinul special pe care l-au primit băncile de la Banca Centrală Europeană. Aţi putea explica mai în detaliu ce înseamnă acest lucru şi cum a funcţionat? De asemenea, a făcut referire la faptul că acest sprijin trebuie eliminat. Cum ar propune să preluăm controlul aici, pentru a ne asigura că nu face un profit gras cine nu trebuie?
Preşedintele
Aceasta este o întrebare mare pentru a răspunde în doar treizeci de secunde; totuşi, am toată încrederea în capacitatea dlui Lambert de a realiza un rezumat.
Philippe Lamberts
Dle preşedinte, a răspunde la acest tip de întrebări în 30 de secunde este în mod clar o sarcină aproape imposibilă.
Cum stau lucrurile de fapt? Banca Centrală Europeană (BCE) este de acord să furnizeze lichidităţi băncilor care le solicită, în mod nelimitat, acceptând toate tipurile de active drept garanţii pentru lichidităţi. Cu toate acestea, nu avem o idee foarte clară în privinţa naturii acestor active. De asemenea, suspectăm că multe dintre acestea sunt, cum se spune, active sifilitice sau toxice, a căror valoare reală de piaţă este foarte dificil de determinat şi este posibil ca unele dintre aceste active să fie chiar lipsite de valoare.
În astfel de condiţii, acest lucru constituie, prin urmare, o formă de ajutor direct. În mod evident, dacă BCE nu ar furniza aceste lichidităţi în schimbul acestor garanţii, care au în realitate o durată de viaţă destul de scurtă, atunci este posibil ca unele dintre aceste instituţii financiare să dea faliment.
Nu este simplu de găsit un răspuns la această problemă; totuşi, în orice caz, primul pas este acela al transparenţei în ceea ce priveşte aceste active.
Preşedintele
Vă mulţumesc, dle Lamberts, pentru un răspuns atât de clar în legătură cu o problemă atât de complicată.
Kay Swinburne
în numele Grupului ECR. - Dle preşedinte, în primul rând, aş dori să îl felicit pe colegul meu, Jan Derk Eppink, pentru raportul său cuprinzător şi bine negociat, care acoperă atât de multe subiecte. În mod fundamental, politica în domeniul concurenţei ar trebui să fie în centrul pieţei unice europene, iar principiile solide ale concurenţei ar trebui să fie integrate în toată legislaţia UE. Concurenţa ar trebui să creeze o piaţă mai puternică pentru cetăţenii UE şi să permită UE să fie mai competitivă la nivel global.
În ultimul val al legislaţiei serviciilor financiare, există pericolul ca acest principiu să se piardă. Trebuie să utilizăm fiecare oportunitate pentru a stimula o concurenţă mai mare pe pieţele dominate de marii participanţi şi pentru a crea o piaţă mai activă. În legislaţia privind derivatele aflată în curs de negociere, ne putem asigura că nu creăm sau nu consolidăm monopoluri prin sprijinirea accesului liber la CPC şi la instrumente asemănătoare şi prin garantarea disponibilităţii fluxurilor de date importante pentru toţi jucătorii.
În cadrul viitoarei revizuiri a Directivei privind piețele instrumentelor financiare, trebuie să ne amintim de scopul iniţial al acesteia de a deschide pieţele europene de capital concurenţei şi, după extinderea acesteia în vederea includerii de noi clase de active, trebuie să ne asigurăm că principiile concurenţei sunt apărate, deoarece o combinaţie a acestora a condus în ultimii trei ani, de fapt, la diminuarea semnificativă pentru investitori a comisioanelor de tranzacţionare a titlurilor de capital.
Când ne referim la reforme pentru auditori, agenţii de rating şi alţi furnizori de servicii financiare, putem identifica unde se află barierele intrării pe piaţă şi putem lucra pentru a le elimina. Consider că prin apărarea concurenţei în industriile cheie vom genera adevăratul potenţial de creştere al UE şi vom revigora economiile noastre în această lume în continuă schimbare.
Thomas Händel
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, potrivit acestui raport, Comisia urmează o politică de succes în domeniul concurenţei. Cu toate acestea, nu ar trebui să uităm că o concurenţă nereglementată poate duce şi la o creştere a şomajului, astfel încât decalajul dintre bogaţi şi săraci ar creşte tot mai mult.
În Uniunea Europeană, libera concurenţă continuă să prevaleze asupra nevoilor sociale ale cetăţenilor noştri. O încredere ferventă în pieţele libere nu poate masca faptul că aceste pieţe nu numai că eşuează consecvent, ci nu pot aduce o echitabilitate socială de durată. Câteva proceduri menite să combată denaturarea concurenţei şi să stabilească preţurile nu vor fi suficiente pentru a rezolva această problemă. O piaţă internă echitabilă şi socială va funcţiona doar printr-o reglementare fermă şi echitabilă. Trebuie să luăm măsuri urgent în această privinţă. De exemplu, nu este acceptabil ca din ce în ce mai multe instituţii care furnizează servicii de interes public general să fie expuse concurenţei din sectorul privat.
Raportul stabileşte recomandări pentru viitoarea politică a Comisiei în domeniul concurenţei. Există o nevoie urgentă de creştere a protecţiei consumatorilor, de protecţie a serviciilor de interes public general de regulile concurenţei şi de eliberarea acestora de sub controlul cartelurilor. De asemenea, este necesară introducerea unei clauze contractuale care să favorizeze progresul social sigur, iar acesteia să i se acorde aceeaşi importanţă ca normelor privind concurenţa în Europa.
William  Dartmouth
în numele Grupului EFD. - Dle preşedinte, nu am de spus adesea ceva de bine despre Gordon Brown, însă acesta chiar a acţionat rapid, decisiv şi în mod eficient pentru a face faţă crizei bancare din Regatul Unit, chiar dacă trebuie să subliniez că acest fapt a fost în mare măsură înrăutăţit de mandatul său dezastruos de ministru de finanţe/cancelar, care a durat zece ani.
Cu toate acestea, salvarea băncilor din Marea Britanie a fost mai puţin rapidă decât ar fi putut fi, din cauza consecinţelor politicii comunitare în domeniul concurenţei. Distinsul meu coleg, profesorul Tim Congdon, a scris un pamflet în această privinţă. Realitatea este că aceste chestiuni ar trebui să fie tratate la nivel naţional şi nu la nivelul Comisiei. Comisia pur şi simplu nu ştie ce face şi ar trebui să păstreze distanţa.
În ultimele 15 secunde, trebuie să abordez discursul deosebit de deprimant rostit de către dl Lamberts despre concurenţa fiscală. Concurenţa fiscală este motivul pentru care avem impozite mai mici. Dumnealui pleda pentru o politică fiscală la nivel comunitar, ceea ce ar duce la taxe mai mari în UE. Asta este situaţia şi l-aş ruga pe dl Lamberts şi pe colegii săi să spună lucrurilor pe nume data viitoare.
Preşedintele
Acesta este mai puţin un discurs în conformitate cu procedura "cartonaşului albastru” şi mai mult o declaraţie personală. Dle Lamberts, vă rog să fiţi concis, să vedem dacă îl puteţi lumina pe colegul dumneavoastră cu opinia dumneavoastră în doar treizeci de secunde, se poate?
Philippe Lamberts
Dle preşedinte, lordul Dartmouth înfăţişează Verzii ca pe nişte avocaţi ai impozitelor mari de dragul impozitelor mari. Vreau doar să vă adresez o întrebare foarte simplă, lord Dartmouth. Dacă serviciile precum educaţia, sănătatea şi securitatea au valoare, cred că trebuie să se găsească modalităţi de a le finanţa. Am dreptate?
Preşedintele
Nu, nu vom intra într-o discuţie în acest sens.
Dle Dartmouth, îi puteţi răspunde dlui Lamberts mai târziu, pe coridor. Totuşi, regulamentele nu permit să se răspundă unei întrebări cu o altă întrebare.
Aveţi la dispoziţie 15 secunde.
William
(primele cuvinte nu se pot auzi deoarece microfonul este oprit) ...persoana care a pus întrebarea are dreptul să răspundă. Aţi inventat noi reguli - reguli proprii - în calitate de preşedinte. Nu aveţi deloc dreptate, domnule.
Preşedintele
Da, eu inventez reguli. Inventăm mereu reguli şi contribuim la evoluţia funcţionării democratice a Camerei. Vă mulţumesc pentru că aţi recunoscut acest lucru.
Hans-Peter Martin
(DE) Dle preşedinte, aş dori să încep prin a vă felicita pentru că permiteţi un astfel de dialog. Este regretabil într-o anumită măsură faptul că dl Conte de Dartmouth nu a înţeles că i-aţi permis să răspundă. Cred că este un lucru absolut pozitiv când cineva precum dl Lamberts ne prezintă astfel de propuneri concrete şi când avem şansa să ne angajăm într-o dezbatere aprinsă, astfel încât oamenii să poată răspunde într-un mod mai direct, asta fiind exact ceea ce dorim să se întâmple în această Cameră. Poate îi veţi oferi posibilitatea să răspundă pe scurt mai târziu.
Aş dori să continui de unde s-a oprit dl Lamberts. Nu se poate nega faptul că avem nevoie de transparenţă în sistemul bancar. Publicul încă nu ştie că aceste subvenţii, acordate în contextul crizei financiare, au avut, de fapt, un efect destul de greu de imaginat în conformitate cu standardele UE. Acestea evidenţiază clar faptul că nu este posibil să se menţină întotdeauna concurenţa în sine fără subvenţii, atunci când există obiective mai mari în joc. Totuşi, ceea ce face ca această întreagă afacere să fie atât de greu de acceptat este faptul că acele bănci care au primit sprijin obţin din nou profit şi, în unele cazuri, acţionează în realitate împotriva intereselor europene comune. Am spus suficiente lucruri despre piaţa financiară.
Al doilea punct despre care aş dori să discut este unul despre care m-aţi mai auzit vorbind - problema produselor farmaceutice. Mi se pare foarte regretabil faptul că încă nu am făcut progresele care sunt posibile şi necesare de zeci de ani. Ar fi într-adevăr un pas mare pentru Europa dacă cetăţenii din ţara mea, Austria, precum şi din Germania şi din alte ţări, ar plăti aceeaşi sumă pentru produsele farmaceutice ca şi concetăţenii lor din alte state membre ale UE. Aceasta este lucrarea cartelurilor şi a marilor întreprinderi. Consider că, în această privinţă, Comisia are posibilitatea şi obligaţia de a lua în sfârşit măsuri.
Al doilea aspect al acestei probleme este autorizarea produselor farmaceutice. Încă se desfăşoară teste inutile, atât pe animale, cât şi pe fiinţe umane. Multă muncă este duplicată inutil. În contextul pieţei interne europene, acest lucru ar fi trebuit rezolvat acum un secol. Aş face din nou apel la dumneavoastră să luaţi măsuri intensive în această privinţă.
Gunnar Hökmark
Dle preşedinte, ochii noştri sunt aţintiţi în prezent asupra reuniunii la nivel înalt dintre China şi SUA, deoarece aceste două economii sunt considerate a fi cele mai mari economii din lume. Discutăm despre momentul când China va deveni cea mai mare economie, însă acest lucru se bazează pe o presupunere falsă, pentru că uităm că Uniunea Europeană este cea mai mare economie, însă China şi Statele Unite au cele mai mari pieţe. Această situaţie derivă din lipsa concurenţei în Uniunea Europeană peste frontiere şi în diferite domenii.
Lipsa de concurenţă este cea care ne determină să îi considerăm pe ei, în loc pe noi, ca fiind cei care se află în frunte. De aceea, în viitor, este important ca raportul privind concurenţa să se concentreze, de asemenea, asupra lipsei punerii în aplicare a legislaţiei care există deja şi, de asemenea, asupra lipsei concurenţei în economia europeană. Trebuie să facem acest lucru în mai multe domenii. De asemenea, ca să fim cea mai bună economie, trebuie să ne asigurăm că suntem şi cea mai competitivă economie. -
Permiteţi-mi să vă spun un secret: niciodată nu vom fi cei mai competitivi dacă nu vom avea concurenţă. Subvenţiile de stat şi reglementările care pun obstacole în calea noilor actori de pe piaţă împiedică economia europeană să fie în frunte. De aceea trebuie să ne asigurăm că subvenţiile de stat se acordă întotdeauna doar în cazuri excepţionale, în care nu se mai poate face nimic altceva, sau când le putem canaliza astfel încât să sprijine interesele comune, fără a denatura concurenţa.
Trebuie să ne asigurăm că putem permite accesul noilor actori pe piaţă, în cât mai multe domenii ale economiei europene. Concurenţa nu înseamnă a-i scoate pe ceilalţi în afara competiţiei. Aceasta înseamnă a permite marilor companii să fuzioneze şi să crească din ce în ce mai mult pe scena mondială şi a permite noilor companii să fie deschise noilor inovaţii. Este vorba de o omisiune în acest caz şi este responsabilitatea Comisiei să demonstreze acest lucru şi să ia măsuri ca să putem continua împreună, astfel încât în viitor să fim noi cei cu cea mai importantă economie.
Edit Herczog
Dle preşedinte, politica în domeniul concurenţei reprezintă o piatră de temelie a legislaţiei europene. Suntem de acord că inovaţia, creativitatea şi a fi mai buni înseamnă neapărat un avantaj de piaţă, însă nu acceptăm că, doar pentru că cineva este mai mare şi mai puternic, cu acces mai bun la informaţii şi cu relaţii speciale cu guvernul, aceste tipuri de avantaje ar trebui să se aplice pe piaţă şi suntem foarte bucuroşi că cei din Comisie veghează ca acestea să nu devină un avantaj.
Aş dori să menţionez încă o dată un fenomen nou: nu actorii de pe piaţă, ci mai degrabă guvernele sunt cele care par a oferi din când în când avantaje speciale, din punctul de vedere al politicii în domeniul concurenţei, unora dintre companiile preferate. Acesta este un fenomen foarte nociv şi aminteşte de vistieria de partid.
Aş invita Comisia să ia măsuri în acest sens: să ne permită să avem inovare, creativitate şi întreprinderi mici şi mijlocii, însă să nu permită niciun fel de abuz de informaţii sau de putere, fie aceasta economică sau politică, pe aceste teritorii.
Sylvie Goulard
(FR) Dle preşedinte, dle comisar, raportul dlui Eppink este remarcabil, însă mă tem - şi acest lucru nu are nimic de-a face cu raportorul - că vorbim despre aceleaşi aspecte la infinit. Este mai degrabă o frecţie la un picior de lemn. Fără îndoială, m-aş alătura dnei in 't Veld şi dlui Lamberts, spunând că avem nevoie de o monitorizare adecvată a concurenţei, şi mă gândesc la ceea ce se întâmplă în sectorul agricol, care are foarte puţini cumpărători şi un număr uriaş de producători - fapt ce nu a îngrijorat niciodată Comisia înainte, întrucât, dacă ar fi fost vorba de sectorul industrial, s-ar fi aruncat imediat în cartelul cumpărătorilor. Avem nevoie, de asemenea, de noi reglementări pentru sectorul internetului.
Cu toate acestea, relaţia noastră cu Comisia este extrem de plictisitoare. Ne trimite un raport care mătură trei sferturi din subiecte sub covor. Noi răspundem politicos că este interesant şi că ar trebui să fie adăugat ceva la acesta; apoi toată lumea îl pune spre păstrare într-un sertar.
Am vrut doar să spun acest lucru astăzi şi să repet ceea ce a afirmat dl Hökmark: lumea se schimbă. Este foarte frumos din partea noastră să spunem că ajutorul de stat nu este bun, însă realitatea este că China, Coreea, Statele Unite şi alţii oferă ajutoare de stat. Eu nu sunt în favoarea acestei practici. Nu sunt franţuzoaica protecţionistă de bază; ci doar spun: haideţi să deschidem ochii puţin şi să nu mai visăm!
Reinhard Bütikofer
(DE) Dle preşedinte, recomandarea numărul 4 solicită Comisiei să emită rapoarte privind modul în care tratează toate recomandările viitoare şi să explice eventualele disparităţi care ar putea apărea. Consider că aceasta este o propunere foarte raţională şi doresc să o fac mai specifică. Anul trecut, Parlamentul a decis în cursul dezbaterii relevante că dorim să ne concentrăm asupra concurenţei loiale şi nediscriminatorii pentru întreprinderile mici şi mijlocii. Comisia nu a făcut nimic în perioada de interimat. Această recomandare se regăseşte din nou în propunerea de rezoluţie a dlui Eppink.
Aş dori să aud de la Comisie dacă acum intenţionează să pună în aplicare această recomandare reiterată sau i-aş invita cel puţin să ne spună ce anume îi împiedică să ia în considerare în acest mod preocupările specifice ale întreprinderilor mici şi mijlocii.
Al doilea punct al meu se referă la sectorul mărfurilor. Sunt foarte încântat să constat că acest raport tratează lipsa de transparenţă din sectorul mărfurilor. De asemenea, salut faptul că tratează problema speculei privind mărfurile. Cu toate acestea, regret că nu a urmat recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie în general, care sugerează că nu ar trebui să urmăm propunerea făcută de Preşedinţia franceză, şi anume, că problema speculei ar trebui să se limiteze la produsele agricole, ci recomandă să fie inclusă şi specula cu metale. În opinia mea, aceasta este la fel de importantă.
Vicky Ford
Dle preşedinte, aş dori să îi mulţumesc colegului meu, Derk Jan Eppink, pentru raportul său excelent, însă aş vrea mai ales să fac un comentariu referitor la piaţa energetică, pe care Comisia urmează să o analizeze anul acesta.
Aşa cum au subliniat alţi deputaţi, furnizarea energiei şi preţurile pot varia foarte mult între diferitele state membre. În regiunea pe care o reprezint, aproape un sfert din gospodării nu au acces la reţeaua de alimentare cu gaz şi marea majoritate a acestora depind de păcură pentru încălzirea locuinţelor. Într-o lună, între noiembrie şi decembrie, preţurile pe această piaţă au crescut cu peste 50 %. Consumatorii sunt îngrijoraţi (şi le este foarte frig) - îi îngrijorează stabilirea preţurilor de către carteluri şi există acuzaţii în acest sens.
Este corect ca această problemă să fie cercetată mai întâi de autorităţile naţionale de reglementare, însă aud preocupări similare şi din alte state membre ale UE. Deci, aş dori să îl rog pe comisar: când analizaţi pieţele de energie anul acesta, să nu îi uitaţi pe cei care trăiesc în zone rurale foarte izolate.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, după cum aţi putut vedea din prezentarea noastră de ieri, consolidarea pieţei interne şi promovarea creării de locuri de muncă se numără printre priorităţile Preşedinţiei maghiare. Deoarece politica UE în domeniul concurenţei bazată pe condiţii concurenţiale egale aplicate în toate sectoarele este o condiţie prealabilă a priorităţilor menţionate anterior, sunt foarte mulţumită de elaborarea acestui raport. Însă, doamnelor şi domnilor, acestea se află acum în trecutul îndepărtat. Vremurile s-au schimbat. Cu toate acestea, cred că este important să tragem concluziile acestui raport şi consider că este important faptul că Parlamentul European - adică, noi, deputaţii - va putea juca un rol mai activ în elaborarea politicii în domeniul concurenţei în viitor. Totuşi, solicit cooperarea Comisiei în această privinţă.
În primul rând, solicit ceea ce eu cred că este o necesitate, şi anume, ca Parlamentul să fie informat periodic cu privire la toate iniţiativele lansate în acest domeniu. În al doilea rând, solicit Comisiei, în calitate de autoritate unică în domeniul concurenţei cu competenţe la nivelul UE, să prezinte un raport anual Parlamentului cu privire la aplicarea recomandărilor făcute de către acesta şi la orice abateri de la acestea.
Consider că este important să realizăm - şi în această privinţă sunt de acord cu colegii mei deputaţi - că politica în domeniul concurenţei nu poate fi gestionată vertical. Coordonarea este, de asemenea, necesară în toate zonele funcţionale şi de reglementare. Însă, aceasta este responsabilitatea Comisiei. Din acest motiv, este esenţial să se armonizeze politicile UE şi priorităţile definite în strategia UE 2020, care vizează sprijinirea creşterii economice şi a ocupării forţei de muncă.
În ultimul rând, şi eu aş dori să menţionez întreprinderile mici şi mijlocii, a căror implicare este indispensabilă şi inevitabilă pentru creşterea întregii economii europene, inclusiv, desigur, pentru ocuparea forţei de muncă. Însă condiţiile concurenţei trebuie să fie egale. Acest lucru trebuie să fie garantat de politica în domeniul concurenţei. Invit Comisia să acorde o atenţie deosebită IMM-urilor şi să le ofere condiţii de concurenţă echitabile şi nediscriminatorii.
Peter Skinner
Dle preşedinte, permiteţi-mi să îl felicit mai întâi pe dl Eppink pentru acest raport detaliat pe care l-a elaborat. Sperăm că va continua să joace un rol progresist în acest domeniu.
Salut acest raport privind situaţia politicii în domeniul concurenţei pentru anul 2009. Cu toate acestea, încă există elemente referitoare la concurenţa în UE care trebuie să fie consolidate şi clarificate. Aş încuraja o cooperare mai strânsă între Comisie şi Parlamentul European în acest domeniu. Acesta este singurul mod prin care vom putea menţine încrederea publicului în deciziile care au fost luate. În plus, este imperativ ca Parlamentul European să fie ţinut la curent cu acţiunile adoptate de Comisie, în special cu cele privind politica referitoare la IMM-uri.
Aştept cu nerăbdare rapoartele şi anchetele care au fost evidenţiate în acest raport - potrivit ultimei numărători, 11 rapoarte, şase anchete în diferite domenii şi restabilirea unităţii privind ajutorul fiscal de stat a DG Concurenţă. În special, salut cu căldură cererea reiterată de includere a bazei de calcul a amenzilor, despre care am discutat deja. Cred că acest lucru este absolut vital.
În acest sens, a fost foarte interesant să îl aud mai devreme pe Contele de Dartmouth, vorbind ca un aristocrat, cu privire la politica în domeniul concurenţei. După cum ştie toată lumea, aristocraţii din Regatul Unit se axează foarte mult pe concentrarea terenurilor. Poate că ar trebui să solicităm autorităţilor din domeniul concurenţei să cerceteze această situaţie, să vedem cum au avut grijă aristocraţii de terenurile lor de pe tot cuprinsul Uniunii Europene tot acest timp.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Dle preşedinte, este o plăcere să ascult această dezbatere. Aş dori să îi mulţumesc dlui Eppink pentru raportul său. Cunoscând abordarea sa, mă uit la raport cu admiraţie şi sunt încântat că dumnealui a fost cel care l-a elaborat. De asemenea, este o plăcere să ascult discursurile colegilor deputaţi, însă aş dori să spun un lucru. Aici ne concentrăm asupra activităţii Comisiei Europene. O acuzăm că nu a avut o poziţie sau o politică fermă şi că nu a combătut protecţionismul, însă, sincer vorbind, adversarul nostru sau problema noastră cea mai mare - dl Hökmark a vorbit despre faptul că economia europeană nu este competitivă - este reprezentată de statele membre. Între timp, Comisia Europeană de multe ori nu are nicio opţiune, decât aceea de a încerca - sub presiunea statelor membre - să protejeze cât mai mult posibil libera concurenţă.
În această Cameră, acum câteva săptămâni, am vorbit, printre altele, despre legislaţia specială pentru piaţa cărbunelui. Însă, cu acea ocazie, nu am auzit deputaţi vorbind despre libera concurenţă, ci am putut auzi numai vocile unor persoane care cereau principii protecţioniste şi posibilitatea de subvenţionare, de exemplu, a minelor închise - aşa a fost numită - în timp ce, de fapt, situaţia reală era ajutorul pentru minele care nu urmau să fie închise sub nicio formă. Prin urmare, trebuie să fim consecvenţi în activitatea noastră, iar această consecvenţă lipseşte adesea în această Cameră.
Am vorbit despre asistenţă pentru sectorul bancar. Mă tem că, acţionând sub acea presiune din partea statelor membre, Comisia Europeană a sancţionat doar acea asistenţă, iar astăzi, când vorbim despre raport, care este, de fapt, pentru anul 2009 - sunt de acord aici cu critica - mi se pare că îi lipseşte o evaluare a efectelor pe care această asistenţă le-a generat şi a restructurării reale şi într-un mod stabil a sectorului bancar. Mă aştept, dle comisar, ca acest aspect - evaluarea unei politici importante - să fie prezent în raport.
De asemenea, raportul vorbeşte despre faptul că protecţionismul este combătut de Comisie, printre altele, atunci când vorbim despre sectorul auto, însă există exemple - eu vin din Polonia - unde cea mai bună fabrică din grupul Fiat a fost închisă - poate nu închisă, însă producţia a fost redusă - şi producţia a fost transferată în Italia. Acesta este un protecţionism evident, iar Comisia Europeană ar trebui să combată această problemă.
Vă pot oferi un alt exemplu. În 2009, două şantiere navale poloneze au fost închise. Eu vin dintr-un oraş din Polonia în care se desfăşoară construcţii navale, însă problema nu ţine doar de două şantiere navale poloneze. Problema ţine de faptul că, la nivel mondial, politica europeană în domeniul concurenţei forţează industria construcţiilor navale să lupte în principal împotriva şantierelor navale subvenţionate substanţial din Orientul Mijlociu, iar astăzi am închis practic industria construcţiilor navale din Europa prin această politică în domeniul concurenţei, întrucât o forţăm să concureze împotriva industriilor subvenţionate. Ar trebui să fie important pentru noi să existe în Europa o industrie a construcţiilor navale. Vă mulţumesc şi îmi cer scuze pentru că am depăşit timpul alocat.
Lara Comi
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş spune că dezvoltarea unei politici eficiente în domeniul concurenţei şi punerea în aplicare a acesteia în mod corect din punct de vedere metodologic este o sarcină extrem de delicată şi de complexă, în special în timpul unei crize.
Este delicată, deoarece o aplicare prea rigidă ar putea afecta cu adevărat impactul pe care îl are şi ar putea avea consecinţe grave pentru sfera socială şi pentru ciclul economic. Este complexă, deoarece este posibil ca parametrii adoptaţi să nu se aplice în mod necesar şi universal tuturor domeniilor economiei într-un moment atât de delicat. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie felicitată pentru activitatea sa în acest sens. A reuşit să combine o metodă riguroasă cu flexibilitatea necesară în aceste condiţii economice. Într-adevăr, adoptarea de prevederi pentru a evalua instrumentele ad-hoc adoptate la nivel naţional pentru a pune capăt crizei reprezintă dovada unei abordări care nu este numai extrem de profesionistă, ci şi sensibilă.
Dreptul european în domeniul concurenţei este de mare anvergură în ceea ce priveşte domeniul de aplicare, dar şi foarte specializat. Acest lucru pune din nou Uniunea Europeană în poziţia de a fi o lumină călăuzitoare pentru ţările vecine, în special pentru cele mai puţin dezvoltate. Astfel se contribuie la prevenirea unei separări şi a unei divergenţe între ţările aflate în fruntea plutonului şi cele care vin din spate. Prin urmare, este de două ori mai important să se asigure că această lumină călăuzitoare nu este estompată în nici un fel. În opinia mea, ar trebui acordată o atenţie specială evaluării diferitelor scenarii post-criză care vor apărea în 2010.
Este foarte probabil ca acest lucru să însemne reexaminarea amplorii schimbărilor structurale de care trebuie să ţinem cont şi evaluarea stării actuale a diversele industrii şi sectoare. Prudenţa trebuie să fie cuvântul cheie într-un astfel de moment de incertitudine.
Aş îndemna Comisia să se concentreze atât asupra întreprinderilor mici şi mijlocii, cât şi asupra angajării tinerilor, aspecte care transformă din nou concurenţa într-o problemă la nivel european.
Sari Essayah
Dle preşedinte, aş dori să laud raportul pentru că include o menţiune absolut pozitivă privind SEPA, zona unică de plăţi în euro. Acest Parlament a cerut în permanenţă o migrare rapidă la SEPA, iar motivele sunt simple. Evaluarea impactului efectuată de Comisie citează un studiu potrivit căruia SEPA ar economisi 300 de miliarde de euro în economia UE în decursul a şase ani. Aceste economii se datorează creşterii concurenţei prin intermediul unor standarde şi procese comune. Acest lucru va economisi timp şi va uşura viaţa tuturor europenilor care trebuie să efectueze plăţi în alte ţări.
Sunt de acord întrutotul cu raportul în privinţa faptului că sprijinul economic public pentru bănci şi pentru alte companii în timpul crizei economice a denaturat concurenţa. Precum mulţi dintre colegii mei aflaţi aici în această dimineaţă, îndemn Comisia să furnizeze o analiză a acestor denaturări.
Permiteţi-mi să adaug încă o remarcă privind necesitatea unor standarde şi procese comune. O mulţime de invenţii din viitor vor fi bazate pe tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor. Avem nevoie de mai multă concurenţă în domeniul TIC, iar acest lucru ar putea fi încurajat prin utilizarea sporită a codului de tip open-source (cod liber) în Europa. Sper că Europa va deveni astfel mai competitivă în acest domeniu crucial în raport cu SUA şi cu alte zone economice majore, după cum a afirmat dl Hökmark mai devreme.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Dle preşedinte, autorii rezoluţiei în discuţie au observat pe bună dreptate că criza economică a fost o provocare excepţională pentru politica UE în domeniul concurenţei. Interesele naţionale şi politice au ieşit în mod repetat victorioase, nu numai în detrimentul regulilor pieţei libere, ci şi al bunului simţ. Criza economică majoră ale cărei efecte încă se fac resimţite astăzi în ţările din Europa a fost un factor de mare importanţă al politicii în domeniul concurenţei din 2009. A fost o perioadă în care s-au utilizat mecanisme şi instrumente al căror principal obiectiv a fost acela de a ajuta instituţiile financiare cu probleme, precum şi unele întreprinderi mari, şi nu acela de a menţine regulile unei economii de piaţă, iar cele mai grave efecte ale acestei situaţii au fost resimţite de întreprinderile mici şi mijlocii.
Ceea ce s-a realizat va fi eficient pe termen lung? Abia acum aflăm. Prin urmare, ar trebui să facem apel la Comisie să pregătească analize credibile, care arată efectul acestui ajutor asupra economiei. Acest lucru nu va permite doar o evaluare a ceea ce s-a făcut, ci va permite şi o reacţie rapidă şi eficientă la ameninţări similare în viitor.
George Sabin Cutaş
Politica în domeniul concurenţei este un element esenţial pentru asigurarea competitivităţii economiei europene, iar parte integrantă a acesteia este controlul ajutorului de stat.
Totodată, în contextul de criză, Comisia Europeană s-a văzut nevoită să aprobe acordarea ajutoarelor de stat, în special pentru sectorul bancar, dar şi pentru alte sectoare care s-au aflat în dificultate. Statele membre au acordat, astfel, sume consistente sub forma schemelor de garanţii, a schemelor de recapitalizare şi a altor forme de finanţare a lichidităţilor instituţiilor bancare, cu scopul de a le furniza o sursă de finanţare şi o garanţie împotriva riscurilor.
Comisia Europeană trebuie, însă, să supravegheze îndeaproape sectorul şi să prezinte planuri de restructurare şi de reglementare a instituţiilor financiare, pentru a garanta că acestea nu continuă să adopte un comportament de tip riscant, care pune în pericol stabilitatea financiară a Uniunii Europene. În caz contrar, ajutorul de stat nu face decât să contribuie la perpetuarea dificultăţilor financiare în Uniunea Europeană.
Jaroslav Paška
(SK) Dle preşedinte, raportul prezentat confirmă faptul că încă avem un drum lung de parcurs în UE în ceea ce priveşte nivelul optim de concurenţă.
Un bun exemplu în acest sens este producţia agricolă, în cazul căreia atât UE, cât şi statele individuale permit diverse subvenţii şi ajutoare, denaturând astfel foarte mult mediul concurenţial. Întreprinderile agricole din noile state membre în special suferă în mod deosebit, ca urmare a politicii incorecte de subvenţionare practicate de UE. Transportul este un alt domeniu în care va fi necesar să se modifice şi să se îmbunătăţească mediului concurenţial într-un mod fundamental. Prin urmare, consider că este foarte important să se adopte propunerile Comisiei pentru transport şi turism, care atrag atenţia în mod adecvat asupra unei denaturări a concurenţei între tipurile individuale de transport.
În orice caz, acesta este un raport bun şi stimulant şi este important să fie utilizat în mod eficient pentru a îmbunătăţi mediul concurenţial din UE.
Alajos Mészáros
(HU) Dle preşedinte, situaţia creată de criza economică şi financiară şi-a lăsat amprenta asupra tonului adoptat de raportul Comisiei. Cu toate acestea, este un raport bun, după cum reflectă rezoluţia Parlamentului. Totuşi, există puncte în cazul cărora ar putea fi aduse îmbunătăţiri în viitorul apropiat, în special în domeniul prevenirii şi informării adecvate. Fără cooperare, nu ne vom putea redresa după criză şi de aceea este foarte important pentru Comisie să ne asigure că ne va furniza în permanenţă informaţii cu privire la rezultatele obţinute deja. Respectarea şi aplicarea reglementărilor politicii UE în domeniul concurenţei reprezintă una dintre cheile succesului pieţei unice. Încă există pieţe ale materiilor prime din domeniul politicii energetice, de exemplu, în cazul cărora trebuie să sporească transparenţa. În mod similar, concurenţa nu este pe deplin garantată în cadrul fiecărui segment al sectorului energetic. Acesta este motivul pentru care este urgentă punerea în aplicare a celui de-al doilea pachet de măsuri privind piaţa internă şi a celui de-al treilea pachet de măsuri privind energia. Solicitarea unei anchete mai aprofundate a concurenţei într-un alt sector, şi anume cel agroindustrial, este un pas foarte oportun. Printr-un studiu, trebuie să identificăm principalii furnizori şi distribuitori care sunt responsabili pentru denaturarea concurenţei pe piaţă.
Elena Băsescu
Ceea ce aş dori să subliniez este importanţa redactării unor norme de concurenţă clare, favorabile şi utile IMM-urilor. Ele sunt deosebit de importante pentru întreaga economie europeană şi au, în plus, un potenţial imens în ceea ce priveşte inovarea. În acest sens, consider că ar fi indicată includerea unui capitol dedicat întreprinderilor de talie mică, cu accent asupra concurenţei loiale. Politica în domeniul concurenţei ar trebui să contribuie la promovarea şi respectarea standardelor deschise şi a interoperabilităţii. Astfel, s-ar preveni un blocaj tehnologic exercitat asupra actorilor de pe piaţă.
Aş dori să închei prin a preciza că aplicarea unei politici de succes în domeniul concurenţei şi funcţionarea nerestricţionată a pieţei interne sunt condiţii esenţiale pentru o creştere economică durabilă în Uniunea Europeană.
Mairead McGuinness
Dle preşedinte, permiteţi-mi să mă concentrez asupra punctului 90 al acestui raport, potrivit căruia concurenţa în domeniul producţiei agricole reprezintă o condiţie prealabilă pentru preţuri mai mici pentru consumatorii din ţările UE. Acest lucru este parţial adevărat, însă mă tem că se abate complet de la subiect. Dezbatem între noi şi în anumite grupuri din acest Parlament despre ceea ce se întâmplă pe pieţele agricole şi de ce nu există o transmitere echitabilă a preţului final pe care noi, în calitate de consumatori, îl plătim pentru alimente celor care le produc.
Aceasta este o problemă foarte gravă în situaţia în care reformăm politica agricole, ameninţăm cu reducerea bugetului pentru agricultură şi nu ne uităm la imperfecţiunile acestei pieţe. Prin urmare, raportul ar trebui să ofere mai multe detalii despre acestea. I se solicită Comisiei să analizeze concurenţa din sectorul agroindustrial: da, vă rugăm, şi analizaţi-o şi în sectorul comerţului cu amănuntul, apoi treceţi mai departe şi faceţi ceva în acest sens! Suntem buni la vorbit în această Cameră, însă nu prea suntem buni la acţiune.
Mai am o remarcă de făcut în ceea ce priveşte concurenţa. Am de adresat unele reclamaţii Comisiei în numele alegătorilor. Omul de rând nu beneficiază de audieri împotriva statului şi aş dori ca următoarele aspecte să fie avute în vedere de către Comisie: există unele plângeri pe care eu, în calitate de deputat, nu...
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Preşedintele
Vă mulţumesc, dnă McGuinness. Poate că este relevant în viitoarele dezbateri de această natură să ascultăm şi avizul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dle preşedinte, piaţa internă ar trebui să fie liberă, eficientă, dinamică şi inovatoare. Politicile adecvate în domeniul concurenţei reprezintă instrumentul optim pentru realizarea acestui obiectiv. În cazul în care concurenţa funcţionează corect pe piaţa de bunuri şi servicii, putem garanta o calitate mai bună, preţuri mai mici şi o varietate mai mare de produse pentru consumator. Este bine că realizăm aceste evaluări anuale ale politicii în domeniul concurenţei. O astfel de examinare, beneficiind de o analiză retrospectivă, este foarte instructivă. Utilizarea eficientă a instrumentului reprezentat de politica în domeniul concurenţei a permis o ameliorare a stabilităţii economice şi a temperării efectelor crizei economice pentru întreprinderi şi pentru consumatori. Este necesară îmbunătăţirea concurenţei pe pieţele de medicamente şi energie. Să ne amintim că un monopol, fie acesta privat sau de stat, restrânge concurenţa. Merită subliniat faptul că modificările aduse politicii agricole comune înseamnă că subvenţiile şi sprijinul extern nu restrâng acum competitivitatea.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, Comisia ia act de apelul Parlamentului pentru mai multă transparenţă, intensificarea dialogului şi a schimbului de informaţii cu privire la politica în domeniul concurenţei. Vom continua să vă informăm cu privire la deciziile politice importante în domeniul concurenţei şi ne vom strădui să abordăm solicitările dumneavoastră ca urmare a rezoluţiei, fie în următorul raport privind politica în domeniul concurenţei sau ad-hoc, aşa cum au solicitat dl Bütikofer şi alţi deputaţi.
Remarc apelul dumneavoastră pentru anchete sectoriale în ceea ce priveşte o serie de pieţe. Experienţa din trecut arată că numai punerea în aplicare corectă şi fermă generează efecte pozitive asupra concurenţei dintr-un sector. Anchetele sectoriale nu sunt întotdeauna cel mai bun mod de a pune în aplicare reglementările noastre într-un anumit sector. Acestea sunt foarte costisitoare din punct de vedere al resurselor şi ar trebui utilizate doar atunci când obiectivele politicii Comisiei fac necesară o anchetă.
Pot confirma din nou faptul că, în contextul crizei, măsurile temporare privind ajutoarele de stat sunt într-adevăr temporare. Aş dori să răspund într-un mod cu adevărat telegrafic câtorva întrebări adresate de dumneavoastră în cadrul timpului limitat disponibil.
În primul rând, în privinţa sectorului financiar şi de investiţii, sunt în curs de desfăşurare consultări privind orientările de salvare şi restructurare.
În al doilea rând, în privinţa transporturilor, Comisia pregăteşte o Carte albă privind viitorul transporturilor, care urmează să fie adoptată în martie 2011. Aceasta va schiţa mai multe propuneri pentru accelerarea realizării pieţei interne a transporturilor.
În al treilea rând, în ceea ce priveşte serviciile de interes economic general, Comisia va prezenta un raport în acest sens în primul trimestru al acestui an.
În al patrulea rând, în ceea ce priveşte agenda digitală, Comisia este pe deplin de acord cu importanţa promovării unei pieţe digitale interne cu adevărat integrate.
În al cincilea rând, în ceea ce priveşte IMM-urile, un mediu concurenţial echitabil pentru toate întreprinderile, mari şi mici, este esenţial pentru ca acestea să prospere. Punerea în aplicare a reglementărilor în domeniul concurenţei de către Comisie este esenţială pentru a permite acest lucru. De asemenea, am vizat reglementările privind ajutoarele de stat pentru IMM-uri, inovare, cercetare şi dezvoltare şi tehnologii ecologice.
În luna iunie, vicepreşedintele Almunia vă va prezenta Raportul privind politica în domeniul concurenţei pe anul 2010. Între timp, vă va ţine la curent cu privire la problemele pe care le-aţi ridicat şi în legătură cu punctul 4 al raportului Parlamentului, iar serviciile DG Concurenţă vor fi instruite să vă răspundă mai pe larg.
Preşedintele
Vom termina cu discursul raportorului, dl Eppink, pe care, desigur, îl felicităm, având în vedere că majoritatea colegilor săi au apreciat activitatea sa în calitate de autor al acestui raport.
Derk Jan Eppink
raportor. - Dle preşedinte, aş dori să-i mulţumesc comisarului, care ţine locul colegului său, pentru că se află aici. Salut iniţiativa Comisiei cu privire la recursul colectiv, care este o iniţiativă îndelung aşteptată. Acesta este menţionat în raport, de asemenea, şi consider că este în interesul consumatorilor - cu condiţia să fie bine definit şi bine reglementat. Cred că este un lucru bun. Vom începe cu Cartea verde, pentru a vedea care sunt diferitele opinii. Salut acest lucru.
În sectorul bancar avem o situaţie foarte ciudată: ajutorul de stat se acordă pe diferite niveluri, în diferite ţări şi în diferite etape. În unele ţări, precum Spania, în sectorul bancar, băncile regionale (cajas), în special, sunt în dificultate şi pentru ca acestea să supravieţuiască este necesar sprijinul Băncii Centrale Europene - deşi BCE, după cum a evidenţiat dl Lamberts în 30 de secunde, riscă să aibă multe active neperformante. Acest lucru transformă BCE într-un fel de bancă neperformantă - ceea ce nu ar trebui să avem.
În alte ţări, statele încearcă să se desprindă de sectorul bancar, iar aici există pericolul unei dote. Mă aştept să nu puteţi răspunde la această problemă a dotei - care este o problemă pentru comisar - însă ar fi foarte nedrept faţă de alte bănci care nu au primit ajutor de stat dacă unele care s-au redresat sau care au avut nevoie de resuscitare au primit brusc ajutor. Deci, în acest sens, trebuie să analizăm problema mediului concurenţial echitabil.
În sfârşit, am ajuns la raportul de monitorizare, întrucât au existat câteva remarci ale dnei in 't Veld, dnei Gáll şi dlui Bütikofer, care au fost la obiect. Am avut un raport anul trecut, avem un raport anul acesta şi vom avea, probabil, un raport similar anul viitor. Totul rămâne la fel. Seamănă puţin cu un ritual desfăşurat la Vatican, în cadrul căruia se repetă totul mereu. Cred că trebuie să urmărim prin raportul de monitorizare întrebările pe care le-am adresat şi propun ca raportorul şi raportorul anterior să intre în contact cu comisarul şi cu directorul general al DG Concurenţă pentru a vedea ce se întâmplă cu solicitarea pe care am făcut-o.
Avem nevoie de un raport care este pus în aplicare în mod corespunzător în ceea ce priveşte furnizarea de informaţii. De aceea, propun să avem un raport de monitorizare corespunzător, iar în această privinţă dna in 't Veld cu siguranţă mă va sprijini, pentru a vedea ce face Comisia.
Preşedintele
Vă mulţumesc, dle Eppink. Sunt sigur că aţi observat reacţia colegilor dumneavoastră şi că probabil propunerea dumneavoastră se va bucura de susţinerea necesară.
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc azi, joi.
