Doba vyhrazená pro otázky (otázky Komisi) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B7-0203/2009).
Následující otázky jsou určeny Komisi.
Část první

Předmět: Zachování textilního a oděvního průmyslu na úrovni mezinárodního obchodu
Vážná situace, kterou v některých zemích Evropské unie, jako je Portugalsko, procházejí odvětví textilního a oděvního průmyslu, vyžaduje koherentní a koordinovanou strategii zahrnující veřejné politiky podpory investic do inovací, diversifikaci, odborné vzdělávání a rekonverzi.
Je však rovněž třeba na úrovni mezinárodního obchodu přijmout nutné kroky pro zachování průmyslových odvětví zemí Evropské unie, zvláště v nejcitlivějších oblastech, jako je textilní a oděvní průmysl.
Jaká opatření hodlá Komise přijmout pro zachování textilního a oděvního průmyslu v zemích Evropské unie s výhledem na nové dohody o volném obchodu se třetími zeměmi, zejména asijskými, jako je Jižní Korea?
Jaká opatření hodlá přijmout Komise pro regulaci světového obchodu, kterou je třeba naléhavě provést, aniž by se přitom omezila pouze na finanční trh?
Catherine Ashton
členka Komise. - Sledujeme velmi bedlivě dopady finanční krize na naše průmyslová odvětví, samozřejmě včetně textilního a oděvního odvětví, které je v Evropské unii významné a silné.
Na krizi jsme reagovali zavedením plánu evropské hospodářské obnovy, který byl doplněn Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci a dočasným rámcem Společenství pro opatření státní podpory. Tato opatření měla význam také pro textilní a oděvní průmysl: například podpora z Fondu pro přizpůsobení se globalizaci byla využita na opětovné začlenění propuštěných zaměstnanců především v malých a středních podnicích tohoto odvětví v Itálii, na Maltě, ve Španělsku, Portugalsku, Litvě a Belgii.
Textilní a oděvní odvětví vychází z řízeného obchodu, kterýý fungoval po několik desetiletí. Od počátku roku 2009 je obchod v tomto odvětví plně liberalizován. Odvětví odpovědělo na výzvu liberalizace a podstoupilo proces restrukturalizace a modernizace, který nebyl snadný.
Omezilo hromadnou výrobu a soustředilo se na výrobky s vyšší přidanou hodnotou a technickým obsahem. Dnešní evropské textilní výrobky jsou ve světě známy svým inovativním a technickým provedením. Odvětví se úspěšně vyvíjí a udržuje si výkon vývozu světové úrovně. Proto jsou pro nás prioritou otázky přístupu na trh a těší mě, že se toto odvětví chopilo naší obnovené strategie přístupu na trh s kladnými výsledky.
A při našich obchodních jednáních, jako je dohoda o volném obchodu s Koreou, nebo při mnohostranných obchodních jednáváních samozřejmě zohledňujeme citlivost různých průmyslových odvětví, včetně textilního, a naším cílem je uzavírat vyvážené dohody.
Ilda Figueiredo
(PT) Právě včera jsme zde hovořili o problému dohody o volném obchodu s Jižní Koreou a paní komisařka ví, že potřebuje obchodní organizace. Ráda bych jí řekla, že jsem se sama setkala s různými obchodními organizacemi v Portugalsku, které mi sdělily své velké obavy z ustanovení této dohody o volném obchodu s Jižní Koreou. Velké obavy existují také po celé Evropě.
Své obavy mají i odbory a každý, kdo zná země jižní Evropy jako Portugalsko a Španělsko a oblasti, kde převládají tato průmyslová odvětví, si bude dobře vědom, jak vážná nastýlaje situace nezaměstnanosti. Paní komisařko, v některých obcích nyní činí přes 20 %, zvláště na severu Portugalska. Existují obce s textilními továrnami, v nichž nezaměstnanost přesahuje 20 %! Obáváme se, že se tato situace může zhoršit, v zemi, kde se již vyskytuje značná chudoba. Proto se vás ptám, co konkrétně se udělá...
(Předsedající řečnici přerušil)
David Martin
Paní Figueiredové je ke cti, že ukazuje takové obavy ze sociálního dopadu uzavření textilních továren a poškození průmyslu. Souhlasí však se mnou paní komisařka, že dohoda o volném obchodu s Jižní Koreou ve skutečnosti přináší pro evropské textilní výrobce stejně příležitostí jako hrozeb a že skutečně poskytuje našim kvalitním textilním výrobkům přístup na korejský trh?
Catherine Ashton
členka Komise. - Velmi dobře chápu intenzitu pocitů. Toto je velmi důležité průmyslové odvětví a zcela souhlasím s Davidem Martinem, který studoval podrobnosti dohody s Jižní Koreou.
Není pochyb o tom, že vyvážíme mnohem více oděvů do Koreje, než oni vyváží k nám, takže na trhu vznikají skutečné příležitosti. Je naprosto pravdivé, že když uvažujeme o čemkoli, co děláme v oblasti obchodu, musíme při tom mít na mysli dopad na průmyslová odvětví, a právě toto děláme.
S největší radostí budu v tomto rozhovoru pokračovat a poskytnu více informací o našem přístupu k této věci, protože zcela souhlasím s názorem, že naše průmyslová odvětví musíme v době hospodářské recese podporovat, že musíme mít na paměti chudobu a strádání, které se mohou objevit, a poskytovat nové obchodní příležitosti, jež skutečně pomohou tyto ekonomiky a tato odvětví podpořit. Přesně o to usilujeme.

Předmět: Priority EU pro mezivládní konferenci o změně klimatu
Jaké budou konkrétní priority Evropské unie v rámci mezivládní konference OSN o změně klimatu, která proběhne v Kodani v prosinci tohoto roku?
Stavros Dimas
člen Komise. - Toto je velice příhodná otázka a mohl bych odpovědět velmi stručně, že prioritami je dohodnout se v Kodani na závazcích ohledně snížení v rozvojových zemích, na vnitrostátních opatřeních rozvojových zemí k přiměřenému zmírnění a na financování.
Nicméně bych chtěl říci pár slov. Do kodaňské konference nám nyní zbývají necelé tři měsíce a jednání o klimatu právě vstoupila do rozhodující fáze.
Na stole máme 250 stran projednávaného textu a rozhovory ještě nenabyly dostatečné dynamiky, aby dospěly k dohodě, jež by byla ambiciózní a dostatečně podrobná. Většina stran však cítí naléhavost situace a je ochotna se zaměřit na oblasti sbližování. Konečným cílem dohody o klimatu je udržet globální oteplování pod 2 stupni Celsia, což je cíl, který byl potvrzen na poslední vrcholné schůzce G8 a na Fóru největších světových ekonomik.
Potřebujeme srovnatelné a ambicióznější cíle snížení emisí pro skupinu rozvojových zemí, které dnes v úhrnu nabízejí méně než 15% snížení oproti roku 1990. To nedosahuje snížení 25-40 %, jež požadují vědci. Vítáme skutečnost, že Japonsko posílí svůj cíl. EU nabídla přijmout cíl 30% snížení, pokud ostatní učiní srovnatelné závazky.
Rozvojové země by měly přijmout opatření k přiměřenému zmírnění, aby do roku 2020 omezily růst svých emisí na 15-30 % pod úrovní běžného stavu. EU navrhuje, aby rozvojové země (s výjimkou nejméně rozvinutých zemí) navrhly a provedly plány růstu s nízkými emisemi uhlíku, které by obsahovaly klíčová zmírňující opatření. Tyto plány by pak tvořily základ pro cílenou finanční a jinou podporu.
Pro uzavření účinné dohody v Kodani bude zásadní vhodné mezinárodní financování. Peníze budou pro tuto dohodu rozhodující. Musíme uvolnit soukromé investice a podporovat zavedení silného mezinárodního trhu s uhlíkem, ale bude zapotřebí také značného veřejného financování. V tomto ohledu stojí za zmínku globální partnerství pro technologie, jehož cílem je zdvojnásobení investic do nízkouhlíkových technologií. Dále musíme zvýšit podporu nejchudším a nejzranitelnějším zemím, aby se přizpůsobily narůstajícím negativním dopadům změny klimatu.
Komise přijala minulý týden - 10. září 2009 - sdělení o posílení mezinárodního financování pro změnu klimatu, jehož cílem je urychlit mezinárodní vyjednávání. V nadcházejících měsících před námi stojí znepokojující úkol a napjatá vyjednávání - ale neúspěch není možností.
Brian Crowley
Pane předsedající, rád bych poděkoval panu komisaři Dimasovi za odpověď.
Velmi krátce, víme, jaké je skutečný postoj Spojených států amerických, nyní, kdy mají novou administrativu, a používají stejná čísla, pokud jde o snížení emisí, jaká navrhuje EU? Zadruhé, pokud jde o Brazílii, Rusko, Indii a Čínu, které jsou obrovskými producenty emisí CO2 i jiných emisí - jakou roli budou hrát a jaký tlak na ně my v Evropské unii můžeme vyvíjet, aby plnily stejné normy, jaké požadujeme sami od sebe?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane předsedající, pane komisaři, pokaždé, když hovoříme o změně klimatu, hovoříme o opatřeních na přizpůsobení se změně klimatu a také o opařeních n omezení příčin, jež ke změně klimatu vedou. V souvislosti s kodaňskou konferencí bych chtěla položit tuto otázku: jaká priorita je dána růstu energetické účinnosti, včetně růstu v rozvojových zemích, a také - jaké diskuse vedete ohledně krize pitné vody a samozřejmě potravinové krize?
Paul Rübig
(DE) Existuje posouzení dopadů změn evropské konkurenceschopnosti, které budou vyplývat z 20% či 30% snížení, a toho, jak postihnou malé a střední podniky a především pracovní příležitosti?
Stavros Dimas
člen Komise. - Pokud jde o Spojené státy, nová administrativa se zavázala ke snížením, jež jsou podstatně ambicióznější než snížení podle předchozí administrativy. Nicméně ještě nejsou tak ambiciózní jako snížení, ke kterým se zavázala Evropská unie, a nacházejí se pod úrovní, o níž vědci říkají, že je nutná, aby se globální oteplování udrželo pod 2 °C, jak se shodli vedoucí představitelé největších ekonomik v červenci 2009 v L'Aquile, včetně Američanů, Číňanů a vedoucích představitelů dalších zemí, jež jste zmínil.
Diskuse ve Spojených státech však pokračují. Ve sněmovně se hlasovalo o zákonu Markeyeho a Waxmana a nyní se o něm bude hlasovat v senátu. Obsahuje poměrně velké množství ustanovení, jež je třeba objasnit, a uvidíme, jaký bude konečný výsledek, protože tento zákon by mohl být ambicióznější, než se dnes jeví.
Například jestliže výpočet snížení emisí zahrnuje snížení získané investicemi v oblasti "nežádoucího odlesňování" - podle toho, zda se počítá cíl snížení emisí ve Spojených státech nebo ve financování nebo kde - tak toto musí být objasněno, aby se posoudila srovnatelnost cílů mezi Spojenými státy, Evropskou unií a ostatními vyspělými zeměmi.
Skutečností je, že se setkáváme s velice pozitivním postojem této administrativy, úzce s ní spolupracujeme a doufáme, že společně budeme pracovat ve prospěch dobrého výsledku v Kodani, zejména dohody s prvky, které jsem již popsal.
Od Brazílie, Číny, Indie, Mexika a dalších rozvojových zemí samozřejmě očekáváme snížení míry růstu jejich emisí v řádu 15-30 % pod úrovní "běžného stavu". To je opět to, o čem vědci říkají, že je nezbytné, aby se globální oteplování udrželo pod 2 °C. Snižování pouze ve vyspělých zemích nebude stačit.
Některé z těchto zemí již přijaly vnitrostátní opatření, která povedou ke snížení emisí, ať už jsou to opatření v oblasti energetické účinnosti nebo investice do obnovitelných zdrojů energie, ale potřebujeme zintenzivnit naši spolupráci s nimi - výměnu informací, spolupráci v oblasti technologií a přenosu technologií -, aby bylo dosaženo potřebných snížení.
Pokud jde o snižování nákladů a, jak jste zmínil, energetickou účinnost, jsou veškeré investice do energetické účinnosti jednoznačně výhodné pro všechny strany. Například snížením spotřeby dovážené ropy nejenže uspoříte peníze a nebudete za ni platit zemím vyrábějícím ropu, ale snížíte také emise CO2.
V mnoha zemích, zvláště v rozvojových, které mají problémy se znečištěním ovzduší - např. je velmi dobře znám problém znečištění ovzduší v Číně -, bude dodatečným přínosem zlepšení kvality ovzduší.
Pokud jde o problém s vodou a potravinami, který s touto oblastí souvisí, oba patří mezi cíle politik Evropské unie. Podporujeme politiky, které zlepší hygienickou kvalitu vody a její dodávky, zvláště ve velmi chudých zemích. V souvislosti s potravinami jsme například při zkoumání směrnice o biopalivech velmi dbali na to, že by neměla vznikat hospodářská soutěž mezi surovinami na potraviny a na biopaliva. Vždycky na tyto důležité záležitosti bereme ohled.
Pokud jde o posouzení dopadů a záležitosti konkurenceschopnosti, důkladně jsme o nich diskutovali, když jsme přijímali energetický a klimatický balíček. Bylo provedeno mnoho studií, nikoli jen Komisí, ale také průmyslem a různými odvětvími. Ustanovení v našich právních předpisech poskytují záruky potřebné pro ochranu konkurenceschopnosti dalších evropských průmyslových odvětví, zejména malých a středních podniků, například tím, že poskytují bezplatné povolenky, v mnoha případech až na 100 % emisí.
Tedy je to něco, na co bereme ohled, a totéž samozřejmě bude platit, když se dostaneme na 30 %. Kromě toho, pokud přistoupíme ke 30 %, znamená to, že uzavřeme v Kodani ambiciózní dohodu, přičemž všechny vyspělé země přislíbí podobné cíle snížení srovnatelné s cíli Evropské unie a rozvojové země přijmou zmírňující opatření, což vytvoří stejné podmínky na celém světě. Budeme pak mít srovnatelné povinnosti snížení, což znamená, že problém konkurenceschopnosti nebude existovat.

Předmět: Opatření na povzbuzení investic do zvýšení energetické účinnosti a využívání obnovitelné energie
Evropská agentura pro životní prostředí před nedávnem předložila prozatímní údaje za rok 2008 týkající se snížení emisí plynů způsobujících skleníkový efekt. Podle těchto statistik se emise EU s patnácti členskými státy snížily o 1,3 % a emise EU s 27 členskými státy o 1,5 % ve srovnání s rokem 2007, což znamená významný krok k uskutečnění cílů Kjótského protokolu, který směřuje ke snížení emisí skleníkových plynů do roku 2012 o 8 % ve srovnání s rokem 1990, který je referenčním rokem.
Vzhledem k tomu, že snižování emisí CO2 je umožněno zejména díky zvýšení energetické účinnosti a díky využívání obnovitelné energie v odvětví dopravy a bydlení a také v energeticky náročných průmyslových odvětvích, mohla by Komise sdělit, jaká konkrétní opatření hodlá přijmout, aby členské státy přiměla k podpoře investic do zvyšování energetické účinnosti a k využívání obnovitelných zdrojů energie?
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Pane předsedající, vážený pan poslanec právem vyzdvihl probíhající zlepšení ve snižování emisí skleníkových plynů, k němuž dochází zčásti díky opatřením energetické účinnosti a nárůstu využívání obnovitelných zdrojů energie v odvětví dopravy a bydlení.
Komise by upozornila na to, že energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie slouží také dalším politickým cílům, jako je lepší zajištění dodávek energie v Evropské unii, posílení její konkurenceschopnosti, vytváření pracovních míst a zkvalitňování životní úrovně občanů.
Vzhledem ke všem těmto přínosům pokračuje Komise ve zdokonalování právních předpisů a programů Evropské unie v tomto specifickém odvětví a nadále mu poskytuje finanční podporu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vzhledem k tomu, že do roku 2020 nám zbývá 10 let, že značných výsledků, pokud jde o snížení emisí skleníkových plynů, lze dosáhnout v oblasti energetické náročnosti budov a dopravy a že se nacházíme uprostřed hospodářské krize a lidé přicházejí o pracovní místa, musíme zdůraznit, že zelené hospodářství může vytvořit miliony pracovních míst. Musíme nabídnout konkrétní řešení pro konkrétní situace. Proto doufám, že řešením bude, že se vy, Evropská komise, připojíte k usilování Parlamentu a že dokážeme nalézt inovativní řešení, aby došlo k nárůstu investic do energetické účinnosti. Parlament navrhl zajímavá řešení: zvýšení příspěvku z Evropského fondu pro regionální rozvoj od roku 2014, vytvoření nového zvláštního fondu v roce 2014 a možnost uplatnit sníženou sazbu DPH, to vše s ohledem na energetickou účinnost a využívání obnovitelných energií. Snad nám o tom povíte více.
Seán Kelly
Jednoduchá otázka: jak by podle Komise měly členské státy vyvážit narůstající využívání obnovitelných zdrojů a potřebu udržet nízké ceny za elektřinu pro účely hospodářské soutěže?
Andreas Mölzer
(DE) Jaké investiční pobídky by měly být zavedeny v zájmu urychlení přechodu k obnovitelným zdrojům energie v soukromých domácnostech a nikoli pouze v průmyslových a obchodních podnicích?
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Pane předsedající, odpovím na otázku pana Kellyho. Očekává se, že obchodování s emisemi skleníkových plynů přinese do pokladen členských států hodně peněz, a mezi opatření, která mohou vlády přijmout, patří využití části těchto peněz na podporu občanů s nízkými platy nebo občanů, kteří nemají peníze na topivo. Abych odpověděl na otázku pana Kellyho, existuje tedy způsob i finanční prostředky, když odhlédneme od ostatního.
Nová směrnice o obnovitelných zdrojích energie požaduje, aby členské státy poskytovaly podporu a prováděly reformy na správní úrovni a v infrastrukturách, aby byl usnadněn rozvoj obnovitelných zdrojů energie. Každý členský stát se zavázal, že dosáhne do roku 2020 konkrétních cílů, a musí předložit do června příštího roku národní akční plán pro obnovitelnou energii obsahující rozbor, jak bude těchto cílů dosaženo.
Pokud jde o přezkum směrnice o energetické náročnosti budov, Komise se také zavázala, že poskytne ještě více finančních prostředků Společenství a navrhne nové financování na podporu provádění této směrnice. Komise již přímo financuje různé projekty související s energetickou účinností a obnovitelnými zdroji energie, např.:
řada výzkumných a rozvojových projektů vycházejících z rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj;
727 milionů EUR na období 2007-2013 v rámci programu "Inteligentní energie - Evropa" na pomoc při odstraňování překážek v rozvoji obnovitelných zdrojů energie, při zlepšování podnikatelského prostředí a zvyšování informovanosti veřejnosti;
více než 500 milionů EUR na projekty související s větrnými elektrárnami na moři v rámci plánu evropské hospodářské obnovy, aby byl dán podnět pro soukromé investice v tomto zvláštním odvětví;
iniciativa na financování udržitelné energie, kterou řídí společně Komise a Evropská investiční banka, má rozpočet 15 milionů EUR na rok 2009 a je navržena tak, aby využívala prostředky z kapitálových trhů a Evropského fondu pro energii, změnu klimatu a infrastruktury (fond Marguerite), jejž spravuje Evropská investiční banka.
Komise také členské státy povzbuzuje, aby využívaly na podporu projektů souvisejících s energetickou účinností a obnovitelnými zdroji energie velkou část finančních prostředků, jež mají k dispozici z fondů v rámci politiky soudržnosti EU.

Předmět: Rozvojová pomoc v době hospodářské krize
Je v současné době, kdy musíme bojovat s hospodářskou krizí, reálná možnost, že stanovíme zvláštní podmínky pomoci nejvíce postiženým zemím? Myslím tím především velmi chudé země třetího světa. Bylo by možné zvýšit podporu pro rozvojové země? Jestliže nám to nedovolují naše vlastní vnitřní problémy, jako je nedostatečný rozpočet či nedostatek času, co tedy bylo učiněno v zájmu urychlení čerpání prostředků z fondů, které již byly rozvojovým zemím přiděleny? V podstatě se ptám, zda je možné zjednodušit postup, který umožní tuto pomoc zvýšit.
Karel De Gucht
člen Komise. - Komise v rámci svých pravomocí doposud rychle reagovala, aby pomohla zabránit katastrofálním sociálním důsledkům v rozvojových zemích, zejména v těch nejméně rozvinutých, z nichž většina jsou státy AKT.
Tato opatření uznávají přísliby pomoci a využívají nové zdroje; působí proticyklicky, zlepšují účinnost pomoci, udržují hospodářskou činnost a zaměstnanost, oživují zemědělství, investují do zeleného růstu, stimulují obchod a soukromé investice, působí společně ve prospěch hospodářské správy a stability a chrání ty nejzranitelnější v rozvojových zemích.
Pro urychlení dodání pomoci již byly učiněny konkrétní kroky a zavedeny určité postupy. Nástroj ad hoc FLEX pro zranitelné země připraví 500 milionů EUR z Evropského rozvojového fondu. Tento nástroj V-FLEX doplňuje opatření Světové banky a MMF a zaměřuje se na nejzranitelnější země s malou odolností, jimž poskytuje rychlou pomoc pro zachování prioritních výdajů, zejména v sociálních odvětvích.
Protože nástroj V-FLEX využívá dříve nepřidělené rezervní finanční prostředky, přináší těmto vysoce zranitelným zemím další peníze. Dále bylo uvolněno 80 milionů EUR na financování v rámci stávajícího mechanismu FLEX Evropského rozvojového fondu určeného pro země, které v roce 2008 utrpěly značné vývozní ztráty. Kromě toho je právě vypracováván přezkum strategií spolupráce se zeměmi podporovanými z rozpočtu Společenství v polovině období a byl urychlen přezkum v polovině období, pokud jde o země AKT financované z Evropského rozvojového fondu, aby byly začátkem roku 2010 znovu definovány a přizpůsobeny vnitrostátní strategie a přidělení prostředků.
Nicméně je důležité zopakovat, že rozvojová politika je společnou pravomocí v rámci EU. Hlavní odpovědnost za dodání oficiální rozvojové pomoci spočívá na samotných členských státech. Pevně věřím, že by krize neměla být pro naše členské státy záminkou, aby zeslabily dárcovskou pomoc a přísliby, a budu trvat na tom, aby závazek členských států i jiných dárců ohledně poskytnutí slíbené pomoci zůstal zachován. V tomto ohledu velmi veřejně sledujeme oficiální rozvojovou pomoc členských států prostřednictvím našeho každoročního výzkumu z Monterrey.
Na základě údajů shromážděných z členských států předpokládáme nárůst společné oficiální rozvojové pomoci EU z 49 miliard EUR v roce 2008 na 53,4 miliardy v roce 2009 a 58,7 miliardy v roce 2010. To také znamená, že společných cílů pro rok 2010 nebude dosaženo, pokud členské státy neučiní další kroky v zájmu splnění svých individuálních cílů. Kromě toho tato krize také ukázala, že musíme mechanismus pro poskytování oficiální rozvojové pomoci posílit, jak již vážený pan poslanec zdůraznil.
Mezinárodní agenda účinnosti pomoci, vyjádřená v Pařížském prohlášení a Akčním plánu z Akkry, je nyní důležitější než kdykoli dříve. V tomto hospodářsky náročném období máme zvláštní odpovědnost vůči chudým lidem na celém světě, abychom zajistili, že naše rozvojová pomoc bude směřována účinně. Budu tento přístup osobně hájit na listopadovém zasedání Rady pro rozvoj a celosvětová finanční krize bude v nadcházejících týdnech stát v centru mého politického zájmu.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Děkuji vám za vysvětlení. Neměla by být EU aktivnější na mezinárodní úrovni? Mám na mysli finanční instituce jako Mezinárodní měnový fond a Světová banka, které by měly být při určování výše podpory a jejím poskytování v době krize pružnější. Jak můžeme odstranit daňové úniky a nezákonné převody zisků z chudých zemí, ke ketrým ze strany různých firem dochází? A konečně, jak můžeme spravedlivě liberalizovat obchodní výměny, aby z nich měli prospěch ti, kdo zasluhují pomoc?
Franz Obermayr
(DE) Zejména v dobách nedostatku zdrojů je důležité přijmout cílená opatření, aby ti správní lidé dostali ve správný čas správnou míru pomoci. Moje otázka proto zní: Jaká budoucí opatření na posouzení účinnosti a vyčíslení vlivu hospodářské pomoci jsou v plánu?
Karel De Gucht
člen Komise. - Pokud jde o první otázku, o spolupráci s mezinárodními institucemi - MMF, Světovou bankou -, velice úzce s nimi spolupracujeme, například na nástroji V-FLEX. Určení zemí, které by měly mít z tohoto nového nástroje prospěch v první řadě, ve skutečnosti vyplynulo ze společného postupu.
Také jsme opakovaně na tyto instituce naléhali, aby poskytly rozvojovým zemím více půjček, a kromě práv čerpání týkající se 280 miliard USD půjde do rozvojových zemí 8 miliard USD. Takže se domnívám, že jsme skutečně v popředí, pokud jde o ovlivňování mezinárodních institucí v tomto směru, a tento postoj bude Komise, pan Almunia a já, zastávat také na zasedáních Světové banky a MMF počátkem října v Istanbulu.
Pokud jde o druhou otázku, opravdu si myslím, že byla předmětem mé první odpovědi. Podrobně jsem vysvětlil, jak by se to mělo uskutečnit. Jsem samozřejmě ochoten to zopakovat; jde v podstatě o to, že musíme věnovat zvláštní pozornost řádnému využívání této pomoci.

Předmět: Demografická a rozvojová politika v Africe
Podle studie Spojených národů by se počet obyvatel afrického kontinentu mohl do roku 2050 zdvojnásobit a představovat tak dvojnásobek počtu obyvatel Evropy. Průměrná porodnost v Africe je pět dětí na ženu ve srovnání shodnotou 1,7 na Dálném východě a 1,47 v Evropské unii.
Jaká opatření zamýšlí Komise učinit mimo jiné v souvislosti s dlouhodobými politikami v oblasti přistěhovalectví a životního prostředí, aby zohlednila tyto údaje a přizpůsobila jim politiku vnějších vztahů a rozvojovou politiku?
Karel De Gucht
člen Komise. - Komise sdílí obavy váženého pana poslance, že růst počtu obyvatel v Africe a dlouhodobý důsledek vysoké porodnosti by mohly značně přispět ke zvýšení tlaku na africké přírodní zdroje a určovat vývojovou dráhu afrického kontinentu.
Porodnost v tom sehrává důležitou roli. Podle oddělení OSN pro obyvatelstvo je dnes celkový počet obyvatel Afriky o 8 % nižší, než jaký by byl, kdyby porodnost zůstala na téže úrovni jako v roce 1970. Vlastně se očekává, že porodnost dokonce do roku 2050 klesne pod 2,5 %. V městských částech kontinentu má vznikající střední třída méně dětí, v míře srovnatelné s Evropany. Tento slibný vývoj se očekává v zemích, které získaly politickou stabilitu a dosáhly imponujícího hospodářského růstu.
Evropská komise si tyto výzvy uvědomuje a její rozvojová politika je připravena bojovat proti chudobě, prosazovat udržitelný rozvoj a čelit politickým výzvám, aby napomáhala podporovat stabilitu. V této oblasti je Komise vázána také strategií schválenou roku 1994 na mezinárodní konferenci o obyvatelstvu a rozvoji, která byla přezkoumána roku 1999.
Tato strategie rozšířila koncept plánování rodičovství na koncept sexuálního a reprodukčního zdraví a práv. Klade důraz na lidská práva, posilování postavení žen, význam investování do zdraví a vzdělávání a poskytování komplexních služeb v oblasti reprodukčního zdraví všem, kdo je potřebují. Na reprodukční chování žen má vliv zejména jejich vzdělání.
Silný vzájemný vztah mezi vzděláním a porodností zjistilo mnoho studií; spolu s větší gramotností klesá porodnost. Komise počítá s tím, že v letech 2007-2013 v rámci všech svých programů poskytne na vzdělávání kolem 1,7 miliardy; na obecnější úrovni jsme pevně zapojeni do zvyšování míry a účinnosti společné pomoci EU poskytované zdravotnickým systémům, které zajišťují celoplošné pokrytí základních služeb, včetně služeb v oblasti reprodukčního zdraví. V tomto ohledu se EU zavázala, že v rámci svého akčního programu rozvojových cílů tisíciletí přispěje na zdravotnictví dalšími 8 miliardami EUR, z toho 6 miliardami pro Afriku, za předpokladu, že budou zcela splněny všechny závazky související s pomocí.
Aby byl snížen tlak na životní prostředí, má klíčový význam zajištění udržitelnosti místního způsobu života. Znamená to bojovat s dezertifikací a zhoršováním kvality půdy, zvyšovat zemědělskou produktivitu, zastavit nadměrné využívání biologické rozmanitosti, lesů a dalších přírodních zdrojů včetně oceánů a vnitrozemských vod, a konečně zajistit, aby změna klimatu zůstala v určitých mezích, a pomoci africkému obyvatelstvu, aby se jí přizpůsobilo.
Komise pracuje společně s členskými státy EU na integrační strategii v oblasti životního prostředí, aby zajistila, že úsilí při rozvojové spolupráci k těmto cílům přispěje. Na naše přípravy na vrcholnou schůzku o změně klimatu v Kodani je třeba pohlížet z tohoto hlediska.
EU v současné době pracuje s Africkou unií a dalšími regionálními organizacemi na posílení jejich schopnosti řešit záležitosti životního prostředí a změny klimatu. Podporuje důležité iniciativy na zlepšení správy lesů, zvláště prostřednictvím vymahatelnosti práva, správy a obchodu v oblasti lesnictví.
Fiorello Provera
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, svou otázkou jsem chtěl zdůraznit jedno konkrétní hledisko: růst počtu obyvatel na celém světě má vliv jak na využívání surovin, tak na znečištění. V rozvojových zemích je však tento demografický nárůst zvláště velký a má také sociální a hospodářské důsledky. Moje otázka zní: nebylo by možné zavést strategie pomoci pro rozvojové země společně s politikami plánování rodičovství, třeba prostřednictvím systému nevládních organizací?
Andreas Mölzer
(DE) Je zajímavé, že dvě třetiny obyvatelstva Afriky žijí pouze v osmi z 53 států. Problém přelidnění je v Africe jasně omezen na jednotlivé země. V jaké míře tyto skutečnosti ovlivňují rozvojovou politiku Evropské unie?
Karel De Gucht
člen Komise. - Neprovádíme zvláštní politiku plánování rodičovství, ale může se tak dít a děje se tak na žádost dotčených vlád. K mnoha úmrtím matky dochází v důsledku provádění interrupce v nepřijatelných podmínkách. Komise bude tyto programy podporovat i v zemích, kde právní předpisy interrupci povolují. Tedy to, zda činíme taková opatření či nikoli, skutečně závisí na dotčených státech.
Pokud jde o druhou otázku, musím říci, že když se podíváme na africký kontinent a porodnost, tak zde existuje, jak jsem vysvětlil ve svém úvodním projevu, jasný vztah mezi hospodářským rozvojem, stupněm urbanizace a porodností. Není to nový jev. Bylo tomu tak ve všech zemích na celém světě. Lze očekávat, že spolu s celosvětovou urbanizací a, doufejme, i se zvyšováním míry růstu bude porodnost klesat. Není to omezeno na některé země, jak tvrdí vážený pan poslanec. Je to spíše jev související s rozvojem dotčené země.

Předmět: Přerušení vyjednávání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Kolumbií
Je Komise připravena doporučit přerušení vyjednávání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Kolumbií vzhledem k tomu, že existují jasné důkazy, že v Kolumbii pokračuje vraždění odborových aktivistů, a zvláště vzhledem ke skutečnosti, že v roce 2008 došlo k nárůstu těchto vražd o 25 %?
Catherine Ashton
členka Komise. - Ochrana lidských práv je ve vztazích Evropské unie s Kolumbií nejvyšší prioritou. Sledujeme proto situaci v Kolumbii velmi pozorně.
Víme o obtížích, jimž v Kolumbii čelí odbory, a o tom, že pokračuje vraždění vedoucích představitelů a členů odborů a že je jim nadále vyhrožováno.
Víme o tom od svých informačních zdrojů, ze zpráv a prohlášení vydaných mezinárodními smluvními orgány a také z vlastních diskusí s orgány, jako je Evropská konfederace odborových svazů.
Přetrvávají vážné obavy ohledně účinného uplatňování klíčových úmluv Mezinárodní organizace práce v této zemi. Průběžně naléháme na vládu, aby zvýšila úsilí, pokud jde o ochranu nejzranitelnějších skupin obyvatelstva a vyšetření a potrestání všech porušení lidských práv.
Nedávné útoky na obhájce lidských práv a odboráře byly předmětem demarší velvyslanců trojky EU v Bogotě a byly také vzneseny během posledních schůzek na vysoké úrovni činitelů Evropské unie a Kolumbie.
Kromě toho jsme nedávno zahájili dvoustranný rozhovor o lidských právech s kolumbijskou vládou, který představuje prostor pro pravidelnější a systematičtější výměnu názorů a zkušeností v oblasti lidských práv a pomůže přinášet informace pro technickou spolupráci.
Dále usilujeme o začlenění dodatečných záruk, že v Kolumbii bude zlepšeno provádění klíčových úmluv v oblasti práce a životního prostředí, do plánované mnohostranné obchodní dohody jako součást kapitoly o udržitelném rozvoji. Navrhujeme rovněž, aby organizace občanské společnosti sledovaly provádění pracovních práv. Doufáme, že dohoda tak pomůže zlepšit postavení aktivistů v oblasti pracovních práv v Kolumbii.
Jim Higgins
Vím, že lidská práva jsou vysokou prioritou, a nedokážu pochopit, proč by měla Evropská unie, jež se sama chlubí, že je světovým přeborníkem v oblasti lidských práv, vůbec uvažovat o obchodní dohodě s režimem, jako je v Kolumbii.
Od počátku ledna 2009 bylo zavražděno dvacet sedm odborářů. Toto číslo hovoří samo za sebe a v minulosti se ukázalo, že způsob, jak předat tento vzkaz, je postihnout tyto země hospodářsky, jak se stalo v případě sankcí vůči Jižní Africe.
Opravdu se domnívám, že bychom měli do Kolumbie vyslat delegaci, aby osobně zkontrolovala současnou situaci, místo abychom s nimi vedli rozhovor. Měli bychom mít lidi tam na místě a měli bychom přerušit jakákoli jednání s Kolumbií, dokud nebudeme ujištěni, že lidská práva tam jsou na stejné úrovni jako ve zbytku světa.
David Martin
Jsem velmi rád, že pan Higgins položil tuto otázku. Má naprostou pravdu ohledně situace, kterou popsal, a vy sama, paní komisařko, jste nyní uznala fakta o tomto případu.
Přeruší Komise s ohledem na tuto situaci nejprve svou dohodu GSP+ s Kolumbií a poté naše jednání o dohodě o volném obchodu, dokud nedostaneme od kolumbijské vlády ujištění, že odboráři, aktivisté v oblasti lidských práv a další lidé se v této zemi mohou bezpečně věnovat svým záležitostem?
Catherine Ashton
členka Komise. - Děkuji vám oběma. Chápu tento hněv a silné emoce. Nejsem přesvědčena, že přerušením jednání dosáhne toho, čeho si oba vážení poslanci přejí dosáhnout. Myslím, že musíme pokračovat v rozhovoru a v práci na tom, aby do našich diskusí a do našich dohod, což je důležitější, byla začleněna absolutní záruka v tom smyslu, co žádají oba vážení poslanci.
Takový je můj postoj. A rychle dodávám, že to neznamená, že jsem nepozvala ty, kteří se mnou již jednali, aby se dále podíleli na zajišťování toho, že jsme na dobré cestě, což, samozřejmě neustále sleduji, ale v současné době jsem rozhodla pro tento postup.

Předmět: Obnova mezinárodního obchodu
Po viditelném poklesu růstu mezinárodního obchodu v roce 2008 následovalo další zmenšení jeho objemu v roce 2009, který dalece překračuje skutečný rozsah hospodářské recese. Evropská rada (Brusel, 19.-30. března 2009) uznala, "že volný a spravedlivý obchod je klíčovým prvkem pro celosvětovou obnovu", a vyzvala k "rychlému uzavření dvoustranných obchodních jednání a Rozvojové agendy WTO z Dohá".
Může Komise poskytnou informaci, jaké iniciativy pro financování obchodu přijala? Jaký byl učiněn pokrok prostřednictvím stávajících obchodních jednání a o jakých opatřeních na upevnění zahraničních obchodních toků EU se uvažuje?
Catherine Ashton
členka Komise. - Je samozřejmě pravda, že mezinárodní obchod byl krizí zasažen zvláště hluboce. Sekretariát Světové obchodní organizace odhaduje, že celosvětový obchod v roce 2009 propadne o 10 %, s 14% poklesem ve vyspělých zemích a asi 7% poklesem v rozvíjejících se zemích. To vyzývá k ambiciózním reakcím, a v tomto smyslu jsme jednali, jak v oblasti financování obchodu, tak při mnohostranných i dvoustranných jednáních.
Spolu s členskými státy jsme přijali řadu důležitých kroků ke zvýšení dostupnosti finančních prostředků pro oblast obchodu. Tam, kde obchodní strany již nechtěly nebo nemohly poskytovat finanční pojištění vývozu, členské státy zakročily prostřednictvím agentur pro vývozní úvěry.
Krátkodobé pojištění bylo usnadněno rozhodnutím Komise dočasně uvolnit podmínky pro poskytnutí takové podpory. Souhlasíme také s dočasným uvolněním pravidel OECD pro střednědobé a dlouhodobé pojištění úvěrů.
Na mezinárodní úrovni zcela souhlasíme se závazky učiněnými v souvislosti s G20 na vytvoření vnitrostátních agentur pro vývozní úvěry, aby byla dostupná dostatečná správní kapacita pro pojištění vývozních úvěrů tam, kde je to potřeba, a podporujeme rovněž snahy mnohostranných finančních organizací o zpřístupnění nových nástrojů na financování obchodu nebo rozšíření finančních rámců stávajících nástrojů.
Abychom zajistili, že upevníme a zvýšíme vývozy, pokračujeme v různých obchodních jednáních, do nichž jsme se zapojili. Vážení poslanci vědí, že v mezinárodním měřítku je a zůstane prioritou vyvážené a úplné uzavření kola jednání z Dohá, které by přineslo velký prospěch světu a samozřejmě i evropskému hospodářství.
Nedávná schůzka v Novém Dillí, jíž jsem se účastnila, poskytla nový politický impuls a doufejme, že nám společně s nadcházející vrcholnou schůzkou G20 v Pittsburghu umožní v roce 2010 dohodu uzavřít.
Vyzýváme ke skutečnému nasazení v příštích měsících, abychom společně s klíčovými partnery ze Světové obchodní organizace učinili ve vyjednávání pokroky v souvislosti s balíčkem, který byl dosud předběžně dojednán. Jak poslanci vědí, usilujeme v souvislosti s touto záležitostí o řadu dvoustranných dohod.
Georgios Papastamkos
(EL) Pane předsedající, mnoho států zavádí pod tlakem hospodářské krize opatření na oživení svých domácích průmyslových odvětví. Posledním příkladem je rozhodnutí prezidenta USA Baracka Obamy uvalit clo na dovoz pneumatik z Číny.
Posoudila Komise vliv politik našich obchodních partnerů z třetích zemí na evropské vývozy, např. kampaní "Kupuj americké zboží" nebo "Kupuj čínské zboží"?
Catherine Ashton
členka Komise. - Skutečně jsem o tom se Spojenými státy a s Čínou - odkud jsem se minulý týden vrátila - diskutovala. "Kupuj americké zboží" a "Kupuj čínské zboží" jsou dva velice odlišné programy; alespoň o tomto jsem spolehlivě informována. Četla jsem právní předpisy pro program "Kupuj americké zboží". Jsem znepokojena mnohem více jeho prováděním v jednotlivých zemích Spojených států než tím, co program skutečně říká.
"Kupuj čínské zboží" je odlišný plán. Do jisté míry mě uklidnilo, co mi minulý týden řekl ministr obchodu Čchen Te-ming i místopředseda Tchang Ťia-süan o jeho cíli a o způsobu, jakým se bude zacházet s evropskými podniky, ale zůstávám ostražitá, abych zajistila, že evropské podniky neutrpí přímo ani nepřímo.
Pokud jde o současné stanovisko ohledně pneumatik, které zmínil vážený pan poslanec, v tomto okamžiku věc pouze sledujeme, abychom přesně zjistili, co se bude dít. Pan poslanec na tuto situaci právem poukázal jako na důležitou oblast, kterou musíme stále sledovat, abychom zjistili, co se děje, a já ji samozřejmě budu ráda sledovat.
Předsedající
Vzhledem k nepřítomnosti pana Moraese otázka 27 bohužel odpadá.

Předmět: Uvádění evropských výrobků z hovězího a jehněčího masa na trh
Jaká opatření provádí Evropská komise, aby pomohla prodeji evropských výrobků z hovězího a jehněčího masa v třetích zemích? Zamýšlí navrhnout nějaké nové iniciativy, které by v tomto procesu pomohly?
Catherine Ashton
členka Komise. - Aktivně se zabýváme velice složitými a zásadními hygienickými překážkami, abychom tak napomohli prodeji evropských výrobků, jako je irské hovězí a jehněčí maso. Hlavní částí práce Komise v tomto směru je strategie přístupu na trh a zvláště partnerství pro přístup na trh zahájené roku 2007. Strategie přístupu na trh zakládá silnější partnerství mezi Komisí, členskými státy a podniky, aby byla zlepšena práce na zjišťování, analyzování, upřednostňování a odstraňování překážek.
Tato strategie je specifická tím, že je tvořena správnou kombinací různých nástrojů obchodní politiky. To znamená, že využívá mnohostranných a dvoustranných kanálů a doplňuje dlouhodobé politické nástroje formálnějším prostředkem s politickými kontakty a společnou obchodní diplomacií.
Naše úsilí v souvislosti s tímto přístupem na trh v posledních letech podstatně vzrostlo a zaznamenali jsme několik úspěchů, které ukazují, že jdeme správným směrem. Například se nám podařilo omezit několik zemí a odstranit zákaz vývozu masa z EU kvůli případu kontaminace masa dioxinem a PCB v prosinci 2008 v Irsku a nedávno jsme zaznamenali úspěch s otevřením Saúdské Arábie, Jordánska a Filipín pro dovoz hovězího masa z EU a při řešení některých záležitostí s Egyptem a Izraelem ohledně uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření způsobem, který je příznivější pro obchod.
Trváme na odlišných úrovních se zeměmi jako Indonésie, Malajsie a Korea, aby byly některé jejich právní předpisy uvedeny zcela do souladu s požadavky dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a s mezinárodními normami Světové organizace pro zdraví zvířat. Požádali jsme podniky produkující hovězí maso v EU, aby vystoupily se svými konkrétními připomínkami a navrhly, jak lze bojovat s překážkami na klíčových trzích. To mělo nedávno velice pozitivní odezvu a prezentace irské obchodní asociace nám pomůže při stanovování priorit a pokračování v naší práci.
Liam Aylward
Mohu se paní komisařky zeptat, zda bude uvažovat o důkladném a úplném přezkoumání rozpočtu na podporu potravinářství? Je v platnosti od 70. let minulého století, je velmi restriktivní a potřebuje reformu. Souhlasí paní komisařka také s tím, že zlepšení konkurenceschopnosti potravinářského odvětví Evropské unie napomůže Unii, aby se vymanila z hospodářské recese?
Seán Kelly
Je dobře známo, že evropské výrobky z hovězího a jehněčího masa splňují ty nejpřísnější normy. Přijímá Komise nějaká opatření, která by podporovala nebo vyžadovala, aby byly podobné normy uplatňovány na obchodní partnery, zejména v Brazílii? Pokud ano, jaká?
Catherine Ashton
členka Komise. - Já především nejsem obeznámena s touto konkrétní oblastí, kterou vážený pan poslanec zmínil, takže pokud smím, odpovím mu písemně na jeho dotaz ohledně této záležitosti později.
Nicméně zcela souhlasím v otázce hodnoty a významu tohoto průmyslu pro Evropskou unii a obchod. Skutečně je to oblast, kterou musíme více sledovat a více se na ni soustředit. Zkoumám obchodní dohody, abych se ujistila, že zemědělství zastupuje v našich dohodách skutečnou sílu a skutečnou příležitost, a velmi úzce při tom spolupracuji s paní komisařkou Fischerovou Boelovou. Doufám, že až se naše jednání rozvinou, vážený pan poslanec lépe uvidí, jakou hodnotu této věci přisuzujeme.
Pokud jde o zásadu vzájemnosti, jednáme s úředníky třetích zemí a poskytujeme jim odbornou přípravu, aby pochopili systém EU a získali důvěru v úroveň ochrany, kterou nabízí spotřebitelům EU stejně jako jejich spotřebitelům.
Trváme na tom, aby třetí země dodržovaly své mezinárodní závazky, zejména dohodu Světové obchodní organizace o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření, a zajistily tak, že při určování požadavků zohledňují mezinárodní normy nebo že své požadavky zakládají na vědeckých faktech.

Předmět: Poškození životního prostředí těžbou hnědého uhlí v České republice a středním Německu
Jaký postoj zaujímá Komise k poškození životního prostředí způsobenému povrchovou těžbou hnědého uhlí a elektrárnami spalujícími hnědé uhlí v České republice a ve středním Německu a k pokroku s plány na vyřazení hnědouhelných závodů z provozu a na návrácení postižené půdy přírodě?
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Pane předsedající, poškození životního prostředí, které může být způsobeno těžbou a využíváním hnědého uhlí v elektrárnách, je záležitost, jež je v rámci právních předpisů Společenství přiměřeně řešena.
Podle směrnice o těžebních odpadech musí mít zařízení zpracovávající těžební odpad povolení, jehož součástí je plán pro nakládání s odpady a plán na uzavření zařízení a sanaci. Tato zařízení musí poskytnout finanční záruku, že pokryjí náklady na sanaci půdy.
Směrnice obsahuje ustanovení, podle nichž musí oprávněné orgány provádět inspekce, a povinnosti v souvislosti s předcházením znečištění ovzduší, vody a půdy. Na nová zařízení je směrnice uplatňována od května 2008. Zařízení, která již existují, musí získat povolení v souladu s touto směrnicí do května 2012.
Členské státy také musí do poloviny roku 2012 připravit seznam opuštěných a uzavřených zařízení, která poškozují nebo mohou poškozovat životní prostředí.
Do regulačního rámce Evropské unie patří také další směrnice, jako je směrnice o IPPC a velkých spalovacích zařízeních. Pokud jde o ekologickou odpovědnost, Rada se zabývá směrnicí o půdě, nicméně neučinila v tom pokroky. Z toho všeho je samozřejmě nejdůležitější směrnice o IPPC, která vyžaduje, aby velká spalovací zařízení povolení získala na základě uplatňování nejlepších dostupných postupů.
Směrnice o velkých spalovacích zařízeních současně stanoví minimální mezní hodnoty emisí pro nejvýznamnější znečišťovatele vzduchu. Pokud zařízení ukončí provoz, směrnice IPPC vyžaduje, aby provozovatel učinil opatření, jež zabrání vzniku jakéhokoli rizika znečištění, a opatření na sanaci oblasti.
Tento právní rámec zajišťuje vysokou úroveň ochrany životního prostředí v případech, kdy existuje možnost, že zařízení spalující hnědé uhlí poškodí životní prostředí.
Uzavření zařízení tedy budou posuzována podle toho, zda jsou daná zařízení v souladu se zákonnými požadavky.
Bernd Posselt
(DE) Děkuji vám za přesnou a vyčerpávající odpověď. Já jsem se však ptal konkrétně na hraniční oblasti, jinými slovy oblasti mezi Německem a Českou republikou, Německem a Polskem a Polskem a Českou republikou. V těchto oblastech je řada takových případů. Chtěl bych se zeptat, zda se domníváte, že příslušné státy dostatečně přeshraničně spolupracují a zda Komise poskytuje podporu pro přeshraniční opatření v těchto oblastech, zejména jako součást regionálních programů.
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Pane předsedající, zaprvé existují různé zdroje financování jak pro Českou republiku po roce 2007, tak pro Německo. Musím vám ovšem také připomenout, že jsme loni v prosinci schválili energetický a klimatický balíček, takže bude dostatek peněz ze systému obchodování s emisemi skleníkových plynů, které musí být podle dosažené dohody omezeny o 50 % v rámci boje proti změně klimatu a dalším souvisejícím problémům.
To znamená, že zařízení, zvláště venkovní zařízení na těžbu hnědého uhlí, ze své podstaty ničí životní prostředí a přírodu a způsobují různýmé problémy, přičemž není poškozován pouze přirozený stav půdy, ale dalšími znečišťujícími látkami je zasažena i voda, a jak známo, vytváří se velké množství oxidu uhličitého, takže hnědé uhlí je z tohoto hlediska tím nejhorším palivem. Pokud jde o emise oxidu uhličitého, je na škále od jedné do deseti patrně nejhorší. Rád bych řekl, že peníze lze získat také z obchodování s emisemi, a pokud jde konkrétně o Německo, musím říci, že právě v tuto chvíli se s nimi obchoduje. Takže peníze jsou k dispozici také z tohoto zdroje. Bez ohledu na to bych však rád řekl, že na obnovu životního prostředí poškozeného těžební činností může přispívat také financování ze strany Společenství.
Regionální operační programy na období 2000-2006 financovaly projekty obnovy oblastí, které byly těžce postiženy těžbou hnědého uhlí v některých federálních státech bývalého východního Německa, jako Sasko, Sasko-Anhaltsko a Durynsko. Poskytování tohoto druhu podpory bude pokračovat v rámci příslušných programů na období 2007-2013.
Pokud jde o Českou republiku, opatření na obnovu a sanaci opuštěných těžebních oblastí financuje regionální operační program Severozápad na období 2007-2013. Operační program Životní prostředí také zavádí opatření na obnovu opuštěných těžebních oblastí jako jednu ze svých priorit a samozřejmě i oboustranně prospěšnou spolupráci nejen mezi státy, ale i mezi regionálními organizacemi.
Předsedající
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
