ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas yra diskusija dėl žodinio klausimo Komisijai dėl derybų, susijusių su Europos Sąjungos ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo atnaujinimo, kurį Žuvininkystės komiteto vardu pateikCarmen Fraga Estévez - B7-0018/2011).
Carmen Fraga Estévez
Pone pirmininke, žvejybos partnerystės susitarimo su Mauritanija protokolo galiojimas baigiasi 2012 m. liepos 31 d. Atsižvelgdama į šio protokolo svarbą, Komisija jau kreipėsi į Tarybą dėl pakartotinių įgaliojimų dėl derybų. Buvome informuoti, kad Taryba šiuo metu nagrinėja įgaliojimų pasiūlymą ir netrukus priims sprendimą.
Atsižvelgdami į Sutarties 218 straipsnį, kuris suteikia Parlamentui specialius įgaliojimus galutinai patvirtinti žvejybos susitarimus, mes jau išreiškėme savo ketinimą visiškai išnaudoti mums Sutarties ir tarpinstitucinio bendrojo susitarimo suteiktas galimybes dalyvauti sudarant žuvininkystės susitarimus su teise į visą informaciją vienodomis sąlygomis su Taryba.
Manome, kad turime dalyvauti šiame procese nuo tada, kai bus patvirtinti derybų įgaliojimai. Todėl Žuvininkystės komisija nusprendįvesti naują tvarką pradedant Mauritanijos protokolu, pagal kurią mes pateiksime žodinį klausimą ir gausime informaciją apie būsimų derybų proceso pradžią. Ši tvarka taip pat mums leis parengti rezoliucijos projektą, apimantį mūsų susirūpinimus dėl aptariamo susitarimo - šiuo atveju Mauritanijos - su prašymu, kad jie būtų priimti derybininkų ir galiausiai taptų galutinio protokolo dalimi.
Susitarimas su Mauritanija yra labai svarbus ne tik pačiai šaliai, bet taip pat Europos Sąjungai. Mauritanijai jis sudaro 29 proc. nacionalinio biudžeto; Europos Sąjungai tai vienas iš trijų mišrių vis dar galiojančių susitarimų, leidžiančių keletą skirtingų žvejybos būdų šalies vandenyse, kurie visi yra labai svarbūs tiekiant žuvų išteklius į ES.
Šio susitarimo svarba ir patirtis, kurią sukaupėme, paskatino mus pateikti pasiūlymus, kurie bus atspindėti bendroje rezoliucijoje, kurią frakcijos turi svarstyti artimiausiu metu, ir taip pat išreikšti rūpestį dėl dabartinio protokolo veiksmingumo. Rūpestį kelia šie klausimai:
Pirma, Parlamentas turi suprasti pramonės paramos finansiniams įnašams užtikrinimo ir tinkamo jų naudojimo svarbą, atsižvelgdamas ne tik į pramonės, bet taip pat į Mauritanijos žvejybos valdžios institucijų poreikius darant pažangą siekiant įgyvendinti pažangią, tvarią žuvininkystės politiką.
Antra, bendras mokslinis komitetas turi atlikti pagrindinį vaidmenį, ir reikia rūpintis, kad šį vaidmenį jis atliktų tinkamai, nes tai yra institucija, atsakinga už išteklių vertinimą ir rekomendacijų dėl biologinės populiacijų būklės, taigi ir dėl skirtingiems laivynams, veikiantiems Mauritanijos vandenyse, prieinamų žvejybos galimybių, teikimą.
Trečia, reikia daugiau informacijos apie kitų ne ES šalių, veikiančių regione, sužvejotų žuvų kiekius, kad būtų galima tiksliai nustatyti tikrąjį žuvininkystės išteklių perteklių, kurį Mauritanija gali pasiūlyti ES, taip pat užtikrinant, kad žvejybos galimybės, dėl kurių susitarta, atitiktų tikruosius laivynų poreikius. Taip bus išvengta pagundų mokėti už "popierines žuvis".
Ketvirta, kalbant apie žvejybos laivyną svarbu užtikrinti, kad dėl skirtingų techninių žuvininkystės priemonių būtų deramasi tuo pačiu metu kaip ir dėl žvejybos galimybių, taip nutraukiant absurdišką mokėjimą už išteklius, kurių techniškai neįmanoma pagauti.
Galiausiai reikia skubiai išsiaiškinti, kaip Mauritanija taiko protokole numatytas priežiūros nuostatas, susijusias su metodais, kuriems ji teikia pirmenybę, išskyrus laivų stebėjimo sistemą, ir taip pat jos įvairiais standartais dėl laivų areštų. Svarbu, kad abi šalys laikytųsi sutartų sąlygų, skirtų ginčams, susijusiems su tokiais areštais, spręsti, kurios turi būti išsaugotos naujajame protokole.
Ponia Komisijos nare, dėl visų šių priežasčių mes reikalausime, kad Komisija, derybininkė, atsižvelgtų į šiuos ir kitus rūpestį keliančius klausimus, kurie sudarys dalį bendros rezoliucijos, kuri turi būti patvirtinta per kitą plenarinę sesiją, ir kuriuos mūsų institucija labai atidžiai stebės.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti C. Fragai Estévez, Žuvininkystės komiteto pirmininkei, už šį žodinį klausimą ir pasakyti, kad labai palankiai vertinu Parlamento dalyvavimą šiose procedūrose. Taip pat dalijuosi jos rūpesčiais apskritai. Darysime viską, kad pasiektume geriausių rezultatų.
Leiskite man šiek tiek pakalbėti apie dabartinį žvejybos susitarimą su Mauritanija. Šiuo susitarimu siekiama užtikrinti žuvų išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą. Mes taip pat norime užkirsti kelią nelegaliai žvejybai ir su ja kovoti bei skatinti uostų infrastruktūros plėtrą ir jūros aplinkos apsaugą.
Remiantis šiuo susitarimu, žvejybos galimybės buvo sumažintos, o laivų savininkų už licencijas ir už pagautų žuvų toną mokami mokesčiai buvo gerokai padidinti. Sunkumų tebesama, ir mes ieškome būdų, kaip geriausiai juos spręsti. Šiuo klausimu sutinku su C. Fraga Estévez.
Susitarimas su Mauritanija tapo svarbiausiu finansiniu požiūriu - tai yra svarbiausias iš mūsų susitarimų. Atsižvelgdama į šią aplinkybę, Komisija svarsto galimybę įvesti stiprų sąlygų, susijusių su parama sektoriui naujajame protokole, elementą. Tai bus įgyvendinta, be kita ko, atsiejant mokėjimus už žvejybos teises ir mokėjimus paramai sektoriui. Ketiname tai atsieti. Tai mums leis veiksmingiau reaguoti į paramos sektoriui įgyvendinimo problemas ir kartu užtikrinti mokėjimus už žvejybos teises ir kartu ES laivų žvejybos veiklą, nes nenorėtume sužlugdyti ES laivų žvejybos veiklos.
Kalbant apie paramą sektoriui, 2008 ir 2009 m. vykdymo lygis buvo labai aukštas. Kita vertus, 2010 m. pasižymėjo labai žemu Mauritanijos sektoriaus politikos lėšų realizavimo lygiu - tik 52 proc. Taip atsitiko daugiausia dėl didelio atitinkamų lėšų išskaitymo Mauritanijos finansų ministerijai. Praėjusiais metais, susitarusi su Mauritanija, Komisija priėmsprendimą į dvi dalis padalyti paramos sektoriui mokėjimą. Komisija taip pat sulaik9 mln. EUR iš 18 mln. EUR sumos - pusę visos sumos - kol buvo pasiektas didesnis įsisavinimas.
Be to, siekiant spręsti visus šiuos trūkumus, įvestas naujas mechanizmas kaip laikina priemon- patikos sąskaita - CAS. CAS bus aktyvuota 2011 m. pirmąjį pusmetį. Šios naujos specialios sąskaitos atidarymas prisidės prie to, kad būtų užtikrinta, jog skirtos lėšos būtų tiesiogiai panaudotos sektoriui paremti. Tai yra tai, ko norime.
Naujajame protokole po 2012 m. rugpjūčio 1 d. bus atsižvelgta į būsimą CAS reformą. Šiuo atžvilgiu derybų įgaliojimai pirmą kartą apima "žmogaus teisų ir demokratinių principų" nuostatą. Tikimės, kad kitą savaitę Taryba patvirtins šiuos naujus įgaliojimus. Kalbant apie kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, įsigaliojus mūsų naujam reglamentui, Komisija glaudžiai bendradarbiavo su Mauritanijos kontrolės institucijomis. Stengiamės užtikrinti, kad būtų suteikta tinkama informacija apie išsaugojimo ir valdymo priemones, susijusias su tuo reglamentu.
Galiausiai ES žvejybos sektoriaus investicijos atitinka Mauritanijos veiksmų planą. Šiuo planu siekiama palengvinti Europos privačių įmonių ir bendrų Mauritanijos ir Europos ekonominės veiklos vykdytojų įmonių steigimą ir nustatyti tinkamiausias privačiojo ir viešojo sektorių partnerystės formas.
Alain Cadec
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, remiantis Lisabonos sutarties 218 straipsnio 10 dalimi, Parlamentas dabar turi duoti savo sutikimą Europos Komisijos sudarytiems tarptautiniams susitarimams. Šiuo klausimu norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad Parlamentas turi būti informuojamas visais derybų dėl susitarimo etapais.
ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo protokolas turi būti atnaujintas 2012 m. gruodžio 31 d. Pagal šį žvejybos partnerystės susitarimą didžiausias įnašas yra Europos Sąjungos finansinis įnašas. Šis susitarimas, pagal kurį sužvejotų žuvų kiekis siekia 900 tūkst. tonų, taip pat sudaro didžiausią žvejybos potencialią. Be Bisau Gvinėjos susitarimo, tai yra vienintelis susitarimas, kuriuo suteikiama galimybžvejoti galvakojus moliuskus ir vėžiagyvius.
Tačiau vis dar yra keletas problemų, susijusių su šiuo susitarimu. Pastarasis vizitas į Mauritaniją su Žuvininkystės komitetu - kurį jūs, ponia Komisijos nare, taip pat minėjote - patvirtino mano požiūrį šiuo klausimu. Pirma, nėra pakankamos infrastruktūros, ypač trūksta Nouakchott uosto, kas turi įtakos vietos žuvininkystės plėtrai ir, apskritai kalbant, Europos Sąjungos investicijoms. Antra, kai kurie Europos laivai buvo sustabdyti ir patikrinti Mauritanijos valdžios institucijoms neturint jokios rimtos priežasties. Be to, Mauritanijos valdžios institucijos taiko sutartyje numatytus alternatyvius metodus, susijusius su palydovine laivų sistema, kurie dar labiau apsunkina laivų savininkų darbą. Laivų savininkai taip pat mano, kad privatūs muitai yra per dideli atsižvelgiant į tikrąsias jiems prieinamas sužvejojimo galimybes. Techninės priemonės, kurios taikomos Europos laivų savininkams, taip pat turi būti išaiškintos, nes jie diskriminuojami, palyginti su kitais Mauritanijos vandenyse žvejojančiais laivynais.
Galiausiai neturime nuvertinti Kinijos įtakos Mauritanijos žvejybos pramonei, kuri daroma per bendras įmones su Mauritanijos vėliava ir kurios akivaizdžiai daro įtaką žuvininkystei, nes joms netaikoma jokia sveikatos, ekonominar socialinkontrolė, nekalbant apie tai, kad šios žvejybos įmonės eikvoja Mauritanijos vandenyse prieinamus žvejybos išteklius. Turime sugebėti įvertinti šią žvejybą skaičiais ir užtikrinti, kad ji būtų kontroliuojama, siekiant prisidėti prie vietos žuvininkystės plėtros ir palengvinti Europos laivų savininkų darbą. Manau, kad tai yra būtina. Norėčiau jums priminti, kad Žuvininkystės komiteto nariai nori kuo greičiau gauti visą susitarimo ex post vertinimo versiją ir kad ji būtų pateikta per bendrus komitetų posėdžius, kad jie galėtų stebėti šio susitarimo įgyvendinimą.
Kartoju, pone pirmininke, mes jaučiamės tiesiog puikiai čia, Strasbūre, kur šis Parlamentas yra.
Kriton Arsenis
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, socialistų iniciatyva dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl Mauritanijos užpildbuvusią spragą. Remiantis Lisabonos sutartimi, Parlamentas turi aiškų vaidmenį, bendro sprendimo dėl Europos klausimų vaidmenį; Parlamentas turi ratifikuoti susitarimus ir tarptautinius žvejybos susitarimus. Vis dėlto šis Parlamentui priklausantis vaidmuo negali būti atliktas, jei laiku negausime visapusiškos informacijos, jei derybose nedalyvausime skubiai ir visapusiškai ir jei šie susitarimai nebus perduoti Parlamentui iki jų taikymo pradžios.
Deja, nepaisant Komisijos narės pastangų, kurias pripažįstame, problema yra didelė. Parlamentas raginamas ratifikuoti susitarimus, kurie pradėti taikyti prieš metus, jis neturi jokios oficialios informacijos apie derybų pažangą ir jis neseniai susidūrsu sunkumais norėdamas gauti ankstesnių susitarimų poveikio vertinimus, pažangos ir įgyvendinimo ataskaitas.
Mums reikia daug ką pakeisti mūsų žvejybos susitarimuose. Turime žvejoti ten, kur yra išteklių perteklius, turime taikyti atsargumo principą, turime imtis praktinių priemonių kovodami su nelegalia ir nereglamentuojama žvejyba, ir susitarimai iš esmės turi skatinti ekonomikos augimą tose šalyse, kurios juos pasirašo. Visų pirma Mauritanijoje yra didžiulproblema dėl nelegalios žvejybos ir dėl piktnaudžiavimo žvejybos įranga. Iš tiesų Parlamento vaidmuo ir kišimasis bus susiję su apskritai geresnių susitarimų skatinimu, kurie, kaip Mauritanijos atveju, turi būti tinkamai taikomi.
Carl Haglund
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos narei už jos įžangą.
Esu vienas iš tų, kurie praėjusių metų pabaigoje turėjo išskirtinę teisę lankytis Mauritanijoje, siekiant įvertinti, kaip buvo laikomasi dabartinio susitarimo. Atvirai kalbant, turiu pasakyti, kad šis susitarimas ir jo įgyvendinimas turi būti gerinami.
Visų pirma, ne visada teigiamai vertintina tai, kaip panaudojami mokesčių mokėtojų pinigai. Turime nepamiršti, kad kiekvienais metais šiam susitarimui skiriame apie 75 mln. EUR, tai reiškia, kad ketvirtadalis Mauritanijos valstybės biudžeto yra finansuojamas mūsų Bendrijos žuvininkystei skirtomis lėšomis. Šiuo atžvilgiu tai yra gana svarbus susitarimas ne tik mums, bet taip pat svarstomai šaliai.
Taip pat turime prisiminti tai, kad neseniai, 2007 m., pati Europos Komisija pasiūlė, kad šis susitarimas būtų nutrauktas, nes jis nedavnorėtos pridėtinės vertės Europai, kurią turėtų duoti susitarimas. Matyt įvyko permainų ir vėl atsirado poreikis turėti tokio tipo susitarimą. Vis dėlto, jei taip yra, turime pradėti galvoti, kaip šie pinigai naudojami ir kokią pridėtinę vertę mes gauname.
Turime taip pat nepamiršti, kad vienoje šio susitarimo dalyje numatyta, kad pinigai turi būti panaudoti vietos žuvininkystei skatinti. Turime pasakyti, kad mūsų patirtis mūsų vizito metu rodo, kad vietos žvejai nematapytikriai 18 mln. EUR, kurie kasmet iš pinigų, kuriuos ten naudojame, turėjo būti skirti vietos žuvininkystei. Šiuo požiūriu susitarimo pratęsimas taip pat reikalauja labai atidaus vertinimo, ir šis susitarimas turi būti sudarytas iš naujo.
Galiausiai, kaip jau čia minėta, Europos Parlamente esame atsakingi už šiuos klausimus, nes visiems šiems susitarimams turime duoti savo sutikimą. Tai mus įpareigoja, taip pat kaip sprendimo priėmėją, susipažinti su šiais klausimais. Remiantis šiuo metu mūsų turima informacija, atrodo, gana sunku teigiamai vertinti tokio susitarimo pratęsimą. Todėl žvelgdami į ateitį kartu su Komisija turime daug ką nuveikti šiuo požiūriu.
Isabella Lövin
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pirmiausia noriu pasakyti, kad labai palankiai vertinu derybų projekto gairėse Komisijos išdėstytus ketinimus.
Nuostata dėl pasekmių žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimo atvejais yra tiesiog puiki.
Dialogo dėl sektoriaus politikos stiprinimas siekiant skatinti atsakingos žuvininkystės kūrimą yra taip pat labai reikalingas. Deja, remdamiesi galiojančiu susitarimu matėme, kad to beveik niekada nebūna.
Be to, pateikti klausimai dėl užtikrinimo, kad ES laivai turėtų teisę gaudyti tik vietos žvejų nenaudojamą žuvų perteklių. Šuo klausimu, žinodama, kad galvakojai moliuskai yra labai pereikvojami ir kad ES žvejybiniai laivai smarkiai varžosi su vietos žvejybiniais laivais, tikiuosi, kad šių rūšių žvejyba bus sumažinta būsimajame susitarime.
Ir atsižvelgdama į patikimiausią turimą mokslinę informaciją apie žuvų išteklius, 2010 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos Šiaurės Vakarų Afrikos mažų pelagijų darbo gruppadarišvadą, kad stauridžių, dėmėtųjų skumbrių, sardinėlių, sardinių, ančiuvių ir bongų ištekliai buvo visiškai išnaudoti arba pereikvoti. Nuo 2007 m. priedugnio žuvų biomasMauritanijos šelfe buvo sumažinta 75 proc.
Trumpai tariant, kokį žuvų perteklių Komisija tikisi rasti Mauritanijoje?
Galiausiai tikiuosi, kad ES vis dar siūlo paramą sektoriui ir partnerystę Mauritanijai, net jeigu žvejybos galimybės bus sumažintos dėl darnios plėtros. Negalime be saiko žvejoti šiuose vandenyse, tiesiog sumokėti, išgaudyti viską iki paskutinio ir tada pasitraukti.
João Ferreira
Pone pirmininke, Europos Sąjunga turėjo žvejybos susitarimus su Mauritanija daugiau negu du dešimtmečius. 15 metų šie susitarimai apėmkonkrečius tikslus dėl bendradarbiavimo, susijusio su tvariu žuvininkystės sektoriaus vystymu Mauritanijoje.
Klausimas, kurį šiandien reikia užduoti: kokie yra praktiniai šių susitarimų rezultatai? Žuvininkystės sektorius Mauritanijoje vis dar yra tik pradinio išsivystymo lygio. Nedidelio masto tradicinės pakrančių žvejybos ir žuvininkystės pramonių modernizavimas ir plėtra; uosto infrastruktūros plėtra ir geresnės sužvejotų žuvų iškrovimo sąlygos; akvakultūros projektų plėtra; geresnstebėsena ir priežiūra jūroje: visų šių tikslų įgyvendinimas šiek tiek pasistūmėjo į priekį per paskutinius du dešimtmečius.
Viskas arba beveik viskas gali būti apibendrinta kaip pinigų sumų pervedimas mainais už teisę naudoti šalies išteklius, kuri netenka pridėtinės vertės, kurią ji gautų, jei pati šiuos išteklius išnaudotų, perdirbdama ir parduodama žuvį iš pat pradžių. Taip Mauritanija daug praranda gerovės, darbo vietų kūrimo, plėtros, autonomijos, suverenumo ir nepriklausomumo srityse.
Atitinkamos įrangos, skirtos sužvejotoms žuvims iškrauti, nebuvimas palei daugiau kaip 600 km šalies centrinio ir pietinio regionų pakrantę yra ypač nesuprantamas: tai reiškia, kad didelMauritanijos pakrantės vandenyse sužvejotų žuvų dalis iškraunama kitų šalių uostuose. Reikia pripažinti Europos Sąjungos bendradarbiavimo politikos trūkumą šioje srityje. Jei tai, ko norime, yra tikras ir naudingas vystomasis bendradarbiavimas, turime judėti esminių pokyčių link ir į šią diskusiją įtraukti Mauritanijos valdžios institucijas.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Pone pirmininke, žvejybos susitarimai su trečiosiomis šalimis turi užtikrinti tinkamą ekonominių interesų ir tausios žvejybos skatinimo pusiausvyrą. Siekiant tai užtikrinti, labai svarbu, kad Europos Sąjunga įgyvendintų pagrįstą žvejybos praktiką, kurią ji taip pat taiksavo vandenyse už savo ribų, taip prisidėdama prie jūrų ekosistemos pusiausvyros pasauliniu mastu.
Atsižvelgiant į tai, žvejybos susitarimas su Mauritanija įgyja ypatingą svarbą. Darbo vietų kūrimas, skurdo lygio mažinimas ir sektoriui palaikyti skirtų struktūrų plėtra yra svarbūs tikslai, kurie turi būti apsaugoti. Vis dėlto visų svarbiausia yra skatinti tausią žvejybą kovojant su nelegalia, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, taip užtikrinant aukštos kokybės žuvų tiekimą ES rinkai.
ES žvejybos laivams nepakanka laikytis aplinkai tinkamos praktikos ir Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos nustatytų elgesio kodeksų: labai svarbu, kad vienodą poziciją priimtų visi tie, kurie bendradarbiauja šiame susitarime numatytoje srityje. Kaip antai, Mauritanijai reikia nedelsiant reikalauti, kad trečiosios šalys, su kuriomis ji taip pat sudaro partnerystės susitarimus, paisytų tų pačių taisyklių, kurių laikosi su ES vėliava plaukiojantys laivai. Jei ne, mūsų laivų savininkų padėtis taps nepalanki dėl nesąžiningos konkurencijos, ir žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir tausaus valdymo tikslams kils rimtas pavojus.
Guido Milana
(IT) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, manau, kad turime dvi problemas - vieną, susijusią su metodu, kitą - su šio klausimo esme.
Su metodu susijusi problema yra ta, kad naudojamės išmone, už kurią dėkojame C. Fragai, kalbėti apie tai, kas iš tikrųjų po Lisabonos sutarties turi būti Parlamento teisė. Manau, kad ši praktika turi būti baigta; mes negalime imtis strategijos siekdami užbaigti ją per įprastą teisėkūros procedūrą. Bendras sprendimas pasireiškia tada, kai jis rutuliojamas vykstant procesui. Šiandien apie tai diskutuojame, ši diskusija baigsis, susitarimas pajudės į priekį ir galiausiai pasakysime "taip" arba "ne". Šis metodas turi būti pakeistas.
Kalbant apie esmę, vis dėlto, kadangi sutinku su daugeliu dalykų, kuriuos minėjo kiti nariai, tiesiog norėjau pabrėžti žvejybos susitarimų poveikio vertinimo svarbą, siekiant užtikrinti, kad jie nebūtų vien tik prekybos susitarimai, suteikiantys galimybę mums pirkti galvakojus moliuskus už 1 EUR už kilogramą Mauritanijoje.
Turi būti įvertintas tvarumas, tačiau visų svarbiausia - poveikis tos šalies ekonomikai, įvertinti kiekybiniai pokyčiai, susiję su užimtumą rodančiais skaičiais, įvertintas nedidelio masto žvejybos inovacijų tempas ir išteklių naudojimas. Tai nėra paprasčiausiai tik komercinis susitarimas, tai yra žvejybos susitarimas su visomis pasekmėmis.
Josefa Andrés Barea
(ES) Pone pirmininke, susitarimo su Mauritanija galiojimo terminas baigsis po vienerių metų, ir mes jau ruošiamės naujam susitarimui. Manau, kad susitarimas su Mauritanija yra gera priemonė. Tai yra pačios šalies ir jos žuvininkystės pramonės politikos plėtros priemonė. Nepamirškime, kad žvejyba sudaro 29 proc. bendrojo šalies produkto (BVP) ir yra vienintelšalies vystymosi galimybė.
Šis susitarimas stiprina dvišalį Europos Sąjungos ir Mauritanijos bendradarbiavimą ir turi užtikrinti tausią žvejybą. Buvo iškeltas nelegalios žvejybos klausimas, ir mokslinio komiteto vaidmuo neabejotinai turės būti stiprinamas, kad jis galėtų toliau teikti būdus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti turimus žvejybos išteklius. Tačiau žvejyba turi būti tausi. Kitas aspektas, kuris turi būti užtikrintas, yra laivų saugumas.
Komisijos narM. Damanaki jau taip pat minėjo Mauritanijos Vyriausybės gebėjimų trūkumą, ji turės tobulinti savo administracinę struktūrą kad galėtų įsisavinti ES teikiamas lėšas; tai taip pat bus indėlis.
Aišku, šis susitarimas turi būti sudaromas darant įtaką Mauritanijos Vyriausybei - įtraukiant į jį su žmogaus teisėmis susijusias nuostatas ir padedant sudemokratinti šalį. Tarptautiniai žvejybos susitarimai yra taip pat priemonė; jie yra demokratijos kūrimo ir plėtros skatinimo susijusiose šalyse priemonė.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, tai labai gera žinia, kad Komisija paprašįgaliojimų pradėti Europos Sąjungos ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo protokolo, kuris nuo 2012 m liepos 31 d. pakeis dabartinį protokolą, atnaujinimo derybas.
Derybų reikia imtis vadovaujantis tikra institucijų tarpusavio bendradarbiavimo dvasia atsižvelgiant į naujus Europos Parlamento įgaliojimus pagal Lisabonos sutartį.
Naujuoju išteklių padėtimi pagrįstu protokolu turi būti numatytas ilgalaikis ES laivyno, veikiančio Mauritanijos vandenyse, tvarumas. Jis turi užtikrinti, kad ES sąžiningai prisidėtų prie ilgalaikio Mauritanijos žvejybos pramonės vystymosi - o tai reiškia, ne vien tik finansų srityje - ir jis taip pat turi padėti stiprinti tarptautinę teisę ir pagarbą žmogaus teisėms.
Šiuo metu ES pagalba sudaro trečdalį Mauritanijos nacionalinio biudžeto. Taigi ypač svarbu, kad susitarimas būtų taikomas tinkamai, kad jis skatintų atsakingą žvejybą nuo žvejybos priklausančių gyventojų labui ir kad padėtų kovoti su nelegalia žvejyba toliau taikant šiuo metu naudojamas kontrolės ir priežiūros sistemas.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ES laivyno buvimą Mauritanijos vandenyse galima laikyti istoriniu dėl ilgalaikių ekonominių santykių, kuriuos Europos Sąjunga užmezgsu Vakarų Afrika. Be kita ko, šie santykiai padėjo išlaikyti pastovias darbo vietas Europoje ir regione. Tokių santykių kūrimas priartina Vakarų Afrikos regioną gerokai arčiau ES standartų, taip pat atsižvelgiant į jūros išteklių valdymą.
Žvejybos susitarimai su trečiosiomis šalimis, visų pirma ES laivyno pelaginiu segmentu, turi strateginę reikšmę ne tik dėl paties laivyno išlaikymo. Jie yra maisto perdirbimo pramonės žaliavų, taip pat maisto šaltinis besivystančioms šalims, visų pirma esančioms Vakarų Afrikoje. Šie susitarimai neabejotinai duos naudos abiem šalims, ir jų išlaikymas turi būti Europos Sąjungos interesas. Jų tęsimas, atsižvelgiant į šio protokolo technines nuostatas ir procedūrų skaidrumą ir jų laikantis, yra svarbus Europos Sąjungai, Mauritanijai ir visam regionui.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, viena iš priežasčių, kodėl žvejybos partnerystės susitarimas su Mauritanija yra ypač svarbus, yra ta, kad šis susitarimas galios ypač pažeidžiamoje - Šiaurės Afrikos - teritorijoje, kuri šiuo metu dar kartą yra pasaulio politikos dėmesio centre. Žinome, kad žvejybos susitarimais siekiama ne tik suteikti ekonominės naudos susijusioms šalims, jie taip pat turi būti pagrįsti ekologiniais principais. Kai žuvininkystsudaro trečdalį biudžeto, kaip Mauritanijos atveju, jos ekonominreikšmšaliai yra akivaizdi. Kita vertus, vis dėlto ES laivynas taip pat yra reikšmingas Europos ekonomikos elementas.
Ekologiniai principai yra tik viena pusė, tačiau kita pusyra ta, kad tokie susitarimai, savaime suprantama, turėtų taip pat būti naudojami demokratijai ir žmogaus teisėms šalyje, kuri susiklosčius tam tikroms aplinkybėms gali susidurti su panašiais sunkumais į tuos, su kuriais susiduria Šiaurės Afrikos šalys, stiprinti. Todėl turime į tai atkreipti ypatingą dėmesį.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau visiems padėkoti už jūsų įsikišimą. Norėčiau labai aiškiai pakartoti, kad labai palankiai vertinu Parlamento dalyvavimą derybose dėl šio ir kitų susitarimų.
Taip pat norėčiau jums priminti, kad turime naują Komisijos ir Parlamento bendrąjį susitarimą dėl šio dalyvavimo detalių. Mes taip pat paisome šio susitarimo. Būdama viena iš šio bendrojo susitarimo rengėjų, esu čia tam, kad kaip nors galėčiau palengvinti jūsų dalyvavimą ir suteikti informaciją. Jei ką nors galime daryti geriau, esu čia tam, kad bendradarbiaučiau. Kaip jau minėjote, tai yra susiję su tvarka ir metodu.
Iš esmės šį klausimą turime spręsti labai atsargiai ir darniai dėl didelės šios šalies svarbos ir dėl pokyčių, kuriuos dabar šiame regione stebime. Mums reikia pusiausvyros tarp ten esančio pertekliaus ir išteklių ir taip pat tarp mūsų laivų interesų. Labai norėtume, kad ES laivams būtų galima ten plaukti ir kad jiems būtų užtikrintos vienodos sąlygos, nes mūsų laivai nėra vieninteliai šiuose vandenyse. Šiame regione interesų turi daug kitų šalių, ir turime pasirūpinti, kad ES laivams užtikrintume vienodas sąlygas.
Taip pat turime išlaikyti kitą pusiausvyrą; turime būti labai atsargūs leisdami mūsų mokesčių mokėtojų pinigus. Pripažįstu, kad turime daugiau nuveikti siekdami užtikrinti, kad pinigai, kuriuos duodame, pasiektų tikrųjų naudos gavėjų rankas. Jie taip pat turi didelę įtaką. Jie nusipelno visų tvarkų ir patobulinimų, kurių reikia šiai šaliai.
Taigi štai kaip mes sprendžiame šį labai opų klausimą. Aš taip pat sutinku, kad mums reikia daugiau mokslinio pobūdžio - konkretesnių - patarimų ir konkretesnės informacijos siekiant įvertinti mūsų poziciją ten. Kitą savaitę ketiname kreiptis į Tarybą ir pabandyti gauti pirmą įgaliojimą dėl šių derybų. Po to Parlamente Žuvininkystės komitetą informuosime - konkrečiai ir nuolat - apie šias derybas.
Galiausiai norėčiau jums pasakyti, kad jei manote, jog šis naujasis protokolas apims humanitarinę nuostatą ir žmogaus teisių nuostatą, mums ir Mauritanijai bus abipusiškai naudinga turėti šį susitarimą.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks per kitą mėnesinę sesiją.
