Slavnostní zasedání - Vysoký představitel OSN pro Spojenectví civilizací
Předseda
Vysoký představiteli OSN pro Spojenectví civilizací, pan Sampaio, dámy a pánové. Pane Sampaio, je mou velkou ctí a potěšením uvítat vás v Evropském parlamentu.
Evropský parlament jste navštívil již v roce 1998 za portugalského předsednictví. Od té doby vzrostl nejen počet členských států Evropské unie, ale také její ambice a povinnosti.
Obzvláště zde dnes vítám vaši přítomnost v roli vysokého představitele OSN pro Spojenectví civilizací, iniciativy Organizace spojených národů, především proto, že vzhledem k probíhajícímu Evropskému roku mezikulturního dialogu je vaše návštěva pro nás všechny velmi důležitá.
Vaše práce v rámci Spojenectví civilizací Organizace spojených národů významnou měrou přispívá ke zlepšení vzájemného respektu a pochopení mezi národy. Jsem přesvědčen, že vaše nadšení a dlouholeté zkušenosti budou přínosem pro řadu iniciativ podporovaných vaší organizací v oblasti mládeže, vzdělávání, médií a migrace. Vzdělávání spolu s oblastí médií a zábavním průmyslem je při mezikulturním dialogu obzvláště důležité.
Závěrečná zpráva vysoce postavené skupiny Spojenectví civilizací obsahuje dvě tematické oblasti s detailními a užitečnými návrhy. Zpráva například vyzývá k vývoji dalších nových výukových materiálů, jakými jsou školní učebnice, které budou vhodněji podporovat vzájemné porozumění.
Koneckonců úspěšný rozvoj mezikulturního dialogu by neměl být omezen pouze na napohled působivá jednotlivá opatření, jakými jsou symposia, společná prohlášení nebo symbolická gesta. V rámci Evropského roku mezikulturního dialogu se Evropská unie a Evropský parlament snažily jít nad rámec pouhých prohlášení o svých záměrech a prostřednictvím velmi konkrétních iniciativ se snažily přispět k lepšímu porozumění mezi různými kulturami.
Do tohoto pléna jsme pozvali řadu vůdčích osobností a vy jste jednou z nich.
Nyní je důležité, abychom tento mezikulturní dialog neomezili pouze na rok 2008, ale abychom v něm pokračovali i v dalších letech.
Pane Sampaio, jsme vám velmi vděční, že jste dnes zavítal do Evropského parlamentu, který zastupuje 27 zemí a téměř 500 milionů občanů. Je pro mne velkým potěšením vám nyní předat slovo. Dámy a pánové, pan Sampaio.
Jorge Sampaio
Pane předsedo, pane generální tajemníku, vážení členové parlamentu, dámy a pánové, na úvod jsem vás chtěl pozdravit ve svém rodném jazyce, portugalštině, ale jak všichni chápete, budu muset vzhledem ke svému postavení používat jiný jazyk.
Vaše excelence, dovolte mi na úvod vyjádřit srdečné díky panu Pötteringovi za jeho přátelské uvítání. Dovolte mi také dodat, že je mi velkou ctí a potěšením promluvit před tak prominentním publikem jménem jak jeho excelence, generálního tajemníka Organizace spojených národů, tak jménem svým z pozice vysokého představitele pro Společenství civilizací.
Generální tajemník byl přizván k tomuto parlamentnímu zasedání, bohužel se však dnes nemohl osobně zúčastnit. Požádal mne, abych přednesl v Evropském parlamentu následující zprávu o Evropském roku mezikulturního dialogu, cituji:
"Je mi velkým potěšením pozdravit všechny vysoce postavené účastníky tohoto zasedání Evropského parlamentu o mezikulturním dialogu.
Evropa během své celé historie zažila řadu děsivých ozbrojených konfliktů, které velmi často pramenily z předsudků a nenávisti. Přesto byl tento kontinent také úrodnou půdou pro vědecký pokrok, řadu uměleckých děl a pro některé z nejvýznamnějších světových inovací. Obrovská rozmanitost Evropy a její strategická geografická poloha ve středu starých i nových migračních cest z ní udělaly významné místo pro střetávání se různých kultur a pro dialog mezi různými náboženstvími. Zejména její úzké vztahy se sousedy v celém Středozemí činí Evropu důležitým mostem mezi civilizacemi.
Stejně jako mnoho dalších regionů světa čelí Evropa řadě výzev spojených s šířením mezikulturního dialogu. Migrace, ekonomická nejistota a politická pnutí mají negativní dopad na vztahy mezi různými kulturami, etniky a náboženskými skupinami. Je to však právě v Evropě, kde po staletí rozvíjené kontakty umožnily lidstvu učinit krok vpřed, kde existují příležitosti pro usmíření a spolupráci.
Toto dnešní zvláštní zasedání s sebou přináší velký příslib. Vyzývám vás, abyste se co možná nejlépe chopili této příležitosti a pokračovali ve společných ekonomických projektech, vzdělávacích výměnách a dalších iniciativách, které povedou ke zkvalitnění lidských životů a které vytvoří obrannou hradbu proti netoleranci, náboženskému fundamentalismu a extremismu.
Organizace spojených národů bude podporovat a doplňovat vaši snahu, a to jak v Evropě, tak i mimo ni.
Pro tento úkol je Spojenectví civilizací naším hlavním motorem. Jeho cílem je řešit prohlubující se rozdíly mezi společnostmi za pomoci zdůrazňování paradigmatu vzájemného respektu mezi národy. Za tímto účelem se také snaží podnikat společné kroky. Mezi hlavní iniciativy Spojenectví patří fond solidarity pro mladé za účelem podpory dialogu a celosvětový odborný vyhledávač, který je zdrojem informací pro komentátory, kteří mohou objasnit potencionálně rozporuplné otázky.
"Kdybych měl začít znovu, začal bych kulturou." Tento slavný citát, velmi často přisuzován Jeanu Monnetovi, který se neúnavně snažil o dosažení Evropské jednoty, překvapivě zůstává i dnes aktuálním.
Lepší svět, který se pokoušíme vybudovat, musí být postaven na toleranci napříč kulturami, dialogu, respektu a vzájemném porozumění. Vaše odhodlání k tomuto poslání je velmi povzbudivé.
"Aby mezikulturní dialog přinesl své ovoce, musíme v zájmu bezpočtu lidí, kteří žijí mezi extrémy a prahnou po míru a důstojnosti, začít společně jednat. V tomto duchu, prosím, přijměte mé srdečné přání, abyste uspěli při své diskusi."
Toto je konec zprávy jeho excelence.
(Potlesk)
Jako bývalý člen Parlamentu vím, že Parlament je a vždy bude domovem pro demokracii. Jeho členové mají občas nevděčný úkol zajistit příznivé vyhlídky do budoucnosti pro občany, které zastupují.
Pokud jde o Evropu, všichni víme, jak pomalu se vyvíjela parlamentní instituce a jak velkou výzvou je prosazení evropského modelu demokracie.
Nezbývá mi nic než pochválit vykonanou práci a její přínos k vybudování participativnější a pluralističtější Evropy, která bude mnohem blíže svým občanům, a to hlavně všem občanům. Za tyto výsledky vaší práce bych rád srdečně poděkoval i všem členům tohoto shromáždění. Za poslední století je do vás, jakožto oprávněných zástupců společenství národů, odhodlaných dosáhnout jedinečného a unikátního projektu, vkládána řada nadějí, ale také je s vámi spojena řada očekávání.
Přišel jsem k vám dnes promluvit o Spojenectví civilizací, tedy o záležitosti, která se na první pohled může zdát příliš vzdálená od našeho dennodenního života, ale která je do něj ve skutečnosti hluboce zasazena. Vlastně to všechno začalo akademickým sporem mezi učenci, kteří předpovídali konec dějin a střet civilizací, ale díky globalizaci, zvýšené migraci a 11. září se z tohoto problému stalo žhavé sociální téma, které je výzvou pro demokracii a hlavním problémem mezinárodní politiky. Problémem, ze kterého se Organizaci spojených národů konečně podařilo učinit hlavní bod celosvětového jednání.
O čem to vlastně mluvím? Mluvím zde o obrovské - etnické, kulturní a náboženské - rozmanitosti naší společnosti a vzrůstajících potížích, které zažíváme při vzájemném soužití. Mluvím zde o prohlubujících se neshodách a rozporech nejrůznějšího druhu, o erozi sociální soudržnosti a o narůstající propasti mezi společnostmi. Také zde mluvím o všeobecně rozšířeném neklidu, který se projevuje ve zvýšeném napětí jak mezi komunitami, tak uvnitř těchto komunit, dále se projevuje vzájemnou nedůvěrou, polarizovanou vizí světa, nezvladatelnými konflikty pramenícími z odlišné identity a samozřejmě také nárůstem extremismu.
Dále také mluvím o náboženství, které je široce využíváno a zneužíváno pro nejrůznější účely a záměry. Také zde mluvím o dezorientaci politických sil, které čelí nedostatku bezpečnostně orientovaného a/nebo represivního přístupu, a o absenci vhodných politik a nástrojů pro správné zvládání kulturní rozmanitosti.
To vše jen podtrhuje nezvratný důkaz toho, že kulturní rozmanitost se stala hlavním politickým problémem, který ohrožuje jak současnou moderní demokracii, pluralismus, občanství a sociální soudržnost, tak také mír a stabilitu mezi národy.
Domnívám se, že je zcela zřejmé, že i navzdory vážným problémům, pramenícím ze současné finanční a ekonomické krize, které si žádají naši plnou pozornost, nesmíme přes tyto aktuální problémy zapomínat na řešení hlubších problémů a na předcházení možným budoucím krizím.
Stručně řečeno, pokud se zaměříme jen na to hlavní, co to pro nás, Evropskou unii, vlastně znamená? Znamená to řešení otázek: jak sjednotit a začlenit do společnosti všechny menšiny, zejména evropské muslimy? Jak rozvíjet naše vztahy se zeměmi Středozemí? Kam až vést hranice tohoto evropského projektu? Jak posílit evropskou zahraniční politku, abychom prosazovali to, co považujeme za univerzální celosvětové hodnoty?
Dle mého názoru se vše točí kolem základních otázek týkajících se hodnot, přesvědčení, postojů a chování. To vše je záležitostí demokracie, právních řádů, lidských práv a respektování kulturní rozmanitosti; záležitostí spravedlnosti, sociální soudržnosti a začlenění se do společnosti; záležitostí států, sekularismu a laicizace neboli laicité; záležitostí veřejné sféry, soukromých aktů a náboženského obrození. To vše je záležitostí evropské identity a hodnot. Takhle to vidím já.
(Potlesk)
Vzhledem k tomu, že není příliš mnoho času a nemohu se věnovat všem těmto bodů, zaměřím se proto na problematiku muslimské menšiny v Evropě.
Proč zde panují stále větší obavy ohledně začlenění muslimů do Evropy? Je to z toho důvodu, že se jedná o demografický problém? Samozřejmě že ano! A jedná se tedy i o problém integrace? Bezesporu ano! Domnívám se, že přítomnost muslimů v Evropě není otázkou islámu a Západu, ale akutním problémem integrace.
Nicméně se domnívám, že je zde i další problém: a sice otázka identity. Samozřejmě že příliv imigrantů do jakékoliv společnosti má vliv na její vnímání sebe sama. Jak již však někdo na toto téma poznamenal, pointou je, že "hráz oddělující křesťanskou Evropu od muslimského Východu utrpěla trhlinu a ovlivnila tak evropskou kulturu".
Proč například minulé diskuse o preambuli bývalé Ústavy pro Evropu končily tak hlasitými a rozhořčenými hádkami? Proč přijetí Turecka do Evropské unie vzbuzuje tak vášnivé a bojovné debaty? Všechny tyto otázky jsou spolu propojeny a všechny směřují k takzvaným evropským hodnotám a evropské identitě.
V zájmu svého posílení by měla evropská identita zahrnovat věrnost své individualitě a přijetí kulturního dědictví.
(Potlesk)
Aby se Evropa stala místem, kde můžeme žít pospolu, a být si všichni rovni, je třeba dobrá politika udělování občanství a lepší zvládání kulturních rozdílností.
Abychom zvládli integraci muslimů do Evropy a do evropské společnosti, je třeba přijmout nové politiky na všech úrovních. Potřebujeme jednat na evropské úrovni, ale také na úrovni národních vládních iniciativ a také na úrovni lokálních opatření. Potřebujeme demokratické řízení kulturní rozmanitosti. Potřebujeme integrované perspektivy a politiky v oblasti vzdělávání, mládeže a integrace migrantů.
Abychom vyvinuli vhodné kulturní politiky, musíme sestavit kulturní statistiky a ukazatele, které pomohou těm, kdo rozhodují, při jejich rozhodovacím procesu, a které budou sledovat a hodnotit provádění těchto politik. Musíme rozvíjet demokratické občanství a spoluúčast.
Potřebujeme vzdělávání v oblasti lidských práv, vzdělávání v oblasti občanství a respektu ke druhým, vzdělávání v oblasti mezikulturního dialogu a porozumění, vzdělání v oblasti mediální gramotnosti, vzdělání v oblasti náboženství, víry, ale také náboženského dialogu, a to jak v rámci jednoho náboženství, tak mezi různými náboženstvími. Potřebujeme poznat naše kulturní kompetence a naučit je i naše občany.
Musíme vytvořit strategie a politiky pro mezikulturní dialog na úrovni měst. Potřebujeme nové politiky založené na rovných příležitostech. Potřebujeme, aby se také zapojila celá společnost občanů, aby se zapojili mladí lidé, náboženští vůdci a také média. Nicméně musíme také dále rozšířit a rozvinout program mezikulturního dialogu i do mezinárodních vztahů, které jsou samozřejmě pro nás prioritou.
Jak můžeme spolu žít v našem globalizovaném světě, kde jakýkoliv konflikt je konfliktem celosvětovým a kde je naše společnost rozdělena kulturní a náboženskou linií? To je hlavní výzva, které Spojenectví civilizací čelí a která musí být řešena konkrétními opatřeními.
Proto je hlavním úkolem Spojenectví proměnit tento globální problém v sérii "glokálních" opatření. Termínem "glokální" mám na mysli opatření, která jsou založena na globálním přístupu, avšak prováděna na místní úrovni.
To znamená, že Spojenectví velkou měrou spoléhá na Evropskou unii, aby prováděla program správného řízení kulturní rozmanitosti v evropském regionu, čímž se myslí nejen členské státy Evropské unie, ale také její sousední země, zejména země ze Středozemí.
Proto jsem rád, že byl přijat akční plán ohledně spolupráce mezi Evropskou unií a Spojenectvím civilizací, který nám poskytne pevnou základnu při plnění konkrétních cílů a při provádění skutečných projektů.
V této souvislosti bych rád zdůraznil, jak důležité a významné je, aby byl Evropský rok mezikulturního dialogu rozšířen v dlouhodobou a udržitelnou koncepci zavádění správného řízení mezikulturní rozmanitosti, a proto děkuji jeho excelenci, panu předsedovi, za jeho slova.
Jsem si jist, že to bude mít velký vliv na posílení národních strategií v rámci mezikulturního dialogu zahrnujícího různé programy a opatření v oblasti vzdělávání, médií, migrace a mládeže. Tedy programy a opatření, k jejichž návrhu a provádění jsem jednotlivé země vyzval. Na tento návrh, který jsem předložil v dubnu loňského roku, bych vás rád upozornil a požádal vás, ctihodné členy Parlamentu, abyste jej podpořili.
Další oblastí, na které by Spojenectví rádo spolupracovalo, aby došlo ke zlepšení zvládání mezikulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu, zahrnujícího náboženské otázky v rámci evropských a muslimských komunit a společností, je Unie pro Středomoří.
Mám-li mluvit bez obalu: současné mezinárodní obtíže a neuspokojená touha všech lidí po soužití ve vzájemném respektu podpořily šíření zavádějícího názoru, že kultury se ubírají cestou, jež nevyhnutelně povede ke střetu civilizací
Čelíme zde nárůstu polarizace, která je výsledkem vzrůstajícího napětí z řady politických problémů a výsledkem posilování kulturních stereotypů. Je samozřejmostí, že politické konflikty by měly být řešeny za pomoci politického vyjednávání. Například, dokud nebudou úspěšně řešeny některé, nám dobře známé, zdroje nepřátelského jednání, nebude možné dosáhnout dlouhodobého řešení napětí mezi muslimy a západní společností.
Nicméně na druhou stranu je také pravda, že mírové smlouvy jsou jen málokdy dodržovány, pokud nemají plnou podporu zainteresované společnosti. V minulosti řada mírových smluv selhala právě proto, že zde zůstala hluboce zakořeněná nedůvěra a nepřátelství, které zainteresované národy kulturně a nábožensky rozdělily.
Pointou je, že všechno jednoznačně ukazuje na zvětšující se propast mezi muslimy a lidmi ze Západu ve způsobu, jak se navzájem vnímají. Zatímco muslimové vnímají západní obyvatele jako povýšené a despotické, lidé ze Západu zase vnímají muslimy jako fanatické a netolerantní. Navíc socioekonomické odloučení a diskriminace vyvolávají nepřátelství a netoleranci a zvětšují propast mezi muslimy a západní veřejností.
Tato takzvaná propast, která staví proti sobě dva monolitické bloky, islám a Západ, dále podporuje stereotypy a polarizaci a je živnou půdou pro extremismus. Nicméně bych rád zdůraznil, že převážná většina lidí nesouhlasí s projevy extremismu v jakékoliv společnosti a podporuje respektování kulturní a náboženské rozmanitosti. Stejně jako muslimové, tak i ne-muslimové jsou znepokojeni bezpečnostními hrozbami a hrozbou sociální polarizace. Miliony muslimských rodin se obávají o své potomky, aby nepropadli náboženskému a politickému extremismu.
Ve snaze vyřešit tento problém je třeba vyvíjet nové strategie pro řízení a podporu mezináboženského dialogu jako součásti kulturní rozmanitosti založené na univerzálních lidských právech. Jinými slovy, abychom vytvořili podmínky nezbytné pro zachování míru, je třeba vyvinout nejrůznější druhy úsilí, zaměřené na názorový posun rozdělených společností. To je můj první závěr.
Můj druhý závěr je, že musíme dát rozvoji demokratického řízení kulturní rozmanitosti politickou prioritu.
Pro Evropskou unii to znamená vytvoření kolektivní identity mezi občany - a to bez ohledu na jejich původ, etnikum, jazyk, filozofické přesvědčení a politickou a náboženskou příslušnost - aby spolu sdíleli stejné hodnoty, postoje a úkoly a aby tak vytvořili základy pro budoucí soužití. Proto by kulturní rozmanitost měla jít ruku v ruce s ochranou lidských práv a základních svobod, rovných příležitostí pro všechny, ekonomickou solidaritou a sociální soudržností.
Bohužel je faktem, že tyto problémy není možné vyřešit v krátkém časovém horizontu, proto je třeba dlouhodobého úsilí. Samozřejmě, že nás po celou dobu bude provázet pokušení naši snahu vzdát, my však nikdy nesmíme rezignovat, protože konec konců i drobné změny určitých okolností mohou vést k velkým změnám chování. Potřebujeme podněcovat touhu po společném soužití ve vzájemném respektu a potřebujeme porozumět našim etnickým, lingvistickým, kulturním a náboženským odlišnostem.
Naléhavost tohoto úkolu nesmíme podcenit. Nicméně jsem si jist, že díky vašemu úsilí a odhodlání dokážeme spolu žít v integrované společnosti. Velmi vám děkuji za pozornost.
(Členové parlamentu odměnili řečníka potleskem vestoje.)
Předseda
Jménem Evropského parlamentu bych vám rád, pane předsedo Sampaio, poděkoval za vaši řeč a poděkoval vám, jako vysokému představiteli OSN, za váš velký závazek vůči Spojenectví civilizací a mezikulturnímu dialogu.
Rád bych využil vaší zmínky o Unii pro Středomoří a informoval vás, že parlamentní shromáždění EU - Středomoří - včetně zástupců Izraele, Palestiny, arabských zemí, Evropského parlamentu a zástupců vnitrostátních parlamentů zemí Evropské unie - na svém mimořádném plenárním zasedání 12. a 13. října v Jordánsku přijalo deklaraci o mírovém procesu na Blízkém východě.
V listopadu se zde setkají stovky mladých lidí ze všech zemí, které tvoří Unii pro Středomoří, aby zde ve sněmovně Evropského parlamentu ve Štrasburku zahájili dialog společností - respektive dialog kultur. Pane předsedo, jsme odhodláni naplnit vaše cíle a přejeme vám hodně úspěchů ve vašem úsilí ve Spojenectví civilizací. Máte plnou podporu Evropského parlamentu. Vaše ambice jsou i našimi ambicemi.
Děkuji vám, pane předsedo Sampaio, za vaši návštěvu Evropského parlamentu. Obrigado.
(Potlesk)
