Návrh všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010 po úpravách Rady (všetky oddiely) - Návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 10/2009 na rozpočtový rok 2009, oddiel III - Komisia - Mobilizácia nástroja flexibility - Financovanie projektov v oblasti energetiky v kontexte plánu hospodárskej obnovy Európy - Finančný rámec 2007 - 2013: plán hospodárskej obnovy Európy, druhá revízia (zmena a doplnenie medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (rozprava) 
Predseda
Ďalším bodom programu je spoločná rozprava o nasledujúcich správach:
správa pánov Surjána a Maňku v mene Výboru pre rozpočet o návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010 po úpravách Rady (všetky oddiely) (11902/2009 - C7-0127/2009 - a opravné listy č. 1/2010 (SEC(2009)1133 - 14272/2009 - C7 - 0215/2009), 2/2010 (SEC(2009)1462 - 16328/2009 - C7-0292/2009) a 3/2010 (SEC(2009)1635 - 16731/2009 - C7-0304/2009) k návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010,
správa pani Haugovej v mene Výboru pre rozpočet o návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 10/2009 na rozpočtový rok 2009, oddiel III - Komisia (16327/2009 - C7-0288/2009 -,
správa pána Bögeho v mene Výboru pre rozpočet o mobilizácii nástroja flexibility: podľa bodu 27 medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení,
správa pána Bögeho v mene Výboru pre rozpočet o finančnom rámci na roky 2007 - 2013: Plán hospodárskej obnovy Európy, druhá revízia (zmena a doplnenie medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení) - C7-0305/2009 -.
László Surján
Ďakujem vám za slovo, vážený pán predseda. Vážený pán minister, pán komisár, dámy a páni, hneď na začiatku rozpravy o rozpočte musím povedať, že by som chcel skôr vyjadriť vďaku, ako spôsobiť spory. Rád by som poďakoval Rade a Komisii za plodnú spoluprácu, ktorá nám konečne umožnila dosiahnuť dohodu a teraz predložiť tomuto Parlamentu v istom zmysle spoločný návrh. Svoju vďaku však musím rozšíriť na rozličné skupiny v Parlamente, pretože ak by tieto skupiny nespolupracovali a spoločne nezastupovali hodnoty dôležité pre Parlament a európskych občanov, rozpočet by sme vôbec nedokázali pripraviť.
Pred rokom mi bola zverená úloha spravodajcu pre rozpočet na rok 2010. Okamžite sme začali s formulovaním politických očakávaní Parlamentu a smerníc. O týchto záležitostiach sa v Parlamente diskutovalo na jar tohto roka. Aj z pohľadu budúcnosti bolo mimoriadne dôležité, že sme prijali rozhodnutie, z ktorého sa možno poučiť, pretože sme o niekoľko mesiacov predstihli predbežný návrh rozpočtu. Inými slovami, Európska komisia poznala stanovisko Parlamentu a viac-menej ho zobrala do úvahy aj pri príprave predbežného návrhu rozpočtu.
Myslím si, že aj v nadchádzajúcich rokoch by sme mali prijať rovnaký časový harmonogram. Čo sme tým chceli dosiahnuť? Vedeli sme, že európske hospodárstvo je v kríze. Cítili sme a aj teraz stále cítime, že tento rozpočet musí pomôcť pri zvládaní krízy. O tejto veci sme diskutovali s Radou, pretože ďalším zrejmým riešením krízy je pre nás zníženie výdavkov na Európu. Nie je to riešenie, no v tejto situácii to môže pomôcť. Ak tu minieme peniaze rozumne a budeme klásť veľký dôraz na dobré využívanie zdrojov, rozpočet EÚ potom možno nebudeme vnímať ako bremeno, ale ako súčasť riešenia krízy. V tomto zmysle sme chceli podporiť konkurencieschopnosť a využiť programy výskumu a vývoja ako jeden z prostriedkov na dosiahnutie tohto cieľa. Chceli sme tiež prispieť položením základov spoločnej energetickej politiky.
Na tieto účely vyčleňujeme viac ako 11 miliárd EUR. Chceli sme podporiť hospodárstvo, najmä prostredníctvom kohéznej politiky. Na tento nástroj vynakladáme 36 miliárd EUR. V priebehu roka sa napríklad jasne ukázali vážne problémy v mliekarenskom odvetví, ktoré neboli dôsledkom všeobecnej hospodárskej krízy. Parlament však považoval za nevyhnutné postaviť sa za poľnohospodárov, čo viedlo k vytvoreniu mliečneho fondu vo výške 300 miliónov EUR, ktorý aj napriek tomu, že nie je stálym fondom, predstavuje 300 miliónové zvýšenie. S celkovými dostupnými finančnými prostriedkami vo výške 750 miliónov EUR môžeme mliekarenskému odvetviu poskytnúť väčšiu pomoc. Parlament by však teraz tiež rád zdôraznil, že túto pomoc musí sprevádzať kompletná revízia problémov mliekarenského odvetvia a jeho reštrukturalizácia.
Zároveň sme tiež museli riešiť to, že máme nedostatočný manévrovací priestor. V niektorých okruhoch nie je rezerva, preto je nevyhnutné hodnotenie viacročného finančného rámca v polovici obdobia. Veľmi to potrebujeme, no potrebujeme aj to, aby členské štáty využili dostupné finančné prostriedky oveľa cielenejším a rozvážnejším spôsobom a tak podporili rast. Len potom sa budeme môcť pozrieť európskym občanom a daňovým poplatníkom priamo do očí, pretože sú to ich peniaze, ktoré míňame, keď sa snažíme, aby EÚ fungovala efektívnejšie a úspešnejšie.
Vladimír Maňka
spravodajca. - (SK) Vážený pán predseda, vážený pán komisár, vážený pán štátny tajomník, kolegyne, kolegovia, dnes sa nemusím obávať, či niečo dôležité zo svojej správy nestihnem povedať. Všetko, čo sme s kolegami a spolupracovníkmi celý rok pripravovali, sme si už v rozpočtovom výbore, v pléne, ale aj na zmierovacích konaniach, či v trialógoch dostatočne vydiskutovali. A čo je najdôležitejšie, na všetko v tomto auditóriu existuje dostatočná podpora.
Keď sme na začiatku tohto roka rozbehli práce na príprave rozpočtu, sám som bol zvedavý, kam až mi moji poradcovia, koordinátori, či politická skupina dovolia ísť, kedy mi niekto povie, že som už zašiel príliš ďaleko. Videl som mnoho rezerv a nedostatkov, ktoré som chcel riešiť. Ďalšie rezervy a podnety na zlepšenie vyplynuli z desiatok rokovaní s najvyššími predstaviteľmi inštitúcií, generálnymi riaditeľmi sekcií, či inými pracovníkmi.
Zamestnanci inštitúcií sami začali prichádzať s informáciami, či podnetmi. Cítil som, že dúfajú a veria, že ich môžeme spoločne vyriešiť. Na jednej strane ma to tešilo, že mi prejavili takú dôveru a prišli, na druhej strane by ma ešte viac potešilo, keby si ich názory dokázal vypočuť a problémy riešiť ich priamy nadriadený.
Myslím si, samozrejme, že väčšina útvarov odvádza kvalitnú a profesionálnu prácu, ale práve teraz a na tomto mieste chcem zdôrazniť dôležitosť personálnej práce. Na základe preukázaných nedostatkov sa nám podarilo urobiť viac systémových krokov. Všetko však nedokáže objaviť a riešiť spravodajca, alebo generálny tajomník Európskeho parlamentu, či najvyšší predstaviteľ ktorejkoľvek európskej inštitúcie.
Preto veľmi vítam zhodu zo zmierovacieho konania s vedením Európskeho parlamentu o uskutočnení organizačného auditu. Prvýkrát v histórii Európsky parlament v budúcom roku vykoná funkčný audit v dvoch svojich dôležitých útvaroch. Na generálnom riaditeľstve INLO a v bezpečnostnej službe. Cieľom je dosiahnuť efektívnejšie využívanie zdrojov.
V minulosti zo všetkých inštitúcií len Dvor audítorov pristúpil na externý pohľad na svoju prácu. Výsledok priniesol svoje ovocie. Dvor audítorov dokázal znížiť svoje administratívne náklady a dosiahol vyššiu produktivitu práce.
Chcem oceniť vysokú profesionalitu švédskeho predsedníctva. Už v apríli, predtým, ako začalo de jure vykonávať svoj mandát, sme sa stretli s pánom ministrom Hansom Lindbladom a jeho spolupracovníkmi. Veľmi rýchlo sme sa zhodli na prioritách a spoločne sa nám podarilo priniesť racionálne prvky a východiská.
K politike budov, ktorá zohráva významnú položku v správnych výdavkoch inštitúcií, predkladáme dnes v pléne spoločné vyhlásenie. Verím, že sa nám spoločne podarilo naštartovať proces, ktorý prinesie úspory nákladov v tejto oblasti.
Vážené kolegyne, kolegovia, len spoločným úsilím na európskej úrovni dokážeme čeliť najväčším výzvam 21. storočia: klimatickým zmenám, rizikovým a drahým surovinám a energiám, hospodárskej globalizácii, či hrozbám pre našu bezpečnosť. Ak má Európa tieto problémy zvládnuť, musí mať k dispozícii efektívne a komplexné nástroje. Takéto nástroje nám prináša Lisabonská zmluva. V počiatočnej fáze účinnosti tejto zmluvy Európska únia potrebuje mať k dispozícii primerané finančné prostriedky, aby mohla implementovať nové politiky.
Aj keď dnešná diskusia k rozpočtu Európskej únie na rok 2010 je v tomto roku naozaj posledná, z dôvodov implementácie Lisabonskej zmluvy práca obidvoch spravodajcov na rozpočte na rok 2010 nekončí a bude minimálne tri mesiace pokračovať. Verím, že výsledky tejto práce prinesú úspech.
Jutta Haug
Vážený pán predseda, pán úradujúci predseda Rady, pán komisár, keď sme v decembri minulého roka rokovali o tohtoročnom rozpočte, vedeli sme už, a ako hlavná spravodajkyňa pre rozpočet na rok 2009 som sa v diskusii vyjadrila, že vplyv krízy finančného trhu a jej dôsledky na reálnu ekonomiku pocítia všetky členské štáty. A presne to sa stalo.
V apríli 2009 sa Parlament a Rada dohodli na financovaní prvej časti hospodárskych stimulov navrhovaných Komisiou. Aby sme sprístupnili 2,6 miliardy EUR, museli sme urobiť to, čo sa označovalo ako malá revízia finančného výhľadu. Ako by sme inak dokázali nájsť finančné prostriedky vzhľadom na prísne rozpočtové obmedzenia? Zvyšné 2,4 miliardy EUR, ktoré chýbali do 5 miliárd, sa našli túto jeseň. Tu sa práve teraz nachádzame. Je tu jeseň, a pretože Parlament a Rada dospeli k rozumnej dohode o rozpočte na rok 2010, máme riešenie. K tomuto riešeniu výrazne prispieva aj rozpočet na rok 2009.
Doplnkový a opravný rozpočet na rok 2010 znížil výdavkové rozpočtové prostriedky o viac ako 3,4 miliardy EUR. V súlade s tým budú rezervy nevyužívaných oblastí v rozličných okruhoch znížené o takmer 1,5 miliardy EUR. Toto všetko sa vzťahuje na rozpočet na rok 2009, ktorý pozostáva zo 133,8 miliárd EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 116,1 miliárd EUR vo výdavkových rozpočtových prostriedkoch, a preto nie je práve štedrý. Ak sa pozrieme na rozpočtové riadky, kde Komisia našla potrebné peniaze, je úplne zrejmé, že Komisia jednoducho neberie vážne uznesenia rozpočtového orgánu.
Rada by som Parlamentu pripomenula, že aj v roku 2008, keď sme prijali rozpočet na rok 2009, boli našimi prioritami konkurencieschopnosť Európskej únie, rast a zamestnanosť. Preto sme vyčlenili viac peňazí, než navrhovala Komisia, na rozpočtové riadky podporujúce sociálnu dimenziu vytváraním väčšieho množstva lepších pracovných miest a podporou malých a stredných podnikov. Práve tieto rozpočtové riadky sa však drancujú pri presunoch a opravných rozpočtoch. Požadujeme veľa, ak vyzývame Komisiu, aby vykonala uznesenia Parlamentu a Rady a aby sa pokúsila zaistiť to, že sa peniaze vynaložia na určené ciele, kde to bude mať pozitívny vplyv? Návrh rozpočtu, ktorý nám predložila Komisia, nebol správne prepočítaný ani dôkladne odhadnutý. V roku 2009 sme mali viac než 50 presunov a 10 doplnkových a opravných rozpočtov. V tomto kontexte nie je možné hovoriť o presnom a jasnom rozpočte a táto situácia sa musí zlepšiť.
Naši kolegovia v odborných výboroch musia venovať viac pozornosti správam o implementácii počas rozpočtového roka a Komisia musí konečne naplniť svoju dobrú povesť, keďže je stále považovaná za efektívny európsky správny orgán. Dúfam, že všetci na tom budeme pracovať.
Reimer Böge
spravodajca. - (DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, v súlade s dohodou o rozpočte na rok 2010 dnes hovoríme o viazaných prostriedkoch vo výške 141,4 miliárd EUR a platbách vo výške 122,9 miliárd EUR.
Predovšetkým by som rád veľmi srdečne poďakoval obom spravodajcom za ich odhodlanie a v tejto chvíli by som tiež rád potvrdil, že všetko, čo o rozpočte na rok 2009 povedala pani Haugová, je úplná pravda.
Ak sa pozrieme na tieto čísla, vidíme, že pod platobným stropom pre viacročný finančný rámec zostáva 11,2 miliárd EUR. To znamená, že ak to bude potrebné a ak bude politická vôľa, viacročný finančný rámec nám v rámci dohodnutých limitov poskytuje určitú mieru voľnosti.
V minulých rokoch sme pri niekoľkých príležitostiach našli riešenie nevyhnutných zmien v hospodárskom a politickom prostredí využitím prerozdelenia, opakovaného zníženia rezerv a viacnásobných revízií. Tieto nástroje uplatňujeme, no po tom, čo sme urobili v rozpočte na rok 2010, určite dosahujú hranice svojich možností. Toto sa týka tiež okruhu 2, kde po roku 2010 a vzhľadom na možné rezervy ostane oveľa menej priestoru, a vlastne by tam nemal byť žiadny.
Teraz sme do týchto dohôd začlenili druhú tranžu finančných prostriedkov v hodnote 2,4 miliardy EUR na takzvaný balík hospodárskej obnovy. Bolo správne financovať druhú polovicu pozostávajúcu z 2,4 miliardy EUR v roku 2010 a neodkladať jej časť do roku 2011. Samozrejme, nešlo o balík hospodárskej obnovy. V skutočnosti zahŕňal správne doplňujúce politické priority v súvislosti s energiou a podporou širokopásmového pokrytia vo vidieckych oblastiach.
Využitie nástroja flexibility nám umožnilo nájsť dodatočných 120 miliónov EUR na energetické projekty a 75 miliónov EUR na jadrovú elektráreň v meste Kozloduj. Rád by som Komisii pripomenul, že spôsob, akým to urobila, bol veľmi podivný, a v tomto bode musím jasne povedať, že táto záležitosť ešte neskončila. Očakávame spolu 300 miliónov EUR. V tejto súvislosti tiež očakávame, že finančné prostriedky, ktoré ešte treba nájsť na rozvoj jadrovej elektrárne, zahrniete do hodnotenia rozpočtu v polovici obdobia a nebudete ho financovať prostredníctvom ďalších škrtov v kategórii 1 B. Je dôležité, aby sme si to veľmi jasne povedali.
Okrem toho sme vykonali revíziu nevyužitých finančných prostriedkov v roku 2009, a tak bolo možné vyčleniť spolu 1,9 miliardy EUR na energetiku a ďalších 420 miliónov EUR na širokopásmový internet v kategórii II.
V tejto chvíli by som rád povedal, že toto rozhodnutie o celkovej sume bolo správne, no dnes musíme, samozrejme, jasne vysloviť, že našou nasledujúcou úlohou je plnenie rozpočtu v súlade s Lisabonskou zmluvou. Určite nemôžeme čakať do roku 2014, keď budeme stáť pred ďalšími politickými prioritami, ktoré musí Európska únia riešiť ako súčasť procesu globalizácie, a pred ďalšími novými úlohami.
V uznesení, ktoré predložíme vo štvrtok, sa jasne uvádza, že vyzývame novú Komisiu, aby čo najskôr zverejnila správu o vykonávaní medziinštitucionálnej dohody tak, ako to stanovujú dohody. Súčasne by som rád zdôraznil, že Komisia sa musí zaviazať k prispôsobeniu, prehodnoteniu a úprave súčasného viacročného finančného plánu na roky 2007 - 2013 a jeho predĺženiu do roku 2015 - 2016. Okrem toho musí dať veci do pohybu pre nasledujúci viacročný finančný rámec, aby sme mohli viesť správnu otvorenú verejnú rozpravu o nadchádzajúcom finančnom rámci.
Toto je úloha novej Komisie a my počas nadchádzajúceho štvrťroka, samozrejme, využijeme vypočutia aj rozpravy na to, aby sme energicky vyzvali Komisiu a Radu, aby prijali tieto politické priority. Máme pred sebou vzrušujúce obdobie.
Hans Lindblad
Vážený pán predseda, je pre mňa nesmiernou cťou, že sa tu dnes môžem zúčastniť na tejto rozprave. Rozpočtový postup na rok 2010 bol náročný a ja mám radosť z dosiahnutej dohody medzi našimi inštitúciami počas zmierovacieho zasadnutia v polovici novembra. Táto dohoda poslúži dvom rozličným, no rovnako dôležitým účelom.
Na jednej strane vytvára rámec pre prípravu rozpočtu na rok 2010 s cieľom umožniť Európskej únii čo najbezproblémovejšie fungovanie a realizáciu politiky spôsobom, ktorým chceme, aby bola realizovaná, pri zaručení kontrolovaného nárastu platieb, najmä v časoch, ktorým v súčasnosti čelia členské štáty. Na druhej strane poskytuje okrem iného úplné financovanie druhej časti plánu obnovy. Je to dôležitý príspevok Európskej únie k riešeniu súčasnej hospodárskej a finančnej situácie.
V súvislosti so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou by som tiež rád vyjadril spokojnosť Rady s dosiahnutou dohodou. Domnievam sa, že rozpočet na rok 2010 ako celok predstavuje vyvážený kompromis medzi náležitou rozpočtovou disciplínou a riadnym finančným hospodárením na jednej strane a našou povinnosťou splniť očakávania občanov na strane druhej. Rozpočet tiež predstavuje kompromis medzi rôznymi politickými skupinami, rôznymi členskými štátmi a rôznymi záujmami Rady a Parlamentu.
Nie je to úplne taký rozpočet, aký by si Rada na začiatku želala, a nie je to ani rozpočet, aký by si na začiatku želal Parlament. Myslím si však, že je to dobrý kompromis, ktorý najlepším možným spôsobom stanovuje rovnováhu medzi našimi cieľmi a prioritami. V tejto súvislosti by som rád povedal, aký som hrdý, že sa nám, inými slovami Parlamentu a Rade ako rozpočtovému orgánu, so značnou dávkou pomoci zo strany Komisie, podarilo preukázať potrebné vedenie a zmysel pre zodpovednosť a v novembri dosiahnuť všeobecnú dohodu. Myslím si, že to vysiela správny signál v spojitosti s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy.
Bez nášho spoločného úsilia by to nebolo možné a svoj podiel na tom majú všetci zúčastnení. Nebolo by to možné ani bez skvelej a konštruktívnej atmosféry, ktorá bola podľa nás pre celý proces typická. Preto by som chcel túto príležitosť využiť na to, aby som poďakoval predsedovi Výboru pre rozpočet pánovi Lamassourovi za jeho silu, otvorenosť a schopnosť rokovať. Rád by som sa tiež poďakoval dvom spravodajcom pánovi Surjánovi a pánovi Maňkovi za ich konštruktívnu spoluprácu a vyjadril vďaku svojim kolegom v Rade Ecofin. Chcel by som poďakovať najmä pánovi komisárovi Šemetovi, ktorý v plnej miere naplnil svoju úlohu nestranného sprostredkovateľa.
V neposlednom rade by som rád poďakoval všetkým zamestnancom týchto troch inštitúcií, ktorí veľmi profesionálnym spôsobom pomohli, aby sa toto mohlo uskutočniť.
Algirdas Šemeta
člen Komisie. - Vážený pán predseda, som veľmi rád, že mám príležitosť prehovoriť k Parlamentu pred tým, než dokončí druhé čítanie štvrtkovým hlasovaním o rozpočte na rok 2010 a o opravnom rozpočte č. 10/2009, ktorý čiastočne prispel k úspešnému výsledku ročného rozpočtového postupu.
Rokovania o rozpočte na rok 2010 si vyžiadali kompromisy a - trúfam si povedať - dokonca obete od všetkých strán, aby sme dosiahli náš spoločný cieľ. Toto by nebolo možné bez konštruktívnej a zodpovednej úlohy, ktorú v priebehu rokovaní zohrali Európsky parlament a Rada.
Chcel by som upozorniť na štyri hlavné body.
V prvom rade mi dovoľte zdôrazniť niektoré kľúčové prvky výsledku zmierovacieho konania. Od odsúhlasenia spoločného vyhlásenia v apríli minulého roku sme vedeli, že musíme dosiahnuť krehkú rovnováhu, aby sme našli zdroj stále nevyriešeného financovania Plánu hospodárskej obnovy Európy vo výške 2,4 miliardy EUR. To sme však mohli dosiahnuť len kompenzačným mechanizmom a využitím všetkých existujúcich rozpočtových prostriedkov z viacročného finančného rámca. Toto bolo skutočne zložité obmedzenie.
Napriek takémuto zložitému obmedzeniu sme úspešne vyriešili plné financovanie plánu obnovy na rok 2010 a, ako zdôraznil hlavný spravodajca, dohodli sme sa na rozpočte EÚ, nástroji, ktorý nám možno pomôže prekonať hospodársku krízu.
Myslím si, že v ťažkom období je toto posolstvo občanom ešte silnejšie, pretože sme s výraznou podporou Parlamentu dokázali súčasne reagovať na nepredvídané špecifické potreby výrobcov mlieka.
V neposlednom rade obe zložky rozpočtového orgánu uznali potrebu ďalšej pomoci úsiliu Bulharska pri vyradení jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky prostredníctvom nástroja flexibility v roku 2010.
Po druhé, pokiaľ ide o rezervy, dovoľte mi poďakovať Parlamentu a najmä hlavnému spravodajcovi pánovi Surjánovi za zohľadnenie reakcií Komisie na prvé čítanie v Parlamente v takzvanom "liste o vykonateľnosti".
To viedlo k dôležitému zníženiu rezerv zapracovaných do návrhu rozpočtu na rok 2010 počas prvého čítania v Parlamente.
Po tretie by som rád zdôraznil význam hladkého prechodu na Lisabonskú zmluvu. Pokiaľ ide o rozpočtový postup, teraz už jednoznačne vychádzame z Lisabonskej zmluvy. Napriek neistotám súvisiacim s nadobudnutím platnosti novej zmluvy sa nám podarilo zaistiť hladký prechod do nového právneho rámca.
Obdobie, ktoré je pred nami, bude výzvou pre všetky inštitúcie, pretože prinesie úpravu ich prístupu a správania spolu s potrebou intenzívnejšieho dialógu od samotného začiatku rozpočtového postupu. Komisia je pripravená zohrať svoju úlohu a zosúladiť pozície v novom zmierovacom výbore, rešpektujúc práva oboch zložiek rozpočtového orgánu na rovnakej úrovni.
Dnes vieme, že sa stále pracuje na zavádzaní všetkých nových právnych nástrojov prameniacich zo zmluvy, ktorá nadobudla platnosť. Napriek tomu sme sa budovaním lojálnej medziinštitucionálnej spolupráce, ktorá sa rozvinula v ostatných dvoch desaťročiach, dokázali zhodnúť na súbore prechodných opatrení, ktoré umožnia, aby rozpočet na rok 2010 efektívne fungoval.
Na záver tu máme opravný rozpočet č. 10/2009, revíziu finančného rámca a mobilizáciu nástroja flexibility. Zaregistroval som, že Parlament tiež súhlasí s prijatím návrhov na revíziu viacročného finančného rámca a, ako tu už bolo spomenuté, návrhov o nástroji flexibility a opravnom rozpočte č. 10.
Chcel by som poďakovať spravodajcovi pánovi Bögemu za podporu výsledkov zmierovacieho konania. To ukazuje, že na dosiahnutie nášho cieľa sme dokázali čo najlepšie využiť nástroje, ktoré nám poskytuje súčasná medziinštitucionálna dohoda.
Rád by som tiež vyjadril svoju vďaku spravodajkyni pre rozpočet na rok 2009 pani Haugovej za jej celoročnú prácu na plnení rozpočtu na rok 2009 a jej podporu opravného rozpočtu č. 10/2009, ktorý je súčasťou "balíka" spojeného s revíziou viacročného finančného rámca a financovaním plánu obnovy.
Zaregistroval som tiež vaše kritické poznámky určené Komisii o potrebe zlepšiť jej výkonnosť pri plnení rozpočtu.
Tohtoročný opravný rozpočet počíta so znížením výdavkových rozpočtových prostriedkov o 3,2 miliardy EUR, čo je v porovnaní s minuloročným znížením o 4,9 miliardy EUR výrazne menej a naznačuje to zlepšenie plnenia rozpočtu, ktorý je po navrhovanom znížení stanovený na 113 miliárd EUR na rok 2009.
Stále je tu však priestor na ďalšie zlepšenie a môžem vás uistiť, že Komisia bude naďalej robiť maximum, aby sa stanovené rozpočtové prostriedky na rok 2010 využili čo najlepšie.
Pokiaľ ide o otázku zjednodušenia postupov na zrýchlenie plnenia výdavkov, túto možnosť môžeme preskúmať, ale myslím si, že musíme nájsť krehkú rovnováhu medzi skutočným zjednodušením a potrebou dodržiavať pravidlá, aby sme ochránili finančné záujmy EÚ.
Opäť by som rád vyjadril vďaku parlamentnému rokovaciemu tímu, a najmä predsedovi Výboru pre rozpočet pánovi Lamassourovi a spravodajcom pre rozpočet na rok 2010 pánom Surjánovi a Maňkovi.
Chcel by som tiež poďakovať rokovaciemu tímu Rady, a najmä štátnemu tajomníkovi pánovi Lindbladovi, za konštruktívnu prácu vykonanú počas rozpočtového postupu.
Dúfam, že dnešná rozprava bude konštruktívna a produktívna a tento štvrtok povedie k hlasovaniu o rozpočte na rok 2010 s kladným výsledkom.
José Manuel Fernandes
v mene skupiny PPE. - (PT) Vážený pán predseda, dámy a páni, tento rozpočet predstavuje reakciu na hospodársku krízu a cielene sa sústreďuje na európskych občanov. Tento rozpočet bol vytvorený na boj s nezamestnanosťou a naštartovanie hospodárstva. Preto si za prioritu stanovujeme Plán hospodárskej obnovy Európy a v nadchádzajúcom roku naň vyčleňujeme 2,4 miliardy EUR. Mali by sme si tiež uvedomiť, že zvýšením výdavkových rozpočtových prostriedkov v hlavných rozpočtových okruhoch podporujeme hospodársku obnovu.
Pokiaľ ide o nezamestnanosť a nezamestnanosť mladých ľudí, chcel by som zdôrazniť návrh na revíziu programu Erasmus. Vítame poskytnutie 300 miliónov EUR dodatočnej pomoci mliekarenskému odvetviu, no rád by som zdôraznil, že by mal byť vytvorený rozpočtový okruh na založenie stáleho fondu pre tento sektor.
Myslíme si tiež, že je veľmi dôležité, aby sa súčasný viacročný finančný rámec na roky 2007 - 2013 zrevidoval a predĺžil na finančné roky 2015 - 2016, ako sme navrhli. Musím zdôrazniť, že prioritami EÚ sú riešenie zmeny klímy spolu s energetickou bezpečnosťou, v tomto rozpočte sa však dostatočne neprejavujú. Pokiaľ ide o rozpočty Parlamentu a ďalších inštitúcií, ktoré boli teraz predložené do druhého čítania, sú rovnaké, aké sme schválili v prvom čítaní.
Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) opakuje, že presnosť a transparentnosť majú prvoradý význam, a preto podporuje dlhodobú politiku týkajúcu sa budov, zavádzanie nulového rozpočtu na začiatku každého volebného obdobia Parlamentu a analýzu nákladov a výnosov politík, akou je parlamentná komunikačná politika. Pokiaľ ide o nové požiadavky, ktoré sa objavili po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, podporujeme vynikajúcu prácu zákonodarcov a požiadavku na primerané zdroje na dosiahnutie tohto cieľa.
Göran Färm
Vážený pán predseda, chcel by som vysloviť veľkú vďaku všetkým zúčastneným. Tieto rokovania priniesli výsledky. Pred druhým čítaním zostáva vyriešiť ešte niekoľko problémov a všetky zúčastnené strany to pomohli dosiahnuť konštruktívnym spôsobom.
Napriek tomu, že to trvalo dlhý čas, bolo pre nás určite dôležité zvládnuť financovanie plánu hospodárskej obnovy bez odďaľovania riešení na neskôr. Potešilo nás, že Rada napokon prijala náš názor, že riešenie si vyžaduje nové finančné prostriedky a využitie "nástroja flexibility" tak ako v prípade elektrárne Kozloduj.
Stále ma však v niekoľkých veciach prekvapuje pozícia Rady a švédskeho predsedníctva. Napríklad som si nemyslel, že by sa návrh Parlamentu na vyčlenenie nových finančných prostriedkov na novú stratégiu pre oblasť Baltského mora stretol s odporom. Som však rád, že aj táto vec bola schválená. Druhou vecou, ktorá ma prekvapuje - a ktorá stále nie je vyriešená -, je program Progress a nový nástroj pre mikroúvery. Z pohľadu Parlamentu je tu predstava, že by EÚ mala zvýšiť investície do inovácie, aby vyriešila sociálne vylúčenie a nezamestnanosť. Toto má veľký význam predovšetkým vzhľadom na to, že rok 2010 je európskym rokom sociálnej integrácie. Je teda zložité pochopiť, prečo Rada a švédske predsedníctvo tak tvrdo bojujú až do trpkého konca, aby sa nový nástroj mikroúverov financoval prostredníctvom škrtov v programe Progress.
V tomto ohľade mám pre švédske predsedníctvo priamu otázku.
Vzhľadom na vysokú mieru nezamestnanosti, neustále sa zvyšujúci stupeň sociálneho vylúčenia, obrovské problémy integrácie a program Progress, ktorý funguje výnimočne dobre, prečo Rada neustále požaduje škrty v programe Progress?
Rokovania o tohtoročnom rozpočte vyústili do toho, že takmer všetky nové priority majú byť financované zmenami stropov dlhodobých rámcov a využívaním nástroja flexibility. Neostali tu prakticky žiadne rezervy. Tento rámec budeme využívať ešte tri roky, za týchto podmienok to však bude na taký dlhý čas úplne neprijateľné. Preto mám ešte jednu otázku pre Radu aj Komisiu.
Aká je vaša pozícia v súvislosti s požiadavkou Parlamentu na rýchlu a energickú revíziu finančného rámca na obdobie rokov 2011 - 2013?
Myslíme si, že ak nedôjde k žiadnej zmene, rokovania o rozpočte na nasledujúce tri roky budú problematické, najmä ak uvážime, že sa chystáme na nové kolo rozširovania a čelíme novým záväzkom v oblasti klímy. Domnievam sa, že by malo byť zásadou, aby sa na nové úlohy vyčleňovali nové finančné prostriedky. Táto zásada sa obyčajne uplatňuje na vnútroštátnej úrovni a mala by sa uplatňovať aj v EÚ. Bol by som vám veľmi vďačný, keby ste sa nad tým zamysleli.
Anne E. Jensen
Vážený pán predseda, rada by som poďakovala pánovi Surjánovi za kladný výsledok rokovaní. Tak ako ostatní, aj ja by som rada vyjadrila svoju spokojnosť s faktom, že sme si v Parlamente dokázali zachovať naše dôležité priority aj v druhom čítaní, hoci sme museli urobiť nejaké škrty v súvislosti s dohodou, ktorú sme uzavreli s Radou. Okrem energetických investícií v pláne obnovy sme tiež uspeli vo vyčlenení dodatočných peňazí na rozpočtové okruhy zamerané na výskum v oblasti energetiky. Uspeli sme pri ochrane našich pilotných projektov a prípravných akcií, ktoré sú novými iniciatívami Parlamentu, a ešte osobnú poznámku, chcela by som povedať, že v Skupine Aliancie liberálov a demokratov za Európu sme radi, že sme uspeli pri zabezpečovaní finančných prostriedkov pre stratégiu pre oblasť Baltského mora.
Tak ako ostatní, aj ja by som rada poukázala na dve skutočnosti. Po prvé, nedostatok flexibility, v súvislosti s ktorým by som rada požiadala pána Šemetu, ktorý, samozrejme, pokračuje na inom poste v rámci Komisie, aby vzal na vedomie fakt, že skutočne potrebujeme hodnotenie rozpočtu v polovici obdobia, a chcela by som, aby to Komisia - nová Komisia - brala vážne. Po druhé, potrebujeme sa pozrieť na veci zblízka a opýtať sa samých seba, či máme nejaké nové priority, ktoré musíme stanoviť v tomto rámci. Sú tu programy, ktoré nefungujú veľmi dobre? Môžeme zmeniť priority v existujúcom rámci alebo musíme prehodnotiť samotný rámec? Samozrejme, sme v pozícii, keď máme zdroje v dôsledku toho, že pôvodne sa vo viacročnom finančnom rámci vyčlenilo množstvo peňazí na poľnohospodárstvo. To však už nie je možné a ako zdôraznil pán Böge, veci sa teraz skomplikujú. Teraz nadchádza chvíľa pravdy. Niekoľko nasledujúcich rokov bude veľmi, veľmi náročných a ak nedokážeme presvedčiť ministrov financií, aby nám poskytli viac peňazí, budeme musieť byť flexibilní a myslím si, že to v súčasnej hospodárskej klíme bude zložitejšie než zvyčajne.
Chcela by som upozorniť na ďalšiu vec a bola by som rada, ak by ste ju vzali na vedomie vo svojej ďalšej práci, pán Šemeta. Pán Maňka urobil vynikajúcu prácu, pokiaľ ide o administratívne výdavky, a teraz vidíme, ako tí najpopulistickejší politici hovoria, že nesmieme zamestnancom EÚ dvíhať platy, na ktoré majú vlastne nárok. V našej skupine neobhajujeme rozpory medzi existujúcimi dohodami. Ak ľudia nie sú so systémom spokojní, musia ho zmeniť. Jednoducho nestačí byť nespokojný s výsledkom zavedeného systému. Myslím si, že je tu dobrý dôvod na preskúmanie podmienok zamestnancov EÚ a v prvom rade na preskúmanie toho, či existujúce predpisy pre zamestnancov v systéme EÚ tiež poskytujú príležitosti získať vedúce postavenie, ktoré potrebujeme, aby sme dosiahli účinné vykonanie politík EÚ. Od Kinnockovej reformy uplynulo už niekoľko rokov. Od rozšírenia je to päť rokov. Teraz nastal čas na opätovné posúdenie vecí. A práve o tom by ste mali premýšľať, pán Šemeta.
Helga Trüpel
Vážený pán predseda, pán komisár, pán Lindblad, dámy a páni, Skupina zelených/Európska slobodná aliancia sa tiež domnieva, že rozpočet na rok 2010, ktorý sme prerokovali a odsúhlasili, je rozumným kompromisom. Na začiatku diskusií o rozpočte stále bolo niekoľko otvorených otázok a medzier, ktoré neboli finančne kryté. Teraz sme tieto problémy už viac-menej vyriešili. Na vyplnenie medzier zaplatí Parlament jednu tretinu a Rada dve tretiny, z nášho pohľadu je to teda rozumný kompromis a sme v situácii, keď môžeme začať nový rok.
Napriek tomu by som rada začala ohliadnutím sa za problémami, ktoré sa týkajú štruktúry a nepružnosti európskeho rozpočtu. O politických symptómoch sme už počuli. Skutočnosť, že sme v roku 2009 mali 50 presunov a desať opravných rozpočtov, musí každého presvedčiť, že ciele tohto rozpočtu s jeho prísnymi obmedzeniami a pevnou štruktúrou už zrejme nie sú aktuálne. Ak chceme robiť v budúcnosti veci lepšie, všetci musíme spolupracovať, aby sme to zmenili.
Preto teraz prejdem k otázkam týkajúcim sa nadchádzajúcej revízie. Rozpočet, ktorý práve prijímame, je rozpočtom na krízové časy. Toto motto zaviedol pán Surján. V tomto kontexte slovo kríza označuje hospodársku aj finančnú krízu. Vzhľadom na prebiehajúcu Kodanskú konferenciu by som však rada doplnila nasledujúcu vec. Samozrejme, čelíme kríze, ktorá ohrozuje našu samotnú existenciu, inými slovami stojíme pred otázkou, či my, tým myslím ľudí celého sveta, dokážeme zachrániť našu planétu a obmedziť globálne otepľovanie na 2 °C. Aby sme to dosiahli, musíme všetci spolupracovať, pokiaľ ide o naše rozpočty, riadenie zdrojov a spôsob, akým žijeme a spravujeme naše finančné prostriedky. Musíme prejsť na obnoviteľné zdroje energie. Musíme výrazne znížiť naše emisie CO2. Musíme sa stať hospodárstvom s nízkou produkciou CO2. Samozrejme, musíme tiež oveľa viac investovať do výskumu udržateľnosti, nových materiálov a nových produktov. Len tak vytvoríme nové pracovné miesta.
Musíme to urobiť tak, aby to prinieslo osoh európskemu vnútornému trhu a Európskej únii otvorilo nové možnosti na svetovom trhu s ekologickými technológiami a ekologickými výrobkami. Toto je naša jediná nádej, ako presvedčiť európskych občanov, že európsky projekt má budúcnosť. Znamená to tiež, že my - členské štáty a Európska únia - musíme spoločne investovať viac do vzdelania. Je to hlavný zdroj, ktorý v Európskej únii máme. Musíme mu poskytnúť podporu celkom odlišným spôsobom, tak aby mali mladí ľudia príležitosti v Európe a tiež na celom svete.
Rada by som doplnila ešte jednu vec. Musíme tiež výrazne zmeniť našu poľnohospodársku politiku a dotácie na vývoz poľnohospodárskych výrobkov a sústrediť sa na štrukturálne fondy. Aj tie musia prejsť významnou zmenou v súvislosti s obnovou starých budov a udržateľnou dopravnou politikou. Čo tým chcem vlastne povedať? Rozpočet na rok 2010 predstavuje krok správnym smerom, to však v žiadnom prípade nestačí. My v skupine Verts/ALE sme zaviedli termín "nový ekologický dohovor", pretože sme presvedčení, že len spoločné úsilie členských štátov, Komisie a Európskeho parlamentu v európskom duchu vytvorí politickú silu a presvedčenie presadiť výrazné zmeny, transformáciu nášho hospodárstva a vytvoriť nové pracovné miesta.
Len vtedy, keď vytvoríme politickú silu na presadenie skutočných zmien, dokážeme zmeniť európsky rozpočet a rovnako aj vnútroštátne rozpočty. V súvislosti s Kodanskou konferenciou dúfame, že sa nám v nadchádzajúcich rokoch podarí zaistiť dostupnosť financovania, aby sme chudobným krajinám, a najmä krajinám subsaharskej Afriky, umožnili zaviesť nové modely rastu. Je dôležité, aby neopakovali naše chyby, namiesto toho by sme mali všetci spolupracovať - priemyselné krajiny, rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva a rozvojové krajiny - smerom k novému spôsobu spoločného života a novému typu hospodárstva. Toto je jediný spôsob, ako môžeme byť úspešní v celej Európe a na celosvetovej úrovni.
Lajos Bokros
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predseda, rozpočet EÚ trpí množstvom štrukturálnych problémov. Je príliš veľký a neustále rastie. Obsahuje automatické zvyšovanie mnohých položiek, najmä prevádzkových nákladov byrokracie bez akéhokoľvek zjavného zlepšenia výstupného výkonu.
Všetky rozpočty by mali byť zrkadlovými obrazmi istých úvah v oblasti hospodárskej politiky. Rozpočet EÚ je však výnimkou. Neodráža žiadny jednotný súbor spoločných hodnôt. Namiesto toho sa pokúša ospravedlniť celoeurópsku politiku neokeynesiánskej regulácie dopytu zvyšovaním výdavkov na veľké množstvo položiek bez akýchkoľvek zásadných štrukturálnych reforiem.
Vezmite si napríklad Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. Pol miliardy eur sa má minúť na znižovanie záporného vplyvu globalizácie. Namiesto toho majú členské štáty ťažkosti pri zostavovaní racionálnych návrhov za niekoľko desiatok miliónov. Na jednej strane je to obrovské plytvanie vzácnymi zdrojmi; na strane druhej je to typický príklad narúšania pravidiel kreatívnej deštrukcie v kapitalizme.
Výbor pre rozpočet neprijal s nadšením novú položku - náklady na vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky -, ktorá sa objavila na poslednú chvíľu. Bol to znak zlého plánovania. Napriek tomu nielen vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, ale aj podpora výstavby novej elektrárne bude dôležitejšia ako financovanie mliečneho fondu prostredníctvom tohto nevhodného a neefektívneho zvýšenia.
Byrokracii EÚ sa nezaslúžene a nepotrebne zvyšujú platy, akoby to bolo súčasťou prospešného zvýšenia dopytu. Keď EÚ zápasí s hlbokou recesiou, ktorá sa vyskytne len raz za život, je jednoducho neprimerané chrániť nás samotných a našu vlastnú administratívu pred zápornými následkami. Nebolo by vhodnejšie prijať dokonca pokles nominálnej mzdy a podporiť tak zamestnanosť v mene európskej solidarity?
Znepokojujúcim znakom nedostatočného plánovania je v prípade veľkého počtu položiek tiež rastúci nepomer medzi viazanými a výdavkovými rozpočtovými prostriedkami. Pretože nemôže vzniknúť deficit, odsúvame viac a viac záväzkov do budúcnosti. To je, akoby sme dali budúcnosť EÚ do zálohy a nevratne narušili potenciálne diskrečné výdavky.
Mnohí poslanci sa sústreďujú na obľúbené projekty a zvýhodňovanie vlastných regiónov. Rozpočet by sa nemal využívať ako spiatočnícky nástroj na zachovanie súčasného stavu, ale ako perspektívny nástroj na vylepšenie inštitucionálneho regulačného rámca EÚ, ktorý by sa mal následne zamerať na posilnenie jednotného trhu. Menej ochrany záujmových skupín je kľúčom k tomu, aby sa úloha EÚ nestala na svetovej úrovni bezvýznamnou.
Miguel Portas
Vážený pán predseda, dámy a páni, myslím si, že v prípade tohto rozpočtu nám hrozí, že pre stromy neuvidíme les. Celkom otvorene vám chcem položiť túto otázku: ak by nebola žiadna kríza, bol by tento rozpočet veľmi odlišný od toho, aký je? Všetci vieme, že nie. To je veľmi dôležitá vec. Vlastne práve preto správa, o ktorej budeme vo štvrtok hlasovať, uznáva, že Rada nie je pripravená zvýšiť dostupné finančné prostriedky na boj proti kríze, znižuje rozpočtové prostriedky na štrukturálne fondy a Kohézny fond práve v čase vážnej krízy a, opakujem, nevenuje zmene klímy pozornosť, ktorú si zaslúži.
Samotná správa pridáva ďalšiu kritiku tak ako správy vypracované pani Haugovou. Napríklad je tu značný nepomer medzi úrovňou oprávnených výdavkov a vykonanými platbami, výdavky ostávajú pod plánovanými hranicami a my vlastne ani nevieme, či to, čo sa minulo, sa minulo dobre. Vzhľadom na takéto strašné hodnotenie, ako môže tento Parlament schváliť tento rozpočet? Na to je len jediné vysvetlenie: Parlament je slabým článkom rozpočtového orgánu. Dokonca aj deti vedia, že rozkazuje ten, kto platí, a tu platia členské štáty.
Dámy a páni, dnes hovoríme tiež o budúcnosti, pretože do roka budú Európania čeliť najväčšiemu programu úpravy rozpočtu, na aký si naše členské štáty pamätajú. Pre bežných občanov je to celkom jednoduché: keď sa jedna kríza skončí, ďalšia sa začína, tentoraz bude zámienkou reštrukturalizácia štátnych rozpočtov. Táto politika je nezodpovedná a zatiaľ udržiava v európskom rozpočte nulový deficit. Tieto problémy však nemôžu naďalej znášať rovnakí ľudia ako vždy: nezamestnaní, príležitostní zamestnanci a dôchodcovia prostredníctvom znižovania ich dôchodkov.
Únia prestane byť súčasťou problému len vtedy, keď začne rozosielať účty na tie správne adresy. Bez zrušenia zahraničných daňových rajov, bez zdanenia finančných transakcií a bez vydávania dlhopisov nikdy nedokážeme bojovať proti kríze jediným spôsobom, ktorý ju skutočne môže ukončiť: sociálnou spravodlivosťou. Preto môžete počítať s ľavicou a intenzívnou, radikálnou a redistributívnou revíziou finančných výhľadov do roku 2016, nepočítajte však s tým, že ľavica bude skrášľovať priemerný rozpočet, ktorý nerieši sociálnu krízu ani neprejavuje potrebnú ambíciu bojovať proti zmene klímy.
Marta Andreasen
v mene skupiny EFD. - Vážený pán predseda, návrh rozpočtu na rok 2010 pre druhé čítanie stále predstavuje 6 % nárast oproti roku 2009. Zdá sa, akoby ten návrh pochádzal z inej planéty - planéty, kde nie je žiadna finančná kríza. V nadväznosti na novembrovú zmierovaciu schôdzu Parlament stále ľutuje odmietnutie Rady navýšiť financovanie programov v rámci veľkolepého okruhu "Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť". Rada si musí veľmi dobre uvedomovať, ako sa takéto finančné prostriedky využívajú.
Parlament tiež kritizuje Radu za zníženie platieb a tvrdí, že to neprispieva k znižovaniu nepomeru medzi záväzkami a platbami. Rada si musí veľmi dobre uvedomovať, že tento nepomer vzniká v dôsledku nedostatku informovanosti a konzultácií, ktorý charakterizuje zostavovanie rozpočtu. Dvor audítorov nedávno upozornil na to, že množstvo nezaplatených záväzkov v súčasnosti dosahuje 155 miliárd EUR - alebo 126 % súčasného ročného rozpočtu. Hovorí vám to niečo?
Parlament víta nárast v oblasti administratívnych výdavkov - nárast, ktorý zahŕňa aj platy poslancov. Je neetické hlasovať za zvýšenie našich vlastných platov, keď nám ich všetkým platia daňoví poplatníci, ktorí vzhľadom na znižovanie vnútroštátnych rozpočtov prichádzajú o svoje pracovné miesta a sociálne zabezpečenie. Za súčasných podmienok by sme sa mali vzdať všetkých zvýšení. Európsky parlament odmieta rozpočtové škrty zavedené Radou v štrukturálnych fondoch a Kohéznom fonde. Kolegyne a kolegovia, uvedomujete si, že práve v týchto oblastiach objavil Dvor audítorov najvyššiu mieru chýb? Myslí si Európsky parlament, že by sme mali nalievať viac finančných prostriedkov do programov, kde dochádza k istému zneužívaniu?
Verejnosť by okrem toho mala vedieť, že tento rozpočet nepokrýva náklady na zavádzanie Lisabonskej zmluvy, ktoré budú doplnené prostredníctvom opravných rozpočtov - čiže cez zadné dvierka. Niekto by sa mohol opýtať, koľko to bude stáť. Odpoveď znie: "Koho to zaujíma? Sú to peniaze daňových poplatníkov." Tak ako som hovorila už v októbri, príspevky britských občanov na Európsku úniu sa zvýšia zo 45 miliónov GBP denne na 50 miliónov GBP denne, zatiaľ čo britská vláda zníži náklady na verejné služby, čo jej umožní vykonať škrty vo vnútroštátnom rozpočte vo výške 12 miliárd GBP. To je takmer rovnaká suma, akou Spojené kráľovstvo prispieva na Európsku úniu. Niet pochýb o tom, že tento rozpočet je bremenom a nie cestou z krízy.
Kolegyne a kolegovia, počúvajte svoje svedomie a hlasujte proti tomuto rozpočtu.
Angelika Werthmann
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, bez ohľadu na to, či žijeme v mestských oblastiach alebo na vidieku, všetci tvoríme súčasť informačnej a znalostnej spoločnosti. Ľudia, podniky a organizácie, ktoré dokážu čo najefektívnejšie využívať moderné informačné technológie, majú významnú konkurenčnú výhodu. To si však tiež vyžaduje dostupné financovanie rozvoja a rozširovania technologickej infraštruktúry vo forme širokopásmového internetu najmä vo vidieckych oblastiach. Práve tu je rad na druhú časť Plánu hospodárskej obnovy Európy a logicky to tiež podporuje lisabonskú stratégiu.
Energetická bezpečnosť je teraz a bude aj v budúcnosti dôležitou otázkou na európskej úrovni. Bulharsko sa rozhodlo okamžite uzavrieť jadrovú elektráreň Kozloduj. To bude stáť stovky miliónov eur, no rádioaktívny odpad ostane trvalým rizikovým faktorom, ktorý bude ohrozovať zdravie a bezpečnosť budúcich generácií. Zaujímajú ma skutočné externé náklady na využívanie jadrovej energie a to, ako by sa mali vypočítať.
Je najvyšší čas, aby sme nielen skúmali a presadzovali technológie alternatívnej obnoviteľnej energie, ale ich aj v širšej miere zavádzali. Spoločné vyhlásenie o politike týkajúcej sa budov zdôrazňuje dôležitosť strednodobého až dlhodobého prístupu k stavebníctvu. Z môjho pohľadu ide v tejto oblasti o tri dôležité veci. Po prvé, budovy s väčšou energetickou účinnosťou môžu viesť k zníženiu emisií CO2 až o jednu tretinu. Po druhé, za každú cenu sa musíme vyhnúť využívaniu stavebných materiálov, ktoré sú zdraviu škodlivé, ako napríklad azbest. Po tretie, tak ako vždy som za transparentnú a zvládnuteľnú politiku a to sa vzťahuje aj na projektovanie a plánovanie budov.
Alain Lamassoure
(FR) Vážený pán predsedajúci, aj ja by som rád vyjadril svoju spokojnosť s dohodou dosiahnutou v zmierovacom konaní. Vyžadovalo si to inteligenciu švédskeho predsedníctva, efektívny príspevok Komisie, kompetentnosť našich spravodajcov a od zástupcov politických skupín zmysel pre kompromis. Mali by sme im všetkým poďakovať.
Myslím si však, že veľkou správou dňa nie je táto dohoda. Pokiaľ ide o budúcnosť európskeho rozpočtu, hlavná udalosť týždňa sa neodohráva tu v Štrasburgu, ale v Kodani. Tam významným predstaviteľom našich členských štátov trvalo dva dni, kým sa dohodli, že nájdu 2 400 000 000 EUR na financovanie takzvanej pomoci Európskej únie znevýhodneným krajinám postihnutým zmenou klímy, a to len v roku 2010. Nás poslancov Parlamentu by považovali za nezodpovedných, ak by sa nám nepodarilo urobiť v rozpočte EÚ škrty v hodnote 81 miliónov EUR, a tu vidíme, ako vysypali z rukáva 2 400 000 000 EUR.
Vítam tento výsledok, žiadny demokrat však nemôže prijať postup, ktorý je taký tajomný, zbavený všetkej demokratickej kontroly - všetkým parlamentom, Európskemu parlamentu a národným parlamentom sa to predloží ako hotová vec - a ktorý má nespravodlivé následky pre určité členské štáty, keďže zaplatia dvakrát či trikrát toľko ako iné, rovnako bohaté štáty.
Nechajte nás však najprv uvítať toto: vedúci predstavitelia našich štátov či vlád si uvedomujú, že na spoločné politiky EÚ už nestačí rozpočet obmedzený na 1 % hrubého domáceho produktu. Pracujú na novom európskom rozpočte, no v akejsi súbežnej forme. Počítam s tým, že nám nová Európska komisia a španielske predsedníctvo pomôžu položiť základy novej rozpočtovej Európy, o ktorej nutnosti teraz nikto nepochybuje.
Francesca Balzani
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, keď dosiahneme koniec rozpočtového postupu a bude možné zhodnotiť vykonanú prácu ako celok, myslím, že si budeme musieť položiť veľmi úprimnú, priamočiaru otázku: je tento rozpočet užitočný?
Tento rozpočet je prechodným rozpočtom a predstavuje posun k lisabonskej Európe, posun počas vážnej hospodárskej a finančnej krízy, ktorá postihla celý svet. Tento rozpočet je preto v dvoch ohľadoch nevhodný. Musí reagovať na krízu, ale aj odrážať vedomie, že počas krízy je dostupných len málo zdrojov. Musí pozitívne prispieť k hospodárskej obnove, no tiež škrtať, znižovať a obmedzovať výdavky tam, kde to je možné.
Tento rozpočet má na budúci rok k dispozícii 141 miliárd EUR. Nie je to oveľa viac ako v roku 2009, no vynaložilo sa značné úsilie, urobilo sa veľa práce na prioritách a na presunutí dostupných zdrojov na súčasné priority. Sústreďujeme sa na dva rozpočtové riadky: konkurencieschopnosť a životné prostredie. Konkurencieschopnosť preto, že obsahuje sociálne politiky, politiky zamestnanosti a citlivý problém v podobe štrukturálnych fondov, ktoré stále tvoria základný kameň politík prerozdeľovania v rámci Európy. Na tento rozpočtový riadok bude na budúci rok vyčlenených 65 miliárd EUR.
Rovnako aj na životné prostredie, ktoré zahŕňa poľnohospodársku politiku, bude vyčlenených približne 60 miliárd EUR. Tento rozpočet na rok 2010 sa však týka predovšetkým plánu hospodárskej obnovy. Tento plán si minulý rok získal veľkú podporu, v roku 2009 však nebol plne financovaný. Dnes vďaka značnému úsiliu o presun zdrojov sa môže do energetickej infraštruktúry a širokopásmového internetu konečne investovať 2,5 miliardy EUR.
Vynaložilo sa významné úsilie na to, aby sa tento rozpočet tvoril v súlade s lisabonskou stratégiou a poskytoval dokonca ešte viac prostriedkov, ako poskytla Komisia v návrhu rozpočtu, na program Erasmus, na celoživotné vzdelávanie, pretože je tu otázka, ktorú musíme úprimne položiť sami sebe, konkrétne, či je toto užitočný rozpočet, no najprv a predovšetkým máme základný meter: užitočnosť rozpočtu sa musí prispôsobiť európskym občanom.
Musí to byť užitočný rozpočet pre každého európskeho občana a voliča a na základe tejto užitočnosti, prispôsobenia sa ľuďom si myslím, že musíme iniciovať a rozvíjať citlivú diskusiu o revízii dostupnosti rezerv a zdrojov, ktoré chceme poskytnúť Európe na jej politiky.
Ivars Godmanis
(LV) Vážený pán predsedajúci, rád by som hovoril o európskych štrukturálnych fondoch. Tieto fondy predstavujú približne 35,5 % celkového európskeho rozpočtu. Najmä Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky kohézny fond dosahujú od roku 2007 do roku 2013 sumu 308 miliárd EUR. V roku 2010 predstavujú 39 miliárd vo viazaných prostriedkoch a približne 31 miliárd v platobných prostriedkoch. Aké riziká a problémy vidíme? Najnovšie informácie sú z 1. októbra 2009: sme na konci druhého roka, lineárna realizácia môže byť 28,5 %, úroveň platieb je 24,35 % a tu máme prvé problémy. Až 55 % členských štátov je pod týmto priemerom. Ukazovateľ v najhoršom štáte je o 40 % nižší ako priemer a rozdiel medzi najlepšími a najhoršími štátmi v čerpaní fondov je 370 %, t. j. 3,7-násobok. Ak sa pozrieme na jednotlivé fondy, potom vo fonde na rekonštrukciu a regionálny rozvoj je 22 % členských štátov pod úrovňou priemeru, najhoršia hodnota je 50 % pod priemerom a rozdiel medzi najlepším a najhorším dosahuje 500 %. Existujú krajiny, kde je čerpanie zdrojov päťkrát horšie ako v krajinách s najlepším čerpaním! V Európskom sociálnom fonde sa 22 % krajín nachádza pod priemernou hodnotou, tá najhoršia je 43 % pod úrovňou priemeru a rozdiel je 3,7-násobný. V prípade Európskeho kohézneho fondu je najhoršia krajina 68 % pod priemernou hodnotou a rozdiel medzi najlepšími a najhoršími je 300 %. V čom je riziko? Ak sa pre porovnanie pozrieme na obdobie rokov 2000 - 2006, keď tu nebola žiadna kríza, vidíme, že štáty, ktoré dnes zaostávajú v čerpaní zdrojov, patria medzi krajiny, ktoré nevyčerpali finančné prostriedky ani v minulosti. Konkrétne máme z obdobia rokov 2000 - 2006 nevyplatené finančné prostriedky vo výške 16 miliárd EUR. Z fondu na rekonštrukciu a rozvoj sa celkovo nepreplatilo 2,4 miliardy EUR. To znamená, že tieto peniaze nevyčerpalo 20 % členských štátov a teraz ich už nedostanú. V Európskom sociálnom fonde je táto suma 1,9 miliardy EUR, keďže svoje sumy plne nevyčerpalo 16 % členských štátov. Spolu to predstavuje 4,3 miliardy EUR, s ktorými sa počítalo...
James Nicholson
Vážený pán predsedajúci, všetci vieme o zvyšných 2,4 miliardách EUR na Plán hospodárskej obnovy Európy, ktoré boli vyčlenené v rozpočte na rok 2010, a v tejto súvislosti vítam úsilie dostať Európu z tejto zložitej hospodárskej situácie. Domnievam sa, že tento plán by sa mal sústrediť na inováciu a zamestnanosť a hlavne na obmedzenie prepúšťania. Dúfam, že tieto peniaze dobre minieme a nepremrháme. Tieto zdroje musia byť riadne vyčlenené a členské štáty ich musia využiť efektívnym a produktívnym spôsobom.
Som rád, že sa podarilo zabezpečiť sľúbených 420 miliónov EUR na širokopásmový internet vo vidieckych oblastiach. Pôjde o veľmi dôležitú iniciatívu v mnohých vidieckych oblastiach a ak sa bude správne realizovať, mala by v nich podporiť rozvoj malých a stredných podnikov.
Vítam skutočnosť, že bol vytvorený mliečny fond. Myslím si, že sme ho veľmi potrebovali a je dobrým príkladom toho, čo tento Parlament pri tvorbe rozpočtu dosiahol. Povedzme si to takto: využijeme finančné prostriedky, ktoré sa v iných oblastiach nevyužívali.
Chcel by som čosi povedať o tom, čo by som rád videl v rozpočte pre budúcnosť. Chcem byť svedkom toho, že pomôže ľuďom, ktorí sú obeťami násilia, obeťami terorizmu, pretože si myslím, že v tejto oblasti môžeme urobiť viac. To sú ľudia, ktorým sa nepomáha. Nedostávajú ani neprijímajú dostatočnú pomoc od svojich vnútroštátnych vlád. Tam, odkiaľ pochádzam, máme mnoho oblastí, kde sa týmto ľuďom pomáha prostredníctvom existujúcich fondov, sú však ďalšie oblasti, kde môžeme urobiť viac. Po roku 2014 nebudú mať k dispozícii žiadne finančné prostriedky, preto vyzývam tento Parlament, aby začal hľadať spôsob, ako vlastne môžeme pomôcť obetiam násilia terorizmu. Dúfam, že nasledujúce španielske predsedníctvo mi v tejto oblasti dokáže pomôcť.
Dovoľte mi využiť túto príležitosť na vyjadrenie obáv o správu finančných prostriedkov vo výške 60 miliónov EUR v Severnom Írsku. Dúfam, že tu prítomný komisár pre rozpočet vezme do úvahy túto konkrétnu vec. Zhromaždenie Severného Írska má zodpovednosť za správu finančných prostriedkov. V rozdeľovaní týchto finančných prostriedkov však má 18-mesačný sklz. Ak sa chystajú spravovať tieto finančné prostriedky, chcel by som ich požiadať, aby to robili efektívne, účinne a múdro v čase, keď ľudia potrebujú prácu.
Jacky Hénin
(FR) Vážený pán predsedajúci, v rámci Únie by sa mal prístup k spoľahlivej elektrickej energii s nízkou produkciou CO2 považovať za základné právo každého európskeho občana. V tomto smere musí naša Únia viesť pravú európsku verejnú energetickú politiku a nefinancovať formou rozpočtového postupu vyradenie jadrovej elektrárne v Bulharsku z prevádzky.
Budovať Európu energie pre všetkých znamená uznať, že energia je verejným právom ľudstva, nie komoditou. To znamená zrušenie všetkých smerníc o deregulácii a liberalizácii hospodárskej súťaže v odvetví energetiky, pričom sa zaručí verejná regulácia a vlastníctvo celého jadrového odvetvia, vrátane smerníc o veciach týkajúcich sa vyradenia z prevádzky a subdodávateľov. To znamená vytvorenie európskej agentúry pre energiu, ktorá by koordinovala a sústreďovala úsilie všetkých členských štátov v oblasti výskumu a bezpečnosti v odvetví energetiky a zaručovala rovnaký prístup k energii všetkým občanom EÚ, a zriadenie hospodárskej záujmovej skupiny združujúcej všetky európske podniky, rovnako verejné, ako aj súkromné, ktoré pôsobia v odvetví energetiky.
Táto záujmová skupina by umožnila, aby sa dôležité projekty - projekty týkajúce sa distribučných sietí, výroby nízkouhlíkovej energie, výskumu a bezpečnosti - uskutočnili v kontexte spolupráce. Európske peniaze by tak boli dobre využité; podporili by rozvoj a nielen zvýšili návratnosť investovaného kapitálu.
Bastiaan Belder
(NL) Vážený pán predsedajúci, rozpočet na rok 2010 prijímame na pozadí hospodárskej krízy a vyčleňovaniu prostriedkov na fondy EÚ musíme venovať zvýšenú pozornosť. V tejto súvislosti Rada prinútila Európsky parlament, aby stanovil priority. Choré hospodárstvo a investície do udržateľnosti sa v programe umiestnili vysoko, a to oprávnene. Vo svojej správe sa pán Surján dôsledne vyjadruje k prioritám hospodárskeho rastu a zamestnanosti.
Tieto priority sa odrážajú v presunoch medzi rôznymi okruhmi viacročného finančného rámca a možno sa s nimi tiež stretnúť vo financovaní Plánu hospodárskej obnovy Európy, ktorý správne kladie silný dôraz na nové technológie. Mimoriadne dôležitá je tu podpora projektov týkajúcich sa udržateľných zdrojov energie a zlepšenia prepojení energetických sietí s tretími krajinami. V tejto súvislosti musíme pomôcť pri dosahovaní tak veľmi potrebnej diverzifikácie dodávateľov energie. Toto je úspešný súbor priorít.
Chcel by som však v tejto spojitosti uviesť jednu poznámku. Mali by sme byť ešte prísnejší. Ak Európska únia chce, aby bola jej práca presvedčivá, mala by sa obmedziť skôr na svoje ústredné úlohy ako na zveličovanie svojej úlohy v boji proti kríze. Medzi záležitosti, ktoré nepatria do európskej pôsobnosti, patrí vzdelávanie, kultúra a občianstvo. Žiadosť o viac použiteľných finančných prostriedkov, ktorá sa každoročne opakuje, je s tým v rozpore. Výpadok finančných prostriedkov by sa nemal nevyhnutne kompenzovať využívaním nástroja flexibility.
Na druhej strane, silnejší súbor priorít by z nás urobil konštruktívneho partnera Rady najmä v čase hospodárskej krízy, keď členské štáty zažívajú výpadky príjmov a musia robiť drastické škrty. Stručne povedané, rád by som poďakoval spravodajcovi pánovi Surjánovi za tento krok správnym smerom a za to, že kladie dôraz na hospodársku obnovu so zreteľom na sociálne prvky politiky EÚ, akým je napríklad najmä v Bulharsku starostlivosť o deti v domovoch.
Frank Vanhecke
(NL) Vážený pán predsedajúci, ak mám zhrnúť rozpočet v sume 141 miliárd EUR do jednej minúty, musím sa, samozrejme, zamerať na základné prvky, najmä na skutočnosť, že takzvané "európske" peniaze sa v porovnaní s prostriedkami, ktoré pochádzajú priamo od daňových poplatníkov, v skutočnosti nečerpajú tak účinne a dôsledne, pričom mám na mysli všetky úrovne - úroveň Spoločenstva, národnú, regionálnu a nižšiu úroveň. Aby som uviedol príklad, samotný Európsky dvor audítorov oznámil, že donedávna sa asi 11 % obrovského množstva prostriedkov Kohézneho fondu vyplatilo úplne nesprávne. V roku 2010 toto číslo predstavuje asi 4 miliardy EUR, čo nie je zanedbateľná suma. To je neprípustné a neprijateľné. Teraz vyčleňujeme ďalších 2,4 miliardy EUR z rozpočtu na rok 2010 na plán hospodárskej obnovy. Nie som proti tomu, ale neustále premýšľam nad tým, či je čerpanie prostriedkov na európskej úrovni skutočne správne a či by sa Európa nemala skôr zamerať na účinnú koordináciu konkrétnych, rezolútnych krokov na národnej úrovni.
Na záver chcem povedať, že som naďalej proti obrovskému plytvaniu, ktoré je bežné vo všetkých európskych inštitúciách.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Vážený pán predsedajúci, chcel by som, samozrejme, zablahoželať dvom spravodajcom, pánovi Lindbladovi, ktorý zastupuje Radu, a najmä pánovi komisárovi Šemetovi, ktorý bol niekoľko mesiacov jedinou osobou zodpovednou za rozpočet. Som úprimne presvedčený, že urobil vynikajúcu prácu a že sa mu podarilo nájsť významný konsenzus pre zmierovacie konanie v novembri. Najmä k tomu by som chcel pánovi komisárovi zablahoželať.
Príprava rozpočtu sa týmto spôsobom uskutočňuje naposledy. Myslím si, že tento systém dožíva, a domnievam sa, že politické skupiny by mali v nadchádzajúcich mesiacoch veľmi vážne uvažovať o tom, ako prejsť na nový rozpočtový postup, ktorý bude v súlade s realitou Lisabonskej zmluvy.
Uvediem príklad. Tento rok sme viedli diskusie v oblasti poľnohospodárstva, ktoré mali virtuálny charakter, ale priniesli skutočný výsledok. Na budúci rok sa od začiatku budú viesť reálne diskusie v súlade s riadnym legislatívnym postupom, čo bude skúškou zodpovednosti každého poslanca.
Pôjde napokon o skutočný rozpočet a, ako pred chvíľou povedal pán Lamassoure, Rada nebude môcť v tomto rozpočte počas niekoľkých mimoparlamentných samitov vynikajúco rozhodnúť o nových rozpočtových položkách, na základe ktorých by Európska komisia a Európsky parlament museli urobiť niekoľko finančných kúziel s cieľom zapracovať do rozpočtu nové vynikajúce sľuby Rady. Týmto praktikám je koniec a dúfame, že od 1. januára nasledujúceho roku budú všetci v inštitúciách vykonávať svoju prácu tak, aby sme skutočne pripravili rozpočet, ktorý bude odrazom politickej reality a hospodárskej a finančnej situácie Európy.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Vážený pán predsedajúci, som presvedčená, že výsledok rokovaní medzi Parlamentom a Radou o konečnom prijatí rozpočtu Únie na rok 2010 nás môže tešiť.
Teší nás aj skutočnosť, že sa nám podarilo zachovať financovanie sektoru mlieka, ktoré sme v Parlamente schválili v prvom čítaní, čo pomôže našim poľnohospodárom prekonať obdobie krízy. Dúfam, že sa nám podarí nájsť trvalé riešenie tejto problematiky a poľnohospodári čoskoro uvidia svetlo na konci tunela.
Sme radi, že sa podarilo dosiahnuť dohodu v oblasti novej finančnej podpory mechanizmu mikrofinancovania v Európskej únii. Teší nás aj to, že sme nespochybnili oblasti, ktoré považujeme za samozrejmé, ale hovoríme o nich zriedka, mám na mysli výdavky v oblasti poľnohospodárstva a súdržnosti, ktoré patria k dvom najdôležitejším politikám Európskej únie. Pravda je, že tento výsledok dnes môžeme považovať za úspech.
Teší nás najmä skutočnosť, že sme našli ďalšie prostriedky v sume 2,4 miliardy EUR na financovanie druhej časti plánu hospodárskej obnovy Európy.
Napriek všetkým spomínaným úspechom však musíme čeliť realite, ktorá nie je až taká príjemná. Nemáme prostriedky na financovanie politík, pretože sme všetky prerozdelili Únii, alebo lepšie povedané, prostriedky máme, ale v Rade panuje neprekonateľná dogma: ani euro navyše v porovnaní s tým, čo sme schválili pre súčasný finančný rámec v roku 2006. Vážený pán úradujúci predseda Rady, toto nie je rozpočtový asketizmus, ale hospodárska a politická krátkozrakosť.
Presne pred rokom navrhla Európska komisia plán hospodárskej obnovy pre Európsku úniu. Ak berieme do úvahy situáciu v členských štátoch, išlo o pomerne skromný plán, zameriaval sa však na oživenie sektorov budúcnosti našich hospodárstiev.
Rada bola spočiatku proti, pretože sa navrhovalo zvýšiť finančný rámec o 5 miliárd EUR. Po zdĺhavých rokovaniach a diskusiách ste plán schválili, ale museli sme ho realizovať v priebehu dvoch rokov. Európsku komisiu ste prinútili urobiť dômyselné ťahy v účtovníctve v snahe využiť tieto prostriedky tak, aby si to vo finančnom rámci nikto nevšimol.
Hovoriť môžeme len o transparentnosti a zjednodušení, no Komisia nám musela predložiť úžasný graf, aby sme my, ktorí na rozpočte pracujeme, pochopili jej návrh. Vyzývam vás, pán úradujúci predseda Rady, aby ste túto dohodu vysvetlili občanovi, ktorý sa stále zaujíma o to, čo v Európskom parlamente robíme.
To znamená, že nebudujeme Európu, ktorá by bola bližšie k občanom, ako si všetci želáme. Nehovorím to preto, aby som niekoho kritizovala, ale ak Rada nezmení svoju politiku, úroveň európskej integrácie bude slabá.
Práve sme podpísali zmluvu, ale potrebujeme nový prístup. Prestaňme si myslieť, že každé euro vynaložené v Európe je plytvaním, alebo sa pridajme k euroskeptikom.
Vo štvrtok budeme schvaľovať uznesenie, ktorého súčasťou je požiadavka na revíziu finančného rámca s cieľom uspokojiť nové potreby Únie. S týmto názorom plne súhlasím, ale upozorňujem vás, že výsledkom revízie finančného rámca musí byť jeho zvýšenie. Nové potreby nemôžeme financovať tak, že znížime súčasné priority. Aby som sa vyjadrila jasnejšie - a tým aj skončím -, nebudeme akceptovať škrty v oblasti kohéznej alebo poľnohospodárskej politiky.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Vážený pán predsedajúci, hovoríme o poslednom rozpočte na základe Zmluvy z Nice. Budúci rok sa situácia radikálne zmení: Parlament bude môcť po prvýkrát rozhodovať napríklad o poľnohospodárskej politike alebo o výdavkoch v oblasti rybolovu. Táto časť rozpočtu bude konečne patriť do právomoci Parlamentu a môžem vám povedať, že sa na to teším. Teraz však hovoríme o rozpočte na rok 2010. Chcel by som uviesť niekoľko stručných poznámok.
Dodatočné finančné prostriedky na energiu a výskum a tiež na vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky sú pozitívne kroky, ale nesúhlasím so všeobecnými zásadami rozpočtu EÚ. Pomôžu európske príspevky skutočne v budúcnosti oživiť naše hospodárstvo? Odpoveď je "nie". Neklamme samých seba. Využime nadchádzajúcu revíziu finančného výhľadu na stanovenie cieľov do budúcnosti. Vyzývam Radu a Komisiu, aby túto revíziu brali naozaj vážne a nepovažovali ju za vtip. Súčasný rozpočet stále investuje príliš veľa do hospodárstva, ktoré fungovalo v minulosti: stále vo veľkej miere podporujeme poľnohospodárstvo a regióny a oveľa menej investujeme do oblastí, ktoré sú skutočne dôležité, najmä do trvalej udržateľnosti a inovácií. Nachádzame sa na prelomovom bode. Chceme z Európy vybudovať skanzen, kam môžu Američania, Číňania a Indovia cestovať za kvalitnou kultúrou a dobrým jedlom, alebo ju chceme zmeniť na dynamický, moderný región, ktorý nám bude zvyšok sveta závidieť? Inak povedané, rozhodneme sa pre stagnáciu alebo pre pokrok? Moja odpoveď je jasná.
Pozrime sa bližšie aj na financovanie Európskej únie. Budeme sa musieť vybrať smerom k systému vlastných zdrojov, a to vo všetkých oblastiach. Ako odpoveď na požiadavku našej skupiny, Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu, Komisia predloží v tejto súvislosti svoj návrh, na ktorý sa teším. Súčasný systém poskytuje Únii príliš málo priestoru a má negatívny vplyv v tom zmysle, že umožňuje členským štátom viac sa zaujímať o to, koľko sa im vráti, a nie o skutočnosť, či je európsky príspevok naozaj účinný. Myslím si tiež, že musíme robiť oveľa viac v snahe zastaviť pokles svetovej biodiverzity.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Vážený pán predsedajúci, nesúhlasíme s politickým prístupom tohto rozpočtu, pretože zvyšuje vojenské výdavky a pomaly, ale isto zlučuje svoju politiku s politikou NATO. Tým sa v podstate neustále znižuje potenciál nezávislej zahraničnej politiky EÚ. Päťročný finančný rámec znižuje výdavky na poľnohospodárstvo a nepodporuje domáce hospodárstvo, súdržnosť a boj za udržanie klímy.
Chceme Európsku úniu, ktorá bude schvaľovať právne predpisy s cieľom chrániť spotrebiteľov pred špekuláciami a občanov pred nespravodlivým okom úradnej moci. Na prvý pohľad sme totiž podozriví všetci.
Jedno chcem povedať jasne: sme proti rozpočtu, ale naše argumenty sú úplne opačné ako názory nezávislých poslancov zo Spojeného kráľovstva. Veríme, že národné záujmy sa spoja, a nesúhlasíme s názorom, že každý národ má právo stiahnuť sa do vlastnej ulity. To vedie len k nepriateľstvu a napokon ku konfliktu.
Zoltán Balczó
(HU) Európska komisia plánuje v úprave rozpočtu na rok 2009 vyčleniť značné prostriedky pre dve oblasti. Jednou z nich je konkurencieschopnosť, ktorej súčasťou budú rámcové programy pre výskum a vývoj, hoci táto oblasť sa doposiaľ považovala za prioritu. Ak máme ľuďom v tomto sektore niečo vytknúť, tak by sme mali dôraznejšie žiadať zníženie byrokracie. Ďalšou oblasťou je Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, ktorého prostriedky sa znížili o 1,6 miliardy EUR. Tento fond sa má využívať pre vidiecke oblasti s cieľom udržať alebo obnoviť obyvateľstvo v týchto oblastiach. V Maďarsku je táto problematika mimoriadne aktuálna. V maďarskom poľnohospodárstve zohrávajú najdôležitejšiu úlohu veľké podniky. Práve tieto podniky dostávajú platby na plochu, hoci pracovnú silu využívajú pomerne málo. Pán spravodajca použil v súvislosti s úpravou rozpočtu tvrdé slová. Povedal, že Komisia urobila raziu na hlavné oblasti. Moja otázka znie takto: prečo pán spravodajca napriek tomu stále podporuje schválenie tejto úpravy?
Ingeborg Gräßle
(DE) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, pán Lindblad, dámy a páni, chcela by som sa vrátiť k výzve pána Garrigu na reálny rozpočet. Aké sú výdavky Lisabonskej zmluvy? Toto je veľmi naliehavý problém. Prečo nemôžeme byť realistickejší vo vzťahu k štrukturálnym fondom? Tie sú pre nás nedotknuteľné. Pred dva a pol rokom sme z týchto fondov pridelili prostriedky, ktoré dosiaľ neboli splatené, a tieto prostriedky zvyšujeme minimálne o ďalších 30 miliárd EUR.
Máme problém s Balkánom, kde sa krajiny pripravujú na vstup do Európskej únie. V dôsledku negatívnych uznesení zo strany socialistov a liberálov sa o skutočnú situáciu na Balkáne veľmi nezaujímame. Akým spôsobom napríklad spolupracujú rôzne inštitúcie EÚ v Kosove, ktorých je teraz pomerne veľa? Všetky dôležité pozmeňujúce a doplňujúce návrhy tento Parlament zamietol a som presvedčená, že by sme sa nimi mali zaoberať, pretože je to naša práca.
Pokiaľ ide o správy o pokroku, kde je v nich pokrok? Hlasovali sme za správu Dvora audítorov, v ktorej sme žiadali "systém riadenia", no Výbor pre rozpočet nám neskôr odmietol dať tomuto systému svoje kompetencie, pretože mal výhrady. Všetky tieto skutočnosti si navzájom protirečia a podľa môjho názoru Parlament ešte nie je pripravený pozrieť sa na problém realisticky a preniesť svoje kompetencie do vlastných uznesení.
Chcela by som vyzvať na realistický postoj k problematike elektrárne Kozloduj. V osobitnej správe Komisie o využívaní fondov EÚ v Bulharsku do leta tohto roku sa elektráreň Kozloduj nespomína, napriek tomu, že získala prostriedky z programu PHARE. Do konca roka 2009 sa na elektráreň Kozloduj vynaložilo minimálne 602 miliónov EUR. Pokúšala som sa zistiť, čo sa s týmito prostriedkami stalo, a zistila som, že elektráreň ešte stále nebola odstavená. Jednoducho sa len urobili plány pre riadenie procesu odstávky. Prípad elektrárne Kozloduj mi potvrdil, že Komisia vie veľmi málo o tom, čo sa deje s našimi peniazmi. Potvrdilo sa aj to, že mnohé dotácie, ktoré boli schválené, komplikujú kontrolu situácie a spôsobujú, že Komisia stráca prehľad o financiách. Z toho dôvodu by sme mali prinajmenšom zastaviť tlak na poskytovanie dotácií, pretože to spôsobuje, že už sami nemáme prehľad o tom, čo sa deje.
Edit Herczog
(HU) Vážený pán komisár, dámy a páni, v čase súčasnej finančnej a hospodárskej krízy musíme venovať osobitnú pozornosť rastu, konkurencieschopnosti, pracovným miestam a účinnejšiemu a jednoduchšiemu využívaniu kohéznych a štrukturálnych fondov. Okrem toho k prvoradým cieľom patria aj zvyšovanie bezpečnosti dodávok energie a jej distribúcie, vnútorná bezpečnosť, demografické problémy a problematika zmeny klímy.
Práve preto vítame významné parlamentné úspechy dosiahnuté v súvislosti s predloženým návrhom rozpočtu a v spojení s plánom hospodárskej obnovy a podporou energetických investícií. Vítame aj menšie úspechy, ako podporu poskytovanú výrobcom mlieka a mliečnych výrobkov alebo nástroj mikrofinancovania malých a stredných podnikov, ktoré sme dosiahli po zdĺhavej diskusii. Chcela by som spomenúť aj projekty inteligentnej energie a podpory celoživotného vzdelávania. Musíme zdôrazniť, že zvýšenie rozpočtu o 2,4 miliardy EUR na hospodársku obnovu je skutočným úspechom. Som rada, že sa nám podarilo zabezpečiť schválenie rozpočtu pre program Galileo.
Takmer 2 miliardy EUR sme vyčlenili pre energetické projekty, čo je zrejme najvýznamnejší výsledok, aký si Európsky parlament môže pripísať k dobru. Podarilo sa nám poskytnúť podporu na bezpečnú odstávku jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku a chcela by som zdôrazniť najmä bezpečnostnú stránku tejto odstávky. Na žiadosť Európskeho parlamentu sa do rozpočtu podarilo zahrnúť prostriedky na podporu výrobcov mlieka a mliečnych výrobkov. Musíme zdôrazniť aj skutočnosť, že Parlament urobil zodpovedné rozhodnutia, a zároveň konštatovať, že rozpočtové rezervy sme rozdelili rozumne.
Naše rezervy sa však zmenšujú. Parlament môže byť na rozpočet na rok 2010 hrdý. Preto by som chcela zablahoželať spravodajcom pánovi Surjánovi a pánovi Maňkovi. Našou úlohou do budúcnosti je zabezpečiť nielen to, aby Lisabonská zmluva posilnila právomoci Parlamentu, ale aby rozpočet EÚ vďaka svojej reforme uľahčil život podnikateľom a občanom Európy. Pri plnení tejto úlohy nám všetkým do nadchádzajúcich rokov želám veľa sily a trpezlivosti. Ďakujem vám za pozornosť.
Nathalie Griesbeck
(FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, chcela by som oceniť vynaliezavosť a úsilie našich inštitúcií v snahe uvoľniť - prostredníctvom istých rozpočtových metód alebo, ako povedal pán Lamassoure, akýmsi zázrakom - veľmi významné sumy prostriedkov zodpovedajúce výške prostriedkov druhej fázy plánu hospodárskej obnovy, to znamená sume 2 400 000 000 EUR. Chcela by som tiež povedať, že ma veľmi potešila suma 300 miliónov EUR, ktorú sa nám podarilo vyčleniť s cieľom urýchlene reagovať na veľmi vážnu krízu, ktorá dnes postihuje poľnohospodárov. Dúfam, že táto suma a tieto problémy budú signálom nášho pragmatického postoja k ich budúcnosti. Mali by sme oceniť aj pilotné projekty a prípravné opatrenia, ktoré, ako zdôraznila pani Jensenová, vdýchli nášmu rozpočtu nový život.
Bez ohľadu na tieto veľmi výstižné pripomienky by som rada zdôraznila dve skutočnosti. Najskôr by som chcela položiť otázku a potom vyjadriť politické stanovisko. Otázka znie: rada by som požiadala o oficiálne vysvetlenie, ako sa Únia postaví k problematike kohéznej politiky a štrukturálnym fondom. Ide totiž o prvky, ktoré zaujímajú niektorých partnerov EÚ. Myslím si, že toto je prejavom súčasnej situácie v Európe.
(Predsedajúci prerušil rečníčku.)
Elisabeth Jeggle
- (DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, Európsky parlament bol v týchto rokovaniach úspešný. Chcela by som sa poďakovať všetkým kolegom poslancom, ktorí sa rokovaní zúčastnili a jasne vyjadrili svoj názor pred Komisiou a Radou.
Teraz je pre nás dôležité, aby sme sa plne venovali všetkým otázkam vo vzťahu k Lisabonskej zmluve vrátane celej oblasti rozpočtu. Ukázali sme, že Parlament je potrebné brať vážne a že má význam brať ho vážne. Rokovania o rozpočte to veľmi jasne potvrdili. Mnohí kolegovia poslanci už spomenuli skutočnosť, že naše najdôležitejšie ciele sme dosiahli.
Ako spravodajkyňa rozpočtu pre poľnohospodárstvo vo Výbore pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka môžem povedať, že hoci náš rozpočet - časť súvisiaca s poľnohospodárstvom - bol veľmi skresaný, stále máme určité rezervy. Snažili sme sa šetriť. Dokázali sme to sami v našom výbore a tomu prikladám veľký význam. Skutočnosť, že Parlament zabezpečil 300 miliónov EUR pre mliečny fond, považujem za úspech, najmä vo vzťahu k súčasnej zložitej situácii výrobcov mlieka, berúc do úvahy všetky dlhoročné argumenty proti zo strany Komisie a Rady.
Problémy majú v súčasnosti aj ďalšie sektory poľnohospodárskej výroby. Týka sa to nielen poľnohospodárstva a poľnohospodárov, ale aj mnohých pracovných miest v oblastiach úzko súvisiacich s poľnohospodárstvom. Súčasná situácia problémy ešte zhoršuje. Pre mliečny fond potrebujeme trvalú rozpočtovú položku a to chceme v budúcnosti dosiahnuť. V porovnaní s rokom 2009 sme do rozpočtu na rok 2010 pridelili väčší objem prostriedkov. Taký je výsledok súčasnej situácie a my sme si toho vedomí. Budeme sa tým riadiť a urobíme všetko pre to, aby sme zabezpečili udržateľnosť a inováciu našej poľnohospodárskej politiky.
Estelle Grelier
(FR) Vážený pán predsedajúci, hlasovanie o rozpočte je v podstate vysoko politický akt a my si musíme z rozpočtu, ktorý nám bol predložený, vziať politické ponaučenie - veľké, zásadné politické ponaučenie.
Rozpočet Európskej únie, a najmä tento, svedčí o tom, že nám chýba európsky politický projekt, hoci v čase krízy a na začiatku našich nových mandátov ho európski občania potrebujú viac ako kedykoľvek predtým. Tomuto rozpočtu chýba globálna vízia Európy.
Rada a Komisia sa rozhodli, že umožnia členským štátom vypracovať vlastné, často konkurenčné plány obnovy, a zbavili sa zodpovednosti koordinovať hospodársku, sociálnu a ekologickú obnovu na úrovni EÚ. Žiadna snaha o vplyv, žiadna podpora európskej solidarity.
Rada a Komisia sa chcú zbaviť výčitiek svedomia tým, že plán obnovy zavedú postupne. Rozpočet na rok 2010 v skutočnosti poskytuje na financovanie druhej časti plánu obnovy prostriedky v celkovej sume 5 miliárd EUR, čo je smiešna suma. Áno, rozpočet poskytne 300 miliónov EUR mliečnemu fondu, ale táto suma nestačí, pretože vieme, že napríklad vo Francúzsku čistý príjem poľnohospodárov klesol v roku 2009 o 34 %.
Rozpočet na rok 2010 vyčleňuje 25 miliónov EUR na mikrofinancovanie a v rozpore s odporúčaním Rady umožňuje návrh rozpočtu zasahovať do Kohézneho fondu.
Preto v dôsledku chýbajúcej alternatívy budeme štandardne hlasovať za tento rozpočet, pretože Európa - občania - sa nezaobíde bez zásahov do rozpočtu, hoci neprimeraných. Musíme však spoločne spochybniť - a to naliehavo - metódy financovania ambicióznych politík, ktoré musí Európa zabezpečiť, a musíme spochybniť metódy vyňatia rozpočtu EÚ zo súčasného obmedzeného a nevyhovujúceho rámca.
Bez ohľadu na významné politické vyhlásenia nám musí predseda Komisie pán Barroso povedať, ako mieni financovať budúce európske politiky, o ktorých toľko hovorí, najmä pokiaľ ide o politiky súvisiace s novou stratégiou pre rast a zmenu klímy. S rozpočtom, aký nám predkladáte, tieto politiky nebudú môcť ďalej fungovať.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Vážený pán predsedajúci, plne podporujem rozhodnutie Európskeho parlamentu preferovať financovanie plánu hospodárskej obnovy Európy. Plán obnovy tohto druhu je pre zvýšenie hospodárskeho dopytu a opätovné nastolenie konkurencieschopnosti regiónu nevyhnutný.
V dôsledku hospodárskej krízy sa v Európe zvyšuje úroveň nezamestnanosti, čo vážne ovplyvňuje európske hospodárstvo. Žiaľ, najviac sa to týka mladých ľudí, ktorí si hľadajú svoje prvé zamestnanie. Je nevyhnutné prijať opatrenia na ochranu najviac znevýhodnených osôb.
Musíme zaviesť plány rekvalifikácie, aby si ľudia, ktorí dnes prídu o zamestnanie, vedeli v budúcnosti rýchlo nájsť novú prácu.
Plán bude vychádzať zo spolupráce s Európskym sociálnym fondom a Európskym fondom na prispôsobenie sa globalizácii.
Od roku 1973, keď sa Írsko stalo súčasťou Európskeho hospodárskeho spoločenstva, Európska únia v prípade potreby opakovane zohrávala hlavnú úlohu v boji proti nezamestnanosti v krajine, a to prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu.
Únia opäť zohrala v Írsku pozitívnu úlohu a plán obnovy je v tejto súvislosti mimoriadne dôležitý.
Predsedajúci
Ďakujem vám, pán Gallagher. Z pozície podpredsedu zodpovedného za viacjazyčnosť som rád, že ste tu v Parlamente hovorili gaelčinou.
Danuta Maria Hübner
Vážený pán predsedajúci, rada by som uviedla štyri body.
Po prvé, dovoľte mi zdôrazniť, že finančné nástroje nášho rozpočtu na rok 2010 a najmä finančné nástroje európskej kohéznej politiky musíme využívať čo najúčinnejšie v snahe stimulovať hospodársku aktivitu vo všetkých regiónoch a mestách Únie a vytvoriť stimul potrebný na oživenie hospodárstiev členských štátov. Kohézna politika buduje silný a potrebný most medzi oživením po období krízy a dlhodobou štrukturálnou transformáciou európskeho hospodárstva.
Po druhé, Výbor pre regionálny rozvoj preto podporil Komisiu a členské štáty, aby využívali dostupné finančné zdroje nielen na investovanie do priorít kohéznej politiky na obdobie rokov 2007 - 2013, ako sú zmena klímy, poznatky a inovácie, energetická účinnosť, obnoviteľná energia, širokopásmové pripojenie, trvalo udržateľná mestská doprava a vzdelávanie, ale aj na podporu vplyvu kohéznej politiky, ako je účinné využívanie všetkých finančných inžinierskych nástrojov, ktoré kohézna politika vytvorila v spolupráci s Európskou investičnou bankou s cieľom nielen pomôcť malým a stredným podnikom prekonať toto zložité obdobie, ale predovšetkým ísť ďalej, prispôsobiť sa meniacemu sa svetovému hospodárstvu, v ktorom prebieha proces transformácie, a hľadať riešenia a možnosti v oblasti zmeny klímy.
Po tretie, rada by som vás, vážené poslankyne a vážení poslanci, informovala, že všetky prostriedky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu z rozpočtu na rok 2009 v celkovej sume 25,5 miliardy EUR sa plne využili. Tým sme prispeli k obnove, štrukturálnym zmenám, rastu, zamestnanosti a energetickej účinnosti vo vzťahu k zmene klímy.
Na záver chcem povedať, že ma mrzí zníženie výdavkov na podporu kandidátskych krajín v súvislosti s programom IPA - nástrojom pre regionálny rozvoj a ľudské zdroje, ktorý rieši problémy ako nezamestnanosť, sociálne vylúčenie a investície do vzdelania. Toto zníženie predstavuje sumu 7 miliónov EUR, čo je 0,5 % dostupných prevádzkových úverov, ktoré idú do administratívy, nehľadiac na potrebu zabezpečiť dobrú miestnu samosprávu a základné zásady dobrého finančného riadenia, ktoré je tomuto Parlamentu také blízke.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Na úvod by som rád zablahoželal spravodajcom k výsledkom, ktoré dosiahli pri rokovaní o rozpočte na rok 2010. Občania Európy potrebujú viac ako kedykoľvek predtým stabilný európsky rozpočet, ktorý im pomôže prekonať hospodársku krízu a problémy.
Rozpočty členských štátov v súčasnosti čelia veľkým ťažkostiam spôsobeným hospodárskou krízou najmä preto, lebo mnohé problémy, s ktorými zápasia, prekračujú národný rámec. Toto sú problémy globálneho charakteru a vyžadujú si koordinovanú reakciu na najvyššej úrovni. Preto som rád, že dnes môžeme v tomto Parlamente predložiť rozpočet, ktorý bude financovať celú druhú fázu plánu hospodárskej obnovy Európy vo výške 1 980 miliónov EUR. Prvé náznaky hospodárskej obnovy sa pravdepodobne objavia v roku 2010, štátne rozpočty však budú mať veľké problémy v dôsledku úsilia, ktoré sme vynaložili v minulom roku. Okrem toho nezamestnanosť v členských štátoch dosiahne rekordnú úroveň.
Budúca Komisia bude mať veľmi zodpovednú úlohu pomôcť členským štátom a občanom Európskej únie prekonať tieto problémy. Chcel by som však upriamiť pozornosť členských štátov na ich zodpovednosť v prístupe k európskym fondom. Nemá význam vynakladať všetko úsilie na rokovanie o získaní prostriedkov pre kohézne politiky, ak sa tieto prostriedky nevyužívajú. Pripájam sa k výzve kolegov poslancov na urýchlenú revíziu viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2007 - 2013, ku ktorému sa v rozpočte na rok 2011 nestihneme vrátiť.
Rád by som poukázal ešte na ďalšiu, poslednú vec: Rozpočet na rok 2010 zavádza inovačný prvok, ktorý sa mnohým môže zdať nepodstatný, ale nie je to tak. Mám na mysli začatie príprav na vytvorenie spoločného európskeho rámca pre Čierne more. Týmto krokom považujeme uznanie Čierneho mora za významnú európsku otázku a zmierňujeme nepomer významu Čierneho a Baltického mora ako súčasti politík Európskej únie.
Jean-Pierre Audy
(FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, pán minister, chcel by som zablahoželať spravodajcom a nášmu predsedovi Výboru pre rozpočet a môjmu priateľovi pánovi Lamassourovi.
Chcem uviesť päť pripomienok. Prvá sa týka výskumu, konkrétne šiesteho a siedmeho rámcového programu. S cieľom zabezpečiť právnu istotu vo Výbore pre kontrolu rozpočtu opätovne žiadame Európsku komisiu, aby neprehodnocovala finančné výkazy týkajúce sa ukončených projektov, ktoré už boli schválené a zaplatené, na základe nového výkladu kritérií oprávnenosti. Opätovne žiadame Komisiu, aby sa neodchyľovala od medzinárodných účtovných a audítorských štandardov.
Druhým bodom je zaradenie dôchodkov zamestnancov EÚ do rozpočtu. Navrhujeme, aby sa pohľadávky voči členským štátom v súvislosti s dôchodkami zamestnancov v účtovníctve uvádzali ako aktívum a navrhujeme vypracovať štúdiu o vytvorení dôchodkového fondu EÚ. Tieto pohľadávky predstavujú k 31. decembru 2008 sumu 37 miliárd EUR, čo je v porovnaní s rokom 2007 zvýšenie o 4 miliardy EUR.
Tretí bod sa týka podpory úradu pre boj proti podvodom. Tento úrad by sme mali podporiť, aby mohol lepšie vykonávať svoju činnosť, najmä pokiaľ ide o intervencie mimo EÚ.
Čo sa týka štvrtého bodu, chceli by sme Komisiu požiadať o prostriedky na uskutočnenie medziinštitucionálnej konferencie s cieľom získať od Európskeho dvora audítorov pozitívne vyhlásenie o vierohodnosti. Táto konferencia by spojila národné dvory audítorov, Európsky dvor audítorov, národné parlamenty a zainteresované orgány.
Posledný bod sa týka skutočnosti, že Európska únia málo investuje, a tu je môj osobný návrh: nie je načase, aby sme oblasť investícií začlenili do nášho rozpočtu a aby sme v spolupráci s Európskou investičnou bankou, ktorá by odteraz, keďže máme právnu subjektivitu, mohla byť partnerom Európskej únie, spolu s členskými štátmi vypracovali investičný plán, najmä pokiaľ ide o transeurópske siete? Mám na mysli energetiku, diaľnice, vysokorýchlostné železničné spojenie, vodné cesty, univerzity, vzdelávanie, širokopásmové pripojenie, zdravotníctvo, vesmír atď.
Derek Vaughan
Vážený pán predsedajúci, toto je môj prvý rozpočet v Parlamente a veľmi na mňa zapôsobil konsenzus v súvislosti s prioritami Parlamentu a konsenzus, že by sme tieto priority mali chrániť. Rád by som poďakoval všetkým, ktorý sa na tomto procese podieľali.
Dosiahli sme veľa. Nedosiahli sme všetko, ale som rád, že sa nám podarilo dosiahnuť tak veľa. Tešia ma najmä vyhlásenia o štrukturálnych fondoch a kohéznej politike. Dúfam, že tieto vyhlásenia budeme mať na pamäti pri rozhodovaní o politike po roku 2013. Parlament však čakajú ťažké rozhodnutia, napríklad rozhodnutie o financovaní nástroja mikrofinancovania - dúfam, že tento nástroj budú poslanci naďalej považovať za prioritu -, rozhodnutie o pridelení prostriedkov pre elektráreň Kozloduj v priebehu nasledujúcich troch rokov a rozhodnutie o prostriedkoch na financovanie nových priorít: priorít vychádzajúcich zo samitu v Kodani, priorít vychádzajúcich z uplatňovania Lisabonskej zmluvy a priorít vychádzajúcich z novej stratégie do roku 2020, o ktorých budeme hovoriť v budúcom roku.
Všetky tieto problémy budeme musieť riešiť s vedomím, že výška rezerv je obmedzená a Rada nebude ochotná poskytnúť dodatočné prostriedky. Práve z tohto dôvodu je v budúcnosti absolútne nevyhnutné zásadne prehodnotiť rozpočet. Mali by sme mať istotu, že rozpočet v budúcnosti splní naše priority.
Je potrebné zamerať sa aj na nový rozpočtový článok pre globalizačný fond, nielen škrtať financie v ostatných článkoch. Musíme mať tiež istotu, že nástroj flexibility poskytne dostatok prostriedkov, aby sme mohli reagovať a meniť svoje priority. V súčasnosti je táto suma nepostačujúca. Ak sa nám všetko toto podarí, potom splníme svoje priority a čo je dôležitejšie, ukážeme občanom Európy význam tohto Parlamentu.
Náš rozpočet by mal byť v súlade s našimi prioritami, ale mal by byť aj v súlade s prioritami našich občanov. To je hlavné posolstvo pre nás ako Parlament, ale aj pre Komisiu a Radu.
Csaba Öry
(HU) Zrejme nie náhodou príprava rozpočtu na rok 2010 vyvoláva taký záujem. Tento záujem je vzhľadom na zhoršujúcu sa situáciu v zamestnanosti a problémy spôsobené hospodárskou krízou celkom opodstatnený. Ako spravodajca stanoviska Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci by som chcel poďakovať spravodajcovi pánovi Surjánovi za profesionálny prístup pri vypracovaní príslušnej dokumentácie.
V stanovisku, ktoré som predložil vo Výbore pre zamestnanosť a sociálne veci, sme už dávnejšie stanovili svoje priority. Za hlavnú prioritu považujeme nástroje na zmiernenie dôsledkov finančnej a hospodárskej krízy pre občanov Európy. Podporili sme každý návrh vrátane 8,4-percentného zvýšenia určeného na podporu konkurencieschopnosti, ktoré, dúfajme, pomôže udržať alebo vytvoriť pracovné miesta a bude prínosom pre plán hospodárskej obnovy, obnovenú lisabonskú stratégiu, ako aj pre program celoživotného vzdelávania.
Zdôraznili sme aj úlohy súvisiace so Sociálnym fondom, s odbornou prípravou, so získavaním technickej kvalifikácie a s celoživotným vzdelávaním. Za mimoriadne dôležité považujem vyčlenenie sumy 25 miliónov EUR na financovanie budúceho nástroja mikrofinancovania v roku 2010. O tomto novom nástroji sme hovorili včera. Dúfam, že sa nám podarí urýchlene schváliť aj ďalšie detaily týkajúce sa financovania.
Myslím si, že v rozpočte je veľmi dôležité zdôrazniť význam financovania aktivít a politík v zmysle rozpočtového článku 1a. Tieto činnosti prispejú k trvalo udržateľnému rozvoju a vytváraniu pracovných miest. Vítam najmä položky, ktorých cieľom je zlepšiť situáciu malých a stredných podnikov, ako aj podporu programu Progress, konzultačnej a informačnej siete EURES a pilotné projekty, ako napríklad Európsky fond pre prispôsobenie sa globalizácii.
Na základe spomínaných skutočností si myslím, že ciele stanovené Výborom pre zamestnanosť a sociálne veci môžu v rozpočte, za ktorý sme spravodajcom dlžní poďakovanie, zohrávať významnú úlohu.
Gay Mitchell
Vážený pán predsedajúci, v predchádzajúcom Parlamente sa veľa pozornosti venovalo štatútu poslancov a asistentov. Myslím si, že to bolo úplne namieste. Teraz, na začiatku mandátu tohto Parlamentu a novej Komisie nastal čas, aby sme upriamili pozornosť na ostatných zamestnancov svojich troch inštitúcií a preskúmali ich činnosť.
Máme veľkú výhodu v tom, že v Parlamente, Rade a Komisii pracujú vysokokvalifikovaní a oddaní ľudia, ale skutočnosť je taká, že v tomto Parlamente nemáme predstavu, čo mnohí z týchto ľudí presne robia. Robia to, čo robili dlhé roky.
Ak má v tomto Parlamente zastúpenie 27 členských štátov, potom je v Komisii spolu 27 komisárov, a ak sa ministri v Rade vracajú späť do svojich parlamentov a ďalší sem prichádzajú, pre zainteresovaných zamestnancov je veľmi jednoduché pomôcť nám pri preberaní programu.
Od začiatku činnosti tohto Parlamentu žiadam, aby nadchádzajúca Komisia - mimochodom, neviem, aká časť rozpočtu je vyčlenená pre zamestnancov, ale viem, že je pomerne vysoká - požiadala o vypracovanie štúdie zameranej na náplň práce zamestnancov troch inštitúcií s cieľom zabezpečiť, aby pracovali účinne a efektívne a predovšetkým, aby ich práca bola transparentná a zodpovedná. Myslím si, že táto služba verejnosti by mala svoj význam.
V istom zmysle narastá podozrenie, že tu máme anonymnú byrokraciu. S týmto názorom nesúhlasím a nemyslím to ako pochybný kompliment, pretože máme veľa kvalitných zamestnancov, ale to nie je miera účinnosti a efektívnosti ich práce. Musíme mať prehľad o tom, čo zamestnanci robia, a ak chceme brať lisabonský program a jeho účinné a efektívne hospodárenie vážne, potom musíme mať istotu, že zamestnanci našich troch inštitúcií pracujú účinne, efektívne a zodpovedne. Myslím si, že v každej inštitúcii by mal námestník generálneho tajomníka z času na čas informovať inštitúcie o účinnosti a efektívnosti práce svojich zamestnancov.
Chcel by som Komisiu požiadať, aby túto skutočnosť nezávisle a spravodlivo preskúmala ešte na začiatku činnosti novej Komisie.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Vážený pán predsedajúci, počas rozpravy o rozpočte asi nemá význam zdôrazňovať, že zákon je základným prvkom života spoločnosti a že jeho súdržnosť zjednocuje náš kontinent. Významnú úlohu v tejto oblasti zohráva Súdny dvor Európskej únie, a preto Výbor pre právne veci navrhol súbor pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktorých cieľom je znovu vyčleniť prostriedky uvedené v pôvodnom návrhu rozpočtu, čo Súdnemu dvoru umožní pokryť len tie najzákladnejšie potreby.
Jedným z najpálčivejších problémov je zvýšenie rozpočtových prostriedkov na rok 2010 na účely prekladu prípadov postúpených na predbežné rozhodnutie, ktoré sú základným nástrojom národných súdov s cieľom prispôsobiť národnú jurisdikciu európskej jurisdikcii. Európsky súdny dvor nemá dostatok prostriedkov na zvýšenie svojich zdrojov pre zamestnancov v prekladateľských službách, čo spôsobuje prieťahy v súdnych konaniach. Poskytnutie dodatočných prostriedkov Súdnemu dvoru zvýši účinnosť fungovania v tejto oblasti a obmedzí prieťahy v súdnych konaniach v členských štátoch. Obmedzenie prostriedkov zo strany Rady sa dotkne aj už výrazne zredukovaných strategických IT projektov, ktoré Súdny dvor navrhol na rok 2010 s cieľom zlepšiť kvalitu svojich služieb a zároveň znížiť počet zamestnancov. Je nevyhnutné znovu zaradiť do rozpočtu prostriedky, ktoré sa uvádzali v spoločnom návrhu rozpočtu. Informačné technológie sú významnou oblasťou, ktorá umožňuje čeliť novým výzvam súčasnosti, prináša dlhodobé úspory a ponúka občanom kvalitnejšie služby.
Chcel by som tiež zdôrazniť potrebu podporiť návrh referenčných rámcov. Vo februári 2009 predložila skupina vedeckých pracovníkov konečné znenie prehľadu návrhov referenčných rámcov, ktoré budú môcť európske inštitúcie využiť ako základ na vytvorenie európskeho zmluvného práva. V tomto štádiu je mimoriadne dôležité sprístupniť rámce v čo najväčšom počte úradných jazykov v snahe umožniť politickým a právnickým skupinám a ďalším zainteresovaným stranám viesť riadnu diskusiu o problematike budúcnosti európskeho zmluvného práva. Som rád, že Európsky parlament tieto chyby Rady napraví a umožní lepšie fungovanie Súdneho dvora.
György Schöpflin
Vážený pán predsedajúci, rovnako ako všetci ostatní, aj ja považujem tento rozpočet za mimoriadne dobrý. Vyžadoval si veľa úsilia a blahoželám všetkým, ktorí sa na ňom podieľali.
V tejto fáze rozpravy by som chcel pozrieť na problematiku z celkového hľadiska. V niektorých oblastiach sa podarilo dosiahnuť mimoriadne významný pokrok, ale ak chceme pochopiť význam toho, o čom hovoríme, musíme brať do úvahy široký európsky kontext. Zdá sa mi, že v demokracii musí každá inštitúcia mať svoj rozpočet a za svoje výdavky sa musí zodpovedať tým, ktorí im príspevky a zdroje poskytujú.
V dôsledku toho je v tomto konkrétnom rozpočte veľa zodpovednosti. Je v ňom veľa zodpovednosti aj preto, že ide o rozpočet inštitúcie, ktorá je zvlášť odhodlaná presadzovať transparentnosť a zodpovednosť. Náš záväzok presadzovať transparentnosť a zodpovednosť v neposlednom rade zlepší dobrú správu vecí verejných a v ideálnom svete by zvýšil dôveru medzi tými, ktorí prostriedky vynakladajú, a tými, ktorí ich poskytujú. Možno by som mal zdôrazniť, že tak je to v ideálnom svete - realita je často iná. Osobitný význam tejto transparentnosti spočíva v tom, že môže pomôcť prekonať vzdialenosť medzi občanmi a tými, ktorí vykonávajú právomoci. Táto vzdialenosť - myslím, že na tom sa všetci zhodneme - sa stala bežnou súčasťou moderného života, takže každá inštitúcia by mala urobiť všetko preto, aby túto priepasť odstránila.
Okrem toho Európu čakajú ťažké časy a myslím si, že tento krok by zmiernil neistotu medzi občanmi. V tejto súvislosti môžeme situáciu zlepšiť tým, že podporíme rozpravu a diskusiu, v ktorých by určite zazneli aj rozdielne názory. Z tohto hľadiska sa domnievam, že rozpočet je vynikajúci krok správnym smerom, a rád by som mu vyjadril plnú podporu.
Peter Šťastný
Vážený pán predsedajúci, rozpočet na rok 2010 nie je ani zďaleka štedrý - rovnako ako každý iný rozpočet. Za týchto okolností musíme pracovať s tým, čo máme, a to s prioritou, ktorou sú pre nás najmä dôsledky veľkej svetovej krízy. Všetko ostatné je druhoradé.
Ako spravodajca Výboru pre medzinárodný obchod (INTA) dúfam, že zvýšené prostriedky v rámci okruhu 4 (EÚ ako globálny hráč) sa budú dobre investovať a pozorne monitorovať, aby stimulovali zvýšenie tokov v oblasti obchodu a spolu s odstránením bariér by sme mali dosiahnuť lepší HDP a zvýšenie rastu zamestnanosti.
Rozvojový program WTO z Dauhy je najlepšou multilaterálnou platformou na splnenie tejto úlohy, najmä v rozvojových krajinách. Preto máme silnú pohnútku doviesť tento nekonečný príbeh do úspešného konca a prijať uznesenie, pretože potom budeme mať na boj proti nepríjemným dôsledkom globalizácie skutočne vplyvný nástroj.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dámy a páni, rozpočet na rok 2010 je tvrdým kompromisom. Na jednej strane by mal obmedziť dôsledky hospodárskej krízy a zároveň by mal financovať boj proti zmene klímy, najmä zníženie emisií CO2. To je správne, ale z krátkodobého hľadiska tým negatívne ovplyvníme oblasť vývoja, na ktorú stále vynakladáme príliš málo prostriedkov.
Zvýšenie výdavkov na výskum a inovácie je opodstatnené. Zvýši sa tým naša konkurencieschopnosť. Zdá sa, že stále vynakladáme málo na vzdelanie, a to sa týka aj výmenného programu Erasmus. Je dobré, že sa našli peniaze - hoci nie dosť peňazí - pre mliečny fond, pretože uplynulý rok bol pre európskych poľnohospodárov ťažký. Ak chceme zlepšiť hospodárske podmienky a znížiť nezamestnanosť a sociálne vylúčenie, mali by sme zvýšiť prostriedky pre nástroj mikrofinancovania. Financovanie širokopásmového internetu vo vidieckych oblastiach je pre rozvoj dôležité, ale samozrejme, ako som povedal, rozpočet je kompromisom.
Nathalie Griesbeck
(FR) Vážený pán predsedajúci, chcela by som vystúpiť v rámci postupu "catch-the-eye", pretože predtým som mohla hovoriť len minútu, hoci podľa programu som mala k dispozícii dve minúty. Chcela by som len niečo dodať: hoci sa vo štvrtkovom hlasovaní o rozpočte, o ktorom dnes hovoríme, pridám k ostatným členom našej skupiny a budem hlasovať za jeho schválenie, chcela by som zdôrazniť, že prežívame nielen hospodársku, finančnú a ekologickú krízu - ako tu zaznelo -, ale aj veľmi hlbokú sociálnu krízu spojenú s nárastom nezamestnanosti.
I keď rozpočet stanovuje krehkú rovnováhu, podľa môjho názoru je škoda, že členské štáty nebrali do úvahy silné politické signály vo vzťahu k ľuďom, ktorí majú problémy. Chceli sme, aby sa vyčlenili ďalšie prostriedky ako súčasť plánu na pomoc najchudobnejším občanom, ale to sa, žiaľ, nestalo. Mrzí ma to, pretože tým by sme vyslali jasný signál o tom, že smerujeme k sociálnejšej Európe.
Zigmantas Balčytis
(LT) Vážený pán predsedajúci, Rada, Komisia, dámy a páni, ďakujem vám, rozpočet na rok 2010 je skutočne príkladom dobrého kompromisu. Jednoznačne nesúhlasím s tými kolegami poslancami, ktorí považujú rozpočet na rok 2010 za krízový. My, predstavitelia niektorých štátov, veľmi dobre vieme, čo je krízový rozpočet, keď sa rozpočtové príjmy znížili v priebehu dvoch rokov o viac ako 30 %.
Musíme zablahoželať Komisii k istým prioritám. Spolu s Radou a Parlamentom našla dodatočné prostriedky, napríklad najmä na financovanie plánu hospodárskej obnovy, na zlepšenie prístupu k širokopásmovému internetu a tiež na financovanie plánu SET. Chcel by som však spomenúť aj niektoré problematické oblasti.
Rád by som upriamil pozornosť na prejav môjho kolegu pána Godmanisa, v ktorom spomenul, že jednotlivé štáty vyše roka nezabezpečili finančnú podporu. Preto si naozaj myslím, že tento rozpočet je dobrý, že by sme ho mali podporiť, a blahoželám Komisii.
Ivars Godmanis
Vážený pán predsedajúci, keďže je tu prítomný pán komisár, chcel by som stručne zdôrazniť jednu vec.
Máme jeden problém: vo Výbore pre regionálny rozvoj stále pripravujeme návrhy na zmeny, na základe ktorých v období rokov 2009 - 2010 Európska komisia nebude žiadať členské štáty o spolufinancovanie. Celková suma týchto prostriedkov predstavuje viac ako 6,6 miliardy EUR. Prijali sme rozpočet na rok 2010, ale v tomto rozpočte nie sú prostriedky na uspokojenie týchto potrieb, rozpočet na rok 2009 je uzavretý.
Výbor pre regionálny rozvoj stále čaká na nový návrh Komisie, pretože predošlý návrh Rada zamietla. Musíme si jasne povedať, čo robiť ďalej. Chápem, že pre tento návrh nie je priestor, ale situáciu musíme riešiť. V opačnom prípade bude Výbor pre regionálny rozvoj fungovať jednosmerne a my vo Výbore pre rozpočet nebudeme vedieť, čo robiť, pretože v nadchádzajúcom rozpočte na rok 2010 nebudeme mať na realizáciu týchto návrhov prostriedky.
Ilda Figueiredo
(PT) Vážený pán predsedajúci, v čase hospodárskej a sociálnej krízy, ktorá má ďalekosiahle dôsledky na zamestnanosť a životné podmienky ľudí, musím s poľutovaním konštatovať, že tento návrh rozpočtu Spoločenstva na rok 2010 nie je postačujúci. Neberie do úvahy dokonca ani finančné výhľady, v ktorých sa navrhovala suma 1,1 % hrubého národného dôchodku Spoločenstva, ani návrh rozpočtu predložený a schválený v prvom čítaní, ktorý hovoril o 1,08 % HND Spoločenstva.
Návrh, ktorý máme schváliť, presadzuje rozpočet, ktorý uprednostňuje a financuje neoliberálne a vojenské tendencie Európskej únie. Treba poznamenať, že prvý rozpočet vychádzajúci z Lisabonskej zmluvy nepodporuje toľko ospevovanú politiku hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ktorá teraz dostane oveľa menší podiel. V celkových platbách predstavuje škrt v kohéznych výdavkoch v porovnaní so sumou schválenou v prvom čítaní približne 2,5 miliardy EUR.
Na základe týchto dôvodov nemôžeme súhlasiť s návrhom rozpočtu, ktorý je v porovnaní s plánovaným viacročným finančným rámcom na rok 2010 nižší o 11 miliárd EUR.
Hans Lindblad
Vážený pán predsedajúci, myslím, že táto rozprava bola skutočne zaujímavá. Mali sme rozdielne názory, a tak to má byť. Niektorí chcú rozpočet zredukovať. Zdá sa však, že mnohí nebudú celkom spokojní, kým sa všetky národné rozpočty neprenesú do EÚ. Našťastie, prenesenie všetkých právomocí na Európsky parlament zrejme nie je to, čo by naši voliči chceli.
Pán Färm mi položil priamu otázku. Pri slovách pána Färma sa môže zdať, že ak by sme nemali mikroúvery, v Európe by neexistovala žiadna politika zamestnanosti. To, samozrejme, nie je pravda. Jednotlivé členské štáty investujú obrovské sumy prostriedkov do podpory hospodárstva a zamestnanosti. Okrem toho Európa vo všeobecnosti výrazne zvyšuje rozpočet vrátane poskytnutia 5 miliárd EUR prostredníctvom plánu obnovy. Napokon, je tu aj veľmi expanzívna politika Európskej centrálnej banky. Preto máme nepochybne veľmi silnú politiku zamestnanosti a rastu.
Ak si pán Färm myslí, že by sme mali uprednostniť práve mikroúvery, bude to, samozrejme, na úkor niečoho iného. Všetko závisí od rozhodnutia. Jednoducho len chcieť viac a potom poslať jednotlivým členským štátom účet, to, samozrejme, nie je prijateľné riešenie.
Vladimír Maňka
spravodajca. - (SK) Vážené kolegyne, kolegovia, ďakujem za podnetné vystúpenia. Rád by som poďakoval predstaviteľom európskych inštitúcií, predsedníctvu Európskeho parlamentu, tieňovým spravodajcom, koordinátorom a všetkým vám, kolegom.
Tento rok sa všetko odohrávalo pod vedením dvoch predsedov rozpočtového výboru. V prvom polroku to bol pán Böge, v druhom pán Lamassure. Určite nie som prvý, vážený pán Böge, vážený pán Lamassure, kto vám povedal, že ste boli obidvaja veľkým prínosom pre prácu výboru a celý rozpočtový proces.
Oceňujem spoluprácu so švédskym predsedníctvom a s pánom komisárom. Vážené dámy, páni, tí, ktorí oficiálne nevystupujú, sú naši poradcovia, asistenti, pracovníci administratívy. Sú to však kľúčoví ľudia. Bez nich by sme dnešný výsledok nedosiahli. Rád by som sa im všetkým poďakoval.
Vážení priatelia, Lisabonská zmluva bude mať dosah na celú škálu služieb Európskeho parlamentu a ostatných inštitúcií. Pre Európsky parlament sa zvýši výrazne spolurozhodovanie, až na úroveň 95 % legislatívy vo sférach ako sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť, poľnohospodárstvo, rybolov, výskum, štrukturálne fondy. Zintenzívni sa využitie kvalifikovanej väčšiny v Rade a tvorba počtu nových právnych základov vo sférach ako turizmus, šport, energia, civilná ochrana, administratívna spolupráca. To zvýši legislatívne aktivity Európskej únie všeobecne s významným celkovým dosahom na právomoci Európskeho parlamentu a jeho aktivity, a tým aj na potrebu posilnenia administratívy.
V najbližších mesiacoch preskúmame a vyčíslime finančné prostriedky potrebné na implementáciu nových politík Európskej únie súvisiacich s Lisabonskou zmluvou. Verím, že sa nám spolu podarí dobre nastaviť ďalší rozpočtový proces.
Jutta Haug
Vážený pán predsedajúci, chcela by som sa poďakovať všetkým kolegom poslancom. Pokiaľ ide o Radu, podarilo sa nám dospieť k spoločnému stanovisku. V tejto chvíli by som však chcela veľmi srdečne poďakovať aj Rade a predsedníctvu Rady. Všetci, ktorí ma poznajú, vedia, že prejavmi chvály a vďaky zvyčajne veľmi neplytvám. Napriek tomu by som rada vyjadrila úprimnú vďaku švédskemu predsedníctvu a najmä pánovi Lindbladovi za vykonanú prácu a neustálu účasť na rozhovoroch o otázkach rozpočtu. V tom vidím pozitívny rozdiel v porovnaní s ostatnými predsedníctvami Rady, s ktorými som spolupracovala počas dlhej kariéry poslankyne Parlamentu. Veľmi pekne vám ďakujem.
Dnes ráno sa diskusie zúčastňuje veľa poslancov a myslím si, že do tejto problematiky sa zapojilo oveľa viac poslancov ako inokedy. Väčšina z nich hovorila o obmedzení rozpočtu a jeho štruktúre. Dámy a páni, môžeme s istotou povedať, že rozpočet na rok 2010 bude posledný tohto druhu a v tejto štruktúre, z čoho vyplýva, že týmto spôsobom budeme nevyhnutné politiky Európskej únie a jej nové výzvy a úlohy financovať naposledy.
Očakávame, že nová Komisia urýchlene vykoná hodnotenie v polovici obdobia, keďže v zmysle podmienok vyplývajúcich z dohôd uzatvorených v roku 2006 sa toto hodnotenie malo predložiť najneskôr v roku 2009, čiže do konca tohto roka. Konkrétne to znamená, že očakávame aj návrh na hodnotenie súčasného finančného výhľadu. Nemôžeme čakať na reformu do roku 2014. Ak má Európska únia riešiť problémy blízkej budúcnosti a zároveň zachovať demokratickú legitimitu, udržateľné nástroje potrebujeme už teraz, k čomu v mene nás všetkých vyzval predseda Výboru pre rozpočet pán Lamassoure.
Reimer Böge
Vážený pán predsedajúci, teraz, keď sme sa všetci dohodli na rozpočte na rok 2010 v súlade s politickou realitou, musíme sa dnes, samozrejme, zamerať aj na to, čo nás čaká v najbližších mesiacoch.
Keďže Európska rada si veľmi jednostranným rozhodnutím pridelila 23,5 milióna EUR, budeme musieť urýchlene schváliť potrebné dodatočné prostriedky v rozpočte s cieľom udržať rovnováhu medzi inštitúciami a zabezpečiť schopnosť Parlamentu plniť úlohy vyplývajúce z Lisabonskej zmluvy. Budeme musieť venovať dostatočnú pozornosť aj skutočnosti, ako si skupiny, výbory a najmä jednotliví poslanci budú vedieť poradiť s úlohami, ktoré nás čakajú.
Okrem toho budeme musieť počas najbližších mesiacov viesť všeobecné diskusie o úpravách, hodnotení a revíziách. Týka sa to úprav, obnovy a skvalitnenia medziinštitucionálnej dohody. Ide o spojenie častí medziinštitucionálnej dohody do viacročného finančného rámca, na ktorý sa na základe Lisabonskej zmluvy vzťahuje iný rozhodovací proces. Je to spolurozhodovací postup v nariadení o rozpočtových pravidlách. Okrem toho sa postup vzťahuje napríklad na veľký balík určený na vytvorenie Európskeho útvaru pre vonkajšiu činnosť, pričom je potrebné zaručiť práva Parlamentu v oblasti rozpočtu a prípadné úpravy právnych základov, ktoré bude možno potrebné prijať v oblasti viacročných programov Útvaru pre vonkajšiu činnosť.
Preto by som chcel v tejto súvislosti znovu zdôrazniť, že bez úprav, hodnotenia a revízií nedosiahneme nič. Nevyhnutný proces plnenia rozpočtových úloh vyplývajúcich z Lisabonskej zmluvy nemôžeme odkladať na neurčito. Očakávam, že nová Komisia začne rýchlo pracovať a predloží návrhy, ktoré zabezpečia práva Parlamentu vo všetkých oblastiach a ktoré nebudú využívať zadné vrátka v snahe pozmeniť práva jednotlivcov, pretože to by mohlo Parlamentu uškodiť. Poznáme spôsob, ako tomu zabrániť.
László Surján
Ak chceme v roku 2010 zvýšiť u občanov Európy pocit bezpečia, musíme tento rozpočet realizovať účinným a praktickým spôsobom. Práve preto sme zvýšili energetickú bezpečnosť, podporujeme vytváranie pracovných miest a zavádzame nástroj mikrofinancovania. Podporujeme aj výskum a vývoj, ako aj celoživotné vzdelávanie. Chceme pomáhať sektoru mlieka a čo najviac zmierniť škodlivé vplyvy na zmenu klímy.
Všetky tieto ciele sme dosiahli tým, že využívame každý jeden cent zo zdrojov získaných z viacročného finančného rámca. To však znamená, že rozpočet je úplne nepružný, pretože neposkytuje dostatočné rezervy. To je ďalší dôvod na naliehavé hodnotenie v polovici obdobia, ktorého potrebu tiež zdôrazňujem. Komisia a členské štáty sú vo veľkej miere zodpovedné za úspechy budúcnosti. Daňovým poplatníkom sa budeme môcť pozrieť priamo do očí iba vtedy, ak dostupný rámec využijeme nielen v súlade so zákonom, ale aj účelne.
Ak máme dostupné prostriedky na vytvorenie nových pracovných miest, počet pracovných miest sa naozaj zvýši. Ak budeme mať ďalšie dostupné zdroje, ktoré umožnia zvýšiť úroveň menej rozvinutých regiónov, objem lokálneho HDP v týchto regiónoch sa naozaj zvýši. Naše peniaze prinesú hodnotu iba vtedy, ak tieto okolnosti budeme mať pod kontrolou, a až potom budeme môcť povedať, že občania Európy nepriniesli svoju obeť zbytočne, pretože súčasný príspevok do rozpočtu EÚ v sume 123 miliárd EUR je nepochybne obeťou.
Vážený pán predsedajúci, pán minister, pán komisár, dúfam, že tento Parlament plne podporí predloženú správu a že vo štvrtok dáme občanom Európy dobrý rozpočet, ktorý bude vyhovujúci nielen z právneho, ale aj z morálneho hľadiska.
Predsedajúci
Spoločná rozprava sa skončila.
Hlasovanie o správe pani Jutty Haugovej sa uskutoční zajtra.
Hlasovanie o správe pánov Surjána, Maňku a Bögeho sa uskutoční vo štvrtok.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Ádam Kósa  
Môj kolega z Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) pán Surján spolu s pánom Maňkom splnili dôležitú úlohu. Rovnako ako v rozprave o rozpočte v ktoromkoľvek národnom parlamente, aj my v tomto Parlamente si musíme ujasniť, čo návrh rozpočtu konkrétne obsahuje a aký odkaz vysiela do spoločnosti. Napriek skutočnosti, že v správe sa vôbec nespomína prístupnosť, chcel by som vás upozorniť na toto: na základe rozhodnutia Rady pre všeobecné záležitosti z 26. novembra sa EÚ zapojila do Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím ako regionálna organizácia. V tejto súvislosti a v súlade s odsekom 43 a ustanoveniami prílohy 2 správy by sme mali privítať spoločné vyhlásenie o politike v oblasti budov.
V prípade investícií do stavieb a infraštruktúry má však okrem ďalších dôležitých požiadaviek (napríklad úspory energie) veľký význam aj prístupnosť. Dodatočné náklady na prístupnosť do budovy sú vždy oveľa vyššie. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité, aby Európsky parlament bral vo vzťahu k požiadavkám bezpečnosti do úvahy aj zrakovo postihnutých občanov. Napríklad pri konštrukčnom riešení a sprevádzkovaní budov by sa mali využívať dobre viditeľné označenia spolu s hmatateľným značením podlahy v snahe pomôcť zrakovo postihnutým pri orientácii. Navyše, v súvislosti s jazykovými právami považujem okrem sprístupnenia budov za dôležité, aby dokumentácia (vrátane elektronickej verzie) obsahovala aj náležitú informáciu o prístupe pre zrakovo postihnutých (o odporúčaných softvérových balíkoch).
Andreas Mölzer  
V čase hospodárskej krízy, keď sú občania Európy vystavení vlnám prepúšťania a škrtom v oblasti sociálnych služieb, musí šetriť aj Európska únia. V budúcom roku EÚ plánuje vynaložiť 123 miliárd EUR, čo v porovnaní s týmto rokom predstavuje nárast o sedem miliárd. V ťažkých hospodárskych časoch sú opatrenia na stimuláciu hospodárstva určite potrebné, ale je otázne, či to nástroje ako program hospodárskej obnovy Európy dokážu. V minulosti toľko ospevované programy EÚ nepriniesli žiadny výsledok. Mnohé dotácie EÚ sa navyše ukázali len ako lákadlo pre zneužívanie rôzneho druhu. Európsky dvor audítorov vo svojich výročných správach dlhé roky odhaľoval očividné nedostatky v poľnohospodárskych a štrukturálnych fondoch. Z toho vyplýva, že ťažko zarobené peniaze daňových poplatníkov celé roky unikali nevedno kam. K nedostatkom toho systému prispeli najmä zložité nariadenia, ktorým často nerozumejú ani eurokrati v Bruseli. EÚ nemá pod kontrolou ani vrátenie prostriedkov, ktoré boli vyplatené neoprávnene. Preto neustále zvyšovanie rozpočtu EÚ považujem za nesprávny krok. Naopak, chyby v systéme by sme mali odstrániť formou ďalekosiahlych opatrení s cieľom preniesť zodpovednosť na národnú úroveň, napríklad v sektore poľnohospodárstva. To by umožnilo členským štátom, aby samy rozhodli o tom, pre ktoré oblasti sú dotácie potrebné. Pokiaľ ide o opatrenia na stimuláciu hospodárstva, táto oblasť by mala byť súčasťou koordinovaného prístupu členských štátov.
Siiri Oviir  
V marci 2009 sa v pláne hospodárskej obnovy schválenom Európskou radou počítalo s tým, že v rokoch 2009 a 2010 sa nevyužité prostriedky z rozpočtu EÚ vo výške 5 miliárd EUR vyčlenia na investície do projektov súvisiacich s prepojením energetických sietí a budovaním širokopásmových sietí. Som rada, že v súvislosti s druhým rokom (2010) financovania plánu obnovy európskeho hospodárstva sa podarilo v Zmierovacom výbore dosiahnuť výsledok, a to prostredníctvom preskúmania finančného rámca na obdobie rokov 2007 - 2013 a prostredníctvom prevodu prostriedkov, ktoré v budúcom roku zaručujú financovanie vo výške 2,4 miliardy EUR. Tento výsledok zároveň umožňuje splniť ciele stanovené v pláne hospodárskej obnovy. Ak by zmeny vo finančnom rámci v súvislosti s plánom obnovy európskeho hospodárstva spôsobili v roku 2010 výrazný pokles prostriedkov na pokrytie predpokladaných finančných potrieb, súhlasím so stanoviskom spravodajcu, že súčasný platný viacročný finančný rámec nespĺňa finančné požiadavky Európskej únie, a tiež že Európska komisia by mala okamžite predložiť návrh na predbežné hodnotenie súčasného viacročného finančného rámca.
Pavel Poc  
Na úvod by som chcel vyjadriť svoj obdiv všetkým, ktorí sa podieľali na príprave rozpočtu. Príprava rozpočtu EÚ v podmienkach hospodárskej krízy a prechodného obdobia medzi Zmluvou z Nice a Lisabonskou zmluvou bola veľmi ťažká úloha. Rozpočet na rok 2010 je posledným v tejto štruktúre. Lisabonská zmluva je však platná a bude ťažké pracovať s rozpočtom, ktorého štruktúra neodráža nové podmienky. Komplikácie v záverečných fázach ratifikácie Lisabonskej zmluvy nemôže Komisia zneužívať ako výhovorku pre oneskorené predloženie návrhu novej štruktúry rozpočtu. Komisia musí túto úlohu okamžite splniť. Rozpočet na rok 2010 je veľmi dôsledne vyvážený a to umožňuje plne využívať všetky možnosti prerozdelenia výdavkov. Z toho dôvodu, ako aj z dôvodu hospodárskych výkyvov spôsobených turbulentným obdobím hospodárskej krízy môže byť rozpočet veľmi krehký. Tento rozpočet musíme podporiť s vedomím, že je v dôsledku súčasného obdobia neistoty navrhnutý možno príliš precízne a práca s ním počas roku 2010 si bude vyžadovať istú mieru flexibility.
Georgios Stavrakakis  
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, tiež by som chcel vyjadriť spokojnosť s dohodou, ktorú sme dosiahli v súvislosti s rozpočtom na rok 2010. Zároveň však treba poznamenať, že rezervy dostupné pre nasledujúce roky sú mimoriadne obmedzené. V dôsledku toho budeme mať malý priestor pre prípad, ak by EÚ musela reagovať na neočakávané požiadavky alebo potreby riešiť nové politické problémy, ako je stratégia EÚ do roku 2020 alebo nové opatrenia na boj proti zmene klímy.
Teší ma najmä skutočnosť, že sa nám vďaka vytrvalosti Európskeho parlamentu podarilo v rámci plánu hospodárskej obnovy Európy zabezpečiť financovanie energetických sietí a infraštruktúr, pričom sa kládol dôraz na ekologické technológie, inovácie, výskum a budovanie širokopásmových sietí vo vidieckych oblastiach.
Tiež považujem za mimoriadne dôležité, že sa nám podarilo zabezpečiť využiteľnosť existujúcich infraštruktúr Spoločenstva a nástrojov v oblasti civilnej ochrany, najmä ďalším posilnením kapacít Európskej únie potrebných na rýchlu reakciu v prípade prírodných katastrof, čím sme vydláždili chodník pre vytvorenie Európskej jednotky civilnej ochrany.
A napokon, podľa môjho názoru všetci súhlasíme s tým, že bez primeraného financovania nemôžeme hovoriť o lepšej Európe, o Európe, ktorá je bližšie k občanom.
Silvia-Adriana Ţicău  
Rozpočet EÚ na rok 2010 je posledným rozpočtom schváleným v súlade so Zmluvou z Nice. Nová zmluva dáva Európskemu parlamentu väčšie právomoci a v prípade schvaľovania rozpočtu má Európsky parlament posledné slovo. Parlament a Rada budú mať ako zákonodarcovia rovnaké právomoci, a to v oblastiach ako poľnohospodárstvo, energetika, prisťahovalectvo, spravodlivosť a vnútorné veci, zdravotníctvo a štrukturálne fondy, čo sa, samozrejme, týka aj ich príslušných rozpočtov. Rozpočet na rok 2010 prerozdeľuje významnú časť svojich prostriedkov na zachovanie a riadenie prírodných zdrojov, sociálnu a hospodársku súdržnosť, rast a zamestnanosť, konkurencieschopnosť a inovácie, regionálny rozvoj, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Prostriedky pre plán hospodárskej obnovy Európy predstavujú v rozpočte na rok 2010 sumu 2,4 miliardy EUR a sú určené na financovanie strategických projektov súvisiacich s energetikou, dopravou, budovaním širokopásmových sietí vo vidieckych oblastiach a na podporu vidieckych komunít. Vítam skutočnosť, že Európsky parlament vyčlenil sumu 300 miliónov EUR na podporu výrobcov mlieka. Hospodárska kríza ovplyvnila výšku HDP členských štátov a ovplyvní aj príspevky členských štátov do rozpočtu EÚ. Dúfam, že hodnotenie finančného rámca na roky 2007 - 2013 v polovici obdobia, v roku 2010, umožní členským štátom vo väčšej miere čerpať štrukturálne fondy, najmä v oblasti dopravy a energetickej účinnosti obytných budov.
(Rokovanie bolo prerušené o 11.25 hod. a pokračovalo o 12.00 hod.)
