Suaugusiųjų mokymasis: mokytis niekada nevėlu (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Doris Pack pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl suaugusiųjų mokymosi: mokytis niekada nevėlu.
Doris Pack
pranešėja. - (DE) Gerb. pirmininke, Komisijos komunikato ir veiksmų plano, skirto suaugusiųjų mokymuisi, pavadinimas "Mokytis niekada nevėlu" ir jo atitikmuo vokiečių kalba Man lernt nie aus ("Gyveni ir mokaisi") yra visiems žinomi pasakymai, tačiau atsižvelgiant į dabartines aplinkybes akivaizdu, kad taip pripažįstamas ankstesnis neveiksnumas Europos švietimo politikoje. Vis dėlto mes džiaugiamės, kad Komisija, parengusi komunikatą ir veiksmų planą ir geriau suvokdama visą gyvenimą trunkančio mokymosi būtinybę, įžengį naują etapą, kuriame teks išspręsti demografijos problemas.
Dėl ekonominių ir socialinių pokyčių ES reikia priderinti profesinius įgūdžius ir kvalifikaciją. Reikia išspręsti darbo rinkos problemas, todėl asmenų darbingumas turėtų būti vienas svarbiausių suaugusiųjų švietimo tikslų.
Tačiau švietimas, ypač suaugusiųjų, susijęs su asmenybės vystymusi per žmogaus savigarbą, pilietinį dalyvavimą, socialinį įtraukimą ir dalyvavimą kultūrų dialoge. Kelių mokslinių tyrimų rezultatai parodė, kad mokymasis turi didelę neekonominę naudą, pavyzdžiui, puoselėja gerą sveikatą, skatina visas amžiaus grupes dalyvauti visuomenės gyvenime ir, žinoma, sumažina nusikalstamumą.
Todėl mano politinis prioritetas - paskatinti žmonių motyvaciją dalyvauti visą gyvenimą trunkančiame mokymesi. Labai svarbios žiniasklaidos kampanijos, informacijos ir pagalbos centrai bei pritaikytos komunikacijos formos socialiai remtinoms grupėms. Kai kuriose šalyse labai naudingi specialūs telefonų numeriai ir tinklavietės.
Taip pat svarbios galimybės suderinti darbą, šeimyninį gyvenimą ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi. Norėčiau išvardyti kelias šiam tikslui skirtas priemones: pritaikytas darbo valandas, laisvą darbo dienos režimą, nuotolinio mokymosi programas ir neoficialiojo mokymosi būdus. Turėtų būti tobulinamas naujų technologijų naudojimas, sudarant didesnes galimybes naudotis internetu, kurios skatintų naudotis naujais mokymosi būdais. Toliau turėtų augti viešų ir privačių vaikų darželių bei įmonių vaikų lopšelių skaičius.
Kitas, mano nuomone, svarbus veiksnys yra įvairių kartų ir kultūrų solidarumas. Suaugusieji ir vyresnio amžiaus piliečiai, perduodami žinias ir techninius įgūdžius jaunesniems žmonėms, ypač prekybos ir verslo patirtį, galėtų atlikti veiksmingą pagalbinį vaidmenį. Jie gali pateikti praktinių patarimų, todėl turėtų būti sudarytos galimybės suformuoti tinklus šiuo tikslu. Taip galėtume mokytis vieni iš kitų.
Taip pat galima išskirti šeimos mokymosi požiūrį. Tėvai yra motyvuoti grįžti mokytis, kad galėtų padėti savo vaikams mokykloje. Be to, suaugusiųjų švietimas priklauso nuo savanorių pagalbininkų, kurie jį praturtina savo patirtimi ir profesionaliu mokymu.
Svarbu atsižvelgti į specifinius migrantų poreikius, todėl norėčiau išskirti kalbų kursus. Turime rengti kalbų kursus, kad sudarytume galimybes migrantams išmokti juos priėmusios šalies kalbą. Kalbų kursai taip pat reikalingi, kad suaugusieji turėtų galimybę išmokti kaimyninės šalies kalbą arba kitų užsienio kalbų. Mes visada pasisakėme už tokį mokymąsi.
Suaugusiesiems, turintiems praktinio darbo patirties, turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos gauti aukštąjį išsilavinimą. Labai svarbu, kad būtų gerinama esamų suaugusiųjų mokymo centrų ir jų mokymo kokybė. Suaugusiųjų mokymui reikalingi aukštos kvalifikacijos mokytojai ir specialios kursų programos. Galiu paminėti tik Vokietiją, kurioje rengiami universiteto kursai, po kurių galima gauti suaugusiųjų švietimo diplomą. Manau, visi privalome priminti kursų rengėjams, kad jie gali gauti finansavimą pasiūlytiems kursams, pavyzdžiui, iš Europos socialinio fondo arba bet kurio kito struktūrinio fondo. Tikiuosi, kad Komisija visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą pasiūlys Grundvig ir Leonardo programose siekdama užtikrinti, kad mes taip pat galėtume prisidėti prie veiksmų plano įgyvendinimo.
Manau, yra daug būdų geriems darbams šioje srityje nuveikti, todėl neturėtume gaišti laiko.
Norėčiau pabrėžti paskutinį dalyką: suaugusiųjų švietimo rezultatai turėtų būti išmatuojami, kitaip niekas nežinos, kas ką daro. Šioje srityje yra daug veikėjų ir į juos visus - privačias įstaigas, universitetus, viešojo švietimo įstaigas - turi būti atsižvelgta. Trumpai tariant, reikia daug nuveikti, todėl siūlau visiems pradėti dirbti.
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, labai noriu išreikšti savo pritarimą šiam pranešimui ir pasveikinti pranešėją ponią Pack už jos atsidavimą, pastangas ir įnašą, taip pat Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nariui ponui Andersson bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto narei poniai Flasarová.
Man labai malonu, kad 2006 ir 2007 m. mūsų paskelbti komunikatai sulauklabai konkretaus ir tvirto Europos Parlamento atsakymo. Pirmasis buvo dėl suaugusiųjų švietimo, o antrasis - rugsėjo mėnesį patvirtintas Europos veiksmų planas šiam tikslui realizuoti. Kaip esate pripažinę, suaugusiųjų mokymosi reikšmaiškiai didėja. Pirmiausia, pasaulinkonkurencija tapo realybe. Turime investuoti į švietimą visais gyvenimo etapais ir visais lygiais, o suaugusiųjų įgūdžius ir kompetencijas reikia nuolat atnaujinti. Antra, demografiniai pokyčiai reiškia, kad žmonėms tenka dirbti bent keletą metų ilgiau, todėl jiems būtina išlaikyti įgūdžių aktualumą. Trečia, suaugusiųjų mokymasis padeda įveikti socialinę atskirtį. Per daug suaugusiųjų, turinčių menką išsilavinimą, rizikuoja iškristi iš darbo rinkos.
Taigi suaugusiųjų mokymasis atlieka itin svarbų vaidmenį plėtojant visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas. Jūsų paramą sveikinu dėl daugelio priežasčių, visų pirma dėl pagerėjusio suaugusiųjų mokymosi prieinamumo, įskaitant geresnę vaikų priežiūrą ir elektroninį mokymąsi, ypač ypatingųjų poreikių grupėms, taip pat dėl paspartėjusio įgūdžių ir neformalaus mokymosi vertinimo, dėl išaugusių investicijų apskritai ir prisitaikymo prie moterų, migrantų ir vyresniojo amžiaus gyventojų poreikių. Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas - ponios Pack paminėtų patikimų ir palyginamų duomenų, skirtų išmatuoti suaugusiųjų mokymąsi, sukūrimas. Visų šių elementų laikysimės, įgyvendindami Europos veikslų planą.
Teigiate, kad bendradarbiaudami naudosimės šia valstybių narių sukaupta gera praktika. Paremsime šiuos geros praktikos pavyzdžius, įgyvendindami tos pačios grupės žmonių mokymosi veiklas ir tyrimus bei anksčiau minėtąją Visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą, siekdami keistis žiniomis ir patirtimi. Kartu su valstybėmis narėmis įgyvendindami šį veiksmų planą, analizuosime nacionalinių reformų poveikį suaugusiųjų mokymuisi, ypač atsižvelgiant į neseniai priimtą Europos kvalifikacijų pagrindų įstatymą. Taip pat parengsime suaugusiųjų mokymo profesionalų standartus ir kokybės užtikrinimo mechanizmus, pagrįstus sukaupta gera praktika. Siekiame skatinti valstybes nares nustatyti suaugusiųjų įgūdžių lygio kėlimo tikslus ir spartinti rizikos grupių neformaliojo ir formaliojo mokymosi vertinimo ir pripažinimo procesą. Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas - pasiūlysime pagrindinių duomenų paketą, skirtą pagerinti šio sektoriaus priežiūrą. Laukiu debatų, o ypač - nuolatinės paramos šio sprendimo įgyvendinimui.
Jan Andersson
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, dėkoju pranešėjai už puikų pranešimą. Visos ES strategijoje ir Lisabonos procese pabrėžiama mokymo svarba ne tik užtikrinant augimą ir užimtumą, bet ir kovojant su socialine atskirtimi. Kad ES valstybės narės galėtų atlaikyti pasaulio konkurenciją, labai svarbus vaidmuo tenka mokymui, geresnėms darbo vietoms (ne tik didesniam jų skaičiui) bei aukštos kvalifikacijos žmonėms. Todėl mes pritariame šiam pranešimui.
Norėčiau pateikti kelias pastabas. Svarbu, kad pasinaudotume visomis įmanomomis priemonėmis, siekdami palengvinti įvairių grupių mokymąsi. Viena tokių priemonių yra vaikų priežiūra. Vyrams ir moterims, auginantiems mažus vaikus, turėtų būti sudarytos galimybės dalyvauti mokymesi. Todėl privalo būti parengta vaikų priežiūros strategija. Svarbu, kad mes atsižvelgtume į specifines grupes, pavyzdžiui, pagyvenusius žmones. Šiuo metu darbo jėgą sudaro tik nedidelpagyvenusių žmonių dalis, nes jie negali pasinaudoti nuolatinio mokymosi ir suaugusiųjų švietimo galimybėmis. Privalome sutelkti dėmesį į šią grupę. Kita grupyra menką išsilavinimą turintys žmonės. Jeigu įvertinsime dabartines nuolatinio mokymosi ir suaugusiųjų švietimo sąlygas, pastebėsime, kad daugiausiai mokomi žmonės, turintys gerą išsilavinimą. Svarbu, kad visi turėtų lygias galimybes mokytis. Kadangi mano kalbėjimo laikas trumpas, baigdamas norėčiau pasakyti, kad šiame procese svarbus geras bendradarbiavimas ir socialinių partnerių įtraukimas.
Věra Flasarová
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonės referentė. - (CS) Ponios ir ponai, pritariu kolegės D. Pack parengtam pranešimui ir džiaugiuosi jos pasirinktu būdu temai išnagrinėti. Norėčiau pabrėžti, kad būtina atkreipti dėmesį į moterų, socialiai pažeidžiamų žmonių, imigrantų ir mažumų švietimą. Norėčiau paminėti dar vieną švietimo aspektą. Pasaulyje, kuriame daugelis dalykų priklauso nuo finansų, prekybos, reklamos, karjeros ir konkurencijos darbo rinkoje, švietimas dažnai yra tik priemonužimti geresnę socialinę padėtį. Sveikintina, jeigu švietimas padeda įgyvendinti šį praktinį tikslą ir paruošia asmenį geriau dirbti, ir jeigu šis asmuo gali prisitaikyti prie konkurencinės aplinkos. Tačiau pagrindinis švietimo bruožas tas, kad jis praturtina žmogaus vidų ir leidžia jam geriau atskirti gerus dalykus nuo blogų. Visuomenišgyvena vertybių krizę. Turime ne tradicijas ir autoritetą, bet asmens laisvę, dėl kurios kovojome visą šių laikų istoriją. Tačiau ši laisvtaip pat yra laisvžinoti arba nežinoti, laisvmatyti ir nematyti, laisvturėti savo nuomonę ir laisvpritarti kitų idėjoms. Švietimas pats savaime neišspręs mūsų problemų, tačiau jis gali paskatinti mus apie jas pagalvoti.
Pál Schmitt
PPE-DE frakcijos vardu. - (HU) Dėkoju, gerb. pirmininke. Komisijos nary, Europos demografinpadėtis skatina mus pertvarkyti pensijų sistemas ir padidinti amžiaus ribas, tačiau mes vis dažniau girdime apie valdomą imigraciją nesuvokdami, kokį potencialą turi mūsų penkiasdešimtmečiai.
Gerai organizuotas suaugusiųjų švietimas leidžia keliasdešimt metų dirbusiems ekspertams atnaujinti žinias ir prisitaikyti prie pasikeitusių sąlygų. Jis taip pat leidžia nuo darbo rinkos atskirtiems nepensinio amžiaus suaugusiesiems į ją įsitraukti ir pradėti dirbti po perkvalifikavimo, kalbų, IT ir kito profesinio mokymo. Suaugusiųjų švietimas yra ypač svarbus Vidurio ir Rytų Europos šalims, kuriose užimtumo rodikliai yra daug žemesni už ES-15 vidurkį.
Suaugusiųjų švietimas yra susijęs ne tik su darbo rinka, jis taip pat turi trečiąją, socialinę ir asmeninę dimensiją, nes interneto kalbų kursai, šokių pamokos arba kulinarijos kursai vyresnio amžiaus žmonėms prisideda prie geresnės jų gyvenimo kokybės ir teigiamo mąstymo.
Mano nuomone, veiksmingam suaugusiųjų švietimui ypač svarbūs du dalykai: pirma, geresnis informavimas ir prieinamumas, sėkmingų projektų pristatymas ir keitimasis patirtimi su atsakingais žmonėmis. Nepamirškime, kad naujosiose valstybėse narėse labai maža vyresnio amžiaus žmonių dalis naudojasi internetu, todėl mums reikalingi konservatyvūs, tradiciniai, jiems prieinami metodai. Todėl labai svarbus vaidmuo tenka vietos valdžios institucijoms, kurios gerai žino vietos sąlygas ir poreikius.
Antra, įvertinti poreikius yra svarbi užduotis, t. y., valstybės narės, rengdamos suaugusiųjų švietimo programas, turėtų susitarti su ekonomikos veikėjais, įmonėmis ir darbdaviais. Turėtų būti atsižvelgta į konkrečios šalies ekonominius poreikius, kad suaugusiųjų švietimui skirti pinigai nebūtų iššvaistyti be reikalo ir būtų akivaizdžiai naudingi atskiriems asmenims, visuomenei ir ekonomikai.
Norėčiau pasveikinti D. Pack su jos svarbiu ir laiku pateiktu pranešimu. Dėkoju už dėmesį.
Maria Badia i Cutchet
PSE frakcijos vardu. - (ES) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visų pirma, norėčiau padėkoti pranešėjai D. Pack už puikų darbą ir už palankų požiūrį į mūsų pasiūlymus.
Norėčiau pabrėžti, kad pranešimas parengtas tinkamu laiku, kai dėl socialinių ir ekonominių pokyčių, spartaus perėjimo į informacijos visuomenę ir demografinių tendencijų, susijusių su Europos gyventojų senėjimu, daug dėmesio reikia skirti suaugusiųjų švietimui ir mokymui bei visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi. Tai yra pagrindiniai elementai siekiant Lisabonos strategijos tikslų.
Pranešime norėčiau atkreipti dėmesį į būtinybę motyvuoti žmonės tęsti mokymąsi. Tačiau manau, kad motyvacija bus veiksminga tik pasitelkus aktyvią politiką, kuri, visų pirma, leistų suderinti mokymąsi su šeimyniniu gyvenimu ir darbu. Tai ypač pasakytina apie moteris.
Į šias priemones turėtų būti įtraukti paskatinimai dalyvauti mokymo programose ir ypač išplėsti viešos vaikų rūpybos ir švietimo paslaugas, taip pat pagyvenusių žmonių priežiūrą - kitaip tariant, išlaikytinių priežiūrą, kad sumažėtų šeimoms tenkanti našta, kuri daugeliu atveju vis dar gula ant moters pečių.
Be to, esu įsitikinusi, kad būtų teisinga puoselėti mokymosi kultūrą, kuri pripažintų nuopelnus ir padidintų galimybes įsidarbinti žemos kvalifikacijos specialistams, skatintų socialinį įtraukimą ir asmenybės vystymąsi. Šis požiūris ypač svarbus rizikos grupėms.
Taip pat manau, kad būtina modernizuoti aukštojo mokslo sistemas, kad jos taptų lankstesnės ir geriau reaguotų į augančius žmonių poreikius ir skirtingus socialinius poreikius, taip pat gerinti švietimo kokybę ir plėsti pasiūlą.
Baigdama norėčiau atkreipti dėmesį į būtinybę plėsti skaitmeninių technologijų mokymą, kuris sumažintų skaitmeninę atskirtį, kuri egzistuoja mūsų visuomenėse tarp lyčių, kartų ir įvairių geografinių teritorijų gyventojų.
Trumpai tariant, džiaugiuosi Komisijos pasiūlymu ir tikiuosi, kad ji atsižvelgs į Parlamento pasiūlymus, kad galėtume kartu gilinti valstybių narių suvokimą apie būtinybę kuo skubiau imtis veiksmų šioje srityje ne tik siekiant pašalinti kliūtis suaugusiesiems dalyvauti mokymesi, bet ir jį skatinti, pripažinti jo ekonominę, socialinę ir kultūrinę vertę visose šalyse ir keistis nacionaliniais duomenimis, kurie leistų palyginti ir įvertinti pasiektą pažangą.
Jolanta Dičkutė
ALDE frakcijos vardu. - (LT) Mokymasis visą gyvenimą įgauna vis didesnę reikšmę šiuolaikinės visuomenės gyvenime. Džiaugiuosi, kad suaugusiųjų tęstinio mokymo prasmir reikalingumas vis aktyviau nagrinėjamas ir pripažįstamas visose Europos Sąjungos šalyse bei pagrindinėse institucijose. Šiam komunikatui pasiūlymus aktyviai teikir Lietuvos suaugusiųjų švietimo srities ekspertai. Vyriausybės programoje yra numatyta savivaldybių švietimo įstaigose plėsti neformaliojo suaugusiųjų švietimo paslaugų pasiūlą, dėti pastangas, kad suaugusiųjų švietimo institucijų pastatai, mokymosi aplinka būtų modernūs ir patrauklūs, o centrai būtų aprūpinami šiuolaikinėmis mokymo priemonėmis. Noriu pabrėžti ir tai, kad norint pasiekti pažangos kokybinių pokyčių suaugusiųjų švietimo srityje reikalingas ir aktyvesnis suaugusiųjų švietėjų bei juos vienijančių organizacijų balsas, į kurį turi įsiklausyti ir jį palaikyti politikai. Būtina, kad esamos problemos būtų ne tik svarstomos, bet ir tinkamai sprendžiamos, mat tai nulems, kaip artimiausiais metais bus plėtojamas suaugusiųjų švietimas.
Labai aktuali ir opi šios srities problema Lietuvoje - pažeidžiamų visuomenės grupių ir ypač neįgaliųjų integracijos situacija. Taip pat iki šiol neišsprendžiamos suaugusiųjų, auginančių mažamečius vaikus, galimybės mokytis po darbo valandų. Tėvai dažnai tiesiog negali mokytis vien todėl, kad nėra kam palikti ir prižiūrėti mažylių. Lankstumo trūksta ir pačioje suaugusiųjų mokymo sistemoje. Kartais pagal suaugusiųjų mokymo programas mokslus norėtų tęsti vidurinės mokyklos nebaigę, tačiau dar 18 metų nesulaukę asmenys, tačiau jie to daryti negali, nes toks mokymasis leidžiamas tik nuo 18 metų. Žinoma, svarbi problema - ir nepakankamas finansavimas. Norėčiau pritarti Lietuvos Respublikos Prezidentui Valdui Adamkui, kuris yra pasakęs, jog vis daugiau žmonių Lietuvoje pradeda suvokti, kad mokymasis nėra vien jaunimo pareiga. Mokymasis visą gyvenimą mūsų valstybei, visiems jos žmonėms šiandien tampa iššūkiu, kurį būtina priimti, nes tik atvėrę galimybes ir kelius mokslui, sparčiai kintančiam pasauliui galėsime parodyti, kad Lietuva yra kūrybinga, atvira naujovėms ir nebijanti siekti ambicingų tikslų.
Mikel Irujo Amezaga
Verts/ALE frakcijos vardu. - (ES) Gerb. pirmininke, aš taip pat norėčiau pradėti padėkodamas D. Pack ir pasveikindamas ją parengusią pranešimą, nes dėl jos geranoriškumo daugelis mūsų frakcijos pateiktų pakeitimų buvo įtraukta į pranešimą. Norėčiau pasakyti, kad suaugusiųjų švietimas visada buvo vienas geriausių būdų prisidėti prie socialinio ir ekonominio vystymosi ir geresnio turto paskirstymo.
Šioje besikeičiančioje informacinėje visuomenėje, kurioje privalome nuolat atnaujinti savo žinias, pradinis suaugusiųjų švietimas ir vėlesnis tęstinis mokymas yra labai svarbus. Suaugusieji privalo prisitaikyti prie nuolatinių pokyčių, kuriuos lemia globalizacija, ir priimti sprendimus, kad galėtų išgyventi ir išlaikyti pakankamą gyvenimo kokybę.
Vis dėlto daugelis švietimo sistemų neatitinka žmonių poreikio neatsilikti nuo kintančios visuomenės, kurioje jie gyvena. Kitaip nei anksčiau, švietimo vaidmuo nėra gauti pamokas, kurios būtų pritaikytos pažįstamame pasaulyje, jos turėtų būti pritaikytos nuolat kintančiame pasaulyje, kuriame gali pasitaikyti nenumatytų aplinkybių.
Todėl turi būti sukurta švietimo sistema, atitinkanti suaugusiųjų poreikius nuolat kintančioje visuomenėje. Trumpai tariant, švietimas turėtų parengti žmones galvoti apie ateitį ir naujoves ir nemokyti jų tiesiog prisitaikyti.
Mes pereiname iš industrinės į poindustrinę visuomenę, kuri apibrėš suaugusiųjų švietimo pagrindus; dėl šio aspekto aš pasveikinau pranešėją ir norėčiau pasveikinti Komisiją, nes manau, kad dabartinis pranešimas yra panašus.
Thomas Wise
IND/DEM grupės vardu. - Pone Pirmininke, visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra viena iš sričių, kurioje JungtinKaralystvisą demonstravo puikius pasiekimus. 1960 m. įsteigtas mūsų Atvirasis universitetas (Open University) buvo pirmoji tolio pobūdžio įstaiga pasaulyje, o pati koncepcija buvo sukurta dar 1920-aisiais. Atvirąjį universitetą yra baigę šimtai tūkstančių vadinamųjų "brandžių studentų", didžiąją jų dalį sudaro studijuoti grįžtantys diplomuoti specialistai. Todėl manau, kad Jungtinėje Karalystėje visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra puikiai organizuotas ir šiuo atžvilgiu mums nereikia išorinio įsikišimo švietimo srityje, kuri vis dar yra nacionalinės kompetencijos reikalas.
Tačiau šia Parlamentas niekada nepasitenkina galimybių sudarymu. Žinoma, kitas žingsnis yra priverstinis taikymas. Juk kokia prasmsudaryti galimybes, kuriomis niekas nesinaudoja? Bet juk iš kitos pusės matome šios srities istoriją, kai ES institucijos iššvaistmilijardus eurų ir kitos valiutos, o nacionalinės valstybės džiugiai vykdįsakymus.
Tačiau siekdamas geriau išaiškinti šį klausimą, ypač šio Parlamento biurokratams ir politikams, pasakysiu, jog man dabar akivaizdu, kad nesvarbu, kiek laiko gyvenate, Jūs paprasčiausiai vis tiek niekada nepasimokote! Jūs net nenorite klausyti. Jūs tik tęsiate projektus ir spjaunate į visus kitus, kurie nesutinka arba laikosi kitos nuomonės. Prisimenu Sun Tzu priskiriamą seną posakį, kurį išgarsino Kenedis: tie, kurie taikų protestą padaro neįmanomu, smurtinį protestą paverčia neišvengiamu. Jei nepasimokote iš savo klaidų, esate pasmerkti jas kartoti.
Milan Gaľa
(SK) Visų pirma, norėčiau padėkoti D. Pack už visas jėgas, kurias ji atidavrengdama šį pranešimą. Taip pat norėčiau padėkoti Europos Komisijos atstovams už iniciatyvas, leidžiančias pagerinti dabartinę padėtį.
Esu Kultūros ir švietimo komiteto nuomonės dėl Europos kvalifikacijų sistemos nuomonės referentas, todėl man visą gyvenimą trunkančio mokymosi klausimas yra labai svarbus, visų pirma, dėl dviejų priežasčių: pirma, dėl geresnės kvalifikacijos, didesnių galimybių rasti darbą ir įveikti skirtumus darbo rinkoje, taip pat dėl didesnio judumo geografiniu ir profesiniu požiūriu. Antroji priežastis susijusi su visą gyvenimą trunkančio asmenybės vystymosi ir integracijos į visuomenę poreikiu.
Labai mažai suaugusiųjų dalyvauja švietime ir profesiniame rengime. Manau, kad dėmesys, skirtas didinti piliečių motyvaciją mokytis visą gyvenimą, yra teisingas žingsnis. Šiame procese būtina atsižvelgti į geresnes sąlygas suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, kartų ir kultūrų solidarumą, kalbų mokymąsi ir geresnę švietimo kokybę bei jo perspektyvas. Rekomenduotina pripažinti neformalųjį ir neoficialųjį švietimą. Svarbūs tikslai yra žemą kvalifikaciją turinčių darbuotojų, kurie sudaro trečdalį Europos darbo jėgos - apie 72 mln. žmonių - kvalifikacijos kėlimas ir imigrantų švietimas.
Jeigu norime iki 2010 m. pasiekti 12,5 proc. - dar 4 mln. žmonių - suaugusiųjų mokymosi tikslą, vienas iš reikalavimų būtų susieti švietimo sistemas Europos lygmeniu ir nacionalines kvalifikacijos sistemas.
Pirmininkas
Norėčiau dar kartą patikinti D. Pack, kad Pirmininko pareiškimai yra tinkamas institucinis pagarbos pranešėjams ir jų išsakytai nuomonei ženklas, net jeigu mes visiškai nesutinkame su jos turiniu.
Gyula Hegyi
Pone Pirmininke, vengrų patarlsako, kad "geras kunigas mokosi iki mirties". Šiandien turi mokytis ne tik kunigai, bet ir visi suaugę žmonės. Sveikinu ponios Pack pranešimą ir Komisijos sudarytą Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planą. Žinoma, labai liūdna, kad vos 9,6 % mūsų suaugusių piliečių mokosi visą gyvenimą. Suaugusiam žmogui nelengva pradėti mokytis. Suderinti mokymąsi su šeimyniniu ir profesiniu gyvenimu yra sunkus uždavinys, bet ilguoju laikotarpiu suaugusiųjų mokymasis yra gali būti naudingas šeimyniniam gyvenimui ir profesinei karjerai.
Europoje yra milijonai bedarbių, bet tuo pat metu yra milijonai laisvų darbo vietų kvalifikuotiems darbuotojams. Žemas kvalifikacijos lygis sukelia bedarbystės pavojų, o nuolatinis švietimas ir mokymasis gali padėti ir asmeniui, ir ekonomikai. Pritariu poniai Pack, kad visą gyvenimą trunkantį mokymąsi reikia ne tik propaguoti; būtina sukurti ekonominių įrankių, skatinančių darbdavius priimti į darbą vyresnių darbuotojų. Tai tik vienas iš būdų spręsti mūsų senėjančios visuomenės keliamus iššūkius: gerbti vyresnio amžiaus darbuotojus ir sukurti tinkamų darbo vietų vyresniajai kartai. Žinoma, tam mums reikia ne tik visą gyvenimą trunkančio mokymosi, bet ir visą gyvenimą trunkančio profesinio švietimo.
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Žinome, kad valstybės narės pripažįsta didelę visą gyvenimą trunkančio mokymosi svarbą, nes jis prisideda prie piliečių gerovės, pasitikėjimo savimi, socialinės integracijos ir kultūrų dialogo. Tačiau suaugusiųjų galimybės pasinaudoti visą gyvenimą trunkančio mokymosi programomis tebėra ribotos, nepaisant Europos Sąjungos siekio iki 2010 m. pasiekti 12,5 proc. suaugusiųjų mokymosi lygį.
Todėl valstybių narių skatinamos ir įgyvendinamos veiksmingos Europos suaugusiųjų, ypač vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų ir migrantų, švietimo ir mokymo programos galėtų prisidėti prie sėkmingesnės jų integracijos į visuomenę ir didesnio judumo darbo rinkoje.
Kaip Švietimo ir kultūros komiteto narmanau, kad savanorių programų, susijusių su kartų solidarumu, plėtra ir vyriausybės, privačių įmonių bei asmenų dalyvavimas yra labai svarbus sprendžiant demografinius pokyčių, skurdo ir socialinės atskirties sukeltas problemas.
Remdamasi teise į raštingumą ir švietimą bei valstybių narių pareiga pasirūpinti kokybišku savo suaugusių piliečių mokymu, manau, gerb. pirmininke, kad mes taip pat esame atsakingi už tvarių priemonių, skirtų finansuoti ir paremti visą gyvenimą trunkantį švietimą ir mokymąsi, plėtrą.
Kathy Sinnott
Pone Pirmininke, jei Komisaras paklaustų žmonių, kure jie mokosi, žmonės jam pasakytų, kurią mokyklą jie lankė. Tačiau daugiausiai žinių mums suteikia už formaliojo švietimo ribų įgyta patirtis.
Visą gyvenimą trunkančio mokymosi iššūkis yra netik sukurti galimybes suaugusiems įgyti naujų ir daugiau kvalifikacijų, bet ir surasti būdą pripažinti vertingas žinias, kurias daugumai suaugusių žmonių neformaliai suteikjų gyvenimo ir darbo patirtis, bei paversti jas kapitalu. Vienas mano rinkėjas pirmasis pradėjo taikyti kai kurių sunkiausių žuvų rūšių tvarkymo ir aplinkai nekenkiančius šių žuvų auginimo metodus. Jis nebaigęs aukštojo mokslo, todėl kai Komisija skirsto šios srities subsidijas, į jį nesikreipia. Vietoje to, subsidijos atitenka patirtiems neturintiems akademikams, kurie tada ateina pas jį sužinoti, kaip jos atlieka savo darbą. Jis pavargo nuo tokio apiplėšinėjimo, o žuvininkystės pramondėl to tampa tik skurdesnė.
Raginu Komisija įsigilinti į šį klausimą, nes manau, kad egzistuoja geresnis kelias.
Tomáš Zatloukal
(CS) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, didžiausios kliūtys, neleidžiančios suaugusiesiems mokytis, yra laiko trūkumas, susijęs su darbu ir šeiminiais įsipareigojimais. Kitas neigiamas veiksnys yra informacijos ir motyvacijos trūkumas: remiantis bendru požiūriu, švietimas vėliau gyvenime nėra pakankamai vertinamas. Svarbus suaugusiųjų švietimo aspektas yra jo veiksmingumas ir nešališkumas. ES valstybių narių švietimo sistemos pirmiausia skirtos jaunų žmonių švietimui ir profesiniam rengimui. Padaryta labai nedidelpažanga siekiant šią padėtį pakeisti ir ši pažanga neturėjo didelės reikšmės. Todėl turėtume siekti kiek įmanoma geriau pasinaudoti įvairiomis švietimu užsiimančiomis įstaigomis suaugusiųjų švietimo sistemoje. Mes turime sudaryti sąlygas laiku gauti tinkamą informaciją apie suaugusiųjų švietimo galimybes, paaiškinti įstojimo reikalavimus ir išlaidas bei tokio mokymosi baigimo privalumus.
Sutinku su pranešėja, kad valstybės narės privalo parengti kokybiškų konsultacijų sistemas bei numatyti atskiriems asmenims skirtas finansines paskatas. Jos taip pat privalo paremti vietos partnerysčių plėtrą. Be to, svarbu įvesti tokio mokymo rezultatų pripažinimo ir patvirtinimo pagal nacionalines kvalifikacijas sistemą, atsižvelgiant į Europos kvalifikacijų sistemą. Investavimo į suaugusiųjų švietimą privalumus patvirtino ir EBPO atliktas mokslinis tyrimas. Nauda visuomenei ir privatiems asmenims susijusi su didesniu darbingumu, darbo produktyvumu, mažesnėmis išlaidomis nedarbo pašalpoms ir socialinėms išmokoms bei sumažėjusiu paankstintu išėjimu į pensiją. Šiame pranešime raginama iš naujo apsvarstyti politikos prioritetus suaugusiųjų švietimo srityje ir imtis konkrečių veiksmų. Sveikinu mūsų pranešėją.
Marianne Mikko
(ET) Ponios ir ponai.
2004 m. ES plėtra labai padidino ekonomikos augimą, kuris sužadino nepagrįstą pasitikėjimą. Tačiau dabar ekonomikos sulėtėjimas sukelia socialinę įtampą net naujosiose valstybėse narėse.
Aš kalbu apie ieškinius dėl įdarbinimo sutarčių, kurie šiuo metu kelia diskusijas mano šalyje Estijoje. Numatydami etatų mažinimą, Estijos verslininkai siekia priversti žmones, kuriuos ketina atleisti, prisiimti didžiausią socialinį smūgį netekus darbo. Galbūt tie, kurie yra labiausiai pažeidžiami, t. y. darbo netekę darbuotojai, vėl nesupranta, už ką baudžiami.
Nesiėmus veiksmingų priemonių, lankstumo ir užimtumo garantijos ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis liks tik tuščiais žodžiais, kurie labiau pažeidžiamą visuomenės dalį paliks be jai reikalingos paramos. Dėl didėjančios vidutinės gyvenimo trukmės pailginus pensinį amžių, 45 metų amžiaus darbuotojas dar nebus pasiekęs aukščiausio savo karjeros taško. Tai reiškia naują pradžią gyvenimo viduryje.
Tačiau visame pasaulyje, įskaitant Europos Sąjungą, diskriminacija dėl amžiaus ir lyties yra neginčijama realybė. Tendencijos vėliau gimdyti vaikus reiškia, kad moterims dvigubai sunkiau sugrįžti į darbo rinką.
Visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa yra galimybbent šiek tiek kompensuoti įsigalėjusias skriaudas. Darbdaviai taip pat turėtų būti skatinami investuoti į gyvenimo patirties turinčius žmones. Svarbu darbdavius įtikinti, kad žinios ir įgūdžiai, įgyti kitose gyvenimo srityse, net namų ekonomikoje, yra labai vertingi.
Norėčiau dar kartą pabrėžti, kad visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistema tik papildo socialinius įsipareigojimus, bet jų nepakeičia. Net labai patyrę vairuotojai visada privalo užsisegti saugos diržus.
Dėkoju ir sveikinu pranešėją su puikiai atliktu darbu. Ačiū Jums, D. Pack!
Ljudmila Novak
(SL) Žmogus yra geriausiai prisitaikanti būtybė, todėl daugelis suaugusiųjų jau susitaiksu tuo, kad turi siekti žinių net brandos ar senyvame amžiuje. Ateityje niekada nesiliovę mokytis žmonės neabejotinai bus pranašesni prisitaikydami prie sparčių pokyčių, su kuriais susiduriame kasdien.
Svarbu, kad dėl savo gerovės pagyvenę žmonės, pasitelkdami savo žinias ir patirtį, toliau dalyvautų formuojant visuomenę. Jie džiaugtųsi žinodami, kad yra naudingi ir reikalingi visuomenei. Kadangi visuomensenėja, reikės rasti naujų užsiėmimų, geriausiai tinkančių vyresnio amžiaus žmonėms.
Mano draugė, turinti dešimt vaikų ir neturinti močiutės, kuri padėtų juos užauginti, paklausmanęs: "Ar žinai, kur galėčiau nusipirkti močiutę savo vaikams?" Aš taip pat dažnai prisimenu istoriją apie gydytoją, kuris paprašį pensiją išėjusios mokytojos ligoninėje mokyti labai nudegusį berniuką. Nebuvo tikimasi, kad berniukas išgyvens. Dėl mokytojos atkaklumo, kantrybės ir patirties berniukas pradėjo atsakinėti į jos klausimus. Jis pradėjo tikėti gyvenimu. Kodėl gydytojai turėtų prašyti mokytojos dirbti taip sunkiai su berniuku, netikėdami, kad jis išgyvens? Vyresnio žmogaus žinios išgelbėjo jauną gyvybę.
Jauni žmonės turi sugebėjimų ir privalumų mokydamiesi, kuriais jie kartais nepasinaudoja, tačiau vyresnio amžiaus žmonės privalo rasti valios jėgų ir sulaukti paskatinimo, nes įgyti žinių niekada nevėlu ir jie gali atsigriebti už dalykus, kuriems jaunystėje neturėjo laiko arba pinigų. Žinių įgijimas reiškia didesnį gyvenimo džiaugsmą.
Rolf Berend
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, šiame amžiuje bet ką nesunku įtikinti, kad bendrasis ir profesinis švietimas nebėra susijęs su mokykla ir pirmaisiais metais baigus mokyklą, tačiau turėtų būti tęsiamas visą žmogaus darbo gyvenimą. Puikus tokios būtinybės įrodymas yra, pavyzdžiui, kintančios demografinės tendencijos.
Puikiame D. Pack pranešime pateikiama daug gerų idėjų ir labai sėkmingai perteikiama būtinybsuformuoti mokymosi kultūrą, ypač tarp suaugusiųjų. Šiuo tikslu ji pateikia sąrašą priemonių, kurių reikia imtis įvairiu lygmeniu. Suaugusiųjų mokymas pirmiausia yra valstybių narių uždavinys. Dėl šios priežasties ES negali nurodyti, kokių veiksmų jos turi imtis; tačiau mes privalome pateikti pasiūlymus ir reikalauti, skatinti bei kviesti valstybes nares parengti įvairias priemones, kurios įtrauktų daugiau žmonių į suaugusiųjų švietimą.
Kaip ir pranešėja, esu įsitikinęs - ir sakau tai kaip Regioninės plėtros komiteto pirmininko pavaduotojas - kad daugelis valstybių narių ne visiškai supranta Europos socialinio fondo ir kitų struktūrinių fondų reikšmę ir panaudojimą siekiant skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi. Jos turėtų prižiūrėti struktūrinius fondus, atsižvelgdamos į šį tikslą ir užtikrindamos, kad būtų skiriama daugiau lėšų tiems, kuriems visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra labiausiai reikalingas. Trumpai tariant, pranešime valstybės narės yra raginamos aktyviai naudotis įvairiomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos socialiniu fondu, o Komisija raginama sustiprinti programas, skirtas suaugusiųjų švietimui.
Carlo Fatuzzo
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, labai džiaugiuosi galėdamas šį vakarą kalbėti šiuose rūmuose, kuriuose daug dalyvaujančiųjų.
Pranešimą dėl suaugusiųjų mokymosi "mokytis niekada nevėlu" šiandien mums pristatD. Pack su jai įprastu intelektualumu ir žiniomis. Džiaugiuosi matydamas Komisijos atstovus, įskaitant J. Figelį, kuris dirba ypač aktyviai ir energingai, nes įsipareigojimai šioje srityje, t. y. jaunų, dirbančių arba vyresnio amžiaus žmonių švietime, mums tikrai reikalingi, kadangi ši sritis galėtų priartinti piliečius prie Europos.
Norėčiau šį tą pasakyti apie suaugusiųjų grupę, kuriai mokymosi nauda galėtų būti reikšminga: yra trijų amžiaus grupių suaugusieji: pirmosios, antrosios ir trečiosios. Trečiosios amžiaus grupės suaugusiesiems priklauso suaugusieji, kurie baigdirbti, išėjo į pensiją ir gali pradėti studijuoti dalyką, apie kurį visada svajojo, tačiau išsamioms studijoms neturėjo laiko. Pavyzdžiui, aš studijuočiau astronomiją, kiti galbūt studijuotų fiziką arba geografiją.
Mano nuomone, teisinga ir svarbu, kad Europa palengvintų perėjimą nuo darbo ir darbingo amžiaus į nedarbingą amžių, kurio sulaukę žmonės turi tokią pačią teisę mokytis ir šviestis. Dėl šios priežasties labai džiaugiuosi šiuo pranešimu ir Europos Parlamento iniciatyva skatinti vyresnio amžiaus žmonių mokymąsi.
Zuzana Roithová
(CS) Ponios ir ponai, kovos su nedarbu strategijos tikslas yra palengvinti darbuotojų galimybes prisitaikyti prie darbo rinkos. Visą gyvenimą trunkantis mokymasis galėtų padėti tai pasiekti. Iki 2010 m. buvo ketinta pasiekti 12,5 proc. suaugusiųjų mokymosi tikslą. Dabar jau aišku, kad šio tikslo pasiekti nepavyks. Tačiau norėčiau atkreipti dėmesį, kad kai kurios šalys, pavyzdžiui, Olandija ir Austrija, jau pasiekLisabonos tikslą, imdamosi svarbių paskatų, pavyzdžiui, padalydamos laiko ir finansines išlaidas tarp darbuotojų, įmonių ir valstybės. Danijos patirtis taip pat vertinga. Šioje šalyje darbuotojų rotacija palengvina kvalifikacijos kėlimą. Vykdant darbuotojo mokymą, jo vietą užima asmuo, kuris tuo metu yra bedarbis. Šios ir kitos šalys yra įrodymas, kad tikslą galima pasiekti, ir kad darbo rinkos lankstumas yra inovacijų, sukuriančių naujas darbo vietas, priemonė. Rezultatas - žemiausias ilgalaikio nedarbo lygis: ilgalaikis nedarbas Danijoje tėra 0,8 proc. Norėčiau tikėti, kad padėtis labai pasikeis net naujosiose valstybėse narėse, kurios remsis esamais pavyzdžiais ir pasinaudos Europos socialinio fondo siūlomomis paskatomis. Pritariu Komisijos komunikatui ir D. Pack pranešimui.
Mihaela Popa
(RO) Išties, mokytis niekada nevėlu. Norėčiau pasveikinti pranešėją, išnagrinėjusią šią temą, kuri yra labai svarbi Europos ir žemesniu lygmeniu. Deja, daugelis piliečių iki šiol tiki, kad išsilavinimas yra įgyjamas pirmojoje gyvenimo pusėje.
Turime skatinti naudotis Europos lėšomis, skirtomis suaugusiųjų švietimui, ypač valstybes nares, kurios neseniai įstojo į Europos Sąjungą. Šių lėšų naudojimas minėtose šalyse yra palyginti žemas, o žmonių, dalyvaujančių profesiniame persikvalifikavime ir visą gyvenimą trunkančiame mokymesi, yra nedaug.
Manau, būtina keisti jaunų žmonių mąstyseną pradiniame mokymosi etape, kad paruoštume juos Europai, judančiai pirmyn. Plėtodami naujas programas ES lygmeniu, turėtume įdiegti jose idėją, kad mokymasis nesibaigia gavus pirmąjį išsilavinimą. Svarbu žinoti, kad bet kas bet kuriuo metu gali įgyti naujų įgūdžių ir žinių, nepaisydamas savo amžiaus, tautinės grupės, lyties arba gyvenamosios vietos. Įvertinus visa tai, lieka paskutinis principas: mes privalome sugebėti mokytis.
Zita Pleštinská
(SK) Ponios ir ponai, spartūs darbo rinkos struktūros pokyčiai reikalauja aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Žemos kvalifikacijos žmonės lieka socialinės ir ekonominės pažangos užribyje.
Kūrybiškumas ir naujovės yra pagrindiniai šių laikų elementai. Išradingesnis žmogus tampa kūrybiškesniu šaltiniu ekonomikai. Klestinčiomis ekonomikomis laikytinos tos, kurios investuoja į žmonės (t. y., ir į švietimą) ir į pagrindinius technologinius ir kalbinius darbo jėgos įgūdžius. Pasitelkus visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, svarbu pažadinti visų amžiaus grupių žmonėse "miegančius" sugebėjimus, laukiančius, kol jie bus panaudoti.
Tikiu, kad šis nuostabus pranešėjos D. Pack pranešimas "Suaugusiųjų mokymasis: mokytis niekada nevėlu" neliks tik žodžiais; tikiu, kad mes sugebėsime paversti žodžius veiksmais. Komisijos nary J. Figeli, dėkoju Jums už asmeninį dalyvavimą visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje.
Roberta Alma Anastase
(RO) Prisijungiu prie savo kolegų sveikinimų D. Pack dėl jos, kaip pranešėjos, darbo. Tema yra labai aktuali šių dienų Europai ir ypač ateities Europai.
Naujos visuomenės vystymasis ir socialinsanglauda yra glaudžiai susijusios su švietimu - švietimu šiuo atveju laikytinas ne tik formalusis švietimas, mes taip pat turėtume skatinti į asmenį orientuotą neoficialųjį ir neformalųjį švietimą.
Norėčiau atkreipti dėmesį į migrantų švietimo svarbą. Manau, įsitikinome praktiškai, kad migrantų švietimas būtinas jų socialinei integracijai, tolerancijai, stabilumui, veiklai ir bendram Europos vystymuisi.
Jerzy Buzek
(PL) Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti pranešėją D. Pack ir Komisijos narį, puikiai atliekantį savo pareigas ir dėl Europos technologijų instituto. Tačiau šiandien nagrinėjame kitą klausimą. Norėčiau atkreipti dėmesį į vieną aspektą.
XX a. pradžioje Europa kovojo su neraštingumu; XX a. antrojoje pusėje visi europiečiai galėjo skaityti ir rašyti. Šių dienų neraštingumas yra kompiuterinių įgūdžių trūkumas ir ribotos galimybės naudotis internetu. Į šią problemą turėtų būti atkreiptas dar didesnis dėmesys.
Skaitmeninis atotrūkis turi įtakos ir kartų atotrūkiui. Turime žinoti, per kiek metų - penkerius ar dešimt - visi europiečiai, nepaisant jų amžiaus, žinos, kaip naudotis kompiuteriu, ir turės galimybę naudotis internetu. Nuošaliose Europos vietose šiuo tikslu būtų galima įkurti interneto kavines, t. y. įrengti patalpą su keliais kompiuteriais, kuriais galėtų naudotis visi tos vietos gyventojai. Tai yra XXI a. uždavinys.
Ján Figeľ
Komisijos narys. - (SK) Manau, daugelis pastabų tikrai paskatina įsigilinti į suaugusiųjų švietimo problemą.
Remiantis šia filosofija ir tuo, kas jau buvo pasakyta, mokytis niekada nevėlu. Antrajame dokumente teigiama, kad visada yra priežastis ir tinkamas laikas mokytis. Norėčiau pasakyti, kad D. Pack pranešimas ir įvairios čia paminėtos iniciatyvos papildo Komisijos pasiūlymus. Todėl šis požiūris yra labai vertingas ir sveikintinas. Norėčiau grįžti prie kelių specialių priemonių, kurios yra svarbios bendram požiūriui: suaugusiųjų motyvavimo mokytis svarbos; būtinybės užtikrinti geresnį darbo, šeiminio gyvenimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi suderinamumą; kartų ir kultūrų solidarumo būtinybės; kalbų mokymosi ir mokymo svarbos; pagarbos specialiems pažeidžiamų grupių poreikiams ir aukštos kvalifikacijos mokytojų reikšmės, kuri neseniai buvo aptarta ir yra vienas svarbiausių sėkmingo švietimo veiksnių; tinkamesnio požiūrio į aukštąjį mokslą ir palyginamųjų statistinių duomenų arba informacijos.
Komisija taip pat apsvarstys Jūsų pasiūlymą įvertinti karjeros perspektyvas, susijusias su suaugusiųjų švietimu, ir suaugusiųjų švietimo finansavimo klausimą. Šie klausimai yra aiškiai apibrėžti ir taip pat patenka į valstybių narių kompetencijos sritį.
Pagaliau, šį pranešimą ir Komisijos dokumentus vasario mėn. apsvarstys valstybės narės ir bus pateiktos Ministrų Tarybos išvados. Tikiuosi, kad jos bus nuoširdžios ir pritars aukštos kokybės ir prieinamam suaugusiųjų švietimui. Baigiant leiskite pasidalyti viena mintimi: tai nėra tik įvertinimas ir dėkingumas, bet ir įkvėpimo pripažinimas. Kaip Komisijos narys, politikas ir tėvas esu įsitikinęs, kad švietimas - kalbu apie prieinamą ir aukštos kokybės švietimą - yra svarbiausias politinio, ekonominio, socialinio ir kultūrinio žmonių ir visos visuomenės vystymosi veiksnys. Be to, švietimas yra puiki priemonsulyginti tuos dalykus, kurie svarbūs visų žmonių lygybei. Nuoširdžiai Jums dėkoju ir tikiuosi Jūsų bendradarbiavimo.
Doris Pack
pranešėja. - (DE) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti visiems už man įteiktas gėles. Būčiau laiminga atiduodama kelis šios puokštės žiedus J. Figeliui. Nuo 1993 m. agitavau už suaugusiųjų švietimą ir mačiau pirmuosius šių pastangų vaisius, todėl dabar džiaugiuosi, kad įvyko persilaužimas ir suaugusiųjų švietimo svarba pripažįstama visose politinės veiklos srityse.
Aš ypač norėčiau, kad būtų sugalvotos visos įmanomos paskatos, kurios motyvuotų suaugusiuosius vėl pradėti mokytis. Daugelis niekada neturėjo tokios galimybės ir daugelį reikia motyvuoti. Taip pat reikia įveikti žmonių susivaržymą ir pašalinti kliūtis. Todėl aš tikiu, kad turėtų būti remiami suaugusiųjų švietimo centrai, fondai ir labdaros organizacijos, kurios, kaip žinome, atlieka didelį darbą šioje srityje, ir išlaikyti aukšti minėtų įstaigų standartai - nematau priežasčių, kodėl jie negalėtų būti dar aukštesni. Jau minėjau anksčiau, kad mes privalome užtikrinti tolesnį suaugusiųjų švietimo kokybės gerinimą.
Buvo malonu sužinoti, kad Jūsų, J. Figeli, Komisijos veiklos srityje buvo suformuota darbo grupė. Džiaugiuosi, kad ji taip pat galbūt galės būti sujungta su Grundvig, kad mes galėtume duoti ženklą nacionalinėms vyriausybėms.
Todėl pradėkime. Daug gražių žodžių privalo tapti darbais ir mūsų užduotis yra paneigti posakį "Lenk medį, kol jaunas". Kalbant apie suaugusiųjų švietimą ši posakis visiškai netinka, todėl aš tikiuosi, kad dabar savo jėgomis ir su Jūsų pagalba galime pabandyti įsodinti nacionalines vyriausybes į balną, kad pradėtų joti risčia, nes praeis dar šiek tiek laiko, kol jos bus pasiruošusios šuoliuoti.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas dėl šio klausimo įvyks 2008 m. sausio 16 d., trečiadienį, 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 str.)
Edit Herczog  
raštu. - (HU) Norėčiau padėkoti pranešėjai ir komitetams už jų sėkmingą ir itin socialinį darbą. Tačiau apgailestauju, kad pranešime nkarto neužsiminta apie informacijos ir bendravimo įgūdžių tobulinimą. Pagalvokime, kiek esame priėmę teisės aktų, kuriuose pripažįstamos naujos Europos piliečių teisės, ir kaip dažnai nurodydavome, kad darbuotojams, vartotojams, pensininkams arba net turistams turėtų būti suteikta reikalinga informacija ir interneto kanalai.
Visos šios priemonės naudingos tik tada, jeigu naudos gavėjai gali pasinaudoti informacija. Elektroninių įgūdžių (angl. eskills) lavinimas visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir bendrojo pagrindinio lavinimo srityse bus labai svarbus žiniomis pagrįstoje informacinėje visuomenėje. Kitas valstybėms narėms teksiantis uždavinys bus lygių galimybių IT ir elektroninio įtraukimo skatinimas. Džiaugiuosi, kad visos Vengrijos partijos sutaria šiuo klausimu, nors nesutaria dėl daugelio kitų dalykų.
Šiuolaikinės informacinės ir komunikacijos technologijos pačios savaime sukuria neregėtą galimybę iš tiesų skatinti sanglaudą ir lygias galimybes, tačiau šia galimybe galėsime pasinaudoti tik užtikrinę, kad visi būtų įtraukti visą savo gyvenimą. Tada - net kalbant apie elektroninius įgūdžius - komiteto nuomonės pavadinimas bus tikrai teisingas: "niekada nevėlu". Dėkoju už dėmesį.
