Hodina otázok (otázky pre Komisiu) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B7-0001/2011).
Nasledujúce otázky sú určené Komisii.
Prvá časť

Vec: Využívanie finančných prostriedkov z fondov EÚ
Podľa článku uverejneného v denníku Financial Times Európska únia použila len 10 % z objemu 347 miliárd EUR vyčlenených do roku 2013 na podporu rozvoja chudobných regiónov.
Podľa toho istého článku finančné prostriedky určené na podporu malých a stredných podnikov využívajú nadnárodné spoločnosti (Coca-Cola, IBM, Nokia Siemens), zatiaľ čo iné veľké spoločnosti (Twinings, Valeo) využívajú finančné prostriedky z fondov EÚ na presun svojich činností do krajín s lacnejšou pracovnou silou, čo je v rozpore s právnymi predpismi, ktoré výslovne zakazujú takéto postupy.
Mohla by Komisia vyjadriť svoje stanovisko k informáciám uvedeným v tomto článku a prípadne predložiť riešenia, ktoré by zabránili tomu, aby sa v budúcnosti takéto situácie opakovali?
Johannes Hahn
člen Komisie. - Komisia víta kontrolu zo strany denníka Financial Times, pretože predstavuje dôležitý príspevok k začatiu a rozvinutiu verejnej diskusie o účinnosti politiky súdržnosti.
Komisia vie o zvyčajnom pomalšom čerpaní prostriedkov na začiatku programového obdobia. Podľa najnovších údajov však Komisia uvoľnila v štvrtom štvrťroku 2010 v rámci politiky súdržnosti viac platieb než kedykoľvek predtým. Prevažnú väčšinu týchto platieb predstavovali priebežné platby, čiže preplácanie už vynaložených a overených výdavkov v členských štátoch. Preto, ako sme videli v predchádzajúcich programových obdobiach, je jednoznačné, že využívanie prostriedkov v rámci politiky súdržnosti sa zrýchľuje. Miera čerpania prostriedkov EÚ členskými štátmi predstavuje v súčasnosti 21 % v prípade Kohézneho fondu, 22 % v prípade Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a 23 % v prípade Európskeho sociálneho fondu (ESF).
Pokiaľ ide o podporu poskytovanú nadnárodným a veľkým spoločnostiam, Komisia chce zdôrazniť, že prvoradým cieľom politiky súdržnosti je rast a vytváranie pracovných miest v určitých regiónoch a členských štátoch. Každú podporu produktívnych investícií treba vnímať v tejto súvislosti.
Vytváranie pracovných miest a hospodársky rast možno podporiť mnohými spôsobmi: od zakladania malých podnikov po podporu veľkých spoločností. Intervencia politiky súdržnosti podporuje produktívne investície, ktoré sú primárne zamerané na malé a stredné podniky, ako určujú pravidlá EFRR a ESF. Komisia zdôraznila rolu malých a stredných podnikov (MSP) aj pri rokovaniach o súčasných programových dokumentoch. Prevažná väčšina produktívnych investícií a investície do rozvoja endogénneho potenciálu sa zameriavajú na MSP. Môžu sa však stať prípady, keď sa spolufinancovanie v súlade s právnymi predpismi poskytne väčším spoločnostiam, ak sa dodržia ciele a programy príslušných fondov.
V rámci politiky súdržnosti bolo v rokoch 2007 až 2013 vyčlenených približne 55 miliárd EUR na podporu podnikania. Veľká časť tejto sumy sa využíva na podporu inovácie v MSP. Komisia by chcela zdôrazniť, že nadnárodné spoločnosti nie sú príjemcami finančnej podpory rozšírenej o ESF. Pracovníci sa zúčastňujú spolufinancovaného vzdelávania. ESF podporuje ľudí. Týka sa poskytovania vzdelávania na získanie a zvýšenie kvalifikácie s cieľom poskytnúť ľuďom prípravu a pomôcť im nájsť pracovné miesto. Pracovník, ktorý dostal pracovné miesto v určitom podniku, sa môže neskôr zamestnať v inej spoločnosti. Ide preto o znalostný kapitál, ktorý si pracovníci budujú, aby sa udržali na pracovnom trhu, a nie o názov alebo druh podniku, ktorý poskytuje vzdelávanie.
Komisia si myslí, že z hľadiska politiky by firmy nemali dostávať finančné prostriedky z európskych fondov na investície, ktoré by viedli k strate pracovných miest v rovnakej spoločnosti v inom regióne Európskej únie, pretože čistý výsledok investície z ESF by sa rovnal nule alebo by bol dokonca záporný. Ak spoločnosť, ktorá prijala podporu v rámci kohéznej politiky, ukončí svoju činnosť alebo prestane podporovať projekt, je povinná vrátiť prijaté finančné prostriedky do piatich rokov, v prípade MSP do troch rokov.
Na záver vyslovím poslednú, veľmi dôležitú pripomienku, že zatiaľ čo jednoznačne existujú oblasti, ktoré vyžadujú zlepšenie, nemôže a nemalo by to zatieniť významný pozitívny účinok politiky súdržnosti. Chcel by som vás ubezpečiť, že Komisia sa pred problémami neskrýva. V minulosti sme skutočne navrhli zmeny, pričom niektoré z nich boli prijaté, a naďalej budeme hnacou silou zlepšovania politiky súdržnosti. Politika súdržnosti jednoznačne prináša osoh chudobnejším regiónom Európskej únie, ale rovnako z nej má jednoznačný úžitok aj zvyšok Európy.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Chcel by som poďakovať pánovi komisárovi aj za kvalitné informácie, ktoré nám poskytol. Chcel by som však ešte dodať poznámku. Som presvedčený, že pri takejto rozprave, keď sa zaoberáme takouto témou, by sme sa mali radšej sústrediť na budúce opatrenia zamerané na to, aby sme sa takýmto situáciám vyhli. Dovoľte mi povedať, že je možno ešte dôležitejšie, aby sme si položili otázku, či sa nemôže stať, že uvedené údaje, ktoré sa už dostali do pozornosti verejnosti, znížia dôveru občanov v prácu európskych inštitúcií.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán komisár, chcel by som sa vám poďakovať najmä za objasnenie tejto otázky, pretože predstavuje základ pre rozumnú diskusiu a obsahuje jasný záväzok voči našim malým a stredným podnikom. Koniec koncov poskytujú dve tretiny pracovných miest v Európe a platia 80 % daní. Moja otázka teda znie, či si myslíte, že by sme v budúcnosti dokázali trochu viac posilniť rámcové podmienky a výskumnú infraštruktúru.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Chcela by som položiť nasledujúcu otázku. Peniaze zo štrukturálnych fondov, najmä peniaze z Európskeho sociálneho fondu, sú veľmi dôležité. Určené sú na zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov a zachovanie pracovných miest, aby boli obsadené kvalifikovanými ľuďmi. Myslíte si však, že rovnaké podmienky sa vzťahujú na bohaté medzinárodné spoločnosti, pretože musia prispieť z vlastného vrecka, ak chcú získať financie zo štrukturálnych fondov alebo Európskeho sociálneho fondu, a na malé a stredné podniky, ktoré si takisto chcú vzdelávať svojich ľudí a mať kvalifikovaných zamestnancov? Neplánujete nejaké návrhy v tejto oblasti vzhľadom na to, že veľké spoločnosti a malé a stredné podniky nemajú rovnaké podmienky?
Johannes Hahn
Ďakujem vám za otázky.
Pokiaľ ide o výskumnú infraštruktúru, malé a stredné podniky už dostávajú významné množstvo finančných prostriedkov z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, a to najmä v oblasti podpory inovácie, na ktorú dostávajú desiatky miliárd eur. V období rokov 2000 až 2006 sa na túto oblasť konkrétne zameralo celkove viac než 30 000 podnikov. Uvažujeme aj o tom, že by sa najmä v budúcnosti mal prikladať veľký význam aj výskumnej infraštruktúre, a to nielen v oblasti hospodárstva, ale aj v oblasti základného výskumu. Možno budeme v tomto období dokonca z týchto fondov po prvýkrát dotovať projekt výskumnej infraštruktúry, ktorý je zahrnutý aj v Európskom strategickom fóre pre výskumné infraštruktúry - Európsky plán výskumných infraštruktúr, pretože skúmanie tohto projektu ukázalo, že má veľmi trvalý účinok na celý región, ktorý presiahne samotný projekt. Vytvoria sa pracovné miesta, nielen pre výskumníkov, ale aj pracovné miesta v podnikoch, ktoré im dodávajú tovar a služby, pretože aj základná výskumná infraštruktúra potrebuje služby a dodávky tovaru. Inak povedané, mohlo by tak vzniknúť skutočné centrum v určitej oblasti regiónu, v tomto prípade v regióne Maďarska. Malo by to vyslať signál aj do nasledujúceho programového obdobia, možno univerzitám, ktoré budú v konečnom dôsledku tiež prinášať konkrétny úžitok. Už dnes sa tretina univerzitných výskumných činností vykonáva v oblasti aplikovaného výskumu, z ktorého má napokon úžitok hospodárstvo a ktorý vytvára trvalé pracovné miesta.
Prejdem teraz k otázke váženej pani poslankyne. V rámci Európskeho sociálneho fondu dostávajú podporu na vzdelávanie vo všeobecnosti zamestnaní alebo dočasne nezamestnaní pracovníci, aby sa dostali do pozície s lepšími vyhliadkami na umiestnenie na trhu práce. Môže to byť v rámci podniku, v ktorom sú zamestnaní, alebo ak nie sú zamestnaní, môže byť cieľom vzdelávania zlepšenie ich zručností alebo iba zvýšenie ich všeobecnej kvalifikácie pre iné možné typy zamestnania. Uvediem príklad, pretože to ste pravdepodobne naznačovali a pretože bol dosť kritizovaný, čiže to, že napríklad zamestnancom spoločnosti McDonald's bolo ponúknuté ďalšie vzdelávanie. Treba tu jasne rozlišovať: išlo o opatrenia ďalšieho vzdelávania pre pracovníkov spoločnosti McDonald's s cieľom zvýšiť ich kvalifikáciu na trhu práce a vo svete práce. Ako viete, veď napokon to bolo trochu kritizované, pracovné miesta v spoločnosti McDonald's, ktorým sa často hovorí McJobs, sú vo všeobecnosti pracovnými miestami na čiastočný úväzok, ktoré nevyžadujú vysokú kvalifikáciu a ktoré často vykonávajú študenti. Ide o zlepšenie zručností týchto ľudí. Pokiaľ ide o ďalšie vnútorné zvyšovanie kvalifikácie, ako pri tomto projekte, spoločnosť McDonald's, ak mám uviesť príklad, znášala všetky náklady. Inak povedané, pokúšame a snažíme sa zabezpečiť, aby sa ďalšie vzdelávanie pracovníkov sústredilo na ich osobnú kvalifikáciu. Vzhľadom na to si myslím, že by nemalo záležať na tom, kde sú títo ľudia zamestnaní. Naším cieľom by skôr malo byť ďalej zlepšovať kvalitu zručností každého človeka, aby boli ľudia lepšie pripravení na čoraz mobilnejší trh práce, čím sa zabráni nezamestnanosti všade, kde to bude možné.
Vec: Európsky nástroj mikrofinacovania Progress
Zdá sa, že vykonávanie európskeho nástroja mikrofinacovania Progress (EPMF) je pomalšie, ako sa očakávalo. Táto situácia by mohla ohroziť účel nástroja a je zreteľne v rozpore s rýchlosťou jeho prijatia v marci 2010.
Ako plánuje Komisia urýchliť tento proces a zabezpečiť, aby k EPMF mali prístup najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, a zároveň zachovať správnu geografickú rovnováhu?
Čo plánuje Komisia urobiť s cieľom dosiahnuť, aby členské štáty financovali programy mentorstva a odbornej prípravy, a aby zabezpečila dotovanie úrokových platieb zo zdrojov Európskeho sociálneho fondu tak, ako bolo dohodnuté? Ako Komisia zabezpečí, aby sa informácie o EPMF dostali k cieľovej skupine?
Johannes Hahn
člen Komisie. - S radosťou vám oznamujem, že obe časti európskeho nástroja mikrofinancovania Progress, časť záruk a časť hotovostných produktov, sú už plne funkčné. Iba tri mesiace po nadobudnutí platnosti rozhodnutia ukončila Komisia mandát Európskeho investičného fondu (EIF) na spustenie záručných operácií pre poskytovateľov mikrofinancovania.
Minulý rok v novembri vytvorila Komisia špeciálny investičný nástroj. Vďaka nemu sa od začiatku tohto mesiaca začnú poskytovať prvé mikroúvery. S radosťou vás tiež informujem, že Komisii sa podarilo zabezpečiť dodatočné financovanie pre mikropodnikateľov v Európe. Rovnako ako Európska únia poskytne aj Európska investičná banka príspevok vo výške 100 miliónov EUR, pričom sa očakávajú aj ďalšie príspevky. Celkový objem úverov v rámci nástroja mikrofinancovania Progress by teda mal podľa plánu dosiahnuť 500 miliónov EUR. Z týchto financií budú mať úžitok nezamestnaní ľudia, ľudia ohrození sociálnym vylúčením alebo zraniteľní ľudia, ktorým by mohli mať ťažkosti pri prístupe na bežný trh s úvermi. Zaručenie dosahu k týmto cieľovým skupinám a podpora geografickej rovnováhy sú ústrednými prvkami mandátu, ktorý Komisia udelila Európskemu investičnému fondu.
Operácie, ktoré boli doteraz schválené alebo ktoré sa pripravujú, naznačujú, že budú splnené oba ciele. Od začiatku roku 2011 sa budú mikroúvery poskytovať prostredníctvom počiatočnej inštitúcie mikrofinancovania v Belgicku, ktorá sa sústreďuje na znevýhodnené mestské spoločenstvá, a prostredníctvom nadácie v Holandsku, ktorá sa zameriava na osoby, ktoré nemajú prístup k bežnému financovaniu. EIF oznámil, že operácie, ktoré sa pripravujú, budú vyvážené aj z hľadiska geografického pokrytia. Podľa predpokladov bude približne 40 % z nich zahŕňať sprostredkovateľov investujúcich v Európe a približne 60 % v strednej a východnej Európe. Je dobre známe, že mikrofinancovanie je najúčinnejšie, ak začínajúcim podnikateľom a mikropodnikom pomáhajú služby na podporu podnikania.
Preto Komisia prijme opatrenia na podporu riadiacich orgánov Európskeho sociálneho fondu a sprostredkovacích orgánov s cieľom zvýšiť podporu samostatnej zárobkovej činnosti a mikropodnikov.
Na súčasné programové obdobie ESF vyčlenili členské štáty viac než 2,7 miliardy EUR na podporu podnikania. Podnikateľov možno podporiť aj vrátením úrokov. Ale o tom, či sa vrátenie úrokov bude dotovať z ESF, budú musieť rozhodnúť jednotlivé členské štáty. V súčasnosti iba jeden členský štát, konkrétne Litva, povedal, že využíva túto možnosť.
Na záver chcem povedať, že Komisia bude podporovať informovanosť o nástroji mikrofinancovania Progress. Poskytovatelia mikrofinancovania, ktorí sú k cieľovým príjemcom najbližšie, budú poskytovať informácie o dostupnosti mikroúverov. Komisia využije jestvujúce siete verejných služieb zamestnanosti, riadiace orgány ESF a mimovládne organizácie s cieľom informovať o pokroku nástroja mikrofinancovania.
V neposlednom rade bude kampaň Mládež v pohybe venovať zvláštnu pozornosť príležitostiam pre mladých ľudí z rôznych prostredí, aby mohli začať podnikať a prijímať mikroúvery.
Kinga Göncz
(HU) Správa pána komisára ma potešila. Chcela by som však objasniť jeden bod. Keď sme pred niekoľkými týždňami dostali správu od Komisie a Európskeho investičného fondu, spomínala sa v nej celková suma iba 200 miliónov EUR pre región. Jednou z mojich otázok bolo presne to, že pôvodný sľub alebo plán počítal s 500 miliónmi EUR. Zaujímalo by ma, odkiaľ pochádzajú tieto dodatočné finančné prostriedky. Som presvedčená o tom, že to je veľmi dôležité, pretože tento program má vysokú prioritu v oblasti zmierňovania účinkov krízy, čo je jeden z dôvodov, prečo sme sa ponáhľali s jeho prijatím. Druhá dôležitá otázka bola, či členské štáty podporujú dotovanie vyplácania úrokov, vzdelávania a poradenstva z Európskeho sociálneho fondu. Bolo to uvedené aj v pôvodnom pláne, ale potom sa zdalo, že Komisia túto vec nebrala na vedomie. Poskytovanie informácií a zabezpečenie toho, aby sa dostali k občanom, je veľmi dôležité.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pán komisár, rád by som sa vám poďakoval za tieto informácie. Plne s vami súhlasím v tom, že nástroj, o ktorom dnes diskutujeme, je veľmi dôležitý. Treba však spomenúť, že by sme mali odpovedať aj na otázku, ktoré štáty využívajú nástroj mikrofinancovania. Znepokojilo ma, že ste vo svojej odpovedi uviedli, že by sme mali zabezpečiť rôzne úrovne rozdelenia podľa štátov a geografických oblastí. Využili už niektoré štáty tento nástroj?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Uznávam, že hospodárska a finančná kríza najviac zasiahla mladých ľudí, nesmieme však zabúdať ani na ľudí vo veku nad 45 rokov, ktorí sú nezamestnaní. Vzhľadom na to, že ste povedali, že 60 % európskeho nástroja mikrofinancovania Progress sa využije v strednej a východnej Európe, chcela by som vám položiť nasledujúcu otázku. Identifikovali ste prekážky, ktoré doteraz bránili krajinám v tejto časti Európy v dostatočnom využití tohto nástroja?
Johannes Hahn
Ďakujem vám pekne za záujem a pripomienky. Tému mikrofinancovania v skutočnosti pokrýva jedno z generálnych riaditeľstiev, pričom jej obsahovú časť určitým spôsobom riadi pán Andor. Zaoberáme sa ňou však aj v oblasti regionálnej politiky. Pokiaľ ide o úrokové sadzby, niektoré členské štáty určili ako podmienku hornú hranicu, ak to tak môžem povedať, ktorá predstavuje približne 8 až 9,5 %. Musíme tu však zohľadniť aj to, že, samozrejme - a to bolo vždy predmetom diskusie, už aj počas príprav na toto všetko -, v porovnaní so samotnými úvermi sú režijné náklady pomerne vysoké, a preto vznikajú náklady, ktoré treba pokryť. Treba nájsť rozumnú strednú cestu a myslím si, že sa nám to podarilo.
Teraz prejdem k druhej otázke. Môžem vám povedať, že nástroj Jasmine, ktorého cieľom je pomáhať pri vhodnej príprave mikrofinancovania a pripraviť cestu na ustanovenie a vzdelávanie sprostredkovateľov, sa v súčasnosti využíva na prípravu 15 inštitúcií v 15 rôznych krajinách, pričom 11 z nich sa nachádza v strednej a východnej Európe a štyri v západnej Európe. Neviem vám ich všetky vymenovať spamäti, ale v podstate ide najmä o nové členské štáty. Predpokladáme, že v najbližších rokoch bude v súlade s programom Jasmine pripravených ďalších 20 sprostredkovateľov.
Pokiaľ ide o poslednú otázku, musím vás požiadať o zhovievavosť, pretože vám teraz neviem odpovedať z hlavy. Poskytneme vám písomnú odpoveď, v ktorej podrobne uvedieme dôvody obmedzenia prístupu. Jednoznačne však predpokladám, že často dochádza ku komunikačným problémom a že sú tu často aj prekážky, pretože mnohí žiadatelia o úvery sú často ľudia, ktorí už nedokážu získať úver z bežnej banky, a preto je tu často určité znepokojenie alebo zdržanlivosť, pokiaľ ide o schvaľovanie takýchto projektov. Ak je to tak a ak sa to takto ustáli a ak si na to zvykneme, bude potrebné vykonať v tejto oblasti informačnú činnosť.
Vec: Doplnkové opatrenia na podporu malých a stredných podnikov pri uplatňovaní politiky cestovného ruchu
Priemysel cestovného ruchu je rovnako ako ktorékoľvek iné hospodárske odvetvie stále viac vystavovaný celosvetovej konkurencii. Európska únia si v záujme zachovania konkurencieschopnosti v odvetví cestovného ruchu stanovila v Lisabonskej zmluve za cieľ podporu konkurencieschopnosti odvetvia a vytváranie prostredia priaznivého pre rozvoj podnikov. Preto boli stanovené tieto ciele: podporovať inováciu v oblasti cestovného ruchu, zlepšiť kvalitu všetkých turistických služieb a zlepšiť odbornú spôsobilosť personálu. Podniky v odvetví cestovného ruchu, ktoré vo veľkej miere patria k malým a stredným podnikom, nie sú však vždy schopné samostatne plniť tieto ciele. Svoju úlohu zohrávajú viaceré faktory, ako sú obmedzené finančné zdroje, nedostatok kvalifikovaných pracovníkov a neschopnosť urýchlene reagovať na zmeny, z čoho vyplýva potreba ďalších finančných zdrojov.
Nedomnieva sa Komisia, že by bolo vhodné rozvíjať súdržnú stratégiu, ako aj podrobný akčný plán, ktorý by zahrňoval konkrétne opatrenia na podporu malých a stredných podnikov a mechanizmy financovania, ktoré by mohli prispieť k prekonaniu ťažkostí v tomto odvetví?
Antonio Tajani
podpredseda Komisie. - (IT) Rovnako ako mnohé iné hospodárske odvetvia, aj odvetvie európskeho cestovného ruchu sa musí vyrovnávať s čoraz väčším problémom globalizácie.
Komisia tento problém pri mnohých príležitostiach už zdôraznila a zaoberala sa ním, najmä v oznámení Priemyselná politika vo veku globalizácie. 30. júna minulého roka prijala Komisia okrem toho konkrétne oznámenie o cestovnom ruchu, ktoré v súlade s Lisabonskou zmluvou a novou stratégiou Európa 2020 navrhuje konsolidovaný politický rámec na posilnenie konkurencieschopnosti v odvetví s cieľom dosiahnuť, aby sa európsky cestovný ruch stal skutočne konkurencieschopným, moderným, udržateľným a zodpovedným odvetvím.
Tento konsolidovaný rámec vychádza zo zásady, že je potrebné vytvoriť prostredie napomáhajúce rozvoj mikropodnikov a malých a stredných podnikov v odvetví cestovného ruchu. Na dosiahnutie tohto cieľa sme navrhli tri konkrétne opatrenia zamerané po prvé na podnecovanie konkurencieschopnosti európskeho odvetvia cestovného ruchu, po druhé na podporu udržateľného, zodpovedného a kvalitného cestovného ruchu a po tretie na konsolidáciu obrazu a profilu Európy ako súboru udržateľných a vysoko kvalitných turistických destinácií a, samozrejme, maximálne zvýšenie potenciálu finančných politík a nástrojov EÚ určených na rozvoj cestovného ruchu.
Presadzované iniciatívy by mali poskytnúť odvetviu nástroje potrebné na to, aby sa prispôsobil problémom, ktoré musia riešiť podniky v cestovnom ruchu, a pracovať na jeho udržateľnom rozvoji z hľadiska konkurencieschopnosti. Samozrejme, prijmeme konkrétne opatrenia na podporu inovácie v odvetví cestovného ruchu, zvýšenie kvality služieb cestovného ruchu a zlepšenie odborných zručností osôb pracujúcich v cestovnom ruchu, pretože už nesmieme ďalej považovať cestovný ruch za odvetvie pozostávajúce výlučne z rodinných podnikov. Musíme pouvažovať o tom, ako by sme ho mohli urobiť modernejším a konkurencieschopnejším.
Uvediem niekoľko príkladov týkajúcich sa vzdelávania a odborných zručností: platforma IKT a cestovný ruch bude spustená s cieľom uľahčiť adaptáciu odvetvia cestovného ruchu a podnikov pôsobiacich v odvetví trhu nových informačných technológií a zlepšiť ich konkurencieschopnosť. Všetky tieto návrhy a myšlienky sú obsiahnuté v oznámení Komisie, ktoré schválila Rada a o ktorom diskutujeme v Parlamente. Pán spravodajca sa nachádza v rokovacej sále.
Budeme povzbudzovať podniky v cestovnom ruchu, aby lepšie využívali rôzne programy Únie, ako napríklad Leonardo, rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu, Erasmus pre mladých podnikateľov, Európsky sociálny fond a iné programy. Stratégia na podporu diverzifikácie služieb cestovného ruchu a vytvorenie elektronického observatória európskeho cestovného ruchu navyše pomôžu vytvoriť priaznivé podmienky pre podniky v cestovnom ruchu.
Okrem toho musím zdôrazniť, že malé a stredné podniky môžu na prístup k financovaniu využiť aj iné prierezové iniciatívy. Spomenul by som JEREMIE, spoločnú iniciatívu Komisie, Európskeho investičného fondu a Európskej investičnej banky, ktorá má za cieľ zlepšiť prístup mikropodnikov a malých a stredných podnikov k financovaniu, a to predovšetkým prostredníctvom rizikového kapitálu, pôžičiek, cenných papierov, mikroúverov a iných foriem vratnej pomoci.
Na záver by som chcel zdôrazniť, že malé a stredné podniky v odvetví cestovného ruchu sú plne pokryté opatreniami navrhnutými v rámci iniciatívy Small Business Act, ktorá je zameraná na podporu podnikateľského prostredia týchto podnikov. Aktualizované znenie bude Parlamentu doručené o niekoľko týždňov.
Iniciatíva Small Business Act sa teda stane aj nástrojom záruky pre malé a stredné podniky, ktoré disponujú obrovským potenciálom rozvoja odvetvia, ktoré sa mi, dúfam, podarí v budúcom roku posilniť. Som totiž jednoznačne presvedčený o tom, že európska politika, ako je ustanovená v zmluve, môže priniesť pridanú hodnotu k vynikajúcej práci vykonávanej európskymi regiónmi a členskými štátmi.
Preto môžem ubezpečiť váženého pána poslanca, ktorý predložil túto otázku, že spolu s Komisiou som odhodlaný malým a stredným podnikom zabezpečiť podporu a pomoc v ich úsilí mať prístup k hospodárskym nástrojom EÚ, ktoré sú súčasťou politickej stratégie zameranej na to, aby sa cestovný ruch stal jedným z kľúčových odvetví našej hospodárskej a priemyselnej politiky.
Zigmantas Balčytis
(LT) Asi všetci, ktorí sme dnes v Parlamente, dúfame, že vaša predpoveď pre oblasť cestovného ruchu sa naozaj splní a že sa táto oblasť nielen rozvije, ale aj bude vhodná na investovanie. Ako viete, v súčasnej dobe je cestovný ruch v Európskej únii ešte stále nerovnomerne rozvinutý, čo má objektívne aj subjektívne dôvody. Mám otázku. V stratégii pre oblasť Baltského mora sa atraktivita a dostupnosť Pobaltia uvádzajú ako jeden z hlavných cieľov. Čo všetko sa podarilo za rok dosiahnuť v tejto oblasti?
Carlo Fidanza
(IT) Chcel by som pánovi Balčytisovi poďakovať za jeho otázku, ktorá stavia do centra našich diskusií témy, ktorým sa Parlament bude môcť venovať v nadchádzajúcich mesiacoch, vzhľadom na parlamentnú správu, za ktorú som zodpovedný.
V prvom rade musíme oceniť, že podpredseda Komisie pán Tajani dal novej politike európskeho cestovného ruchu stanovenej v Lisabonskej zmluve veľmi silný impulz, keď v júni minulého roka prijal oznámenie a pred niekoľkými týždňami bol predstavený príslušný plán vykonávania. Tieto dva dokumenty sa sústreďujú predovšetkým na malé a stredné podniky a na konkurencieschopnosť v sektore a kladú zvláštny dôraz na inováciu a témy týkajúce sa vzdelávania.
Pokiaľ ide o financovanie, musíme konať na dvoch frontoch: po prvé, musíme zvýšiť informovanosť o jestvujúcich fondoch a zabezpečiť ich lepšie využívanie a po druhé, Parlament sa musí intenzívne zasadzovať za to - už končím, pán predsedajúci -, aby boli do finančného výhľadu na roky 2014 až 2020 zaradené konkrétne rozpočtové okruhy pre politiky v oblasti cestovného ruchu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Niektoré krajiny využívajú napríklad regionálny program pre konkurencieschopnosť a inováciu alebo operačný program pre rozvoj cestovného ruchu a Spojené kráľovstvo a Grécko využívajú operačný program pre regionálny rozvoj. Chcela by som sa spýtať, či plánujete vytvoriť európsky rámec na zvýšenie účasti MSP na využívaní európskych fondov na rozvoj cestovného ruchu.
Antonio Tajani
Chcel by som poďakovať pánovi Balčytisovi za to, že mi dal príležitosť hovoriť o téme, ktorá mi je zo záležitostí, za ktoré som ako európsky komisár zodpovedný, mimoriadne blízka. Ako prvý európsky komisár pre cestovný ruch som presvedčený o tom, že politika cestovného ruchu, priemyselná politika a politika v oblasti kozmického priestoru predstavujú priority.
Aby som vám však odpovedal konkrétne: okrem politických iniciatív, o vykonávanie ktorých sa usilujem, odkedy som sa stal komisárom, je základnou vecou to, čo už spomenul pán Fidanza. Keďže pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy nebola EÚ zodpovedná za politiku cestovného ruchu, nezohľadňuje súčasný finančný výhľad prostriedky potrebné na to, aby mohla EÚ vyvinúť významnú snahu v oblasti cestovného ruchu.
Máme zaujímavé programy, napríklad program Calypso, ktorý v Španielsku podporili regionálne iniciatívy, ktoré považujem za veľmi pozitívne. Aj keď som jasne pochopil, čo chcel pán Fidanza povedať v správe, ktorú má Parlament predložiť, finančná podpora bude, pretože objem prostriedkov vyčlenených na politiku cestovného ruchu bude v nasledujúcom finančnom výhľade zvýšený. Môže byť zvýšený v 8. rámcovom programe alebo zavedením ad hoc rozpočtových riadkov. Dôležité však je, že Parlament upozorňuje na tento problém, pretože je ťažké dať konkrétne odpovede, ak neexistujú hospodárske nástroje.
Neznamená to však, že nebudeme konať s veľkým odhodlaním. Ako viete, uskutočnilo sa veľa iniciatív: belgické predsedníctvo zorganizovalo veľké podujatie na Malte a maďarské predsedníctvo už oznámilo, že zorganizuje veľké podujatie venované konkrétne cestovnému ruchu. To bola téma nášho prvého stretnutia, ktoré sa konalo pred niekoľkými dňami v Budapešti.
Teší ma, že pán Balčytis otvoril tému cestovného ruchu v Pobaltí. Cestovný ruch nie je záležitosť, ktorá sa týka výlučne hospodárstiev krajín Stredozemia, ako sú Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Grécko a Malta. Predstavuje mimoriadne dôležitý zdroj prímov pre celú Európsku úniu vrátane krajín strednej a východnej Európy, ktorých pamätihodnosti a potenciál treba rozvíjať.
Pokiaľ ide o pobaltské štáty, myslím si, že jedna z tém, ktorou sa zhodou okolností zaoberal dokument schválený 30. júna minulého roka, je vzťah s rozvíjajúcimi sa triedami, s novou strednou triedou v Rusku. Milióny Rusov chcú využívať cestovný ruch, čiže chcú vycestovať za hranice svojej krajiny.
Máme problém s vízami. Myslím si, že rovnaký problém máme aj s Čínou. Európska komisia a ministri pre cestovný ruch sú odhodlaní vyriešiť tento problém týkajúci sa potenciálnych návštevníkov z Ruska a Číny. Chceme veci urýchliť a uľahčiť im vstup do našich krajín. Vzhľadom na to, že pobaltské štáty sú bližšie k Rusku, tiež môžu využívať potenciálne hospodárske výhody, ktoré prinášajú turisti z rozvíjajúcej sa strednej triedy.
Toto je stredobodom naše práce v oblasti podpory politík cestovného ruchu. Povzbudzuje ma tiež to, že mnohí ministri z rôznych členských štátov vrátane Spojeného kráľovstva - s novým ministrom Spojeného kráľovstva pre cestovný ruch som sa stretol pred niekoľkými týždňami v Londýne - a Francúzska sú pevne odhodlaní podporiť politiku cestovného ruchu EÚ.
Je dôležité, aby sme určili niekoľko vstupných brán, pretože Európa musí predstavovať pridanú hodnotu. Teší ma, že pani komisárka Vassiliouová sa snažila do dokumentu o športe, ktorý bol dnes prijatý, zahrnúť bod o tom, že veľké športové podujatia, napríklad nadchádzajúce olympijské hry v Londýne, sú úžasnou príležitosťou pre celú Európsku úniu.
Stručne povedané, musíme zaručiť, aby každá krajina v EÚ mohla byť vstupnou bránou pre turistov, ktorí by prišli a navštívili krajinu, ale potom by išli navštíviť ďalšie krajiny Európy.
Toto je niečo navyše, čo môže Európska komisia urobiť, a pokiaľ ide o mňa, podpora Parlamentu má zásadný význam. Teraz by som vám chcel poďakovať za budúce úsilie, a to ako v rozprave o politike cestovného ruchu, tak aj vo všetkých rozpravách týkajúcich sa aktivít súvisiacich s budúcim rozpočtom.
Druhá časť
Vec: Iniciatívy a programy modernizácie vysokoškolského vzdelávania
V niektorých členských štátoch Európskej únie boli vykonané štúdie na zistenie, ako sa inštitúcie vysokoškolského vzdelávania prispôsobili novým požiadavkám pracovného trhu, a aké sú možnosti absolventov získať zamestnanie po skončení vysokoškolského štúdia. Výskumy žiaľ ukázali, že mnohé univerzity pripravujú odborníkov pre oblasti trhu, ktoré sú už nasýtené. Programy vysokých škôl nie sú vždy vypracované v súlade s požiadavkami pracovného trhu, a tak sú najviac dotknutí tí mladí, ktorí práve ukončili štúdium. Pracovný program Komisie na rok 2011 zahŕňa odkaz na modernizáciu vysokoškolského vzdelávania. Ďalej uvádza, že návrhy sa môžu predkladať v oblasti systému hodnotenia a prehľadnosti činností inštitúcií vysokoškolského vzdelávania.
Ktoré programy a iniciatívy plánuje prijať Komisia s cieľom modernizovať vysokoškolské vzdelávanie v Európe? Plánuje Komisia pripraviť osobitnú stratégiu modernizácie vysokoškolského vzdelávania, aby mladí absolventi vysokoškolského štúdia mohli čo najskôr získať zamestnanie? Aké finančné prostriedky plánuje Komisia investovať v budúcnosti do daných programov a iniciatív zameraných na mladých ľudí?
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Vzdelanie je jedným z hlavných faktorov rozhodujúcich o zamestnateľnosti. U absolventov vysokoškolského štúdia je riziko, že si nenájdu prácu, o 40 % nižšie, než u ľudí so stredoškolským vzdelaním. Nezamestnanosť a nedostatočná zamestnanosť mladých ľudí však v súčasnosti dosahujú neprijateľne vysoké miery. Priveľa absolventov musí bojovať o vstup na trh práce a bezpečné kvalitné pracovné miesta zodpovedajúce ich vzdelaniu.
Úsilie o zlepšenie zamestnateľnosti sa však, samozrejme, začína dlho pred vysokoškolským vzdelaním. Komisia v spolupráci s členskými štátmi pracuje na určení zručností alebo kľúčových kompetencií, ktoré by sa mladí ľudia mali učiť v škole. V súčasnej dobe potrebujú mladí ľudia väčší rozsah zručností než doteraz, ak chcú mať úspech v globalizovanom hospodárstve. Mnohí budú pracovať na pracovných miestach, ktoré ešte ani neexistujú. Od mnohých sa budú vyžadovať rozsiahle jazykové, medzikultúrne a podnikateľské zručnosti. Technológia bude naďalej meniť svet spôsobmi, ktoré si nevieme ani predstaviť, takže schopnosť naďalej sa učiť a schopnosť inovovať budú predstavovať základné faktory zamestnateľnosti.
Veľmi dôležité je aj poradenstvo. Mladí ľudia sa stretávajú s čoraz väčším množstvom možností vzdelania. Musia sa dokázať rozhodnúť na základe informácií, čo vyžaduje lepšie informácie o možnostiach vzdelávania a odbornej prípravy vrátane jasného prehľadu o pracovných príležitostiach. Musíme rozvinúť kvalitné služby profesijného poradenstva a odbornej orientácie, a to s intenzívnou účasťou inštitúcií na trhu práce.
Teraz prejdem k vysokoškolskému vzdelaniu. Ako viete, Komisia nedávno spustila jednu z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 s názvom Mládež v pohybe, ktorá má za cieľ viac prispôsobiť vzdelávanie a odbornú prípravu potrebám mladých ľudí. Práve začíname vykonávať rôzne časti tejto stratégie. V priebehu roka plánuje Komisia predložiť nové oznámenie o modernizácii vysokoškolského vzdelávania. Budeme sledovať pokrok pri prispôsobovaní vysokoškolského vzdelávania potrebám spoločnosti zakladajúcej sa na znalostiach a budeme sa venovať aj otázke zamestnateľnosti. Určíme budúce kľúčové problémy a stanovíme naše reakcie.
Ako súčasť tohto úsilia Komisia posilní európsku platformu pre dialóg medzi univerzitami a podnikmi s cieľom zvýšiť zamestnateľnosť študentov a rozvinúť úlohu vzdelávania v znalostnom trojuholníku. V globálnejšom a mobilnejšom svete môže transparentnosť vo výkonnosti vysokoškolských inštitúcií stimulovať hospodársku súťaž aj spoluprácu a môže byť podnetom pre ďalšie zlepšenia a modernizáciu. Jestvujúce medzinárodné rebríčky však môžu poskytovať neucelený obraz o výkonnosti univerzít. Komisia predstaví tento rok výsledky štúdie uskutočniteľnosti a vytvorí alternatívny viacrozmerný systém zostavovania rebríčka, ktorý bude odzrkadľovať diverzitu vysokoškolských inštitúcií.
Európa sa musí zlepšiť v predvídaní zručností, ktoré bude vyžadovať budúcnosť. Preto Komisia spustila Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, ktorý sprevádza našu iniciatívu Mládež v pohybe. Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta skúma možnosti, ako pomôcť mladým ľuďom zvýšiť ich zamestnateľnosť. Predovšetkým musíme ľuďom poskytnúť správnu zmes zručností, aby sa dokázali prispôsobiť našej rýchlo sa meniacej spoločnosti. Naša nová panoráma zručností EÚ, ktorá bude funkčná od roku 2012, pomôže predpovedať nielen to, aké zručnosti vyžadujú zamestnávatelia dnes, ale aj to, aké zručnosti budú vyžadovať v budúcnosti.
Komisia má v úmysle navrhnúť na jar tohto roku nové európske kritériá týkajúce sa vzdelávacej mobility a úlohy vzdelávania na príprave ľudí, aby boli zamestnateľní na trhu práce založenom na znalostiach.
Na záver chcem povedať, že programy EÚ na podporu vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže vrátane programov mobility ako Erasmus môžu mladým ľuďom pomôcť zlepšiť príležitosti na úspech na trhu práce nadobudnutím cenných zahraničných skúseností a rozvinutím ich intelektuálneho potenciálu.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Pani komisárka, ďakujem vám za skutočne podrobnú odpoveď. Chcela by som však položiť doplňujúcu otázku. Európska únia musí všetkým občanom zaručiť právo na kvalitné vysokoškolské vzdelanie. V členských štátoch je však veľa rozdielov medzi systémami vysokoškolského vzdelávania, nákladmi na vysokoškolské vzdelávanie a poskytovaním pôžičiek na uhrádzanie štúdia. Vysoké úroky z pôžičiek čerpaných na úhradu štúdia a nevýhodné podmienky splácania pôžičiek často odrádzajú mladých ľudí od vysokoškolského štúdia vo vlasti a podnecujú únik mozgov do iných krajín. Má Európska komisia v úmysle vydať usmernenie týkajúce sa uprednostňovaných podmienok poskytovania študentských pôžičiek?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Chcel by som položiť iba jednu otázku, aj keď by sme v tejto dôležitej chvíli mohli diskutovať o rôznych veciach. Pani komisárka, chcel by som sa vás spýtať, či sa pracuje na zvyšovaní finančných prostriedkov pre výmenné programy študentov v Európe. Mám dojem, že množstvo financií, ktoré máme pre Erasmus a ostatné programy, sa už niekoľko rokov nemení. V súčasnosti je ich množstvo jednoznačne veľmi nízke.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pani komisárka, je pravda, že konkrétne táto záležitosť patrí do rámca subsidiarity. Členské štáty však dostávajú od Európskej únie prostriedky na modernizovanie študijných programov v členských štátoch. Viaceré členské štáty napríklad využili na tento účel prostriedky Spoločenstva z predchádzajúceho, čiže 3. podporného rámca Spoločenstva. Mám veľmi konkrétnu otázku: má Komisia nejaké údaje o účinnosti finančných prostriedkov, ktoré členské štáty dostali a ešte dostanú?
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Najprv k otázke rozdielov medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania: je to tak! Práve preto chceme mať transparentné záznamy o univerzitách. Z tohto dôvodu teraz ukončujeme práce na štúdii uskutočniteľnosti, na základe ktorej preskúmame rebríček univerzít, mapovanie univerzít a štandardy univerzít, aby sme študentom umožnili lepší výber na základe informácií. Cieľom je, aby presne vedeli, kde chcú študovať, čo chcú študovať a aký je štandard univerzity, na ktorej chcú študovať.
Pokiaľ ide o poplatky, myslím, si, že s vami súhlasím, že vysoké poplatky vyžadujú spravodlivé pôžičky, ale som presvedčená o tom, že viete, že toto je v kompetencii členských štátov. Vieme, že jedna vec, na ktorej sa ekonómovia zhodnú, je, že investície do vzdelávania prinášajú dlhodobé výsledky, rast a pracovné miesta, takže vždy nalieham na vlády, aby neznižovali investície do univerzít alebo investície do vzdelávania vo všeobecnosti.
Navyše súhlasím s váženým pánom poslancom, ktorý položil otázku o nedostatočnosti grantov mobility, ako je Erasmus. Preto opäť ukončujeme práce na štúdii uskutočniteľnosti, ktorú realizuje vysoká škola ekonomická London School of Economics. Dúfam, že bude o niekoľko mesiacov hotová. Na základe tejto štúdie spolu s Európskou investičnou bankou preskúmame možnosti vytvorenia európskej študentskej pôžičky pre mobilitu. Som si istá, že to umožní všetkým študentom, chudobným aj bohatým, využiť výhody týchto vynikajúcich grantov mobility.
Pokiaľ ide o otázku pána Papanikolaoua, hovorí o finančných prostriedkoch na štrukturálny rozvoj, na základe ktorého by vlády mohli vybudovať svoju infraštruktúru vzdelávania. Štrukturálne fondy, žiaľ, nie sú v mojej kompetencii, ale od komisára Hahna zistím, či máme od členských štátov nejaké správy o výsledkoch týchto grantov, a ak máme, určite vás budem informovať.
Vec: Výsledky žiakov v členských štátoch EÚ
Výsledky žiakov vo veku 15 rokov podľa medzinárodnej štúdie o výsledkoch žiakov (štúdia PISA 2009), ktoré prednedávnom zverejnila OECD, vo všeobecnosti ukazujú, že konkurencieschopnosť EÚ je vážne ohrozená, pretože v prioritnej oblasti schopnosť čítať (úroveň 5 - 6) sú medzi najlepšími desiatimi krajinami iba dva členské štáty EÚ. V prioritnej oblasti matematika sú medzi najlepšími desiatimi krajinami iba 3 členské štáty, pričom žiadny z nich nie je medzi piatimi najlepšími. S prihliadnutím na to, že títo i mladší žiaci sa v roku 2020 budú aktívne zúčastňovať na trhu práce alebo sa budú do neho integrovať, treba v členských štátoch bezodkladne prijať účinné opatrenia, ak chceme výrazne zlepšiť kvalitu vzdelávania žiakov.
Plánuje Komisia uskutočniť dôkladné hodnotenie uvedenej štúdie a predložiť členským štátom konkrétne odporúčania osvedčených postupov? Plánuje sa vypracovanie programu na šírenie takýchto osvedčených postupov alebo zriadenie fóra, v rámci ktorého by sa diskutovalo o nadchádzajúcich výzvach? Malo by sa s členskými štátmi diskutovať o tom, aké opatrenia treba prijať, aby sa ich výsledky zlepšili?
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Ako viete, každý členský štát rozhoduje o spôsobe organizácie svojho systému vzdelávania sám. Je to v súlade s článkom 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Komisia však spolupracuje s členskými štátmi na podpore vzájomného učenia sa a výmene osvedčených postupov.
Ako sme uviedli v stratégii Európa 2020, pre budúcnosť Európy ako inkluzívnej spoločnosti založenej na poznatkoch je dôležité, aby sa jej systémy vzdelávania reformovali, aby sa vyrovnali najlepším systémom vzdelávania na svete. Dôležitý zdroj pre tieto výmeny predstavuje prieskum PISA (Program medzinárodného hodnotenia študentov) organizácie OECD. Posledný prieskum PISA, ktorý bol zverejnený v decembri 2010, poskytuje zmiešaný obraz o členských štátoch. V niektorých systémoch nastalo významné zlepšenie, ale celkove je ešte potrebné urobiť veľký pokrok. Tieto výsledky poskytnú dôležité informácie pre budúce výmeny medzi Komisiou a členskými štátmi.
Európske kritériá, ktoré Rada prijala v máji 2009, si kladú za cieľ dosiahnuť primeranú úroveň základných zručností v čítaní, matematike a vedách, pričom požadujú zníženie počtu žiakov vo veku 15 rokov dosahujúcich zlé výsledky na menej ako 15 % do roku 2020.
Teraz by som vám chcela prečítať niečo veľmi dôležité zo správy PISA. Podiel žiakov, ktorí nedosahujú dobré výsledky v čítaní a ktorý stúpol z 21 % v roku 2000 na 24 % v roku 2006, klesol v roku 2009 na 20 %. Nebolo však dosiahnuté kritérium OECD z roku 2010 o znížení 20 % podielu z roku 2000 na 17 %.
Podiel žiakov dosahujúcich nedostatočné výsledky v matematike a vo vedách od roku 2006 klesá. Bol dosiahnutý výraznejší pokrok vo vedách než v matematike a podiel žiakov dosahujúcich nedostatočné výsledky z vied je nižší než počet žiakov dosahujúcich nedostatočné výsledky z matematiky.
Ak použijeme rok 2006 ako silný východiskový bod, môžeme povedať, že EÚ je na dobrej ceste pri dosahovaní kritéria o žiakoch dosahujúcich nedostatočné výsledky do roku 2020. V troch predmetoch, v ktorých boli dostupné údaje v 25 členských štátoch EÚ, predstavoval podiel žiakov dosahujúcich nedostatočné výsledky v roku 2006 v priemere 22,5 %. Do roku 2009 klesol ich podiel na 19,6 %. Takže vidíme, že sme v Európskej únii v priemere dosiahli pokrok.
Komisia bude, samozrejme, analyzovať výsledky prieskumu PISA a svoje závery zverejní v roku 2011 v budúcej výročnej správe o pokroku v oblasti kritérií. V novembri 2010 vyzvala Rada Komisiu a členské štáty, aby zamerali vzájomnú spoluprácu na nasledujúce oblasti: stanovenie učebných osnov, motivácia čítania, gramotnosti, matematiky, vied a technológie, vplyv nových technológií na základné zručnosti a ich využívanie pri pomoci žiakom nadobudnúť samostatnosť a udržať si motiváciu, rodové rozdiely vo výkonnosti a postojoch, vzťah medzi prostredím, z ktorého žiak pochádza, a úroveň ovládania základných zručností a napokon témy týkajúce sa učiteľov a osôb vzdelávajúcich učiteľov, ako aj mravného charakteru a vlastností školy.
Vo svojich záveroch Rada tiež vyzvala Komisiu na vytvorenie skupiny na vysokej úrovni pre gramotnosť a tematickej pracovnej skupiny pre matematiku, vedy a techniku.
Mám v úmysle spustiť skupinu na vysokej úrovni pre gramotnosť dňa 1. februára. Navrhne politické opatrenia vychádzajúce z osvedčených postupov a výskumu, ktoré pomôžu členským štátom zlepšiť konzistentnosť a účinnosť poskytovania základných zručností v rámci stratégií celoživotného vzdelávania. Skupina ukončí svoju prácu a zverejní správu v polovici roka 2012.
Okrem toho už bola vytvorená tematická pracovná skupina pre matematiku, vedy a techniku. Skladá sa z vnútroštátnych politických predstaviteľov a odborníkov a vychádza zo vzájomného učenia sa a výmeny osvedčených postupov. Tematická pracovná skupina identifikuje a rozšíri politické opatrenia na zlepšenie situácie na vnútroštátnej úrovni týkajúcej sa žiakov dosahujúcich zlé výsledky v základných zručnostiach.
Chcela by som tiež zdôrazniť, že opatrenia programu celoživotného vzdelávania Comenius sa okrem iných priorít sústreďujú na zvýšenie motivácie vo vedách a matematike a na zvýšenie gramotnosti.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Chcela by som sa spýtať, či sa v niektorých krajinách robil výskum, ktorý by objasnil príčiny nedobrých výsledkov a neúspechov žiakov. Ide o finančné alebo štrukturálne príčiny? Aké sú vaše predstavy o základnom vzdelaní? Bol vykonaný prieskum medzi žiakmi vyšších ročníkov, ale ako je to s ešte mladšími ľuďmi, ktorí chcú ďalej študovať?
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Môžem vám poskytnúť všetky podrobné údaje o jednotlivých členských štátoch. Ešte sme ich neanalyzovali, našou prácou nie je zisťovať, prečo sa niektorým členským štátom darilo menej než iným. Pri práci sme si však vymenili osvedčené postupy. Veľmi ma teší, že vám môžem povedať, že niektoré krajiny, ktoré sa riadili osvedčenými postupmi, dosiahli od roka 2006 vo väčšine ukazovateľov veľký pokrok.
Pokiaľ ide o základné školy, nemáme, žiaľ, štúdie podobné prieskumu PISA. Taká štúdia neexistuje.
Vec: Rozdrobenosť digitálnych trhov a dôsledky na vzdelávací systém a investície izolovaných regiónov
Podľa oznámenia Komisie o Digitálnej agende pre Európu, agenda pretrváva ako akumulácia vnútroštátnych online trhov a Európania nemajú možnosť využívať výhody jednotného digitálneho trhu vzhľadom na problémy, ako napríklad nedostatok investícií do sietí, ktoré by mohli byť napriek tomu vyriešené. Z toho vyplýva, že vzdelanie poskytované v mnohých izolovaných regiónoch (horské a ostrovné regióny) je technologicky zaostalé a investície v týchto geografických oblastiach sú ohrozené. Môže Komisia odpovedať na tieto otázky:
Keďže sektor informačných a komunikačných technológií (IKT) priamo vytvára 5% európskeho HDP a jeho ročná trhová hodnota predstavuje 660 miliárd EUR, ale k celkovému nárastu produktivity prispieva oveľa väčšou mierou (20% priamo zo sektora IKT a 30% z investícií v IKT), ako chce Komisia bojovať proti rozdrobenosti digitálneho trhu?
Vykonávajú sa cielené opatrenia Spoločenstva na vyriešenie problému nedostatku vnútroštátnych investícií do sietí, najmä čo sa týka izolovaných regiónov?
Neelie Kroes
podpredsedníčka Komisie. - Oznámenie Komisie o stratégii Európa 2020 a oznámenie o digitálnej agende pre Európu stanovujú cieľ zaviesť základný širokopásmový internet u všetkých Európanov do roku 2013 a snahu zabezpečiť, aby do roku 2020 mali všetci Európania prístup k internetu s oveľa vyššou rýchlosťou, približne 30 megabytov za sekundu, a aby 50 % alebo viac európskych domácností malo pripojenie na internet s rýchlosťou vyše 100 megabytov za sekundu.
Komisia si uvedomuje, že bez silnej verejnej intervencie hrozí nie celkom optimálne zavedenie rýchleho internetu, keďže rýchle a overené siete sa sústreďujú v oblastiach s vysokou hustotou obyvateľstva a vidiecke oblasti zaostávajú. Malo by to negatívne dôsledky aj na systémy vzdelávania a na integráciu informačných a komunikačných technológií vo vzdelávaní. Podľa posledných údajov vzťahujúcich sa na celú EÚ má iba 67 % škôl prístup k širokopásmovému internetu, pričom sú veľké rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi a husto a riedko osídlenými oblasťami, konkrétne 73,7 % a 60,6 %.
S cieľom zabrániť nie celkom optimálnemu zavedeniu internetu prijala Komisia širokopásmový balík stanovujúci spoločný rámec v rámci vnútroštátnej a regionálnej politiky, ktorá by sa mala rozvinúť v záujme splnenia cieľov. Tieto politiky by mali najmä znížiť náklady na zavedenie širokopásmového internetu na celom území EÚ zaručením náležitého plánovania a koordinácie a znížením administratívneho zaťaženia.
Komisia už podnikla kroky na zvýšenie investícií vo vzdialených oblastiach a regiónoch v rámci politiky súdržnosti EÚ, keď na roky 2007 až 2013 vyčlenila približne 2,3 miliardy EUR. Oznámenie Komisie o pláne hospodárskej obnovy Európy umožnilo vyčleniť 360 miliónov EUR na opatrenia na zavedenie širokopásmového internetu vo vidieckych oblastiach prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. Vo svojom programovom balíku Komisia oznámila, že do roku 2014 posilní a zracionalizuje financovanie vysokorýchlostného širokopásmového internetu prostredníctvom nástrojov EÚ a preskúma možnosti prilákania kapitálu na investície do širokopásmového internetu prostredníctvom zvýšenia bonity podporeného Európskou investičnou bankou a fondmi EÚ. Spoločný návrh Európskej komisie a Európskej investičnej banky sa očakáva v roku 2011.
Ďalší pilier digitálnej agendy je venovaný digitálnym zručnostiam. Tu napríklad navrhujeme, aby sa zvážilo, či sa v nasledujúcom programovom období nemôžu digitálna gramotnosť a kompetencie stanoviť ako priorita nariadenia o Európskom sociálnom fonde a či sa digitálne kompetencie môžu určiť ako doplnok k Europassu s cieľom zaručiť ich transparentnosť. Ako viete, vzdelávanie je pre rozvoj digitálnych znalostí v našej spoločnosti veľmi dôležité. Súhlasíme s tým, že bez primeraných investícií môžu niektoré regióny zaostávať.
Podľa posledných údajov vzťahujúcich sa na celú EÚ - hovorím o roku 2006 - malo iba 67 % škôl prístup k širokopásmovému internetu, pričom boli veľké rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi EÚ a husto a riedko osídlenými oblasťami. Práve sa chystáme spustiť na školách nový prieskum, ktorého výsledky budú k dispozícii koncom tohto roka.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ďakujem za veľmi podrobnú odpoveď, pani komisárka. Chcel by som ešte položiť nasledujúcu doplňujúcu otázku. Podľa stratégie EÚ 2020 je naším cieľom jednotný digitálny trh pre domácnosti a firmy, čo znamená rovnaké príležitosti v oblasti prístupu, ale tiež to znamená rovnaké príležitosti v oblasti rozvoja.
Vy osobne ste pri viacerých príležitostiach počas vypočutí pred kompetentnými výbormi, napríklad pred Výborom pre kultúru a vzdelávanie, povedali, že v týchto sektoroch bude v najbližších piatich rokoch potrebných približne 500 000 nových pracovných miest. Mám konkrétnu otázku: prijímame všetky opatrenia potrebné na to, aby sme zabezpečili, aby boli tieto nové pracovné miesta rozdelené spravodlivo, aby sa nevynechali geograficky vzdialené regióny?
Neelie Kroes
členka Komisie. - Odpoveď je "áno".
Predsedajúci
To bolo veľmi dobré. Naozaj vám veľmi pekne ďakujem.

Vec: Horúca linka 116 000 pre nezvestné deti
Komisia nedávno posledný krát vyzvala členské štáty EÚ, aby čo najskôr aktivovali európsku horúcu linku 116 000 pre nezvestné deti. Na tomto telefónnom čísle by sa deťom poskytla potrebná pomoc, poradenstvo a podpora v čase, keď to potrebujú.
V súčasnosti linka 116 000 funguje v plnej miere len v 12 členských štátoch. Domnieva sa Komisia, že skutočnosť, že služba nefunguje v plnej miere a riadnym spôsobom v celej EÚ, by mohla deti vystaviť riziku? Budú ľudia informovaní, ak táto služba v ich krajine alebo v krajine, ktorú navštevujú, nefunguje? Musí každý členský štát poskytovať túto službu správne a úplne? Nie je pravda, že neposkytovanie adekvátnej služby vo všetkých členských štátoch, pokiaľ ide o toto číslo, vystavuje deti riziku?
Neelie Kroes
podpredsedníčka Komisie. - Komisia sa stotožňuje s názorom váženého pána poslanca, že realizácia horúcej linky 116 000 pre nezvestné deti si v mnohých členských štátoch vyžaduje ďalšie úsilie. Revidované pravidlá o telekomunikáciách, konkrétne mám na mysli článok 27 odsek a) smernice univerzálnej služby, vyžadujú v tejto súvislosti od členských štátov, aby urobili všetko pre zabezpečenie prístupu občanov k službe prevádzkovania horúcej linky, aby mohli nahlasovať prípady nezvestných detí. V tejto súvislosti Komisia pozorne monitoruje transpozíciu tohto nového ustanovenia do vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov, ktorá musí byť ukončená do 25. mája 2011, a pomáha im pri nej.
Komisia prijala 17. novembra minulého roku oznámenie s názvom Volaj 116 000: Európska horúca linka pre prípady nezvestných detí. Cieľom oznámenia je obnoviť výzvu Komisie adresovanú členským štátom, aby začali prioritne realizovať horúcu linku pre nezvestné deti, a zabezpečiť, aby sa táto služba poskytovala na rovnako vysokej úrovni v celej Únii. Ďalším cieľom bolo poskytnúť členským štátom praktickú podporu.
Komisia oceňuje jestvujúce osvedčené postupy, ktoré členské štáty vyvinuli s cieľom riešiť hlavné problémy spojené s prevádzkovými a telekomunikačnými nákladmi na horúcu linku 116 000. Komisia navrhuje, aby sa tieto osvedčené postupy využili na ustanovenie spoločného súboru minimálnych noriem, ktoré by zaručili služby vysokej kvality v celej EÚ, aby sa rodičia a deti mohli spoľahnúť na rovnakú službu bez ohľadu na miesto ich pobytu. Táto rozsiahla činnosť presahuje tému elektronických komunikácií, ktoré sú v mojej kompetencii, a koordinuje ich pani kolegyňa Redingová.
Liam Aylward
Pani komisárka, v minulosti ste ako hlavné prekážky realizácie tejto horúcej linky v niektorých členských štátoch uviedli náklady a nedostatok informácií. Aké opatrenia plánujete prijať s cieľom odstrániť tieto prekážky? A predpokladáte, že sa táto služba bude plne vykonávať vo všetkých členských štátoch? A na záver sa chcem spýtať, aké možnosti majú k dispozícii členské štáty, ktoré majú problémy s financovaním tejto horúcej linky, aby sa zabezpečilo, že bude plne funkčná v celej Európskej únii?
Neelie Kroes
podpredsedníčka Komisie. - Samozrejme, že sa snažíme urobiť maximum. Myšlienka, ktorú vyslovil vážený pán poslanec, má zmysel. Skutočne som predtým hovorila o tom, že jedným z dôvodov boli náklady. Samotná horúca linka je najmenšou časťou problému. Problémom je, čo bude nasledovať. Ide o to, že by sme sa nemali sústrediť iba na samotnú horúcu linku, ale na to, čo bude nasledovať.
Pozorne monitorujeme realizáciu tiesňovej linky a pomáhame s ňou členským štátom. Vieme, že v oblasti vnútroštátneho práva musia prevziať iniciatívu členské štáty. Sme si vedomí aj toho, že v súčasnej finančnej kríze sa členským štátom ešte ťažšie hľadajú možnosti financovania nasledujúcich činností.
Niektoré z týchto organizácií boli príjemcami financovania EÚ na určité projekty. Finančné prostriedky EÚ, ktoré sú k dispozícii, nemajú za cieľ plne pokryť prevádzkové náklady týchto služieb, ale pomôcť rozvinúť služby linky 116 000 prostredníctvom konkrétnych projektov.
Musíme, samozrejme, byť kreatívni. Subjekty zapojené do takýchto projektov a vlády jednotlivých štátov by mali byť kreatívne aj pri čerpaní rozpočtových zdrojov, spoločnej sociálnej zodpovednosti a súkromných finančných daroch, aby napokon našli spôsob, ako urobiť to, čo by sme všetci chceli.

Vec: Alpské železničné magistrály
Ako hodnotí Komisia súčasnú situáciu, čo sa týka výstavby brennerského železničného tunela a nutných prípojných železníc po oboch stranách, ako aj rozšírenie železničnej trasy Mníchov - Mühldorf - Freilassing - Salzburg?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Téma dopravy cez Alpy je veľmi vážna, ale v tejto fáze nevyzerá situácia až tak zle. Napriek zložitému finančnému pozadiu sa podarilo dosiahnuť pokrok v brennerskom železničnom tuneli a v jeho prípojných železniciach zo severu aj z juhu. Tento projekt má najvyššiu prioritu a Komisia sa rozhodla vyčleniť naň rozpočet vo výške takmer 1 miliardy EUR.
Po prvé, pokiaľ ide o samotný brennerský železničný tunel, stretnutie rakúsko-talianskej medzivládnej komisie, ktoré sa konalo 19. novembra 2010 za prítomnosti koordinátora EÚ Pata Coxa, viedlo k rozhodujúcemu pokroku. Rakúsko a Taliansko potvrdili dohodu o konečných nákladoch na projekt brennerského železničného tunela vo výške 8 miliárd EUR. Rakúsko schválilo optimalizovaný pracovný plán, ktorý umožní začatie prípravných prác na hlavnom tuneli do roku 2011. Talianska vláda schválila spustenie prác so záväzkom, ktorý zaručuje pokrytie nákladov počas celého trvania výstavby.
Po druhé, môžeme hovoriť o dobrom pokroku na prípojných železniciach po oboch stranách. Taliansko schválilo začatie prác na južnej prípojnej železnici, pričom sa začína prvým úsekom Fortezza - Ponte Gardena. Uspokojivý pokrok sa podarilo dosiahnuť aj v Rakúsku na prípojnej železnici zo severu. Rakúsky úsek v údolí na dolnom toku rieky Inn (Unterinntal) bude dokončený v roku 2013 alebo dokonca ešte skôr.
Na koniec, pokiaľ ide o cezhraničné prepojenie medzi Rakúskom a Nemeckom, pôvodný cieľ ukončenia prác najneskôr do roku 2012 sa nepodarí dosiahnuť. Na nemeckej strane sa práce nezačnú skôr než v roku 2012 a podľa odhadov budú trvať tri roky. V novembri 2010 však Nemecko zverejnilo svoje hodnotenie vnútroštátnych investícií, ktoré zahŕňa ustanovenie o pozitívnom vývoji na severnej prípojnej železnici medzi Mníchovom a hranicou s Rakúskom. Jednokoľajový úsek bude zmodernizovaný a celý úsek bude elektrifikovaný. Ďalším krokom bude podpísanie memoranda o porozumení medzi Nemeckom a Rakúskom o tomto úseku. Potom sa bude musieť začať proces plánovania riadenia infraštruktúry.
Bernd Posselt
(DE) Ďakujem za vašu milú odpoveď, pán komisár. Nezodpovedali ste však druhú časť otázky, v ktorej som spomenul úsek Mníchov - Mühldorf - Freilassing, ktorý je súčasťou hlavnej linky z Paríža do Budapešti a ktorý je mimoriadne dôležitý z hľadiska bavorského chemického trojuholníka a na odľahčenie brennerskej prípojnej železnice.
Keď sa ukončí brennerský železničný tunel, bude rosenheimský úsek preťažený, a potom bude dôležité rozvinúť úsek Mníchov - Mühldorf - Freilassing - Salzburg, ktorý je tiež projektom najvyššej priority pre Komisiu. Musím sa vás spýtať, či považujete za možné, že sa v nadchádzajúcom finančnom výhľade poskytnú dodatočné finančné prostriedky na tento účel, pretože napokon ide o cezhraničnú záležitosť.
Nikolaos Chountis
(EL) To, čo sa odohráva v Alpách, je v poriadku a je to dobré, ale v Grécku robí grécka vláda pre memorandum škrty a znižuje prostriedky určené na služby, čím izoluje Grécko od európskej a balkánskej železničnej siete, pričom spoločne s Komisiou uvádza ako dôvod vysoké dlhy gréckej železničnej spoločnosti.
Preto mám takúto otázku: aký je váš názor na tento vývoj, čím myslím škrty v službách železníc? Po druhé, zahŕňa dlh gréckej železničnej spoločnosti prostriedky na financovanie infraštruktúry spoločne s Európskou úniou?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Pokiaľ ide o Grécko, neviem vám odpovedať, lebo nepoznám podrobnosti. O týchto ťažkostiach som nedostal žiadne informácie.
Čo sa týka prioritného projektu 17, trasy Mníchov - Mühldorf - Freilassing - Salzburg, tento projekt pokračuje. Počiatočné práce sa začali v roku 2007. Časť prác je ukončená. 19. apríla 2010 sa začali práce na novom dvojkoľajovom moste cez rieku v obci Mühldorf, ktoré budú dokončené. Práce sú plne financované z plánu hospodárskej obnovy Nemecka. Náklady predstavujú 11,7 milióna EUR, takže projekt pokračuje a v tomto momente ho nepovažujeme za závažný problém.
Vec: Písanie, posielanie a čítanie SMS správ počas šoférovania - bezpečnosť cestnej premávky
Riziko nehody je 23-krát vyššie, ak vodič počas šoférovania píše, posiela alebo číta SMS správu. Tieto činnosti vykonávané počas šoférovania každý rok zodpovedajú za tisícky úmrtí na cestách a počet prípadov osobnej ujmy rok čo rok alarmujúco narastá.
Zatiaľ čo Komisia uznáva potrebu zvýšenia bezpečnosti na cestách a zaistenia riadneho presadzovania pravidiel bezpečnej cestnej premávky, na úrovni EÚ neboli prijaté žiadne právne predpisy, ktoré by zakazovali písanie, posielanie a čítanie SMS správ a emailových správ alebo prehliadanie internetových stránok počas šoférovania motorového vozidla idúceho rýchlosťou vyššou ako vopred stanovená maximálna rýchlosť.
Keďže už existuje technológia zabraňujúca písaniu, posielaniu a čítaniu SMS správ a emailových správ a prehliadaniu internetových stránok počas šoférovania, má Komisia v úmysle zaviesť na úrovni EÚ právne predpisy, ktoré povedú k odstráneniu nesmierne nebezpečného zvyku písania, posielania a čítania SMS správ a emailových správ a prehliadania internetových stránok počas šoférovania?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Rovnako ako vážený pán poslanec, aj Komisia si myslí, že písanie, posielanie a čítanie SMS správ a všetky ostatné vedľajšie činnosti počas šoférovania sú mimoriadne nebezpečné. Komisia v roku 2009 vydala správu o používaní mobilných telefónov počas šoférovania. Táto správa je zverejnená na európskej internetovej stránke o bezpečnosti na cestách. Nemáme však žiadne štatistiky o počte nehôd spôsobených takýmto správaním.
Všetky členské štáty majú právne predpisy, ktoré aspoň implicitne zakazujú písanie, posielanie a čítanie SMS správ a emailových správ a prehliadanie internetových stránok počas šoférovania. Vnútroštátne právne predpisy síce nehovoria konkrétne o mobilných telefónoch, ale uvádzajú, že vodiči musia venovať všetku pozornosť vedeniu motorového vozidla. Vzhľadom na to nemá Komisia v úmysle zaviesť ďalšiu vrstvu európskych právnych predpisov, ktorými by sa zakázalo písanie, posielanie a čítanie SMS správ a emailových správ a prezeranie internetových stránok počas vedenia motorového vozidla. Dúfame, že členské štáty sa budú primerane venovať tejto záležitosti.
Jim Higgins
(GA) Odpoveď pána komisára Kallasa ma sklamala. Spolupráca rôznych členských štátov je mimoriadne dôležitá. Musíme urobiť všetko pre zníženie počtu úmrtí a ťažkých zranení na cestách. Jedným z nových úkazov na európskych cestách je písanie, posielanie a čítanie SMS správ počas šoférovania. Všetky členské štáty majú rôzne pravidlá. Jednoznačne potrebujeme viac spolupráce. Som sklamaný, že nám pán komisár v tomto smere nedokáže sľúbiť viac.
Seán Kelly
Chcel by som kolegovi Higginsovi vyjadriť uznanie za otvorenie tejto veľmi dôležitej témy. Stotožňujem sa s jeho znepokojením nad nedostatkom zanietenia pána komisára pri zabezpečení toho, aby sa v celej Európskej únii dodržiavali osvedčené postupy. Chcel by som sa ho spýtať, prečo sa Komisia aspoň nepokúsi nabádať členské štáty, aby používali v celej Európskej únii rovnaké pravidlá a nariadenia, aby sa zabezpečilo ich presadzovanie v záujme bezpečnosti a zachovania života?
Inés Ayala Sender
(ES) Vypýtala som si slovo, aby som vás, dámy a páni, informovala, že som spravodajkyňou pre oblasť cezhraničných sankcií, v ktorej Rada dostala k dispozícii nástroj na otvorenie zoznamu priestupkov, čo bol v skutočnosti pôvodný návrh Komisie, v ktorom sa objavil problém používania mobilných telefónov. Ani Spojené kráľovstvo, ani Írsko sa, žiaľ, nepodieľajú na zmene právneho základu, ktorý umožňuje dohoda Rady, keďže majú výnimku typu opt-out. Toto je jeden z problémov, ktoré máme a ktorý by sme tu v Parlamente možno mohli zmierniť. Dúfam, že počas diskusie s Radou tieto štáty objasnia svoje záujmy, aj keď o nich nič nevieme. Zdá sa, že Spojené kráľovstvo má teraz v úmysle sa pridať.
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Všeobecný akčný plán týkajúci sa bezpečnosti a jeho vykonávanie patria medzi mimoriadne vysoké priority Komisie, pričom už bol dosiahnutý obrovský pokrok. Výrazne sme znížili počet nehôd v Európe. Môžem vám povedať, že v mojej vlasti umieralo v 90. rokoch minulého storočia na cestách ročne 400 ľudí, ale začiatkom minulého roka ich bolo 78. Pritom treba ešte zohľadniť desaťnásobne vyšší počet vozidiel na cestách. Ide o podstatnú zmenu.
Toto je dôležité a ďakujem pekne pani Ayale Senderovej za cezhraničné presadzovanie sankcií za porušenie dopravných predpisov, čo je veľmi dôležitý krok k zlepšeniu bezpečnosti na cestách. Rada prijala toto rozhodnutie v decembri a my ho teraz vykonáme.
Nemyslím si, že zvyšovanie počtu legislatívnych aktov na európskej úrovni je všeliekom, že by sme na každý náš problém mali mať európsky právny predpis.
Kým však všetci kritizujú skutočnosť, že máme priveľa európskych právnych predpisov, toto je záležitosť, ktorá podľa mňa znepokojuje členské štáty rovnako ako európsku verejnosť vo všeobecnosti. Takže ak cezhraničné presadzovanie sankcií za porušovanie dopravných predpisov dokáže vytvoriť európsky priestor bezpečnosti na cestách, je to veľmi dôležité.
Predsedajúci
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
Týmto končím hodinu otázok.
(Rokovanie bolo prerušené o 20.15 hod. a pokračovalo o 21.00 hod.)
