Kreikan metsäpalot, niiden seuraukset sekä johtopäätökset ennaltaestävien toimenpiteiden ja hälytystoimenpiteiden kannalta (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Kreikan metsäpaloista, niiden seurauksista sekä johtopäätöksistä ennaltaestävien toimenpiteiden ja hälytystoimenpiteiden kannalta.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, haluan ensiksi pyytää anteeksi kollegani Stravros Dimasin poissaoloa. Hän halusi osallistua tähän keskusteluun, mutta se ei ole mahdollista hänelle hiljattain tehdyn vaikean silmäleikkauksen vuoksi.
Hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan komissio haluaa ilmaista syvimmät pahoittelunsa Kreikan metsäpalojen aiheuttaman hävityksen vuoksi. Uhrit ja heidän perheensä ovat ajatuksissamme. Puheenjohtaja Barroso matkusti tänä viikonloppuna Kreikkaan arvioimaan tilannetta. Komission jäsen Hübner vieraili myös paikan päällä arvioidakseen, missä määrin Euroopan unionin varoilla voidaan edistää maassa suoritettavia jälleenrakennustöitä, ja hän raportoi matkastaan kollegion huomisessa kokouksessa. Komission jäsen Dimas, joka oli Kreikassa ensimmäisten tulipalojen aikana, oli todistamassa Kreikan palomiehille suunnatun kansainvälisen avun mobilisointia. Hän raportoi asiasta myös kollegiolle ja välitti näin kaikille komission jäsenille tietoa toimitetusta avusta ja kehotti ottamaan käyttöön kaikki saatavilla olevat välineet nopean jälleenrakentamisen käynnistämiseksi.
Kyseessä on sekä inhimillinen tragedia että ekologinen katastrofi. Tulipaloissa on menetetty ihmishenkiä, ja palot ovat tuhonneet koteja ja kokonaisen maan taloudelliset rakenteet. Tuhot ovat laajuudeltaan huomattavat: maata on palanut ainakin 180 000 hehtaaria, ja 130 kaupunkia ja kylää on tuhoutunut. Kaikkein pahiten tuhoutuneilla alueilla, kuten Peloponnesoksessa sekä Keski- ja Itä-Kreikassa, alueellinen talouselämä on saanut kovan iskun. Tulipaloista välitetyt kuvat ovat koskettaneet kaikkia eurooppalaisia, ja Kreikan avunpyynnön jälkeen Eurooppa vastasi siihen nopeasti ja ryhtyi toimenpiteisiin.
Komission seuranta- ja tiedotuskeskuksessa onnistuttiin koordinoimaan 14 jäsenvaltion tarjoama tuki, ja kansainvälinen yhteisö antoi täydentävää sammutusapua ja edisti tällä tavoin ratkaisevasti tulipalojen leviämisen ehkäisyä. Komission tuella Kreikan eurooppalaiset kumppanit pystyivät toimittamaan erikoistunutta ilmasammutusapua välittämällä 13 Canadairin sammutuskonetta ja 20 helikopteria - nämä tiedot saatetaan ajan tasalle maanantaina - sekä maakäyttöön tarkoitettuja palontorjuntayksiköitä, ajoneuvoja ja muita välineitä. Norja, Sveitsi, Serbia, Venäjä ja Israel toimittivat erityisen arvokasta apua. Operaatio oli mittavin yhden jäsenvaltion hyväksi koskaan toteutettu eurooppalainen pelastuspalveluoperaatio. Apu oli nopeaa ja tehokasta, ja se oli merkittävä osoitus eurooppalaisesta solidaarisuudesta.
Palojen Kreikassa aiheuttamat tuhot olivat laajuudeltaan poikkeukselliset, ja ne osuivat tilanteeseen, jossa tämäntyyppisiä katastrofeja esiintyi yhä enemmän. Tämän vuoden heinä- ja elokuun välisenä aikana komissio vastaanotti yli kymmenen kansainvälistä apua koskevaa pyyntöä: Kreikasta, Kyproksesta, Italiasta, Bulgariasta, Albaniasta ja entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta. Yleensä jäsenvaltiot vastasivat pyyntöihin välittömästi ja avokätisesti.
Avunpyyntöjen määrän lisääntyminen vaikutti kuitenkin lopulta palontorjunnan lentosammutustoimien toiminnallisiin rajoituksiin. Euroopan unionin pitäisi ensisijaisesti pyrkiä mobilisoimaan lisävalmiuksia sekä täydentämään palontorjuntaresurssejaan tekemällä tiiviimpää yhteistyötä joko EU:n ulkopuolisten maiden tai yksityissektorin kanssa.
Kreikan hallitus on arvioinut vahinkojen arvon olevan noin neljä miljardia euroa eli noin kaksi prosenttia Kreikan bruttokansantuotteesta. Hallitus laatii parhaillaan yhtenäistä toimintasuunnitelmaa tilanteen korjaamiseksi, ja se on ilmoittanut komissiolle, että se aikoo hakea apua EU:n käytettävissä olevista ohjelmista.
Kreikan kärsimiä vaikeita ympäristövahinkoja voivat tällä hetkellä pahentaa myös mahdolliset rankkasateet, joiden joissa aiheuttamat tulvat voivat vahingoittaa jo ennestään heikentynyttä ekosysteemiä, sekä maaperän eroosio, joka aiheuttaa maanvieremiä ja veden saastumista. Lukuisat suojelualueet ovat tuhoutuneet, ja komissio pohtii nyt, millä tavalla käytettävissä olevia varoja, ja erityisesti Life+-rahoitusta, voitaisiin hyödyntää tuhoutuneiden luontotyyppien ennallistamiseksi.
Komission jäsenet ovat keskustelleet näistä aiheista yksityiskohtaisesti, ja komissio on sitoutunut ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin auttaakseen Kreikan hallitusta selviytymään tulipalojen yhteiskunnallisista, taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä seurauksista. Yksi mahdollinen keino vastata Kreikan väestön tarpeisiin on rakennerahastojen uudelleenkohdentaminen seurauksista välittömästi kärsineiden alueiden ja ohjelmien hyväksi.
Lisäksi voidaan käyttää solidaarisuusrahastoa Kreikan viranomaisten pyynnöstä. Tässä yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston välisellä yhteistyöllä on ratkaiseva merkitys, jotta komission ehdottaman korjaavan lisätalousarvion hyväksymismenettelyä nopeutettaisiin mahdollisuuksien mukaan rahaston varojen käyttöön ottamiseksi.
Heti kun Kreikan viranomaiset esittävät asiaankuuluvissa vuoden 2006 toimintaohjelmissa varatun tuen muutosta koskevan pyynnön, komissio tutkii sen mahdollisimman joustavasti olemassa olevien säännösten mukaisesti. Kaikki käytettävissä olevat määrärahat suunnataan kriisin koettelemien ihmisten ja alueiden välittömiin tarpeisiin vastaamiseksi. Komissio käyttää nopeutettua menettelyä taatakseen nopean päätöksenteon.
Komissio hyväksyy vuosille 2007-2013 uusia ohjelmia lokakuussa Kreikan viranomaisten pyynnön seurauksena tehdyn suunnitelman mukaisesti. Määritetyistä tarpeista sekä kriisistä kärsineistä alueista ja aloista riippuen ohjelmia voidaan hyväksyä myöhemmässä vaiheessa Kreikan viranomaisten esittämän yleissuunnitelman perusteella. Mitä tulee Euroopan sosiaalirahastoon, meidän on pyydettävä Kreikan viranomaisia lisäämään käynnissä olevaan toimintasuunnitelmaan huomattava inhimillisiä voimavaroja koskeva osa. Suunnitelman on katettava kaikki alat: työllisyys, osallisuus ja terveydenhuolto, opetus ja koulutus sekä julkishallinnon uudistaminen.
Ilmastonmuutos voi tuoda mukanaan yhä kuivempia talvia ja kuumempia kesiä ja luoda tällä tavoin ihanteelliset olosuhteet tulipaloille. Metsäpalojen vaara on tällä hetkellä lisääntymässä, ja Euroopan tähän tragediaan vastaamiseksi toteuttamassa toiminnassa on otettava huomioon myös tarve vähentää tulevien palojen vaikutuksia. Metsänhoito on suurimmaksi osaksi jäsenvaltioiden vastuulla. Tämä on ymmärrettävää, koska jäsenvaltioiden hallituksilla on paremmat mahdollisuudet hallinnoida omaa aluettaan, investoida tulipaloja ennaltaehkäiseviin toimiin sekä suunnitella pelastuspalvelujen toimintaa.
Lisäksi on olemassa monia vaihtoehtoja, joiden avulla EU voi tukea jäsenvaltioiden toimia tällä alalla. Komissio aikoo laatia tiedonannon metsäpaloista sekä tarkastella lukuisia käytännön toimia, joilla voitaisiin kehittää tulipalojen ennaltaehkäisyä sekä talouselämän ja ekosysteemien jälleenrakentamista.
Vaikka EU:n pelastuspalveluun liittyvä toiminta oli vaikuttavaa, komissio arvelee, että sen on aika parantaa valmiuksiaan tällä alalla. Tätä kysymystä komissio on pohtinut vuodesta 2006 alkaen, ja itse asiassa puheenjohtaja Barroso oli jo pyytänyt Michel Barnier'ta laatimaan kertomuksen tästä aiheesta. Me tarkastelemme huolellisesti Barnier'n kertomuksen suosituksia, kun ehdotukset jätetään.
On kannustavaa havaita, että parlamentti on aina tukenut Euroopan valmiuksien kunnianhimoista kehittämistä pelastuspalvelun alalla. Jäsenvaltioiden yksimielinen tuki on kuitenkin välttämätöntä, jotta voitaisiin hyväksyä uusia toimenpiteitä, ja tässä asiassa on toistuvasti esiintynyt ongelmia.
Komissio ehdotti vuonna 2006 pelastuspalvelun rahoitusvälineestä saatavien yhteisön varojen käyttämistä täydentävien pelastuspalveluvalmiuksien, kuten lentosammutusyksiköiden, hankkimiseksi laajoja tulipaloja varten. Tämä vastaa lähes sanasta sanaan 9 kohtaa kyseisen päivän päätöslauselmasta. Ikävä kyllä monet jäsenvaltiot eivät ole yhtä mieltä tästä asiasta eikä suunnitelmaa voida panna täytäntöön. Tästä syystä komissio kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan kunnianhimoisemman asenteen, kun niille jätetään tätä alaa koskevia ehdotuksia tulevaisuudessa.
Ioannis Varvitsiotis
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, komission jäsen Špidla on kuvannut yksityiskohtaisesti laajaa katastrofia, josta maani on kärsinyt. Euroopan komission puheenjohtaja Barroso ja komission jäsen Hübner ovat vierailleet Kreikassa ja muilla katastrofin koettelemilla alueilla.
Haluaisin käyttää tätä tilaisuutta hyväkseni kiittääkseni kaikkien kreikkalaisten puolesta Euroopan unionia, jäsenvaltioita ja muita maita siitä, että ne lähettivät välittömästi erikoiskoulutettuja palomiehiä ja sammutuskoneita ja tarjosivat näin maalleni elintärkeää tukea tuhoisien palojen torjunnassa.
Haluaisin myös kiinnittää huomiota siihen, että vastaavanlaiset tuhoisat palot ovat koetelleet (vaikkakaan eivät samassa mittakaavassa kuin Kreikassa) kaikkia eteläisen Euroopan maita, joissa on esiintynyt samantyyppisiä ongelmia.
Tällä hetkellä on ensisijaisen tärkeää valmistautua jo käynnissä olevaan seuraavaan vaiheeseen. Ensimmäiset uhreille suunnatut taloudelliset tukitoimet ovat jo osoittautumassa tehokkaiksi. Useimmat niistä ihmisistä, joilla oli oikeus saada taloudellista tukea välittömien tarpeidensa kattamiseksi ja uuden koti-irtaimiston hankkimiseksi, saivat varat muutaman päivän kuluessa. Monet kodittomiksi jääneet ovat päässeet asuntoautoissa järjestettyyn väliaikaiseen majoitukseen.
Kreikan hallituksen ja Euroopan komission välisen sopimuksen tekemisen jälkeen tulipaloista kärsineet maanviljelijät ja karjankasvattajat (joista viimeksi mainitut menettivät tulipaloissa yli 73 000 nautaa) saavat ennakkomaksua kärsimiensä sato-, karja- ja välinemenetysten korvaamiseksi.
Haluaisin myös ilmoittaa komission jäsenelle, että hänen mainitsemaansa asiaan on jo puututtu: kaikkia tulipalojen koettelemia alueita varten ollaan jo laatimassa tutkimusta ja jälleenrakennussuunnitelman luonnosta. Suunnitelman tarkoituksena on kattaa nopeasti ja tehokkaasti uhrien välittömät inhimilliset ja taloudelliset tarpeet sekä korjata ympäristölle aiheutuneet vahingot mahdollisimman nopeasti.
Yksi suunnitelman erityisosa koskee maisema-alueiden kunnostamista Olympian arkeologisessa kohteessa, joka säästyi yhdessä antiikin aikaisen stadionin, museon ja muiden rakennusten kanssa palomiesten yli-inhimillisten ponnistelujen ansiosta.
Meidän on tunnustettava, että yhteisön pelastuspalvelumekanismista on myönnetty Kreikalle suurin yksittäinen avustussumma, mitä mekanismin kautta on jaettu sen jälkeen, kun se perustettiin vuonna 2001. Tämä apu on osoittanut, että yhteistyön ja solidaarisuuden periaatteet ovat hyvin keskeisiä Euroopan unionille.
Huomenna äänestämämme päätöslauselman tarkoituksena on, että Euroopan komissio turvautuu viipymättä EU:n solidaarisuusrahastoon ja takaa kaikki suunnitellut taloudelliset voimavarat keskipitkän ja pitkän aikavälin seurausten korjaamiseksi.
Toiseksi suuria luonnonkatastrofeja varten pitäisi perustaa erityinen nopean toiminnan mekanismi; itse asiassa tällä alalla on jo suoritettu jonkin verran alustavaa työtä. Uskomme myös - komission jäsen Špidla mainitsikin asiasta, mutta haluan korostaa tätä seikkaa - että komission pitäisi harkita sellaisten itsenäisten lisäjoukkojen perustamista, jotka koostuisivat yksityisistä sammutuskoneista tai sellaisten Euroopan maiden koneista, joissa ei ole suurta tulipalovaaraa kesäkuukausina. Nämä tukijoukot voitaisiin sijoittaa riskialttiisiin maihin, ja ne voisivat olla toimintavalmiina vuoden 2008 kesästä alkaen.
Olen varma, että EU tukee maatani ja osoittaa käytännössä, että solidaarisuus on keskinäisiä suhteitamme ohjaava perusperiaate.
Lopuksi haluaisin vielä kerran kiittää teitä tähän asti antamastanne tuesta.
(Suosionosoituksia)
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minulla oli viikonloppuna tilaisuus arvioida omin silmin katastrofia ja sen seurauksia Kreikassa. Vierailin kollegoitteni kanssa joillakin tuhoista kärsineillä alueilla, ja minun on sanottava, että en ole koskaan elämässäni nähnyt vastaavanlaista tragediaa. Jotkut ihmiset menettivät tulipalojen seurauksena muutamassa minuutissa kaiken, mitä he omistivat, kotinsa ja omaisuutensa. Puhuin sellaisten ihmisten kanssa, jotka olivat juosseet henkensä edestä pelastaen aivan kirjaimellisesti ainoastaan päällään olevat vaatteet. Tilanne on kriittinen. Monien ihmisten toimeentulo on vaarassa, ja he tarvitsevat viipymättä apua.
Komission jäsen Špidla on siten aivan oikeassa sanoessaan, että tarvitsemme pikaista apua ja että tarvitsemme epäbyrokraattista apua. Puhun ryhmäni puolesta, ja kun sanon, että me tarvitsemme pikaista ja epäbyrokraattista apua, emme tarkoita tällä - kuten muutamat komission virkamiehet ajattelevat - avun toimittamista kahden tai kolmen kuukauden kuluttua. Ei, vaan apu on toimitettava nyt, välittömästi ja viipymättä. Ihmiset eivät tarvitse apua kahden kuukauden kuluttua; he tarvitsevat sitä nyt. Tästä syystä me pyydämme ottamaan välittömästi varoja käyttöön solidaarisuusrahastosta, ja mikäli rakennerahastoista tai muista talousarvioista jää varoja jäljelle, myös ne olisi saatava käyttöön mahdollisimman nopeasti.
Tämä ei ole ensimmäinen käymämme keskustelu katastrofeista. Kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana olemme istuneet täällä kerta toisensa jälkeen keskustelemassa siitä, mitä pitäisi tehdä. Tämä ei koske ainoastaan Kreikkaa; se koskee myös Yhdistyneen kuningaskunnan tulva-alueiden ihmisiä, jotka samalla tavoin kärsivät tänä kesänä, tai maanjäristysten koettelemia ihmisiä, ja todellakin mitä tahansa katastrofialuetta.
Seuraava seikka on tärkeä: keskitetystä lähestymistavasta ei ole minkäänlaista hyötyä, kun pyrimme lievittämään katastrofin paikallisia vaikutuksia. Jos tulipalot ovat keskittyneet Ateenan lähistölle, me tarvitsemme tehokkaan paikallisen palokunnan emmekä Brysselissä katastrofeista vastaavaa komission jäsentä. Tämä on keskeistä: katastrofien hallinta on järjestettävä hajautetusti. Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten on tästä syystä perustettava maihinsa omat perusrakenteensa omien paikallisolojensa mukaisesti ja oman toimivaltansa puitteissa. Näitä perusrakenteita tarvitaan nopean ja tehokkaan paikallisen toiminnan varmistamiseksi tulva- tai tulipalotilanteissa.
Euroopan unionin on hyödynnettävä käytössään olevia mahdollisuuksia tehokkaan koordinoinnin takaamiseksi. On hallituksia, jotka haluavat aluksi hoitaa kaiken itse - huolimatta siitä, että ne ovat jättäneet käyttämättä kaikki niille kymmenen viime vuoden aikana tarjoutuneet tilaisuudet perusrakenteiden kehittämiseen - ja pyytävät sitten muilta apua aivan liian myöhään joko turhan kiusaantuneisuuden tai turhan kunnianhimon vuoksi.
Yksi asia on tehtävä selväksi: hyvät hallituksessa istuvat kollegat, kansainvälisen avun pyytäminen ei merkitse tappion tunnustamista. Se on päinvastoin osoitus vastuuntunnosta ja tehokkaasta hallintatavasta. Hallitusten on reagoitava tällä tavoin huomattavasti nykyistä nopeammin. Meidän on kehitettävä koordinointimekanismeja, jotka ovat välttämättömiä tehokkaan toimintamme mahdollistamiseksi.
Poliitikkoina meidän on kaikkien ymmärrettävä selvästi seuraava asia: ihmiset eivät pidä valtiosta. Heidän kokemuksensa valtiosta liittyvät sen tehtäviin sääntely- tai veroviranomaisena, ja olemme kaikki hyvin tietoisia siitä, että tämä on kansalaisille vain toisarvoista. Valtiossa ja keskushallinnossa kansalaisia kiinnostaa kuitenkin yksi asia, ja se on tieto siitä, että valtio auttaa ihmisiä silloin, kun he sitä tarvitsevat. Jos valtio ei auta silloin, kun sitä kipeästi kaivataan, ja jos se ei ryhdy toimiin silloin, kun poliisia tai palokuntaa tarvitaan, kansalaiset eivät unohda sitä koskaan. Jokaisen vastuussa olevan olisi syytä pitää tämä mielessä kaikissa maissa!
Mitä meidän on itse asiassa tarkoitus tehdä täällä? Tehtävämme on luoda parametrit ihmisten elämässään kohtaamien suurimpien vaarojen lieventämiseksi. Tämä on toteutettava paikallistasolla. Minun on painotettava tätä seikkaa. Alueilla, joilla vierailin, ei ole minkäänlaisia vapaapalokuntia. Omassa maassani, siinä kaupungissa, jossa toimin pormestarina, meillä oli vapaapalokunta, johon kuului miehiä ja naisia, jotka käyttivät vapaa-aikaansa toisten ihmisten suojelemiseksi tulipaloilta. Kreikassa vierailemissani paikoissa tällaista toimintaa ei ole.
Solidaarisuuden osoituksena esimerkiksi maat, joilla on tämäntyyppistä toimintaa, voisivat tehdä yhteistyötä tuhoista kärsineiden yhteisöjen kanssa, esimerkiksi Kreikassa, ja harkita tämäntyyppisen järjestelmän perustamista siten, että Euroopan unioni tarjoaisi tukea, rahoitusta ja kalustoa tarvittavien rakenteiden perustamiseksi. Tämän pitäisi olla yksi niistä opetuksista, joita nämä kokemukset meille tarjoavat.
Haluan lopuksi esittää huomautuksen, jota pidän hyvin tärkeänä: uskon, että tilanteessa, jossa kreikkalaiset tällä hetkellä elävät, heidän on hyvin tärkeää tuntea, etteivät he ole yksin. Tästä syystä mielestäni oli niin tärkeää, että me Euroopan parlamentin sosialistiryhmänä lähetämme viestin Kreikassa oleville ihmisille. Me sanomme heille seuraavaa: ”Puoluerajoista riippumatta me kaikki ymmärrämme, mitä te joudutte kestämään”. Tässä tilanteessa ideologisilla eroilla ei ole merkitystä. Kristillisdemokraattista tai sosialistista palontorjuntaa ei ole olemassakaan! Sen sijaan on olemassa solidaarisuutta hädässä olevia ihmisiä kohtaan.
Haluan esittää vielä yhden huomautuksen: hädänalaisia ihmisiä on aina - joko tulvien tai tulipalojen seurauksena - ellemme ymmärrä, että kysymys ei ole ainoastaan rikollisista aineksista. Todellakin, mielestäni tuhopolttajat, jotka tuhoavat luonnonympäristöä maa-alueita vallatakseen, ovat vain alkeellisia rikollisia. Sellaisia on olemassa. Kaikesta huolimatta suuri osa viime vuosien kokemuksistamme on seurausta ilmastonmuutoksesta, ja meidän on mukauduttava siihen, että se, mitä on tulossa, ylittää vielä tämänhetkisetkin kokemuksemme. Ei riitä, että seurauksiin puututaan sillä hetkellä, kun ne tulevat esiin. Meidän on puututtava myös syihin. Tästä syystä uuden ilmastopolitiikan on tarkoitus auttaa meitä keskeisellä tavalla myös korjaamaan yhä tehokkaammin Kreikassa ja muualla todistamiamme tuhoja.
(Suosionosoituksia)
Vittorio Prodi
ALDE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen kiitollinen komission jäsenelle Špidlalle siitä, että hän on tullut tänne tänään esittämään lausuntonsa. Haluaisin aluksi osoittaa solidaarisuuttani erityisesti Kreikan kansalle mutta myös muissa maissa ja alueilla, kuten Sisiliassa ja Etelä-Italiassa, eläville ihmisille, jotka ovat kärsineet vastaavanlaisista katastrofeista. Haluaisin myös osoittaa kunnioitusta palomiesten ja vapaaehtoisten uhrautuvaisuudelle sekä tietysti ilmaista osanottoni uhreille ja heidän perheilleen.
Haluaisin viitata viimeiseen osaan kollegani Martin Schulzin puheenvuorosta, jossa hän käsitteli ennaltaehkäisevien toimien merkitystä. Nämä toimet kuuluvat mielestäni ensisijaisiin tavoitteisiin, erityisesti ilmastonmuutosta ajatellen, ja toivon meidän kaikkien voivan vakuuttua siitä, että kyse on todellisuudesta eikä vain iskulauseista. Ilmastonmuutoksen olennaisena seurauksena on ääri-ilmiöiden paheneminen, minkä vuoksi joudumme kokemaan entistä voimakkaampia rankkasateita ja yhä pidempiä kuivia kausia. Tämä on aivan uusi haaste maillemme.
On toteutettava maan ylläpidon varmistavia käytännön toimia tällaisten ilmiöiden, erityisesti metsäpalojen, torjumiseksi. Metsäpalojen vaaraa on vähennettävä harventamalla metsiä ja raivaamalla pois kaikki, mikä voisi edistää tulipalojen leviämistä, pyrkien tällä tavoin vähentämään tulipalojen aiheuttamia tuhoja ja liekkien leviämisnopeutta.
Ylläpito on tästä syystä ratkaisevan tärkeää, ja sen on katettava tulvien osalta myös vesiväylät veden varastointiajan lisäämiseksi. Tässä yhteydessä meidän on vain tarkasteltava Barnier'n kertomukseen sisältyvää valtavaa määrää ehdotuksia, joissa vaaditaan yhteisön joukkojen perustamista luonnonkatastrofien torjumiseksi.
Yhteenvetona voin sanoa, että kaikki merkit osoittavat väestönsuojelun kuuluvan aloihin, joilla EU tarvitsee toimintavalmiuksia, sillä jotkin katastrofit ovat laajuudeltaan liian suuria, jotta yksittäinen jäsenvaltio voisi niistä selviytyä.
Carl Schlyter
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, aivan ensimmäiseksi ajatuksissamme ovat perheet, jotka ovat menettäneet läheisiään, kotinsa ja omaisuutensa. Katastrofiapu on käynnistettävä erittäin nopeasti.
Myös yhteiskunta on menettänyt arvokkaita metsiä ja luontotyyppejä. On tärkeää, että pitkäkestoista apua toimitetaan osana kestävää kehitystä, jotta investoimamme varat eivät päätyisi jälleen kerran vain uusien tulipalojen tuhoamiksi.
Me puhumme luonnonkatastrofeista, mutta yhä useammat katastrofeista ovat tulosta ihmisen toiminnasta. Aiheuttamamme ilmastonmuutoksen seurauksia ovat sekä äärimmäinen kuivuus että erittäin voimakkaat rankkasateet. Joissakin tapauksissa metsiemme suojelu on puutteellista. Toisissa tapauksissa heikennämme väestönsuojelua, jonka tarkoituksena on pelastaa meidät tulipaloilta. Jos toiminnan on oltava kestävää pitkällä aikavälillä, ilmastonmuutokseen on puututtava sekä lainsäädäntöä että luontotyyppien tehokasta suojelua koskevilla toimilla.
Toivoisin, että metsien uudelleenistuttaminen on yhtenä ehtona Euroopan rakentamista varten myöntämälle tuelle ja että varoja ei käytetä kyynisesti metsäpaloista hyötymiseen rakentamalla uusia matkailualueita tai tekemällä maankäyttöön muita muutoksia.
Vihreät kollegani Kreikassa - Euroopan parlamentin vihreisiin ei ikävä kyllä kuulu yhtään kreikkalaista jäsentä - ovat pyytäneet minua myös sanomaan, että mielestämme on lakattava tekemästä Kreikan perustuslain 24 artiklaan metsien suojelua heikentäviä muutoksia. Metsät tarvitsevat juuri nyt entistä enemmän suojelua.
En halua nyt arvostella tai puolustaa hallitusta. Vaalikampanja on käynnissä, ja toiset pyrkivät arvostelemaan ja toiset puolustamaan hallitusta. Mutta juuri nyt meidän on autettava Kreikkaa ja kaikkia muita tuhoista kärsineitä maita - hyväksymme arvostelun ja analysoinnin sen jälkeen, kun katastrofista on toivuttu.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, elämme kotimaassani Kreikassa murhenäytelmää. Tänä kesänä 75 ihmistä menetti henkensä. Tulipaloissa tuhoutui metsää noin 300 000 hehtaaria; kyseessä on valtava ekologinen ja taloudellinen katastrofi.
Tilanne tuli hallitukselle yllätyksenä. Se yritti syyttää tragediasta näkymätöntä vihollista ja ”epäsymmetrisiä uhkia” viitaten sisä- tai ulkopuolelta uhkaavaan terrorismiin. Tosiasiassa me maksamme nykyisen ja aikaisempien hallitusten synneistä. Kreikka on ainut maa, jossa ei ole metsärekisteriä eikä maarekisteriä. Maassa on pyritty heikentämään metsänsuojelua perustuslain 24 artiklaan tehdyillä tarkistuksilla. Kyseessä on maa, jossa on kaksi miljoonaa luvatonta rakennusta ja monet niistä metsäalueilla; tulipaloissa tuhoutuneille maa-alueille voidaan helposti rakentaa huviloita ja yhdistää ne myöhemmin sähkö- ja vesijohtoverkostoon hallitusten esittämien, äänestyksissä hyväksyttyjen muutosten ansiosta.
Tähän on saatava muutos. Tragedian ehkäisemiseksi ei ikävä kyllä ole ryhdytty riittäviin toimiin. Suojelu oli puutteellista, vaikka kuiva, sateeton talvi ja sen jälkeen helleaallot ennustivat vakavia tulipaloja. Katastrofin tapahduttua koordinointi oli riittämätöntä, ja yhä vielä on käyttämättä kymmeniä miljoonia euroja, jotka on myönnetty koheesiorahastosta metsänsuojelua varten. Vuoden 2000 jälkeen varoja on myönnetty yhteensä 33 miljoonaa euroa, mutta tähän mennessä niistä ei ole käytetty euroakaan.
Kreikan on jäsenvaltiona tehtävä enemmän. Mutta myös meidän on Euroopan unionina ja Euroopan parlamenttina tehtävä enemmän yhteisen eurooppalaisen metsäperintömme eteen.
Tyhjän puhuminen saa kuitenkin riittää, komission jäsen Špidla. ”Meidän on tarkasteltava Barnier'n ehdotuksia”: pelkkää tyhjää puhetta, sillä olette säilyttäneet kyseisiä ehdotuksia arkistoissa todella kauan. Te pyysitte niitä; teidän on myös toteuttava ne ja tuettava niitä. Teidän on varattava Kreikalle ja muille tuhoista kärsineille maille lisää varoja solidaarisuusrahastosta ja maaseudun kehittämisrahastosta välittömästi ja ilman tarpeetonta byrokratiaa. Lopuksi olisi perustettava rahasto Euroopan metsien suojelua ja tulipalojen ennaltaehkäisyä varten. Aivan samalla tavoin kuin tulvien torjumiseksi, teidän pitäisi tutkia mahdollisuutta säätää direktiivi tulipaloriskeiltä suojautumisesta.
Lisäksi haluan esittää pyynnön ryhmäni puolesta. Euroopan on sitouduttava aikaisempaa tiiviimmin metsien ja ympäristön suojeluun. Sen sijaan että autamme amerikkalaisia lähettämällä nopean toiminnan joukkoja Irakiin ja Afganistaniin, meidän olisi perustettava eurooppalaiset nopean toiminnan joukot luonnonkatastrofien hallintaa varten.
Käsitteellinen keskustelu ilmastonmuutoksen aiheuttamista riskeistä ei riitä. Meidän on Euroopan unionissa tehtävä enemmän, ja tämä tarkoittaa yhteistä politiikkaa, varojen myöntämistä yhteisistä rahastoista sekä jäsenvaltioiden valvonnan tiukentamista, kun ne toimivat Euroopan ympäristölainsäädännön vastaisesti.
Jens-Peter Bonde
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, osoitan puheenvuoroni parlamentille ryhmäni kreikkalaisen jäsenen Georgios Karatzaferisin puolesta. Hän päätti huolehtia asioista Kreikassa, jossa 63 kansalaista on kuollut, 120 kylää ja pikkukaupunkia on vahingoittunut ja miljoonia puita on tuhoutunut tulipaloissa. BKT:n menetyksen voidaan laskea olevan kaksi prosenttia. Tämä on katastrofi, ja Kreikka tarvitsee kaiken mahdollisen tuen muilta jäsenvaltioilta ja Euroopan toimielimiltä.
Näyttää siltä, että tämäntyyppisten katastrofien ennaltaehkäisyyn tarkoitettuja EU:n varoja ei ole käytetty asianmukaisesti. Tästä syystä pyydän komissiota tekemään perusteellisen tutkimuksen siitä, mitä tapahtui yhteisön varoille, jotka oli varattu maa-alueiden kartoitukseen ja tulipalojen ennaltaehkäisyyn. Kuka on syyllinen? Ketkä ovat vastuussa? Kreikassa kuolleiden 63 kansalaisen perheet tarvitsevat vastauksen, ja niin tarvitsemme mekin veronmaksajien edustajina.
Gerardo Galeote
- (ES) Arvoisa puhemies, meille on viime vuosina muodostunut surullinen traditio keskustella syyskuun istuntojaksossa Strasbourgissa luonnonkatastrofeista. Ei voi olla epäilystäkään siitä, että olemme viime aikoina kokeneet poikkeuksellisen paljon aineellisia vahinkoja ja ihmishenkien menetyksiä, erityisesti järkyttävien tulipalojen seurauksena Kreikassa, mutta myös muualla Euroopassa.
Aivan ensiksi meidän on osoitettava solidaarisuuttamme Kreikan viranomaisille ja koko Kreikan kansalle, mutta aivan erityisesti tulipaloissa menehtyneiden perheille, jotka eivät aina saa ansaitsemaansa tukea.
Euroopan kansalaisilla on kuitenkin oikeus vaatia toimielimiltään hiukan enemmän: varmastikin komission jäsenen Špidlan kuvaamaa Euroopan solidaarisuusrahaston vaatimusten joustavaa soveltamista, mikä ei aina ole onnistunut, mutta myös joitakin erityispäätöksiä.
Meidän on siksi kysyttävä neuvostolta, mitä pitää vielä tapahtua, ennen kuin se uskoo, että on tehtävä työtä vanhentuneen rahaston uudistamiseksi. Minun on ehkä muistutettava parlamenttia siitä, että Euroopan komission ehdotus ja Euroopan parlamentin muutokset jätettiin neuvostolle jo yli vuosi sitten, ja siksi ryhmäni haluaa kehottaa puheenjohtajavaltiota Portugalia harkitsemaan vakavasti neuvoston kutsumista koolle ylimääräiseen kokoukseen tätä varten.
Sitten toiseen aiheeseen, vaikka sekin liittyy vielä neuvoston passiiviseen asenteeseen. Ryhmäni haluaisi pyytää Euroopan komissiota esittämään erityisiä pelastuspalvelua koskevia yhteisön ehdotuksia Barnier'n kertomuksen suuntaviivojen mukaisesti.
Arvoisa puhemies, ryhmäni on osallistunut aktiivisesti yhteistä päätöslauselmaa koskeviin neuvotteluihin, ja me tuemme sitä varauksetta. Olen varma, että kukaan ei käytä tätä keskustelua hyväkseen Kreikan vaalikampanjaan sekaantuakseen, koska uskon meidän kaikkien olevan yksimielisiä siitä, että ei ole mitään halveksittavampaa kuin pyrkiä hyötymään poliittisesti inhimillisestä kärsimyksestä.
Stavros Lambrinidis
(EL) Arvoisa puhemies, me suremme tänään niitä 65 ihmistä, jotka kuolivat Kreikassa hallitsemattomien tulipalojen liekeissä. Olemme todistaneet, miten tulipalot tuhosivat kauhistuttavalla tavalla yhden ainoan viikon aikana yli 12 prosenttia Euroopan metsäperintöön kuuluvien Kreikan metsien kokonaispinta-alasta.
Mittavissa katastrofitilanteissa vallanpitäjien pitäisi tuntea paitsi murhetta, myös vastuuta. Parlamentti ei tietenkään ole vastuussa tulipaloista, mutta Euroopan parlamentin jäseninä meidän tehtävämme on varmistaa, että Eurooppa toimittaa apua katastrofista kärsineiden alueiden kunnostusta varten viipymättä ja ilman byrokraattisia esteitä. Meidän vastuullamme on myös tehdä kaikki tarvittavat johtopäätökset tulipalojen ennaltaehkäisyyn ja hallintaan liittyvistä ongelmista, jotta Kreikka ja muut EU:n jäsenvaltiot eivät koskaan enää joudu kokemaan vastaavanlaista murhenäytelmää.
Me Pasok-puolueeseen kuuluvat Euroopan parlamentin jäsenet haluaisimme kiittää niitä kaikkia kollegoitamme eri poliittisista puolueista, jotka ovat puheluin ja viestein ilmaisseet tukensa Kreikan kansalaisille. Haluaisimme kiittää Martin Schulzia, joka välittömästi vieraili maassamme ja joka yhdessä Giorgos Papandreoun kanssa ryhtyi toimiin tiedottaakseen tilanteesta ja varmistaakseen Euroopan unionin tuen. Lisäksi haluaisimme kiittää kaikkia Euroopan hallituksia, jotka ovat toimittaneet apua, samoin kuin koordinoinnista vastannutta komissiota.
Arvoisa komission jäsen, olen ilahtunut tänään tekemistänne sitoumuksista, joita sekä sosialistit että muut poliittiset ryhmät ovat vaatineet. Solidaarisuusrahastoa on vihdoin uudistettava, jotta sen kautta voidaan tarjota todellista ja välitöntä apua. Nostan hattua erityisesti sille, että komissio näyttää suhtautuvan myönteisesti ehdotukseen varojen myöntämisestä yhteisön kolmannesta tukikehyksestä. Tällaisen murhenäytelmän keskellä meidän on seurattava tiiviisti uhreille tarkoitettujen varojen toimittamista: taitamattomasti käsiteltäessä ne ovat vaarassa kadota.
Lopuksi olen täysin yhtä mieltä siitä, että olisi perustettava nopean toiminnan joukot, joiden tarkoituksena ei ole korvata kansallisten hallitusten vastuuta vaan auttaa niitä selviytymään kauheista katastrofeista.
Katastrofin jälkeen voi herätä uusi toivo, mutta seuraavien vaatimusten on täytyttävä, jotta tämä olisi mahdollista:
· ensiksi tulipaloissa tuhoutuneet alueet on muutettava maailmanlaajuiseksi malliksi kestävästä ja dynaamisesta kehityksestä, josta ei aiheudu mitään ympäristöhaittoja;
· toiseksi metsiä on istutettava uudelleen laajoilla alueilla;
· kolmanneksi on lakattava puhumasta metsämaiden luokituksen poistamisesta, koska tällä tavalla vain pelataan sellaisten pussiin, jotka saattaisivat syyllistyä tuhopolttoon;
· neljänneksi on kiellettävä tiukasti laiton rakentaminen tulipaloissa tuhoutuneille alueille;
· viidenneksi Kreikkaan olisi perustettava kauan kaivattu riippumaton ympäristöministeriö.
Mitä johtopäätöksiä voimme tehdä? Tämä murhenäytelmä ei ikävä kyllä ollut väistämätön. Kreikan hallitus on päätynyt tähän itsekin äskettäin komissiolle toimittamassaan raportissa; se myöntää, että ministeriöiden välisessä koordinoinnissa oli vaarallisia puutteita ja ennaltaehkäisyä varten ei ollut olemassa suunnitelmia. Metsänsuojelua on kuitenkin tehostettu Kreikassa huomattavalla tavalla vuosina 2001-2004. Samanaikaisesti syttyneiden tulipalojen määrä ei myöskään ollut ennennäkemätön. Vuonna 2000 oli vastaavanlainen määrä tulipaloja, mutta lopputulos oli täysin erilainen.
Kreikan vuoden 2007 tragedia muistuttaa meitä siitä, että tulipaloja niin kuin tuhopolttajiakin on aina. Siten keskeisenä vaatimuksena on, että tulipalojen ennaltaehkäisyä ja torjuntaa varten pitäisi myös olla tiukkaa politiikkaa. Meidän pitäisi tutkia Kreikan ongelmia, ei tuomitaksemme vaan estääksemme vastaavanlaisia katastrofeja tapahtumasta tulevaisuudessa. Vuoden 2007 Euroopassa on mahdotonta hyväksyä 65 ihmishengen menetystä.
(Suosionosoituksia)
Marios Matsakis
(EN) Arvoisa puhemies, Kreikan äskettäiset metsäpalot ovat aiheuttaneet tuhoa niiden kohteeksi joutuneille yhteisöille. Kymmenet ihmiset menettivät henkensä, sadat loukkaantuivat, tuhansittain eläimiä kuoli, kokonaisia kyliä paloi maan tasalle ja metsää tuhoutui tuhansia hehtaareja. Esitämme Kreikan kansalle surunvalittelumme ja osoitamme heille myötätuntoamme.
Lähes kymmenen päivän ajan me seurasimme peloissamme, miten tulipalot tuhosivat Kreikassa elämää, omaisuutta ja ympäristöä, ja mieliimme palautuivat aikaisempien vuosien vastaavanlaiset katastrofit Portugalissa, Italiassa, Espanjassa ja muualla Euroopassa.
EU:n velvollisuutena on varmistaa, että asianmukaiset korvaustoimet pannaan nopeasti täytäntöön. Sen velvollisuutena on myös tarkastella kriittisesti niitä syitä, minkä vuoksi tulipalojen vaikutukset olivat niin tuhoisia, analysoida, mikä epäonnistui palojen ennaltaehkäisyssä ja torjunnan tehokkuudessa, sekä tehdä johtopäätöksiä, jotka saattaisivat opastaa meitä tulevaisuudessa.
Kreikassa tehdyt raportit viittaavat siihen, että tiheään vaihtuneet hallitukset ja paikallisviranomaiset olisivat mahdollisesti lyöneet karkeasti laimin asianmukaisten toimenpiteiden käyttöönoton metsäpalojen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Vaikuttaa siltä, että metsissä ei ollut palojen ennaltaehkäisyä varten asianmukaisia alueita eikä toimivia vesipisteitä ja -säiliöitä, käytettävissä ei ollut palontorjuntaa tai kylien järjestelmällistä evakuointia koskevia kunnollisia suunnitelmia tai ajanmukaisia palontorjuntavälineitä eikä kaikilla sammutusmiehistön jäsenillä ollut nykyaikaista koulutusta.
Mitä tapahtui EU:n keskitetylle valvonnalle metsäpalojen ennaltaehkäisyä koskevan politiikan täytäntöönpanon alalla? Eikö komissio ollut tietoinen Kreikan heikosta tilanteesta, ja mihin toimenpiteisiin oli mahdollisesti ryhdytty tilanteen korjaamiseksi? Näihin kysymyksiin on vastattava kiireellisesti ja selkeästi.
Meidän pitäisi olla kuitenkin huolestuneita myös toisesta seikasta: Kreikan hallituksen mukaan on olemassa vahvoja todisteita siitä, että monet paloista olivat järjestäytyneiden tuhopolttajien aiheuttamia.
Kreikan palot ovat tuoneet esiin yhä kasvavan uhan jälleen uudesta terrorismin muodosta eli tuhopolttoterrorismista. Kyseessä on terrorismin muoto, johon on huomattavasti vaikeampi vaikuttaa, koska tuhopolttoja sytyttävät terroristit eivät joudu läpäisemään pitkälle kehitettyjä turvatarkastuksia, vaan heidän on lähdettävä vain maaseutuajelulle. Heidän ei tarvitse käyttää monimutkaisia räjähteitä: he tarvitsevat vain tulitikkulaatikon. Tästä syystä meidän on korkea aika ryhtyä yhdessä päättäväisesti toimenpiteisiin tämän uuden, erittäin tuhoisan terrorismin muodon vastustamiseksi Euroopassa.
Lopuksi on hyvin tärkeää tuoda jälleen kerran esiin kiitollisuutemme kaikkia niitä kohtaan, jotka vaaransivat henkensä Evian vuorilla ja Peloponnesoksessa taistellessaan tuhoisia paloja vastaan, samalla kun poliitikot taistelivat Ateenassa keskenään televisiolähetyksissä.
Elisabeth Schroedter
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin ilmaista lämpimät osanottoni kaikille niille, jotka surevat perheitään ja ystäviään. Kotinsa ja omaisuutensa menettäneet ihmiset ovat ajatuksissani. He tarvitsevat solidaarisuuttamme.
Kreikan hallituksen oli myönnettävä, että lainsäädännön porsaanreiät ja poliittiset puutteet olivat osaltaan syynä tuhoisiin paloihin. Ilmastonmuutoksen aikakaudella aluepolitiikan hylkäämisellä voi olla tuhoisia seurauksia luonnonympäristölle. Tämän tilanteen on nyt muututtava, myös Kreikassa. Jälleenrakennustyössä on yhtenä ensisijaisena tavoitteena oltava luonnonmaiseman säilyttäminen ja ennalleen palauttaminen, jotta tuhoutuneet alueet saataisiin jälleen asuttavaan kuntoon ja luotaisiin uusi perusta alueiden ihmisten elämälle ja siten myös tulevaisuudelle. Kaikentyyppinen maalla keinottelu on torjuttava. Sitä ei voida hyväksyä, eikä missään tapauksessa Euroopan unionin varoilla!
Varoittaisin komissiota myös muuttamasta rakennerahastoja koskevia säädöksiä niihin sisältyvien kestävyyden ja kumppanuusperiaatteen kustannuksella. Tällaisena aikana se olisi väärä vastaus Kreikan metsäpalojen tuhoisiin vaikutuksiin.
Georgios Toussas
(EL) Arvoisa puhemies, tämän kesän tuhoisat tulipalot ja tulvat Kreikassa samoin kuin Italiassa, Portugalissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa EU:n jäsenvaltioissa, eivät ilmestyneet kuin salama kirkkaalta taivaalta. Tällaisten ennen kuulumattomien katastrofien seurauksena meillä on tarve selvittää niiden todelliset syyt ja määrittää, ketkä ovat vastuussa, sekä tehdä loppu käynnissä olevasta rikoksesta ihmisyyttä vastaan.
Haluamme kiinnittää huomiota seuraavaan: jäsenvaltioiden hallitukset ovat lukuisten taantumuksellisten lakien ja toimien avulla avanneet tien metsien, maiden ja yleensä minkä tahansa sosiaaliseksi hyödykkeeksi mahdollisesti laskettavan kaupallistamiseksi. Tulipalot, jotka vaativat 75 kanssaihmisemme hengen, tuhosivat yli 250 000 hehtaaria metsää ja aiheuttivat suunnattomia menetyksiä tuhansille tavallisille kotitalouksille, ovat osoitus ennen näkemättömästä ja katalasta poliittisesta, taloudellisesta ja ekologisesta rikoksesta kansaamme vastaan.
Me varoitimme ajoissa vakavista seurauksista, ja ikävä kyllä pelkomme on osoittautunut traagisella tavalla oikeaksi. Haluan kiinnittää huomionne Kreikan parlamentin puolueiden välisen valiokunnan vuonna 1993 esittämiin tuloksiin, jotka hyväksyttiin yksimielisesti kaikkien puolueiden yhteisessä äänestyksessä. Nämä tulokset osoittivat omistajuuden epävarman aseman, mikä edistää keinottelua ja metsäalueiden laitonta haltuunottoa, erityisesti kaupunkien läheisyydessä ja rannikkoalueilla. Tuloksista käy ilmi myös, että metsiin ei investoida. Tämän perusteella tehtiin ehdotus yhden elimen perustamisesta vastaamaan metsänsuojelusta ja metsärekisterin luomisesta.
Mitä tästä kaikesta oli tuloksena? Ei yhtään mitään.
Euroopan parlamentin ryhmien yhteisessä päätöslauselmassa Kreikan metsäpaloista, niiden seurauksista sekä johtopäätöksistä ennaltaestävien toimenpiteiden ja varoitustoimenpiteiden kannalta ei puututtu todellisiin syihin eikä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden hallitusten kansanvastaiseen politiikkaan. Päätöslauselmassa ei selvästikään pyritä minkäänlaiseen kaukokatseisuuteen.
Tällainen erittäin vaarallinen, kansanvastainen politiikka vahvistaa tuhopolttajien asemaa ja palkitsee maanvaltaajia. Se vahingoittaa ympäristöä ja edistää vakavalla tavalla ilmastonmuutosta aiheuttaen tuhoisia seurauksia ihmiskunnalle. Niin kauan kuin tällaisen yhä suuremmilla päävoimavoitoilla vauhditetun kansanvastaisen politiikan sallitaan jatkua, tuhopolttajat jatkavat metsien ja maiden tuhoamista. Työntekijöiden oikeuksia ja yleensä ottaen ihmisten oikeuksia poljetaan jatkossakin - työn, koulutuksen, terveydenhuollon, kulttuurin, urheilun ja ympäristön aloilla.
Jopa tällä hetkellä matkailualan monopolistiset ryhmät valmistautuvat juhlimaan tuhkan keskellä tulipalojen hävittämän maamme hiiltyneillä jäännöksillä. Uskoaksemme Kreikalle on taattava ainakin seuraavat asiat: maankäyttöä ei muuteta millään tavalla; maataloustuotteet ja vahingoittunut maatalousomaisuus korvataan välittömästi; kaikille maaseudun asukkaille etsitään uudet asunnot valtion kustannuksella hallituksen alaisten virastojen välityksellä.
On myös hyvin tärkeää toteuttaa välittömästi tulvasuojelua koskevat hankkeet ja muut ennaltaehkäisyn perusrakenteet tulvien aiheuttamien uusien murhenäytelmien estämiseksi sekä panna täytäntöön toimenpiteitä ympäristön ja historiallisten kohteiden välitöntä suojelua varten; koota metsärekisteri; luoda yksittäinen elin vastaamaan metsien valvonnasta ja suojelusta; sekä kumota metsänsuojelun vastaiset lait.
Antonios Trakatellis
(EL) Arvoisa puhemies, lukuisat Kreikassa raivonneet tulipalot, joista monet olivat tuhopolttajien sytyttämiä, ovat yhdessä korkeiden lämpötilojen, pitkittyneen kuivuuden ja kovien tuulten kanssa johtaneet ihmishenkien menetykseen, talojen ja sadon tuhoutumiseen ja tuhansien nautojen menetykseen. Tulipalot ovat tuhonneet laajoja alueita hyvin kauniita metsiä, mikä merkitsee ennen näkemätöntä ekologista katastrofia.
Yksi Euroopan unionin keskeisistä perusperiaatteista on solidaarisuus. Monet jäsenvaltiot, komissio ja muut maat ovat osoittaneet solidaarisuuttaan, ja Kreikka on kiitollinen niille, jotka nopeasti ryhtyivät torjumaan luonnonkatastrofia, jonka taustalla olevia olosuhteita emme pysty edes kuvittelemaan.
Mutta jos me haluamme osoittaa solidaarisuutta nopeasti, koordinoidusti ja tehokkaasti, meidän on perustettava yhteisön pelastuspalvelumekanismi luonnonkatastrofien varalta ja erityisesti sellaisia tilanteita varten, joiden vakavuus ylittää täysin kaikki paikallisten ja kansallisten pelastuspalvelujen voimavarat.
Yhteisessä päätöslauselmassa ehdotetaan muun muassa Euroopan solidaarisuusrahaston rakenteen uudistamista ja uusien, joustavien sääntöjen määrittämistä, ennaltaehkäisevän toiminnan koordinointia sekä tehokkaan avun toimittamista luonnonkatastrofien torjuntaa varten. Euroopan pelastuspalvelujoukkojen perustamista tuetaan vahvasti, ja niiden tarkoituksena olisi toimia tämäntyyppisissä tilanteissa täydentäen luonnollisesti aina kansallista toimintaa Barnier'n ehdotuksen mukaisesti.
Haluaisin uskoa, että yhteisön mekanismi perustetaan viipymättä ja että solidaarisuusrahasto osoittautuu entistä tehokkaammaksi katastrofeja ja katastrofien uhreja koskevien tilanteiden hallinnassa. Me emme saa jäädä jälleen toimettomiksi eikä Euroopan unioni saa jäädä odottamaan jossakin jäsenvaltiossa väistämättä tapahtuvaa uutta katastrofia, ennen kuin tähän kysymykseen palataan.
Nyt on aika toimia päättäväisesti; meidän on unohdettava ahdasmielinen ja pikkumainen poliittinen lähestymistapa luonnonkatastrofien ja pelastuspalvelun käsittelemisessä.
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Arvoisa puhemies, me kaikki tunnemme myötätuntoa perheenjäseniään tai ystäviään menettäneitä ihmisiä kohtaan, mutta myös niitä kohtaan, jotka ovat menettäneet paljon heille heidän henkilökohtaisessa elämässään tärkeitä asioita. Kyllä, me tunnemme myötätuntoa, ja todellakin Euroopan unionin tehtävänä on osoittaa solidaarisuutta. Se on meidän perusperiaatteemme, ja me haluamme noudattaa sitä tässäkin tapauksessa, ja tällä tavoin haluamme myös täyttää velvollisuutemme, johon olemme sitoutuneet jokaista kumppanimaatamme kohtaan Euroopan unionissa.
Mutta jos meiltä odotetaan vastuullisuutta, voimme myös me puolestamme odottaa jonkinlaista vastuullista. Meidän on kysyttävä itseltämme, olisiko tämä voitu välttää. Suuntaan katseeni puheenvuoroja esittäneisiin kollegoihini, tämän parlamentin pitkäaikaisiin jäseniin, jotka ovat jo hyväksyneet monia lakeja ja toimintaohjelmia. Kyllä, voidaan perusteellisesti sanoa, että katastrofi olisi voitu välttää. Yhdeksän vuotta on kulunut siitä, kun Euroopan parlamentti hyväksyi pelastuspalvelua koskevan toimintaohjelman, ja mistä ohjelmassa onkaan kysymys, arvoisa Antonios Trakatellis? Osallistuitte monien muiden tavoin sen kehittämiseen. Ohjelma koskee avun pikaista toimittamista, mutta myös koulutuksen ja tiedotustilaisuuksien järjestämistä, jotta paikallisille ihmisille opetettaisiin oikeita toimintatapoja ja keinoja saada nopeasti apua. Sen olisi pitänyt ehkä toimia myös tässä tilanteessa, mutta todennäköisesti kaikilla ei ole vielä riittävää pätevyyttä.
Entä sitten Forest Focus -ohjelma? Suhtaudutaanko metsänhoitoon nykyisin vakavasti? Onko palolinjoja ollenkaan edes suunnitteilla niissä Euroopan unionin maissa, joissa kesät ovat aina kuumia - toisin sanoen kaikissa eteläisen Euroopan maissa? Vai eivätkö palolinjat ole tarpeeksi tuottoisia? Nämä ovat kaikki kysymyksiä, joita meidän on pohdittava. Jos me olemme halukkaita kantamaan vastuun, johon olemme sitoutuneet, siinä tapauksessa meillä on myös oikeus vaatia vastuullisuutta.
Entä jätepolitiikka? Meille on usein kerrottu, että joissakin jäsenvaltioissa siihen ei suhtauduta kovin vakavasti. Euroopan komissio on kertonut meille kerta toisensa jälkeen, että joissakin maissa nykyistä lainsäädäntöä ei noudateta. Tämä merkitsee tietysti sitä, että ajattelemattomasti heitetty savukkeen pätkä voi hetkessä sytyttää tulipalon. Me haluamme todellakin osoittaa solidaarisuutta ja toimittaa apua. Mutta mistä näissä nopean toiminnan joukoissa on kysymys? Minulla on kysymys kaikille niille, jotka ovat täällä tänään vaatimassa Euroopan nopean toiminnan joukkojen ja ehkä jopa eurooppalaisen palokunnan perustamista. Haluan kysyä heiltä seuraavaa: kuinka monta miljoonaa ihmistä nopean toiminnan joukkojen on tarkoitus palvella 27 maassa? Lähes 500 miljoonaa? Nämä jäsenet ovat joko viehättävän naiiveja, suoranaisia taruhahmoja, tai sitten he ovat populistisia.
Meidän ei pitäisi johdattaa ihmisiä harhaan niin, että he kuvittelevat, että Euroopan unioni Brysselissä - joko komissiossa tai täällä parlamentissa - voisi mahdollisesti välittää riittävästi palomiehiä tai pelastustyöntekijöitä suojelemaan meitä katastrofitilanteissa. Me tarvitsemme tiedotusjärjestelmiä ja meidän on pyydettävä helikoptereita Saksasta, Suomesta ja Tšekin tasavallasta juuri sinä päivänä, kun niitä tarvitaan. Loppujen lopuksi elintarvikealalla on käytössä varhaisvaroitusjärjestelmä tietynlaisia tilanteita varten. Kyseisessä järjestelmässä noudatetaan 12 tunnin aikarajaa. Uskoakseni me haluaisimme myös siellä nopeuttaa nykyistä 12 tunnin reagointiaikaa. Minä uskon, että meidän pitäisi olla rehellisiä ihmisille ja kertoa, että me kyllä annamme varoja ja perustamme tiedotusjärjestelmiä. Me voimme yrittää auttaa, mutta vastuu on kannettava myös paikallistasolla, oli se sitten Saksassa, Pohjois-Euroopassa, Etelä-Euroopassa tai missä tahansa muualla.
Niin kauhea kuin tämänhetkinen tilanne onkin ja vaikka tunnemmekin voimakasta myötätuntoa ja meidän on osoitettava solidaarisuuttamme, meidän on määritettävä ylihuomiseen mennessä, mitkä muutokset ovat tarpeen.
Kyriacos Triantaphyllidis
(EL) Arvoisa puhemies, tuhoisista tulipaloista kärsineet eteläisen Euroopan kansalaiset ovat eläneet hyvin vaikeita aikoja. Olitte kaikki hyvin tietoisia tragediasta, joka levisi Kreikassa. Useita ihmishenkiä menetettiin ja laajoja metsäalueita tuhoutui tulipaloissa.
Katastrofilla on ollut taloudellisten vaikutusten lisäksi myös inhimillisiä ja ympäristöön liittyviä seurauksia. Meidän pitäisi kysyä itseltämme, mitä tapahtuu kaikille niille, jotka menettivät kotinsa, työnsä ja maansa. Solidaarisuusrahastosta toimitetaan taloudellista apua, mutta minkälaista sosiaalista tukea tarjotaan uhrien uudelleenintegrointia varten?
Entä mitä tapahtuu ympäristölle? Uusia katastrofeja on odotettavissa keskitalvella, sillä ensimmäiset sateet alkavat lähitulevaisuudessa.
Me esitämme nämä kysymykset komissiolle ja vaadimme Euroopan pelastuspalveluviranomaisen perustamista, niin kuin vaadimme viime vuonnakin vastaavanlaisessa päätöslauselmassa.
Nikolaos Vakalis
(EL) Arvoisa puhemies, Kreikan hallitus käyttää kaikkia voimavarojaan pyrkiessään torjumaan katastrofia, joka on tuhonnut Kreikkaa suorastaan raamatullisessa mittakaavassa. Katastrofin laajuus ylittää kuitenkin huomattavasti maan valmiudet, kuten komission puheenjohtajalla Barrosolla ja parlamentin jäsenellä Martin Schultzilla on ollut tilaisuus nähdä.
Tällaisina aikoina Euroopan solidaarisuus osoittaa todellisen merkityksensä. Kansainvälinen yleinen mielipide seuraa ja arvioi, millä tavoin eurooppalainen perhe toimii, kun yhtä sen jäsenistä kohtaa vakava onnettomuus.
Pyydän puheenjohtajaa Barrosoa hyödyntämään poissa ollessaan täysimääräisesti kaikkia voimavaroja, jotka ovat hänen käytettävissään hänen perustuslaillisen asemansa ansiosta. Seuraaviin toimiin on ryhdyttävä välittömästi, ja tarkoitan todellakin ”välittömästi”:
· otetaan joustavasti käyttöön Euroopan solidaarisuusrahasto;
· pannaan täytäntöön perustamissopimuksen 100 artiklan 2 kohta, jossa säädetään yhteisön taloudellisen avun myöntämisestä luonnonkatastrofeja koskevissa tilanteissa;
· päätetään komission ja Euroopan ympäristökeskuksen osallistumisesta strategiasuunnitelman laatimiseen tulipalojen tuhoamien alueiden uudistamisesta;
· mukautetaan yhteisön kolmatta ja neljättä tukikehystä vahinkojen korjaamiseksi;
· myönnetään poikkeus yhteisön sääntöihin maataloutta ja karjankasvatusta koskevista kiintiöistä, valtiontuesta ja verovapautuksista.
Lopuksi me olemme kiitollisia avusta, jota olemme viime päivinä saaneet jäsenvaltioilta. Se oli todella korvaamatonta. En kuitenkaan usko, että se poistaa tarpeen perustaa Euroopan pelastuspalvelujoukot presidentti Sarkozyn ja pääministeri Karamanlisin ehdotuksen mukaisesti.
Edite Estrela
(PT) Arvoisa puhemies, me olemme kaikki pahoillamme Kreikan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tapahtumista. Me seisomme yhdessä uhrien rinnalla ja toivomme, että uusia tämäntyyppisiä tilanteita ei enää tule. Aivan kuten ryhmäni johtaja toi esiin, Euroopan parlamentti hyväksyy ikävä kyllä joka vuosi tähän samaan aikaan päätöslauselman, jossa pahoitellaan parlamentin tauon aikana tapahtuneita luonnonkatastrofeja ja ehdotetaan toimenpiteitä, joiden täytäntöönpano on hidasta.
Meidän on ryhdyttävä sanoista tekoihin, jotta tämä tilanne ei toistuisi joka vuosi, niin kuin se tällä hetkellä toistuu kerta kerralta rajumpana ja aiheuttaen yhä useampia uhreja. Kaikki nämä tapahtumat saavat meidät uskomaan, että riskit lisääntyvät ilmastonmuutoksen ja maapallon lämpenemisen vuoksi. Monissa asiakirjoissa esitetään ratkaisuja - tänään on jo viitattu Barnier'n kertomukseen ja muihin parlamentin ja komission esittämiin asiakirjoihin, joiden tarkoituksena on paitsi tehostaa Euroopan pelastuspalvelumekanismia, myös kehittää kansallisia voimavaroja.
Mitä tulee usein esille otettuihin kustannuksiin, on painotettava sitä, että katastrofin sattuessa se on pyrittävä pysäyttämään ja tuhoutunut omaisuus on rakennettava uudelleen, ja tämä kaikki maksaa. On selvästi kalliimpaa parantaa kuin ehkäistä. Yhdessäkään parlamentin hyväksymässä päätöslauselmassa ei esitetä karttojen laatimista sellaisista alueista, joissa on suuri palovaara ja jotka on otettava huomioon suunnittelussa ja kehittämisessä.
Erilaisia rangaistuksia on myös otettava käyttöön, kuten tulipaloissa tuhoutuneiden alueiden määrääminen rakennuskieltoon kymmenen tai viidentoista vuoden ajaksi. Jäsenvaltioilla on tarvittavat valmiudet. Muistuttaisin siitä, että vuosina 2003 ja 2005 myös Portugalissa jouduttiin taistelemaan tuhoisia tulipaloja vastaan, ja onneksi se pystyi tänä vuonna auttamaan Kreikkaa lähettämällä lentokoneita tulipalojen sammuttamiseksi. Meidän on tästä syystä tehostettava koordinointia Euroopan tasolla sekä parannettava kansallisia mekanismeja.
Olisi toivottavaa, että komissio esittäisi direktiiviä tulipaloista, niin kuin se on esittänyt tulvista.
Lopuksi toivotan komission jäsenelle Dimasille pikaista paranemista.
Antonis Samaras
(EL) Arvoisa puhemies, palasin tänään katastrofin tuhoamasta Peloponnesoksesta. Vierailin syntymäpaikassani Messiniassa, joka on kärsinyt laajasti vuosisadan pahimmista metsäpaloista. Kyseessä ei ollut vain yksittäinen palo eikä se raivonnut vain yhdellä rintamalla. Satoja tulipaloja syttyi kaikkialla samanaikaisesti. Niitä syttyi joka puolella yötä päivää.
Näin kylien palavan ja metsien ja satojen tuhoutuvan liekkeihin. Vanhukset menehtyivät mieluummin palaviin koteihinsa kuin hylkäsivät ne, ja palomiehet uhrasivat sankarillisesti henkensä työssään. Yhteensä 65 ihmistä kuoli marttyyrien tavoin, monet heistä taistellen kotiensa ja kyliensä pelastamiseksi. Metsää tuhoutui tulipaloissa yli 250 000 hehtaaria. Kymmenet tuhannet ihmiset jäivät kodittomiksi, ja kokonainen kansa kärsii sokista. Näiden ihmisten puolesta minä pyydän teiltä apua ja solidaarisuutta. Antakaa heille sellaista toivoa, joka auttaa heitä seisomaan jälleen omilla jaloillaan.
Haluaisin kiittää Euroopan parlamenttia ja komissiota, jotka ovat hyväksyneet useita tärkeitä Kreikan hallituksen esittämiä ehdotuksia. Haluaisin kiittää teitä sekä henkilökohtaisesti että budjettivaliokunnan puolesta, jonka jäsen olen. Huomenna esitän muita asiaankuuluvia ehdotuksia ja muutoksia.
Rakentamamme Eurooppa merkitsee sekä solidaarisuutta että itseluottamusta. Järkyttyneet kanssaihmisemme tarvitsevat nyt sitä solidaarisuutta ja itseluottamusta, jota Euroopan unioni voi heille tarjota.
Sillä tavoin me vahvistamme Eurooppaa itseään ja sen yhteenkuuluvuutta sekä Euroopan kansojen uskoa niiden omaan yhtenäisyyteen.
Richard Corbett
(EN) Arvoisa puhemies, useimmat tähän keskusteluun osallistuneista ovat ymmärrettävästi käsitelleet Kreikan paloja, koska ne ovat tuoreena muistissamme ja koska niiden laajuus on sitä luokkaa, että meidän on yhä vaikea sitä käsittää. Mutta emme saa unohtaa, että tämä keskustelu - ja varmasti huomenna hyväksymämme päätöslauselma - koskee myös muita kesän aikana kokemiamme luonnonkatastrofeja. Me kaikki tiedämme, että pitkällä tähtäimellä niiden syyt liittyvät osittain toisiinsa.
Kiinnitän huomiota erityisesti tulviin, joita esiintyi monissa osissa Englantia, myös omassa vaalipiirissäni Yorkshiren ja Humberin alueella. Kannustaisin komissiota ja kaikkia niitä, jotka ovat mukana käsittelemässä pyyntöjä Euroopan unionin talousarviosta annettavan tuen ja Euroopan unionimme tarjoaman solidaarisuuden saamiseksi, että kaikissa näissä tapauksissa varat otetaan käyttöön mahdollisimman nopeasti ilman kohtuuttomia byrokraattisia rasitteita. Niin kauan kuin päätökset tehdään nopeasti ja ihmiset tietävät varojen olevan tulossa, on mahdollista tehdä suunnitelmia jopa ennen kuin varat todella ovat käytettävissä. On myös vertauskuvallisesti ja poliittisesti hyvin tärkeää osoittaa tällä tavoin solidaarisuutta kaikille niille alueille, jotka ovat tänä kesänä kärsineet. Kun uudet tapaukset täyttävät ohjelmamme ja edellä kuvatut tapahtumat alkavat haalistua niiden ihmisten mielissä, jotka eivät ole niistä välittömästi kärsineet, on tärkeää säilyttää nämä asiat tärkeässä asemassa esityslistallamme ja hoitaa käsiteltävät kysymykset mahdollisimman nopeasti.
Ioannis Kasoulides
(EL) Arvoisa puhemies, tiedemiehet ovat ennustaneet Välimeren muuttuvan aavikoksi joidenkin vuosikymmenien kuluessa. Kreikan metsäpaloista johtuva ympäristökatastrofi ja muissa Välimeren maissa raivonneet tulipalot riittävät vakuuttamaan minut siitä, että tämä ennuste toteutuu, jos maapallon lämpeneminen ja äärimmäiset sääilmiöt jatkuvat.
Tämä Euroopan unioniin kohdistuva uhka olisi ymmärrettävä yhtä vakavaksi kuin terrorismi, laiton siirtolaisuus, järjestäytynyt rikollisuus ja niin edelleen. Tästä syystä meidän on Euroopan unionissa toimittava yhdessä sen torjumiseksi.
Olen ilahtunut komission jäsenen Špidlan ilmoituksesta, jonka mukaan komissiossa ollaan laatimassa tiedonantoa. Toivon, että komissio nimeää mahdollisimman päteviä ja asiantuntevia henkilöitä huolehtimaan metsänsuojeluun ja metsäpalojen valvontaan liittyvistä asioista metsäpalojen torjunnassa käytettävien tekniikoiden kehittämiseksi.
Uskon kuitenkin, että Euroopan unionin pitäisi myös kannustaa tutkimusta sellaisten lentosammutuskoneiden kehittämiseksi, joita voidaan käyttää öisin. On järjetöntä, että sotilaskoneita pitäisi pystyä käyttämään yöllä, mutta samaa ei vaadita lentosammutuskoneilta, joiden tarkoituksena on torjua koko Eurooppaan kohdistuvaa välitöntä uhkaa.
Oma kysymyksensä on Natura 2000 -ohjelma, johon metsämme kuuluvat. Meidän pitäisi tarkastella järkevästi tätä ohjelmaa, joka kieltää palokujien ja paloautoille tarkoitettujen sisääntuloteiden luomisen. Tosiasiassa me menetämme metsiä pyrkiessämme pelastamaan puita. Meidän on pohdittava tätä asiaa uudelleen.
Lopuksi uskon, että tutkimuksissa, joita aiotaan laatia eri puolilla Eurooppaa, pitäisi painottaa entistä enemmän metsien uudelleenistutusta ja ympäristön entisöintiä tällaisten ekologisten katastrofien jälkeen.
Donata Gottardi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, metsäpalot ovat vahingoittaneet useita Euroopan unionin maita ja valitettavasti aiheuttaneet myös ihmishenkien menetyksiä. Myös Italia on tänä vuonna kärsinyt pahoin jälleen kerran. Tämä ei ikävä kyllä ole mitään uutta; kyseessä on yhä useammin toistuva ilmiö ja ennen muuta ilmiö, jota ei voida vuodesta toiseen käsitellä odottamattomana tapauksena.
Aivan rehellisesti sanottuna, jos haluamme ehdotustemme ja vaatimustemme olevan merkityksellisiä ja tehokkaita, meidän on aluksi kiinnitettävä huomiota siihen, etteivät monet näistä tapauksista olleet traagisia onnettomuuksia vaan suoranaisia rikoksia: rikoksia, jotka tehtiin ympäristöä, ihmisiä ja koko yhteiskuntaa ja sen tulevaisuutta vastaan ja joiden taustalla oli pyrkimys keinotteluun. Näihin rikoksiin on puututtava nopeasti, tehokkaasti ja ankarasti varoittavalla ja hyvin suunnitellulla tavalla.
Millä tavoin Euroopan unioni voi toimia jäsenvaltioiden rinnalla, kun puututaan näihin katastrofeihin ja rikoksiin? Minkälaisia välineitä se voi tarjota käyttöön? On hyvä ajatus perustaa EU:n toimintaryhmä, joka tarjoaa nopeaa apua osallistumalla pelastustoimintaan ja toimittamalla voimavaroja ja tukea, mutta meidän on lähestyttävä kysymystä laaja-alaisesti ja puututtava ongelman pohjimmaisiin syihin.
Meidän on taisteltava rikollisuutta ja siihen liittyvää kieroutunutta, laskelmoivaan voittoon pyrkivää järjestelmää vastaan ryhtymällä koordinoimaan jäsenvaltioiden välillä maankäytön hallintaa ja metsäpalo- ja katastrofiuhan alaisten alueiden suunniteltua käyttöä koskevaa lainsäädäntöä. Lisäksi on määrättävä aikarajoituksia laittoman rakentamisen estämiseksi maa- ja kotieläintalousalueilla. Paikallisyhteisöjen auttamiseen on investoitava voimavaroja perustamalla yhteinen tiedotusverkosto. Tällä tavoin ennaltaehkäisy saadaan ensisijaiseen asemaan ennen lainvalvontaa.
Rolf Berend
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämänpäiväisessä keskustelussa on ilmaistu useita kertoja selvästi, että EU:n jäsenvaltioiden, eikä ainoastaan Kreikan, viimeaikaiset luonnonkatastrofit ovat osoittaneet, että jäsenvaltioissa toteutettavien toimien lisäksi on kiireellisesti kehitettävä nykyistä tehokkaampia kriisinhallintamekanismeja koko Euroopan unionia varten.
Solidaarisuusrahastoa käsittelevänä esittelijänä olen hämmentynyt siitä, miksi neuvosto on niin pitkään vastustanut keskustelua, joka koskee komission ja Euroopan parlamentin puolitoista vuotta sitten hyväksymää tarkistettua versiota vuoden 2002 solidaarisuusvälineestä. Uusi tarkistettu versio on aikaisempaa joustavampi ja yksinkertaisempi väline tuen toimittamiseksi: jos sitä ei oteta käyttöön nyt Portugalin puheenjohtajakauden aikana viimeaikaisten katastrofien seurauksena, milloin se sitten otetaan? Euroopan kansalaiset ihmettelevät aivan oikeutetusti, miksi EU ei kykene toimimaan nopeammin. Minkä arvoista on paljon kehuttu jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus? Vastaus tähän kysymykseen selviää mielestäni tämäntyyppisissä kriisitilanteissa.
Euroopan parlamentin vuonna 2006 hyväksymä uusi solidaarisuusrahasto on EU:n etuja edistävä vahva ja joustava väline, ja sen käyttöönotto tarjoaa tukikelpoisilla alueilla eläville ihmisille mahdollisuuden saada todellista solidaarisuuteen perustuvaa apua ja tukea. Rahasto ei ole pelkästään mekanismi, jonka avulla palautetaan tavanomaiset ja toimivat olosuhteet, perusrakenteet ja talous- ja yhteiskuntaelämä; sen tarkoituksena on myös välittää selkeä poliittinen signaali EU:lta niille kansalaisille, jotka ovat joutuneet äkilliseen kriisiin - ja tällä on suuri merkitys EU:lle.
Ongelmana ei ole se, että rahaston olisi saatava lisää varoja. Se ei muodosta kiistakysymystä; nimellinen miljardin euron talousarvio on tarkoitus säilyttää. Viimeaikaisten tapahtumien valossa kehotan kuitenkin neuvostoa - ja erityisesti puheenjohtajavaltiota Portugalia - ottamaan yhdeksi ensisijaiseksi tavoitteekseen tarkistetun solidaarisuusvälineen voimaantulon.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Arvoisa puhemies, haluan osoittaa solidaarisuutta Kreikan kansalle tänä kesänä tapahtuneen katastrofin johdosta sekä esittää osanottoni erityisesti perheille, jotka menettivät läheisiään tulipaloissa.
Kuten monissa yhteyksissä on mainittu, luonnonkatastrofit eivät ole koetelleet yksinomaan Kreikkaa. Itse asiassa meillä oli Espanjassa tänä kesänä useita laajoja tulipaloja, erityisesti Valenciassa ja Kanariansaarilla. Valtion järjestelmät toimivat onneksi moitteettomasti. Tulipalot saatiin sammutettua hyvissä ajoin, ja valtion elimissä käsitellään parhaillaan tulipaloista kärsineille tarkoitettuja korvauksia.
Olen ilahtunut kollegani Gerardo Galeoten melko myöhään tulleesta suunnanmuutoksesta ja olen yhtä mieltä hänen kanssaan siitä, että tämäntyyppisiä keskusteluja ei voida käyttää tietyn hallituksen arvostelemiseen. Sosialistijäsenten täällä esittämät huomautukset ovat aina olleet asiallisia, ja niiden tarkoituksena on ollut osoittaa solidaarisuutta Kreikalle, eikä hankkia poliittista hyötyä tämänhetkisestä tilanteesta. Luotan siihen, että kansanpuolue kykenee säilyttämään tämän asenteen tulevissa keskusteluissa.
Uskoakseni Dagmar Roth-Behrendt on joka tapauksessa ilmaissut asian todella hyvin: perustoimivalta on edelleen jäsenvaltioilla, mutta EU voi ryhtyä toimiin solidaarisuusrahaston kautta. Komission jäsen, parlamentin jäsen Roth-Behrendt ja muut puhujat ovat maininneet viivästyksistä Euroopan solidaarisuusrahaston kehittämisessä.
Toivoakseni Portugali, joka on maana erityisen altis tämäntyyppisille katastrofeille, edistää puheenjohtajakautenaan solidaarisuusrahaston kehittämistä sillä tavoin, että voimme kaikki tulevaisuudessa toimia yhdessä, jos tällaiset katastrofit toistuvat.
Manolis Mavrommatis
(EL) Arvoisa puhemies, olemme tänä kesänä todistaneet Kreikassa ennen näkemätöntä hävitystä, ja on valitettavaa, että katastrofi oli niin tuhoisa inhimillisellä tasolla. Haluaisin tänään kuitenkin kiinnittää erityistä huomiota siihen uhkaan, jonka luonnonkatastrofit muodostavat arkeologisille kohteille. Luonnonkatastrofit, erityisesti tänä kesänä Kreikassa raivonneet tulipalot, ovat vaarantaneet monumentteja, jotka ovat erityisen tärkeitä eurooppalaiselle kulttuuriperinnölle.
Oli tuskallista seurata pelastustöitä antiikin Olympiassa sekä ensimmäisten olympiakisojen järjestämispaikan muodostamassa arkeologisessa kohteessa. Tulipaloa ei sään vuoksi pystytty hillitsemään, ennen kuin se oli saavuttanut arkeologisen alueen. Kaikista ponnisteluista huolimatta Kronius-kukkulan ikivanhan metsän kasvillisuus tuhoutui täysin.
Antiikin Olympia on osa maailman kulttuuriperintöä. Se oli antiikin Kreikan tärkeimpien kilpailujen, olympiakisojen, syntymäpaikka. Zeuksen kunniaksi järjestetyt olympialaiset vaikuttivat antiikin aikana koko maahan ja nykyään niiden edustama aate ulottuu kaikkialle maailmassa. Itse urheilukilpailujen lisäksi myös kulttuuritoiminnalla oli keskeinen asema tapahtumassa ja näin on edelleenkin.
Antiikin Olympia on sivistyksen kehto. Sen vuoksi mainitsen sen erityisesti päätöslauselmassa. Lopuksi haluan tässä yhteydessä pyytää, että varoja määrätään erityisesti tämäntyyppisiä tapauksia varten, jotta voitaisiin taata, että Euroopan kulttuuriperintöön kuuluvat monumentit ja kohteet suojataan katastrofeilta tulevaisuudessa ja että ne entisöidään, mikäli ne vahingoittuvat tulipaloissa.
Evangelia Tzampazi
(EL) Arvoisa puhemies, me puhumme ennen näkemättömistä tuhoista, ihmishenkien menetyksistä, taloudellisesta katastrofista ja ympäristökatastrofista. Ne ovat seurausta ilmastonmuutoksesta, kuivuudesta ja korkeista lämpötiloista samoin kuin ennaltaehkäisyn ja suunnittelun laiminlyömisestä ja aivan erityisesti toiminnan puutteellisesta koordinoinnista.
Meidän on käynnistettävä välittömästi yhteisiä toimia uhrien tukemiseksi. Metsien uudelleenistutus ja suojelualueiden entisöinti on aloitettava viipymättä. Meidän on myös estettävä maiden laiton muuttaminen rakennuskohteiksi.
Me voimme onnistua tässä ”eurooppalaisen reaktion” avulla, mikäli otamme yhteisön rahastoista saatavat varat käyttöön ilman byrokraattista viivyttelyä; hyväksymme ja saatamme voimaan tiukan ympäristölainsäädännön metsien ja ekosysteemien suojelemiseksi; perustamme itsenäisen eurooppalaisen nopean toiminnan ryhmän ja panemme täytäntöön eurooppalaisen strategian ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumiseksi.
Meidän pitäisi kuitenkin tuoda esiin myös haavoittuvien väestöryhmien, kuten lasten, vanhusten ja vammaisten, tarpeet.
Haluaisin kiittää komission jäsentä Špidlaa siitä, että hän on muistuttanut meitä syrjäytymisen vastaisten toimien sisällyttämisestä Kreikan toimintasuunnitelmaan.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arvoisa puhemies, Kreikkaa tänä kesänä tuhonnut luonnonkatastrofi oli murhenäytelmä Euroopalle: lukuisia ihmishenkiä menetettiin, ja metsää tuhoutui tuhansia hehtaareja. Tämä vaikuttaa luonnollisesti erittäin haitallisesti ympäristöön ja talouselämään. Euroopan unioni toimitti inhimillisiä voimavaroja sekä aineellista ja operationaalista tukea, ja toivon, että saadut kokemukset edistävät osaltaan Euroopan pelastuspalvelun tulevaisuutta. Tapahtumat ovat osoittaneet, että on välttämätöntä perustaa pysyvät eurooppalaiset nopean toiminnan joukot. Näihin joukkoihin pitäisi kuulua erilaisiin luonnonkatastrofeihin erikoistuneita toimintaryhmiä, jotka jakautuvat alueellisiin keskuksiin reagointinopeuden parantamiseksi. Meidän on myös varmistettava, että käytettävissä on mekanismi solidaarisuusrahaston varojen hyödyntämiseksi. Tänä kesänä raivonneiden tuhoisien tulipalojen lisäksi Itä-Euroopassa, erityisesti Romaniassa, kärsittiin äärimmäisestä kuumuudesta, ja viime vuosina useissa maissa on esiintynyt myös vaikeita tulvia. Vuonna 2005 kaikkialla Romaniassa kärsittiin tulvista, jotka olivat tuhoisimmat, mitä maa on kokenut 20:n viimeksi kuluneen vuoden aikana. Romania sai Euroopan unionilta rahoitustukea tulvista kärsineillä alueilla toteutettavia hankkeita varten, mutta jos varat olisi saatu käyttöön nopeammin, niiden hyödyntäminen olisi ollut kaikkein tehokkainta. Tänä kesänä Romaniassa menetettiin poikkeavan korkeiden lämpötilojen seurauksena ihmishenkiä, sadat ihmiset menettivät kuumuuden vuoksi tajuntansa ja Tonava virtasi puoleksi kuivuneena, kun taas viime vuonna sen tulvat peittivät kymmeniä tuhansia hehtaareita maata, kymmenen aluetta nimettiin katastrofialueiksi ja maassa julistettiin yleinen hätätila ensimmäistä kertaa. On selvää, että jäsenvaltioiden pitäisi sopia ilmastonmuutosta koskevasta yhteisestä lähestymistavasta. Ilmastonmuutosvaliokunnan pitäisi laatia mahdollisimman nopeasti joitakin selkeitä johtopäätöksiä ilmastonmuutoksen syistä ja näiden syiden poistamiseksi tarvittavista toimista.
Paulo Casaca
(PT) Arvoisa puhemies, haluan aluksi omalta osaltani esittää tukeni lännestä Kanariansaarilta itään aina Kreikkaan ja Bulgariaan saakka levinneiden katastrofien uhreille. Muiden tavoin haluan myös kiittää pelastuspalvelua ja erityisesti palomiehiä heidän suorittamastaan työstä näiden tuhojen torjumiseksi. Olen erityisen ilahtunut komission jäsenen Dimasin 31. päivänä heinäkuuta esittämästä lausunnosta, jossa hän painotti komission entisen jäsenen Michel Barnier'n laatiman kertomuksen ja sen täytäntöönpanon merkitystä, jotta Euroopalle saataisiin asianmukainen pelastuspalvelumekanismi puutteellisten valmiuksien täydentämiseksi.
Vaikka koordinoinnin olemassaoloa ei voida kieltää, sen rajoja ei saa unohtaa: esimerkiksi sitä, että useat Bulgarian heinäkuussa esittämät pyynnöt jäivät vaille vastausta.
Tie eteenpäin on mielestäni hyvin selvä: komission on laadittava kyseisen kertomuksen perusteella oma ehdotuksensa, ja meidän on parlamentissa, ja luonnollisesti myös neuvostossa, pohdittava asianmukaisesti näitä Euroopan pelastuspalvelun tulevaisuuden kannalta erittäin tärkeitä ehdotuksia ja saatettava ne päätökseen.
James Elles
(EN) Arvoisa puhemies, päätöslauselmaesityksestä käy hyvin selvästi ilmi, että Euroopassa kokemamme sääolosuhteet, niin helteet kuin tulvatkin, ovat olleet poikkeuksellisia. Olemme kuulleet monenlaista. Luonnollisesti esitän yhdessä muiden kollegojeni kanssa syvimmän osanottoni Kreikan tulipaloista kärsineille. Kuten Richard Corbett mainitsi, monet ihmiset ovat kärsineet myös tulvista. Tämä koskee omaa vaalipiiriänikin. Olen yllättynyt siitä, että komission jäsen ei ottanut esille tätä seikkaa. Keskustelumme koskee kuitenkin luonnonkatastrofeja, ja myös tulvat on laskettava niihin.
Kesä- ja heinäkuu ovat olleet sateisimmat maani historiassa. Tästä johtuvien vahinkojen arvo voisi Yhdistyneen kuningaskunnan vakuutusyhtiöiden keskusliiton (Association of British Insurers) mukaan nousta viiteen miljardiin euroon. Kymmenen ihmistä on menettänyt henkensä, lukemattomia koteja on tuhoutunut, monet yritykset ovat joutuneet muuttamaan ja perusrakenteita on vaurioitunut. Tästä syystä olisi erittäin tärkeää, että myös tulvat otettaisiin huomioon komission mahdollisesti esittämässä toimenpiteessä.
Arvoisa komission jäsen, paikallinen väestö haluaa kysyä seuraavanlaisia asioita: Voiko EU myöntää avustuksia, joita mahdollisesti täydennettäisiin kansallisella rahoituksella, suojapatojen rakentamiseksi uusien tulvien ehkäisemistä varten? Toiseksi, pitäisikö EU:n tarkistaa direktiiviään, jossa kielletään jättämästä ruopatuista joista ja virroista peräisin olevaa jätemaata jokien rantapenkereille? Kun tarkastelemme tulevaisuutta koskevia ennusteita, ei ole epäilystäkään siitä, että olosuhteet todennäköisesti pahenevat. Ilmastotieteilijät odottavat maan keskimääräisen sademäärän kasvavan noin 20 prosentilla, mikä voi johtaa erittäin voimakkaisiin rankkasateisiin, jos kuukauden sademäärä saadaan yhden päivän aikana.
Näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa ihmiset, jotka mahdollisesti kuuntelevat keskusteluja vaalipiirissäni, Richard Corbettin vaalipiirissä tai muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, olisivat hyvin ilahtuneita, jos voisitte vakuuttaa heille, että tulvat otetaan huomioon, kuten mainitsimme ryhmämme päätöslauselmaesityksen toisessa kappaleessa, ja että apu toimitetaan mahdollisimman nopeasti ja viivyttelemättä. Vuoden 2007 talousarvion yleisesittelijänä voin vakuuttaa teille, että aion seurata tarkoin varojen käyttöä sen asianmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi.
Fernand Le Rachinel
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan ensiksi esittää ITS-ryhmän puolesta osanottoni ja tukeni uhrien perheille ja koko Kreikan kansalle.
Menehtyneitä oli 63 ja heidän lisäkseen useita kadonneita, kyliä tuhoutui, 200 000 hehtaaria maata paloi, niin kuin kollegani jo mainitsivatkin, nautoja menehtyi kymmeniätuhansia ja kansalliselle talouselämälle ja erityisesti paikallisille talouksille aiheutui seurauksia, joita ei vielä toistaiseksi ole vahvistettu: tämä on Kreikassa elokuun lopusta alkaen raivonneiden metsäpalojen surullinen lopputulos.
Kuten tavallista, Euroopan unioni ottaa esiin sekkivihkonsa avustaakseen jälleenrakennustöissä ja, kuten tavallista, se käyttää traagista tilannetta hyväkseen ehdottaakseen, että sen valtuuksia laajennettaisiin perustamalla pysyvä eurooppalainen pelastuspalveluelin. Se ei kuitenkaan olisi vaikuttanut millään tavoin niiden Euroopan maiden solidaarisuuteen, jotka lähettivät helikoptereita, sammutuskoneita ja palomiehiä avustamaan kreikkalaisia kollegoitaan, niin kuin ne tekivät kaksi vuotta sitten Portugalissa, ja niin kuin ne tekevät tulevina vuosina aina, kun jokin jäsenvaltio tarvitsee niiden apua.
Aivan kuten aina ennenkin, Euroopan unioni väistää vastuunsa. Metsäpalojen ennaltaehkäisyä koskevalle politiikalle ei ole varattu itsenäistä rahoitusta, vaan se hukkuu Life-ohjelmaan, jonka pieni tähän aiheeseen liittyvä osa käsittelee metsäpaloihin liittyvää koulutusta, tiedotusta ja tilastoseurantaa.
Kreikkalaiset ovat vihaisia, ja heillä on siihen täysi syy, sillä tuhojen laajuus on selvästi seurausta lukuisista inhimillistä virheistä: hoitamattomasta aluskasvillisuudesta, palomiesten riittämättömästä koulutuksesta, puutteellisista resursseista, toiminnan koordinoinnin laiminlyönnistä, riittämättömästä kaupunkisuunnittelusta, liian myöhään tulleista avunpyynnöistä ja erityisesti puutteellisesta ennaltaehkäisystä. Tämä on erityisen järkyttävää siksi, että kyseessä on Välimeren maa, jossa tulipalot ja kuivuus ovat yleisiä ja jossa oli meneillään kolmas helleaalto vuoden alun jälkeen. Silti kukaan ei ymmärtänyt, että maahan olisi tarvittu sen ilmastollisten erityispiirteiden vuoksi kunnolliset lentosammutusvalmiudet.
Tässä yhteydessä ei kuitenkaan pidä syyttää ainoastaan pääministeri Karamanlisin hallitusta, vaikka sen viivyttelevä asenne tulipalojen ensimmäisinä päivinä olikin erityisen pöyristyttävä: töihin osallistui vain 1 000 palomiestä ja vain 440 sotilasta. Syytökset on osoitettava tietyille puolueille, mutta syyllisiä ovat myös edeltäjät sosialistisesta Pasok-puolueesta. Uusi demokratia -puolue ja sen liittolaiset ovat yhdessä vastuussa palontorjuntaan varatuista riittämättömistä inhimillisistä ja aineellisista voimavaroista, mutta myös siitä, että maassa ei ole sellaista tulipalojen ennaltaehkäisyä koskevaa politiikkaa, joka ansaitsee tulla kutsutuksi sillä nimellä.
Kreikan äskettäinen traaginen katastrofi on ikävä kyllä vain osoitus järjestelmän puutteista, ja muutaman päivän kuluttua Kreikan kansalaisilla on tilaisuus rangaista maineensa menettäneitä poliitikkoja ja valita uudet päätöksentekijät. Toivottavasti he valitsevat oikein!
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Hyvät parlamentin jäsenet, näin tärkeästä aiheesta käytävässä keskustelussa joudutaan käsittelemään muita, joko välittömästi tai välillisesti alkuperäiseen aiheeseen liittyviä kysymyksiä.
Haluan esittää joitakin yleisiä huomautuksia Euroopan solidaarisuudesta, solidaarisuusrahastosta ja muutamista tapahtumista, joista voimme ottaa opiksemme tulevaisuutta ajatellen.
Vuonna 2002 toimin pääministerinä maassa, jossa Saksan liittotasavallan ja Itävallan tavoin jouduttiin todistamaan tuhoisia tulvia. Katastrofi oli niin mittava, että se toimi kannustimena solidaarisuusrahaston perustamiselle. Katastrofi tapahtui elokuussa, ja Tšekin tasavalta vastaanotti ensimmäiset maksusuoritukset seuraavassa tammikuussa. Voin epäröimättä sanoa, että kaikki tapahtui uskomattoman nopeasti: rahaston aloittaminen täysin nollasta, poliittisen käsitteen kehittely, järjestelmän perustaminen ja avun toteuttaminen käytännössä. Apu oli merkittävä, ja sitä arvostettiin hyvin laajasti maassani.
Siitä alkaen olen ymmärtänyt solidaarisuuden merkityksen, enkä ainoastaan taloudellisessa mielessä vaan yleisestikin. En koskaan unohda niitä tanskalaisia ja ranskalaisia palomiehiä ja eri puolilta Eurooppaa peräisin olevia lukuisia muita ihmisiä, jotka omalta osaltaan auttoivat meitä selviytymään katastrofista.
Kokemukseni sai minut ymmärtämään, että riippumatta siitä, miten hyvin maa on organisoitu, aina on olemassa katastrofeja, jotka ylittävät sen omat rajat. Yksikään maa ei pysty ylläpitämään sellaisia voimavaroja, joita tarvitaan ääritilanteista selviämiseksi. Siksi uskon, että on oikein pyrkiä löytämään keinoja ja tapoja, joiden avulla me EU:ssa voimme toimia tällaisissa tilanteissa koordinoidusti. Tällä on ehdottomasti ratkaiseva merkitys. Konkreettisesta toteutustavasta voidaan vielä keskustella. Kuitenkin on selvää, että on erittäin tärkeää taata valmiudet toimia ja ottaa käyttöön kaikki mahdolliset voimavarat EU:n tasolla tai eri puolilla EU:ta, mutta tällä hetkellä valmiudet ovat vielä riittämättömät. Keskustelussa ei juurikaan ole puhuttu siitä, ettei Bulgaria saanut minkäänlaista apua. Valmiudet oli yksinkertaisesti käytetty loppuun. Taustalla ei ollut mitään peiteltyjä pyrkimyksiä: saatavilla ei vain ollut enää ainuttakaan lentokonetta eikä riittävästi koulutettua henkilöstöä.
Mitä tulee nimenomaan Kreikalle tarkoitettuun apuun, tällä hetkellä on selvää, että se on valmiina. Se pannaan täytäntöön Kreikan hallituksen pyynnöstä. Joka tapauksessa kaikki komission yksiköt tekevät voitavansa varmistaakseen, että apu pannaan täytäntöön niin nopeasti ja tehokkaasti kuin mahdollista.
Haluaisin nyt toistaa lyhyesti sen, mitä sanoin aloituspuheenvuorossani. Meidän pitäisi arvostaa solidaarisuusrahastoa, josta sen perustamisen jälkeen on saatu varoja käyttöön ainakin 20-30 tapauksessa. Se perustettiin tulvien jälkimainingeissa. Sen kautta on välitetty tukea ja apua tuhoisien myrskyjen, kuten Gudrun- ja Kyril-myrskyjen, jälkeen. Nyt sen varoilla autetaan korjaamaan tuhoisien metsäpalojen seurauksia. Tämäntyyppistä apua voidaan tarjota rakennerahastoista, joita voidaan uudistaa uusien kokemusten ja tarpeiden mukaisesti, ja tähän olemme juuri varautuneetkin, muun muassa komission jäsenen Hübnerin Kreikkaan tekemän vierailun kannustamana. Toinen tärkeä asia, jonka olen oppinut, on se, että tämäntyyppisistä katastrofeista saaduilla henkilökohtaisilla kokemuksilla on monta kertaa suurempi merkitys kuin television dokumenttiohjelmilla.
Hyvät parlamentin jäsenet, olemme käsitelleet tässä keskustelussa ilmastonmuutokseen, ennaltaehkäisyyn, tulvien torjuntaan, ympäristönsuojelustrategiaan, kaupunkisuunnitteluun ja kaupunkien kehittämiseen sekä moniin muihin aloihin liittyviä kysymyksiä. Kaikki nämä aiheet ovat epäilemättä sidoksissa toisiinsa. Tästä syystä on niin tärkeää etsiä vastauksia Euroopan tasolla, ja siihen me loppujen lopuksi täällä pyrimme.
Hyvät parlamentin jäsenet, haluan päättää puheenvuoroni muutamiin yksinkertaisiin sanoihin. Solidaarisuus on välttämätöntä, ja kun sitä saa osakseen, jopa hyvin vaikeissa tilanteissa voi tuntea olevansa paljon vahvempi kuin uskoikaan. Kiitos.
Puhemies
(IT) Ennen keskustelun päättämistä haluan kiittää kaikkia keskusteluun osallistuneita jäseniä kaikista eri poliittisista ryhmistä heidän arvokkaista puheenvuoroistaan. Olen syntynyt Peschicissä, yhdessä niistä Etelä-Italian kylistä, jotka kärsivät kaikkein eniten tämän kesän tulipaloissa. Kolme tulipaloissa menehtynyttä oli kotoisin samasta kylästä. Ymmärrän hyvin sen murheen ja tyrmistyksen, jota monet jäsenistä ovat osoittaneet, ja olen kiitollinen kaikille teille osoittamastanne lujuudesta ja suoruudesta. Toivon, että neuvosto pystyy hoitamaan tehtävänsä käsitellessään parlamentin ja komission esittämiä huolenaiheita.
Olen vastaanottanut viisi päätöslauselmaesitystä työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina.
Kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 142 artikla)
Jorgo Chatzimarkakis  
kirjallinen. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kuvat Kreikan vakavista tulipaloista ahdistivat meitä koko kesän. Kreikkalaiset eivät unohda muiden EU:n jäsenvaltioiden nopeasti toimittamaa apua tulipalojen hillitsemiseksi eivätkä EU:n tarjoamia avustusmäärärahoja.
On kuitenkin jotakin, mikä on Kreikassa unohtunut vuosikymmeniksi, ja se saa minut palaamaan äskettäisen katastrofin syihin: tarkoitan tällä tarvetta perustaa maarekisteri. EU on jo aikaa sitten velvoittanut Kreikan puuttumaan tähän kysymykseen, mutta asian hyväksi ei ole tehty vielä mitään. Tämän seurauksena suuri osa Kreikan metsistä kuuluu yhteisiin maihin, mikä merkitsee itse asiassa ”ei kenenkään maata”. Kuka tahansa saattoi polttaa palan metsää ja rakentaa palaneelle alueelle mökin varmana siitä, ettei asiasta tehtäisi minkäänlaista valitusta. Todellakin hänen tekonsa jopa laillistettaisiin jälkikäteen. Tilanne on johtanut siihen, että tuhopoltosta on tullut kansallisurheilua. EU on halukas auttamaan kreikkalaisia tällä hetkellä, mutta Kreikan on katsottava itseään peiliin ja tarvittaessa annettava itselleen näpäytys. Tarkasti sanottuna tämä merkitsee sitä, että jos Kreikka ei saa maarekisteriään valmiiksi 31. elokuuta 2008 mennessä, se joutuu siinä tapauksessa lopultakin maksamaan kertyneet sakot, jotka nousevat miljooniin, mutta lisäksi on harkittava myös muita maksuja. EU:n maatalousmenojen avoimuutta käsittelevänä esittelijänä aion seurata tätä asiaa hyvin tiiviisti.
Neena Gill  
kirjallinen. - (EN) Vaikka ymmärrän Kreikan metsäpalojen aiheuttamien tuhojen laajuuden ja suren niiden yhteydessä menetettyjä ihmishenkiä, minun on painotettava, että päätöslauselmassa käsitellään todellakin luonnonkatastrofeja. Tästä syystä olen pettynyt siihen, että komission jäsen ei millään tavalla viitannut Yhdistyneen kuningaskunnan tulviin. Ne aiheuttivat laajoja vahinkoja ympäri maata, myös kotialueellani West Midlandsissa. Worcestershiressä tulvat koskettivat yli 5 000 kotia ja yritystä, ja yli 2 000 ihmistä joutui muuttamaan väliaikaisesti pois kodeistaan.
Tulvat vahingoittivat perusrakenteita merkittävästi, ja vielä viikkoja myöhemmin monet maantiet olivat veden alla ja jotkin niistä ovat täysin tuhoutuneet. Tulvat vaikuttivat voimakkaasti myös maatalouteen eikä niiden vaikutus rajoitu vain tuotannon menetyksiin vaan myös sadon, laidunmaiden ja seuraavan vuoden tuoton menetyksiin.
Tästä syystä kehottaisin komissiota varmistamaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan solidaarisuusrahastosta saamaa rahoitustukea käytetään myös lievittämään joitakin tulvien välittömistä vaikutuksista. On välttämätöntä, että varojen saannin takaavat järjestelmät toimivat tehokkaasti ja että jäsenvaltioiden auttamiseksi mahdollisesti perustettavaa EU:n nopean toiminnan elintä käytetään myös vakavien tulvien torjumiseksi.
Péter Olajos  
kirjallinen. - (HU) Tänä kesänä esiintyneet luonnonkatastrofit.
Olemme tänä kesänä todistaneet lukuisia ilmastonmuutoksesta johtuvia katastrofeja. Ennätysmäiset tulvat, kuivuus ja metsäpalot ovat aiheuttaneet tuhoja eri puolilla Eurooppaa. Unkarissa merkittävä osa maissisadosta tuhoutui kuivuuden vuoksi, ja yli 400 hehtaaria maata tuhoutui metsäpaloissa, vaikka palomiehemme pitivätkin urhoollisesti puoliaan Unkarissa - samoin kuin Kreikassakin. EU:n on nyt otettava opikseen näistä tapahtumista.
Haluaisin muistuttaa teitä siitä, että sekä Kreikan että Sisilian suurpaloissa epäillään useissa tapauksissa tuhopolttoa, toisin sanoen tulipaloja, jotka on sytytetty tahallaan. On erittäin tärkeää, että tapauksissa, joissa suojeltuja luonnonvaroja vahingoittuu tai tuhoutuu tuhopoltoissa, palaneiden alueiden virallista asemaa ei muuteta vahinkojen seurauksena. Pian koko Eurooppa on liekeissä, jos viranomaisia on mahdollista petkuttaa tahallaan heitetyllä savukkeen pätkällä ja jos näin voidaan hankkia esimerkiksi rakennuslupia tai muita lupia, jotka oli aikaisemmin hylätty ympäristönsuojelusyistä. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota tuhoutuneiden alueiden todelliseen entisöintiin ja jälleenrakentamiseen.
Lopuksi kiinnittäisin huomiota erääseen pieneen, ikävä kyllä hallinnolliseen puutteeseen. Ennen välittömän avun käyttöönottoa oli mahdollista saada Euroopan unionilta katastrofiapuun tarkoitettuja varoja melko nopeasti, jopa kahdessa kuukaudessa, kun taas nykyisin varojen saanti kestää lähes vuoden. Toivon, että Euroopan unioni muuttaa tätä käytäntöä ja että apu käsitellään jälleen nopeasti. On muistettava, että avun nopea toimittaminen kaksinkertaistaa sen tehon.
Richard Seeber  
kirjallinen. - (DE) Viime vuosina luonnonkatastrofeja on esiintynyt joka puolella Eurooppaa yhä useammin ja niiden laajuus, tuhot ja vaikutukset ovat kasvaneet huomattavasti. Vuoden 2007 kesää leimasivat laajat metsäpalot ja vaikeat tulvat, jotka aiheuttivat huomattavia aineellisia tuhoja ja ympäristövahinkoja. Luonnonkatastrofit osoittivat jälleen kerran selvästi, että kansalliset voimavarat on venytetty äärimmilleen sekä taloudellisesti että teknisesti. Sen vuoksi on kiireellisesti perustettava toimiva, tehokas ja nopea eurooppalainen pelastuspalvelumekanismi. Tästä syystä pyydän Euroopalta todellista sitoutumista, ja kehotan komissiota hyväksymään tarpeelliset toimenpiteet.
Kaikilla on vielä muistissaan vuosien 1999, 2001 ja 2005 tulvakatastrofit Keski-Euroopassa ja ne tuhot, mitä tulvat aiheuttivat Itävallassa ja sen naapurimaissa. EU:n katastrofiapurahasto perustettiin vastauksena siihen tilanteeseen. Nyt on tullut aika muuttaa rahastoa mahdollisimman joustavaksi ja saattaa sen varat käyttöön viipymättä. Kriisitoimintamekanismin kehittäminen edistää myös nopeaa toimintaa laajamittaisissa hätätilanteissa.
Margie Sudre  
kirjallinen. - (FR) Kannatan päätöslauselmaesityksessä esille tuotua näkemystä ja haluan myös osoittaa solidaarisuuttani katastrofin koettelemalle Kreikan kansalle.
EU:n pitäisi toimittaa Kreikalle tärkeää apua mahdollisimman nopeasti ja parantaa merkittävästi valmiuksiaan ja resurssejaan pelastuspalvelun ja hätätilanteissa käynnistettävän toiminnan alalla.
Sää on valitettavasti ollut tänä kesänä säälimätön muissakin Euroopan maissa. Hirmumyrsky Dean, joka puhalsi yli 200 kilometriä tunnissa, oli yksi rajuimmista Antilleilla raivonneista hurrikaaneista yli 20 vuoteen: se aiheutti maataloudelle laajoja tuhoja ja vahingoitti sähkö- ja televiestintäverkkoja Martiniquessa ja Guadeloupessa, jotka molemmat kuuluvat EU:n syrjäisiin alueisiin.
Kehotan Euroopan komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin Martiniquen ja Guadeloupen maatalouden, erityisesti banaanin ja sokeriruo'on viljelyn, tukemiseksi, sillä saarten hedelmäviljelmät tuhoutuivat lähes täysin, mistä aiheutuu vaikeita yhteiskunnallisia, taloudellisia ja inhimillisiä seurauksia.
On välttämätöntä, että uusi solidaarisuusrahasto ja uusittu EuropeAid-ohjelma saadaan käyttöön mahdollisimman nopeasti.
