Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Herr talman! Förra månaden organiserade jag en utfrågning i parlamentet om terrorismens offer, i vilken parlamentets talman och flera medlemmar i Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) deltog.
Offren vände sig till oss i egenskap av deras företrädare i Europa för att vi ska garantera dem deras rätt till rättvisa som så många gånger har trampats ned i deras egna länder. I exempelvis Spanien fortsätter Rodríguez Zapateros regering att ljuga för det spanska folket om en förhandlingsprocess med en terroristgrupp som ännu inte har lämnat ifrån sig sina vapen.
Det är på grund av detta att så allvarliga händelser som Bar Faisán-tipset, där terroristerna varnades om en pågående arresteringsoperation, fortfarande inte har utretts grundligt.
Demokratiska regeringar kan inte vända ryggen mot terrorismens offer som redan har betalat det högsta priset i kampen om frihet.
Parlamentet måste kräva en europeisk stadga som erkänner offrens rättmätiga krav, såsom att inte förhandla med terrorister och att se till att de avtjänar sina fängelsestraff i sin helhet.
Ádám Kósa
(HU) Herr talman, mina damer och herrar! Under årets sista arbetsvecka skulle jag vilja ge er en sammanfattning av min erfarenhet av Europaparlaments förvaltning. I överensstämmelse med Europeiska ombudsmannens yttrande av den 6 december skulle jag vilja säga att Europaparlamentets team och personal förtjänar beröm för sitt arbete med att främja lika möjligheter och i synnerhet förbättra situationen för personer med funktionshinder. Jag hoppas att man i framtiden inte backar i dessa frågor. Jag skulle vilja tacka tre personer. För det första skulle jag på grund av anpassningen vilja tacka Erica Landi och Pierre Debaty, chefer för enheten för utbildning. Jag skulle vilja tacka Rosa Brignone, chef för enheten för lika möjligheter och mångfald, som har anställt 61 personer med funktionshinder i Europaparlamentet. Det här programmet kan ge dem arbete samtidigt som de får lämpligt stöd. Jag skulle vilja be Jerzy Buzek att fortsätta lägga vikt vid dessa program av hänsyn till Europeiska unionens framtid.
Csaba Sógor
(HU) Herr talman! Jag är nöjd med att den rumänska vinnaren av Europaårets journalisttävling 2010 som anordnas av Europeiska kommissionen är medlem av den ungerska nationella gemenskapen i Rumänien. Tävlingsvinnaren fick kommissionens erkännande med en rapport skriven på ungerska som är hennes modersmål. Ungerska är inget officiellt språk i Rumänien, men för den ungerska gemenskap på en och en halv miljon människor som lever i det landet företräder den det språk på vilket de lär sig om de händelser som äger rum i världen omkring dem. Jag är tacksam för att kommissionen förstod att det inte kan vara ett diskvalificeringsskäl, när någon deltar i tävlingen med en publikation som inte är skriven på det officiella språket i deras land. Men jag har också känslan av att något saknas, eftersom nationella gemenskaper som inte talar ett officiellt EU-språk - som katalaner, basker, korsikaner och så vidare - inte har möjlighet att delta i tävlingen genom att informera sina gemenskaper på sitt modersmål. Det är dags att ta hänsyn till den europeiska verkligheten - flerspråkighet - och kulturernas samexistens i alla kommissionsbeslut.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Herr talman! Som vi kan se av de terroristarresteringar som har utförts av Rodríguez Zapateros regering säger det sig självt att de anklagelser som i dag har framförts mot den spanska regeringen tydligen inte stämmer.
Men för att övergå till min fråga firas nu hundraårsdagen av poeten Miguel Hernández, en oersättlig förlust i det spanska inbördeskriget och en ovanlig röst som kommer direkt från folkets hjärta. Som ”getternas och sorgens” herde var han jämnårig med Pablo Neruda och Vicente Aleixandre som fick Nobelpriset.
I detta forum, som är ett frihetens, toleransens, fredens och kulturens forum, läser jag: ”Jag är ett öppet fönster som lyssnar, genom vilket man ser livets skuggor. Men det finns en stråle av sol i kampen, som alltid besegrar skuggan.”
Låt oss i dessa dystra tider fortsätta i hoppet av poetens solstråle som kommer att besegra mörkret, mörkret av den tiden och för all framtid. För att parafrasera Miguel Hernández ”Vi måste tala om många saker” eller César Vallejos poesi som citerades av Vargas Llosa i Stockholm i förra veckan ”Bröder, vi har mycket att göra”, i detta Europa ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Herr talman! Europeiska kommissionen publicerade i förra veckan en rapport om genomförandet av 2007 års strategi om näring och fetma. I den här rapporten framhävdes inte bara några av de specifika åtgärder som har vidtagits i kampen mot ohälsosam kost och fetma i EU, utan även att många av strategins föreskivna mål inte har uppnåtts. Strategin anger åtaganden för att utöka och stödja näringsutbildning bland barn. Men allt för lite har gjorts på EU-nivå för att möta dessa åtaganden. Exempelvis innehåller det europeiska skolfruktsprogrammet utbildningselement, men riktas bara mot ett begränsat antal barn. Även om det fortfarande har en positiv inverkan, anser vi att det är ganska begränsat.
En annan stor fråga är livsmedelsreklam som vänder sig mot barn. 2007 utarbetade kommissionen uppförandekoder för att reglera marknadsföring av livsmedelsprodukter riktad mot barn. Tyvärr har vissa medlemsstater fortfarande direktreklam för ohälsosamma livsmedel riktad mot barn, liksom extremt olika tolkningar av riktlinjerna för uppförandekoden.
Ivo Vajgl
(SL) Herr talman! I dag skulle jag vilja att vi här i Europaparlamentets kammare uppmärksammar den varning om fredsprocessen i Mellanöstern som 26 före detta höga statsmän och statskvinnor riktat till den globala allmänheten.
Jag talar om personer som var och en har internationella maktbefogenheter och som därför kan skapa publicitet. Jag anser att det vore rätt för oss i det här parlamentet att rikta särskild uppmärksamhet mot ordalydelsen i denna varning, som uppmanar oss att arbeta hårdare för att stärka fredsinsatserna i den här regionen och vid behov inta en tuffare ställning i arbetet med att föra Israel till förhandlingsbordet och säkerställa fred, inte bara i regionen, utan även i Staten Israel och för dess invånare.
Michail Tremopoulos
(EL) Herr talman! Den europeiska stödmekanismen förpliktar kommissionen ytterligare att försvara den europeiska rättsordningen. Men förvånande nog är det raka motsatsen som pågår. Jag har i min ägo ett skriftligt svar från kommissionsledamot Olli Rehn om memorandumet med Grekland. Han är personligen en av dem som har skrivit under det här svaret, i vilket man hävdar att initiativet och ansvaret för villkoren uteslutande åvilar den grekiska regeringen. Jag har ett annat skriftligt svar i min ägo från kommissionsledamot Joaquín Almunia, i vilket han tydligt hävdar att han inte anser det vara nödvändigt att tillhandahålla den information vi begärde av honom om utövandet av parlamentets kontroll.
Kommissionen verkar avsiktligt skapa gråzoner i tillämpningen av den europeiska rättsordningen och europeisk politik för ett antal länder. Demokratisk kontroll åsidosätts, eftersom nationella regeringar gömmer sig bakom kommissionen och trojkan i grundläggande åtgärder samtidigt som kommissionen hänskjuter dessa frågor till de nationella regeringarna. Så från att ha varit fördragens väktare omvandlas kommissionen till väktare för ett informellt undantagstillstånd som den personligen implicit har uttalat. När man i denna svåra situation sätter igång stödmekanismen får det inte innebära att den europeiska rättsordningen sätts ur spel.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman! EU:s, Internationella valutafondens och medlemsstaternas borgerliga regeringars antigräsrotspolitik har trappats upp till ett krig om grundläggande lön, arbete och sociala rättigheter, som arbetarklassen har kämpat länge och hårt för att vinna.
Massarbetslöshet, fattigdom, avskaffandet av nationella kollektivavtal, drastiska nedskärningar av löner och pensioner, högre pensionsålder, avskaffandet av tunga och farliga yrken, högre moms, gräsrötternas inkomster kraftigt sänkta med 25 procent i den privata och den offentliga sektorn, statliga företag som säljs ut och en upptrappning av enväldet och det hänsynslösa undertryckandet av arbetarklassen och gräsrotsrörelsen. Typiska exempel är påförandet av den motbjudande åtgärden i policyn om att inkalla arbetslösa sjömän i Grekland, nödläget på bekostnad av arbetslösa flygledare i Spanien, misshandeln av elever och studenter i England och ifrågasättandet av gräsrötternas grundläggande friheter i allmänhet.
Samtidigt har vi dock sett subventionspaket och kränkande skattelättnader ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! Ett svårt år både för mänskligheten och för Europa närmar sig sitt slut. När det gäller Europa har den gemensamma valutan och sammanhållningen testats. Nya skydds- och stödinstitutioner har utformats och tagits i bruk för att försvara den gemensamma valutan och stödja två viktiga länder med helt olika ekonomier: Grekland och Irland. Jag tror att vi alla, särskilt de europeiska ledarna, har lärt oss av krisen och att det nu finns en större solidaritetskänsla mellan oss. Jag är säker på att det är så. Jag tror därför att rätt åtgärder kommer att vidtas för att bevara den sociala sammanhållningen 2011, utan de ytterligheter som orsakades av otyglade budgetåtstramningar. Jag måste betona att en motsatt ekonomisk politik tillämpas i USA. Vi måste förstå att åtgärder måste vidtas på euroområdet för att skapa villkor för en problemfri återhämtning på marknaderna i Grekland, Irland och Portugal och för att undvika liknande problem i Spanien.
Csanád Szegedi
(HU) Herr talman, mina damer och herrar! Tvåtredjedels-majoritetsregeringen i Ungern har gått till anfall mot demokratiska institutioner under de senaste sex månaderna. Under den här processen har de avskaffat den tidigare jämlikhetsbaserade mediatillsynsmyndigheten och i dess ställe inrättat en myndighet med företrädare för regeringspartiet. Den så kallade mediaförfattningen som nyligen godkändes i Ungern ger även regeringen möjlighet att - om de så önskar - censurera vissa webbplatser, även enligt den kinesiska censurmodellen. Chefen för mediamyndigheten, Annamária Szalai, skröt stolt med detta i en intervju. Som exempel nämnde hon den högerorienterade nyhetsportalen www.kuruc.info som har en stor läsarkrets och som tack vare anonymiteten på Internet var i ledningen för avslöjandet av de brott som den tidigare regeringen hade begått. Jag uppmanar Europaparlamentet och kommissionen att kräva att Fidesz snarast möjligt sätter stopp för de antidemokratiska processer som för närvarande äger rum i Ungern. Allt som återstår för den ungerska oppositionen är makten hos allmänhetens vakande öga, och nu har de för avsikt att till och med beröva oss detta.
Barbara Matera
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Det har gått mer än en månad sedan Asia Bibi, en katolsk bondekvinna från Pakistan, förklarades skyldig till hädelse.
Vi får inte glömma vikten av att skydda okränkbara mänskliga rättigheter, till vilka vi i vår stadga om rättigheter räknar yttrandefrihet.
I länder som Pakistan har hädelseanklagelsen redan lett till 46 personers död under de senaste tio åren, vilket underblåser den religiösa intoleransen och följaktligen den islamiska fundamentalismen. Alla dessa personer dödades utanför fängelset som en följd av hädelseanklagelserna eller hittades döda i fängelset. Asia Bibis liv är i farozonen, inte bara genom tillämpandet av pakistansk lag utan också från fanatikernas sida. Den pakistanska lagen underblåser därför förföljelser och orättfärdiga dödsfall.
Avslutningsvis uppmanar jag hela det internationella samfundet att kraftfullt kräva att lagen om hädelse avskaffas från den pakistanska brottsbalken och att se till att alla som har dömts för brott som inskränker yttrandefriheten friges snarast möjligt.
Mariya Nedelcheva
(BG) Herr talman, mina damer och herrar! I dag lanseras en förklaring som jag och fyra kolleger har skrivit under och som kräver rättvis fördelning av jordbruksstöd bland gamla och nya medlemsstater efter 2013. Enligt den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken måste alla jordbrukare i EU uppfylla samma förpliktelser, vilket innebär kostsamma investeringar. Men samtidigt som de har lika förpliktelser, skiljer sig rättigheterna åt. Jag anser därför att direktstödsystemen från 2013 måste garantera rättvis behandling av alla jordbrukare i hela EU. Vi måste göra slut på den historiska modellen, definiera gemensamma kriterier och ta hänsyn till jordbrukets specifika behov i enskilda regioner. Dessutom måste vi bygga upp ett system som gör det möjligt för medel att överföras från den andra till den första pelaren, så att en större del av jordbruksproducenterna i de nya medlemsstaterna kan dra fördel av stödåtgärderna och stödinstrumenten. Det är dags att upphöra med den gemensamma jordbrukspolitikens åtskillnad mellan de gamla och de nya medlemsstaterna, och det är min uppriktiga förhoppning om att ni alla stöder denna sak.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Herr talman! Tornadon som drabbade Portugal förra tisdagen orsakade enorm skada i Tomarregionen. Tyvärr blir den här typen av naturkatastrofer allt vanligare. Det är viktigt att tillhandahålla krismekanismer som kan möjliggöra snabbt ingripande för att hjälpa drabbade befolkningar.
EU spelar en helt avgörande roll genom sina mekanismer och instrument, såsom solidaritetsfonden, som är avsedda att hantera den här typen av problem. Det är dock absolut nödvändigt att dessa mekanismer aktiveras och tillämpas på ett sätt som är snabbt, flexibelt och enkelt. Jag uppmanar därför kommissionen och rådet att göra solidaritetsfonden flexiblare, så att den kan tillämpas så snabbt som den borde i det här fallet och i andra liknande fall.
George Sabin Cutaş
(RO) Herr talman! Under perioden före Rumäniens anslutning till EU, övervakade Europeiska kommissionen situationen om internationella adoptioner noga, och rekommenderade att dessa aktiviteter skulle stoppas efter avslöjandet om oriktiga adoptionsmetoder. I samband med den konferens som arrangerades av Europeiska kommissionen och Europarådet kring frågan om adoptionsmetodernas utmaningar i Europa, skickade jag emellertid 2009 ett brev till Jacques Barrot för att rikta uppmärksamhet mot återverkningarna av att öppna den internationella adoptionsmarknaden på nytt. Jag uppmanade också Europeiska kommissionen att vara konsistent.
Efter en utredning som har utförts av en rumänsk tidning ställs vi inför möjligheten att Europeiska kommissionen har överskridit sina befogenheter genom att införa slutsatsen från konferensens officiella rapport, i vilket man rekommenderar att en europeisk adoptionsmyndighet inrättas. Jag tror att Europeiska unionens image blir lidande när de europeiska fördragens väktare är inblandad i förfalskning av ett officiellt dokument. Därför väntar jag på ett tydligt, välgrundat svar från Europeiska kommissionen som avlägsnar detta frågetecken som hänger över dess vertikala struktur.
Gianni Pittella
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Under mer än en månad har en grupp på 250 personer, inklusive 80 eritreaner, hållits som gisslan av människosmugglare i Sinaiöknen i Egypten. En del av den här gruppen hade innan dess avvisats från kusterna i vissa europeiska länder. Kidnapparna begär 8 000 dollar i lösensumma för deras frigivning och under tiden utsätts de för de mest avskyvärda former av missbruk och berövande. Sex personer har redan dött, och det cirkulerar även rykten om att man avlägsnar organ för försäljning på svarta marknaden.
Det är dags för det internationella samfundet och EU att säga ”nu räcker det!”, det är dags att vi uppriktigt diskuterar garantierna för asylrätt överallt och det är dags för vissa regeringar att överväga sin bedrägliga återsändandepolitik. Påven har bett om detta och det har även stiftelser, organisationer och politiska personer.
Vi uppmanar dig, herr talman, att tillsammans med kommissionsledamot Catherine Ashton vidta omedelbara åtgärder för att få ett slut på denna pina.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! Med början i januari kommer Ungern att vara den tredje nya medlemsstaten som tar över ordförandeskapet i EU. Det kommer att bli en stor prövning och utmaning för Ungern. Det kommer att äga rum samtidigt som EU:s ekonomiska styrning inleds och samtidigt som den första ekonomiska terminen och ändringen av Lissabonfördraget för införandet av en permanent krishanteringsmekanism. Vi hoppas att anslutningsförhandlingarna med Kroatien kommer att slutföras och att Rumänien och Bulgarien blir en del av Schengenområdet. De demokratiska partierna i Ungern, med undantag för extremhögern, är överens och samarbetar för att se till att det ungerska ordförandeskapet ska bli framgångsrikt. Men parlamentet måste också hantera motsägelsen om att det ungerska ordförandeskapet ska fungera som en väktare för de grundläggande friheterna i EU samtidigt som den nuvarande regeringen i Ungern inför stränga restriktioner för demokratin, yttrandefriheten och fackföreningarnas rättigheter. Jag hoppas att den ungerska regeringen kommer att förhålla sig annorlunda i Europa än den gör hemma.
Kristiina Ojuland
(EN) Herr talman! En av de frågor som togs upp under toppmötet mellan EU och Ryssland förra veckan i Bryssel var rättsordningen i Ryssland.
Jag skulle vilja påminna er om att domen i Mikhail Khodorkovskys och Platon Lebedevs andra rättegång meddelas på morgonen den 15 december.
Medlemmar i det internationella samfundet, inklusive EU, har följt rättegången mycket noga, och jag är övertygad om att rättegångens utgång kommer att göra det möjligt för oss att dra konkreta slutsatser om rättsordningen i Ryssland. När nästa möte i den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland hålls den här veckan i Strasbourg, hoppas jag kunna ta upp den här frågan med kollegerna från den ryska statsduman och det federala rådet, och jag skulle vilja uppmana kollegerna här i parlamentet att göra samma sak.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Herr talman! Europeiska unionen har spelat en viktig roll i främjandet av freds- och försoningsprocessen i Nordirland och i landets gränsregioner. EU har investerat totalt 1,3 miljoner euro i tre Peace-program sedan 1994. Sedan 1989 har unionen investerat 349 miljoner euro i Internationella fonden för Irland. Internationella fonden för Irland har stött över 6 000 projekt i Irland.
(EN) EU-stödet har gjort det möjligt för samfunden i Nordirland och i gränsregionen att dra fördel av de möjligheter som uppstår ur fredsprocessen. Att skapa fred och försoning är en långsiktig process och jag tror å det bestämdaste att det fortfarande finns ett behov av att fortsätta med stöd genom Peace III och Internationella fonden för Irland (IFI). Jag välkomnar de senaste försöken från USA, som har fått stöd av Storbritannien och de irländska myndigheterna, om att undersöka möjligheten att fortsätta IFI-programmet efter 2010 på ett begränsat och målinriktat sätt. Sammanfattningsvis är fortsatt stöd för fredsprogrammet absolut nödvändigt.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Herr talman! I 1989 års direktiv ”Television utan gränser” fastställde man att medlemsstaterna inte får förhindra audiovisuella sändningar från andra medlemsstater.
Genom revideringen av det här direktivet 2007 förstärktes och anpassades detta syfte efter nya tekniker och efter de förändrade strukturerna på den audiovisuella marknaden. Den norra katalanska statsgränsen fortsätter dock att fungera som en kulturell och språklig gräns genom att bryta mot dessa direktiv. Det innebär specifikt att man genom att söka skydd i tekniska kriterier utestänger radion och televisionen i Katalonien systematiskt från räckvidden för reglerade sändningar.
Därför bör EU-institutionerna genomdriva sina egna direktiv, och sändningsbolag med gränsöverskridande uppdrag bör kunna erbjuda sina tjänster till hela sitt språkliga och kulturella samfund när detta, som i fallet med Katalonien, sträcker sig över mer än en stat.
Tack så mycket.
Bairbre de Brún
(GA) Herr talman! Jag välkomnar det som avtalades vid den 16:e partskonferensen i Cancún. Men vi får inte lura oss själva att tro att vi befinner oss där vi måste vara. Vi måste nu sätta upp mål som är mycket fastare, tydligare och bindande.
Regeringarna måste bygga vidare på arbetet i Cancún för att uppnå ett ambitiöst, bindande avtal i Sydafrika nästa år. Vi måste också agera hemma.
Det måste finnas ett omedelbart avtal om att minska minst 30 procent av koldioxidutsläppen i Europa - inte bara för det internationella avtalets skull utan även för vår egen skull - så att vi kan vara konkurrenskraftiga framöver.
EU måste kunna garantera att vi kommer att vara mycket effektivare när det gäller energiförbrukning. Vi misslyckades med att uppnå detta med energieffektivitetsmålet på 20 procent som inte var rättsligt bindande. Det måste vi ändra på nu.
Slavi Binev
(BG) Herr talman, mina damer och herrar! Jag skulle vilja rikta er uppmärksamhet mot de problem som Bulgariens lastbilsåkerier står inför. De kommer att få allvarliga ekonomiska problem om vi tillåter att ytterligare avgifter för luftföroreningar, bullerstörningar och andra avgifter införs. Sektorn befinner sig i kris och om vi ökar dessa avgifter riskerar vi inte bara att fördjupa krisen, utan även göra så att branschen inte får utrymme att förnya sin vagnpark. Som bulgarisk medborgare motsätter jag mig de beräkningar som har gjorts av kommissionen, där man inte har tagit hänsyn till skillnaderna mellan de enskilda medlemsstaternas territoriella belägenhet. Bulgarien ligger i EU:s periferi, och Bulgariens lastbilsåkerier kommer att drabbas hårdast av dessa extra avgifter. Om vi tittar på forskningen, ser vi att Bulgariens ekonomi förlorar i alla dessa scenarion.
Jag hoppas att Europaparlamentet har den politiska viljan att förebygga dessa problem, så att länderna längs EU:s gränser inte får det sämre.
Nadezhda Neynsky
(BG) Herr talman! För några dagar sedan varnade José Manuel Barroso för att Europa står inför en växande våg av populism och nationalism. Han vädjade till de politiska ledarna att bekämpa manipulering som bygger på människors rädslor och de irrationella argument som enligt hans mening har gjort det möjligt för populismen att frodas i många länder. Hans uttalande gav mig anledning att uppmärksamma riskerna för demokratin i de tidigare kommuniststaterna. Det är där mer än någon annanstans som de europeiska ledarna måste vara kompromisslösa i alla försök att undergräva rätten till enskild egendom. Den partiella nationaliseringen av personliga bidrag till yrkespensionsfonder och deras överlåtelse till den statliga socialförsäkringen är ett exempel på detta. Europa måste också vara på sin vakt när det gäller rätten till valfrihet och förhindra att det undermineras på alla tänkbara sätt. Framför allt måste de europeiska ledarna vara kompromisslösa gentemot försök att manipulera den allmänna meningen och den utbredda användningen av särskild övervakningsutrustning och det officiella avslöjandet av sekretessbelagd information för att utsätta personer för påtryckningar och underminera de mänskliga rättigheterna.
Jim Higgins
(GA) Herr talman! Detta är en mycket viktig fråga. Det finns uppenbarligen en stor skillnad mellan den vinst som jordbrukarna får och den vinst som snabbköpskedjorna får.
I mitt eget land är omkring 22 000 personer anställda i mejerisektorn. Mejerimarknaden är enbart i Irland värd 1 miljard euro årligen. Jag anser inte att EU gör tillräckligt för att hjälpa jordbrukarna, och då talar jag inte om bidragen - för de är bra.
Det är mycket som är fel med marknaden. Exempelvis borde jordbrukarna betalas för sina produkter inom 30 dagar. Så är inte fallet alls. Dessutom säljer snabbköpen mjölken med rabatt, men det är jordbrukaren som förlorar pengar.
Jag är besviken över att vi inte tar itu med dessa problem. Vi måste göra mycket mer för att skydda jordbrukarna mot snabbköpens makt.
Ioan Enciu
(RO) Herr talman! Grundläggande rättigheter utgör EU:s grundläggande principer. Det är samtliga EU-institutioners huvudsakliga skyldighet att övervaka att dessa rättigheter följs.
I Rumänien, en EU-medlemsstat, bevittnar vi allvarliga brott mot grundläggande rättigheter. Efter att ha försatt landet i ekonomisk och social konkurs genomför den nuvarande rumänska regeringen nu löjliga åtgärder som utgör ett allvarligt brott mot de grundläggande rättigheter som har erkänts i EU - rätten till pension, fackföreningsrättigheter, rätten till lön och rättigheter för unga mödrar. Dessutom vill jag påpeka att förberedelser också är på gång i Rumänien för att ändra lagen om skydd och främjande av rättigheter för personer med funktionshinder. Godkännandet av det lagförslag som har lagts fram av den rumänska regeringen kommer enbart att göra livet svårare för personer med funktionshinder. Det kommer att göra dem beroende av staten i stället för att öka deras skydd och främja deras sociala inkludering. Detta kommer att få långtgående skadliga följder för funktionshindrade personers intressen och värdighet.
Alexander Mirsky
(LV) Herr talman! Jag vill fråga dig vad uttrycket ”testpilot” innebär? Det är en pilot som testar flygplanet under flygningen. Vad är en ”testpassagerare”? Detta begrepp har nyligen uppfunnits av det lettiska flygbolaget airBaltic. Det är bara synd att airBaltic inte informerade passagerarna om att de deltog i tester. AirBaltic placerar exempelvis passagerare på flyget. Senare när planet är i luften visar det sig att det har tekniska problem, vilket resulterar i en nödlandning. Enligt min mening borde ett flygplan göras klart före flygningen och inte under flygningen, i synnerhet inte om det innehåller passagerare.
Nyligen har airBaltic registrerat ett mycket stort antal nödlägen. Jag vill rikta ledamöternas och Europeiska kommissionens uppmärksamhet mot problemet med flygsäkerheten. En lättsinnig attityd kan få tragiska följder. Tack.
Charles Goerens
(FR) Herr talman! Jag har nu två gånger fått veta att en muntlig fråga om folkomröstningen om framtiden i södra Sudan inte kommer att återinsättas i arbetsplanen.
Jag vill påminna er om att södra Sudan enligt det omfattande fredsavtalet från 2005 har möjlighet att efter en femårsperiod rösta om man vill fortsätta vara en del av den sudanska staten eller inte.
Folkomröstningen är planerad till den 9 januari nästa år. Men ett antal olösta frågor, nämligen utarbetandet av röstlängder, avgörande av tvister om gränsen mellan norr och söder, för att inte nämna de säkerhetsåtgärder som ska vidtas vid behov, borde vara föremål för en diskussion i parlamentet.
Om vi ständigt skjuter upp debatten, berövar vi oss själva rätten att tillhandahålla politisk styrka. Det är min ståndpunkt. Jag håller fast vid att det vore mer omdömesgillt att försöka förhindra konfliktsituationer i stället för att stå i beredskap och vänta på att tragedier inträffar.
Ilda Figueiredo
(PT) Herr talman! Nya siffror från Eurostat visar att Portugal är ett av de länder som har de högsta nivåerna av otrygghet på arbetsmarknaden. 22 procent av arbetstagarna har osäkra jobb, medan genomsnittet i EU ligger på 13,5 procent.
Kvinnor och unga människor är värst drabbade. Mer än 23 procent av personer under 25 år är arbetslösa och fattigdomen har nått 18 procent i Portugal. Detta gäller också i allt högre grad fattiga arbetstagare som inte tjänar tillräckligt mycket för att kunna ta sig ur fattigdomen.
Hur ska man då kunna förstå de oacceptabla påtryckningar som Europeiska kommissionen lägger på den portugisiska regeringen om att ändra arbetslagstiftningen och göra det ännu lättare att permittera folk? Det som behövs är ökat stöd för skapandet av arbetstillfällen med rättigheter och anständiga löner.
Miguel Portas
(PT) Herr talman! Trots åtstramningsbudgetar, trots Internationella valutafonden, trots stabiliseringsfonden och trots den bötesbaserade mekanismen för ekonomisk samordning fortsätter attacken mot euron genom den spekulativa attacken mot flera länders utlandsskuld.
Det måste erkännas att felet endast kan ligga i de politiska beslut som har fattats. Varje gång förbundskansler Angela Merkel och president Nicolas Sarkozy spekulerar offentligt, tackar spekulatörerna dem omgående och spekulerar i enlighet med detta. Det är uppenbart att varje gång de säger ”nej” till i synnerhet euroobligationer, tackar spekulatörerna dem eftersom de är tacksamma för priset - priset för denna spekulation är motsättningarna i Europa.
Det är ett Europa utan solidaritet och ett Europa där perifera länder blir allt mer perifera. Detta måste ändras, herr talman.
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! Jag har länge varit en förespråkare för euron, men nu står dess framtid på spel. Regeringscheferna i Europa har inte modet att äntligen upphöra med att offra ytterligare pengar på en hopplös affär. Det är dags att sluta säga att vi måste skjuta upp problemet några år. I stället måste vi äntligen vara modiga och ansvarsfulla nog att minska skulden. Bara då kan bankerna hållas ansvariga. Det kommer att drabba människor som oss också - via pensionsfonder och livförsäkringar. Men i det här fallet måste vi bita ihop tänderna nu, i stället för att dra ut på våndan. Det är här det stora problemet ligger. I detta sammanhang skulle jag vilja uppmana alla ledamöter att engagera sig i initiativen från utskottet för ekonomi och valutafrågor, särskilt när det gäller financewatch.org, så att vi i framtiden i själva verket kan finna sätt att vidta rättsliga åtgärder mot banker och mot lobbyister som tyvärr fortfarande dikterar villkoren här samt för att få oberoende information.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Herr talman! Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet är av yttersta vikt för stabiliteten längs EU:s östliga gräns. För det andra - och minst lika viktigt - är att det är ett naturligt steg efter att båda länderna fick fullt utvecklad medlemsstatus i EU 2007.
Detta beslut måste dock baseras på tekniskt praktiska möjligheter och inte på sentimentalitet eller hänförelse. Det finns några regeringspartier i EU som tror att de kan vinna vissa valargument om de motsätter sig det här beslutet och klandrar Rumänien och Bulgarien för att det finns problem med romernas integration på EU-nivå.
Om rapporten å andra sidan får ett positivt resultat och den granskning som har utförts nyligen i båda medlemsstaterna visar att båda längderna är redo för att gå med i Schengenområdet, då skulle jag vilja hävda att det är extremt viktigt för oss att fortsätta att stödja dem, framför allt eftersom vi gav dem en positiv bedömning för inte särkilt länge sedan.
Marisa Matias
(PT) Herr talman! Efter ytterligare en konferens om klimatförändringarna anser jag det mesta vi kan säga - om vi är ärliga - är att den var bättre än konferensen i Köpenhamn, eftersom man nådde vissa resultat och gjorde vissa framsteg. Den var bättre, eftersom man än en gång under FN:s beskydd nådde en kompromiss. Den var bättre, eftersom EU klarade sig bättre under Cancúnkonferensen och det var en mer öppen process än den föregående. Men enbart detta kan inte betraktas som en tröst och vi måste inse att det fortfarande är mycket lite.
Det finns en grund för fortsatt arbete, men vi måste också inse att denna grund, även om den är positiv, endast vilar på löften. Regeringarna måste gå mycket längre för att uppfylla allmänhetens behov och för att uppfylla behoven vid en verklig kris med verkliga offer. Jag är nöjd över att vi kommer att diskutera detta mer ingående här i morgon. Att högtidlighålla den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna tjänar inget stort syfte om vi fortsätter att nonchalera dessa rättigheter. Vi borde redan nu veta att marknaden inte löser allting och att det är dags att sätta folket i första rummet.
Rui Tavares
(PT) Herr talman! För några dagar sedan ställde representanten Ron Paul en avgörande fråga i kongressen i USA: när ett krig startar med en lögn, är det då viktigast att bevara hemligheten eller låta allmänheten veta sanningen? Jag delar ledamotens oro på andra sidan Atlanten när det gäller fallet med WikiLeaks. Det finns hemligheter som är berättigade och nödvändiga. Problemet uppkommer när hemligheter blir regel snarare än undantag. På senare år har vi sett framväxten av en hemlighetskultur som bara fördjupas, som kringgår demokratisk kontroll och som nu våldsamt försvarar sina rättigheter såsom vi har sett i reaktionerna från vissa regeringar och företag i fallet med WikiLeaks.
I kölvattnet av de politiska påtryckningarna har Amazon, Visa, MasterCard och till och med Swiss bank nu dragit sig ur de uppgörelser man tidigare hade med WikiLeaks. En fransk minister har krävt att Frankrike inte borde tillåta att webbplatsen drivs på franskt territorium. Det finns inte alls någon rättslig grund för sådana påtryckningar. Tillit är ömsesidigt och regeringar kan endast kräva allmänhetens tillit om de är beredda att förlita sig på allmänheten.
Philip Claeys
(NL) Herr talman! Det är exakt sex månader sedan i dag som de federala parlamentariska valen i Belgien ägde rum. Jag måste påpeka detta, eftersom vi aldrig tidigare har befunnit oss i en situation där ett EU-ordförandeskap har förvaltats av en övergångsregering under samtliga sex månader.
Rådet är inte politiskt representerat här i dag. Det är lite olyckligt, eftersom denna bisarra situation är värd att nämnas. Denna konstgjorda konstruktion som utgör Belgien är fortfarande lika omöjlig att styra i dag som den var för sex månader sedan. Det finns ingenting man kan göra åt det, eftersom Flandern och Vallonien har utvecklats till två olika länder med totalt olika politiska och socioekonomiska kulturer.
Situationen i Belgien har nått ett totalt dödläge i så stor utsträckning att det är bäst att EU förbereder sig på uppkomsten av två nya medlemsstater: Flandern och Vallonien.
Corina Creţu
(RO) Herr talman! De senaste ändringsförslagen till Rumäniens arbetslag kommer att förvärra situationen ytterligare för de arbetstagare som redan har drabbats hårt av konjunkturnedgången. Den uppsägningstid som är nödvändig för arbetstagare som har lämnat sin tjänst och prövotider ska förlängas, vilket innebär att anställningsavtal kan sägas upp utan föregående meddelande i slutet av denna period under vilken mer än tre personer kan anställas efter varandra för samma tjänst. Den grövsta åtgärden som uppenbart trotsar grundläggande mänskliga rättigheter syftar till att genom lag suspendera en arbetstagares personliga anställningsavtal när denne deltar i en strejk.
Jag vill helt enkelt protestera mot detta försök att göra arbetstagare till chefernas slavar. Jag skulle även vilja uppmana Europas politiska krafter och institutioner att ingripa och stoppa tillbakagången för arbetstagarnas ställning i Rumänien.
Talmannen
Denna punkt är härmed avslutad.
