Letno poročilo ECB za leto 2009 - Najnovejši dogodki glede mednarodnih menjalnih tečajev (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospoda Balza v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o letnem poročilu ECB za leto 2009 in
izjavi Komisije o najnovejših dogodkih glede mednarodnih menjalnih tečajev.
Burkhard Balz
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pravkar smo prejeli zahtevo, da moramo biti malo tišji. Mogoče bi bilo dobro, če bi nekateri poslanci upoštevali to zahtevo.
Gospe in gospodje, moje poročilo je predvsem povezano z delovanjem Evropske centralne banke v letu 2009 - povedano drugače, v obdobju, v katerem je na gospodarske, finančne in vse bolj tudi politične ukrepe v veliki meri vplivala gospodarska in finančna kriza. Kriza, ki se je začela kot finančna kriza, se je razširila in v drugem valu prizadela celotno realno gospodarstvo. Gospodarska dejavnost se je po celem svetu poslabšala, medtem ko so slabi davčni prihodki in povečani socialni izdatki zaradi krize pripeljali do povečevanja javnih primanjkljajev. K obsegu dolga so prispevali tudi dodatni ukrepi za oživljanje gospodarstva. Zaradi povečanja primanjkljajev so vlade v Evropski uniji sprejele obsežne varčevalne svežnje. Menim, da so bili ti svežnji potrebni, v nekaterih primerih celo prepozni. Vendar pa so omejili zmožnost vlad, da ukrepajo.
Čeprav se je v drugi polovici 2009 začelo okrevanje gospodarske dejavnosti, je obstajala nevarnost, da bi se v letu 2010 finančna in gospodarska kriza razvila v krizo javnega dolga v tretjem valu. Menim, da ta nevarnost še ni povsem minila. V zadnjih dneh nas je primer Irske boleče opomnil na to, da problem prekomerne zadolženosti držav članic še ni bil razrešen, zato se tudi strinjam s predsednikom Van Rompuyem: neuspeh evra ne pride v poštev. Vendar takšno je sedanje stanje. Moje poročilo obravnava leto 2009, o katerem lahko povemo, da se je ECB na izzive odzvala ustrezno - dejansko celo dobro. Njeni ukrepi so se izkazali za zelo uspešne in so preprečili, da bi se zlomile mnoge finančne institucije. Vendar finančne institucije likvidnosti niso vedno v celoti prenesle na realno gospodarstvo, kar pomeni, da ni bilo mogoče v celoti izkoristiti možnosti teh ukrepov za oživljanje.
Ker so ti ukrepi vključevali izjemne korake, je zdaj ključnega pomena, da jih odpravimo premišljeno in ob pazljivem načrtovanju. Probleme v Grčiji in drugih državah z evrom so deloma morda ustvarile države same vendar pa so hkrati izpostavili ključne probleme, ki so obstajali znotraj ekonomske in monetarne unije. Kršena so bo bila načela Pakta o stabilnosti in rasti. Zdaj se spopadamo s posledicami, te pa vključujejo tudi dogajanje na Irskem. Te kršitve moramo odpraviti in preprečiti nove. Pakt o stabilnosti in rasti moramo okrepiti, ekonomska in monetarna unija pa mora biti bolj uravnotežena.
V preteklosti so nezadostno usklajene gospodarske politike v monetarni uniji dopuščale znatna gospodarska neravnovesja med državami evrskega območja, območje samo pa je bilo brez predhodno opredeljenih mehanizmov za obvladovanje kriz. Če želimo preprečiti nove krize, bo evrsko območje moralo odpraviti ta neravnovesja. Kot sklepno dejanje pa lahko postopek strukturnih reform - skupaj z revizijo zakonodajnega okvira za finančno politiko - okrepi evrsko območje. Pomemben vidik novega upravljanja gospodarstva bo tudi vprašanje neodvisnosti Evropske centralne banke, predvsem glede nedavno ustanovljenega Evropskega odbora za sistemska tveganja. Parlament bo še naprej izvajal svojo dolžnost in zelo resno spremljal delovanje ECB.
Prepričan sem, da bosta Evropska unija in evrsko območje našla način za izhod iz krize in bosta lahko po njej še veliko trdnejša. Vendar pa moramo v prihodnjih mesecih izoblikovati prave sklepe v zvezi s tem, kar se je zgodilo. To je velik izziv, vendar pa je Evropska unija v svoji dosedanji zgodovini vedno dokazala, da se najbolje razvija ravno, ko premaguje izzive. Kriza je tudi priložnost, ki bi jo morali izkoristiti.
V sklepnih besedah se želim zahvaliti vsem poročevalcem v senci iz drugih skupin za zelo prijetno in konstruktivno sodelovanje pri tem poročilu. To ni samo po sebi umevno, ampak v tem primeru zasluži poseben poudarek.
Jean-Claude Trichet
predsednik ECB. - (FR) Gospod predsednik, gospod Balz, gospe in gospodje, v čast mi je, da v skladu s pogodbo predstavim letno poročilo Evropske centralne banke za leto 2009. Ker je bil časovni razpored nekoliko spremenjen, predvsem zaradi evropskih volitev, sem vam prejšnje letno poročilo predstavil v marcu. Tokrat bom torej drugič nagovoril Parlament v tem letu.
Naj najprej še enkrat povem, da sem zelo vesel podpore, ki izhaja iz predloga resolucije Evropskega parlamenta in je namenjena rednemu poročanju pred Odborom za ekonomske in monetarne zadeve ter ohranjanju tesnih odnosov z Evropsko centralno banko. To me še toliko bolj veseli, ker je letos Evropski parlament zelo prepričljivo pokazal svojo pripravljenost in sposobnost, da uveljavi najpomembnejši evropski interes, predvsem v zvezi s svežnjem finančnega nadzora.
(DE) Najprej želim predstaviti kratek pregled ukrepov monetarne politike, ki jih je v finančni in gospodarski krizi sprejela Evropska centralna banka. Poleg kriznega obdobja se želim ozreti tudi na ECB v prvih dvanajstih letih njenega obstoja. Na koncu pa se želim dotakniti najpomembnejših izzivov, ki nas čakajo v letu 2011.
Gospod predsednik, dovolite mi, da najprej omenim ukrepe, izvedene med krizo.
2009 je bilo za monetarno politiko ECB najzahtevnejše leto. Začelo se je z resno svetovno gospodarsko recesijo, ki je sledila izbruhu finančne krize jeseni 2008. V tem okolju zmanjšanih inflacijskih pritiskov smo nadaljevali s politiko dodatnega zniževanja obrestnih mer. V obdobju sedmih mesecev - med oktobrom 2008 in majem 2009 - smo našo glavno stopnjo refinanciranja znižali za 325 osnovnih točk. S tem je padla na 1 %.
Da bi gospodinjstva in podjetja v evrskem območju lahko izkoristila te izjemno ugodne pogoje financiranja, smo v 2009 nadaljevali - in celo razširili - okrepljeno kreditno jamstvo bankam v evrskem območju. S tem smo se odzvali na nedelujoče denarne trge, ki so oslabili zmožnost monetarne politike, da vpliva na napovedi stabilnosti cen le z obrestno mero. Najpomembnejši med temi nestandardnimi ukrepi - kot smo jih imenovali - je popolno zagotavljanje dodelitvene likvidnosti prek refinanciranja pri bankah evrskega območja v zameno za dobro zavarovanje in po glavni stopnji refinanciranja, ki prevladuje v času nekaterih obveznic, ki so precej daljše od tedenskih operacij. V 2009 smo prav tako podaljšali dospetje našega dolgoročnega refinanciranja na eno leto. Seveda so bile te odločitve izjemno pomembne.
Kot je upravičeno izpostavljeno v vašem osnutku resolucije o letnem poročilu ECB, se je bilo s tem okrepljenim kreditnim jamstvom mogoče uspešno izogniti mogoči - če bi prišlo do dodatnih težav pri delovanju - depresiji ali še veliko globlji recesiji. Poudarim naj, da so bili vsi naši ukrepi povsem usklajeni z mandatom za srednjeročno zagotavljanje stabilnosti cen na celotnem evrskem območju. Da nam je uspelo verodostojno izvesti mandat, je razvidno iz ugodnih inflacijskih napovedi in umirjenih inflacijskih pričakovanj na evrskem območju.
Po tem, ko so se razmere na finančnem trgu v letu 2009 nekoliko izboljšale, so se spet pojavile tržne napetosti v številnih segmentih trga obveznic evrskega območja. Ker je brezhibno delovanje trga obveznic bistvenega pomena za prenos ključnih obrestnih mer ECB, smo se odločili, da bomo posredovali na trgih dolžniških vrednostnih papirjev ter tako pripomogli k obnovi normalnejšega prenosa monetarne politike na gospodarstvo. V ta namen smo vzpostavili naš Program trgov vrednostnih papirjev. Da bi zagotovili, da ta program ne bi vplival na našo monetarno politiko, smo ponovno absorbirali vsa injicirana sredstva.
Če povzamem, so vsi nestandardni ukrepi, sprejeti v obdobju akutne finančne obremenitve, začasne narave in so bili oblikovani ob upoštevanju prenehanja uporabe. Nekateri nestandardni ukrepi, vzpostavljeni v letu 2009 in v začetku 2010 so že bili postopoma odpravljeni zaradi izboljšanja razmer na nekaterih finančnih trgih in ob upoštevanju oživljanja gospodarstva na evrskem območju.
Naj izrazim nekaj misli o dosežkih evra. Menim, da so temeljnega pomena trije elementi.
Prvič, ECB je zagotovila, kar se od nje pričakuje v skladu z mandatom pogodbe, in sicer stabilnost cen. Povprečna inflacija v zadnjih 12 letih je 1,97 %. To v celoti odraža našo opredelitev stabilnosti cen, in sicer naš namen, da ohranimo letne stopnje inflacije v evrskem območju pod 2 %, srednjeročno pa blizu 2 %. V tem smislu je evrski sistem v zadnjih 12 letih in tudi v zadnjem času deloval kot dejavnik stabilnosti in zaupanja kljub zahtevnim razmeram, ki so posledica globalne finančne krize.
Drugič - kar se pozitivno odraža na verodostojnosti monetarne politike ECB - inflacijska pričakovanja so, kot sem povedal, ostala trdno na ravneh, ki so v skladu s stabilnostjo cen.
Tretjič, uspeh temelji, v to verjamemo, na popolni neodvisnosti ECB od političnega vpliva, na tem, da v svojem glavnem mandatu ohranja stabilnost cen, in na pregledni komunikaciji, predvsem glede opredelitve stabilnosti cen. Dvostebrna monetarna politika ECB omogoča ukrepanje, usmerjeno v prihodnost in srednjeročno obdobje, ki temelji na trdnem analitičnem okviru. Ta okvir vključuje temeljito analizo dogajanja na monetarnem in kreditnem področju, ob upoštevanju monetarnega značaja inflacije v srednje- do dolgoročnem obdobju.
Menimo, da ta celovit pristop omogoča dosledno sprejemanje odločitev, ki temelji na informacijah, hkrati pa je stabilen in presega kratkoročna nihanja.
V zvezi z zunanjim vidikom evra naj omenim le, da je naša valuta mednarodno uveljavljena. V 2009 je evro predstavljal približno 30 % obsega mednarodnih dolžniških vrednostnih papirjev in obsega globalnih rezerv v tujih valutah.
Ko govorim o zunanjem vidiku evra, želim omeniti sedanja vprašanja menjalnih tečajev in pozvati k večji previdnosti.
Obstajata dve glavni temi. Ena je odnos med glavnimi drsečimi konvertibilnimi valutami industrijskih držav, kot so dolar, evro, jen, funt in kanadski dolar. Te valute so drseče vse od razpada sistema Bretton Woods v začetku sedemdesetih let prejšnjega stoletja. Izpostaviti želim močno prepričanje mednarodne skupnosti, da prekomerno in neurejeno nihanje menjalnih tečajev negativno vpliva na gospodarsko in finančno stabilnost.
Naj povem, da ECB ceni nedavne izjave ameriških oblasti, in sicer ameriškega finančnega ministra in predsednika ameriške centralne banke, ki sta ponovno poudarila, da je močan dolar v primerjavi z drugimi glavnimi konvertibilnimi valutami v interesu Združenih držav Amerike. S tem stališčem se popolnoma strinjam. Dolar, ki je verodostojen med glavnimi valutami razvitih gospodarstev, je v interesu Združenih držav Amerike, Evrope in celotne mednarodne skupnosti.
Druga tema je povezana z valutami rastočih gospodarstev, ki zdaj beležijo presežke in imajo menjalne tečaje, ki niso dovolj prožni. Glede tega vprašanja se mednarodna skupnost strinja - to je bilo ponovno izpostavljeno v Koreji prejšnji teden, to je ponovila tudi Komisija -, da so prehod na bolj tržno usmerjene sisteme menjalnih tečajev, krepitev stabilnosti menjalnih tečajev, da bi odražali osnovne razmere, in opustitev konkurenčne devalvacije valut v interesu zadevnih rastočih gospodarstev in mednarodne skupnosti.
ECB je vedno trdila, da zdaj ni čas za samozadovoljnost. To drži, kot še nikoli do zdaj. Pred nami so mnogovrstni izzivi. Vsi ustrezni organi in tudi zasebni sektor morajo prevzeti vse svoje odgovornosti, kar velja za izvršilne veje oblasti, centralne banke, regulatorje, nadzornike, zasebni sektor in finančno industrijo. Sedanja kriza je zlasti jasno pokazala, da je izvajanje ambicioznih reform pri upravljanju gospodarstva v interesu držav evrskega območja in evrskega območja kot celote.
Predlogi, ki jih je predložil predsednik Van Rompuy o reformi upravljanja gospodarstva EU in jih je potrdil Evropski svet oktobra 2010, pomenijo izboljšave sedanjega nadzornega okvira na ravni EU in so na splošno primerni za države EU, ki ne sodelujejo v monetarni uniji. Menim pa, da v zvezi s posebnimi zahtevami evrskega območja ne zadostujejo, ko govorimo o potrebi po zagotavljanju najboljšega možnega delovanja gospodarstva z enotno valuto.
Prepričan sem, da bo v prihodnjih mesecih Evropski parlament pomagal Evropi, da izvede potreben kvantni preskok in da bo prišlo do dejanskega upravljanja gospodarstva. Parlament je s svojo zakonodajno vlogo glede finančnega nadzora in združenja ESRB, pokazal svojo odločenost pri najpomembnejših vprašanjih.
Ob tej priložnosti se vam želim za to zahvaliti in še enkrat izraziti prepričanje, da bo ta vpliv Parlamenta odločilno vplival na razpravo o upravljanju gospodarstva.
Drug pomemben izziv je finančna uredba. V celoti moramo izkoristiti znanje, ki smo ga pridobili v času krize in ohraniti zagon za finančno reformo. Kot je navedeno v vašem osnutku resolucije, je ključnega pomena hitra izvedba Basla III. Za večjo preglednost in odpornost finančnega sistema so prav tako nepogrešljivi zakonodajni predlogi Komisije o prodaji na kratko in izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu.
Vstopamo v odločilno leto. V letu 2011 bi morali sprejeti spremenjen okvir upravljanja, poglobljene razprave o okviru kriznega upravljanja in, če bo le mogoče, o vzpostavitvi postopkov za spremembo pogodbe. Vse te reforme moramo pravilno izvesti ter zagotoviti, da se bosta lahko celotna Evropa in evrsko območje še z večjo odločnostjo in uspešneje spopadla s prihodnjimi izzivi.
2011 je prav tako prvo leto delovanja Evropskega odbora za sistemska tveganja. Kot izhaja iz vašega osnutka resolucije, počnemo vse, kar je v naši moči, da bi pomagali novemu organu. Hkrati pa sta popolna samostojnost in glavni mandat ECB, uveljavljena z Maastrichtsko pogodbo, še naprej nespremenjena, kar sem v Parlamentu že poudaril.
Še naprej bomo opravljali svoj mandat. To od nas zahteva pogodba. Zaupate lahko, da bomo storili to, kar od nas pričakujejo sodržavljani.
Olli Rehn
član Komisije. - Gospod predsednik, naj se najprej zahvalim poročevalcu Burkhardu Balzu za celovito poročilo o letnem poročilu ECB za leto 2009. Komisija pozdravlja poročilo, ki ustrezno odraža ključna vprašanja. Poročilo izpostavlja in hvali delo, ki ga je opravila ECB pri obvladovanju krize. Tudi Komisija je tega mnenja; ECB je pod vodstvom predsednika Jeana-Clauda Tricheta z mirno roko uspešno krmarila v teh težkih razmerah.
Ob tej priložnosti se želim zahvaliti Jeanu-Claudu Trichetu za odlično sodelovanje, predvsem pa za njegovo ključno vlogo v teh nemirnih časih. ECB je imela s svojim nadzornim stališčem in nestandardnimi ukrepi ključno vlogo v boju pri premagovanju krize in je s tem položila temelje za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest.
Vaše poročilo upravičeno poudarja, da je finančna kriza izpostavila potrebo po krepitvi gospodarskega nadzora v evrskem območju. Komisija se s tem strinja in ravno zaradi tega smo predložili različne zakonodajne predloge, namenjene krepitvi upravljanja gospodarstva v EU, predvsem v evrskem območju.
Prav tako smo vključili številne predloge, predstavljene v poročilu gospoda Feia za krepitev in razširitev upravljanja gospodarstva v Uniji. Odbor za ekonomske in monetarne zadeve je prejel predloge Komisije in zdaj skuša doseči ambiciozen rok junija prihodnje leto, kar cenim in pozdravljam.
Naj se zdaj dotaknem drugega dela razprave, in sicer zadnjih dogajanj pri mednarodnih menjalnih tečajih. Res je, da se je nihanje na deviznih trgih v zadnjih tednih povečalo, z znatnimi spremembami v vrednosti najpomembnejših dvostranskih deviznih tečajev.
Evro je od junija letos zgubljal v primerjavi z dolarjem zaradi boljših podatkov za gospodarstvo evrskega območja in zaradi dodatne širitve monetarne politike ZDA. Vendar pa je evro v zadnjem času izgubil nekoliko vrednosti v primerjavi z večino valut, saj je nanj vplivala vse večja zaskrbljenost zaradi javnih financ držav članic - predvsem Irske. Z realnega vidika je Evro zdaj blizu dolgoročnega povprečja po celotni devalvaciji v tem letu od precenjene vrednosti ob koncu prejšnjega leta. V primerjavi z začetkom leta je bila realna depreciacija evra približno 7 %.
Glede na počasno oživljanje razvitih gospodarstev in obsežne kapitalske tokove v gospodarstva v vzponu so si mnoge države prizadevale za slabitev svojih valut ali vsaj za konkurenčno neapreciacijo. Zato je pomembno, da so se voditelji prejšnji teden na vrhu G20 v Seulu zelo jasno in odločno zavezali k temu, da se bodo vzdržali konkurenčnih devalvacij valut.
Vrh G20 se je prav tako strinjal, da si bo še naprej prizadeval za rebalans globalne rasti. Sklenjen je bil sporazum o pripravi okvirnih smernic. Jasno je, da mora biti prožnost tečajev vključena v potrebni rebalans, tako da bodo menjalni tečaji odražali gospodarske podatke, kot je izpostavil predsednik Trichet. Komisija bo še naprej podpirala to pomembno stališče dela G20, ki bo prav tako eno izmed ključnih poudarkov francoskega predsedovanja G20 prihodnje leto.
Na koncu vas moram obvestiti o pomembnih dogodkih v evrskem območju. Včeraj, ko je Svet za ekonomske in finančne zadeve pozdravil zahtevo irske vlade za finančno pomoč EU, so se ministri strinjali s Komisijo in ECB, da je pomoč Irski potrebna za zagotavljanje finančne stabilnosti v Evropi. Finančno pomoč EU je mogoče zagotoviti s programom, ki bo vključeval strogo pogojeno politiko, o kateri se Komisija, MDS in ECB, pravkar pogajajo z irskimi oblastmi. Program bo odločno obravnaval davčne izzive irskega gospodarstva, hkrati pa bo vključeval sredstva za morebitne prihodnje kapitalske potrebe bančnega sektorja. Za ponovno obravnavo težav bančnega sektorja bo treba izvesti celovit obseg ukrepov, vključno z razdolževanjem in prestrukturiranjem, kar bo pripomoglo k temu, da bo irski bančni sistem pravilno opravljal svojo vlogo pri financiranju celotnega gospodarstva.
Tehnični pogovori o programu EU-MDS že potekajo, pogajanja pa lahko zaključimo do konca novembra. Poleg financiranja EU in MDS vas lahko obvestim, da sta tudi Švedska in Združeno kraljestvo izrazila pripravljenost, da prispevata v program prek dvostranskih posojil, kar je dobrodošlo.
Včerajšnje odločitve so izjemno pomemben korak naprej k skupnim prizadevanjem za stabilizacijo irskega gospodarstva, s tem pa tudi k ohranitvi finančne stabilnosti v Evropi.
Jean-Paul Gauzès
v imenu skupine PPE. - (FR) Gospod predsednik, gospod Trichet, komisar, gospe in gospodje, pridružujem se pohvalam za delo ECB, pri tem pa ne bom ponavljal besed kolega, gospoda Balza, ali vsebine resolucije. V kratkem času, ki mi je na voljo, želim povedati, da ne smemo pozabiti na naše sodržavljane.
Zakaj danes to izpostavljam? Ker je včeraj zvečer na vseh programih francoske televizije prihodnji predsedniški kandidat dramatično raztrgal 10 evrski bankovec, ki ga je fotokopiral in povečal, s čimer je skušal pokazati, da je s tem odpravil vzrok za vse naše težave.
Seveda to ni res. Vsi se moramo potruditi in začeti komunicirati. Delo, ki je bilo izvedeno pri nadzoru, organizaciji in urejanju in na katerega ste se sklicevali, gospod predsednik, je odlično. Veste, da imate podporo Parlamenta: to ste sami povedali. Vendar pa resnično tveganje pomenijo tisti sodržavljani, ki ne razumejo poslanih sporočil.
Naslovnice časopisov so vsak dan polne vse bolj črnih rešitev in neverjetnih razmer in povem vam lahko, da sem včeraj, ko sem bil na terenu, kot rečemo v politiki, govoril z vsaj 100 do 150 ljudmi. Vsi so mi zastavili isto vprašanje: kaj se bo zgodili z evrom? Strah, ki ga občutijo sodržavljani, se ne sklada z delom, ki ga Evropska centralna banka opravlja zelo dobro.
George Sabin Cutaş
v imenu skupine S&D. - (RO) Gospod predsednik, najprej se želim zahvaliti poročevalcu gospodu Balzu za sodelovanje. Prav tako pozdravljam dejstvo, da je bil Evropski centralni banki po uveljavitvi Lizbonske pogodbe podeljen status institucije EU.
Drugič, izpostaviti želim, da obstajajo znatna makro-gospodarska odstopanja med gospodarstvi v evrskem območju, kar še povečuje potrebo po tesnejšem usklajevanju med gospodarskimi in monetarnimi politikami. Pakt o stabilnosti in rasti ne zadostuje za odpravo sedanjih gospodarskih neravnovesij. Ena izmed rešitev za izhod s te mrtve točke bi lahko bila izdaja državnih obveznic na ravni EU. Ta solidarnostni mehanizem bi zagotovil stabilno financiranje državam članicam v težavah, izboljšal učinkovitost nadzora proračuna in znatno izboljšal likvidnost. Enotna valuta bi morala biti dopolnjena z zaostrovanjem pogojev na davčnem področju in skupnim dolgoročnim dolgom.
Malomarno obnašanje finančnih operaterjev je prispevalo k nastanku gospodarske in finančne krize. Poleg tega so nedavni špekulativni napadi na nekatere države članice le-tem otežili izposojo denarja na mednarodnih finančnih trgih in tako dejansko vplivali na stabilnost celotnega evrskega območja. Zato menim, da potrebujemo trajen mehanizem za zaščito evrskega območja pred špekulativnimi napadi. Evropska komisija je dolžna nadzirati dejavnosti sedanjih bonitetnih agencij in pripraviti strukturo bonitetne agencije na ravni EU.
Prav tako ne smemo pozabiti, da lahko varčevalni ukrepi, ki so jih sprejele nacionalne vlade, znatno zmanjšajo možnosti za oživljanje evropskega gospodarstva. Zato potrebujemo model upravljanja gospodarstva na ravni EU, ki bo združeval davčno konsolidacijo z ustvarjanjem novih delovnih mest.
Komisija mora prav tako predlagati posebne cilje za zmanjševanje razlik v konkurenčnosti gospodarstev EU in nenazadnje nadaljevati z naložbami v zeleno energijo.
Sylvie Goulard
Gospod predsednik, komisar, pridružujem se pohvalam, namenjenim našemu poročevalcu, ki je zelo jasno izpostavil vprašanje.
V poročilu je poudaril izboljšave, ki jih prinaša Lizbonska pogodba, in resnično se vam želim zahvaliti, gospod Trichet, da ste danes zvečer še enkrat opomnili vse tiste, ki se ne zavedajo dejstva - vključno s tistimi, ki so jo podpisali in ratificirali -, da Lizbonska pogodba vključuje pomembno izboljšavo: v Parlamentu bomo lahko javno razpravljali o reformi Pakta stabilnosti.
Komisija je pod vodstvom gospoda Rehna pripravila sklop ustreznih in precej drznih predlogov, predvsem s tem, ko je pozvala h krepitvi discipline ob upoštevanju makro-ekonomskih neravnovesij, ki jih je v svojem poročilu omenil gospod Balz. Gospod Trichet, poleg tega ste se večkrat sklicevali na "kvantni preskok", povedano drugače, na resničen napredek pri tem upravljanju.
Povsem se strinjam s tem, kar je povedal gospod Gauzès; ko gremo na teren, se vedno sprašujemo, ali so predlogi, ki jih je Komisija predstavila septembra, popolnoma ustrezni ali bi bilo treba upoštevati sedanjo krizo ter tako dopustiti, da dosežemo čim večji napredek. Izpostaviti želim, da tisti, ki so zasnovali evro, nikoli niso mislili, da bomo dolgoročno gledano usklajevali gospodarske politike. Predvidena je bila politična unija, in sicer sposobnost sprejemanja odločitev, ki jih nadzira Parlament.
Ko se pogovarjamo z državljani, me preseneča to, da imamo avtomobiliste - države članice -, ki so za volanom in hkrati stojijo ob cesti v vlogi policistov. Tako deluje sedanji sistem; povedano drugače, hkrati smo vozniki, osebe, ki izdajamo kazni, in osebe, ki naj bi nadzirale druge avtomobile. Mislim, da ni nobene države, ki bi imela takšen cestni promet. Zato želimo zvišati kazni in za to si bomo prizadevati. Hvala, da ste nas spomnili, da smo to v praksi že naredili v zvezi z reformo finančnega nadzora v dobro evropskega interesa.
Sven Giegold
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, v imenu svoje skupine se želim najprej zahvaliti gospodu Balzu za sodelovanje pri posvetovanju. Prispevali smo nekatere predloge, zaradi katerih je poročilo še bolj uravnoteženo. Za obdobje 2009-2010 so bili značilni izredni ukrepi Evropske centralne banke in glede na te izredne gospodarske dogodke se želim še enkrat zahvaliti gospodu Trichetu za te ukrepe, predvsem zaradi tega, ker v njegovi instituciji niso bili vedno dobro sprejeti.
V tem obdobju smo videli, da Pakt stabilnosti in rasti ne zadostuje. Namesto tega potrebujemo učinkovito usklajevanje gospodarskih politik, ki upoštevajo javni in zasebni dolg, to pa vključuje tudi gospodarska neskladja v državah s primanjkljaji in v državah s presežki. Pri cenah se ne smemo osredotočiti le na cene življenjskih potrebščin, ampak tudi na cene nepremičnin, njihovo špekulativno gibanje in nastajanje balonov.
Predvsem - in k temu nenehno pozivamo - potrebujemo okvir za davčno konkurenco v Evropski uniji. Nesprejemljivo je, da imamo ogromne varčevalne ukrepe na strani izdatkov, medtem ko imajo države še naprej neomejeno davčno konkurenco na prihodkovni strani.
Predvsem je nesprejemljivo - hkrati pa tega ni mogoče pojasniti našim državljanom -, da v sedanjih razmerah rešujemo irske banke, obenem pa ne zagotovimo, da bi se škandalozno nizek davek iz dobička v tej državi, ki je zdaj 12,5 %, zvišal na običajno evropsko stopnjo 25 %. Tu potrebujemo odkrit pogovor.
Prav tako pozivam gospoda Tricheta, da poda pripombe na dve zadevi v poročilu: vprašanje preglednosti, kot je omenjeno v odstavku 21, in vprašanje sprejete varnosti, kot je omenjeno v odstavku 39. Na ta vprašanja še niste podali pripomb. V imenu vseh poročevalcev in poročevalcev v senci bi vam bil hvaležen, če bi lahko posebej podali pripombe na ta vprašanja.
Kay Swinburne
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, gospodu Balzu želim čestitati za poročilo. V času, ko se evro vsak dan spopada z novimi krizami in ko se vsi strinjamo, da so za preživetje potrebne nove oblike upravljanja in nova pravila, je ECB težko presojati o zunanjih globalnih vprašanjih.
Pa vendar je lahko ravno v tem težava. Vse do zdaj je večini velikih globalnih akterjev uspelo sodelovati pri iskanju rešitev za probleme globalne finančne krize. Usklajevanje na področjih regulatorne reforme finančnih storitev, predvsem na področjih, kot so izvedeni finančni instrumenti, je bilo izjemno. Ko pa ščitimo nacionalne valute v primerjavi z večnacionalnimi bankami, obstaja velika nevarnost, da se bo porušilo večstransko sodelovanje.
Če si ECB predvsem prizadeva za zaščito evra, Fed za zaščito dolarja in Kitajci za zaščito juana, bomo vsi izgubili.
ECB je vse od svojega začetka opravljala težko delo pri usklajevanju različnih kultur in metod monetarne politike. Upam, da bo lahko izrabila svoje strokovno znanje na teh področjih, kljub izjemnim notranjim pritiskom, in okrepila sodelovanje tudi na globalni ravni, ne samo na ravni EU.
Jürgen Klute
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospa predsednica, tudi jaz bi se rad zahvalil gospodu Balzu za konstruktivno sodelovanje. Izpostavim lahko le dejstvo, da je bilo sodelovanje, kljub temu, da sva člana različnih strank, pozitivna izkušnja.
Mnogi so menili - to želim še enkrat izpostaviti -, da je kriza v evrskem območju minila. Irska dokazuje, da to ne drži. Ravno tako kot prej, se Evropa prostovoljno ponuja finančnim trgom. Države članice EU morajo še vedno ponujati svoje državne obveznice na bazarjih finančnih trgov in se truditi pridobiti zaupanje špekulantov s sprejemanjem samomorilskih varčevalnih ukrepov. Konec tedna smo še enkrat videli, kam nas bo to pripeljalo. Tokrat ni šlo za Grke, ki naj bi domnevno vse zavajali, ampak za Irsko - vzorno učenko -, ki se je morala obrniti na evropski sklad za reševanje, da bi rešila svoj bančni sistem - sistem, ki je bil dolgo brezhiben primer deregulacije.
Med tem se finančni sektor spet ozira proti Portugalski ali se bo predala, saj obrestne mere še naprej rastejo. Evropska centralna banka mora nositi svoj del odgovornosti v tej drami. Ni uporabila in tudi v prihodnje ne namerava uporabiti evroobveznic, da bi tako ponudila civilizirano alternativo temu pristopu iger na srečo. Medtem ko polovica Evrope počasi izhaja iz krize, ECB stoji ob strani in gleda, kako se preostali del vse globlje in globlje pogreza v revščino in negotovost. Uničujoči rezi nacionalnih gospodarstev vse povprek so mogoče po okusu evropskih naložbenih in bančnih velikanov, nikakor pa ne pomagajo Irski ali monetarni uniji in ECB.
Ne posvečajte pozornosti poenostavljeni finančni abecedi gospe Merkel. Če želite ohraniti gospodarsko in monetarno enoto, ne pustite, da ostanejo evropske državne obveznice nedorečene. Uvedite evroobveznice preden špekulanti zahtevajo novo žrtev.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje v skladu s členom 149(8))
Hans-Peter Martin
(DE) Gospa predsednica, gospoda Kluteja želim vprašati, kako je mogoče uskladiti njegov predlog o državnih obveznicah na evropski ravni in evroobveznicah z mišljenjem nemškega zveznega ustavnega sodišča o teh zadevah in kakšen bi po njegovem mnenju bil izid, če bi bil takšen ukrep predstavljen nemškemu zveznemu ustavnemu sodišču v Karlsruhe.
Jürgen Klute
(DE) Gospa predsednica, priznam, da je na to težko odgovoriti. Odgovora na to ne morem kar potegniti iz rokava. Nedvomno gre za zapletene razmere, vendar menim, da so se stvari zdaj toliko spremenile, da bi kaj lahko prišlo do novega mišljenja. Žal mi je, vendar odgovora na to ne morem kar potegniti iz rokava.
John Bufton
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, z velikim zanimanjem prebiram poročilo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o letnem poročilu Evropske centralne banke. Poročilo izpostavlja, da so k težavam, s katerimi se spopadamo, prispevala velika odstopanja med državami članicami v evrskem območju. Poročilo navaja, da "ta odstopanja pomenijo velike težave za ustrezno monetarno politiko v evrskem območju", hkrati pa ponavlja, da "je finančna kriza v nekaterih državah evrskega območja resen problem za celotno območje", kar je mogoče opaziti tudi v "motnjah v evrskem območju".
Skušam doumeti pozive k močnejšemu usklajevanju gospodarskih politik v evrskem območju. Prvi spontan odziv je bil okrepitev upravljanja gospodarstva, vendar pa so se nekatere države članice ravno zaradi omejitev vsiljene enakosti znašle v finančni krizi, skupaj z zunanjimi razlogi, na katere nimamo vpliva. Mogoče sistem ne dopušča potrebne gospodarske prožnosti in samoodločanja, ki bi vladam omogočil, da se učinkovito spopadejo z idiosinkratičnimi problemi, kot je stopnja inflacije.
Poročilo izpostavlja to točko in navaja, da so kriza, naknadno reševanje in svežnji za ublažitev krize "pripeljali do obsežnih varčevalnih ukrepov, ki ... močno omejujejo sposobnosti ukrepanja vlad."
Eden izmed argumentov je, da enotna valuta ni mogoča brez dodatne uskladitve in odprave razlik med državami članicami in stopnjami blaginje. Vendar vsi realisti vedo, da se to ne bo zgodilo. Je v nasprotju s človeško naravo, ki bi logično morala zablesteti v demokraciji, ne glede na to, kako neprijetno je to dejstvo.
Ali je evrsko območje pripravljeno na Estonijo v januarju? Z začudenjem spremljam izjavo, da "sprejetje valute v Estoniji kaže na status evra", kar naj bi "spodbudilo (druge) države članice, da se pridružijo območju".
Zaradi ideološkega oklepanja evra se bodo monetarni problemi vedno znova pojavljali v dobrih in v slabih časih. Enotna valuta deluje le v tesno povezanem zveznem okolju. Mogoče so zaradi tega, ker je to glavni cilj Komisije, vrstni red obrnili na glavo.
Čeprav Združeno kraljestvo ni v evrskem območju, čutimo posledice zaradi prispevkov, namenjenih reševanju, zaradi zapleteno prepletenih gospodarstev v Uniji pa nima nobenega smisla čakati na trenutek "saj sem vam rekel". Ta trenutek je že zamujen.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospa predsednica, dobro bi bilo, če bi lahko poročilo gospoda Balza predstavili z zadržki, in sicer zadržki glede spominov. Menim, da bi veliko več lahko izvedeli, če bi predstavili vaše poglavje o letih 2008-2009 z vašega stališča, gospod Trichet. Ker teh informacij nimamo, ukrepamo nekoliko na slepo in verjamemo lahko, da obstajajo številne zunanje okoliščine, ki jih v tem trenutku ne poznamo. Kljub temu ste navedli, da so bili dolgoročni ukrepi financiranja še enkrat podaljšani, gospod Trichet. Mogoče je to dobro. Zgodovina bo pokazala, ali je bila to res tako dobra zamisel. Ni nam treba vedno s prstom pokazati na Alana Greenspana.
Skrbi me le nekaj, in sicer da našim državljanom enostavno ne povemo, čemu je namenjena ta likvidnostna pomoč in pomanjkanje preglednosti pri načinu, kako so Irci - po mnenju mnogih ljudi - prisiljeni stopiti pod ta dežnik. Vemo, da je irska že prejela 130 milijard EUR, od česar je 35 milijard EUR šlo za subvencioniranje nemškega podjetja - Hyporealestate. Zakaj se zdaj izvaja tak pritisk? Zakaj ne moremo povedati, kdo so resnični upniki irskih bank? Ali sem življenjsko zavarovan pri Allianz? Ali gre dejansko za nemške banke, kot vedno trdijo? Če to drži, ali ne sodelujemo zdaj v napačni razpravi? V tem primeru bi morali biti dovolj odkriti in povedati našim državljanom, da rešujemo ravno njih, da ste z lastnim denarjem naredili napako, ko ste vlagali v Irsko, v bančni svet, ki je bil zgrajen na trhlih temeljih. Pri tem se prav tako zastavlja vprašanje ali je res vsaka irska banka ključnega pomena za sistem. Zakaj nismo dovolj pogumni in sprejmemo, da bo ena ali druga propadla? Rešitev za Leman Brothers ne more biti vedno pravi odgovor. Tveganje mora biti pošteno porazdeljeno, saj je velik delež prejšnjih dobičkov nedvomno šel v zasebni sektor.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Gospa predsednica, najprej želim čestitati poročevalcu za odlično delo, ki ga je opravil. Ker je Evropski parlament glavna institucija, prek katere Evropska centralna banka odgovarja evropskim državljanom, sem zelo vesela, da se je predsednik Trichet udeležil seje in da redno sodeluje v monetarnih razpravah z Odborom za ekonomske in monetarne zadeve.
Finančno gospodarstvo je po naravi globalno. Tudi kriza je globalna. Ravno zaradi tega morajo biti tudi rešitve te krize globalne. Ne moremo spregledati dejstva, da gospodarski in finančni problemi držav članic še vedno v vseh pogledih vplivajo na evro. Tudi tu se strinjam s poročevalcem. Žal GDU ni delovala v skladu z, niti ni preverjala skladnosti držav članic z vsemi načeli Pakta stabilnosti in rasti. Zato govorimo o rasti državnih dolgov in zato smo zdaj priče novemu valu krize, ki je kriza državnega dolga.
Verjamem, da bodo vprašanja v zvezi z neodvisnostjo ECB in njeno odgovornostjo sprejemanja odločitev, zadovoljivo razrešena in da bo to, skupaj z reformnim programom, namenjenim vzpostavitvi uspešne gospodarske unije, pomagalo okrepiti Evropsko unijo in evrsko območje. Prepričana sem, da se lahko iz krize in naših napak naučimo in da bo ta kriza ustvarila priložnosti.
Robert Goebbels
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, evro se spopada s težavami, ampak, katera konvertibilna valuta se ne, po sistemski krizi, ki jo so povzročile nore finance?
Javni dolg je resna težava. Javni primanjkljaji so se povečali zaradi javnega reševanja zasebnih bank. Poleg tega moramo oživiti gospodarstvo. Finančna kriza se je hitro razširila na realno gospodarstvo, kar je pripeljalo do hude recesije in brezposelnosti.
Zdi se, da se svet norih financ ni nič naučil iz krize. Preživeli na Wall Streetu in v Cityu špekulirajo o valutnih trgih in prodajajo na kratko posle kreditnih zamenjav, ki jih sploh nimajo. Posojilne obrestne mere za države, ki bi lahko bankrotirale, se morajo dvigniti z neposrednim nalaganjem varčevalnih politik, zaradi česar si bodo še težje opomogle.
Evropsko solidarnost je le redko in zelo težko opaziti. Pomoč Grčiji predvsem pomeni pomoč francoskim in nemškim bankam, ki imajo znatne deleže grškega dolga. Pomoč Irski je predvsem reševanje britanskih in nemških bank, ki bi bile zelo prizadete, če bi irske banke propadle.
Dejstvo, da razmerje evra še naprej niha, ne pomeni, da je skupna valuta šibka. Odraža napetosti na trgih, predvsem zaradi valutne vojne med Američani in Kitajci.
Vse od začetka tega leta se Kitajska ni več zadolževala v dolarjih, ampak jih je prodajala. Davčne razmere v Združenih državah Amerike so slabše kot v Evropi. Poleg zveznih javnih primanjkljajev, so tu še ogromni primanjkljaji v zasebnem sektorju. Oseminštirideset od 50 držav v Ameriški uniji ima proračunski primanjkljaj.
Gospod Van Rompuy je govoril o evru, ki se bori za preživetje. Moti se. Evro, ta temelj stabilnosti, o katerem je pravkar govoril gospod Trichet, bo preživel gospoda Van Rompuya, saj sta Unija in njena podporna struktura, Evroskupina, najpomembnejši gospodarski enoti na svetu. Kljub resničnim težavam, na katere se Evropa odziva zelo neodločno, moramo poudariti, da je skupina 27 držav največja izvoznica blaga, največja uvoznica blaga in največja izvoznica storitev.
Imamo najbolj plačilno sposoben notranji trg na svetu. Poleg tega evropska podjetja izvozijo dvakrat toliko na notranji trg, kot izvozijo na svetovne trge. Unija je glavna destinacija za neposredne naložbe iz tretjih držav. Podjetja v Uniji imajo v lasti največje naložbene delnice na svetu.
S 500 milijoni državljanov, ali 7 % svetovnega prebivalstva, Unija ustvari 30 % bruto svetovnega proizvoda. Združene države Amerike ustvarijo 25 %, Japonska 8 % in Kitajska 8 % svetovne proizvodnje.
Naša Evropska unija, ki prav tako zagotavlja 55 % razvojne pomoči v svetu, bi lahko imela večji vpliv, če bi naši voditelji imeli le nekoliko več političnega poguma, če bi uporabili moč Evrope.
Na koncu želim povedati, da je treba pri mednarodnih financah uvesti strog in pregleden okvir. Če želimo premagati težave, moramo sodelovati.
Sophia in 't Veld
Gospa predsednica, kot je izpostavil naš kolega gospod Gauzès, nekateri ljudje sovražijo evro; nanj gledajo kot na izvor vsega zla in se veselijo morebitnega propada evrskega območja. Vendar se ti ljudje motijo in živijo v preteklosti. Za sedanje težave ni kriv evro; ravno nasprotno, evro nas varuje še pred večjimi težavami. Potrebujemo skupno valuto, prav tako pa potrebujemo ustrezno upravljanje evrskega območja; ohlapno sodelovanje na podlagi soglasja ni več rešitev.
Kolegi, smo na ladji z veliko luknjo na boku; v tem trenutku se lahko odločimo za potop ali za plavanje. Vendar se zdi, da so nacionalne vlade še vedno prepričane, da je dovolj, če ustanovijo delovne skupine in govorijo o morebitnem tesnejšem sodelovanju ali pa tudi ne. Dobra novica je, da v primeru Irske ukrepajo odločneje in hitreje, saj so hitri ukrepi potrebni in zelo dobrodošli. Pri tem ne gre le za reševanje posameznih držav: gre za verodostojnost evrskega območja. Svet nas preskuša.
Ali smo pripravljeni in sposobni ukrepati? Zaupanje sveta v evrsko območje je ključnega pomena za stabilnost naše valute; denar v naših denarnicah, je odvisen od zaupanja drugih v nas. Zato pozivam nacionalne politike, da ne igrajo več na populistične karte ali da v javnosti trgajo evrske bankovce in namesto tega prevzamejo vodstvo in odgovornost za našo skupno valuto.
Na koncu še beseda o varčevalnih ukrepih. Deležni so številnih kritik, nekateri ljudje celo pravijo, da bodo škodili gospodarstvu. Seveda moramo biti previdni, vendar so ti ukrepi potrebni za dolgoročno sanacijo javnih financ, prav tako pa so znak solidarnosti med državami v evrskem območju. Mislim, da ne bi smeli govoriti le o izdatkih, ampak tudi o prihodkih, saj so tudi tu potrebne reforme - na trgu dela, na področju pokojnin ali socialne varnosti -, ki močno zamujajo.
Peter van Dalen
(NL) Gospa predsednica, Evropska centralna banka vse od uvedbe evra še ni doživela tako burnega leta, kot je bilo leto 2009. V reševanje krize je bilo vloženih veliko naporov, to pa se še nadaljuje. Mislim, da potrebujemo boljši in odločnejši pristop k reševanju krize. Vzpostavitev Evropskega sklada za pomoč ni strukturna rešitev. Še vedno bomo imeli ogromne dolgove, ki jih države, kot sta Grčija ali Irska, ne bodo mogle nikoli povrniti. Resnično pa pomagata dosledna, stroga, proračunska disciplina in spremljajoče avtomatske sankcije. Na srečo je poročilo gospoda Balza zelo jasno o tej točki. Enak pristop bi moral uporabiti tudi Svet pri spremembah Pakta stabilnosti in rasti. Če želimo premagati krizo, moramo zmanjšati porabo. Tudi večina Parlamenta bi morala uporabiti to načelo pri evropskem proračunu. Že sprejetje 2,9-odstotnega povečanja proračuna je zelo širok kompromis. Noben državljan ne bo razumel, da Parlament hoče še več in še dodatne kompromise. Ne storite tega!
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, v skladu z zapisnikom pogajanj, ki so potekala med finančnimi ministri evrskega območja od začetka septembra tega leta in jih je objavila tiskovna agencija Reuters, ste, gospod Trichet, očitno izjavili, da če bi vedeli, da se Slovaška ne bo strinjala z zagotovitvijo prostovoljne finančne pomoči grški vladi, ne bi nikoli pristali na vstop Slovaške v evrsko območje. Namen zadevnega projekta je zaščititi velike finančne institucije pred prekomernimi izgubami, ki so posledica grške nezmožnosti odplačevanja dolga in če se prav spomnim, ste se nanj izrecno sklicevali kot na izraz prostovoljne solidarnosti.
Gospod predsednik, mogoče ste zaradi tega, ker se vsak dan ukvarjate z milijardami evrov, pozabili, da znesek denarja, ki ga vsak mesec prejmete za opravljanje funkcije, zadostuje za pokrivanje mesečnih življenjskih stroškov skoraj 100 družin v moji državi.
Gospod Trichet, če resnično mislite, da naj te družine, ki živijo s 600 do 700 EUR mesečno, ali upokojenci, ki živijo s 300 EUR mesečno, še dodatno zmanjšajo svojo dnevno količino zaužite hrane, samo da bi lahko vaši kolegi iz bank in finančnih skladov obdržali dobičke, si izplačevali visoke bonuse in se razvajali še z večjimi količinami kaviarja, potem temu, prosim, ne recite solidarnost.
Vem, da so razmere v Evropi zelo zapletene, vendar Slovaška vsekakor ni država, ki bi jo lahko kritizirali.
Elisa Ferreira
(PT) Gospa predsednica, posredovanje na Irskem dokazuje, da bi EU morala pripraviti skupno rešitev za evropske banke, predvsem velike banke, še preden se loti reševanja drugih zadev. Danes odkrito razpravljamo o neuspehu držav, pa vendar še vedno nimamo jasnega predloga glede rešitve evropskih bank.
Posredovanje v Grčiji in način, na katerega je bilo pripravljeno, dokazujeta, da Evropa potrebuje evropske rešitve, do zdaj zagotovljena rešitev pa načeloma temelji na dvostranski pomoči, pri čemer je vsaka država izpostavljena presoji partnerjev na podlagi meril, ki niso jasna ali stabilna. Evropska centralna banka (ECB) je v teh razmerah delovala kot oporni steber, zapolnjevala nekatere vrzeli, predvsem z vidika ranljivosti zaradi javnega dolga. Vendar bodimo jasni: srednjeročno gledano ne moremo nadaljevati s tem.
Zato želim predsedniku ECB zastaviti naslednja tri vprašanja. Prvič, kakšno je stališče ECB glede stabilnega modela za vzpostavitev resničnega sistema solidarnosti med državami članicami v zvezi z državnim dolgom? To potrebujemo in moramo se spopasti s stvarnostjo. Drugič, kakšne težave, če jih lahko ugotovimo, so spodbudile ECB, da ni sprejela vseh priporočil iz poročila, ki ga je pripravila delovna skupina pod vodstvom gospoda Van Rompuya? Tretjič, ali ECB meni, da EU lahko preživi z vse večjimi razlikami v rasti, ki jo beležijo države članice, in brez skupnega instrumenta, ki bi povrnil nekaj konvergence v teh strategijah rasti?
Seán Kelly
(GA) Gospa predsednica, kot irski poslanec ne morem reči, da sem ponosen na to, kar se zdaj dogaja v moji državi. Sem pa prepričan, da večina naših državljanov želi storiti vse, kar je treba, da bi uredili stvari.
Za ureditev stvari na Irskem sta potrebni dve stvari. Prvič, žal smo se morali kratkoročno za pomoč obrniti na ECB in MDS. Drugič, kar je pomembnejše, nadzorna struktura organov v Evropi mora učinkovito delovati, da ne bo spet prišlo do dragega odnosa med izmuzljivimi bankami, zaspanimi zakonodajalci in šibkimi vladami. Tretjič, ljudi želim pozvati, da nekoliko popustijo glede davka na dobiček, saj gre, prvič, za subsidiarnost, drugič, druge države v EU imamo podobne stopnje, in tretjič, zdaj bi to le še poslabšalo razmere na Irskem.
(GA) Vem, da so ljudje na Irskem pripravljeni opraviti delo in da se bodo stvari kmalu izboljšale.
Proinsias De Rossa
Gospa predsednica, komisar Rehn in gospod Trichet sta nam danes zvečer dala več informacij, kot irska vlada, ki nas je več mesecev zavajala in nam lagala. Bolj jo je skrbelo ohranjanje zgodovinske zapuščine, kot pa zaščita prihodnosti naših ljudi ter irske in evropske valute.
Komisarja Rehna in gospoda Tricheta danes pozivam, naj zagotovita, da bodo ciljne vrednosti primanjkljajev in dolga ter časovni okvir pomoči takšni, da bodo pri tem upoštevani socialni cilji Evrope, kot tudi potreba po zagotavljanju, da sposobnost Irske pri krepitvi gospodarstva in ustvarjanja novih delovnih mest ne bo ogrožena.
Ali lahko prav tako potrdite, da se povsem zavedate, da dvig 12,5-odstotnega irskega davka na dobiček ni rešitev za krizo na Irskem, niti krizo v Evropi, ampak lahko negativno vpliva na gospodarstvo in delovna mesta na Irskem?
Olle Schmidt
(SV) Gospa predsednica, zahvaliti se želim gospodu Trichetu in gospodu Rehnu za odlično delo v teh nemirnih časih. Za oba imam posebno vprašanje. V moji državi, ki ni v evrskem območju, zdaj poteka razprava, ki se glasi nekako tako: "To ponazarja ravno to, kar smo trdili, ko smo glasovali proti evru v letu 2001. Kaže, da smo imeli prav - evro ne more uspeti".
To je seveda zmotna trditev. Zato želim zastaviti vprašanje. Verjamem, da je to ključno vprašanje in ključna dolžnost, da pojasnita zakaj sta Evropa in evrsko območje zašla v te težave. Mogoče zaradi tega, ker imata evrsko območje in skupna valuta težave? Ali zaradi tega, ker imamo v posameznih državah povedano drugače, v državah, kot so Irska, Portugalska, Španija in Grčija, številne politike, ki niso opravili svojega dela? Gospoda, to morata pojasniti. Sicer tega doma v moji državi ne bom mogel pojasniti.
Joe Higgins
Gospa predsednica, gospodu Trichetu želim zastaviti vprašanje. Zakaj ste vi, kot predsednik Evropske centralne banke, in Evropska komisija povsem popustili špekulantom in podobnim mrhovinarjem na mednarodnih finančnih trgih? Dopustili ste jim, da so naredili paniko na trgih zaradi irske krize - paniko, s katero bi vas prisilili v to, da bi posredovali in imetnikom obveznic dali zagotovila za milijarde, ki so jih zaigrali pri slabih naložbah. Ker so vam zagrozili, da bodo napadli Portugalsko in Španijo, ste se s komisarjem Rehnom povsem predali diktaturi trga, ki ni izvoljena, je brez obraza in se z njo ni mogoče boriti.
Ali lahko to opravičite? Zasebni špekulanti in imetniki obveznic zastavljajo desetine milijard v zasebnih poslih z zasebnimi razvijalci in zasebnimi bankirji na Irskem za zasebne dobičke, ko pa se stvari zalomijo, podprete pomilovanja vedno vlado na Irskem, da stroške te igre na srečo preloži na ramena delavcev, upokojencev in revnih. MDS ste v državo poslali kot posebne enote v imenu neoliberalnega kapitalizma, da bi Irci plačali.
Moralno in v vseh drugih pogledih ne bi smeli plačati in bi se morali upreti temu poraznemu napadu na njihove storitve, življenjski standard in demokracijo.
Gerard Batten
Gospa predsednica, moj volilni okraj v Londonu si enostavno ne more privoščiti predvidenih 288 GBP na družino kot del prispevka za reševanje Irske v višini sedmih milijard. Irci so sami krivi za nastale težave: njihova vlada je neustrezno upravljala gospodarstvo in še prilivala na nepremičninski ogenj, ki nikakor ni bil povezan s stvarnostjo. Najhujše pa je, da so se pridružili evropski enotni valuti.
Prvi korak k reševanju njihovih problemov je, da opustijo evro; namesto tega se je Irska odločila, da se bo prepustila finančnemu upravljanju Evropske unije. Pozneje ko bodo opustili evro, hujše bodo posledice izhoda. To seveda velja tudi za Portugalsko, Italijo, Španijo in Grčijo, nedvomno pa tudi za druge. Edina razumna stvar, ki jo je naredila nekdanja in neobjokovana laburistična vlada je, da je Britanijo obvarovala pred evrom. Razumna stvar, ki jo lahko naredi koalicijska vlada je, da preneha z zapravljanjem dobrega dneva zaradi slabo naloženega denarja.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, gospod Batten ima prav. Irska vlada je izjemno slabo upravljala našo državo in žalostno je za Irce, da nas v teh posebnih okoliščinah omenjajo v Parlamentu. Vendar smo v razmerah, ko potrebujemo solidarnost. Mogoče gospod Batten ne razume te besede ali da Irska potrebuje Anglijo ravno tako močno, kot Anglija potrebuje Irsko in njeno gospodarstvo.
Med sabo smo zelo povezani: ne pozabimo tega.
Ali lahko zastavim nekaj vprašanj? Ker v tem s čustvi nabitem času potrebujemo trezne glave in jasne informacije.
Kaj se dogaja s testi stresa bank, ko se zdi, da so irske banke izjemno preobremenjene in v izrednih razmerah?
Drugič, ECB mora odgovoriti na vprašanje o tem, kaj je njen mandat. Mislim, da je bilo to omenjeno v uvodnih nagovorih, saj med vsemi bankami obstajajo medsebojne povezave. Banke iz Nemčije in Francije ter drugih držav, ki so vlagale v irske banke, morajo preučiti, kaj in zakaj so to storile.
Danes na Irskem vlada politična nestabilnost. Obžalovanja vredno je, vendar je nujno, da imamo splošne volitve.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Gospa predsednica, Robert Schuman, ustanovitelj EU je povedal, da se bo Evropska unija razvijala skozi številne krize in ta razvoj je lahko zdaj zelo hiter, saj smo se znašli v številnih krizah. To je izjemen izziv za politične sisteme v Evropski uniji in državah članicah.
Povedati moramo, da je delni razlog za irske težave tudi v tem, da ima država šibko vlado. Politiki morajo biti zdaj previdni, da zdravilo ne bo slabše od bolezni same. Predstavnik Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze je na primer povedal, da je treba davek od dobička na Irskem dvigniti na evropsko raven, vendar pa bi to lahko bil smrtni udarec za Irsko, njeno rast in zaposlovanje. Denar je treba povrniti v obliki rasti in zaposlovanja na Irskem, ne pa s kaznovanjem države. Irski moramo pomagati, ne pa da jo kaznujemo.
Wolf Klinz
(DE) Gospa predsednica, gospod Trichet, vsi vemo, da je glavna naloga Evropske centralne banke zagotavljanje monetarne stabilnosti in da lahko ta cilj najbolje dosežete s politično neodvisnostjo. Pri tem smo vas vedno podpirali.
Krize v zadnjih letih so pokazale, da imate tudi drugo nalogo in to je zagotavljanje stabilnosti finančnih trgov in finančnega sistema. Tudi to nalogo ste opravili zelo prepričljivo in strokovno. Vendar pa ste se za to morali sprijazniti s tesnim sodelovanjem z zadevnimi vladami. Povedano drugače, pri tem niste mogli ukrepati povsem politično neodvisno; namesto tega ste morali sodelovati z vladami.
Zanima me, kako želite v prihodnje oblikovati to vlogo, da bi tako zagotovili, prvič, neodvisnost, in drugič, da jo boste lahko še naprej pravilno izvajali, ne da bi vlade to izkoriščale in negativno vplivale na vašo neodvisnost.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospa predsednica, neravnovesja in odstopanja med gospodarstvi v evrskem območju se večajo, kljub vsem obljubam in predlogom, pri tem pa se zastavlja vprašanje: ali ni zdaj čas, da ponovno pregledate politike? Ali ne vidite, da vztrajanje pri tem, da države s tako šibkimi gospodarstvi dosledno spoštujejo nerazumna merila Pakta stabilnosti in rasti, vodi v še večje razlike, neenakosti, brezposelnost in revščino?
Ali ni zdaj čas, da pozornost namenite socialni vzdržnosti? Takšen primer so tudi razmere na Portugalskem, kjer bodo delavci ta teden izvedli splošno stavko ter s tem izrazili nasprotovanje s tako imenovanimi varčevalnimi politikami, ki pomenijo zmanjšanje plač in naložb in ki bodo povzročile še hujšo recesijo. Ali ni zdaj čas, da spremenite politike in vso pozornost namenite socialni vzdržnosti in vzpostavite solidarnostne mehanizme, predvsem ...
(Predsednica je prekinila govornika)
Olli Rehn
Gospa predsednica, spoštovani člani, rad bi se vam zahvalil za odgovorno razpravo.
Gospa Jaakonsaari je povedala, da se je Evropska unija vedno razvijala zaradi vrste kriz. To v veliki meri drži in tako bo tudi tokrat, kratkoročno, ko moramo delovati kot gasilci in gasiti požare, ki gorijo in ogrožajo finančno stabilnost v Evropi. Zdaj predvsem delamo na Irskem, da bi ohranili stabilnost evropskega gospodarstva. Hkrati pa skušamo vzpostaviti dolgoročno evropsko arhitekturo, ki bo dejansko okrepila ekonomsko unijo in monetarno unijo, ki je v tem trenutku trdna zaradi močne in pristne gospodarske unije, kar z drugimi besedami pomeni izvajanje prvotnega cilja za ekonomsko in monetarno unijo.
Gre za pomembni nalogi in nobene ne smemo zanemariti. Namesto tega moramo ves čas delovati kot gasilci, gasiti gozdne požare, hkrati pa graditi novo evropsko arhitekturo za boljšo regulacijo finančnih trgov in za uspešnejše delovanje gospodarske unije.
Irska je v težavah. Gospa Jaakonsaari dobro ve, da imamo na Finskem pregovor, ki ga lahko na grobo prevedemo kot "pomagaj človeku takrat, ko je v težavah, ne takrat, ko ni": to seveda velja za ženske in moške. Zelo pomembno je, da vsi ohranimo trezne glave in skušamo podpreti Irsko, ki je v težavah. Tega ne počnemo le za Irsko, ampak tudi za evropsko gospodarsko stabilnost, s čimer preprečimo, da bi te razmere negativno vplivale na prve zelene poganjke oživljanja. Pomembno je, da evropskemu gospodarstvu omogočimo trajnostno rast, sebi pa boljše možnosti zagotavljanja delovnih mest. Ključno vprašanje je: trajnostna rast v evropskem gospodarstvu in zaposlovanje.
Zavaliti se vam želim za vsebino razprave, hkrati pa se strinjam z gospodom Gauzèsom, da moramo bolje pojasniti, kaj počnemo, in pomiriti državljane. Smo v težkih in zmedenih časih. Hitro se pojavijo napetosti in napačne informacije, zato moramo vsi opraviti svoje delo pri ustreznem poročanju o izzivih. Pri tem imate vsi vi, kot predstavniki državljanov, in Evropski parlament ključno vlogo.
Ne gre za iskanje krivcev: gre za krepitev evropske strukture, ki je obvarovala evropske državljane pred še hujšimi posledicami. Vsak govor o zaustavitvi evropskega projekta je neodgovoren. Brez Evropske unije in njenega varovalnega ščita bi bile vse države članice v veliko slabših razmerah. Evro je in bo še naprej temelj Evropske unije; ni le tehničen monetarni sporazum, je ključen politični projekt Evropske unije. Zato je res pomembno, da se po najboljših močeh potrudimo ter zaščitimo in okrepimo evropsko povezovanje.
Na koncu želim povedati, da je gospa Goulard izpostavila zelo pomembno stališče, ko se je sklicevala na prvoten cilj tistih, ki so vzpostavili ekonomsko in monetarno unijo: imeti zelo trdno politično razsežnost, dejansko politično unijo. Predsednik Trichet lahko pove kaj več o tem, saj je bil takrat navzoč, vendar se strinjam in zato želimo v našem zakonodajnem svežnju, ki je zdaj v vaših rokah in v rokah Sveta, dopolniti trdno monetarno unijo s tem, da končno vzpostavimo pristno in trdno ekonomsko unijo. Menim, da je zdaj res skrajni čas, da črki "E" v EMU vdihnemo življenje in ravno temu je namenjen zakonodajni sveženj o krepitvi upravljanja gospodarstva.
član Komisije. - (odziv na govor gospoda De Rosse, ki je govoril z izklopljenim mikrofonom.) Gospa predsednica, kot dobro veste, sem se pripravljen sestati z irskimi poslanci v EP in se pogovoriti o vprašanjih, povezanih z Irsko, vendar je - ne glede na to, kako pomembne in težke so zdaj razmere na Irskem - ta razprava namenjena ECB in poročilu Parlamenta o ECB.
V tej razpravi je bilo toliko vprašanj glede Irske, da ni mogoče odgovoriti na vsa. Kot sem rekel, sem se pripravljen sestati z irskimi poslanci v EP in upam, da se bom z vsemi vami lahko sestal jutri in da se bomo podrobneje pogovorili o tem.
Jean-Claude Trichet
predsednik ECB. - (FR) Najprej želim povedati, da so zastavljena vprašanja izjemno ustrezna in podrobno pokrivajo vsa zdaj pomembna vprašanja.
Zaradi velikega števila zastavljenih vprašanj poslancev v Parlamentu, se bom nanje odzval sočasno.
Najprej želim ponoviti: odgovorni smo za črko "M" v EMU, za monetarno unijo. Pozorni smo na "E", ekonomsko unijo, vendar smo odgovorni za "M", ljudje v Evropi in parlamenti, ki so glasovali za Maastrichtsko pogodbo, pa od nas zahtevajo zagotovitev stabilnosti cen. To je naš mandat. Smo neodvisni pri zagotavljanju stabilnosti cen za 330 milijonov sodržavljanov.
Kot sem malo prej pojasnil, smo zagotovili stabilnost cen v skladu z našo opredelitvijo, ki je bila med najboljšimi na svetu, hkrati pa naj povem, da je naša opredelitev stabilnosti cen zdaj globalno merilo. Stabilnost cen smo zagotavljali v skoraj 12 letih evra in glede na vse informacije, ki jih imamo, bomo verodostojni tudi v naslednjih desetih letih.
Zato želim biti zelo jasen, saj so - kot je povedal Olli Rehn - mnoga vprašanja povezana z ekonomsko unijo, ki je seveda del EMU, vendar zanjo nismo odgovorni. Imamo zamisli; imamo priporočila; imamo napovedi in analize in na to se bom seveda še vrnil.
Moja druga pomembna pripomba: na svetovni ravni smo v najhujši krizi vse od druge svetovne vojne. Če se ne bi - centralne banke, vključno z ECB, in vlade - hitro in odločno odzvali, bi se znašli v najhujši krizi, ne od druge svetovne vojne, ampak od prve svetovne vojne, saj bi imeli veliko depresijo in zaradi tega -, da smo se izognili veliki depresiji na svetovni ravni - so morale vlade in parlamenti uvesti izredne ukrepe.
Po naših analizah je tveganje davkoplačevalcev, ki je bilo mobilizirano, da bi se izognili dramatični depresiji, z vidika BDP približno enako na obeh straneh Atlantika, namreč okrog 27 % BDP. Seveda ni bilo uporabljeno z vidika porabe, še manj z vidika izgub, a klub temu je šlo za izjemna prizadevanja. Sicer bi prišlo do dramatične krize. Seveda to pomeni, da so svetovne finance in svetovno gospodarstvo zelo ranljivi in na svetovni ravni moramo poiskati načine, kako bi se izognili tej ranljivosti.
Vendar to ni evropska kriza. Je posledica vpliva svetovne krize na Evropo, evropsko upravljanje in v ZDA ali na Japonskem, če omenim le dve veliki razviti gospodarstvi, potekajo ravno takšna razmišljanja in razprave o tem, kaj storiti. Tudi oni imajo izjemne težave in ne želim, da bi utemeljeno razmišljanje o tem, kako bolje voditi pomembna razvita gospodarstva, spremenili v kritiko evra, ki je, kot sem povedal, dal povsem pričakovane rezultate.
Naj dodam, da sem si ogledal finančni in davčni položaj pomembnih razvitih gospodarstev in povem lahko, da je celotna Evropa, in zlasti območje EU, v boljšem stanju - to je povedal gospod Goebbels - kot Japonska ali ZDA z vidika javnega finančnega primanjkljaja. Mogoče nekje okrog 6 %, celo nekoliko manj, kot konsolidirano finančno stanje za prihodnje leto, medtem ko je v drugih dveh velikih razvitih gospodarstvih vsaj desetkrat večji.
To govorim zato, da bi imeli predstavo o obsegu. Imamo torej slabo obnašanje nekaterih držav, ki povzročajo težave in prispevajo k finančni nestabilnosti. Evro ni ogrožen; gre za finančno nestabilnost zaradi slabega delovanja davčnih politik, seveda ob povezavi s trgi, kar pa je vedno navzoče, saj smo v tržnem gospodarstvu. Naša diagnoza je, da je za neobičajno delovanje Evrope krivo slabo upravljanje, slabo upravljanje ekonomske unije.
Žal moram reči, da to ni presenetljivo, saj so nekateri povsem neupravičeno kritizirali Pakt stabilnosti in rasti že od samega začetka. Opozoriti vas moram, da sem o naših prizadevanjih poročal v Parlamentu, ker so mnoge države želele izničiti pakt oziroma ga vsaj močno oslabiti. Žal moram povedati, da so to bile velike države v evrskem območju in da so se temu upirale male in srednje velike države. To je bilo v letih 2004 in 2005. Spomnili se boste, da je šlo za silovit boj, saj se je končal na Sodišču Evropskih skupnosti, Komisija - tu moram izraziti spoštovanje Komisiji - je bila takrat odločna, odločnejša kot Svet, in smo jo v celoti podpirali. Na to vas moram spomniti.
Številna vprašanja so bila povezana ravno s tem, k čemur pozivamo v tej fazi. Že ko je Komisija predstavila svoj predlog, smo povedali, da to po našem mnenju ni dovolj.
Ob upoštevanju našega mnenja, ob upoštevanju tega, kar vidimo v delovanju celotne Evrope, 27 držav in 16 (jutri 17) držav, menimo, da je bil prvi predlog Komisije preblag z vidika avtomatiziranosti in z vidika strogosti upravljanja pri davčnem nadzoru in pri kazalnikih konkurenčnosti, nesorazmerjih.
Ker sedanji predlog, ki ga je podal Svet, še dodatno slabi predlog Komisije, vam, spoštovani poslanci Parlamenta, ne moremo povedati drugega, kot pa da zaupamo v to, da smo kos razmeram; razmere pa so takšne, da potrebujemo zelo strog nadzor, zelo strogo upravljanje.
V letu 2005 sem v imenu Sveta ECB povedal, da nikakor nismo zadovoljni s takratnim stališčem Sveta in s tem, kar je bilo potem sprejeto.
Ne želim nadaljevati, saj smo ob številnih priložnostih v stiku s Parlamentom. Seveda sem slišal, kar je gospa Goulard povedala glede zelo trdega dela Parlamenta, skupaj s Svetom in Komisijo, pri pripravi končnega stališča Evrope. Še enkrat, naše sporočilo je glede tega zelo jasno.
Naj se samo za trenutek dotaknem vprašanja komunikacij. Seveda moramo trajno izboljšati našo komunikacijo. To skušamo storiti. Naj povem le, da v zvezi z našimi komunikacijami navajamo zelo jasno opredeljenost stabilnosti cen, ki vsem v realnem času omogoča, da presodijo, kaj počnemo.
Prav tako želim povedati, da smo bili prva velika centralna banka, ki je uvedla tiskovne konference takoj po seji Sveta. Bili smo prvi, ki smo objavili uvodno izjavo in z njo opisali situacijo. Z vidika komunikacij skušamo biti kar se da odgovorni.
Edina stvar, ki je ne objavljamo, so posamezna stališča članov Sveta. Po našem mnenju je zelo pomembno, da je za institucijo, ki izdaja valuto za 16 držav, združenih v Evropi, a še vedno suverenih držav, bolje, da Svet z vidika naših odločitev deluje kot celota.
Bilo je veliko zelo pomembnih vprašanj. Naj omenim le pripombo, da smo odgovorni za "M", vendar glede na to, da je "E" v rokah vlad in Komisije, moramo vsekakor vedno upoštevati "E", kot vsaka neodvisna centralna banka: če je davčna politika trdna in razumna, je breme za monetarno politiko pri zagotavljanju stabilnosti cen majhno. Če imamo slabo davčno politiko, preobremenjujemo odločitve, ki jih mora sprejeti centralna banka.
Rekel bi, da to za nas velja tudi z vidika sodelovanja z vladami, vendar smo zelo neodvisni in dejstvo, da smo morali izvesti številne nestandardne ukrepe, kot sem pojasnil, nam je omogočilo, da smo kar najbolje prenesli spodbude monetarne politike v okoliščinah, ko trgi niso delovali pravilno, zaradi česar odločitve, ki smo jih sprejeli glede obrestnih mer, niso bile pravilno prenesene na gospodarstvo kot celoto.
To je bistvo nestandardnih ukrepov, namreč pomagati pri obnovi normalnejšega delovanja prenosnih kanalov monetarne politike in tu smo zelo jasno razlikovali - to sem ponovil v nedavnem razgovoru, na katerem je sodeloval Ben Bernanke - med standardnimi ukrepi, ki so resnično pomembni z vidika monetarne politike, in nestandardnimi ukrepi, namenjenimi pomoči pri prenosu monetarne politike.
Naj povem, da sem prav tako zabeležil pomembno vprašanje ...
(FR) V zvezi z vprašanjem gospoda Gauzèsa o komunikaciji, ki so ga drugi ponovili, v nekaterih komunikacijskih kanalih obstaja težnja, da bi Evropa postala neke vrste žrtveno jagnje. Če gredo stvari narobe, je za to kriva Evropa. Vemo, da to ni res in da Evropski parlament seveda to ve bolje, kot vsi ostali.
Prav tako obstaja težnja, da je za vse stvari, ki ne gredo dobro, kriva Komisija ali pa Evropska centralna banka ali še bolje, evro. Gre za klasičen pojav žrtvenega jagnjeta. Evro je valuta, ki je izjemno dobro ohranila notranjo in zunanjo stabilnost. Nisem še povedal, da je bolj osupljiv kot kar koli drugega, kar je centralna banka do zdaj storila v okviru držav ustanoviteljic evra v zadnjih 50 letih - to sem prihranil za konec, če lahko tako rečem. Menim, da imamo valuto, ki je trdna, trdna tudi v zgodovinskem pomenu. Bodimo torej zelo pozorni na pojav žrtvenega jagnjeta.
Vsi si moramo močno prizadevati za učinkovite komunikacije, vendar pa to sporočilo naslavljam tudi na Evropsko centralno banko in na celoten evrski sistem; povedano drugače, na vse nacionalne centralne banke, ki spadajo v evrsko območje. To je nedvomno tudi težava, s katero se spopada 27 držav in torej tudi težava celotne Evropske unije.
(Aplavz)
Predsednica
Hvala za podroben odgovor, gospod Trichet. Menim, da je v tem primeru treba podati podrobnejši odgovor, kot je običajno v Parlamentu.
Burkhard Balz
poročevalec. - (DE) Gospa predsednica, tudi jaz bi se rad zahvalil gospodu Trichetu, komisarju Rehnu, predvsem pa poslancem Parlamenta za zelo odprto in celovito razpravo. Bila je zelo objektivna, čeprav so proti koncu naši cenjeni irski poslanci pokazali svoja čustva - kar je povsem razumljivo.
V tem kratkem času, ki mi je na voljo, želim izpostaviti tri točke. Prva je neodvisnost Evropske centralne banke. Menim, da je bilo prav in ključnega pomena, da so voditelji držav in vlad - pod splošnim vodstvom Helmuta Kohla, cenjenega državljana Evrope in v tistem času nemškega kanclerja - vzpostavili neodvisnost ECB. Evropska centralna banka je varuhinja evra. Verjamem, da je bil evro tako stabilen, kot je bil v zadnjih mesecih krize, ravno zaradi tega, ker imamo takšno ECB. Zato vas želim pozvati, gospod Trichet, da še naprej delujete kar se da neodvisno. Če ljudje izrazijo svoja mnenja, jim vsekakor prisluhnite, vendar morata na koncu to neodvisnost ščititi predsednik in upravni odbor ECB.
Drugič, bolj moramo biti odprti do državljanov Evropske unije. To je pomembna točka. Predvsem pa jim informacij ne bi smeli vedno predstavljati v jeziku Bruslja, zaradi katerega smo bili deležni nekaj kritik, ampak na takšen način, da ga lahko resnično razumejo vsi tisti, ki jim je sporočilo namenjeno - ljudje v Evropi. Menim, da je tudi to zelo pomembna točka.
Gospod Trichet je omenil Basel III. To je še ena tema, ki bi jo vsekakor poudaril. Basel III želimo hitro uvesti. Vendar pa želim, da se Basel III hitro uvede, če ga bodo hkrati uvedli tudi vsi na ravni G20. Ne moremo dopustiti, da bi Evropa spet prevzela vodilno vlogo in sama utirala pot na veliko škodo naše mednarodne konkurenčnosti. Zato trdim, da mora Evropa to dejansko sprejeti skupaj s svojimi svetovnimi partnerji, ali pa razmisliti o alternativnih možnostih.
Predsednica
Skupna razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 149)
Elena Băsescu
Najprej želim tudi jaz čestitati gospodu Balzu za ves trud pri pripravi tega poročila. Varčevalni svežnji, predlagani za izhod iz krize, ne smejo pripeljati do ukrepov, ki bi lahko ogrozili gospodarsko oživljanje. Menim, da moramo najti ravnovesje med procesom gospodarske konsolidacije in zaščito naložb s pomočjo delovnih mest in trajnostnega razvoja. Zaradi izkušenj držav članic, ki so v evrsko območje vstopile nepripravljene, moramo resno razmisliti o postopni vzpostavitvi realističnih časovnih rokov. V sedanjih razmerah je sprejemljiva tudi zamuda enega ali dveh let. Proces širitve se mora nadaljevati, predpogoj za to pa je izpolnjevanje maastrichtskih meril. V zvezi s tem na sprejetje evra ne smemo gledati kot na monetarno rešitev, ampak kot na del srednjeročne široke politične strategije.
Edward Scicluna
v pisni obliki. - Pozdravljam in podpiram to poročilo. Vendar pa ne smemo pozabiti, da moramo po tem, ko bodo končani vsi govori o davčni konsolidaciji, urejanju in makrogospodarskem upravljanju, preučiti, kakšne posledice je to imelo na gospodarsko dejavnost -, ki je bistvo vseh razprav. Potrebujemo dobro in učinkovito regulacijo in boljše upravljanje gospodarstva, da se bodo lahko mala in srednje velika podjetja, ki so gonilna sila gospodarske rasti, razvijala in rastla. Žalostno dejstvo je, da so v zadnjih dveh letih ta podjetja zelo trpela. Zato imamo visoko in rastočo brezposelnost. Politika ECB vnašanja milijard evrov, namenjenih reševanju bank, je bila pravilna odločitev, vendar so mnoge banke preveč odvisne od likvidnosti sredstev ECB. Smo v razmerah, ko banke, ki so bile prehitro pripravljene dajati kredite v letih rasti, zdaj nočejo odobravati kreditov malim podjetjem. Če se bo to nadaljevalo, ne bo rasti, potrebne za zmanjšanje proračunskih primanjkljajev in obsegov javnega dolga. Brezposelnost se bo povečala, naša gospodarska učinkovitost pa bo nazadovala. Če nočemo spet razočarati ljudi v Evropi, ukrepajmo preudarno.
