Derybų dėl klimato paketo ir energetikos padėtis (diskusijų tęsinys) 
Pirmininkas
Mes atnaujinsime diskusijas dėl derybų dėl klimato paketo ir energetikos padėties.

Struan Stevenson
Gerb. pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad šį rytą Liuksemburge esantis Pirmosios instancijos teismas priėmsprendimą išbraukti Irano liaudies modžahedų organizaciją iš ES uždraustų teroristinių organizacijų sąrašo. Tai trečiasis kartas, kai priimamas toks sprendimas. Tai turi būti įspėjimas Tarybai ir Komisijai, kad jų pastangos nuraminti mulas ir engėjišką Teherano režimą, įtraukiant PMOI į ES uždraustų teroristinių organizacijų sąrašą -nusikaltimas laisvei.
(Plojimai)

Pirmininkas
Ponios ir ponai, jei neprieštaraujate, mes toliau laikysimės reglamento dėl kalbėjimo laiko.
Herbert Reul
(DE) Gerb. pirmininke, Tarybai pirmininkaujančios valstybės ir Komisijos atstovai, ponios ir ponai, pastaraisiais metais Parlamentas visada labai drąsiai naudojosi jam suteiktomis galiomis. Mes nesvyravome dėl Dalai Lamos pakvietimo, sprendimo priėmimo dėl Sacharovo premijos arba dėl dalyvavimo Olimpinėse žaidynėse.
Bet esu labai susirūpinęs, kad pakankamai nesinaudojame savo galiomis tokiu svarbiu klausimu, kuriam šiandien skiriama aiškiai per mažai dėmesio ir kurį kai kurie kolegos nariai apibūdino kaip šimtmečio klausimą. Prašyčiau, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybir Parlamento vadovybgarantuotų, kad mes ne tik kalbėtume apie geresnį reguliavimą, bet kad mes iš tikrųjų turėtume galimybę susipažinti su dokumentais ir juos išnagrinėti. Šiuo metu, pavyzdžiui, dėl prekybos teršalais, derybos grindžiamos ne Parlamento nuomone, bet tik vieno komiteto sprendimu. Sprendimą, kurio išvados tapo trišalio dialogo pagrindu, priėmnet keturi komitetai. Vienas pranešėjas veda derybas, o 784 nariai neturi jokios galimybės pareikšti savo nuomonės.
Darbotvarkės eiga suplanuota taip: gruodžio 10-11 d. Tarybos posėdis, gruodžio 15 d. trišalis dialogas, paskui priimami sprendimai. Tai reiškia, kad mes, kaip atskiri parlamentarai, neturėsime jokios galimybės susipažinti su dokumentais, juos įvertinti, aptarti ir priimti dėl jų tinkamo sprendimo. Mums jau šiandien atsirado sunkumų rengiant svarbias diskusijas, nes turėjome pradėti jas vėliau, turėjome sustabdyti posėdį, o dabar vargu ar kas nors dar girdi, apie ką kalbama. Bet tai viską pasako. Mes priimame sprendimus dėl 70 mlrd. EUR mokesčių žmonėms. Vis dėlto nuodugniai nagrinėti neskiriame net kelių valandų, nekalbant jau apie kelias dienas.
Manau, kad tai neatsakinga. Raginu Tarybai pirmininkaujančią valstybę, taip pat šių rūmų vadovybę garantuoti, kad skirtume tam pakankamai laiko.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Romana Jordan Cizelj
(SL) Ponios ir ponai, gerai, kad kaip tik šiuo laikotarpiu Tarybai pirmininkavo ambicinga valstybnarė, kuri iš tikrųjų atkakliai dirbo, kad pasiektų susitarimą dėl klimato ir energijos paketo. Nepaisant to, aš abejoju, ar verta priimti tokio pobūdžio susitarimą per pirmąjį svarstymą, kadangi dėl tokių didelių ir iššūkių kupinų dokumentų kyla klausimų dėl skaidrumo ir dėl tinkamos Parlamento daugumos nuomonės pateikimo, o dėl to savo ruožtu natūraliai kyla klausimas dėl viso proceso demokratiškumo.
Dėl to norėčiau, kad mes šiek tiek nuodugniau apsvarstytume, kai kitą kartą norėsime tvirtinti, ar dėl kokių nors dokumentų sieksime susitarimo per pirmąjį svarstymą. Nebūtų nieko blogo, jei mes gruodžio mėn. užbaigtume kaip dera pirmąjį svarstymą, o paskui, prieš baigiantis kadencijai, surengtume antrąjį svarstymą ir pasiektume tinkamą susitarimą su Taryba. Nėra nieko stebėtino, kad šios diskusijos nebuvo labai detalios, kadangi nariai nebuvo pakankamai susipažinę su dokumentais.
Norėčiau daugiau kalbėti apie per aukcionus gautų lėšų naudojimą. Mano nuomone, šiuo atžvilgiu mes turėtume vadovautis tam tikrais principais, be to, turėtume naudoti lėšas išimtinai su aplinka ir klimatu susijusiems iššūkiams spręsti, t. y. turėtume naudoti jas, kad būtų galima prisitaikyti prie klimato kaitos pasekmių ir jas sušvelninti, taip pat plėtojant technologijas, kurių dar nėra rinkoje, padėsiančias mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršą (kitaip tariant, priemonės turi apimti ir CCS bandomuosius projektus).
Tai svarbu ne tik Europos Sąjungai, bet ir trečiosioms šalims, pavyzdžiui, Kinijai. Šiuo atveju mes turime naudoti lėšas Europos Sąjungos vidaus priemonėms ir bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. Kalbėdami apie taršos lygį, turime atsižvelgti į atsakomybę už kovą su globalia tarša, šiuo metu siekiančia 13-14 proc., todėl šiuo atžvilgiu laikytis istorinių įsipareigojimų. Taip pat finansinius išteklius turime naudoti jau egzistuojantiems mechanizmams (kitaip tariant, mes neturime steigti jokių naujų fondų).
Norėčiau padėkoti visai derybų grupei ir informuoti jos narius, kad šis susitarimas bus tinkama prielaida kitos savaitės deryboms Poznanėje.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gerb. pirmininke, mes labai gerai žinome, kad Parlamento pozicija dėl klimato paketo nėra vieninga. Daugeliu klausimų mano frakcijos nuomonartimesnne Parlamento, o Tarybos pozicijai. Vis dėlto svarbu atsiminti, kad mes esame visiškai vieningi taršos mažinimo klausimu: tarša turi būti sumažinta. Tereikia nuspręsti, kaip tai darysime. Kai kas nori taikyti daug kainuojantį būdą - aukcioną, o mes norime tai atlikti ekonomišku būdu - taikydami ex ante veiksmingumo rodiklį.
Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas derybose atvirai pareiškė, kad kainos turi pakilti tiek, kad imtų keistis vartotojų įpročiai. Mūsų frakcija nepritars šiai logikai tol, kol prekyba teršalais tebėra vienašališka. Tol, kol taip yra, tai tik dar viena rinkliava. Jei prekybos teršalais sistema būtų pasaulinė, tuomet aukcionai būtų tinkama priemonė. Taršos teisių kaina lengvai galėtų būti matoma iš mažmeninių kainų, kurios savo ruožtu skatintų vartotojus rinktis švaresnius produktus. Gal tuomet užmarštin nugrimztų daug teršalų išmetantys gamybos sektoriai? Deja, vartotojų aplinka kol kas šių principų neatitinka. Produktai, pagaminti mažiau švariu būdu už ES ribų, įgyja konkurencinį pranašumą globaliose rinkose. Tai svarbu darbo vietoms. Tikiuosi, kad Taryba sugebės pasiekti tinkamų rezultatų.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Europos Sąjunga įsipareigojo iki 2009 m. sausio mėn. baigti rengti Klimato kaitos paketą.
Derybų rezultatai bus ypač svarbūs Jungtinių Tautų konferencijai Poznanėje, kurioje bus įvertinti ES įsipareigojimai dėl anglies taršos mažinimo ir dėl paramos skurdžiausioms šalims.
Turime užtikrinti, kad mūsų tikslai išliktų ambicingi ir kad būtų pasirašytas tarptautinis susitarimas, kuris priverstų besivystančias šalis tinkamai sekti mūsų pavyzdžiu.
Jei tarptautinis susitarimas bus pasirašytas, mes turėtume siekti, kad mūsų tikslas dėl 20 proc. po 2020 m. būtų pakeistas tikslu dėl 30 proc., net jei šiam perėjimui prireiktų naujų derybų.
Ambicingesnis ilgalaikis tikslas padėtų išsaugoti Europos Sąjungos, kaip pagrindinės kovotojos su globaliniu atšilimu, patikimumą, taip pat padėtų siekti palankių rezultatų būsimose Kopenhagos derybose.
Carl Schlyter
(SV) Gerb. pirmininke, mes pažadėjome JT ir kitoms organizacijoms, kad sumažinsime taršą 20-45 proc. Dabar net nepasieksime 20 proc. Užuot to siekusi Ministrų Taryba derybose savo atsakomybę bando perkelti besivystančioms šalims. Atrodo, kad švarios plėtros projektai (ŠPP) gali virsti nešvariais darbeliais, dėl kurių neturtingos šalys bus priverstos prisiimti mums tenkančią atsakomybę, o mes bandysime išsaugoti investicijas sau. Jei šios šalys turės parengti savo klimato politiką, jos už ją mokės daug brangiau. Klimato politika turi apimti ir pagalbą, ir priemones čia, vietoje.
Automobilių pramonės paketas, susijęs su automobilių keliama tarša, yra toks bevertis dokumentas, kad tarša dėl popieriaus, kuriame jis parašytas, yra didesnnegu tai, ką galima būtų padaryti remiantis šiuo paketu Europos ir Žemės klimato labui. Tai blogai veikia automobilių pramonę, aplinką ir vartotojus, kurie ateityje nori važinėti nedaug energijos naudojančiais automobiliais.
Bairbre de Brún
- (GA) - Gerb. pirmininke, Europos Sąjunga turi nustatyti ambicingus tikslus, kad Europa toliau galėtų žengti pirmoji kovos su klimato kaita keliu. Priešakyje mūsų tebelaukia ekonominnežinia, tačiau ekonominis nuosmukis turėtų suteikti drąsos atlikti skubesnę pertvarką ir imti vystyti naują žaliąją ekonomiką, kad galėtume pagaliau išspręsti daugelį įsisenėjusių problemų, susijusių su naftos poreikiais ir energijos eikvojimu.
O dėl bendrų stacionarių kurą deginančių įrenginių nuostatų, svarbu, kad jiems būtų nustatytos naujos išmetamųjų teršalų normos, kurios turėtų būti taikomos kiekvienoje elektrinėje vėliausiai nuo 2015 m. Taip pat svarbu, kad būtų vykdoma nuolatinstebėsena ir apibrėžti tinkami saugos kriterijai.
Colm Burke
Gerb. pirmininke, klimato kaitos daugiau negalime sustabarėjusiai vertinti tik kaip aplinkos apsaugos problemos. Ji turi būti apibrėžta kaip integruotas su įvairiomis politikos sritimis (įskaitant plėtrą ir žmogaus teises) susijęs klausimas. Tai ne tik ateities, bet ir dabarties problema. Klimato kaita kelia grėsmę neturtingų valstybių pagrindiniams gamtos ištekliams, įskaitant žemę ir vandens atsargas, todėl žmonės priversti migruoti, kad išliktų gyvi. Šie migracijos srautai gali destabilizuoti padėtį ir grėsti bendram konkrečios šalies, regiono arba pasienio srities vidaus saugumui.
Aš, kaip Užsienio reikalų komiteto narys, šiais metais lankiausi Čado ir Sudano pasienio regione. Mačiau karo nusiaubtą kraštą, kenčiantį dėl maisto trūkumo. Klimato kaita dar labiau pablogins šią padėtį. Deja, labiausiai kenčiantys dėl šio reiškinio patys yra mažiausiai kalti. Dėl to džiaugiuosi matydamas, kad kolegos Parlamente imasi iniciatyvos šiuo klausimu. ES, JAV ir kiti pasaulio galingieji turi veikti nedelsdami.
Jean-Louis Borloo
Gerb. pirmininke, A. Piebalgs, S. Dimas, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti už šią diskusiją, kuri buvo ypač svarbi tiems iš mūsų, kurie tuo pačiu metu yra ir Poznanės konferencijos, ir Europos Aplinkos tarybos renginių dalyviai ir kurie kitą pirmadienį dalyvaus Energijos tarybos darbe, o paskui, gruodžio 11-12 d., ir Europos Vadovų Tarybos posėdyje. Kiekvienam buvo svarbu pateikti savo nuomonę turbūt vienu iš sudėtingiausių klausimų, kurį iki šiol esame nagrinėję, kadangi jis susijęs su radikalia daugelio mūsų ekonominės ir socialinės politikos aspektų pertvarka. Jai vykstant bus siekiama atsižvelgti į šioms sritims įtaką darantį energijos faktorių, susijusį su moralinėmis, etinėmis ir aplinkosaugos normomis, turinčiomis įtakos ir gamtai ir, aišku, klimato kaitai.
Norėčiau atkreipti dėmesį tų, kurie abejoja dėl klimato kaitos, į pagrindinį dalyką: visa direktyva bet kokiu atveju svarbi, nes joje apibrėžtas siekis galų gale atsikratyti priklausomybės nuo naftos išteklių. Ar mes tai darysime dėl klimato kaitos, ar siekdami pakeisti dabartinį energijos šaltinių derinį ir jų pasiskirstymą teritoriniu požiūriu, mums vis tiek prireiks bendro priemonių paketo.
Antrasis dalykas, į kurį norėčiau, jei leisite, atkreipti dėmesį, skirtas Komisijai, kuri atliko nepaprastai nuodugnų ir svarbų parengiamąjį darbą. Komitetų pasiūlyti tikslai, kuriems pritarEuropos Vadovų Taryba pirmininkaujant Vokietijai, įtraukti į šį dokumentą ir yra tinkami. Manau, kad jiems pritaria visi, todėl didžiausių pagyrų nusipelno reikšmingos pastangos tinkamai apibrėžti dalykus, kurie kartais atrodo labai skirtingi, o kartais net nesuderinami. Manau, šį požiūrį plačiai remia visos institucijos. Daugiau klausimų gali kilti dėl uždavinių sprendimo būdų.
Labai norėčiau paminėti, mano nuomone, vėl atsiradusį pasitikėjimą, kuriuo remdamiesi rengiame su Parlamentu trišalius dialogus (aš gerai žinau neigiamą EPN nuomonę dėl trišalių dialogų), iš kurių vienas atsidūrpačiame dėmesio centre. Vis dėlto gyvybiškai svarbūs ir mūsų tarptautiniai įsipareigojimai ir tarptautiniai susitikimai. Kopenhaga - turbūt pats svarbiausias renginys, kurį žmonija surengs pati sau. Mes negalime patirti nesėkmės, t. y. nepajėgti įrodyti, kad Europa sugeba pasiekti susitarimą šiais svarbiais klausimais.
Be abejo, turime įvairių problemų, susijusių su konkurencingumu. Taip, gerb. G. Watson, F. Hoppenstedt ir Ch. Davies, dabar arba šiek tiek vėliau turi būti skirtas vienos ar kitos formos finansavimas anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijoms įdiegti. Tai, be abejo, susiję su konkrečiais metodais. Be to, būtų neatsakinga remti sprendimus, kuriuose nepaisoma anglies taršos, todėl, manau, mes radome sprendimų, kurie iš esmės ganėtinai protingi.
Apibendrindamas iš tikrųjų norėčiau pasakyti, kad gyvenime visada ateina akimirka, kai daugiau dėmesio imame skirti būdams, o ne tikslams, kuriais jie gali būti pasiekti. Būdams plėtoti tikslai nereikalingi, nebūtinos ir garantijos, kad kas nors bus pasiekta. Būdų nustatymas taip pat susijęs su galvosena dėl autorystės teisių; tai galima taikyti ir Komisijai, ir įvairių Parlamento komitetų pranešėjams. Vienintelis dalykas, kuris mums iš tikrųjų svarbus, tai turėti viešųjų lėšų siekti tikslams, kuriuos mes sau apibrėžėme trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiui.
Galiausiai dar kartą tvirtai pakartosiu tai, kas šiuose rūmuose buvo pasakyta gyvybiškai svarbaus. Mes nepaminame demokratijos principo; paprasčiausiai spartiname teisėkūros procesą. Galiu pasakyti jums, kad EPN vakar vakare buvo dirbama iki 2 val. nakties (be to, dar ir šį rytą) ir pasiektas susitarimas dėl automobilių CO2 taršos normų. Galėjome nagrinėti ir pirmųjų trejų metų tikslus, tačiau aptarėme tikslą dėl 95 g normos, t. y. pagrindinį mūsų pramonės plėtros faktorių.
Mes galėjome diskutuoti ir dėl visų klausimų sprendimo eigos. Vis dėlto vienintelis mums svarbus dalykas yra ne gniuždyti, o skatinti konkurencingumą ir garantuoti, kad kiekvienas iš šių tikslų būtų pasiektas, kadangi jie sudaro bendrą visumą ir glaudžiai tarpusavyje susiję.
Tai viskas, ką norėjau pasakyti paeiliui dėl kiekvienos ankstesnės kalbos. Be abejo, apie visa tai pranešiu šiandienos ir gruodžio 11 d. Tarybos posėdžiuose. Bet kokiu atveju prašom priimti mano nuoširdžią padėką.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, šiandienos diskusijose daugiausia dėmesio buvo skirta iššūkiams, susijusiems su klimato kaita. Be abejo, tai didžiulis iššūkis, tačiau energijos stygiaus iššūkis, su kuriuo mes susiduriame, taip pat labai svarbus. Neseniai tapome liudininkais smarkaus kainų svyravimo, kuris iškėlnaujų iššūkių, susijusių su apsirūpinimo energija saugumu, t. y. su ypač svarbia (dėl didėjančios priklausomybės nuo energijos importo) Europos Sąjungai sritimi. Šis paketas sudaro sąlygas apsirūpinimo energija saugumo problemoms spręsti ne tik Europos Sąjungoje, bet ir kitose pasaulio dalyse. Jei įvykdysime technologinę pertvarką, turėsime galimybę gauti energijos iš labai skirtingų ir saugių energijos šaltinių, kurie galėtų būti naudojami visame pasaulyje.
Manau, kad šiandienos diskusijos buvo itin teigiamas dalykas, kuris aiškiai parodė, kad Parlamentas įsipareigojęs rasti sprendimus kiek galima greičiau. Esu už tai labai dėkingas. Komisija, t. y aš ir mano kolegos, labai sunkiai dirbsime, kad palengvintume susitarimo tarp Parlamento ir Tarybos priėmimą šį gruodžio mėn.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, aš taip pat norėčiau padėkoti Europos Parlamento nariams, kurie dalyvavo šiandienos diskusijose, už konstruktyvias nuomones. Be to, norėčiau padėkoti Tarybai pirmininkaujančiai Prancūzijai, kuri nenuilstamai dirbo išvien su Europos Parlamentu ir su Komisija, kad rastų sprendimus, kurie būtų suderinami su aplinkos tikslais ir atitiktų tas situacijas ir problemas, su kuriomis susiduria valstybės narės ar įvairūs Europos pramonės ir verslo sektoriai.
Taryba ir Europos Parlamentas parodryžtą siekti susitarimo per pirmąjį svarstymą, todėl manau, kad per kitą dalinę Europos Parlamento sesiją, vyksiančią po dviejų savaičių, bus rastas bet kokių dar neišspręstų klausimų sprendimas. Iki to laiko mes jau turėsime susitarimą, kuris leis mums įgyvendinti aplinkos tikslus, pavyzdžiui, dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos Europos Sąjungoje mažinimo. Tai būtina Europos Sąjungai, kad ji galėtų tinkamai kovoti su klimato kaitos padariniais ir kad galėtų išvengti kitų problemų, pavyzdžiui, bendrovių persikėlimo į už Europos Sąjungos ribų esančias šalis, kuriose jos galės toliau be jokių apribojimų teršti aplinką anglies dvideginiu. Dėl to mes turime imtis visų būtinų priemonių. Kaip tik šie siekiai ir apibrėžti Komisijos pasiūlyme. Jame taip pat keliamas klausimas dėl trijų institucijų efektyvaus bendradarbiavimo, kuris padėtų surasti deramus sprendimus. Esu įsitikinęs, kad po dviejų savaičių surengtoje dalinėje sesijoje mes priimsime susitarimą.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Alessandro Battilocchio  
raštu. - (IT) Aplinkos apsauga ir kova su klimato kaita - būtini prioritetai visai tarptautinei bendruomenei. Kaip aš pastaraisiais metais visada kartodavau, naudojant mokslinius tyrimus pasiekta pažanga suteiks mums galimybę parengti objektyvias koncepcijas dėl energijos šaltinių, kurie šiuo metu per dažnai laikomi blogio įsikūnijimu. Naudodamiesi dabartinių technologinių pranašumais stabilizuoti geopolitinius procesus ir garantuoti didesnį saugumą tarptautiniu lygmeniu, taip pat turime siekti įvairinti energijos šaltinius ir mažinti priklausomybę nuo energijos tiekimo. Šiuo atžvilgiu būtų sveikintina, jei siekiant gerinti nepatenkinamą padėtį kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Italijoje, būtų pradėta rimta diskusija dėl branduolinės energijos, daugiausia dėmesio skiriant trečiosios kartos reaktoriams.
Ivo Belet  
raštu. - (NL) Europoje esame priėję istorijos kryžkelę. Mes nusprendėme visame pasaulyje imtis iniciatyvos dėl kovos su globaliu atšilimu. Dabar atėjo laikas tesėti šį pažadą.
Suprantame, kad mūsų draugai Lenkijoje, inter alia, nori garantijų, kad jiems netektų mokėti aukščiausios kainos už klimato susitarimą. Štai kodėl ES turi investuoti daugiau kapitalo į naujas švarias anglies technologijas ir į anglies surinkimo ir saugojimo sistemas.
Susitarimas dėl naujų automobilių keliamos CO2 taršos mažinimo, kuris buvo priimtas šią savaitę, susilaukkritikos, kad nėra pakankamai ryžtingas. Nors ši kritika iš dalies pateisinama, turime pripažinti ir teigiamus susitarimo aspektus. Mes tikrai pradėsime (nors ir laipsniškai) įgyvendinti priemones 2012 m. Be to, susitarime taip pat laikėmės tikslo dėl didžiausios leistinos ribos (95 g CO2/km iki 2020 m.).
Laimei, jame taip pat apibrėžtos svarbios paskatos, skirtos elektriniams arba hibridiniams automobiliams. Gamintojai turi suprasti, kad jie neturi ko prarasti, ir ryžtingai apsispręsti dėl šių ekologiškų automobilių gamybos. Vyriausybės mokesčių lengvatomis turėtų daug tvirčiau skatinti šį 180 laipsnių posūkį. Dėl vartotojų (įskaitant ir mus pačius): kas trukdo mums jau dabar pirkti šiuos ekologiškus automobilius? Šiandien jau yra "vidutinio nuotolio" automobilių, kurie atitinka griežtesnius reikalavimus, nei apibrėžta Europos 2012 m. standartuose. Taigi...
Richard Corbett  
raštu. - Pritariu pažangai, kurios pasiekParlamentas ir Taryba, derėdamiesi kelias pastarąsias dienas ir iki vėlumos vakar vakare. Vis dėlto turi būti nuveikta dar šiek tiek daugiau, todėl primygtinai siūlau abiem šalims įdėti daugiau pastangų, kad būtų pasiektas susitarimas, kurį Parlamentas galėtų priimti prieš Kalėdas. Kad susitarimas būtų priimtinas Parlamentui, turi būti apibrėžtas pakankamai konstruktyvus priemonių paketas, kuris ne tik leistų mums pasiekti sutartų ES tikslų dėl 20 proc. CO2 taršos sumažinimo ir 20 proc. atsinaujinančios energijos naudojimo padidinimo iki 2020 m., bet ir suteiktų galimybę žengti žingsnį pirmyn didinant šiuos tikslus iki 30 proc. esant tarptautiniam susitarimui. Taip pat esu patenkintas tuo, kad, atrodo, bus pasiektas susitarimas dėl biokuro tikslo susiejimo su griežtais tvarumo kriterijais.
Kai kurie kalbėtojai pavadino priemonių paketą kraštutinumu. Jei taip, tai aš esu ekstremistas. Vis dėlto turėčiau pasakyti, kad saikingumas, turint omenyje milžinišką grėsmę visos planetos ateičiai, nebūtų jokia dorybė, o energingi veiksmai - jokia yda.
András Gyürk
, raštu. - (HU) Aptardami dalykus, susijusius su Europos Sąjungos klimato paketu, negalime ignoruoti galimų finansinės krizės pasekmių. Vyriausybės pirmiausia savo sukauptas finansines atsargas naudoja kaip priemones bankams gelbėti, o svarbios investicijos į energetikos sritį atidėliojamos.
Nepaisant krizės, Europai kiek galima greičiau reikalingos investicijos atsinaujinančios energijos šaltinių plėtrai ir energijos vartojimo efektyvumo gerinimo priemonėms. Mes turime investuoti kapitalą šiandien, kad atsinaujinančios energijos šaltiniai galėtų tapti konkurencingi artimojoje ateityje.
Dėl anksčiau minėtų priežasčių turėtų būti kuo skubiau įsteigtas Europos Sąjungos energijos fondas. Minėta finansinpriemonpirmiausia turi būti skirta energijos vartojimo efektyvumui gerinti ir atsinaujinančios energijos šaltiniams plėsti. Be to, jei mes iš tikrųjų norime stiprinti Europos Sąjungos bendrą energetikos ir klimato politiką, šis ketinimas taip pat turi būti matomas kitame septynerių metų biudžete. Greta ES lygmens paramos sustiprinimo valstybėms narėms turi būti garantuota pakankamai laisvės ne tik atsižvelgti į įvairius regioninius skirtumus, bet ir apibrėžti savas klimato politikos priemones.
Laikinas saikingumas dėl tradicinių energijos išteklių kainų neturėtų sukelti pasitenkinimo sprendimus priimantiems asmenims arba skatinti juos atidėti įsipareigojimų vykdymą dėl atsinaujinančios energijos šaltinių. Jei esant krizei Europos Sąjunga pames iš akių svarbius tikslus, kuriuos pati sau iškėlė, tai gali turėti žalingų padarinių, susijusių su jos patikimumu ir vadovaujamu vaidmeniu kovos su klimato kaita srityje.
Marusya Ivanova Lyubcheva  
Mes vieną problemą aptarinėjame per daug ilgai. Tuo tarpu vis mažiau laiko lieka sprendimams priimti. Globaliniams procesams, susijusiems su klimato kaita, spręsti reikalingas ilgalaikis planas ir konkrečios priemonės, kurių turėtų imtis visi pasaulio ekonomikos dalyviai.
Yra kelios pagrindinės veiklos kryptys, dėl kurių turėtų būti deramasi:
· Investicijos į naujas technologijas - pramon"kuria" problemas, kurias vis dėlto galėtų padėti išspręsti naujos technologijos. Štai kodėl turime suteikti pramonei protingai vykdomos plėtros, kuri atitiktų mūsų tikslus, galimybę;
· Privalomas alternatyvių reikalavimų tenkinimas be neigiamų pasekmių aplinkai; saugos reikalavimų atominėje energetikoje, kuriai taip pat turi būti suteikta gyvavimo galimybė, užtikrinimas; (kalbu apie tai ir kaip Bulgarijos, kuri taip pat dalyvauja šiame procese, atstovė);
· Investicijos į švietimo ir mokslo sričių tvarią plėtrą, be kurios negali būti nkalbos apie efektyvią kovą su klimato kaita, kadangi šios sritys užtikrina tinkamą atskirų asmenų parengimą ir organizacinių priemonių įdiegimą;
Rovana Plumb  
2008 m. sausio 23 d. Europos Komisija priėmAtsinaujinančios energijos ir klimato kaitos paketą.
Šis paketas, kuriam pritarvalstybės narės, pagrįstas ES kriterijais ir tikslais, kuriuos 2007 m. pavasarį priėmEuropos Vadovų Taryba. Buvo nustatyti šie tikslai: ES lygmeniu iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 20 proc.; per tą patį laikotarpį pasiekti, kad atsinaujinanti energija sudarytų 20 proc. ES suvartojamos energijos; ir 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą.
Mes galime derėtis visais klausimais, tačiau su gamta derėtis negalime. Dėl šios priežasties reikalingos kiekvienos ekonomikos srities didelės struktūrinės reformos tam, kad sugebėtume įgyvendinti įsipareigojimus, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu ir atsinaujinančios energijos šaltinių naudojimo didinimu.
Rumunija priims nacionalinius įsipareigojimus, susijusius su šiuo teisės aktų paketu, kurie turės reikšmingo poveikio ekonominiu ir socialiniu lygmeniu.
Užbaigtos derybos dėl atsinaujinančios energijos ir klimato kaitos paketo suteikia galimybę užtikrinti pusiausvyrą tarp kovos su klimato kaita, didesnio energijos tiekimo saugumo ir konkurencingumo skatinimo priemonių, taip pat ekonominio plėtros ir darbo vietų kūrimo tikslų.
Nicolae Vlad Popa  
Mes esame patenkinti, kad šiuo metu Europos Parlamento ir Tarybos derybos dėl atnaujinančios energijos ir klimato kaitos paketo jau krypsta susitarimo link.
2008 m. gruodžio 11-12 d. įvyksiančiame Europos Vadovų Tarybos posėdyje bus priimti sprendimai dėl visų šio paketo elementų.
Ruošdamasi diskusijoms, kurios įvyks gruodžio 11-12 d., lapkričio 28 d., Rumunija kartu su Slovakija, Vengrija, Bulgarija, Lietuva ir Latvija pateikpasiūlymą dėl pajamų, gautų taršos leidimų pardavimo aukcione, perskirstymo, pagrįsto kita formule: (90 - x) % + 10 % + x %, kai x - lėšos, paskirstytos toms valstybėms narėms, kurios sėkmingai įvykdįsipareigojimą 2005 m. sumažinti taršą daugiau kaip 20 proc. Kioto protokole apibrėžto taršos kiekio.
Rumunijos nuomone, išlyga dėl pakartotinio priemonių svarstymo 2014 m. - būtinas dalykas, tačiau ne tam, kad būtų keliami klausimai dėl 20 proc. (ar 10 proc.) taršos mažinimo tikslų, o tam, kad būtų sudarytos tinkamesnės sąlygos reguliavimo mechanizmams tikslinti, pagrįstiems konkrečiomis tam tikro laikotarpio sąlygomis (kurių negalime numatyti dabar).
Esko Seppänen  
raštu. - (FI) Prekybos taršos leidimais planas suteikia galimybę pasirinkti vieną iš dviejų sąlygų. Viena vertus, mes parengėme brokerių modelį, kita vertus, - pramonės modelį. Brokerių modelis - galimybtriskart padidinti kainą tiems, kuriems nereikia taršos leidimų gamybai plėtoti, bet kurie perka juos tam, kad parduotų juos pramonės įmonėms už daug aukštesnę kainą. Jie gali pirkti taršos leidimus aukcionuose ir antrinėje taršos leidimų rinkoje (taršos leidimų biržose), o spekuliuoti jais energijos biržose. Žmonės taršos leidimais net gali spekuliuoti už biržos ribų, visiškai ją ignoruodami. Štai kodėl turime įgyvendinti užkertantį kelią spekuliacijai pramonės modelį, kai išmetamųjų teršalų ribinės vertės, atsižvelgiant į taršos mažinimo tikslus, nustatomos vadovaujantis geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) sistema, apibrėžiančia taršos mažinimo standartus.
Søren Bo Søndergaard  
raštu. - (DA) Pirmadienio vakarą Europos Parlamento didžiosios frakcijos ir Ministrų Taryba pasiekkompromisą dėl CO2 taršos reikalavimų keleiviniams automobiliams, pagal kurį automobilių pramongalės nieko nekeisdama tęsti savo "purviną" gamybą iki pat 2019 m.
ES pasirašJT klimato tikslų dokumentą, pagal kurį pramoninės šalys CO2 turi sumažinti 25-40 proc. iki 2020 m. Susitarimas dėl automobilių CO2 taršos - tik reveransas automobilių pramonei, kuris paprasčiausiai patvirtina, kad ES pažadai dėl kovos su klimato kaita nėra verti npopieriaus, ant kurio jie parašyti.
Kiekvieną kartą, kai ES turi žengti tinkamą žingsnį savo pažadams ir tikslams įgyvendinti, išgirstame patį netinkamiausią kada nors girdėtą pasiteisinimą, kodėl taip neįvyksta.
Neįtikėtina, kad Europos Parlamento dauguma pasirengusi pritarti šiai gėdingai praktikai.
María Sornosa Martínez  
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, šio klimato kaitos ir energijos paketo priėmimas turėtų būti laikomas ketinimų protokolu, suteikiančiu mums galimybę pasiųsti visam pasauliui aiškų signalą, kad kitais metais sieksime sudaryti ambicingą susitarimą Kopenhagoje.
Visiškai pritariu Komisijos nario S. Dimas tvirtinimui, kad finansinkrizparodė, kaip beprotiška rimtai neįvertinti akivaizdžių įspėjimo ženklų.
Dėl klimato kaitos mes negalime kartoti vėl tokios klaidos, jei norime per būsimus dešimtmečius užkirsti kelią pavojingoms ir galbūt pražūtingoms ekonominėms ir socialinėms pasekmėms.
Turime imtis atsakomybės ir priimti drąsius sprendimus dėl švaraus, efektyvaus energijos modelio, taip pat parengti priemones, reikalingas mūsų gyventojams tam, kad jie daugiau galėtų sužinoti apie klimato kaitą ir reikiama linkme galėtų keisti savo elgseną. Laikas jau atėjo.
Dėl to norėčiau viešai paraginti šiuos rūmus ir valstybes nares remti šį teisės aktų paketą per būsimą plenarinį posėdį, kadangi tai tikrai suteiks mums galimybę spręsti pagrindinius iššūkius, su kuriais esame susidūrę.
Andrzej Jan Szejna  
Mokesčių vengimas, dėl kurio pirmiausia pažeidžiami teisingo ir skaidraus apmokestinimo principai, daro žalą Bendrijos pamatinėms vertybėms. Mažesnės biudžeto pajamos neleidžia mums visapusiškai įgyvendinti mūsų politikos tikslų.
Kova su mokesčių vengimu daugiausia priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau jos neturėtų veikti atskirai. Aišku, kad reikia koordinuoti veiksmus Bendrijos lygmeniu ir stiprinti valstybių narių vyriausybių ir Europos Komisijos bendradarbiavimą.
Kadangi radikali PVM reforma - ir ilgalaikis, ir daug darbo reikalaujantis projektas, pranešime siūloma naudoti šias tradicines priemones: iš dalies keisti teisės aktus, reglamentuojančius mokesčių mokėtojų atsakomybę už delsimą laiku pateikti reikalingus dokumentus arba už klaidingų dokumentų pateikimą; mažinti terminą duomenims rinkti ir greitinti netikslių duomenų ištaisymą; taip pat greitinti keitimąsi informacija apie sandorius Bendrijos viduje.
