Europos Vadovų Tarybos rezultatai (2009 m. kovo 19-20 d.) (diskusijos) 
Pirmininkas
- Ponios ir ponai, mes atkreipėme dėmesį į Čekijos vidaus politinę padėtį. Norėčiau visų jūsų vardu pareikšti, kad ji neturėtų paveikti Čekijos pirmininkavimo Tarybai veiklos ir kad mes norime užtikrinti, jog šis darbas būtų tęsiamas. Mes palaikome Čekijos vyriausybės vadovo, Europos Vadovų Tarybos pirmininko, veiklą siekiant užtikrinti sėkmingą Čekijos pirmininkavimą.
Norėčiau - ir manau, kad galiu tai sakyti visų jūsų vardu - paraginti Europos Vadovų Tarybos pirmininką tęsti Lisabonos sutarties ratifikavimo procesą jo paties ir kitose šalyse, kuriose sutartis dar neratifikuota. Mes rengėme šią Europos Sąjungos reformos sutartį 10 metų nuo tada, kai Nicoje buvo priimti atitinkami sprendimai, ir norime žengti paskutinius sunkius žingsnius, kad ši sutartis, jei pasiseks, galėtų įsigalioti 2010 m. pradžioje. Mums Lisabonos sutartis reikalinga siekiant didesnės demokratijos, daugiau veiksmų laisvės Europos Sąjungai ir didesnio skaidrumo.
(Plojimai)
Kitas punktas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl 2009 m. kovo 19-20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų.
Mirek Topolánek
Ponios ir ponai, norėčiau jus visus pasveikinti reguliarios Europos Vadovų Tarybos pirmininko ataskaitos, pateikiamos po Tarybos pavasario susitikimo, proga. Visų pirma turiu atsiprašyti už tai, kad negalėsiu kaip paprastai pasilikti iki diskusijos pabaigos. Per antrąją dalį po frakcijų atstovų kalbų mane pavaduos ministro pirmininko pavaduotojas A. Vondra. Aš turiu grįžti į Prahą dėl, kaip jau nurodHans-Gert Pöttering, precedento neturinčio socialistų trukdymo, su kuriuo susidūrėme pirmininkaudami ir apie kurį esu visiškai atvirai kalbėjęs. Jei vyriausybžlugtų, tikrai nekiltų grėsmės pirmininkavimui, o tai, kad socialistai nesidomėjo Čekijos pirmininkavimu Europos Vadovų Tarybai ir atmetnet elementariausią bendradarbiavimą, pakenks daugiausia socialdemokratijai. Pirmininkavimas dėl to neturėtų nukentėti, nes esu įsitikinęs, kad tikrai pajėgsime įvykdyti tai, ką išdėsčiau savo įžanginėje kalboje Europos Parlamente apie tai, kaip ketiname vadovauti diskusijai ir pasiekti kompromisą. Pavasario Taryba tai įrodo. Mano šalyje įprasta, kad kalbantysis nėra pertraukiamas, bet, atrodo, įpročiai čia šiek tiek skiriasi.
Leiskite man pereiti - griežtai laikantis Europos Vadovų Tarybos išvadų - prie klausimo, kodėl šiandien esu čia ir kodėl mes ėmėmės tam tikrų veiksmų Europos Vadovų Taryboje. Tačiau prieš tai norėčiau pareikšti nuomonę apie Trišalį aukščiausio lygio susitikimą su socialiniais partneriais, įvykusį prieš Tarybos posėdį. Jame dalyvavo nemažai asmenų. Be manęs paties ir Europos Komisijos pirmininko José Manuel Barroso taip pat dalyvavo dar du vyriausybių vadovai, t. y., Švedijos ministras pirmininkas F. Reinfeldt ir Ispanijos ministras pirmininkas J. Zapatero, ir po susitikimo mane labai nudžiugino ir nustebino sutarimas tarp socialinių partnerių ne tik dėl pirmininkavimo tikslų, bet ir dėl sprendimų dėl augančio nedarbo, sukelto pasaulio finansų krizės.
Jei kam nors įdomu, galiu apie Trišalį susitikimą pakalbėti daugiau; mes susitarėme dėl trijų pagrindinių principų, kurie turi užtikrinti žymiai didesnį darbo rinkos lankstumą bei darbo jėgos judėjimą ir žymiai didesnes pastangas keliant darbuotojų apmokymo ir įgūdžių lygį taip, kad jie galėtų paveikti darbo rinką, ir t. t. Nors Pavasario Europos Vadovų Taryba buvo antrasis mūsų organizuotas valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimas ir kartu pirmasis tikrai oficialus aukščiausio lygio pasitarimas. Žinoma, didžiausias dėmesys buvo skirtas klausimui apie tai, kaip įveikti dabartinę ekonomikos krizę. Aš visiškai atmetu tvirtinimus, jog mes nepakankamai darome, kad būtų imtasi rimtesnių priemonių. Pasiremsiu vienu skaičiumi: 400 mlrd. EUR. Šie 400 mlrd. EUR sudaro 3,3 proc. ES bendrojo vidaus produkto; tai - beprecedentinis žingsnis, ir kartu su automatiniais stabilizatoriais, kuriuos turi ES, o JAV, pvz., neturi, manau, kad pavyzdys, kurį šiandien pateikJosé Manuel Barroso, yra labai informatyvus. Darbuotojui, kurį atleido "Saab" Švedijoje, taikomi visai kiti socialiniai standartai nei darbuotojui, atleistam "General Motors" kažkur Čikagoje, ir vyriausybės šiais dviem atvejais laikosi visiškai skirtingo požiūrio, nes dėl automatinių stabilizavimo priemonių 400 mlrd. EUR suma iš esmės dar labiau išauga ir tai suteikia mums neginčijamą pranašumą JAV atžvilgiu. Esminis visų 27 valstybių narių pritarimas susitarimui patvirtina Lisabonos strategijos pagrįstumą, nes jis yra vienas iš keturių ramsčių, kuriais faktiškai remiasi visa strategija.
Gordon Brown vakar buvo šiuose Rūmuose ir turėjo galimybę tiksliai paaiškinti 27 valstybių narių požiūrį, įgaliojimą G 20 viršūnių susitikimui ir tris kitus de facto šios strategijos ramsčius. Mes sutarėme, kad visos trumpalaikės priemonės turi būti laikinos, ir būtent taip į jas žiūrime. Buvo patvirtinti vidutinės trukmės laikotarpio bei ilgalaikiai prioritetai ir Lisabonos strategijos tikslai, taigi trumpalaikiai prioritetai turi juos atitikti. Norėčiau atvirai pasakyti, kad Europos Vadovų Tarybą pritrenkJAV Finansų Sekretorius Timothy Geithnerio pareiškimas apie nuolatines priemones. Amerika, priimdama didžiulius skatinimo priemonių paketus, remdama protekcionistines tendencijas ir protekcionistinius šūkius, "Pirk amerikietišką prekę" kampaniją ir t. t., ne tik kartoja 1930 m. klaidas. Šių žingsnių derinys ir, dar blogiau, iniciatyva paversti juos nuolatinėmis priemonėmis yra tiesus kelias į pragarą. Mes turėtume pažvelgti į istorijos knygas, kurių seniai nebuvome atsivertę. Manau, jog didžiausia Pavasario Tarybos diskusijų sėkmyra tai, kad šis kelias ir trumparegiškas požiūris buvo aiškiai atmesti. Aš kategoriškai atmetu Europos socialistų partijos pirmininko Poulo Nyrupo Rasmusseno pareiškimus, kad Europos Vadovų Taryba daro nepakankamai siekdama įveikti krizę ir kad mes laukiame, jog mus išgelbėtų JAV. JAV pasirinktas kursas yra ne tik kartą jau susikompromitavęs, bet ir, kaip sakiau anksčiau, socialinės apsaugos lygmuo ir bendras paprastų žmonių socialinių poreikių užtikrinimas JAV labai skiriasi ir yra daug žemesnis. JAV kelias yra pavojingas, nes siekiant finansuoti socialinių skatinimo priemonių paketus amerikiečiams reikės grynųjų pinigų, ir jie juos nesunkiai gaus, nes visada bus norinčių įsigyti JAV obligacijų. Tačiau tai kelia grėsmę rinkos likvidumui, nes pašalina likvidumą iš pasaulinės finansų rinkos, taigi parduodant kitas obligacijas, galbūt Europos ir neabejotinai Lenkijos, Čekijos, taip pat gal ir kitų šalių, iškiltų pavojus, kad sistemoje nebebūtų grynųjų pinigų. Šis požiūris kelia susirūpinimą ir, mano nuomone, bus diskusijų tema G 20 viršūnių susitikime. G 20 viršūnių susitikimas bus tik viena proga mums apie tai pasikalbėti. Vėliau diskusija galės būti tęsiama neoficialiame 27 valstybių narių aukščiausio lygio susitikime su JAV administracija ir Baracku Obama Prahoje. Tvirtai tikiu, kad pasieksime bendrą požiūrį su JAV, nes mes tikrai nenorime konfrontacijos tarp JAV ir Europos. Šiandienos pasaulyje - ir krizparodmums tai dar kartą - nviena ekonomika neegzistuoja atskirai ir yra glaudžiai susijusi tarpusavio ryšiais su kitomis; tai reiškia, kad esant krizei problema liečia mus visus ir mes galime ją išspręsti tik veikdami kartu.
Antras susitarimo ramstis ieškant dabartinės krizės sprendimo - rengimasis G 20 viršūnių susitikimui. Gordon Brown ir jo vyriausybparengaukštos kokybės dokumentus; vakar galėjote su jais susipažinti. Trijų ramsčių požiūris numato sprendimą, skirtą finansų sektoriui ir skatinimo priemonių paketams, kuris reguliuoja ir, sakyčiau, ištaiso sistemos vidaus trūkumus ir atkuria pasaulinę prekybą, t. y. reikalauja atnaujinti PPO diskusijas Dohoje. Šis požiūris tiksliai atitinka aiškią Europos Vadovų Tarybos pateikto sprendimo, kuriam buvo vieningai pritarta, struktūrą. Taip pat norėčiau pritarti susitarimui dėl to, kad pagaliau konkrečiai numatėme, kiek bus didinami Tarptautinio valiutos fondo ištekliai, ir nustatėme, kad šis konkretus įsipareigojimas sieks 75 mlrd. EUR. Rengdamosi G 20 susitikimui 27 valstybės narės laikosi vienos pozicijos, kalba vienu balsu ir siekia bendro tikslo. Aš laikau tai pačia didžiausia sėkme, nes visas Europos Vadovų Tarybos susitikimas buvo Europos vienybės, Europos solidarumo, Europos vertybių ir bendros Europos vidaus rinkos išbandymas. Jei kuris nors iš šių dalykų būtų silpnesnis, mes po šios krizės atsidurtume prastesnėje padėtyje. Priešingai, manau, kad gerbdami šiuos esminius dalykus pasijusime stipresni. Rengiantis G 20 diskusijoms nėra jokio pagrindo pesimizmui, kaip nuogąstauja P. N. Rasmussen. Manau, kad visi supratome, jog turime veikti solidariai ir bendradarbiauti, kaip tvirtina Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos atstovas Graham Watson.
Kaip visi žinome, dabartinkriz- tai pasitikėjimo krizė. Todėl siekiant įveikti krizę trečiasis svarbus dalykas - pasitikėjimo atkūrimas. Nepakanka tik investuoti pinigus į sistemą. Mes tai išbandėme, ir bankai vis dar neskolina. Bankai turi pradėti skolinti pinigus, bet jie to nedarys, jei neturės pasitikėjimo. Grynieji pinigai, kurie jiems buvo prieinami, problemos neišsprendė. Pasitikėjimas negali įtvirtintas nutarimu, taip pat jis negali būti nupirktas. Todėl siekdami atkurti pasitikėjimą žengėme dar vieną žingsnį didesnio pasitikėjimo link ir padvigubinome garantijų sistemą šalims, nepriklausančiomis euro zonai, iki 50 mlrd. EUR tuo atveju, jei tai bus būtina. Mes susitarėme netgi dėl šito. Mes net sutarėme, kad reikėtų vengti visaapimančio požiūrio ir kiekvieno banko ir kiekvienos šalies atvejį svarstyti atskirai, ir nusprendėme, kad požiūris "tas pats taikoma visiems" šiuo metu būtų pavojingas. Rinkose vyrauja įtampa, jos į kiekvieną signalą reaguoja nedelsdamos, perdėtai ir neigiamai. Todėl reikalingas geresnis reguliavimas. Norėčiau pabrėžti, kad "geriau" galėtų reikšti reguliavimo įvedimą srityse, kurios iki šiol išvis nebuvo reguliuojamos. Ir tuo turėsite užsiimti jūs, Europos Parlamentas. Mes norėtume pasiekti susitarimą (ir yra ženklų, kad tai įmanoma) dėl teisės aktų, kurie iš esmės atitiktų mūsų viziją ir geresnio reitingų agentūrų, draudimo bendrovių mokumo, bankų kapitalo reikalavimų, tarpvalstybinių mokėjimų, elektroninių pinigų ir t. t. reguliavimo idėjas. Džiaugčiausi, jei galėtumėte patvirtinti šias taisykles per savo sesiją ir jos galėtų nedelsiant įsigalioti ir būti įgyvendintos. Kaip ir mes visi, šiltai sveikinu J. de Larosière pranešimą, kurį sudaro nuostabus analitinis skyrius ir labai pamokomas įgyvendinimo skyrius ir į kurį atsižvelgdama Europos Vadovų Taryba padaraiškias išvadas. Galbūt svarbiausia pavasario Europos Vadovų Tarybos užduotis buvo įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant ekonomikos atkūrimo planą, kurį gruodžio mėn. pateikTaryba. Kaip tik šiuo klausimu kilo daugiausia triukšmo ir buvo išsakyta daugiausia kritikos - mano nuomone, nepelnytai. Buvo teigiama, kad planas yra nepakankamai geras, pavėluotas ir neambicingas. Norėčiau pašalinti nesusipratimus. Jau minėjau 400 mlrd. EUR, arba 3,3 proc. bendrojo vidaus produkto, neskaitant fondų, skirtų rekapitalizuoti bankams ir garantijoms, siekiančioms daugiau nei 10 proc. bendrojo vidaus produkto; tiek šiuo metu gali suteikti ES. Tai visgi turės labai didelės įtakos Stabilumo ir augimo paktui ir valstybės skolai, taip būdui, kuriuo bus tvarkomasi "dieną po to" laikotarpiu, kitaip tariant, po krizės. Mano nuomone, net 5 mlrd. EUR suma, kuri galiausiai buvo patvirtinta ir kuri sudaro tiktai mažą didžiulės 400 mlrd. EUR sumos dalį, yra labai sudėtingų derybų rezultatas, kuris palies daug šalių. Pirmiausia taip yra todėl, kad šios sumos nebus galima laikyti antikrizine priemone, jei ji nebus panaudota 2009-2010 m. Tiesa ir tai, kas neturime jokios skaidrios projektų vertinimo sistemos, jokio tinkamo šių projektų sąrašo ir kad vienų dalykų trūksta, o kitų turime per daug. Pagaliau po labai sudėtingų derybų pasiekėme susitarimą, ir Tarybai pirmininkaujanti Čekija neabejotinai atliko pagrindinį vaidmenį susitariant, kad būtų pritarta 5 mlrd. EUR sumai ir pinigai būtų perduoti Europos Parlamentui, kad jis galėtų juos paskirstyti.
Ekonomikos atkūrimo planas, žinoma, apima Bendrijos aspektą, dėl kurio šiandien prieinami maždaug 30 mlrd. EUR, ir šalies aspektą, kuris reiškia, kad kiekviena valstybnarvykdydama planą įgyvendina savo fiskalines skatinimo priemonės. Mano nuomone, pagrindinis klausimas, dėl kurio sutarEuropos Vadovų Taryba, yra Stabilumo ir augimo pakto galiojimas. Jei norime išgyventi šią krizę ir išsaugoti neiširusią, nepažeistą ir atsigavusią Sąjungą, turime laikytis savo pačių taisyklių. Mano nuomone, būtų didelklaida rengti naujus paketus neužtikrinus, kad bus pradėtos visos valstybių narių ir Bendrijos procedūros, kad žinosime, koks bus jų poveikis, ir neįsitikinus, ar tikrai reikalingos tolesnės fiskalinės skatinimo priemonės ir ar Europos Vadovų Taryba joms pritaria. Jei tikrai to reikės, Europos Vadovų Taryba imsis tolesnių priemonių, bet šiuo metu nežinome, ar turime jas taikyti, nes niekas negali pasakyti, kada krizpasieks žemiausią lygį arba kada ji pasibaigs. Būtų visiškai absurdiška imtis tolesnių priemonių nežinant žingsnių, žengtų įgyvendinant 400 mlrd. EUR fiskalines skatinimo priemones, padarinių. Planas yra ambicingas, įvairiapusis ir išsamus; jis padės spręsti augimo ir užimtumo problemas atsižvelgiant į situaciją kiekvienoje šalyje, ir, žinoma, taip pat su ekonomikos padėtimi susijusias problemas.
Antra labai svarbi Europos Vadovų Taryboje svarstyta tema buvo klimato ir energetikos klausimas. Energetinio saugumo ir klimato apsaugos srityje padarėme didelę pažangą. Be kitų, energetinis saugumas yra vienas iš svarbiausių mūsų pirmininkavimo prioritetų, ir energetinio saugumo būtinybbuvo įrodyta sausio mėn. Dujų krizįveikta nebuvo. Dujų krizgali sustiprėti rytoj, poryt, po mėnesio, kitais metais, bet kada. Mano žodžius įrodo tai, kad net 5 mlrd. EUR antikrizinis paketas daugiausia, jei ne išimtinai, orientuotas į Europos šalių tarpusavio ryšius ir numato įvairius mechanizmus bei projektus, kuriais siekiama sumažinti priklausomybę nuo vieno tiekimo maršruto. Mes sutarėme, kad iki kitos žiemos turi būti parengtas antikrizinis mechanizmas galimiems tiekimo sutrikimams išvengti, kuris leistų reaguoti į bet kokias problemas, kurios galėtų iškilti. Daugiau nei aišku, kad jis mums reikalingas. Tai išaiškėjo sausio mėn., ypač Slovakijoje ir Bulgarijoje, taip pat ir daugelyje kitų šalių.
Diskusijos klimato klausimais: jau prasideda diskusijos ir rengimasis Kopenhagos konferencijai. Danija, kaip šalis šeimininkė, ir Švedija, kaip Tarybai pirmininkausianti valstybnarė, užsiims šiuo klausimu, o Tarybai pirmininkaujanti Čekija jau įtemptai dirba. Mes bandome rasti bendrą poziciją Europos lygmeniu. Mes pradedame derėtis su pagrindiniais veikėjais, be kurių negali būti užtikrinta Kopenhagos konferencijos sėkmė. Jiems priklauso JAV ir, žinoma, Japonija, Kinija ir Indija, taip pat kitos didelės šalys ir stambūs teršėjai. Didžiausia diskusija - norėčiau tik trumpai tai paminėti - lietklausimą, ar mes dabar turėtume nustatyti ne tik mechanizmus, bet ir atskirų Europos Sąjungos šalių dalį finansavimo pakete, kurį ruošiame siekdami padėti besivystančioms šalims - trečiosioms šalims - vykdyti jų įsipareigojimus aplinkos apsaugos srityje. Sprendimas, kurį priėmėme, buvo teisingas. Derantis su visais pagrindiniais veikėjais, kurie dabar veikia daugiau žodžiais, o ne darbais, būtų labai nevykusi ir žalinga taktika mums patiems nusistatyti ribas, kurių kiti nesilaikytų. Derybų pozicija būtų žymiai geresnė, jei turėtume veiksmų laisvę, ir dėl to susitaršalys, faktiškai pateikusios paskutinį pasiūlymą, t. y., Švedija, Danija, Nyderlandai, JungtinKaralystir Lenkija. Kalbant apie Lenkijos požiūrį, mes, žinoma, atsižvelgėme į šalių, kurios gana atsargiai vertina šį mechanizmą, interesus, taip pat ir į interesus šalių, kurios atlieka pagrindinį vaidmenį sprendžiant klimato kaitos klausimus. Visos šalys, net ir tos, kurios mano tai esant pagrindiniu prioritetu, sutiko, kad dar iki Kopenhagos konferencijos turime nustatyti realų mechanizmą, sprendimus ir jų formuluotes.
Trečioji sritis susijusi su išorės santykiais. Europos Vadovų Taryba oficialiai pritarRytų partnerystės iniciatyvai, kuri papildytų mūsų užsienio politiką arba tiesioginę kaimynystės politiką. Šiauriau yra ledkalniai, vakaruose - Atlanto vandenynas, o pietuose ir rytuose gyvena mūsų kaimynai, ir kaip tik ten yra šalys, kurios galėtų kelti grėsmę mūsų ekonominei, socialinei ir saugumo padėčiai. Rytų partnerystbuvo Čekijos pirmininkavimo tikslas, ir džiaugiuosi, kad jai buvo pritarta priimant tvirtą 600 mln. EUR įsipareigojimą. Norėčiau užbėgti už akių klausimams dėl Baltarusijos dalyvavimo. Mes tai svarstome. Baltarusija padartam tikrą pažangą, ir vizų išdavimo režimo nariams draudimo sustabdymas pratęstas. Šiuo metu durys Baltarusijai yra atviros, bet joks sprendimas priimtas nebuvo. Jei valstybės narės dėl to nesusitars ir visos 27 valstybės narės nepriims sprendimo, prezidentas A. Lukašenko tiesiog nebus pakviestas, nors jį pakviesti mums rekomenduoja ir opozicija, ir kaimyninės valstybės. Manau, jei užduotumėte man šį klausimą dabar, negalėčiau į jį atsakyti, todėl užbėgu jam už akių.
Informavau Europos Vadovų Tarybą apie posėdį ir neoficialų viršūnių susitikimą su prezidentu B. Obama, rengiamą balandžio 5 d. siekiant įgyvendinti kitus prioritetus, būtent prioritetą, susijusį su transatlantiniais santykiais. Organizacinis pasirengimas dar nebaigtas, bet jūs būsite išsamiai informuoti. Viršūnių susitikime daugiausia bus aptariamos trys pagrindinės teminės sritys: G 20 aukščiausio lygio susitikimas, bendradarbiavimas energetikos ir klimato klausimais (šioje srityje ES privalo likti pagrindine veikėja, kaip ir JAV) ir išorės santykiai bei geostrateginzona nuo Viduržemio jūros iki Kaspijos jūros, t. y., padėtis Afganistane, Pakistane, Irane ir, žinoma, Viduriniuose Rytuose. Viršūnių susitikimas su JAV yra svarbus, bet turėtume aiškiai vengti perdėtų lūkesčių, nes tai ne Mesijo atėjimas. JAV turi daugybę vidaus problemų, kurios turi būti išspręstos, ir kaip tik todėl bus naudinga Prahoje išgirsti, kaip Barack Obama iš esmės vertina šiuos metus, kuriais jis, žinoma, norės pasiųsti ES piliečiams žinią apie svarbiausias naujos Amerikos administracijos pozicijas ir svarbiausius tikslus.
Europos Vadovų Taryboje buvo svarstoma daug kitų problemų, apie kurias esu pasiruošęs kalbėti. Jei kažką praleidau, pakalbėsiu apie tai diskusijoje po frakcijų vadovų kalbų. Mes turbūt nebesusitiksime, nes jūs išvyksite pradėti rinkimų kampanijos, bet būčiau labai dėkingas, jei susilaikytumėte nepradėję jos čia ir dabar. Tikiuosi, kad kova dėl vietų Europos Parlamente bus teisinga ir kad po rinkimų vėl susitiksite ir tęsite savo darbą.
Pirmininkas
- Dėkoju, gerb. Europos Vadovų Tarybos Pirmininke, už jūsų pasiryžimą tęsti darbą vadovaujant Tarybai nepaisant sudėtingos situacijos jūsų šalyje.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - (FR) Gerb. pirmininke, gerb. Tarybos pirmininke, ponios ir ponai, paskutinioji Europos Vadovų Taryba pasiekrealių rezultatų.
Norėčiau atiduoti duoklę Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei Čekijai ir ypač jos ministrui pirmininkui M. Topolánekui, kuris griežtai vadovavo diskusijoms sutelkdamas jas į konkrečius tikslus. Rezultatai matomi: buvo priimti sprendimai, kurie ne tik patys savaime yra svarbūs, bet ir iškalbingai byloja apie Europos šiandienos ryžtą. Mūsų sprendimai parodo mūsų vienybės tikrumą ir nugali pesimistines mintis, kurios, kaip buvo įrodyta dar kartą, buvo klaidingos. Didžiausią dėmesį ketinu skirti ekonominei padėčiai; ministras pirmininkas M. Topolánek kalbėjo daugeliu klausimų, taigi prie jų visų grįžti nebūtina.
Pirma, Taryba pritarKomisijos pasiūlymui skirti 5 mlrd. EUR strateginiams energetikos projektams ir plačiajuosčiam internetui. Susitarimas, pasiektas Europos Vadovų Taryboje, aiškiai atspindi ES pasiryžimą panaudoti visas turimas priemones ir daryti, kas įmanoma, kad dėl krizės nekiltų grėsmės mūsų ilgalaikiams tikslams, ypač energetiniam saugumui ir kovai su klimato kaita.
Antrasis labai svarbus sprendimas - maksimalios paramos sumos, suteikiamos valstybių narių mokėjimų balansams, padvigubinimas: 50 mlrd. EUR - labai didelis įsipareigojimas. Jis įrodo, kad net sunkiais laikais solidarumas nėra tuščias žodis Europoje.
Išties geriausias būdas europiečiams suvaldyti krizę ir atkurti sąlygas augimui - koordinuoti savo pozicijas, imtis bendrų veiksmų ir palaikyti vienas kitą.
Trečiasis labai svarbus sprendimas rodo, kad Sąjunga kiek galėdama prisideda mėgindama įveikti krizę visame pasaulyje. Europos ekonomikai skirtos biudžetinės skatinimo priemonės, jei įtrauksime ir automatines stabilizavimo priemones, šiuo metu siekia beveik 4 proc. Europos bendrojo vidaus produkto. Vis dėlto Europos Vadovų Taryboje dar prisiėmėme įsipareigojimą 75 mlrd. EUR paremti Tarptautinį valiutos fondą. Sąjunga gerai atlieka savo vaidmenį tiek tvirtai kovodama su krize, tiek pateikdama ambicingą ir į ateitį orientuotą reguliavimo reformų programą.
Išties Europos Sąjunga parodvienybės ir lyderystės pavyzdį, kuriuo vadovaujantis galėtų būti paruošta dirva platesniems sprendimams tarptautiniu lygiu. Tai aiškiai parodir vakarykštdiskusija su JK ministru pirmininku Gordonu Brownu. Europos Sąjunga Londono aukščiausio lygio susitikimą pasitinka parengusi rimtą ir nuoseklią darbotvarkę, kurios pagrindą sudaro keturi ramsčiai: esminės ir koordinuotos biudžetinės skatinimo priemonės, ambicinga reguliavimo darbotvarkė, griežtas nusistatymas prieš visas protekcionizmo formas ir ilgalaikis įsipareigojimas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač neturtingiausiose pasaulio šalyse.
Tai - lyderio darbotvarkė; manau, kad vis dėlto svarbu atkreipti dėmesį į tai (nes pradžioje tai nebuvo aišku), jog valstybių narių, ketinančių dalyvauti Londono aukščiausio lygio susitikime, ir Komisijos pozicija faktiškai yra visos 27 valstybių narių Sąjungos, kuri nori išlikti lydere ir pateikti naują požiūrį tarptautiniu lygiu, pozicija. Ši darbotvarknėra technokratiška. Į ekonominę sistemą, ir ypač į pasaulinę finansų sistemą būtina vėl įdiegti etines vertybes, be kurių rinkos ekonomika negali funkcionuoti. Pasaulio ekonomikos dėmesio centre vėl turi atsidurti žmonės. Mes palaikome atvirų ir konkurencingų šalių ekonomiką, kurioje rinkos tarnauja gyventojams. Dar daugiau, kaip tik dėl to aš palaikau ambicingą A. Merkel pasiūlymą parengti tvarios ekonomikos chartiją. Tai parodytų, kad mes remiame socialinę rinkos ekonomiką.
Europos Vadovų Taryba taip pat svarstir klausimus, nesusijusius su krize. Išorės santykių srityje palankiai vertinu tai, kad 27 valstybės narės palaikKomisijos pasiūlymus plėsti Rytų partnerystę, kurią galėsime smulkiau aptarti Rytų partnerystės aukščiausio lygio susitikime gegužės 7 d. Kartu su Viduržemio jūros baseino šalių sąjunga parengėme deramą pagrindą mūsų kaimynystės politikai, kuri neabejotinai yra vienas svarbiausių Sąjungos išorės santykių prioritetų.
Komisijos pirmininkas. - Gerb. pirmininke, dabar turime tęsti darbą, susijusį su ekonomikos atkūrimu, ir tam skubiai reikia 5 mlrd. EUR. Ši investicija tokiu sunkiu metu turi lemiamą reikšmę. Visi žinome, kad kreditų trūkumas turėjo tiesioginės įtakos strateginiams projektams. Iškilo įvairių sunkumų, ypač dėl to, kad gali būti įšaldyti naftos ir dujų vamzdynų projektai. Kreditų trūkumas sustabdinvesticijas į atsinaujinančias energijos rūšis. Taip pat dėl jo vilkinami ekologiškų technologijų moksliniai tyrimai. Todėl mums reikia aiškaus Europos atsako.
Žinau, kad Parlamentas yra įsipareigojęs paspartinti šio dokumentų rinkinio priėmimą, ir tikiuosi, jog išnagrinėję pasiūlymus galėsite greitai pradėti derybas su Taryba, kad šie dokumentai galėtų įsigalioti iki gegužės mėn.
Tas pats pasakytina ir apie esamų ir būsimų priemonių, skirtų finansinei sistemai, paketą. Parlamentas ir Taryba užtikrindami, kad susitarimas dėl šių priemonių būtų pasiektas per pirmąjį svarstymą, dar iki rinkiminės pertraukos, pasiųstų reikšmingą žinią, jog ES supranta, ką turi padaryti siekdama grąžinti tvarką į finansinę sistemą.
Tai būtų pamatiniai teisės aktai atkuriant pasitikėjimą, ir todėl Komisija toliau tvirtins pasiūlymus, kaip išdėstyta jos 2009 m. kovo 4 d. komunikate dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų, vadovų atlyginimų ir dėl to, kaip įgyvendinti idėjas, išdėstytas aukšto lygio grupės, kurią įkūriau ir kuriai pirmininkauja J. de Larosière, pranešime. Šis pranešimas buvo šiltai sutiktas Europos Vadovų Taryboje ir vieningai laikomas pagrindu tolesniam darbui. Aš labai džiaugiuosi šiuo rezultatu.
Taip pat turime toliau gilinti koordinavimą. Koordinavimas yra svarbiausias dalykas - koordinavimas ir įgyvendinimas. Gairės, kurias nustatėme dėl sumažėjusio turto ir paramos automobilių sektoriui, jau taikomos siekiant nukreipti valstybių narių veiksmus efektyviausia kryptimi.
Dabar pasiekėme ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimo etapą; Komisija atidžiai stebės, kaip įgyvendinami valstybių narių pareiškimai dėl skatinimo priemonių. Turime pakankamai priemonių. Taip pat turime Lisabonos strategijos priemones, kurios tebegalioja. Be to, nuodugniai ištirsime įvairias valstybių narių priemones, kurios taikomos siekiant įveikti krizę ir padidinti paklausą, kad išsiaiškintume, ko būtų galima pasimokyti ir kaip galėtume padėti.
To paties nusistatymo turėtume laikytis rengdamiesi aukščiausio lygio susitikimui užimtumo klausimais. Jau anksčiau sakiau Parlamente: ši kriz- sunkus išmėginimas, ir labiausiai pastebimas jos neigiamas poveikis darbo rinkai.
Nedarbas auga ir tikriausiai augs toliau. Tai kelia man didžiausią susirūpinimą, ir manau, kad tai turi kelti didžiausią susirūpinimą Europai. Darbuotojai visoje Europoje turi žinoti, kad Europos lyderiams rūpi ši problema. Todėl toks svarbus yra specialus užimtumui skirtas aukščiausio lygio susitikimas gegužės mėn. pradžioje: jame bus kritiškai įvertintas atkūrimo priemonių, kurių buvo imtasi, poveikis, kad pamatytume, kurios yra veiksmingos, o kurios - ne, ir pasikeista geriausia patirtimi bei susitarta dėl tolesnių būtinų veiksmų.
Turime užtikrinti, kad siekiant sušvelninti krizės poveikį ir parengti žmones ateities darbo vietoms būtų panaudoti visi svertai vietos, regioniniu, valstybių narių ir Europos lygmeniu. Ypač turime stengtis paremti valstybių narių veiklą naudojant Europos socialinį fondą ir Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą.
Kaip žinote, Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad aukščiausio lygio susitikimas turėtų būti vadinamojo trejeto formos. Atvirai ir nuoširdžiai - kaip darau visada - pasakysiu, kad toks sprendimas mane nuvylė. Man būtų labiau patikę, jei visos 27 valstybės narės būtų skyrusios laiko ir kartu aptarusios, kaip būtų geriausia spręsti klausimą, kuris per šią krizę labiausiai jaudina Europos gyventojus, t. y. klausimą dėl užimtumo.
Žinoma, mums aišku, kad didžioji dalis priemonių yra valstybių narių lygmens, bet tai neturėtų trukdyti Europos lyderiams aptarti Europos lygmeniu būdo, kuriuo jie galėtų koordinuoti savo veiksmus. Mums taip pat aišku, kad priimami sprendimai dėl finansų sektoriaus ir ekonomikos atkūrimo planas taip pat yra priemonės, susijusios su užimtumu.
Tačiau manau, kad užimtumo klausimas pats savaime vertas Europos lyderių dėmesio. Kaip bebūtų, Komisija yra visiškai susitelkusi ir nusiteikusi 2009 m. gegužės 7 d. išplatinti svarbią žinią. Aš asmeniškai manau, kad šis aukščiausio lygio susitikimas, kurį buvo nuspręsta surengti trejeto forma, turėtų būti atviras ir visiems ministrams pirmininkams, kad norintys dalyvauti turėtų tokią galimybę.
Norėčiau jums pasakyti, kaip pranešir ministras pirmininkas M. Topolánek, kad kaip tik prieš Europos Vadovų Tarybą vyko labai svarbi diskusija su socialiniais partneriais, kurioje dalyvavo su Švedijos ministras pirmininkas F. Reinfeldt ir Ispanijos ministras pirmininkas J. Zapatero. Manau, išsiaiškinome, kad socialiniai partneriai pasiruošę veikti kartu su mumis. Svarbu perduoti šią žinią visiems europiečiams, ir ypač Europos dirbantiesiems, kad Europos lygmeniu taip pat rūpinamės socialiniu dialogu.
Socialiniai partneriai buvo pakviesti į Komisiją. Mes surengėme susitikimą Komisijos narių Kolegijoje, ir esu pasiryžęs toliau dirbti su socialiniais partneriais, Europos Parlamentu, Europos šalių vyriausybėmis, Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare, ir, žinoma, taip pat su Regionų komitetu ir Socialinių ir ekonominių reikalų komitetu, nes tikrai manau, kad susidūrus su užimtumo problema turi sutelkti pastangas Europos mastu ne tik vyriausybės ir Europos institucijos, bet ir socialiniai partneriai bei visa visuomenė.
Esu nusprendęs, kad turėtume apsvarstyti visas galimas alternatyvas. Todėl Komisija ateinančiomis savaitėmis ypatingas pastangas skirs darbui su visais partneriais, taigi labai džiaugčiausi Europos Parlamento narių ir Parlamento, kaip institucijos, dalyvavimu. Jūs esate sukaupę daug žinių apie veiklą vietose.
Trumpai tariant, ši Europos Vadovų Taryba priėmlabai svarbius sprendimus ekonomikos ir finansų klausimais; tai - labai konkretūs rezultatai. Tačiau tai jokiu būdu ne proceso pabaiga. Šį procesą turime tęsti. Turime imtis visų priemonių, būtinų susidūrus su krize, kuri ypač paveiks socialinę sritį. Svarbu, kad išsaugotume šį pasiryžimą ir kad koordinuojant ir vykdant veiklą Europa sugebėtų ne tik atsakyti į iššūkį savo šalyse, bet ir svariai prisidėtų prie pasaulinio atsako į šią nepaprastai didelio masto krizę.
(Plojimai)
Joseph Daul
PPE-DE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. pirmininke, gerb. M. Topolánekai, gerb. J. M. Barroso, ponios ir ponai, Europa, kuri nuo krizės pradžios vadovavo mūsų partneriams iš JAV ir likusioms pasaulio šalims rengiant ambicingą, bet tikrai būtiną finansų rinkos reformą, praėjusį penktadienį nubrėžG 20 aukščiausio lygio susitikimo, vyksiančio balandžio 2 d., gaires.
Per vakarykštę diskusiją dėl G 20 susitikimo vieni nariai pareiškė, kad to nepakanka; kitų nuomone, to yra per daug. Tikrovyra ta, kad per krizes, kurias patyrėme, Europa susitelkdavo, koordinuodavo veiksmus ir dirbo kaip komanda.
Kartoju: krizinėje situacijoje, kurią patiriame, kaip ir kitais globaliniais klausimais - energetikos, klimato kaitos, užsienio reikalų, saugumo ir gynybos - šalių sprendimai nebetinka. Jeigu net JK ministras pirmininkas, kurio klausėmės vakar, liaupsina Europos Sąjungos privalumus ir pareiškia, kad jis "didžiuojuosi būdamas britu ir didžiuojuosi būdamas europiečiu", manau, kad mano įsitikinimas yra patvirtintas.
Europos Vadovų Taryboje praeitą savaitę priimtas sprendimas skirti šiuo sunkiu laikotarpiu 50 mlrd. EUR ne euro zonos valstybėms narėms už Europos Sąjungos zonos per šį sudėtingą periodą vertintinas teigiamai, nes tai, kas liečia vieną iš mūsų, liečia mus visus. Tai ir yra Europos integracijos prasmė. Kartu su 400 mlrd. EUR Europos ekonomikos atkūrimo planu šie asignavimai padės atstatyti sąlygas augimui bei kurti turtą ir galiausiai darbo vietas. Tas pats pasakytina apie 5 mlrd. EUR paketą, kurį nusprendėme investuoti siekdami paremti projektus energetikos ir priemonių, susijusių su su internetu bei kitais klausimais, srityse.
Prašau Tarybą dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, jog iki šios parlamentinės kadencijos pabaigos būtų pasiektas susitarimas trimis šiuo metu svarbiausiais klausimais: dėl kredito reitingų agentūrų, kapitalo reikalavimų direktyvos ir Mokumo II direktyvos. Taryba turi paspartinti darbą, susijusį su Mokumo II direktyva, kad užtikrintų, jog ji galėtų būti priimta per pirmąjį svarstymą balandžio mėn.
Ponios ir ponai, mums nereikia daugiau jokių socialistų ekonomikos priemonių. Mums reikia daugiau darbo vietų, ir šis priemonių paketas sudarys sąlygas jas kurti. Be to, atkreipiu dėmesį į tai, kad praėjusią savaitę Briuselyje nvienas nei Europos kairiųjų, nei dešiniųjų lyderis nepalaiksocialistų priemonių. Šis faktas taip pat patvirtina mano nuojautą, kad tai, ką sako šiuo metu Socialistų frakcijos Europos Parlamente pirmininkas, ne visada tikrai atitinka tai, ką daro socialistų vadovaujamos vyriausybės, ir jums, gerb. M. Schulz, vis dar reikės daug nuveikti, kad įtikintumėte savo politinį draugą, F. W. Steinbrücką, tapti socialesniu.
Taip pat norėčiau paminėti ruošimąsi Kopenhagos konferencijai, kuri vyks gruodžio mėn., ir paprašyti, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybnarČekija iki birželio mėn. parengtų keletą pasiūlymų dėl tarptautinių finansų mechanizmų. Kalbant apie energetikos ir klimato kaitos paketą, Europa davtoną ir neturi prarasti savo pranašumo. Klimato kaita nelauks krizės pabaigos. Todėl mes privalome įtikinti savo partnerius sekti mūsų pavyzdžiu kovojant su klimato kaita ir patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažinimo 30 proc. tikslą.
Atrodo, Barack Obama nusprendpriimti pagalbos rankos, kurią jam pasiūlėme, nuspręsdamas Jungtinėse Amerikos Valstijose įdiegti prekybos emisijos kvotomis sistemą. Baigdamas norėčiau pasidžiaugti, kad Europa pagaliau rimtai pradėjo vertinti mūsų kaimynus Rytuose ir patvirtino strateginę partnerystę su Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija, Moldovos respublika ir Ukraina. Ši partnerystsėkmingai prisidės prie EURONEST asamblėjos, iniciatyvos, kurios ėmėsi mano frakcija ir kuri bus pradėta vykdyti susitarus visoms Parlamento frakcijoms nuo kitos Parlamento kadencijos.
Kita vertus, seniai laikas intensyviau veikti Viduržemio jūros valstybių sąjungai, kuri buvo įkurta praėjusią vasarą, turi Barselonoje sekretoriatą ir rengkonkrečius projektus. 27 valstybės narės prašto praeitą savaitę; mes tikimės, kad birželio mėn. jau bus parengtos gairės.
Martin Schulz
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, gerb. M. Topolánekai, puiku, kad esate čia. Tai daro jums garbę jūsų sudėtingoje situacijoje. Jūsų dalyvavimas čia šį rytą rodo, kad esate kovotojas; vis dėlto iki šiol nesupratote, kokia Europos Sąjungos Tarybos pirmininko funkcija! Jei atvykstate čia, kad užsiimtumėte Čekijos vidaus politika, tai neturite stebėtis, kad mes ir diskutuojame apie Čekijos vidaus politiką. Vis dėlto, mano nuomone, jūs esate čia kaip Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, todėl nesuprantu, ką reiškia jūsų komentaras apie socialdemokratų daromas kliūtis.
(Plojimai)
Bet kokiu atveju, jus nuvertdu Pilietinės demokratų partijos balsai ir du Žaliųjų balsai. Tai ką pasakytumėte apie jūsų paties šalininkų keliamas kliūtis?
Vakar klausėmės vienos pagrindinių Europos vyriausybių vadovo kalbos; jis, kaip G 20 viršūnių susitikimo, kuris vyks kitą savaitę, šeimininkas, pasakvisai ką kita, nei pasakėte jūs kaip Tarybos pirmininkas. Tai, ką vakar sakGordonas Brownas, yra visiška priešingybto, ką kalbate čia jūs. Jūs pareiškėte, kad JAV pasirinktas kelias yra istoriškai klaidingas. Vos prieš kelias minutes pasakėte, kad T. Geithnerio kelias yra neteisingas ir veda į pragarą. Tai ne tas lygis, kuriuo Europos Sąjunga galėtų dirbti su JAV! Jūs neatstovaujate Europos Sąjungos Tarybai, jūs atstovaujate sau! Manau, darote didelę klaidą.
(Plojimai)
Dabar taip pat suprantu, kodėl mums pradžioje buvo pasakyta, kad su šiuo žmogumi sunku pradėti dialogą. Gerb. Tarybos pirmininke, taip jūs vedate Europos Sąjungą į akligatvį!
Komisijos pirmininkas šiandien pasaklabai svarbų dalyką; jis pareiškė, kad būtų rimta klaida atsisakyti viršūnių susitikimo socialiniais ir užimtumo klausimais. Tokiu metu, kai milijonai žmonių Europoje nuogąstauja dėl savo darbo vietų, tokiu metu, kai bankrutuojantys bankai ir draudimo bendrovės, įskaitant JAV, yra gelbėjami valstybės lėšomis ir šios sumos siekia milijardus ar net trilijonus (ir jūs tai vadinate keliu į pragarą), situacijoje, kurioje žmonės žino, kad galų gale jiems teks susimokėti iš savo mokesčių pinigų, kokie jie bebūtų - eurai ar kronos; tokioje situacijoje Europos Vadovų Taryba šiems žmonėms pareiškia: jūsų užimtumo problemos mums neįdomios. Mes tam neturime laiko. Tai lemtingas signalas! Ir klaidingas signalas!
Todėl, gerb. Komisijos pirmininke, sakau, kad jūsų patarimo Tarybai pirmininkui nepakanka. Mes nenorime trejeto susitikimo; mes norime diskusijos, kurioje galėtų dalyvauti visi. Tarybos pirmininkas turėtų vėl sukviesti viršūnę, kad gegužės mėn. pradžioje valstybių ir vyriausybių vadovai galėtų imtis savo atsakomybės ir aptarti užimtumo situaciją Europoje.
(Plojimai)
Gerb. M. Topolánekai, noriu duoti jums tris mūsų požiūriu svarbius patarimus ateinančioms dienoms: jeigu Europos Sąjungos vyriausybės įsipareigoja sukaupti 1,5 proc. jų bendrojo vidaus produkto 2009 m. ir 1 proc. BVP 2010 m. kaip paketą, skirtą spręsti artimiausioms ekonomikos problemoms, ir iki šiol, jei teisingai supratau, tik keturios šalys vykdo šias sąlygas, šito nepakanka, ir jūsų, kaip Tarybos pirmininko, uždavinys - užtikrinti, kad valstybės vykdytų savo pačių prisiimtus įsipareigojimus.
Antra, sušaukite viršūnių susitikimą socialiniais klausimais! Parodykite Europos visuomenei, kad vyriausybių veikla sutelkta į užimtumo politiką ir darbo vietų išsaugojimo iniciatyvas!
Trečia, užtikrinkite Taryboje, kad pagaliau įsiviešpatautų aiškumas dėl to, kaip bus sprendžiami instuticiniai klausimai po rinkimų. Man jūsų asmeniškai labai gaila. Žinau, kad jūs remiate Lisabonos sutarties ratifikavimą, bet taip pat žinau, kad turite didelių problemų su jūsų prezidentu ir kad daroma viskas, kad įmanoma, siekiant sutrukdyti jums gauti Senato palaikymą. Mes jums padėsime. Jei reikės, pasikalbėsime ir su jūsų ODS partijai priklausančiais senatoriais, kad jie pritartų ratifikavimo procesui. Mes esame jūsų pusėje ir darysime viską, ką galime.
Tačiau yra ir kitas dalykas: jūs turite mums galų gale pasakyti, kuo remdamasis norite veikti. Remdamasis Nicos sutartimi, kuri galioja, ar remdamasis Lisabonos sutartimi, kuri dar negalioja? Juk negalime pasakyti, kad pradėsime Nicos sutartimi, o vėliau truputėlį pasiremsime ir Lisabonos sutartimi. Todėl taip pat sakau ir mums: surengti konsultaciją po Europos rinkimų būtų puiku, bet tik tada, kai bus sušauktas Europos Parlamentas. Aš neketinu dalyvauti konsultacijose po birželio 7 d., kol Parlamentas oficialiai nesusirinks į pirmą posėdį. Juk galime reikalauti bent jau minimalios pagarbos institucijai. Taigi atkreipkite dėmуsį į šiuos tris punktus, gerb. M. Topolánekai, ir tada vėl atgausite savo autoritetą.
(Plojimai)
Graham Watson
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, visos tikros bėdos nerūpestingai vadinamos nuosmukiu. Panašiai būtų, jei jums nuėjus pasiimti iš banko automato pinigų jis parodytų pranešimą: "Nėra pakankamai pinigų" - ir jums būtų neaišku, ar mintyje turimi jūsų, ar banko pinigai!
(Juokas)
Atsakydama į visus niūrius perspėjimus apie skilimą ir kivirčus, ši Europos Vadovų Taryba parengteigiamą paketą, ir aš sveikinu Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę Čekiją su šiuo pasiekimu.
Tarptautinis valiutos fondas pažadėjo mums skirti daugiau pinigų, įsipareigojo suteikti didesnę paramą labiausiai paliestoms Europos šalims ir sutiko sustiprinti Europos finansinės sistemos priežiūrą. Visa tai sveikintina. Be to, mane ypač nudžiugino tai, kad Taryba išgelbėjo J. M. Barroso kailį perkeldama penkis milijardus neišleistų eurų į ekonomikos atkūrimo planą. Investicijos į transportą, infrastruktūrą ir plačiajuosčio tinklo ryšius dabar sukurs darbo vietų ir leis Europai pasirengti ateičiai. Tuo tarpu pinigai, skiriami "Nabucco" dujotiekiui, sumažins mūsų nerimą keliančią energetinę priklausomybę nuo Rusijos.
Mums reikia aiškus Tarybos pirmininko patikinimo, kad lėšos, skirtos iš šių 5 mlrd. EUR, tikrai pasieks tą projektą, taip pat, kad investicijos į dujų tiekimo infrastruktūrą nepakeis investicijų į atsinaujinančių energijos išteklių mokslinius tyrimus. Ekologinis vystymasis tebelieka labai svarbus siekiant užtikrinti mūsų piliečių saugumą šiuo metu ir ateityje, taigi turi būti laikomasi principų, įtvirtintų Lisabonos strategijoje: lankstumo ir užimtumo (angl. flexicurity) garantijų, žiniomis pagrįstos ekonomikos, užimtumo reguliavimo, atitinkančio užsibrėžtus tikslus; šie principai yra labai svarbūs kuriant konkurencingą ekonomiką ir sėkmingai veikiančią bendrą rinką. Taryba nusipelnpagyrimo ir dėl to, kad protekcionistinpraeities retorika nemetšešėlio jos išvadoms.
Visgi visuose susitarimuose išlieka nedidelių niuansų dėl valstybių narių prioritetų. Vienos valstybės narės susitelkia į tvirtą reguliavimą tarptautiniu mastu, o kitos pabrėžia didelį skatinamųjų priemonių paketą. Tai netinkamas pasirinkimas. Žinoma, mums reikia kontrolės struktūrų ir tam tikro reguliavimo, bet taip pat reikia ir anticiklinių priemonių, kad galėtume kovoti su recesija. Turi būti galvojama ir apie trumpąjį, ir apie ilgos trukmės laikotarpį.
Mūsų vadovams tai turi būti aišku vykstant į G 20 viršūnių susitikimą. Jei negalime sutarti dėl savo bendrų reikalų, negalime tikėtis, kad pajėgsime kartu padaryti didelį poveikį. Amerika atvyks į G 20 su savo darbotvarke. Mes turime atvykti su savo ir kartu pasiekti susitarimą, kurio laikytųsi visi.
Gerb. Tarybos pirmininke, praeitą savaitę Taryboje jūs trumpai aptarėte teisinę bazę, kuria remiantis bus formuojama kita Komisija, tačiau be Airijos ir daugiau šalių gali neratifikuoti Lisabonos sutarties. Todėl primygtinai siūlau jums sušaukti Tarybos, Komisijos ir Parlamento vadovus prieš šiems Rūmams baigiant darbą gegužės mėn., kad jie susitartų, kaip užtikrinti teisinį apibrėžtumą sudarant Parlamentą ir Komisiją.
Gerb. Tarybos pirmininke, garsioje B. Smetanos Má Vlast melodijoje yra akimirka, kai violončelės ir fagoto partijos iš niūrios gilumos pakyla į crescendo ir pasiekia neįtikėtinai aukštą gaidą. Šią akimirką jūsų vyriausybpraleido. Europai jis dar ateis. Pasirūpinkite, kad vidaus sunkumai neišmuštų jūsų iš vėžių.
(Plojimai)
Adam Bielan
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, pirmiausia sveikinu ministrą pirmininką M. Topoláneką su puikiu pasirengimu Europos aukščiausio lygio susitikimui ir tikrai geru pirmininkavimu. Prieš keletą mėnesių nemažai politikų abejojo, ar maža Centrinės ir Rytų Europoje šalis pajėgs pakelti vadovavimo Europos Sąjungai naštą. M. Topolánek ir jo visas kabinetas įrodė, kad tai įmanoma. Dar kartą jus sveikinu, ir nors šis metas jums dėl vidaus problemų yra sudėtingas, tikiuosi, kad sugebėsite išspręsti tas problemas ir parengsite kitą aukščiausio lygio susitikimą po trijų mėnesių.
Vis dėlto esame tarp kolegų, todėl turime šnekėti tiesiai. Norėčiau pakalbėti keliais klausimais, liečiančiais aukščiausio lygio susitikimą, kuriuos vertinu kritiškai, nors mano kritika nenukreipta prieš M. Topoláneką asmeniškai.
Pradėsiu nuo paramos Rytų partnerystei. Jai per daugiau nei penkerius metus skiriama 600 mln. EUR suma, bet žinome, kad tik 350 mln. EUR milijonų yra naujos lėšos. Kartu tai tėra vos 20 mln. EUR per metus kiekvienai šaliai, dalyvaujančiai projekte. Ar tikrai to pakanka ES įtakai šiame regione sustiprinti? Kalbėdamas apie mūsų Rytų partnerius, norėčiau paklausti, kas buvo nuspręsta dėl vizų jiems? Man rodos, išvis nieko nebuvo nuspręsta. Faktiškai buvo priimtas sprendimas atsisakyti bet kokio pobūdžio šios srities bendradarbiavimo. Mes turime savęs paklausti, ar norime atbaidyti mūsų Rytų kaimynus, ar paskatinti juos dirbti su mumis? Atrodo, lyg kai kurios valstybės narės, nenorėdamos susigadinti santykių su Rusija, bando susilpninti pačią Rytų partnerystės idėją.
Dėl tos pačios priežasties galime susidurti su kliūtimis svarstydami "Nabucco" dujotiekio statybą. 200 mln. EUR skyrimas projektui, kurio apytikrkaina yra 8 mlrd. EUR, sukelia mūsų partneriams tik gailesčio šypseną. Reikėtų nepamiršti, kad mūsų pačių energetinio saugumo sumetimais turėtume būti labiausiai suinteresuoti kanalo, kuriuo degalai būtų transportuojami iš Kaspijos jūros baseino į Europą, statyba ir kad šis kanalas neturėtų priklausyti nuo Kremliaus norų.
Taip pat aukščiausio lygio susitikime 5 mlrd. EUR buvo skirti antikriziniam paketui. Dalis šių lėšų atiteks stambiems energetikos projektams, įskaitant 330 mln. EUR mano šaliai, Lenkijai. Deja, buvo patvirtinta sąlyga, kurią labai sunku įvykdyti, būtent, kad pinigai turi būti panaudoti iki kitų metų pabaigos. Ta suma virto virtualiais pinigais, nes žinant, kokiais tempais Lenkijos vyriausybįsisavina ES lėšas, pinigai gali būti neišleisti ir vėliau jie nebus gaunami. Todėl siūlau pratęsti šių lėšų prieinamumo laikotarpį.
Kalbėdamas apie aukščiausio lygio susitikimą, taip pat norėčiau apibendrinti ankstesnį neoficialų antikrizinį viršūnių susitikimą, surengtą Briuselyje pono M. Topoláneko iniciatyva. To susitikimo dalyviai vieningai pasisakprieš ekonominį protekcionizmą. Tuo tarpu prieš kelias dienas mes gavome įrodymą, kad sprendimai, priimti viršūnių susitikime, neturi didelės reikšmės, nes nepaisant jų prancūzų automobilių koncernas "Reno" paskelbė, kad perkelia gamybą iš Slovėnijos atgal į Prancūziją. Deja, tai rodo, kad per ekonomikos krizę ES pagrindinį solidarumo principą užgožia ekonominis egoizmas. Aš kreipiuosi į M. Topoláneką, kad tam būtų padarytas galas.
Claude Turmes
Verts/ALE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, manau, kad tiktai istorija įvertins, ar praėjusios savaitės aukščiausio lygio susitikimas buvo tikrai reikšmingas susitikimas. Šį rytą norėčiau paraginti pabusti. Mes susidūrėme su sistemos krize, ir ši sistemos krizgali greitai išaugti iki socialinės krizės.
T. Roosevelt ketvirtajame dešimtmetyje laimėjo politinį mūšį prieš fašistus; Europa jį pralaimėjo. Taigi, kodėl T. Roosevelt laimėjo? Jis laimėjo, nes juo pasitikėjo net tie JAV gyventojai, kurie per ketvirtojo dešimtmečio ekonomikos krizę prarado labai daug pajamų. Kokios yra keturios pasitikėjimo, kurį užsitarnavo T. Roosevelt, sudedamosios dalys?
Pirmoji buvo naujas reguliavimas. T. Roosevelt stipriai atakavo oligopolijas, dideles JAV bendroves, ir pradėjo vėl reguliuoti ekonomiką. Kaip tik tai mes turime daryti G 20 susitikime Londone. Net jei Gordon Brown buvo dereguliavimo čempionas, galbūt susitikime išaiškės, kad galimi pasikeitimai.
Antroji buvo socialinės struktūros sustiprinimas. T. Roosevelto programa buvo: pirma, išteklių perskirstymas ir turtuolių apmokestinimas bei parama vargšams; ir, antra, didžiulJAV jaunimui skirta programa. O ką mes siūlome jaunimui Europos lygmeniu, kad jie per Europos rinkimus neatiduotų savo balsų fašistams? Trečia - šitą klausimą iškėlir Martin Schulz - didžiausia jūsų aukščiausio lygio susitikimo klaida buvo viršūnių susitikimo socialiniais klausimais, vyksiančio gegužės mėn., nuvertinimas. Vienintelis būdas sutelkti visuomenę - stiprinti visuomenės funkcijas, taigi mes turime atnaujinti ir išplėsti gegužės mėn. susitikimą. Taip pat turite į diskusijas pakviesti visas aplinkosaugos NVO, vystymosi NVO ir socialiniais klausimais užsiimančias NVO, kurios su visuomene ir piliečiais rengia pakeitimus, reikalingus visuomenėje.
Ketvirtoji problema, kurią sprendT. Roosevelt, buvo ekonominės investicijos. Šioje srityje jis iš esmės pralaimėjo, nes ekonominis variklis JAV vėl įsibėgėjo tik per Antrąjį pasaulinį karą. Mes nenorime eiti į karą. Karas, kurį turime laimėti šiandien, yra karas dėl planetos. Mūsų karas - ekologinės investicijos, dėl kurių mes turime nugalėti. Todėl yra iškilusios dvi problemos.
Viena yra ta, kad mums reikia žaliųjų euru grindžiamų obligacijų. Didžiausią 5 mlrd. EUR sumos dalį turime paskirstyti per Europos investicinį banką, kad turėtume pakankamai svertų atsinaujinančių energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. Antra, į žaidimą turime įtraukti Europos miestus. Europos piliečiai gyvena ne Šiaurės jūroje, o rajonuose, kuriuose išmetamas CO2, ir juose jūs negalite laimėti balsų. Mes turime laimėti Europos miestuose - ir įtikinti šių miestų gyventojus - pateikdami protingą miestų programą. Taip išloš ekonomika, kuri palenks piliečių širdis Europai.
Vladimír Remek
GUE/NGL frakcijos vardu. - Ponios ir ponai, suprantama, kad turime ieškoti būdų krizei įveikti, nuo kurios šiuo metu kenčia Europa ir kitos pasaulio šalys. Neabejotinai mūsų pastangomis turi būti siekiama stiprinti pasitikėjimą ir palaikyti finansinį stabilumą, kaip pareiškir Europos Vadovų Taryba. Tačiau iškyla problema dėl to, kas gali atkurti pasitikėjimą ir kaip jis gali būti atkurtas. Jei paliksime ją spręsti daugiausia tiems, kas prisidėjo prie dabartinės krizės savo nepasotinamu godumu, ir nemėginsime paremti tų, kurie kuria vertybes, bet negali daryti įtakos nei įmonių veiksmams, nei visai ekonomikai, tai perspektyvos bus liūdnos. Todėl, mano nuomone, nepaprastai svarbūs Tarybos diskusijos punktai, kuriuose kalbama apie poreikį spręsti socialinius krizės padarinius. Didelis nedarbo augimas - rimta problema, ir užimtumo skatinimo bei darbo vietų išsaugojimo priemonės darbuotojams nepaprastai svarbios. Jei parama būtų teikiama tik didžiausioms įmonėms ir jų vadybininkams, negalėtume entuziastingai vertinti plano. Pritariu pastangoms susitelkti į energetinio saugumo stiprinimą ir Europos energijos tinklų sujungimą ir apskritai pabrėžti šios srities infrastruktūros plėtrą. Be kita, tai vienas būdų palaikyti užimtumą ir išsaugoti darbo vietas bei gauti naudos ateityje. Ateityje tikrai dar susidursime su kritinėmis situacijomis, taigi dabartinkrizsuteikia mums galimybę ruoštis ir joms. Mano nuomone, tai, kad dar kartą patvirtinas nepakeičiamas branduolinės energijos vaidmuo, yra vertintina teigiamai, nepaisant visiškai priešingos nuomonės apie šią energijos rūšį net ir politinėje frakcijoje, kuriai priklausau.
Be to, norėčiau pateikti pastabą dėl Rytų partnerystės. Apskritai aš, žinoma, esu už kuo platesnį tarptautinį bendradarbiavimą, bet šiuo atveju matomas aiškus mėginimas - kuris, be to, yra atvirai būtent taip suformuluotas - labiau pritraukti buvusios Tarybų Sąjungos valstybes prie ES ir atitolinti jas nuo Rusijos. Taigi nustatome įtakos sferą ir patys darome tai, dėl ko aštriai kritikuojame kitus.
Hanne Dahl
IND/DEM frakcijos vardu. - (DA) Gerb. pirmininke, praeitą savaitę ES leidinyje "Observer" buvo pareikšta, kad Jacques Delors pesimistiškai vertina euro zonos ateitį. Taigi matome vieną iš euro šalininkų, išsakantį savo susirūpinimą dėl ES ir euro rengiantis naujam aukščiausio lygio susitikimui. Jis, taip pat pasakė, kad nerimauja dėl nepakankamo pasiryžimo pertvarkyti finansų sektorių ir priimti naujas jo reguliavimo taisykles. Anksčiau neturėjau pagrindo pritarti J. Delorsui, bet šiuo atveju turiu pasakyti, kad, deja, jis yra teisus ir jo nerimas suprantamas. Aukščiausio lygio susitikimo išvados šiuo klausimu yra labai miglotos. Per visą krizę ne kartą klausiau Komisijos, ar ji pageidauja reguliuoti ir kontroliuoti finansų sektorių. Ji išvis neketina to daryti. Komisija nuolat nurodo, kad vidaus rinkos pati turi reguliuoti tai, kas vyksta.
J. Delors taip pat pasakkažką nepaprasto, kas tokiai euroskeptikei kaip aš beveik sukelia déjà vu jausmą dėl argumentų, kuriuos išdėsčiau ankstesniu atveju. Jis pareiškė, jog Europos šalys yra pernelyg skirtingos, kad galėtų turėti bendrą valiutą. Būtent, gerb. J. Delorsai! Kaip tik taip ir yra. Bendra valiuta - problemos, o ne sprendimo dalis. Europai reikia griežto bendro finansų sektoriaus reguliavimo, o kartu ir didelio lankstumo sprendžiant klausimą, kokia ekonominpolitika geriausiai padėtų įveikti krizę atskirose šalyse.
Jana Bobošíková
- (CS) Ponios ir ponai, aš palankiai vertinu tai, kad Taryba praeitą savaitę atidėjo nerealistiškos Lisabonos strategijos persvarstymą. Taip pat palankiai vertinu tai, kad atidėtas sprendimas dėl klimato kaitos politikos finansavimo. Šiomis aplinkybėmis norėčiau pritarti Komisijos pirmininkui José Manuel Barroso, kuris pareiškė, kad ES neturėtų prisiimti jokių įsipareigojimų klimato klausimais, jeigu kitos šalys, ypač JAV ir Kinija, nedarys to paties. Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad šias visiškai racionalias išvadas 27 valstybių narių ir Komisijos vadovai padartokiu metu, kai ES yra susidūrusi su dideliu nedarbo augimu ir ekonomikos nuosmukiu, o Lisabonos sutartis nepatvirtinta. Visa tai aiškiai rodo, kad Lisabonos sutartis yra tikrai nebūtina priimant esminius neabejotinai valstybių narių piliečiams naudingus sprendimus. Ši sutartis visiškai nereikalinga, ir tai įrodo dabartiniai racionalūs veiksmai, kurių Čekijai pirmininkaujant Tarybai ėmėsi Europos Vadovų Taryba remdamasi galiojančiomis sutartimis.
Vakar Čekijos ministro pirmininko ir ES Tarybos pirmininko Mireko Topoláneko vyriausybprarado pasitikėjimo votumą. Norėčiau visiems tiems, kuriems pakako arogancijos šiame Parlamente kritikuoti Čekijos parlamento poelgį kaip neatsakingą, nurodyti, kad tai buvo demokratinis demokratiškai išrinkto suverenios valstybės narės parlamento sprendimas. ES pirmininkauja ne Čekijos vyriausybė, o pati Čekija, kurios piliečiams turiu garbės čia atstovauti. Žinau, kad mano šalies valdymo ir demokratinsistemos yra pakankamai stiprios ir ji tikrai gali vykdyti savo pareigas ES lygmeniu.
Po M. Topoláneko vyriausybės žlugimo didžiausius politinius įgaliojimus Čekijoje turi prezidentas Václav Klaus. Kaip galėjote šiame Parlamente pastebėti, jis - valstybės veikėjas, turintis tvirtas demokratines nuostatas, suvokiantis Europos integraciją ne kaip vienos krypties eismo gatvę, kontroliuojamą politinio-biurokratinio elito, bet kaip sudėtingą procesą, kuris bus sėkmingas tik tuo atveju, jei kils iš žmonių valios. Ponios ir ponai, prieš kelias savaites prezidentas V. Klaus mums aiškiai pasakė, kad jis nematjokios alternatyvos Čekijos narystei ES. Dar daugiau, dauguma Čekijos piliečių mano, kad jų šalies narystES yra naudinga. Todėl visas susirūpinimas dėl Čekijos atsakomybės stokos yra visiškai nereikalingas.
Baigdama norėčiau nurodyti Sudetų vokiečių draugijos vadovui R. Posseltui, kuris viešai apgailestavo dėl ministrų A. Vondros ir P. Schwarzenbergo nušalinimo ir kreipėsi į Čekiją prašydamas sudaryti stiprią proeuropinę vyriausybę, kad Čekija yra ne Bohemijos ir Moravijos protektoratas, o suvereni valstybė, kurioje ministrus skiria Čekijos prezidentas, o vyriausybės valdžia kyla iš parlamento, išrinkto Čekijos piliečių.
Pirmininkas
- Gerb. J. Bobošíková, demokratija reiškia ir tai, kad visi demokratai gali pareikšti savo nuomonę apie procesus visose Europos Sąjungos bei jai nepriklausančiose šalyse. Tai - irgi demokratija.
Mirek Topolánek
Einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Jei rimtai, man atrodo, kad po truputį pasiduodame priešrinkiminei retorikai. Pabandykime pažvelgti į šiuos reikalus rimtai ir pasiekti 27 šalių, kurių kiekviena turi savo istoriją ir patiria skirtingus užsitęsusios finansų krizės požymius ar kitokį poveikį ekonomikai, vienybę. Jei negalėsime susitarti dėl bendro požiūrio, neturės reikšmės, kokia kieno buvo pradinpadėtis iškilus šiai problemai, nes dėl domino efekto mokėsime visi. Tai pirmas punktas.
Aš nekritikavau JAV požiūrio, bet norėjau parodyti ES pranašumą. Šis pranašumas - tai plati socialinprograma, leidžianti mums išvengti milžiniškų investicijų į žmonių, susidūrusių su sunkumais, socialinės padėties stabilizavimą. Sistema tiesiog veikia. Vienas pagrindinių mūsų uždavinių - priversti sistemą veikti toliau ir užtikrinti ES piliečiams tuos pačius socialinius standartus, kokie buvo iki krizės. Mano nuomone, tai tikrai didelis uždavinys, kainuosiantis daug pinigų. Mes nutarėme imtis keleto labai konkrečių priemonių; mano nuomone, 5, 50, ar 75 mlrd. EUR sumos rodo aiškų Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimą konkrečiais veiksmais reaguoti į padėtį, kad ji būtų valdoma ne tik bendro pobūdžio priemonėmis vienoje ar kitoje programoje, bet ir žengiant labai konkrečius žingsnius.
Tarp gražių žodžių deklaravimo ant gatvės kampo ir jų įgyvendinimo yra didelis skirtumas. Šiuo metu mūsų bendras tikslas - įgyvendinti visas priemones, kurias aptarėme, pritaikyti jas praktiškai ir stebėti, kokia bus atsakomoji reakcija. Niekas tiksliai nežino - ir galiu visiškai rimtai pareikšti, kad net makroekonomistai neturi supratimo - kokie galėtų būti šių įvairių žingsnių padariniai. Tačiau mes tikrai žinome, kad kažkas turės sumokėti už šią pagalbą. Mums būtų labai neatsakinga negalvoti apie padarinius, net jei nežinome, kiek laiko truks ši padėtis, ir negalvoti, kas už visa tai sumokės ir koks bus poveikis euro zonai bei Stabilumo ir augimo paktui, taip pat, kokią galimybę suteiks kriztokioms šalims, kaip mano, prisijungti prie euro zonos ir įsivesti eurą. Aš neatsakysiu į frakcijos vadovo M. Schulzo pastabas. S. Berlusconi padartai prieš paskutinius rinkimus, ir aš neturiu jokio noro kartoti jo klaidos. Manau, kad į kai kuriuos išpuolius atsakyti nebūtina. Vis dėlto būtų nepakenčiama, jei banknotų spausdintojai būtų vieninteliai, kuriems ši krizatneštų naudos. Tai būtų negerai.
Aukščiausio lygio susitikimas užimtumo klausimais. Mes, žinoma, siūlėme įprastą Europos Vadovų Tarybos susitikimą. José Manuel Barroso ir aš pritarėme šiai minčiai, nes, kaip ir jūs, manome, kad socialinius partnerius reikia įtraukti į diskusiją aukštesniu lygmeniu, nei trejeto susitikimas, kad aptartume su jais problemas, susijusias su užimtumu, įvairių valstybių narių paketų įgyvendinimu, krizės padariniais užimtumui ir artimiausiais žingsniais, kurių imsimės siekdami apsaugoti ES piliečius nuo šios krizės poveikio. Ne mes nusprendėme, kad šis viršūnių susitikimas bus trejeto susitikimas. Aš suprantu daugelio valstybių ir vyriausybių vadovų išsakytus būgštavimus ir pats buvau už įprastą susitikimą. Antra, neturėtume pamiršti, kad tai tik neoficialus viršūnių susitikimas, kurio išvados neprivalomos. Vertinant šiuo požiūriu siauresnis susitikimas galėtų duoti naudos, nes neoficialaus viršūnių susitikimo rekomendacijos gali būti pateiktos įprastoje Taryboje birželio mėn., kur joms gali būti aiškiai pritarta. Mano nuomone, tai nėra labai rimta klaida ir nėra reikalo daryti iš to politinės problemos. Svarbu tai, kad mums pakako drąsos sukviesti šį viršūnių susitikimą, kad pakvietėme dalyvauti socialinius partnerius, kad rengsimės jam kartu ilgą laiką (prieš aukščiausio lygio susitikimą užimtumo klausimais bus surengtos trys apskritojo stalo diskusijos Stokholme, Madride ir Prahoje) ir kad bandysime prieiti išvadų, kurios būtų vertingos Tarybai, kuri rinksis birželio mėn.
Lisabonos sutartis. Norėčiau šiandien bent kartelį pajuokauti. Manau, kad norint pasiklausti apie Lisabonos sutarties ateitį turėtų būti skambinama nebe Vyriausybės biuro ir ministro pirmininko M. Topoláneko, o Parlamento ir Jiří Paroubeko telefono numeriu. Noriu pasakyti, kad atsakomybę už tai, kaip šioje situacijoje bus stumiamasi į priekį, iš tikrųjų turi prisiimti tie, kas šią situaciją sukūrė. Aš, žinoma, dedu visas pastangas siekdamas ir toliau vykdyti savo įsipareigojimą, kad nebūtų nutrintas mano parašas nuo akmens prieš Saint Geronimo vienuolyną Lisabonoje.
Komisija. Gruodžio mėn. vykusiame aukščiausio lygio susitikime buvo priimtas aiškus sprendimas, ir mes suvokiame situacijos sunkumą. Turiu pasakyti, kad mūsų tikslas - pasiekti politinį susitarimą Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuris vyks birželio mėn. Mes, žinoma, konsultuosimės su jumis; diskusijos su Europos Parlamentu yra būtinos. Atsižvelgdami į tai netgi galvojame, kad Europos Parlamentui pageidaujant galėtume atidėti birželio mėn. Tarybos susitikimą savaitei, kad diskusijoms būtų skirta ne 10, o 17 dienų. Manau, kad 17 dienų diskusijoms pakaktų. Šios konsultacijos būtinos, bet vis dėlto prieš priimant oficialų sprendimą, žinoma, reikės nustatyti, ar veiksime laikydamiesi Nicos, ar Lisabonos sutarties, nes tada galėtume iš anksto žinoti, kokios formos bus susitarimas ir ar toks pats bus šalių skaičius, taip pat ar visos jos turės po Komisijos narį, ir t. t. Turime atsižvelgti ir į Europos rinkimų rezultatus; galiu pasakyti tik tiek, kad ir toliau laikysimės patvirtintos standartinės procedūros, nes esame atsidūrę tam tikrame teisiniame vakuume ir situacijoje, reikalaujančioje ir politinių, ir praktinių sprendimų.
Tolesnės diskusijos buvo susijusios su klausimus dėl to, kas svarbiau - reguliavimas ar skatinimo priemonės. Įžanginiame žodyje jau minėjau, kad, mano nuomone, ES priėmtikrai teisingą požiūrį, nepasirinkdama vieno ar kito, bet pareikšdama, kad išgelbėjome bankininkystės sektorių ir dabar belieka jį pertvarkyti. Komisija parengplaną dėl individualaus nuvertėjusio turto įvertinimo (poveikio įvertinimas) ir problemos sprendimo. Mano nuomone, vienintelis būdas sustiprinti pasitikėjimą bankininkystės sektoriumi ir taip pat bankininkystės sektoriaus pasitikėjimą - pertvarkyti šiuos bankus. Čekija ir Švedija žino, kaip tai padaryti, o JAV finansų ministras pateiksavo planą, skirtą JAV. Mano nuomone, tai vienintelalternatyva siekiant ištaisyti padėtį. Jau minėjau skatinimo priemonių paketus. Antrasis šios struktūros ramstis - reguliavimas, kuris iš dalies yra jūsų rankose. Apie jį užsimenama ir puikiai parengtame J. de Larosière pranešime. Bus reguliuojami rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai ir, žinoma, pertvarkytas ofšarinis sektorius. Jūs tikrai matote didelę pažangą šiuo klausimu; ši sritis pasitarnaus mums rengiantis kitai galimai krizei. Laikas neverčia mūsų kasdien siūlyti po naują reglamentą. Laikas verčia mus apriboti bet kokias galimas ateities problemas.
Taip pat vyko diskusija apie Tarptautinio valiutos fondo vaidmenį. Sutarėme, kad Tarptautinis valiutos fondas turėtų finansiškai remti šiuos ateities sprendimus, bet problema susijusi ne su tuo, kad turime mažai institucijų, o jų įtaka nedidelė. Klausimas yra tas, ar didžiausi pasaulinės finansų rinkos veikėjai gerbs šias institucijas, nes praeityje jie to nedarė. Bet kokiu atveju tai labai svarbi diskusija, ir klausimas dėl didesnio TVF, Pasaulio banko ir OECD vaidmens pripažinimo tarptautinių pasaulinių finansų institucijų sistemoje ir pagarbos šioms institucijoms bei jų išvadoms taip pat bus svarstomas G 20 susitikime.
Manau, reikėtų šiek tiek pakalbėti apie Rytų partnerystę. Vakar vėl susitikau su prezidentu V. Juščenko, ir palankiai vertinu šį susitarimą bei susitarimo tarp Europos Komisijos ir Ukrainos pasirašymą. Tai reikšmingas žingsnis stabilizuojant padėtį. Neseniai lankiausi Azerbaidžane, kur kalbėjausi su prezidentu I. Alijevu. ES turi ir toliau išlikti švyturiu šioms šalims. Tai nėra klausimas dėl naujų kliūčių statymo, tai klausimas dėl ES misijos, ir ši misija yra plėsti saugumo, laisvės, klestėjimo ir solidarumo erdvę. Nesame nustatę jokių apribojimų ir nesakome, kad šios valstybės rytoj, poryt ar kada nors taps ES narėmis. Jei šio švyturio šviesa bus užgesinta, nebegalėsime kontroliuoti raidos šiose šalyse. Turime įtraukti šias šalis į diskusiją, suteikti jų piliečiams neribotas galimybes keliauti, užtikrinti ekonominį bendradarbiavimą, keitimąsi patirtimi tarp švietimo įstaigų ir mokyklų ir geresnį valdymą. Manau, tai mūsų pareiga, taigi Rytų partneryst- aiškus įrodymas, kad einame teisinga kryptimi. Atsakydamas į A. Bielano žodžius norėčiau pasakyti, kad pritarimas skirti šiai partnerystei 600 mln. EUR bet kuriuo atveju buvo didžiausia sėkmė. Ne visi mes tam pritarėme, vieningas susitarimas pasiektas nebuvo; tai buvo didžiausias galimas kompromisas, dėl kurio galėjo susitarti 27 valstybės narės.
Baigdamas norėčiau šiek tiek pakalbėti apie socialinius krizės padarinius. Šiuo atveju turiu sugrįžti prie trejeto susitikimo ir pritarti vaidmeniui, kurį atlieka abu socialiniai partneriai. Mes nekalbėjome apie tai, kiek lėšų skirtume žmonėms. Mes kalbėjome apie tai, kaip paruošti žmones šiai ar panašiai situacijai, kuri galėtų iškilti ateityje, stiprinant jų įgūdžius, mokymą ir palaikant MVĮ, kurios sukuria daugiausia darbo vietų. Šiuo metu, žinoma, darbo jėgos kaina krinta, nes norime kiek galima ilgiau išlaikyti žmonėms darbo vietas, nes jų sugrįžimas į darbą kainuotų kelis kartus daugiau, nei išsaugoti darbo vietas.
Darbo jėgos mobilumas. Aš tikrai nekantriai laukiu diskusijų valstybių narių parlamentuose, ir ypač savo parlamente, dėl darbo įstatymų pakeitimų siekiant, kad darbo jėga taptų lankstesnir mobilesnė. Tai - kliūtis ieškant problemos sprendimo. Būtina užtikrinti spartų darbo vietų skaičiaus augimą ir greitai spręsti žmonių, atsidūrusių keblioje padėtyje ne dėl savo kaltės, sunkumus.
Baigdamas norėčiau pakalbėti apie ES-JAV viršūnių susitikimą. Labai džiaugiuosi, kad po G 20 sisitikimo Londone ir Strasbūro-Kehl'io aukščiausio lygio susitikimo JAV administracija, kuriai vadovauja Barack Obama, atvyks į Prahą. Šis vizitas mums turi didžiulės simbolinės reikšmės; taip pat kviečiame atvykti Europos Parlamento pirmininką, nes jaučiu tam tikrą nepasitenkinimą, kad JAV prezidentas neapsilankys Europos Parlamente. Daug laiko diskusijoms neturėsime, bet manau, kad mums reikia žinoti, ko nori JAV, ko norime mes, ir pasiekti susitarimą. Mes tikrai nenorime statyti naujų barjerų; pagaliau jų išvengti - svarbiausias visuomenių abiejose Atlanto pusėse tikslas.
Pagaliau norėčiau atsakyti į J. Bobošíkovos pastabas. Čekijos vyriausybiki šiol labai gerai kontroliuoja padėtį. Aš tiesiog negaliu sutikti su tuo, kad padarėme tam tikrų organizacinių klaidų ir nepajėgėme pirmininkauti esant vienai sunkiausių paskutiniaisiais metais situacijų, nes nuolat susidurdavome su įvairiomis problemomis, kurias bet kam būtų buvę sunku numatyti. Mūsų lankstumas, kūrybiškumas, gebėjimas reaguoti, veikti ir ieškoti kompromisų tikrai nenusipelno tokios griežtos kritikos. Ne tik Čekijos vyriausybprarado pasitikėjimą - tas pats įvyko Danijoje ir Italijoje, o Prancūzijoje vyriausybirgi pasikeitė, nors ir dėl rinkimų. Aš nevertinu situacijos taip blogai ir galiu jus užtikrinti, kad Čekijos pirmininkavimas Tarybai dėl to jokiu būdu nenukentės ir kad tie iš mūsų, kuriems tenka atsakomybuž vadovavimą ES darbotvarkei, tikrai atliks savo pareigas.
Pirmininkas
- Dėkoju jums, gerb. einantysis Tarybos Pirmininko pareigas. Mes esame visiškai užtikrinti, kad jūs sugebėsite įvykdyti visas savo, kaip einančiojo Tarybos Pirmininko pareigas, užduotis ir padarysite viską, kad ir jūsų šalyje būtų pasiektas susitarimas dėl Lisabonos sutarties. Šiuo geru palinkėjimu mes dėkojame jums už tai, kad atvykote pas mus šį rytą.
Timothy Kirkhope
- Gerb. pirmininke, noriu padėkoti už įspūdingą kelią, kurį Tarybai pirmininkaujanti Čekija nuėjo, spręsdama kai kuriuos gyvybiškai svarbius Europai klausimus. Tarybai pirmininkaujanti Čekija kėltvirtus ir aiškius uždavinius, kai jai teko spręsti klausimus, pradedant ekonomikos ir finansų krize ir baigiant energijos tiekimo saugumu ir klimato kaita. Ji parodtvirtą Europos lyderės charakterį šiais išbandymų laikais.
Tvirtą lyderio charakterį visų pirma parodpremjeras M. Topolánek (ypač tuomet, kai įspėjo dėl protekcionizmo pavojaus). Tuo metu, kai kiti flirtavo klausimais, susijusiais su kenksmingų prekybos barjerų sukūrimu, Tarybai pirmininkaujanti Čekija aiškiai ir nuolatos gynatviros prekybos idėją ir pabrėžgyvybinę tinkamai veikiančios vieningos rinkos svarbą. Anksčiau šį mėnesį Mirek Topolánek pasakė, kad protekcionizmas žalingas visada, o Europos Sąjungos atveju dar ir neprotingas dalykas. Mes turime pasimokyti iš krizės ir tarti "ne" izoliacijai, "ne" protekcionizmui, "taip" bendradarbiavimui.
Jis buvo teisus, kai priminmums visiems pamatinį ES gyvavimo principą. Šis sąžiningumas aiškiai skiriasi nuo nenuoširdžios ir savanaudiškos kalbos, kurią vakar šiuose Rūmuose pasakBritanijos premjeras. Gordon Brown kalba buvo labai ilga, tačiau jis taip ir nepajėgpaminėti pagrindinio fakto, kad jo vadovaujama JungtinKaralystpatyrilgiausią ir giliausią nuosmukį visų išsivysčiusių valstybių istorijoje. Jis nepaissavo vaidmens parengiant ir įgyvendinant iš pagrindų ydingą finansų reguliavimo sistemą. Jis nepaisir didžiulės įsiskolinimų naštos, kuri dėl jo vadovavimo gulant Britanijos žmonių pečių.
Europai nereikia jokių Britanijos vyriausybės paskaitų apie tai, ką reikėtų daryti, kad ši krizbūtų nugalėta. Šiuo metu Europa ir tarptautinbendruomenturi imtis skubių priemonių atkurti pasitikėjimui mūsų finansinėmis sistemomis, taip pat užtikrinti, kad tinkamai veiktų bankų sistema, kuria, gerb. M. Schulzai, galėtų pasitikėti tiek fiziniai asmenys, tiek ir įmonės ir kuri sudarytų sąlygas bankams teikti kreditus. Mes turime tvirtai laikytis laisvosios prekybos ir vieningos rinkos principų, todėl norėčiau pareikšti įsitikinimą, kad Tarybai pirmininkaujanti Čekija toliau atkakliai dirbs, kad pasiektų šiuos gyvybiškai svarbius tikslus.
Poul Nyrup Rasmussen
- Gerb. pirmininke, likus tik savaitei iki Europos Vadovų Tarybos posėdžio, mes (čia Europos Parlamente) pareikalavome Tarybos, kad ji parengtų aiškias gaires ir konkrečias priemones, skirtas darbo vietoms apsaugoti ir naujoms darbo vietoms sukurti. ŠiandieninTaryba - tylos ir iliuzijų Taryba. Apgailestauju, bet nematau jokių konkrečių priemonių. Taip, 5 mlrd. EUR; bet kas tai? Tai 0,04 proc. šios Sąjungos bendrojo nacionalinio produkto. Puiku, kad investuojama į plačiajuostį tinklą, bet nesakykite man, kad tai turės kokių nors teigiamų padarinių laisvuoju kritimu mąžtančioms darbo vietoms, t. y. šiuo metu vykstančiam neigiamam procesui.
Jūs nesupratote, kad ši kriz- labai gilus, rimtas nuosmukis. Verslas reikalauja, darbuotojai reikalauja, mes reikalaujame: padarykite daugiau! Tarptautinis valiutos fondas pasiūlė, kad šiais ir kitais metais jūs investuotumėte 2 proc. bendrojo vidaus produkto. Gerb. J. Barroso, jūs pasakėte, kad mūsų padėtis gerėja; mes investuojame 3,3 proc. Būtent tai jūs pasakėte prieš dvi savaites, bet dabar šis skaičius jau padidėjo iki 4 proc. Klausiu: kaip tai galėjo atsitikti? Be abejo, skaičiavimas yra paprastas. Kadangi didėja nedarbas, tai, didėjant bedarbio pašalpoms skirtoms išlaidoms, padidės ir finansinis skatinamųjų priemonių paketas. Mano nuomone, kai bedarbių skaičius Europoje pasieks 25 mln., jūs stovėsite čia ir išdidžiai pasakysite, kad mūsų skatinamųjų priemonių paketas šiuo metu siekia 5 proc. bendrojo vidaus produkto. Jokiu būdu negalime eiti šiuo keliu. Jūs negalite remtis šiuo būdu. Mums reikia tikrų investicijų.
Gerb. J. Barroso, Paul Krugman pasakė, kad Europos skatinamųjų priemonių paketas sudaro mažiau kaip pusę amerikietiškojo. Ar galėčiau kreiptis į jus: prašau, kad kiekvieną kartą, kai kils nedarbo lygis, nesakytumėte žmonėms, kad jūs darote daugiau vien todėl, kad valstybės narės moka daugiau bedarbio pašalpų. Iš tiesų turėtumėte pasakyti žmonėms, kad turite parengę naują ekonomikos gaivinimo planą. Dėkoju jums už tai, ką jūs pasakėte šiandien, kai išreiškėte pageidavimą, kad ši gegužės 7 d. Darbo Taryba turėtų tapti tikra Darbo Taryba. Mes esame jūsų pusėje ir remsime šiuos jūsų ketinimus.
Žvilgterkime į Prancūzijos prezidentą N. Sarkozy ir atsiminkime begalę Prancūzijai pirmininkaujant Tarybai jo surengtų nepaprastųjų aukščiausio lygio susitikimų. O dabar spėjama, kad šis gegužės 7 d. aukščiausio lygio susitikimas bus pakeistas trejeto posėdžiu.
Ši nedarbo kriznedings nuo to, kad mes atsisakysime rengti daugiau susitikimų. Ji niekur neišnyks. Todėl kreipiuosi į jus: turime parengtą ekonomikos gaivinimo planą (tai geras dokumentas). Žinau, kad Komisijos pirmininkas su juo susipažinęs, todėl esu įsitikinęs, kad drauge galime padaryti daugiau negu padarėme iki šiol. Tai nulems Europos Sąjungos ekonominių, piniginių ir socialinių priemonių raidą.
Taigi dar kartą: Komisijos pirmininke, surenkite rimtą, plataus pobūdžio, gerai suplanuotą gegužės 7 d. Darbo Tarybos susitikimą. Jei jūs tai galite padaryti, mes būsime su jumis.
(Plojimai)
Silvana Koch-Mehrin
- (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai! Europos Sąjunga įrodė, kad gali pasipriešinti finansų ir ekonomikos krizei. Be to, iki šiol puikiai dirbo Tarybai pirmininkaujanti Čekija.
Globalinės finansų ir ekonomikos krizės mastas ir giluminės priežastys parodo, kad reikia formuoti naują globalinę makroekonominę finansų rinkos vadybą ir valstybių narių, ES ir pasaulio lygmeniu parengti naujus ją reglamentuojančius teisės aktus. Turi būti iš dalies pakeisti priežiūrą reglamentuojantys teisės aktai, taip pat parengtos tinkamesnės su krizių valdymu susijusios atsargumo priemonės. Finansų sektorių reglamentuojantys teisės aktai turėtų silpninti, o ne stiprinti ekonominius ciklus. Vis dėlto reikėtų atsiminti, kad daugiau reguliavimo nebūtinai reiškia geresnį reguliavimą. Mums reikia tinkamo reguliavimo!
Dramatiška tarptautinių finansų rinkų krizir jos sukelti neigiami padariniai - iššūkis liberaliai ekonominei tvarkai. Klaidingi vyriausybių ekonominės ir finansų politikos sprendimai ir netinkamos valstybinės finansų sistemos priežiūros priemonės ir akivaizdus kai kurių bankų krachas - pakankama priežastis reikalauti ne naujos ekonominės sistemos, o reformuotos finansų sistemos. Europos centrinio banko nepriklausomybir jam keliamas pagrindinis tikslas dėl pinigų sistemos stabilumo užtikrinimo - teisingi principai, jau įrodę savo vertę.
Mes taip pat įsitikinome, kokia svarbi Europos klestėjimui ir stabilumui bendroji rinka. Vidaus rinkai tenka pagrindinis vaidmuo, siekiant sutrumpinti nuosmukio Europoje laikotarpį ir sušvelninti jo padarinius. Dėl to realiajai ekonomikai remti skirtos valstybių narių priemonės turi būti greitos ir kryptingos, be to, įvykdomos per apibrėžtą laikotarpį, nes žinome, kad ES gali sukurti klestinčią ekonomiką, jei ji tęs vidaus rinkos vystymą, bet ne tuomet, jei ji tik skirstys subsidijas.
Dėl to Europos Sąjunga turi toliau nuosekliai dirbti, kad būtų užbaigta vidaus rinka, užtikrinanti tinkamos konkurencijos sąlygas. Vis dėlto irgi aišku, kad mes dar neišlaikėme šio egzamino. Europos Sąjunga turi laikytis savo kertinių principų. Neturi būti grįžta prie pasenusio mąstymo, protekcionizmo, susiskaldymo politikos arba lenktynių dėl subsidijų. Šiuos iššūkius remia Tarybai pirmininkaujanti Čekija, todėl tikiuosi, kad toliau eisime šiuo keliu.
Inese Vaidere
- (LV) Ponios ir ponai, norėčiau padėkoti Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai už tai, kad jai vadovaujant Taryba žengreikšmingą žingsnį tikrų problemų supratimo ir jų sprendimo linkme. Norėčiau atkreipti dėmesį į kelias sritis, kuriose turime tęsti darbą. Pirma, reikėtų sukurti ir išsaugoti darbo vietas, tačiau daugiausia dėmesio šiuo atveju skirti ne socialinės pagalbos klausimams, bet investicijoms į infrastruktūrą ir verslo gaivinimą, kad būtų sudarytos prielaidos šioms darbo vietoms sukurti. Antra, bankai gavo dosnią finansinę pagalbą, kad būtų atstatytas finansinės sistemos stabilumas, bet jie nkiek neskuba imtis reikiamų priemonių, susijusių su kreditų teikimu. Šiuo atžvilgiu turi būti parengtos Europos lygmens gairės, taip pat atskirų šalių vyriausybių aktyvios priemonės, kurios priverstų bankus pagaliau "prisiminti" savo pareigas ir kurios užtikrintų, kad jie vėl pradėtų teikti paskolas įmonėms ir fiziniams asmenims. Trečia, struktūriniai fondai - vienintelis lėšų įmonėms šaltinis, galintis padėti atgaivinti verslą. Todėl, viena vertus, mes turime padidinti jų prieinamumą ir išplėsti finansuojamos veiklos spektrą, o, kita vertus, sumažinti biurokratines kliūtis ir išplėsti laikotarpį, per kurį iš šių fondų galima gauti lėšų. Ačiū už dėmesį.
Ian Hudghton
- Gerb. pirmininke, Jungtinės Karalystės premjeras Gordon Brown nori, kad mes manytume, kad jis staiga ėmdidžiuotis Europos Sąjungos vienybe, t. y. tuo kad ES šalys yra stipresnės ir saugesnės kartu. Dabar jis sako, kad turi būti sugriežtintas bankininkystės sistemos reguliavimas, panaikintos mokesčių oazės ir reformuotas Tarptautinis valiutos fondas.
Dabar Gordonu Brownu niekas nebetiki nper nago juodymą. Jo paties Jungtinės Karalystės ekonomikos valdymo laikotarpį galima būtų pavadinti aplaidumo ir katastrofiškų padarinių laikotarpiu. Jis - dabartinės ekonomikos krizės architektas, o ne pasaulio gelbėtojas. Jis pritartam, kad būtų sušvelnintas bankų sistemos reguliavimas, kuris tapo tiesiogine bankininkystės srities problemų priežastimi.
Be abejo, nuosmukio poveikis jaučiamas visame pasaulyje. DabartinŠkotijos vyriausybturėdama ribotus įgaliojimus daro viską, kad atitolintų blogiausius krizės padarinius, t. y. lengvina mokesčių naštą mažindama jų normas, greitina investicijas į infrastruktūros projektus ir teikia pirmenybę apmokymo ir profesinių įgudžių ugdymo programoms, kad padėtų žmonėms rasti darbą.
Škotijoje gausu milžinišką potencialą turinčių energijos šaltinių, kurie gali būti panaudoti atsinaujinančiai energijai gauti (pvz., pakrančių vėjo, bangų ir potvynių energija). ES parama, skirta švarios energijos gavybos ir paskirstymo sistemoms vystyti, padės ne tik Škotijos ekonomikai, bet taip pat bus naudinga kitų Europos šalių piliečiams, nes užtikrins energijos tiekimo saugumą ir padės sušvelninti klimato kaitos padarinius. Taip pat tikiuosi, kad netrukus Škotija galės vaidinti net aktyvesnį ir konstruktyvesnį vaidmenį pasaulyje kaip normali, nepriklausoma Europos Sąjungos valstybnarė.
Gabriele Zimmer
- (DE) Gerb. pirmininke, mane stebina, kad einantysis Tarybos Pirmininko pareigas, kuris vakar prarado pasitikėjimo votumą savo šalies parlamente, taip griežtai kritikuoja nepavykusią praeities politiką. Jis sako, kad kelias, kuriuo žengia JAV, buvo istoriškai diskredituotas. Jis aiškiai turi galvoje tai, kad krizės laikais nereikėtų pasitikėti socialinių skatinamųjų priemonių paketais, be to, jis viešai išdėstė, kad nereikėtų versti AIG vadybininkų grąžinti jiems išmokėtų premijų. Vis dėlto jis taip pat viešai išdėstė, kad atsakomybuž finansų ir ekonomikos krizę tenka vien JAV dėl jos ankstesnių veiksmų ir kad nereikia savikritiškai vertinta, jog viena iš krizės prielaidų galėjo būti prekybos strategija ir konkurencinis spaudimas, susiję su nežabotu pačios ES globalizacijos siekiu.
Mano nuomone, tai aiškiai matoma iš kai kurių aukščiausio lygio susitikimo išvadų dalių, kuriose sakoma, kad per dabartinę krizę atnaujinta Lisabonos strategija, apimanti naujas integruotas gaires, tebelieka efektyviausia programa plėtrai ir darbo vietų kūrimui skatinti. Vis dėlto po to papildomuose dokumentuose taip pat labai aiškiai pažymima, kad reikėtų taikyti tvarių viešųjų finansų principą, kuris turėtų būti susietas su tebesitęsiančiomis pensijų sistemos reformomis. Tai mane stebina. Juk buvo nuspręsta, kad tebesitęsiančios pensijų sistemos reformos turėtų būti susietos su pensijų sistemos privatizavimo tąsa, kad padidėtų kapitalo padengiama senatvės pensijos procentindalis.
Tai vėl stiprina du lemiamus einamosios finansų ir ekonomikos krizės veiksnius, t. y. pasitikėjimo finansų rinka stygių (net neatsižvelgiant į tai, kad krizę sukėlaudringi įvykiai finansų rinkoje) ir ypač tolesnį socialinės atskirties aštrinimą. Vis dėlto kaip tik dėl likvidaus kapitalo sprogimo paaštrėjo ir socialinatskirtis, ir pajamų paskirstymo nelygybė. Kaip tik šiose srityse ir reikėtų imtis korekcinių priemonių. Dėl to nepajėgiu suvokti, kodėl Komisija ir Taryba nesugebėjo priimti atitinkamų korekcinių priemonių per jų aukščiausio lygio susitikimą.
Jei kalbama apie Lisabonos strategiją, reikėtų atkreipti dėmesį į Komisijos parengtą Baltąją knygą dėl 2005-2010 m. finansinių paslaugų politikos, kurioje propaguojama Europos finansinių paslaugų rinkos integracijos į globalinę finansinių paslaugų rinką idėja ir kuri remiasi atitinkamais straipsnių Nicos ir Lisabonos sutarčių straipsniais, kurie, viena vertus, draudžia bet kokios formos laisvo kapitalo judėjimo apribojimus ir, antra vertus, verčia finansų įstaigas sudaryti tinkamas sąlygas laisvam finansinių paslaugų srautui. Tai tiesiogiai prieštarauja bet kokios formos priemonėms, skirtoms kovai su krizės priežastimis.
Johannes Blokland
- (NL) Gerb. pirmininke, Lisabonos strategija - garantija, kad Europa sugebės toliau ekonomiškai konkuruoti su likusia pasaulio dalimi. Be abejo, tai įmanoma tik tuomet, jei kiekvienas iš tikrųjų dalyvaus ekonominiame gyvenime ir jei mes sugebėsime visur užtikrinti tinkamą gyvenamąją aplinką, įskaitant ir besivystančias šalis.
Susitarimas, priimtas praėjusią savaitę ES aukščiausio lygio susitikime, nėra pakankamai stiprus, kad paskatintų naujos, tvarios ekonomikos plėtrą. Ekonomikos krizė, klimato krizir energetinkrizreikalauja naujos strategijos, o ji reikalauja būtinų investicijų. Šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga turi imtis iniciatyvos. Mes tikėjomės, kad bus pritarta Balio ir Poznańės gairėms dėl kovos su klimato kaita priemonių finansavimo. Neramu dėl to, kad po užsitęsusių aplinkos ir finansų ministrų derybų ES aukščiausio lygio susitikime jokio šio pobūdžio susitarimo nebuvo pasiekta. Kurgi dingo ES pirmavimas apčiuopiamo finansavimo srityje? Jei būtų atsisakyta klimato planų, skirtų besivystančioms šalims, finansavimo, galėtų būti rimtai pakenkta klimato susitarimų vykdymui. Tai nėra pirmavimas, kurio reikia rengiantis Kopenhagos konferencijai.
Andreas Mölzer
- (DE) Gerb. pirmininke, deja, apakintas didžiosios Europos vizijos Briuselis tapo kurčias ir aklas gausiems nepageidaujamiems įvykiams ES. Šiuo metu, kilus krizei, dėl jos labiausiai kenčia gyventojai, pvz., dėl neoliberalių klaidingų sprendimų, priimtų ankstesniais metais, arba dėl nepakankamai solidžiai parengtos plėtros į Rytus, kuri šiuo metu tik didina bendras skolas. Mano nuomone, ir dėl turbūt jau tvirtai suplanuoto Turkijos stojimo į ES nebus užtikrintas norimas energijos tiekimo saugumas. Priešingai, dėl to kils politinis nestabilumas, islamizmo pavojus ir susidarys milijardinskolų duobė.
Būsimamae G 20 aukščiausio lygio susitikime finansų klausimais ES turi nusiktratyti iki šiol turėto JAV politikos vasalo vaidmens ir pareikalauti įgyvendinti griežtas taisykles ir griežtą kontrolę. Vašingtonas ilgus metus atsisakimtis bet kokių reguliavimo priemonių, susijusių ypač prieštaringai vertinamų vertybinių popierių emisija, kuri ir tapo kertiniu dabartinės finansų krizės akmeniu.
Kaip tik per krizę reikėtų apkarpyti tam tikrą finansavimą. Esama pakankamai taupymo sričių (pvz., nevaldomos ES agentūrų plėtros atveju). Krizinio fondo didinimas gali būti tik pirmas žingsnis, nes mums reikia dar daugiau planų tam atvejui, jei kuri nors šalis atsidurtų ant bankroto slenksčio. Be to, mums reikia strategijos spręsti plataus masto socialinėms problemoms, kurių tikrai sulauksime kaip amen maldos pabaigoje.
Werner Langen
- (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau pasveikinti Tarybai pirmininkaujančią Čekiją. Nepaisant didelių vidaus problemų, ji sugebėjo vykdyti Europos darbotvarkę per vieną iš didžiausių per daugelį dešimtmečių ekonomikos ir finansų krizių. Kartu su šiais sveikinimais norėčiau paprašyti, kad Tarybai pirmininkaujanti Čekija užbaigtų savo įgaliojimų laikotarpį taip pat gerai, kaip ir pradėjo.
Kai klausausi Socialistų frakcijos pirmininko, man atrodo, kad esu kitoje planetoje. Jis giria Gordoną Browną, kuris, prieš tapdamas premjeru, buvo finansų ministras, t. y. buvo atsakingas už Europos Sąjungos bei Jungtinės Karalystės finansų politiką ir programų įgyvendinimą. Daugeliu progų čia buvo pasakyta, kad tik pasikeitęs Jungtinės Karalystės požiūris leis mums priimti būtinas reguliavimo priemones. Kaip gali tas, kuris dešimtmetį trukdmums tai padaryti, šiandien būti paskelbtas mūsų išgelbėtoju? Aš to nesuprantu.
Čekijos premjero kritika dėl JAV politikos, susijusios su pinigų pasiūlos didinimu, pateisinama visais požiūriais. Negalite išpręsti problemų tomis pačiomis priemonėmis, kurios sukėlkrizę, t. y. besaike pinigų pasiūla ir per didele priklausomybe nuo kreditų. Priklausomybnuo kreditų yra problema.
Dėl to pirmiausia reikėtų pažaboti finansų rinkos krizę, pakeisti globalinius iškraipymus, bendrai spręsti uždavinius, susijusius su klimato apsauga ir kova su skurdu, taip pat įgyvendinti pasaulyje naujas moralės normas, pagrįstas socialine rinkos ekonomika. Jei sugebėtume atlikti tai per šią krizę, tuomet Tarybai pirmininkaujanti Čekija būtų visiškai pateisinusi visus mūsų lūkesčius, neatsižvelgiant į tai, kas bus su Lisabonos sutartimi ir vidaus padėtimi Čekijoje.
Libor Rouček
- (CS) Ponios ir ponai, einantis Tarybos pirmininko pareigas Mirek Topolánek pradėjo savo šiandienę kalbą Europos Parlamente ataka prieš socialinę demokratiją. Norėčiau atkreipti dėmesį, kad tai būdingas šios vyriausybės bruožas. Užuot siekęs susitarimo, bendradarbiavimo ir kompromiso reikaluose, susijusiuose su vadovavimu Europos Sąjungai, premjeras M. Topolánek ieškojo ir tebeieško ginčų ir konfliktų. Šios savybės ir šis nesugebėjimas bendradarbiauti - tikrosios jo vyriausybės žlugimo priežastys. Norėčiau jums priminti, kad vyriausybę nuvertne opozicija, o vyriausybę suformavusios partijos ir jos koalicijos partnerio, Žaliųjų partijos, parlamento nariai.
Vis dėlto nenoriu per daug dėmesio skirti Čekijos vidaus politikai. Norėčiau tik priminti Čekijai jos, kaip Tarybai pirmininkaujančios šalies, įsipareigojimus Sąjungai ir ES gyventojams. Mes turime įvykdyti dar daug uždavinių. Ekonomikos ir finansų krizė, aišku, jau paminėta. Europos ir JAV aukščiausio lygio susitikimas bus surengtas Prahoje. Mes turime puikią istorinę galimybę su mūsų partneriais JAV suderinti bendradarbiavimo klausimus, susijusius su visomis šiandienio globalaus pasaulio problemomis, pradedant ekonomikos ir aplinkos klausimais ir baigiant konfliktais Viduriniuose Rytuose, Afganistane ir pan.
Galiausiai dar kartą norėčiau pasakyti ką manau apie Lisabonos sutartį. Čekijos socialdemokratai visada rėmEuropos Konstituciją ir visada pritarLisabonos sutarties ratifikacijai. Taip buvo Čekijos Parlamente, taip bus ir Čekijos Senate, kai tik bus balsuojama šiuo klausimu. Tvirtai tikiu, kad Pilietindemokratų partija (kad ir kokios pozicijos ji besilaikytų) toliau laikysis konstruktyvaus ir proeuropietiško požiūrio ir pritars šiam dokumentui.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Kiekvieną kartą aptardami dar vieną viršūnių susitikimą ekonomikos problemoms spręsti pripažįstame, kad rezultatai pasiekti geri, bet, deja, atsiliekame nuo įvykių ir įgyvendinimo mechanizmas tų sprendimų nėra aiškus.
Ką reikėtų daryti, kad šių problemų išvengti?
Pirma, reikėtų, kad šalys savo nacionalinėje ekonominėje politikoje įvertintų integracinį efektą. Dabar dažnai sprendimai priimami remiantis praeita istorija, kaip buvo elgiamasi krizių atvejais. Deja, mes gyvename integruotoje Europos Sąjungoje su bendra rinka, ir tie visi sprendimai dažniausiai neturi tokio poveikio kaip anksčiau.
Antra, reikėtų, kad būtų sukurta kokia nors laikina institucinterpsprendimų įgyvendinimo mechanizmui. Laukti, kol bus ratifikuota Lisabonos sutartis - žmonių gyvenimas nelaukia, mes turime priimti sprendimus šiandien. Akivaizdu, kad reikalingas didesnis koordinavimas tarp euro zonos šalių ir ne euro zonos šalių. Kaip tą pasiekti? Aš manau, kad glaudesnio bendradarbiavimo mechanizmas galėtų remtis vadinamuoju valiutų mechanizmų, arba angliškai RM2. Tai padėtų suartinti abi Europas, naująją Europą ir senąją Europą, ir surasti konsensusą.
Mirosław Mariusz Piotrowski
- (PL) Gerb. pirmininke, neseniai įvykusiame Europos aukščiausio lygio susitikime buvo sprendžiama daug klausimų. Vienas iš jų buvo klausimas dėl Rytų partnerystės ir aprūpinimo dujomis alternatyvių maršrutų. Buvo nuspręsta šiuo metu skirti šiems tikslams tik nedidelius lėšų kiekius, tačiau tai, be abejo, žingsnis teisinga kryptimi. Europa kovoja su didžiule ekonomikos krize ir turi ieškoti efektyvių kelių jai nugalėti. Vis dėlto neturėtume išsižadėti solidarumo principo, vieno pagrindinių mūsų principų. Mes turime būti ypač jautrūs naujųjų valstybių narių problemoms.
Nors aukščiausio lygio susitikime ir buvo aptarti su klimato kaita susiję klausimai, praktika rodo, kad mums smogusi krizsumenkino šį nepaprastai brangų pseudomokslinį projektą. Šiam tikslui anksčiau skirtos finansinės priemonės turėtų būti perskirstytos efektyviai, vieningai kovai su krizės padariniais. Čekijoje vidaus padėtis neturėtų tam trukdyti.
Rebecca Harms
- (DE) Gerb. pirmininke, šį rytą buvau sužavėta pamačiusi A. Vondra čia, plenariniame posėdyje, taip pat esu sužavėta Tarybai pirmininkaujančios šalies signalu, kad ji tęs darbą. Mano nuomone, kaip tik šiais krizės laikais mes pakenksime Europai, jei visi nesutelksime ir nepadėsime Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai dirbti. Iš žinių, kurias esu gavusi iš Čekijos, galima daryti išvadą, kad vyriausybpasiliks valdžioje ir prie valstybės vairo, nes vakar suformuotos naujos daugumos nepakanka naujai vyriausybei paremti. Manau, kad per krizę būtinas šios rūšies stabilumas. Turiu galvoje solidarumą su Tarybai pirmininkaujančia Čekija. Aš taip pat kreipiuosi į daugelį vakarų europiečių, pvz., prancūzus, kad jie užgniaužtų savo pagiežą Rytams. Tai kartą jau buvo referendume Prancūzijoje, dėl kurio Europos krizir prasidėjo.
Norėčiau matyti drąsesnį vadovavimą, susijusį su klimato kaitos ir dabar reikalingų priemonių klausimais. Mes turime išbandyti kažką naujo, jei norime išbristi iš šios krizės. Mano gerbiamas draugas buvo teisus; mes gyvename skolon. Vis dėlto mes taip pat gyvename skolon ir aplinkos bei klimato srityse. Mes be galo švaistome išteklius. Mes nevaldome ekonomikos tvariu būdu. JT, Ban Ki-moon, Pasaulio bankas, visi mums sako, kad tai, kas dabar vyksta Kinijoje, kas vyksta Pietų Korėjoje, kuriose daugiau kaip pusnacionalinių trumpalaikių ekonominių programų skirtos klimato apsaugai ir tvariai plėtrai, teisingas dalykas ir kad jam priklauso ateitis. Deja, Europos Vadovų Taryba šiuo metu niekaip neįsidrąsina. Nemanau, kad dėl to kalta vien Čekija.
Pirmininkas
- Dėkojame jums, R. Harms. Jūs esate visiškai teisi. Mes visi nusidėjėliai (vieni daugiau už kitus).
Mary Lou McDonald
- Gerb. pirmininke, šios ekonomikos krizės įkarštyje, krizės, kuri prasidėjo ir įsibėgėjo dėl nevykusios politikos valstybių narių ir ES lygmeniu, darbo vietų apsauga ir naujų darbo kūrimas turi būti absoliutūs prioritetai. Darbo vietų "kraujavimas" turi būti sustabdytas. Tam reikia, kad aktyviai įsikištų valstybių narių vyriausybės.
Laisvosios rinkos teologija neturi kliudyti teikti pagalbos darbuotojams. Lengvas finansų rinkos reguliavimas visada būdavo susijęs su plėšikavimu ir korupcija. Perdėtas reglamentavimo naikinimas ir viešųjų tarnybų privatizavimas lygiai taip pat baigsis ašaromis.
Taigi, ar bendra giesmelė, kad turėtume pasimokyti iš dabartinės ekonomikos krizės, nuoširdi? Aš tuo abejočiau. Jei taip iš tikrųjų yra, tuomet atėjo laikas esminėms permainoms, susijusioms su ES politika, taip pat ir su ES Sutartimis, t. y. klausimams, į kiuriuos iki šiol neatsakyta ir kurie turi būti svarstomi ES Tarybos posėdžiuose. Lisabonos sutartis - sena skrybėlė. Tai nesėkmių politikos chartija. Mums reikia naujos sutarties, skirtos naujiems laikams.
Paul Marie Coûteaux
- (FR) Gerb. pirmininke, paskutinės Tarybai pirmininkaujančios šalies išvados - linksmi skaitiniai. Jos primena sutriuškintos armijos visur skleidžiamas žinias apie pergalę. Jos turi tokių tvirtinimų patetiškumo, nes jose pakartotinai tvirtinama, kad pasibaigus krizei ES sukurs stipresnę ekonomiką ateičiai, taip pat dar kartą patvirtinama Lisabonos strategija, nors iš tikrųjų ji jau visiškai baigia nuvažiuoti nuo bėgių.
Kadangi jie slepiasi savo stikliniuose bokštuose, eurokratai, eurofilai ir visų rūšių ultraeuropiečiai jau nebeturi ryšio su tikrove. Visi gerai žino, kad nuosmukis pirmiausia smogeuro zonai, nes aštuonerius metus joje buvo žemiausias ekonomikos augimo tempas pasaulyje. Ji taip pat turėjo didžiausių sunkumų, susijusių su konkurencingumu ir darbo vietomis. Svarbiausia, kad euro zona dėl joje vyraujančių bendrų tendencijų atima iš valstybių natūralius gynybos mechanizmus ir yra blogiausiai parengta reaguoti esant krizei.
Iš tikrųjų, vienintelkrizės dorybyra tai, kad ji pažadins gyventojus, užliūliuotus finansinių patogumų perspektyvų ir antinacionalinės propagandos. Tik valstybės narės turės parengti teisines priemones, skirtas bet kokiems toli siekiantiems uždaviniams, be to, jos turės atsikratyti ES ir euro grandinių, jei nori, kad šie uždaviniai būtų įvykdyti. Bent jau Prancūzijos žmonėms vis labiau ir labiau tampa aišku, kad nebus saugumo be Prancūzijos, nebus Prancūzijos be Prancūzijos politikos, o Prancūzijos politikos nebus be šalies ir liaudies suvereniteto.
Roberto Fiore
- (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, man atrodo, kad šių diskusijų pagrindu tebelieka dogma, kad bankai turėtų būti pagrindinis ekonomikos ramstis ir kad globalizacijos procesas taip pat turėtų būti pamatinmūsų ekonominės ateities dalis.
Kad dogma visiškai neteisinga. Mes turėtume susigrąžinti tradicinę ekonominę mūsų visuomenės viziją, pagrįstą socialiniu teisingumu ir tikra gamyba. Kadangi visi mes valgome, miegame naktį ir rengiamės, turėtume daugiausia dėmesio skirti veiklai ir priemonėms, susijusioms su žemės ūkio, namų statybos ir apdirbamosios pramonės šakų plėtra, taip pat ir amatų plėtra.
Be šios naujos vizijos mes būsime amžinai pasmerkti krizėms, kai lupikaujantys bankai toliau kontroliuos žmones, o neteisingumas bus mūsų gyvenimo pagrindas.
Jana Hybášková
- (CS) Gerb. pirmininke, net nežinau, su kuo aš kalbu, nes Tarybai pirmininkaujanti Čekija net nebando domėtis. Pritariu aukščiausio lygio susitikimo rezultatams. Tarybai pirmininkaujančios Čekijos indėlį į "Trijų E" strategijos vykdymą galima būtų apibūdinti taip: padidinti Tarptautinio valiutos fondo ištekliai, padvigubintas krizinis fondas, plečiama Rytų Partnerystė, teikiama parama strateginei infrastruktūrai, taip pat remiamas "Nabucco” projektas. Gaila, kad vėluoja pasiruošimas Kopenhagai, o Tarybai pirmininkaujanti Čekija nepasinaudojo mūsų darbo, susijusio su energijos ir klimato paketu, rezultatais.
Vis dėlto mes šiandien mes nesvarstome nvieno iš šių klausimų. Jūsų pirmininkavimas Tarybai, taip pat kaip ir jūsų vyriausybė, vykdo dvigubų standartų politiką. Europoje jūs apsimetate palankumo kupinais europiečiais ir didžiaisiais integratoriais, tačiau namuose kalbate apie tai, kaip ketinate viskam padaryti galą, be to, kalbate apie Lisabonos sutartį, tarytum tai būtų paprasčiausia makulatūra. Jūs nepajėgėte išlaikyti savo vyriausybės. Václavo Klauso išrinkimas prezidentu - taip pat dvigubų standartų politika. Milijonų čekų ir moravų tikslas sutvirtinti ryšius su Vakarų Europa, kuri padės mums įveikti blogiausias krizes. Šis tikslas negali būti pasiektas, neratifikavus Lisabonos sutarties. Sutarčiai dabar kyla didelis pavojus. Už tai iš dalies atsakingi ir jūs. Jei toliau kokia nors forma vadovausite šaliai, turite pareikšti aiškią poziciją dėl ratifikacijos. Čekijos socialinis ir politinis elitas pritaria ratifikacijai ir pasiruošęs palaikyti bet ką, kas įvykdys šį uždavinį. Mano partija, Europos demokratų partija, padarys viską, kad dokumentas būtų ratifikuotas.
Antrasis rimtas trūkumas - su euru susijusi strategija. Galite, kiek tik pageidaujate, dalyvauti G 20 aukščiausio lygio susitikimuose ir atstovauti juose Europai, tačiau Europai svarbiausia išsikovoti, kad JAV pripažintų jos reguliavimo priemones, o ne paklusti politikai besaikių skatinamųjų priemonių paketų, kurie gali tapti hiperinfliacijos priežastimi. Taigi ypač svarbu, kad tinkamai veiktų Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas ir būtų toliau įgyvendinamas stabilumo paktas. Vis dėlto visos kritinės pastabos tinka ir jūsų vidaus politikai mūsų krašte, nes būtent dėl jūsų partijos veiklos mes jau daugelį metų esame už euro zonos borto.
Gerb. Mirekai Topolánekai, pasiūlytos priemonės puikios. Šiuo metu tai vieninteliai pasiūlymai. Vis dėlto pagrindinis dalykas - jų įgyvendinimas, kaip pabrėžAngela Merkel. Taigi reikia politinės valios ir vienybės, kurios padės įgyvendinti šiuos uždavinius. Jūs kalbėjote apie pasitikėjimo krizę. Kaip tik tai mes čia ir matome. Užbaikite Lisabonos sutarties ratifikavimo procesą, pakeiskite savo poziciją dėl euro ir paskatinkite greitą struktūrinių fondų išteklių įsisavinimą. Kitaip jums taps sudėtinga atstovauti 60-70 proc. čekų ir moravų, kurie nenori būti antrarūšiais europiečiais, bet tikrai nori gyventi Europoje normalų gyvenimą.
Jan Andersson
- (SV) Gerb. pirmininke, vienas klausimas šiandien domina daugelį Europos gyventojų. Tai didėjantis nedarbas ir jo sukeltas nelygybės augimas. Jie turbūt nepaprastai nusivylnaujausio aukščiausio lygio susitikimo rezultatais. Šiame susitikime nebuvo parengta jokia strategija augančio nedarbo klausimams spręsti. Jie sako, kad jie jau padartai, ką reikėjo padaryti. Jie taip pat sako, kad aukščiausio lygio susitikimas, kuris turėjo įvykti gegužės mėn. pradžioje nebeturės aukščiausio lygio susitikimo statuso. Dabar tai bus trejeto posėdis. Tai aiškus signalas gyventojams, kad ES lyderiai nelaiko darbo vietų kūrimo ir kovos su nedarbu klausimų prioritetais.
Europos Parlamentas apskritai neįtrauktas į veiklą (likus mėnesiui iki Europos Parlamento rinkimų). J. Barroso ragino diskutuoti šiandien, bet Tarybos išvadose Europos Parlamentas net neminimas.
Norėčiau trumpai pakalbėti apie automatines stabilizavimo priemones. Šiandien diskusijose buvo paminėtos GM gamyklos Jungtinėse Valstijose ir Švedijoje. Be abejo, mes Švedijoje turime geresnes socialinio draudimo sistemą, tačiau apmokėjimo normos nukrito iki 80 proc. Bedarbiais tampantys automobilių darbuotojai šiuo metu gaus išmoką, kuri sieks 50-60 proc. jų darbo užmokesčio. Taigi tai jau nėra taip patrauklu.
Galiausiai norėčiau tarti kelis žodžius apie judėjimą tarp valstybių. Šis judėjimas tiek pat svarbus ES vidaus darbo rinkai kiek ir kova su protekcionizmu. Vis dėlto Komisija ir Taryba turi prisiimti atsakomybę ir užtikrinti, kad visur ES už tą patį darbą būtų vienodai atlyginama. Tuomet galėsime imtis priemonių darbo jėgos judėjimo skatinti ir kovai su protekcionizmu.
Sophia in 't Veld
- (NL) Gerb. pirmininke, buvo daug pasakyta apie tai, kiek pinigų mes iš tikrųjų turime sukaupti kovai su šia ekonomikos krize. Mes galėtume kalbėti apie tai daug valandų. Manau, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į ateinančių kartų interesus ir nepalikti visų spręstinų problemų joms. Šiuo atžvilgiu klausimas, kur mes leidžiame tuos pinigus, galbūt net svarbesnis. Mane tikrai jaudina, kai aš matau refleksais pagrįstus veiksmus, kuomet pinigai vėl be saiko metami senoms pramonės šakoms ir senoms technologijoms, stengiantis pastatyti ant kojų "sergančias" pramonės šakas.
Be to, stebina tai, kad Tarybos išvadų skyriai, susiję su ekonomikos krize ir su energetika bei tvaria plėtra, laikomi dviem atskirais klausimais, nors jau seniai pribrendo laikas glaudžiai susieti šiuos du svarbius klausimus. Nenorėčiau skleisti tokias pat pesimistines nuotaikas, kaip tai anksčiau darC. Turmes, bet dabar iš tikrųjų atėjo laikas investuoti kapitalą į naujas technologijas ir mokslo žinias. Netoleruotina, kad 50 mlrd. EUR kišami į automobilių pramonę, o švietimo sistemai skirtos lėšos karpomos. Šiuo atžvilgiu neabejotinai einame neteisingu keliu.
Kitas klausimas - sprendimai, skirti Rytų Europos šalims ir šalims, kuriose dar neįvesta bendra valiuta. Kaip paminėta, šioms šalims turėtų būti skirta maždaug 50 mlrd. EUR. Įdomu, ar Taryba ir Komisija taip pat svarsto pagreitinto prisijungimo prie euro zonos galimybę toms šalims, kurios dar nėra jos narės, atsižvelgiant į tai, kad šių šalių stabilumas ir ekonominjėga būtų naudinga visai Europai.
Galiausiai esu labai susirūpinusi sklindančia nacionalistine retorika ir visų valstybių lyderių polinkį siekti sprendimų, paremtų "pirmiausia mano šalis" principu. Mes visi turime rimtai susirūpinti tuo, kad galvas vėl kelia ultra dešinieji, ir užtikrinti, kad ši problema būtų išspręsta iki rinkimų.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Gerb. pirmininke, norėčiau paremti ir pasveikinti grupę Europos lyderių, kurie susitiko praėjusią savaitę.
Kalbėdami apie Airiją, dabar galime labai aiškiai pasakyti, kad mes, Airijoje, tikimės Europos Sąjungos paramos. Mūsų ekonomika buvo stipri, tačiau šiuo metu susilpnėjo kaip ir viso pasaulio ekonomika. Mums aišku, kad mes išbrisime iš šios krizės tik dirbdami išvien ir kad didžiausi iššūkiai, kurie šiuo metu kyla Europai, - bendradarbiavimas ir mūsų turimos ekonominės vienybės stiprinimas, t. y. principai, kurie padėtų mums teikti paramą vieni kitiems, o ne silpninti Sąjungą, kaip kai kurie siūlo. Taip pat akivaizdu, kad šiuo metu (labiau negu kada nors anksčiau) reikia pamatinių nuostatų, apibrėžtų Lisabonos sutartyje. Kadangi senas airių priežodis sako: "nėra jėgos be vienybės".
Jean-Luc Dehaene
- (NL) Gerb. pirmininke, iš tikrųjų galima būtų reikšti nepasitenkinimą, kad kiekviename Europos aukščiausio lygio susitikime sprendimų priėmimo procesas nepakankamai susiejamas su Europos aspektu. Taip pat tikėjausi, kad Europos aspektas bus tinkamiau įtrauktas į kovos su krize strategiją. Be to, dabartiniais laikais svarbiau įgyvendinti tai, ką mes nusprendėme, o ne giedoti ditirambus papildomiems planams, tuo pat metu užmirštant įgyvendinti tai, ką jau esame nusprendę. Dėl to, manau, kad Parlamentas kartu su Taryba ir Komisija, šiuo metu turi teikti pirmenybę mūsų jau priimtų planų įgyvendinimui. Šiuo atžvilgiu visiškai pritariu Komisijos nuomonei.
Taip pat turime parodyti, kad mes iš tikrųjų vieningai remiame visuotinį požiūrį dėl krizės, todėl nuoširdžiai tikiuosi, jog ir Kopenhagoje, ir G 20 susitikime mes įrodysime, kad Europa sugeba efektyviai kalbėti vienu balsu. Vis dėlto tam, kad sugebėtume kalbėti vienu balsu, mes turime užtikrinti, kad nekils grėsmmūsų pasiekimams ES viduje, kad vidaus rinka iš tikrųjų išliks vidaus rinka be vidaus protekcionizmo ir kad mes stiprinsime vieningą valiutą. Mes turėtume pasimokyti iš praeities pamokų ir padidinti Europos centrinio banko fondus. Taip pat didinti finansavimo, susijusio su Europos aspektu, apimtis. Taip pat turime užtikrinti, kad didinimas iš tikrųjų vyktų ir kad mes šiais sudėtingais laikais taip pat būtume solidarūs su naujomis valstybėmis narėmis. Būtent tokia ir turi būti Europos Sąjunga. Solidarumas su mažiau išsivysčiusiomis šalimis taip pat turi sudaryti Europos Sąjungos visuotinio požiūrio dalį.
Baigiu kalbą keliais žodžiais apie Lisabonos sutartį. Mes, Parlamentas, turime aiškiai išdėstyti mūsų poziciją. Mes turime aiškiai žinoti, kas turi įvykti iškart po Europos rinkimų. Vis dėlto tam reikia, kad Parlamentas iš tikrųjų priimtų vieningą poziciją, todėl man visiškai nesuprantama Biuro nuomonė, kad nėra jokio reikalo svarstyti pranešimus dėl šių Rūmų pozicijų. Primygtinai raginu apsvarstyti dar kartą šį klausimą, kad mes galėtume derėtis su Taryba, remdamiesi šiuose Rūmuose patvirtinta pozicija.
Riitta Myller
- (FI) Gerb. pirmininke, geriausias būdas pagerinti energijos saugumą Europoje - energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos šaltinių naudojimo didinimas. Visos valstybės narės turi investuoti į šias sritis. Jos turi daryti tai tuoj pat, kitaip mes nepasieksime užsibrėžtų klimato paketo tikslų.
Be to, šios rūšies investicijos ypač tinka mūsų laikams. Investuodami kapitalą į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančios energijos šaltinius, mes kuriame, kaip jau ne kartą buvo sakyta, naujas, tvarias darbo vietas. Kita vertus, šiuo būdu taip pat ruošiame dirvą mažai anglies dioksodo išmetančiai ekonomikai.
Dabar turime imtis tikrų veiksmų. Deja, aukščiausio lygio susitikime nesugebėta įtikinti žmonių, jog tai būtina. Svarbiausia, kad visos kovos su ekonomikos krize priemonės būtų susietos su siekiu užkirsti kelią tam, kad globalinis atšilimas pasiektų kritinį tašką. Tai taip pat turi būti įtvirtinta ir G 20 šalių susitikimo išvadose. Jei Europa kalbės vienu balsu, Jungtinės Amerikos Valstijos taip pat turės pritarti šiam tikslui.
Olle Schmidt
- (SV) Gerb. pirmininke, Berlyno siena nuversta prieš beveik 20 metų. Dabartinės sudėtingos ekonominės padėties akivaizdoje, mes dar kartą sugebėjome atsispirti naujos sienos Europoje statybai. Šį kartą ekonominės sienos. Neturime leisti, kad tai įvyktų!
Net nepaisant to, kad kovai su sunkumais šalims buvo skirti papildomi ištekliai, atrodo, kad ES lyderių įsipareigojimų supratimo lygmuo labai skirtingas. Kelia nerimą, kad Renault perkelia savo gamybą iš Slovėnijos į Prancūziją. Neturime leisti, kad vėl pradėtų siautėti protekcionizmo šmėkla. Dar kartą kartoju, kad nesėkmės išlaikyti tvirtus Europos ryšius kaina būtų per aukšta. Istorija nubaus tuos, kurie išsižada savo atsakomybės. Dėl to buvo malonu klausytis vakarykščio Gordono Browno pranešimo, kuriame jis atviru tekstu paskelbė, kad "mes neišeisime!" Tą patį turėtų padaryti prezidentas N. Sarkozy.
Dėl daugelio priežasčių reikėtų pritarti J. de Larosière grupės pasiūlymui. Tai suderintas pasiūlymas, kuris, viena vertus, padės ES išvengti per didelio reguliavimo, o kita vertus, užtikrins griežtesnę finansų rinkos kontrolę. Europos centrinio banko vaidmuo netgi sustiprės. Nacionalinės priežiūros institucijos taip pat turės geresnių galimybių koordinuoti veiklą ir keistis informacija. Politika turi būti tinkama net ir krizės laikais. Šiais sudėtingais laikais neturėtume siūlyti priimti labiau trukdančių, o ne padedančių nuostatų.
Charles Tannock
- Gerb. pirmininke, Tarybos pareiškimas dėl Rytų partnerystės - labiausiai laukiamas dokumentas. Kaip pranešėjas, atsakingas už nuomonę dėl Europos kaimynystės politikos Rytų aspekto, aš remiu pasiūlymą užmegzti artimesnius tarpusavio ryšius su šešiomis šalimis iš Rytų. Pareiškimas, kad Rytų partnerystei bus skirta 600 mln. EUR, - puiki naujiena, kuriai aš pritariu taip pat kaip ir pasiūlymui dėl Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės lėšų naudojimo Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumui gerinti, skiriant jas tinkamesnėms naftos ir dujų sandėliavimo bazėms įrengti ir naujiems vamzdynams statyti.
Taryba taip pat teisingai remia naujai sumanytą EURONEST parlamentinę asamblėją, kuri skatins išspręsti užšaldytus konfliktus, pvz., teberusenančius Kalnų Karabache ir Padniestrėje. Vis dėlto Rytų partnerystneturi būti panaudota tam, kad būtų nuslopintos narystės Europos Sąjungoje ambicijos šalių, kurios aiškiai turi teisę kreiptis dėl to į mus, t. y. Ukrainos ir Moldovos.
Taryba taip pat teisingai nusprendpadvigubinti (nuo 25 mlrd. EUR iki 50 mlrd. EUR) pagalbos paketą daugiausia finansinių sunkumų turinčioms ne euro zonos šalims iš Rytų Europos. Ši priemonpadės stabilizuoti kai kurias šalis, pvz., Vengriją ir Latviją. Vis dėlto mes taip pat neturėtume užmiršti Ukrainos, kurioje yra kilusi rimta finansų sistemos suirutė. Ukrainos bankų sistemos žlugimas galėtų turėti katastrofiškų padarinių kitose Rytų Europos šalyse, taip pat Italijoje ir Austrijoje, kurių bankai labiausiai priklausomi nuo ukrainiečių rinkos.
Be to, nors visiškai pritariu, kad Turkija ir Rusija galėtų dalyvauti EURONEST stebėtojų teisėmis, nviena šalis neturi panaudoti šios priemonės savanaudiškiems užsienio politikos interesams įgyvendinti. EURONEST nariai - suverenios valstybės, turinčios teisę savarankiškai apibrėžti savo euroatlantinius siekius. Rusijos Užsienio reikalų ministro, Sergei'o Lavrovo užuomina, kad Rytų partneryst- priemonES įtakos sferai užsienyje išplėsti yra absurdiškas. Tokios kalbos primena žvanginimą ginklais per Šaltąjį karą, o ne šiuolaikinę diplomatiją. Jei kas nors ir siekia įtakos sferų, tai pati Rusija. Tai įrodpraėjusios vasaros karo veiksmai prieš Gruziją ir Kremliaus nutrūkstamos politinės priemonės padėčiai Ukrainoje ir Baltijos valstybėse destabilizuoti.
Proinsias De Rossa
- Gerb. pirmininke, sveikinus jus puikiai ištarus gana sudėtingą mano vardą!
Konservatoriai čia ir valstybėse narėse panėšėja į išdykusius vaikus. Daugelį metų trypę kojomis ir reikalavę bankų sistemos reguliavimo sušvelninimo ir šešėlinės bankininkystės, jie dabar pasiruošę pritarti reguliavimo griežtinimui, bet tik su sąlyga, jei mes apsimesime, kad nuo pat pradžių tai buvo jų mintis. Vis dėlto jie vis dar vaikiškai reikalauja švelnesnio ir lankstesnio reguliavimo, susijusio su darbo vietomis, t. y. nori palikti darbuotojus be apsaugos, be saugumo garantijų, taip pat apkarpyti socialines paslaugas. Tai, mano bičiuliai, puikus receptas nesulaikomam miško gaisrui įpūsti.
Einantis Tarybos Pirmininko pareigas M. Topolánek palyginimui su Amerika pasirinko Švediją. Kodėl ne Čekiją? Kodėl ne Airiją? Paprastas dalykas: Airijos vyriausyb"drasko" sveikatos apsaugos, švietimo, vaikų priežiūros ir mokymo sistemas. Tai gilina nesaugumo pojūtį Airijoje, nes auga nedarbas (nors jie turėtų išlaikyti žmones darbe) ir neįgyvendinamos priemonės, kurios padėtų mažosioms įmonėms išgyventi. Manau, kad turėtų įvykti pasikeitimų Airijos vyriausybėje, taip pat turėtų pasikeisti Europos Vadovų Tarybos požiūris. Surenkime gegužės 7 d. Darbo reikalams skirtą visų valstybių narių aukščiausio lygio susitikimą.
Marco Cappato
- (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, likimo ironija tai, kad šios diskusijos surengtos be einančiojo Tarybos Pirmininko pareigas, kuris turėjo būti su mumis; M. Topolánek čia nėra. Vis dėlto vakar mes buvome surengę diskusiją, susijusią su būsimu G 20 susitikimu, dėl veiklos strategijos ir Europos ateities atsižvelgiant su kitu pirmininku, kuris, priešingai, pats paprašir gavo mūsų pakvietimą, nors nėra aišku, kodėl jis šito taip siekė, išskyrus akivaizdų jo paties valstybės vaidmenį.
Kodėl pradedu kalbą nuo šių galbūt nemalonių pastabų? Dėl to, kad Europą užklupusi ekonominir finansų kriztaip pat susijusi su institucine krize, kurią aiškiai parodo faktas, kad einantis Tarybos pirmininko pareigas turi išvykti namo įpusėjus diskusijoms dėl su juo susijusių vidaus politinių problemų. Tą patį galime pasakyti ir apie ekonomikos krizę. Su ja yra kovojama tik nacionaliniu lygmeniu, t. y. nebuvo parengta jokių (net ir susijusių su biudžetu) atsakomųjų priemonių Europos lygmeniu. Labai puiku, kad galime pasigirti skyrę tam 400 mlrd. EUR, bet mes juk žinome, kad beveik visi šie pinigai paimti iš nacionalinių biudžetų. Pirmininke J. Barroso, aš nemanau, kad jūs pastaraisiais metais padarėte pakankamai daug, kad vyriausybės ir valstybės narės suvoktų, kad yra kita Europa, kuri ne tik koordinuoja valstybių veiksmus, o yra Sąjunga, pati turinti politinę funkciją.
Kadangi Pirmininkas M. Topolánek kalbėjo apie išplėstą Rytų partnerystę, kuri apimtų Baltarusiją, norėčiau užbaigti, paminėdamas vardą Janos Paliakovos, kurią Baltarusijos valdžios organai privertįvykdyti savižudybę, t. y. pabrėžti, kad šios rūšies partnerystės turėtų daugiau dėmesio skirti teisėtumo, demokratijos ir laisvės principų įgyvendinimui, o ne vien verslo su blogiausios rūšies diktatūromis plėtrai.
Marian-Jean Marinescu
. - (RO), Tarybos padarytos išvados tinkamai atspindi kovos su krize, dėl kurios kenčia valstybės narės, uždavinius.
Turime pasidžiaugti nepaprastai teigiamais pasiektais rezultatais, t. y. sutartimis dėl energijos projektų ir plačiajuosčio interneto tinklo. Nabucco dujotiekio projektas ir energetiniai tiltai tarp valstybių narių, pvz., tarp Rumunijos, Vengrijos ir Bulgarijos, gali padėti išvengti krizės, panašios kilusią 2009 m. sausio mėn.
Naudodami Kaspijos jūros regiono energijos šaltinius ir visiškai išnaudodami Juodosios jūros baseino strateginę reikšmę, sukurtume būtinas sąlygas Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumui užtikrinti. Šie regionai turėtų būti kuo visapusiškiau įtraukti į Rytų partnerystės dalį sudarančias politikos kryptys, kad Europos Sąjunga galėtų gauti kuo daugiau naudos.
Buvau nustebintas, kad ECOFIN Tarybos rekomendacijose nebuvo tsižvelgta į priemones, kurias vyriausybės programoje ir, priėmusi 2009 m. biudžetą, pradėjo įgyvendinti naujoji Rumunijos vyriausybė.
Buvo iškeltas decentralizacijos uždavinys, siekiant stiprinti vietos autonomiją ir nukreipti išteklius investicijoms į prioritetines sritis, pvz., infrastruktūrą arba energetiką, kad būtų išsaugotos ir sukurtos darbo vietos. Tai kelios priemonės, kurias numatRumunijos vyriausybė. Ji taip pat numatsumažinti biudžeto išlaidas ir pradėti įgyvendinti švietimo sistemos reformą. Tai kiti jos numatyti prioritetai.
Pasiūlymų, įtrauktų į Tarybos ekonomikos gaivinimo programą, ypač dėl finansinių išteklių skyrimo daliai Europos programų, įgyvendinimas ir pritarimas nuostatai dėl valstybės pagalbos (ypač automobilių pramonei) padėtų smarkiai sušvelninti krizės padarinius ne tik Rumunijoje, bet ir daugelyje kitų Europos Sąjungos valstybių narių.
Adrian Severin
- Gerb. pirmininke, krizė, su kuria mes susidūrėme nėra sistemos dalies, o visos sistemos krizė. Tai ekonominės sistemos krizir net demokratijos krizė. Išnyko pasitikėjimas ne tik finansų, bet ir socialine sritimi. Europos miestų gatvėse jau galime pamatyti ženklų, kurie įspėja mus dėl socialiniu lygmeniu vis labiau augančio nepasitikėjimo ir nepasitenkinimo, kuris gali peraugti į politinius ir socialinius neramumus.
Dėl šios priežasties būtinai reikia surengti socialiniams reikalams skirtą Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikimą, kurio metu būtų priimtas susitarimas dėl užimtumo. Šiame susitikime turėtų būti, be kitko, susitarta, kad atleidžiančios iš darbo darbuotojus bendrovės, neturėtų teisės paskirstyti dividendų ir kad daugiašalės bendrovės turi derėtis ne tik su nacionalinėmis profesinėmis sąjungomis, bet ir su Europos profesinėmis sąjungomis. Negali būti pelningo verslo be socialinio solidarumo.
Šią globalinę krizę apsunkina Europos integracijos krizė. Esama valstybių narių, kuriose registruotos patronuojančiosios bendrovės ir valstybių narių, kuriose veikia patronuojamosios bendrovės. Pirmosios priklauso euro zonai, o antrosios - nepriklauso. Pirmųjų išgyvenimui ypač svarbios programos, kurios palengvintų antrųjų stabilizaciją ir integraciją. Europos Sąjunga neišgyvens, jei bus nustatytos naujos demarkacijos ribos.
Zbigniew Zaleski
- (PL) Gerb. pirmininke, mes galime pasirinktinai kalbėti apie aukščiausio lygio susitikimą, atsižvelgdami į du skirtingos trukmės laikotarpius. Ilgesnis laikotarpis apima strategines priemones, prie kurių priskiriu ir mūsų Rytų partnerių, įskaitant Baltarusiją, klausimą. Manau, kad tai pateisinamas dalykas, kuris bus naudingas ES, mūsų Rytų kaimynams ir būsimiems ryšiams su Rusija. Finansinpagalba būtina. nors tai krizės laiku gali tapti kritikos objektu, esu įsitikinęs, kad verta investuoti į Rytams skirtas priemones. Jei Rytų strategija bus sėkmingai įgyvendinta, ES įrodys, kad ji - rimtas globalinės politinės arenos veikėjas. Negalvoju apie ES kaip apie organizaciją, bet manau, kad jungtiniai šios srities veiksmai taps svariu tolesnės Europos integracijos tikslingumo argumentu.
Antras aspektas - dabartinis, t. y. krizės laikotarpis, kurio simptomas, be kitko, - nedarbo augimas ir finansinis gyventojų bejėgiškumas. Be abejo, bendros panacėjos nėra, tačiau reikėtų visapusiškos vyriausybių ir ES strategijos, kurioje būtų atkreiptas dėmesys į mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius. To reikėtų tam, kad, pirma, tuo metu, kai dėl krizės darbuotojai gali prarasti tik savo darbą, sunkumų patiriantys verslininkai gali prarasti savo darbą, savo darbuotojus ir visą verslą. Mažųjų įmonių savininkai yra lanksčiausi ir turbūt geriausiai prisitaikys prie sudėtingos dabartinės situacijos. Be to, jie sudaro didžiąją dalį ekonominės Europos jėgos, todėl gali daryti įtaką visai ekonomikai.
Gerb. J. Barroso, jei finansinis žlugimas pavirs psichologine krize, tada patirsime tikrąją krizę. Tol, kol motyvacija ir noras kažką daryti dar gyvi žmonėse, visada išlieka galimybių, kad padėtis pradės gerėti. Šiuo atžvilgiu ES lygmens priemonės - labai reikšmingas kovos su krize elementas, už kurį mes esame atsakingi. Noriu palinkėti mums visiems sėkmės, sprendžiant šias problemas.
Edite Estrela
- (PT) Aukščiausio lygio susitikimo išvados nebuvo pakankamai ambicingos. Kur tvirtas įsipareigojimas panaikinti mokesčių oazes ir neapmokestinamuosius finansų centrus? Kur sprendimas apriboti bankų vadovų atlyginimus? Pirmininke J. Barroso, būtų teisinga teigti, kad turtuoliai turi užmokėti už krizę, nes jie ją ir sukėlė.
Kalbant apie darbo reikalams skirtą aukščiausio lygio susitikimą reikėtų pasakyti, kad tai negali būti mažas susitikimas, nes darbas nėra maža problema. Atvirkščiai, tai didžiausia problema, daranti poveikį asmenims ir šeimoms. Tai netinkamas būdas atkurti žmonių pasitikėjimui.
Be to, esu girdėjusi kažkieno pastabą, kad jiems nereikia socialistų pasiūlymų. Tai - arogantiškas tvirtinimas. Jei neoliberalios doktrinos gynėjai būtų paklausę socialistų įspėjimo, mes dabar nebūtume įsipainioję į šią krizę. Negi jie niekada nepasimokys? Jei jie dar nesuvokšios krizės rimtumo ir gylio ir jei jie iki šiol nesuvokė, kas ją sukėlė, tai būgštauju, kad ir nebesuvoks. Nuogąstauju, kad kriztęsis daugelį metų, o to mes visiškai nepageidaujame.
Tunne Kelam
- Gerb. pirmininke, manau, kad Tarybos pasiektas padrąsinantis rezultatas yra tai, kad 27 valstybės narės G 20 susitikime gali pateikti bendrą poziciją. Tai pagrindinis pasiekimas, todėl būtų teisinga padėkoti Premjerui M. Topolánekui už jo konstruktyvų vaidmenį Taryboje. Pritariu jo nuomonei, kad didžiausias Tarybos pasiekimas - ES atsisakymas eiti lengvesniu didžiulių subsidijų ir nacionalizacijos keliu.
Dėl čekų vyriausybinės krizės Komisijai ir Pirmininkui J. Barroso tenka didesnatsakomybė, susijusi su vadovavimu Bendrijos antikrizinei veiklai, kad būtų užtikrinta tolesnsanglauda ir stabilumas. Tuo pačiu metu Komisija turi pasiūlyti lankstesnius mechanizmus, skirtus tinkamam Tarybos numatytoms papildomoms lėšoms naudoti. Nuostatų įgyvendinimo procedūros gali būti per daug kerėpliškos ir reikalaujančios per daug laiko. Ypač svarbu suderinti programos sąlygas su mažųjų įmonių poreikiais ir spartesnio naujovių diegimo siekiais. Šiuo metu iš tikrųjų laikas daugiau investuoti į mokslo tyrimus, švietimą ir apmokymą.
Vis dėlto ekonomindepresija nėra pats geriausias laikas moralinei depresijai. Kaip paprastai krizsudaro galimybių įgyvendinti reformas. Finansų kriziš tikrųjų susijusi su vertybių krize, todėl ekonomikos atstatymas turėtų prasidėti nuo požiūrio į mūsų bendrąsias vertybes stiprinimo, pradedant nuo tvirtesnių solidarumo įsipareigojimų. Be to (visų svarbiausia), kriznėra joks protekcionizmo pateisinimas. Priešingai, mes esame įpareigoti veikti kartu, nes turime suprasti, kad dėl paramos vieni kitiems ir įsipareigojimo vykdyti reformas Lisabonos strategijos dvasia Europa išbris iš krizės sustiprėjusi.
Csaba Sándor Tabajdi
- (HU) Gerb. pirmininke, Europos Komisija ir Taryba pasisekė, nepaisant besipriešinančių jėgų veiksmų, išsaugoti Europos Sąjungos vienybę. Šis aukščiausio lygio susitikimas buvo gana sėkmingas: jis apsaugojo vieningą rinką, pasisakprieš gresiantį protekcionizmą, be to, pasiūlnaują pagalbą Centrinės ir Rytų Europos valstybėms narėms, kovojančoms su daug didesniais sunkumais.
Iš pradžių norėčiau padėkoti Pirmininkui J. Barroso, nes finansinpagalba šiam regionui buvo dvigubinta ir pasiek50 mlrd. EUR. Šiame aukščiausio lygio susitikime buvo pagaliau priimtas sprendimas dėl Vengrijos premjero prieš metus iškelto pasiūlymo sukurti finansų rinkų ir bankų kontrolės sistemą.
Dar kartą pakartosiu, kad aukščiausio lygio susitikime dar kartą pabrėžta nuostata, kad pagrindiniai bankai atsakingi už savo filialus, kaip tai pabrėžir mano kolega Adrian Severin. Be to, labai svarbus žingsnis į priekį buvo žengtas ir energijos tiekimo saugumo srityje.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Pirmiausia norėčiau pasakyti pagarbos ir padėkos žodžius premjerui Mirekui Topolanekui, mes visi puikiai suprantame, ką reiškia pirmininkauti Europos Sąjungai ir ką reiškia pirmininkauti Europos Sąjungai pasaulinės finansų krizės, ekonomikos nuosmukio sąlygomis. Taigi nuoširdžiai linkiu Čekijai sėkmės sutinkant naujus iššūkius ir vadovaujant Europos Sąjungai iki šių metų vidurio.
Briuselio Vadovų Taryba: šiandien daugelis kaip mantrą kartojame skaičius, atspindinčius susitarimus, pasiektus Vadovų Taryboje. 5 mlrd. EUR strateginiams energetikos projektams ir plačiajuosčiam internetui. 50 mlrd. EUR ne euro zonos Europos Sąjungos valstybėms narėms, mokėjimams, mokėjimų balansams subalansuoti. 75 mlrd. EUR Tarptautiniam valiutos fondui. 600 mln. EUR Rytų partnerystei. Iš minėtų 5 mlrd. EUR 175 mln. turėtų atitekti energetikos tiltui, sujungsiančiam Švediją su Baltijos valstybėmis, kurios iki šiol buvo nuo Europos Sąjungos energetikos rinkos atskirta sala. Daug tai ar mažai? Stiklinpusiau pilna ar pusiau tuščia? Normaliomis aplinkybėmis, Vadovų Tarybos rezultatus, pasiektus susitarimus vertinčiau patenkinamai. Žinoma, mes tikėjomės daugiau, žinoma, tikėjomės, kad bus sutarta dėl geresnio Europos ekonomikos atkūrimo plano finansavimo. Tačiau, įvertinus visas apraiškas, nacionalizmo, protekcionizmo pasireiškimus, manau, kad pasiektas susitarimas neabejotinai yra gera solidarumo išraiška, ir norėčiau, kad tai būtų startinpozicija, gera pradžia tolesniems darbams.
Antolín Sánchez Presedo
- (ES) Gerb. pirmininke, gerb. J. Barroso, tik suvienyta Europa, daugiausiai dėmesio skirianti pasauliniam vystymuisi ir užimtumui, sugebės vadovauti tarptautinėms ekonomikos gaivinimo priemonėms, stiprinti krizių prevencijos ir krizių valdymo sistemas, gerinti finansinių sistemų reguliavimą ir teikti paramą pažeidžiamiausioms nuo šios pirmos globalinės krizės nukentėjusioms šalims.
G 20 susitikime atstovaujama gyventojų daugumai (dviem trečdaliams žmonių) ir 90 proc. pasaulio ekonomikos. Dėl to jis įpareigotas pateikti suderintą, efektyvų ir ilgalaikį trigubą atsakymą dėl skatinamųjų priemonių paketų poreikio ir būsimų investicijų į realiąją ekonomiką, taip pat dėl paskolų sistemos atstatymo ir įvedimo tvirtų tarptautinių finansų sistemos reguliavimo ir priežiūros priemonių, kurios užtikrintų skaidrumą, stabilumą ir tinkamas paskatas, pašalinančias sisteminius pavojus ir garantuojančias, kad viskas neprasidės iš pradžių.
Mums, 21-ame šimtmetyje, reikia naujos ekonominės tvarkos ir globalinės valdymo sistemos, kuri ištaisytų krizę sukėlusius trūkumus ir neatitikimus ir kuri skatintų tvarią plėtrą, kuri remtųsi solidarumu pagrįsta atvira ekonomika.
Péter Olajos
- (HU) pritariu Tarybos sprendimui dėl pozicijos, kuri bus pateikta G 20 aukščiausio lygio susitikime. Esu patenkintas, kad mūsų politiniai vadovai pripažino, kad kovos su globaline krize priemonės ir kovos su klimato kaita priemonės glaudžiai susijusios.
Plėtros plano, kuris pavadintas "Nauju žaliuoju kursu" ir kurį pasiūlpremjeras Gordon Brown ir prezidentas Barack Obama, esm- siekis sujungti ekonominių skatinamųjų priemonių paketus su aplinkos investicijomis ir platesniu mastu skatinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių ir ekologiškų technologijų diegimą.
Vis dėlto nepritariu Tarybos nuomonei, kad patenkinamai įgyvendinama praėjusį gruodžio mėn. priimta Europos ekonominių skatinamųjų priemonių programa. Nors ir praeis tam tikras laikas, kol pajusime jos teigiamą poveikį ekonomikai, neabejotina, kad stambus biudžetinis paketas, sudarantis 3.3 proc. ES bendrojo vidaus produkto (siekia daugiau negu 400 mlrd. EUR), sukurs naujas investicijas ir darbo vietas.
Vis dėlto ši programa labai nedaug prisidėjo įgyvendinant siekį paversti ES mažai anglies dioksido išskiriančia ekonomika. Nors daug kalbame apie gerėjantį energijos vartojimo efektyvumą ir energijos taupymą, visgi dar daugiau dėmesio ir lėšų skiriama energijos tiekėjams, apsirūpinimo energija maršrutų diversifikacijai ir ES energijos poreikių propagavimui trečiosiose šalyse.
Be abejo, turime vystyti energetikos infrastruktūrą, bet tik ne sumažindami vartojimą. Europos Sąjunga siekia toliau vaidinti pagrindinį vaidmenį, susijusį su Kopenhagos globalinio klimato susitarimu. Vis dėlto, kad taip įvyktų, turime skubiai susitarti dėl globalinės anglies dioksido rinkos įsteigimo, finansinių kompensacijų besivystančioms šalims, technologinės pagalbos ir pajėgumų vystymo, taip pat dėl naštos pasidalijimo tarp valstybių narių principų suderinimo.
Dariusz Rosati
- Gerb. pirmininke, norėčiau iš pradžių padėkoti Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai už sėkmingą aukščiausio lygio susitikimą. Manau, kad šiame susitikime buvo pasiūlyta daug svarbių sprendimų. Vis dėlto, mano nuomone, mums reikia dar daugiau, turime judėti pirmyn dar greičiau.
Man susidaro įspūdis, kad mes, ruošdamiesi po savaitės Londone vyksiančiam G 20 susitikimui, esame per daug integruoti, kad veiktume pavieniui, ir per daug susiskaldę, kad veiktume išvien. Matau tris svarbiausius prioritetus, kuriems turėtume skirti daugiausiai dėmesio.
Be abejo, pirmas prioritetas - darbo vietos. Milijonai žmonių Europoje bijo prarasti darbą, todėl visiškai nesuprantu Prancūzijos prezidento pozicijos, kuris prieštarauja, kad būtų surengtas aukščiausio lygio susitikimas. Visiškai aišku, kad šiuo metu mums kaip tik ir reikia pilnaverčio aukščiausio lygio susitikimo.
Antras prioritetas (esu laimingas, kad sugebėjome bent jau iš dalies tai pašalinti) - kova su protekcionistinėmis tendencijomis. Vis dėlto jos vis dar gajos, todėl manau, kad pagrindinišeitis - solidarumas.
Trečias prioritetas - siekis atkurti pasitikėjimą rinkomis. Net nemanau, kad rinkoje yra per mažai pinigų; manau, kad pinigų yra pakankamai. Pagrindinproblema, kaip susieti šiuos pinigus su efektyviu pareikalavimu. Kaip tik tam ir turime atkurti namų ūkių ir įmonių pasitikėjimą rinka.
Mario Mauro
- (IT) Gerb. pirmininke, Pirmininke J. Barroso, ponios ir ponai, klausimas dėl paramos priemonių ir skatinamųjų priemonių paketų bei reguliavimo priemonių derinimo - vienas pagrindinių tarptautinės darbotvarkės klausimų. Įtampa, susidariusi dėl didžiųjų valstybių priimtos kovos su krize strategijos skirtumų, kaip tikimasi, atlėgs, kai G 20 aukščiausio lygio susitikime bus priimti tam tikros rūšies sprendimai.
Be abejo, jokia paslaptis, kad Vašingtonas reikalauja tolesnių kolektyvinių įsipareigojimų, susijusių su priėmimu nacionalinių priemonių, kurios paskatintų pareikalavimą ir atgaivintų ekonomiką, o Komisija Briuselyje laikosi nuomonės, kad visi naudingi ir būtini žingsniai šiuo atžvilgiu jau buvo žengti ir kad dabar tereikia sulaukti kovos su nuosmukiu priemonių, kurias įvedvalstybių narių vyriausybės, rezultatų.
Šiuo atžvilgiu taip pat jokia paslaptis, kad europiečiai mano, jog dabar turėtume daugiausia dėmesio skirti finansų rinkos stabilumui ir patikimumui atkurti, t. y. priimti griežtesnes bankininkystės ir kredito sektorių reguliavimo nuostatas ir efektyvesnę priežiūros sistemą, o Vašingtono nuomonpalankiausia idėjai dėl atsargumo priemonių, pagrįstų kardinalia reguliavimo sistemos ir priežiūros mechanizmų reforma, įgyvendinimo.
Sąžiningai kalbant, nemanau, kad būtų naudinga priešinti šiuos sprendimus vieną su kitu. Vietoj to mes turėtume pasistengti juos abu suderinti. Šiuo atžvilgiu vis dėlto reikėtų pasakyti, kad turi dominuoti Europos vizija, kaip Europos strategija, už kurią laiduoja (ar net pranašiškai gina) Komisija. Be abejo, Pirmininke J. Barroso, visiškai neabejoju, kad jūs esate pajėgus suteikti formą mūsų viltims ir ištraukti mus iš bedugnės.
Katrin Saks
- (ET) Taryba priėmsusitarimus keliais svarbiais klausimais. Energetikos ir plačiajuosčio tinklo projektai ir sprendimas padidinti paramos Rytų Europos šalims fondą - geras ženklas.
Vis dėlto akivaizdus vienas ženklas susijęs su tuo, ką Europos Vadovų Tarybai pasisekarba nepasisekpadaryti. Tai mūsų premjeras, kai jis sugrįžo į Estiją, pavadino Europos grįžimu prie jos pamatinių vertybių. Jis atkreipdėmesį į faktą, kad Europa pradėjo prarasti domėjimąsi tolesniais skatinamųjų priemonių paketais ir kad esama sugrįžimo prie konservatyvios biudžeto politikos ženklų. Jo, kaip ultraliberalios partijos atstovo, nuomonnkiek nestebina, tačiau ji atspindi bendresnę problemą, kad tam tikrai ideologijai atstovaujantys vyriausybių lyderiai nėra pasirengę žengti drąsių ateities vizija paremtų žingsnių ir įgyvendinti priemones, kurios galėtų prieštarauti jų ideologinėms nuostatoms.
Likus kelioms dienoms iki Europos Vadovų Tarybos susitikimo, gavome žinią iš Nobelio premijos laureato Paulo Krugmano, kuris pareiškė, kad Europos Sąjungos skatinamųjų priemonių paketo paketas galbūt nepakankamas. Mums šiais metais galbūt prireiks ne 400 mlrd. EUR, bet 500 mlrd. EUR, o iš viso gali būti reikalingi 3 trln. EUR. Dėl to mes turime įgyvendinti vieningus veiksmus ir taikyti aktyvią strategiją, o ne pasikliauti nematomos rankos pagalba.
José Manuel García-Margallo y Marfil
- (ES) Gerb. pirmininke, Komisijos pirmininke, pirmiausia norėčiau išreikšti susirūpinimą tuo, kad darbo reikalams skirtas aukščiausio lygio susitikimas, kuris turėjo būti surengtas gegužės mėn., buvo pakeistas trejeto susitikimu. Manau, kad šis sprendimas nubloškia mus atgal į 1996 m., kai buvo manoma, kad užimtumo politika - grynai valstybių narių reikalas.
Antra, dėl pinigų politikos. Aš (ir visa mano frakcija) esu radikalios Centrinio banko nepriklausomybės šalininkas, tačiau nepriklausomybnėra tolygu apsaugai nuo kritikos.
Šiuo atžvilgiu norėčiau pasakyti, kad aš būčiau pritaręs, jei Europos centrinis bankas būtų drąsiau sumažinęs palūkanų normas, atsižvelgdamas į jų poveikį eksportui iš Europos. Be to jis galėjo nustatyti ilgesnį suteiktų paskolų grąžinimo laikotarpį: Federalinis rezervų bankas suteikia paskolas trejiems metams, o Centrinio banko paskolos, deja, skiriamos tik šešiems mėnesiams.
Norėčiau pasakyti dar vieną pastabą dėl pinigų politikos: tikiuosi, kad finansų įmonių gelbėjimo planai ir galimi planai nupirkti nuvertėjusius arba nebenaudingus vertybinius popierius nesuteiks konkurencinių pranašumų pagalbą gaunantiems bankams, palyginti su tais, kurie veikapgalvotai ir kuriems dėl to pagalba nereikalinga.
Ryte daug diskutavome dėl fiskalinių skatinamųjų priemonių paketų. Ar jie pakankami? Galbūt to per maža? Ar Jungtinės Valstijos daro daugiau negu mes? Kad ir kokios būtų šių diskusijų išvados, visiškai aišku, kad šiuo metu naudojami didžiausi fiskalinių skatinamųjų priemonių paketai, kuriuos mūsų karta yra mačiusi nuo pat 1929 m.
Tai verčia mus koordinuoti veiksmus, kurių imamasi iš abiejų Atlanto pusių. Ši koordinacija turi būti daugiausiai susijusi su dviem tikslais: pirma, užbaigti Dohos raundą, kad visam pasauliui būtų nusiųstas kovos su protekcionizmu signalas; antra, bendrai išnagrinėti pasaulinius ekonomikos iškraipymus, kurie tapo šios krizės priežastimi.
Dėl stabilumo pakto. Matau tam tikrus prieštaravimus, susijusius su Komisijos pozicija. Šiandienės skolos yra rytojaus mokesčiai, todėl Komisija turi užtikrinti, kad šalių priemonės būtų suderintos su Lisabonos strategija ir nekeltų grėsmės finansų sektoriaus tvarumui. Tam, kad tai būtų įgyvendinta, reikia ypatingai daug dėmesio skirti ekonomikos gaivinimo planams tų šalių (įskaitant ir mano šalį; esu ispanas), kurios patiria ypač didelius sunkumus.
Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti jums už man suteiktą papildomą laiką. Aš tikrai tai pastebėjau.
Pirmininkas
- Gerbiamasis, visi esame prieš pinigų infliaciją, taip pat esame ir prieš kalbėjimo laiko infliaciją.
Pierre Pribetich
- (FR) Gerb. pirmininke, 22 puslapių Europos Vadovų Tarybos išvadose tik vienas trumputis sakinys atkreipia dėmesį į problemą, susijusią su automobilių pramonės ateitimi ir su Europos pramonės politika. Ar galime pavadinti tinkamu atsaku į 12 mln. sektoriaus darbuotojų lūkesčius ir į 6 proc. Europos Sąjungos dirbančių gyventojų problemas? Gal tai mojavimas šapeliu grėsmės akivaizdoje? Nėra jokio pasiūlymo dėl Europos lygmens plano, jokių perspektyvų automobilių pramonei ir jokio noro koordinuoti atskirų valstybių politiką.
2008 m. lapkričio 19 d. kalbėjau šių Rūmų posėdyje Prancūzijos socialistų delegacijos vardu ir išreiškiau abejones visų Europos atsakingų suinteresuotųjų šalių veiksmais. Taip pat išreiškiau pageidavimą, kad būtų parengtas naujas automobilių pramonės kursas ir pagrįsta solidarumu, suderinta, nuosekli ir efektyvi pramonės politika, skirta trumpam, vidutiniam ir ilgam laikotariui, kuri sudarytų prielaidas koordinuotiems valstybių narių ir Sąjungos veiksmams.
Prabėgus keturiems mėnesiams po bendros kelių frakcijų rezoliucijos, mes vėl siekiame atkreipti dėmesį į automobilių pramonės ateitį. Kas trukdo jums imtis priemonių, pradėti veikti ir nugalėti šį iššūkį, kol dar ne vėlu? Tai nėra retorika, gerb. M. Topolánekai, tai raginimas imtis veiksmų.
Harlem Désir
- (FR) Gerb. pirmininke, sudėtinga neslėpti nusivylimą dėl šio aukščiausio lygio susitikimo rezultatų.
Jei pasitenkinimas savimi ir fantastinliteratūra būtų ekonomikos gaivinimo priemonės, tai mes galėtume vadinti mūsų priemones pasisekimu. Žinau, kad ekonomika būkllabai susijusi su psichologine būkle ir kad mes turime pabandyti atkurti pasitikėjimą, bet šiuo metu, kai krizvis dar gilėja, o visos valstybės narės toliau ritasi žemyn ir kovoja su dramatiškai augančiu nedarbu, keista girdėti Tarybą skelbiant, kad ji tvirtai tiki geromis ES ekonomikos vidutinio laikotarpio ir ilgalaikėmis perspektyvomis ir kad ji padarys viską, kad atgaivintų darbo rinką ir plėtrą. Tai kelia dar didesnę nuostabą.
Ką pasiryžusi padaryti? Iš šios Tarybos darbotvarkjau išbraukti bet kokie pasiūlymai, kurie galbūt buvo susiję su užimtumu. Tai buvo atidėta iki gegužės mėn. Galiausiai pats gegužės mėn. numatytas su darbo klausimais susijęs aukščiausio lygio susitikimas (per šį Tarybos posėdį) buvo paverstas paprasčiausiu trejeto susitikimu. Atrodo, kad būtent prezidentas N. Sarkozy sugebėjo įtikinti kitas valstybes nares, kad nėra jokio reikalo teikti pasiūlymų projektus, kuriuose užimtumo klausimai būtų laikomi Europos Sąjungos veiklos prioritetu. Tai primena ankstesnį kai kurių kitų vyriausybių, pvz., Jungtinės Karalystės konservatorių vyriausybės, atsisakymą vykdyti Europos Sutarčių skirsnių, reglamentuojančių užimtumą, nuostatas.
Taigi šiandien N. Sarkozy ragina nevykdyti užimtumo politikos. Kas, jei šiai idėjai pritars visos valstybės narės? Nesu per daug nustebintas, kad tam pritarir jūsų Komisija, gerb. J. Barroso, kuri per savo kadenciją tam tikrais atvejais nustūmį šoną Europos socialinę darbotvarkę, kuri ėmnevykdyti pasirinktų tikslų, susijusių su Europos Sąjungos socialiniais ir užimtumo prioritetais, ir kuri pasidavė, paklusdama ką tik pateiktiems konservatyvių narių, priklausančių Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijai, daugumos reikalavimams, bet tikrai manau, kad tai iš tikrųjų gėdinga ir kad kaip tik darbininkams teks sumokėti didžiausią kainą už klaidas, susijusias ne tik su ekonomikos gaivinimo politikos, bet taip pat ir užimtumo politikos koordinavimu, t. y. už šią iškraipytą Europą.
Fantastikos sričiai priklauso ir šie 400 mlrd. EUR, apie kuriuos jūs kalbate, nes šią sumą sudaro ne tik lėšos nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų, bet svarbiausia ir politikos, kuri net nepriklauso nacionalinės ekonomikos gaivinimo politikos sričiai, lėšos, skiriamos pačios prasčiausios rūšies ekonominio stabilizavimo priemonėms, t. y. su nedarbo didėjimu susijusioms didėjančioms socialinėms išlaidoms finansuoti. Jūs paklojote ant stalo dar 5 mlrd. EUR, bet tai buvo atlikta per skausmus.
Dėl to manau, kad, priešingai, mums dabar reikia tikro ekonomikos gaivinimo plano, pvz., tokio, kokį parengJungtinės Valstijos, kurios padėjo ant stalo daugiau kaip 780 mln. JAV dolerių, taip pat priemonių, skirtų padėti darbininkams susidoroti su krize, tinkamesnio koordinavimo. Mes taip pat turime skatinti pareikalavimą - kitą svarbų veiksnį, kuris bus daug efektyvesnpriemon(nei pasitenkinimas savimi), susijusi su tvarios plėtros, pasitikėjimo finansų sistema ir ekonomikos dinamiškumo atgaivinimu.
Elmar Brok
- (DE) Gerb. pirmininke, einantysis Tarybos pirmininko pareigas, Komisijos Pirmininke, jūs pamatysite, kad buvo geriau, kad aš atsisėdau kaip tik čia.
Pirma, skirtingai nei M. Schulz, norėčiau pasakyti, kad Tarybai pirmininkaujanti Čekija, vadovaujama premjero M. Topoláneko, ligi šiol puikiai atliko savo darbą.
(Plojimai)
Didžiuojuosi, kad tai pati pirma Tarybai pirmininkaujanti šalis, kuri priklausankstesniam Varšuvos paktui. Ji užsitarnauja visapusiškos paramos, nes tai simbolizuoja Europos vienybę.
Antras klausimas, į kurį norėčiau atkreipti dėmesį, - sudėtinga situacija dėl Lisabonos sutarties, kurioje dabar esame atsidūrę. Norėčiau pritarti reikalavimui, kad premjeras M. Topolánek ir opozicijos vadovas P. Paroubek susėstų prie vieno stalo ir atsakingai derėtųsi, nes vidaus politikos problemos negali daryti įtakos visos Europos likimui.
Mano paskutinpastaba skirta M. Schulz: Gordon Brown trukdreguliuoti finansų rinką, be to, Gordon Brown ir SPD priklausantis Vokietijos socialinės apsaugos ir darbo ministras O. Scholz trukdo priimti kompromisinę Europos Parlamento rezoliuciją dėl Darbo laiko direktyvos. M. Schulz neturėtų bandyti įrodyti mums, kad jis vienas gina socialinės Europos idėją. Deja, tikrovę atitinka visiškai priešingas teiginys.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Ekonomikos krizdaro rimtų nuostolių Europos įmonėms ir gyventojams. Valstybių narių ekonomika smarkiai smunka, MVĮ nutraukia veiklą, o darbuotojai praranda savo darbo vietas.
Kartu su kitais kolegomis nariais aš įteikiau Pirmininkui J. Barroso laišką dėl darbuotojų padėties Rumunijos ir Prancūzijos metalurgijos pramonėje. Jie techniniu požiūriu yra bedarbiai, nes gauna tik 70 proc. savo atlyginimo. Mes prašėme pakartotinai apsvarstyti naudojimosi Europos socialinio fondo ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšomis nuostatas, kad būtų sudaryta galimybpadėti didesniam skaičiui dėl ekonomikos krizės nukentėjusių arba netekusių darbo darbuotojų.
Europos Sąjungai reikia ekonomikos plėtros, o Europos gyventojams reikia darbo vietų ir tinkamo darbo užmokesčio. Europos ekonomikos gaivinimo planas, priimtas 2008 m. lapkričio mėn., liko tik kalbomis. Deja, siekis dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuris galėtų sukurti papildomų darbo vietų, net neįtrauktas į sausio mėn. parengtą reglamentą.
Paul Rübig
- (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, aš taip pat norėčiau pasveikinti Tarybai pirmininkaujančią Čekiją. Vakar dienos susitarimas dėl tarptinklinio ryšio buvo stulbinantis, ir Europos piliečiams bus naudingas.
Mūsų nuomone, Tarybai pirmininkaujanti Čekija ypač gerai sureguliavo energetikos ir dujų paketą ir derėjosi dėl daugelio kitų klausimų. Dėl to paties Europos žmonės giria tuos, kurie, ypač per krizę, deda antžmogiškas pastangas. Todėl mes taip pat turėtume skatinti Komisijos narį L. Kovįcsą pateikti daugiau pasiūlymų dėl progresinių mokesčių. Jei siekiame į naujų jėgainių statybą iki 2030 m. investuoti daugiau nei tūkstantį milijardų eurų, turime pradėti dirbti šiandien. Tai paskatins darbo vietų kūrimą ir augimą.
Alojz Peterle
- (SL) Pirmiausia norėčiau nuoširdžiai pasveikinti einantį Tarybos Pirmininko pareigas Alexandrą Vondrą dėl Tarybai pirmininkaujančios Čekijos sėkmingo darbo ypač sunkiomis sąlygomis.
Šiandien girdėjome šiurkščių žodžių, tačiau tvirtai tikiu, kad Europos Sąjungos piliečiams neįdomu, kiek toli pasuksime į kairę ar dešinę; jiems įdomu, kokiu mastu mūsų veiksmai atitinka Europos dvasią, t. y., ką galime pasiekti efektyviai dirbdami kartu?
Šiandien turime dvi užduotis: parodyti socialinį jautrumą ir solidarumą labiausiai nukentėjusiems žmonėms ir investuoti į priemones, kurios galėtų geriausiai padėti ištraukti mus iš krizės. Krize reikėtų pasinaudoti kaip ekonomikos restruktūrizavimo katalizatoriumi, kaip daroma automobilių pramonėje. Ekonomikos krizparodė, kad mums labai reikia geresnio ekonomikos politikos koordinavimo ir stipresnių Bendrijos institucijų, kaip nurodyta Lisabonos sutartyje.
Šiuo požiūriu teigiamai vertimu J. de Larosière pranešime pateiktus pasiūlymus dėl finansų institucijų.
Christian Rovsing
- (DA) Gerb. pirmininke, norėčiau pakalbėti apie dideles subsidijas įmonėms, kurios gali neišlikti. Nėra prasmės prašyti darbuotojus pasilikti įmonėje arba jiems atlyginimus mokėti valstybės pinigais, jei įmonvėliau vis tiek bus uždaryta. Jie turi turėti galimybę tobulinti kvalifikaciją, įgyti naują kvalifikaciją ar pereiti į įmones, kurios turi galimybę išlikti. Kalbant apie automobilių pramonę - manau, kad per mažai dėmesio skyrėme visiškai naujų rūšių automobilių kūrimui - automobilių, kurie varomi vandeniliu, baterijomis ir kuro elementais. Manau, kad į šias sritis būtų galima perkelti daug darbuotojų, kurie čia turėtų darbo dešimčiai metų.
Alexandr Vondra
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, leiskite trumpai apžvelgti padėtį Tarybos ir Tarybai pirmininkaujančios Čekijos akimis.
(CS) Manau, kad jau praėjo pusČekijos pirmininkavimo Tarybai laiko, ir aš norėčiau padėkoti tiems iš jų - ir jūsų nėra mažai - kurie vertinate mūsų iki dabar padarytą darbą. Be abejo, džiugu, kad reiškiama pagarba dėl mūsų nuolatinio darbo - septynias dienas per savaitę ir 20 valandų per dieną - ir dėl to, ką praėjusią savaitę pasiekėme Europos Vadovų Taryboje. Joje mūsų priimti sprendimai buvo pamatiniai ir svarbūs. Norėčiau pasakyti vieną dalyką tiems iš jūsų, kurie turi konkrečių abejonių ir klausimų. Suteikite toms priemonės ir sprendimams laiko, leiskite juos patikrinti jiems pradėjus veikti, nes, tvirtai tikiu, jie turi stiprių aspektų, savo taikymo sritį, ir, mums grumiantis su didžiausia ES kada nors ištikusia ekonomikos krize, jie atneš naudos.
Svarbūs konkretūs sprendimai dėl 5 mlrd. EUR skyrimo energetikos projektams ir plačiajuosčio interneto. Jie svarbūs atsižvelgiant į dujų krizę, nes mes parodome, kad ES sugeba veikti greitai ir reaguoti į daugelio Europos šalių poreikius. Taip pat labai svarbus sprendimas dėl 25 mlrd. EUR skyrimo padidinant ribą - siekiant padėti ES šalims, kurios turi problemų. Sprendimas dėl 75 mlrd. EUR, kurį teiksime G 20 šalių susitikime Londone, yra taip pat aiškus signalas, kad ES pasirengusi pasidalyti savo atsakomybe dėl pasaulinių finansų institucijų reformos. Taip pat norėčiau pabrėžti klausimus, kurie su Europos Vadovų Tarybos susitikimu nesusiję ir kuriuos kai kurie jūsų minėjo; šiais klausimais per praėjusias savaites vyko intensyvus darbas - rengiant teisėkūros pasiūlymus. Dėl nuolatinio Čekijos pirmininkaujamos Tarybos darbo mums pavyko pasiekti susitarimus trišalėse derybose dėl gana fundamentalių pasiūlymų dėl reformų, kurių anksčiau dėl įvairių kliūčių nepavyko pasiekti. Energetikos paketas dėl dujų ir elektros energijos vidaus rinkos, aviacijos paketas dėl bendro Europos dangaus teisės aktų persvarstymo, kelių paketas, kuriuo modernizuojama prieiga prie kelių transporto rinkos, įskaitant opų kabotažo klausimą, tarptinklinio ryšio reglamentas ir, galiausiai, pesticidų paketas, taip pat yra konkretūs praėjusių dviejų ar trijų mėnesių darbo rezultatai. Už šias bendras mūsų, Komisijos ir Europos Parlamento pastangas norėčiau padėkoti ir Europos Parlamentui.
Kitas pavyzdys - dešimt metų vyko derybos dėl PVM tarifų sumažinimo kai kuriems labai paklausaus rankų darbo sektoriams, ar sektoriams kuriuose rankų darbas sudaro didelę dalį; šios derybos jokių rezultatų nedavė. Tik ECOFIN taryboje pirmininkaujant Čekijos finansų ministrui buvo pasiektas susitarimas, kurį patvirtino Europos Vadovų Taryba. Daugelis jūsų klausė, kaip spręsime nedarbo problemą. Norėčiau dar kartą pabrėžti tai, ką sakmūsų ministras pirmininkas: Tarybai pirmininkaujanti valstybės narir Komisija susitarė, ir gegužės 7 d. vyks darbinis susitikimas, dėl kurio formato susitarta Europos Vadovų Taryboje. Sutikime bus pasiūlytos konkrečios priemonės, kurias svarstys Europos Vadovų Taryba birželio mėn. vyksiančiame susitikime. Tai reiškia, kad vyks tolesnės derybos.
Pateikėte daug pastabų dėl ES atvirumo. Norėčiau pabrėžti, kad per mūsų pirmininkavimą Tarybai, bendradarbiaujant su Europos Komisija, penktųjų didžiausios ES plėtros metinių proga Prahoje buvo surengta konferencija "Praėjus penkeriems metams". Konferencijoje pateikti ekonomikos ekspertų skaičiavimai aiškiai parodė, kad ši plėtra buvo galbūt pats sėkmingiausias projektas ES naujausių laikų istorijoje ir kad šie penkeri metai buvo naudingi ir senosioms, ir naujosioms valstybėms narėms.
Rytų partnerystė: sutarėme dėl deklaracijos, kad steigiamasis susitikimas vyks gegužės 7 d., ir, siekdami, kad tai būtų tikra ES sėkmė, dirbame su būsimais jos dalyviais, pvz., Ukraina. Galų gale dar vienas sėkmingo darbo pavyzdys - pirmadienį vykusį konferencija dėl dujų infrastruktūros, kuri Europos Komisijos dėka vyko Briuselyje ir kurioje buvo priimta deklaracija dėl Ukrainos dujų infrastruktūros modernizavimo, siekiant, kad ateityje nepasikartotų tokios krizės, kokia vyko šių metų sausio mėn.
Noriu dar kartą užtikrinti tuos iš jūsų, kurie šiuo klausimu turi kokių nors abejonių. Taip, mes turime problemų šalies viduje, ir žinome, kas inicijavo pasitikėjimo klausimą. Tai buvo Jiųķ Paroubek, Čekijos socialdemokratų partijos lyderis. Tačiau mūsų vyriausybyra atsakinga vyriausybė, mes tvarkomės su šia padėtimi, ir nėra jokių priežasčių nerimauti. Tarybai pirmininkaujanti Čekija, praėjus pusei jos pirmininkavimo laiko, gali aiškiai pareikšti, kad antroji pusbus tokia pati gera, kaip pirmoji, ir kad bus vykdoma tokia pati atsakinga politika; galiausiai mes neabejotinai pasieksime panašios sėkmės, apie kurią jūs kalbėjote šiandien, vertindami sausio, vasario ir kovo mėnesių darbą. Norėčiau jus dar kartą užtikrinti, kad mūsų požiūris rimtas ir atsakingas ir kad nėra visiškai jokios priežasties nerimauti.
Pirmininkas
- Gerb. A. Vondra, daug kolegų padėkojo Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai už jos įnašą. Aš tai padariau pačioje pradžioje, dalyvaujant ministrui pirmininkui M. Topolánekui. Norėčiau padėkoti jums už labai didelį asmeninį įnašą. Norime jus paskatinti šį darbą tęsti, apie ką pats ką tik kalbėjote - kad Čekijos pirmininkavimas Tarybai antrojoje kadencijos dalyje būtų toks pat sėkmingas, kaip pirmojoje dalyje. Sėkmės tęsiant jūsų darbą.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Gerb. pirmininke, leiskite dar kartą pabrėžti, kad su Tarybai pirmininkaujančia Čekija puikiai bendradarbiavome. Tarybai pirmininkaujanti Čekija šioje ypač sunkioje padėtyje dėl Europos labai stengiasi, ir, manau, jie nusipelno visiškos mūsų paramos.
Leiskite pasakyti išvadas. Kai tik sakau išvadas, matau, kad paklausyti ateina minios žmonių!
(Juokas)
Apibendrindamas noriu pasidžiaugti plačia parama Europos Vadovų Tarybos rezultatams. Vieningo pritarimo nėra, tačiau, manau, būtų teisinga pasakyti, kad didžioji dalis pripažino, kad šis išvadų rinkinys yra svarbus; man teikia drąsos visų trijų institucijų - Parlamento, Tarybos ir Komisijos - bendras įsipareigojimas sujungti jėgas siekiant Europai padėti įveikti krizę.
Galime didžiuotis savo sprendimais, tačiau nusiraminti jokiu būdu negalime. Reikia padaryti daugiau, ir tam turime skirti savo dėmesį; jei savimi pasitikėsime, laimėsime, ir šie veiksmai bus sėkmingi.
Svarbiausias žodis turi būti pasitikėjimas: Pasitikėjimas savo galimybėmis įvykdyti pažadus; pasitikėjimas veiksmais ir įgyvendinimu, ir, kaip sakiau anksčiau - įgyvendinimas, o ne gestikuliavimas. Kalbant atvirai, netikiu, kad kiekvieną mėnesį ar savaitę skelbiant naują planą, atsiras daugiau pasitikėjimo. Daugiau pasitikėjimo atsiras, jei dėmesį skirsime aspektams, dėl kurių bendrai susitarėme, įgyvendinti, ir šioms pastangoms veiksmingai koordinuoti.
Siekiant įgyvendinti reguliavimo darbotvarkę, reikalingas pasitikėjimas. Jei nebus reguliavimo, nesukursime tikrumo, kad pokyčiai bus ilgalaikiai.
Reikalingas pasitikėjimas euro zonos veiksnumu ir patikimumu ir mūsų sugebėjimu mobilizuoti paramą kiekvienai euro zonai priklausančiai ar nepriklausančiai valstybei narei, kuriai jos reikia.
Taip pat reikia pasitikėjimo mūsų bendru įsipareigojimu išsaugoti mūsų ypatingą socialinę rinkos ekonomiką, o kalbant apie ilgą laiką - mažai anglies junginių išskiriančių technologijų ekonomiką. Iš tikrųjų tikiu, kad save smerkiančios kalbos ir tam tikras nepilnavertiškumo kompleksas Jungtinių Amerikos Valstijų atžvilgiu nepadės pasiekti sėkmės.
Iš tikrųjų šiandien pastebiu, kad amerikiečių pozicijos darosi panašesnės į tradicines Europos pozicijas. Amerikiečių pozicijos dėl kovos su klimato kaita darosi panašesnės į mūsų pozicijas, ir mes tuo džiaugiamės. Amerikiečių ir mūsų pozicijos darosi panašesnės kalbant apie poreikį sustiprinti gerovės sistemą.
Todėl tikrai nemanau, kad kartais girdimi svarstymai, kad amerikiečiai ir europiečiai labai skirtingai vertina krizę, yra naudingi svarstymai. Priešingai - tai, kas vyksta, yra Europos, JAV ir, tikėkimės, kitų valstybių - nes esame ne tik mes ir amerikiečiai - pozicijų panašėjimas; todėl esu tikras, kad G 20 aukščiausio lygio susitikimas atneš teigiamų rezultatų.
Manau, kad svarbu tikėti, kad problemas išspręsime patys, o ne kitų padedami. Svarbu pasitikėti Europos priemonėmis; ši išsiplėtusi Europa, koordinuotai kovojanti su recesija, bus pasirengusi reaguoti į svarbiausias mūsų piliečių problemas, įskaitant problemą, kuri man kelia daugiausiai nerimo - augantį nedarbą.
Todėl manau, kad turėtume savo veiksmus grįsti esamais susitarimais ir daugiausiai dėmesio skirti įgyvendinimui - koordinuojant veiksmus ir tvirtai siekiant konkrečių rezultatų.
(Plojimai)
Pirmininkas
- Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Călin Cătălin Chiriţă  
Norėčiau paremti paskutiniame Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikime, kuris vyko Briuselyje, priimtiems sprendimams. Ypač teigiamai vertintinas būtinas sprendimas padidinti neatidėliotinos pagalbos fondą nuo 25 mlrd. iki 50 mlrd. EUR. Tai fondas, sukurtas specialiai Vidurio Europos valstybėms narėms, kurias ištiko mokėjimų balanso krizė.
Šis sprendimas, pagrįstas euro zonos valstybių narių apsaugos nuo pasaulinės krizpriemonėmis, yra konkretus ES solidarumo ir jos sugebėjimo padėti euro zonai nepriklausančioms šalims įveikti ekonomikos krizę įrodymas. Po Vengrijos ir Latvijos, Rumunija tapo trečiąja ES valstybe nare, kuri pasinaudojo neatidėliotinos pagalbos fondu, nes ji buvo paveikta didelio einamosios sąskaitos disbalanso ir nesugebėjimo gauti naujų paskolų iš užsienio kreditorių.
ES institucijos turi pareigą išpildyti Europos piliečių, kuriuos krizlabai paveikė, lūkesčius. Pasaulinę krizįveikti gali padėti tik Europos solidarumas, transatlantinis bendradarbiavimas ir veiksmingos priemonės.
Genowefa Grabowska  
Mano šalis, Lenkija, ypač suinteresuota naujosios ES Rytų partnerystės programos geru valdymu. Ji skirta mūsų kaimynėms, įskaitant artimiausias kaimynes - Baltarusiją, Ukrainą ir Moldaviją, taip pat esančias toliau - Armėniją, Azerbaidžaną ir Gruzijoje.
Manau, kad ši programa sustiprins ES išorės politiką, paskatins ES ir jos Rytų partnerių tikrą ekonominę integraciją ir užtikrins bendradarbiavimą, kuris pagrįstas ne vien rinkos ekonomikos principais, bet ir pagarba bendros vertybėms, pvz., demokratijai, teisei ir tvarkai bei žmogaus teisėms. Galiausiai, turime konkrečius bendrus tikslus: sukurti laisvos prekybos zonas, paskatinti šalių partnerių piliečių judumą, pagerinti administravimo gebėjimus ir bendradarbiauti energijos tiekimo saugumo, ypač energijos ilgalaikio tiekimo ir tranzito srityje.
Taigi ES turi aiškia partnerystės viziją. Šiuo metu laukiame šešių šalių, kurios tiesiogiai susijusios su programa, atsakymo. Norėčiau išreikšti viltį, kad šių metų gegužės 7 d. Taryba oficialiai pradės vykdyti šią priemonę, kuri vienodai svarbi ir ES, ir visų dalyvaujančių šalių piliečiams.
András Gyürk Gyürk
, raštu. - (HU) Tai, kad Europos Sąjunga pagal savo ekonomikos skatinimo programą svarbioms investicijoms į energetiką skyr3,5 mlrd. EUR, yra sveikintina. Manau, kad tai svarbus žingsnis bendrosios energetikos politikos link. Galutinis finansuojamų projektų sąrašas aiškiai rodo, kad Europos Komisija ir valstybės narės po vasario mėn. dujų krizės suprato bent jau tinklų sujungimo privalumus. Sujungimų stiprinimas svarbus pirmiausia dėl to, kad dėl jo valstybės narės gali nedelsdamos viena kitai padėti tiekimui nutrūkus.
Tuo pat metu norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad investicijų, kurioms skiriamas finansavimas, galutiniame sąraše yra prieštaravimų. Pirma - nesilaikoma regioninio balanso principo. Valstybės narės, kurios buvo labiausiai paveiktos vasario mėn. dujų krizės, gaus mažiausiai lėšų. Antra - palyginti su visu ekonomikos skatinimo paketu, santykinai mažai lėšų skiriama alternatyviems tiekimo maršrutams stiprinti. Manau, kad diskusijos dėl "Nabucco” projekto buvo netinkamos. Šis dujotiekis sustiprintų visos Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumą, todėl jo statyba - bendras reikalas. Galiausiai, į finansuojamų investicijų sąrašą neįtrauktos su energijos vartojimo efektyvumu susijusios investicijos. Taigi ES nesiekia pradinio šio teisės aktų paketo tikslo - kurti darbo vietas.
Dėl šių priežasčių Europos Parlamento pozicijoje daugiau dėmesio turi būti skiriama regioninio balanso principui, taip pat alternatyvių tiekimo maršrutų ir investicijų į energijos vartojimo efektyvumą klausimams.
Rareş-Lucian Niculescu  
Europos Vadovų Tarybos sprendimas dėl lėšų skyrimo "Nabucco" projektui ir dėl prioritetinio energetikos projekto statuso suteikimo šiam projektui, yra tinkami ir laiku priimti šios problemos sprendimai.
Prieš Tarybos susitikimą pateikėme pasiūlymą dėl rezoliucijos - siekdami atkreipti dėmesį į "Nabucco" projekto finansavimo sumažinimo pavojus. Turime žinoti, kad "Nabucco" dujotiekio projektas Europos dujų tiekimo saugumo požiūriu yra strategiškai svarbus, nes tai vienintelis projektas, užtikrinantis tiekėjų ir paskirstymo maršrutų įvairumą.
Esko Seppänen  
raštu. - (FI) ES aukščiausio lygio susitikime buvo priimtas sprendimas pakeisti šį pavasarį vyksiančio neeilinio aukščiausio lygio susitikimo socialinio dialogo klausimais pobūdį - nustatyta, kad ES vadovams atstovaus Tarybos trejetas, o ne visų valstybių narių vadovai. Manau, kad šis sprendimas rodo apatiškumą dėl socialinės Europos ateities; darbo rinkos organizacijoms, kurios rengiasi šiam susitikimui, tai nepriimtina. Reikia tikėtis, kad šiame susitikime dalyvaus kuo daugiau valstybių ar vyriausybių vadovų.
Georgios Toussas  
Diskusijos Europos Parlamente patvirtina, kad kapitalui ir vienakryptei Europai atstovaujančios politinės jėgos pritaria greitesniam kapitalistiniam restruktūrizavimui ir lankstesnėms darbo sutartims, suderintoms su Lisabonoms strategija ir vidaus rinkos įgyvendinimu. Jie propaguoja kapitalo ir ES strateginį pasirinkimą krizės naštą perkelti ant darbuotojų pečių.
Mastrichto sutartis ir Stabilumo paktas - atspirties taškas visuotiniam puolimui prieš darbuotojų teises ir darbo klasės šeimų pajamas prisidengiant deficito mažinimu. Naujausi Komisijos sprendimai dėl nuolatinių išlaidų mažinimo turės skausmingų padarinių visuomenės sveikatai ir rūpybai ir darbuotojų draudimo teisėms bei pensijoms, kurios, kartu su didesnių mokesčių reikalavimais, smarkiai sumažins paprastų žmonių gyvenimo standartus.
Siūloma išeitimi iš krizės pasitelkiant žaliąją ekonomiką - energetiką, plačiajuostį ryšį ir naujoves - siekiama išplėsti stambiojo verslo veiklą naujuose sektoriuose, o ne saugoti aplinką ir patenkinti paprastų žmonių poreikius.
Darbuotojai neturėtų aukoti jokių aukų dėl plutokratijos pelnų ir turėtų kilti į kontrataką - organizuoti kovą, smerkti partijas, remiančias Mastrichto sutartį ir vienakryptę Europą ir pasiųsti žinią apie nepaklusimą ES - paremti Graikijos komunistų partiją per birželio mėn. Europos rinkimus.
Jean-Marie Le Pen
- (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, kolega Parlamento narys, Socialistų frakcijos Europos Parlamente pirmininkas M. Schulz ketina pakeisti darbo tvarkos taisykles - dėl to kad kitos kadencijos Parlamente aš galiu būti vyriausias Parlamento narys. Tačiau, siekdamas paramos savo ...
(Pirmininknutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
- Tai nėra klausimas dėl tvarkos.
Jean-Marie Le Pen
- (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, šia proga M. Schulz padarkeletą šmeižikiškų pareiškimų ir mane apkaltino šventvagyste. Norėčiau pasakyti, kad šis argumentas nepagrįstas ir kad aš tik sakiau, kad pasaulinio karo istorijoje dujų kameros yra detalė; tai faktas.
(Įvairios reakcijos)
Gerb. pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad dėl to buvau nubaustas 200 000 EUR bauda už žalą; tai rodo, kokia padėtis Europoje ir Prancūzijoje yra nuomonės laisvės ir žodžio laisvės srityje. Jūsų šūkavimas nepaslėps jūsų atsakomybės už krizę - euro internacionalizmo, kurio šalininkai esate, krizę. Todėl prašau leisti man kalbėti.
Gerb. pirmininke, prašau Socialistų frakcijos Europos Parlamente pirmininką atsiprašyti už melagingą kaltinimą.
Martin Schulz
(DE) Gerb. pirmininke, viskas labai paprasta. Visi, kas nenori, kad šis žmogus pirmininkautų oficialiam Europos Parlamento atidarymo posėdžiui, turėtų pritarti mano pasiūlymui pakeisti Darbo tvarkos taisykles.
(Plojimai)
