Hodina otázok pre predsedu Komisie
Predseda
Ďalším bodom programu je hodina otázok pre predsedu Komisie.
Manfred Weber
Dovoľte mi začať úsmevne a zablahoželať všetkým poslancom k tomu, že prežili požiarny poplach a podarilo sa im vrátiť sa bezpečne a v poriadku na svoje miesta v rokovacej sále.
Ako zástupca Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) by som chcel položiť otázku pánovi predsedovi Komisie, ktorý je zamestnaný sledovaním záberov, ktoré v posledných týždňoch vídame z oblasti Stredozemia, kde mnohí ľudia utekajú pred nepriaznivou situáciou v Afrike do Európy, pričom niektorým sa to nepodarilo. Musíme sa v správach pozerať na zábery týchto uviaznutých a mŕtvych ľudí.
Všetci dobre vieme, že čelíme spoločnej európskej úlohe nájsť riešenie tejto drámy a utrpenia utečencov. V mene poslaneckého klubu PPE by som chcel pána predsedu Komisie požiadať, aby nám zhodnotil, či Komisia - a predovšetkým agentúra Frontex - má dostatok zdrojov, či Európska únia má dostatok možností na to, aby reagovala na mieste, a či máme dostatočný právny základ na to, aby sme Európe umožnili spoločne konať v oblasti Stredozemia.
Zaujímalo by ma aj to, akou formou prebiehajú diskusie s krajinami pôvodu (napríklad s Tuniskom a Egyptom) a či sa my Európania posúvame v tejto oblasti vpred.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Pán Weber, všetkých nás mrzia nedávne udalosti, pre ktoré umiera mnoho ľudí. Súhlasím s vami, že v tejto oblasti musíme konať ráznejšie.
Krajinám severnej Afriky sme poskytli okamžitú pomoc - na humanitárnu pomoc sme vyčlenili viac ako 1 milión EUR - a budeme v tom pokračovať. Agentúra na ochranu hraníc Frontex koordinuje prostredníctvom spoločnej operácie Hermes reakciu na silný migračný tlak. Je však veľmi dôležité, aby členské štáty v oblasti Stredozemia spolu s tretími krajinami naďalej spolupracovali a koordinovali svoje úsilie. Je potrebné urobiť viac.
Takže vám veľmi priamo odpovedám, že naozaj potrebujeme viac zdrojov pre Frontex. Naliehavo treba prijať návrhy na posilnenie Frontexu. Je tiež potrebné, aby členské štáty preukázali politickú vôľu a predovšetkým solidaritu medzi sebou a poskytli nevyhnutné technické a ľudské zdroje. Ako viete, Európska únia ako taká nemá všetky tieto zdroje, takže na ich získanie potrebujeme spoluprácu členských štátov.
Manfred Weber
Pán predseda, ďakujem vám za zhodnotenie situácie. Vzhľadom na vaše slová o tom, že v súčasnosti potrebujeme viac zdrojov pre Frontex, by ma zaujímalo, či si zároveň nemyslíte, že členské štáty boli doteraz príliš neochotné poskytnúť zdroje na posilnenie Frontexu. Nástroje na to sme už mali. Prečo teda bolo na strane členských štátov primálo ochoty primerane podporiť Frontex?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - O tom sa stále diskutuje. Vlastne je to jedna z tém Európskej rady, ktorá sa bude konať tento mesiac, konkrétne 23. a 24. júna. Členské štáty by mali nielen prijať už predložený návrh posilniť Frontex, ale dôležité je aj zintenzívniť logistickú reakciu: nevyhnutne potrebujeme viac lietadiel a viac lodí, ktoré v súčasnosti nedokážeme poskytnúť z nášho rozpočtu na európskej úrovni.
Myslím si, že existuje politická vôľa pomôcť, ale treba to urobiť koordinovaným spôsobom, a práve v tejto oblasti začala Komisia vyvíjať úsilie. Pani komisárka Malmströmová na tejto záležitosti pracuje s členskými štátmi a dúfam, že Európska rada koncom tohto mesiaca potvrdí naše zmýšľanie.
Zároveň však, samozrejme, potrebujeme aj spoluprácu zo strany tretích krajín. Osobne som bol v Tunisku, kde som sa rozprával s premiérom, ktorý nám prisľúbil spoluprácu. Vláda v Tunisku naozaj spolupracuje a teraz sa snažíme dosiahnuť nejakú formu praktických logistických dohôd medzi tuniskými orgánmi a našimi agentúrami.
Predseda
Nie všetci poslanci EP sa po protipožiarnom cvičení vrátili do rokovacej sály.
Guy Verhofstadt
v mene skupiny ALDE. - Áno, všimol som si, že niektorí kolegovia sú stále na protipožiarnom cvičení.
Pán komisár Olli Rehn včera oznámil niekoľko dôležitých krokov v Komisii. Predovšetkým požiadal o niekoľko zmien týkajúcich sa záchranného mechanizmu. Uviedol, že je nevyhnutné, aby tento mechanizmus dokázal poskytnúť krajinám flexibilné úverové linky. Povedal, že tento mechanizmus musí dokázať preniknúť na sekundárny trh, a čo je najdôležitejšie, uviedol, že sa to dá dosiahnuť prostredníctvom swapov na úverové zlyhanie s vlastnými dlhopismi s ratingom AAA. To je veľmi dôležité, pretože to znamená, že môžete nahradiť zlé dlhopisy z krajín, ktoré majú ťažkosti, dlhopismi zo záchranného mechanizmu s ratingom AAA.
Po druhé, uviedol tiež, že Komisia by mala začať zvažovať možnosť eurobondov - dovolím si povedať, že konečne.
Moja otázka pre vás, pán Barroso, znie, či nám môžete potvrdiť, že toto je aj stanovisko Komisie. Druhá otázka, keďže čas nás tlačí, je, či navrhnete tieto zmeny záchranného mechanizmu na nasledujúcom zasadnutí Európskej rady, ktoré sa uskutoční o dva týždne.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Chcem potvrdiť, že všetky myšlienky, ktoré predstavil pán komisár Rehn, majú moju plnú podporu, takže nebudem opakovať jeho slová.
Pokiaľ ide o Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS), sme práve v procese jeho tvorby. Ako viete, dúfam, že vlády sa na ňom čoskoro dohodnú, takže očakávam, že v Európskej rade dôjde k politickému rozhodnutiu, ktoré potvrdí rozhodnutia týkajúce sa Európskeho mechanizmu pre stabilitu a, samozrejme, naše stanovisko poznáte.
Pokiaľ ide o eurobondy, nejde o novú myšlienku. Komisia vrátane jedného z mojich predchodcov predkladá myšlienku eurobondov už celé roky. Skutočnosť je zatiaľ taká, že členské štáty túto myšlienku neprijali. Konkrétne, keď sme mali krízu s Gréckom, Komisia prišla s nápadom spoločného znášania dlhu, čo väčšina členských štátov eurozóny odmietla. Myslím si, že v súčasnosti došlo k istému pokroku z hľadiska prijatia myšlienky zvážiť niekoľko možností, a Komisia ich, samozrejme, predstaví. Vždy sme si mysleli, že nápad s eurobondmi je atraktívny za predpokladu, že by ho členské štáty dokázali podporiť, ale aby som bol úprimný, v tomto štádiu ešte nie sme. Ešte v ňom nie sme a podľa mňa sa teraz musíme zamerať na EMS.
Guy Verhofstadt
v mene skupiny ALDE. - Nemyslím si, že kríza týkajúca sa Grécka a eura je už za nami. Nie je za nami. Musíme preto nájsť dodatočné nástroje. Jedným z dodatočných nástrojov je skutočne to, čo navrhuje Olli Rehn - nahradenie zlých dlhopisov z niektorých krajín menším balíkom eurobondov s ratingom AAA. To je cesta vpred. Tieto eurobondy môže v budúcnosti vydať Európsky nástroj finančnej stability (ENFS), EMS alebo nová európska agentúra. Na tom nezáleží. Tento mechanizmus je dôležitý a dôležité je aj to, že podľa mňa Olli Rehn a Komisia po prvý raz chápu, že toto je cesta vpred.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Pán Verhofstadt, Komisia je kolektívny orgán. Myslím si, že súhlasíte skôr s tým, čo hovorí Olli Rehn, než s tým, čo hovorím ja, ale v skutočnosti hovoríme obaja presne to isté.
V ročnom prieskume rastu Komisia obraňovala a kolektívne navrhovala rozsiahlejší zásah tohto druhu na trhoch, s čím však, bohužiaľ, členské štáty nesúhlasili. Takže môžem potvrdiť, že v tomto smere naďalej pracujeme a snažíme sa zvýšiť flexibilitu zasahovania na trhoch, ale, úprimne povedané, myslím si, že teraz by sme sa mali zamerať na EMS a, samozrejme, zvážiť možnosti týkajúce sa budúcnosti eurobondov, ak sú členské štáty pripravené urobiť ďalší krok.
Jan Zahradil
Pán predseda, ako viete, naša skupina sa skladá prevažne z členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny, ale ako som už niekoľkokrát uviedol, rozhodne si neprajeme neúspech eura. Na to sú naše hospodárstva príliš prepojené, a preto musím povedať, že máme zmiešané pocity z toho, čo sa deje.
Dostávajú sa tu k nám rôzne správy. Niečo iné hovorí Európska rada, niečo iné hovorí Európska centrálna banka a niečo iné zase hovorí Medzinárodný menový fond. Hlavne mám pocit, že politické stanoviská tu stále prevládajú nad tými hospodárskymi, akoby bolo možné oklamať trhy nejakými prísľubmi a vyhnúť sa skutočnému riešeniu situácie.
Chcel by som sa Európskej komisie opýtať, aké je jej stanovisko, pokiaľ ide o reštrukturalizáciu štátneho dlhu. Naozaj stále uprednostňujete nalievanie ďalších a ďalších peňazí a poskytovanie ďalších a ďalších nekonečných pôžičiek do hospodárstiev, ktoré majú vážne ťažkosti a sú na samom pokraji kolapsu, alebo sa už začína prejavovať zdravý rozum a vážne sa uvažuje aj o možnosti reštrukturalizácie ich štátnych dlhov, pretože podľa môjho názoru sa tomu z dlhodobého hľadiska aj tak nevyhneme.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Pán Zahradil, v prvom rade musím povedať, že hospodárske problémy, ktoré máme v Európe, sa, bohužiaľ, nevyskytujú len v eurozóne. Niektoré členské štáty mimo eurozóny sú tiež zahrnuté v programoch podpory platobnej bilancie, ktoré zabezpečuje Komisia a MMF.
Pokiaľ ide o eurozónu, ako ste povedali, medzi členskými štátmi, Radou, Komisiou a Európskou centrálnou bankou stále prebiehajú diskusie o tom, ako dospieť k čo najkomplexnejšej odpovedi. Ako viete, odborníci sa nie vždy dokážu zhodnúť na najlepšom spôsobe, ako dospieť k takejto odpovedi. Stále na tom pracujeme.
Treba spravodlivo uznať, že tieto otázky sú nesmierne náročné a zložité. Závažnosť tohto problému nemá obdobu a vyžaduje si určité zbližovanie postojov. Preto si Komisia dáva mimoriadny pozor na to, akým spôsobom vydáva oznámenia týkajúce sa tejto záležitosti, pretože trhy sú na niektoré z týchto otázok citlivé. Jedna vec je jasná: ako sme povedali, reštrukturalizácia nie je alternatívou bolestivej snahy o konsolidáciu verejných financií, ktorú musia vyvinúť všetky členské štáty, ak chcú napraviť svoju nerovnováhu z hľadiska deficitu a dlhu.
Daniel Cohn-Bendit
Pán Barroso, je pravda, že nie vždy chápeme stanovisko Európskej únie, ale práve ste na to odpovedali. Chcel by som povedať tri veci.
Po prvé, už by nemalo dochádzať k reštrukturalizácii. Všetci vieme, že v istom bode dôjde k reštrukturalizácii dlhu, napríklad v Grécku, a to z jednoduchého dôvodu: gréckej vláde treba dať šancu, aby si opäť získala dôveru, a grécku spoločnosť treba reštrukturalizovať. V súčasnosti totiž v Grécku nikto neverí nikomu a už vôbec nie vláde. Kým sa vláde nepodarí dať svojmu národu inú vyhliadku do budúcnosti, než predstavujú úsporné opatrenia, nedokáže oživiť svoje hospodárstvo.
Najdôležitejšou vecou, ktorú musia Komisia a zúčastnené strany prediskutovať, by teda mala byť potreba vzbudiť u gréckeho ľudu dôveru, bez ktorej sa nepodarí prijať žiadne opatrenia. Prevládajúce úsporné opatrenia predsa gréckej spoločnosti neposkytujú čas na to, aby sa mohla zastaviť a porozmýšľať. Z toho dôvodu ich grécki občania odmietajú, čo by mohlo byť mimoriadne riskantné.
Posledná otázka: daňové úniky. Nemohla by Európa pomôcť Grécku aj v tejto záležitosti? Grécke účty sú vedené v bankách v Rakúsku, Luxembursku, na Cypre a vo Švajčiarsku. Prečo tieto účty nezmrazíme alebo prinajmenšom nespochybníme bankové tajomstvo, aby mohla grécka vláda zistiť, v čom spočíva problém s daňovými únikmi? Žiadame Grécko, aby zastavilo daňové úniky, ale zároveň mu neponúkame žiadnu pomoc. Sú to naše banky, európske banky, ktoré v skutočnosti zakrývajú tieto daňové úniky.
José Manuel Barroso
Pán Cohn-Bendit, máte pravdu, keď hovoríte, že v Grécku je problém s daňovými únikmi, hoci podľa mňa nie je pôvodcom gréckeho štrukturálneho problému.
V súčasnosti riešime otázku bankového tajomstva. Ako viete, všetky členské štáty, ako aj Švajčiarsko sa dohodli, že od marca 2009 budú uplatňovať štandard Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), ktorý stanovuje, že štát nemôže odmietnuť poskytnúť informácie, ak ich o ne požiada iný štát, s odôvodnením, že týmito informáciami disponuje banka alebo akákoľvek iná finančná inštitúcia. Komisia zahrnula túto zásadu do smernice o administratívnej spolupráci v oblasti zdaňovania, ktorá nadobudla platnosť 11. marca 2011 a ktorá sa, bohužiaľ, začne vykonávať až od 1. januára 2013.
Otázka bankového tajomstva sa preto rieši z právneho hľadiska na európskej úrovni a nemôže byť prekážkou v úplnej výmene informácií na požiadanie medzi daňovými úradmi. Myslím si, že už boli splnené všetky kritériá, aby teraz členské štáty a EÚ poskytli Grécku na základe administratívnej spolupráce informácie o všetkých podvodoch alebo daňových únikoch.
Lothar Bisky
Pán Barroso, mám ešte jednu krátku otázku. Som rád, že na samite G8 a na fóre e-G8, ktoré mu predchádzalo, sa diskutovalo o internete. Niektorých ľudí zaujíma, prečo sa tí, ktorí majú moc, zaoberajú internetom. Vieme, aká je táto oblasť citlivá. Môžete nám v tejto súvislosti povedať niečo viac? Ide o jednorazovú záležitosť alebo bude prebiehať ďalšia diskusia? Zaradíte túto tému opäť do programu?
José Manuel Barroso
Myslím si, že nápad pána prezidenta Sarkozyho bol vynikajúci, pretože internet je globálny jav. Všetci chceme otvorený internet. Myslíme si, že nesmierne prispieva k rozširovaniu vedomostí a slobode. Internet je však zároveň často otvorený zneužívaniu: dochádza na ňom napríklad k zneužívaniu detí a k zločinom páchaným vďaka výhode slobody, ktorú internet ponúka.
Viedli sme preto veľmi zaujímavú diskusiu s niektorými významnými tvorcami internetových iniciatív, od vedúceho predstaviteľa Googla po pána Zuckerberga, tvorcu Facebooku, a ďalších. Rozprávali sme sa o tom, aký druh nariadenia je pre internet vhodný, aby sa zároveň zachovali sloboda a potenciál pre inovácie, ktoré internet ponúka. Po tejto diskusii nasledovalo potvrdenie, že otázka internetu sa objaví na programe budúceho samitu G8.
Lothar Bisky
Moja zvedavosť v súvislosti s touto otázkou stále nebola celkom uspokojená, a preto by som sa vás chcel opýtať, či ste pripravený povedať nám vo všeobecnosti niečo viac o týchto budúcich rokovaniach týkajúcich sa internetu, keďže je to dôležité a ďalekosiahle opatrenie pre budúcnosť.
José Manuel Barroso
V skutočnosti to nebolo žiadne rokovanie. Bola to skôr veľmi všeobecná výmena názorov, istý druh podnetnej diskusie. Predtým sa konala konferencia špeciálne nazvaná e-G8, na ktorej sa zúčastnilo niekoľko veľkých hráčov v oblasti internetu a niektoré orgány. Nešlo presne o rokovanie. Nevnímal som to tak. Požiadali sme vedúcich predstaviteľov hlavných internetových spoločností, aby nám povedali, ako vidia budúcnosť tohto odvetvia, a okrem toho sme sa podelili o svoje obavy, záujmy a vnímanie internetu s rôznymi členmi G8. Skutočne však neprebiehalo žiadne rokovanie z hľadiska konkrétnych výsledkov.
Nigel Farage
v mene skupiny EFD. - Pán Barroso, v súvislosti s eurom sme si tu už niekoľkokrát užili pekné divadielko. Zakaždým, keď som predpovedal, že nejaká krajina bude potrebovať záchranné opatrenia, vy ste sa vrátili a povedali: ó nie, nepotrebuje ich, všetko je v poriadku. Teraz čelíme štvrtému balíku záchranných opatrení - druhému záchrannému balíku pre Grécko -, samozrejme, ak nám dnes nepoviete, že tiež nie je nevyhnutný. Otázka, ktorú vám dnes chcem položiť, je však možno oveľa závažnejšia než všetko, čo sa doteraz stalo v Grécku alebo Írsku, či Portugalsku. Týka sa skutočnej krízy vládnych dlhov, ktorej môžeme čeliť v priebehu niekoľkých nasledujúcich týždňov a ktorá súvisí s bezúhonnosťou samotnej Európskej centrálnej banky.
Celé mesiace som vás varoval, že nemôžete naďalej skupovať obrovské množstvá svojich vlastných zlých dlhov. Pán Barroso, uznávate, že financie Európskej centrálnej banky a jej bezúhonnosť sa teraz nachádzajú vo vážnom a hroznom stave?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Nie, neuznávam to. Myslím si, že Európska centrálna banka je veľmi dôveryhodná inštitúcia, ktorá je riadená s veľkou múdrosťou a inteligenciou. Nezávislosť ECB rešpektujú všetky členské štáty eurozóny. Samozrejme, vieme, že v eurozóne sú isté problémy. Ako som už povedal, ide o problémy, ktoré sa - aby sme boli spravodliví - týkajú nielen eurozóny.
Bohužiaľ, vaša kritika eurozóny je vždy ideologická. Problémy so zadlženosťou sa netýkajú výhradne eurozóny. Napríklad dlh v eurozóne je v priemere nižší ako dlh v Spojenom kráľovstve. V skutočnosti však máme rôzne problémy preto, lebo toto je po prvýkrát, čo máme takýto druh menovej únie bez nejakého integrovanejšieho inštitucionálneho rámca. Práve preto sa teraz snažíme o komplexnú reakciu a ECB je súčasťou úsilia, ktoré vyvíjame, aby sme eurozóne dodali finančnú stabilitu.
Nigel Farage
v mene skupiny EFD. - Na podporu niektorých svojich slov chcem dodať, že len včera skupina expertov Open Europe prišla s niekoľkými číslami týkajúcimi sa tejto otázky. Uviedla, že šokujúcich 190 miliárd EUR expozície ECB predstavuje expozíciu voči gréckemu štátu a gréckym bankám. Ak hodnota aktív ECB klesne čo len o 4,25 %, zničí sa celá jej kapitálová základňa. Uznávate zistenia skupiny Open Europe alebo súhlasíte s tvrdením pána Junckera spred niekoľkých týždňov, že vzhľadom na vážnosť situácie v eurozóne musíte verejnosti v podstate klamať?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - V prvom rade chcem povedať, že neklamem a že Komisia je pri poskytovaní informácií o každej situácii vždy veľmi dôsledná. Situácia je zložitá. Hovorili sme to úprimne už od začiatku a nepredstierame, že situácia je ružová.
Zároveň je však potrebné uviesť, že dôveryhodnosť Európskej centrálnej banky závisí od absolútneho odhodlania vlád eurozóny urobiť všetko pre to, aby zaistili finančnú stabilitu eurozóny, takže vôbec nepochybujem o spôsobilosti systému ani o úsilí v rámci eurozóny a dôveryhodnosti Európskej centrálnej banky. Nepochybujem o schopnosti Európskej centrálnej banky brániť európske záujmy ani o záväzku členských štátov eurozóny poskytnúť všetky záruky, ktoré Európska centrálna banka potrebuje na to, aby mohla plniť svoju nezávislú úlohu ako naša centrálna banka.
Pokiaľ ide o expozíciu centrálnych bánk, v Európe aj mimo nej sú iné banky, ktoré sú v oveľa ťažšej a zraniteľnejšej situácii než Európska centrálna banka, ktorá je dôveryhodným a medzinárodne veľmi uznávaným orgánom Európskej únie.
Nicole Sinclaire
EÚ sa čoraz viac rozširuje a s nástupom celoeurópskych politických strán sa zdá, že sa stále prehlbuje, pričom sa jej nedarí dosiahnuť konsenzus. To sa potvrdilo už niekoľkokrát. Dokázalo to opačné stanovisko Nemecka k Líbyi a nesúhlas Talianska a Francúzska s uznaním schengenských víz.
Mohli by ste mne a mojim voličom vysvetliť, ako je možné podnietiť spoločnú politiku v dôležitých oblastiach, ako sú napríklad medzinárodné vzťahy a bezpečnosť, bez konsenzu a bez toho, aby sme obchádzali demokratické práva členských štátov jednostranne plánovať ich vlastné snahy?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Úprimne povedané, nechápem obavu, ktorá sa skrýva za vašou otázkou. Sme skutočne úniou 27 demokratických štátov a dohodli sme sa, že v oblasti spoločných zahraničných a bezpečnostných politík by sa rozhodnutia mali prijímať jednomyseľne. Ak sa členské štáty nedohodnú jednomyseľne, nie je možné, aby sme týmto členským štátom vnútili nejaké rozhodnutie, takže plne rešpektujeme demokratický charakter nielen našej Únie, ale aj našich členských štátov.
Myslím si, že je v záujme nás ako Európanov, ako európskych občanov, aby členské štáty konali vo vonkajších záležitostiach jednotne. Dnes je jasné, že v Európe ani tie najväčšie členské štáty nemajú potrebný vplyv na to, aby rokovali za rovnocenných podmienok so Spojenými štátmi alebo s Čínou a inými mocnosťami, ale keď budeme konať spoločne, Európska únia môže dosiahnuť zmenu. Takže dúfam, že tento proces bude viesť medzi našimi členskými štátmi k zvýšenej konvergencii aj z hľadiska záležitostí týkajúcich sa zahraničnej politiky.
Nicole Sinclaire
Prvá vec, ktorú som spomínala, boli celoeurópske strany. Mohli by ste mi vysvetliť, prečo by mali daňoví poplatníci financovať politické strany na akejkoľvek úrovni? Možno by ste mi mohli vysvetliť, ako sú užitočné pre ciele EÚ.
Ešte mám jednu otázku o Catherine Ashtonovej. Všimla som si, že jej účasť na stretnutiach Komisie je veľmi nízka. Je Spojené kráľovstvo zastúpené v Komisii náležitým spôsobom?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - V tomto prípade ide o dve otázky. V prvom rade, ako viete, zmluva, ktorú jednomyseľne ratifikovali naše členské štáty, uznáva európske strany ako dôležité subjekty. Takže existuje dôvod podporovať európske strany, pretože sú to v podstate európske subjekty, ktoré ako také uznáva naša zmluva.
Po druhé, pokiaľ ide o Catherine Ashtonovú, nie je len podpredsedníčkou Komisie, ale aj vysokou predstaviteľkou Únie pre zahraničné vzťahy a bezpečnostnú politiku. Má veľmi náročnú prácu, v rámci ktorej musí zastupovať Európsku úniu, takže má, samozrejme, viac cestovných pridelení ako väčšina členov Komisie. Vyvíja obrovské osobné úsilie, aby sa zúčastnila na takmer všetkých stretnutiach Komisie. Nemôže byť na každom.
Chcel by som však zdôrazniť, že členovia Komisie tu nie sú na to, aby zastupovali krajiny. Sú nominovaní krajinami, ale sú tu na to, aby zastupovali Európsku úniu. Všetci sme zložili sľub, keď sme sa ujali svojich povinností, v ktorom sme vyhlásili, že tu nie sme, aby sme zastupovali krajiny, a dôveryhodnosť tejto inštitúcie v podstate vychádza práve z tejto skutočnosti - že sa snažíme byť nezávislí a slúžiť všeobecnému európskemu záujmu. Môžem vám povedať, že členské štáty vrátane Spojeného kráľovstva sú veľmi dobre zastúpené v Európskej rade svojimi premiérmi a v Rade rôznymi ministrami.
Martin Schulz
Ospravedlňujem sa za oneskorený príchod. Čakal som preto až do konca.
Pán Barroso, mám pre vás otázku týkajúcu sa vážnej situácie, v ktorej sa my v Európskej únii nachádzame. Rok 2008 bol rokom hlbokej krízy v bankovníctve. V roku 2009 táto banková kríza viedla k hlbokej hospodárskej kríze v reálnom hospodárstve. Zaradenie nákladov na bankové deficity do verejných financií napokon v roku 2010 viedlo k hlbokej kríze vo vnútroštátnych rozpočtoch. Táto hlboká kríza vnútroštátnych rozpočtov je sprevádzaná obrovským množstvom škrtov, čo vedie k dramatickým situáciám v niekoľkých členských štátoch Európskej únie, čiastočne ako výsledok opatrení, ktoré žiada Európska únia. Je tu riziko, že po bankovej kríze, hospodárskej kríze a kríze vnútroštátnych rozpočtov budú roky 2011 a 2012 rokmi sociálnej krízy v Európe.
Preto by som sa vás chcel opýtať, pán Barroso, či je Komisia pripravená diskutovať s nami o tom, ako môžeme zlepšiť nedostatočné financovanie siete sociálneho zabezpečenia - systémov sociálneho zabezpečenia - v členských štátoch Európskej únie a najmä v tých členských štátoch, ktoré sú najviac postihnuté rozpočtovou krízou.
Okrem toho ste pripravení viesť s nami konečnú diskusiu o eurobondoch s cieľom získať prostriedky, ktoré potrebujeme, aby sme mohli investovať do hospodárstva v záujme podpory rastu a tvorby pracovných miest v najviac postihnutých členských štátoch?
José Manuel Barroso
Pán Schulz, práve dnes Komisia prijala špecifické odporúčania jednotlivým členským štátom pre každú z 27 krajín a je tu aj úvodná poznámka, v ktorej veľmi jasne vyjadrujeme túto obavu, ktorú ste práve spomenuli a ktorá je pre nás veľmi závažná. Veľmi dobre si uvedomujeme, že úsporné opatrenia, ktoré sú v súčasnosti nevyhnutné, pretože musíme znížiť deficity a dlhy, sú skutočne veľmi náročné.
Zároveň si myslíme, že každé euro, ktoré teraz minieme na úrok z dlhu, bude chýbať v rozpočte pre nemocnice, verejné zdravotnícke služby, verejné vzdelávanie a sociálne zabezpečenie. Ide teda o skutočné úsporné opatrenia. Preto sa musíme zapojiť do vážnej konzultácie o dlhu, aby sme znovu získali dôveru a zároveň zaviedli štrukturálne reformy potrebné na zaručenie konkurencieschopnosti, pričom budeme stále chrániť tých najzraniteľnejších.
Myslím si, že dokument, ktorý sme dnes prijali, sa vám bude páčiť. Zameriava sa na všetky otázky, ktoré ovplyvňujú pracovný trh, napríklad na to, ako pritiahneme viac ľudí na pracovný trh a ako zapracujeme tento sociálny rozmer do všetkých našich politík.
Teraz sa musíme pozrieť, koľko manévrovacieho priestoru má každá krajina na to, aby zaručila tieto ciele. Myslím si však, že na cieľoch sme sa zhodli.
Marco Scurria
(IT) Úprimne povedané, nechcel som sa zapojiť do diskusie o samite G8, ale chcel by som pánovi predsedovi položiť otázku týkajúcu sa kultúry.
V Európskej únii existuje veľa programov, ktoré majú podporiť mladých ľudí - a iných - v tom, aby sa stretávali a vznikla tak skutočná únia. Programy ako Comenius, program celoživotného vzdelávania, Mládež v akcii a ďalšie predstavujú pre mnohých mladých ľudí a odborníkov skutočné zbližovanie Európskej únie, ktoré podnecuje skutočne európske zmýšľanie.
(Predseda prerušil rečníka, aby vysvetlil, že rozprava sa týka inej témy, ale následne ho vyzval, aby pokračoval...)
Chcel by som preto vedieť, čo sa stane s týmito programami, aspoň pokiaľ Komisia vie povedať, vzhľadom na to, že sa blíži koniec ich doby platnosti a my vo Výbore pre kultúru a vzdelávanie by sme sa už mali zaoberať touto záležitosťou. Ako Komisia plánuje vypracovať ďalšie programy, ktoré by mali platiť od roku 2014? Myslím si, že táto téma mimoriadne zaujíma mnoho ľudí, ktorí sú aktívne zapojení do záležitostí Európskej únie, a mnohých mladých ľudí v našich krajinách.
José Manuel Barroso
Komisia sa intenzívne zaujíma o všetko, čo sa týka podpory tohto kultúrneho rozmeru v Európe, a o výmeny každého druhu. Ja sám mám k tejto téme veľmi silný vzťah a už som sa stretol s niektorými hlavnými stranami zapojenými do tejto oblasti.
Koncom tohto mesiaca budeme predkladať návrhy o budúcom financovaní všetkých sektorov vrátane kultúry. Samozrejme, v tejto oblasti predložíme významné návrhy. Máme v úmysle zracionalizovať nástroje a zároveň ochrániť ciele programov, ako sú tie, ktoré ste spomínali. Sú to hlavné programy a sú mimoriadne dôležité pre občanov Európy a Európu, ktorá uznáva hodnotu kultúry.
Sarah Ludford
Budem sa držať témy. Komisia včera prijala silný balík správ a opatrení zameraných na boj proti korupcii, ktorá EÚ každoročne stojí 120 miliárd EUR - čo sa zhruba rovná celkovému rozpočtu EÚ -, ale osem členských štátov dosiahlo v rámci medzinárodného indexu transparentnosti menej než päť bodov z desiatich. Komisia hovorí, že uplatňovanie protikorupčných nástrojov je nedostatočné.
Nebol by to teda dobrý nápad, keby sa na tému korupcie upozornilo na samite G8? Zaznamenala som len jedinú zmienku, ktorá bola nepriama a týkala sa rozvojových krajín. Nebola tam vôbec žiadna zmienka o tom, že bohaté krajiny musia preukázať politickú vôľu bojovať proti tomuto problému na našom vlastnom dvore a ukázať vedúce postavenie. Nezmeškali sme príležitosť diskutovať o korupcii a podplácaní na samite G8, najmä keď jeden z členov, Rusko, je na 154. mieste zo 178 a mnohé naše členské štáty majú v rámci medzinárodného indexu transparentnosti úbohé výsledky?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Téme korupcie sme sa venovali, keď sme mali rozšírené stretnutie s africkými vedúcimi predstaviteľmi, ale môžem vám povedať, že protikorupčné otázky budú na poprednom mieste v programe stretnutia skupiny G20, ktoré sa uskutoční v novembri. Vzhľadom na to si myslím, že to bola užitočná diskusia, pretože keď dochádza ku korupcii, niekto je skorumpovaný, ale je tu aj niekto, kto korumpuje, takže určitým spôsobom boli členovia G8 tiež preverení, keď sme diskutovali o otázke Afriky.
Mimochodom, oznámil som im veľmi dobrú správu, pretože som vyhlásil, že Komisia predloží iniciatívy týkajúce sa transparentnosti v oblasti surovín. Či ide o dobrú alebo o zlú správu, závisí od uhla pohľadu: menšia transparentnosť uľahčuje niektorým režimom využívanie príjmov z ich vnútroštátnych zdrojov a surovín netransparentným spôsobom a musíme povedať, že niekedy je to aj so spoluúčasťou takzvaného vyspelého sveta. Takýto názor zaujala skupina G8 na svojom poslednom stretnutí.
Peter van Dalen
(NL) Pán Barroso, práve ste hovorili o Európskej centrálnej banke (ECB), ktorú ste opísali ako nezávislú. Ide o to, že v rámci gréckej krízy ECB nie je nezávislá - vybrala si strany. ECB ako komerčná banka nakúpila desiatky miliárd oslabených dlhopisov a teraz brzdí potrebnú reštrukturalizáciu gréckych dlhov.
Moja otázka je konkrétna a znie takto: čo robíte, aby ste ECB s jej dvomi funkciami zabránili v tom, aby stála v ceste zložitým, ale nevyhnutným krokom smerujúcim k reštrukturalizácii gréckeho hospodárstva?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Európska centrálna banka (ECB) je určite nezávislá a jej nezávislosť uznáva nielen zmluva - takže ide o právnu nezávislosť založenú na zmluve -, ale môžem vám povedať aj to, že mám približne sedemročné skúsenosti na tomto poste, Európskou centrálnou bankou sa zaoberám veľmi často a bol som svedkom mnohých príležitostí, keď ECB preukázala, že nepotrebuje našu podporu, aby potvrdila svoju nezávislosť. O tomto bode vás chcem ubezpečiť.
Pokiaľ ide o otázku reštrukturalizácie, ako viete, skúmajú sa rôzne možnosti. Zvažujeme celkovú diskusiu, ale stanovisko Komisie bolo už jasne vyjadrené: myslíme si, že reštrukturalizácia nie je alternatívou úsilia, ktoré musia členské štáty vyvinúť z hľadiska konsolidácie verejných financií a štrukturálnej reformy. To je naše pevné stanovisko a budeme si za ním stáť.
Ilda Figueiredo
(PT) Pokiaľ ide o záležitosť samitu G8, zaujímalo by ma, či bola celá otázka regulácie finančných trhov opäť odsunutá, a to najmä prostredníctvom zavedenia dane z pohybu kapitálu a kapitálových výnosov, zrušenia daňových rajov, zrušenia derivátov a ratingových agentúr vzhľadom na ich totálny nedostatok dôveryhodnosti v súčasnosti a ich absolútny nedostatok transparentnosti. Na záver by som sa vás chcela opýtať aj na problém týkajúci sa toho, čo sa deje tu v EÚ s Gréckom, Portugalskom a Írskom. Uplatňuje sa tu proces zameraný hlavne na donucovacie nástroje a postupy, ktoré zhoršujú využívanie a hospodársky pokles pracovníkov a krajín a ktoré z krátkodobého alebo strednodobého hľadiska prispejú k väčšej chudobe, nezamestnanosti a nerovnosti.
Nemyslíte si, že je to v rozpore so všetkými zásadami, ktoré boli vyjadrené, a to aj v samotnej zmluve?
José Manuel Barroso
Po prvé, pani Figueiredová, pokiaľ ide o otázky globálnej finančnej regulácie, ako viete, keďže skupina G20 bola vytvorená ako hlavné ekonomické fórum pre globálne riadenie finančných trhov, tak práve G20 dostáva v týchto otázkach prednosť.
Niektoré z týchto bodov sme do istej miery riešili. Ja osobne... môžem vám povedať... začal som na samite G8 diskusiu o dani z finančných transakcií, keď sme diskutovali aj o probléme rozvojovej pomoci, a vo svojom stanovisku som jasne za túto daň. V Komisii na tom pracujeme a čoskoro predložíme niekoľko nápadov.
Pokiaľ ide o všeobecnú otázku, ktorú ste položili, diskutovalo sa aj o situácii eurozóny. V tomto bode môžu byť naše pohľady úplne odlišné. Sme presvedčení, že bez konsolidácie rozpočtov a štrukturálnych reforiem nebude možné podporiť náš cieľ, ktorým je sociálne trhové hospodárstvo.
Jacek Saryusz-Wolski
Pán Barroso, účastníci samitu G8 diskutovali o svojich záväzkoch týkajúcich sa susedskej politiky v Stredozemí. Vy sám ste sa v mene Európskej únie zaviazali k vyčleneniu 1,24 miliardy EUR, pričom ste uviedli, že táto suma je určená pre susedné krajiny, čo by sa mohlo chápať tak, že je to iba pre juh.
Z predbežných verzií dokumentu Komisie vieme, že v počiatočnej fáze sa zo sumy 1,24 miliardy EUR vyčlenilo 150 miliónov EUR pre východ a zvyšok pre juh. To je v rozpore so zásadou symetrie a rovnakej pozornosti, ktorá by sa mala venovať obom susedným oblastiam. Ako nám to môžete vysvetliť? K čomu ste sa skutočne a konkrétne zaviazali, pokiaľ ide o susedskú politiku v oblasti južného Stredozemia, v súvislosti s jedinou sumou peňazí, ktorú ste spomínali?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Pán Saryusz-Wolski, priateľ môj, dovoľte mi veľmi úprimne vám povedať, že chápem vaše obavy týkajúce sa susedných krajín na východe, ale myslím si, že najdôležitejšou vecou je nestavať východ a juh do konkurenčnej pozície: potrebujeme oba. Teraz je dôležité pomôcť tým, ktorí chcú našu pomoc, a urobiť to účinne.
Prístup, ktorý sme predstavili v rámci revízie susedskej politiky, je v podstate jasný. Nevyčleňujeme prostriedky na základe rozdelenia východ - juh, ale na základe podmienenosti podľa toho, ako ktorý partner pokročil smerom k reforme, alebo, ak chcete, podľa zásady viac za viac. Tí, ktorí robia viac, ktorí dokazujú, že si zaslúžia viac, dostanú viac. Takže nemáme dopredu prichystanú obálku - toto je pre krajinu A alebo pre krajinu B. Krajina musí dokázať, že si našu podporu zaslúži.
Myslím si, že tento prístup je správny a v tomto prípade, samozrejme, splníme svoje záväzky voči nášmu Východnému európskemu partnerstvu - to je nesmierne dôležité -, ale aj voči našim susedom v oblasti Stredozemia.
Marielle De Sarnez
(FR) Pán Barroso, moja otázka vlastne súvisí s poslednou otázkou a s vašou odpoveďou na ňu.
Práve ste hovorili o pomoci, ktorú ste prisľúbili počas samitu G8 v Deauville najmä rozvíjajúcim sa arabským hospodárstvam. Ide o sumu 40 miliárd USD, a to hlavne vo forme pôžičiek od Medzinárodného menového fondu (MMF), Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Európskej investičnej banky (EIB) plus približne 15 miliárd EUR od Európskej únie a členských štátov.
Spomínali ste podmienenosť, ktorej sa týka moja otázka. Táto pomoc je skutočne podmienená určitými kritériami, ktoré sú vám veľmi dobre známe: pravidelné, slobodné voľby, sloboda združovania sa, sloboda tlače, sloboda prejavu, boj proti korupcii, nezávislosť súdneho systému, reforma armády a reforma polície.
Chcela by som vedieť, kto vlastne bude posudzovať, či sa tieto kritériá dodržiavajú, najmä pokiaľ ide o tieto rozvíjajúce sa arabské demokracie. Bude náš Parlament plne zapojený do posudzovania spĺňania podmienok, ktoré boli stanovené, alebo to bude právomoc Rady, ktorá o tom bude rozhodovať na základe vlastného uváženia?
José Manuel Barroso
Podľa nášho názoru, a dúfam, že s ním budete súhlasiť, by toto posudzovanie mala koordinovať Komisia. Som skutočne veľmi hrdý, že práve Komisia spolu s vysokou predstaviteľkou okamžite predstavila plán našej reakcie: partnerstvo pre demokraciu v severnej Afrike a južnom Stredozemí, ako aj partnerstvo pre spoločnú prosperitu. Rada teraz uznáva, že by bolo skutočne dobré, keby toto posudzovanie koordinovala Komisia, ktorá musí, samozrejme, podávať Parlamentu správy o tejto záležitosti. Preto môžem len privítať všetky prejavy záujmu a snahu Parlamentu byť úzko zainteresovaný.
Udalosti, ku ktorým v súčasnosti dochádza v niektorých arabských krajinách, majú v skutočnosti veľký strategický význam nielen pre tieto krajiny, ale aj pre globálnu demokraciu, pre vývoj moslimského sveta a pre nás tu v Európe. Takže všetko, čo dokážeme urobiť, aby sme zmobilizovali nielen inštitúcie EÚ, ale aj naše spoločnosti na pomoc našim susedom pri prechode k demokracii, je veľmi dôležité a ja môžem len privítať záujem, ktorý prejavuje Európsky parlament.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pán predseda, pokiaľ ide o samit G8, podľa niektorých finančných informácií, ktoré som čítal, v roku 2009 predstavovalo celosvetové HDP 58 biliónov USD a množstvo peňazí v hospodárstve predstavovalo 615 biliónov USD. V súvislosti s menovou politikou, ktorá vás zaujíma, sa zároveň potvrdilo, že USA vydávajú do obehu nové peniaze, nové doláre, zatiaľ čo Únia nové peniaze nevydáva.
Ekonómovia sa na mnohých veciach nevedia zhodnúť. História nás však naučila dve veci: po prvé, že nemôžete zabrániť bankrotu poskytovaním drahých pôžičiek, a po druhé, že extrémne úsporné opatrenia nikdy nemôžu znížiť deficit makroekonomiky zažívajúcej recesiu, ktorá nedokáže znehodnotiť svoju menu. Pán predseda, naliehavo potrebujeme eurobondy. Považujete ich za prostriedok na vyváženie špirálového zvyšovania množstva nových peňazí vydávaných Spojenými štátmi?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Táto otázka mala byť vlastne v prvej časti našej rozpravy, ale môžem ctenému pánovi poslancovi odpovedať, že stanovisko Komisie je už celé roky veľmi otvorené a v podstate naklonené myšlienke eurobondov. Jeden z mojich predchodcov bol prvý, kto prišiel s myšlienkou eurobondov.
Skutočnosť je taká, že nedošlo k dohode medzi členskými štátmi. Tie sa teraz dohodli na vytvorení európskeho mechanizmu pre stabilitu. Keď bude vytvorený, stane sa medzinárodnou finančnou inštitúciou číslo jeden na svete - najdôležitejšou na svete z hľadiska finančnej sily. Myslím si, že všetko úsilie by sme teraz mali sústrediť práve na tento mechanizmus.
Zároveň sme otvorení diskusii s členskými štátmi - a, samozrejme, s Parlamentom - o niekoľkých alternatívach týkajúcich sa možnosti eurobondov, a to za predpokladu, že členské štáty sú ochotné zvážiť túto možnosť. Tá je, samozrejme, veľmi dôležitá a rozhodujúca.
Andrew Henry William Brons
Nedávny samit G8 chcel vojsť do povedomia vďaka poskytnutiu 40 miliárd EUR Egyptu a Tunisku na zvrhnutie diktatúr a prijatie demokracie. Vo vyhlásení skupiny G8 sa však uvádzalo, že podporí tie krajiny v regióne, ktoré smerujú nielen k demokracii, ale aj k trhovému hospodárstvu. G8 chce, aby si tieto krajiny "užívali výhody globalizácie" a zapojili sa do "investičnej integrácie", čo v preklade znamená, aby uľahčili krajinám G8 zarábať u nich peniaze a potom si ich zase vziať späť.
Nenamietam proti tomu, aby sa od príjemcov pomoci očakávalo zavedenie a zachovanie demokratických inštitúcií a postupov. To je celkom správne. Nie je však nepoctivé, aby sme príjemcom hovorili, aké hospodárske politiky by si mali zvoliť a akých by sa mali zbaviť? Darcovia určite nemajú žiadne právo nariaďovať týmto novým demokraciám, aké demokratické voľby by mali spraviť.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Súhlasím so stanoviskom, ktoré zaujali krajiny G8. Myslím si, že je v našom spoločnom záujme, aby sme mali nielen otvorené spoločnosti, ale aj otvorené hospodárstva. Tieto krajiny sú naši susedia a myslím si, že najlepší spôsob, ako im pomôcť, je prostredníctvom obchodu.
Nikdy im nedokážeme poskytnúť takú sumu peňazí, akú potrebujú, ak ostanú uzavreté. Napríklad v krajinách Maghrebu - ako pravdepodobne viete - je skutočnosť taká, že obchod medzi nimi je takmer zanedbateľný. Žiadajú nás, aby sme otvorili naše trhy, ale neobchodujú medzi sebou. Myslím si, že je dôležité, že hovoríme: áno, sme pripravení podporiť vás, ale aj vy by ste mali otvoriť svoje hospodárstvo a začleniť sa do svetového hospodárstva.
Skutočne vidíme, že pokrok krajiny veľmi jasne súvisí s jeho schopnosťou začleniť sa do svetového hospodárstva. Len sa pozrite na Áziu s krajinami, ktoré ešte nie sú demokraciami. Práve preto, že sa dokázali otvoriť, sa mohli zapojiť do svetového hospodárstva a užívať si niektoré výhody pre svojich obyvateľov.
Gabriele Albertini
(IT) V záverečnom vyhlásení samitu G8 týkajúcom sa Blízkeho východu sa uvádza, že rokovania sú jedinou cestou ku komplexnému a trvalému riešeniu konfliktu a že vyzývame Izrael a Palestínsku samosprávu, aby dodržiavali súčasné dohody o spolupráci a zdržali sa jednostranných opatrení, ktoré by mohli zabrzdiť pokrok a ďalšie reformy.
Podporuje Európska únia - dôležitý rokovací partner skupiny G8 - toto vyhlásenie? Ak áno, povedali ste to palestínskej strane, ktorá má v pláne prijať jednostranné opatrenia počas stretnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov v septembri?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Pokiaľ ide o mierový proces na Blízkom východe, nespomínam si na žiadne medzinárodné stretnutie za posledných 30 rokov, kde by sa táto otázka nespomínala. Opätovne sme vyjadrili našu naliehavú žiadosť o obnovenie mierového procesu a vyzvali sme obe strany, aby sa znovu zapojili do zmysluplných rokovaní s cieľom účinne ukončiť mierový proces na Blízkom východe.
Všetci chválime novú víziu USA o dosiahnutí rámcovej dohody ako prevratnú a perspektívnu. Na podrobnosti tejto novej vízie však boli rôzne reakcie. Úprimne povedané, partneri G8 majú rôzne postoje k spolupráci medzi Hamasom a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny a k otázke hraníc z roku 1967.
Za rokovacím stolom sa vyskytli aj obavy týkajúce sa rizík obsiahnutých v potenciálnom palestínskom úsilí jednostranne žiadať uznanie na Valnom zhromaždení Organizácie Spojených národov. Môžem vám povedať, že o tom diskutujeme aj s členskými štátmi. Dúfam, že my v Európe zaujmeme k tejto veci spoločné stanovisko.
Malika Benarab-Attou
(FR) Ako už bolo povedané, krajiny G8 sa rozhodli poskytnúť Tunisku a Egyptu sumu vo výške 40 miliárd USD. Európska únia však musí obhajovať väčšiu transparentnosť, viditeľnosť a vysledovateľnosť, stručne povedané, lepšie riadenie tejto pomoci.
Musíme sa zamerať na štyri kľúčové body: po prvé, musíme zaistiť, aby rozvojová spolupráca dodržiavala zásady demokracie a absolútnej transparentnosti; po druhé, musíme zaručiť rešpektovanie ľudských práv; musíme posilniť úlohu a kompetencie organizácií občianskej spoločnosti a zreformovať systém riadenia, ktorý platí pre túto pomoc, a to s intenzívnejším zapojením Európskeho parlamentu.
Pán Barroso, EÚ musí byť schopná zaručiť, že sa táto pomoc dostane k ľuďom, ktorým je určená. Aké konkrétne opatrenia plánuje EÚ v tomto ohľade?
José Manuel Barroso
Vážená pani poslankyňa, to, čo ste povedali, presne odráža moje vlastné názory. Úplne s vami súhlasím. Teraz to urobíme pomocou niekoľkých nástrojov, aby sme mohli overiť, či sa záväzky, ktoré prijali všetky partnerské krajiny, dodržiavajú a realizujú s odhodlaním. Môžem vám povedať, že všetky tieto programy budú sledovať nielen úrady Komisie, ale aj vysoká predstaviteľka, ktorá vymenuje osobitného predstaviteľa pre daný región. Myslíme si, že práve prostredníctvom tohto druhu dialógu dokážeme týmto krajinám pomôcť, a to najmä prostredníctvom väčšej účasti občianskej spoločnosti.
Nedávno som bol v Tunisku, kde som sa stretol nielen s vládou a prezidentom republiky, ale aj so zástupcami občianskej spoločnosti, ženských organizácií a odborov. Videl som, za aký dôležitý považujú náš záväzok, a to nielen vo forme podpory zo strany vlád, ale aj zo strany občianskej spoločnosti. Znovu opakujem, ako som už povedal pani Sarnezovej, záväzok Európskeho parlamentu bude v tomto smere tiež veľmi dôležitý, a to v kontexte vzťahov so vznikajúcimi parlamentmi a politickými stranami v týchto mladých a nových demokraciách.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Pán predseda, na nedávnom samite G8 ste diskutovali o svetovom hospodárstve a zhodli ste sa na tom, že úsilie by sa malo zamerať na ciele životaschopnosti verejných financií, hospodárskej obnovy a opatrení na riešenie nezamestnanosti. O to všetko sa snažíme v záujme spoločnosti a verejnosti.
Keď si však vezmeme príklad Grécka, desiatky a stovky tisícok občanov nedávno celkom spontánne vyšli na námestie a do ulíc okolo gréckeho parlamentu bez toho, aby ich k tomu niekto nasmeroval, a nahnevane žiadali dôstojnú životnú úroveň a slušné vyhliadky. Musíte uznať, pán Barroso, že žiadna politika nemôže byť účinná, ak ju nepodporuje alebo prinajmenšom netoleruje spoločnosť. Politika v Grécku sa v podstate obmedzuje na dilemu medzi vyčerpávajúcimi úspornými opatreniami a bankrotom.
Znepokojuje vás tento sociálny vývoj? Je to vážny politický problém. Aký odkaz vyšlete týmto ľuďom, ktorí dôstojným a mierumilovným spôsobom žiadajú vyhliadky a lepšiu budúcnosť pre seba, svoje rodiny a deti?
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Predovšetkým by som chcel vyjadriť solidaritu s gréckym obyvateľstvom. Chápem, aké ťažké sú tieto časy pre Grécko. Zároveň si však myslím, že zodpovednosťou politických lídrov na európskej alebo vnútroštátnej úrovni, či už sú vo vláde, alebo v opozícii, je ukázať, čo musia krajiny urobiť. Bez konsolidácie verejných financií a bez štrukturálnej reformy sa Grécko z tejto krízy skutočne nedostane.
Realita je taká, že niektoré bolestivé opatrenia sú v Grécku nevyhnutné, a každý, kto tvrdí gréckemu ľudu opak, klame. Žiadam gréckych vedúcich predstaviteľov, aby gréckemu obyvateľstvu čestne vysvetlili ťažké voľby, ktoré musí krajina urobiť. Všetci to podporíme.
V Európskej rade som práve ja navrhol zníženie úrokových sadzieb za pôžičky poskytnuté Grécku. Buďme však zároveň úprimní. Grécko musí samo vyvinúť nejaké úsilie, lebo jedna krajina nemôže navždy fungovať s takým vysokým zadlžením.
Toto je úprimný odkaz, ktorý by sme mali poslať vláde a opozícii v Grécku a ktorý my v Európe musíme prijať, ak chceme tejto krajine skutočne pomôcť.
John Bufton
Pán predseda, som rád, že ste na samite G8 spomenuli otázky týkajúce sa problémov eurozóny. Je to kríza a všetci to vieme. Ako povedal predchádzajúci rečník, mnohé členské štáty majú obavy. V Madride sme mali nedávno problémy, keď ľudia protestovali v uliciach. Protesty boli dokonca v Lisabone a vidíme aj to, čo sa deje v Grécku.
Pán Barroso, nenastal čas, aby ste sa postavili - pred chvíľou ste hovorili o klamstvách - a povedali pravdu, že existuje alternatíva: že týmto krajinám by sa malo umožniť vystúpiť z eurozóny? To je jediný spôsob, ako sa z tejto krízy dostať.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Mám veľký rešpekt voči všetkým našim demokratickým štátom, takže nie je na mne, aby som im povedal, čo by mali v tejto veci urobiť. Vieme však, že Grécko nemá v úmysle vystúpiť z eurozóny. Som v neustálom kontakte s gréckymi orgánmi aj s hlavnou opozičnou stranou a viem veľmi dobre, že nechcú opustiť eurozónu.
Možno niektorí z vás, ctení poslanci, by boli radi, keby táto krajina vystúpila z eurozóny, alebo možno vaša krajina nie je v eurozóne a my to rešpektujeme, ale Grécko je veľmi oddané európskemu projektu. Grécko má ťažkosti a my sa ho snažíme podporiť, ale prosím vás, nenapádajte euro z ideologických dôvodov.
Skutočnosť je taká, že sú aj krajiny mimo eurozóny, ktoré majú prinajmenšom porovnateľné problémy. Island nie je členom eurozóny a zbankrotoval. Povedzme si to otvorene: Island bol pred finančnou krízou jednou z najbohatších krajín na svete v prepočte na obyvateľa.
V Európskej únii máme aj krajiny, ktoré čelia rovnakému druhu ťažkostí pre veľmi vysokú úroveň výdavkov. Takže skutočnosť je taká, že euro nie je problém. Problémom je vysoká miera zadlženia alebo veľmi vysoká úroveň schodkov v hospodárstvach.
Predseda
Hodina otázok pre predsedu Komisie sa skončila.
