Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir jautājumu laiks (B6-0006/09).
Komisijai ir adresēti šādi jautājumi.
Pirmā daļa

Temats: Konkursa procedūras būvdarbu, iekārtu un pakalpojumu publiskajam iepirkumam aizsardzības un drošības jomā.
Eiropas ieroču tirgi ir sadrumstaloti un kopš 1990. gadiem pastāvīgi ir cietuši no nelabvēlīgām ekonomiskajām sekām. Pēdējo 20 gadu laikā aizsardzības izmaksas Eiropā ir samazinājušās uz pusi, bet tirdzniecība, nodarbinātība un ieguldījumi tehnoloģiju jomā ir samazinājušies. Tomēr pat lielajām dalībvalstīm ir grūtības nest finansiālo slogu, ko uzliek jaunu ieroču sistēmu attīstības izmaksas. Bruņoto spēku reorganizācija kopš aukstā kara beigām ir novedusi pie konvencionālo aizsardzības iekārtu krājumu skaitliskas samazināšanās, bet ir radījusi arī jaunas prasības attiecībā uz kvalitāti.
Vai Komisija neuzskata, ka valstis, kas būtībā ir pircēji, piemēram, Portugāle, tiek nostādītas neizdevīgā situācijā, jo jaunais priekšlikums nenosaka kompensāciju sistēmu, saskaņā ar kuru dalībvalstis varētu nodrošināt civilas vai militāras dabas rūpniecisku apgrozījumu iekārtu iepirkumam aizsardzības jomā? Vai tā vēlas atļaut kompensācijas sistēmu?
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Pirms mēneša Parlaments pieņēma rezolūciju par priekšlikumu direktīvai par iekārtu publisko iepirkumu aizsardzības un drošības jomā. Tas nozīmē, ka priekšlikums ir sekmīgi pieņemts pirmajā lasījumā, un Padome to drīz pieņems.
Jaunā direktīva ir ievērojams solis uz priekšu Eiropas kopējā tirgus izveidošanā aizsardzības jomā. Tā ieviesīs godīgus un pārskatāmus publiskā iepirkuma noteikumus, kas piemērojami visā Eiropas Savienībā. Tas visu labā veicinās tirgu atvērtību aizsardzības jomā starp dalībvalstīm. Eiropas industrijas iegūs daudz plašāku iekšējo tirgu un kļūs konkurētspējīgākas, mūsu bruņotie spēki par naudu iegūs lielākas vērtības, kas palīdzēs uzlabot Eiropas iespējas aizsardzības jomā, un pēdējais, bet ne mazāk nozīmīgais fakts, nodokļu maksātāji gūs labumu no efektīvāk izlietotajiem sabiedrības līdzekļiem.
Viens pretrunīgajiem jautājumiem debatēs par direktīvu bija "ekonomiskas priekšrocības vietējiem iedzīvotājiem”, tas ir, ekonomiskas kompensācijas par iepirkumiem aizsardzības jomā no ārzemju piegādātājiem. Dažas dalībvalstis ierosināja direktīvā iekļaut kompensāciju sistēmu, kas ļaus tām nodrošināt šādu rūpniecisku atdevi no investīcijām aizsardzības jomā.
Šo ekonomisko kompensāciju mērķis ir sekmēt to dalībvalstu rūpniecību, kuras iepērk iekārtas aizsardzības jomā no ārvalstīm. Tādējādi tas var radīt iekšējā tirgus kropļojumus un diskrimināciju attiecībā uz citu dalībvalstu uzņēmumiem, ņemot vērā piegādātāja tautību. EK Līgums aizliedz diskrimināciju, ņemot vērā tautību, un direktīvai kā sekundāram tiesību aktam jāpakļaujas Līgumam.
Padomes juridiskais dienests savā 2008. gada 28. oktobra viedoklī apstiprināja, ka, es citēju, "ierobežojoši iepirkuma pasākumi, kas izstrādāti, lai veicinātu iekšzemes rūpniecību neatbilst EK Līguma vispārējiem principiem.” Tātad ekonomiskās kompensācijas iepirkumiem aizsardzības jomā ir pieļaujamas tikai tad, ja tie ir nepieciešami būtisku drošības interešu aizsardzībai vai ir attaisnojami, pamatojoties uz vispārējas intereses īpaši nozīmīgu pieprasījumu. Turpretī ar ekonomiskajām interesēm vien nepietiek. Lielākā daļa dalībvalstu un Parlaments piekrita šim vērtējumam.
Tātad bija ne tikai tiesiskas saistības, bet arī politiska vienošanās direktīvā neatbalstīt kompensācijas dalībvalstu industriju veicināšanai. Tātad nedz Komisija savā priekšlikumā, nedz citi likumdevēji, proti, Padome un Eiropas Parlaments Aizsardzības direktīvas tekstā neiekļāva īpašus noteikumus par ekonomiskajām kompensācijām.
Tomēr Aizsardzības direktīva piedāvā alternatīvas ekonomiskajām kompensācijām. Dalībvalstis, kas ir galvenie pircēji iekārtām aizsardzības jomā, parasti cenšas attaisnot savu vēlmi iegūt ekonomiskās kompensācijas, pamatojot tās ar piegāžu drošības vajadzībām vai nepieciešamību atvērt tirgus aizsardzības jomā saviem MVU. Direktīva par publisko iepirkumu aizsardzības jomā apmierinās šīs prasības. No vienas puses, tā ļaus līgumslēdzējām pusēm pieprasīt konkursantiem īpašas saistības nodrošināt piegāžu prasību drošību. No otras puses, tajā ir nosacījumi par apakšlīgumiem, kas dod iespēju pieprasīt konkursantiem atklāt savas piegāžu ķēdes konkurencei ES mērogā un veicināt piekļuvi MVU, tā kā tas dos ieguldījumu to dalībvalstu tiesiskās drošības un ekonomisko interešu saskaņošanā, kas ir pircēji, un nebūs nepieciešamības vērsties pēc palīdzības, lai tiktu piešķirtas kompensācijas vai ekonomiskas priekšrocības.
Armando França
(PT) Es pateicos komisāram par ļoti izsmeļošo atbildi, ko es tikko saņēmu. Tomēr es vēlētos uzsvērt savas bažas attiecībā gan uz krīzes situāciju, kurā, kā mēs visi zinām, mēs patlaban dzīvojam, gan uz to, ka šogad ir vēlēšanu gads, kas lielā mērā var būt cēlonis intereses atslābumam un entuziasma zudumam šajā jomā.
Neskatoties uz to, komisār, man jums jāsaka, ka mēs nedrīkstam novērst uzmanību no, mūsuprāt, galvenā jautājuma, un galvenais jautājums, pēc mūsu domām, ir nepieļaut valstīm, kas veic pirkumus, piemēram, Portugālei un citām, iespējams, nonākt neizdevīgā stāvoklī.
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Es noteikti varu paredzēt politiskas sekas, un es sapratu frāzi, ka šogad ir vēlēšanu gads. Tomēr, kā godātais deputās zinās, šajā konkrētajā direktīvā, kas ir izgājusi cauri sistēmai, šie jautājumi tika pārdomāti un dalībvalstu un Eiropas Parlamenta kopīgais lēmums bija nenolaisties līdz šādam risinājumam.
Tas tika pamatīgi apspriests dažādās darba grupās, bet manā oficiālajā atbildē ieskicēto iemeslu dēļ kopējais lēmums bija nenolaisties līdz šādam risinājumam, ko ieteica godātais deputāts. Iepriekš minēto iemeslu dēļ es būtu ļoti apmierināts par to, ko mēs esam sasnieguši, pieņemot šādus kompromisus, un tie ir visu Eiropas valstu interesēs.
Mairead McGuinness
Es izmantošu izdevību nobeigt šī jautājuma pirmo daļu un izvirzīt jautājumu par publiskajiem līgumiem vispār un jautājumu par slēgtajiem konkursiem, kurš, kā daudzi to teiktu, liecina par naudas zemo vērtību, vai arī šī zemā vērtība ir to cēlonis. Varbūt Komisija kaut kad - varbūt ne pašlaik - varētu pievērsties šim jautājumam, galvenokārt, spiedīgākos ekonomiskos apstākļos, kādi ir daudzām mūsu dalībvalstīm, un vēlreiz izskatītu jautājumu par līgumiem un konkursiem un jo īpaši attiecībā uz slēgtajiem konkursiem.
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Kā McGuinness kundze zinās, Eiropas Padomes sanāksmē pagājušā gada decembrī Eiropas valstu vadītāji vienojās, ka varētu piemērot īsāku periodu konkursu izsludināšanai 2009. un 2010. gadā. Tas patiesībā ir saskaņā ar esošajās direktīvās piedāvāto elastīgumu grūtajos ekonomiskajos apstākļos, kādi valda Eiropas valstīs, kad valstu vadītāji uzskatīja, ka tas ir pareizais ceļš un to pieļauj spēkā esošās direktīvas.
Man ir zināmi jautājumi, kādus deputāte izvirzīja attiecībā uz slēgtajiem konkursiem, bet mēs periodiski pārskatām mūsu publiskā iepirkuma direktīvas, un es pārliecināšos, ka McGuinness kundzes komentāri tiktu izmantoti sistēmā.
Temats: ES un Izraēlas tirdzniecības attiecības
Ņemot vērā notiekošo militāro darbību Gazā, Izraēlas pārmērīgi un neproporcionāli pielietoto spēku un tūkstošiem kritušos un ievainotos cilviliedzīvotājus, kā arī nevainīgu Palestīnas pilsoņu nogalināšanu, kā Komisija plāno pārskatīt savas tirdzniecības attiecības ar Izraēlu?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Komisija ir stingri nosodījusi vardarbību Gazā. Šī krīze vēlreiz pierāda, ka Izraēlas un Palestīnas konfliktam nav militāra risinājuma. Vienīgi sarunas ar pilnīgu abu pušu savstarpēju uzticēšanos var dot ilgstošu rezultātu.
Komisija atzinīgi vērtē neseno karadarbības pārtraukšanu Gazā. Ir būtiski, lai visas puses panāktu pašreizējā pamiera nostabilizēšanos, pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes 1860. rezolūciju. Vairāki jautājumi jārisina nekavējoties, jo īpaši, tranzīta atjaunošana uz Gazu un no tās, raķešu uzbrukumu Izraēlai ilgstoša apturēšana un efektīvi pasākumi, lai nepieļautu ieroču kontrabandu uz Gazu.
Tagad, kad karadarbība, šķiet, ir pārtraukta, svarīgi būs atjaunot sarunas, kuru mērķis ir, cik iespējams, drīz atjaunot visaptverošu mieru. ES ir aicinājusi savus partnerus atbalstīt miera procesa attīstību. Komisijas tūlītēja prioritāte ir atvieglot iedzīvotāju cilvēciskās ciešanas Gazā. Tirdzniecības attiecības starp ES un Izraēlu turpināsies. Izolācija, sankcijas vai jebkāda cita boikota forma kaitētu sarunām un pārrunām, kuru mērķis ir panākt konflikta ilgtspējīgu risinājumu. Turklāt Izraēlas interešu atbalstīšana kaitētu okupētās Palestīnas teritorijai, kas ir ekonomiski atkarīga no Izraēlas kā galvenais tās eksporta centrs un nodarbinātības nodrošinātāja tās darbaspēkam.
David Martin
- Es vēlētos pateikties Komisāram par viņa atbildi un atzinīgi novērtēt to, ka viņš atkārtoti uzsvēra, ka Komisija nosoda Izraēlas darbību. Bet, komisār, visos mūsu tirdzniecības līgumos ir iekļauta cilvēktiesību klauzula. Es, tāpat kā daudzi citi mani vēlētāji, tagad nesaprotu, ja valsts atzīst, ka tā izmanto pārmērīgu militāru darbību pret civiliedzīvotājiem - tā tīši uzbrūk skolām, tā tīši uzbrūk mierīgu un neitrālu starptautisku organizāciju ēkām - mēs tomēr neuzskatām, ka tā ir pārkāpusi šīs cilvēktiesību klauzulas. Kad tad ir cilvēktiesību pārkāpumi, ja ne šajā gadījumā?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Man jāsaka, ka visa mūsu politika attiecībā uz šo konkrēto Izraēlas un Palestīnas konflikta periodu ir tāda, ka Komisija pašlaik koncentrējas uz humānās palīdzības un atbalsta sniegšanu Gazas iedzīvotājiem un visus pārējos jautājumus apsvērs vēlāk. Mūsu tirdzniecības politikā izmaiņu nebūs, un tālāka attīstība ir atkarīga no apstākļiem.
Es, protams, zinu ka jūsu rīcībā ir sīka informācija par pētījumiem, kas veikti attiecībā uz iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem un noziegumiem, kas veikti šī konflikta laikā. Komisija cieši seko šiem pētījumiem un pēc to beigšanas ņems tos vērā un sekos attīstībai, lai pieņemtu nākamos lēmumus.
Priekšsēdētājs
Daudzi ir uzdevuši vairākus papildu jautājumus par šo tematu. Saskaņā ar Reglamentu, es varu pieņemt tikai divus, un tāpēc es varu paturēt prātā, kas kad ir jautājis un no kādām politiskām grupām. Tāpēc es pieņemu papildu jautājumus no Allister kunga un Rack kunga.
Jim Allister
Komisār, vai es drīkstētu atzinīgi novērtēt apgalvojumu, ka tirdzniecības attiecības turpināsies, un vai es drīkstu jūs mudināt neļaut sevi iebiedēt Izraēlas propagandas plūdiem, kā arī aicināt Komisiju atcerēties, ka, tā kā Izraēla ir viena no retajām demokrātiskajām valstīm šajā reģionā, ir svarīgi to neatstumt vai neizolēt, kas nekādā gadījumā neveicinās mieru. Šāda rīcība nesaderētu arī ar iecietību, ko ES ir izrādījusi pret daudziem ļoti despotiskiem režīmiem visā pasaulē.
Reinhard Rack
(DE) Es atzinīgi vērtēju to, ka Eiropas Savienība ir uzņēmusies humanitāro pienākumu palīdzēt cietējiem Gazas sektorā. Es atzinīgi vērtēju arī to, ka mēs esam nosodījuši Izraēlas, iespējams, pārmērīgo reakciju un pareizi norādījuši, ka tas nav veids, kā nodrošināt mieru, jo, taisni pretēji, šāda rīcība apdraud mieru. Tomēr mums ir arī jānogaida, lai Eiropas Savienības vārdā izskaidrotu, ka cilvēki Gazas sektorā ir veikuši nelikumīgas vardarbīgas darbības, kam ir tieša un liktenīga ietekme uz Izraēlas iedzīvotājiem. Es priecātos, ja Eiropas Savienība varētu sniegt līdzsvarotu atbildi šajā sakarībā.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Es varu jūs pārliecināt, ka Komisija vienmēr cenšas būt līdzsvarota. Ņemot vērā, ka mani kolēģi komisāri T. Michel un B. Ferrero-Waldner arī ir nosodījuši Izraēlas uzbrukumus, viņi ir nosodījuši abas puses par vardarbīgu instrumentu un vardarbības pielietošanu. Mēs cenšamies būt līdzsvaroti un apsvērt šī ļoti sarežģītā konflikta visus aspektus.
Temats: Drošāka interneta programma
Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums Nr. 1351/2008/EC (2008. gada 16. decembris) izveidoja daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kas izmanto internetu un citas komunikāciju tehnoloģijas. Saskaņā ar šo lēmumu, Komisija tiek aicināta izstrādāt ikgadēju darba programmu kā daļu no "Drošāka interneta programmas”, kas ir izveidota, lai sekmētu drošāku interneta lietošanu un jaunas komunikāciju tehnoloģijas. Ņemot vērā draudus, ko rada neierobežota piekļuve visām šīm tehnoloģijām un datiem, īpaša uzmanība jāpievērš bērniem un jauniešiem. Programmas, kas darbosies no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, budžets ir 55 miljoni eiro.
Vai Komisija nevarētu sīkāk informēt par rīcības plānu un "Drošāka interneta programmas” ieviešanas izmaksām nākamajos gados? Kam ir tiesības pieteikties, lai piedalītos programmā? Kā un kādiem pasākumiem tiks izmantoti "Drošāka interneta programmas” līdzekļi?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - "Drošāka interneta programma”, kas bija pašlaik īstenotās programmas priekštecis, tika uzskatīta par patiesu veiksmi. Komisija ir pārliecināta, ka nākamā arī būs veiksme.
"Drošāka interneta programma” ir unikāla Viseiropas iniciatīva, ar kuru ES palīdz apkarot nelikumīgu saturu un nepiedienīgu uzvedību tiešsaistē, kā arī palielināt informētību par bērnu drošību tiešsaistē Eiropas sabiedrībā. Tā saskaņotā veidā veicina valstu rīcību un iniciatīvas.
Kā to norādīja godātais deputāts, jaunās "Drošāka interneta programmas”, kas darbosies piecus gadus no 2009. līdz 2013. gadam, kopējais budžets ir 55 miljoni eiro, un tā tiks ieviesta ar ikgadējām darba programmām. 2009. gada darba programma pašlaik tiek apspriesta Komisijas dienestos. Pēc tam Komisija gaidīs programmas vadības komitejas labvēlīgu viedokli. Pēc tam šis dokuments tiks augšupielādēts komitoloģijas reģistrā, lai Eiropas Parlaments varētu izmantot savas tiesības 30 dienu laikā to pārbaudīt, kas jāveic no marta beigām līdz aprīļa sākumam. Darba programma nosaka satura kritērijus un aptuveno budžetu uzaicinājumam iesniegt pieteikumus, kuru pieņemšana tiks uzsākta 2009. gadā.
Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būs pieejami visām juridiskajām personām, kas reģistrētas dalībvalstīs. Tie ir pieejami arī juridiskajām personām, kas reģistrētas EBTA valstīs, kuras ir EVA nolīguma līgumslēdzējas puses - Norvēģija, Īslande un Lihtenšteina. Turklāt tie ir pieejami juridiskajām personām, kas reģistrētas citās valstīs ar noteikumu, ka ir parakstīta divpusēja vienošanās.
2009. gada darba programma ir pirmā no piecām, un tā būs pamatelements darbībām, kas jāveic visā programmas laikā. Saskaņā ar pašreizējo projektu tās prioritātes ir pilnvarot un aizsargāt bērnus, ieviešot jaunas darbības un turpinot darbības, kas uzsāktas saskaņā ar iepriekšējās "Drošāka interneta programmas plus” nosacījumiem, nodrošinot segumu informētības palielināšanas pasākumiem, palīdzības līnijām un karstajām līnijām visās dalībvalstīs, nostiprinot koordināciju Eiropas līmenī, kā arī nodrošinot ieguldījumam atbilstošās vērtības, iegūstot maksimālu ietekmi ar pieejamajiem finanšu resursiem, proti, 11 miljoniem eiro gadā.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, es ļoti atzinīgi vērtēju šo nozīmīgo iniciatīvu. Es tikai vēlētos uzdot vienu jautājumu. Programmā tiek paredzēts radīt īpašus kontaktpunktus katrā valstī, veikt programmas koordinēšanu. Vai komisāram ir kāda informācija par to un kas tieši ir paredzēts?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Man diemžēl nav sīkākas informācijas par kontaktpunktiem, bet man ir vispārīgas ziņas, ka tas ir nolemts dalībvalstīs un ļoti lielā mērā ir atkarīgs no valdības struktūras un pārvaldības struktūrām.
Es zinu, kur manā valstī būs šis kontaktpunkts, bet pašlaik man nav tāda pārskata, kur kontaktpunkti ir citās valstīs.
Protams, ir iespējams jums sniegt nepieciešamo informāciju, ja tas jūs interesē.
Jörg Leichtfried
(DE) Interneta radītās briesmas pastāvīgi mainās, un mēs, tā sakot, redzam, kā internets ir pārgājis no versijas 1.0 uz versiju 2.0. Īsi sakot, tas nozīmē, kas viss ir kļuvis daudz interaktīvāks. Ir bijuši gadījumi, kad šāda veida tīmekļa platformas un tīmekļa kopienas ir novedušas jauniešus līdz pašnāvībai.
Jautājums ir šāds: vai jūs uzskatāt, ka kopumā šāda attīstība ir slikta vai laba parādība? Vai situācija kļūs bīstamāka vai mazāk bīstama? Ja tā kļūst bīstamāka, kādi ir Komisijas plāni attiecībā tieši uz šīm pārmaiņām internetā?
Paul Rübig
(DE) Tas ir jautājums par 55 miljonu eiro pienācīgu izlietošanu. Vai jūs varat iedomāties, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tiek piešķirti nelieli līdzekļi, lai uzlabotu programmas, izveidotu programmu reitingus jauniem cilvēkiem, lai viņi izlemtu, vai viņus programma interesē vai ne, un, tāpat kā tas ir ar filmām, noteikt vecuma robežu, kas norāda, vai saturs ir ieteicams un tiek paredzēta noteikta vecuma robeža? Vai jūs varat iedomāties, ka programmas finansējums tiek piešķirts tāpat kā Eurostars programmai?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Interneta draudi un interneta attīstība ir plašs jautājums. Mēs visi zinām, cik nesen internets ir ienācis mūsu pasaulē un cik strauji tas ir attīstījies pēdējo dažu gadu laikā. Tā pozitīvās un bīstamās puses ir ļoti jaunas sabiedrībai un valdības struktūrām.
Valdības struktūrām, tostarp Eiropas iestādēm, protams, ir pienācīgi jānovērtē visi iespējamie draudi, un es esmu pārliecināts, ka tas tiek darīts. "Drošāka interneta programma” ir viena no atbildēm uz jau zināmiem draudiem. Vēl viens jau zināms drauds ir kiberuzbrukumi un dažādi mēģinājumi nobloķēt datorsistēmas caur internetu. Internetu izmanto arī noziedznieki, un tiesību sargājošās iestādes aktīvi strādā pie tā, kā novērst šos iespējamos draudus.
Tāpēc es domāju, ka viena no valdību un arī Eiropas iestāžu galvenajām prioritātēm ir pienācīgi reaģēt, un šajā sakarībā "pienācīgi” nozīmē, ka mums nevajadzētu ierobežot milzīgās priekšrocības, ko internets piedāvā visiem lietotājiem.
Tomēr, lai gan draudu un iespēju attīstības dažādie aspekti un līdz ar to pienācīga reakcija uz tiem noteikti vairāk ir šīs jomas speciālistu jautājums, tas ir arī visu interneta lietotāju interesēs. Es varu jūs pārliecināt, ka Komisija un tās atbildīgie dienesti cieši uzrauga situāciju.
Kas attiecas uz dalību šajā programmā, Komisijas attieksme ir, ka pieteikumus var iesniegt daudzi dažādi iespējamie kandidāti, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, un ka šie uzņēmumi galvenokārt ir šāda veida pakalpojumu sniedzēji. Tāpēc es domāju, ka tas būs noderīgi arī šiem uzņēmumiem.
Ja es pareizi sapratu jautājumu attiecībā uz iespēju jaunākai paaudzei piedalīties šajā programmā, es šajā brīdī jums nevaru dot konkrētu atbildi, bet Komisija ir ļoti atvērta iesaistīt darbā ar šo programmu tik daudz dalībnieku, cik vien iespējams. Tomēr šodien es nevaru dot konkrētu atbildi uz jautājumu par jaunu cilvēku dalību tajā.
Temats: Īpašais padomnieks Richard Boomer un nekustamie īpašumi, kas atrodas plateau du Heysel.
Kopš 2006. gada 1. aprīļa Beļģijas nekustamā īpašuma uzņēmējs Richard Boomer ir darbojies kā komisāra Kallas īpašais padomnieks jautājumos, kas saistīti ar ēkām. Tagad līgums ar viņu ir pagarināts.
Kādu iemeslu dēļ komisārs pagarināja viņam līgumu? Kādus komisāra lēmumus Boomer kungs ir ietekmējis? Kādās Komisijas iekšējās sanāksmēs Boomer kungs ir piedalījies pēc līguma pagarināšanas?
Pašlaik šķiet, ka vēl viens Beļģijas nekustāmā īpašuma veicinātājs cenšas izdarīt spiedienu, lai panāktu, ka daži Komisijas biroji atrastos Heisela apkārtnē Briselē. Vai Komisija varētu sniegt savu viedokli par šo vietu? Kādā termiņā ir jāpieņem lēmums? Kad tiks paziņoti rezultāti arhitektu konkursam par Rue de la Loi?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Šis jautājums man ir ļoti labi pazīstams un ticis iztirzāts vairākas reizes. Pirmkārt, man jāsaka, ka Richard Boomer kungs nav īpašumu attīstītājs, kā tas teikts jautājumā. Visa informācija par viņu ir pieejama tīmekļa vietnē. Viņš ir mans īpašais padomnieks kopš 2006. gada 1. aprīļa, un viņa mandāts tika atjaunots 2008. gadā uz laika periodu no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam.
Viņa kā īpašā padomnieka mandāts paredz šādus pienākumus: konsultēt Priekšsēdētāja vietnieku, kas ir atbildīgs par administrēšanu, revīziju un krāpniecības novēršanu attiecībā uz īpašuma politiku, uzlabot attiecības ar kompetentajām iestādēm Briselē un Luksemburgā, optimizēt Komisijas veikto investīciju efektivitāti.
Man jāsaka, ka viņš tiešām mums ir nodrošinājis vērtīgu ekspertīzi, pārzinot nekustāmā īpašuma jomu Briselē vai Beļģijā, lielākoties, lai gan ne tik daudz Luksemburgā. Viņš ir sniedzis vērtīgus ieteikumus, un man jāsaka, ka viņš ļoti skaidri pārvalda arī jautājumu par Komisijas īpašuma politiku. Īpašuma politikas definēšana ir personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta kompetence, ko pārvalda par administrēšanu atbildīgais priekšsēdētāja vietnieks. Šo politiku īsteno Briseles infrastruktūras un loģistikas pārvalde (Briselei) un Luksemburgas infrastruktūras un loģistikas pārvalde (Luksemburgai). Kā īpašais padomnieks Boomer kungs, kā jau visi Komisijas īpašie padomnieki, konsultē par ilgtermiņa politiku un perspektīvām jautājumos, kas noteikti viņa mandātā. Viņš nepiedalās lēmumu pieņemšanā vai pārvaldības pamatprocedūrās, piemēram, ēku iegādē vai ilgtermiņa nomas pārtraukšanā.
Kas attiecas uz trešo jautājumu par nenosauktu Beļģijas nekustāmā īpašuma uzņēmēju, Komisijai nekas nav zināms par spiedienu, par ko runāja cienītā deputāte.
Kas attiecas uz pēdējo, visplašāko jautājumu, esmu ļoti priecīgs paziņot cienītai deputātei, ka Eiropas Komisija savā 5. septembra paziņojumā par īpašuma politiku ir publiski paziņojusi savu vēlmi uzturēt stingru simbolisku klātbūtni Eiropas kvartāla centrā, līdztekus attīstot trīs papildu vietas ārpus šīs zonas. Šī politika dod iespēju nodrošināt vislielāko pievienoto vērtību sabiedrības līdzekļu izlietošanā un piespiest pazemināt augsto cenu līmeni Eiropas zonā. Saskaņā ar šo politiku Komisija 2008. gada jūnijā publicēja aicinājumu sniegt informāciju par tirgu, lai gūtu labākas zināšanas par esošajām iespējām ārpus Eiropas zonas attīstībai, sākot ar 2014. gadu. Šis aicinājums tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī, tādējādi nodrošinot pilnīgu pārredzamību. Komisija saņēma deviņus piedāvājumus un pašlaik veic to tehnisko izpēti.
Komisija vēlētos pārliecināt godājamos deputātus, ka vietas izvēle, kas jāizdara 2009. gadā, pamatosies uz katra piedāvājuma priekšrocību rūpīgu pārbaudi, saskaņā ar skaidrām procedūrām un Eiropas Komisijas un nodokļo maksātāju naudas izlietošanas vissvarīgākajām interesēm. Līdz šī lēmuma pieņemšanai Komisija nepaudīs viedokli ne par vienu no jau pārbaudītajiem piedāvājumiem.
Uz jautājumu, kad tiks paziņoti rezultāti arhitektu konkursam par Rue de la Loi, Komisija var tikai konstatēt, ka šis jautājums neietilpst Eiropas Komisijas kompetencē, bet tas jāuzdod Briseles galvaspilsētas reģionam, kurš uzsāka šo pilsētas plānošanas konkursu. Saskaņā ar Eiropas Komisijai pieejamo informāciju, gala rezultāts ir gaidāms 2009. gada pavasarī.
Es atvainojos par garo atbildi, bet arī sīkumi ir svarīgi.
Ingeborg Gräßle
(DE) Komisār, vienmēr ir liels prieks uzklausīt, ko jūs sakāt un apspriest jautājumus ar jums. Es esmu izveidojusi diagrammu, kurā ir attēlota jūsu īpašā padomnieka karjera. Es vēlētos jums pajautāt, kā jūs nodrošināt, ka nav nekādu interešu konfliktu. Šajā diagrammā parādās viens no cilvēkiem, kam ir liela nozīme jūsu jaunajos piedāvājumos. Tas ir kāds, kuram ar jūsu īpašo padomnieku jau ilgu laiku ir bijušas biznesa attiecības. Tātad, kā jūs nodrošināt, ka nerodas interešu konflikts?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Kā jau es teicu, viņš noteikti ir pazīstams ar daudziem cilvēkiem. Es esmu absolūti pārliecināts, ka nav nekādu interešu konfliktu. Viņš nav izteicis nekādus ierosinājumus attiecībā uz turpmākās politikas lēmumiem.
Es esmu pilnīgi pārliecināts, ka, tiklīdz šis lēmums būs pieņemts, jūs par to uzzināsiet. Ir ierosinātas deviņas vietas, bet es nezinu, kur ir šīs vietas. Es esmu lasījis avīzēs par dažiem ierosinājumiem. Jūs varat to vēlāk pārbaudīt, un tad jums kļūs pilnīgi skaidrs, kāpēc viens vai otrs lēmums tika pieņemts. Pagaidām nekas nav skaidrs, tāpēc es esmu ļoti ieinteresēts redzēt visus šos priekšlikumus.
Mans padomnieks ir pārbaudījis šo jautājumu no visiem aspektiem, un esmu absolūti pārliecināts, ka nav nekāda interešu konflikta un, protams, ka viņš nekādā gadījumā nav iesaistīts šāda veida lēmumu pieņemšanā.
Markus Pieper
(DE) Es gribētu vēl kaut ko pajautāt. Mēs saprotam, ka pašlaik tiek meklēta vieta īpašumam ārpus Eiropas kvartāla. Tomēr es uzskatu, ka tiek izmantota Eiropas nodokļu maksātāju nauda un Eiropas Parlamentam ir jāiesaistās pārredzamā procesā.
Mans jautājums ir šāds. Kā jūs pats, komisār, teicāt, deviņi dalībnieki jau ir atsaukušies aicinājumam sniegt informāciju un pašlaik tiek izvērtēti. Tomēr konkrētas izmaiņas ir uzsāktas vienā vietā, Heisela reģionā. Kā informācija, kuru jūs tikko mums sniedzāt, iet kopā ar to, ka šajā vietā acīmredzami jau notiek sagatavošanas darbi? Mēs vēlētos uzzināt kaut ko vairāk, jo īpaši, kad mēs tiksim informēti par kopējo situāciju un par procedūru.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Jūs tiksiet skaidri informēti par visu procedūru, un to var pārbaudīt. Tas būs ļoti skaidrs un pārredzams lēmums. Iemesls, kāpēc ir doma meklēt tā sauktās "citas vietas” ārpus Eiropas kvartālam, ir precīzi tāds, ka mēs vēlamies efektīvāk izlietot līdzekļus.
Ja mēs visus mūsu dienestus koncentrējam Eiropas kvartālā, tas dod iespēju nekustamā īpašuma attīstītājiem prasīt ļoti augstas cenas, kā mēs to jau esam redzējuši daudzos gadījumos. Tāpēc ir nepieciešams izveidot arī citas vietas, jo īpaši, lai taupītu līdzekļus. Tā ir galvenā ideja.
Mums jau ir dažas ēkas un dažas vietas ārpus Eiropas kvartāla. Mums ir ēkas Beaulieu, mums ir ēkas Rue de Genève un arī citur. Mēs esam ieinteresēti meklēt. Mēs prasījām piedāvāt 70 000 m2 un mēs izskatīsim visas iespējas.
Jūs minējāt Heiseli. Es par to lasīju avīzēs. Es neko nezinu par Heiseli. Jā, kopš es to izlasīju, vairāki Beļģijas politiķi nāca pie manis un izteica gan savu "par”, gan "pret” šai vietai, bet tā nekad nav tikusi uzskatīta par iespēju, kurai būtu jādod priekšroka. Nekas nav izlemts. Viss ir procesā.
Beļģijas un Briseles politiķi ļoti interesējas par šo apmešanās vietu un Briseles galvaspilsētas reģions arī ir ieinteresēts, lai mēs būtu apmetušies ārpus Eiropas kvartāla, tāpēc mēs pieņemsim šo lēmumu. Mums ir vērtēšanas komiteja, kas pašlaik izskata priekšlikumu, un pēc tam tas tiks izskatīts OIB valdē, bet pēc tam Komisijā. Tas būs pārredzams process. Tomēr es ierosinu nejaukties Beļģijas iekšējās debatēs un interesēs.
Temats: Eiro monētu un banknošu viltošana.
Vai Komisija varētu sniegt informāciju par pašreizējo situāciju attiecībā uz eiro monētu un banknošu viltošanu, kā arī analīzi, ko ES dara, lai apkarotu krāpniecību ar viltojumiem?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Eiropas Kopiena ir izstrādājusi vairākus pasākumus, lai pasargātu eiro no viltošanas, bet, atbildot uz jūsu jautājumu par situāciju attiecībā uz cīņu pret viltošanu, es varu teikt šo:
saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas publicēto informāciju 2008. gadā no aprites tika izņemtas pavisam 666 000 viltotas eiro banknotes, tātad, mazliet vairāk nekā 600 000 salīdzinājumā ar 20 miljardiem īsto eiro banknošu: šis skaitlis nav pārāk satraucošs. Vēsturiski 50 eiro banknote ir visbiežāk viltotā, bet 2008. gada otrajā pusē - pirmoreiz - visbiežāk viltotā banknote bija 20 eiro banknote.
Kas attiecas uz eiro monētām, 2008. gadā no aprites tika izņemts pavisam 100 095 viltojumu, kas, salīdzinot ar 2007. gadu, ir samazinājums par 7%, un divu eiro monēta nekad nav bijusi visbiežāk viltotā eiro monēta.
Tā kā tas tiek cieši uzraudzīts. Lomas ir sadalītas. Eiropas Centrālā banka ir atbildīga par koordināciju eiro banknošu viltošanas apkarošanai. Komisija, jo īpaši tās EKAB dienests, ir atbildīga par monētu viltošanu.
Reāli tiesību sargāšana notiek dalībvalstu līmenī, bet koordināciju veic Eiropas Centrālā banka. Mums ir tehniskais un zinātniskais centrs, kas veic jauno iezīmēto viltoto monētu analīzi un klasifikāciju.
Ir svarīgi minēt, ka Eiropolam ir nozīmīga loma viltojumu apkarošanā. Tāda ir situācija attiecībā uz eiro banknošu un monētu viltošanas jomu.
Liam Aylward
Komisār, ja jūs savā atbildēt norādāt, ka kopējā kontekstā tā ir ļoti maza problēma, tomēr es saņemu diezgan daudz sūdzību no mazajiem uzņēmumiem, ka viņiem kļūst aizvien grūtāk un viņi sastopas ar vairāk problēmām.
Lai risinātu viltošanas jautājumu, es uzskatu, ka ir būtiski svarīgi panākt maksimālu sadarbību starp policijas iestādēm, Eiropas Centrālo banku, par kuru jūs jau runājāt, un Eiropas Komisiju.
Vai jūs varētu ieskicēt pašreizējo situāciju attiecībā uz šī līmeņa sadarbību, un vai jūs tiešām esat apmierināti, ka sadarbības līmenis ir pietiekami labs un ciešs?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Es esmu tieši atbildīgs par EKAB, un EKAB, kā jau es teicu, ir atbildīgs par monētu viltošanu. Man nav nekādu pierādījumu, ka sadarbība starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm, tostarp, Eiropolu, kuru es esmu apmeklējis un redzējis tehnoloģijas, ar kurām konstatē viltotas banknotes, būtu vāja.
Tāpēc es uzskatu, ka situācija ir vairāk vai mazāk apmierinoša salīdzinājumā ar vairākām citām jomām, kur sadarbība nav tik laba. Bet viltojumu jomā Komisijai nav nekādu simptomu, ka būtu kādas problēmas sadarbībā starp Eiropolu un dalībvalstu tiesību sargājošajām iestādēm. Gluži pretēji, Eiropolam ir speciālisti no dalībvalstu tiesību sargājošajām iestādēm, un viņi strādā cieši kopā viltojumu apkarošanā.
Manolis Mavrommatis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, atzīmējot eiro desmitgadu jubileju šajā ekonomiskās krīzes laikā, es vēlētos jautāt Komisijai, vai tā paredz aicināt Centrālo Eiropas banku apstiprināt jautājumu par viena un divu eiro banknotēm, jo tie ir divi galvenie veidi, kas tiek viltoti, pēdējais gadījums bija ar Turcijas mārciņu, kas, kā jūs zināt, ir pēc izskata līdzīga divu eiro monētai un tāpēc joprojām tiek viltota.
Gay Mitchell
Es vēlētos pateikties komisāram par viņa atbildēm un pajautāt viņam, ja būtu trīs viltotāji - "A”, kas darbojas Vācijā, "B”, kas darbojas Īrijā, un "C”, kas darbojas Slovākijā - vai visi viņi saņemtu vienādu sodu, ja būtu pieķerti viltošanā.
Jautāšu savādāk - ja jūs esat naudas viltotājs, vai vienā valstī ir izdevīgāk darboties nekā citā, jo soda mērs tajā nav tik stingrs? Amerikas Savienotajās Valstīs valūtas viltošana ir nopietns noziegums. Vai Eiropas Savienībā mūsu attieksme ir tāda pati?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Pirmkārt, Turcijas lira man ir ļoti labi zināma. Tas nav Eiropas Centrālās bankas jautājums, bet es pats, kad biju vizītē Turcijā, izskatīju šo jautājumu kopā ar Turcijas valdību, un viņi apsolīja pakāpeniski likvidēt šo monētu un nomainīt, tā, lai tā nebūtu līdzīga Eiropas naudas monētām. Tātad vismaz tas ir apsolīts. Tas bija jau pirms pāris gadiem un vairāk šis jautājums nav izvirzīts, tātad, iespējams, šis process notiek.
Kas attiecas uz sadarbību, 2009. gada sākumā tika īstenota plaša operācija pret naudas viltotājiem kopā ar Itālijas iestādēm, tātad sadarbība notiek.
Runājot par tiesas spriedumiem, tas, protams, ir dalībvalstu tiesu iestāžu jautājums, un vairāk mana kolēģa Barrot kunga jautājums, bet es neesmu dzirdējis, ka Eiropas Savienība būtu uzsākusi kādu iniciatīvu, lai saskaņotu šos sodus. Tomēr es zinu, ka valstī, ko es pazīstu vislabāk, un arī citās valstīs naudas viltošana visur ir smags noziegums.
Protams, kā jau es teicu, pietiekami plaša sadarbība norisinās starp tiesību sargājošām iestādēm, lai cīnītos pret tiem, kas ir iesaistīti šajās darbībās, bet, cik man zināms, nav tādas iniciatīvas, lai saskaņotu tiesību aktus visā Eiropā.
Temats: ES budžeta izdevumu efektivitāte
Stājoties spēkā ES 2009. gada budžetam, kā Komisija turpinās nodrošināt, lai ES nodokļu maksātāju nauda tiktu maksimāli efektīvi izmantota un tēriņi tiktu samazināti līdz absolūtam minimumam?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Es par šiem jautājumiem, protams, varētu runāt vismaz stundu. Tas, ko mēs darām, tiek atspoguļots notiekošajā budžeta izpildes procesā un daudzos Komisijas paziņojumos, budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās un Budžeta kontroles komitejas runās. Tā kā, pirmkārt, es varu jūs pārliecināt, ka mēs ļoti nopietni attiecamies pret šiem jautājumiem, un situācija uzlabojas.
Sistēma ir šāda. Budžeta iestāde, proti, Parlaments, pilnvaro Komisiju izlietot naudu un nosaka, kura nauda var tikt izmantota, lai īstenotu Kopienas politikas virzienus. Ir īpaša budžeta izlietošanas programma, kurai ir pašai savs tiesisks pamats. Parlaments arī izstrādā šo tiesisko pamatu, tā kā budžeta iestāde lemj likumus saistībā ar budžetu.
Tālāk seko budžeta īstenošana, kas notiek dažādos līmeņos. Viens no tiem, protams, ir Komisija, kas ir galvenais dalībnieks budžeta īstenošanas procesā. Mūsu darbība finansiālās pārvaldības uzlabošanā tiek atspoguļota mūsu gada darbības pārskatos, un Revīzijas palāta ir devusi atzinumu, ka tie tiek uzlaboti un pienācīgāk atspoguļo situāciju.
Tas ir viens iekšējais jautājums. Otrs ir kontroles un revīzijas sistēmas, kas pēdējo gadu laikā arī ir nostiprinātas, piemēram, pētniecības fondu iekšējās politikas virzienos, kur mēs esam pastiprinājuši kontroli un palielinājuši revizoru skaitu. Šajā konkrētajā jomā ir svarīgi arī tas, ka darbojas dalīta vadība. Daudz kas ir atkarīgs arī no dalībvalstu ieguldījuma un pieliktajām pūlēm izlabot kļūdas un nepieļaut līdzekļu izšķērdēšanu. Arī šajā jomā ir uzlabojumi. Ir ieviests pilnīgi jauns instruments, visu ieņēmumu dienestu pārskatu tā sauktais gada kopsavilkums. Pagājušajā gadā tie pirmoreiz tika rūpīgi izanalizēti, un tagad tas tiek atkal darīts.
Tātad situācija uzlabojas. Revīzijas palātas ziņojums, kas arī ir ievērojami mainīts kopš mūsu perioda sākuma, tagad nosaka izmaiņu daudzumu. Šo izmaiņu daudzuma noteikšana arī rāda, ka ir panākti uzlabojumi. Tātad Eiropas nauda tiek stingri pārvaldīta, dažās jomās pat pārāk stingri. Mēs varam parādīt, kas ir padarīts. Bet mēs varam arī skaidri pateikt, ka tas ir tālu no pilnības. Tas ir liels mehānisms, kam jādarbojas bez problēmām. Saskaņā ar Revīzijas palātas prognozēm, galvenajās jomās 98% no visiem darījumiem tiek veikti bez kļūdām. Struktūrfondu jomā šis skaitlis ir gandrīz 90%, tā kā lielākajā daļā darījumu nebūs kļūdu, un visas kļūdas tiks izlabotas. Lēmumu par korekcijām skaits attiecībā uz struktūrfondiem ir ievērojami pieaudzis šī perioda laikā. Es, protams, varu jums sniegt daudzus skaitļus, ja nepieciešams. Tie ir daži rādītāji, bet, protams, ir skaidrs, ka tas viss kopā nedod atbildi uz vienkāršu jautājumu: "Kā tiek pārvaldīts Eiropas budžets?”
Gay Mitchell
Vai komisāram ir zināms, ka Revīzijas palāta konstatēja, ka tikušas pieļautas nepiedodamas kļūdas izmaksās gandrīz visās septiņās politikas jomās, izņemot divas, kas iekļautas 140 miljardu eiro lielajā budžetā? Un, jā, uzlabojumi tika panākti: revizori aplēsa, ka vismaz 12% Kohēzijas fonda nevajadzēja atmaksāt pagājušajā gadā un šogad šis skaitlis samazinājās uz 11% - tas ir uzlabojums. Bet 11% ir 462 miljoni eiro. Vai Komisija uzskata, ka tas ir pieņemami?
Citās politikas jomās - lauksaimniecības, vides, ārējās palīdzības, attīstības un paplašināšanās, pētniecības, enerģijas un transporta, izglītības un pilsonības - kļūdu koeficients (es lietoju vārdu "kļūda”) bija starp 2% un 5%, un revizori novēroja, ka ir "neproporcionāli” (tas ir viņu termins) liels kļūdu koeficients lauku attīstības, jomā, kas tagad sasniedz 20% no zemnieku saimniecību izmaksām, un tas turpina augt.
Tas ir nepieļaujami, komisār! Vai mēs varam sagaidīt, ka tiks panākta uzlabošanās?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Tas, protams, ir jāuzlabo, bet jums arī jāsaprot, ka mēs runājam par kļūdām. Piemēram, skaitli 12% pagājušajā gadā veidoja piemēri, ko izmantoja Revīzijas palāta, izmantojot pilnīgi precīzu metodoloģiju. Šie piemēri veidoja summu 63 miljoni eiro. Visi šie piemēri tika koriģēti, atjaunoti un nepieciešamie dokumenti iesniegti. Tāpēc jautājums par 12% 2006. gadā ir atrisināts.
Kļūdas nav naudas izšķiešana: kļūdas ir kļūdas, kas tiek labotas. Visi skaitļi, kas rāda, kas tiek darīts, lai atgūtu nepareizi izmaksāto naudu, ir pieejami Budžeta kontroles komitejā.
Piemēram, šogad Reģionālās attīstības fonds pieņēma lēmumus atgūt gandrīz 2,3 miljardus eiro no dalībvalstīm, pieņemot, ka nav citu korekciju, bet tas ir process, kurā pagājušajā gadā mums bija daudz mazāka rocība nekā iepriekšējā, tomēr jums jāsaprot, ka mēs runājam par kļūdām.
Pašlaik Revīzijas palāta ir iesniegusi šo izpildes dokumentu, šo atskaiti. Pamatojoties uz šo atskaiti, tā ir iesniegusi abus divus gadījumus EKAB turpmākai izskatīšanai - viens gadījums tiek slēgts, bet otrs tiek izskatīts. Tie ir iespējamie krāpniecības gadījumi. Man jāsaka, ka situācija nav tik slikta, lai gan mums, protams, jānodrošina, ka nauda tiek visur pienācīgi izlietota.
Justas Vincas Paleckis
Komisār, finansiālās krīzes rezultātā kā solidaritātes apliecinājums dažās ES dalībvalstīs ministru, deputātu un Eiropas Parlamenta deputātu algas tika samazinātas par 10%, 15% un 20%.
Vai jūs atbalstītu šādu ideju? Es zinu, ka tās īstenošana ir sarežģīta, bet vai to būtu iespējams īstenot Eiropas Komisijā vismaz teorētiski?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ņemot vērā, ka enerģijas efektivitāte ir viena no prioritārajām jomām ES ekonomikas atveseļošanā un klimatu pārmaiņu apkarošanā, es uzskatu, ka ir nepieciešams izveidot Eiropas enerģijas efektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu, lai palielinātu sabiedriskos un privātos fondus īpašu projektu īstenošanai visā Eiropas Savienībā. Tā tiktu nodrošināts efektivitātes modelis Eiropas sabiedrības naudas izmantošanai. Es vēlētos zināt, kāds ir Komisijas viedoklis šajā jautājumā.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Es nezinu, kāda ir Parlamenta nostāja jautājumā par algām. Tad ir jāizstrādā Civildienesta noteikumi, kas ir ļoti sarežģīts jautājums. Komisija nolēma sākumā neizstrādāt Civildienesta noteikumus, bet likt mehānismam darboties bez problēmām. Neviens, zinot, cik sarežģīti ir izstrādāt Civildienesta noteikumus, līdz šim nav ierosinājis darīt to vēlreiz.
Protams, ja mēs izvirzām šādu priekšlikumu, mums tas jāapspriež ar mūsu sociālajiem partneriem, arodbiedrībām. Mēs varam to apspriest, vai uzdot šos jautājumus tieši, bet ir ļoti maza iespēja, ka Civildienesta noteikumus varētu izstrādāt līdz Parlamenta un Komisijas darbības termiņa beigām.
Kas attiecas uz fondiem, es nesapratu jautājumu. Vai jūsu ierosinājums bija apvienot visus fondus? Vai jūs varētu atkārtot jautājumu?
Silvia-Adriana Ţicău
Es ierosinu izveidot Eiropas fondu, kas būtu veltīts enerģijas efektivitātes jomai, bet tikai Eiropas Savienībā īstenotiem projektiem. Es domāju, ka tas būtu ļoti noderīgi Eiropas Savienības ekonomikas ilgtspējīgai attīstībai.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Tas ir plašs jautājums. Es varu vienīgi nodot šo jautājumu kolēģiem.
Mēs kopā ar Parlamentu jautājam dalībvalstīm, vai šāda apjoma līdzekļi - šie 5 miljardi eiro - var tikt nodrošināti enerģijas efektivitātei vien. Līdz šim par to ir bijušas ļoti karstas debates Padomē.
Ir dažas iespējas atbalstīt enerģijas efektivitāti, izmantojot Kohēzijas fondus. Bet kaut kāda jauna fonda izveidošana, iespējams, izraisītu ļoti ilgas debates. Es nezinu, cik vērtīga ir šī ideja, jo enerģija joprojām neietilpst Kopienas atbildības jomā - tas ir stingri nacionāls jautājums.
Redzot, kas notiek ar šiem 5 miljardiem eiro, es neesmu tik sajūsmināts attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstīm dažādu finanšu instrumentu veidošanā. Bet ideju es, protams, varu atbalstīt.
Temats: Nolīgumi ar Andu Kopienas valstīm
Ņemot vērā institucionālās problēmas, ar kādām pašlaik sastopas Andu Kopiena, vai Komisija uzskata, ka joprojām ir iespējams koplīgums ar Andu Kopienu, vai tā uzskata, ka pieņemamāks būtu atsevišķs nolīgums ar vienu vai vairākām CAN loceklēm?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Paldies par iespēju iztirzāt tik ļoti interesantu jautājumu par mūsu ārpolitiku Andu Kopienas jautājumā.
Sarunas reģionos ar Andu Kopienu pagājušā gada vasarā nonāca strupceļā Andu Kopienas nespējas vienoties par kopējām sarunu pozīcijām noteiktās ar tirdzniecību saistītās jomās dēļ. Šīs atšķirības zināmā mērā atspoguļo dažādu valstu dažādās pieejas ekonomikas un tirdzniecības politikas sektorā.
Neskatoties uz dažu Andu Kopienas valstu pieliktajām pūlēm pārvarēt šo strupceļu, Komisija varēja tikai atzīmēt, ka konsensuss attiecībā uz sarunu turpinājumu ir zaudēts. Šādos apstākļos un neatsakoties no starpposma mērķa izveidot asociāciju starp Andu Kopienu un Eiropas Savienību, Komisija ierosināja Padomei jaunu divpusēju sarunu veidu, ko Padome apstiprināja 19. janvārī.
Pirmkārt, un ar mērķi saglabāt un nostiprināt attiecības starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu, Komisija ierosina pilnveidot un atjaunot 2003. gada politisko dialogu un sadarbības nolīgumu.
Otrkārt, Komisija ierosina apspriest daudzpusēju tirdzniecības līgumu ārpus Andu Kopienas ietvariem ar tām valstīm, kas ir gatavas un spēj uzņemties mērķtiecīgās, visaptverošās un ar PTO saistītās tirdzniecības sarunas. Tiek aicinātas, protams, visas.
Ņemot vērā neatbilstības starp Andu Kopienas valstīm attiecībā uz asociatīvo līgumu tirdzniecības daļu, Komisija uzskata, ka vispiemērotākā ir ierosinātā pieeja, lai ļautu mums turpināt pragmātiskā un konstruktīvā veidā, turpinot sniegt atbalstu Andu Kopienai un Andu integrācijai.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es piekrītu jūsu teiktajam, ka šī ir vispiemērotākā pieeja, kā turpināt. Es šīs pēdējās dažas dienas pavadīju Bolīvijā un regulāri sekoju notikumiem.
Konkrētais jautājums, ko es vēlos jums uzdot, ir šāds: kad es biju šeit, tika izvirzīts arguments, ka šie nolīgumi var būt pretrunā ar Kartāgas vienošanos - tā ir vienošanās, uz kuru pamatojas Andu Kopienas dibināšana - un ka šī vienošanās, iespējams, varētu būt jāgroza.
Vai Komisija pašlaik var pateikt, vai var noslēgt nolīgumus, neizdarot grozījumus Andu Kopienas dibināšanas līgumā?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Es domāju, ka šis konkrētais jautājums ir diezgan sarežģīts. Pēc tā, ko es esmu lasījis šajā brīfingā, es domāju, ka, pamatojoties uz šīs Andu Kopienas vienošanās, ir iespējams to īstenot, bet es būtu ļoti priecīgs, ja varētu sniegt sīkāku informāciju caur mūsu dienestiem.
Reinhard Rack
(DE) Eiropas Parlaments ir attīstījis savas attiecības ar Latīņameriku jaunā līmenī, jo tagad mums ir savstarpējas attiecības starp Eiropas Parlamentu un gandrīz visiem Latīņamerikas parlamentiem, tostarp, Andu Parlamentu, caur EiroLat. Vai tā ir piespiedu pragmātiska atgriešanās pie divpusējām attiecībām, patiesi pareiza pieeja, vai mums jāmēģina veidot intensīvs dialogs ar Latīņameriku kopumā, tikai ņemot vērā konkrētas prasības attiecībā uz īpašiem pasākumiem?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Jā, es noteikti varu teikt, ka tāda ir Komisijas pieeja. Mēs vienmēr esam bijuši par nolīgumiem starp daudzpusīgām organizācijām, un mēs vienmēr saskatām briesmas divpusējos risinājumos, kas var viegli radīt jucekli.
Es esmu ļoti priecīgs, ka man bija jādodas uz Barbadosu parakstīt Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un 14 valstīm Karību reģionā. Tas tiešām bija liels sasniegums. Tas ievērojami veicināja un paātrināja tirdzniecību starp šīm valstīm un tika apsveikts kā ļoti pozitīvs solis. Tāpēc mēs, protams, centīsimies īstenot šo daudzpusējo pieeju.
Temats: PMOI svītrošana no ES teroristu saraksta.
2008. gada 4. decembrī Pirmās instances tiesa (PIT) atcēla Padomes 2008. gada 15. jūlija lēmumu atstāt Irānas Tautas Mujahedin (PMOI) ES teroristu sarakstā.
Spriedumā bija uzsvērts, ka Padome bija pārkāpusi PMOI tiesības uz aizstāvību un efektīvu tiesisku aizsardzību un ka Padome nevarēja pierādīt organizācijas PMOI saistību ar terorismu. Spriedumā bija noteikts, ka Francijas valdības iesniegtā lieta nebija balstīta uz "nopietniem un ticamiem pierādījumiem” un ka šī lieta attiecās uz personām, kuras tiek turētas aizdomās par dalību PMOI, nevis PMOI organizāciju.
Šis spriedums ir pēdējais no Apvienotās Karalistes Augstākās tiesas un Apelācijas instances tiesas, kā arī PIT spriedumiem par labu PMOI, un tajos ir uzsvērts, ka organizācija PMOI nav saistīta ar terorismu un neplāno iesaistīties teroristiskā darbībā.
Kāda nostāja šai saistībā ir Komisijai, kurai būtu jānodrošina tiesiskums?
Kāda loma ir Komisijai attiecībā uz taisnīga procesa un dabisko tiesību nodrošināšanu jebkurai organizācijai, kas nonāk šādā situācijā?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Kā jau jūs visi zināt, Eiropas Savienība nosoda visus terorisma veidus un ir stingri pārliecināta, ka, lai cīņa pret terorismu būtu efektīva un ticama, ir jāievēro cilvēktiesības.
Sankcijas pret teroristiem īsteno, pamatojoties uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un Komisija ir saistīta ar dalībvalstu vienbalsīgi pieņemtajiem lēmumiem Eiropas Savienības Padomē. Tādējādi Komisija atbilstīgi ir ņēmusi vērā to, ka Pirmās instances tiesa tās 2008. gada 4. decembra spriedumā atcēla Padomes 2008. gada 15. jūlija lēmumu, ar kuru Irānas Tautas Mujahedin (PMOI) tika iekļauta teroristu organizāciju sarakstā.
Tiesa norādīja, ka nav ievērotas PMOI tiesības uz aizstāvību un efektīvu tiesisko aizsardzību. Tā īpaši uzsvēra, ka pirms lēmuma pieņemšanas nav paziņoti kritēriji iekļaušanai sarakstā. Tādēļ organizācijai pirms lēmuma pieņemšanas netika dota iespēja darīt zināmu savu viedokli. Lai nodrošinātu šā sprieduma izpildi, Padome 2009. gada 26. janvārī pieņēma jaunu personu un organizāciju sarakstu, pret kurām vērsti īpaši ierobežojoši pasākumi terorisma apkarošanas nolūkā, bet organizācija Irānas Tautas Mujahedin šajā sarakstā netika iekļauta.
Šai saistībā ir būtiski arī pieminēt, ka 2008. gada 23. oktobra pielikumā Eiropas Kopienu Tiesa apstiprināja, ka pašreizējā procedūrā teroristu organizāciju iekļaušanai sarakstā, ko piemēro Padome sankciju gadījumā, kas nav balstītas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas sankcijām, ir ņemtas vērā iesaistīto personu un organizāciju cilvēktiesības. Šī procedūra paredz abu pušu uzklausīšanu, savlaicīgu kritēriju paziņošanu iekļaušanai sarakstā un iespēju iesaistītajām personām vai organizācijām darīt zināmu savu viedokli.
Avril Doyle
Es vēlos pateikties komisāram. Kad es 2008. gada 17. decembrī iesniedzu šo jautājumu, es patiešām nespēju iedomāties, ka mēs ārlietu ministru sanāksmē 26. decembrī dzirdēsim tik labas ziņas.
Es vēlos, lai jūs zinātu, ka es nosodu visas terorisma izpausmes. Bet tajā pašā laikā es vēlos jautāt, vai tas ir pieņemami, ka visi Ministru padomes sastāvi konsekventi atsakās veicināt tiesiskumu un ignorē Pirmās instances tiesas spriedumus?
Noslēgumā es vēlos jautāt, vai Komisija pēc Eiropas ārlietu ministru 2009. gada 26. janvārī pieņemtā lēmuma ir izjutusi oficiālu vai citādu reakciju no pašreizējā Irānas režīma puses?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Kā jau es teicu, tas bija Padomes lēmums, un tagad Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka šis lēmums bija nepilnīgs. Es ticu, ka Padome un citas Eiropas iestādes ņems vērā Tiesas spriedumus.
Eiropas Kopienu Tiesa norādīja, ka lēmums neatbilst pamatprasībām un procedūras prasībām, un Padome ņēma vērā šo lēmumu. Šis jautājums tika pārrunāts GAERC, un Padome nolēma neiekļaut šo organizāciju jaunajā 2009. gada 26. janvārī pieņemtajā teroristu organizāciju sarakstā.
Bet es neesmu informēts par jebkādu reakciju no Irānas valdības puses. Gluži pretēji - kolēģi apgalvo, ka no Irānas valdības puses nav bijis nekādas reakcijas.
Pēc manām domām, šīs procedūras būs noderīgas arī attiecībā uz visām niansēm organizāciju vai personu iekļaušanai teroristu organizāciju sarakstā un nodrošinās iespēju sniegt pretargumentus. Tas, manuprāt, ir pozitīvs solis.
Andreas Mölzer
(DE) Kā redzams, teroristu saraksts ir sastādīts, pamatojoties uz informāciju, kas ne vienmēr ir uzticama. Vai pēc Irānas Tautas Mujahedin (PMOI) svītrošanas no teroristu saraksta tiek plānota ES teroristu saraksta pārskatīšana un atjaunināšana?
Siim Kallas
Komisijas loceklis. - Šis saraksts, nepašaubāmi, tiek periodiski pārskatīts. Dalībvalsts ierosinājums izmantot citu pieeju, svītrot kādu organizāciju no šā saraksta vai papildināt to pilnīgi noteikti ir iemesls šā saraksta pārskatīšanai. Tas ir dinamisks process - saraksts nav nemainīgi noteikts uz visiem laikiem. Ir jābūt iemesliem jaunas pieejas izmantošanai, bet sarakstu var pārskatīt, ja rodas jauni iemesli.
Temats: ES un Islandes attiecības nākotnē.
Islande ir EBTA locekle, ES un Islandes ekonomiskās attiecības lielākoties tiek īstenotas saskaņā ar EEZ noteikumiem, Islande ir Šengenas Nolīguma asociētā dalībniece, un tā īsteno daudzas citas sadarbības formas ar ES tirdzniecības, ekonomikas un sociālajā jomā. Finanšu krīzes seku ietekmē sākās runas par to, ka Islande, kas nav ES dalībvalsts, varētu pievienoties eirozonai. Kā šāda notikumu attīstība varētu ietekmēt ES un Islandes attiecības, jo īpaši sadarbību vides un jūrniecības/zvejniecības jomā, un vai Eiropas Komisija ir domājusi par to, kā rīkoties šādā situācijā? Vai pastāv iespēja, ka šādai notikumu attīstībai, ja tā īstenosies, var sekot līdzīgas vienošanās ar citām valstīm, kas nav ES dalībvalstis?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Par šo jautājumu, neapšaubāmi, ir sākušās ļoti intensīvas diskusijas, par kurām mēs gadu atpakaļ pat nevarējām iedomāties. Mēs nevarējām iedomāties, ka notiks diskusijas par iespējamām radikālām izmaiņām ES un Islandes attiecībās. Jautājums ir par to, kā Islandes pievienošanās eirozonai, nepievienojoties ES, varētu ietekmēt ES un Islandes attiecības.
Vispirms es vēlos uzsvērt, ka pašlaik - kamēr mēs šeit runājam - Islandē notiek intensīvas debates par tās attiecībām ar ES, tostarp par dalību Eiropas Savienībā. Komisija cieši seko līdzi šīm debatēm.
Jautājumu par Islandes kandidēšanu uz pievienošanos ES var izlemt tikai Islandes tauta, un, ja Islande iesniegs pieteikumu, Komisija un dalībvalstis rīkosies saskaņā ar EK līgumā noteiktajām procedūrām. Es varu jums galvot, ka mēs izskatīsim pieteikumu tik atbilstīgi, cik vien tas ir iespējams.
Attiecībā uz īpašo jautājumu par eiro ieviešanu Islandē, nepievienojoties ES, Islande, neapšaubāmi, var vienpusēji pieņemt šādu lēmumu, bet ir skaidri jādara zināma Komisijas stingrā nostāja, kā arī Eiropas Centrālās bankas viedoklis, ka vienpusēja pievienošanās eirozonai nav Islandei vēlams politisks risinājums. Šāds risinājums neradītu pozitīvu ietekmi uz ES un Islandes attiecībām.
Islande ir potenciālā ES kandidātvalsts, tādēļ tai būtu jānodrošina ilgtermiņa monetārā integrācija eirozonā, ņemot vērā iespēju kļūt par ES dalībvalsti. Tas nozīmē, ka Islandei ir jāievieš eiro tikai pēc iestāšanās ES un pēc EK līgumā noteikto saistību izpildes.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Komisāra kungs, es vēlos uzdot jautājumu saistībā ar jūsu komentāru par Islandes pieteikumu kandidēt dalībai Eiropas Savienībā - ņemot vērā pašreizējo saspīlēto ekonomisko situāciju, ja šāds pieteikums tiktu iesniegts, vai Eiropas Savienība izvēlētos kādu "īsāko ceļu” vai īstenotu operatīvu procedūru, lai nodrošinātu šāda pieteikuma izpildi? Ko Eiropas Savienība darītu, lai nodrošinātu ātru šāda pieteikuma izpildi, ja tas vispār ir iespējams?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Es nedomāju, ka ir iespējams nodrošināt īpašu attieksmi pret Islandi. Kādu laiku atpakaļ mēs piedalījāmies sarunās ar valstīm, kuras ir kļuvušas par Eiropas Savienības dalībvalstīm, un tagad mēs piedalāmies sarunās ar valstīm, kuras vēlas pievienoties Eiropas Savienībai - pieejai ir jābūt vienlīdzīgai, tai ir jābūt vienādai attiecībā uz visām valstīm. Sarunas būs tādas pašas, kā ar citām kandidātvalstīm. Es neredzu iespēju šajās sarunās piedāvāt "īsāko ceļu”.
Tas, ka Islande, iespējams, ir diezgan labi sagatavojusies dalībai ES, ir cits jautājums. Es nezinu, cik lielā mērā tā jau ir pieņēmusi tiesību aktus, kas atbilst Eiropas Savienības tiesību aktiem, un tas ir pats būtiskākais jautājums.
Jebkurā gadījumā es esmu pārliecināts, ka arī dalībvalstis uzskata, ka attieksmei ir jābūt pilnīgi taisnīgai un vienlīdzīgai pret visām iespējamām kandidātvalstīm. Tāds ir mans viedoklis. Komisijā nekad nav runāts par kādu īpašu attieksmi vai "īsāko ceļu”.
Andreas Mölzer
(DE) Ja Islande pievienosies ES vai eirozonai, kā Komisija plāno novērst smagi cietušās Islandes ekonomikas un finanšu sistēmas iespējamo apdraudējumu eiro stabilitātei vai pat eiro valūtai kā tādai?
Avril Doyle
Kā Zivsaimniecības komitejas priekšsēdētāja vietnieks es vēlos lūgt komisāram sniegt plašāku atbildi attiecībā uz to, kā Islandes dalība ES varētu ietekmēt Islandes un ES Nolīgumu par sadarbību zvejniecības jomā?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Šie abi ir diezgan specifiski jautājumi. Es vēlreiz vēlos uzsvērt pamatnostāju, tā ir, šīm sarunām ir jābūt tādām pašām, kādas tās bija ar citām dalībvalstīm.
Bet Islandes iedzīvotāju skaits ir zem 300 000, proti, tas ir neliels un nebūs liela nasta Eiropas ekonomikai. Pēc manām domām, pamatideja ir tāda, ka Islande var dot zināmu ieguldījumu, jo tā ir ekonomika, kas var pārvarēt pašreizējās grūtības.
Es domāju, ka dalībvalstis Islandi rūpīgi uzraudzīs un vispirms to aicinās ieviest kārtību valsts iekšienē. Tā ir pirmā prasība, un pēc tam mēs varam jautāt, kādu ieguldījumu Islande var dot Eiropas Savienības ekonomikā.
Attiecībā uz zvejniecības nolīgumu es vēlos vēlreiz norādīt, ka tas ir ļoti specifisks jautājums. Tomēr es atceros, ka šis jautājums vairākas reizes tika minēts iepriekšējo paplašināšanās sarunu laikā.
Es domāju, ka zvejniecības jautājums sarunās ar Islandi būs vissarežģītākais, jo tai ir diezgan lielas priekšrocības, ko pilnīgi noteikti apstrīdēs vairākas dalībvalstis. Es domāju, ka tas būs būtiskākais sarunu elements nākotnē.
Es nezinu, kādā mērā spēkā esošais nolīgums ir piemērojams vai piemērots attiecībām starp Islandi un citām ES dalībvalstīm nākotnē. Tomēr, kā attiecīgās komitejas loceklis, jūs zināt, ka šī bija ļoti būtiska tēma sarunās starp Norvēģiju un dažām dalībvalstīm. Neskatoties uz iepriekš minēto, pēc manām domām, šodien vēl neviens nevar skaidri pateikt, kādi solījumi vai problēmas ir sagaidāmas šajā konkrētajā jomā.
Priekšsēdētāja
Paldies jums, komisāra kungs, paldies jums par to, ka palīdzat mums šovakar sniegt atbildes uz tik daudziem jautājumiem.

Temats: Ziņojums par demogrāfiju.
2008. gada novembrī Eiropas Komisija publicēja tās Ziņojumu par demogrāfiju, kurā bija uzsvērtas problēmas, ar kurām Eiropa saskarsies nākamajās desmitgadēs saistībā ar sabiedrības novecošanu. Ziņojumā bija atzīts, ka, lai risinātu šīs problēmas, būs jāveic dažādi politiski pasākumi, tostarp jāstiprina solidaritāte starp paaudzēm saistībā ar ilgtermiņa aprūpi, jānodrošina profesionālo aprūpētāju atzīšana un, visbūtiskākais, jānodrošina lielāks atbalsts ģimenes aprūpētājiem.
2008. gada decembrī Komisija publicēja tās ziņojumu par pārstrukturēšanu Eiropā, kurā arī bija minētas šādas demogrāfiskās problēmas un norādīts, ka Eiropas iespējamie pieauguma tempi var samazināties laikā, kad būs nepieciešami ievērojami papildu resursi, lai nodrošinātu vecāka gadagājuma cilvēku, kuru skaits arvien pieaug, vajadzības, jo viņiem būs nepieciešama pienācīga pensija un veselības un ilgtermiņa aprūpe.
Ņemot vērā to, ka ģimenes aprūpētāji ir un arī turpmāk būs būtiska un neatņemama mūsu sociālās un veselības aprūpes sistēmas daļa, vai Komisija var sniegt komentārus attiecībā uz to, kādus īpašus pasākumus tā ir veikusi, lai piedāvātu politiskus risinājumus šīm problēmām, jo īpaši attiecībā uz lielāku atbalstu ģimenes aprūpētājiem?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, 2008. gada jūlijā pieņemtajā atjaunotajā sociālajā darba kārtībā Komisija apņēmās nodrošināt novecojošās sabiedrības vajadzības. Lai risinātu jautājumu par novecojošo Eiropas sabiedrību, ir jāīsteno virkne stratēģisku pasākumu, tostarp, jāveic nepieciešamo veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformu izvērtējums nolūkā nodrošināt novecojošās sabiedrības vajadzības, un jāņem vērā valsts finansējuma ilgtspējība, atbalstot pētniecību jomās, kas nodrošinātu informāciju tehnoloģiju izmantošanu, lai palīdzētu uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku veselību un dzīves apstākļus.
Komisija pašlaik beidz darbu pie Kopīgā ziņojuma projekta par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu 2009. gadā, kurā būs skaidri noteikta nepieciešamība nodrošināt ilgtermiņa ienākumu atbilstību un ilgtspējību, uzlabot veselības aprūpes efektivitāti un mazināt nevienlīdzību veselības aprūpes jomā. Tajā būs pievērsta uzmanība arī problēmām, kas dažām dalībvalstīm ir jārisina pensiju, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā. Tās ir aprakstītas pievienotajos pētījumos par atsevišķām valstīm.
Attiecībā uz politiku atbalsta sniegšanai tiem, kas neformāli aprūpē savus ģimenes locekļus, lēmums ir jāpieņem katrai dalībvalstij. Tomēr Komisija var veikt "katalizatora” funkciju pārmaiņu veicināšanai, atbalstot dalībvalstu centienus. Izmantojot atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas jomā, Komisija cenšas iedrošināt dalībvalstis izstrādāt politikas ģimenes locekļu atbalstam.
Kopīgajā ziņojumā 2008. gadam Komisija un dalībvalstis uzsvēra politiku nozīmi neformālās aprūpes jomā, tostarp tādu pasākumu nozīmi, kā mācības un metodiskās vadības iespējas, pagaidu aprūpe, atvaļinājums aprūpes nodrošināšanai un atbilstīga sociālā aizsardzība neformālās aprūpes sniedzējiem. Turklāt Komisija atbalsta šo politiku izstrādi dalībvalstu līmenī, veicot savu ieguldījumu, organizējot pētījumus un konferences par šo jautājumu.
Marian Harkin
Paldies par atbildi, komisāra kungs. Jūs runājat par novecojošās sabiedrības vajadzībām. Aprūpes nodrošināšana, neapšaubāmi, ir viena no tām. Jūs minējāt pensiju sistēmu reformas, un man ir prieks to dzirdēt, jo tie, kuri aiziet no darba, - nereti, lai aprūpētu bērnus un vecāka gadagājuma cilvēkus, - neveic atbilstošas sociālās nodrošināšanas iemaksas, un bieži vien tieši aprūpētāji nesaņem pietiekamu pensiju.
Jūs minējāt, ka jautājums par ģimenes aprūpētājiem ir dalībvalstu kompetencē, un es tam piekrītu. Sniedzot man atbildi, jūs arī minējāt, ka mācību nodrošināšanai varētu izmantot finansējumu no Eiropas Sociālā fonda. Es gribētu, lai jūs šai iespējai pievērstu lielāku uzmanību.
Noslēgumā es vēlos teikt, ka aprūpētāji strādā, - viņi ir darbinieki, kas strādā bez atlīdzības. Mani interesē jūsu viedoklis par aprūpētājiem nodarbinātības un sociālo lietu kontekstā, kas ir jūsu pārstāvētā ģenerāldirektorāta kompetencē.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Visās situācijās, strādājot pie visiem Komisijas dokumentiem, mēs ņemam vērā to, ka saistībā ar sabiedrības novecošanu arvien lielāks skaits personu būs iesaistīts apgādājamo aprūpē. Tiek ievērota arī pilnīgi skaidra dzimumu vienlīdzības politika, jo viens no riskiem saistībā ar neplānotu attīstību ir tāds, ka tieši sievietes - turklāt ievērojami lielāks pārsvars - uzņemas atbildību par grūtībās nonākušiem ģimenes locekļiem, kuri lielākoties ir gados vecāki cilvēki. Jautājums par finansējumu šādiem aprūpētājiem ir dalībvalstu kompetencē. Dalībvalstis var izstrādāt visdažādākās programmas, lai atbalstītu tos, kuri rūpējas par apgādājamām personām, un vairumā dalībvalstu tiek īstenotas dažas šādas programmas.
Tā kā jūs pieminējāt Eiropas Sociālo fondu, es vēlos norādīt, ka Eiropas Sociālais fonds, kā zināms, nevar apņemties finansēt apgādājamo aprūpi, bet tas var izstrādāt un palīdzēt izstrādāt dažādas nozīmīgas programmas aprūpētājiem. Manis pieminētās mācības galvenokārt ir vērstas uz to, ka, ja mēs vēlamies rūpēties par kādu personu, kas, iespējams, ir mums tuva un ar kuru mums ir emocionāla saikne, tad neskatoties uz visiem mūsu centieniem un labo gribu, citas personas aprūpe patiesībā zināmā mērā ir profesionāls darbs. Tādēļ pozitīvi ir vērtējams tas, ka šie aprūpētāji iegūst pamatzināšanas un pieredzi, jo galu galā ieguvēji ir arī viņi - ne tikai ievērojami uzlabojas aprūpes līmenis, bet viņu darbs tiek būtiski atvieglots. Tas ir viens no iemesliem, kādēļ mēs strādājam šajā virzienā.
Es vēlos uzsvērt vēl kādu aspektu, kurš iepriekš netika minēts, bet kuram mēs arī pievēršam uzmanību, un tas ir vardarbība un nežēlīga izturēšanās pret vecāka gadagājuma cilvēkiem. Vairumā gadījumu ir skaidrs, ka nežēlīga izturēšanās tiek pieļauta nevis atbildīgās personas rakstura iezīmju, bet gan apstākļu sakritības dēļ. Veicamais uzdevums vienkārši ir pārāk sarežģīts, un šie cilvēki nespēj tikt ar to galā. Mēs vēlamies īstenot pasākumus, lai, izmantojot Eiropas Sociālā fonda finansējumu, risinātu arī šo problēmu.
Priekšsēdētāja. - Tā kā jautājuma Nr. 51 autora šeit nav, tas tiek izlaists
Mēs skatīsim nākamo jautājumu, ko iesniedza B. Crowley, kuru pārstāv E. Ryan.

Temats: Nabadzība Eiropas Savienībā.
Solidaritāte ir Eiropas Savienības raksturīgā iezīme, un tās pamatvērtības citu starpā ir investīcijas cilvēkos, vienlīdzīgu iespēju veicināšana un cīņa pret nabadzību. Ņemot to vērā, vai Komisija var minēt, kādus risinājumus ir paredzēts izmantot nākotnē, lai nodrošinātu Eiropas nabadzības apkarošanas plānu integrāciju dalībvalstu politikās?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, ieviešot Lisabonas stratēģiju, Eiropas Savienība sev noteica ambiciozu mērķi - ievērojami mazināt nabadzību līdz 2010. gadam. Kopš tā laika Eiropas Savienība ir izstrādājusi instrumentus šā mērķa sasniegšanai. Atklātā koordinācijas metode sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā ir palīdzējusi nostiprināt cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību un nodrošinājusi atbalstu dalībvalstu centieniem.
Šai sadarbībai starp dalībvalstīm bija ļoti labi rezultāti. Es minēšu trīs piemērus: pašlaik 22 dalībvalstis ir noteikušas konkrētu mērķi bērnu nabadzības mazināšanai; pilsoņi un uzņēmumi ir cieši iesaistījušies valstu nabadzības apkarošanas stratēģiju īstenošanā; un sociālās integrācijas stratēģijas ir iestrādātas politikās daudzās jomās - nodarbinātībā, izglītībā un profesionālajā izglītībā, veselības aprūpē un mājokļu nodrošināšanā. Tādējādi visas saistītās politikas ir izstrādātas, ņemot vērā cīņu pret sociālo atstumtību.
Komisijas 2008. gada 2. jūlijā pieņemtajā atjaunotajā sociālajā darba kārtībā ir noteiktas septiņas prioritārās darbības jomas, tostarp cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību. Atjaunotā sociālā darba kārtība ietver arī priekšlikumu stiprināt atklāto koordinācijas metodi. Eiropas plānā izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai, ko valstu un valdību vadītājiem iesniedza Eiropas augstākā līmeņa sanāksmes laikā 2008. gada decembrī, ir paredzēts mazināt finanšu un ekonomikas krīzes sekas un nostiprināt pašlaik īstenotās reformas, pamatojoties uz Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.
Komisija ir arī apņēmusies regulāri uzraudzīt finanšu un ekonomikas krīzes sociālās sekas dalībvalstīs un dalībvalstu līmenī īstenotos pasākumus. Šis krīzes sociālo seku uzraudzības ziņojums ir jāpublicē reizi ceturksnī, un, saprotams, ka lielākā uzmanība tiks pievērsta vismazāk aizsargātajām grupām.
Komisija arī turpinās sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu efektīvu 2008. gada oktobrī pieņemto priekšlikumu īstenošanu par tādu personu aktīvu iekļaušanu, kuras ir visvairāk attālinātas no darba tirgus. Šā priekšlikuma mērķis galvenokārt ir palielināt efektivitāti minimālās darba algas sistēmām, kuras joprojām daudzās dalībvalstīs ir nepietiekami attīstītas. Citiem vārdiem sakot, ir būtiski nodrošināt, lai visi pilsoņi, jo īpaši šajā krīzes periodā, varētu sasniegt pienācīgu dzīves līmeni.
Es vēlos arī atgādināt, ka 2010. gads būs Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Šajā gadā darbība tiks vērsta galvenokārt uz šādiem darbības virzieniem: atbalsts sociāli atstumtu personu tiesību ievērošanai un iespēju nodrošināšanai aktīvi reintegrēties sabiedrībā; uzsvars un katra sabiedrības locekļa atbildību cīņā pret nabadzību; izmēģinātu un pārbaudītu metožu paplašināšana sociālās integrācijas jomā; politikas galveno dalībnieku apņemšanās stiprināšana.
Es domāju, ka manis pieminētie pasākumi liecina par to, ka Eiropa, veicot konkrētus pasākumus, nepārtraukti, jo īpaši pašreizējā ekonomiskajā situācijā, cenšas nodrošināt vismazāk aizsargāto grupu vajadzības. Es ceru, ka dalībvalstis pozitīvi reaģēs uz Komisijas aicinājumu novērst krīzes sociālās sekas. Šai nolūkā tās var izmantot pieejamos Kopienas instrumentus, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda finansējumu.
Eoin Ryan
autors. - Es vēlos pateikties komisāram par šo visaptverošo atbildi. Attiecībā uz vienu no mazāk aizsargātajām grupām, ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju, kādā esam nonākuši, un pieaugošo bezdarba līmeni, es uzskatu, ka viena no mazāk aizsargātajām grupām neapšaubāmi ir jaunieši.
Bieži vien ekonomiski sarežģītā laikā jaunieši diemžēl pievēršas narkotiku lietošanai. Ņemot vērā problēmas, ko narkotiku lietošana rada ne tikai pašiem jauniešiem kā sabiedrības locekļiem, bet arī viņu ģimenēm un kopienām, kurās viņi dzīvo, un ņemot vērā nopietnās sekas, ko narkotiku lietošana var radīt kopienās, veicinot nabadzību un grūtības, vai pastāv iespēja izmantot Eiropas Sociālā fonda finansējumu konkrētam mērķim, proti, lai mēģinātu palīdzēt un palīdzētu jauniešiem?
Es vēlos noskaidrot, vai ir iespējams novirzīt šā fonda finansējumu konkrēti šai mazāk aizsargātajai grupai.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Pat šajā sarežģītajā ekonomiskajā situācijā Komisijas stratēģija ir novērst jebkāda veida diskrimināciju un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanas principa pārkāpumus. Jūs, protams, labi zināt, ka Eiropas tiesību akti paredz pozitīvu rīcību, proti, rīcību ar mērķi palīdzēt grupām, kas ir nonākušas īpaši sarežģītā situācijā. Parasti Komisija tās priekšlikumos Parlamentam pauž vēlmi veicināt vai, ja priekšlikumus apstiprina, veicina Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu. Būtībā es varu teikt, ka regulu vai struktūras ziņā nepastāv nekādu šķēršļu, kas liegtu novirzīt lielu šo resursu daļu jauniešiem. Viss ir atkarīgs no konkrētu projektu atbalstītāju, vietējo kopienu lēmumiem un dalībvalstu lēmumiem. Tas joprojām ir atvērts jautājums, bet būtībā nepastāv nekādu šķēršļu efektīvai resursu izmantošanai jauniešu vai citu grupu interesēs, kas ir nonākušas īpaši sarežģītā situācijā.
Priekšsēdētāja. - Ar šo noslēdzas jautājumu laiks

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
(Sanāksmi pārtrauca plkst. 19.30 un atsāka plkst. 21.00.)
