Európska stratégia voči Rómom (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o vyhláseniach Rady a Komisie o európskej stratégii voči Rómom.
Jean-Pierre Jouyet
úradujúci predseda Rady. - (FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, Rada si plne uvedomuje absolútnu dôležitosť prijatia príslušných opatrení s cieľom zlepšiť situáciu Rómov a podporiť ich základné práva, ako to Parlament žiadal vo svojom uznesení z 31. januára.
Ako viete, počas francúzskeho predsedníctva nastal pokrok v oblastiach nediskriminácie a začlenenia. V tejto súvislosti bolo možné zohľadniť situáciu Rómov aj v rámci balíka o sociálnom programe, ktorý prezentoval pán komisár Špidla 2. júla.
Cieľom balíka, ktorý prezentovala Komisia, je poskytnúť čerstvý impulz politikám na boj proti chudobe, vylúčeniu a diskriminácii, ktoré postihujú najzraniteľnejšie skupiny. Z tohto hľadiska sú návrhy predložené Komisiou a založené na existujúcich nástrojoch, ktoré pomáhajú zabezpečiť väčšie začlenenie rómskeho obyvateľstva, skutočne veľmi dobrým prínosom.
Rada je sklamaná, že členské štáty sa nedokázali jednotne dohodnúť na balíku týkajúcom sa boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu z finančných dôvodov. Chcel som to povedať aj pri príležitosti tejto rozpravy.
Prvý európsky samit o Rómoch sa uskutočnil 16. decembra. Podporoval ho pán predseda Komisie a francúzske predsedníctvo Európskej únie. Prijaté vyhlásenie poukazuje na zodpovednosť členských štátov s cieľom zabezpečiť zmysluplné začlenenie Rómov zdôrazňovaním posilňovania individuálnych práv ľudí a dôležitosti účasti rómskych organizácií.
Druhý samit o rovnosti sa konal 29. a 30. októbra 2008. Počas tohto samitu sme zdôraznili problémy, s ktorými sa rómske obyvateľstvo stretáva až príliš často. Ide o prístup k vzdelaniu, zamestnaniu alebo odbornej príprave a tiež prístup k iným tovarom a službám. Umožnilo nám to zistiť, ako konať ešte efektívnejšie v boji proti diskriminácii, ktorou toto obyvateľstvo trpí.
Tešíme sa začleneniu situácie Rómov v rámci Európskej únie a zabezpečíme, aby to bola jedna z priorít Agentúry Európskej únie pre základné práva.
Francúzske predsedníctvo urobilo nedávno niekoľko návrhov záverov vo vzťahu k špecifickej situácii Rómov. Tieto závery budú predložené Rade ministrov zahraničných vecí a Rade pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy nasledujúci pondelok a utorok. Podám o nich vášmu Výboru pre zahraničné veci v utorok správu.
Návrhy záverov vyzývajú Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili situáciu Rómov pri návrhu a uplatňovaní politík v oblasti ochrany základných práv, politík boja proti chudobe a diskriminácii, politík rodovej rovnosti a politík v oblasti prístupu k vzdelaniu, bývaniu, zdravotnej starostlivosti, zamestnaniu, právu a kultúre. V týchto návrhoch záverov vyzývame Komisiu a členské štáty, aby identifikovali konkrétne opatrenia na roky 2009 a 2010.
V tejto súvislosti bolo prijaté opatrenie na lepšie využitie štrukturálnych fondov. Rada preto vyzýva Komisiu, aby jej v roku 2010 prezentovala správu o dosiahnutom pokroku, aby pokračovala v diskusiách a aby organizovala potrebné rokovania s rómskymi organizáciami.
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, toto som chcel povedať Parlamentu.
Vladimír Špidla
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, prvý európsky samit o Rómoch, ktorý sa konal v Bruseli 16. septembra, mal zásadný význam pre partnerstvo medzi všetkými kľúčovými aktérmi v tejto oblasti. Zúčastnilo sa ho vyše 500 vysokých predstaviteľov orgánov EÚ, členských štátov a občianskej spoločnosti a bol odrazom nášho obnoveného odhodlania zvýšiť snahu o riešenie sociálneho vylúčenia Rómov.
Jasne ukázal, že celkovým cieľom musí byť plné zapojenie Rómov do hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho života v Európe a rovné príležitosti pre každého v EÚ vrátane Rómov. Občianska spoločnosť musí byť do tohto partnerstva plne zapojená. Z toho vyplýva, že sa Rómovia musia podieľať na návrhoch a vykonávaní a monitorovaní politík, ktoré sa ich týkajú. Komisia preto víta príspevky občianskej spoločnosti k samitu o Rómoch, napríklad vyhlásenie Koalície pre rómsku politiku EÚ. Tento rok bol v oblasti začleňovania Rómov dosiahnutý nebývalý posun v spoločnom úsilí EÚ a členských štátov a v spolupráci založenej na vzájomnej dôvere a dobrej vôli.
Z pohľadu Komisie sú najvýznamnejšími závermi samitu tieto: záväzok presadzovať individuálne práva rómskych mužov, žien a detí; uznanie toho, že podpora začleňovania Rómov je spoločnou zodpovednosťou EÚ a členských štátov v ich oblastiach pôsobnosti; uznanie úlohy EÚ pri podpore členských štátov vo vykonávaní ich politík, a to prostredníctvom koordinácie a finančnej podpory zo štrukturálnych fondov; konsenzus, že je nutné podporovať kultúrne citlivé prístupy cielené na Rómov, ktoré však nebudú vylučovať iných, podobne znevýhodnených členov spoločnosti, a budú sa usilovať o začlenenie Rómov do hlavného prúdu v zmysle vzdelávacom, pracovnom a spoločenskom.
Komisia tiež na samite dala jasne najavo, že v rámci svojej pôsobnosti podnikne všetky nevyhnutné kroky na zlepšenie situácie Rómov a zabezpečí, aby mohli plne využívať základné práva zaručené v charte. V prípade porušenia práva Spoločenstva, vrátane základných práv, nebude Komisia váhať a zasiahne.
V nadväznosti na závery samitu sme predseda Barroso a ja navrhli vytvorenie platformy pre rómske začlenenie. To by poskytlo rámec napríklad pre dvojstranné stretnutia na vysokej úrovni, aby mohli byť finančné nástroje podporujúce politiku súdržnosti a rozvoja vidieka lepšie zacielené na začleňovanie Rómov. Okrem toho by táto platforma mohla byť konkrétnym naplnením záväzku Komisie urobiť nástroje a politiky Spoločenstva efektívnejšími a podávať správy o dosiahnutých výsledkoch.
V nadväznosti na závery júnového zasadnutia Európskej rady by teraz členské štáty mali posúdiť doterajšie výsledky a prehĺbiť svoje úsilie, aby sa dosiahlo plné začlenenie Rómov. Komisia bude, samozrejme, členské štáty podporovať. Okrem toho sa Komisia teší na zasadnutie Rady pre všeobecné záležitosti 8. decembra, kde sa prerokujú návrhy záverov o začleňovaní Rómov.
Lívia Járóka
v mene skupiny PPE-DE. - (HU) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, pán minister, dámy a páni, v poslednom roku sa dosiahol významný pokrok na európskej úrovni pri uznávaní faktu, že integrácia 10 miliónov Rómov žijúcich v biede v členských štátoch a plné uplatnenie ich práv je v záujme celej európskej spoločnosti.
Zdá sa mi však, že tento proces sa napriek tomu zastavil. Podľa Európskeho parlamentu a mimovládnych organizácií je potrebné odborné monitorovanie a dohľad Európskeho spoločenstva, pretože hoci členské štáty uviedli v plánoch predložených Európskej únii úmysel integrovať Rómov žijúcich na ich území, ich rozpočty prijaté na národnej úrovni a doterajšie výsledky tieto vyhlásenia nepodporujú.
Individuálne projekty financované z prostriedkov EÚ nepriniesli výrazné výsledky. Vyčlenenie európskych Rómov z hospodárstva a bývania, ich nedostatočný prístup ku kvalitnému vzdelaniu a znepokojujúce ukazovatele zdravotnej starostlivosti sa nezlepšili, ale skôr zhoršili. Oslabovanie európskej sociálnej súdržnosti pokračuje.
Potrebné je odborné úsilie, ktoré bude oveľa komplexnejšie ako doterajšie prístupy založené na projektoch. Musí riešiť rómsku i nerómsku spoločnosť s cieľom rozvinúť spomenuté oblasti spôsobom, ktorý presahuje strany a cykly. Základnou podmienkou pre úspech tohto úsilia je budúce predsedníctvo, ktoré bude podporovať spoločné európske opatrenia pripravené za francúzskeho predsedníctva.
Nevyhnutné je prijať okamžité opatrenia zamerané na akceptovanie Rómov a využitie ich hospodárskej kapacity v službách európskeho rozvoja. Od spustenia politiky súdržnosti po rozšírenie v roku 2004 sa dosiahlo niekoľko úspechov, ale čakať ďalšie tri desaťročia je príliš dlho. Táto situácia si vyžaduje krízové opatrenia. Rómske getá je možné odstrániť len opätovnou integráciou niekoľkých tisícov ich obyvateľov na trhu práce a maximálnym využitím nových a nerozvinutých oblastí hospodárstva, ako napríklad obnoviteľná a alternatívna energia alebo ochrana životného prostredia, a vytvorením kvalitného integrovaného vzdelávania.
Zároveň sa musí posilňovať vlastná identita Rómov, ich národná identita súvisiaca s ich domovskou krajinou a sociálna a hospodárska identita. Začlenenie pilotného projektu za 5 miliónov EUR do rozpočtu na rok 2009 zaručuje, že môžeme o tejto otázke hovoriť, ale tento proces sa tu nesmie skončiť. Namiesto bilaterálnych stretnutí potrebujeme stratégiu EÚ, ktorá vytvorí nové prvky, právne základy a potenciálne sankcie, ako aj menové mechanizmy.
Jan Marinus Wiersma
v mene skupiny PSE. - (NL) Vážený pán predsedajúci, Európsky parlament sa v poslednom čase dôrazne vyjadroval v prospech vypracovania dlhodobej stratégie pre integráciu Rómov v Európe. Za posledný rok sa jasne ukázalo, že v tejto oblasti je potrebné urobiť viac hlavne zo strany členských štátov, ale aj zo strany Európskej únie. Touto témou sa bude Rada čoskoro opäť zaoberať. To je znamenie, že naše hlavy štátov majú oprávnene veľké politické očakávania od efektívnej politiky boja proti diskriminácii Rómov a ich sociálnemu a hospodárskemu vylúčeniu.
Táto téma patrí medzi priority programu Komisie. V septembri zorganizovala prvý rómsky samit, na ktorom dostali zástupcovia členských štátov, Komisia a predovšetkým zástupcovia rómskej občianskej spoločnosti príležitosť uviesť svoje odporúčania v súvislosti s európskou rómskou politikou.
Súčasťou európskej rómskej stratégie by mala byť každoročná schôdzka na vysokej úrovni s cieľom zhodnotiť pokrok politiky, vymeniť si pozitívne skúsenosti, ale tiež, ak to bude potrebné, vyjadriť kritické pripomienky. Dúfam, že pán komisár dnes môže prijať tento záväzok.
V tejto oblasti však treba urobiť viac. Európska rada preto stanovila Komisii jasnú a špecifickú úlohu, aby vypracovala všeobecný, strategický a dlhodobý rámec politiky s cieľom prerušiť bludný kruh vylúčenia, ktorý je pascou pre generácie európskych Rómov.
Nie je dôvod dlhšie čakať s návrhmi politiky. Je zrejmé, čo je potrebné urobiť, pretože nespočetné štúdie a politické odporúčania zmapovali kritické miesta. Uznesenia Európskeho parlamentu poskytujú jasné a špecifické zhrnutie možných politických iniciatív.
Viktória Mohácsi
Vážený pán predsedajúci, 31. januára sme práve v tomto Parlamente veľkou väčšinou prijali uznesenie Parlamentu, v ktorom sme jasne žiadali, aby Európska komisia vytvorila rómsku stratégiu EÚ. Vzdelávanie, bývanie, zamestnanosť a zdravie boli vytýčené ako štyri prioritné oblasti, v ktorých by mali byť poskytnuté materiálne a ľudské zdroje.
Vyhlásenie Komisie, ktoré sme práve počuli, nie je veľmi presvedčivým vyhlásením a musím úprimne povedať, že mi zvláštne pripomenulo propagandistické vyhlásenia východoeurópskych socialistických diktatúr. Tak ako v tých časoch, ani dnes nepočúvame o ničom inom ako o úspechu, pokroku a ďalších pozitívnych správach, zatiaľ čo v skutočnosti Rómovia stále žijú v táboroch a getách a denne sa stretávajú s ponižovaním, s diskrimináciou a v najhoršom prípade s rasistickými útokmi. Dôsledkom je to, že takmer 30 tisíc Rómov len z Talianska putuje po území Európskej únie a hľadá si konečne domov v jednom z členských štátov.
Vážený pán predsedajúci, v ruke držím list od pána podpredsedu Barrota zo 6. novembra, v ktorom mňa a mojich štyroch kolegov poslancov ubezpečuje, že, citujem, "v súvislosti s rómskou stratégiou EÚ si môžeme byť istí, že bude úzko spolupracovať s pánom komisárom Špidlom na tom, aby zabezpečila splnenie očakávaní rómskych mimovládnych organizácií". Nie je tam však zmienka o stratégii, ale len o rómskej integračnej platforme. Ako si to mám vysvetliť?
V súvislosti s európskym rómskym samitom som od mimovládnych organizácií počul iba kritiku, že od tohto historického samitu očakávali oveľa viac a že neboli zapojení do príprav. Zájdem ešte ďalej: stále nie je jasné, ako Berlusconiho vláda podala správu Európskej komisii o výsledkoch odberu odtlačkov prstov.
Daniel Cohn-Bendit
Vážený pán predsedajúci, Komisia, Rada, táto diskusia je trochu pokrytecká. Musíme veci nazývať pravými menami. Máme s Rómami problém, ktorý spočíva v tom, že ich v rôznej miere odmietajú vo väčšine spoločností. Spomenulo sa Taliansko, Česká republika a Rumunsko, ktoré dobre poznajú príklady skutočných pogromov - rasistických útokov.
V tejto situácii by Európska únia mala urobiť jednu vec, a to priznať Rómom status európskej menšiny. Inými slovami, oficiálne uznanie je prvým krokom k boju proti vylúčeniu. Po druhé, potom by sme mali vypracovať stratégiu pre Rómov, ktorá však musí pozostávať z dvoch častí. Stratégiu pre Rómov, ktorí sú usadení, a stratégiu pre Rómov, ktorí kočujú. Kočovníkov nie je možné násilne prinútiť, aby sa usadili, a tých, ktorí sú usadení, nemôžeme nútiť kočovať. Ide o veľmi zložitý problém. Bol som zodpovedný za Rómov vo Frankfurte šesť rokov a viem, aká náročná je každodenná práca.
Základným problémom však je - a preto je tiež správne to, čo bolo povedané o organizácii -, že ak nevytvoríme štruktúry so zástupcami rómskych organizácií, zlyháme, pretože budeme o ich problémoch stále hovoriť paternalisticky a nebudeme sa pokúšať vyriešiť ich problémy spolu s nimi - berúc do úvahy ich námietky. Hovoríme napríklad o školách. Existujú však rómske rodiny, ktoré nechcú svoje deti poslať do školy, i rodiny, ktoré ich do školy poslať chcú. To sú rozdielne problémy. Preto súhlasím s tým, že by sme mali prestať s predkladaním týchto pozitívnych správ o stave typu "znepokojuje nás" a "máme programy" atď., keď vieme, že to nefunguje.
V krátkosti: najprv jasnejšie uznajte problém a potom radikálnejšie integrujte rómske organizácie do tohto procesu.
Roberta Angelilli
v mene skupiny UEN. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, úplne súhlasím s prístupom, ktorý prijala Komisia v súvislosti s Rómami. Chápem pragmatický prístup bez akéhokoľvek politického a ideologického podtextu, ktorý - ako povedal pán predseda Barroso na samite v Bruseli 16. septembra - vyžaduje zapojenie všetkých vedúcich predstaviteľov bez výnimky, od rómskej komunity po verejné úrady, a ktorý bude viesť Európska komisia.
Politiky týkajúce sa Rómov určite prislúchajú členským štátom, ale je dobré, že sa konečne koordinujú na úrovni Spoločenstva. Osvedčené postupy by sa mali koordinovať a využívanie fondov by sa malo pravidelne monitorovať. Koľko prostriedkov sme premrhali za posledných niekoľko rokov? Koľko príležitostí nám uniklo? Ak sa pozrieme na reálnu situáciu a vezmeme do úvahy oprávnené výnimky, rozpočet je, žiaľ, v deficite. Príliš veľa prostriedkov sa nevyužilo, príliš veľa sa premrhalo na opatrenia a projekty, ktoré nepriniesli žiadne výsledky. Ak chceme túto vec brať vážne, nemôžeme predstierať, že sa to nestalo. V tejto súvislosti môžeme ozaj povedať, že "kto je bez viny, nech hodí kameňom". Komisia predložila dokument užitočný pre členské štáty. Každý teraz musí urobiť svoj diel práce, pričom začne od neúprosného boja proti akejkoľvek forme rasizmu a diskriminácie a začne presadzovať skutočné integračné politiky, ktoré budú mať tri prioritné oblasti: vzdelávanie, očkovanie a zdravotná starostlivosť, ako aj odborné vzdelávanie a programy zamestnanosti, a tiež využitie prostriedkov na mikroúvery.
Mali by sme však rómske obyvateľstvo požiadať, aby prevzalo zodpovednosť. Dovoľte mi uviesť príklad. V každom prípade musíme prestať tolerovať to, že rómski rodičia nútia svoje deti žobrať, pričom ich vyčleňujú zo vzdelávacích aktivít. Zneužívanie a ilegálnu činnosť nemôžeme tolerovať v žiadnej forme. Len prostredníctvom kombinácie solidarity, integrácie a dodržiavania predpisov môžeme nájsť správnu stratégiu na riešenie týchto problémov.
Giusto Catania
v mene skupiny GUE/NGL. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, po schválení uznesenia týmto Parlamentom sme navštívili rómske tábory a videli sme na vlastné oči, ako vítajú ľudí a ako žijú. Navštívili sme tábory v Ríme a presvedčili sme sa o tom, že Rómovia v skutočnosti potrebujú zvláštnu ochranu minimálne preto, že od rozšírenia EÚ sa stali jednou z najväčších menšín v Európskej únii. Musíme zabezpečiť, aby sa táto menšina uznala za európsku menšinu v súvislosti so všetkými cieľmi a zámermi.
Úsilie, ktoré bolo vynaložené počas niekoľkých posledných rokov, bolo dezorganizované a nekoordinovala ho Európska únia. Premrhalo sa toľko peňazí a neviedlo to k žiadnemu štrukturálnemu ani trvalému zlepšeniu situácie Rómov, najmä v oblasti vzdelávania, bývania a zamestnanosti. Sme svedkami každodennej rasovej diskriminácie na miestnej úrovni, ako aj v programoch, ktoré nie sú zamerané na integráciu. Sme tiež svedkami neustálej diskriminácie zo strany polície a dokonca rasových predsudkov zo strany vlád, ktoré pomýšľajú na registráciu Rómov pomocou odberu odtlačkov prstov alebo inými formami registrácie. V Európe sa vedie skutočná kampaň kriminalizácie proti rómskej komunite. Každý deň počúvame vyhlásenia politických predstaviteľov, ktorí sa k tomu prikláňajú, zľava i sprava.
Dúfam, že pani Angelilliová dokáže presvedčiť predsedu svojej strany, ktorý je tiež predsedom talianskeho parlamentu, že je možné Rómov integrovať napriek tomu, čo hovorí na verejnosti.
Frank Vanhecke
(NL) Vážený pán predsedajúci, ospravedlňujem sa predchádzajúcemu rečníkovi, ale tvrdenie, že významné problémy spojené so životom s Rómami sa dajú jednoducho redukovať na diskrimináciu alebo predsudky, môže byť politicky korektné, ale v skutočnosti vôbec neobstojí.
Rómovia majú niekoľko zvykov, ktoré je ťažké, ak nie nemožné, zosúladiť so základnými normami, ktoré platia vo väčšine európskych krajín. Obrovská nezamestnanosť medzi dospelými a šokujúca úroveň školského absentizmu u rómskych detí nie sú dôsledkami žiadnej diskriminácie.
Minulý týždeň taliansky kasačný súd rozhodol, že žobranie Cigánov tvorí integrálnu súčasť rómskej kultúry, a preto sa nemôže zakázať. Som zvedavý, kam nás to dovedie. Pokiaľ ide o mňa, argumentoval by som v prospech veľmi ohľaduplného a humánneho, ale zároveň jednoznačného prístupu.
Každý, kto chce žiť v našej spoločnosti, by mal rešpektovať jej zákony a normy. Žobranie, upieranie základnej zdravotnej starostlivosti deťom, alebo horšie, systematické absentérstvo v školách, je v našej spoločnosti úplne nesprávne.
Magda Kósáné Kovács
- (HU) Vážený pán predsedajúci, dnešná rozprava je súčasťou procesu, v ktorom ešte len treba urobiť dôležité rozhodnutia. Preto znova zdôrazňujem, že je možné pokojne porovnávať životné podmienky najväčšej menšiny v Európe so životnými podmienkami v rozvojových krajinách. Samozrejme, môžeme Rómov ďalej očierňovať a tvrdiť, že je to ich vlastná chyba, zatiaľ čo práve ich situácia v oblasti vzdelania, bývania, zdravia a zamestnanosti pripomína situáciu v rozvojových krajinách. Bez okamžitej, sústrednej a cielenej pomoci zvonka nebude mať týchto 10 až 12 miliónov ľudí žiadnu šancu vymaniť sa z chudoby a vylúčenia. Takáto úroveň sociálneho vylúčenia bráni základnému naplneniu ľudskej dôstojnosti a rovným príležitostiam Rómov.
Európa o niekoľko desaťročí premeškala čas, kedy sa mohla s odstupom zamýšľať nad faktom, že pri takom veľkom hospodárskom potenciáli môže existovať toľko ľudí na jej území, ktorí žijú z generácie na generáciu sociálne vyčlenení. Samotný hospodársky rozvoj nikdy neviedol k skutočnej mobilite tých, ktorí sú na spodnej priečke sociálneho rebríka.
Naša zodpovednosť je spoločná predovšetkým preto, že situácia Rómov sa podstatne nezmenila ani v nových členských štátoch po rozšírení, ani v kandidátskych krajinách čakajúcich na rozšírenie. Zároveň vyvoláva protirómska nálada v Európe čoraz otvorenejšie extrémistické názory, ktoré musíme zastaviť. Skutočnosť, že táto téma bola zaradená do programu, naznačuje, že musíme ešte veľa urobiť. Pán komisár Špidla s pomocou mojich kolegov poslancov vymenoval veľa úloh, ktoré stoja pred nami. Spojme naše úlohy a téma bude znova v Parlamente vo februári.
Jiří Maštálka
- (CS) Dámy a páni, ako tieňový spravodajca Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci by som chcel veľmi oceniť prácu Komisie i pani spravodajkyne, pretože chceli významným spôsobom pozitívne riešiť problematiku jednej z menšín v rámci Európskej únie. Obávam sa, že z diskusie vyplýva, že slová pána komisára Špidlu boli buď zle preložené, alebo zle pochopené či už pani kolegyňou Mohácsiovou, alebo pánom kolegom Cohnom-Benditom. Česká republika, z ktorej pochádzam a ktorá bola v tejto súvislosti často kritizovaná, a som presvedčený, že určite nie právom, má s touto problematikou veľké skúsenosti. Na základe toho by som chcel predniesť štyri body. Súhlasím s Komisiou, že túto problematiku nie je možné riešiť inak, ako zapojením regionálnych, národných, európskych štruktúr, a to v najširšom rozsahu. Po druhé, súhlasím s názorom, že v súčasnej dobe máme dostatok nástrojov na realizáciu integračnej politiky. Po tretie, zásadný súhlas chcem vyjadriť s názorom Komisie a niektorých kolegov poslancov, že kľúč k úspešnému riešeniu záleží aj na ústretovosti samotných predstaviteľov rómskej menšiny.
Adrian Severin
Vážený pán predsedajúci, Rómovia sú paneurópska etnicko-kultúrna komunita s dramatickými sociálnymi a ekonomickými problémami. Tieto problémy by mala riešiť predovšetkým Európska únia prostredníctvom primeranej spoločnej politiky, ktorá vyžaduje jasný právny základ.
Nemôžeme uskutočniť predstavu rómskej štátnej príslušnosti, keď sa Rómovia rozhodnú, že si nezvolia štátnu príslušnosť ku konkrétnemu štátu. Rómovia sú obyvatelia Európy bez národného projektu. Preto nefungujú modely, ktoré sa zvyčajne uplatňujú pri národných menšinách na úrovni národného štátu. Sociálna a kultúrna integrácia Rómov je nadnárodná záležitosť, a preto je za ňu zodpovedná predovšetkým Európska únia.
Samozrejme, členské štáty majú tiež v súvislosti s Rómami zodpovednosť, ktorá sa týka nediskriminácie, sociálneho začlenenia a zvýhodňujúcich miestnych opatrení. Táto zodpovednosť by sa však mala vnímať ako niečo, čo má subsidiárny charakter. Keď Komisia zdôrazňuje, že hlavná zodpovednosť spočíva na členských štátoch, v skutočnosti odmieta prijať svoju prirodzenú zodpovednosť a vracia sa k modelu, ktorý sa ukázal ako neefektívny.
Musíme zriadiť, musíme vytvoriť európsky verejný priestor pre Rómov, mechanizmus na efektívnu účasť Rómov na tvorbe politík a ich uplatňovaní. Bez toho nemôžeme skutočne vyriešiť tento problém. Nemôžeme mať reálnu stratégiu.
Katalin Lévai
(HU) Napriek tomu, že európske inštitúcie preukázali záväzok voči rešpektovaniu európskych hodnôt a základných práv a voči boju proti diskriminácii, skutočný stav integrácie Rómov v Európe je neradostný. Väčšina Rómov v Európe žije v zlých sociálnych podmienkach a problémy, s ktorými zápasia, sa už roky nezmenili. Hlavnými problémami sú sociálne vylúčenie, nedostatočná zamestnanosť, školská segregácia a viaceré nevýhody, ktorým čelia rómske ženy.
V čase hospodárskej krízy v Európe je ľahké hľadať obetného baránka medzi predstaviteľmi najzraniteľnejších sociálnych skupín, a preto sa násilné činy proti Rómom množia, pričom útoky mieria na nevinných ľudí a v mnohých prípadoch majú fatálne dôsledky.
V takejto situácii nie je riešením odber odtlačkov prstov etnicky diskriminujúcim spôsobom alebo formovanie orgánov činných v trestnom konaní či milícií, ktorých kroky sú zamerané na vyvolanie strachu u slušných ľudí s cieľom odstrašiť ich preč. Skutočnou odpoveďou je európska rómska stratégia založená na piatich oblastiach: vzdelávanie, zamestnanosť, bývanie, zdravie a aktívna účasť v spoločnosti zo strany Rómov. Bez tejto európskej rómskej politiky nemôže existovať ani národná rómska politika.
Zita Pleštinská
(SK) Európska únia má povinnosť prijať rómsku stratégiu, ale viac aktívne by mali byť aj v tejto oblasti členské štáty. Sama žijem v slovenskom regióne, v ktorom približne 10 % obyvateľov tvoria Rómovia. Z tohto dôvodu dôverne poznám ich špecifickú, sociálne znevýhodnenú situáciu. Najväčšia zodpovednosť leží na pleciach predstaviteľov miestnych samospráv, ktorí zostávajú mnohokrát osamotení pri riešení veľmi zložitých problémov týkajúcich sa hlavne nezamestnanosti v dôsledku nízkeho stupňa vzdelania rómskeho obyvateľstva.
Aby sme našli vyvážené riešenia, musíme prizvať do dialógu predovšetkým zástupcov rómskej menšiny, ktorí dôverne poznajú problémy tejto komunity. Iba tak budú naše opatrenia účinné. Európsky sociálny fond je najdôležitejším nástrojom začlenenia ľudí v rámci pracovného trhu. Vyzývam členské štáty, aby zabezpečili, že nadmerné administratívne prekážky neodradia mimovládne organizácie a miestne samosprávy od toho, aby žiadali o financovanie projektov z Európskeho sociálneho fondu, ktoré pomáhajú účinne riešiť rómsku problematiku.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) V podstate podporujem pozíciu Komisie. Napriek častým diskusiám o probléme, ktorý sa týka rómskej komunity, sme stále nenašli najvhodnejšie riešenia, ktoré by viedli k jej trvalej integrácii do spoločnosti. Podľa mňa to platí pre všetky členské štáty. Hlavnou príčinou je stále etnocentrizmus problému. Akoby sme sociálne problémy Rómov pripisovali etniku a zaobchádzame s nimi ako s problémami, ktoré sa týkajú osobitnej etnickej skupiny. Musíme zmeniť prístup. Áno, drvivá väčšina Rómov je chudobná a nemá prístup k streche nad hlavou a primeranému vzdelaniu, ale tieto problémy sa netýkajú iba Rómov. Spojenie týchto sociálnych problémov do jedného osobitného etnického problému vedie k otvorenej diskriminácii. Preto sa ich integrácia skomplikovala a zintenzívnila a riešenie ich problémov sa sproblematizovalo. Preto je dôležité, aby sme zaviedli politiku na ochranu práv jednotlivca a aby sme mali základný nástroj: subvencie.
V Bulharsku máme veľa problémov, ktoré spájame s Rómami, a to nás viedlo k podniknutiu krokov na prípravu rámcového programu na riešenie sociálnych podmienok spôsobujúcich etnickú diskrimináciu. Ponúkame výmenu názorov na základné prvky rámcového programu s ostatnými členskými štátmi, pre ktoré je to významný problém.
Elly de Groen-Kouwenhoven
(NL) Podľa mňa existuje podobnosť medzi rómskou otázkou a rasovou otázkou v Spojených štátoch. Zatiaľ čo oni ju dokázali vyriešiť aspoň čiastočne a pokrokom bolo aj víťazstvo Obamu, v Európe je to stále, nenachádzam lepšie slovo, škandál.
Prečo sme v januári všetci v pléne prijali toto uznesenie? Bol na to dobrý dôvod. V uznesení sa okrem iného uvádzalo, že podporujeme rómsku skupinu v rámci Komisie, európsku rómsku stratégiu, všeobecný prístup zahŕňajúci spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou, ako aj jednotlivý prístup k Rómom, ako ho vypracovala Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE). Nič z toho sa neuskutočnilo okrem samitu, kde sa odohralo ešte viac rozhovorov bez spolupráce s Rómami.
Môžem vám povedať, že rómska komunita, s ktorou som mala potešenie úzko spolupracovať desať rokov, bola týmto výsledkom mimoriadne sklamaná. Ľutujem, pán komisár Špidla, že sa nedokážem nadchnúť pre vašu platformu, ktorá je len ďalším diskusným fórom v rámci bilaterálnych stretnutí, aj keď na vysokej úrovni. Hovorili sme viac než dosť. Ak niečo potrebujeme, sú to činy.
Nedávno som čítala článok, ktorý začínal slovami: budeme tu mať krviprelievanie. V mnohých európskych štátoch sú uniformované hliadky civilnej stráže, ktoré provokujú Rómov. Máme čakať, kým nevzniknú situácie ako v Taliansku, kde skončili v plameňoch celé tábory?
Hannes Swoboda
(DE) Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa ospravedlniť Parlamentu a pánovi predsedajúcemu, že som prišiel tak neskoro, a to najmä preto, že stále upozorňujem kolegov zo skupiny, aby boli presní. Preto je to pre mňa dvojnásobne nepríjemné.
Chcel by som poukázať na jedno zistenie. Počúval som pána Jouyeta aj pána komisára. V cieľoch sa úplne zhodujeme, ale naliehanie, dôraz Európskej únie v súvislosti s členskými štátmi - a tiež s kandidátmi alebo potenciálnymi kandidátmi - nie je dosť veľký.
To, čo sme nedávno videli napríklad v Belehrade a v iných krajinách, ale tiež v Európskej únii, už bolo spomenuté. Je škandalózne, že dnes ešte stále hovoríme o rómskych táboroch. Preto by som chcel naliehavo požiadať predstaviteľa Rady aj Komisiu, aby konečne upozornili a dôraznejšie vyzvali členské štáty na úplné plnenie svojich úloh. Situácia nie je taká ružová, ako sa tu niekedy vykresľuje.
Ďakujem pánovi Cohnovi-Benditovi za to, že bol taký tolerantný a dovolil mi hovoriť.
Predsedajúci
Tomuto zasadnutiu predsedám ja a nie pán Cohn-Bendit. Iba sme prešli na postup catch-the-eye. Preto ste dostali slovo, takže nejde o žiadne privilégiá.
Jean-Pierre Jouyet
úradujúci predseda Rady. - (FR) Vážený pán predsedajúci, chcel by som povedať, že toto je pre Radu nesmierne dôležitá rozprava. Zobral som si z nej to, že, ako mnohí z vás zdôraznili, Rómovia ako skupina sú znevýhodnení a veľmi zraniteľní, pokiaľ ide o chudobu, diskrimináciu a rasistické útoky. Bolo to povedané a, žiaľ, je to pravda, ako mnohí z vás zdôraznili.
Ako správne povedali pán Severin, pán Cohn-Bendit a pani Mohácsiová, je tiež zrejmé, že nesmieme prejavovať falošný optimizmus a že stratégia sa bude uplatňovať mimoriadne ťažko. Ako ste zdôraznili, v našej každodennej práci musíme rozlišovať medzi tými, ktorí sa usadili a tými, ktorí ostávajú kočovníkmi. Nie sú rovnakí, ich zvyky a životné podmienky nie sú rovnaké. V každodennej praxi, hoci chceme skutočne pomôcť, je pomoc naozaj veľmi náročná. Nesmieme podľahnúť naivnému optimizmu, musíme podniknúť rozhodné a trvalé kroky. Pán Severin, chcel by som vám povedať, že skutočnosť, že prácu Rady v tejto oblasti iniciovalo Rumunsko, je dobrým znamením, a že skutočnosť, že Rada sa zaoberá touto otázkou na podnet vašich krajanov je nesmierne dôležitá.
Podľa môjho názoru si musíme byť vedomí toho, že pred sebou máme ešte dlhú cestu. Musíme si to ujasniť, ako ste to urobili vy. Myslím si, že jediná možná reakcia je, ako už bolo povedané, vytvorenie štruktúr a asociácií. To sa snažíme urobiť, ale je to naozaj veľmi ťažké.
Po druhé, ako ste zdôraznili, je nutné, aby sme pri tom použili európsky prístup aj preto, že ide o problém, ktorý je v podstate cezhraničný a nie je výhradne národný. Tiež je však zrejmé - a hovorím to Komisii v súvislosti s vyjadrenými pripomienkami -, že si musíme celkom ujasniť fakt, že aj členské štáty majú v tejto veci konkrétnu zodpovednosť. Na európskej úrovni môžeme prevziať legislatívnu iniciatívu, len ak patrí do kompetencií Únie podľa súčasných Zmlúv. Chcel by som povedať pani Angelilliovej a pani Járókovej, že tiež musíme podniknúť reálne kroky na národnej úrovni.
Preto si myslím, aby som to zhrnul, že tento rok sme v čoraz väčšej miere zaznamenali uznanie tohto javu, hoci, a určite mi dáte za pravdu, bolo príliš pomalé. Pokiaľ ide o problém menšín, nie som si istý, či máme pokračovať v tom, čo bolo povedané, a na základe čoho tak môžeme urobiť. Okrem toho musí Rada pokračovať vo svojej práci a predovšetkým sa musia urýchliť kroky a opatrenia členských štátov prijaté na národnej a miestnej úrovni, pretože súčasná situácia je nehumánna a neprijateľná. Musíme však tiež uznať, že v praxi ide o veľmi komplexný problém. Ďakujem pekne za vaše pripomienky.
Vladimír Špidla
Dámy a páni, Komisia považuje situáciu Rómov za eticky a politicky naliehavú a je, samozrejme, pripravená urobiť všetko, čo je v jej kompetenciách, aby prispela k súdržnému prístupu a posilnila synergiu na európskej úrovni, ako aj synergiu politík členských štátov, aby sa členské štáty viac sústredili na rozvoj politík smerujúcich k začleneniu Rómov a nie politík, ktoré často vedú k ich vylúčeniu. Komisia sa zameriava na to, aby to členské štáty robili kultúrne citlivým spôsobom, ktorý berie ohľad na zvláštne potreby Rómov, ale usiluje sa pritom o to, aby im dal prístup k zvyšku spoločnosti, vzdelaniu, trhu práce a bývaniu. Komisia však nemôže predstierať, že môže v tejto oblasti zastúpiť členské štáty, čo by bolo nielen neefektívne, ale tiež nepoctivé.
Dámy a páni, je zrejmé, že je potrebné posilniť úsilie a bez ohľadu na to, že sme ešte ďaleko od cieľa cesty, je zrejmé, že sa ľady začínajú hýbať, pretože prvé európske rómske fórum je zmena. To, že sa rómskou otázkou zaoberá a bude zaoberať Európska únia v podstate trvalo na veľmi vysokej a najvyššej úrovni, je tiež zmena. Ak sa nám podarí dať účinne do pohybu rómsku platformu, vytvoríme systematickú základňu pre to, aby sme mohli sledovať vývoj, poskytovať podnety a koordinovať doterajšiu politiku oveľa lepšie. Dámy a páni, dovoľte mi, aby som sa vrátil na začiatok svojho prejavu. Komisia považuje situáciu Rómov za eticky a politicky naliehavú a urobí všetko, čo je v jej silách a kompetenciách.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Marian-Jean Marinescu  
Musíme priznať, že sa nedosiahol dostatočný pokrok integrácie Rómov, odkedy Komisia uviedla svoju prvú výzvu v tejto oblasti v roku 2005.
Úvodným krokom v tomto smere by bolo vytvorenie politiky na podporu vzdelávania Rómov. Túto politiku nemá vykonávať len štát, ale aj mimovládne organizácie, ktorých hlavným cieľom už nemusí byť zisťovanie prejavov diskriminácie, ale vzdelávanie etnických skupín. Takéto riešenie je založené na tom, aby zodpovednosť niesli nielen verejné orgány, ale aj rómske komunity.
Niektoré príčiny nezamestnanosti, ktorej Rómovia čelia, vyplývajú z ich negramotnosti, nedostatočného vzdelania a odbornej kvalifikácie, nehovoriac o nedostatočnom prístupe k informáciám.
Reformu vzdelávania pre túto etnickú skupinu je možné vykonať tromi spôsobmi: znížením miery negramotnosti, zabezpečením ukončenia školskej dochádzky a odbornou špecializáciou a rekvalifikáciou. Táto reforma musí zohľadňovať osobitú kultúru a tradície Rómov a zároveň prepojiť systém vzdelávania s hodnotami európskej kultúry a civilizácie.
Vyzývam Komisiu, aby vypracovala jednotný plán integrácie Rómov na európskej úrovni založený na spolupráci medzi existujúcimi projektmi medzivládnych a mimovládnych organizácií. Súčasťou tohto plánu by boli aj projekty, do ktorých by boli zapojení zástupcovia vzdelávacích inštitúcií. Cieľom by malo byť zvýšenie úrovne prístupu ku kvalitnému vzdelaniu, aby sa stalo základným cieľom politík Spoločenstva.
