Pozícia Parlamentu k novému návrhu rozpočtu na rok 2011 po úpravách Rady (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pani Sidonie Elżbiety Jędrzejewskej a pani Helgy Trüpelovej v mene Výboru pre rozpočet o návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2011 po úpravách Rady (všetky oddiely) (17635/2010 - C7-0411/2010 -.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Vážený pán predsedajúci, po mnohých mesiacoch rokovaní, diskusií a napätia sa nám na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu konečne podarí - dúfam, že zajtra - prijať rozpočet Európskej únie na rok 2011. Chcela by som začať pozitívne spomenutím toho, čo považujem za najzaujímavejšie a najúčinnejšie úspechy rozpočtu na rok 2011 a za úspechy, ktoré majú osobitný význam pre európskych občanov.
V prvom rade ma veľmi teší, že sa nám podarilo včas dosiahnuť dohodu, že sa náročné rokovania s členskými štátmi a Európskou komisiou ukončili pred koncom roku 2010 a že sa nám podarilo vyhnúť sa riziku predbežného rozpočtu na rok 2011, aj keď každá zo strán musela, samozrejme, prijať určité kompromisy. Chcela by som upriamiť vašu pozornosť na niekoľko cenných a zaujímavých aspektov týkajúcich sa konkrétnych detailov o tom, čo sa nám podarilo dohodnúť.
Týka sa to predovšetkým spoločnej pozície, ktorú sme vypracovali, a jednohlasného prijatia návrhu Parlamentu z októbra 2010 týkajúceho sa priorít Európskeho parlamentu v zmysle rozpočtových záväzkov. Všetky naše návrhy týkajúce sa zvýšenia finančných prostriedkov pre rozpočtové riadky, ktoré majú veľkú dôležitosť pre mládež, vzdelávanie, mobilitu, inovácie, výskumné programy a programy týkajúce sa kľúčových otázok v medzinárodných vzťahoch, Rada aj Komisia prijali. A to ma teší. Treba tiež poznamenať, že Parlament sa na svojom októbrovom čítaní správal veľmi realisticky a disciplinovane. Teší ma, že si Rada a členské štáty túto disciplinovanosť všimli a uznali priority, ktoré sme navrhli a o ktorých jasne hovoríme už od marca.
Teší ma skrátka, že Rada tento trojuholník - mládež, vzdelávanie a mobilitu - pochopila a náležite ocenila. Dúfam, že Komisia vynaloží všetko úsilie na zabezpečenie náležitého použitia týchto zvýšených finančných prostriedkov v roku 2011.
Teší ma, že sa nám podarilo do veľkej miery pochopiť svoje vlastné obavy. Našu radosť z toho, že sa nám podarilo dosiahnuť dohodu, však v mnohých ohľadoch kazí niekoľko dôležitých prvkov. Predovšetkým sme počas rokovaní o rozpočte na rok 2011 v praxi videli, ako ťažko sa uplatňuje Lisabonská zmluva, koľko neznámych oblastí pred nami ešte zostáva a koľko spoločnej práce musíme vynaložiť na vypracovanie praktických, pragmatických riešení vyplývajúcich z nových rámcov, v ktorých teraz fungujeme. Tento proces sa v žiadnom prípade ešte neskončil.
Takisto vyšla najavo bolestivá skutočnosť, že členské štáty prejavujú stále menej solidarity, keď majú zápasiť s krízou, pričom práve európska solidarita je prvá hodnota, na ktorú sa zabudne, keď treba šetriť v rámci vnútroštátnych rozpočtov. Je mi veľmi ľúto, že sa členské štáty náhle začali správať veľmi krátkozrako a že chcú šetriť zvlášť na európskej integrácii. Je to bolestivá téma. K tejto diskusii sa musíme vrátiť, pretože sa v žiadnom prípade ešte neskončila.
Ešte by som sa chcela spýtať pána Watheleta dve dosť dôležité otázky k témam, v ktorých stále nemám jasno. Chcela by som vedieť, či Rada zamýšľa prijať spoločné vyhlásenie - ktorého návrh sme videli, hoci si nie som istá jeho štatútom - k viacročnému finančnému rámcu. Okrem toho Európska komisia podľa očakávaní Parlamentu predložila celý rad jednostranových vyhlásení objasňujúcich problematiku lisabonizácie, európskej pridanej hodnoty a vlastných zdrojov. Chcela by som sa spýtať pána Watheleta, ktorý tu zastupuje Radu, či by mohla Rada objasniť svoju vlastnú pozíciu k týmto záležitostiam.
Chcela by som ešte raz poďakovať všetkým kolegom z Európskeho parlamentu za ich prínos a všetkým členom Európskej komisie a Rady za ich konštruktívny prístup a budem vďačná za odpovede na tieto otázky.
Helga Trüpel
Vážený pán predsedajúci, pán Wathelet, pán komisár, dámy a páni, ako spravodajkyňa za rozpočet Parlamentu môžem v súvislosti s touto časťou rozpočtu rozhodne hovoriť o politickom úspechu. Pozíciu Parlamentu vyplývajúcu z hlasovania o rozpočte v októbri Rada takmer v plnom rozsahu prijala. Ja som sa rozhodla pristupovať k riešeniu tohto rozpočtu s veľkou dávkou zodpovednosti, s ambíciou zodpovedajúcou Lisabonskej zmluve, ale aj so sebadisciplínou z našej strany, pretože všetci, samozrejme, chápeme ťažkú situáciu, v ktorej sa nachádzame, ale napriek tomu sme presvedčenými Európanmi. Práve o tento konflikt záujmov išlo pri rozpočte Parlamentu, ako aj pri všeobecnej časti rozpočtu. Jednotlivé inštitúcie, inými slovami, náš vlastný Parlament, ale aj ostatné malé inštitúcie, ako sú Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov, Európsky ombudsman a Dvor audítorov, dostali pozície, ktoré zúfalo potrebujú - nie toľko, koľko pôvodne žiadali, ale taký počet, ktorý uznáva, čo skutočne potrebujú. Rozpočet Parlamentu - čo považujem za dôležité - bol v porovnaní s tým, čo predsedníctvo pôvodne požadovalo, znížený o 25 miliónov EUR. Inými slovami, ide o ďalší jasný prejav sebaobmedzovania a sebadisciplíny, ale nie odriekania.
Zvlášť dôležité bolo pre mňa aj zvýšenie prostriedkov na dosiahnutie energetickej účinnosti našich budov. Tu v Štrasburgu by malo byť aj viac bicyklov, aby sme neboli odkázaní na toľko áut, a malo by byť možné poskytnúť zamestnancom inštitúcií karty na verejnú osobnú dopravu v Bruseli. Takže aj tu ide o otázku environmentálnej zodpovednosti. Úprava platov v súlade s rozhodnutím súdu bola náležite zapracovaná do rozpočtu a bude financovaná prerozdelením z iných častí rozpočtu. To znamená, že sme dosiahli dobrý kompromis medzi Parlamentom a Radou a že naša spolupráca bola dobrá.
Teraz však, ak smiem, politicky zhodnotím všeobecný rozpočet ako rozpočtová koordinátorka za Skupinu zelených/Európsku slobodnú alianciu. Zvýšenie platieb - 2,91 % - je veľmi skromné, pričom ide o prechodný rozpočet v čase nevyhnutných úsporných opatrení v členských štátoch. Parlament však chcel - pričom si stále myslím, že išlo o oprávnenú požiadavku - jasnú dohodu s Radou o tom, ako sa dá vlastne uplatňovať Lisabonská zmluva, ktorú Rada a Parlament, samozrejme, prijali spoločne - my k tejto otázke, napokon, nemáme žiadne výhrady. Chcela by som ešte raz zdôrazniť, že Parlament nejde nad rámec podmienok Lisabonskej zmluvy. My len požadujeme dodržiavanie zmluvy. Takisto však žiadame Radu, aby sa neskrývala za výsledky Lisabonskej zmluvy. To podľa mňa hrozí a je to niečo, k čomu sa akýkoľvek parlament, ktorý má úctu sám k sebe, musí postaviť kriticky.
My zelení nie sme spokojní s tým, čo sme doteraz dosiahli. Existuje niekoľko slabých vyhlásení, ale to nie je to, čo sme pôvodne chceli. Som toho názoru, že ak prijmeme ambicióznu stratégiu, ktorá má skutočne dobré základy, tak sa jej musíme aj držať, a nie sa príliš skoro vzdať. Ako zelených nás teší, že nemáme peniaze na reaktor na jadrovú syntézu v rámci projektu ITER, pretože to v súčasnosti nepovažujeme za skutočnú prioritu, a z hľadiska životného prostredia si myslíme, že by sme mali investovať viac peňazí skôr do obnoviteľných zdrojov energie a environmentálnej reštrukturalizácie, ako ich dávať do projektov, ktorých úspech nie je zaistený. V súvislosti s budúcim rokom však môžeme jednoznačne konštatovať, že rokovania budú pokračovať. Veľmi dúfam, že vďaka proeurópskemu duchu medzi Radou a Parlamentom budeme potom spoločne úspešnejší.
Melchior Wathelet
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, pokiaľ ide o prijatie rozpočtu na rok 2011, už sa nachádzame v cieľovej rovinke. Nebola to prechádzka ružovým sadom. Vyskytlo sa niekoľko úskalí, ale dúfam, že konečne stojíme pred dosiahnutím cieľa v rámci tohto rozpočtového postupu a že sa nám, ako vám pred chvíľou povedala pani spravodajkyňa, podarí schváliť rozpočet pred koncom tohto roku.
Myslím si, že práve to nás dnes hnalo dopredu, a tu máme dôkaz, že keď všetky rozpočtové oblasti povedali, že skutočne chcú dosiahnuť dohodu, hovorili pravdu. Takisto by sme však asi mali povedať, že sme splnili novú úlohu a prvýkrát uplatnili nový postup, a myslím si, že - tak ako práve povedala pani spravodajkyňa - každý musel urobiť ústupky, každý musel prijať určité kompromisy.
Na jednej strane samotný Európsky parlament značne zmenil a doplnil návrh viazaných rozpočtových prostriedkov predložený Radou. Podarilo sa mu zahrnúť niekoľko projektov a prípravných akcií, inicioval rozpravy a pripomienkoval výšku finančných prostriedkov pre mnohé politiky a naozaj si v plnej miere splnil svoju úlohu ako rozpočtový orgán. Takisto akceptoval dosť prísne obmedzenia stanovené Radou, hlavne pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky.
Je tu však aj spoločné vyhlásenie, o ktorom hovorila pani spravodajkyňa a ktoré Rada jednoznačne schvaľuje vzhľadom na to, že ide o spoločné vyhlásenie. Takisto asi viete, že sme od belgického predsedu vlády, terajšieho predsedu Rady, dostali list adresovaný predsedovi Európskeho parlamentu, v ktorom uvádza, že zástupcovia nasledujúcich štyroch šesťmesačných predsedníctiev potvrdili, že chcú uskutočniť proces vypracovania budúcich finančných výhľadov v súlade s ustanoveniami zmluvy. V určitom zmysle je toto teda prvé vykonanie spoločného vyhlásenia týkajúceho sa budúcich finančných výhľadov, ktoré sme spoločne prijali.
Na druhej strane aj Európsky parlament predložil zoznam požiadaviek týkajúcich sa jeho vlastných ambícií, pokiaľ ide o postupy týkajúce sa vlastných zdrojov, a aj sami ste mali príležitosť oboznámiť sa s vyhlásením Európskej komisie, z ktorého vyplynulo, že prostredníctvom uplatňovania svojej právomoci iniciatívy vlastne posunie tento program dopredu a tým uplatní nový rozpočtový postup, ako aj nadchádzajúce finančné výhľady.
Pokiaľ ide o samotný rozpočet na rok 2011, je pravda, že ide o pevný rozpočet s nárastom platobných rozpočtových prostriedkov o 2,9 %. Napriek tomu sa nám podarilo dosiahnuť, aby uzrela svetlo sveta Európska služba pre vonkajšiu činnosť. Takisto sa nám v rámci tohto nepatrného nárastu finančných prostriedkov o 2,91 % podarilo zabezpečiť financovanie pre tri nové agentúry finančného dohľadu. Mobilizáciou nástrojov flexibility sa nám podarilo tiež zohľadniť politické priority, ktoré chcel uplatniť Parlament, poskytnutím 105 miliónov EUR na nové prípravné akcie, projekty v oblasti mládeže a projekty v oblasti mobility. Ako ste videli, pani Trüpelová, keď hovoríme o prioritách Parlamentu, používame úplne tie isté slová, ktoré ste neustále opakovali v rámci trojstranných rozhovorov, ako aj vo svojom poslednom vystúpení.
Uplatnenie tohto nového postupu v kontexte ustanovení Lisabonskej zmluvy bolo novou skúsenosťou pre nás všetkých a, ako skromne priznávam, predovšetkým pre mňa. Je však pravda, že nám to umožnilo uskutočniť množstvo stretnutí a diskusií - občas búrlivých -, ale dnes môžeme znova povedať, že sme dosiahli dohodu.
Musím povedať, že mám stále pocit, že sa urobilo príliš málo, a mám v ústach, žiaľ, trochu horkú príchuť, pokiaľ ide o možnosť prejsť pri flexibilite od jednomyseľnosti ku kvalifikovanej väčšine. Myslím si, že nás naše úsilie skutočne priblížilo k dosiahnutiu dohody, pričom sa obávam, že sa tá možnosť nenaskytne. Je podľa mňa škoda, že sme túto príležitosť nevyužili, či už v otázke samotnej flexibility, alebo v otázke financovania projektu ITER.
Nemusí ísť preto o jednoduchý postup, ale ak bude na obidvoch stranách dobrá vôľa a vôľa uspieť, dospejeme tam. Pri tejto príležitosti by som chcel tiež poďakovať všetkým tým, ktorí svojou pomocou skutočne prispeli k tomu, že zajtra budeme môcť, dúfajme, túto dohodu potvrdiť: samotnému pánovi predsedovi Buzekovi, ktorý si počas tohto rozpočtového postupu podľa mňa skutočne vysúkal rukávy, ale aj pánovi Lamassourovi, spravodajkyniam pani Jędrzejewskej a pani Trüpelovej a, prirodzene, pánovi komisárovi Lewandowskému, ktorý sa napriek nezhodám vždy vrátil s novými návrhmi, čím sa zabezpečilo, že sa pri tomto postupe konečne dospelo k záveru.
Takže tu je dôkaz, že dokážeme dosiahnuť dohody, a tiež dôkaz, že tento lisabonský postup môže byť úspechom. Napriek úskaliam a ťažkostiam, ktorým sme čelili, sa nám podarilo dosiahnuť dohodu a máme tento rozpočet, ktorý je oveľa viac ako len rozpočtom: jeho konkrétne výsledky pocítia aj občania, pokiaľ ide o mobilitu, oblasť mládeže, štrukturálne fondy, ktoré sa budú môcť uvoľniť pre tie európske regióny, ktoré ich skutočne potrebujú, služba pre vonkajšiu činnosť a finančné agentúry.
Áno, vďaka tomuto rozpočtu budeme môcť vykonať politiky v službách európskych občanov. To nás musí hnať dopredu a to prinútilo každého urobiť kompromisy potrebné na dosiahnutie dohody.
Janusz Lewandowski
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v mene Komisie vítam skutočnosť, že Parlament je ochotný hlasovať o rozpočte na rok 2011 aj napriek tomu, že sa nedotiahli do konca všetky prvky pôvodného balíka - zahrnujúceho nariadenie o viacročnom finančnom rámci, novú medziinštitucionálnu dohodu a tiež financovanie projektu ITER.
Svojím hlasovaním preukazujú dve zložky rozpočtového orgánu zmysel pre zodpovednosť tým, že chcú predísť rozpočtovej kríze v čase, keď Európa čelí vážnym problémom a keď v niektorých členských štátoch čelíme finančnej nestabilite.
Musím zdôrazniť dôležitosť toho, aby Parlament hlasoval takisto, ako sa hlasovalo v Rade, teda aby sa predišlo ďalšiemu zmierovaciemu konaniu. Rada prijala kroky na to, aby boli želania Parlamentu zahrnuté do prípravných akcií, pilotných programov, rezerv a rozpočtových poznámok. Podľa mňa je toto - hlasovať rovnako a vyhnúť sa tak ďalším časovým odkladom - testom našej vôle prijať rozpočet a poskytnúť tak európskym občanom prostriedky na uskutočnenie projektov a programov, ktoré by mohli a mali viesť k rastu pracovných miest.
Pokiaľ ide o viazané prostriedky, má sa hlasovať o sume 141,8 miliardy EUR, čo zodpovedá 1,13 % HND, pričom hlavné priority Parlamentu týkajúce sa mládeže, malých a stredných podnikov a výskumu sa, myslím si, zohľadnili v okruhoch 1a a 3b a týkajúce sa Palestíny v okruhu 4.
Aby sme tieto ciele dosiahli, musíme mobilizovať nástroj flexibility vo výške 105 miliónov EUR. Platby sú stanovené vo výške 126,5 miliardy EUR, čo zodpovedá 1,01 % HND. To vyplynulo z rozpočtových obmedzení, ktorým v súčasnosti čelia členské štáty.
Úroveň platieb je stanovená pod podmienkou - ktorá je pre Komisiu veľmi dôležitá -, že sa dohodnú na predložení spoločného vyhlásenia, že budú konať pohotovo, ak bude potrebné poskytnúť dodatočné platobné rozpočtové prostriedky prostredníctvom presunu alebo zmeny a doplnenia rozpočtov s cieľom predísť akémukoľvek nedostatku platobných rozpočtových prostriedkov.
Pokiaľ ide o rezervy, ktoré budú pravdepodobne prijaté, musím, samozrejme, opätovne zdôrazniť pozíciu Komisie, pričom sa, samozrejme, snažíme čo najrýchlejšie reagovať na podmienky stanovené Parlamentom.
Je dôležité mať prijatý rozpočet, aby sme mohli pokračovať v diskusiách v ostatných oblastiach bez ďalších komplikácií spôsobených prácou v podmienkach dočasných dvanástin. To je naozaj veľmi dôležité.
Zostáva tu ešte financovanie projektu ITER, pričom s financovaním projektu ITER je spojená medzinárodná dôveryhodnosť zjednotenej Európy ako partnera v globálnych vedeckých a technologických projektoch. Ak sa nedohodneme - a toto je posledná príležitosť dohodnúť sa - stratíme okolo 570 miliónov EUR z rezerv za rok 2010, a preto stratíme aj manévrovacie pole, pokiaľ ide o rezervy na rok 2011. Preto si myslím, že zo schválenia projektu ITER by sme mali prospech všetci.
Takisto ešte zostáva prispôsobenie, transpozícia Lisabonskej zmluvy vo forme viacročného finančného rámca a novej medziinštitucionálnej dohody. Musím pochváliť úsilie rozpočtového spravodajcu pána Reimera Bögeho a pána ministra Watheleta nájsť dohodu práve v tejto oblasti, čo si vyžadovalo aj určitý stupeň flexibility. To je správne. V diskusiách v Parlamente počúvam, že je v tom viac obmedzení ako v súčasnom systéme, ide však o kompromis, ktorý v praxi skutočne zaručuje rovnakú úroveň flexibility, aká sa uplatňovala doteraz. V tomto čase fiškálnej konsolidácie v členských štátoch sa to preto zdá prijateľné.
Musíme pokračovať v úsilí o transpozíciu Lisabonskej zmluvy prijatím viacročného finančného rámca a novej medziinštitucionálnej dohody, pretože inak, s patovou situáciou a odkladmi v tejto oblasti, sa pohybujeme na nezmapovanom území, nie na pevnej pôde, pokiaľ ide o právne podmienky našich plánov do budúcnosti.
Bolo to odskúšanie Lisabonskej zmluvy v praxi. Uľahčenie dosahovania kompromisov a rozhodovania, s čím sa pôvodne počítalo, sa nenaplnilo, ale dúfam, že dokážeme z tejto skúsenosti vyvodiť závery, a v očakávaní výsledku hlasovania v Parlamente sme už začali s prípravami na rozpočet na rok 2012. Je to znak nášho optimizmu. Ďakujem všetkým stranám zapojeným do hľadania kompromisu o rozpočte na rok 2011, pánovi Alainovi Lamassourovi, pánovi predsedovi Buzekovi, pánovi ministrovi Watheletovi a spravodajkyniam.
László Surján
Vážený pán predsedajúci, teraz na sebe samých skúšame účinky Lisabonskej zmluvy. My a, všeobecne povedané, Európske médiá sme často hovorili, že táto zmluva viedla k výraznému zvýšeniu právomocí Parlamentu. Je síce pravda, že dve zložky rozpočtového orgánu sú približne rovnako silné, lenže sila tejto zložky sa nemôže v skutočnosti uplatniť, pretože zmluva nás odsúdila na dosiahnutie dohody. Jediný prípad, v ktorom by mal Parlament širšie právomoci, teda keby Rada neschválila svoj vlastný návrh, je úplne nepredstaviteľný. Musíme sa postaviť tvárou v tvár skutočnosti, že ak budeme pokračovať s dvanástinami, budeme sa len potácať od jedného mesiaca k druhému a nebudeme vytvárať Európsku úniu, a preto v zásade v dohode s ostatnými skupinami pokladá Európska ľudová strana za nevyhnutné, aby v priebehu zajtrajška získala Európska únia platný rozpočet.
Základom tohto rozpočtu bude rozpočet, ktorý už v lete predložila Európska komisia a ktorý Parlament zhodnotil ako dobre podložený a solídny. Rada zastávala viac-menej ten istý názor, pretože ho veľmi nepozmenila a len trochu znížila úroveň platieb na základe veľkej krízy. Je to zaujímavá kríza, ak ju možno očividne vyriešiť pomocou štyroch miliárd v porovnaní s príjmami európskych členských štátov. Úprimne povedané, takúto úroveň zníženia platieb možno považovať za trochu populistickú. Pri poslednej dohode, keď Parlament prijal toto štvormiliardové zníženie, ma potešilo to, že sme neznížili čísla na princípe kosačky, ale radšej sme ponechali dôležité oblasti, ku ktorým pristupoval Parlament zvlášť citlivo, ako prioritné oblasti.
Ja osobne považujem za veľmi dôležité to, že došlo k výraznému, takmer 15 % navýšeniu finančných prostriedkov, ktoré budú k dispozícii v oblasti podpory politiky súdržnosti. Je tiež veľmi dôležité, aby sme dosiahli určitú mieru pokroku. Pochopil som znamenie, pán predsedajúci, už o chvíľu skončím, ale ešte musím povedať, že Parlament urobil na konci rokovacieho procesu veľkú chybu, pričom záujmy vyplývajúce zo straníckej politiky nám trpko sťažili dosiahnutie všetkých našich cieľov.
Martin Schulz
Vážený pán predsedajúci, chcel by som nadviazať na to, čo povedal pán Surján. Uplatňujeme nový postup, v rámci ktorého dve časti rozpočtového orgánu, Rada a Parlament, konajú na tej istej úrovni. Chcel by som sa obrátiť na všetkých kolegov poslancov z Výboru pre rozpočet, ktorí sa sťažovali, že sa táto rozprava spolitizovala. Chcel by som vám povedať, že logika tohto nového postupu nám diktuje, že máme ísť nad rámec technických rozpočtových otázok a diskutovať o skutočnej rozpočtovej politike. Z tejto rozpočtovej politiky jasne vyplýva, že v iných orgánoch a v Európskej rade existuje zámer použiť rozpočtovú politiku na dosiahnutie inej Európskej únie. Začnem teda predsedníctvom Rady - vami, pán Wathelet.
Podľa mňa je tento Parlament zaviazaný belgickému predsedníctvu, pretože podľa mňa pomohlo dosiahnuť niečo, čo som ešte pred tromi týždňami nepokladal za možné. V Rade neboli vláda Spojeného kráľovstva a vláda Holandska - musíme ich tu aj pomenovať - ochotné dohodnúť sa na kompromise, pokiaľ ide o zapojenie Parlamentu do finančného výhľadu. Kompromisy, ktoré sme chceli s Radou dosiahnuť, boli zamietnuté. Až do poslednej minúty sa pokúšali dosiahnuť kompromis, ale tieto dve vlády povedali "nie". Našlo sa veľmi inteligentné riešenie - asi Belgické riešenie - konkrétne presvedčiť vlády, ktoré budú v priebehu nasledujúcich dvoch rokov predsedať Rade - Maďarsko, Poľsko, Dánsko a Cyprus -, aby vydali vyhlásenie v tom zmysle, že zapoja Parlament do vypracovávania cieľov. Predpokladám, že to bude ako doteraz, inými slovami, na základe súčasnej medziinštitucionálnej dohody. Takže štyri vlády v Európskej rade vyhlásili, že majú iný názor ako vláda Holandska a vláda Spojeného kráľovstva. Ide o veľký úspech, pretože sa tým ukázalo, že Rada nie je jednoliaty celok, ktorý môže diktovať jednotnú vôľu, ale že v Rade jednoznačne existujú rozdielne názory, napríklad v prípade štátov ako Maďarsko alebo Poľsko, ktoré sa obávajú, že pri financovaní služby pre vonkajšiu činnosť, projektu ITER a projektu Galileo použitím rovnakých rozpočtových zdrojov, aké máme k dispozícii teraz, a zároveň pri zmrazení výdavkov na poľnohospodárstvo do roku 2013 bude musieť v istom bode dôjsť niekde ku škrtom. Okrem toho by potom ku škrtom došlo v súvislosti s politikou súdržnosti. Takže máme v Rade spojencov, konkrétne štáty, ktoré tieto škrty nechcú, pričom ide predovšetkým o dva nasledujúce štáty, ktoré budú predsedať Rade, Poľsko a Maďarsko. V tomto zmysle dosiahol Parlament veľký úspech.
Nesúhlasím s názorom pani Trüpelovej, že sme ustúpili - práve naopak! Pokiaľ ide o druhú kľúčovú politickú požiadavku, ktorú sme predniesli, flexibilitu, nebola dosiahnutá žiadna dohoda. Túto záležitosť sme odložili. Pán Wathelet, hovoríte, že teraz vládne jednomyseľnosť a že ste mohli dosiahnuť kvalifikovanú väčšinu. Postavím to na hlavu a poviem, že tí, ktorí chcú projekt ITER, musia potom tiež zabezpečiť jednomyseľnosť v Rade, pokiaľ ide o flexibilitu, inak ITER nedostanú.
Rokovali sme ťažko a dosť rozporuplným spôsobom. V konečnom dôsledku nikdy nerozhodovali čísla, ale politická vôľa.
Mojaj tretia a posledná poznámka sa týka toho, že v búrlivej diskusii sa Komisia postavila medzi Radu a Parlament. V Rade nie je jediná vláda, ktorá by bola ochotná diskutovať o našich vlastných zdrojoch. Chceme diskutovať o našich vlastných zdrojoch. Komisia vyjadrila svoje stanovisko. V tejto veci bola na strane Parlamentu. Takže inštitúcie Spoločenstva sa názorovo zhodujú. Na jar očakávam od predsedu Komisie a od vás, pán Lewandowski, predloženie príslušného návrhu o zabezpečení vlastných zdrojov v EÚ. Členské štáty - 27 vlád - budú potom k tomu musieť zaujať stanovisko.
Trochu ma prekvapuje to, že som jediný predseda skupiny, ktorý tu má dnes vystúpenie. V tomto zmysle by som sa chcel obrátiť na kolegov poslancov. Medzi nami a odborníkmi na rozpočet prebehla, do istej miery, búrlivá diskusia. Som presvedčený, že nakoniec sa to pohlo správnym smerom. Chcel by som poďakovať rozpočtovým spravodajkyniam pani Jędrzejewskej a pani Trüpelovej. Prostredníctvom intenzívnejšieho zapojenia do rozpočtového procesu na politickej úrovni som zistil, o aký zložitý proces ide. Chcel by som vám zablahoželať k vašej práci. Na záver by som sa chcel ospravedlniť všetkým členom Výboru pre rozpočet, ktorí mali občas pocit, že ich provokujem. Musím vám však povedať, že som toto provokovanie pokladal za nevyhnutné.
Anne E. Jensen
Vážený pán predsedajúci, chcela by som na úvod poďakovať pani Jędrzejewskej a pani Trüpelovej za dobrú a kvalitnú prácu, ktorú vykonali na rozpočte, a hádam zvlášť pani Jędrzejewskej, ktorá mala v rámci nového postupu osobitne ťažkú úlohu. Chcela by som poďakovať belgickému predsedníctvu, ktorého práca bola fantastickým prínosom, a výbornú prácu počas rokovaní podľa mňa vykonal aj náš predseda pán Lamassoure. Konštruktívne sa k tomuto procesu snažila prispieť, samozrejme, aj Komisia, zvlášť v poslednej fáze tu v Parlamente.
Z pohľadu Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu je toto dobrý výsledok pre rozpočet na rok 2011. Zabezpečili sme potrebné rozpočtové prostriedky pre výskum, energetiku a vzdelávanie a v oblasti zahraničných vzťahov sme našli peniaze pre Palestínu a krajiny produkujúce banány, a to bez toho, aby muselo dôjsť ku škrtom v iných programoch. Tento rozpočtový postup ukázal, že viacročný finančný rámec je nekompromisný a neflexibilný. Stále sme nevyriešili problém financovania projektu jadrovej syntézy ITER na nasledujúcich niekoľko rokov, čo niekoľko ľudí aj spomenulo. Skupina ALDE by chcela, aby sa tento problém vyriešil. Ak máme aj naďalej plniť ambície stanovené v rámci energetickej politiky EÚ, aj v priebehu niekoľkých nasledujúcich rokov budeme čeliť náročným rozpočtovým rokovaniam, pokiaľ nedosiahneme dohodu, ktorá bude zaručovať väčšiu flexibilitu. Dúfam, že k tomu dôjde už čoskoro, a v tejto súvislosti by som chcela poďakovať pánovi Bögemu za jeho neúnavné úsilie o dosiahnutie dobrého riešenia.
Isabelle Durant
Vážený pán predsedajúci, pán Wathelet, pán komisár, napriek tomu, že len pred mesiacom sme mali širokú dohodu o číslach na rozpočet na rok 2011, sa štyri veľké politické skupiny veľmi hlasno a energicky ozvali a začali od belgického predsedníctva požadovať, aby s Radou rokovalo nielen o číslach na rok 2011, o ktorých už existovala dohoda, ale aj o skutočnej politickej dohode pre ďalšie štádium, o politickej dohode, ktorá by nám umožnila spolupracovať, vo forme dohovoru alebo niečoho iného - na tom veľmi nezáleží -, ale aj s národnými parlamentmi a vládami o budúcom finančnom rámci a vlastných zdrojoch. Každý s tým súhlasil.
Požadovali sme to vtedy, len pred mesiacom, pretože sme si mysleli, že musíme zaručiť budúcnosť európskych financií, pretože sme si mysleli, že musíme prísť na pomoc rozpočtom členských štátov, ktoré všetky zápasia s ťažkosťami, a pretože Európska únia musí mať svoje vlastné zdroje. Každý súhlasil a povedala by som, že to bolo vyjadrené dosť energicky.
Kde sa nachádzame v tejto otázke po mesiaci? Dostali sme sa späť na začiatok. Čoskoro sa má prijať rozpočet na rok 2011. Ignoruje flexibilitu a projekt ITER. Nie je mi vôbec ľúto projektu ITER, ako iste viete, ale na druhej strane belgické predsedníctvo - aj keď vynaložilo enormné úsilie, to uznávam - sa nám dnes snaží trochu osladiť horkú pilulku, keď navrhuje, aby sme sa uspokojili s vyhlásením Rady, s názorom Komisie - aj keď dúfam, že to vždy bude na strane Parlamentu; to je jeho správne miesto - a s listom od pána Leterma, predsedu vlády, ktorý v podstate navrhuje, aby sme dodržiavali zmluvy. Je dobré, že nám nenavrhuje opak - to by bolo prekvapujúce.
Musíte preto uznať, že ide o dosť nevýrazný návrh, a musíte si uvedomiť, že sme trochu frustrovaní. Nie som si ani istá, či samotné belgické predsedníctvo úplne verí tomu, čo hovorí, hoci keby "prechádzka ružovým sadom" trvala trochu dlhšie, pán Wathelet, možno by sa nám podarilo dosiahnuť lepšiu dohodu, účinnejšiu dohodu pre budúcnosť, ktorá by nám poskytla väčšie šance na zabezpečenie náležitých záruk pre budúcnosť.
Máte pocit, že je to príliš málo, a ja mám ten pocit tiež. Napriek tomu budeme konať tak, ako sa od nás očakáva, takže uznesenie schválime so všetkými jeho nedostatkami, a pokiaľ ide o všetko ostatné, treba povedať, že sme premeškali príležitosť, ale na ďalšom stretnutí môžete s nami počítať, pretože rozprava o výhľadoch sa ešte neskončila.
Derk Jan Eppink
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predsedajúci, budem sa snažiť byť stručnejší než predchádzajúca rečníčka. Naša skupina navrhuje prijať rozpočet v takej podobe, v akej ho schválila Rada. Poskytuje malé navýšenie, čo je rozumný kompromis. Nesmiete zabúdať na to, že členské štáty EÚ a občania musia znižovať svoje rozpočty. Rozprava o rozpočte sa, žiaľ, nezačala dobre. Parlament požadoval navýšenie o 6 %, čo bolo smiešne a dokazovalo to, že toto zhromaždenie je mimo reality. K búrlivosti rozpravy tu potom prispeli horúce hlavy, ktoré chceli uniesť rozpočet, aby presadili prístup k vlastným zdrojom, inými slovami, k zdaneniu na úrovni EÚ. Vždy sme boli proti tomu. Lisabonská zmluva sa o tom vyjadruje jednoznačne: Parlament má právo radiť, nie právo spolurozhodovať.
Parlament túto bitku prehral, tak ako sme predpokladali. Teraz nastáva posun k pozícii, ktorú európski konzervatívci obhajovali celý čas - k rozpočtu vo výške 1 % HDP. Horúce hlavy sa musia schladiť, zvlášť zelení. Len si predstavte, že by EÚ budúci rok, keď bude euro v turbulencii, nemala žiadny rozpočet. Je toto obraz, ktorý chcete ponúknuť finančným trhom? To by ich vôbec nepotešilo.
Chcel by som zablahoželať vládam Spojeného kráľovstva a Holandska k ich zásadovému postoju. Ďakujem belgickej vláde za to, že zohrala úlohu nestranného sprostredkovateľa, a ďakujem Komisii za jej odbornú a triezvu prácu.
Miguel Portas
Vážený pán predsedajúci, prijatím návrhu rozpočtu na rok 2011 sa dostávame na koniec búrlivého rokovacieho procesu. Najprv niekoľko slov k rozpočtu samotnému. Je výsledkom presadenia navýšení vlád, čo boli zvyškové sumy. Návrh, ktorý predložili vlády a o ktorom budeme zajtra hlasovať, zostáva výrazne pod hranicami dohodnutými počas rokovaní o finančných výhľadoch na obdobie rokov 2007 - 2013.
Naša skupina napadla tento uhol pohľadu, pretože nesúhlasíme s kontinuálnymi rozpočtami v mimoriadnych časoch a nesúhlasíme s rozpočtami, ktoré nedokážu riešiť sociálnu krízu, do ktorej uvrhli naše krajiny úsporné opatrenia. Už toto samotné by stačilo na to, aby sme nemohli hlasovať za tento rozpočet. Nedostatočné financovanie má však ďalšie dôsledky: bude si vyžadovať celý rad úprav počas celého roku 2011, čo uznávajú samotné vlády tým, že podpísali protokol, ktorý hovorí presne toto.
Teraz k budúcnosti: väčšina tých, ktorí budú hlasovať za tento rozpočet, aspoň dúfala, že sa tento rozpočet nebude opakovať v roku 2012 a v roku 2013, ale nič nemôže byť menej isté. Napriek našej kritike podporila naša skupina počas patovej situácie pozície Parlamentu, aby sa predišlo tomuto veľmi reálnemu riziku. Konečný záväzok je však slabý. Môžem vám zaručiť, že v roku 2012 nás čaká upravená a rozšírená verzia diskusie, ktorú sme viedli v tomto roku, pretože menšina vlád pod vedením Spojeného kráľovstva považuje súčasné európske rozpočty za neúmerné: chcú menej, nechcú viac. Okrem toho chcú tieto isté vlády obmedziť flexibilitu. Ide o vlády, ktoré majú rady sankcie a neznášajú solidaritu; ide o vlády, ktoré chcú mimoriadne úsporné opatrenia, a nie spoločenský pokrok. Práve preto je táto Európa - Európa, ktorá odmieta emisie európskych dlhopisov, Európa, ktorá odmieta zdaniť finančné transakcie - Európou, ktorá zničí svoj vlastný európsky projekt. Nie je to Európa, s ktorou sa môžeme zmieriť, a preto nemôžeme hlasovať za tento rozpočet.
Marta Andreasen
v mene skupiny EFD. - Vážený pán predsedajúci, budem stručná, aby som vykompenzovala čas, ktorý vzal pán Portas. Mnohí poslanci v tomto Parlamente si budú blahoželať k tomu, že dosiahli pri rozpočte na rok 2011 zvýšenie o 2,9 %. Iní sa zase budú sťažovať, že to nie je dosť. Mne osobne je ľúto, že Parlament ignoruje krízu, ktorou prechádzajú Európania, a záleží mu len na uspokojení svojich vlastných ambícií. Mne osobne je ľúto, že pán Cameron schválil takéto zvýšenie a zároveň presadil vážne škrty v britskom rozpočte, pričom táto situácia už začala vytvárať občianske nepokoje.
Tieto peniaze nebudú viesť k zlepšeniu hospodárstva týchto členských štátov, ani nezabezpečia pracovné miesta ľuďom, ktorí o ne prichádzajú, ale ak by zostali v Británii, predišlo by sa napríklad potrebe zvyšovať školné. Nebudem, samozrejme, hlasovať za takéto zvýšenie rozpočtu.
Lucas Hartong
(NL) Vážený pán predsedajúci, dnes ráno som e-mailom od sekretariátu Výboru pre rozpočet dostal pozvánku na kokteilový večierok. Chceli osláviť to, že sa Európskemu parlamentu podarilo zvýšiť rozpočet na rok 2011.
Keby to záviselo od tohto Parlamentu a Komisie, vybralo by sa z vreciek našich občanov oveľa viac peňazí. Európske dane: dôvod na oslavný kokteil! Členské štáty strácajú právo vetovať rozpočet: ďalší dôvod na večierok! Ja to volám tancovanie na hrobe práv občanov, pán predsedajúci. Existuje, našťastie, dôvod na oslavu. Po intenzívnom tlaku zo strany členských štátov došlo k obmedzeniu zvyšovania rozpočtu.
To, žiaľ, stále neznamená zníženie, čo chcela holandská Strana za slobodu (PVV), ale zvýšenie nie je ani zďaleka také vysoké, ako chcel tento Parlament. Nebudeme mať žiadne európske dane na zlosť Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu, Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente a Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a členské štáty si zachovajú svoje právo veta. Takže, keď dnes pozdvihnem čašu, bude určená odvážnym, neoblomným členským štátom, ako je Holandsko, ktoré odmietli súhlasiť s požiadavkami tohto Parlamentu. Nech žijú členské štáty, nech žijú občania!
Salvador Garriga Polledo
(ES) Vážený pán predsedajúci, pani Jędrzejewská, pani Trüpelová, pán Lamassoure, pán Lewandowski a pán Böge sú mená za rozpočtom na rok 2011, ktorý sa podľa mňa nakoniec ukázal ako umiernený a realistický.
Výbor pre rozpočet mal už vypracovaný návrh, ktorý bol z hľadiska viazaných rozpočtových prostriedkov úplne v súlade s finančnými obmedzeniami, a platobné rozpočtové prostriedky nechal otvorené na rokovanie, pretože, ako povedala Európska komisia, boli a stále sú obavy, pokiaľ ide o zmeny v platobných rozpočtových prostriedkoch v štrukturálnych fondoch na budúci rok.
Po hlasovaní v pléne v októbri sme sa, žiaľ, zaplietli do politických rokovaní, do ktorých bola zapojená aj Rada, a odvtedy ide všetko dolu kopcom: "list od dvanástky"; zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov o 2, 9 % presadené Radou; tlak na Parlament a jeho poslancov a konečný neúspech vyjadrený zrušením stretnutia Výboru pre rozpočet, ktoré sa malo konať včera s cieľom dosiahnuť dohodu o flexibilite a financovaní medzinárodného pokusného termonukleárneho reaktora (ITER).
Mali by sme z toho vyvodiť závery? Myslím si, že áno. Rada by mala vyvodiť závery, následné predsedníctva by mali vyvodiť závery, Európska komisia by mala vyvodiť závery a aj my by sme mali vyvodiť závery.
Jeden záver vám uvediem teraz: nechajte v ďalších rokoch rokovania o rozpočte EÚ na odborníkov, čo sú ľudia, ktorí dnes dostali slovo.
Chcel by som túto príležitosť využiť aj na to, aby som kolegu poslanca pána Schulza privítal vo Výbore pre rozpočet a pripomenul mu, že Výbor bude zasadať v januári. Dúfam, že tam prídete s alternatívnym návrhom financovania projektu ITER, ktorý v rozpočte na rok 2010 prišiel o 571 miliónov EUR.
Göran Färm
- (SV) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, veľmi ma teší, že sa Rade a Parlamentu v týchto ťažkých časoch podarilo dospieť k dohode o rozpočte na rok 2011. Rozpočet je dobrým kompromisom vzhľadom na to, že sa nám podarilo udržať nízku mieru zvýšenia, ale zároveň sme našli celkom slušné zdroje na naše prioritné oblasti. Rád by som vyslovil veľkú vďaku našim spravodajkyniam pani Jędrzejewskej a pani Trüpelovej a belgickému predsedníctvu za jeho veľmi konštruktívny prínos.
To, čo ma znepokojuje, sú dlhodobé výhľady, pretože z dlhodobého hľadiska bude nerozumné, ak členské štáty pridelia EÚ nové úlohy, ale nemôžu sa dohodnúť na tom, ako by sa mali financovať. Bude to vážny problém v rokoch 2012 a 2013 a, samozrejme, aj počas prípravy na nadchádzajúci finančný rámec, pretože už teraz je jasné, že menšina bohatších čisto prispievajúcich krajín, z ktorých niektoré majú euroskeptické vlády, chce rozpočet EÚ za každú cenu zoštíhliť, a to bez ohľadu na následky. To je nerozumná pozícia zvlášť preto, lebo samy tvrdo presadzujú zvýšené výdavky v určitých oblastiach, napríklad v prípade projektu IT, a v podstate ani nevedia poukázať na oblasti, kde by malo dôjsť k úsporám. Mali by sme znížiť poľnohospodársku pomoc? Mali by sme viac držať na uzde štrukturálne fondy? Niektorí ľudia to chcú, ale väčšina hovorí "nie".
Problémy, ktorým čelíme vo vzťahu k budúcnosti, sú v skutočnosti vnútorné politické problémy v rámci Rady a medzi členskými štátmi s odlišnými postojmi k EÚ a jeho rozpočtu v budúcnosti. Najrozporuplnejšou je otázka budúcich mechanizmov flexibility. Pre nás sociálnych demokratov tu vyvstávajú dve otázky.
Po prvé, je otázkou princípu, že by sme mali podporiť medziinštitucionálnu dohodu, ktorú máme od roku 1999 a ktorá veľmi dobre funguje. Žiadny parlament na svete by neprijal zredukovanie svojho vplyvu, zvlášť keby na to neboli žiadne opodstatnené praktické dôvody. Rada nedokázala predložiť žiadne praktické dôvody na obmedzenie flexibility. Lisabonská zmluva nevylučuje novú dohodu s rovnakým obsahom, aký má súčasná; je to skôr otázka politickej vôle členských štátov.
Po druhé, keď sa na konci rozpočtového obdobia zmenšia rezervy a zároveň pribudnú nové úlohy, zvýši sa aj potreba flexibility. To zdôraznila Komisia vo svojom hodnotení súčasného rámca. Napriek tomu, že všetky argumenty hovoria v prospech väčšej flexibility, a napriek tomu, že uplatňovanie flexibility by malo byť ľahšie, vydala sa Rada opačným smerom. To je neprijateľné. Teraz už vieme, že niektoré členské štáty sa na súčasný spor okolo obmedzenia flexibility pozerajú ako na prípravu na veľkú bitku, ktorej výsledkom bude drastické zníženie rozpočtu EÚ. Ak sa ukáže, že toto je línia Rady pre budúcnosť, obávam sa, že budeme čeliť trvalejšej rozpočtovej kríze, pretože to neprijmeme.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Lucas Hartong
(NL) To, že mnohé členské štáty sú proti zvyšovaniu rozpočtu na rok 2011 a že v dôsledku toho bude možných menej projektov, ste označili za "alarmujúce". Nevzali ste do úvahy možnosť, že si tieto členské štáty nemyslia, že sú takéto európske projekty potrebné?
Göran Färm
Vážený pán predsedajúci, samozrejme, že rozumiem tomu, že je rozdiel medzi členskými štátmi, ktoré sú čistými platcami, a členskými štátmi, ktoré sú čistými príjemcami. To musíme pochopiť. Ľahko sa dá povedať, že Spojené kráľovstvo, Holandsko, dokonca aj môj vlastný členský štát Švédsko by zo zníženia rozpočtu EÚ získali.
Ale pozrite sa na tie členské štáty, ktoré majú v súčasnosti skutočne problémy. Pozrite sa na Grécko, Portugalsko a Írsko. Stratili by na tom, keby došlo k zníženiu rozpočtu EÚ, pretože vlastne prispieva do ich hospodárstiev - v neposlednom rade prostredníctvom štrukturálnych fondov a takisto iných častí rozpočtu -, takže si nemyslím, že takéto konanie je správne.
Carl Haglund
(SV) Vážený pán predsedajúci, teraz aspoň vedieme riadnu rozpravu s účasťou predstaviteľa Rady. Táto rozprava o rozpočte na budúci rok je už dlho o tom, kto čo urobil a prečo. V očiach mnohých ľudí to bola rozprava medzi inštitúciami, čo je istým spôsobom škoda, ale zároveň si z toho môžeme vziať ponaučenie pre budúcnosť.
Pred mesiacom som dosť ostro kritizoval to, ako sa v Rade pozeráte na budúcnosť a na možnosť financovania priorít, ktoré ste sami predložili, čím mám na mysli zvlášť stratégiu EÚ do roku 2020, inými slovami, ako máme financovať ambiciózne európske ciele. Moja kritika stále platí, a preto si myslím, že by mohlo byť zaujímavé pozrieť sa na tento rozpočet zvlášť v tejto súvislosti.
Dohodli sme sa na rozpočte so zvýšením o 2,91 %, čo ja osobne považujem za úplne rozumné riešenie. Keby Rada dosiahla svoje, rozpočtové prostriedky na výskum by sa v porovnaní so sumou, ktorú pôvodne navrhla Komisia, znížili približne o pol miliardy eur, pričom v tejto súvislosti som zatiaľ plne nepochopil, čo si Rada myslela. Parlament to neskôr vo svojej vlastnej verzii napravil, čo je dobre. Znamená to, že v mnohých ohľadoch sme išli lepším smerom, a aj keď čísla sú rovnaké ako tie, ktoré chcela Rada, obsah je výrazne lepší ako 2,91 %, ktoré chcela Rada. Podľa mňa stojí za zmienku, že aj keď sme zachovali rovnaké čísla, v rámci rozpočtu došlo k významným posunom.
Pán Färm sa venoval flexibilite, pričom v tomto smere musí Rada zvážiť, ako konkrétne chce nájsť peniaze, ktoré sú potrebné pre budúce investície, na ktorých sme sa dohodli, pretože v budúcich rokoch ich nebude možné nájsť, ak bude pokračovať v logike, ktorú uplatňuje v súčasnosti.
Martin Callanan
Vážený pán predsedajúci, jednoznačne ma teší, že Parlament konečne dostal rozum, akceptoval to, čo mnohí z nás považovali za nevyhnutné celý čas, a zmieril sa so zvýšením o 2,9 %, aj keď za mnohých z nás musím povedať, že sa malo ísť ešte ďalej. Mnohí z nás by privítali zmrazenie - alebo hádam, pri najdivokejšom optimizme, zníženie - rozpočtu EÚ, pretože čím menej peňazí EÚ míňa, tým menej zasahuje do životov radových občanov.
Ide jednoznačne o dobrý výsledok pre Davida Camerona, pre Marka Rutteho, ale je to aj víťazstvo pre ťažko skúšaných európskych daňových poplatníkov, ktorí musia platiť všetky účty európskych inštitúcií. V čase prijímania úsporných opatrení, v čase finančných škrtov vo väčšine členských štátov bolo naozaj šialenstvom, aby sa tento Parlament pokúšal zvýšiť výdavky EÚ o 6 %. Teší ma, že sa našla aspoň štipka zdravého rozumu.
Tým, ktorí veria v Európsky projekt a ktorí veria v európsku integráciu - pričom ja medzi nich nijako zvlášť nepatrím - musím povedať, že svojím úsilím trvať na tomto absurdnom zvýšení výdavkov EÚ v čase, keď všetci ostatní, všetky ostatné verejné inštitúcie v Európe zažívajú bolestné škrty, ste svojej veci spôsobili viac škody, ako mohol spôsobiť ktokoľvek iný. Nesmierne ste svojej veci uškodili.
Bastiaan Belder
(NL) Počas poslednej fázy rozpočtového postupu vydali Rada a Komisia politické vyhlásenia, ktoré sa týkali najmä zapojenia Európskeho parlamentu do dlhodobého financovania Európskej únie. Mám v tejto súvislosti dve otázky.
Moja prvá otázka znie: ako chcú dať Rada a Komisia tejto spolupráci konkrétnu podobu? Bude v tom mať Európsky parlament spolurozhodovaciu úlohu? Veľmi o tom pochybujem.
Moja druhá otázka sa týka európskej dane. V júni 2011 chce Európska komisia predložiť návrh financovania Európskej únie na obdobie rokov 2014 - 2020. Moja otázka v súvislosti s týmto znie: je daň EÚ súčasťou tohto návrhu? Ak áno, znamená to, že zoznam možných poplatkov, ktorý Európska komisia zverejnila v októbri, sa ešte rozšíril. Ak tu ide o poplatky pre finančný sektor, potom by mali akékoľvek príjmy podľa môjho názoru ísť členským štátom, pretože v konečnom dôsledku to boli ony, kto musel pomôcť bankám.
Na záver by som chcel povedať, pán predsedajúci, že plne podporujem pozíciu holandskej a britskej vlády v tomto konflikte.
Angelika Werthmann
(DE) Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcela poďakovať pani Jędrzejewskej a pani Trüpelovej, ktoré vykonali rozpočtový postup s veľkou dávkou zodpovednosti a jasným dôrazom na priority.
Pokiaľ ide o rozpočet na rok 2011: pri úvahách o rozpočte EÚ musíme mať vždy na pamäti, že okolo 95 % z týchto peňazí sa vracia, aby z nich mali úžitok občania. Najlepším príkladom je Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. Pri 6 % sú administratívne náklady EÚ nižšie ako administratívne náklady mnohých z jej členských štátov. Mnoho rokov dosahoval rozpočet EÚ plus/mínus 1 % HDP. Týmto sa bez akýchkoľvek dodatočných rozpočtových zdrojov financovalo rozšírenie z 15 na 27 členských štátov. Lisabonská zmluva nám teraz pridala ďalšie úlohy.
Zvýšenia rozpočtu sú vždy ťažké. S témami ako nové projekty a ďalšie úlohy vyplývajúce z Lisabonskej zmluvy je však rozpočet na rok 2011 aj investíciou do budúcnosti EÚ a do fungovania jej inštitúcií.
Alain Lamassoure
(FR) Vážený pán predsedajúci, vzhľadom na výnimočné obmedzenia, ktorým tohto roku čelíme, je dosiahnutá dohoda o návrhu rozpočtu na rok 2011 najlepším možným kompromisom. Za to musíme poďakovať a zablahoželať našim dvom spravodajkyniam, Európskej komisii a znamenitému belgickému predsedníctvu, ktorému by som chcel vyjadriť osobitnú vďaku.
Pán Wathelet je trochu smutný; má dojem, že sa urobilo príliš málo. Na gesto Parlamentu, ktorý daroval členským štátom 570 miliónov EUR namiesto toho, aby tieto peniaze vyčlenil na projekt ITER, by sa mal pozerať ako na akt vďačnosti belgickému predsedníctvu.
Od začiatku týchto rokovaní sa Parlament snaží ukázať, že si je vedomý svojej zodpovednosti. Teraz, na konci roka, keď sa znova skúša súdržnosť Únie, Výbor pre rozpočet kategoricky odporúča, aby sme urobili koniec neistote okolo rozpočtu na rok 2011.
Základné problémy však zostávajú nevyriešené. Na rozdiel od niektorých vnútroštátnych rozpočtov nehrozí rozpočtu Únie bankrot. Z hľadiska štatútov ide o vyrovnaný rozpočet, stojí však na pokraji politického neúspechu. Európa financuje svoje ambície slovami. Lenže slovné nafukovanie, nafukovanie veľkolepých a klamných cieľov je rovnako zhubné ako menová inflácia.
Únia už nemá prostriedky na financovanie rozhodnutí, ktoré už prijala, ani na financovanie nových kompetencií, ktoré jej udelila Lisabonská zmluva. Únia tiež nedokázala zaviesť postupy, ktoré by jej umožnili zabezpečiť, aby pri neexistencii financovania z prostriedkov Spoločenstva boli dôležité spoločné ciele ako stratégia EÚ do roku 2020 začlenené do vnútroštátnych rozpočtov.
Preto prikladá Parlament takú dôležitosť dohode dosiahnutej medzi Komisiou a budúcimi predsedníctvami s cieľom nájsť spôsob, ako zabezpečiť financovanie budúcich politík prostredníctvom rozpočtu Spoločenstva z nových zdrojov, ktoré už nebudú znamenať odtok peňazí z vnútroštátnych rozpočtov, a prostredníctvom samotných vnútroštátnych rozpočtov, ktoré sú 20-krát väčšie ako malý európsky rozpočet. V roku 2010 predefinovala Únia svoje chápanie finančnej solidarity. Rok 2011 musí byť rokom, v ktorom znovu nájdeme rozpočtovú solidaritu.
Hynek Fajmon
(CS) Vážený pán predsedajúci, chcel by som dnes znovu jasne povedať, že Európska únia potrebuje riadny rozpočet na budúci rok. Nie je žiadny dôvod na to, aby sme mali dočasný rozpočet. Takisto nie je žiadny dôvod na to, aby Európsky parlament podmieňoval schválenie rozpočtu nejakými dodatočnými požiadavkami. Všetky európske krajiny v súčasnosti prechádzajú zložitým hospodárskym obdobím a potrebujú istotu v podobe riadnych rozpočtov, a to tak na vnútroštátnej, ako aj na európskej úrovni. Túto istotu potrebujú aj domácnosti, firmy a miestne orgány.
V mene svojich kolegov z Občianskej demokratickej strany z Českej republiky a kolegov zo Skupiny Európskych konzervatívcov a reformistov tu môžem preto vyhlásiť, že na zajtrajšom hlasovaní podporíme kompromis dosiahnutý medzi Komisiou, Radou a Parlamentom.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Vážený pán predsedajúci, zajtrajším hlasovaním sa môže doviesť do konca prvý schvaľovací postup pre ročný rozpočet podľa Lisabonskej zmluvy. Rokovania boli jednoznačne ťažké. Parlament predniesol veľmi dôležité politické hľadiská, ale Rada o nich odmietla diskutovať. Parlament spočiatku presadzoval svoju pozíciu veľmi jednotne. Rada bola rozdelená, ale mala výhodu jednomyseľnosti a zablokovala zmierovacie konanie. Práve sa nachádzame vo fáze nachádzania dohody o číslach. Rada a Komisia prostredníctvom vyhlásení akceptovali veľkú väčšinu požiadaviek Európskeho parlamentu. Bolo by oveľa lepšie, keby sa bola dosiahla medziinštitucionálna dohoda, ktorá by poskytla väčšiu istotu pre budúcnosť. Žiaľ, Parlament už nie je taký jednotný, ako bol na začiatku rokovaní. Výsledkom toho je nedostatok finančných prostriedkov pre projekt ITER.
Je podľa mňa nesmierne dôležité, aby sme dali Únii rozpočet, ktorý počas tohto krízového obdobia potrebuje. Do schválenia budúcich finančných výhľadov máme dosť času na to, aby sme dosiahli dohodu v otázkach, ktoré sú stále nedoriešené. Rada musí pochopiť, že pre Úniu nie je výhodné, že hlavné európske politiky sa budú schvaľovať prostredníctvom spolurozhodovacieho procesu, zatiaľ čo o finančných prostriedkoch potrebných na vykonávanie týchto politík rozhoduje len jedna zo strán zapojených do rozpočtovej spolupráce. Parlament musí byť zapojený na rovnakej úrovni do obidvoch aspektov: politického aj finančného.
Peter van Dalen
(NL) Vážený pán predsedajúci, mnohí poslanci tu vo svojich vyjadreniach o rozpočte zaujímajú veľmi pokrytecké stanovisko. Pán Schulz sa ani veľmi nesnaží skrývať svoju nevraživosť voči Rade. Zdá sa, že pán Verhofstadt obmedzil svoju slovnú zásobu na dve frázy: európske dlhopisy a európske dane. Pán Daul dokonca naznačil, že Holandsko by mohlo aj vystúpiť z Európskej únie. Sú to tvrdé slová, ktoré však predstavujú len jednu stranu argumentu.
Keď som však navrhol, aby sme začali riešiť vlastný rozpočet Parlamentu, títo páni a ich skupiny akoby ma ani nepočuli. Ignorovali ma aj vtedy, keď som navrhol, aby poslanci uplatňovali transparentnosť o úhradách, ktoré každý mesiac dostávajú za svoje všeobecné výdavky. Žiadnej podpory sa mi nedostalo, ani keď som navrhol, aby sme začali riešiť otázku luxusného vozového parku Parlamentu. Keď som navrhol, aby sme zoštíhlili luxusné informačné kancelárie Parlamentu, zdalo sa, že mnohých poslancov z toho rozbolela hlava.
Hlasovať proti by preto bolo úplne namieste, lenže naša skupina a moja krajina dokázali zabrániť tomu, aby sme sa dostali do ešte horšej situácie, a preto som sa zdržal hlasovania. Hlasovať za zvýšenie o 2,9 % by bolo v súčasnej situácii úplne neadekvátne.
José Manuel Fernandes
(PT) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, prijatím tohto rozpočtu preukazuje tento Parlament mimoriadny zmysel pre zodpovednosť. Pravda je taká, že tvárou v tvár hospodárskej, finančnej a sociálnej kríze, z ktorej sa vymaňujeme len veľmi pomaly, by bolo pre Európsku úniu a jej občanov zlé nemať rozpočet na rok 2011. Nikto by nepochopil, keby sa inštitúciám Únie potom, ako požadovali dosiahnutie širokých dohôd o svojich rozpočtoch od členských štátov, nepodarilo dosiahnuť minimálny konsenzus pre tieto rozpočty.
Myslím si však, že hoci rozpočet na rok 2011 nie je zlý, mohol byť lepší. Rokovania sťažila potreba jednomyseľnosti v Rade pri niektorých otázkach. Bola to predzvesť problémov, ktorým bude Rada čeliť pri dosahovaní dohody o ďalšom viacročnom finančnom rámci a o nových vlastných zdrojoch, ktoré si, ako vieme, vyžadujú jednomyseľnosť v Rade.
V tejto súvislosti by som chcel vyzdvihnúť vynikajúcu prácu pani Jędrzejewskej ako spravodajkyne, ako aj pani Trüpelovej, úsilie belgického predsedníctva a správanie sa Komisie. Rozpočet zahrnuje priority, ktoré sme stanovili: vyzdvihol by som posilnenie podpory pre mládež, vzdelávanie a inovácie a výskum. Takisto by som chcel vyzdvihnúť prípravnú akciu Tvoje prvé pracovné miesto EURES, ktorá posilní mobilitu mladých ľudí v rámci EÚ v oblasti zamestnanosti. Na tomto návrhu som sa osobne podieľal a dúfam, že po získaní právnej základne vznikne z tejto prípravnej akcie program, na ktorý budú vyčlenené dostatočné rozpočtové prostriedky. Ďalším pozitívnym aspektom bolo dosiahnutie dohody, aby Komisia najneskôr do konca septembra 2011 predložila aktualizované hodnoty týkajúce sa finančných prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti a rozvoj vidieka a v prípade potreby zvýšenia týchto vyčlenených finančných prostriedkov.
Mairead McGuinness
Vážený pán predsedajúci, chcela by som osobitne poďakovať Sidonii, našej spravodajkyni za to, ako vynikajúco v mene Parlamentu zvládla veľmi náročné rokovania. Táto práca si zaslúži uznanie, tak ako aj práca Rady.
Hovorím ako spravodajkyňa pre poľnohospodárstvo a chcem, aby sa slovo poľnohospodárstvo v tejto sále ozývalo, pretože nás znepokojujú nielen čísla, ale aj postup. Podľa môjho názoru treba tento postup doladiť. Mohli a mali by sme pracovať lepšie. Hovorím to sama sebe, ale hovorím to aj Rade a Komisii, a myslím si, že by sme mali preskúmať a zhodnotiť, ako sme pracovali v minulosti.
Dosiahli sme v poľnohospodárstve určité navýšenia. Sú veľmi malé, ale mňa znepokojuje budúcnosť. Chcem, aby Komisia hovorila o obrovskom škrte vo výške viac ako 800 miliónov USD, ku ktorému očividne dochádza v rámci financovania rozvoja vidieka. Dúfam, že sa to nakoniec nenaplní.
Znepokojuje ma rozpočet po roku 2013 a možnosť, že by sa z poľnohospodárstva mohlo stať odvetvie, z ktorého ľudia odsávajú finančné prostriedky pre iné politiky, pokiaľ nedôjde k dohode o náležitom rozpočte pre všetky politiky Európskej únie.
Zigmantas Balčytis
(LT) Po prvýkrát od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy využil Európsky parlament právomoci, ktoré mu boli udelené, s cieľom plne sa zúčastniť na zložení rozpočtu Európskej únie. Prvý neúspešný pokus o dosiahnutie dohody a zohľadnenie oprávnených požiadaviek Európskeho parlamentu je dôkazom konfliktu, ktorý ešte vždy prevláda medzi inštitúciami a ktorý by v skutočnosti nemal existovať, pretože brzdí účinnú medziinštitucionálnu spoluprácu. Asi nemožno poprieť, že cieľom všetkých inštitúcií EÚ je zabezpečiť čo najhladšie prijatie dohôd, ktoré majú osobitný význam pre celú EÚ a jej občanov. V budúcnosti je preto nutné zaviesť zásadné zmeny v rámci zásad fungovania samotných inštitúcií, pričom účasť Európskeho parlamentu vo všetkých fázach rokovaní, predovšetkým v súvislosti s prijímaním rozpočtu, je nutné považovať za zvlášť významnú v záujme zavedenia zásady zastupiteľskej demokracie.
Riikka Manner
(FI) Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som sa chcela poďakovať spravodajkyniam za usilovnú prácu, ktorú si vyžadovalo dosiahnutie tohto kompromisu. Tieto rokovania si vyžadovali osobitne intenzívne úsilie na pozadí nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy a prísnych rozpočtov presadených v členských štátoch. Chcela by som preto poďakovať všetkým našim vyjednávačom.
Toto je po prvýkrát, čo sa o rozpočte Európskej únie rozhoduje v jednom čítaní, a keď už o tom hovoríme, myslím si, že tento proces dôraznejšie poukázal na potrebu lepšieho dialógu medzi dvoma rozpočtovými orgánmi, čo je niečo, čo Parlament požaduje už dávno. Sú potrebné ďalšie rokovania a harmonizovaný prístup, pokiaľ ide o zmierovacie konanie k ročným a viacročným rozpočtovým rámcom, aby dokázali inštitúcie za rokovacím stolom hovoriť tým istým jazykom.
Teraz však asi môžeme byť radi, že existuje rozpočet na rok 2011. Neisté prvky treba v tejto hospodárskej turbulencii minimalizovať.
François Alfonsi
(FR) Vážený pán predsedajúci, rozpočet na rok 2011, tak ako vyplynul z početných zmierovacích konaní medzi naším Výborom pre rozpočet, Radou a Komisiou, nezodpovedá novej inštitucionálnej rovnováhe stanovenej Lisabonskou zmluvou.
Rada a zvlášť zástupcovia mnohých vlád túto rovnováhu nerešpektovali. Zvlášť neprijateľné je to, že požiadavka Parlamentu začať dialóg o budúcich vlastných zdrojoch EÚ neviedla k ničomu.
Náš Parlament má teraz v rozpočtových otázkach spolurozhodovaciu právomoc. Musí si vynútiť rešpekt, pričom si musíme niečo uvedomiť: skutočne vyvážené zmierovacie konania pravdepodobne nebudú možné, kým sa spolurozhodovacia právomoc neuplatní formou zamietavého hlasovania.
V určitom bode sa bude musieť Európsky parlament rozhodnúť dôrazne uplatniť svoje inštitucionálne postavenie. Otázka vlastných zdrojov bude v nadchádzajúcich mesiacoch znova nastolená. Ak chceme uspieť, budeme musieť dokázať doviesť uplatňovanie našich právomocí až do konca.
Diane Dodds
Vážený pán predsedajúci, nemôžem hlasovať za žiadne zvýšenie rozpočtu Parlamentu a myslím si, že mnohí ľudia v Spojenom kráľovstve budú tunajšie dianie sledovať s absolútnym úžasom. V hospodárstvach členských štátov v celej Európe dochádza k úsporným opatreniam a rozpočtovým škrtom. Je to na dennom poriadku a naši ľudia tomu musia čeliť.
Euro sa nachádza v kríze a chcem, aby vzal Parlament na vedomie, že hoci v mojom volebnom obvode euro neplatí, máme pozemnú hranicu s Írskou republikou. Republika pre nás predstavuje obrovský vývozný trh, takže kríza postihuje aj našich ľudí. Navyše k tejto kríze tu máme navrhované zvýšenie o 2,9 % znížené zo 6 %, ktoré chcel Parlament pôvodne, ale pri rozpočte, ktorý Dvor audítorov už mnoho rokov neschválil.
Najznepokojujúcejšie je to, že Komisia sľúbila predložiť do júna 2011 návrh na daň EÚ. Možno sa čudovať, že silnie euroskepticizmus?
Michel Dantin
(FR) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, rád by som sa pripojil k poďakovaniam a blahoželaniam adresovaným tým, ktorí dokázali doviesť do konca tieto veľmi náročné rokovania.
Zajtra sa chystáme schváliť rozpočet, ktorý je veľkým krokom vpred pre Európu mobility a Európu mladých ľudí. Tento rozpočet poukazuje predovšetkým na odhodlanie Parlamentu neupúšťať počas tohto krízového obdobia od rozsiahlych európskych investícií.
Chcel by som vám však vyjadriť svoje znepokojenie a rozhorčenie nad rozhodnutím niektorých politických skupín, zvlášť socialistov, ktorých zástupcovia boli v kľúčových okamihoch vo vládach, ohroziť projekt ITER, jediný zásadný dlhodobý výskumný projekt v Európskej únii, v ktorom zohrávame vedúcu úlohu.
Ako viete, Európska únia sa v júli zaviazala prispieť na tento projekt, ktorý má pre našu bezpečnosť kľúčový význam, ďalšou sumou 1,3 miliardy EUR. Pri našom hlasovaní teda pôjde o dôveryhodnosť Európy vo svete. V dôsledku tohto postoja sme v roku 2010 prišli takmer o 600 miliónov EUR nepoužitých peňazí, ktoré mohli byť vyčlenené na projekt ITER. To je smiešne!
Edit Herczog
Vážený pán predsedajúci, ako poslankyňa Európskeho parlamentu cítim zodpovednosť za to, aby sme mali rozpočet. Ako socialistku ma veľmi mrzí, že nechceme zaviesť daň z finančných transakcií. Ako spravodajkyňa Výboru pre priemysel, výskum a energetiku by som chcela zdôrazniť, že podporujeme projekt ITER, len nepotrebujeme núdzové riešenie na jeden rok: potrebujeme trvalo udržateľné finančné riešenie na nasledujúce dve desaťročia. Ako Maďarku ma veľmi teší, že sa maďarské predsedníctvo, dúfajme, nebude musieť zaoberať rozpočtom, len bude musieť počas rokovaní nájsť riešenie pre projekt ITER a pre flexibilitu.
Janusz Lewandowski
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, budem stručný, pretože svoj čas som už minul. Ako reakciu na pána Beldera, ktorý tu už možno ani nie je, chcem povedať, že návrh Komisie týkajúci sa toho, ako by mala vyzerať spolupráca medzi inštitúciami, bol priamym uplatnením článkov 312, 324 a zvlášť článku 311 Lisabonskej zmluvy, pokiaľ ide o osobitný postup pri rozhodnutí o vlastných zdrojoch pri plnom rešpektovaní daňovej suverenity členských štátov.
Pokiaľ ide o vlastné zdroje, bolo jasne a jednoznačne v rámci mandátu udeleného Komisii v decembri 2005, čo Parlament potvrdil, spustiť nielen stranu výdavkov, ale aj stranu príjmov rozpočtu vrátane britskej zľavy. Boli sme dostatočne taktní a v hodnotení rozpočtu sme nespomenuli otázku britskej zľavy, pričom našou voľbou, pokiaľ ide o budúcnosť, nie je zvyšovanie výdavkov, ale zmena pomeru medzi priamymi platbami členských štátov a vlastnými zdrojmi v súlade s víziou zmluvy a zakladateľov Európskej únie.
Nakoniec uvediem všeobecnejšiu poznámku: dúfam, že ak zajtra zahlasujeme, náš test Lisabonskej zmluvy z rozpočtového hľadiska sa skončí a budeme musieť vyvodiť závery. Pre európskych občanov je dobrou správou, že existuje rozpočet bez akýchkoľvek schodkov alebo dlhu a že vidia, že sa nemienime stať obetným baránkom za neúspešné politiky v niektorých členských štátoch. Preto teraz, keď už máme rozpočet, by sme mali pokračovať v diskusii o postupoch spolupráce medzi inštitúciami za oveľa lepších okolností.
Melchior Wathelet
Vážený pán predsedajúci, tak ako pán komisár, ani ja už nemám k diskusii veľmi čo dodať.
Po tom, čo som počul niektorých poslancov povedať, že by boli radšej, keby sa rozpočet neschválil, len aby sa potvrdila spolurozhodovacia právomoc Parlamentu, musím jednoducho povedať, že si myslím, že všetky európske inštitúcie môžu viac získať a posilnia svoje postavenie, ak posunú Európsku úniu dopredu prostredníctvom nachádzania kompromisov namiesto toho, aby sa všetci navzájom blokovali a neplnili európske projekty.
Podľa mňa ide o otázku logiky a chcem dnes skutočne poďakovať najmä všetkým tým, ktorí sa rozhodli budovať Európu a pokročiť dopredu. Má Rada všetko, čo chcela? Nie. Má Parlament všetko, čo chcel? Samozrejme, že nie. Napredujeme? Áno. Rozhodovací postup fungoval. Každý urobil určité kompromisy. Každý urobil určité ústupky.
Treba toho ešte veľa urobiť? Samozrejme. Presne o to ide pri rozprave o flexibilite a projekte ITER. Mrzí ma, že sa nám nepodarilo dosiahnuť dohodu, a počul som, ako niekto povedal, že predložený návrh je krokom späť. Nie. Opakujem: máme to počas každej rozpravy a dnes je to jednomyseľnosť. Ak je cieľom prejsť na kvalifikovanú väčšinu, potom si myslím, že treba začať zvažovať návrh belgického predsedníctva. Z hľadiska vypracovania rozpočtov na roky 2012 a 2013 to má podľa mňa kľúčový význam. Myslím si, že tento mechanizmus naozaj treba presadzovať, pretože je v súlade s doterajšími postupmi, ale aspoň zaručuje, že rozpočty na roky 2012 a 2013 už nemôžu byť zablokované jednomyseľnosťou. Som presvedčený, že túto príležitosť naozaj musíte využiť.
Pokiaľ ide o projekt ITER, spôsob, akým sme uplatnili tento mechanizmus flexibility pri projekte ITER v roku 2010, jasne ukazuje, že tento mechanizmus budeme potrebovať a že problémy, ktorým v súčasnosti čelíme, musíme začať riešiť.
Chcel by som sa úprimne poďakovať všetkým rečníkom - pričom ich nespomeniem všetkých -, ktorí ocenili prácu, ktorú sme spolu vykonali s cieľom pohnúť sa dopredu. Chcel by som poďakovať všetkým, ktorí uprednostnili logiku pokroku pred logikou blokovania. Myslím si, že túto logiku musíme naozaj presadzovať.
Hovorili ste o rozpočtovej solidarite, pán Lamassoure. V Rade sme uplatnili takmer úplnú solidaritu, pretože všetci akceptovali zvýšenie o 2,91 %. V rámci Rady sme prešli od kvalifikovanej väčšiny k úplnej jednomyseľnosti. Žarty bokom, myslím si, že všetky vyhlásenia pripojené k rozpočtu na rok 2011 - pretože áno, rozpočet sám osebe je aj politickou záležitosťou, čo preukázal Parlament politickými prioritami, ktoré do rozpočtu zahrnul - týkajúce sa vlastných zdrojov, európskej pridanej hodnoty, lisabonizácie - vyhlásenie Komisie - alebo v súvislosti s týmto spoločným vyhlásením, ktoré je dôležité a na ktoré už reagoval listom belgický predseda vlády, súčasný predseda Európskej únie, myslím si, že všetky tieto vyhlásenia ukazujú, že všetky etapy sa vyvíjajú správnym smerom. Určite nenapredujeme tak rýchlo, ako by každý chcel, ale napredujeme dosť rýchlo na to, aby sme mohli povedať, že stroj funguje a že je lepšie držať sa tejto logiky napredovania ako logiky blokovania.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Vážený pán predsedajúci, z toho, čo povedali predchádzajúci rečníci, je jasné, že nás všetkých teší, že už od 1. januára budúceho roka bude možné účinne a bez zbytočných odkladov plniť rozpočet na rok 2011. Z týchto vystúpení však tiež jasne vyplynulo, že určitých vecí stále nie je dosť. Nie je dosť diskusie a dosť porozumenia. Mne je už jasné, že Lisabonská zmluva nám otvára nové, nezmapované územie a že nás čaká veľmi náročná rozprava, pokiaľ ide o viacročný rozpočet Európskej únie po roku 2013.
Táto rozprava sa týka zásadnej otázky, konkrétne toho, ako môžeme zmieriť čím ďalej, tým väčší nesúlad medzi tým, čo sa očakáva od Európskej únie, alebo, inými slovami, tým, čo má Európska únia robiť - pričom vidíme, že členské štáty a všetky zainteresované strany vrátane Európskeho parlamentu očakávajú od Európskej únie stále viac, pretože Európska únia sa má zaoberať stále väčším počtom oblastí a otvára sa novým politikám, novým oblastiam činnosti a stanovuje si nové úlohy - nesúlad medzi uvedenými očakávaniami a čím ďalej, tým menšou ochotou financovať tieto nové úlohy. O tomto stále dramatickejšom nesúlade musíme spoločne diskutovať. Takýmto diskusiám sa nemôžeme vyhnúť, a to o to viac, že práve prechádzame finančnou a hospodárskou krízou, čo znamená, že pokiaľ ide o financovanie, nie sú namieste žiadne tabuizované témy. Mali by sme otvorene hovoriť o všetkých otázkach: o vlastných príjmoch EÚ, o tom, čo by EÚ mala robiť, o tom, čo by sa hádam nemala pokúšať robiť, o tom, čo je pre nás naozaj dôležité a do akej miery by sa tieto priority mali financovať.
Aby som to zhrnula, myslím si, že to, čo sa udialo počas prijímania rozpočtu na rok 2011, je základom pre diskusiu, ako aj jej začiatkom, ale v žiadnom prípade nie jej koncom. Ďakujem vám za ochotu zapojiť sa do rozpravy a dúfam, že budúci rok bude tej ochoty ešte viac.
Helga Trüpel
Vážený pán predsedajúci, som rada, že sa mi na dnešnej rozprave podarilo dostať posledné slovo. Na úvod by som chcela s radosťou prijať ospravedlnenie pána Schulza. Povedal, že sa občas správal zle. Je vždy dobré, keď si uvedomí, že je občas príliš hlučný. Chcela by som kategoricky odmietnuť jeho pripomienku, že sme sa predtým zaoberali len technickými rozpočtovými záležitosťami a až teraz sme si uvedomili, že je to otázka rozpočtovej politiky. Vo Výbore pre rozpočet pracujem už šesť rokov a aj predtým išlo vždy o rozpočtovú politiku, nielen o technický aspekt. Pán Schulz povedal, že za posledných niekoľko týždňov sa toho veľa naučil. To rada počujem. V tom prípade to teraz už asi chápe.
Budem teraz reagovať na antieurópske tóny, ktoré práve zazneli v tomto Parlamente. Chcela by som znova jasne zdôrazniť, že ak je naším cieľom - tak ako sa uvádza v Lisabonskej zmluve - diskutovať o nových vlastných zdrojoch pre Európu, neznamenalo by to len nové dane pre európskych občanov, ale znamenalo by to tiež, že by sa o rovnakú sumu znížili platby z hrubého domáceho produktu. Iným slovami, neznamenalo by to jednoducho väčšie zaťaženie občanov, zabezpečilo by to transparentnejší systém pre naše vlastné zdroje. Túto záležitosť je potrebné prediskutovať. Odmietam pokus manipulovať verejnú mienku naznačovaním, že to bude znamenať len ďalšie zaťaženie. Cieľom je skôr nájsť inteligentný finančný systém. Rada a Parlament by sa na to mali pripraviť.
Moja druhá poznámka, pretože sa to tu prezentovalo jednoducho tak, akoby európskym daňovým poplatníkom Európska únia neustále niečo brala, je, že existujú vzdelávacie programy pre európskych občanov, existuje nová infraštruktúra, sú nové jazyky a existuje pomoc pre výrobcov mlieka. Inými slovami, že to, čo tu robíme, je jednoznačne v záujme európskych občanov, čo treba nahlas a zreteľne povedať.
Aká je globálna úloha Európskej únie v nadchádzajúcich rokoch? Sú tu úspešné krajiny ako Čína, India, Brazília a iné, ktorým na globálnej úrovni konkurujeme. Ak chceme byť ako Európska únia silní a mať nové výrobky, ktoré budú, dúfajme, aj trvalo udržateľné, nové výrobné metódy, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, výrobu energie, ktorá je skutočne založená na obnoviteľných zdrojoch energie, čo sa znova raz stanovilo ako cieľ v Cancúne, potrebujeme na to náležité prostriedky a potrebujeme európsky rozpočet, ktorý odráža naše spoločné záujmy. Dúfam, že sa v niekoľkých nasledujúcich rokoch budeme poberať týmto smerom.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra o 12.30 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Elisabeth Köstinger
Vítam skutočnosť, že sa nám konečne podarilo dosiahnuť dohodu o rozpočte na rok 2011. Zabezpečí to finančnú istotu pre zraniteľné odvetvie poľnohospodárstva. Poľnohospodárska politika EÚ potrebuje stabilný rozpočtový rámec zvlášť v ťažkých časoch. Dvanástinový rozpočet by spôsobil vážne finančné problémy mnohým členským štátom, ktoré už odovzdali poľnohospodárske platby poľnohospodárom. Poľnohospodárstvo je veľmi závislé od dotácií EÚ. Rodiny venujúce sa poľnohospodárstvu potrebujú istotu, aby si mohli plánovať budúcnosť svojich podnikov. V EÚ predstavujú priame platby v priemere 40 % príjmov poľnohospodárov a poskytujú finančnú istotu vzhľadom na nízke výrobné ceny, zvyšujúce sa výrobné náklady a kolísajúce trhy. Opatrenia, ktoré sú súčasťou programu rozvoja vidieka, prinášajú vidieckym oblastiam priame výhody a stimulujú regionálne hospodárstva. Zvlášť poľnohospodárske podniky v Rakúsku využívajú výhody 1. aj 2. piliera. Celkove 58 % rakúskeho ročného poľnohospodárskeho rozpočtu pochádza od EÚ. Poľnohospodári v Európskej únii plnia celý rad zodpovedných úloh, ktorých množstvo rastie. Musia produkovať potraviny vysokej kvality a dodržiavať prísne normy životných podmienok zvierat a zároveň pomáhať predchádzať zmene klímy, chrániť životné prostredie a udržiavať biodiverzitu. Aby mohli poskytovať tieto základné služby, musia mať poľnohospodári spoľahlivý príjem založený na rozumnej, stabilnej finančnej politike EÚ. Pokiaľ ide o rokovania o finančnom rámci na roky 2014 - 2020, všetky aspekty poľnohospodárstva musia mať rovnakú úroveň rozpočtového financovania.
Georgios Stavrakakis
písomne. - (EL) Patová situácia v prvej fáze rozpočtu EÚ na rok 2011 spôsobená nekompromisným postojom obmedzenej menšiny členských štátov nás takmer priviedla k fiasku dvanástinového rozpočtu a všetkému, čo tento systém v sebe zahrnuje, či už ide o rozpočty hospodársky slabých členských štátov, alebo možnosť vážneho odkladu vyplácania európskych finančných prostriedkov. V úsilí predísť tomuto fiasku preukázal Parlament potrebný zmysel pre zodpovednosť a je pripravený prijať rozpočet aj napriek tomu, že neuspokojuje všetky jeho požiadavky a nie je na takej úrovni, akú by mohla očakávať európska verejnosť, ak máme riešiť hospodársku krízu. Problém spôsobu uspokojovania rozpočtových potrieb v bezprostrednej budúcnosti v rokoch 2012 a 2013 však pretrváva, pričom túto malú menšinu členských štátov vyzývam, aby preukázali náležitý zmysel pre zodpovednosť a snažili sa spoločne s Parlamentom nájsť riešenie, ktoré poskytne EÚ flexibilitu potrebnú na uspokojenie jej potrieb a odvrátenie novej rozpočtovej krízy.
