Mediekunskap i en digital värld (kortfattad redogörelse)
Talmannen
- Nästa punkt är en kort redogörelse för ett betänkande av Christa Prets, för utskottet för kultur och utbildning, om mediekunskap i en digital värld.
Christa Prets
föredragande. - (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! I denna sena timme är medierna inte längre här, men mediekunskap är fortfarande nödvändig!
Vad är mediekunskap, och varför är det så viktigt att vi uppmärksammar detta mer? Den digitala utvecklingen, den nya tekniken och informationstekniken har faktiskt redan kört om oss i utvecklingen. Faktum är att vi släpar efter i vår hantering av dessa och i hur vi undervisar och lär oss. Mediekunskap innebär att man har möjlighet att använda medierna, att förstå och kritiskt utvärdera mediernas och medieinnehållets olika aspekter och att kommunicera i olika sammanhang.
Utöver dessa utbildningsmässiga delar spelar utrustning och tillgång till ny teknik också en helt avgörande roll, och i detta avseende finns det stora skillnader, till exempel mellan de olika EU-medlemsstaterna och mellan landsbygdsområden och stadsområden. Fortfarande behöver stora investeringar göras i infrastrukturen i detta avseende. Därmed kan mediekunskap också förstås i den vidare betydelsen av tillgång till ny informationsteknik och kritisk hantering av det innehåll som denna teknik tillhandahåller. Alla medieanvändare är målgrupper - vare sig de är unga eller gamla. Målen är att se till att vi har förmågan att göra kritiska analyser. Med detta i åtanke sätter vi upp tre mål: att garantera tillgången till information och kommunikationsteknik, analys och kritisk hantering av medieinnehållet och mediekulturen tillsammans med oberoende reflexion samt produktion av medietexter och säkert samspel med tekniken.
Mediekunskap måste bli en viktig färdighet - vilket betyder att det måste ingå i både lärarutbildningen och skolutbildningen. Mediekunskap bör ingå i lärarutbildningen så att lärarna själva kan lära sig och så att de kan lära ut denna kunskap. Vi rekommenderar också på detta område att medieundervisningsmodulerna ständigt uppdateras så att de också säkrar återkommande utbildning på detta område.
I skolorna måste mediekunskapen utgöra en väsentlig del av schemat på alla nivåer. Vi befinner oss nu på ett stadium där de flesta barn lär varandra hur man ska hantera medier och ny teknik, men utbildning i denna hantering, och framför allt också konsekvenserna av att använda medierna, är tyvärr inte tillräckligt välkända för närvarande.
Man måste också ta hänsyn till äldre, och mediekunskapen måste bli en självklar och väsentlig del av livslångt lärande, eftersom det är särskilt viktigt för äldre att kunna hålla jämna steg med denna teknik, för att förbli oberoende och för att under längre tid kunna fortsätta delta i gemenskapslivet.
Alla framsteg som följer med denna teknik har visserligen dåliga sidor, såsom allt annat i livet. På grund av detta tror jag att det också finns oupptäckta faror som lurar just nu, särskilt med tanke på konsekvenserna när barn kommunicerar med andra på detta nya sätt, vare sig det gäller bloggar eller något annat. När de gör detta måste de vara medvetna - liksom också alla vuxna - om att allt på Internet kan tas fram när som helst. När jag lägger ut mina personuppgifter på Internet gör jag dessa tillgängliga för alla, och detta innebär att alla individer därute kan använda mina uppgifter, eller andra användares uppgifter, för att skapa en bild av min personlighet som kan ha en inverkan på meritförteckningar eller ansökningar som jag gör och som skulle kunna ha en helt avgörande inverkan på mitt framtida yrkesliv.
Den situation som vi bör uppnå, och som vi siktar på, är en där vi använder medierna på ett kompetent sätt men inte själva exploateras, och det är vad vi bör eftersträva.
Vladimír Špidla
ledamot av kommissionen. - (FR) Herr talman, mina damer och herrar! Kommissionen välkomnar verkligen Europaparlamentets betänkande om mediekunskap i en digital värld.
Låt mig först av allt gratulera föredraganden, Christa Prets, och utskottet för kultur och utbildning till deras arbete.
Europeiska kommissionen anser att medieutbildning är en viktig del av européernas aktiva deltagande i dagens innovations- och informationssamhälle.
En högre grad av medieutbildning kan bidra på ett viktigt sätt till att uppnå Lissabonmålen.
Rådet delar också denna åsikt. Det gav uttryck för denna vid mötet med rådet (audiovisuella frågor) den 21 maj 2008, genom att anta slutsatser om digital kompetens.
I parlamentets betänkande betonas med rätta vikten av medieutbildning i européernas mobilisering och demokratiska deltagande, men också för främjandet av interkulturell dialog och på konsumentskyddsområdet.
Kommissionen håller med parlamentet om att medieutbildning gäller alla medier, inklusive television, film, radio, inspelad musik, den tryckta pressen, Internet och all ny digital kommunikationsteknik.
Medieutbildning är en grundläggande kompetens som bör förvärvas av unga men också av deras föräldrar, av lärare och av yrkesverksamma inom medier samt av äldre.
Under 2009 kommer kommissionen att fortsätta främja utbytet av bästa praxis genom att bland annat stödja befintliga verksamheter såsom Media 2007, den förberedande åtgärden Media International och direktivet om sändningsverksamhet för television, AVMS-direktivet. Särskilt, och i samband med rapporteringsskyldigheterna enligt AVMS-direktivet, har en undersökning inletts för att utveckla bedömningskriterier för de olika graderna av mediekunskap. Medlemsstaterna ska informeras om läget för denna undersökning i morgon vid mötet med kontaktkommittén för AVMS-direktivet. Den slutliga rapporten ska komma i juli 2009.
Avslutningsvis är jag mycket glad över att kommissionen och parlamentet erkänner behovet av att anta en rekommendation om mediekunskap under loppet av 2009.
Talmannen
- Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum tisdagen den 16 december 2008.
