Návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2010 ve znění upraveném Radou (všechny oddíly) - Návrh opravného rozpočtu č. 10/2009 Evropské unie na rok 2009, oddíl III - Komise - Uvolnění prostředků z nástroje pružnosti: energetický projekt - Finanční rámec 2007-2013: plán evropské hospodářské obnovy, druhá revize (změna interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení) (rozprava) 
Předseda
Dalším bodem programu je společná rozprava o následujících zprávách:
zprávě, kterou jménem Rozpočtového výboru předložili pan Surján a pan Maňka, o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2010 ve znění upraveném Radou (všechny oddíly) (11902/2009 - C7-0127/2009 - a pozměňovacích návrzích č. 1/2010 (SEK(2009)1133 - 14272/2009 - C7 - 0215/2009), 2/2010 (SEK(2009)1462 - 16328/2009 - C7-0292/2009) a 3/2010 (SEK(2009)1635 - 16731/2009 - C7-0304/2009) k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2010,
zprávě, kterou jménem Rozpočtového výboru předložila paní Haugová, o návrhu opravného rozpočtu č. 10/2009 Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl III - Komise (16327/2009 - C7-0288/2009 -,
zprávě, kterou jménem Rozpočtového výboru předložil pan Böge, o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti: v souladu s bodem 27 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení,
zprávě, kterou jménem Rozpočtového výboru předložil pan Böge, na téma finanční rámec 2007-2013: plán evropské hospodářské obnovy, druhá revize (změna interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení) - C7-0305/2009 -.
László Surján
Děkuji vám za slovo, pane předsedo. Pane ministře, pane předsedo, kolegyně a kolegové, na samém počátku této rozpravy o rozpočtu musím říci, že svým vystoupením nechci ani tak zavdat příčinu k diskusi, jako vyjádřit poděkování. Rád bych poděkoval Radě a Komisi za plodnou spolupráci, která nám nakonec umožnila dospět k dohodě a nyní této sněmovně předložit v jistém smyslu společný návrh. Musím však poděkovat i jednotlivým skupinám v této sněmovně, neboť bez jejich spolupráce a schopnosti společně zastupovat hodnoty důležité pro Parlament a evropské občany by rozpočet vůbec nebylo možné sestavit.
Byl jsem před rokem pověřen funkcí zpravodaje pro rozpočet na rok 2010. Okamžitě jsme zahájili práce na formulování politických očekávání a směrů Parlamentu. Parlament projednával tyto otázky na jaře letošního roku. Bylo mimořádně důležité, také s ohledem na budoucnost, aby bylo přijato rozhodnutí, z nějž by bylo možné se poučit, neboť od předběžnému návrhu rozpočtu nás dělilo několik měsíců. Řečeno jinak: Komise byla o stanovisku Parlamentu informována, a více nebo méně je při přípravě předběžného rozpočtu i zohlednila.
Myslím si, že bychom z hlediska načasování měli i v následujících letech postupovat stejně. Čeho jsme tím chtěli dosáhnout? Věděli jsme, že evropské hospodářství je v krizi. Cítili jsme, a cítíme dodnes, že tento rozpočet musí v řešení krize hrát klíčovou úlohu. Diskutovali jsme o této otázce s Radou, neboť jiným nasnadě ležícím řešením krize je to, abychom snížili naše výdaje na Evropu. Není to řešení, v dané situaci však může pomoci. Budeme-li zde vynakládat peníze moudře a klást velký důraz na řádné využití zdrojů, potom se rozpočet EU nemusí jevit jako přítěž, nýbrž jako součást řešení krize. Chtěli jsme v této souvislosti, aby se například zvýšila konkurenceschopnost prostřednictvím programů výzkumu a vývoje. Chtěli jsme také položit základy pro společnou energetickou politiku a přispět k ní.
Na tyto účely bylo vyčleněno více než 11 miliard EUR. Chtěli jsme povzbudit hospodářství, především prostřednictvím politiky soudržnosti. Tento nástroj má k dispozici 36 miliard EUR. V průběhu roku se ukázalo, že s vážnými problémy se potýká například odvětví mlékárenské výroby, a to nikoli v důsledku obecné hospodářské krize. Parlament však považoval za důležité se za zemědělce postavit, což vedlo k vytvoření fondu pro mléčné produkty v objemu 300 milionů EUR. Nejedná se sice o stálý fond, v každém případě to ale představuje navýšení o 300 milionů EUR. Díky celkovým disponibilním finančním prostředkům ve výši zhruba 750 milionů EUR lze mlékárenství poskytnout více pomoci. Parlament by však teď také chtěl zdůraznit, že tuto pomoc musí provázet důkladné zhodnocení problémů odvětví mlékárenské výroby a jeho restrukturalizace.
Současně jsem se museli vyrovnat s tím, že náš manévrovací prostor byl nedostatečný. Některé okruhy nemají stanoveny rezervy, a proto bude nevyhnutelný přezkum víceletého finančního rámce v polovině období. Je to skutečně velmi potřebné, a stejně tak je velmi potřebné, aby členské státy využívaly prostředky, které mají k dispozici, cíleněji a obezřetněji za účelem povzbuzení růstu. Jedině tehdy se budeme moci podívat evropským občanům a daňovým poplatníkům přímo do očí, neboť jsou to jejich peníze, které ve snaze o účinnější a úspěšnější fungování EU vynakládáme.
Vladimír Maňka
Vážený pane předsedo, vážený pane komisaři, vážený pane ministře, kolegyně a kolegové, dnes se nemusím obávat, že bych něco důležitého ze své zprávy nestihl říci. Vše, co jsme s mými kolegy a spolupracovníky celý rok připravovali, jsme již v Rozpočtovém výboru, v plénu, ale i v dohodovacích řízeních či v třístranných jednáních dostatečně prodiskutovali. A co je nejdůležitější, vše má v tomto Parlamentu dostatečnou podporu.
Když jsme na začátku tohoto roku zahájili práce na přípravě rozpočtu, byl jsem sám zvědavý, kam až mi moji poradci, koordinátoři či politická skupina dovolí zajít - kdy už mi někdo řekne, že jsem zašel příliš daleko. Viděl jsem mnohé rezervy a nedostatky, které jsem chtěl řešit. Další rezervy a podněty ke zlepšení vyplynuly z desítek setkání s nejvyššími představiteli institucí, generálními řediteli sekcí a dalšími pracovníky.
Zaměstnanci institucí sami začali přicházet s informacemi či podněty. Cítil jsem, že doufají a věří, že je můžeme společně vyřešit. Na jedné straně mne těšilo, že projevili takovou důvěru a přišli, na druhé straně by mě těšilo, kdyby si jejich názory dokázal vyslechnout a problémy vyřešit jejich přímý nadřízený.
Domnívám se samozřejmě, že většina útvarů odvádí kvalitní a profesionální práci, avšak právě teď a na tomto místě chci zdůraznit význam personální práce. Na základě prokázaných nedostatků se nám podařilo uskutečnit více systémových kroků. Všechno však nemůže objevit a řešit zpravodaj ani generální tajemník Evropského parlamentu ani nejvyšší představitel kterékoli evropské instituce.
Proto velmi vítám shodu dosaženou v dohodovacím řízení s vedením Evropského parlamentu o uskutečnění organizačního auditu. Evropský parlament příští rok poprvé v historii provede funkční audit dvou svých důležitých útvarů - generálního ředitelství INLO a bezpečnostní služby. Cílem je dosáhnout účinnějšího využívání zdrojů.
Ze všech orgánů přistoupil v minulosti na externí kontrolu své práce jen Účetní dvůr. Výsledek přinesl své ovoce. Účetní dvůr dokázal snížit své administrativní náklady a dosáhl vyšší míry produktivity práce.
Chtěl bych ocenit vysokou profesionalitu švédského předsednictví. Již v dubnu, než začalo de iure vykonávat svůj mandát, jsme se setkali s panem Hansem Lindbladem a jeho spolupracovníky. Velmi rychle jsme se shodli na prioritách a společně se nám podařilo nalézt racionální prvky a východiska.
Dnes předkládáme v plénu společné prohlášení k politice budov, která je důležitou položkou správních výdajů institucí. Věřím, že se nám společně podařilo nastartovat proces, který přinese úspory nákladů v této oblasti.
Dámy a pánové, jen společným úsilím na evropské úrovni dokážeme čelit největším výzvám 21. století - klimatickým změnám, rizikovým a drahým surovinám a energiím, hospodářské globalizaci či hrozbám pro naši bezpečnost. Má-li Evropa tyto problémy zvládnout, musí mít k dispozici účinné a komplexní nástroje. Takové nástroje nám přináší Lisabonská smlouva. V první fázi účinnosti této Smlouvy musí mít Evropská unie k dispozici odpovídající finanční prostředky, aby mohla provést nové politiky.
Přestože je dnešní rozprava k rozpočtu Evropské unie na rok 2010 v tomto roce skutečně poslední, práce obou zpravodajů na rozpočtu z důvodu provádění Lisabonské smlouvy nekončí a bude pokračovat ještě minimálně tři měsíce. Věřím, že výsledky této práce přinesou úspěch.
Jutta Haug
zpravodajka. - (DE) Pane předsedo, pane úřadující předsedo Rady, pane komisaři, už když jsme v prosinci loňského roku vedli rozpravu o rozpočtu na tento rok, uvědomovali jsme si, a v rozpravě jsem to jako hlavní zpravodajka pro rozpočet na rok 2009 zmínila, že dopad krize finančních trhů a její následky na reálnou ekonomiku dolehnou na všechny členské státy. A právě to se stalo.
Parlament a Rada se v dubnu 2009 dohodly na financování první části hospodářských stimulů, které Komise navrhla. Abychom mohli zpřístupnit 2,6 miliardy EUR, museli jsme provést tzv. menší revizi finančního výhledu. Jak bychom jinak mohli vzhledem k přísným rozpočtovým omezením finanční prostředky nalézt? Bylo určeno, že zbývající 2,4 miliardy do celkové výše 5 miliard EUR budou nalezeny letos na podzim. Taková je momentálně naše situace. Podzim je tu, a protože Parlament a Rada dospěly stran rozpočtu na rok 2010 k citlivé dohodě, našli jsme řešení. K tomuto řešení výrazně přispívá i rozpočet na rok 2009.
Doplňkový a opravný rozpočet na rok 2010 krátí položky plateb o více než 3,4 miliardy EUR. V souladu s tím budou o téměř 1,5 miliardy EUR sníženy i rezervy nevyužitých oblastí v různých okruzích. To vše se týká rozpočtu na rok 2009, který sestává z 133,8 miliard EUR v položkách závazků a 116,1 miliard EUR v položkách plateb, a není tedy nijak nadměrný. Podíváme-li se na rozpočtové linie, ve kterých Komise nezbytné finanční prostředky nalezla, je nanejvýš zřejmé, že Komise zkrátka nebere vážně usnesení rozpočtového orgánu.
Ráda bych Parlamentu připomenula, že v roce 2008, když jsme přijímali rozpočet na rok 2009, byly naše priority mimo jiné konkurenceschopnost Evropské unie, růst a zaměstnanost. Proto jsme vyčlenili více peněz, než navrhovala Komise, na rozpočtové linie, které podporují sociální rozměr tím, že vytvářejí větší počet kvalitnějších pracovních míst a podporují malé a střední podniky. Bohužel se však právě tyto rozpočtové linie v důsledku přesunů a opravných rozpočtů plení nejvíce. Bylo by příliš žádat, aby Komise provedla usnesení Parlamentu a Rady a snažila se zajistit, aby se peníze dostaly na zamýšlená místa, kde budou mít pozitivní dopad? Návrh rozpočtu, který nám Komise předložila, nebyl ani přesně vypočítán ani pečlivě odhadnut. Měli jsme v roce 2009 více než padesát přesunů a vzniklo deset doplňkových a opravných rozpočtů. Není možné hovořit v této souvislosti o rozpočtové přesnosti a jednoznačnosti - a tento stav se musí zlepšit.
Naši kolegové ve specializovaných výborech musí v průběhu finančního roku věnovat větší pozornost zprávám Komise o provádění a Komise musí konečně dostát své pověsti, které se stále těší, tj. pověsti efektivního evropského správního orgánu. Věřím, že na dosažení tohoto cíle budeme spolupracovat všichni.
Reimer Böge
Pane předsedo, dámy a pánové, na základě dohody o rozpočtu na rok 2010 hovoříme o 141,4 miliardách EUR v položkách závazků a 122,9 miliardách EUR v položkách plateb.
Nejprve bych rád velmi vřele poděkoval oběma zpravodajům za jejich úsilí a dále bych chtěl v této souvislosti uvést, že vše, co právě řekla o rozpočtu na rok 2009 paní Haugová, je naprosto pravdivé.
Když se na tato čísla podíváme, je patrné, že do platebního stropu víceletého finančního rámce zbývá 11,2 miliardy EUR. Znamená to, že v případě potřeby a pokud bude existovat politická vůle, skýtá nám víceletý finanční rámec i určitou rezervu v rámci schválených limitů.
V uplynulých letech jsme již při několika příležitostech nalezli řešení pro nutné změny hospodářského a politického prostředí, kterých se dosáhlo různými změnami rozdělení, opakovaným stlačováním rezerv a vícenásobnými revizemi. Tyto nástroje máme k dispozici, ale ve spojení s tím, co jsme učinili v rámci roku 2010, se určitě dotýkají hranic svých možností. To se týká i okruhu 2, kde manévrovací prostor po roce 2010 i vzhledem k možným rezervám bude mnohem menší, a ve skutečnosti by neměl být vůbec žádný.
Dnes jsme začlenili do těchto dohod druhou část finančních prostředků ve výši 2,4 miliardy EUR pro tzv. balíček hospodářské obnovy. Financovat druhou polovinu ve výši 2,4 miliardy EUR v roce 2010 a neodkládat její část na rok 2011 byl správný krok. Pochopitelně balíček hospodářské obnovy to nebyl. Ve skutečnosti byly provedeny jen doplňkové politické priority týkající se energetiky a zavedení širokopásmového připojení ve venkovských oblastech.
Využití nástroje pružnosti nám umožnilo nalézt dalších 120 milionů EUR na energetické projekty a 75 milionů EUR pro jadernou elektrárnu Kozloduj. Rád bych upozornil Komisi, že způsob, jakým byla tato záležitost řešena, byl velmi podivný, a musím také na tomto místě jasně uvést, že celá věc tím nekončí. Očekáváme celkovou částku ve výši 300 milionů EUR. V této souvislosti také doufáme, že zahrnete finanční prostředky, které mají být pro rozvoj jaderné elektrárny ještě nalezeny, do přezkumu rozpočtu v polovině období a nebudete financovat tento rozvoj tím, že budete dále škrtat v kategorii 1 B. Je důležité to zde uvést zcela jasně.
Nakonec jsme provedli i revizi nevyužitých prostředků z roku 2009, čímž bylo možno na energetiku získat celkem 1,9 miliardy EUR, a dalších 420 milionů na širokopásmový internet v kategorii II.
Na tomto místě bych rád uvedl, že rozhodnutí o této celkové částce bylo správné, musíme si však v současné době také jasně říci, že naším dalším úkolem je plnění rozpočtu na základě Lisabonské smlouvy. Nemůžeme samozřejmě čekat až na rok 2014, neboť v té době budeme čelit dalším politickým prioritám, jež bude Evropská unie nucena řešit jako součást globalizačního procesu, a dalším novým výzvám.
Usnesení, které bude předloženo ve čtvrtek, jasně uvádí, že vyzýváme novou Komisi, aby co nejdříve zveřejnila zprávu o provádění interinstitucionální dohody stanovenou dohodami. Zároveň, a na to bych chtěl obzvláště položit důraz, se Komise musí zavázat, že přizpůsobí, přezkoumá a změní současný víceletý finanční plán 2007-2013 a prodlouží jej až do let 2015-2016. Kromě toho musí zahájit proces zpracování příštího víceletého finančního rámce tak, aby bylo možné o tomto pozdějším finančním rámci vést včasnou otevřenou a veřejnou rozpravu.
To je úkol pro novou Komisi, a my samozřejmě využijeme slyšení i rozprav během příštího čtvrtletí, abychom Komisi i Radu důrazně vyzvali, aby se těmito politickými prioritami zabývaly. Je před námi vzrušující období.
Hans Lindblad
úřadující předseda Rady. - (SV) Pane předsedo, je mi nesmírnou ctí, že se mohu účastnit vaší dnešní rozpravy. Rozpočtový proces na rok 2010 byl náročný a jsem potěšen, že během dohodovacího řízení, které se konalo v polovině listopadu, bylo mezi našimi orgány dosaženo dohody. Tato dohoda slouží dvěma odlišným, ale stejně důležitým cílům.
Na jedné straně vytváří rámec pro sestavení rozpočtu na rok 2010 s cílem zajistit co nejhladší fungování Evropské unie a to, že politiky budou provedeny tak, jak chceme, a současně zabezpečuje kontrolovaný nárůst plateb, zejména za současných podmínek, jimž naše členské státy čelí. Na druhé straně poskytuje mimo jiné úplné finanční krytí pro druhou část plánu obnovy. To je významný příspěvek Evropské unie ke zvládnutí současné hospodářské a finanční situace.
Rád bych také vyjádřil spokojenost Rady s dohodou, které jsme dosáhli ve společné zahraniční a bezpečnostní politice. Myslím si, že rozpočet na rok 2010 jako celek představuje vyvážený kompromis mezi potřebnou rozpočtovou kázní a řádným finančním řízením na straně jedné a naši povinností splnit očekávání občanů na straně druhé. Rozpočet také představuje kompromis mezi různými politickými skupinami, různými členskými státy a mezi různými zájmy Rady a Parlamentu.
Není to rozpočet zcela podle počátečních představ Rady, neodpovídá úplně ani tomu, co si přál na počátku Parlament. Považuji jej však za dobrý kompromis, který naše cíle a priority vyvažuje tím nejlepším možným způsobem. V této souvislosti bych rád řekl, jak jsem pyšný na to, že se nám, jinými slovy Parlamentu a Radě jakožto rozpočtovému orgánu, s velkou pomocí Komise podařilo projevit nezbytnou schopnost vést a smysl pro odpovědnost a že jsme v listopadu dospěli k obecné dohodě. V souvislosti se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost to myslím vysílá dobrý signál.
Bez naší společné snahy by to nebylo možné, každá ze zapojených stran sehrála svou roli. Nebylo by to možné ani bez vynikající a konstruktivní atmosféry, jež byla, dle našeho názoru, pro celý proces příznačná. Proto bych rád při této příležitosti poděkoval předsedovi Rozpočtového výboru panu Lamassouremu, který v úloze vyjednavače ukázal svou vynikající kvalifikaci a vystupoval energicky a otevřeně. Dále bych chtěl poděkovat oběma zpravodajům - panu Surjánovi a panu Maňkovi - za konstruktivní spolupráci a vyjádřit svou vděčnost kolegům v Radě Ecofin. A především bych chtěl poděkovat panu komisaři Šemetovi, kterému se podařilo beze zbytku naplnit svou úlohu čestného zprostředkovatele.
V neposlední řadě bych rád poděkoval všem pracovníkům našich tří orgánů, jejichž profesionální přístup toto vše umožnil.
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Pane předsedo, jsem velmi rád, že mám příležitost vystoupit zde v Parlamentu předtím, než dokončí své druhé čtení čtvrtečním hlasováním o rozpočtu na rok 2010 a opravném rozpočtu č. 10/2009, který přispěl k úspěšnému výsledku ročního rozpočtového procesu.
Jednání o rozpočtu na rok 2010 vyžadovala pro dosažení našeho společného cíle na obou stranách kompromisy a - dovolím si říci - i oběti. To by nebylo možné bez konstruktivní a odpovědné úlohy Evropského parlamentu a Rady během vyjednávání.
Chtěl bych zdůraznit čtyři hlavní body.
Zaprvé mi dovolte poukázat na některé klíčové prvky výsledku dohodovacího řízení. Po přijetí společného prohlášení, které bylo schváleno v dubnu loňského roku, jsme věděli, že musíme zajistit jemnou rovnováhu, abychom nalezli stále nedořešený zdroj k pokrytí 2,4 miliard EUR na plán evropské hospodářské obnovy. Financování bylo možné jen prostřednictvím vyrovnávacího mechanismu a s využitím všech existujících rozpočtových prostředků ve víceletém finančním rámci. Jednalo se o skutečně těžkou překážku.
Navzdory této těžké překážce se nám podařilo financovat plán hospodářské obnovy beze zbytku v rámci roku 2010, a jak uvedl hlavní zpravodaj, shodnout se na rozpočtu EU, jenž může být jedním z nástrojů, které nám pomohou překonat hospodářskou krizi.
Myslím si, že v těchto obtížných dobách je signál občanům ještě silnější, neboť se nám, s výraznou podporou Parlamentu, současně podařilo reagovat na nečekané specifické potřeby výrobců mléka.
V neposlední řadě uznaly obě složky rozpočtového orgánu, že je v roce 2010 potřebné poskytnout prostřednictvím nástroje pružnosti další pomoc bulharskému úsilí v souvislosti s odstavením jaderné elektrárny Kozloduj.
Pokud jde o rezervy, dovolte mi poděkovat Parlamentu, a především hlavnímu zpravodaji panu Surjánovi, že vzali ohled na vyjádření poskytnuté Komisí v reakci na první čtení v Parlamentu v tzv. dopisu o proveditelnosti změn v rozpočtu.
Díky tomu byly výrazně sníženy rezervy zadané do návrhu rozpočtu na rok 2010 v době prvního čtení v Parlamentu.
Za třetí bych rád zdůraznil, jak důležitý byl hladký přechod na Lisabonskou smlouvu. Rozpočtový proces má nyní definitivně svůj základ v Lisabonské smlouvě. Přes všechny nejasnosti spojené se vstupem nové Smlouvy v platnost jsme byli schopni zajistit hladký přechod na nový právní rámec.
Před námi leží období, které bude výzvou pro všechny orgány, protože pro ně bude znamenat změny v přístupu a chování, což s sebou přinese potřebu těsnější spolupráce od samého počátku rozpočtového procesu. Komise je připravena hrát svou úlohu a sbližovat postoje v novém dohodovacím výboru, a přitom respektovat práva obou složek rozpočtového orgánu stejnou měrou.
Dnes víme, že toho zbývá ještě hodně udělat, pokud mají být zavedeny všechny nové právní nástroje, jež vyplývají ze vstupu Smlouvy v platnost. Přesto bych chtěl dodat, že tím, že jsme mohli stavět na loajální interinstitucionální spolupráci, která se v posledních dvou desetiletích neustále rozvíjela, se nám podařilo dohodnout se na řadě přechodných opatření, která umožní, aby rozpočet na rok 2010 efektivně fungoval.
A konečně je tu opravný rozpočet č. 10/2009, revize finančního rámce a uvolnění prostředků z nástroje pružnosti. Beru v potaz, že Parlament také souhlasil s přijetím návrhů na revizi víceletého finančního rámce a, jak už tu bylo zmíněno, návrhů stran nástroje pružnosti a opravného rozpočtu č. 10.
Rád bych panu zpravodaji Bögemu poděkoval, že podporuje výsledky dohodovacího řízení. To vše dokazuje, že k dosažení našeho cíle jsme dokázali maximálně využít nástrojů, které stávající interinstitucionální dohoda nabízí.
Dále bych rád vyjádřil své poděkování zpravodajce pro rozpočet na rok 2009 paní Haugové za její celoroční práci na realizaci rozpočtu na rok 2009 a její podporu opravnému rozpočtu č. 10/2009, který je součástí "balíčku" spojeného s revizí víceletého finančního rámce a financováním plánu hospodářské obnovy.
Vyslechl jsem si vaše kritické poznámky ke Komisi o potřebě zlepšení jejího výkonu při nakládání s rozpočtem.
Opravný rozpočet na tento rok předpokládá snížení položek plateb o 3,2 miliardy EUR, což je mnohem méně než loňských 4,9 miliard EUR a představuje to nepochybně zlepšení v plnění rozpočtu, který po navrženém snížení dosahuje na rok 2009 výše 113 miliard EUR.
Je zde však stále co zlepšovat a mohu vás ujistit, že Komise udělá vše, co je v jejích silách, aby byly schválené rozpočtové prostředky v roce 2010 využity co nejlépe.
Co se týče zjednodušování postupů, aby se zrychlilo uskutečňování výdajů, lze tuto cestu prověřit, osobně se však domnívám, že je třeba důsledně dbát na vyváženost mezi skutečným zjednodušením a potřebou splňovat pravidla, aby byly chráněny finanční zájmy EU.
Ještě jednou bych rád vyjádřil své poděkování parlamentnímu vyjednávacímu týmu, a především předsedovi Rozpočtového výboru panu Lamassouremu a zpravodajům pro rozpočet na rok 2010 panu Surjánovi a panu Maňkovi.
Chci také poděkovat vyjednávacímu týmu Rady, a především panu ministru Lindbladovi za konstruktivní práci v tomto rozpočtovém procesu.
Věřím, že konstruktivní a produktivní bude i dnešní rozprava a že vyústí v kladné hlasování o rozpočtu na rok 2010 ve čtvrtek.
José Manuel Fernandes
Pane předsedo, dámy a pánové, tento rozpočet reaguje na hospodářskou krizi a silně se zaměřuje na evropské občany. Je to rozpočet, který je navržen s cílem bojovat proti nezaměstnanosti a nastartovat hospodářství. Proto má prioritu plán evropské hospodářské obnovy, který bude v nadcházejícím roce financován 2,4 miliardami EUR. Je třeba rovněž uvést, že podporujeme hospodářskou obnovu, když zvyšujeme položky plateb hlavních rozpočtových okruhů.
Co se týká nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých, upozorňuji na návrh přezkoumat program Erasmus. Vítáme skutečnost, že byla odvětví mlékárenské výroby přidělena dodatečná podpora ve výši 300 milionů EUR, trvám ale na tom, že by měl být vytvořen samostatný rozpočtový okruh k zavedení stálého fondu pro toto odvětví.
Rovněž je podle nás velmi důležité, aby byl přezkoumán současný víceletý finanční rámec 2007-2013 s cílem rozšířit jej na finanční roky 2015-2016. Musím upozornit na to, že boj se změnou klimatu a energetická bezpečnost představují priority EU, které v rozpočtu na prominentních místech nefigurují. Co se týká rozpočtů pro Parlament a další orgány, které jsou nyní předloženy ke druhému čtení, jedná se o rozpočty, které jsou totožné s těmi, jež jsme schválili v prvním čtení.
Skupina Evropské lidové strany (Křesťanští demokraté) opakuje, že nejdůležitější jsou zásadovost a transparentnost, a proto podporuje dlouhodobou politiku budov, rozpočet s nulovým základem na počátku každého volebního období a analýzu nákladů a přínosů politik, jako je komunikační politika Parlamentu. Pokud jde o nové požadavky, které vyvstaly se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, podporujeme kvalitu v tvorbě právních předpisů a k dosažení tohoto cíle požadujeme přiměřené zdroje.
Göran Färm
Pane předsedo, rád bych všem zúčastněným velmi poděkoval. Tato jednání přinesla výsledky. Před druhým čtením zbývá vyřešit už jen málo problémů a všechny dotčené strany se na dosažení tohoto stavu konstruktivně podílely.
I když to trvalo dlouho, bylo pro nás velmi důležité, aby se podařilo financovat plán hospodářské obnovy, aniž bychom řešení odkládali na pozdější dobu. Potěšilo nás, že Rada nakonec přijala náš názor, že řešení vyžaduje nové peníze a využití "nástroje pružnosti" tak, jako tomu bylo v případě elektrárny Kozloduj.
Přesto mě postoj Rady a švédského předsednictví k některým otázkám nadále překvapuje. Například jsem nečekal, že se najdou odpůrci návrhu Parlamentu, aby vlastní nové peníze obdržela strategie pro Baltské moře. Jsem však spokojený, že i tento bod byl Parlamentem připuštěn. Druhá věc, která mě překvapuje - a dosud není zcela vyřešena - je program Progress a nový nástroj pro mikroúvěry. Z pohledu Parlamentu je tento projekt založen na myšlence, že by EU měla zvýšit investice do inovací s cílem řešit sociální vyloučení a nezaměstnanost. Zdálo by se to jako skutečně důležité vzhledem k tomu, že rok 2010 je evropským rokem sociální integrace. Není pak snadné pochopit důvod, proč Rada a švédské předsednictví, jak se zdá, až do hořkého konce bojovaly tak usilovně za to, aby byly finance na nový nástroj pro mikroúvěry získány prostřednictvím krácení zdrojů v programu Progress.
Mám v této souvislosti přímou otázku na švédské předsednictví.
Proč v situaci, kdy existuje vysoká míra nezaměstnanosti a stále se zvyšuje sociální vyloučení, kdy máme obrovské problémy v oblasti integrace, a přitom program Progress funguje skutečně velmi dobře, Rada vytrvale požaduje škrty v tomto programu?
Výsledky letošních jednání o rozpočtu jsou takové, že téměř všechny nové priority bude nutné financovat změnami limitů stanovených v dlouhodobém rámci a použitím nástroje pružnosti. Nezbývají téměř žádné rezervy. Tento rámec bude platit ještě další tři roky, a takovéto podmínky po tak dlouhou dobu jsou zcela nepřijatelné.
Mám proto na Komisi i Radu další otázku.
Jaký je váš postoj k požadavku Parlamentu na urychlenou a důkladnou revizi finančního rámce na období 2011-2013?
Jsme přesvědčeni, že pokud nedojde k žádné změně, budou jednání o rozpočtu na zbývající tři roky problematická, zvláště zvážíme-li například to, že nás čeká další kolo rozšiřování a že stojíme tváří v tvář novým velkým výzvám v oblasti změny klimatu. Podle mého názoru by měla platit zásada, že na nové úkoly by měly být přiděleny nové prostředky. Tato zásada obvykle platí na vnitrostátní úrovni a v rámci EU by se měla použít též. Budu velmi vděčný za vaše názory v této věci.
Anne E. Jensen
Pane předsedo, dovolte, abych poděkovala panu Surjánovi za pozitivní výsledek těchto jednání. Podobně jak již učinili jiní, bych i já chtěla vyjádřit svou spokojenost nad tím, že v Parlamentu jsme byli schopni zachovat v druhém čtení naše důležité priority, i když určité škrty jsme v souladu s dohodou, kterou jsme uzavřeli s Radou, provést museli. Kromě investic do energetiky v rámci plánu hospodářské obnovy se nám také podařilo vyčlenit další finanční prostředky pro rozpočtové okruhy zaměřené na výzkum a inovace v energetice. Podařilo se nám zabezpečit naše pilotní projekty a přípravné činnosti, což jsou nové iniciativy podněcované Parlamentem, a osobně bych ráda dodala, že naši skupinu Aliance liberálů a demokratů pro Evropu potěšilo, že se nám podařilo zajistit finanční prostředky pro strategii pro Baltské moře.
A stejně jako ostatní bych i já chtěla upozornit na dvě věci. Zaprvé na nedostatečnou pružnost - v této souvislosti bych byla ráda, aby pan Šemeta, který samozřejmě bude v Komisi pokračovat na jiné pozici, vzal na vědomí, že onen přezkum rozpočtu v polovině období skutečně potřebujeme, a chtěla bych, aby to Komise - nová Komise - nebrala na lehkou váhu. Zadruhé se musíme na věci řádně podívat a ptát se sami sebe, zda potřebujeme v tomto rámci zakotvit nějaké nové priority. Existují nějaké programy, které nefungují příliš dobře? Mohou být priority změněny ve stávajícím rámci, nebo musíme revidovat rámec samotný? Samozřejmě jsme v situaci, kdy jsem zdroje měli na dosah ruky, neboť ze začátku bylo ve víceletém finančním rámci dost peněz vyčleněno na zemědělství. Ty však už k dispozici nemáme, a situace se, jak upozornil pan Böge, bude komplikovat. Nyní přichází okamžik pravdy. Příštích několik let, kdy budeme potřebovat pružnost, bude velice, velice náročných, pokud se nám nepodaří ministry financí přesvědčit, aby poskytli více peněz - a to bude podle mého názoru v současných ekonomických podmínkách složitější než jindy.
Je tu ještě další otázka, kterou bych ráda zdůraznila, a chci vás, pane Šemeto, požádat, abyste i ji ve své další práci zohlednil. Pan Maňka odvedl kvalitní práci v otázce administrativních výdajů, a teď nám velmi populističtí politikové říkají, že nesmíme pracovníkům EU zvýšit plat, i když vlastně mají na toto zvýšení nárok. Pokud jde o mou skupinu, nechceme porušení platných dohod. Jestliže jsou lidé se systémem nespokojení, musí systém změnit. Nemá smysl být prostě nespokojený s výsledkem zavedeného systému. Myslím si, že existují dobré důvody, proč přezkoumat podmínky zaměstnanců EU, a v prvé řadě také to, zda pravidla, která používáme pro služební systém v rámci EU, nabízejí i příležitosti vést, kterých musíme v zájmu dosažení účinného provádění politik EU dosáhnout. Od Kinnockovy reformy uběhlo už mnoho let. Rozšíření proběhlo před pěti roky. Nastal čas ještě jednou věci přezkoumat. Chtěla bych, abyste o tom, pane Šemeto, přemýšlel.
Helga Trüpel
Pane předsedo, pane komisaři, pane Lindblade, dámy a pánové, skupina Zelených / Evropské svobodné aliance si rovněž myslí, že rozpočet na rok 2010, který jsme dojednali a schválili, je rozumným kompromisem. Na počátku diskusí o rozpočtu existovalo několik otevřených otázek a mezer, na které nebylo finanční krytí. Tyto problémy byly nyní víceméně vyřešeny. Parlament zaplatí na zaplnění těchto mezer jednu třetinu a Rada dvě třetiny, takže z našeho pohledu se jedná o rozumný kompromis, a jsme schopni zahájit nový rok.
Dovolte mi však, abych se na úvod zabývala problémem týkajícím se struktury a nepružnosti evropského rozpočtu. O souvisejících politických symptomech jsme už slyšeli. Ze skutečnosti, že v roce 2009 došlo k padesáti přesunům a vzniklo deset opravných rozpočtů, musí být každému zřejmé, že dlouhodobé cíle tohoto rozpočtu, jeho přísná omezení a pevná struktura, jsou zjevně zastaralé. Chceme-li, aby se věci do budoucna změnily, musíme všichni společně na změně pracovat.
Proto se nyní zaměřím na otázky chystaného návrhu přezkumu. Rozpočet, který přijímáme, je rozpočtem pro období krize. To bylo motto, s nímž přišel pan Surján. Krizí se v této souvislosti rozumí jak krize finanční, tak hospodářská. Protože ale stále ještě probíhá konference v Kodani, ráda bych doplnila následující poznámku. Je jisté, že stojíme tváří v tvář krizi, která ohrožuje samotnou naši existenci, jinak řečeno, před problémem, zda my, čímž myslím všechny obyvatele světa, dokážeme naši planetu zachránit a omezit globální oteplování na 2°C. K dosažení tohoto cíle musíme všichni jednat svorně, pokud jde o naše rozpočty, naše řízení zdrojů a to, jak žijeme a spravujeme naše finance. Musíme přejít na obnovitelné zdroje energie. Musíme podstatně snížit naše emise CO2. Musíme se stát nízkouhlíkovou ekonomikou. Musíme samozřejmě vynakládat mnohem více peněz na výzkum v oblasti udržitelnosti, nových materiálů a nových výrobků. To je jediná cesta, jak vytvořit nová pracovní místa.
Musíme to udělat tak, aby z toho těžil evropský vnitřní trh, a tak, abychom vytvořili pro Evropskou unii na světovém trhu zelených technologií a výrobků šetrných k životnímu prostředí nové příležitosti. Je to naše jediná naděje, jak přesvědčit občany Evropy, že evropský projekt má budoucnost. Současně to znamená, že členské státy a Evropská unie musí společně více investovat do vzdělávání. To je nepochybně hlavní zdroj, který v Evropské unii máme. Musíme vzdělávání podpořit úplně jinak, tak aby naši mladí lidé měli příležitosti v Evropě i po celém světě.
Ráda bych dodala ještě jednu věc. Musíme zásadně změnit rovněž naši zemědělskou politiku a naše vývozní dotace pro zemědělské produkty a zaměřit se na strukturální fondy. I ty musí projít výraznou změnou, co se týče obnovy starých budov a politiky udržitelné dopravy. Co tím chci říci? Rozpočet na rok 2010 představuje krok správným směrem, to ale v žádném případě nestačí. Naše skupina Verts/ALE zavedla pojem "zelený nový úděl", neboť jsme přesvědčeni, že pouze společné úsilí členských států, Komise a Evropského parlamentu v duchu Evropy vytvoří politickou sílu a odhodlání provést zásadní změny, přeměnit naše hospodářství a vytvořit nová pracovní místa.
Jen v případě, že dokážeme vytvořit politickou sílu k provedení skutečných změn, podaří se nám ve stejném duchu změnit evropský rozpočet i rozpočty vnitrostátní. Co se týče konference v Kodani, snad v příštích letech dokážeme uvolnit finanční prostředky, které umožní chudým zemím, zejména v subsaharské Africe, aby zavedly nové modely růstu. Je důležité, aby neopakovaly naše chyby, ale abychom všichni spolupracovali - průmyslové společnosti, nově se rozvíjející ekonomiky i rozvojové země - na cestě k novému modelu soužití a novému typu hospodářství. To je jediný způsob, kterým můžeme zajistit úspěch v celé Evropě a v celosvětovém měřítku.
Lajos Bokros
jménem skupiny ECR. - Pane předsedo, rozpočet EU se potýká s mnoha strukturálními problémy. Je příliš rozsáhlý a nadále roste. Jsou v něm pro řadu položek zabudována automatická navýšení, zejména na provozní náklady na byrokracii, k nimž dojde bez jakéhokoli zjevného zlepšení výkonu na výstupu.
Obecně se předpokládá, že rozpočty budou zrcadlovým odrazem úvah o hospodářské politice. Rozpočet EU je výjimkou. Neprojevuje se v něm žádný konzistentní soubor společných hodnot. Namísto toho se pokouší ospravedlnit celoevropskou politiku neokeynesiánského řízení poptávky stále většími výdaji na velkou většinu položek, aniž jsou uplatněny příslušné strukturální reformy.
Vezměme si příklad Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Má být vynaloženo půl miliardy eur na zmírnění negativního dopadu globalizace. Přitom je pro členské státy problém sestavit rozumné návrhy za několik desítek milionů. Je to na jedné straně ohromné plýtvání vzácnými zdroji, na straně druhé je to výtečný příklad narušování pravidel tvůrčí destrukce v kapitalismu.
Rozpočtový výbor rozladila nová položka - náklady na odstavení jaderné elektrárny Kozloduj -, která byla zařazena na poslední chvíli. Bylo to známkou špatného plánování. Nejen náklady na odstavení elektrárny Kozloduj, ale dokonce i podpora výstavby nové elektrárny by však měly větší význam než utrácení v rámci fondu pro mléko takovýmto špatně načasovaným a neúčinným navýšením.
Byrokracie EU dosáhne nežádoucího a zbytečného zvýšení platů, jako by to snad bylo součástí prospěšného posílení poptávky. Jestliže EU bojuje s hlubokou recesí, jaká se objeví jednou za život, není zkrátka vhodné, abychom sami sobě a naší administrativě vytvářeli ochranný štít před negativními důsledky. Nebylo by vhodnější přijmout třeba i nominální snížení platů, a posílit tak zaměstnanost ve jménu evropské solidarity?
Znepokojující známkou nevhodného plánování je i vzrůstající nepoměr položek závazků a položek plateb v řadě případů. Vzhledem k tomu, že nemůžeme dopustit, aby došlo ke schodku, odsouváme další a další závazky do budoucna. To se rovná zadlužování budoucí EU a nevratnému podkopávání budoucího svobodného vynakládání prostředků.
Mnoho poslanců Evropského parlamentu se zaměřuje na výdaje na své protěžované projekty či na různé "malé domů". Rozpočet by ale neměl být využíván jako do minulosti zahleděný nástroj chránící status quo, naopak by měl směřovat kupředu k vybroušení institucionálního regulačního rámce EU, který by měl zase mířit k posílení jednotného trhu. Méně ochrany zájmů těch, kteří o této ochraně rozhodují, to je klíčem k tomu, aby se EU na světové scéně nedostala na druhou kolej.
Miguel Portas
jménem skupiny GUE/NGL. - (PT) Pane předsedo, dámy a pánové, podle mne nám v případě tohoto rozpočtu hrozí, že pro stromy přestaneme vidět les. Má otázka na vás, zcela otevřeně, zní: Kdyby nebyla žádná krize, byl by rozpočet výrazně jiný než teď? Všichni víme, že nikoli. To je hlavní problém. To je vlastně důvod, proč zpráva, o které ve čtvrtek budeme hlasovat, uznává, že Rada není připravena navyšovat prostředky, které jsou k dispozici na řešení krize, snižuje prostředky určené na strukturální fondy a Fond soudržnosti, právě když se krize objevila a je vážná, a opakuji, nepřikládá změně klimatu důležitost, jakou si zasluhuje.
Sama zpráva k tomu pak přidává další výtky, obdobné těm, jež přednesla paní Haugová. Znepokojující je například obrovský nepoměr mezi schváleným objemem výdajů a skutečnými platbami; výdaje zůstávají pod plánovanými limity; a v podstatě vůbec nevíme, zdali se to, co se vynaloží, vynaloží dobře. Jak může sněmovna vzhledem k tak zatracujícímu hodnocení rozpočet schválit? Existuje jediné vysvětlení: Parlament je slabým článkem rozpočtového orgánu. I děti vědí, že rozhoduje ten, kdo platí - a platí členské státy.
Dámy a pánové, hovoříme tu dnes také o budoucnosti, neboť do roka budou Evropané postaveni před problém nejrozsáhlejšího programu úpravy rozpočtu, co paměť ve všech členských státech sahá. Běžný občanům je to vcelku jasné: Když jedna krize končí, druhá začíná, tentokrát očividně, aby restrukturalizovala veřejné účty. Tato politika je nezodpovědná, a zatím v evropském rozpočtu udržuje nulový deficit. Těžkosti už nemohou nadále nést na svých bedrech ti, kdo je nesou vždy: nezaměstnaní, příležitostní pracovníci a důchodci snížením svých penzí.
Unie přestane být součástí problému, až když začne účty posílat na správné adresy. Dokud nezmizí zahraniční daňové ráje, nebudou zdaněny finanční transakce a nebudou vydány dluhopisy, nikdy se nám nepodaří zaútočit na krizi tím, co ji skutečně může ukončit: sociální spravedlností. Můžete se tedy na levici spolehnout, pokud jde o masivní, radikální revizi finančního výhledu do roku 2016 za účelem přerozdělení prostředků, nepočítejte ale s tím, že levice v růžových barvách vymaluje průměrný rozpočet, který neřeší sociální krizi ani neprojevuje potřebnou ctižádost v boji proti změně klimatu.
Marta Andreasen
jménem skupiny EFD. - Pane předsedo, návrh rozpočtu na rok 2010 pro druhé čtení oproti roku 2009 stále představuje 6% navýšení. To je snad návrh z jiné planety - planety, kde není finanční krize. Parlament od listopadového dohodovacího řízení stále hlasitě odsuzuje Radu, že zamítla navýšit financování programů v rámci velkolepého okruhu "Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost". Rada jistě ví až příliš dobře, jak se tyto prostředky využívají.
Parlament kritizuje Radu i za snížení v položkách plateb a odvolává se na to, že tak ke snížení nepoměru mezi položkami závazků a plateb rozhodně nedojde. Rada jistě ví až příliš dobře vědět, že tento nepoměr je způsoben neuvážeností a nedostatečnými konzultacemi, jež jsou pro rozpočtový proces příznačné. Účetní dvůr nedávno obrátil naši pozornost k tomu, že objem nevyplacených závazků činí v současnosti 155 miliard EUR - tedy 126 % stávajícího ročního rozpočtu. Říká vám to něco?
Parlament vítá navýšení administrativních výdajů - toto navýšení zahrnuje i platy poslanců. Je zvrácené, abychom hlasovali o zvýšení vlastních platů hrazených v plné výši z kapes daňových poplatníků, kteří v důsledku snižování vnitrostátních rozpočtů přichází o práci a sociální jistoty. Za současné situace bychom se měli jakéhokoli zvýšení zříci. Evropský parlament odmítá rozpočtové škrty, které Rada provedla ve strukturálních fondech a Fondu soudržnosti. Kolegové, uvědomujete si, že se jedná o oblasti, ve kterých Účetní dvůr objevil nejvyšší míru chyb? Domnívá se snad Evropský parlament, že bychom měli pumpovat více peněz do programů, o nichž s jistotou víme, že v nich dochází ke zneužití?
A dále, veřejnost by měla vědět, že tento rozpočet nepokrývá náklady na provedení Lisabonské smlouvy, které budou doplněny prostřednictvím opravných rozpočtů - tedy zadními vrátky. Mohli bychom se ptát, kolik to bude stát. "Co na tom?", zní odpověď. "Jsou to peníze daňových poplatníků". Již v říjnu jsem tu uváděla, že příspěvek britských občanů Evropské unii se zvýší ze 45 na 50 milionů GBP denně, zatímco britská vláda omezí veřejné služby, aby umožnila snížit vnitrostátní rozpočet o 12 miliard GBP. To je téměř stejná částka, jakou Spojené království přispívá Evropské unii. Není pochyb o tom, že tento rozpočet představuje zátěž, a nikoli cestu z krize.
Kolegové, naslouchejte svému svědomí a hlasujte proti tomuto rozpočtu.
Angelika Werthmann
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, bez ohledu na to, zda žijeme v městských oblastech, či na venkově, jsme všichni součástí informační a znalostní společnosti. Lidé, podniky a organizace, kteří dokážou využívat moderní informační technologie, mají značnou konkurenční výhodu. To však vyžaduje i uvolnění nezbytných finančních prostředků na rozvoj a rozšíření technické infrastruktury ve formě širokopásmového internetu, zejména ve venkovských oblastech. Zde se ke slovu dostává plán evropské hospodářské obnovy, a logicky to podporuje i Lisabonskou strategii.
Na evropské úrovni představuje klíčovou otázku pro současnost i budoucnost bezpečnost energie. Bulharsko rozhodlo okamžitě uzavřít jadernou elektrárnu Kozloduj. To bude stát stovky milionů eur, radioaktivní odpad nicméně zůstane trvalým rizikovým faktorem, který bude ohrožovat zdraví a bezpečnost budoucích generací. Zajímají mne skutečné externí náklady využívání jaderné energie a způsob, jak je vypočítat.
Je nejvyšší čas, abychom od výzkumu a propagace alternativních obnovitelných energetických technologií přikročili k jejich širšímu uplatnění. Společné prohlášení o politice budov zdůrazňuje, že je nutný střednědobý a dlouhodobý přístup k budovám. Z mého pohledu existují v této oblasti tři důležité prvky. Zaprvé mohou energeticky účinné budovy vést ke snížení emisí CO2 až o jednu třetinu. Zadruhé nesmí být za žádných okolností dále používány zdraví škodlivé stavební materiály, jako je například azbest. Zatřetí hlasuji vždy pro politiku, která je transparentní a kontrolovatelná, a to platí pro navrhování a plánování staveb také.
Alain Lamassoure
(FR) Pane předsedající, já bych zase chtěl s dohodou, jíž jsme dosáhli v dohodovacím řízení, vyjádřit spokojenost. Její dosažení vyžadovalo uvážlivost švédského předsednictví, účinné přispění Komise, kompetentnost našich zpravodajů a smysl zástupců politických skupin pro kompromis. Všem jmenovaným náleží dík.
Podle mne však není tato dohoda tou nejdůležitější zprávou. Hlavní akce tohoto týdne s ohledem na budoucnost evropského rozpočtu neprobíhá zde ve Štrasburku, nýbrž v Kodani. Tam se naši vedoucí představitelé států za dva dny dohodli na poskytnutí 2 400 000 000 EUR na financování tzv. pomoci EU pro znevýhodněné země postižené změnou klimatu, a toto je částka jen na rok 2010. Jako poslanci Evropského parlamentu bychom byli považováni za nezodpovědné, pokud bychom nedokázali provést škrty v rozpočtu EU ve výši 81 milionů EUR, a tady jsme svědky toho, jak se zničehonic objeví 2 400 000 000 EUR.
Tento výsledek vítám, žádný demokrat však nemůže přijmout postup, který je tak obskurní, že se vymyká jakékoli demokratické kontrole - všechny parlamenty, Evropský parlament i parlamenty vnitrostátní, budou postaveny před hotovou věc - a jenž má pro jednotlivé členské státy tak nespravedlivé důsledky, neboť některé budou platit dvojnásobek nebo trojnásobek toho co jiné, stejně bohaté státy.
Uvítejme však v prvé řadě toto: Naši hlavní představitelé států a vlád uznávají, že společné politiky EU nemohou nadále vystačit s rozpočtem omezeným na 1 % hrubého domácího produktu. Vytvářejí nový evropský rozpočet, avšak v jakési paralelní podobě. Spoléhám na novou Evropskou komisi a na španělské předsednictví, že nám pomohou položit základy nového rozpočtového hospodaření Evropy, o jehož potřebnosti v současné době nikdo nepochybuje.
Francesca Balzani
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, domnívám se, že na konci každého rozpočtového procesu, kdy je možné posoudit práci, kterou jsme odvedli, jako celek, je namístě položit si zcela upřímně otevřenou otázku: Je tento rozpočet užitečný?
Tento rozpočet je přechodový, odráží se v něm posun směrem k Evropě Lisabonské smlouvy, posun, který se odehrává v silné hospodářské a finanční krizi, která zasáhla celý svět. A proto je tento rozpočet ve dvou ohledech těžkopádný. Je potřeba, aby reagoval na krizi, a současně odrážel to, že v krizi jsou dostupné zdroje omezené. Musí pozitivně přispět k hospodářské obnově, ale také seškrtat, omezit a potlačit výdaje tam, kde je to možné.
Tento rozpočet poskytne na příští rok 141 miliard EUR. Není to o mnoho víc, než bylo k dispozici v roce 2009, bylo však vynaloženo hodně úsilí a obrovské množství práce na stanovení priorit a pro nasměrování dostupných zdrojů na aktuální priority. Pozornost se zaměřuje na dvě rozpočtové linie: konkurenceschopnost a životní prostředí. Konkurenceschopnost proto, že zahrnuje sociální politiky, politiky zaměstnanosti a delikátní výzvu strukturálních fondů, které dosud tvoří základ politik přerozdělování v rámci Evropy. Na tuto rozpočtovou linii bude vyčleněno na příští rok zhruba 65 miliard EUR.
Na životní prostředí, včetně zemědělské politiky, pak bude vyčleněna částka 60 miliard EUR. Rozpočet na rok 2010 se však vztahuje v prvé řadě k plánu hospodářské obnovy. Tomuto plánu se v minulém roce dostalo velké podpory, nebyl však v roce 2009 financován plně. Díky významnému úsilí o přesměrování zdrojů lze dnes alespoň 2,5 miliardy EUR investovat do energetické infrastruktury a širokopásmové sítě.
Současně však také byla věnována výrazná snaha přizpůsobit tento rozpočet Lisabonské strategii, poskytnout ještě více zdrojů, než poskytla v návrhu rozpočtu Komise na program Erasmus, na celoživotní vzdělávání, protože je zde otázka, kterou si musíme upřímně položit, a to, zdali je toto užitečný rozpočet, především však ale máme k dispozici základní měřítko: užitečnost rozpočtu musí být užitečností pro evropské občany.
Rozpočet musí být užitečný pro každého jednotlivého evropského voliče, a právě na základě této užitečnosti pro lidi musíme, domnívám se, zahájit a vést citlivou debatu o přezkoumání hranic dostupnosti a zdrojů, které chceme Evropě pro její politiky poskytnout.
Ivars Godmanis
(LV) Pane předsedající, chtěl bych mluvit o evropských strukturálních fondech. Na celkovém evropském rozpočtu se podílejí přibližně 35,5 %. Konkrétně to bylo u Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti v letech 2007 až 2013 308 miliard EUR. V roce 2010 je to 39 miliard EUR v položkách závazků a přibližně 31 miliard EUR v položkách plateb. Jaká rizika a problémy lze vidět? Poslední informace pochází z 1. října 2009: Jsme na konci druhého roku, lineární plnění bude možná 28,5 %, platební míra dosahuje 24,35 % a objevují se první problémy: 55 % členských států tohoto průměru nedosahuje. V nejslabším státě je hodnota indikátoru o 40 % menší než průměr a rozdíl mezi nejlepšími a nejhoršími státy ve využívání fondů činí 370 %, tzn. 3,7násobek. Budeme-li se podrobněji zabývat jednotlivými fondy, pak ve fondu pro rekonstrukci a regionální rozvoj nedosahuje průměru 22 % členských států, přičemž nejhorší údaj je 50 % pod průměrem, a rozdíl mezi nejlepšími a nejhoršími státy je 500 %. Existují země, kde je využívání zdrojů pětkrát horší, než v těch nejschopnějších! V evropském sociálním fondu je podprůměrných 22 % zemí, přičemž nejhorší z nich se liší o 43 % od průměru a rozdíly zde dosahují 3,7násobek. V případě Fondu soudržnosti je nejhorší země 68 % pod průměrem a rozdíl mezi nejlepší a nejhorší zemí je 300 %. Co hrozí? Podíváme-li se na srovnání s obdobím 2000-2006, kdy neprobíhala krize, zjistíme, že státy, které v současnosti ve využívání zdrojů zaostávají, patří mezi země, které dříve fondy nevyužívaly. Konkrétně zůstalo v dřívějším fondu na období 2000-2006 nevyplaceno 16 miliard EUR. Ve fondu pro rekonstrukci a rozvoj bylo ztraceno celkem 2,4 miliardy EUR. To znamená, že tyto peníze nečerpalo a nyní je neobdrží 20 % členských států. V Evropském sociálním fondu je toto číslo 1,9 miliardy EUR, jelikož 16 % členských států částky plně nevyužilo. Celkem to znamená, že bylo plánováno 4,3 miliardy EUR na...
James Nicholson
Pane předsedající, všichni víme o zbývajících 2,4 miliardách EUR pro plán evropské hospodářské obnovy, které byly přislíbeny v rámci rozpočtu na rok 2010, a vítám v tomto ohledu snahu provést Evropu tímto obtížným hospodářským obdobím. Cítím, že důraz v tomto plánu by měl být kladen na inovace a zaměstnanost a zvláště omezení ztrát pracovních míst. Věřím, že tyto peníze budou vynaloženy, nikoli vyplýtvány. Tyto zdroje musí členské státy správně přidělit a efektivně využít.
Jsem rád, že bylo zajištěno slibovaných 420 milionů EUR na širokopásmovou síť ve venkovských oblastech. Pro řadu venkovských oblastí to bude velmi významná iniciativa, a bude-li správně provedena, měla by v těchto oblastech povzbudit rozvoj malých a středních podniků.
Vítám skutečnost, že byl zřízen fond pro mléko. Myslím si, že to bylo skutečně zapotřebí a že se jedná o dobrý příklad úspěchů tohoto Parlamentu při tvoření rozpočtu, kdy jsou, řekněme to takto, využívány prostředky, které nebyly využívány v jiných oblastech.
Rád bych řekl několik slov o tom, jaký by podle mne měl být budoucí rozpočet. Chtěl bych, aby pomohl obětem násilí, obětem terorismu, neboť se domnívám, že můžeme v této oblasti dělat více. Jsou to lidé, kterým se nepomohlo. Od svých vnitrostátních vlád nedostávají dost ani dostatečnou pomoc. V mé vlasti existuje řada oblastí, v nichž jim v současnosti stávající fondy pomáhají, ještě stále však existují oblasti, kde bychom se mohli udělat více. Po roce 2014 nebudou pro tyto lidi k dispozici již žádné prostředky a apeluji na tuto sněmovnu, aby se nyní začala zabývat tím, jak můžeme obětem násilí a terorismu skutečně pomáhat. Doufám, že nadcházející španělské předsednictví mi bude schopno v tomto směru pomoci.
Dovolte mi využít této příležitosti, abych stručné vyjádřil své znepokojení, pokud jde o administraci 60 milionů EUR v Severním Irsku. Doufám, že komisař pro rozpočet se bude těmito obavami zabývat. Za administraci fondů je odpovědné shromáždění Severního Irska. S jejich rozdělováním zde mají již přibližně 18 měsíců zpoždění. Chtěl bych je požádat, aby pokud budou tyto prostředky spravovat, tak činili účinně, účelně a moudře v době, kdy lidé potřebují jít do práce.
Jacky Hénin
(FR) Pane předsedající, v rámci naší Unie by přístup ke spolehlivým a nízkouhlíkovým dodávkám energie měl být považován za základní právo každého evropského občana. Naše Unie musí za tímto účelem provádět skutečnou evropskou veřejnou energetickou politiku a nikoliv financovat, v rámci rozpočtového procesu, odstavení jaderné elektrárny v Bulharsku.
Budování energetické Evropy pro všechny znamená, že si přiznáme, že energie je veřejným právem lidstva, nikoli zbožím. Znamená to odvolání všech směrnic o deregulaci a liberalizaci hospodářské soutěže v energetickém odvětví, zajištění veřejné regulace a veřejného vlastnictví v celém jaderném odvětví, včetně otázek spojených s vyřazením z provozu a subdodavateli. Znamená to vytvoření Evropské energetické agentury, která by v odvětví energetiky ve všech členských státech koordinovala a propojovala výzkum a úsilí v oblasti zabezpečení dodávek energie a zajišťovala všem občanům EU rovný přístup k energii, a zřízení zájmové hospodářské skupiny sdružující všechny evropské podniky, veřejné i soukromé, které v odvětví energetiky působí.
Tato odborná skupina by umožnila provádět zásadní projekty - projekty související s distribučními soustavami, výrobou nízkouhlíkové energie, výzkumem a bezpečností - v režimu spolupráce. A peníze Evropanů by tedy byly řádně využity: Podporovaly by rozvoj, nikoli pouze zvyšovaly nebo navracely investovaný kapitál.
Bastiaan Belder
(NL) Pane předsedající, rozpočet na rok 2010 je přijímán na pozadí hospodářské krize, a je třeba věnovat dodatečnou péči sestavení rozpočtu fondů EU. V této souvislosti naléhala Rada na Evropský parlament, aby stanovil priority. Na přední místa programu se dostalo pokulhávající hospodářství a investice do udržitelného rozvoje, a to je dobře. Pan Surján dává ve své zprávě prostor prioritám hospodářského růstu a zaměstnanosti.
Tyto priority se odrážejí v přesunech mezi jednotlivými okruhy víceletého finančního rámce a lze je vysledovat i ve financování plánu evropské hospodářské obnovy, který správně klade velký důraz na nové technologie. Zvláště relevantní je v tomto směru podpora projektů týkajících se udržitelných zdrojů energie a lepšího propojení energetických sítí se třetími zeměmi. Musíme za tímto účelem uskutečnit tolik potřebnou diverzifikaci dodavatelů energie. Toto je zdařile sestavený soubor priorit.
Rád bych však v této souvislosti podotkl jednu věc. Měli jsme být spíše přísnější. Jestliže Evropská unie chce, aby byla její práce důvěryhodná, měla by se omezit na své klíčové úkoly, spíše než aby svou roli v boji proti krizi nafukovala. Do evropské domény nespadá např. vzdělávání, kultura a občanství. Požadavek na uvolnění větších prostředků, který se rok od roku objevuje, je s tím ale v rozporu. Nemělo by být nutné uvolňovat k řešení krátkodobého nedostatku financí prostředky z nástroje pružnosti.
Silnější soubor priorit by z nás naopak učinil konstruktivního partnera Rady, zejména v době hospodářské krize, kdy členské státy čelí nedostatku financí a musí provádět drastické škrty. V krátkosti bych rád poděkoval zpravodaji Surjánovi za to, že učinil tento krok správným směrem a zdůraznil hospodářskou obnovu, aniž by ztratil ze zřetele sociální aspekty politiky EU, jako je například péče o děti v domovech, obzvláště v Bulharsku.
Frank Vanhecke
- (NL) Pane předsedající, má-li člověk jednu minutu na to, aby hovořil o rozpočtu ve výši 141 miliard EUR, musí se omezit na to nejpodstatnější, konkrétně na to, že tzv. evropské peníze jsou na všech úrovních - na úrovni Společenství, vnitrostátní, regionální i nižší - vynakládány skutečně méně účinně a obezřetně, než peníze, které jsou daňovým poplatníkům bližší. Abych dal příklad, podle zprávy Evropského účetního dvora bylo zhruba 11 % obrovských prostředků Fondu soudržnosti vyplaceno zcela nesprávně. Za rok 2010 by to byly přibližně 4 miliardy - částka nikoli zanedbatelná. To je nežádoucí a nepřijatelné. Nyní v rozpočtu na rok 2010 vyčleňujeme další 2,4 miliardy EUR na plán hospodářské obnovy. Nejsem proti tomu, stále však pochybuji o tom, zda je evropská úroveň skutečně vhodnou úrovní a zda by nebylo lepší, kdyby se Evropa omezila na účinnou koordinaci konkrétní, vymezené činnosti na vnitrostátní úrovni.
A závěrem, nepřestávám být odpůrcem mohutného plýtvání, které je na denním pořádku ve všech evropských orgánech.
Salvador Garriga Polledo
- (ES) Pane předsedající, rád bych samozřejmě poblahopřál oběma zpravodajům, panu Lindbladovi, který zastupuje Radu, a zejména panu komisaři Šemetovi, který je za rozpočet odpovědný pouze několik měsíců. Jsem upřímně přesvědčen, že odvedl výtečnou práci a podařilo se mu najít důležité konsensuální řešení v rámci dohodovacího řízení v listopadu. K tomu bych chtěl panu komisaři obzvláště blahopřát.
Letos je to naposledy, kdy vypracováváme rozpočty tímto způsobem. Domnívám se, že systém je na konci své životnosti a že politické skupiny musí v následujících měsících velmi vážně přemýšlet o tom, jak vstoupíme do nového rozpočtového procesu, který bude v souladu s realitou Lisabonské smlouvy.
Dám vám příklad. Tento rok proběhly diskuse v oblasti zemědělství - diskuse virtuální, které ale měly reálný výsledek. Příští rok budou tyto diskuse reálné od samého počátku v tom smyslu, že zde máme řádný legislativní postup - pro všechny poslance Evropského parlamentu to bude takové cvičení v zodpovědnosti.
A konečně: Bude tu reálný rozpočet, jak řekl před okamžikem pan Lamassoure, bude tu rozpočet, v němž nebude možné, aby Rada brilantně rozhodla o nových rozpočtových liniích na několika vrcholných schůzkách, aniž by byl zapojen Parlament, a Evropská komise a Parlament pak musely sahat k finančním trikům, aby dokázaly tyto nové brilantní sliby Rady do rozpočtu zanést. Tomu je konec a doufáme, že od prvního ledna příštího roku bude každý v orgánech zodpovědně vykonávat svou povinnost tak, aby se opravdu vytvářely rozpočty, které odrážejí politickou realitu a hospodářskou a finanční situaci Evropy.
Eider Gardiazábal Rubial
- (ES) Pane předsedající, myslím si, že bychom měli být s výsledky jednání mezi Parlamentem a Radou o konečném přijetí rozpočtu Unie na rok 2010 spokojeni.
Měli bychom být spokojeni i s tím, že se nám podařilo zachovat financování pro odvětví mlékárenské výroby, které jsme v Parlamentu přijali v prvním čtení a které může zemědělcům pomoci přečkat krizi. Doufám, že se nám podaří nalézt trvalé řešení a že zemědělci budou brzy moci spatřit na konci tunelu světlo.
Můžeme být spokojeni také s tím, že bylo dosaženo dohody ohledně krytí mechanismu mikrofinancování pro Evropskou unii z nových peněz. Může nás těšit rovněž něco, co se zdá být samozřejmé, a málo se o tom mluví: Nebyly zpochybněny výdaje na zemědělství a výdaje na soudržnost, což jsou dvě nejdůležitější politiky Evropské unie. Pravdou je, že to dnes lze považovat za úspěch.
Můžeme být mimořádně spokojeni, neboť jsme našli 2,4 miliardy EUR nových peněz na financování druhé části plánu evropské hospodářské obnovy.
Za oslavnými fanfárami se však ukrývá mnohem méně příjemná realita. Nejsou peníze na financování všech politik přidělených Unii, či lépe řečeno, peníze jsou, v Radě však zřejmě panuje skálopevné dogma: Ani o jediné euro více, než jsme schválili pro stávající finanční rámec v roce 2006. Pane úřadující předsedo Rady, to není rozpočtová úspornost, to je hospodářská a politická krátkozrakost.
Před více než rokem Evropská komise navrhla plán hospodářské obnovy pro Evropskou unii. Byl to relativně skromný plán v porovnání s tím, co existovalo v členských státech, cílem však bylo posílení budoucích odvětví našeho hospodářství.
Rada byla nejprve proti, neboť bylo navrženo, aby se finanční rámec zvýšil o 5 miliard EUR. Po dlouhých jednáních a rozpravách jste tento plán přijali, museli jsme jej však uskutečnit ve dvou letech. Přinutili jste Evropskou komisi, aby předvedla nějaké to chytré kreativní účetnictví, aby bylo možné tyto peníze využít, aniž by se sebemenším způsobem projevily ve finančním rámci.
Můžeme krásně hovořit o transparentnosti a zjednodušení, ale Komise nám musela nakreslit skvělý diagram, aby ti z nás, kdo pracují na rozpočtu, dokázali její návrh pochopit. Pane úřadující předsedo Rady, vyzývám vás, abyste tuto dohodu vysvětlil některému z občanů, kteří se stále ještě zajímají o to, co zde v Evropském parlamentu děláme.
To znamená, že nevytváříme Evropu, která by byla blízko občanům, jak všichni chceme. Neříkám to proto, abych byla kritická, nýbrž proto, že dokud Rada nezmění svou politiku, evropská integrace bude slabá.
Právě jsme podepsali smlouvu, potřebujeme však nový elán. Buď přestaneme považovat každé v Evropě vynaložené euro za plýtvání, nebo se přidáme k euroskeptikům.
Ve čtvrtek budeme přijímat usnesení požadující přezkoumání finančního rámce tak, aby sloužil novým potřebám Unie. S tímto názorem zcela souhlasím, avšak varuji vás, že přezkoumání finančního rámce musí znamenat jeho navýšení. Nové potřeby nelze financovat škrty v současných prioritách. Abych se vyjádřila jasněji - a už končím - nehodláme přijmout škrty v politikách soudržnosti a zemědělské politice.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Pane předsedající, vedeme rozpravu o posledním rozpočtu v režimu Niceské smlouvy. Příští rok bude mnoho věcí jinak: Například Parlament bude moci poprvé zasáhnout do zemědělské politiky a výdajů na rybolov. Tato část rozpočtu se konečně octne v dosahu Parlamentu, a mohu vám říci, že se na to těším. Teď však hovoříme o rozpočtu na rok 2010. Rád bych učinil několik stručných poznámek.
Pozitivními aspekty jsou dodatečné finanční prostředky na energetiku a výzkum a rovněž na odstavení jaderné elektrárny Kozloduj, nesouhlasím však s hlavními rysy rozpočtu EU. Povedou evropské příspěvky skutečně k tomu, aby bylo naše hospodářství připraveno na budoucnost? Odpověď zní ne. Nic si nenalhávejme. Využijme plánovaný přezkum finančního výhledu k tomu, abychom upřeli svůj zrak na budoucnost. Vyzývám Radu a Komisi, aby tedy braly tento přezkum skutečně vážně, aby jej nepovažovaly za nějaký žert. Současný rozpočet stále příliš mnoho investuje do hospodářství minulosti: Příliš mnoho prostředků jde na starou podporu zemědělství a regionů, a příliš málo na investice do toho, co je skutečně důležité, konkrétně do udržitelnosti a inovací. Nacházíme se ve zlomovém bodu. Chceme, aby se Evropa stala skanzenem, kde se Američané, Číňané a Indové mohou setkat s kvalitní kulturou a dobrým jídlem, nebo ji chceme proměnit v dynamický progresivní region, na nějž bude zbytek světa hledět se závistí? Jinak řečeno, zvolíme si stagnaci nebo pokrok? Má odpověď je nasnadě.
Zabývejme se financováním Evropské unie podrobněji. Budeme se muset posunout směrem k systému vlastních zdrojů, a to v každém případě. Komise na základě požadavku mé skupiny - skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu - předloží v této věci návrh. Očekávám jej s nadějí. Současný systém poskytuje Unii příliš malý manévrovací prostor a vede k paradoxnímu efektu, kdy se členské státy více zajímají o to, kolik mohou dostat zpět, než o to, zda jsou evropské příspěvky skutečně účelné. Jsem rovněž toho názoru, že musíme vyvinout mnohem větší úsilí, abychom zastavili úbytek světové biologické rozmanitosti.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Pane předsedající, nesouhlasíme s politickým přístupem tohoto rozpočtu, protože zvyšuje vojenské výdaje a protože jeho politika pomalu, ale jistě splývá s politikou NATO. V podstatě se tak trvale vylučuje možnost nezávislé zahraniční politiky EU. Pětiletý finanční rámec snižuje výdaje na zemědělství a nepodporuje domácnosti, soudržnost ani boj za zachování klimatu.
Chceme Evropskou unii, která přijímá právní předpisy na ochranu spotřebitelů před spekulacemi a občanů před nevybíravým zrakem moci. Všichni jsme se stali podezřelými prima facie.
Rád bych upřesnil jednu věc: Jsme proti rozpočtu, naše argumenty jsou však zcela jiné, než ty, které jsme tu již slyšeli od nezařazených poslanců za Spojené království. Věříme v propojení národních zájmů a nesouhlasíme s tím, že by se měl každý národ stáhnout do své ulity. To přináší jen nepřátelství, a v konečném důsledku konflikt.
Zoltán Balczó
Evropská komise plánuje úpravou rozpočtu na rok 2009 rozdělit značný objem zdrojů do dvou oblastí Jednou z nich je konkurenceschopnost, která zahrnuje rámcové programy pro výzkum a vývoj, i když to bylo až dosud považováno za prioritu. Budeme-li svalovat vinu na kandidáty v tomto odvětví, stane se nutnost omezování byrokracie ještě výmluvnějším požadavkem. Druhou oblastí je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, který postihly škrty ve výši 1,6 miliardy EUR.Tento fond je určen venkovským oblastem k zachování nebo obnově počtu obyvatel. Maďarsko je tímto problémem zasaženo obzvláště silně. Maďarskému zemědělství vládnou velké podniky. Právě ony získají platby na plochu, přičemž pracovní sílu využívají dosti málo. Zpravodaj použil v souvislosti s úpravou poněkud ostrá slova. Řekl, že Komise hlavní oblasti vyplenila.Má otázka zní takto: Proč ještě dále schválení této úpravy podporuje?
Ingeborg Gräßle
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, pane Lindblade, kolegyně a kolegové, dovolte mi navázat na výzvu pana Garrigy, aby rozpočty byly reálné. Jaké jsou náklady Lisabonské smlouvy? Stal se z toho velmi naléhavý problém. Proč nemůžeme v případě strukturálních fondů postupovat realističtěji? Staly se pro nás posvátnou krávou. Jsou zde nevyčerpané prostředky z období dvou a půl let, které nebyly vyplaceny, a nyní na ně vršíme dalších nejméně 30 miliard EUR.
Máme problém na Balkáně, kde se země připravují na přistoupení k Evropské unii. V důsledku negativních usnesení socialistů a liberálů projevujeme minimální zájem zjistit, co se na Balkáně skutečně děje. Jak například různé instituce EU v Kosovu, kterých je tam v současnosti velké množství, spolupracují? Tato sněmovna zamítla několik velmi důležitých pozměňovacích návrhů, kterými bychom se dle mého názoru měli zabývat, neboť v této oblasti na nás čeká velký kus práce.
Kde je pokrok ve zprávách o pokroku? Hlasovali jsme pro zprávu Účetního dvora, v níž jsme požadovali systém výstražných světel, Rozpočtový výbor však později odmítl dát tomuto systému prostřednictvím odpovídajících rezerv dostatečnou pádnost. Všechny tyto věci jsou ve vzájemném rozporu, a Parlament podle mého názoru dosud není připraven jednat realisticky ani dodat pádnost svým vlastním usnesením.
Chtěla bych vyzvat k tomu, abychom k elektrárně Kozloduj přistupovali realisticky. Zvláštní zpráva Komise o využívání finančních prostředků EU v Bulharsku do léta letošního roku Kozloduj neuváděla, přestože tato elektrárna dostávala peníze z programu PHARE. Do konce roku 2009 bylo na elektrárnu Kozloduj vynaloženo nejméně 602 milionů EUR. Snažila jsem se zjistit, co se s penězi stalo, a přišla jsem na to, že dosud nebylo nic uzavřeno. Vznikly pouhé plány pro řízení procesu odstavení. Díky elektrárně Kozloduj jsem se dozvěděla, jak málo Komise ví o tom, co se s našimi penězi děje. Kromě toho toto názorně ukázalo, že řada vedlejších rozpočtů, které vznikly, výrazně ztížila kontrolu situace, a Komise v důsledku toho ztrácí přehled. Proto bychom přinejmenším měli zastavit tlak na vytváření vedlejších rozpočtů, protože výsledkem je, že pak sami nemáme ponětí, co se děje.
Edit Herczog
(HU) Pane komisaři, dámy a pánové, v době současné finanční a hospodářské krize je zapotřebí věnovat obzvláštní pozornost růstu, konkurenceschopnosti a pracovním místům, a účinnějšímu a jednoduššímu využívání Fondu soudržnosti a strukturálních fondů. Kromě toho jsou prvořadými cíli také lepší zabezpečení dodávek energie a její přepravy, vnitřní bezpečnost, demografické problémy a otázka změny klimatu.
A právě proto jsme uvítali významný úspěch, jehož Parlament dosáhl v návrhu rozpočtu, který máme před sebou, v souvislosti s plánem hospodářské obnovy a podporou investic do energetického odvětví. Těší nás i menší úspěchy, jako je podpora výrobců mléka nebo nástroj pro mikrofinancování pro malé a střední podniky, čehož bylo dosaženo po dlouhých jednáních. Dále bych ráda upozornila na projekty chytré energie a podporu celoživotního vzdělávání. Musíme zdůraznit, že to, že se nám podařilo získat 2,4 miliardy EUR na hospodářskou obnovu, je skutečně podstatným výsledkem. Potěšilo mne i to, že jsme dokázali zajistit potvrzení rozpočtu na projekt Galileo.
Na energetické projekty byly vyčleněny téměř 2 miliardy EUR, což je možná nejvýraznější výsledek, který si Evropský parlament může připsat. Dále jsme úspěšně podpořili bezpečné odstavení jaderné elektrárny Kozloduj - v této souvislosti bych chtěla obzvláště zdůraznit bezpečnostní hledisko této záležitosti. Podařilo se nám získat podporu pro výrobce mléka, kteří byli do rozpočtu zařazeni na žádost Evropského parlamentu. Dále musíme zdůraznit, že Parlament přijal odpovědná rozhodnutí, a uznat, že jsme rozpočtové rezervy přidělili citlivě.
Naše rozpočtové rezervy se však tenčí. Parlament může být na rozpočet na rok 2010 pyšný. Ráda bych proto poblahopřála panu Surjánovi a panu Maňkovi. Naším úkolem do budoucna je zajistit, aby Lisabonská smlouva nejen posilovala kompetence Parlamentu, ale aby díky reformě rozpočet EU zjednodušil život evropským podnikatelům a občanům. Přeji nám do dalších let hodně síly a vytrvalosti, aby se nám to podařilo. Děkuji vám za pozornost.
Nathalie Griesbeck
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, je řada na mně, abych vzdala hold představivosti a úsilí, které orgány vyvinuly, aby - prostřednictvím určitých rozpočtových technik, jak uvedl pan Lamassoure, zázračně - uvolnily značné sumy peněz odpovídající druhé fázi plánu hospodářské obnovy, tedy 2 400 000 000 EUR. Současně bych ráda vyjádřila svou spokojenost s tím, že se nám podařilo nalézt 300 milionů EUR, abychom rychle reagovali na velmi vážnou krizi, s níž se dnes potýkají zemědělci. Doufám, že tato částka a tyto obtíže budou znamenat, že k jejich budoucnosti zaujmeme pragmatický přístup. Měli bychom ocenit i pilotní projekty a přípravné činnosti, které, jak uvedla paní Jensenová, vdechnou našemu rozpočtu nový život.
Kromě těchto velmi stručných poznámek bych chtěla zdůraznit dvě věci. Nejprve bych ráda položila otázku a poté zaujala politické stanovisko. Otázka zní: Ráda bych si poslechla oficiální vysvětlení toho, jak se naše Unie zachová v souvislosti s politikou soudržnosti a strukturálními fondy - prvky, které zřejmě dostihlo oko hurikánu, jenž zasáhl jisté partnery EU. Považuji to za důkaz toho, co se v Evropě děje.
(Předsedající řečnici přerušil).
Elisabeth Jeggle
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, Evropský parlament si v těchto jednáních vedl dobře. Ráda bych poděkovala všem kolegům poslancům, kteří se jednání účastnili a jasně vyjádřili své stanovisko Komisi i Radě.
Nyní je důležité, abychom se řádně vypořádali se všemi otázkami spojenými s Lisabonskou smlouvou, zejména celou tematikou rozpočtu. Dali jsme najevo, že Parlament je třeba brát vážně, a že se vyplatí brát jej vážně. Z rozpočtových jednání to vyplynulo zcela zjevně. Řada mých kolegů poslanců již uvedla skutečnost, že jsme dosáhli našich nejdůležitějších cílů.
Jsem zpravodajkou pro zemědělský rozpočet v rámci Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a mohu říci, že ačkoli byl náš rozpočet - resp. jeho zemědělská část - velmi seškrtán, stále se ještě vlezeme do našich limitů. Omezili jsme se. Dosáhli jsme toho sami za sebe v našem výboru, a já tomu přikládám značný význam. Je úspěch, že Parlament zajistil 300 milionů EUR na fond pro mléko navzdory všem protiargumentům, které Komise - po řadu let - a Rada vznášely, a to zejména s ohledem na obtížnou situaci, s níž se zemědělci v odvětví mléka potýkají.
I jiná odvětví zemědělské výroby mají v současnosti problémy. Tyto problémy postihují nejen zemědělství a zemědělce, ale i řadu pracovních míst v navazujících odvětvích. Vzhledem k současně situaci to vede k dalším těžkostem. Potřebujeme stálou rozpočtovou linii pro fond pro mléko, a zaměříme se na to, abychom toho v budoucnosti dosáhli. Rozpočtu na rok 2010 jsme přidělili více peněz než rozpočtu za rok 2009. Je to důsledkem současné situace a jsme si toho vědomi. Budeme se podle toho chovat a uděláme vše, co je v naší moci, abychom zajistili, že naše zemědělská politika bude udržitelná a inovativní.
Estelle Grelier
(FR) Pane předsedající, hlasování o rozpočtu je hluboce politický akt, a musíme si z rozpočtu, který je nám navrhován, vzít politické ponaučení - velké, základní politické ponaučení.
Rozpočet Evropské unie - a zejména tento - odráží absenci evropského politického projektu, která panuje navzdory tomu, že jej v souvislosti s krizí a na počátku našeho nového volebního období evropští občané potřebují více než kdy jindy. Tento rozpočet ukazuje chybějící celkovou vizi pro Evropu.
Rada a Komise se rozhodly ponechat na členských státech, aby rozvinuly své vlastní, často protichůdné, plány obnovy, a tyto orgány rezignovaly na snahu koordinovat hospodářskou, sociální a environmentální obnovu na úrovni EU. Neproběhl žádný pokus věci ovlivnit, žádné povzbuzení evropské solidarity.
Rada a Komise ulevují svému svědomí tím, že uplatňují kousek po kousku plán obnovy. Rozpočet na rok 2010 vskutku poskytuje finanční prostředky na druhou část plánu v obnovy v celkové výši 5 miliard EUR, což je směšně málo. Vyčlení sice 300 milionů EUR na fond pro mléko, to však nestačí, víme-li, že například ve Francii klesl čistý příjem zemědělců v roce 2009 o 34 %.
Rozpočet na rok 2010 vyhrazuje 25 milionů EUR na mikrofinancování a navzdory doporučení Rady umožňuje zachování návrhu rozpočtu týkajícího se podpory z Fondu soudržnosti.
Budeme tedy, částečně proto, že nemáme jinou možnost, a částečně z automatismu, pro tento rozpočet hlasovat, neboť Evropa - občané - se nemohou bez jeho podpory, jakkoli je nedostatečná, obejít. Musíme však společně - a to je naléhavé - podrobně prozkoumat metody financování ambiciózních politik, kterými se Evropa musí vybavit, a vyjmutí rozpočtu EU z jeho současného omezeného a nevhodného rámce.
Kromě významných politických prohlášení a nad jejich rámec nám předseda Komise pan Barroso musí říci, jak zamýšlí financovat budoucí evropské politiky, o nichž tolik mluví, zejména ty, které jsou spojeny s novou strategií pro růst a se změnou klimatu. Od nynějška si nevystačí s tak ubohým rozpočtem, jako je ten, který je nám nabízen.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Pane předsedající, plně podporuji rozhodnutí Evropského parlamentu dát prioritu financování plánu evropské hospodářské obnovy. Plán obnovy takovéhoto typu je nutný pro zvýšení hospodářské poptávky a obnovení konkurenceschopnosti regionu.
V důsledku hospodářské krize se míra nezaměstnanosti v Evropě zvyšuje, a to má závažný dopad na evropské hospodářství. Bohužel, nejvíce jsou postiženi mladí lidé, kteří hledají své první zaměstnání. Je třeba, abychom přijali opatření na ochranu nejvíce znevýhodněných.
Musíme vytvořit plány rekvalifikace, aby ti, kdo dnes přijdou o práci, mohli v budoucnosti rychle nalézt novou.
Plán počítá se spoluprací s Evropským sociálním fondem a Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci.
Od roku 1973, kdy Irsko schválilo svou účast v Evropském hospodářském společenství, se Evropská unie v nutných případech opakovaně ujímala ústřední role při zvládání problémů jednotlivých států s nezaměstnaností prostřednictvím Evropského sociálního fondu.
Unie tuto pozitivní úlohu v Irsku znovu přijala a plán obnovy je v souvislosti s tím mimořádně důležitý.
Předsedající
Děkuji vám, pane Gallaghere. Jsem místopředsedou pro mnohojazyčnost, a proto bych rád podotkl, jak nás těší, když vás slyšíme hovořit na půdě Parlamentu irsky.
Danuta Maria Hübner
Pane předsedající, chci učinit čtyři poznámky.
Zaprvé mi dovolte zdůraznit, že musíme náš rozpočet na rok 2010, a zejména finanční nástroje evropské politiky soudržnosti, maximálně využít, abychom podnítili hospodářskou aktivitu ve všech regionech a městech Unie a vytvořili pákový efekt potřebný pro oživení hospodářství členských států. Politika soudržnosti poskytuje pevný a nezbytný most mezi překonáním krize a dlouhodobou strukturální přeměnou evropského hospodářství.
Zadruhé Výbor pro regionální rozvoj vyzval z tohoto důvodu Komisi a členské státy, aby kromě využívání finančních zdrojů, které jsou k dispozici pro investice do priorit politiky soudržnosti pro období 2007-2013 - změny klimatu, znalostí a inovací, energetické účinnosti, obnovitelné energie, širokopásmové sítě, udržitelné městské dopravy a rekvalifikací - rovněž podporovaly pákový efekt politiky soudržnosti; tedy účinné využívání všech nástrojů finančního inženýrství, které politika soudržnosti ve spolupráci s Evropskou investiční bankou vytvořila na pomoc malým a středním podnikům, aby přežily tuto náročnou dobu, ale především aby se mohly ve dlouhodobém výhledu přizpůsobit měnící se krajině světového hospodářství, které prochází transformací, a postavily se čelem výzvě - i příležitosti -, kterou je změna klimatu.
Zatřetí mi dovolte informovat poslance o tom, že všechny žádosti o platbu v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti z rozpočtu na rok 2009, celkem ve výši 25,5 miliardy EUR, byly plně využity a přispěly tak k obnově, strukturální přeměně, růstu, zaměstnanosti a energetické účinnosti s ohledem na změnu klimatu.
Nakonec v této souvislosti vyjadřuji politování nad tím, že byly provedeny škrty v podpoře pro kandidátské země, nástroji předvstupní pomoci pro regionální rozvoj a lidské zdroje, který se zabývá oblastmi, jako je nezaměstnanost, sociální vyloučení a investice do vzdělávání - škrty ve výši 7 milionů EUR, což představuje 0,5 % z dostupných provozních úvěrů, které jdou na administraci - bez ohledu na to, že je nutné zajistit dobrou místní administraci, a bez ohledu na základní zásady řádného finančního řízení, na které tato sněmovna tolik dbá.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Dovolte mi, abych v úvodu poblahopřál zpravodajům k výsledkům, jichž se jim podařilo dosáhnout v jednáních o rozpočtu na rok 2010. Evropští občané dnes více než kdy předtím potřebují k řešení hospodářské krize a svých problémů solidní evropský rozpočet.
Rozpočty členských států se v současné době potýkají s velkými problémy při řešení hospodářské krize, zejména s ohledem na to, že u většiny problémů, kterým čelí, jde rozsah nad rámec vnitrostátní působnosti. Jsou to celosvětové problémy a žádají si koordinovanou odpověď na nejvyšší úrovni. Proto mám radost, že můžeme v tomto Parlamentu dnes předložit rozpočet, který bude plně financovat druhou fázi plánu evropské hospodářské obnovy ve výši 1 980 milionů EUR. V roce 2010 se pravděpodobně první známky hospodářské obnovy již dostaví, vnitrostátní rozpočty budou ale výrazně oslabeny úsilím, které vynaložily v uplynulém roce. Kromě toho dosáhne mimořádně vysoké míry nezaměstnanost v členských státech.
Na budoucí Komisi bude ležet tíživá odpovědnost pomoci členským státům a občanům Evropské unie tyto těžkosti překonat. Na druhé straně bych rád členské státy upozornil na jejich odpovědnost při čerpání evropských fondů. Nemá smysl, abychom s veškerým nasazením vyjednali peníze pro politiky soudržnosti, když tyto fondy nebudou použity. Připojuji se ke svým kolegům a požaduji, aby byl co nejdříve přezkoumán víceletý finanční rámec na období 2007-2013 - pokud se tak nestane, nebudeme se sem moci vrátit s rozpočtem na rok 2011.
Chtěl bych zdůraznit ještě jeden poslední bod. Rozpočet na rok 2010 bude přesto zavádět jeden inovativní rys, který se může mnohým zdát jako nevýznamný, ale není tomu tak. Mám na mysli zahájení příprav na vytvoření jednotného evropského rámce pro oblast Černého moře. Toto opatření znamená, že Černé moře bylo uznáno jako důležitá evropská otázka, a zmírňuje nesoulad mezi tím, jak je v rámci politik Evropské unie nakládáno s oblastí Černého a Baltského moře.
Jean-Pierre Audy
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, pane ministře, rád bych poděkoval zpravodajům a našemu předsedovi rozpočtového výboru a mému příteli panu Lamassouremu.
Mám celkem pět poznámek. První se týká výzkumu, zejména šestého a sedmého rámcového programu. Z důvodu právní jistoty zde ve Výboru pro rozpočtovou kontrolu opakujeme, že chceme, aby Evropská komise upustila od přepočítávání finančních výkazů dokončených projektů, které již schválila a proplatila, na základě nového výkladu kritérií způsobilosti. Opakujeme náš požadavek, aby se Komise neodchylovala od mezinárodních účetních a auditních norem.
Druhým bodem je začlenění důchodů pracovníků EU do rozpočtu. Navrhujeme, aby byly pohledávky za členskými státy v oblasti důchodů pracovníků - 37 miliard EUR k 31. prosinci 2008, což je od roku 2007 nárůst o 4 miliardy EUR - začleněny do účetnictví jako aktiva, a navrhujeme provedení studie na vytvoření penzijního fondu EU.
Zatřetí by měl být podpořen Úřad pro boj proti podvodům. Jeho pozice by měla být posílena, aby mohl svou práci vykonávat lépe, zejména pokud jde o zásahy za hranice EU.
Začtvrté bychom byli rádi, aby Komise poskytla zdroje, které nám umožní uspořádat interinstitucionální konferenci, jejímž cílem bude získat kladné prohlášení o věrohodnosti od Evropského účetního dvora. Na této konferenci by se setkaly vnitrostátní účetní dvory, Evropský účetní dvůr, vnitrostátní parlamenty a dotčené orgány veřejné správy.
A konečně - Evropská unie málo investuje, a zde je můj osobní návrh: Nenazrál čas k tomu, abychom začlenili oddíl investic do našeho rozpočtu a abychom, společně s Evropskou investiční bankou - jejímž partnerem by se podle mého návrhu měla vedle členských států stát i Evropská unie, neboť máme právní subjektivitu - stanovili investiční plán, konkrétně pro transevropské sítě? To se týká energií, dálnic, vysokorychlostních železničních spojení, vodních cest, vysokých škol, vzdělávání, širokopásmové sítě, zdravotnictví, prostoru a podobně.
Derek Vaughan
Pane předsedající, pro mne je toto první rozpočet v tomto Parlamentu a velmi na mne zapůsobil konsenzus ohledně toho, jaké jsou priority Parlamentu, ohledně toho, že bychom měli tyto priority chránit. Rád bych poděkoval všem, kdo se na tomto procesu podíleli.
Dosáhli jsme hodně. Sice ne všechno, ale těší mne, že jsme toho dosáhli tolik. Zejména mám radost z prohlášení o strukturálních fondech a politice soudržnosti. Doufám, že na tato prohlášení nezapomeneme, až se budeme zabývat naší politikou pro období po roce 2013. Parlament však má stále před sebou těžká rozhodnutí, například ohledně pokrytí politiky mikrofinancování - a já věřím, že to budou poslanci i nadále považovat za prioritu -, ohledně toho, jak zajistit, abychom našli v příštích třech letech finanční prostředky pro Kozloduj, a ohledně nalezení finančních prostředků pro nové priority: Priority vycházející z konference v Kodani, z provádění Lisabonské smlouvy a z nové strategie Evropa 2020, o níž povedeme rozpravu v příštím roce.
Musíme všechny tyto problémy vyřešit, a mít přitom na paměti, že rezervy jsou malé a že Rada nebude ochotna poskytovat další finanční prostředky. To je důvod, proč je do budoucna naprosto nezbytné zásadní přezkoumání rozpočtu. Měli bychom zajistit, aby rozpočet do budoucna vyhovoval našim prioritám.
Musíme se rovněž zabývat novou rozpočtovou linií pro Fond pro přizpůsobení se globalizaci, spíše než nadále brát peníze z jiných linií. Dále musíme zajistit, aby byl v rámci nástroje pružnosti dostatek peněz, abychom mohli reagovat a měnit naše priority. Současná částka nedostačuje. Pokud se nám všechny tyto věci podaří, naplníme naše priority, a především budeme moci občanům Evropy ukázat, že náš Parlament má opodstatnění.
Náš rozpočet by měl sledovat naše priority, ale měl by zároveň sledovat i priority našich občanů. To je klíčový vzkaz pro nás, Parlament, ale také pro Komisi a pro Radu.
Csaba Őry
(HU) Není možná náhodou, že příprava rozpočtu na rok 2010 budí tolik pozornosti. Všechna tato pozornost je zcela namístě, přihlédneme-li ke zhoršující se nezaměstnanosti a problémům způsobeným hospodářskou krizí. Jako zpravodaj pro stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, bych rád poděkoval panu zpravodaji Surjánovi za profesionalitu, s jakou se příslušných otázek zhostil.
Následující priority jsme již dříve uvedli ve stanovisku, které jsem ve Výboru pro zaměstnanost a sociální věci zapsal. Prioritou číslo jedna jsou pro nás samozřejmě nástroje zaměřené na zmírnění dopadů finanční a hospodářské krize na evropské občany. Podpořili jsme všechny návrhy, včetně navýšení o 8,4 % na podporu konkurenceschopnosti, o nichž doufáme, že zachovají stávající pracovní místa či vytvoří nová a přispěji k plánu hospodářské obnovy, obnovené Lisabonské strategii i programu celoživotního vzdělávání.
Dále jsme vyzdvihli úkoly spojené se Sociálním fondem, odbornou profesní přípravou, získáváním technické kvalifikace a celoživotním vzděláváním. Za obzvláště důležité považuji, že se nám podařilo vyčlenit finanční prostředky ve výši 25 milionů EUR na budoucí nástroj pro mikrofinancování v roce 2010. Včera jsme o tomto novém nástroji vedli rozpravu. Snad se nám podaří rychle nalézt shodu i v ostatních věcech spojených s financováním.
Domnívám se, že je třeba, aby rozpočet zdůrazňoval i to, jak je důležité financování činností a politik uvedených v rozpočtové linii 1a. Budou přispívat k udržitelnému rozvoji a vytváření pracovních míst. Zejména vítám ty položky, jejichž cílem je zlepšení postavení malých a středních podniků, a podporu programu Progress, síti pro poradenství a informace EURES a pilotním projektům, jako je Fond pro přizpůsobení se globalizaci.
Když si to vše dám dohromady, mám pocit, že cíle definované Výborem pro zaměstnanost a sociální věci mohou hrát v tomto rozpočtu důležitou úlohu, a za to bychom měli být našim zpravodajům vděčni.
Gay Mitchell
Pane předsedající, Parlament v minulém volebním období věnoval velkou pozornost postavení poslanců a asistentů a myslím, že to bylo vcelku patřičné. Nyní, na počátku tohoto Parlamentu a nové Komise, je čas, abychom obrátili svou pozornost na další zaměstnance tří orgánů a posoudili jejich roli.
Máme velkou výhodu, že pro Parlament, Radu a Komisi pracují velmi profesionální a loajální lidé, ve skutečnosti však v tomto Parlamentu nemáme úplný přehled o tom, co mnozí z těchto pracovníků dělají. Dělají to, co dělali po řadu let.
Za situace, kdy v tomto Parlamentu je zastoupeno 27 členských států, 27 komisařů z těchto států společně tvoří Komisi a ministři z Rady se vrací do svých vnitrostátních parlamentů a pak přicházejí sem, je pro pracovníky, kteří nám mají pomáhat, vlastně velmi snadné zmocnit se řízení agendy.
Od samého počátku tento Parlament žádám, aby budoucí Komise - mimochodem nevím, jaká část rozpočtu je vynaložena na pracovníky, vím jen, že podstatná - požadovala studii o tom, co vlastně pracovníci tří orgánů dělají, s cílem zajistit jejich efektivitu, a především transparentnost a odpovědnost za to, co dělají. Považoval bych to za důležitou veřejnou službu.
Panuje jakési sílící přesvědčení, že se jedná o bezejmennou byrokracii. Nesdílím tento názor a neříkám to jako dvojsmyslný kompliment, neboť máme některé velmi kvalitní pracovníky, což ale měřítkem účinnosti a účelnosti není. Musíme vědět, co pracovníci dělají, a pokud to myslíme s Lisabonskou agendou a účinným a účelným hospodářstvím vážně, musíme si být jisti tím, že pracovníci našich tří orgánů jsou využiti účinně, účelně a odpovědně. Domnívám se, že v každém orgánu by to měl být náměstek generálního tajemníka, kdo by těmto orgánům čas od času podal informace o účinnosti a účelnosti práce personálu.
Žádám novou Komisi, aby tuto věc v raném stadiu své činnosti nezávisle a spravedlivě prověřila.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Pane předsedající, považuji za důležité poukázat v rámci rozpravy o rozpočtu rovněž na to, že právo je základním prvkem života společnosti a jeho soudržnost stmeluje náš kontinent. Soudní dvůr Evropské unie hraje v této oblasti klíčovou úlohu, a proto Výbor pro právní záležitosti navrhl řadu pozměňovacích návrhů, jejichž záměrem bylo obnovit prostředky poskytnuté v původním návrhu rozpočtu, neboť v současné navrhované podobě by rozpočet Soudnímu dvoru umožnil sotva tak naplnit jeho nejzákladnější potřeby.
Jedním z nejnaléhavějších problémů je otázka navýšení rozpočtových prostředků na rok 2010 k překladu otázek položených v řízení o předběžné otázce, které je základním nástrojem, jejž vnitrostátní soudy používají k tomu, aby vnitrostátní výkon soudní moci přizpůsobily tomu evropskému. Evropský soudní dvůr nemá dostatečné prostředky na rozšíření personálu v překladatelských službách, a tím se řízení před soudy protahují. Pokud budou Soudu přiděleny další finanční prostředky, přispěje to ke zvýšení efektivity činnosti v této oblasti a současně se tím omezí průtahy v soudních řízeních v jednotlivých členských státech. Omezení prostředků ze strany Rady dopadá na již tak výrazně seškrtané strategické projekty v oblasti IT, které Soudní dvůr navrhl pro rok 2010 s cílem zlepšit kvalitu služeb při současném snížení počtu zaměstnanců. Je nutné, aby byly prostředky navržené ve společném návrhu rozpočtu obnoveny. Informační technologie jsou klíčovou oblastí, která umožňuje dostát novým výzvám naší doby, přináší dlouhodobé úspory a nabízí občanům lepší služby.
Dále bych rád zdůraznil, že je třeba podporovat návrh referenčních rámců. V únoru roku 2009 skupina akademiků předložila konečnou verzi souhrnu návrhu referenčních rámců, které budou evropské orgány moci využívat jako základ pro vytvoření Evropského smluvního práva. V této fázi je mimořádně důležité zpřístupnit rámce v co největším počtu úředních jazyků, aby měly politické a právní skupiny a jiné zúčastněné strany možnost vést o budoucnosti Evropského smluvního práva důkladnou diskusi. Jsem rád, že Evropský parlament napraví tyto chyby Rady a umožní Soudnímu dvoru lépe fungovat.
György Schöpflin
Pane předsedající, stejně jako všichni ostatní považuji i já tento rozpočet za velmi dobrý. Jeho příprava stála spoustu práce a všem, kteří se na ní podíleli, blahopřeji.
To, oč se mi jedná v této fázi rozpravy, je celkový obraz. Dosavadní příspěvky byly sice velice důležité, ale týkaly se dílčích otázek, abychom však pochopili význam toho, o čem zde spolu mluvíme, musíme vzít v úvahu širší evropský kontext. Jsem toho názoru, že v demokracii musí mít každá instituce svůj rozpočet a každá instituce se musí zodpovídat za své výdaje těm, kteří na ně reálně přispívají a poskytují na ně prostředky.
Tento konkrétní rozpočet je proto zatížen odpovědností. Je zatížen odpovědností ostatně i proto, že je to rozpočet instituce, která se právě k transparentnosti a průkaznosti závazně hlásí. V neposlední řadě přispěje právě naše snaha o transparentnost a průkaznost ke zlepšení řádné správy věcí veřejných a v ideálním případě také ke zvýšení důvěry mezi těmi, kdo prostředky poskytují, a těmi, kdo je vynakládají. Měl bych snad zdůraznit, že to je ideální případ - skutečnost je často odlišná. Zvláštní význam této transparentnosti spočívá v tom, že může napomoci v překonávání vzdálenosti mezi jednotlivými občany a těmi, kdo vykonávají moc. Tato vzdálenost - o tom se, myslím, shodneme všichni - je nevyhnutelným rysem moderního života, a každá instituce by proto měla učinit vše, co je v jejích silách, aby tuto propast překlenula.
Evropa má navíc před sebou nelehké období a to, domnívám se, zvyšuje mezi občany pocit nejistoty. My v této souvislosti můžeme dělat to, že budeme poukazovat na problémy a podporovat debaty a diskuse, které by, když na to přijde, měly dávat prostor i k vyjádření nesouhlasu. Domnívám se, že rozpočet je z tohoto hlediska dobrým krokem tím správným směrem, a rád bych mu proto vyjádřil svou největší podporu.
Peter Šťastný
Pane předsedající, rozpočet na rok 2010 má ke štědrosti daleko - jako ostatně kterýkoliv jiný rozpočet. Za daných okolností musíme pracovat s tím, co máme, a to, co máme, jsou dopady velké celosvětové krize. To je priorita. Všechno ostatní je až na druhém místě.
Jako zpravodaj Výboru pro mezinárodní obchod (INTA) bych rád věřil, že prostředky navýšené v rámci 4. kapitoly (EU jako globální partner) budou dobře investovány a dobře monitorovány a že budou stimulovat zvýšení finančních toků plynoucích do obchodu a že se nám současně s odstraňováním překážek podaří dosáhnout výraznějšího růstu HDP a zaměstnanosti.
Rozvojová agenda WTO z Dohá představuje pro uskutečnění tohoto úkolu nejlepší mnohostrannou platformu, a to zejména v rozvojových zemích. Je tedy pádný důvod k tomu, aby tuto vleklou ságu dovedli k úspěšnému konci, protože pak budeme v situaci, kdy budeme mít v rukou skutečně mocný nástroj, který nám umožní bojovat s tímto nehezkým důsledkem globalizace.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dámy a pánové, rozpočet na rok 2010 je výsledkem nelehkého kompromisu. Na jedné straně se od něj očekává, že přispěje k omezení hospodářské krize, zároveň však financujeme snahy v rámci boje proti změně klimatu, především cestou omezování emisí CO2. To je sice správné, z krátkodobého hlediska to však brzdí rozvoj, což je oblast, na kterou stále vydáváme méně, než je potřebné.
Zvyšování výdajů na výzkum a inovace má své oprávnění. Zlepší naši konkurenceschopnost. Velmi nízké jsou, zdá se, i naše výdaje plynoucí do vzdělání, včetně výměnného programu Erasmus. Je dobře, že se podařilo najít peníze pro mléčný fond - i když jejich obnos není dostatečný - neboť loňský rok byl pro evropské zemědělce obtížný. Chceme-li vytvořit podmínky, které umožní hospodářské oživení, a snížit nezaměstnanost a sociální vyloučení, měli bychom uvolnit větší prostředky pro nástroj mikrofinancování. Pro rozvoj je důležité financování širokopásmového internetového připojení ve venkovských oblastech, ale samozřejmě, jak jsem řekl, tento rozpočet je výsledkem kompromisu.
Nathalie Griesbeck
(FR) Vážený pane předsedající, ráda bych si vzala slovo na základě postupu zvednuté ruky, předtím jsem totiž měla možnost mluvit jen jednu minutu, přestože podle jednacího řádu jsem měla minuty dvě. Ráda bych jen něco dodala: i když budu spolu s ostatními členy své skupiny hlasovat v úterý ve prospěch rozpočtu, který je předmětem této rozpravy, chtěla bych zdůraznit, že procházíme nejen hospodářskou, finanční a environmentální krizí - jak na to zde již bylo poukázáno - ale v souvislosti s nárůstem nezaměstnanosti rovněž velmi hlubokou sociální krizí.
V rozpočtu se sice podařilo dosáhnout jemné vyváženosti, já osobně nicméně lituji toho, že členské státy nebyly schopny zohlednit silné politické signály, jež byly vyslány právě směrem k těmto lidem, kteří se ocitají v obtížné situaci. Bylo vysloveno přání, aby byly jako součást plánu na pomoc nejchudším občanům poskytnuty dodatečné prostředky, naneštěstí však k tomu nedošlo. Mrzí mne to, protože by tak byl vyslán jasný signál, že směřujeme k Evropě více sociální.
Zigmantas Balčytis
(LT) Děkuji vám, pane předsedající, Rado, Komise, dámy a pánové, rozpočet na rok 2010 je skutečně příkladem dobrého kompromisu. Rozhodně nesouhlasím s kolegy, kteří zde tvrdili, že rozpočet na rok 2010 je rozpočet krizový. Nám, zastupitelům některých států, je velmi dobře známo, co to znamená krizový rozpočet, když rozpočtové příjmy klesnou na dva roky o 30 % nebo i víc.
Musíme Komisi poblahopřát za určité priority; spolu s Radou a Parlamentem mobilizovala dodatečné finanční prostředky, zejména na financování plánu hospodářské obnovy, například na zajištění lepšího přístupu k širokopásmovému internetu, a rovněž na financování plánu SET. Chtěl bych také zmínit, že některé oblasti jsou problematické.
Rád bych nicméně upozornil na projev mého kolegy poslance, pana Godmanise, který v něm poukázal na to, že některé státy nebyly schopny více než rok zařídit finanční podporu. Opravdu si proto myslím, že je to dobrý rozpočet, že si zaslouží podporu, a blahopřeji Komisi.
Ivars Godmanis
Pane předsedající, chci zde jako komisař jen ve stručnosti zdůraznit jednu věc.
Máme určitý problém: ve Výboru pro regionální rozvoj stále ještě pracujeme na návrzích změn, které umožní, aby Evropská komise (EK) v roce 2009-2010 nežádala členské státy o spolufinancování. Jedná se o prostředky v celkové výši více 6,6 miliardy EUR. Přijali jsme rozpočet na rok 2010, v tomto rozpočtu však nejsou žádné peníze, které by byly vyčleněny na tyto potřeby; rozpočet na rok 2009 je uzavřený.
Výbor pro regionální rozvoj stále čeká na nový návrh EK, protože předchozí návrh Rada zamítla. Musíme mít jasno v tom, co budeme dál dělat. Podle mého mínění tu pro tento návrh není žádný prostor, ale situaci je třeba pojmenovat. Jinak dojde k tomu, že Výbor pro regionální rozvoj bude pracovat jedním směrem, kdežto my v Rozpočtovém výboru nebudeme mít žádnou představu o tom, co můžeme dělat, protože v nadcházejícím rozpočtu na rok 2010 nemáme pro tyto návrhy žádné peníze.
Ilda Figueiredo
(PT) Pane předsedající, je mi líto, že uprostřed hospodářské a sociální krize, která má hrozivé dopady na zaměstnanost a životní podmínky lidí, musím konstatovat, že tento návrh rozpočtu Společenství na rok 2010 zaostává daleko za tím, co by bylo potřeba. Nezohledňuje ani finanční vyhlídky, které počítaly s 1,1 % hrubého domácího příjmu Společenství, ani návrh, který byl předložen a schválen při prvním čtení tohoto rozpočtu a který byl pro 1,08 % hrubého domácího příjmu Společenství.
Návrh, který je ke schválení předkládán nyní, prosazuje rozpočet, který má i nadále upřednostňovat a financovat neoliberální a militaristické tendence Evropské unie. Je třeba poznamenat, že tento první rozpočet schvalovaný v době platnosti Lisabonské smlouvy je navržen na úkor dříve tolik vychvalované politiky hospodářské a sociální soudržnosti, jíž se nyní dostává mnohem menší podpory. Ve srovnání s tím, co bylo navrhována při prvním čtení, představují škrty v rozpočtu na politiku soudržnosti celkem zhruba 2,5 miliardy EUR.
Z těchto všech důvodů nemůžeme souhlasit s tímto návrhem rozpočtu, který je o více než 11 miliard EUR nižší, než kolik bylo plánováno ve víceletém finančním rámci pro rok 2010.
Hans Lindblad
úřadující předseda Rady. - (SV) Pane předsedající, myslím, že to byla podnětná rozprava. Naše názory byly různé a tak to má být. Někteří chtějí rozpočet ztenčit. Řada lidí však zřejmě nebude úplně spokojená, dokud se všechny vnitrostátní rozpočty nepřevedou do EU. Přenesení veškerých pravomocí na Evropský parlament ale naštěstí asi není to, co by si naši voliči přáli.
Obdržel jsem přímou otázku od pana Färma. Z toho, co říká pan Färm, by se téměř zdálo, že bez mikroúvěrů jako bychom v Evropě ani nemohli mít politiku zaměstnanosti. Tak tomu ale samozřejmě není. Různé členské státy investují do podpory hospodářství a zaměstnanosti ohromné sumy peněz. Evropa navíc provádí výrazná celková navýšení svého rozpočtu, z něhož bylo mj. uvolněno 5 miliard EUR prostřednictvím plánu obnovy. A máme konečně také Evropskou centrální banku s její velmi expanzivní politikou. Není tedy pochyb o tom, že máme velmi silnou politiku zaměstnanosti a růstu.
Pokud se pan Färm domnívá, že naší prioritou by se měly stát mikroúvěry, musela by se pak pochopitelně ubrat priorita něčemu jinému. Všechno je věcí volby. Chtít jednoduše víc a poslat účet různým členským státům ovšem není přijatelné řešení.
Vladimír Maňka
Dámy a pánové, děkuji vám za vaše podnětná vystoupení. Rád bych poděkoval představitelům evropských institucí, předsednictvu Evropského parlamentu, stínovým zpravodajům, koordinátorům a vám všem.
Tento rok se všechno odehrávalo pod vedením dvou předsedů Rozpočtového výboru. V prvním pololetí to byl pan Böge, ve druhém pan Lamassoure. Určitě nejsem první, kdo vám, vážený pane Böge, vážený pane Lamassoure, řekl, že jste oba byli pro práci výboru a celý rozpočtový proces velkým přínosem.
Oceňuji spolupráci se švédským předsednictvím a panem komisařem. Vážené dámy, pánové, ti, kteří oficiálně nevystupují, jsou našimi poradci, asistenty a pracovníky administrativy. Jsou to však klíčoví lidé. Bez nich bychom dnešního výsledku nedosáhli. Rád bych jim všem poděkoval.
Vážení přátelé, Lisabonská smlouva bude mít dopad na celou řadu služeb Evropského parlamentu a ostatních institucí. Pro Evropský parlament se výrazně zvýší podíl spolurozhodování, až na 95 % legislativy v oblastech, jako je svoboda, bezpečnost a spravedlnost, zemědělství, rybolov, výzkum a strukturální fondy. Intenzivněji se začne využívat kvalifikované většiny při hlasování v Radě a pracovat na tvorbě nových právních základů v oblastech, jako je cestovní ruch, sport, energetika, civilní ochrana a administrativní spolupráce. V obecném měřítku se tak zvýší legislativní aktivity Evropské unie, což bude mít významný celkový dopad na pravomoci Evropského parlamentu a jeho aktivity, a tedy i na potřebu posílení administrativy.
V nejbližších měsících prozkoumáme a vyčíslíme finanční prostředky, které budou potřebné k provádění nových politik EU souvisejících s Lisabonskou smlouvou. Věřím, že se nám společně podaří dobře nastavit další rozpočtový proces.
Jutta Haug
zpravodajka. - (DE) Pane předsedající, ráda bych poděkovala všem kolegům poslancům. Podařilo se nám najít společné stanovisko vůči Radě. Ráda bych v tomto bodě nicméně upřímně poděkovala i Radě a jejímu předsednictví. Každý, kdo mě zná, ví, že chválou a díky obvykle šetřím. Chtěla bych nicméně vyjádřit upřímnou vděčnost švédskému předsednictví a obzvláště pak panu Lindbladovi za jeho práci a jeho neustálou přítomnost během diskusí o rozpočtových otázkách. Bylo to v potěšujícím protikladu k ostatním předsednictvím Rady, která jsem tu v průběhu své dlouhé dráhy poslankyně Evropského parlamentu zažila. Velmi děkuji.
Dnes ráno se řada poslanců zúčastnila diskuse a domnívám se, že se do ní při této příležitosti zapojilo více poslanců než obvykle. Většina z nich poukazovala na rozpočtová omezení a na jeho strukturu. Dámy a pánové, můžeme počítat s tím, že rozpočet na rok 2010 bude posledním svého druhu, posledním rozpočtem s touto strukturou, který nám dovoluje věřit, že bychom mohli být tímto způsobem schopni financovat nezbytné politiky Evropské unie a její nové výzvy a úkoly.
Očekáváme, že nová Komise bude schopna rychle provést hodnocení první poloviny období, které mělo být podle dohod z roku 2006 předloženo nejpozději do konce roku 2009, tedy do konce tohoto roku. Abychom to vyjádřili jasně, očekáváme návrh revize pro stávající finanční výhled. Nemůžeme na reformu čekat až do roku 2014. Platné nástroje potřebujeme už nyní, aby Evropská unie mohla čelit, a to demokraticky legitimním způsobem, výzvám bezprostřední budoucnosti, což je požadavek, který jménem nás všech vznesl náš předseda, pan Alain Lamassoure.
Reimer Böge
Pane předsedající, když jsme nyní všichni shodli na podobě rozpočtu na rok 2010 odpovídající politickým skutečnostem, musíme dnes svou pozornost zaměřit samozřejmě na to, co nás čeká v několika příštích měsících.
Vzhledem k tomu, že Evropská rada si na základě velmi jednostranného postupu přidělila 23,5 milionů EUR, musíme se i my velmi rychle zasadit o doplnění parlamentního rozpočtu, abychom zachovali rovnováhu mezi institucemi a zajistili Parlamentu schopnost reagovat na výzvy, které přináší Lisabonská smlouva. Dostatečnou pozornost musíme věnovat také schopnosti parlamentních skupin, výborů a především pak jednotlivých poslanců zhostit se odpovídajícím způsobem úkolů, které jsou před námi.
K tomu budeme muset navíc v několika příštích měsících vést obecné debaty o úpravách, přezkumech a revizích. Půjde při tom o úpravy, obnovení a doplňování meziinstitucionální dohody. Půjde o převedení částí meziinstitucionální dohody do jednoho víceletého finančního rámce, u kterého je na základě Lisabonské smlouvy odlišný postup rozhodování. Půjde o postup spolurozhodování ve finančním nařízení. A půjde například také o velký balík opatření pro budování Evropské služby pro vnější činnost, a to jak s ohledem na zaručení rozpočtových práv Parlamentu, tak možných úprav právních základů, které mohou být potřebné v případě víceletých programů Služby pro vnější činnost.
Rád bych proto v tomto bodě ještě jednou řekl, že bez těchto úprav, přezkumů a revizí není možné nic dělat. Nemůžeme donekonečna odkládat nezbytný proces postupného plnění rozpočtových požadavků vyplývajících z Lisabonské smlouvy. Předpokládám, že nová Komise začne pracovat velmi rychle a vypracuje návrhy, ve kterých budou Parlamentu zaručena práva ve všech oblastech a nebude v nich opět skrytá snaha o úpravu některých z těchto práv, která by mohla Parlament znevýhodňovat. Budeme tomu schopni zabránit!
László Surján
Chceme-li, aby v roce 2010 měli Evropané větší pocit bezpečí, musíme tento rozpočet provádět účinným a praktickým způsobem. Přesně z tohoto důvodu jsme zvýšili energetickou bezpečnost, podporujeme vytváření pracovních míst a zavádíme nástroj mikrofinancování. Podporujeme rovněž výzkum a vývoj a stejně tak i celoživotní učení. Chceme pomoci mlékárenskému odvětví a pokud možno zmírnit škodlivé účinky změny klimatu.
Toho všeho se nám podařilo dosáhnout tím, že do posledního centu vynakládáme prostředky, které jsme získali prostřednictvím víceletého finančního rámce. To ovšem také znamená, že rozpočet je nyní bez dostatečných rezerv, a tedy naprosto nepružný. To je další důvod, proč je tak velice naléhavé, abychom měli hodnocení první poloviny období, a proč to zde také ještě jednou připomínám. Komise a členské státy mají společný díl odpovědnosti za náš budoucí úspěch. Daňovým poplatníkům se budeme moci dívat zpříma do očí jen tehdy, budeme-li schopni tohoto rámce, který máme k dispozici, použít nejen zákonným, ale i účelným způsobem.
Pakliže tu jsou prostředky na vytváření pracovních míst, musí se počet pracovních míst skutečně zvýšit. Jsou-li zde prostředky na to, aby méně rozvinuté regiony dohnaly ostatní, musí se objem HDP vytvořený právě v těchto regionech skutečně zvýšit. Jedině pokud budeme schopni zajistit platnost těchto podmínek, můžeme říci, že jsme za naše peníze získali odpovídající hodnotu a že evropským občanům stálo za to, přinést tuto oběť, protože současný příspěvek do rozpočtu EU, který činí 123 miliardy EUR, obětí nepochybně je.
Pane předsedající, pane ministře, pane komisaři, věřím, že zprávě, která byla předložena k projednání, vysloví tento parlament pevnou podporu a že ve čtvrtek dáme evropským občanům dobrý rozpočet, který bude v pořádku nejen po stránce právní, ale i mravní.
Předsedající
Společná rozprava je ukončena.
Hlasování o zprávě Jutty Haugové se bude konat zítra.
Hlasování o zprávách pana Surjána, Maňky a Bögeho se bude konat ve čtvrtek.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Ádám Kósa  
písemně. - (HU) Můj kolega z Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), pan Surján, a pan Maňka dokončili důležitý úkol. Stejně jako je tomu při rozpravách v národních parlamentech, musíme i my v této sněmovně jasně říci, co přesně návrh rozpočtu obsahuje a jakou zprávu tím podáváme společnosti. I přesto, že v této zpráva nepadla žádná zmínka o otázce přístupnosti, rád bych upozornil na toto: na základě rozhodnutí Rady ve složení pro obecné záležitosti ze dne 26. listopadu se EU jako regionální organizace připojila k Úmluvě Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením. S ohledem na to a v souladu s odstavcem 43 a ustanoveními dodatku 2 této zprávy bychom měli učinit společné prohlášení o politice týkající se úpravy budov.
Je ovšem velmi důležité, aby kromě dodržování jiných důležitých požadavků (jako je např. úspora energie) byla v případě plánování stavby jakož i dalších investic do infrastruktury zohledněna rovněž otázka přístupnosti. Náklady na dodatečné úpravy pro zajištění přístupnosti jsou vždy mnohem vyšší. Velký význam má v rámci těchto opatření i to, aby Evropský parlament vzal v úvahu také zrakově postižené s ohledem na bezpečnostní požadavky. V návrzích budov a jejich konečné úpravě by se například mělo počítat s umístěním zřetelných značek a hmatového podlahového značení, které by zrakově postiženým pomohly v orientaci. V souvislosti s jazykovými právy bych navíc považoval za důležité také to, aby současně se zpřístupňováním budov pro tělesně postižené byla k dispozici dokumentace (včetně elektronických verzí), která bude obsahovat i příslušné informace o tom, jakým způsobem je budova přístupná zrakově postiženým (jaké jsou doporučené softwarové balíčky).
Andreas Mölzer  
písemně. - (DE) V době hospodářské krize, kdy jsou evropští občané vystaveni vlnám propouštění a krácení sociálních služeb, musí šetřit i Evropská unie. V příštím roce plánuje EU vynaložit přibližně 123 miliardy EUR, což je o sedm miliard více než letos. V dobách obtížné hospodářské situace jsou samozřejmě nezbytná opatření na oživení ekonomiky, ale je otázka, zda toho lze dosáhnout pomocí nástrojů, jako je plán evropské hospodářské obnovy. Již v minulosti se ukázalo, že leckteré vychvalované programy EU jsou ve skutečnosti pouhými papírovými tygry. Ukázalo se navíc i to, že řada dotací EU vybízí ke zneužití nejrůznějšího druhu. Evropský účetní dvůr již řadu let ve svých výročních zprávách shledává, že v zemědělských a strukturálních fondech dochází k nehorázným pochybením. To znamená, že těžce vydělané peníze daňových poplatníků již roky mizí různými záhadnými kanály pryč. Hlavní příčinou nefunkčního chodu systému jsou složitá nařízení, ze kterých jsou často zmateni i sami bruselští eurokraté. EU nemá dokonce kontrolu ani nad navracením prostředků, které byly vyplaceny neprávem. Další nafukování evropského rozpočtu je proto cesta špatným směrem. Mělo by jít naopak o to, aby byly formou renacionalizačních opatření, například v odvětví zemědělství, odstraňovány systémové chyby. Členské státy by tak měly možnost samy rozhodnout, která odvětví chtějí dotovat. Co se týče opatření na oživení hospodářství, měla by být tato opatření součástí koordinovaného postupu členských států.
Siiri Oviir  
písemně. - (ET) V březnu roku 2009 bude v rámci plánu hospodářské obnovy, který byl schválen Evropskou radou, uvolněno na rok 2009 a 2010 5 miliard EUR z nevyužitých prostředků rozpočtu EU na investice do projektů týkajících se propojování energetických sítí a budování širokopásmových sítí. S radostí mohu konstatovat, že pokud se jedná o druhý rok (2010) financování plánu na obnovu evropského hospodářství, bylo v Dohodovacím výboru dosaženo určitého výsledku, k němuž vedl průzkum finančního rámce na roky 2007-2013 a převedení prostředků, které pro příští rok zaručuje možnost financování ve výši 2,4 miliardy EUR a umožňuje také provádění cílů stanovených plánem hospodářské obnovy. Zůstane-li v důsledku úprav finančního rámce provedených v souvislosti s plánem obnovy evropského hospodářství na pokrytí předpokládaných finančních potřeb v roce 2010 jen velmi malý objem finančních prostředků, pak souhlasím s postojem zpravodaje, že v současnosti platný víceletý finanční rámec neodpovídá finančním potřebám Evropské unie a že Evropská komise by měla okamžitě předložit návrh týkající se průběžné zprávy o právě platném víceletém finančním rámci.
Pavel Poc
písemně. - (CS) Nejprve bych rád vyjádřil obdiv všem osobám, které pracovaly na rozpočtu. Připravovat rozpočet EU v podmínkách ekonomické krize a přechodného období od Nice k Lisabonu byl velmi obtížný úkol. Rozpočet pro rok 2010 je posledním v této struktuře. Lisabonská smlouva je nicméně v platnosti a bude obtížné pracovat v rámci rozpočtu, který svou strukturou neodráží nové podmínky. Jakkoli byla ratifikace Lisabonské smlouvy v závěru komplikovaná, nemůže to být omluvou pro Evropskou komisi, která včas nepředložila návrh nové struktury rozpočtu. Je třeba, aby tento úkol byl Komisí neprodleně splněn. Rozpočet na rok 2010 je velmi pečlivě vybalancovaný, neboť bezezbytku využívá všechny možnosti alokace výdajů. V důsledku toho a v důsledku ekonomických fluktuací způsobených turbulentním obdobím ekonomické krize se rozpočet může stát velmi křehkým. Je třeba, aby tento rozpočet byl podpořen s vědomím, že je možná příliš kvalitně zpracován pro současnou rozkolísanou dobu a práce s ním bude v průběhu roku 2010 vyžadovat jistou míru flexibility.
Georgios Stavrakakis
písemně. - (EL) Pane předsedající, dámy a pánové, také já bych rád vyjádřil své uspokojení nad tím, že se ohledně rozpočtu na rok 2010 podařilo dosáhnout shody. Zároveň je nicméně nutno upozornit na skutečnost, že do nadcházejících let zůstaly jen velmi omezené rozpočtové rezervy. Zbývá tak jen velmi těsný prostor pro případná opatření, kdyby EU musela odpovídat na nepředvídané požadavky nebo chtěla reagovat na politické výzvy, jako je strategie EU pro rok 2020, nebo na nová opatření v rámci boje proti změně klimatu.
Obzvláště mne těší, že se nám podařilo díky vytrvalému úsilí Evropského parlamentu zajistit financování energetických sítí a infrastruktur v rámci plánu hospodářské obnovy s důrazem na tzv. zelené technologie, inovaci, výzkum a budování širokopásmových sítí na venkově.
Velice důležité je také to, že se nám daří zajišťovat životaschopnost stávajících infrastruktur Společenství a nástrojů v odvětví civilní ochrany, zejména prostřednictvím zvyšování schopnosti Evropské unie rychle reagovat v případě přírodních pohrom, což připravuje cestu pro vytvoření budoucích evropských jednotek civilní ochrany.
Domnívám se konečně, že všichni souhlasíme s tím, že nelze mluvit o lepší Evropě, o Evropě, která je bližší svým občanům, bez odpovídajícího financování.
Silvia-Adriana Ţicău  
písemně. - (RO) Rozpočet EU na rok 2010 je posledním rozpočtem schvalovaným podle Niceské smlouvy. Pokud jde o přijímání rozpočtu, přiznává nová smlouva Evropskému parlamentu větší pravomoc a poslední slovo. Parlament a Rada budou mít tytéž zákonodárné pravomoci v oblastech, jako je zemědělství, energetika, přistěhovalectví, spravedlnost a vnitřní záležitosti, zdravotnictví a strukturální fondy, a to pochopitelně platí i pro související rozpočty. Rozpočet na rok 2010 uvolňuje značný podíl svých prostředků na zachování a řízení přírodních zdrojů, sociální a hospodářskou soudržnost, růst a zaměstnanost, hospodářskou soutěž a inovace, regionální rozvoj, zemědělství a rozvoj venkova. Na evropský plán hospodářské obnovy připadají v rozpočtu EU na rok 2010 2,4 miliardy EUR, určené na strategické projekty týkající se energetiky, dopravy, budování širokopásmových sítí ve venkovských oblastech a podpory venkovských společenství. Těší mne, že Evropský parlament dokázal vyčlenit částku ve výši 300 milionů EUR na podporu mlékárenských výrobců. Hospodářská krize se projevila na HDP členských států a bude mít vliv na jejich příspěvky do rozpočtu EU. Věřím, že hodnocení v polovině období, které pro finanční rámec pro období 2007-2013 proběhne v roce 2010, umožní členským státům lépe využít strukturálních fondů, a to zejména v oblasti dopravy a energetické účinnosti v obytných budovách.
(Zasedání bylo přerušeno v 11:25 a pokračovalo ve 12:00.)
