Metinės diskusijos dėl pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai) (diskusijos) 
Pirmininkas
(IT) Kitas diskusijų punktas:
klausimas žodžiu Tarybai, kurį pateikJean-Marie Cavada Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu, dėl 2007 metinės diskusijos dėl pažangos, padarytos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai) - B6-0006/2008), ir
klausimas žodžiu Komisijai, kurį pateikJean-Marie Cavada Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu, dėl 2007 metinės diskusijos dėl pažangos padarytos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai) - B6-0007/2008).
Gérard Deprez
pavaduojantis autorių. - (FR) Ponas Pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, ponai ir ponios, kaip jums žinoma, šiandien čia vyksta diskusija, kurią sudaro du pagrindiniai elementai.
Vienas iš jų - neturėčiau to jums priminti - yra grafikas. Jei viskas klostysis tinkamai, geriausiu atveju mums yra likę 16 veiklos mėnesių iki baigsis ši Europos Parlamento kadencija. Kaip matote, esant tokiam įtemptam grafikui, turime susitarti, kuriuos klausimus tikimės išspręsti per likusį laiką. Visko padaryti negalime; reikės pasirinkti ir laikytis savo sprendimo.
Pone Pirmininke, antrasis elementas, mūsų požiūriu, yra dar reikšmingesnis. Jūs, kaip ir mes, žinote, kad naujos sutarties įsigaliojimo perspektyvoje įvyks labai svarbių struktūrinių pasikeitimų mūsų kompetencijos srityje. Ypač norėčiau paminėti dirbtinio politikos sričių, priklausančių pirmajam ramsčiui, atskyrimo nuo politikos sričių, priklausančių trečiajam ramsčiui, panaikinimą nustatant bendro sprendimo procedūrą ir taikant priemones, kurios iki dabar išimtinai priklausTarybai ir vykdant teisminę kontrolę nebuvo priskirtos Europos Teisingumo Teismo kompetencijai.
Turėtumėte suprasti mūsų nekantrų norą, kad nauja sutartis įsigaliotų kuo greičiau, kadangi ji sustiprins tiek demokratinę kontrolę, tiek piliečių teises. Kaip suprantate, remdamiesi šiais dviem kriterijais - kartoju -demokratine kontrole ir piliečių teisių stiprinimu, mes iš esmės mažai dėmesio skirime opių klausimų sprendimui galiojant dabartiniai sutarčiai, kadangi netrukus jie galėtų būti sprendžiami pagal naujosios sutarties nuostatas.
Toks elgesys yra tikras. Jis turi didelį poveikį ir sulaukia plataus pritarimo iš įvairių politinių frakcijų, kurioms atstovaujama Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete ir mūsų asamblėjos bendrame posėdyje. Tačiau nepaisant jo poveikio, toks dėmesio trūkumas bent jau šiuo metu yra atitinkamai įvertintas. Pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, nesame suinteresuoti susilaikyti nuo esamų svarbių klausimų sprendimo ir neabejotinai skubių klausimų sprendimo.
Priešingai - tikru dialogu norime pasiekti kažką panašaus į džentelmenišką susitarimą, kuris kiekvienai iš mūsų institucijų suteiktų reikalingą apsaugą ir garantijas. Manome, kad turėtų būti įmanoma skubiai pasiekti susitarimą 2008 m. ir 2009 m. pirmajam pusmečiui dėl tam tikros rūšies tarpinstitucinės teisėtvarkos programos, kurioje būtų nustatyta nemažai bendrų prioritetų opiais klausimais, kartu su abipusiais įsipareigojimais. Ši programa leistų mums gauti naudos iš pozityviųjų naujos sutarties nuostatų, nenaudojant jų anksčiau laiko.
Balsavimo dėl Pareigūnų tarnybos nuostatų pakeitimo ir Europolo misijų paskutinio posėdžio, įvykusio Strasbūre, metu, Parlamentas pateikgalimą atsakymo į šį prašymą būdą. Iš tikrųjų, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, didžiąja dauguma iš 537 balsų Parlamentas priėmpakeitimą, nurodantį, kad šis sprendimas būtų peržiūrėtas per šešis mėnesius nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo dienos.
Nors pakeitimas ir buvo priimtas didžiąja dauguma, šis vienašalis pakeitimas nėra privalomas. Tačiau suprantate, kad tai yra labai aiškus mūsų politinės valios išreiškimas pradėti diskusiją ir surasti sprendimus. Todėl mūsų komitetas patvirtina tiek savo pasiryžimą, tiek pasirengimą pradėti tikrą tarpinstitucinį dialogą.
Dragutin Mate
Einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (SL) Esu laimingas būdamas šiandien čia su jumis ir dalyvaudamas tokiose svarbiose diskusijose. Politikos įgyvendinimas teisingumo ir vidaus reikalų srityse yra ypač svarbus mūsų piliečiams. Vystantis mūsų visuomenei ir modernioms technologijoms, saugumo klausimas tapo vienu svarbiausių klausimų mūsų piliečiams. Manau, kad mes, kaip Tarybos, Komisijos ir Parlamento atstovai, turime tuos pačius tikslus: užtikrinti valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas, kurios suteiktų mūsų piliečiams tinkamą saugumo lygį.
Prieš dvejus metus pradėjome diskusijas dėl dviejų teisės aktų, turėjusių būti milžinišku šuoliu gerinant mūsų bendradarbiavimo kokybę. Pirmasis buvo sprendimas įkurti naują Europos agentūrą - Europolą, antrasis - įtraukti Priumo sutartį į Europos teisės aktus. Naujosios teisinės sistemos pagrindu Europolas galės daug greičiau reaguoti į besikeičiančias terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo kryptis, tobulinti savo analitinius gebėjimus ir būdus, kaip remti valstybes nares. Tai padės gerokai veiksmingiau kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir su keliose Europos Sąjungos šalyse aktyviai veikiančiomis teroristų organizacijomis. Priumo sutarties įtraukimas leis greičiau keistis DNR, pirštų atspaudais ir valstybių narių duomenų bazėse esančiais transporto priemonės registravimo duomenimis.
Dvi anksčiau pirmininkavusios valstybės, Vokietija ir Portugalija, padarviską, kad abu teisės aktai būtų priimti iki mūsų trijų šalių pirmininkavimo pabaigos. Pagal mano programą, kurią pateikiau jūsų kolegoms Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete, susitarimą dėl abiejų klausimų ruošiamės pasiekti iki šių metų liepos mėn. Žinant jų svarbą, delsti juos priimti būtų nepateisinama, tuo labiau, kad šiems klausimams yra pritarta ir suderinta su valstybėmis narėmis ir visomis trimis institucijomis. Dėl kitų teisės aktų, dėl kurių ruošiamasi diskutuoti, pirmininkaujančioji valstybnaryra pasiryžusi glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu dėl kiekvieno konkretaus atvejo ir būti kartu atsakinga už jų priėmimą. Ir viena, ir kita institucija dalysis atsakomybe už ES piliečių saugumo sritį ir kitas sritis.
Šiuo metu Taryboje aptariami pasiūlymai dėl bendro poveikio teisės aktų kovojant su visomis organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo formomis. Tai daugiausia susiję su duomenų rinkimu ir taip pat taikoma Europolo bendradarbiavimui. Taip pat diskutuojame dėl teisės aktų, susijusių su konkrečiomis problemomis ir nusikalstama veikla.
Šalia pasiūlymo įtraukti Priumo sutartį ir sprendimo dėl Europolo, šiuo metu kuriame priemones, kaip užkirsti kelią nepageidaujamiems asmenims patekti į Europos Sąjungos teritoriją. Pats asmeniškai dalyvauju siekiant pagreitinti antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos vystymąsi. Ruošiamės pagreitinti teisės aktų, kurie palengvintų Vizų informacinės sistemos naudojimą, priėmimą. Išorės santykių srityje daug dirbame su Vakarų Balkanų valstybėmis ir Rusija rengiant regioninius įvertinimus dėl organizuoto nusikalstamumo grėsmės.
Šį mėnesį Taryboje prasidėjo diskusijos dėl vieno iš dviejų pasiūlymų dėl legalios imigracijos direktyvų. Po pirmo darbo grupių posėdžio, kuriame vyko diskusijos dėl aukštą kvalifikaciją turinčių darbuotojų, pirmininkaujančiosios valstybės nuomone, buvo sulaukta didelio pritarimo dėl direktyvos taikymo. Tikimės, kad tolesnėse diskusijose bus nustatyti pagrindiniai politiniai klausimai iki baigsis mūsų pirmininkavimas, ir mes perduosime dokumentų rinkinius toliau pirmininkausiančiai Prancūzijai, kad darbas vyktų veiksmingai.
Dvejus metus Parlamentas ir Taryba diskutuoja dėl pasiūlymo dėl trečiųjų šalių piliečių, nelegaliai gyvenančių Europos Sąjungoje, grąžinimo direktyvos. Diskusijos vyksta dėl keleto konkrečių klausimų, dėl kurių institucijų nuomonės labai skiriasi. Pirmininkaujančioji valstybnartoliau stengsis daryti viską, kad būtų pasiektas susitarimas su Parlamentu, leisiantis priimti direktyvą kuo greičiau, pageidautina pirmuoju svarstymu. Tačiau turime būti atsargūs, kad ši direktyva nepablogintų grąžinimo tvarkos ir kad dėl to nesumažėtų politikos sričių kovoje su nelegalia migracija veiksmingumas.
Plėsdama šį dialogą su kilmės ir tranzito šalimis, Taryba tęs visuotinio požiūrio į migracijos problemų įgyvendinimą, pabrėždama, kad tai turi būti įtraukta ir kad būtina geografinpusiausvyra. Savo dėmesį skirsime Šiaurės Afrikai ir Pietryčių Europai.
Franco Frattini
Pone Pirmininke, ponai ir ponios, sveikinu Tarybos pirmininką ir dėkoju komiteto pirmininkui G. Deprezui už jo įžangą.
Aišku, kad šiandien mes ne tik diskutuojame dėl 2007 m. rezultatų įvertinimo, kurie, mano nuomone, ypač mūsų srityje buvo teigiami: Šengeno plėtra atvėrvidaus sienas daugiau nei 400 mln. ES piliečių; įkurta ir pasiekta Europos Sąjungos pagrindinių teisų agentūra; pasiektas labai svarbus susitarimas su Parlamentu dėl Vizų informacinės sistemos; kaip minėjo Slovėnijos ministras D. Mate, sprendėme dėl imigracijos ir terorizmo.
Štai truputėlis statistikos: mano kompetencijai priskirti pasiūlymai ir kuriuos aš jums pristačiau, 2007 m. sudarbeveik 20 % visų Europos Komisijos iniciatyvų, o tai reiškia, kad ši sritis yra ir toliau išlieka labai svarbi. Pasiekėme viską, kas buvo numatyta strateginėje programoje.
2008 m. mūsų laukia svarbus iššūkis. Kaip žinote, 2008 m. Komisija pareng26 strateginius pasiūlymus, iš kurių aštuoni, sudarantys beveik 30 % visų pasiūlymų, yra susiję su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve.
Šiais metais spręsime dėl išorės sienų: vasario mėn. bus pateiktas pasiūlymų rinkinys stiprinti mūsų išorės sienų saugumą, dėl tų pačių sienų linijų ir naudojantis tais pačiais kriterijais kaip ir Šengeno bei Vizų informacinėse sistemose; bus atliktas išsamus agentūros Frontex įvertinimas, kuris taip pat padės ateityje. Tikiuosi, kad pateiksime pažangių ir ambicingų pasiūlymų dėl civilinio teisingumo. Vyksta diskusijos su Slovėnija dėl vadinamojo e. teisingumo, arba kaip suteikti piliečiams kuo didesnę galimybę naudotis civiliniu ir baudžiamuoju teisingumu taikant naujausias technologijas.
Toliau tęsime kovą su imigracija. Praėjusių metų iniciatyvos, dėl kurių buvo pasiektas platus politinis susitarimas, bus toliau nagrinėjamos ir vystomos šiais metais. Šie metai bus skirti veiksmų planui dėl prieglobsčio, pabėgėlių ir Europos sistemos dėl elgesio su pabėgėliais sąlygų; liepos ir lapkričio mėn. pateiksime du išsamius pasiūlymus.
Liepos mėn. pateiksime pasiūlymą dėl Europos strategijos dėl vieno iš pagrindinių politinės strategijos kovai su terorizmu veiksnių - smurtinio radikalėjimo prevencijos.
Tačiau manau, kad G. Deprez iškeltas politinis klausimas turi sulaukti politinio atsakymo, kurį aš su malonumu pateiksiu. 2008 m. yra pereinamieji metai. Tai perėjimo prie Lisabonos sutarties ir jos ratifikavimo metai, siekiant, kad sutartis įsigaliotų 2009 m. sausio mėn. Todėl aišku, kad privalu atsižvelgti į tris reikalavimus: dirbti kartu su Parlamentu padedant vykdyti šį perėjimą, nestabdyti parengtų iniciatyvų, dėl kurių yra gautas visų valstybių narių pritarimas, ir iš anksto nenumatyti, kaip tai būtų aiškinama Lisabonos sutartyje, kai ji įsigalios. Manau, kad tam prireiks tarpinstitucinio politinio susitarimo.
Aišku, to gali būti pasiekta. Tik prieš susitardami dėl konkrečių prioritetų, Taryba, Komisija ir Parlamentas susitaria dėl darbo metodų. Esant politiniam susitarimui dėl darbo metodo, galime kartu nusibrėžti bendrus prioritetus. Tokiais prioritetais turėtų būti iniciatyvos, turinčios tiesioginę reikšmę piliečiams, dėl kurių tinkamai susitariama ir kuriomis pasiekiama norima šių interesų pusiausvyra: saugumo, piliečių saugumo užtikrinimo ir piliečių laisvių skatinimo ir saugojimo - tai įprastinis politinis balansavimas, kuris mums visiems yra iššūkis.
Manau, kad geriausias darbo metodas, kurį pradėjome naudoti kartu su Taryba - darbo nedalyti į šešių mėnesių laikotarpius, o sukviesti kartu trijų pirmininkaujančiųjų valstybių narių trejetą. Tai jau padaršiuo metu pirmininkaujančioji ir prieš ją pirmininkavusioji valstybės narės, kad įvertintų iniciatyvas aštuoniolikos, o ne šešių mėnesių laikotarpiu, nes yra aišku, kad nagrinėdami iniciatyvas tik ribotu laikotarpiu, mes neturime vizijos, kurios būtų laikomasi iki 2009 liepos mėn. Manau, kad Europos Parlamento rinkimų diena yra vienintelis tikras galutinis terminas, kurio turėtume laikytis.
Esu pasirengęs tam, esu pasirengęs politiniam dialogui su Taryba ir Parlamentu, kuriuo būtų siekiama nustatyti, ką galime skubiai pasiūlyti savo piliečiams iš 2008 ir 2009 m. prioritetų ir iš tų, į kuriuos turėtume atidžiau atkreipti dėmesį. Manau, kad taip mes, nepažeisdami sutarties, įrodysime, kad institucijoms dirbti kartu sekasi geriau ir jos pasiekia geresnių politinių rezultatų.
Manfred Weber
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Pone Pirmininke, Pone, einantis Tarybos pirmininko pareigas, ponai ir ponios, šiandien vyksta diskusija dėl Europos vidaus politikos ir teisinga padaryti tai, ką jau padarKomisijos pirmininko pavaduotojas F. Frattini - trumpai pažvelgį praeitį. 2007 m. buvo geri metai Europos vidaus politikai. Šengeno erdvės atvėrimas sulaukdidžiulio pasisekimo ir galime savo piliečiams patvirtinti tai, kad visoms Europos tyrimų institucijoms turint prieigą prie vienos duomenų sistemos saugumas ne sumažinamas, o padidinamas.
Nepaisant to, aišku, turime žiūrėti į ateitį. Perskaičiau, kad dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS II) vyko diskusijos neoficialiame Tarybos posėdyje Slovėnijoje pirmininkaujant Slovėnijai. Kaip suprantu, vėl būtina centrinsistema. Komisijos skyriai, atrodo, yra pasirengę, bet dabar kuriama nauja politinfrakcija iš specialių vidaus reikalų ministrų nagrinėti SIS II. Jų tikslas - SIS II atžvilgiu pasiekti tikrą pažangą kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir nusikalstamumu Europoje. Kodėl turėtume tai atidėlioti? Esu susirūpinęs, kad po plėtros mes visi krintame į juodą skylę, kadangi visi yra patenkinti, kad plėtra gerai pavyko. Norėčiau pažymėti, kad Parlamente atlikome sistemų įvertinimą po šešių mėnesių ir toliau ruošiamės tai daryti.
Antra praktinsritis, kurioje norėčiau paprašyti, kad būtų imtasi veiksmų, yra policijos bendradarbiavimo klausimas. Kaip žinote, deja, ne visi Priumo sutarties skyriai buvo įtraukti į Bendrijos teisę. Ypač svarbūs policijos bendradarbiavimo klausimai nebuvo priimti. Todėl čia taip pat turi būti siekiama tolesnės pažangos.
Laukiame Komisijos pasiūlymų dėl sienų apsaugos. Laukiu pasiūlymų dėl įvažiavimo ir išvykimo sistemos, kadangi labai įdomu sužinoti, kiek Europoje yra nelegalių imigrantų.
Galiausiai dar noriu paminėti, kad turime naują sutartį. Todėl norėčiau paraginti mūsų komiteto pirmininką G. Deprezą. Turime įgyti piliečių pasitikėjimą dėl šios sutarties, jei šiame posėdyje į dienos šviesą ištrauksime vidaus reikalų politikos srityje priimtus sprendimus Taryboje. Žmonės nori matyti, kaip buvo priimti sprendimai. Todėl prašau priimti Parlamento ištiestą ranką. Esame pasiruošę bendradarbiauti.
Claudio Fava
PSE frakcijos vardu. - (IT) Pone, Pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotojau, ponai ir ponios, manau, galiu palaikyti Komisijos nario F. Frattini požiūrį dėl šios diskusijos. Turime žvelgti į ateitį, suprasti, kaip elgtis su mums likusiu laiku, dalijantis atsakomybe ir pasiaukojimu tarp visų Europos Sąjungos institucijų.
Tikime, kad po metų diskusijų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, kurioje, šio Parlamento nuomone, akivaizdžiai trūksta demokratijos pamatinių piliečių teisių srityje, pasisakome už naujos sutarties pasirašymą, kuri pagaliau šioje srityje sukuria Europinį lygmenį ir suteikia Parlamentui teisėkūros įgaliojimus, įskaitant teisminį, baudžiamąjį ir policijos bendradarbiavimą ir atvykimo bei nuolatinės gyvenamosios vietos politikos sritis.
Dėl šios priežasties mano frakcijoje manoma, kad net šio keblaus ratifikavimo metu, nviena institucija negali paneigti fakto, kad jos nuostatos visiškai pasikeitė. Mes žinome, kad sutarties įsigaliojimo negalima pagreitinti, tačiau manome, kad būtų politinklaida tęsti darbą su dokumentais dėl labai opių klausimų, nukrypstant į šalį nuo demokratinių nuostatų, įtvirtintų Lisabonos sutartyje.
Dėl šios priežasties, mūsų frakcija taip pat mano, kad reikalinga bendra Parlamento, Tarybos ir Komisijos atsakomybypatingos svarbos dokumentams nustatyti, neužkretant kelio jų priėmimui, bet užtikrinant, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai bus galima dėl jų tartis su Parlamentu ir įtraukti juos į naują institucinę programą. Konkrečiai kalbu apie ypač svarbius dokumentų sąvadus, dėl kurių iki dabar su mumis beveik nebuvo tariamasi, o būtent: pasiūlymas dėl Europos keleivių pavardžių įrašų (PNR) sistemos, pasiūlymas peržiūrėti pamatinį sprendimą dėl terorizmo, direktyva dėl aukštą kvalifikaciją turinčių darbuotojų ir direktyva dėl vienodos darbo migrantų atvykimo tvarkos.
Pone Pirmininke, prašau suteikti man kelias sekundes išreikšti susirūpinimą dėl Tarybos pasisakymo dėl grąžinimo direktyvos. Vertiname Tarybos užtikrinimą ir bendradarbiavimą, tačiau manome, kad yra keli labai keblūs klausimai. Vienas iš jų yra tai, kad nustatytas 18 mėnesių sulaikymo laikotarpis nepadidina šios direktyvos veiksmingumo, bet yra represinpriemonė, dėl kurios daug kas šiame Parlamente reiškia savo nepasitenkinimą..
Sarah Ludford
ALDE frakcijos vardu. - Pone Pirmininke, vertiname pažangą, kurią Europos Sąjunga įvykdlaisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Tai reiškia, kad artėjame prie Europos, kurioje yra palaikomos abi civilinės teisės ir įvardijami tokie sudėtingi teisėsaugos klausimai kaip terorizmas ir tarptautinis nusikalstamumas
Deja, per pastaruosius 10 metų mums nepavyko užtikrinti tinkamos pusiausvyros tarp saugumo, laisvės ir teisingumo, ir saugumas yra apibūdinamas gana siaura prasme.
Teisėsaugoje reikia daugiau tikslumo, o piliečių laisves reikia tobulinti. Pvz., nepavykus per 10 metų susitarti dėl priemonės, užtikrinančios minimalias teises įtariamiesiems ir kaltinamiesiems, susidariusi spraga.
Generalinis advokatas P. Maduro nuomonėje dėl juodojo teroristų sąrašo, cituoja, manau, Izraelio Aukščiausiojo Teismo pasakytus žodžius: "Mums labiausiai būna reikalingi įstatymai, kai griaudžia patrankos. Juodosios skyIės neegzistuoja. Karas su terorizmu yra teisės karas su tais, kurie jai priešinasi."
Gaila, kad valstybių narių Taryba apie tai negalvoja nagrinėdama Laikinojo komiteto dėl ypatingojo perdavimo pranešimą. Nesulaukėme jokio reikšmingo atsako dėl to pranešimo.
Sutinku su Komisijos nariu F. Frattini, kad mums reikalingas Komisijos, Tarybos ir Parlamento susitarimas dėl tolesnių veiksmų pereinant nuo netinkamos tarpvyriausybinės tvarkos dėl baudžiamojo teisingumo prie normalios Bendrijos sprendimų priėmimo tvarkos. Pasikeis ne tik principai ir požiūris, bet ir procedūros. Kai kurios trečiojo ramsčio priemonės, tokios kaip Priumo sutartis, duomenų apsauga, Europos Sąjungos apmokestinimo ir kompensavimo sistema, yra blogos kokybės tiek demokratinės priežiūros, tiek piliečių laisvių apsaugos atžvilgiu.
Daug vilčių dedama į technologijų projektus dėl keitimosi duomenimis tarp valstybių narių arba kuriant naujas ES duomenų bazes. Palaikau keitimosi atitinkama informacija idėją, bet atsargiai žiūriu į greitus sprendimus taikant technologijas. Nepamirškime tradicinio, žvalgybos informacija pagristo policijos darbo. Net jei tai yra sunkiau įgyvendinama už valstybių sienų, šis darbas neturėtų nublankti prieš spindintį duomenų bazių žavesį, nes atsiranda rimtų problemų dėl duomenų apsaugos ir saugumo.
Paprašiau Komisijos nario F. Frattini apsvarstyti, ar mums nereikia dokumento, įrodančio, kad mūsų duomenų apsaugos sistema yra tinkama, ypač atsižvelgiant į skandalingą duomenų praradimą Jungtinėje Karalystėje. Iki šiol jis atsisako tai daryti. Tikiuosi, kad jis persvarstys mano pasiūlymą.
Gal jis galėtų apsvarstyti tokio dokumento būtinybę, atsižvelgdamas į prastėjančius profiliavimo būdus? Komisijos narys F. Frattini nepripažįsta to, bet Jungtinės Karalystės Vyriausybgana atvirai pareiškė: "Mes atliekame profiliavimą". Pasvarstykime, kokių apsaugos priemonių mums reikia.
Kalbėdama apie Jungtinės Karalystės atsisakymo dalyvauti nuostatą, manau, kad mano kolegos Parlamente ir žinoma aš, kaip šios šalies Parlamento narė, įvertintume tai, jei suprastume Jungtinės Karalystės strategiją dėl atsisakymo dalyvauti ir prisijungimo nuostatų. Būtų naudinga išsiaiškinti, ar ateityje JungtinKaralysttikrai planuoja aktyviai dalyvauti teisingumo ir vidaus reikalų srityje.
Seán Ó Neachtain
UEN frakcijos vardu. - (GA) Pone Pirmininke, Airijos vyriausybės vaidmuo Europoje kovojant su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu yra be galo didelis. Airijos policijos pajėgos bendradarbiauja per Europos policijos biurą - Europolą.
Kadangi dabar 27 šalyse yra 500 mln. gyventojų, gyvybiškai svarbu, kad valstybių išorės sienos apsaugotų nuo nelegalios nusikaltėlių veiklos. Tam reikalingas glaudus visų valstybių narių policijos, muitinių, laivybos ir žvalgybos tarnybų bendradarbiavimas.
Norėčiau pabrėžti, kad Lisabonos reformų sutartis nepaveiks airių neutralumo. Airija yra neutrali šalis ir jos kariai negali būti dislokuoti užsienio valstybėse, nebent tai būtų numatyta atitinkamoje JT priimtoje rezoliucijoje ir būtų gautas sutikimas iš Airijos vyriausybės po balsavimo Airijos Dáil Éireann parlamente.
Jean Lambert
Verts/ALE frakcijos vardu. Pone Pirmininke, dauguma mano frakcijos narių sutinka su tuo, kas buvo pasakyta, ypač dėl pamatinių teisių apsaugos kaip daugelio sprendimų, kurie turėtų būti priimti likusios šio Parlamento kadencijos metu, pagrindo.
Be to, sutinkame, kad tarpinstitucinis susitarimas būtų naudingas siekiant išvengti savivaliavimo bendro sprendimo procedūroje, kaip kartais tai atsitinka. Tokio susitarimo paprašTaryba, kai dauguma suprato, kad priimant sprendimus reikalingas vieningumas. Buvo pasinaudota Parlamentu kaip savotišku alibi. Pageidautume, kad tokie susitarimai vyktų nustatyta tvarka ir nereikėtų laukti veiksmų eigos penkerius metus.
Kalbant apie pamatines teises, esame labai susirūpinę, kad Taryboje niekaip neišsprendžiamas procedūrinių garantijų klausimas.
Parlamento dauguma pritarEuropos arešto orderio įdiegimui tikėdamiesi, kad netrukus bus priimtos procedūrinės garantijos. Skeptikai pirmiausia norėjo matyti garantijas ir tik tada spręsti klausimą dėl artimesnio valstybių narių bendradarbiavimo. Taigi, kada galėtume tikėtis šių priemonių, kurios yra labai svarbios visiems mūsų piliečiams.
Mums taip pat kelia susirūpinimą ryte pateikti klausimai dėl duomenų apsaugos. Vis labiau būgštaujama, kad trūksta aiškumo ir didėja visuomenės susirūpinimas, nes nėra tikslios informacijos kaip duomenys yra naudojami ir kaip jais keičiamasi.
Esu šiek tiek susirūpinęs girdėdamas Tarybos narių kalbas dėl Grąžinimo direktyvos. Jie sako. kad kai kurios valstybės narės nenori, jog grąžinimo procedūra taptų sudėtingesnė. Kai kas iš mūsų gali pagalvoti, kad Taryba nenori, jog būtų sukurta saugi, patikima ir atvira procedūra, garantuojanti asmenų teisės, o ne - kaip šiuo metu yra kai kuriuose valstybėse narėse - pasiekti tikslus per grąžinimą.
Norime, kad grąžinimo procedūra taptų sudėtingesnė. Norime, kad ji taptų atviresne procedūra ir apsaugotų žmonių teises. Mes esame susirūpinę, kad kai kurios valstybės narės taiko automatišką draudimą dėl pakartotinių įvažiavimų į šalį. Mums taip pat rūpi asmenų sulaikymo trukmės klausimas.
Palankai vertiname pranešimą dėl aukštą kvalifikaciją turinčių migrantų. Galų gale pasiūlyta priemonteigiamai paveiks imigracijos politiką. Nutolstame nuo įspėjimų politikos, kurią Sąjunga kurį laiką vykdė. Pagaliau susitarsime dėl kažko labiau teigiamo ir aiškesnio, net jei tai palies tik nedidelę dalį tų žmonių, kurie atvyksta į Europos Sąjungą.
Gal kas galėtų pateikti savo pastabas apie tai, kas vyksta sankcijų skyrimo darbdaviams srityje? Taip pat norėčiau išgirsti atsakymą į klausimą, pateiktą Tarybai ir Komisijai dėl Jungtinės Karalystės požiūrio į sutarties reformą.
Giusto Catania
GUE/NGL frakcijos vardu. - (IT)Pone Pirmininke, ponai ir ponios, labai vertinu Komisijos ir Tarybos norą greitai pasiekti tarpinstitucinį politinį susitarimą atsižvelgiant į pereinamuosius etapus, su kuriais mes susidursime per kitus kelis mėnesius. Nuo 2009 m. sausio mėn. šio Parlamento laukia naujas vaidmuo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, ypač dėl Europos piliečių galimybės naudotis demokratine kontrole Europos Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje.
2008 m. bus pereinamieji metai ir todėl turėtų būti įvardinta eilprioritetų kalbant apie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Turime toliau spręsti dalykus, kurių negalime grąžinti ir tuos, kurie mums labai svarbūs. Kalbu apie poreikį dėl bendros prieglobsčio suteikimo politikos. Taip pat turime greitai parengti bendrą planą dėl legalios imigracijos. Reikia ne vien skatinti kvalifikaciją ar aukštą kvalifikaciją turinčių darbuotojų atvykimą, bet paruošti planą dėl visų imigrantų atvykimo į Europos Sąjungą. Turime sutelkti dėmesį į vyrų ir moterų laisvą judėjimą Šengeno erdvėje, naudojantis 2007 m. pasiektais rezultatais
2008 m. turime įvertinti kai kuriuos savo pasirinkimus. Ypač svarbūs du klausimai. Turi būti atliktas išsamus Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (Frontex) naudingumo ir veiksmingumo įvertinimas. Manau, kad objektyvus agentūros veiklos įvertinimas leistų mums pripažinti, kad jos darbas neatneštokių rezultatų, kokių tikėjosi šio Parlamento dauguma ir Europos piliečiai. Tokiu pat būdu turėtų būti atliktas visų mūsų žinioje esančių didelės gausos duomenų bazių įvertinimas. Dažnai pasikeitimas informacija neturi jokios vertės, o kartais ji dingsta.
Baigdamas, Pone Pirmininke, noriu pasakyti, kad mes, tikriausiai, irgi turėtume pilnutinai įvertinti Grąžinimo direktyvą. Panašu, kad atsidūrėme aklavietėje ir tikriausiai turėsime keisti savo strategiją. Turime parengti veiksmų ir legalios imigracijos planus, kad žinotume kai išvaryti, išsiųsti ir sulaikyti imigrantus.
Johannes Blokland
IND/DEM frakcijos vardu. Pone Pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, ponai ir ponios. Ypatingas dėmesys Tarybai pateiktuose klausimuose turi būti skiriamas pokyčiams susijusiems su Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (Frontex). Jau anksčiau kelis kartus esu apie tai kalbėjęs. Todėl šios debatai yra puiki galimybproga dar kartą išreikšti mūsų susirūpinimą dėl Frontex agentūros. Šiuo klausimu aš sutinku su ponu G. Catania.
Kelių valstybių nacionaliniai parlamentai paragino valstybių narių vyriausybes aprūpinti šią agentūrą personalu ir būtina medžiaga. Akivaizdu, kad tos valstybės narės nelabai nori dalyvauti einamojoje veikloje, ir todėl aš džiaugiuosi, kad pagaliau Nyderlandų Karalystsutiko dislokuoti savo fregatą. Kas atsitiks su valtyse sėdinčiais žmonėms ir imigrantams, po to kai jie bus pagauti?
Ar gali dabartinis pirmininkas pasakyti, kaip bus elgiamasi su valtyse esančiais žmonėmis, sulaikytais jūroje? Nuolatos gauname pranešimus apie sulaikytus jūra atplaukusius migrantus. Kaip taisyklė, pirmiausia jie išlaipinami į krantą, o po to jais yra pasirūpinama. Ar kariniam laivynui vadovaujanti valstybnarprivalo suteikti šiems žmonėms prieglobstį ar jais pasirūpinti?
Nyderlandų Karalystės teisingumo ministro reakcija rodo, kad aiškaus atsakymo į šį klausimą nėra. Norėčiau tikslesnio padėties įvertinimo, kadangi nėra gerai, kad valstybės narės suteikiančios priemones ir darbo jėgą, turėtų visą naštą nešti pačios. Pirmininke, jei negalite atsakyti į šį klausimą diskusijų metu, ar galėtumėte tai padaryti raštu?
Turiu dar vieną klausimą skirtą Komisijos nariui F.Frattini. Teisingumo ministrams nesunku pažadėti teikti karo laivyno laivus. Tačiau tą įgyvendinti turi gynybos ministrai, kuriems paprastai net nėra pranešama apie teisingumo ministrų duotus pažadus. Akivaizdu, kad dėl to kyla nemažų koordinavimo problemų.
Mano klausimas Komisijos nariui F.Frattini būtų toks: ką ketinate daryti, kad ateityje išvengtume tokių problemų? Nepaisant visko, praėjo daug laiko nuo seniai duotų pažadų kol pradėjo matytis rezultatai.
Koenraad Dillen
- (NL) Pone Pirmininke, ne be pagrindo šioje plenarinių posėdžių salėje yra daug diskutuojama dėl visokių priemonių naudojimo, kad padidėtų. Iš karto galima galvoti apie Frontex agentūrą. Tačiau neturėtume ignoruoti fakto, kad Europa tapo daug mažiau saugi dėl įgyvendintos atvirų sienų politikos. Ši politika akivaizdžiai sustiprino tarptautinio organizuoto nusikalstamumo jėgas, nes nebuvo imtasi atitinkamų priemonių kovai su juo.
Tai dar ne viskas. Europos piliečiai tapo, priimtų nelegalių imigrantų statuso įteisinimo teisės aktų, aukomis, kai tam tikros šalys priėmtokį sprendimą. Tai tikrai nesumažins klestinčios gėdingos prekybos žmonėmis. Tačiau gaila, kad saugumo sritis, apie kurią dabar kalbame, tam tikru mastu yra ir sritis, kurioje laisvai jaučiasi nusikaltėliai, ypač Islamo ekstremistai.
Šioje srityje vis labiau mažėja valstybių narių kompetencija - pavyzdžiui, legalios imigracijos atžvilgiu. Tai nėra priimtina. Valstybės narės privalo išlaikyti visą ir besąlygišką savo darbo rinkos kontrolę. Neturi būti taikoma jokių apribojimų jų vykdomai darbo rinkos politikai.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Pone Pirmininke, manau, kad ponas G. Deprez teisingai nurodproblemą, o pirmininko pavaduotojas F.Frattini pasiūlšios problemos sprendimą.
Tiksliau sakant, artėja pereinamieji metai ir per tuos metus, prie kurių turime pridėti dar šešis mėnesius iki šio Parlamento kadencijos, turime priimti kelis gerai apgalvotus sprendimus, kurių negalime nepaisyti. Todėl aš galvoju, kad tarpinstitucinis susitarimas yra labai svarbus derinant gerai apgalvotas iniciatyvas su labai reikalinga ir trokštama bendro sprendimo procedūra.
Nepamirškime, kad iš 26 svarbių Komisijos pasiūlymų, trečdalis įtraukti į laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Todėl manau, pone Pirmininke, kad dėl iniciatyvų, įeinančių į laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, svarbos, mums tenka didžiulatsakomybsvarstant teisės aktų projektus.
Todėl turime būti labai dėmesingi vertindami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros darbą, kai ir vertindami visus klausimus susijusius su migracijos fenomenu - tiek legalios, tiek nelegalios imigracijos.
Pirmininke, kalbant apie Europos agentūra Europolas, prižiūrinčią, kad būtų teikiamos geresnės paslaugos civilinių ir baudžiamųjų bylų teismų srityje, kurios funkcijos buvo peržiūrėtos naujoje Sutarties dėl Konstitucijos struktūroje bei duomenų apsauga esanti trečiame ramstyje: laisvės, saugumo ir teisingumo erdvturi būti suderinta tiek būdais, tiek laike.
Stavros Lambrinidis
(EL). Pone Pirmininke, Internetas - tai naujas kovos laukas. Pasak Komisijos ir Tarybos, tai kovos su terorizmu mūšio kaukas ir to mes neginčijame. Tačiau daugumai mūsų, Internetas tai pat yra kovos laukas ginant pamatines piliečių teises. Aišku, visi žinome, kad Internetu naudojasi ir teroristai, bet taip pat juo diskusijoms naudojasi ir milijonai nekaltų piliečių. Jie diskutuoja ir apie terorizmą, nesiekdami jo pateisinti, o tiesiog suprasti. Deja, taip mes retai elgiamės čia. Taigi, be teisinės iniciatyvos prieš proteroristinės propagandos plitimą Internete svarbos, įstatymų leidimo prieš proteroristinį propagandos plitimą Internate iniciatyvos, tai labai opus klausimas.
Komisijos nary, Tarybos pirmininke, turiu pasakyti, kad teisininiciatyva savo dabartiniam lygyje yra šiek tiek problematiška. Ji nenurodo, kad proteroristinę propagandą platinantis asmuo tai daro tyčia ir... kad tikėtina, kad tokia propaganda gal sukelti teroristinius veiksmus. Vietoj "ir" jūsų tekste sakoma "arba". Kitaip tariant, ar visuomenės narys bandydamas suprasti kažkur pasaulyje įvykusį teroristinį aktą, rizikuoja patekti į bėdą, kadangi "kažkas" mano, kad jo žodžiai sukėlteroristinius veiksmus? Jis yra apkaltinamas, nors neturėjo jokių ketinimų sukelti tokius veiksmus. Ši klaida turi būti ištaisyta. Taip pat norėčiau, kad paaiškintumėte ar mūsų elektroninių laiškų turinys bus tikrinimas. Kas jį tikrins, kad policija galėtų nuspręsti, ar šis jūsų remiamas įstatymas nėra pažeistas? Norėčiau priminti, kad telefoninių skambučių duomenų saugojimo atveju, pakartotinai užtikrinote, kad mūsų trumpųjų žinučių ir telefoninių skambučių turinys nebus tikrinamas. Ar mūsų elektroninių laiškų turinio tikrinamas bus jūsų remiamo įstatymo pasekmė?
Norėčiau atkreipti dėmesį į dar vieną klausimą - iniciatyvą dėl Europos keleivių pavardžių įrašų (PNR) sistemos sukūrimo. Mums ji nėra reikalinga. Bent jau mums nebuvo paaiškinta, kodėl tokia sistema būtų reikalinga. Mes turime Išankstinę keleivių informavimo sistemą (APIS). Be to, kaip ponas F.Frattini teisingai paminėjo, mes turime Vizų informacinės sistemą (VIS) - puikų mūsų susitarimo rezultatą; ir turime Šengeno erdvę. Todėl mums yra labai gerai žinome, kas ir kur šiuo metu pasaulyje keliauja, ir kas atvyksta į Europą.
Be to, tik 3 šalys iš 27 šiuo metu turi priemones galimam Europos keleivių pavardžių įrašų (PNR) sistemos įdiegimui. Tai kodėl turėtume skubėti dabar suderinti šios sistemos veikimą reglamentuojančius teisės aktus?
Kodėl taip fanatiškai palaikote šią priemonę, nors jai nepritaria duomenų saugotojai Europoje? Kodėl nenorite aptarti šio klausimo Parlamente su žmonėmis, kurie yra pasišventę kovai su terorizmu, bet kuriems taip pat rūpi apsaugoti savo teises, gal net labiau nei mums?
Alexander Alvaro
- (DE) Pone Pirmininke, galima patvirtinti faktą, kad Taryba ir Komisija ne tik daugiau dėmesio skiria terminui "saugumas" savo dokumentuose, bet taip pat vis daugiau žino apie pagrindines piliečių laisves ir teises. Galime kiek norime tobulinti bendrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, bet trečiųjų šalių teisinės sistemos akivaizdžiai apsunkina įgyvendinimą šioje erdvėje.
Manau, kad Komisija ir ypač valstybės narės turėtų vis daugiau stebėti, pavyzdžiui kokiu mastu, JAV teisinsistema daro poveikį Europos piliečiams. Aš ir mano kolegos norėtume sulaukti, iš Komisijos ir Tarybos, atsakymo į klausimą, kaip paštu iš Jungtinių Valstijų siunčiami duomenys, kurie turėtų būti naudojami tik muitinės darbuotojų, yra perduodami saugumo organams.
Laiškų konfidencialumas buvo viena iš paskutinių tvirtovių, kurią sugebėjome iki šios apginti. Tikiuosi, kad Komisija kartu su Taryba išspręs visuotinio požiūrio kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu problemą, ne vien tik saugumo, bet ir laisvės, piliečių apsaugos, problemų dėl skirtingų teisinių sistemų panaikinimo atžvilgiu.
Mario Borghezio
(IT) Pone Pirmininke, ponai ir ponios. Corriere della Sera vyr. redaktoriaus pavaduotoja Magdi Allam, kurios negalėtume apkaltinti nei rasizmu, nei islamofobija, pastebėjo, kad imamai ir visos dideles mečetės Romoje yra finansuojamos kai kurių islamo šalių ambasadų.
Ar tai garantuoja Europoje, vienoje iš svarbiausių jos sostinių, kad ten nepaplis ekstremistinės islamo tikėjimo doktrinos? Aš taip nemanau. Reikėtų kontroliuoti fundamentalistinių islamo idėjų, susijusių su terorizmu, plitimą. Į tai Europos Sąjunga turėtų žiūrėti labai atsargiai.
Terorizmas: ką manote apie neseniai generalinio advokato Europos Teisingumo Teismo Poiares Maduro išsakytą nuomonę, kad priimtas Reglamentas (EB) Nr.881/2002 dėl juodajame sąraše esančių Al-Qaida ir Talibano narių turto įšaldymo yra neteisėtas? Norėčiau pareikšti, kad šis Reglamentas yra tik visos tarptautinės bendruomenės po rugsėjo 11 d. išpuolių priimtos JT rezoliucijos Nr.1390 taikymas. Civilizuotas pasaulis nori apsisaugoti nuo terorizmo pavojaus. Niekada nepraraskite budrumo ir saugokitės mirtinos islamo terorizmo grėsmės!
Jana Bobošíková
(CS) Ponai ir ponios, manau, kad mes nepadarėme jokios žymios pažangos laisvės, saugumo ir teisės klausimais. Priešingai, vyriausybės neleidžia savo piliečiams pasisakyti referendume dėl Lisabonos sutarties. Taip mes tolstame nuo laisvės.
Kodėl piliečiai negali laisvai nuspręsti ar jie nori, kad jų valstybės vaidmuo sumažėtų ES sprendimų priėmimo procese? Kodėl piliečiai laisvai negali nuspręsti, ar jie nori, kad jų vyriausybės netektų veto teisės migracijos, energijos ir transporto srityse bei Europos Centrinio Banko kontrolės? Kodėl valstybių narių, ypač mažesnių, piliečiai nežino, kad jie faktiškai neteks teisės pirmininkauti Europos Taryboje? Ar kas jiems pasakė, kad po šešerių metų jų valstybneteks automatinės teisės turėti savo Komisijos narį Europos Komisijoje? Reformų sutartis iš esmės keičia pagrindinius Europos Sąjungos dokumentus. Jei ji bus priimta tik valstybių parlamentų, be referendumų ir visoje šalyje vykstančių diskusijų, tai vietoj laisvės turėsime nežabotą valdžios aroganciją. Europos Komisija tai turėtų priminti valstybių narių vyriausybėms.
Mihael Brejc
(SL) Pirmiausia norėčiau padėkoti jums už puikius pranešimus dėl šiandien svarstomo gana sudėtingo klausimo.
Norėčiau pasinaudoti proga ir atkreipti jūsų dėmesį į kitą sritį, kuri dar nebuvo pakankamai išnagrinėta. Kalbu apie Europos Sąjungos išorės sienas. Visos valstybės narės, kurios šiuo metu yra atsakingos už naujas Europos Sąjungos naujas išorės sienas, įdėjo daug pastangų, kad jos būtų apsaugotos, sukurta tinkama infrastruktūra palengvinanti Šengeno standartų įdiegimą. Tačiau tuo pačiu metu pastebime, kad gyvenimas pasienyje blogėja. Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į pablogėjusią žmonių gyvenimo kokybę, ypač mažiau išsivysčiusiuose rajonuose. Noriu paklausti, ar Taryba ir Komisija planuoja imtis kokių nors papildomų priemonių, kad būtų pagerintos gyvenimo sąlygas pasienio rajonuose, kad gyventojai neišsikraustytų iš šių rajonų. Mums visiems labai gerai yra žinoma, kad gyventojams palikus pasienio rajonus, t. y. kai vietovės yra neapgyvendintos, yra sudėtingiau jas apsaugoti.
Kitas mano klausima būtų toks: komiteto posėdyje Tarybos Pirmininkas minėjo, kad bendradarbiavimas su Balkanų šalimis vienas iš svarbesnių uždavinių, kuriam Taryba turėtų skirti savo dėmesį. Mane ypač domina ar Šengeno standartų įdiegimas ir mūsų saugumo užtikrinimas netrukdys mūsų policijos pajėgoms bendradarbiavimui su Balkanų šalių policijos pajėgomis.
Martine Roure
(FR) Pone Pirmininke, artėja lemiamas momentas, kai Europos Parlamentas turės sukurti tikrą laisvės,saugumo ir teisingumo erdvę, o Lisabonos Sutarties priėmimas padės sustiprinti demokratinę ir jurisdikcijos kontrolę. Pritariu savo kolegų parlamento narių prašymams sudaryti svarstyti prioritetų sąrašą, kad galėtume tęsti savo darbą taikant bendro sprendimo priėmimo procedūrą, remiantis tarpinstituciniu politiniu susitarimu.
Visapusis Europos Parlamento dalyvavimas tti pagerins sprendimų kokybę ir kai kuriai atvejais, kaip jau pastebėjome, padės pasiekti susitarimą. Ši diskusija yra neįmanoma be valstybių parlamentų dalyvavimo, todėl siūlau, kad naujoje sutartyje jiems būtų skirtas didesnis vaidmuo.
Kita prioritetinsritis yra duomenų apsauga. Neturėtumėte stebėtis, kad vėl grįžtų prie šio klausimo. Jūs žinote, kad rėmėme pamatinio sprendimo dėl duomenų apsaugos trečiojo ramsčio srityje priėmimą. Esame patenkinti, kad šiuo klausimu vėl buvo tartasi su Europos Parlamentu. Tačiau mums ypač kelia susirūpinimą vidutiniški vieningo balsavimo Taryboje dėl šio teksto rezultatai.
Kadangi netrukus atsisakysime ramsčių ir turėsime pilnai užtikrinti savo piliečių saugumą, ar nemanote, kad turėtume pakeisti pakeisti esamas duomenų apsaugos direktyvas, kad jos galėtų būti taikomos ir policijos bei teisminio bendradarbiavimo srityje? Ypač svarbu užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį, kadangi tai taip pat bus taikoma pasiūlymui sukurti Europos keleivių pavardžių įrašų (PNR) sistemą. Šis klausimas yra svarbus, todėl tikrai norėčiau sulaukti iš jūsų atsakymo.
Sophia in 't Veld
(NL) Pone Pirmininke, pirmiausia norėčiau visiško skaidrumo iš Komisijos ir Tarybos dėl šiuo metu vykstančių derybų su JAV dėl transatlantinių duomenų apsaugos projekto. Atrodo, kad dabar -derybų proceso pabaigoje -Komisija rengiasi prašyti Tarybos leidimo. Viskas turėtų vykti atvirkščiai.
Antra, Europos keleivių pavardžių įrašų (PNR) programos veikimą nusakančiuose dokumentuose vyrauja baisi netvarka. Nėra aiškiai apibrėžtas poreikis sukurti šią programą. Nėra aiškaus teisinio pagrindo. Dar nėra sukurta sistema, kuri apsaugotų asmens duomenis esančius trečiajame ramsčiui. Tačiau, atrodo, tai netrukdo vidaus reikalų ministrams, sprendžiant dėl Europos Europos keleivių pavardžių įrašų programos. Be to, nebuvo pakviestas Europos Parlamento atstovas ponas G.Deprez.
Norėčiau suprasti, kaip tuo pačiu metu Vokietijos Teisingumo Ministras pareiškė, kad kad Europos Europos keleivių pavardžių įrašų programa prieštarautų pagrindiniam Vokietijos įstatymui. Mano nuomone, dokumentai dėl šios programos dar nėra pakankamai parengti. Pirmiausia, Europos Parlamente norėtume sužinoti, kam ši programa yra reikalinga.
Konrad Szymanski
(PL) Pone Prezidente, aišku, kad Šengeno erdvės plėtra buvo svarbiausias 2007 m. įvykis laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Šiandien galime pripažinti, kad lūkesčiai dėl lengvesnio sienų kirtimo, tikrovėje nepasiteisino.
Po Šengeno erdvės plėtros, Lenkijos-Vokietijos sienos kirtimas tarp Saksonijos ir Žemutinės Silezijos dabar yra problemiškas. Be jokio pagrindo, žmonės yra apkaltinami nelegalių emigrantų gabenimu ir sulaikomi policijos kaip eiliniai nusikaltėliai. Tokie kaltinimai yra nukreipti į taksi vairuotojus dirbančius pasienio zonoje. Pažeisdami įstatymus, jiems privalo tikrinti keleivių dokumentus. Transporto priemonių su lenkiškais numeriais patikrinima vyksta kelias valandas.
Toks Šengeno sutarties taikymas Lenkijos-Vokietijos pasienyje, neskatina gyventojų kirsti sienos. Tai neatitinka sutarties tikslų ir dėl to Europos Komisija privalo imtis skubių veiksmų.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Komisijos ir Tarybos pastangos užtikrinti laisvą žmonių judėjimą Europoje tapo realybe po Šengeno erdvės plėtros 2007 m.gruodžio mėn. Nelegalios migracijos srityje teisės akto dėl bendrų standartų taikymo nelegalių imigrantų iš trečiųjų šalių repatriacijai ir nelegalių migrantų darbdavių sankcijoms, padės sumažinti šį fenomeną.
Kas liečia legalią migraciją, Komisija ėmėsi teisinių priemonių pateikdama Parlamentui teisės akto projektą dėl aukštos kvalifikacijos darbininkų įvažiavimo ir gyvenimo vietos sąlygų bei vienkartinių leidimų išdavimo procedūros trečiųjų šalių piliečiams.
Norėčiau, kad atkreiptumėte dėmesį į klausimą, kuris, mano manymu, yra labai svarbus: dar galioja pereinamosios priemonės, įvestos kai kurių valstybių narių, siekiant apriboti darbo jėgos judėjimą iš kitų Europos Sąjungos valstybių narių. Yra reiklainga bendra politika dėl legalios imigracijos iš trečiųjų šalių, bet nėra normalu taikyti apribojimus ES piliečiams. Negalime kalbėti apie laisvą erdvę, kai ribojama darbo jėgos judėjimo laisvė.
Akivaizdu, kad turi būti vykdomos direktyvos dėl legalios migracijos iš trečiųjų šalių, bet taip pat turi būti panaikinti apribojimai taikomi kai kurioms valstybėms narėms. Tai gali vykti palaipsniui, paprašius valstybių narių taikančių legalios migracijos direktyvą, atsisakyti bet kokių apribojimų dėl darbo taikomų kitų valstybių narių piliečiams, nurodytų šioje direktyvoje.
Be to, turėtų būti taikoma pirmumo teisės koncepcija, kad Europos piliečių poreikis darbo rinkoje būtų patenkintas pirmiausia. Manau, kad turi būti nustatytos skirtingos trečiųjų šalių grupės. Kaimyninių šalių pilieičiai, ypač šalių, kurioms taikoma kaimynystės šalių politika, turi būti taikoma pirmumo teisė. Tikiuosi, kad šios diskusijos metų prasidėjęs pokalbis tarp pono F.Frattini ir pono G.Deprez duos tikrų rezultatų ir teigiamų veiksmų iš mūsų pusės.
Genowefa Grabovska
(PL) Pone Pirmininke, Lisabonos sutartis ir ES reforma sukels reikšmingų pokyčių laisvės,saugumo ir teisingumo erdvėje, kurių tikisi ES piliečiai. Europos Teisingumo Teismo kompetencijai priskyrus šią sritį, būtinas labai geras tiek valstybių narių, tiek ES institucijų pasiruošimas. Parlamentas tai supranta ir rengiasi naujoms užduotims, ypač priimant sprendimų bendrai.
Norėčiau paklausti Tarybos: ar bus pradėtas rengti bendras sąrašas dėl prioritetų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, ir jei taip, tai kada? Žinau, kad tiek Taryba, tiek Komisija turi programas. Parlamentas iš Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto taip pat yra žinoma kas turi būti padaryta. Turime imtis bendrų, veiksmingų ir skaidrių veiksmų bei nustatyti bendrą prioritetų sąrašą, kad mūsų piliečiai gautų iš to naudą.
Taip pat norėčiau pasinaudoti šia proga ir padėkoti pirmininkavusiai Portugalijai už Šengeno erdvės plėtrą ir tuo pačiu metu kreiptis dėl reguliaraus šios sistemos veiklos vertinimo. Nepraėjus nei kelioms savaitėms, be jos privalumų jau galime matyti ir neigiamas pasekmes. Tarp jų - pernelyg didelės vizų kainos trečiųjų šalių piliečiams, ypač baltarusiams. 60 eurų kainuojanti viza, jiem yra neįveikiama kliūtis, norint apsilankyti kaimyninėse ES šalyse. Dėl to tampa sunku vykdyti kaimynystės politiką, kuri yra įtrauktą į Reformų sutartį.
Komisijos nary, vien stebėjimo neužtenka. Ponai ir ponios, tai turi būti pakeista.
Ignasi Guardans Cambo
(ES) Pone Pirmininke, norėčiau skirti daugiau dėmesio klausimui, kuris gali atrodyti antraeilis - saugumui Eruopos oro uostose. Per 2007 m. situacija gerokai pablogėjo ir tai liečia milijonus žmonių.
Europos Komisija ir Taryba prižiūri teroristinių išpuolių prevenciją oro uostuose lyg ji būtų transporto politika.
Piliečių laisvės ir teisės yra ribojomas procedūromis, kurios skritos naudojimui taikant logistinius ir techninius standartus lėktuvuose bei traukiniuose. To pasėkoje, piliečiai nėra apsaugoti nuo piktnaudžiavimo jomis. Yra pritariama teisių apribojimams neįvertinus proporcingumo ir veiksmingumo. Kartais, patikrinimo vietos dirbantys saugumą užtikrinantys pareigūnai, su vyrais ir žmonėmis elgiasi kaip su gyvuliais, kadangi nežino taisyklių ar taikomų išimčių, nes šios taisyklės nėra viešai skelbiamos.
Prašau Komisijos nario, ypač pono F.Frattini, atkurti savo įgaliojimus šioje srityje, o Tarybos - ištirti šią problemą.
Mūsų oro uostai tapo nepaprastos padėties zonomis, kurios nėra taikomi įstatymai ar esminės garantijos ir kur be jokios kontrolės veikia tik policijos įgaliojimai.
Roselyne Lefrancois
(FR) Pone Pirmininke, norėčiau paminėti trys dalykus, kurie man yra ypač artimi. Pirmasis, kokie bus mūsų veiksmai laikotarpiu iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo. Kartu su savo kolegomis iš Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, norėtumem, kad būtų priimtas tarpinstitucinis susitarimas, su naujomis nuostatomis, skirtomis mūsų kompetencijos sričiai. Man atrodo, kad tai yra būtina siekiant užtikrinti veiksminga ir skaidrų bendarbiavimą. Naujos taisyklės dėl valstybių parlamentų vaidmens turėtų būti taip pat išmėgintos šiais metais. Kaip rengiantis ataskaitą dėl pamatinio sprendimo kovai su terrorizmu, asmuo, esu oficialiai įsipareigojusi artimai ir struktūrizuotai bendradarbiauti su valstybių parlamentais.
Kalbant apie terorizmą, įvairių pasisakymų apžvalga lesitų geriau suvokti jų taikymo sritį ir kaip jie yra tarpusavyje susiję. Be to, nors Europos Sąjungoje kova su terorizmu yra svarbiausia, pamatinių laisvių apsauga yra ne mažiau svarbi. Todėl būsiu labai apdairi dirbdama prie pamatinio sprendimo, kad jame naudojami apibrėžimai ir terminai būtų aiškūs, kad būtų išvengta šių laisvių, ypač žodžio laisvės, pažeidimo.
Užbaigiant norėčiau tarti kelis žodžius dėl ateities veiksmų imigracijos srityje. ES ilgai labiausiai rūpėjo priimti eilę įstatymų kovai su nelegalia imigracija, nors tokis požiūris į savo sienų apsaugą netapo legalios imigracijos politikos atvara. Džiaugiuosi dėl per paskutinius kelis metus priimtų iniciatyvų šioje srityje ir tikiuosi, kad politinis noras išlaikyti svetingos Europos įvaizdį bus toks pats stiprus kaip ir noras, kad Europa išliktų stipri.
Pirmininkas
Dabar mes ketiname taikyti tai, ką anglai vadina ”pagauk akį”. Bet kuriuo atveju, kadangi esu ir pirmininko pavaduotojas atsakingas už daugiakalbiškumą, pasistengsiu pakalbėti su savo draugais vertėjais ir sužinoti, kaip terminą "pagauk akį" išversti į kitas kalbas.
Dabar tegul kiekvienas, kuris norės kalbėti, galės tai padaryti, jei pirmininkas suteiks jiems kalbėjimo laiką pagal posakį ”pagauk akį”. Po to pagal šį posakį aš skirsiu kalbėjimo laiką ponui J.M.Cavada, kuris tikrai turi šiuo klausimu daug ką pasakyti.
Jean-Marie Cavada
(FR) Pone Pirmininke, pirmiausia prašau man atleisti už darbotvarkės ardymą, tiksliau, pirmumo tvarką. Dėl traukinio avarijos tarp Paryžiaus ir Briuselio vos neteko palikti Europos, bet dabar viskas susitvarkė.
Kiekvienais metais mes diskutuojame, kokia pažanga buvo padaryta kuriant laisvės,saugumo ir teisingumo erdvę.Tačiau šiandien šios diskusijos yra ypač svarbios, todėl noriu pakalbėti apie priežastis, kodėl Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas pasiūlsvarstyti šiuos du žodinius klausimus Tarybai ir taip pat Komisijai, pareiklaudamas, kad šių institucijų atstovai pateiktų aiškius atsakymus į mūsų klausimus.
Ši diskusija yra svarbi, kadangi praėjusių metų gruodžio mėn. pasirašius Lisabonos sutartį ir planuojant jos įsigaliojimą 2009 m. sausio mėn., veikla, susijusi su pamatinėmis teisėmis ir padaryta pažanga laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, privalės ir turės pasikeisti iš esmės ir pasikei. Kaip žinote, šių pokyčių Parlamentas nepertraukiamai reikalavo jau kelerius metus.
Kaip vieną iš tokių pokyčių paminėsiu ramsčių struktūros panaikinimą, kai dauguma procedūrų šiuo metu esančių trečiajame ramstyje bus sprendžiamos Bendrijos lygiu, kvalifikuotos daugumos balsavimas bus apibendrintas, Teisingumo Teismo jurisdikcija bus praplėsta, sustiprintas Parlamento kaip lygiateisio teisės aktų leidėjo vaidmuo, Pagrindinių teisių chartija taps privaloma.
Kad iš šios naujosios sutarties gautume visapusišką naudą, turime parengti bendrą tarpinstitucinę strategiją, kad galėtume sudaryti sąrašą pasiūlymų, dėl kurių 2008m. vyktų politinės derybos, ir, kurie oficialiai būtų priimti 2008m. sausio mėn.-2009m. gegužės mėn. laikotarpiu..
Baigdamas, Pone Pirmininke, norėčiau pasakyti, kad, įsigaliojus naujai sutarčiai, tokia strategija reikštų, kad mums nereikės nuolatos taisyti savo priimtų pasiūlymų ir tai Teisingumo Teismui suteiktų visišką jurisdikcijos kontrolę, o Parlamentui - dalyvavimą apibrėžianto politikos sritis, visą dėmesį skiriant pagrindinėms piliečių teisėms.
Aš pagalvosiu apie jūsų klausimą ir pasistengsiu šiek tiek jums padėti.
Dragutin Mate
Einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (SL) Dėkoju už šiandien pateiktus čia klausimus. Deja, neturime laiko atsakyti į juos smulkiau, todėl pasistengsiu paliesti svarbiausius. Pirmiausia, atsakysiu į pono M. Weberio klausimą dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II).
Norėčiau labai aiškiai pasakyti, kad mes Taryboje manome, kad saugymas yra labai svarbus pereinant iš "SIS I visiems" į SIS II sistemą. Negalime leisti, kad būtų prarasti duomenys arba kiltų grėsmsistemos veikimui. Todėl nusprendėme pereiti nuo vienos sistemos prie kitos palaipsniui, bet tam reikės sukurti specialų keitiklį. To pasekmėje, pailgės SIS II sistemos paleidimo į darbą terminas. Manau, tai - labai geras sprendimas, kuris naujos sistemos dėk padės užtikrinti duomenų saugumą ir geresnę duomenų kokybė, o taiyra svarbiausias SIS II sistemos aspektas.
Toliau norėčiau paliesti klausimą, kuri buvo užduotas keleto Europos Parlamento narių dėl Tarybos, Komisijos ir Parlamento bendradarbiavimo. Manau, kad daugumoje atvejų šis bendradarbiavimas turi būti glaudus. Aišku, mums reikia tam tikro politinio sutarimo ir abipusiškų santykių, kad būtų pasiekti ir užtikrinti atitinkamą saugumo lygį ir žmogaus teisių apsaugą. Mums būtinas pagrįstas ir harmoningas požiūrio ir dėl to labai svarbus vaidmuo yra skirtas Europos Parlamentui. Galiu sunkiai įsivaizduoti mūsų darbą be tokio glaudaus bendradarbiavimo su Parlamentu.
Suprantama, kad turime nepamiršti, kad Lisabonos sutartis dar nėra įsigaliojusi. Šiuo metu vyksta jos ratifikavimo procesas. Tai palyginti delikatus procesas, vienose šalyse daugiau nei kitose. Tačiau, privalome taip veikti, kad nekiltų grėsmės ratifikavimo procesui nei vienoje Europos Sąjungos valstybėje narėje. Todėl manau, kad būtų protinga, šiais metais pereinant prie Lisabonos Sutarties, tarpusavyje bendradarbiauti ir išskirti mūsų svartomus teisės aktus į dvi grupes. Vienai grupei priklauso teisės aktai dėl kurių diskusijos jau yra beveik baigtos ir yra pateikta Parlamento nuomonė, arba diskusijos yra pilnai baigot, arba teisės aktai yra paskutinėje priėmimo stadijoje. Kitai grupei priklauso teisaktai, kurių priėmimo procesas netrukus prasidės ir dėl kurių reikės glaudžiai ir nuolat bendradarbiauti su Parlamentu. Manau,kad taip rasime tinkama bendradarbiavimo būdą, kad galėtume užtikrinti tinkamą saugumą, rastume pakankamai veiksmingą veiklos metodą ir pasirengtume ateities darbams.
Taip pat norėčiau trumpai paminėti grąžinimo direktyvą ir Frontex agentūrą. Tecjmomes diskusijos ir derybos dėl grąžinimo direktyvos tęsis Slovėnijos pirmininkavimo metu. Taip pat mes sutikome vesti politines derybas. Todėl tikiuosi, kad mums pavyks rasti būtiną ir tinkamą politinį kompromisą. Tikiuosi, kad jis tikrai bus rasta. Palaikome ryšį su ataskaitą šiuo klausimu rengiančiu ponu M. Weberiu, todėl manau, kad reikalai sparčiai juda į priekį.
Kas liečia Frontex agentūrą, tiesiog pasakysiu, kad vyksta Frontex veiklos vertinimas ir pirmininkaujanti valstybnarplanuoja surengti išsamesnes diskusijas ministrų lygmenyje kovo mėn. pradžioje įvyksiančios konferencijos metu, kur bus kalbama apie Frontex ir jos ateitį, įvertinsime atliktą darbą. Po šių diskusijų galėsime pateikti Parlamentui daug išsamesnę ataskaitą.
Franco Frattini
Pone Pirmininke, ponai ir ponios, manau, kad šios rytinės diskusijos parodbendrą visų trijų institucijų pasiryžimą dirbti kartu. Todėl, svarbus ne tik darbo metodas, bet ir jo privalumai. Šis pasiryžimas, apie kurį pradžioje kalbėjo ponas G. Deprez, sulaukdidelio visų mūsų pritarimo, įskaitant ir Tarybos Pirmininką. Aš taip pat jam pritariu, nes manau, kad toks darbo metodas yra teisingas.
Kaip jau sakiau pradžioje, Taryboje iškelta mintis, kad darbo terminas neapsiribotų šešiais mėnesiais, sulaukpritarimo. Turėtume ja vadovautis ir čia, nes iš pasisakymų aišku, kad iškilo keletas klausimų, kuriuos reikėtų spręsti pirmiausia. Visiems suprantama, kad negalima sulėtinti darbo diegiant naujos kartos SIS II sistemą. Turime pradėtą darbą tęsti toliau, ir nesvarstant laiko terminų. Susirūpinimą kelia tai, kad naujos sistemos patikrinimo proceso metu nustatyta, kad išorės sienų saugumui reikalinga tikslesnsistema.
Vietoj to, kad kalbėčiau apie atidėliojimą, pakalbėsiu apie poreikį valstybėms narėms, pripradedant taikyti sistemą, ją išbandyti, kad galėtų susipažinti kaip ji veikia ar galėtų veikti geriau. Terminai, kurie buvo apsvarstyti su pirmininkaujančia valstybe nare, ir kurie galutinai bus nustatyti po kelių savaičių Ministrų Taryboje vasario mėn., yra terminai, parodantys mūsų įsipareigojimus tobulinant naujos SIS II kartos sistemą ir jie aiškiai yra prioritetiniai.
Daug žmonių pasisakuž saugumo priemonių, ypač kovos su terorizmu priemonių, veiksmingumo įvertinimą. Būtent to prašParlamentas ir prieš metus sutikau tai padaryti. Šiuo metu tai vyksta. Gruodžio mėn. visos valstybės narės gavo išsamų klausimyną apie pasiektus rezultatus taikant kovos su terorizmu priemones. Galiu pasakyti ne tik baronienei S.Ludford, bet ir visiems jums, kad iki balandžio mėn. vidurio galėsiu pilnai paskelbti šios analizės rezultatus visoms 27 valstybėms narėms. Manau, kad tai dar vienas prioritetinis klausimas, kurį reikėtų aptarti. Šiuo klausimu visada buvo domimasi Parlamente.
Kai kurie žmonės minėjo procedūrines garantijas. Jums žinoma, kad šiuo klausimu nebuvo pasiektas susitarimas, kadangi kai kurių valstybių narių neįveikiamo problemos sutrukdtai padaryti. Tačiau dabar pirmininkaujanti Slovėnija iškėlklausimą, kuris turi būti sprendžiamas pirmiausia. Tai klausimų sprendimas už akių. Šis aspektas susijęs su procedūrinėmis garantijomis. Diskusijos dar nėra baigtos, bet vienas iš svarbių jų aspektų, kad yra būtina suderinti sprendimų priėmimo už akių taisykles. Šiuo klausimu pasisakponas J. Lambert ir jį reikėtų pirmiausia spręsti 2008m.
Jau minėjome Frontex įvertinimą. Vasario mėn. 13d. mes paskelbsime pirmą išsamų Frontex veiklos įvertinimą. Be abejo, Komisijos dokumentas bus svarstyttomas Taryboje ir Parlamente, ir jis taps veiklos pagrindu. 2008 m. pirmiausia turėtume įvertinti Fortex veiklą, kaip galėtume pagerinti agentūros darbą ir skatinti valstybes nares aktyviau dalyvauti jos veikloje.
Daug žmonių kalbėjo apie terorizmą. Teroristinpropaganda Internete ir smurtinis radikalėjimas - tai du klausimai, kurie bus neįstatyminių iniciatyvų objektas. Jau yra numatytos kelios įstatyminės priemonės. Sulauksime komunikatų iš Komisijos ir šia tema bus verta padiskutuoti.
Vertinu ponios M.Roure išsakytus žodžius dėl Europos PNR programos. Ši diskusija tęsis visus 2008 m. Netikiu, kad iki šių metų pabaigos, bus priimta Europos PNR programa. Tačiau, tikiu, kad trys kriterijai, kuriuos, jei neklystu, paminėjo ponia M. Roure, turėtų padėti mums: proporcingumas renkant duomenis ir jų pridėtinvertkovoje su terorizmu, nes tai mums yra svarbu. Jei ši priemonbus veiksminga, galėsime ją priimti. Jei nebus, tada galėsime ją pakeisti arba priešingu atveju mes jos nepriimsime. Aš asmeniškai tikiu, kad ji bus naudinga, bet dar turime ją apsvarstyti. Kitas klausimas, kaip apsaugoti surinktus duomenis ir nubausti tuos, kurie netinkamai naudoja šiuos duomenis. Šiuos klausimus mes turime atvirai svarstyti ir išspręsti 2008 m.
Ir pabaigoje, vėl pakalbėsime apie imigraciją. Manau, kad turime remti visuotinį požiūrį į imigraciją ir kaip gruodžio mėnesį buvo pasakyta Europos Vadovų Taryboje, artėjant Prancūzijos pirmininkavimo laikui, pagalvoti apie Prancūzijos vyriausybės siekį pateikti pasiūlymą dėl Europos susitarimo dėl imigracijos. Komisija bus visiškai pasirengusi dirbti šiuo klausimu.
Ir pabaigoje, dar kartą paminėsiu prieglobsčio politiką. 2008 m. bus lemiami, kadangi 2010 m. yra galutinis terminas sukurti Europos prieglobsčio sistemai. 2008 metais Komisija bus pateiktas veikmų planas.
Pateikiau pavyzdžius, rodančius, kad pono G. Deprezo pasiūlymas visiems kartu nuspręsti kas gali būti įvykdyta tuoj pat, yra sveikintinas. Yra daugybklausimų, kuriuos galime išspręsti Slovėnijos pirmininkavimo metu. Kitus klausimus mes galime svarstyti iki 2009m. birželio mėn.
Sophia in't Veld
. Pone Pirmininke, esu nustebusi ir apgailestauju, kad Taryba neatsaknį vieną klausimą dėl PNR programos. Ar ji sutiktų raštu atsakyti į visus čia pateiktus klausimus.
Antra, jau visus metus mes prašome suteikti informaciją apie aukšto lygio kontaktinę grupę ir vykstančias derybas tarp Komisijos ir amerikiečių dėl duomenų apsaugos. Vėl negavome jokio atsakymo. Derybos vykstau jau visus metusJie veda derybas jau visus metus ir aš manau, kad pats laikas pasakyti mums, dėl ko jos vyksta. Norėčiau sulaukti raštiško atsakymo.
Pirmininkas
. Dėkoju, ponia S.Veld. Manau, kad ir Komisija, ir Taryba pasižymėjo jūsų pastabas ir pateiks raštiškus atsakymus.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks mėnėsines sesijos kovo mėn. metu.
