Žuvininkystės ir akvakultūros gaminių importavimo į ES tvarka, atsižvelgiant į būsimą BŽP reformą (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - A. Cadeco pranešimas Žuvininkystės komiteto vardu dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos, atsižvelgiant į būsimą BŽP reformą.
Alain Cadec
Pone pirmininke, ponios ir ponai, viena tvirčiausių šio pranešimo idėjų yra būtinybnustatyti itin svarbų bendros prekybos politikos ir bendros žuvininkystės politikos ryšį.
Atsižvelgdami į tai galime tik pasidžiaugti, kad už jūros reikalus ir žuvininkystę atsakinga Komisijos narM. Damanaki, su kuria palaikome reguliarius ryšius, ir už prekybą atsakingas Komisijos narys K. De Gucht vėl kartu sėdi Komisijai skirtoje vietoje. Du Komisijos nariai vienam pranešimui, kokia garbė! Turiu pasakyti, kad šis dvigubas atstovavimas Komisijai yra stebinantis ir malonus, o be to, jis gana neįprastas.
Grįžkime prie paties pranešimo. Iš trečiųjų šalių importuojami žuvininkystės ir akvakultūros produktai sudaro daugiau nei 60 proc. ES vartojimo. Šis nerimą keliantis ES priklausomybės nuo importo lygis yra šio dvejopo reiškinio rezultatas: dėl per pastarąjį dešimtmetį Komisijos vykdytos prekybos politikos, pirma, mažėjo ES gamyba ir, antra, ES rinka buvo vis labiau atveriama importui.
Dėl šių pokyčių pasunkėja gyvenimas ES žvejams, kuriems, paradoksalu, sunku parduoti savo laimikį pakankamai naudingomis kainomis, nors daugelio rūšių paklausa viršija pasiūlą. Europos žvejai sutinka su jiems taikomais aplinkosauginiais, socialiniais ir sveikatos apribojimais, tačiau labai piktinasi, kad jie nėra vienodai taikomi produktams, dideliais kiekiais importuojamiems iš trečiųjų šalių.
Šiuo atveju paprasčiausiai kalbama apie tai, ar išliks ekonomiškai gyvybingas Europos žuvininkystės sektorius, darbo vietų teikėjas visoje pramonėje ir saugaus bei kokybiško maisto, padedančio išsaugoti mūsų pakrančių regionų kultūrinį tapatumą, teikėjas.
Ponios ir ponai, Europos žuvininkystės išlikimas nesvarstytinas. Iš esmės reikalaujame tam tikrų dalykų. Pirma, reikalaujame, kad Europos Sąjunga išsaugotų patikimą muitų tarifų apsaugą žuvininkystės ir akvakultūros produktams tam, kad dar kažką reikštų pirmenybė, teikiama tam tikroms trečiosioms šalims, ypač besivystančioms šalims, ir kad PPO mechanizmai tebebūtų veiksmingi užtikrinant, kad mūsų perdirbamoji pramongautų išteklius. Šiuos produktus turime pasaugoti nuo užslėptų su tarifais susijusių pavojų naudodami Šveicarijos siūlomą tarifų mažinimo formulę ir reikalaudami juos laikyti jautriais produktais.
Antra, tam tikroms trečiosioms šalims suteikiamos prekybos lengvatos turi priklausyti bent jau nuo to, kaip jos laikosi griežtų aplinkos, socialinių ir sveikatos standartų.
Trečia, prašome iš Komisijos nario, atsakingo už prekybą, perimti kompetenciją vesti prekybos derybas dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų ir ją suteikti už jūros reikalus ir žuvininkystę atsakingam Komisijos nariui. Tai reikš, kad bus labiau atsižvelgiama į specifines žuvininkystės ir akvakultūros produktų savybes. Manau, kad tai puiki proga persvarstyti šios esminės diskusijos sąlygas. Iš tiesų diskutuojame svarbios BŽŪP reformos išvakarėse.
Be to, pažymime, kad PPO Dohos derybų raundas pateko į aklavietę ir kad taip mums buvo suteikta galimybpersvarstyti tam tikras netinkamas nuolaidas, kurias Komisija buvo pasirengusi daryti Europos Sąjungos vardu. Be to, čia su mumis dalyvaujančio Komisijos nario K. De Guchto iniciatyva Europos Komisija ką tik įžengį viešųjų konsultacijų laikotarpį, siekdama parengti naujas gaires bendrai prekybos politikai pagal strategiją "Europa 2020". Nuo šiol Europos Parlamentas turi bendro sprendimo įgaliojimus tiek prekybos politikos, tiek žuvininkystės politikos klausimais, ir tikrai ketina siekti, kad jo nuomonbūtų išgirsta, bei užtikrinti, kad būtų gerbiamas jo požiūris šiais klausimais.
Mano nuomone, pirmas to įrodymas turėtų būti faktas, kad Komisija ir Taryba tikrai atsižvelgia į šiame pranešime pateikiamas rekomendacijas. Bet kuriuo atveju artimiausiais mėnesiais būsime nepaprastai budrūs, todėl pats ketinu toliau dirbti šiais klausimais.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti A. Cadecui ir EP komitetams, kad rėmšį pranešimą savo iniciatyva. Apgailestavote, kad žaliojoje knygoje dėl BŽP reformos nepakankamai skiriama dėmesio klausimams, kuriuos čia keliate. Šiandien mano tikslas jus įtikinti, kad Komisija yra įsipareigojusi atlikti darbą ir visapusiškai atsižvelgti į visas politikos priemones, kurios turėtų poveikį BŽP reformai. Kaip jau esu teigęs, šia reforma siekiama nukreipti priešinga linkme neigiamą spiralę, į kurią dabar esame įsukti. Turime žuvininkystės sektorių, kuris nėra nei ekologiškai tvarus, nei ekonomikos požiūriu tinkamai veikiantis. Mums reikia tvirtos žuvininkystės, kuria būtų ne tik užtikrintas tvarus išteklių naudojimas, bet ir sudarytos sąlygos su ja susijusiems mūsų žvejams, jų šeimoms ir bendruomenėms deramai pragyventi iš savo veiklos.
Mums reikia žuvininkystės, pagal kurią būtų pasirengta įgyvendinti rinkos uždavinius: ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygiu, taip pat šiuo metu ir ateityje. Girdėjau jūsų nuogąstavimus dėl nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos ir vienodų veiklos sąlygų nebuvimo socialinių sąlygų, aplinkos ir tvarumo reikalavimų bei sveikatos apsaugos teisės aktų požiūriu. Norėčiau jums pasakyti, kad tą patį nuogąstavimą pareiškvisos valstybės narės, kurios kalbėjo praėjusiame Žemės ūkio ir žuvininkystės tarybos posėdyje. Taigi, šiuo metu mums reikia atsakymo.
Nors vykdydami savo BŽP reformą keičiame Europos žuvininkystės taisykles, vienas didžiausių mums keliamų uždavinių bus padaryti viską, ką galime, kad užtikrintume vienodas sąlygas visiems į ES rinką pateikiamiems produktams. Šiuo klausimu, pvz., visi turėtume dirbti kartu, kad iki galo ir veiksmingai įgyvendintume savo teisės aktus, nukreiptus prieš neteisėtą, nereglamentuojamą ir nedeklaruojamą žvejybą.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad ir toliau būsime įsipareigoję skatinti savo partnerius gerbti visus tarptautinius gero jūrų ir žuvininkystės valdymo principus ir priemones, taip pat atsakingą jų elgseną aplinkos apsaugos ir socialinių sąlygų požiūriu.
Tvirtai remiu jūsų reikalavimą padaryti mūsų politiką nuoseklesnę. Mums reikia dirbti kartu visuotinės ir integruotos vizijos klausimu. Du trečdaliai Europoje suvartojamų žuvų, kaip jau minėjome, jau importuojami siekiant užtikrinti pastovų žaliavos tiekimą mūsų perdirbamajai pramonei ir sąžiningas kainas vartotojams. Kol kas trečdalį ES rinkos ir toliau aprūpina ES sektorius, kuris suteikia darbo vietas ir užtikrina šią daugelio Europos regionų socialinės struktūros dalį. Taigi, nors ir esame įpusėję didžiulę savo bendros žuvininkystės politikos reformą, ES prekybos politikoje reikėtų toliau atsižvelgti į sudėtingą ES žuvininkystės sektoriaus pobūdį ir jo ekonomines bei socialines aktualijas. Tikiuosi glaudžiai bendradarbiauti su savo kolega K. De Guchtu, kad, atsižvelgdami į vykstančios BŽP reformos tempą, užtikrintume būtinoms korekcijoms reikalingą laiką.
Remdamiesi PPO derybomis ypatingą dėmesį skiriame vykstančioms diskusijoms dėl subsidijų. Būtent mūsų nuomontokia, kad visada turėtume sugebėti pritarti ekologiškoms ir orientuotoms į naujoves mūsų valstybių narių iniciatyvoms. Dėl rinkos politikos persvarstymo turiu pasakyti, jog pritariu pranešimo projekto teiginiui, kad pagal naują BŽP rinkos politiką turėtų būti iš naujo peržiūrėtos dabartinio bendro rinkos organizavimo priemonės. Persvarstymu turėtų būti siekiama sustiprinti gamintojų organizacijas didinant jų gebėjimą kokybės ir kiekio požiūriu geriau susieti pasiūlą su paklausa. Juo taip pat remiama rinkos pasiūla ir stabilumas bei rinkodaros standartų ir vartotojams skirtos informacijos persvarstymas.
Tai verčia mums imtis ženklinimo. Vartotojai nori daugiau žinoti apie perkamas jūros gėrybes. Jie nori žinoti, kur žuvys buvo sugautos arba išaugintos; jie taip pat nori žinoti, ar gaminant produktus atsižvelgiama į aplinką ir ar žuvys buvo sužvejotos tausiai. Komisija yra pasirengusi dirbti teisėkūros iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama vartotojams suteikti reikalingą informaciją, klausimais.
Galiausiai trumpai apie akvakultūrą. Kaip jau aptarėme EP pranešime, Komisija yra visiškai įsipareigojusi siekti akvakultūros darnios plėtros strategijos tikslų. Taip pat pritariame nuomonei, kad ES plėtojant akvakultūrą galima sumažinti priklausomybę nuo importo ir geriau reaguoti į nuolat didėjančią vartotojų paklausą.
Prieš baigdama norėčiau pabrėžti, kad šios dienos diskusija ne tik bus įneštas svarbus įnašas į BŽP reformos parengimą, bet ir pasiųstas svarbus politinis signalas - teigiamas signalas - Europos žuvininkystės sektoriaus darbuotojams ir darbuotojoms, pasirengusiems griežtesnei drausmei, tačiau taip pat laukiantiems suteikiančios vilties dėl savo ateities žinios.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, Komisija pritaria Europos Parlamento sprendimui parengti pranešimą savo iniciatyva dėl žuvų ir žuvininkystės produktų importo sąlygų. Europos Parlamento pradėta diskusija suteikiamas tinkamas pagrindas pradėti galvoti, kaip vesti prekybos derybas atsižvelgiant į pertvarkomą bendrą žuvininkystės politiką.
Norėčiau paprašyti, kad Europos Parlamento nariai atsižvelgtų į šias pastabas EP pranešimo projekte keliamais klausimais.
Komisija žino apie ypatingą žuvininkystės sektoriaus pobūdį ir jo svarbą, ypač pakrančių bendruomenėms. Į šį opų klausimą atsižvelgiama įgyvendinant bendrą prekybos politiką.
Norėčiau pabrėžti, kad ES prekybos politikoje turi būti suderinti skirtingi įvairių žuvininkystės sektoriaus, kuriam ši politika turi poveikį, dalių, taip pat gamintojų, perdirbėjų ir vartotojų, interesai. Komisijos tikslas vykdant savo prekybos žuvininkystės ir akvakultūros produktais politiką yra pasiekti, be kita ko, atitinkamos pasiūlos politikos, ES gamintojų padėties ir interesų bei vartotojų paklausos subalansuotą rezultatą ir kartu atsižvelgti į galimus plėtros politikos tikslus.
Visi pripažįstame, kad ES labai priklauso nuo importuojamų žuvininkystės ir akvakultūros produktų, kuriais siekia patenkinti savo rinkos paklausą, atsirandančią ne tik dėl vartotojų, bet ir dėl perdirbamosios pramonės. Žinant esamas tendencijas ir galimą priklausomybės padidėjimą, dabartinbendros žuvininkystės politikos reforma yra gera proga ES pagerinti šio sektoriaus ekonominės veiklos rezultatus ir jo gebėjimą konkuruoti pasaulyje.
Neturėtume nepaisyti tikimybės, kad, žinant dabartines pasaulines tarptautinės prekybos tendencijas, ateityje toliau vyks platesnglobalizacija tiek daugiašaliu, tiek dvišaliu (regioniniu) lygiu. Vykstant deryboms dėl laisvosios prekybos susitarimų, Komisija per derybas dėl patekimo į rinką atsižvelgė, atsižvelgia ir turėtų atsižvelgti į ES žuvininkystės sektoriaus sudėtingumą ir užtikrinti įvairių interesų, kuriems turi poveikį prekybos politika, pusiausvyrą, kaip ką tik minėjau. Įvertinusi šias pasaulines tarptautinės prekybos tendencijas, Komisija, atsižvelgdama į vykstančios bendros žuvininkystės reformos tempą, sieks užtikrinti būtinoms korekcijoms reikalingą laiką.
Norėčiau trumpai pakalbėti apie vieną svarbiausių įtrauktų į pranešimą pasiūlymų, t y. galimybę žuvies produktus atskirti nuo susitarimo dėl patekimo į ne žemės ūkio produktų rinką pagal Dohos plėtros darbotvarkę. Šiuo klausimu būsiu labai atviras jums. Šiame diskusijų etape ne tik labai sunku žuvies produktus atskirti nuo susitarimo dėl patekimo į ne žemės ūkio produktų rinką, bet ir dėl kitų, pvz., specialios derybų grupės, požiūrių ES galėtų patirti didžiulį spaudimą toliau liberalizuoti savo rinką.
Komisija tinkamai atsižvelgia į pranešimo projekte pateikiamą raginimą iš Komisijos nario, atsakingo už prekybą, perimti kompetenciją vesti derybas dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų ir ją suteikti už žuvininkystę atsakingam Komisijos nariui. Pagal kolegialumo principą, kuriuo reglamentuojamas Komisijos darbas, visi Komisijos nariai bendrai atsako už sprendimus ir veiksmus. Tai taip pat reiškia, kad Komisijos narys, atsakingas už prekybą, ir Prekybos GD, atsakingas už derybas dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktus, veikia ne vieni, o derasi glaudžiai bendradarbiaudami su Komisijos nariu, atsakingu už jūrų reikalus ir žuvininkystę, bei Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD, jiems kartu tiesiogiai dalyvaujant visuose derybų etapuose.
Komisija nori EP nuraminti, kad vykstant deryboms atsižvelgiama į specifinius žuvininkystės sektoriaus poreikius. Iš tiesų prekybos derybose Komisija gina ES sektoriaus interesus ir pagal galimybes, net tada, kai susiduria su dideliu mūsų prekybos partnerių spaudimu, atsižvelgia į jo pažeidžiamumą.
Prekybos derybose gindama ES žuvininkystės interesus Komisija taip pat siekia pašalinti bet kokias mūsų prekybos partnerių išsaugotas prekybos kliūtis, kurios galėtų kelti grėsmę galimam ES pramonės eksportui, kad užtikrintų vienodas dvišalės ir daugiašalės prekybos žuvies produktais sąlygas.
Galiausiai pranešime išreiškiamas suinteresuotųjų subjektų susirūpinimas dėl vienodų sąlygų ES produktams ir trečiųjų šalių importui užtikrinimo. ES yra tvirtai įsipareigojusi vykstant deryboms su trečiosiomis šalimis kartu su rinkos atvėrimu propaguoti tiek darbo, tiek aplinkos apsaugos standartus - pvz., darnios plėtros skyriuje, įtrauktame į mūsų prekybos susitarimus, arba daugybėje tarptautinių forumų, kuriuose sprendžiami šie klausimai, pvz., JT, Maisto ir žemės ūkio organizacijoje ir regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurių aktyvi dalyvyra ES.
Norėčiau baigdama pareikšti, kad ketinu ir esu pasirengusi su gerbiamaisiais Europos Parlamento nariais toliau svarstyti Komisijos vaidmenį prekybos derybose, kalbant apie žuvininkystės ir akvakultūros produktus.
Yannick Jadot
Pone pirmininke, Komisijos nariai, manau, kad turime atkreipti dėmesį į šio Parlamento Žuvininkystės komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonių šiuo klausimu ir šiuo klausimu pateiktų pasiūlymų supanašėjimą.
Buvo pasakyta, kad žuvininkystyra nepaprastai svarbi Europos teritorijų planavimui, užimtumui ir kultūriniam tapatumui. Tai taip pat yra sektorius, kuris turi nepaprastai stiprų poveikį žuvininkystės ištekliams, o didžioji jo išteklių dalis šiandien yra gerokai pereikvota. Labai dažnai žmonės turėtų mumis patikėti, kad galutinis Europos bendros žuvininkystės politikos tikslas yra pritaikyti žuvininkystės sektorių prie globalizuotos prekybos žuvininkystės produktais, kurios itin skaudžias pasekmes šiandien galime pastebėti socialiniu ir ekonominiu arba, žinoma, aplinkosaugos požiūriu.
Todėl aktyviai giname daug didesnę socialinių ir aplinkosaugos kriterijų integraciją į prekybos susitarimus dėl žuvininkystės produktų. Pritariame žuvininkystės produktų išbraukimo iš patekimo į ne žemės ūkio produktų rinką (NAMA) taisyklių idėjai, nes žuvis yra ne kojinarba skalbyklė, o aprūpinimui maistu užtikrinti ir biologinei įvairovei būtinas dalykas. Tačiau turime būti atviri. Kadangi šį klausimą keliame tarptautinėse derybose, mūsų Europos politika turi būti pavyzdinir turime siekti turėti daugiau ir geriau apmokamų žvejų, kurie nepereikvoja žuvų išteklių mūsų teritoriniuose vandenyse arba tuose vandenyse, kuriuose perkame žvejybos teises.
Antonello Antinoro
Pone pirmininke, Komisijos nariai, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti A. Cadecui už jo darbą - puikų darbą, - kurį jis atliko tokiu svarbiu klausimu kaip Žuvininkystės ir akvakultūros gaminių importavimo į ES tvarka.
Parengiau savo kalbą apie būtinybę, pvz., sutelkti dėmesį į užtikrinimą, kad importuojami produktai atitiktų tas pačias sveikatos taisykles ir tuos pačius reikalavimus, tačiau pagalvojau, kad kiti kalbėjo apie tai, todėl mums vėl kartoti tai būtų visiškai beprasmiška ir būtų laiko švaistymas. Tačiau privalau paminėti esminį aspektą, kurį, man atrodo, galima pastebėti Komisijos nario K. De Guchto kalboje ir apie kurį prieš mane kalbėjo Parlamento narys, t. y. kad šiandien yra tam tikrų nedidelių prieštaravimų tarp dviejų Komisijos narių kompetencijų arba tarp kompetencijų, kurias šie du Komisijos nariai turėtų turėti.
Nkiek neveidmainiaudamas manau, kad svarbu tai pabrėžti, nes, kaip buvo sakyta, žuvininkystės sektorius turi atlikti pagrindinį vaidmenį, jeigu norime užtikrinti, kad mūsų žvejai daugiau nemažintų savo žvejybos pajėgumų, nes privertėme juos tai daryti dėl mūsų jūrų. Jeigu norime užtikrinti, kad žmonės mūsų žvejų nebelaikytų, taip sakant, Europos pelenėmis, šiam klausimui turėsime skirti daugiau dėmesio.
Ir Komisijos narM. Damanaki, ir Komisijos narys K. De Gucht pareiškketinantys visiškai atsidėti visam šiam reikalui, tačiau manau, kad svarbu turėti tik vieną požiūrio kryptį. Taip pat manau, kad Komisijos nario, atsakingo už žuvininkystę, aspektas kartu su viskuo, kas dėl to paskui vyksta Parlamente, yra itin svarbus užtikrinant, kad problema būtų išspęsta ir kad šis pranešimas taptų svarbia ateities perspektyva.
Luis Manuel Capoulas Santos
S&D frakcijos vardu. - (PT) Pone pirmininke, Komisijos nariai, ponios ir ponai, kaip visi žinome, žuvininkystės ir akvakultūros produktai sudaro svarbią Europos maisto dalį, o tai reiškia, kad, kaip teisingai tvirtino Komisijos narM. Damanaki, savo poreikiams patenkinti turime importuoti daugiau nei 60 proc. šių produktų. Šis paprastas faktas pakankamai paaiškina, koks svarbus pranešimas, parengtas A. Cadeco, kaip šešėlinio pranešėjo, su kuriuo man buvo malonu dirbti ieškant kuo platesnio sutarimo sektoriaus, jo suteikiamų darbo vietų ir visų pirma Europos vartotojų apsaugos klausimu.
Dėl šios priežasties Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija remia pagrindines pranešimo prielaidas ir išvadas, ypač susijusias su nuogąstavimais ir rekomendacijomis dėl būtinybės užtikrinti importuojamų žuvininkystės ir akvakultūros produktų sveikumą ir saugumą bei aplinkosaugos kriterijus, kuriuos reikia padaryti reikalavimu dėl tų pačių produktų gaudymo, gaminimo ir perdirbimo.
Pranešime teisingai sprendžiami kiti klausimai, kurie taip pat verti paramos, tačiau dėl laiko stokos čia negaliu jų paaiškinti. Dėl šių priežasčių mano frakcija neabejotinai balsuos už šį pranešimą. Be to, norėčiau pasveikinti A. Cadecą puikiai atlikus darbą.
Pat the Cope Gallagher
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pradžioje norėčiau pasveikinti A. Cadecą parengus šį pranešimą. Pastarųjų metų žuvų kainų sumažėjimą tiesiogiai ir daug lėmtiek laukinių, tiek užaugintų žuvų importo konkurencija. Šių produktų gamintojams tokiose srityse, kaip apsauga ir higienos standartai, netaikoma reikli ES ekonominės veiklos vykdytojų tvarka. Jie patenka į Europos rinką tokia kaina, kuri Europos gamintojams neekonomiška.
Šis klausimas turi būti spendžiamas vykstant bendros žuvininkystės politikos reformai, taip pat žinau, kad šį klausimą spręs Komisijos narM. Damanaki. Kaip pabrėžabu Komisijos nariai, yra didžiulpriklausomybnuo importuojamų prekių, tačiau pasižiūrėjus į savo paties šalį, importuojančią 181 mln. EUR kainuojančias 46 000 tonas per metus, man atrodo, kad vartotojams trūksta supratimo apie importuojamas ir laukines žuvis.
Jeigu ketiname spręsti šią problemą, turime pasvarstyti apie importo pakeitimą siekiant, tarkime, per 10 metų laikotarpį jį sumažinti nuo 66 proc. iki 50 proc., tačiau kad tai padarytume, privalome užtikrinti, kad būtų sumažintas šiuo metu sektorių slopinantis biurokratizmas ir kad visi generaliniai direktoratai ir tikrai visi vyriausybiniai departamentai bei įvairios valstybės narės dirbtų kartu šio sektoriaus naudai.
Isabella Lövin
Verts/ALE frakcijos vardu. - (SV) Pone pirmininke, ponios ir ponai, pritariu A. Cadeco pranešimui dėl žuvų įvežimo į ES. Pačios Europos sužvejojamų žuvų kiekis mažėjo nerimą keliančiu greičiu - vien nuo 1997 m. 26 proc. Šiandien importuojame daugiau nei 60 proc. visų Europoje suvartojamų žuvų. Taip neturėtų būti. Jeigu susitvarkėme su savo žuvų ištekliais bent jau pagal didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį (MSY), Europos sugaunamų žuvų kiekį galėtume padvigubinti, palyginti su tuo, koks yra šiandien, o kartu turėtume didelius ir perspektyvius išteklius.
Nepamiršdami šio tikslo dabar turime užtikrinti, kad neperkeltume savo žvejybos išteklių pereikvojimo problemų į kitas šalis. A. Cadeco pranešime minimos kelios svarbios priemonės, kurias ES gali naudoti. Pirmoji yra reglamentas dėl kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba. Visoms į ES rinką pateikiamoms žuvims privalo būti patvirtinti dokumentai, kuriuose būtų nurodoma, kur, kada ir kas sugavo šias žuvis. Tai pirmas žingsnis, tačiau jo tikrai nepakanka. Kitose didžiulėse pasaulio dalyse neteisėta žvejyba yra problema, dėl kurios ką nors padaryti neturtingos šalys neturi išteklių. Šalyse, kuriose korupcija yra įprastas dalykas, žuvų eksportuotojui nesunku gauti tinkamus dokumentus. Todėl ES, kaip didžiausia pasaulio žuvų importuotoja, privalo prisiimti atsakomybę už materialios ir techninės finansinės pagalbos suteikimą ir suteikti išteklius, kurių reikia norint padėti besivystančioms šalims laikytis reikalavimų ir užtikrinti kontrolę.
Antra priemonjau veikia Jungtinėse Tautose. Turime tinkamus tarptautinius susitarimus, tačiau mums taip pat reikia juos įgyvendinti. 2006 m. Jungtinėse Tautose ES siekišspręsti įgyvendinimo susitarimo dėl, be kita ko, Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žuvininkystės kodekso klausimą. Turime to siekti ir toliau.
Marek Józef Gróbarczyk
Pone pirmininke, norėčiau nuoširdžiai padėkoti A. Cadecui už drąsų pranešimą, kuris yra nepaprastai svarbus šiuo metu formuojamai bendrai žuvininkystės politikai. Net tada, kai buvo rengiamas pranešimas, buvo galima stebėti daugelį bendros žuvininkystės politikos sričių, tačiau ši nuomonė, mūsų manymu, gerokai skiriasi nuo Komisijos nuomonės, ir tai, deja, taip pat lemia galutinę pranešimo formą. Žvejų nuomone, šis itin svarbus pranešimas turėtų turėti didžiulį poveikį būsimos bendros žuvininkystės politikos struktūrai rinkos organizavimo požiūriu.
Ponia M. Damanaki, daugelyje posėdžių kartojote, kad, užuot svarstydami atskiras perkeliamas kvotas kritikavę, turėtume pateikti pasiūlymus dėl sprendimų pagal būsimą politiką. Esu įsitikinęs, kad šiame pranešime pateiktų idėjų panaudojimas yra mums Komisijos primetamos koncepcijos alternatyva.
Diane Dodds
Pone pirmininke, Komisijos nariai, visų pirma noriu padėkoti pranešėjui už pranešimą. 2008 m. liepos 24 d., reaguodama į ekonomikos krizę, su kuria susidūrEuropos žvejybos laivynas, ES žuvininkystės taryba patvirtino laikinas ir konkrečias priemones, kuriomis buvo siekiama remti ir pertvarkyti laivyną. Būtent tada, kai daugelis žvejų bandpatys pasinaudoti šiomis priemonėmis, jie smarkiai nukentėjo nuo pasaulinio nuosmukio pasekmių. Staiga sumažėjo mano Šiaurės Airijos žvejų parduodamų kitoms Europos dalims norveginių omarų arba langustinų kaina. Tai atsitiko tuo pat metu, kai buvo galima vis lengviau gauti importuojamų vėžiagyvių ir žuvų.
Europai reikia žuvų. Mums reikalingas žuvų importas, tačiau reikalaučiau, kad jis nebūtų vykdomas bet kokia kaina. Kita vertus, mano kolegos nori sutrukdyti mūsų žvejams gauti kokias nors subsidijas. Tačiau atsiranda prieštaravimas, kad tada, kai siekiame panaikinti šias subsidijas, Europos politika leidžia nereglamentuojamų žuvininkystės ir akvakultūros produktų importą, kuris kenkia mūsų siekiamai darniai ir ekonomiškai perspektyviai žvejybos pramonei.
Europa negali turėti abiejų. Šiuo atveju trūksta nuoseklumo, todėl būtent siekdamas tai pakeisti pritariu A. Cadeco pranešimui.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Pone pirmininke, šis pranešimas atsirado kaip atsakas į ES žvejybos sektoriaus nusivylimą ir nepakankamą jo gynimą.
Komisijos nary, šis sektorius neprašo protekcionizmo, jis, žinodamas apie atsakingų už Prekybos generalinį direktoratą asmenų abejingumą, šiame etape tik prašo, kad nebūtų dar labiau smukdomas.
Šiuo klausimu labai palaikome A. Cadeco pranešime pateiktą reikalavimą, kad derybos dėl žvejybos skyrių būtų perimtos iš Prekybos generalinio direktorato kompetencijos ir perduotos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato kompetencijai, kaip daroma žemės ūkio atžvilgiu, kai taip pat užsiimame ypač jautriais produktais, kurių klasikinis pavyzdys yra tunai.
Tunų klausimu turime skandalingą pavyzdį, kai buvo atsisakyta kilmės taisyklių neatsižvelgus į sąlygas, numatytas susitarimuose su Papua Naująja Gvinėja ir Fidžiu, nors tai naudinga tik šiems pagrindiniams mūsų konkurentams: Tailandui ir Filipinams.
Komisijos nary, ar žinote, kad ne tik ES sektorius smaugiamas, bet ir dėl jūsų politikos Papua Naujojoje Gvinėjoje prasideda labai prastos kokybės darbo vietų kūrimo ir nulinės tvarios plėtros etapas? Ar žinote apie šiame regione veikiančių nevyriausybinių organizacijų pranešimus apie vaikų darbą, antisanitarines sąlygas ir higienos nesilaikymą gamyklose, pražūtingą poveikį aplinkai Madango pakrantėje ir neteisėtą žvejybą? Ar ne jūsų pareiga užkirsti tam kelią?
Pat the Cope Gallagher
Pone pirmininke, šiandien šio Parlamento narių elgesys negarbingas. To negalėtų būti jokiame kitame pasaulio parlamente. Jeigu nėra jokios pagarbos Žuvininkystės komiteto pirmininkui ir apskritai žuvininkystei, jums siūlau atidėti posėdį iki tokio momento, kai žmonės ims gerbti šį Parlamentą, ir liautis rengti šiuos posėdžius.
(Plojimai)
Pirmininkas
Pone P. the Cope Gallagheri, mums reikia dirbti toliau. Norėčiau paprašyti visų kolegų malonėti laikytis tylos, kad galėtume dirbti 10 minučių ir baigti šį svarbų pranešimą bei svarbų darbą.
Ulrike Rodust
(DE) Pone pirmininke, ponia M. Damanaki, Europos žuvininkystės politikos laukia didžiuliai uždaviniai. Mūsų žvejai turi susitvarkyti su mažėjančiais ištekliais ir kartu kovoti su ne visada sąžininga konkurencija pasaulio rinkoje. Mums būtinai reikia pradėti radikalias reformas, kad nutrauktume žvejybos išteklių pereikvojimą Europos vandenyse ir užtikrintume Europos žuvininkystės išlikimą.
Sutinku su Komisijos nare M. Damanaki, kad neturėtume pernelyg daug reikalauti iš savo žvejų, viena vertus, reikalaudami, kad jie darytų radikalias reformas, o kita vertus, liberalizuodami prekybą. Darydami abu šiuos dalykus vienu metu, savo žvejams užkrausime pernelyg didelę naštą. Geriausias būdas padidinti konkurenciją - leisti atsikurti žuvų ištekliams. Kitas būdas suteikti galimybę Europos žuvininkystei išlikti būtų geresnės rinkodaros taikymas. Tam tikrais atvejais Europos vartotojai yra pasirengę už Europos žuvis mokėti daugiau, jeigu yra geriau informuoti apie jų kilmę.
Britta Reimers
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nariai, norėčiau pasveikinti A. Cadecą parengus vykusį ir subalansuotą pranešimą. Taip pat norėčiau jam padėkoti už puikų bendradarbiavimą.
Laukia didžiuliai uždaviniai, susiję su žuvininkystės ir akvakultūros gaminių importo į ES reglamentavimu. 12 mln. tonų kiekio ir 55 mlrd. EUR vertės ES žuvininkystės rinka yra didžiausia pasaulyje. Ši rinka sparčiai didėja ir tampa vis labiau priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių. Todėl mums svarbu kontroliuoti sąlygas, kuriomis gaminami ir importuojami trečiųjų šalių produktai.
Dabar plenariniame posėdyje pateikėme du pakeitimus. Jie susiję su būtinybe mums pripažinti ypatingą ekonominę padėtį Europos pakraščio regionuose. Tačiau atsakingu už sunkumus nelaikome tik rinkos liberalizavimo. Didžiulio žuvų produktų kiekio pateikimas į ES rinką, kuris buvo apibūdintas kaip nesąžiningas, taip pat neturi tiesioginio poveikio...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Pone pirmininke, neturiu daug laiko, todėl norėčiau pabrėžti tik vieną iš A. Cadeco pranešimo temų. Žuvys turėtų būti vertinamos ne lygiai taip pat, kaip kiti pramonės produktai, bet joms turėtų būti taikomos PPO prekybos taisyklės, taikomos jautriems produktams. ES prekybos politikoje mažai dėmesio skiriama šio pažeidžiamo sektoriaus specifiškumui ir ES gamintojų interesams. Todėl gera mintis įvertinti, ar pageidaujama, kad žuvininkystės produktams daugiau nebūtų taikomos su pramone susijusios galimybės patekti į ne žemės ūkio produktų rinką taisyklės siekiant palengvinti prekybos žuvininkystės produktais suderinimą su reikalavimais, kurie taikomi maistui ir jautriems produktams.
Catherine Trautmann
(FR) Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti savo kolegą Parlamento narį A. Cadecą puikiai atlikus darbą.
Šiandien balsavimui pateiktas tekstas rodo tam tikrą mūsų institucijos požiūrio į laisvosios prekybos idėją pasikeitimą. Nebūdami protekcionistai, čia ginamą kryptį galime apibūdinti kaip mažiau naivią.
Visi sutinkame, kad Europos gamyba nepakankama, tačiau, užuot iš karto ėmęsi importo, pirmiausia turime pabandyti labiau pasistengti išsaugoti ir atkurti išteklius, taip pat ir pasinaudodami akvakultūra, kad Europos Sąjungoje užtikrintume sektoriaus ir jo darbo vietų, taip pat Europos žuvininkystės, kuri būtų mažiau priklausoma nuo trečiųjų šalių, tvarumą.
Kalbant apie importą, privalome užtikrinti, kad Europos žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinka nenukentėtų nuo nesąžiningos konkurencijos dėl mažiau griežtų sveikatos ir socialinių sąlygų ir absurdiškai mažų tarifų. Todėl esu už Europos etiketę pagal mūsų aplinkos apsaugos ir socialinius standartus.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Pone pirmininke, šiuo metu Europa yra didžiausia europiečių žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinka, importuojanti apytikriai 60 proc. suvartojamų žuvų. Bendrijos žuvies produktų gamyba nėra ir artimiausiu metu negali būti pakankama, kad būtų galima patenkinti šių rūšių produktų paklausą, todėl juos importuoti tapo būtinybe.
Šiame kontekste svarbu užtikrinti du pagrindinius aspektus: pirma, sudaryti reikalingas sąlygas, užtikrinančias, kad ES vartotojai turėtų galimybę gauti geros kokybės importuojamų žuvininkystės ir akvakultūros produktų; antra, sukurti sąžiningos konkurencijos sistemą tiek importuojamiems produktams, tiek sugautiems ir Europos žuvininkystės bei akvakultūros sektorių perdirbtiems produktams.
Todėl būtina, kad Europos Sąjungos importuojami žuvininkystės ir akvakultūros produktai atitiktų tokius pačius aplinkos, socialinius, sveikatos ir kokybės standartus, kokie taikomi ES produktams. Taip pat būtina bendros žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos pertvarka, ypač persvarstyti mechanizmus, naudojamus kovoti su tokiu reiškiniu, kaip laipsniškas muito mokesčių panaikinimas ir didėjantis importo konkurencingumas.
Šis Parlamento pranešimas, kurį rengiant puikiai vadovavo A. Cadec, pateiktas pačiu laiku, taip pat jame atsižvelgiama į daug svarbių pasiūlymų dėl žuvininkystės sektoriaus ir su juo susijusių sektorių, įskaitant pardavimo, tvarios plėtros.
Josefa Andrés Barea
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nare M. Damanaki, Komisijos nary K. De Guchtai, dėkoju jums, kad čia dalyvavote šioje diskusijoje dėl labai svarbaus pranešimo dėl importo tvarkos.
Žuvininkystyra svarbus klausimas, kuriuo reikia pabrėžti šiuos du esminius klausimus: tai, kad nesame apsirūpinę, ir tai, kad jau seniai vyksta nesąžininga konkurencija, todėl būtina apsaugoti Europos žuvininkystę ir užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai.
Štai ką norėčiau pasakyti Komisijos nariui, atsakingam už prekybą: negalite žuvininkystės toliau laikyti "nejautriu produktu"; ji neturėtų toliau būti reglamentuojama pagal patekimo į ne žemės ūkio produktų rinką taisykles; reikia, kad ji būtų "jautrus produktas" ir kad būtų reglamentuojama pagal Pasaulio prekybos organizacijos ir Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos taisykles.
Todėl, jeigu žuvų nelaikysime "jautriu produktu", negalėsime būti tvarūs, užtikrinti rūšių priežiūros ir įsitraukti į tikrą rinkos veiklą.
Robert Atkins
Pone pirmininke, vėl prašau žodžio, kad per jus Pirmininkų sueigai pareikščiau, kad kas nors turi priversti juos veikti kartu. Iš pradžių mums sakė, kad balsavimai bus 12.00 val. Kas penkios minutės šis laikas keitėsi penkiomis minutėmis. Žmonės turi suspėti į lėktuvus; tai nepatogu; taip šaipomasi iš Parlamento. Kas nors imkitės kontrolės!
(Plojimai)
Pirmininkas
Nurodėme, kad balsavimai bus atidėti iki 12.15 arba 12.20 val., todėl leiskite mums tęsti mūsų Komisijos narių atsakymus. Esu tikras, kad galėsime balsuoti 12.20 val.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, negaliu imtis kontrolės, tačiau galiu kalbėti labai trumpai.
Norėčiau pasakyti, kad mums rūpi visi Parlamento narių minėti nuogąstavimai. Kaip jau minėjo K. De Gucht ir minėjau aš, bandome rasti pusiausvyrą. Mums reikia perspektyvaus žuvininkystės sektoriaus, taip pat turime tam tikrus įsipareigojimus PPO ir kitoms tarptautinėms institucijoms. Norėčiau visus nuraminti, jog darome viską, ką galime, siekdami prisidėti taip, kad mūsų BŽŪP reforma būtų vykdoma dėl kuo geresnės mūsų žvejų ateities.
Alain Cadec
Pone pirmininke, mūsų kolegų Parlamento narių elgesį laikau visiškai nepagarbiu ir tokiam kaip mūsų Parlamentui nepriimtinu. Tai, ką čia darote, yra skandalinga. Jūs verčiate mane gėdytis. Jums visiems rūpi tik balsavimas ir vykimas namo. Nagrinėjame svarbų pranešimą, todėl bent turėkite padorumo išklausyti žmones arba išeikite iš Parlamento.
Bet kuriuo atveju, ponios ir ponai, nors šiek tiek pratrūkau, neabejoju, kad po keleto minučių daugiausia balsuosite už šį pranešimą, todėl turėdamas galimybę privalau padėkoti mūsų kolegoms Žuvininkystės komitete, ypač pirmininkei F. Estévez, kuri sutiko imtis šio klausimo ir pavedman parengti šį pranešimą.
Taip pat norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams L. M. Capoulas Santosui, B. Reimers, M. J. Gróbarczykui ir I. Lövin už visose diskusijose pareikštas nuomones ir pakeitimus.
Tai taip noriu padėkoti visiems tiems, kurie prisidėjo prie šio pranešimo, ir sektoriaus atstovams, kurie suteikgalimybę man atlikti savo tiriamąjį darbą, ypač pareigūnams iš Prekybos generalinio direktorato (DG Trade) ir Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato (DG Mare). Kalbu apie Z. Somoguy'są ir M. G. Ferrer iš Prekybos generalinio direktorato bei P. Amilhatą, C. Rambeau ir J. Ranco iš Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato, ir norėčiau padėkoti jums, ponia M. Damanaki, už dalyvavimą čia, taip pat jums, pone K. De Guchtai, nors nesu visiškai patenkintas jūsų atsakymais, - kurie iš tikrųjų nėra atsakymai, nes buvo pasakyti prieš mano kalbą.
Bet kuriuo atveju norėčiau taip pat padėkoti M. Belardinelliui iš savo frakcijos, O. Gimenezui, savo padėjėjams E. Herrbach ir V. Guerre'ui ir specialiai paminėti P. Musquarą, kuris man labai padėjo rengiant šį pranešimą ir jo koncepciją.
Baigsiu savo kalbą iš anksto padėkodamas jums už jūsų balsavimą.
Pirmininkas
Kad būtų aišku, reikia pasakyti, jog K. De Gucht neatsakdėl triukšmo šioje salėje, todėl norėčiau atsiprašyti abiejų mūsų Komisijos narių už triukšmą.
Diskusija baigta.
Netrukus vyks balsavimas.
