Audros "Klaus" praūžimo pietų Europoje dramatinės pasekmės (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Komisijos pareiškimas dėl dramatiškų audros "Klaus" padarinių Pietų Europai.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, Europos Komisija liūdi dėl gyvybių, kurias nusinešaudra "Klaus", ir reiškia užuojautą prancūzų, italų ir ispanų šeimoms, netekusioms artimųjų. Tai tikra tragedija, nusinešusi daugybę žmonių gyvybių, namų, verslų. Taip pat ir ekologinkatastrofa.
Nors audra buvo itin galinga, ji nusiaubsiaurą teritorijos ruožą, ir kovai su stichija pakako šalies išteklių.
Dėl to nebuvo įjungtas Bendrijos civilinės saugos mechanizmas. Tačiau Komisijos monitoringo ir informacijos centras palaikglaudų ryšį su nukentėjusiomis valstybėmis narėmis nuo pirmųjų akimirkų, kai sužinota apie besiartinančią audrą.
Kitos valstybės narės žinojo apie susidariusią padėtį ir rengėsi suteikti pagalbą nukentėjusiems regionams. Pvz., Čekija spontaniškai pasiūlpagalbą.
Šiuo metu Komisija bendradarbiauja su nukentėjusių valstybių narių institucijomis, kad išnagrinėtų galimybes suteikti ES paramą. Yra galimybpanaudoti ES solidarumo fondo lėšas ar perskirstyti struktūrinio bei žemės ūkio plėtros fondų lėšas.
Audra "Klaus" priminmums, kad gamtos stichija gali ištikti bet kurią ES narę. Visagriaunantys potvyniai 2000 ir 2002 m. nusiaubCentrinę Europą, 2007 m. - Jungtinę Karalystę, praėjusiais metais - Rumuniją ir ES kaimynes. 2003 m. į dešimtis tūkstančių gyvybių kėsinosi karščio banga. 2003 ir 2007 m. Portugalijoje ir Graikijoje siautėjo miškų gaisrai. Šie įvykiai leidžia mums suprasti, kaip klimato kaita gali paveikti ES ateitį - keičiantis klimatui, didėja ir ekstremalių gamtos reiškinių tikimybė.
Valstybės narės ir Europos bendrija turi suvienyti pastangas gamtos stichijų prevencijos srityje, sumažinti savo poveikį gamtai ir sustiprinti ES reagavimo į stichijas galimybes.
Netrukus Komisija patvirtins komunikatą dėl Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos. Lauksime Parlamento grįžtamojo ryšio dėl šiame dokumente iškeltų idėjų.
Komisija taip pat pabrėžia būtinybę žengti pirmyn persvarstant Solidarumo fondo taisykles. Pasiūlyme numatyta galimybpagreitinti reakciją į stichiją leidžiant mokėti išankstines išmokas, bei supaprastinti fondo lėšų paskyrimo per trumpesnį laiką kriterijus. Nors Parlamentas pritarKomisijos pasiūlymui, Taryboje nepasiekta jokios pažangos.
Šios iniciatyvos prisideda prie Europos stichijų valdymo politikos formavimo, todėl Komisija tikisi, kad Europos Parlamentas ir toliau rems jos pastangas stiprinti ES galimybes įveikti stichines ir žmogaus sukeltas nelaimes.
Christine De Veyrac
PPE-DE frakcijos vardu. - (FR). Gerb. pirmininke, kreipiuosi ir savo kolegos Alaino Lamassoure vardu. Sakiau kalbą šituose pačiuose Rūmuose 1999 m. lapkričio mėn. Prancūzijos pietvakarinėje dalyje praūžus audrai, kviesdama Europos šalis solidarizuotis su stichinių nelaimių nusiaubtais regionais. Prieš dešimt metų išgirdau atsakymą, kad Europoje nėra fondo, kuris ištikus tokiai nelaimei galėtų padėti savo piliečiams.
Stichinės nelaimės, nešančios mirtį ir viską griaunančios savo kelyje, nesiliovEuropoje ir vėlesniais metais, tik, laimei, palyginti su 1999 m. ES teikiamos pagalbos mastas padidėjo, 2002 m. Komisijos ir M. Barnier iniciatyva įsteigus Europos Sąjungos solidarumo fondą. Esant šiam fondui, atsižvelgdami į aplinkybes, galime imtis skubių, efektyvių veiksmų.
Esant tokioms aplinkybėms, manau, turime siekti, kad šis fondas teiktų pagalbą nelaimės ištiktiems regionams ir pritariu Prancūzijos vyriausybės kvietimui teikti pagalbą kaip įmanoma greičiau. Gerb. A. Vassiliou, aš atsižvelgiau į Komisijos norą pagreitinti tokius veiksmus. Be abejo, jei infrastruktūra sugriauta, būtina imtis neatidėliotinų veiksmų.
Dėl miškų taip pat būtina imtis neatidėliotinų veiksmų. Noriu tai pabrėžti, nes audra nuniokojo nuo 60 iki 70 proc. Žirondos ir Landų pietinėje dalyje augusio miško, kai šis vienas iš didžiausių Europos miškų buvo vos pradėjęs atsigauti po žalos patirtos 1996 ir 1999 m. Jūs suprantate, kad nuo tokios žalos apsidrausti neįmanoma, todėl ištikus šiai stichinei nelaimei miškininkai liko be lėšų. Privalome su jais solidarizuotis ir padėti atkurti šių regionų gamtos paveldą.
Baigdama norėčiau skirti dėmesio Prancūzijoje, Ispanijoje ir Italijoje siautusio uragano "Klausas" aukoms bei išreikšti užuojautą žuvusiųjų šeimoms.
Kader Arif
PSE frakcijos vardu. - (FR). Gerb. pirmininke, gerb. A. Vassiliou, ponai ir ponios, mūsų kolektyvinėje atmintyje vis dar įsirėžę ką tik paminėtos stichinės nelaimės, 1999 m. nuniokojusios Prancūzijos pietvakarinę dalį, vaizdai.
Labai švelniai pasakyta, kad Europa nebuvo pasiruošusi taip greitai ir vėl išgyventi tokią didelę tragediją. Yra žmonių, vertinančių tai kaip likimo smūgį, bet aš manau, kad greičiau tai siaubingas pavyzdys, kokie gali būti klimato pokyčio padariniai. Gerb. A. Vassiliou, jūs ką tik minėjote šią problemą, bet jai spręsti mes siūlome tik neapgalvotus sprendimus, o reikėtų imtis skubių veiksmų. Esant tokioms aplinkybėms, privalome elgtis atsakingai. Deja, turime būti pasirengę išgyventi dar didesnes stichines nelaimes.
Šių metų sausio 24 ir 25 d. Pietų Europoje siautusio uragano "Klausas" aukomis Prancūzijoje tapo 11 žmonių, Ispanijoje - 14 ir Italijoje - trys. Jis pridardidelių nuostolių - sugriovmokyklas ir daugelį namų, tūkstančiai žmonių liko be elektros, šildymo, geriamojo vandens ir telefono ryšio, o kai kurie ekonomikos sektoriai atsidūrkritiškoje padėtyje, pvz., medienos pramonė.
Išreikšdamas solidarumą žuvusiųjų šeimoms ir visiems nukentėjusiems bei paramą vietos municipaliteto nariams, norėčiau pasinaudoti šiuo forumu ir kreiptis į Europos bendriją, nes reikia pabrėžti, kad susiklosčius tokioms aplinkybėms turi reaguoti visa Europa ir labai svarbu, kad Europa solidarizuotųsi.
Žinoma, Prancūzijoje paskelbta nepaprastoji padėtis dėl įvykusios stichinės nelaimės palengvins pagalbos teikimą stichijos aukoms, bet tai nemažina poreikio koordinuoti visos Europos veiksmus, kurie papildytų valstybių narių pastangas apsaugoti žmones, aplinką ir turtą nelaimės ištiktuose miestuose ir rajonuose.
Praktiškai žiūrint, visų pirma reikia Europos lygmeniu centralizuoti informacijos kaupimą ir jos apdorojimą, kad būtų tiksliai įvertintas žalos dydis. Vėliau vietos valdžios institucijoms, susidūrusioms su didžiuliais sunkumais, turime skirti reikalingas lėšas. Ypač turėtume remti viešąsias paslaugas teikiančias įmones, kurios dirbo išskirtinai svarbų darbą atstatant infrastruktūrą bei taisant elektros ir vandens tiekimo, nuotekų valymo, transporto ir telekomunikacijų įrenginius, sveikatos apsaugos ir švietimo sektoriuose.
Anksčiau įvykusių nelaimių patirtis atskleidė, kad būtina tuojau pat imtis veiksmų Europos lygmeniu; nuspręsta, jog vienas iš Europos regioninio vystymosi fondo tikslų - numatyti veiksmus, kaip išvengti gamtinių pavojų. Dabar Europa turi įrodyti, kad sugeba reaguoti ir savo solidarumą išreikšti realiais veiksmais. Jūs neseniai tai minėjote ir aš tikiuosi, kad Komisija apsvarstys šį klausimą bei vykdys visus būtinus veiksmus, kad išspręstų šį skubų atvejį, ypač pasinaudojant Europos Sąjungos solidarumo fondo ir Civilinės saugos finansinės priemonės lėšomis.
Baigdamas norėčiau priminti, kad gaisrai Graikijoje 2007 m. ir šis siaubingas uraganas parodė, jog būtina turėti civilinės saugos pajėgas, kurias būtų galima mobilizuoti visuose nelaimės ištiktuose regionuose. Gerb. A. Vassiliou, norėčiau išgirsti jūsų nuomonę šiuo klausimu ir sužinoti kaip reaguojate į 2006 m. balandžio 27 d. Parlamento rezoliucijoje išdėstytą prašymą sukurti Europos stichinių nelaimių stebėsenos sistemą, kad ištikus tokioms nelaimėms būtų užtikrinta veiksmingesnEuropos pagalba.
Jean Marie Beaupuy
Gerb. pirmininke, gerb. A. Vassiliou, praėjusiais metais lapkričio 18 d. šitoje pačioje vietoje sakiau: "mes nežinome, kada ištiks kita nelaimir kokios masto ji bus, bet esame įsitikinę, kad kita nelaimištiks greitai. Kai ateis toks metas, mūsų piliečiai per 50 metų įpratę manyti, kad gyvena suvienytoje Europoje, atsigręš ir paklaus mūsų: "ką jūs padarėte?". Kartoju, kad sakiau taip šituose pačiuose Rūmuose praėjusį lapkričio mėn.
Šituose pačiuose Rūmuose prieš dvejus metus, 2006 m. lapkričio mėn. kalbėjau panašiai : "vienoje srityje visi Europos gyventojai tikisi veiksmingos Bendrijos pagalbos, būtent ištikus didelėms stichinėms nelaimėms".
Sakiau, kad visi solidarumo nauda įsitikintų praūžus tokiai stichijai kaip cunamis ir tęsiau: "todėl kartu su savo frakcija pritariu, kad reikia įgyvendinti prevencinius veiksmus ir užtikrinti gebėjimą į tragedijų padarinius reaguoti labai greitai. Esant tokioms aplinkybėms norėčiau atkreipti dėmesį į M. Barnier pranešimą, kuriame ši problema išnagrinėta puikiai ir pasiūlyti konstruktyvūs sprendimai ne tiktai veiksmingumo, bet ir subsidiarumo prasme". Gerb. A. Vassiliou, entuziastingai pritariame jūsų pranešimui, nes jame yra labai praktiškų ir konkrečių siūlymų. Jame nurodyti biudžeto punktai ir paaiškinta, kad Solidarumo fondas gali skirti 10 proc. finansavimą. Labai konkrečiai išaiškinta, kaip reikia dirbti su suinteresuotomis šalimis kiekvienoje valstybėje.
M. Barnier pranešime pateikta dvylika siūlymų, kuriuos įgyvendinus galėtume vykdyti veiksmus Europos lygmeniu. Taip likus kelioms savaitės iki rinkimų ateinantį birželio mėn. papildomai patvirtintume, kad Europos veiksmingas solidarumas yra naudingas ir efektyvus.
Gerb. A. Vassiliou, jūs ką tik pasakėte, kad tikitės Parlamento paramos. Mes jus rėmėme ir toliau remsime. O kokia Tarybos pozicija, juk minėjote, kad būtent dėl Tarybos kyla problema? Šiandieniame posėdyje Taryba nedalyvauja, tačiau tikimės, kad ji ne tik įsigilins į vykusią diskusiją, bet ir dėmesingai išklausys mūsų kreipimąsi, kuris nėra pagalbos šauksmas ar kitokia nuostabos išraiška po neseniai įvykusios tragedijos, bet reikalavimas aiškiai išgirsti neseniai mano užduotą klausimą: "ką jūs padarėte?".
Gérard Onesta
Verts/ALE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. pirmininke, gerb. A. Vassiliou, ponios ir ponai, norėčiau, kad akimirką susimąstytume apie šio posėdžio diskusijų prasmę. Man atrodo, kad diskutuojame dažnai, per dažnai. Kiekvieną kartą įvykus nelaimei susirenkame čia, šituose Rūmuose, ir pradedame choru dejuoti, savaime suprantama sakydami, kad įvyko tragedija ir kad žemai lenkiame galvas pagerbdami aukas.
Suprantama, kartu su kitais lenkiu galvą, bet netikiu, kad mūsų misija tuo ir baigiasi. Kaip mano kolega ką tik minėjo, mūsų uždavinys - galvoti apie ateitį, nes vyks ir kitos ekologinės katastrofos. Mes tai patvirtinome šiandien ryte balsuodami dėl K.-H. Florenz pranešimo. Žinome, kad klimatas vis labiau keičiasi. Dabar šimtmečio audros siaučia kas dešimt metų ir greitai siaus kiekvienais metais. Jei nėra uragano, tai užlieja potvynis, jei nėra potvynio, tai liepsnoja miškai.
Ką Europa daro, susiklosčius tokioms aplinkybėms? Puikiai žinau, kad Taryba negali svarstyti daugiau nei apibrėžia šalies ribos. Šių 27 teritorijų buvimas greta dar nesukuria tobulo kontinentinio projekto. Kaskart įvykus tragedijai, jaučiame tokios padėties padarinius. Mums sako, kad "kviestume solidarizuotis", tačiau kokias lėšas turėtume naudoti? Prisimenu, kad svarstant Biudžeto komitete, kiek lėšų skirti būtent klimato problemoms spręsti, mes kalbėjome apie keletą dešimčių milijonų eurų. Vien tik šis uraganas padaržalos, kuri įvertinta 1,4 mlrd. EUR. Kiek turėsime sumokėti draudimo sąskaitų, kad suprastume, kad aplinkos ir klimato saugojimas nėra našta, o investicijos į ateitį?
Šiandien mes toliau diskutuojame apie poreikį mobilizuoti Europos suinteresuotas šalis, įvykus tragedijai. Kiek pamenu šiuose Rūmuose mes jau kalbėjome apie tai, kai 2001 m. mano mieste sprogo AZF gamykla. Kalbėjome, kad būtina apgalvoti Europos greitojo reagavimo pajėgų klausimą, nes reikia parodyti, jog įvykus katastrofai žodis "solidarumas" nėra tik tuščia frazė, jis išreiškiamas praktiniais veiksmais. Kas atsitiko su Europos greitojo reagavimo pajėgomis vėlesniais metais?
Ponios ir ponai, buvau savo namuose Tulūzoje, kai prasidėjo uraganas. Dabar žinau, kokie dideli būna ekologinės katastrofos padariniai. Man nereikėjo ieškoti informacijos apie padarinius, pats juos patyriau, nes buvo apgriautas mano namas, nuo stogo nuplėštos čerpės ir išrauti medžiai. Todėl dabar suprantu, ką patyrgyventojai: per vieną naktį žmonės pamatė, kaip buvo visiškai sugriauta tai, ką jie buvo pastatę per visą savo gyvenimą.
Tačiau kol mes čia Parlamente, gerb. A. Vassiliou, Komisijos nariai, taip pat nedalyvaujantys šiame posėdyje Tarybos nariai (jiems skirtos kėdės visiškai tuščios), kol mes neįsisąmoninsime, kad biudžeto ištekliai turi būti prieinami šalinant stichijų padarinius, o ne tenkinsimės vien tik tuščiais žodžiais, kol nerealizuosime Europos solidarumo, sukurdami realiai veikiančias civilines pajėgas, greitai reaguojančias į susidariusią padėtį visame žemyne, tol ir toliau po kiekvienos tragedijos susirinksime čia dar kartą choru padejuoti.
Tikrasis atsakymas uraganui "Klausas” galėjo būti duotas šį rytą ruošiantis Kopenhagos susitikimui, bet gali būti pateiktas rytoj pagaliau skiriant lėšas, gerb. A. Vassiliou, ar vis dėlto sukuriant civilines pajėgas, kurių taip trūksta Europos lygmeniu.
Jean-Claude Martinez
- (FR) Gerb. pirmininke, gerb. A. Vassiliou, uraganas Vokietijoje pakrikštytas "Klausu", o Prancūzijoje "Nikolas" nuniokojo aštuonis departamentus mano rinkimų apygardoje Prancūzijos pietvakarinėje dalyje ir ypatingai Landų regione, taigi didžiausia žala padaryta miškams. Ant žemės išguldyta tiek medienos, kiek jos būtų nukirsta per šešerius metus, t. y. 300 000 hektarų plote guli 50 mln. m2 vėjavartų ar apsauginių miško juostų.
Pirmiausia reikia išvalyti miškus, kad mediena nepradėtų pūti. Reikia, kad už kubinį metrą pašalintos medienos būtų mokama 5-10 eurų, t. y. iš viso apie 500 mln. EUR (būtent tokią sumą Prancūzija skiria spaudai). Vėliau miškus reikės atsėti ir atsodinti, bet vis tiek medienos pramonėje bus 20 metų pertrauka. Dabar šioje pramonės šakoje dirba įvairių profesijų žmonės: nuo medžio kirtėjų, kavinių, kuriose jie geria kavą, darbuotojų iki medienos vežėjų, medelynų sodininkų, pardavėjų ir t. t.
Kita nukentėjusi pramonės šaka - paukščių, avių ir galvijų auginimas. Fermų stogai nuplėšti, galvijai pasimetę, o pašarų saugyklos sugriautos. Aiškiai matome, kad reikia sukurti Europos žemės ūkio draudimo fondą, kad galėtume apdrausti nuo klimato grėsmių ir pavojų sveikatai. Prancūzijai pirmininkaujant ES apie tai svarstyta ir reikėtų šį darbą tęsti toliau Čekijai pirmininkaujant.
Trečioji aukų gruplabai tyli, apie jų egzistavimą niekas niekada nepaminėjo: tai vyresnio amžiaus žmonės ir žmonės, atskirti Prancūzijos kaimuose, kuriems iki šiol dar netiekiama elektros energija. Reikia sukurti Europoje "ketvirtojo amžiaus klimato" strategiją, taip pat "klimato ir energetikos" strategiją, sprendžiant klimato sukeltas problemas milijonams vyresnių nei 80 ar 85 metai žmonių. Turime sukurti modernią ketvirtojo amžiaus ekonomiką, kad išeitume iš krizės ir išvengtume Ruandos Europoje dėl geriatrinių priežasčių (tokia linkme šiandien judame), ekonomiką su modernia statybos pramone, farmacijos ir medicinos tyrimais bei sukurti naują sistemą, kad išvengtume Europoje sveikatos apsaugos problemų tokių kaip Gabone. Svarbiausia turime užkirsti kelią klimato problemų sukeltoms nelaimėms, kad galėtų veikti Darvino atrasti dėsniai ir natūrali atranka, nes juk turėtume kurti Europą gyvenimui.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijos narei už pareikštą solidarumą.
Kaip jau minėta sausio 24 ir 25 d. keliose šalyse Europos Sąjungos pietuose siautstiprus uraganas. Per jį didžiojoje Iberijos pusiasalio dalyje vėjo greitis siekbeveik 200 km per valandą ir per kelias valandas iškrito 30 proc. metinės kritulių normos.
Uraganas atnešdaug nuostolių ūkiams, visuomeninės paskirties įstaigoms, sutriko paslaugų teikimas ir kaimo, ir miesto bendruomenėse, taip pat daug kur nutrūko elektros energijos tiekimas. Tačiau didžiausia netektis - 11 žuvusiųjų Ispanijoje sugriuvus namams ar dėl labai smarkių vėjo gūsių.
Vienas tragiškiausių įvykių buvo keturių vaikų nuo devynių iki dvylikos metų amžiaus žūtis Sant Boi de Llobregat mieste Katalonijoje, vėjui sugriovus sporto salę, kurioje jie žaidbeisbolą.
Europos Sąjunga turėtų ne tiktai apverkti daugybę prarastų, nepakeičiamų žmonių gyvybių ir išreikšti solidarumą gedinčioms žuvusiųjų šeimoms, bet imtis konkrečių veiksmų, kaip daro kitais atvejais, skirdama Solidarumo fondo ar kurio kito labiau tinkamo fondo lėšų šios gamtinės stichijos sukeltiems materialiniams nuostoliams atstatyti.
Katalonijoje nukentėjo 20 tūkstančių hektarų miško, iš kurių 75 proc. buvo stipriai arba labai stipriai nuniokoti. Siekiant sumažint gaisrų riziką ateityje reikia imtis priemonių; šį darbą reikia atlikti dar iki vasaros.
Be to, į upes, upelius ir kitus vandens telkinius prinešta daugybįvairiausių nuolaužų. Dėl to vandens tekėjimas gali būti sustabdytas, taigi egzistuoja potvynių grėsmė.
Atsižvelgiant į šiuos ir kitus padarinius, į tai, kad dar iki galo nežinome, kokio dydžio patirti nuostoliai (be abejo, Ispanija šią informaciją pateiks prašydama fondo pagalbos), manome, kad Europos Komisija turėtų padėti šiems regionams sugrįžti į normalų gyvenimą. Ši pagalba kartu su didelėmis visuomenės dedamomis pastangomis nukentėjusiose valstybėse narėse leistų visų pirma atstatyti žalą, siekiant kaip įmanoma greičiau šiose vietose atkurti gyvenimo sąlygas ir ekonomikos stabilumą. Nukentėjusiose regionuose pastebimas ekonomikos nuosmukis, blogėja aplinkos būklė, mažėja žemės ūkio gamyba, nutraukta daugelio įmonių veikla, prarasta daug medžių ir t. t.
Turėdamas omenyje uragano stiprumą ir padarytus nuostolius prašau, kad Komisijos sprendimu lėšos būtų skirtos kaip galima greičiau. Juk fondai yra numatyti stichinių nelaimių neigiamiems padariniams kasdieniam žmonių gyvenimui, gamtinei aplinkai ir ekonomikai likviduoti vienoje valstybėje narėje ar didesniame Europos Sąjungos regione. Pinigai bus skirti infrastruktūrai atstatyti, elektros energijos ir vandens tiekimui atnaujinti bei valymo darbams nuo stichinės nelaimės nukentėjusiuose regionuose.
Gerb. Komisijos nare, atsižvelgiant į nurodytas priežastis prašau skirti fondų paramą kiek įmanoma greičiau, vos tik gavus reikalingą informaciją.
Anne Laperrouze
- (FR) Gerb. pirmininke, kaip jau minėjo mano kolegos šis uraganas pridardaug žalos. Prancūzijoje ir Ispanijoje yra aukų, todėl galvojame apie žuvusiuosius ir jų šeimas. Prancūzijos pietvakarinėje dalyje buvo sunaikinta 200 000 hektarų miško.
Faktiškai šis uraganas nusiaub60 proc. Landų miško. Siaučiant uraganui 1,7 mln. namų buvo be elektros ir elektros tiekimas 3 200 namų šiandien dar neatnaujintas. Tūkstančiai gyventojų liko be telefono ryšio, taip pat buvo sugadintos vandens tiekimo sistemos. Daugelis kelių vis dar nepravažiuojami dėl užvirtusių medžių, nugriuvusių elektros tiekimo linijų, potvynių ar nuošliaužų. Paslaugų teikimo įmonės stengiasi viską atstatyti kiek galima greičiau.
Nors esu patenkinta, kad Prancūzijos vyriausybformaliai įsipareigojo pateikti paraišką, kad nukentėjusiems regionams būtų skirta parama iš šio fondo, tačiau apgailestauju, kad pirmininkaujant Prancūzijai nemanoma, jog būtina reikalauti iš naujo apsvarstyti šio fondo lėšų naudojimo sąlygas.
Kaip jūs, gerb. Komisijos nare ir kolegos Parlamento nariai, minėjote šio fondo lėšų naudojimą stabdo Ministrų taryba. Parlamento nuomone, šio fondo lėšos turi būti skiriamos gamtinių stichijų (potvynių, gaisrų ir sausrų) nuostoliams šalinti, kuriuos patyrgyventojai, taip pat gamtinaplinka. Tačiau mes ketiname siūlyti šio fondo lėšas skirti ir žmogaus sukeltų katastrofų, pvz., teroristų atakų, padariniams šalinti.
Parlamentas taip pat pritaria, kad skiriant pagalbą būtų sumažinta numatyta patirtos žalos riba. Šiuo metu panagrinėję ar Solidarumo fondo lėšos gali būti skirtos nukentėjusiems rajonams, pamatytume, kad patirti nuostoliai ko gero mažesni už nustatytą ribą. Pagaliau šiuo atveju nuostolius patyrkeletas šalių, todėl manau, kad reikėtų dar kartą apsvarstyti nustatytą žalos ribą taip parodant, kad Europos solidarumas iš tikrųjų gali egzistuoti.
Kaip jūs minėjote, gerb. Komisijos nare, o kolegos Parlamento nariai kalbėdami pabrėždėl klimato kaitos tokie įvykiai ir vėl pasikartos. Komisija jau paskelbkomunikatą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos.
Svarbu, kad ateityje šis Solidarumo fondas būtų priemonė, skirta piliečiams apsaugoti. Jau atėjo laikas, kad Europa parodytų, jog susiklosčius dramatiškoms aplinkybėms ji globoja savo piliečius.
Gilles Savary
- (FR) Gerb. pirmininke, visų pirma aš taip pat norėčiau išreikšti užuojautą gedinčioms šeimos ir nukentėjusiems gyventojams, ypač tiems, kuriems dar ir šiandien neatnaujintas elektros energijos ir vandens tiekimas bei paslaugų teikimas.
Gerb. Komisijos nare, girdėjau kaip jūs šiandien mums pažadėjote - manau, kad buvote visiškai teisi - taikyti visas įmanomas krizės įveikimo priemones, o šiandienos posėdis, jei taip galima pasakyti, yra pusiausvyros radimas po neseniai įvykusios krizės.
Tai trečioji katastrofa per 20 metų. Kaip atsimenate pirmoji įvyko 1988 m. birželio mėn. Didžiojoje Britanijoje. Vėjo greitis ten buvo pats didžiausias: daugiau nei 250 km/val. Antroji precedento neturinčio masto gamtinstichija siautėjo 1999 m. gruodžio 27 d. Per ją dauguma mūsų miškų buvo išguldyta pirmą kartą. Trečiąjį kartą uraganas siautėjo 2009 m. sausio 24 d. Paminiu tai, nes gyvenu Žirondoje prie pat Žirondos miškų.
Pirmiausia turime patys savęs paklausti, kokios papildomos naudos galėtume gauti gyvendami Europos Sąjungoje. Miškų ūkio sektoriaus padėtis tiesiog katastrofiška - egzistuoja grėsmė, jog miškininkai daugiau nebesodins miškų, nes kai kurių iš jų manymu ši profesija tapo neužtikrinta.
Todėl turime apsvarstyti planą - esu tarp tų, kurie buvo tam pasirengę beveik prieš 10 metų - sukurti jungtinę krizių valdymo organizaciją, kad sugebėtume parduoti visą medieną, kuri pateko į rinką iš anksto to neplanavus, nekeisdami numatytos kainos. Taip galėtume padaryti, neįleisdami tiekėjų iš kitų Europos regionų, finansuodami transporto sektorių ir užtikrindami, kad žembus vėl greitai užsodinta. Manau, kad kitaip prasidės abejonės ir svarstymai arba klausimas iš viso nebus sprendžiamas. Susiduriame su problema, kurią išspręsti Europos Sąjunga yra tiesiogiai suinteresuota.
Antroji problema, apie kurią taip pat galvoju, susijusi su austrių augintojais. Šiandien šios profesijos padėtis prasta. Ji patyrsunkumų 2002 m. ištikus kitokio pobūdžio bėdai, o ne gamtinei stichijai. Nuskendo laivas Prestiže ir šiandien austrių augintojai Arcachon įlankoje praranda viltį ir vėl atsistoti ant kojų.
Galiausiai norėčiau, kad Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšos būtų mobilizuotos. Taip pat pritariu A. Laperrouze išreikštai užuojautai. Šiandien Taryba posėdyje nedalyvauja o aš manau, niekam nepakenksiu pasakydamas, kad man nepaprastai liūdna, jog Taryba atsisakpakeisti taisykles ir todėl šiandien taip sunku gauti lėšų iš šio fondo.
Taip pat klausiu jūsų, ar Prancūzijos vyriausybpati darką nors, kad būtų skirti pinigai iš fondo. Esu tarp tų asmenų, kurie stengsis, kad ji tai padarytų, nes, manau, labai svarbu, kad mūsų piliečiai likus keliems mėnesiams iki rinkimų suprastų, kad solidarumas Europoje egzistuoja, kad Europoje rinka dar nėra pats svarbiausias dalykas.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nare, sausio 23 d. aš buvau Galisijoje, kai vėjo greitis mano regione siekbeveik 200 km per valandą ir buvo nuniokota daugiau nei 40 000 hektarų miško.
Europos Sąjungoje daugiausia mišku apaugusių plotų yra Galisijoje. Praūžus uraganui šimtai tūkstančių medžių buvo išrauti, keliai užversti, buvo nutraukta daugiau nei 500 km aukštos ir žemos įtampos elektros kabelių, kurie ir šiandien dar ne visi sutaisyti.
Daugiau nei 300 000 vartotojų, tarp jų esu ir aš, buvo nutrauktas elektros energijos tiekimas kai kuriais atvejais net kelioms dienoms, taip pat nebuvo telefoninio ryšio.
Per uraganą buvo sužeistų žmonių, stipriai nukentėjo namai, infrastruktūra, ūkiai, verslo objektai, pramonės įmonės, sporto įrenginiai, taip pat visuomeniniai ir municipaliniai pastatai.
Praūžus pačiam stipriausiam istorijoje uraganui Galisijos vyriausybsuteik17 mln. EUR pagalbą, kad būtų galima greitai skirti pradines kompensacijas nukentėjusiems ir subsidijuoti atstatomuosius darbus.
Kaip žinome ir kaip jau buvo čia paminėta sausio 26 d. dvi labiausiai nukentėjusios valstybės narės Prancūzija ir Ispanija paprašEuropos pagalbos dėl uragano padarytų nuostolių. Pagal galiojantį Solidarumo fondo reglamentą patirta žala gali būti apibūdinta kaip ypatinga nelaimė, todėl minėtų dviejų valstybių narių vyriausybės pranešė, kad pradėjo ruošti dokumentus kreiptis pagalbos į fondą.
Gerb. Komisijos nare, ir vėl kaip neseniai buvusio potvynio Rumunijoje atveju susiduriame su faktu, jog reglamento reikalavimai tokie griežti, kad šios stichijos vis dėlto negalime vertinti kaip ypatingos nelaimės.
Norėčiau priminti, kaip tai padarkiti Parlamento nariai, kad Komisija pateiksavo siūlymus 2005 m., o Parlamentas pritarFondo reglamento pakeitimui 2006 m. Nuo tada klausimo sprendimą sustabdTaryba, kuri pasiūlytą reformą svarsto ilgiau nei dvejus metus.
Gerb. Komisijos nare, dėl visų šių priežasčių bei atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, kai dėl stichijos labai pablogėjo gyvenimo sąlygos ir sumažėjo ekonomikos stabilumas nukentėjusiuose regionuose, norėčiau paprašyti, kad paskatintumėte Fondą skirti lėšų ir taip pademonstruoti solidarumą su nukentėjusiomis valstybėmis narėmis ir svarbiausiai su nukentėjusiais piliečiais. Jiems turėtų būti skirta finansinparama, nes tai būtų tiesioginir skubiai reikalinga Europos solidarumo išraiška, net jeigu skiriama suma nebūtų labai didelė.
Flaviu Călin Rus
(RO) Pirmiausia norėčiau išreikšti paramą nuo stichijos nukentėjusiųjų šeimoms. Kartu su kitais mačiau kokie dramatiški uragano "Klausas" padariniai. Atidžiai stebėjau, kaip pačios nukentėjusios šalys bei kitos Europos šalys teikpirmąją pagalbą.
Mes daugiausiai kalbėjome apie stichijos padarinius ir paramos fondus, bet norėčiau pasiteirauti Komisijos, ar nereikėtų sukurti specialių projektų prevencinėms priemonėms įgyvendinti, kad įvykus tokioms stichinėms nelaimėms, nors ateityje išvengtume žmonių aukų.
Mairead McGuinness
- Gerb. pirmininke, kaip ir anksčiau kalbėjusieji noriu pareikšti užuojautą stipriai nuo uragano nukentėjusioms šeimoms ir pritarti raginimams, kad Solidarumo fondo parama būtų lengviau gaunama.
Tačiau norėčiau, kad pažvelgtumėte į šį klausimą plačiau. Visose valstybėse narėse kartais siaučia stichinės nelaimės, nors ir ne tokios didelės kaip toji, apie kurią dabar diskutuojame. Turiu omenyje savo atstovaujamas Offaly, http://en.wikipedia.org/wiki/County_Laois" \o "County Laois" ir Louth apygardas, kuriose ne sezono metu buvo labai neįprasti potvyniai. Nedidelis skaičius šeimų stipriai nukentėjo, bet vis dėlto jų buvo per mažai, kad kas nors pastebėtų, nors šios šeimos dar ilgai jaus potvynio padarinius. Galbūt paramos klausimas galėtų būti aptartas svarstant kaimo plėtrą ar bendrąją žemės ūkio politiką ir sukurtas pagalbos fondas, kuris teiktų paramą panašiais atvejais, kai prireikia pagalbos.
Kathy Sinnott
- Gerb. pirmininke, Komisijos narsavo įžanginėje kalboje paminėjo kelias stichines nelaimes, taip pat ir karščio bangą Prancūzijoje prieš kelerius metus, kuri pareikalavo nuo 12 000 iki 14 000 žmonių gyvybių. Jei kalbėsime tiksliai, tai ne uraganas, staigiai kilęs potvynis ar kita panaši stichinnelaimė. Šioji karščio banga tęsėsi penkias-šešias savaites ir visą tą laikotarpį miržmonės. Beveik visi mirę asmenys buvo neįgalūs ar vyresnio amžiaus žmonės, gyvenantys globos namuose ar stacionarinės globos įstaigose, kai jų artimieji atostogavo. Prancūzijos vyriausybnereikalavo, kad šeimos nariai ar gydymo įstaigų personalas sugrįžtų iš atostogų, nesikreippagalbos į armiją ar kitas gelbėjimo tarnybas. Jie paprasčiausiai savaitpo savaitės leido žmonėms mirti.
Šį atvejį aptariau su daugeliu žmonių Prancūzijoje, nes dalyvauju įgyvendinant Komisijos projektą, skirtą neįgaliems žmonėms gelbėti per stichines nelaimes. Tai buvo tikras skandalas, nes niekas nepajudino nei piršto. Norėčiau paprašyti, kad Komisija atliktų šios karščio bangos tyrimą, nustatytų mirtingumo lygį ir suprastų, kad Prancūzija nieko nedarė. Atėjus rudeniui visi šie žmonės buvo palaidoti, o socialinių paslaugų registre sumažėjo 14 000 žmonių.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, leiskite pasakyti, kad mes visi vienu ar kitu metu savo šalyse patyrėme ekologines nelaimes, stichines ar žmogaus sukeltas katastrofas. Dėl to visiškai suprantu jūsų jausmus ir pritariu jūsų susirūpinimui.
Solidarumo fondas iki šios dienos suteikpagalbą 20 valstybių narių, įskaitant keturis kartus Prancūzijai, Vokietijai, Graikijai, Kiprui, Portugalijai ir daugeliui kitų - iš viso dvidešimčiai šalių - tačiau aš viską suprantu ir pritariu jūsų nuomonei, kad padėtį reikia gerinti. Turėtume siekti, kad fondo pagalba būtų daugiau praktinio pobūdžio, būtų teikiama didesnpagalba valstybėms narėms. Turime toliau stengtis, kad Taryba pritartų šiems patobulinimams. Džiaugiuosi, kad Parlamentas pritarir jūsų palaikymas mums labai padės tolesniame darbe.
Kaip minėjau savo įžanginėje kalboje Komisija aktyviai dalyvauja teikdama pagalbą Prancūzija bei Ispanijai, nukentėjusioms žiemą nuo uragano "Klausas", ir pasitelks visus įmanomas Europoje priemones, kad išreikštų solidarumą su šiomis šalimis. Komisija pasirengusi apsvarstyti galimybę skirti Solidarumo fondo lėšų, tačiau pirmiausia Prancūzija ir Ispanija turi pateikti paraiškas. Dėl šios paramos galima kreiptis per 10 savaičių.
Manęs klausė, ar yra kitų priemonių, kurios sustiprintų valstybių narių solidarumą ištikus stichinėms nelaimėms, todėl norėčiau paminėti, kad bus ne tik iš naujo svarstomas Solidarumo fondo klausimas, bet taip pat būsimajame komunikate bus siekiama nustatyti priemones, kurios galėtų būti įtrauktos į Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos strategiją.
Apibendrinant galima sakyti, kad Komisijos nuomone Solidarumo fondas - naudinga priemonė, tačiau be abejonės egzistuoja dar daug galimybių ją patobulinti ir mes toliau turėtume tęsti darbą šia linkme.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Raštiški pranešimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Zita Pleštinská  
raštu. - (SK) Uraganas "Klausas" siautęs Europos pietvakariuose sausio 23-25 d. atnešdaug nuostolių. Per uraganą vėjo gūsių greitis siekiki 194 km/val. Per audrą žuvo 18 žmonių Ispanijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje, aukų skaičius būtų buvęs dar didesnis, jei nebūtų išankstinės perspėjimo sistemos.
Slovakijoje stebėdami televizijos programą buvome apimti gilios užuojautos, kai Sant Boi de Llobregat mieste įvyko siaubinga tragedija - buvo nuplėštas sporto salės stogas ir žuvo keturi vaikai. Norėčiau pareikšti nuoširdžiausią užuojautą žuvusiųjų šeimoms.
Solidarumo fondas - naudinga priemonė. Jis buvo įkurtas ES po 2002 m. rugpjūčio mėn. buvusių potvynių. Fondas skiria pagalbą valstybėms narėms ir pasirengusioms stoti į ES šalims nukentėjusioms nuo gamtinių stichijų. Pagalba teikiama, jei padaryta nuostolių, kurie sudaro daugiau nei 0,6 proc nukentėjusios šalies BVP. Po uragano siautusio 2004 m. lapkričio mėn. ir sunaikinusio 2,5 mln. kubinių metrų medienos šis fondas Slovakijai skyr5 667 578 EUR.
Dėl klimato kaitos Europoje vis daugėja gamtinių stichijų, todėl turime priimti taisykles, kurios ne tiktai padėtų greitai teikti finansinę pagalbą įvykus nelaimei, bet ir padėtų įgyvendinti prevencines priemones, skirtas apsisaugoti nuo įvairių gamtinių stichijų.
