Instrument za stabilnost - Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja - Instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu - Instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami - Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o naslednjih poročilih:
poročilu Franziske Katharine Brantner v imenu Odbora za zunanje zadeve o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1717/2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost - C7-0042/2009 -,
poročilu Gaya Mitchella v imenu Odbora za razvoj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu - C7-0043/2009 -,
poročilu Kinge Gál in Barbare Lochbihler v imenu Odbora za zunanje zadeve o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu - C7-0158/2009 -,
poročilu Helmuta Scholza v imenu Odbora za zunanjo trgovino o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom - C7-0101/2009 - in
poročilu Charlesa Goerensa v imenu Odbora za razvoj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja - C7-0079/2010 -.
Franziska Katharina Brantner
Gospod predsednik, danes moramo obravnavati številne instrumente za financiranje. Danes zjutraj smo že razpravljali o enem vidiku, vendar pa bom za začetek spregovorila o instrumentu za stabilnost. Ta instrument je bil vzpostavljen leta 2006 in je najbolje financirani instrument na področju neširjenja orožja za množično uničevanje, preprečevanja konfliktov, civilne podpore po nesreči, civilnih ukrepov za izgradnjo miru in tudi pravosodja in oblikovanja politike na področju protiterorizma. Kljub temu je obseg financiranja razmeroma majhen. Znaša samo 1,4 milijard EUR v finančni perspektivi. To ni veliko denarja, vendar pa je koristen denar, saj se ga lahko uporabi razmeroma prožno. Večkrat se je razmišljalo o njegovem zmanjšanju, vendar pa nam je doslej vedno uspelo zagotoviti, da v proračunu ni bil okrnjen. Za kaj gre pri vmesnem pregledu tega instrumenta? O čem se bo razpravljalo? Število točk je majhno, vendar pa so nekatere izmed njih pomembne v smislu vsebine. Prvič, dolgoročni ukrepi iz člena 4(3) so namenjeni omogočanju vzpostavitve ukrepov za spodbujanje žensk v političnih procesih, zlasti v zvezi z mediji. To, o čemer tu dejansko govorimo, je torej prenos že tako uspešnega področja v člen4(3). Doslej se je podpiralo medijske nastope afganistanskih žensk, ki so se zavzemale za parlament. To bi radi vključili v dolgoročne ukrepe namesto samo v kratkoročne ukrepe, da bi se te ženske lahko na ta način podprlo dolgoročno.
Drugič, partnerstvo za izgradnjo miru mora biti izrecno navedeno v direktivi ne samo zato, da se zagotovi razvoj uradnega dialoga s civilno družbo, ampak tudi zato, da se koncept vnese v novo obdobje Evropske službe za zunanje delovanje. Ne sme se dovoliti, da izgine, in zato menimo, da je pomembno, da se ga izrecno navede.
Tretjič, glasujemo za povečanje deleža financiranja dolgoročnih ukrepov v skladu s členom 4(3) s 5 na 10 %. Vendar pa bi visoko predstavnico ponovno spomnila, da je Odbor za zunanje zadeve sprejel to povišanje zadnjo minuto, saj nam je bilo obljubljeno, da bodo v prihodnosti pod okriljem instrumenta sprejeti obsežni ukrepi v boju proti protipehotnim minam, kasetnemu strelivu in opuščenim zalogam streliva. Z drugimi besedami, to povišanje v dolgoročnih ukrepih s 5 % skupne proračunske vrstice na 10 % je bilo dogovorjeno na pogojni podlagi in pričakujemo, da se boste vi, baronica Ashton, in Služba za zunanje delovanje držali tega dogovora ter bo strateški dokument za obdobje 2012/2013 to tudi odražal. Z drugimi besedami, to je za nas pomembno. Drugačno ravnanje ne bi bilo v duhu sporazuma.
Toda če bosta prevladala Parlament in Komisija, bo največja novost v vsebini besedila v vmesnem pregledu izrecna razširitev pristojnosti na osebno in lahko orožje (SALW). Zdaj bi ponovno pozvala predsedstvo, da sprejme to zamisel. Sodišče Evropskih skupnosti je presodilo v njen prid. Vem, da jo nekateri še vedno težko sprejmejo, vendar upam, da bomo zdaj z Službo za zunanje delovanje morda lahko premagali to nestrinjanje med Svetom in Komisijo ter dosegli dogovor o tem, kako nadaljevati glede vprašanja osebnega in lahkega orožja. Ta točka se mi zdi zelo pomembna.
Moja zadnja pripomba zadeva vprašanje delegiranih aktov. O tem vprašanju smo že razpravljali danes zjutraj. Menim, da v zvezi s tem potrebujemo politično rešitev in ne sodne, zaradi katere bi se znašli v slepi ulici. Samo še zadnja zelo kratka pripomba: ko gre za instrument za stabilnost in pripravo programov v Službi za zunanje delovanje, smo trdno prepričani, da morata biti načrtovanje in priprava programov še naprej v pristojnosti tistih, ki so bili za to pristojni doslej, in da se teh osebe zdaj ne sme ponižati na raven "finančnega upravljanja", ampak morajo namesto tega nadaljevati z načrtovanjem vsebine.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, izrazil bi svoje nezadovoljstvo z dejstvom, da se je danes, ko obravnavamo pomembne teme kot so financiranje, razvojna pomoč in demokratična načela, samo 14 državam članicam - menim, da sem pravilno preštel - uspelo udeležiti se razprave očitno zaradi konkurenčne ali slabo časovno načrtovane prireditve, saj so bile ostale države članice dovolj disciplinirane, da so se udeležile te druge prireditve. To ni pošteno do tistih, ki imajo predstavitev, in tistih, ki so danes v vlogi poročevalcev, niti do kolegov poslancev, pri čemer ne bom niti omenil osebja in predstavnikov Komisije, ki morajo sedeti pred prazno dvorano.
Predsednik
Kolegi, to ni točka dnevnega reda: je zanimiva točka in jo bo morda predvajala kakšna lokalna televizijska postaja, vendar ni točka dnevnega reda. Prijazno vas prosim, da zasedanja ne prekinjate s takšnimi zadevami.
Iva Zanicchi
poročevalka. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poročevalec Odbora za razvoj gospod Mitchell me je prosil, naj ga danes nadomeščam, ker ne more biti prisoten. Zahvalila bi se mu za delo, ki ga je opravil s svojo običajno točnostjo, in za kakovost njegovih predlogov, ki so prejeli pozitivno mnenje - rekla bi, da soglasno - Odbora za razvoj. Zaradi razlogov, ki jih bom navedla, toda predvsem zaradi dela, ki ga je do danes opravil gospod Mitchell, sem prepričana, da je lahko poročilo izglasovano z veliko večino.
Zdaj se bom posvetila poročilu. V letu 2009 je Evropska komisija podala predlog spremembe k Uredbi 1905/2006, ki vzpostavlja instrument za financiranje razvojnega sodelovanja. S tem predlogom je Komisija od Parlamenta zahtevala sprejetje spremembe, ki bi nevladnim organizacijam omogočila imeti koristi od davčnih olajšav pri delovanju v državah v razvoju. Zahtevo sprejemamo.
Vendar pa uredba o razvojnem sodelovanju vsebuje tudi izvedbene določbe za razvojno politiko Evropske unije. Te določbe zagotavljajo, da mora Komisija, ko sprejme financiranje, upoštevati komitološke postopke. To pomeni, da lahko Parlament preuči predloge za financiranje in lahko, če Komisija prekorači svoja pooblastila, sprejme resolucije z zahtevo Komisiji, da spremeni zadevne odločitve.
Samo med leti 2006 in danes je Parlament menil, da je Komisija presegla svoje izvršilne pristojnosti v vsaj 12 primerih, vendar pa je samo v treh izmed njih Komisija dejansko spremenila ali umaknila svoj osnutek sklepa. Po uveljavitvi Lizbonske pogodbe je Odbor za razvoj predlagal uporabo postopka za delegirane akte, ki ga vzpostavlja člen 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Sprejetje tega postopka bi pomenilo, da bo imel Parlament pomembnejšo vlogo vsaj pri sklepih glede strateškega financiranja, ki jih mora sprejeti Evropska komisija. Dejansko lahko Parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo v nekaterih natančno opredeljenih primerih pristojnost za sprejetje strateških sklepov prenese na Komisijo, toda kateri sklepi bi to lahko bili? Po našem mnenju je zakonodajno telo odgovorno za izbiro, katere države Evropske unije morajo zagotoviti razvojno pomoč.
Potem je tu še vprašanje, kateri sektorji bodo deležni prednostnega financiranja: izobraževanje, zdravje, varstvo okolja, zmogljivosti za dobro vodenje ali razvoj malih podjetij? Kako naj zagotovimo preglednost upravljanja razvojne pomoči?
Obstajajo izbire in teme, v katerih mora Evropski parlament igrati pomembnejšo vlogo, kot jo je v preteklosti. V teh sektorjih mora biti zakonodajno telo tisto, ki daje natančna navodila izvršilnemu telesu. Menim, da so takšne tudi zahteve evropskih državljanov. Iskreno upam, da bo poročilo gospoda Mitchella prejelo največje možno soglasje.
Kinga Göncz
poročevalka. - (HU) Gospod predsednik, komisar, gospa Ashton, gospe in gospodje, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice je instrument za financiranje, ki podpira človekove pravice, pravno državo, zaščito demokracije in preprečevanje konfliktov po svetu. Upravičenci do tega instrumenta financiranja so v prvi vrsti organizacije civilne družbe, tiste organizacije civilne družbe in posamezniki, ki se borijo za človekove pravice v najtežjih razmerah, v tretjih državah. Velika prednost tega instrumenta za financiranje v nasprotju z drugimi geografskimi instrumenti je, da se ga lahko izplača brez odobritve vlade države prejemnice pomoči. Zato je njegova vloga zelo pomembna. Kljub temu v primeru tega instrumenta ni bilo mogoče financirati stroškov v zvezi s plačili DDV iz sredstev Skupnosti. Zato je pobuda Evropske komisije predlagala tehnično spremembo, ki bi pripomogla k temu, da se za delo in delovanje organizacij v tretjih državah uporablja ta sredstva. Ker so takšne organizacije ključnega pomena za spodbujanje človekovih pravic v teh državah in za razvoj političnega pluralizma, je pomembno, da dela teh organizacij, ki se že tako srečujejo s težkimi razmerami, ne otežimo še dodatno. Zato pozdravljamo pobude Komisije in ji s soglasjem kolegice poročevalke gospe Lochbihler izkazujemo popolno podporo. Vendar pa je to samo ena plat medalje.
Na drugi strani je politični pomen te zadeve. Vprašanje finančnega instrumenta je postalo del medinstitucionalne bitke, ki traja že leto dni. Prav zato, ker je instrument za financiranje človekovih pravi ključnega pomena za organizacije civilne družbe, je za Evropski parlament pomembno, da sodeluje pri oblikovanju strateških in večletnih okvirnih programov. Borimo se za to, da bi Evropski parlament imel besedo, kolikor se mu zdi potrebno, pri pripravi strateških načrtov za finančni instrument z letnimi pregledi namesto sedemletnimi v času proračunskih ciklov. To je smisel sprememb, ki bi jih s tem radi podprli. Lizbonska pogodba je potrdila pravico Evropskega parlamenta do pregleda, saj je nenazadnje institucija "delegiranega akta", ki so ga kolegi poslanci že omenili in za katerega menimo, da ga moramo v tem primeru uveljavljati in izvajati. Obravnavana zadeva je prvi primer povečane vloge Evropskega parlamenta od 1. decembra 2009.
Po dosedanjih pogovorih in parlamentarnih razpravah smo poročevalci o finančnih instrumentih prišli do skupnega zaključka, da je treba dokument poslati v drugo obravnavo, institucijam pa pošiljamo resno politično sporočilo, saj moramo zdaj, po sprejetju Lizbonske pogodbe, ukrepati v duhu pogodbe. Menimo, da so to prav tisti instrumenti, za katere je resnično ključnega pomena, da Parlament uveljavlja svojo demokratično pravico do pregleda.
Barbara Lochbihler
Gospod predsednik, gospe in gospodje, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice je precej nov instrument. Vendar pa je že mogoče reči, da opravlja veliko koristnega in pomembnega dela. To lahko razberete iz povratnih informacij, ki jih dobimo od predstavnikov civilne družbe znotraj EU in zunaj nje. Je tudi zelo pozitivno dopolnilo naše politike o človekovih pravicah v Evropskem parlamentu in v EU kot celoti.
Delo na področju človekovih pravic pogosto poteka v zelo težkih razmerah. Zato je še posebno pomembno, da ti instrumenti zagotavljajo sposobnost EU, da odobri finančno podporo ustanovam civilne družbe, ne da bi zadevna vlada morala soglašati s tem in ne da bi jo EU morala obvestiti o zadevni finančni pomoči. Večkrat moramo poudariti, da je treba to pomoč ohraniti in - kjer je potrebno - razširiti.
Kot soporočevalka gospa Gál lahko podprem predlog Komisije, da je treba v tistih državah, kjer se plačila iz teh finančnih instrumentov še vedno obdavčuje, znižati davek. Tudi to bi precej olajšalo delo zadevnih nevladnih organizacij.
Vendar pa se mi nenehen izziv dela s tem finančnim instrumentov zdi to, da imamo po eni strani tudi pritožbe ali negativne povratne informacije v zvezi z njim, zaradi česar je jasno, da vodi k večji birokraciji za organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za pomoč iz tega instrumenta. Po drugi strani seveda obstaja potreba po preglednosti v zvezi s tem, za kaj se porablja denar ter ali in kako se ga uporablja. Vendar pa moramo resno vzeti ponavljajoče se pritožbe majhnih organizacij, predvsem to, da se jih odvrača od uporabe te podpore, to pa je vprašanje, s katerim se moramo spopasti zdaj.
Enako se mi izziv zdi, da je težko doseči številne lokalne organizacije na podeželju, torej ne v metropolah svetovnega juga, z drugimi besedami, jih osvestiti, da finančni instrument takšne narave obstaja in kako ga lahko uporabljajo. Predstavljajte si naslednjo situacijo: na podeželju, kjer ni vedno elektrike, je morda preverjanje dokumentov prej izjema kot pravilo - zaradi tega je treba posebno pozornost posvetiti dosegi teh pobud. Priložnost vidim v širitvi veleposlaništev EU na kraju samem - in pravzaprav je odločeno, da morajo biti zagotovljene tudi pristojnosti in osebje v vsakem lokalnem veleposlaništvu EU, ki se zavzema za človekove pravice in demokracijo -, kjer se ti javni uslužbenci - ki jih bom zdaj poimenovala pooblaščenci za človekove pravice - intenzivno ukvarjajo s prevzemom te vloge mediatorja in pristojnosti za zagotavljanje informacij in obveščanja ter dosežejo tudi lokalne pobude, ki morda ne morejo komunicirati v angleščini, francoščini, španščini ali drugem jeziku EU.
Veliko prezgodaj je še za obsežno oceno instrumenta. Časovni okvir je prekratek - rezultati ne bi bili zanesljivi. Vendar pa se moramo čez nekaj let zelo intenzivno posvetiti tovrstni obsežni oceni. Z oceno ne mislim samo pregleda tega, kar se je dobro izteklo, ampak tudi preučitev tega, kakšne nove zamisli moramo sprejeti in kako lahko nadalje razvijamo instrument za financiranje.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, zahvalil bi se vsem poročevalcem - gospe Brantner, gospe Gál in gospe Lochbihler ter tudi gospodu Mitchellu, gospodu Scholzu in gospodu Goerensu.
Predlogi, ki so pred nami, izhajajo iz vmesnega pregleda, ki ga je leta 2009 na zahtevo Parlamenta opravila Komisija. Ugotovitev tega pregleda je bila, da instrumenti dobro delujejo. To je zelo pozitivno in zagotavlja stabilen okvir za naše zunanje odnose do leta 2013. V nekaterih primerih je Komisija predlagala samo tehnične spremembe, da bi jih uskladila z drugimi instrumenti. Veseli nas, da imamo glede teh tehničnih vprašanj vašo podporo.
Najpomembnejša zadeva, opredeljena v pregledu, so bili zadržki Parlamenta v zvezi s pomočjo v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje (IRS), za katero bi se lahko menilo, da ni uradna razvojna pomoč. Tu je Komisija v celoti upoštevala mnenje tega parlamenta. Podali smo predlog o razširitvi instrumenta industrializiranih držav, da bi zajemal dejavnosti, ki jih ni mogoče upravičiti kot uradno razvojno pomoč. Gre za odnose s pomembnimi dvostranskimi partnerji in svetovnimi akterji, skupaj s katerimi je Evropska unija zainteresirana spodbujati raznovrstne povezave, kot so Indija, Kitajska ali Brazilija. Te države so zainteresirane tudi za sodelovanje v gospodarskih, akademskih, poslovnih in znanstvenih izmenjavah z Evropsko unijo.
Ta spremenjeni instrument, imenovan ICI Plus, je kratkoročna triletna rešitev. Prihodnje revizije finančnih instrumentov za zunanje delovanje za obdobje po letu 2013 ne določamo vnaprej. Parlament je proračun za ta instrument odobril že leta 2010. Za izvrševanje proračuna za leto 2010 je treba instrument sprejeti zdaj, zato zelo pozdravljam delo, ki so ga opravili poročevalci v zvezi z iskanjem dobršne mere soglasja.
Glede instrumenta za stabilnost je Komisija predlagala vključitev ukrepe EU proti širjenju osebnega in lahkega orožja po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti leta 2008. Razpravljamo o vprašanjih, načetih v Svetu, in moramo najti soglasno rešitev. Zagotovim vam lahko tudi, da se bo financiranje civilne družbe v okviru pripravljenosti na krizne razmere instrumenta za stabilnost v tem letu še povečalo.
Poleg tega se načrtuje podvojitev financiranja v obdobju 2011-2013 za partnerstvo za izgradnjo miru. To bo zagotovilo velik manevrski prostor za ukrepe civilne družbe. Še pomembnejši je delež 22 % za financiranje civilne družbe v okviru proračuna za odzivanje na krizne razmere od leta 2007. To kaže zmogljivost nevladnih organizacij za izgradnjo miru in odzivanje na krizne razmere. Je odličen primer dodane vrednosti, ki jo je instrument za stabilnost prinesel celovitemu ukrepanju EU v krhkih državah po svetu, ki jih pretresajo konflikti.
Po predlogih v zvezi z vmesnim pregledom je bila 17. marca 2010 predstavljena še ena sprememba uradne razvojne pomoči. Tako imenovani spremljevalni ukrepi za sektor banan imajo jasen cilj: podpreti prilagoditev desetih držav AKP, ki izvažajo banane, spreminjajočim se uvoznim tarifam EU za banane.
Banane so bile predmet najdaljšega svetovnega trgovinskega spora. EU je morala najti rešitev in skleniti sporazum v skladu s pravili STO. Spremljevalni ukrepi za sektor banan so sestavni del tega sporazuma in znižanje tarif je že uvedeno.
Ponovno bi se rad zahvalil poročevalcu za njegov zelo konstruktiven odnos. Menim, da imamo zdaj učinkovit program, ki bi ga lahko začeli izvajati takoj po njegovem sprejetju. Tarife so že v veljavi in države AKP vztrajno iščejo finančno podporo, ki jo je EU obljubila med pogajanji.
Zdaj prihajamo k vprašanju, o katerem se je največ razpravljalo. Vsi odbori so sprejeli spremembe, da bi se s strateškimi dokumenti in večletnimi programi ravnalo kot z delegiranimi akti v skladu s postopkom člena 290 nove pogodbe. Kot veste, se Komisija in Svet ne strinjata glede tega. Menimo, da ti strateški dokumenti in večletni programi ne sodijo v področje uporabe člena 290, saj ne dopolnjujejo ali spreminjajo določenih nebistvenih elementov zakonodajnega akta.
Vendar pa se popolnoma strinjamo s potrebo po tem, da se zagotovi močna udeležba Parlamenta v splošnih strateških odločitvah. Tudi v interesu nas vseh je zagotoviti, da je mogoče pripravo programov izvesti praktično in nemoteno. Doslej je bil Parlament udeležen na podlagi demokratičnega postopka s pregledom, ki je bil dogovorjen leta 2006 v zvezi s strateškimi dokumenti in pripravo večletnih programov. S temi postopki se Komisija udeležuje dialoga s Parlamentom o vsebini strategij. Ta postopek posvetovanja presega stroge meje komitologije.
Naj pojasnim: vsekakor moramo rešitev najti zdaj. Komisija je pripravljena razpravljati s Parlamentom, da bi našla pot naprej, ki upošteva zadržke Parlamenta. Trije predsedniki so prejšnji teden poslali vabilo na neuradno srečanje usmerjevalnega odbora, pristojnega za to vprašanje v Parlamentu, Komisije in Sveta.
To vabilo zelo pozdravljam. Skupaj z visoko predstavnico in predstavnikom Sveta sem se danes zjutraj sestal z usmerjevalno skupino. Srečanje je bilo zelo plodno in jasno potrjuje, da je nujno najti rešitev v najkrajšem možnem času, da bi se spoštovala Lizbonska pogodba tudi z upoštevanjem nujnih praktičnih pomislekov, nenazadnje v zvezi s proračunom.
Prepričan sem, da lahko najdemo rešitev, če ukrepamo skupaj.
Olivier Chastel
Gospod predsednik, baronica Ashton, komisar Piebalgs, spoštovani poslanci, tudi jaz bi se v imeni Sveta zahvalil poročevalcem za njihovo delo in doprinos. Dovolite mi, da dodam nekaj besed k pripombam komisarja Piebalgsa, s katerimi se Svet seveda popolnoma strinja.
Komisar je upravičeno pritegnil pozornost h glavnemu vprašanju, ki ostaja nerešeno, in sicer želji Parlamenta, da bi se strateške dokumente in večletne programe obravnavalo kot delegirane akte. Danes popoldne tu ne nameravam podrobno predstaviti stališča Sveta, vendar pa bom rekel samo, da je predsedstvo nadvse zadovoljno, da je doseglo dogovor, ki ustreza trem institucijam in nam omogoča čim hitrejše sprejetje instrumentov za financiranje. Priznam, da tu mislim predvsem na prej omenjeni ICI Plus in spremljevalne ukrepe za sektor banan.
Zadovoljen sem z jutranjim srečanjem z baronico Ashton, komisarjem Piebalgsom in poročevalci. Menim, da je to srečanje jasen znak resnične volje treh institucij, da zagotovijo dogovor, in predsedstvo, kot veste, meni, da je treba trenutno razpravo o instrumentih financiranja ločiti od pogajanj, ki potekajo med Parlamentom in Svetom v zvezi s postopkom v odboru in delegiranimi akti.
Veste, da Svet trenutno še vedno preučuje ti dve vprašanji in da mora kakršno koli možno rešitev sprejeti vaš Parlament. Zato moramo glede na nujno potrebo po sprejetju instrumentov za financiranje storiti izreden korak in razviti rešitev, ki jim je posebej prilagojena.
Belgijsko predsedstvo bo zagotovilo, da bo delo, ki ga je treba opraviti po srečanju danes zjutraj, hitro napredovalo in dalo oprijemljive rezultate, ki nam bodo omogočili čim hitreje doseči dogovor. Glede na srečanje danes zjutraj menimo, da se Parlament popolnoma strinja s tem ciljem.
Barbara Lochbihler
Gospod predsednik, spregovorila bom o instrumentu ICI+. Instrument za sodelovanje z industrializiranimi državami in ozemlji in drugim državami in ozemlji z visokim dohodkom (ICI) je bil uveden v predhodnem parlamentarnem obdobju. V mnenju je Odbor za zunanje zadeve pozval k vzpostavitvi instrumenta za financiranje za zunanje zadeve, ki ni povezan z razvojno pomočjo, ampak je namenjen državam Latinske Amerike, Azije in Bližnjega vzhoda. Komisija je nato vzpostavila majhen instrument, to je instrument ICI. Žal je Komisija nanj gledala kot na začasno rešitev. Dopolnila je države instrumenta za razvojno sodelovanje (IRS), vendar drugače ustvarila malo novega in z njim ravnala kot s trgovinskim instrumentom. Odbor za zunanje zadeve je zato podal predlog spremembe v zvezi s poimenovanjem instrumenta, ki je pojasnil prvotni namen in ga opredelil kot instrument zunanje politike. Novo poimenovanje je "instrument za financiranje sodelovanja z državami Bližnjega vzhoda, Azije, obeh Amerik in Južne Afrike". Prosim za vašo podporo temu. Bilo bi več kot obžalovanja vredno, če EU ne bi imela instrumenta za financiranje zunanje politike, ki bi se tako tudi imenoval.
Nirj Deva
pripravljavec mnenja Odbora za razvoj. - Gospod predsednik, preučiti moramo, kako so instrumenti za financiranje - IRS, instrumenti za stabilnost in instrumenti za človekove pravice - pomembni za mehko moč, ki jo Evropska unija uveljavlja po svetu. Ta mehka moč narašča, kot kažejo spremljanje volitev, nadzor, demokratične kampanje in tako dalje.
Parlament je opustil 16 instrumentov za pregled, ko je vzpostavil instrument IRS. Imeli smo 16 pooblastil za odločanje, ki smo jih prenesli na Komisijo, da bi nadzorovala instrument IRS in pospešila večje sodelovanje. To dobro deluje. Zdaj imamo instrument za stabilnost za razvoj po kriznih razmerah. Podpreti ga je treba z znatno vsoto denarja, saj je po svetu veliko civilnih kriznih razmer, državljanskih kriznih razmer in vojaških kriznih razmer. Trenutno poteka 36 državljanskih sporov.
Enako menim, da mora biti privlačen instrument za človekove pravice. Enostavno ni dovolj, da samo govorimo, govorimo in govorimo: imeti moramo ljudi na kraju samem, instrumente za spremljanje volitev, dobro upravljanje in vse druge zadeve, za katere potrebujemo sredstva. To z veseljem podpiram.
Ivailo Kalfin
Dovolite mi, da za začetek izrazim svoje strinjanje z ugotovitvami poročila gospoda Goerensa o tem, da se morajo instrument za razvojno sodelovanje (IRS) in njegove koristi za politike Evropske unije nadaljevati.
Strinjam se tudi, da mora Evropska unija najti način za nadaljnjo podporo držav, ki pridelujejo banane, celo po tem, ko je Svetovna trgovinska organizacija prepovedala odobritev ugodnih pogojev z začetkom tega leta. Nenavadno je, da Komisija od leta 1994 do danes ni niti enkrat samkrat izvedla ocene vpliva pomoči na teh 12 držav, kar je treba v prihodnosti spremeniti.
Odbor za proračun vztraja pri tem in se ne strinja s tem, da se sredstva odteguje drugim politikam, tako da je dodeljenih 190 milijonov EUR za naslednja tri leta. Vztrajamo pri tem, da je treba zaščititi načelo, in sicer je treba nove politike financirati iz novih virov. To pomeni, da je treba to novo politiko, čeprav bi lahko bila predvidena v finančnem okviru Evropske komisije, predvideti v proračunu in je ne financirati na škodo drugih programov.
Tunne Kelam
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, visoka predstavnica, komisar, najprej bi pozdravil natančno in pozitivno izjavo komisarja Piebalgsa o razmerah in njegovo ugotovitev, da finančni instrumenti dobro delujejo.
Menim, da je bil instrument za stabilnost zelo koristen pri obravnavanju sporov in kriz ter se moramo zato bolj osredotočiti na preprečevanje in spremljanje. To pomeni tudi trdno podporo izgradnji civilne družbe. Tudi tu je treba pozdraviti napoved znatnega povečanja sredstev za izgradnjo miru.
Pozdravljamo tudi novice o povišanju zgornje meje ukrepov v skladu s členom 4(1) s 7 % na 10 % ter razumemo potrebo po tem. Sočasno je ključnega pomena zagotoviti, da se različne instrumente in programe EU uporablja skladno in z razumevanjem komplementarnosti.
Lizbonska pogodba mora EU narediti skladnejšo in učinkovitejšo. V tem parlamentu smo razumeli potrebo po tehničnih spremembah. Gre bolj za vprašanje političnih rešitev, kot je bilo izpostavljeno. To zadeva delegirane akte in pravico Evropskega parlamenta do nadzora.
Danes me spodbujajo izjave o odprtosti Sveta in tudi Komisije. To je znak, da ste pripravljeni doseči dogovor v najkrajšem možnem času. Resnično upam, da lahko dosežemo takšen dogovor, ki bo zagotovil pošteno ravnotežje med tremi institucijami EU.
Gianluca Susta
v imenu skupine S&D. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi čestital gospodu Scholzu za pripravo tega poročila, ki vzpostavlja instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami. Prav je, da ta instrument upravlja Odbor za mednarodno trgovino, saj zadeva predvsem sodelovanje z industrializiranimi državami in državami v vzponu, zato se nekoliko razlikuje od drugih instrumentov.
Menim, da je treba poudariti predvsem vlogo Parlamenta. Pri vlečenju vrvi s Svetom in Komisijo glede vprašanja, na katerega je odgovor po uveljavitvi Lizbonske pogodbe očiten, smo izgubili preveč časa. Braniti moramo osrednjo vlogo Parlamenta pri delegiranih aktih in tudi izvršilnih aktih. Drugič, menim, da je pomembno poudariti strateški pomen te celotne igre, in, tretjič, potrebo po okrepitvi sodelovanja z državami v razvoju in državami v vzponu, ne da bi denar jemali najrevnejšim državam.
V okviru proračuna Evropske unije si moramo prizadevati nameniti več sredstev najrevnejšim državam in pri tem upoštevati, da težave z državami v vzponu večinoma nastajajo zaradi pravil in ne financiranja. V vsakem primeru je treba podpreti tudi inovacije, toda z dodatnimi sredstvi, ki niso bila vzeta najrevnejšim državam.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospod Chastel, baronica Ashton, gospe in gospodje, razpravljamo o različnih finančnih instrumentih, ki Evropski uniji omogočajo ukrepanje v zunanjih zadevah. Vsi ti instrumenti so sorazmerno novi in so poleg tega precej izvirne narave. Pred tem nismo imeli ničesar primerljivega in tudi drugje po svetu ali v drugih mednarodnih ali naddržavnih institucijah je dejansko zelo malo modelov instrumentov takšne vrste, kot jih razvija Evropska unija. Zaradi napredne narave tega sklopa instrumentov smo se modro strinjali, da jih bomo ocenili šele čez nekaj let in jih, kjer bo potrebno, prilagodili. Zaradi tega smo danes popoldne tako zaposleni.
Vendar pa obstajajo druge pomembne spremembe, do katerih je medtem prišlo. Dandanes imamo visoko predstavnico, ki je tudi predsednica Komisije. Na tem zasedanju smo bili naprošeni, da odobrimo temeljno besedilo o Evropski službi za zunanje delovanje, ki je tako rekoč diplomatska roka Evropske unije. Tudi to je zelo pomembna novost.
Nenazadnje so bile pristojnosti tega parlamenta precej razširjene. Doslej smo imeli resnično možnost izkoriščati te pristojnosti in, kakor se pogosto zgodi z mladimi institucijami, pritiskaš, kolikor lahko, da v kar največji meri uveljaviš te nove pristojnosti. Zato trenutno z drugimi institucijami razpravljamo o tem, kje je treba potegniti mejo.
Zadovoljna sem tudi s tem, kar sta o obstoječi volji za dosego dogovora povedala komisar Piebalgs in predsedujoči Svetu. Ker sem bila nekoč v svoji državi del izvršne oblasti, razumem vse udeležene strani in upam, da bomo dosegli dogovor. Upati si drznem tudi, da ta parlament ne bo šel predaleč, kot včasih rečejo Angleži.
Glede instrumenta za stabilnost - imam še nekaj sekund - bi povedala, da zelo pozdravljam, kar je povedal komisar Piebalgs, in sicer da je namen, da se med drugim osredotočimo na boj proti trgovini z osebnim in lahkim orožjem. Da se namerava bolj vključiti nevladne organizacije v delovanje instrumenta za stabilnost in polno izkoristiti še naprednejši sklop instrumentov za izgradnjo miru. Če bo to postalo resničnost, se boste lahko zanesli na popolno podporo naše skupine.
Franziska Keller
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, načela bi vprašanje instrumenta za razvojno sodelovanje (IRS), v katerem skupaj s kolegi iz Odbora za razvoj vidim nujno potrebo po krepitvi pristojnosti Parlamenta za nadzor. Parlament je zavezan nadzorovati, kako Komisija porablja denar in ali ga porablja, kot je bilo načrtovano, v tem primeru za uradno razvojno pomoč (ODA).
V preteklosti smo našli slabe primere porabe denarja, ki ni bila v skladu z merili uradne razvojne pomoči, ali kjer smo ugotovili, da poraba ni bila skladna s ciljem odprave revščine. Glede na to, da smo imeli samo pravico do posvetovanja, se naših predlogov in zamisli ni upoštevalo. To jasno kaže, da potrebujemo močnejši položaj. Potrebujemo pooblastilo za soodločanje o tem, kam gre denar.
Ne samo Komisija, ampak tudi mi kot Parlament imamo obveznosti glede skladnosti politike v razvoju. Zagotoviti moramo tudi, da gre porabljeni denar v pravo smer in da si tudi druga področja politike prizadevajo za odpravo revščine.
Parlament je odgovoren tudi državljanom Evropske unije. Bolje moramo nadzorovati, kje se porablja denar, namreč za odpravo revščine. Evropski državljani podpirajo razvojno pomoč. Podpirajo celo zagotavljanje več razvojne pomoči - kot so pokazale raziskave -, vendar pa moramo tudi jasno pokazati, kako jo porabljamo in da jo porabljamo v korist revnim ljudem.
Zato vas skupaj z Odborom za razvoj pozivam, da sprejmete delegirane akte za IRS.
Charles Tannock
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, EU je največja svetovna donatorica razvojne pomoči in humanitarne pomoči. Igra tudi pomembno vlogo pri podpori spodbujanja človekovih pravic in demokracije v tretjih državah.
Moja skupina, skupina ECR, je trdno prepričana, so zato potrebni ustrezno strukturirani novi finančni instrumenti EU. Zagotavljajo učinkovitejši in uspešnejši sistem dodeljevanja denarja davkoplačevalcev EU in Parlamentu zlasti po uveljavitvi Lizbonske pogodbe omogočajo nadzor nad porabo in strateško politiko na bolj odprt in preglednejši način.
Ta demokratična odgovornost je ključnega pomena zlasti v času, ko države članice resno zmanjšujejo svoje nacionalne izdatke. Naložbe in razvoj, demokracija in človekove pravice so pomemben način za podporo, predvsem z mehko močjo, širšim ciljem zunanje politike EU in bi lahko prispevali tudi k zmanjšanju migracijskih pritiskov na zunanje meje EU. Močni mehanizmi za preprečevanje korupcije in zlorabe denarja EU so seveda temeljnega pomena, previdni pa moramo biti tudi pri tem, da ne vsiljujemo lastnih zahodnih liberalnih vrednot, predvsem tako imenovanih reproduktivnih pravic, drugim, ki nimajo pravih možnosti ali jih niso pripravljeni prevzeti pod pretvezo človekovih pravic.
Sabine Lösing
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, na tej točki je pomembno pojasniti, da je, ko gre za instrumente za financiranje zunanje politike EU, Lizbonska pogodba odpravila pravico Evropskega parlamenta do nadzora. S tem je bila pristojnost za te instrumente za financiranje v celoti prenesena na Komisijo in visoko predstavnico ter z njo na Evropsko službo za zunanje delovanje. Zdi se mi popolnoma nesprejemljivo, da naj bi se Parlament in Svet ignoriralo kljub dejstvu, da gre za vprašanje daljnosežnih ukrepov zunanje politike Evropske unije in njihovo izvajanje.
Podpiramo prizadevanja vseh skupin v Parlamentu, namenjena ponovni vzpostavitvi parlamentarnega nadzora instrumentov za financiranje. Glede na to bomo podprli spremembe delegiranih aktov v zvezi s tem, o katerih smo predhodno razpravljali. Ne glede na vse bi rada zaključila s tem, da izrazim resno zaskrbljenost predvsem zaradi instrumenta za stabilnost in evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, ker menim, da se ta instrumenta uporablja na nedemokratičen in nepregleden način ter v nekaterih primerih proti volji zadevnih držav, kar jim daje značaj intervenistične zunanje politike EU.
William
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, po bazarjih Karačija se pripoveduje naslednjo anekdoto. Tat ustavi predsednika Pakistana in reče: hočem vaš denar. Predsednik Pakistana reče: sem predsednik Zardari, vaš predsednik. Tat pravi: v tem primeru hočem svoj denar!
To je pomembno za današnjo razpravo, ker poudarja ključno točko. Evropska komisija nima denarja. Ves denar Komisije izvira od davkoplačevalcev držav članic ali, če sem natančen, od davkoplačevalcev 14 držav članic, ki so neto plačnice. Tudi če Komisija včasih dobi svoja sredstva, kar se glede na današnje glasove žal zdi precej verjetno, bi bil denar, ki ga porabi Komisija, še vedno denar davkoplačevalcev.
Zato bom končal in vas prosil, da zelo natančno preučite naslednje vprašanje: ali lahko res predpostavite, da si evropski davkoplačevalci in davkoplačevalci v Združenem kraljestvu, na katere se izvaja velik pritisk, zlasti v današnjih razmerah želijo, da se porabita dodatni 2 milijardi EUR - kajti to hočejo ti predlogi - samo zato, da bi se komisar EU lahko šopiril po svetovnem prizorišču?
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, kot vedno imajo organi EU za financiranje nekaj problemov. Finančno pomoč je težko dobiti zaradi zapletenosti, sistemi nadzora pa so še vedno zasnovani ne prav optimalno. Primer tega je predpristopna pomoč, ki se jo, kot vemo, dodeli potencialnim državam kandidatkam, toda ki jo je smiselno izplačati samo, če se zadevne države spopadejo s svojimi problemi korupcije ali če se dejansko vzpostavi potrebne strukture. Upam, da se je v zvezi s tem EU kaj naučila iz svoje prenagljene širitve leta 2007. Ko gre za instrument za stabilnosti in razvojno sodelovanje, proračunska sredstva prepogosto ne dosežejo ali samo delno dosežejo lokalne institucije, ki so jim bila namenjena. To je delno posledica šibkih institucij v državah prejemnicah, vendar pa je tudi posledica neustreznih struktur spodbud in pomanjkanja dokazane odgovornosti. Misliti nam mora dati dejstvo, da so glede na študijo MDS javni izdatki 33 držav več kot 50-odstotno odvisni od mednarodne razvojne pomoči. Ko gre za kakršno koli finančno pomoč EU, je treba nadzor poostriti.
Godelieve Quisthoudt-Rowohl
(DE) Gospod predsednik, najprej bi se rada iskreno zahvalila poročevalcu gospodu Scholzu za pozitivno in odprto medsebojno sodelovanje. V tristranskih pogovorih se sicer nismo vedno strinjali, vendar pa smo uživali v prijetnem konstruktivnem ozračju za razprave.
Razširitev instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji in drugimi državami in ozemlji v visokim dohodkom bo EU dala priložnost, da vzpostavi enakopravno sodelovanje s ključnimi gospodarstvi v vzponu in gospodarstvi v razvoju. To vključuje izobraževalne programe izmenjave v okviru programa Erasmus Mundus in podporo podjetniškemu ali kulturnemu sodelovanju, kar zelo pozdravljam. Vašo pozornost bi rada pritegnila k eni točki, in sicer da se glede na trenutno finančno situacijo EU - in situacijo posameznih držav članic - skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) zdi nesprejemljivo zahtevati novo financiranje, ki trenutno ni razpoložljivo, za uresničevanje pravkar opisanih ukrepov. Treba je finančno izenačiti instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, katerega sredstva so bila predvidena samo za vsa gospodarstva v vzponu in razvoju. Zato sem v imenu skupine PPE predložila predlog spremembe, ki omogoča dosego takšnega finančnega ravnotežja.
Na hitro bi povedala še nekaj besed o delegiranih aktih. To je pomembno vprašanje - danes zjutraj je bilo že dvakrat omenjeno. Po mojem mnenju ni dvoma, da mora imeti Parlament pravico do nadzora in veta na celotni sveženj za financiranje zunanjega sodelovanja, o katerem se trenutno razpravlja v zvezi z delegiranimi akti. Tu se mora uveljaviti duh Lizbonske pogodbe. Ne more biti kompromisa glede vprašanja, ali naj se delegirane akte vključi v instrumente za financiranje ali ne.
Ana Gomes
Gospod predsednik, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice je ključnega pomena za zunanjo politiko EU, ki je odločno zavezana spodbujanju demokracije, pravne države in človekovih pravic po svetu. Je edini instrument, ki ga lahko zdaj uporabimo za pomoč tistim, ki se v državah, v katerih so temeljne svoboščine omejene, zavzemajo za demokracijo in človekove pravice. To lahko storimo brez soglasja zadevnih vlad. Seveda mora biti tako dragocen instrument pod ustreznim nadzorom Evropskega parlamenta, zaradi česar zahtevamo postopek delegiranih aktov.
Vendar pa se moramo zavedati, da je ta instrument precej omejen v smislu razpoložljivih sredstev, precejšen delež sredstev pa se uporablja za misije EU za spremljanje volitev: 22 % za obdobje 2011-2013. To pomeni, da je treba proračun, namenjen evropskemu instrumentu za demokracijo in človekove pravice, precej povečati.
To priložnost bi izkoristila za to, da izpostavim novo orodje, ki ga mora pomagati pripraviti Evropski parlament in ki bi ga ta instrument lahko financiral, da bi še učinkoviteje in prožneje pomagal ljudem, ki pogosto tvegajo svoje življenje v boju za demokracijo, pravno državo in človekove pravice v državah z diktaturo ali zatiralnimi režimi ter v državah, ki si prizadevajo za prehod v demokracijo, vendar se soočajo z nasilnimi protidemokratičnimi silami in potrebujejo več pomoči v smislu krepitve zmogljivosti za poraz teh protidemokratičnih sil.
Potrebujemo medstrankarsko nevladno evropsko organizacijo, podobno organizaciji National Endowment for Democracy, ki jo je ustanovil ameriški kongres.
(Govornica se je strinjala, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika)
Heidi Hautala
Gospod predsednik, hvala za besedo. Moje vprašanje gospe Gomez glede njenega odličnega predloga se glasi, kaj meni, da bi se lahko dejansko naučili iz ameriških modelov za tovrstno prožnejšo in, če rečem tako, manj birokratsko financiranje demokratizacije in človekovih pravic.
Ana Gomes
Gospod predsednik, lepota se skriva prav v prožnosti. Z medstrankarsko organizacijo bi lahko opredelili določene primere, za katere bi se nam zdelo, da je zanje potrebna posebna pomoč, pri čemer bi se izognili oviranju vlad ali organov ali sil, da bi vzpostavili zmogljivosti za tiste, ki se borijo za človekove pravice. Menim, da je zgled organizacije National Endowment for Democracy zelo poučen in ne smemo biti zadržani glede tega, da uporabimo tisto, kar deluje za druge dele sveta, v tem primeru naše ameriške partnerje.
Imamo že organizacije različnih držav, ki delujejo v Evropi, toda pogosto z različnimi agendami, zagotovo pa je veliko primerov, kjer bi se lahko združile in nato bile učinkovitejše pri zagotavljanju pomoči tistim, ki se borijo za demokracijo in človekove pravice.
Predsednik
Zavedli ste me, Ana. Mislil sem, da zaključujete, nato ste nenadoma nadaljevali svoj govor, zato nisem vedel, ali naj uporabim kladivce. Dejstvo je, da imata v postopku modrega kartončka oseba, ki postavlja vprašanje, in oseba, ki odgovarja nanj, vsaka na voljo samo 30 sekund.
Louis Michel
(FR) Gospod predsednik, sem v veliki zadregi, saj bi bil rad sodeloval v tej razpravi. Zelo dvomim, da je ameriški model učinkovitejši od evropskega. Ameriški model je, ko obravnava človekove pravice, selektiven in je sam sebi namen, saj gre pri ameriškem modelu v resnici predvsem za aktivno dvostranskost.
Čestital bi kolegu Charlesu Goerensu za njegovo delo, saj mu je uspelo okrepiti razvojno razsežnost pristopa, seveda pa bi se zahvalil tudi komisarju Piebalgsu za skrbno in naklonjeno pozornost, ki jo je posvetil tej zahtevi.
Podal bi tri kratke pripombe. Prvič, prehitra odprava sistema preferencialov lahko ima in bo imela dramatične posledice v nekaterih državah AKP, ki še vedno izvažajo banane. Nekatere izmed teh posledic bodo neposredno vplivale na sposobnost držav AKP za spodbujanje trajnostnega razvoja. Zato zagovarjam razumno in nekoliko prožno razlago meril za dodelitev pomoči. Pomoč je treba prednostno dodeliti tistim državam AKP, ki hočejo ohraniti svoj sektor banan zaradi vpliva slednjega na trajnostni razvoj zadevne države. V zvezi s tem bi bilo v pomoč - to se je zahtevalo, vendar ne uresničilo -, če bi že imeli predhodno oceno vpliva na položaj držav, ki izvažajo banane.
Imam še dve drugi splošni pripombi, h katerima se bom zagotovo vrnil v naslednjih tednih. Po mojem mnenju je najboljši način za usmeritev te pomoči nedvomno splošna proračunska pomoč, kjer koli je mogoča, in sektorska pomoč, kjer je zaželena. Morda bi bilo v pomoč tudi, če bi razpravljali o količini pomoči in spoštovanju obveznosti, ki so se jim leta 2005 zavezale države članice. To je osrednjega pomena za razpravo. Poleg tega je to, kar sem tu slišal od nekaterih kolegov poslancev, zelo zaskrbljujoče. Očitno je sebičnost najpomembnejša. Reči moram, da je to nekoliko presenetljivo.
Nazadnje bi rad, da odgovorim na številna vprašanja, oživil zamisel o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun, saj bi nam to očitno omogočilo neposreden nadzor nad političnim delovanjem Komisije.
Catherine Grèze
(FR) Gospod predsednik, rada bi se zahvalila gospodu Goerensu, da je upošteval mednarodne standarde glede zdravja in varnosti delavcev in mednarodne okoljske standarde, zlasti tiste, ki zadevajo izpostavljenost pesticidom.
Po mojem je zagovarjanje majhnih pridelovalcev v tem poročilu ključnega pomena, ker na koncu, če vas spomnim, prejmejo samo 1,5 % cene, ki jo plača končni potrošnik. Velja si zapomniti, kot že veste, da se je vsako leto na milijone majhnih kmetov prisiljenih preseliti v predmestja.
Zdaj ko sta bila v tem parlamentu obravnavana boj proti pesticidom in velika izpostavljenost pesticidom, menim, da je treba enake zahteve uporabiti za Francosko Zahodno Indijo, kjer se uporablja klordekon, in za najbolj oddaljene regije. Komisijo pozivam, naj to stori.
Čeprav pozdravljam doseženi napredek, bi rada ponovno poudarila, da je temeljni problem trgovine z bananami očitno kmetijski model, ki ga je treba ponovno preučiti, ker je usmerjen samo k izvozu. Ta kmetijski model bi bilo treba preoblikovati za večjo samozadostnost.
Marek Henryk Migalski
(PL) Popolnoma se strinjam z gospo Gomes, da je vprašanje človekovih pravic najpomembnejše vprašanje, ki ga moramo obravnavati, zaradi česar ne razumem izjave gospe Lösing, da je denar, porabljen za človekove pravice, včasih, če ne celo pogosto, nepravilno porabljen. Človekove pravice so naša osnovna, če ne naša najpomembnejša naloga Evropske skupnosti.
Omenil bi tudi enega izmed instrumentov za podporo demokraciji in človekovim pravicam po svetu in izjavo, da je treba te instrumente uvesti in morajo začeti delovati ne glede na to, ali se tretje strani in drugi javni organi strinjajo ali ne. To je po mojem mnenju ključna izjava, ki nakazuje našo dolžnost. Včasih moramo pomagati pri izgradnji demokracije in krepitvi človekovih pravic kljub vladam nekaterih držav. Menim, da je to koristna naloga, predvsem tam, kjer se krši pravico do svobode izražanja. To je naša dolžnost.
Joe Higgins
Gospod predsednik, večino te razprave obdaja neresničnost. Vsa ta poročila, ki zadevajo spodbujanje demokratičnih in človekovih pravic po vsem svetu ter instrumente za financiranje za razvojno sodelovanje, je treba videti v okviru včerajšnje negativne izjave generalnega sekretarja Združenih narodov tu v tej dvorani. Povedal je, da se bo samo letos 65 milijonov ljudi po svetu znašlo v skrajni revščini.
To je kruta realnost, ki je klofuta lepim besedam vlade in Komisije. Na drugi strani vrat te dvorane ogromni plakati z logotipi EU pozivajo: ustavite revščino. Sočasno Komisija EU - in tudi nekatere glavne skupine v Parlamentu - zagovarja neoliberalne gospodarske politike, ki krnijo proračune in javne storitve, teptajo življenjski standard navadnih ljudi, medtem ko prenašajo ogromna sredstva za finančne injekcije bankam in špekulantom.
Glede financiranja razvojnega sodelovanja si Komisija čestita za novo znižanje tarif za banane, dogovorjeno s pridelovalci banan Latinske Amerike, vendar pa ta nova ureditev v resnici koristi močnim nadnacionalnim družbam. Veliki izvozniki banan, kot sta Chiquita in Del Monte, bodo ogromno pridobili, afriške, karibske in pacifiške države ter majhni pridelovalci pa bodo uničeni. Seveda subvencija za majhne pridelovalce banan, ki se zaradi novega sporazuma soočajo s propadom, ne sme priti iz obstoječih socialnih skladov, ampak od drugod v proračunu EU. Trgovina mora koristiti majhnim proizvajalcem in delovnim ljudem - večini -, ne velikim nadnacionalnim družbam.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospod predsednik, bojim se, da je proračun Evropske unije za leto 2011 napačen tako glede določbe o srednjeročnem pregledu kot tudi glede vzpostavitve neposrednih prihodkov od novih davkov, ki jih bodo v končni analizi plačali končni uporabniki, z drugimi besedami, evropski državljani. Menim, da to ni pravi čas za uvedbo teh davkov, saj Evropa tone v recesijo in delavci izgubljajo svoja delovna mesta, kupno moč in, kar je pomembnejše, zavarovalne pravice. Namesto da bi dajali evropskim potrošnikom, jim jemljemo. Ponovno bi se zdelo, da smo v svojih prizadevanjih za dosego proračunske discipline na stran postavili svoje načrte za rast in da smo z uporabo gospodarske teorije pozabili na politično teorijo.
Evropske državljane moramo z zgledom prepričati, da na najboljši način skrbimo zanje. Na tem razpotju se ne smemo vesti kot Marija Antoinetta. Zato imam dva predloga: prvič, naše plačilo kot poslancev Evropskega parlamenta se mora v letu 2011 zmanjšati za 1000 EUR, vsak izmed nas pa mora ta denar uporabiti za zaposlitev mladega brezposelnega evropskega državljana iz svoje države. Drugič, zmanjšati moramo svoje stroške potovanja in leteti v ekonomskem razredu.
Nick Griffin
Gospod predsednik, kot se pogosto zgodi s predlogi EU, ti finančni instrumenti vključujejo ukrepe, ki so zelo čustveni. Vsi dostojni ljudje, kot smo mi, hočejo ustaviti tihotapljenje prepovedanih drog in oskrbo območij oboroženih spopadov z orožjem, vendar pa je zelo lahko biti čustven in radodaren z denarjem drugih ljudi.
Medtem ko v Grčiji, Franciji, na Irskem in v Veliki Britaniji razpada družba navadnih ljudi in njihove hrbte krivijo davki, bo poročilo gospoda Scholza dodalo 176 milijonov EUR že obstoječim 172 milijonom EUR, namenjenim pomoči kapitalistom tretjega sveta, da pogoltnejo še več naših delovnih mest. Poročilo gospoda Goerensa bo porabilo 190 milijonov EUR, vključno s 17,4 milijoni EUR za instrument za hitro odzivanje na naraščajoče cene hrane v državah v razvoj. Morda ste spregledali, toda cene hrane naraščajo tudi v naših volilnih okrožjih.
Najslabše od vseh pa je poročilo gospe Brantner. Tu na strani devet govori o finančnih sredstvih v višini 2062 milijard EUR do leta 2013. To je seveda napaka. Resnično upam, da je napaka, toda dejstvo, da bi takšno nesmiselno napako spregledali vsi strokovnjaki in poslanci Evropskega parlamenta, ki so prebrali to poročilo, jasno govori o brezbrižnosti, s katero Evropska unija porablja denar.
Ta denar ne raste na drevesu. Ne razdeljuje ga ogromna zobna vila. To ni denar Komisije; to ni denar poslancev Evropskega parlamenta. To je denar davkoplačevalcev in ogromen nesorazmeren delež je denar britanskih davkoplačevalcev.
Maurice Ponga
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, mnogo let je Evropska komisija vzdrževala posebne in močne odnose z državami AKP. Posledica teh posebnih odnosov je predvsem odobritev tarifnih preferencialov. Tako je v primeru sektorja banan, v katerem so države AKP imele koristi od preferencialnih trgovinskih režimov za svoj izvoz v Evropsko unijo.
Tem preferencialom so pri STO oporekale predvsem države Latinske Amerike, ki so velike izvoznice banan. Zato se je Evropska unija, da bi spoštovala pravila STO in končala dolg spor, decembra 2009 odločila sprejeti znižanje svojih tarif v sektorju banana.
Zaradi prednostnega partnerstva, ki ga vzdržuje z državami AKP, je Evropska unija kljub temu hotela pomagati državam AKP, ki so pridelovalke banan, da bi se spopadle s to povečano konkurenco. Zato je Evropa obljubila 190 milijonov EUR do leta 2013 za pomoč državam AKP, ki so pridelovalke banan, da se prilagodijo, postanejo konkurenčne in prestrukturirajo svoj sektor, če je to potrebno.
V poročilu, o katerem bomo glasovali jutri, Evropski parlament ponovno potrjuje svojo zavezanost in podporo državam AKP, ki so pridelovalke banan, in to zelo pozdravljam. Zaradi tega smo med drugim predlagali, da Evropska unija po letu 2013 sprejme dopolnilne ukrepe, je bo potrebno.
Thijs Berman
Gospod predsednik, prizadevati si moramo za največjo preglednost in odgovornost proračuna, saj bo to veliko prispevalo k legitimnosti zunanje politike EU.
Govorimo o znatnih zneskih, porabljenih na podlagi predpisov, ki Komisiji puščajo precej manevrskega prostora. To je dobro, vendar moramo izvajati pregled strateških dokumentov, večletnih usmeritvenih programov in podobnega, saj so splošnega obsega in dopolnjujejo finančne instrumente z opredelitvijo prednostnih področij in ciljev.
Komisija mora svoje rezultate pokazati v letnem poročilu Parlamentu s posebnim poudarkom na upravičenosti ODA vseh projektov. Pripravo programov in načrtovanje morajo izvajati isti strokovnjaki kot zdaj, toda Služba za zunanje delovanje potrebuje več strokovnjakov za razvoj in človekove pravice, ki razumejo te instrumente in delajo z njimi v Bruslju in delegacijah EU v tretjih državah.
Takis Hadjigeorgiou
(EL) Gospod predsednik, na kratko bi omenil vprašanje demokracije in financiranje za njeno podporo v tujini. Menimo, da je demokracija dosežek človeka, ki ga je treba zaščititi. Toda ali je demokracija, kakršno poznamo, demokracija, ki jo hočemo - in moramo - izvažati? Popolnoma prepričan sem, da je prva stvar, ki jo moramo storiti, izboljšanje demokracije doma. Ko imamo državo, v kateri vzdržani glasovi presegajo 50 %, kako lahko govorimo o demokraciji? Ko je brezposelnih na milijone ljudi, lahko govorimo o demokraciji? Ko se demokracijo, namesto da bi se jo izražalo prek izvoljenih predstavnikov, v glavnem izraža prek medijev, ki jo tudi nadzorujejo, kaj lahko rečemo potem? Je to vrsta demokracije, na katero smo lahko ponosni in jo hočemo izvažati?
Menim, da resnično obstajajo narodi, ki potrebujejo pomoč, da bi njihove pravice dobile ustrezno podporo in bi jih sprejele njihove vlade. Vendar pa je to treba zagotovo storiti previdno, po dolgotrajnih preučevanjih morebitnih negativnih, namesto pozitivnih, rezultatov? Lahko kdor koli reče, da je financiranje demokracije v Afganistanu demokraciji pomagalo napredovati? Menim, da lahko storimo veliko več, da bi naša demokracija postala zgled, vreden posnemanja, namesto da ljudem plačujemo, da nas posnemajo.
Alf Svensson
(SV) Z Lizbonsko pogodbo in novo Službo za zunanje delovanje imamo priložnost za večjo prisotnost na svetovnem prizorišču. S tem prihaja seveda tudi povečanje odgovornosti.
Imamo posebno odgovornost v vseh mogočih odnosih z državami, ki niso demokracije, pa naj bo to v zvezi s pomočjo ali trgovino. Evropa in EU morata prevzeti vodstvo. EU mora pokazati pot. Med instrumenti za financiranje, o katerih zdaj razpravljamo, so gradniki, ki nam zagotavljajo predpogoje za spremembe. Predpogoji obstajajo, vendar pa to ne pomeni avtomatično, da nam bo uspelo. Da bi vsak evro pomoči imel največji učinek, morajo naše razvojno delo nenehno prežemati pobude, ki spodbujajo demokracijo, in oblikovanje mnenja. To se morda zdi samoumevno, vendar dejansko ne vsakomur.
V Združenih narodih je EU tista, ki vihti gorjačo. EU je tista, ki se zavzema v pogajanjih proti totalitarnim režimom, in mi smo tisti, ki trdno in neomajno stojimo na strani ranljivih, in tako seveda tudi mora biti. Zato je razočarljivo videti, da smer sprememb v svetovnem okviru ni tista, ki bi jo hoteli, ko gre za demokracijo in človekove pravice, in občutek imam, da nekateri poslanci našega Parlamenta ne razumejo popolnoma pomembnosti demokracije kot najpomembnejšega in temeljnega gradnika razvoja.
V Odboru za razvoj smo v rednih časovnih presledkih priča poskusom uvedbe besedil, ki prikrito, med vrsticami, ali celo popolnoma odkrito v določeni meri popuščajo totalitarnim režimom. Nedavno se je na primer zatrjevalo, da je glavni problem v diktaturah tveganje, da bo zdravstveno varstvo privatizirano. Dejstvo, da je do široko razširjene lakote v demokraciji redko prišlo, le redko kdo omeni.
Takšno vedenje enostavno ni opravičljivo. Da bi naši instrumenti za financiranje v okviru proračuna za pomoč delovali optimalno, moramo spodbujanje demokracije postaviti v središče vseh naših zunanjih odnosov, in sicer ne samo v uradnem okviru in verbalno, ne da bi sprejeli praktične ukrepe.
Patrice Tirolien
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, svoj govor bom osredotočil na poročilo gospoda Goerensa, ki obravnava spremljevalne ukrepe za sektor banan (BAM) za države AKP.
Ker prihajam iz edine evropske regije, ki prideluje banane, lahko pokažem solidarnost z zadevnimi pridelovalci AKP. Predvsem solidarnost, ker močne zgodovinske vezi povezujejo Evropsko unijo s temi državami, in storiti moramo vse, kar lahko, da zagotovimo, da bodo tudi one lahko povečale koristi globalizacije, katere prve žrtve so pogosto.
Solidarnost tudi zato, ker trgovinske koncesije, ki jih STO velikodušno odobri Komisija, grozijo, da bodo zadale usodni udarec temu kmetijskemu sektorju v naših partnerskih državah AKP. Nazadnje solidarnost, vendar vsekakor ne naivnost, ker predlogi za uredbo BAM, kot jih je podala Komisija, preveč poudarjajo vidik gospodarske raznolikosti.
Zaradi izgube tarifnih preferencialov, ki so posledica sporazuma STO, je glavni cilj tega programa vsekakor, da zagotovi trajnost izvoza banan držav AKP in jih s tem naredi konkurenčne.
Poleg tega bodimo iskreni, da sredstva, ki jih vlaga BAM, nikakor ne zadostujejo in ne trajajo dovolj dolgo, da bi prišlo do raznolikosti.
Nazadnje bi dodal, da lahko, če se zavedamo nujnosti situacije, sprejmemo, da se te spremljevalne ukrepe financira z obsežnim prerazporejanjem proračunske postavke IV. Svet mora biti odgovoren in si prizadevati za izvedljivo rešitev večletnega financiranja tega programa.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice je po mojem mnenju instrument, ki se ga trenutno uporablja in k njemu pristopa preveč tehnično. V večji meri bi moral biti politično orodje Evropske unije, saj ima velik potencial za podporo in spodbujanje demokracije. Vendar pa bi to zahtevalo spremembo pristopa k temu evropskemu finančnemu instrumentu. Vse do danes je bilo vprašanje podpore demokraciji v senci vprašanja človekovih pravic. Te so seveda izredno pomembne, vendar pa menim, da je treba podpori demokraciji, ki je popolnoma druga zadeva, dati višji status in precej večjo težo.
Zato moramo krepiti tudi nevladne ustanove v državah z avtoritarnimi vladami. Osredotočiti se moramo na demokracijo navadnih ljudi v teh državah in jo zgraditi od spodaj navzgor. To pomeni osredotočanje na organizacije civilne družbe, ki zagotavljajo inovativne metode za širitev javnega prostora. Da bi nam to uspelo, moramo najprej uvesti reden nadzor vpliva tistih organizacij, ki prejemajo evropsko financiranje. Vzpostaviti moramo forum, kot se strinjajo organizacije, ki bo gostil redna srečanja za olajšanje komunikacije med donatorji in prejemniki, in sicer ne samo donatorji iz Evropske unije, ampak tudi od drugod. Naše obrazce je treba poenostaviti. Trenutno presegajo razumevanje mnogih. Komisija si mora nazadnje prizadevati za omilitev finančne ureditve.
Kader Arif
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, naslov te razprave bo verjetno povzročil določeno mero optimizma, saj gre v teoriji za opredelitev postopkov za pomoč državam AKP, ki pridelujejo banane. Resničnost je povsem drugačna in povedati moram, da je način, kako se je z njimi ravnalo v tem poročilu, enostavno nesprejemljiv. Predvsem ne smemo pozabiti na dejstvo, da je sektor banan ključnega pomena za številne afriške in karibske države.
Toda kljub temu si je STO prizadevala skleniti sporazum, ki evropsko carinsko tarifo znižuje na 114 EUR za tono, da bi končala dolgo nerešen spor z državami pridelovalkami Latinske Amerike. Vendar pa se zdi, da jih je Komisija pozabila obvestiti o dvostranskih pogajanjih, ki s temi istimi državami potekajo o precej nižji tarifi: 75 EUR za tono. Z drugimi besedami, gospodarske posledice teh sporazumov bo močno občutiti v okviru levjega deleža evropskega trga banan, ki ga že imajo v rokah multinacionalke v Latinski Ameriki.
Spričo te situacije so se na zadnjem plenarnem zasedanju skupščine AKP-EU na Tenerifih vsi člani strinjali s sprejetjem izjave, ki poziva k podpornim ukrepom, ki so prilagojeni potrebam pridelovalcev in jih je treba začeti izvajati takoj.
V Bruslju in Strasbourgu vidim, da se žal - in to ni presenečenje - desnica izogiba in celo nasprotuje kakršni koli omembi te izjave. Dovolj imam te dvojne igre, predvsem pa se bojim, da so naveličani tudi naši zgodovinski partnerji, ki ne verjamejo več v našo pripravljenost, da resnično podpremo njihov razvoj.
Richard Howitt
Gospod predsednik, pozdravljam to vmesno poročilo evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), poročevalcu čestitam za njegovo delo in pozdravljam spremembe, ki omogočajo plačilo davkov. Dve tretjini organizacij za človekove pravice nista mogli doseči lokalnih izjem, zato bo zdaj zapolnjena ta vrzel, ki je zmanjšala resnično potrebo projektov.
Komisiji naj povem, da pozdravljam strukturirano sodelovanje, ki je omogočilo posvetovanje s Parlamentom glede vaših letnih programov, in podpiram današnje nadaljnje spremembe glede delegiranih aktov. Spomnil bi vas tudi na potrebo po vključitvi ugotovitev misij za opazovanje volitev v nadaljnje spremljanje v državi.
Državam članicam pa bi povedal, da naj jih, ko bo šlo za naslednjo finančno perspektivo, ne zamika, da bi zmanjšale EIDHR. Poskušalo se je že prej, vendar neuspešno, in ta parlament bo zagotovil, da ponovno ne bo uspelo.
Elena Băsescu
(RO) Poudarila bi izvajanje evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice v separatistični pridnjestrski regiji v Republiki Moldaviji. Pridnjestrska republika je zagrešila resne kršitve na področju demokracije in spoštovanja človekovih pravic. V zvezi s tem uporaba tega instrumenta ponuja dober način spodbujanja demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic v tej regiji.
Kot del instrumenta so bili začeti projekti, vključno s projektom, začetim leta 2009, o krepitvi zmogljivosti in spodbujanju človekovih pravic ter demokratičnih institucij v pridnjestrski regiji Republike Moldavije. Vključeval je udeležbo civilne družbe v demokratičnem procesu. Vendar pa so izkušnje pokazale, da se ni izkoristilo celotnih zmogljivosti tega instrumenta, saj je pogosto prihajalo do zamud pri izvajanju in težav s preglednostjo. Poudariti moram potrebo po pregledu tega instrumenta z namenom določitve učinkovitih strategij izvajanja v tej regiji.
Miroslav Mikolášik
(SK) S svojim proračunom v višini 1,1 milijard EUR za obdobje 2007-2013 evropski instrument za spodbujanje demokracije in človekovih pravic pomembno prispeva k ohranitvi in napredovanju človekovih pravic ter krepitvi demokracije po vsem svetu.
Zadovoljen sem, da vrsta dodatnih spreminjevalnih in dopolnilnih ukrepov upošteva in hkrati predvideva določbe za spremembe, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe, z ustrezno krepitvijo pravice Parlamenta do nadzora na tem področju. Menim tudi, da je izrecna določitev možnosti nasprotovanja delegiranim aktom v roku dveh mesecev od dneva obvestila velika prednost za Parlament. Menim, da bo krepitev pristojnosti Parlamenta pripomogla k temu, da instrument naredimo prožnejši, da bo skladen z novimi zahtevami, ki jih določa pogodba o delovanju Evropske unije, in da se bolje soočimo z izzivi varstva človekovih pravic in demokracije po vsem svetu.
Corina Creţu
(RO) Dejanski skupni imenovalec vseh treh poročil, o katerih trenutno razpravljamo, je, da preučujejo instrumente, namenjene financiranju razvojnega sodelovanja in ukrepov, sprejetih za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu.
Menim, da je običajno, da opravimo takšne ocene instrumentov za financiranje razvojnega sodelovanja, tako kot menim, da je običajno, da izvajamo svojo pravico do nadzora kot dela komitološkega postopka, in da izpostavimo vrsto problemov, povezanih z načinom, kako je Komisija izvajala instrument in razlagala nekatere izmed njegovih osnovnih določb.
Spregovoriti sem hotela v podporo predlogom, ki jih je podal Odbor za razvoj in ki bodo dopolnili spremljevalne ukrepe, ki jih predlaga Komisija, zlasti za sektor banan. Po drugi strani bi vse spomnila, da je namen razvojne politike Evropske unije zmanjšati in dolgoročno odpraviti revščino. Tudi jaz menim, da poleg človekovih pravic in spodbujanja demokracije ne smemo pozabiti na ta temeljni cilj odprave revščine.
Jaroslav Paška
(SK) Predlog Komisije, ki spreminja in dopolnjuje instrument za sodelovanje z industrializiranimi državami, se nanaša na razširitev geografske pristojnosti s prvotnih 17 držav na dodatnih 46 držav, za katere je doslej veljal instrument za financiranje razvojnega sodelovanja.
Veseli me, da se je Evropska unija odločila razširiti sodelovanje v skladu s programom instrumenta za sodelovanje z industrializiranimi državami in je dodala več držav. Vendar pa ne razumem razloga za vključitev nekaterih držav na ta seznam. Občudujem državljane Demokratične ljudske republike Koreje, ker trpijo in se zoperstavljajo dolgim desetletjem zlorabe s strani vojaškega režima, vendar pa ne razumem uradnikov Komisije, ki nam v podanem predlogu posredno priporočajo, da Kim Jong-ilu pomagamo izboljšati tehnološko osnovo njegove vojaške industrije, da bo lahko učinkoviteje ustrahoval sosednje države in jim grozil. Trdno sem prepričan, da modernizacija korejske demokratične ljudske vojske ne sme biti prednostna naloga, h kateri morajo finančno prispevati državljani Evropske unije, in da Demokratična ljudska republika Koreja še ne sodi na seznam držav, ki jih je v prilogi predlagala Komisija.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, preden začnem, bi se vam rad zahvalil za konstruktiven način, na katerega predsedujete naši seji, in za vašo prijaznost, da ste povedali, kdo bo govoril in kdo ne.
Države OECD v razvojno pomoč letno usmerijo več kot 100 milijard USD. To pomeni, da predstavljajo 90 % javno financirane razvojne pomoči na svetu. EU je največja svetovna donatorica razvojne pomoči. Vendar pa se vsako leto zaradi kakovostno pomanjkljive pomoči izgubi 3 milijarde EUR. Kaj lahko storimo glede tega? V prihodnosti pričakujemo nadzor, ki bo zagotovil, da se sredstva uporablja na način, ki je sledljiv in trajen.
Pričakujemo tudi, da se bo države prejemnice opozorilo na njihove obveznosti na primer v zvezi s sodelovanjem pri vračanju nezakonitih priseljencev. Povsem mogoče je razvojno pomoč uporabiti kot sredstvo za izvajanje pritiska, da se zaključi sporazume o ponovnem sprejemu. Državam izvora milijonov nezakonitih priseljencev, ki nočejo sodelovati, se ne sme dovoliti, da še naprej pričakujejo milijone razvojne pomoči. Na prihodnjem vrhu EU-Afrika, ki bo potekal novembra, v zvezi s tem pričakujem jasne besede.
Mariya Nedelcheva
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, instrumenti financiranja za razvojno sodelovanje in spodbujanje demokracije in človekovih pravic morajo biti prožni, da bi preprečili zastoje, kakršne smo že večkrat izkusili.
Evropska unija dejansko dodeljuje precejšnja sredstva. Teh sredstev se ne sme narediti nedostopnih, ker so postopki prezapleteni. Ne glede na prožnost teh instrumentov bi poudarila pomen zagotavljanja, da lahko imajo tudi majhne organizacije in strukture resnične koristi od te podpore, saj se dandanes prepogosto soočamo s situacijami, v katerih imajo od nje koristi samo velike nevladne organizacije in to samo kratek čas.
Menim, da bi lahko dajanje prednosti majhnim nevladnim organizacijam za daljše obdobje dalo precej boljše rezultate. Dandanes je veliko majhnih navadnih organizacij, ki opravljajo odlično dolgoročno delo na lokalni ravni. So resnične nosilke sprememb, zato bi morale od te pomoči imeti koristi tudi one.
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, dajanje denarja iz lastnega žepa je velikodušno dejanje. Dajanje denarja iz žepa drugih ljudi, žepa davkoplačevalcev, je manj velikodušno in tudi manj pošteno. Dodatnih 176 milijonov EUR ne bodo dobile samo najrevnejše države, ampak tudi države v vzponu, katerih izvoz že vse bolj uničuje naše proizvodne temelje in delovna mesta naših davkoplačevalcev.
Želja EU po spodbujanju demokracije in človekovih pravic v državah tretjega sveta bi bila vredna občudovanja, če ne bi bilo dejstvo, da države Evropske unije lahko zaprejo ljudi in to tudi delajo, ki niso zagrešili niti nasilnih dejanj niti tatvine, ampak so samo izrazili krivoversko ali drugačno mnenje o političnih ali akademskih temah.
Države Evropske unije lahko javno prepovedo politične stranke in to tudi delajo, tako kot v Belgiji in Nemčiji, ali prikrito s civilno tožbo, kot v Združenem kraljestvu. Če hočemo demokracijo in človekove pravice razširiti po vsem svetu, bi to storili učinkoviteje in ceneje, če bi dali dober zgled.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, to je bila zanimiva razprava. Nekako sovpada z včerajšnjim govorom generalnega sekretarja Ban Ki Muna, ko je jasno povedal, da si EU in Združeni narodi delijo odgovornost na tem svetu v boju proti revščini, boju proti podnebnim spremembam in boju proti širjenju jedrskega orožja. To je skupni izziv, s katerim se soočamo.
Na splošno naši državljani danes niso preveč zaskrbljeni zaradi tega vprašanja, ker menijo, da se ukvarjamo s tem vprašanjem in tudi spodbujamo svoje vrednote. Omenjena je bila Pridnjestrska republika. Ni na tisoče kilometrov oddaljena od nas; je zelo blizu. Glede miru in varnosti je res, da nimamo veliko oboroženih sporov, vendar pa je tako zato, ker imamo izredno dejavno zunanjo politiko, da bi preprečili vsak spor takoj, ko se začne.
Menim, da imamo izkušnje, na katere smo lahko ponosni. Finančni instrumenti nam vsekakor pomagajo pri obravnavanju teh izzivov. Menim, da je bila današnja razprava zelo pozitivna glede izkušenj, ki smo jih dobili na podlagi finančnih instrumentov. Sočasno bi poudaril, da smo polno odgovorni in da gre za denar davkoplačevalcev. Kadar koli začnemo projekt, imamo predhodni nadzor in zatem naknadni nadzor. Računsko sodišče Evropske unije ne preveri samo, ali je bil denar pravilno porabljen, ampak tudi politične namene v ozadju. Odbor za proračunski nadzor je precej strog glede kakršne koli porabe Komisije, zato vam lahko zagotovim, da se denar davkoplačevalcev zelo ceni in se ga porabi z dobrim namenom.
Vedno razpravljamo o tem, kako bi bili učinkovitejši, vendar pa vam lahko zagotovim, da upoštevamo cilje politike, ki so bili dogovorjeni s tem parlamentom. Današnja razprava je že začel naslednjo razpravo, saj so bile ambicije v zvezi s pregledom finančnih instrumentov doslej precej skromne. Hoteli smo jih samo sprejeti do leta 2013 z nekaterimi posebnostmi.
Nekateri izmed vas omenjate izziv za države, ki bodo imele posebne probleme zaradi našega sporazuma o trgovini z bananami. Spremljevalne ukrepe za sektor banan je treba sprejeti čim prej. Na kocki ni samo naša verodostojnost; države se resnično soočajo z izzivom. To so razlogi, ki se skrivajo v ozadju. Menim, da ga je ta parlament zelo odločno podprl. Začeli smo razpravljati o tem, kaj se bo zgodilo po letu 2013, in vašo pozornost bi usmeril k dejstvu, da je to začetek razprave. Ne napovedujemo vnaprej, kaj se bo zgodilo po letu 2013. Komisija je včeraj potrdila pregled proračuna; obravnavan bo v tem parlamentu.
V Komisiji nameravam razpravljati o zeleni knjigi o modernizaciji in razvojni politiki. Menim, da bodo tudi moji kolegi načeli nova vprašanja. Precej vnaprej se moramo dogovoriti o političnih prednostnih nalogah in tudi finančnih instrumentih, tako da nam kasneje ne bo treba narediti prilagoditve, če ugotovimo, da v enem instrumentu ni dovolj denarja in poskusimo nekatere prednostne naloge pokriti s prerazporejanjem.
Vem, da to ni najboljši možni način, vendar pa pomeni, da se moramo pred prilagoditvijo finančnega okvira dogovoriti, kaj bi radi dosegli, katere instrumente je treba uporabiti in v kakšnem obsegu.
Poudaril bi, da imam kot komisar dva proračunska organa. Eden je vsekakor Parlament, toda drugi je Svet. Po mojem mnenju to pomeni, da moramo glede vseh pregledov, ki jih moramo izvesti in glede katerih se moramo dogovoriti, slediti črki Lizbonske pogodbe s politično pripravljenostjo, da najdemo pravi kompromis, da bi lahko v celoti pokazali, da je demokratični nadzor učinkovit, hiter in uspešen.
Prav o tem smo danes razpravljali na srečanju, ki sem ga omenil v prvem govoru. Trdno sem prepričan, da bomo našli potrebni kompromis. Ne bo lahko; zahtevalo bo veliko politične volje. Na strani Komisije zagotovo imamo politično voljo, ker vem, kaj je na kocki, zlasti glede nekaterih ukrepov, kjer potrebujemo hiter zaključek tega postopka.
Najlepša hvala. Poročevalcem iskreno čestitam za opravljeno delo, ki smo ga zelo cenili.
Franziska Katharina Brantner
poročevalka. - Kaj se bo zgodilo po letu 2013?
V zvezi z instrumentom za stabilnost smo videli, da je odličen, ker je prožnejši od drugih instrumentov, vendar pa to občasno vodi tudi k zlorabi za prehrambene krize, humanitarne in naravne nesreče. To je treba res ustaviti in za obdobje po letu 2013 moramo razjasniti, da se instrument uporablja samo za konfliktne razmere, in morda druge instrumente narediti prožnejše, da bi obravnavali več izrednih razmer.
Izpostavila bi še eno stvar. Nedavni britanski obrambni pregled preprečevanje konfliktov postavlja v središče Službe za zunanje delovanje. To se mi zdi precej zanimivo in pravilno. Menim, da je prava pot naprej, da rečemo, da mora Služba za zunanje delovanje postati središče za preprečevanje konfliktov v interesu notranje usklajenosti. Orodja, ki jih potrebuje, vključujejo instrument za stabilnost. Opažam, da se druge, kot na primer enoto za posredovanje, vzpostavlja znotraj ustreznih struktur. Menim, da moramo graditi na tem, ko se ozremo na obdobje po letu 2013, in se vprašati: kaj potrebujemo v smislu denarja in sredstev, da bi resnično postali gonilna sila za preprečevanje konfliktov?
Iva Zanicchi
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi prisrčno pozdravila komisarja Piebalgsa in ga pozvala, naj aktivno sodeluje, kot menim, da tudi bo, pri ukrepih, o katerih bomo glasovali jutri, saj je to zadeva, ki je za Evropski parlament, ki bo imel po Lizbonski pogodbi večje pristojnosti, velikega pomena. Hvala, komisar Piebalgs.
Zahvalila bi se tudi vsem govornikom, ki so nas med današnjo razpravo podprli. Iskreno upam, da bo jutrišnje glasovanje prejelo zelo veliko večino, če že ne soglasne odobritve, s čimer bo zagotovljena velika zmaga poročila gospoda Mitchella, prav zato, ker je pomembno, da ima Evropski parlament po Lizbonski pogodbi večje pristojnosti.
Kinga Göncz
poročevalka. - (HU) Kolegom poslancem bi se zahvalila za sodelovanje v tej razpravi. Vaše pripombe so pravzaprav pritegnile pozornost k istemu vprašanju, s katerim smo se poročevalci spoprijemali v preteklosti. Komisarju bi se rada zahvalila za njegov konstruktivni pristop k tej razpravi. Danes smo videli, da je - kot so potrdili skoraj vsi govorniki - evropski instrument za financiranje demokracije in človekovih pravic zelo pomemben in morda edini instrument Evropske unije za demokratizacijo tretjih držav in obrambo človekovih pravic, oblikovan tako, da ga lahko organizacije civilne družbe neposredno uporabljajo. Sredstva se lahko izplača neposredno organizacijam, ki delujejo na tem področju, brez podpore tretje države. Zato je pomemben in zdi se nam nujno spodbujati vse tehnične olajšave, ki bodo tem organizacijam omogočale dostop do pomoči, ki je pogosto ključnega pomena za njihovo preživetje.
Sočasno in prav zaradi tega, ker ta program vključuje takšno prednostno področje in govorimo o instrumentu, ki je namenjen neposredno tem nevladnim organizacijam in organizacijam civilne družbe, je pomembno, da ima Parlament besedo pri pripravi strategije in dolgoročnega programa, prav tako pa je ključno, da Parlament nenehno spremlja, kako se porablja ta sredstva, in tega ne pregleda samo ob koncu sedemletnega finančnega okvira. Zato se nam zdi pomembno poudariti demokratično pravico Parlamenta do pregleda in njegovo pravico do besede. Prepričana sem, da bomo našli skupno rešitev, zlasti po srečanju z gospo Ashton in komisarjem Piebalgsom danes zjutraj, prav tako pa tudi jaz trdno verjamem, da bomo, če je prisotna politična volja, premagali tudi pravne ovire. To je potemtakem stališče, ki se ga moramo poslužiti v prihodnjih tednih.
Barbara Lochbihler
Gospod predsednik, sodelovanje med Komisijo in Parlamentom v zvezi z instrumentom za demokracijo in človekove pravice je bilo dobro; odnos je bil pravzaprav prežet s sodelovanjem. Občasno so bili poslanci povabljeni k sodelovanju v izmenjavi mnenj o določenih programih med Komisijo in civilno družbo. Tudi razprava je pokazala, da pri uporabi instrumenta skoraj ni težav. Vendar pa to ne pomeni, da lahko izključimo občasne probleme glede uporabe v prihodnosti. Zato je zelo pomembna pravica Parlamenta do nadzora. Zadeva, glede katere nam doslej ni uspelo doseči soglasja, je vzpostavitev zavezujoče pravice do nadzora za Parlament, ki jo omogoča Lizbonska pogodba. Zato se pridružujem številnih drugim, ki so izrazili upanje, da bomo hitro dosegli kompromis - z drugimi besedami, politično rešitev -, ki bo v celoti upošteval pravice Parlamenta.
Helmut Scholz
Gospod predsednik, komisar Piebalgs, gospe in gospodje, ob koncu razprave bi se rad ponovno iskreno zahvalil poročevalcem v senci in gospe Lochbihler za konstruktivno, k rezultatom usmerjeno sodelovanje v obdobju enega leta.
Današnja razprava je pokazala, da so finančna vprašanja, uporaba proračunskih sredstev, načrtovanje in vprašanje političnega nadzora instrumentov zelo politična vprašanja. Za zaključek te razprave bi zato povzel, kakšna naj bi bila oblika instrumentov. Naše dojemanje instrumentov ima veliko opraviti s tem, kako evropski državljani dojemajo Evropsko unijo, in zato tudi s tem, kako državljani sprejemajo uporabo sredstev za en ali drug instrument. Zato lahko samo ponovim, kar sem rekel baronici Ashton in vam, komisar, danes zjutraj med poročanjem usmerjevalnega odbora delovne skupine za delegirane akte, in sicer da po mojem mnenju obstaja nujna potreba po hitri rešitvi v zvezi z delegiranimi akti ob sočasni ohranitvi pravne in politične odgovornosti zakonodajalca in Komisije. Instrument za sodelovanje z industrializiranimi državami in ozemlji in drugim državami in ozemlji z visokim dohodkom (ICI) se v tem parlamentarnem obdobju temeljito spreminja. Načrtujemo dodelitev 348 milijonov EUR za sodelovanje na področju znanosti, akademske izmenjave, programa Erasmus Mundus, kulture, varstva okolja in obnovljivih virov energije ter spodbujanja dvostranskih trgovinskih odnosov. Cilj je namenjanje posebne pozornosti malim in srednje velikim podjetjem.
Praznim klopem, tudi gospoda Griffina ni več tu, bi povedal naslednje: Menim, da je to zelo pomemben prispevek k odprtosti Evropske unije do preostalega sveta in k njenemu sprejemanju s strani lastnih državljanov in drugih držav, s katerimi potekajo izmenjave.
Za konec naj povem, da smo ta instrument za financiranje pospremili na poti skozi uspešna pogajanja o kompromisu med Svetom in Parlamentom ter ga poskušali prilagoditi izzivom prihodnosti ter doseči dogovor glede vseh vsebinskih vprašanj. Upam, da bomo z jutrišnjim glasovanjem tu v Parlamentu naredili odločilen korak naprej.
Charles Goerens
Gospod predsednik, ne skrivam dejstva, da so določbe, ki jih vsebujejo spremljevalni ukrepi za sektor banan iz različnih razlogov tvegana igra za prihodnost.
Prvič, splošni trend zmanjšanja trgovinskih preferencialov, od katerih so imele države AKP doslej koristi, se ne bo prav kmalu spremenil. Pogajanja, ki potekajo, si že prizadevajo za tarife v višini približno 75 EUR za tono banan, medtem ko si tu prizadevamo na podlagi 114 EUR za tono.
Drugič, Komisija ni imela druge izbire, kot da se strinja s pogajanji o sporazumu o zmanjšanju tarif z državami, ki konkurirajo državam AKP, ki izvažajo banane. Alternativa bi pomenila, da se rešitev problema prepusti organu za poravnavo sporov. Osebno menim, da je izpogajana rešitev manjše zlo za države AKP, v tem duhu pa moramo pristopiti tudi k spremljevalnim ukrepom za banane, saj ne bi bili avtomatični izid odločitve organa za poravnavo sporov.
Tretjič, ker sveta ne bo konec leta 2013, torej v letu, ko se zaključijo spremljevalni ukrepi za sektor banan, menimo, da se je pomembno začeti zdaj pripravljati za obdobje po letu 2013.
Tarife v višini 114 EUR, ki se plača na mejah Evropske unije za vsako tono banan, bo v praksi kmalu konec. Na začetku sem povedal, da se že pogovarjamo o 75 EUR za tono.
Zato menim, da bi bilo modro - in to je moja četrta pripomba - ohraniti pristojnosti Parlamenta za nadzor. Zagotoviti moramo, da pravica do pregleda strateških dokumentov, določena v členu 290, ne ostane samo na papirju. Menim, da lahko z gotovostjo rečemo, da je bilo naše sodelovanje s Komisijo zelo plodno. Ta parlament ni zdrahar; nasprotno, vedno obogati razpravo in Komisiji pomaga doseči napredek glede te zadeve.
Nazadnje, gospod predsednik, to je osebna pripomba,. vendar jo bom podal kot poročevalec. Ponovno smo priča pričkanju med državami v vzponu na eni strani in razvitimi državami na drugi strani. Če Evropska unija poleg tega ne bi delovala kot zaveznica šibkih, da bi omilila verjetne učinke trgovinskega sporazuma v vsej njegovi surovosti, bi se razvite države počutile vsaj še bolj izolirane.
Komisijo pozivam, naj že zdaj začne razmišljati o obdobju po letu 2013, saj menim, da bodo ukrepi, o katerih se bomo odločili zdaj in za katere upam, da bodo kmalu začeli veljati, zadostovali za trajnostno pridelavo banan v zadevnih državah. Upam, da lahko ti ukrepi pomagajo zagotoviti dolgoročno preživetje sektorja banan in da lahko tisti, ki jih ne morejo več pridelovati, najdejo alternative.
Menim, da bo po letu 2013, kot sem že dejal, voda še vedno tekla pod mostovi čez Ren in da bodo problemi v zvezi s sektorjem banan še naprej obstajali. Razmišljati moramo že o strategiji po letu 2013.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri, v četrtek, 21. oktobra 2010 ob 12.00.
