Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018, ki ga je v imenu Odbora za promet in zveze predložil gospod van Dalen -.
Peter van Dalen
poročevalec. - (NL) Gospa predsednica, o evropski pomorski prometni politiki bi lahko dolgo govorili. Vendar tega ne bom storil in se bom raje osredotočil na nekaj ključnih točk in osrednjih tem.
Prva ključna točka je pomembnost sektorja. Osemdeset odstotkov svetovne trgovine se odvija po morju, evropska flota pa predstavlja 41 % tega svetovnega trga. 40 % vsega blaga se znotraj evropskega trga prevaža s pomorskimi ladjami. Zaradi tega je pomorski promet ključni gospodarski sektor in sektor, ki mora konkurirati na svetovnem trgu. Ko to spoznate, takoj sledi druga ključna točka, to pa je konkurenčnost.
Vemo, da številne države na svetu podpirajo svoje pomorske flote na zelo različne načine. Če bi to dopustili v Evropi, potem bi v nekaj letih vse naše ladje zamenjale zastavo za zastavo držav, kot sta Hong Kong ali Singapur. To ne bi škodovalo samo floti, temveč bi zadalo še hujši udarec celotnemu pomorskemu grozdu. Če bi nas naše flote zapustile, bi to zadalo nepremagljiv udarec zaposlovanju na obali, v bankah, ladjedelnicah, zavarovalnicah, logističnih podjetjih, ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ter v podjetjih, ki delajo na inovacijah in izboljšavah okoljske uspešnosti flote.
Zaradi teh dveh ključnih točk v svojem poročilu pozivam države članice, da še naprej podpirajo svoje zastave. Tu govorimo o davčnih olajšavah, kot so davek na tonažo in davčne olajšave za pomorščake in ladjarje. Samo tako bomo lahko zagotovili, da bodo tako sektor kot pomorski grozdi še naprej dolgoročno pomembni v Evropi.
V tej zvezi imam vprašanje za gospoda komisarja: kdaj bo Evropska komisija oblikovala predpise glede državne pomoči za morska pristanišča? Ta predlog naj bi prišel jeseni, vendar ne vem, katerega leta. Kar se mi zdi pomembno, je, da se državna pomoč dodeli pregledno in da se to opravi s primerno odgovornostjo. Tega se ne bi smeli lotiti tako, da bi stacionarne terminale podpirali bolj kot pristanišča, ki so geografsko zelo blizu tretjim državam. V obeh primerih bi to bilo čisto zapravljanje časa.
V tej zvezi imam pripombo glede odstavka 5 osnutka resolucije, katerega angleška različica govori o "zastavah ugodnosti". To se mi zdi napačen izraz in bolj bi mi bilo všeč nekaj kot "podstandardne" ladje. Navsezadnje so tisto, česar si ne želimo, prav zastave in ladje, ki se izogibajo najmanjšim varnostnim zahtevam in družbenim standardom. Govorimo o kakovosti zastave in to, čemur v nizozemščini pravimo "goedkope vlag", zagotovo ni samodejen sinonim za "zastavo ugodnosti".
Na koncu bi želel omeniti še eno ključno točko, to pa je kako narediti sektor pomorskega prometa privlačnega za mlade ljudi. Prebivalstvo v Evropi je čedalje bolj starajoče, zato moramo za našo mladino storiti veliko več. Nikoli ni prezgodaj, da bi jih začeli seznanjati o pomorskem sektorju in pomorskem prometu, in zelo sem vesel, da slišim, da celo ladjarji obiskujejo osnovne šole in mlade ljudi seznanjajo z delom na morju.
To so nekatere ključne točke, ki sem jih hotel omeniti, in ob zaključku razprave bom z veseljem odgovoril na vse pripombe poslancev in gospoda komisarja.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se želel zahvaliti poročevalcu za njegovo odlično delo na tem politično zelo pomembnem vprašanju.
Strategija za pomorski promet do leta 2018 se je v veliki meri uporabljala pri pripravi strategije Komisije Evropa 2020, v teku pa je postopek priprave nove bele knjige o prometu. Lahko vidimo, da ta prometna strategija igra vodilno vlogo pri večjih strateških dosežkih v Evropi.
Pomorski promet je ena izmed močnih točk Evrope in edino razumljivo je, da bi morali unovčiti, kar smo zgradili v preteklosti, vendar pa je tudi pomembno, da gledamo v prihodnost. Naš glavni cilj je zagotoviti in še povečati dolgoročno trajnost ter zmogljivost evropskega pomorskega prometa. To pomeni učinkovite, varne, zagotovljene in okolju prijazne pomorske prometne storitve. Pomorski promet zagotavlja visokokakovostna delovna mesta v Evropi in spodbuja raziskave ter inovacije v evropski industriji.
Pred nami je tudi velikopotezen okoljski cilj, Komisija pa je vedno poudarjala potrebo po svetovnih rešitvah, zlasti pri zmanjševanju toplogrednih plinov.
Glavno delo na strategiji je bilo opravljeno pred gospodarsko krizo. Zaradi gospodarskega nazadovanja je strategija še vedno veljavna. V tem okviru je treba poudarek nameniti vzdrževanju in izboljšanju mednarodnega reda. Soočeni smo z nevarnostmi, kot so protekcionizem, nepoštena konkurenca, podstandarden pomorski promet ali piratstvo. Najti moramo boljše odgovore na ta vprašanja, in sicer v okviru dialoga z glavnimi trgovskimi partnerji.
Pozdravljam sklepe Odbora za promet in turizem ter predstavljeno poročilo in lahko vam zagotovim, da Komisija že obravnava mnoga vprašanja v okviru različnih dejavnosti za namen izvajanja strategije, kot je predlog o formalnostih poročanja za ladje, ki je pomemben element skupnega pomorskega prometnega prostora brez meja.
Službe Komisije so začele pripravljati tudi socialno agendo za pomorski promet, kakor tudi pomorsko pobudo EU, in Komisija namerava obe predstaviti leta 2011.
Želel bi odgovoriti tudi na točko o smernicah državne pomoči za pomorski promet v letu 2010. Na eni strani se smernice iz leta 2004 v letu 2011 ne bodo "iztekle", kljub temu da je Komisija dejala, da "bodo prenovljene v sedmih letih". Na drugi strani pa trenutna kriza s svojimi hudimi posledicami za pomorski promet zahteva zelo previden pristop.
Kar zadeva posebne ukrepe, trenutno pripravljamo podroben načrt za izvajanje te strategije, ki ga nameravamo objaviti letos poleti.
Georgios Papastamkos
v imenu skupine PPE. - (EL) Gospod predsednik, na izjavo gospoda komisarja se lahko odzovem zelo pozitivno in prisluhnil sem ji z velikim zanimanjem, saj je pomorski promet zares zelo pomemben - rekel bi, ključen - sektor za evropsko gospodarstvo.
Evropska unija ima vse razloge, da ohrani vodilno vlogo, ki jo igra v tem gospodarskem sektorju, ter visok standard pomorskega prometa. Izziv je sledeč: ohraniti našo vodilno vlogo na svetovnem trgu pomorskega prometa, zaradi česar potrebujemo učinkovito in usklajeno strategijo pomorskega prometa.
Poročilo, o katerem razpravljamo danes in ki je bilo sprejeto z veliko večino v pristojnem odboru, je podrobno poročilo, ki stopa v pravo smer, zato meni, da besedilo že takšno, kot je, torej brez sprememb, v celoti odgovarja na potrebo po ubiranju določene poti v smeri, ki sem jo omenil.
Seveda je evropski pomorski promet trenutno soočen z ogromnimi izzivi, kakor tudi z izzivi od zunaj. Prvi je potreba po povečanju konkurence. Dejstvo je, da je svobodna konkurenca za pomorski promet življenjskega pomena. Obenem pa je pogosto potrebna tudi državna pomoč, saj se moramo pogosto spopadati z nepošteno konkurenco iz tretjih držav.
Torej lahko sklenemo naslednje: državno pomoč je treba obdržati, saj je pomagala ohraniti konkurenčnost evropskega pomorskega prometa in gospodarstva držav članic. Drugi izziv, s katerim smo soočeni, je potreba po okrepitvi in izboljšanju poklicnega usposabljanja človeških virov v sektorju pomorskega prometa, saj je prišlo do izrednega upada v številu mladih ljudi, ki začenjajo svojo poklicno pot, in do pomanjkanja usposobljenih pomorščakov.
Zato potrebujemo dinamično politiko. V vsakem primeru moramo spregovoriti o teh dveh sektorjih in menim, da gre poročilo pri tem v pravo smer.
Knut Fleckenstein
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej naj povem, da zelo pozdravljamo dejstvo, da bomo v prihodnosti v EU imeli pomorsko strategijo, tudi če bomo morali še nekoliko počakati na glasovanje. Predvidevamo, da bo to poročilo vključeno v poročilo o prihodnosti prometa in potem še v belo knjigo.
Z evropsko strategijo za pomorski promet do leta 2018 oblikujemo okvir, da bi evropsko pomorsko gospodarstvo postalo bolj konkurenčno na mednarodni ravni, v tej strategiji pa smo opredelili, prvič, da si želimo, da se ta okvir vzpostavi na podlagi ekoloških standardov, in, drugič, da si želimo razumnih svetovnih družbenih standardov za visoko kakovosten pomorski promet.
Dovolite mi, da na kratko omenim tri točke. Prvič, pomorski promet je okolju prijazen prometni sektor in zato je eden izmed naših ciljev ta, da bi ta veja gospodarstva v prihodnosti odigrala svojo vlogo tudi v boju proti podnebnim spremembam. Zelo podpiram željo, da bi oblikovali spodbude, kot so zelena pristanišča, tudi če danes ne bomo sprejeli nobenih odločitev, ampak raje Komisiji in Svetu prepustili nalogo, da ugotovita, kaj je najboljše v tem smislu.
Mislim, da je prav tako pomembno, da ohranimo mednarodno konkurenčnost - vključno s spoštovanjem drugih oblik prevoza. Zato je tudi prav, da Komisija na podlagi našega predloga ponovno opravi oceno vpliva v zvezi z območji nadzora nad emisijami žvepla v Severnem in Baltskem morju, kajti če želimo tukaj imeti višje zahteve, kot jih imamo drugod, potem moramo upoštevati mednarodno konkurenco in po možnosti zagotoviti, da ne pride do tega, da se bo prevoz zabojnikov spet vrnil na ceste, kar bi bilo kontraproduktivno.
Dovolite mi, da omenim samo še zadnjo stvar, ki se mi zdi posebej pomembna, in sicer vključitev velikih evropskih pristanišč v načrtovanje omrežij TEN. To je za nas tako velikega pomena zato, ker so pristanišča pomembna križišča v prometnih verigah in lahko svojo vlogo odigrajo uspešno samo, če se bo omogočila in okrepila intermodalnost.
Obstajajo še številne druge točke, ki bi jih lahko tukaj omenil. Gospod van Dalen, čestitam vam za odlično poročilo. Vsak od nas je pri tem dal svoj majhen prispevek, zato vas prosim, da razumete, zakaj ne želimo pokvariti tega odličnega poročila s sprejetjem vaših sprememb.
Jean-Paul Besset
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze v celoti podpira poročilo in priporočila gospoda van Dalena. Ponuja nam uravnoteženo besedilo, ki je rezultat tesnega sodelovanja, ki ga je uspel vzpostaviti z drugimi političnimi skupinami.
To poročilo podpiramo zato, ker jasno opredeljuje izzive, s katerimi je soočena pomorska politika EU, in sicer veliko povečanje pomorskega prometa, tako znotraj kot zunaj Unije, ne da bi pri tem žrtvovalo okoljska ali socialna vprašanja. To besedilo je skladno z logiko, za katero si želimo, da bi se uporabljala na vseh področjih: politiko trajnostnega razvoja. Ta odpira pozitivne poti, ki pomorskemu prometu omogočajo, da se v najboljših mogočih razmerah razvija od tega trenutka do leta 2018.
Predvsem poudarjamo boj proti zlorabam zastav ugodnosti ali podstandardnih plovil. Poudarjamo tudi zaščito pred piratstvom. Poudarjamo potrebo po politiki, oblikovani v okviru enotnega evropskega morja, ter pomen, ki se pripisuje večmodalni povezavi evropskih morskih pristanišč z zaledjem. Poudarjamo potrebi po poenostavitvi upravnih predpisov, ki urejajo vstop in izstop iz evropskih pristanišč. Poudarjamo spodbujanje pomorskih poklicev in nenehno usposabljanje zanje. Nazadnje poudarjamo tudi prednost, ki se daje okoljskim vprašanjem.
Na splošno bomo vedno podpirali vse, kar po našem mnenju pomaga spodbujati sektor pomorskega prometa, ki lahko konkurira cestnemu in letalskemu prometu. Poročilo gospoda van Dalena v celoti povzema svetovne okoljske izzive, za katere pomorski promet predstavlja eno izmed rešitev. Predvsem je to uporabno orodje proti globalnemu segrevanju.
Edino, kar obžalujemo, je to, da ne poročevalec ne Komisija nista sprejela spremembe, ki smo jo predložili, da bi se sektor pomorskega prometa vključil v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov. Naše stališče je, da se noben gospodarski sektor ne bi smel distancirati od splošnega pravila, zato tako kot za sektorje letalskega in cestnega prometa, tudi za sektor pomorskega prometa, čeprav ustvarja samo nizke emisije plinov, velja, da mora opraviti svojo nalogo pri zmanjševanju teh emisij. Zato bomo našo spremembo ponovno predložili na plenarnem zasedanju.
Jacky Hénin
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, reči, da Unija potrebuje pravo strategijo za razvoj pomorskega prometa, je premalo, saj je to glavno vprašanje za prihodnost naše Unije, kar zadeva hrano, gospodarsko in politično neodvisnost, kakor tudi varstvo okolja.
Da bi bila ta strategija učinkovita, mora biti celovita in mora vključevati ladjedelništvo, popravilo ladij, pristanišča, zaposlovanje, usposabljanje delavcev in tudi varnost. Zavrnitev direktive o liberalizaciji pristaniških storitev s strani Parlamenta v letu 2006 po mojem mnenju predstavlja temelj vsakršne evropske strategije za pomorski promet.
Parlament poziva Komisijo, naj nadaljuje svoj boj proti zlorabam zastav ugodnosti. To je pozitivno, vendar se mora ta boj mora šele zares začeti. Na koncu ne gre za zlorabe zastav ugodnosti, proti katerim se moramo boriti, temveč prav za obstoj te prakse. V nasprotnem primeru bodo vse naše dobre namere v zvezi z varnostjo, v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest, obsojene na propad.
Pozitivno je, da državna pomoč za ta sektor postane odvisna od izpolnjevanja kakovostnih socialnih in okoljskih meril ter od spodbujanja zaposlovanja in usposabljanja za pomorščake iz držav članic EU, saj edina prava izkrivljanja konkurence niso rezultat državne pomoči, temveč socialnega, plačnega in okoljskega dampinga.
Najboljše zagotovilo za varnost pomorskega prometa so dobro plačane in dobro usposobljene posadke, ki uživajo dobro socialno zaščito in dobre delovne pogoje.
Veseli me, da končno govorimo o vseživljenjskem usposabljanju za pomorščake in povečanju poklicnih kvalifikacij in usposobljenosti. Zdaj moramo zagotoviti, da se bo to priznalo kot pravica za vse pomorščake in da bodo delodajalci to financirali.
Podpiram tudi zahtevo za ladjedelništvo in kakovost jekla. Besedilo, ki nam je bilo predloženo, je seveda naredilo nekaj korakov naprej, vendar je v njem še vedno precej protislovij. Ostaja priklenjeno na dogmo svobodne in neizkrivljene konkurence. Še vedno jo preveč oblikuje pritisk s strani lobija ladjarjev in najhujši ultraliberalni utopični scenariji.
Kako lahko na primer podpira zaposlovanje za pomorščake Evrope in obenem poziva k izdelavi študij, da bi se ugotovilo, v kolikšni meri bi pomorščake lahko nadomestila nova tehnologija?
Kako lahko zagovarja zmanjšanje dampinških praks in obenem zahteva svobodo gibanja za zaposlene, ki celo znotraj Unije ne uživajo enakih pravic? Kako lahko poudarja varnost, ko vendar prevladujejo samoprijave in ko se nekatere strani, ki jih privlači vonj po dobičku, ne obotavljajo pred prevozom blaga, ki bi se lahko izkazalo kot posebej nevarno za ljudi in okolje, ne da bi ga prijavile?
Še vedno je treba opraviti veliko dela, vendar ga bomo opravili skupaj, saj mora trdna pomorska politika na visoki ravni tudi in predvsem upoštevati vse tiste vztrajne moške in ženske, ki pogosto tvegajo svoje življenje, da bi izpolnili potrebe drugih.
Anna Rosbach
v imenu skupine EFD. - (DA) Gospod predsednik, to je velikopotezen strateški dokument. Vendar imam nekaj pripomb.
Več tovora na večjih rekah EU - odlično, a kako pri tem upoštevamo dejstvo, da je bila v preteklih letih višina vode pogosto prenizka, da bi po njih lahko plule popolnoma natovorjene tovorne ladje? Če plujejo natovorjene samo do polovice, so stroški prevoza previsoki.
Kontrole, utemeljene z oceno tveganja - kako lahko potem vemo, da tovorna ladja za premog tihotapi ljudi? Samo kontrole, utemeljene z oceno tveganja, niso dovolj. Naivno je pričakovati, da bodo vse pomorske države na svetu izpolnjevale visoke okoljske standarde EU. Ravno nasprotno: mnoge stare ladje iz tretjih držav bodo to finančno izkoristile.
Piratstvo - zakaj se ta problem omenja samo v zvezi z Afriko? To je veliko večji problem v vodah okrog Indonezije. To pa prav tako vpliva na ladijske družbe iz EU.
Obvezen izpust - obvezen izpust bi moral postati zakonska zahteva v vseh plovnih obalnih vodah, da bi se izognili okoljskim katastrofam.
Prav tako se mi zdi obžalovanja vredno, da smo zaprli toliko majhnih pristanišč. Vlagati bi morali v krepitev obalnega pomorskega prometa in ne v njegovo slabitev.
Še zadnja točka - pogosto slišimo, kako pomembno je ladjedelništvo za EU. Kljub temu pa govorimo o odgovornem, okolju varnem razrezu ladij? Ali želimo še naprej pošiljati naše ladje v neodgovoren razrez na indijske obale, ko z njimi opravimo?
Marian-Jean Marinescu
(RO) Pomorskih vprašanj Evrope ne moremo obravnavati ločeno od mednarodnih pomorskih vprašanj. Evropa je glavna konkurentka na trgu pomorskega prometa, predvsem v smislu prevažanja potnikov in zabojnikov. Položaj Evropske unije na svetovnem trgu v tem sektorju je treba okrepiti.
Izboljšanje kakovosti usposabljanja mornarjev, kakor tudi njihovih delovnih in življenjskih pogojev tako na krovu ladje kot v pristaniščih in sidriščih, lahko seže precej daleč pri izpolnjevanje te zahteve. Celoten evropski pomorski sektor, od ladjedelništva pa vse tja do plovil, namenjenih prostemu času, se sooča s pomanjkanjem visoko kvalificiranih delavcev.
Družbe iz ZDA, Azije in z Bližnjega vzhoda nudijo veliko več zmogljivosti kot enake družbe v Evropi. V teh razmerah se evropski strokovnjaki v tem sektorju raje zaposlijo v pomorski družbi ali pri ladjarjih iz Dubaja ali Kitajske, medtem ko posadko evropskih ladij sestavljajo filipinski ali indijski pomorščaki. To se mora končati. Pomorske institucije v državah članicah morajo veliko tesneje sodelovati, da bi uskladile svoje programe usposabljanja in tudi ponudile priložnosti za plačana delovna mesta ter izmenjave izkušenj z evropskimi pomorskimi družbami.
Želel bi poudariti še eno točko, povezano z varnostjo, ki je izredno pomembna in še naprej ovira enakomeren tok svetovnega pomorskega prometa. S tem mislim na razmere v Afriškem rogu. Pozdravljam ukrepe operacije NAVFOR Atalanta, ki v celoti izpolnjuje svojo dolžnost v tej regiji. Vendar pa moramo razumeti, da obrambni sektor potrebuje posebne naložbe, da bi lahko vojsko opremljal z ladjami in drugimi sredstvi posredovanja, ki so veliko učinkovitejši od tistih, s katerimi trenutno razpolaga evropska mornarica.
Saïd El Khadraoui
(NL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospod komisar, v veliki meri se strinjam s pripombami mojega kolega, gospoda Fleckensteina, in bi se predvsem želel zahvaliti poročevalcu, gospodu van Dalenu, za njegovo odlično poročilo. V njem izpopolnjuje številna pomembna vprašanja, pri čemer lahko na začetku navedem pomen pomorskega prometa za naše gospodarstvo. Poudarja tudi dejstvo, da moramo biti konkurenčni na svetovnem trgu in da moramo zato biti pozorni na konkurenčnost našega pomorskega sektorja ter si hkrati prizadevati za bolj trajnosten promet. Z drugimi besedami, preprečiti moramo odstranjevanje zastav. Obenem moramo ohraniti enake konkurenčne pogoje. Zato je pomembno, da se za naša pristanišča končno začnejo uporabljati predpisi od državni pomoči, ki so že dolgo časa v pripravi. Prepričan sem, da se bomo k temu morali pozneje še vrniti.
Premisliti je treba o treh pomembnih področjih. Prvič, zaposlovanje in delovni pogoji. Poklic pomorščaka mora spet postati privlačen za mlade ljudi, to pa je v teh časih izredno težko doseči. Bolj si moramo prizadevati za širjenje informacij o možnostih za poklic, bodisi na obali ali drugod. To so zadeve, iz katerih moramo izhajati. Delovne pogoje je prav tako treba izboljšati z ratifikacijo zakonodaje Mednarodne organizacije dela in izvajanjem pregledov na svetovni ravni, in seveda ne samo znotraj Evrope.
Druga pomembna točka - ki ste jo mnogi izmed vas že omenili - je vpliv pomorskega prometa na okolje. Pomorski promet je sam po sebi trajnosten način prevoza, vendar obstaja še veliko prostora za napredek. Evropa mora tukaj utirati pot, in sicer tudi na pogajanjih znotraj Mednarodne pomorske organizacije.
In na koncu, samoumevno je, da je varnost temeljnega pomena. Uspešen poklic lahko ustvarite samo, če ga je mogoče varno opravljati. Uresničiti moramo razširitev tretjega svežnja o pomorski varnosti in še naprej nuditi podporo misiji Atalanta ob obalah Somalije.
Gesine Meissner
(DE) Gospod predsednik, sem prva govornica iz Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo in bi se želela najprej iskreno zahvaliti gospodu van Dalenu. Vsi smo videli, da je v celoti predan pomorskemu prometu. To se je dovolj jasno pokazalo.
Vsi vemo, kako pomembno je to področje. V zadnjih letih pred krizo je pomorsko gospodarstvo v celoti raslo precej bolj kot druga gospodarska področja. Pomorski promet seveda igra pri tem glavno vlogo in lahko rečemo, da bodo pomorski grozdi nedvomno ključnega pomena za nadaljnji razvoj Evrope. Obstajajo tudi nekatere napovedi, da bo zdaj, ko je najhujša kriza že za nami, prometni sektor začel ponovno rasti in da se bo nato povečal tudi pomen pomorskega prometa. Devetdeset odstotkov našega izvoza in uvoza se prevaža skozi pristanišča. Seveda je v tem smislu pomembno - kot je bilo že povedano -, da se v zvezi s koridorji in vseevropskimi omrežji ustrezno upoštevajo tudi pristanišča in povezave z zaledjem.
Potrebujemo svež zagon. Če bomo imeli več prometa v pomorskem sektorju, bomo seveda potrebovali ljudi, ki želijo delati na tem področju. Za to potrebujemo visoko kakovostno usposabljanje, ki je tudi usklajeno po vsej Evropi, obenem pa moramo to področje tudi oglaševati. Mladi ljudje preprosto morajo spoznati, kakšne obete za prihodnost bi jim lahko prinesel pomorski promet. Želimo zagotoviti dobre delovne pogoje - to je prav tako nekaj, kar lahko uskladimo in hočemo uskladiti po vsej Evropi.
Okoljski vidik je bil že omenjen. Pomorski promet je zelo prijazen do okolja, predvsem kar zadeva emisije CO2. Še vedno je precej prostora za izboljšave v zvezi z emisijami dušikovega oksida in žvepla. Tu je treba opraviti še nekaj dela, tako v samem sektorju kot v Evropi na splošno, kajti, kot je bilo že povedano, to je zelo pomembno zato, ker je v pomorskem prometu močna mednarodna konkurenca. Evropa igra pri tem dokaj vodilno vlogo, vendar moramo zagotoviti, da bo to vlogo tudi ohranila. V posameznih primerih bi lahko za to potrebovali tudi državno pomoč. Poskrbeti moramo, da bomo pri nadaljnjem razvoju tega sektorja sodelovali.
Naj povzamem: pomorski promet je določilno področje za prihodnost in zato je dobro, da razvijamo dolgoročno strategijo.
Dominique Riquet
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, izvajanje politike evropskega pomorskega prometa, ki je velikopotezna in dolgoročno usmerjena, je ključnega pomena. Upoštevati mora dejavnike, ki so značilni za ta sektor, in obravnavati izzive, s katerimi je soočena.
Pomorski promet je v več vidikih strateški sektor za Evropsko unijo, predvsem zaradi svoje vloge pri rasti in zaposlovanju, svoje mednarodne razsežnosti in svojega okoljskega vidika ter vidika trajnostnega razvoja. Slišali smo, da je pomorski promet zadolžen za 80 % svetovne trgovine. Sporočilo Evropske komisije in poročilo gospoda van Dalena nam kažeta pot, po kateri moramo iti, postavljata strateške cilje in opredeljujeta glavna področja ukrepanja za politiko pomorskega prometa Evropske unije.
Osebno bi želel poudariti nekatere točke, ki sva jih kolegica, gospa Vlasto, in jaz, podpirala na Odboru za promet in turizem, in sicer da mora Evropska unija ukrepati, da bi okrepila konkurenčnost sektorja pomorskega prometa, da to predvsem vključuje izboljšanje delovnih pogojev in poklicnih možnosti v tem sektorju, ne da bi se pri tem ločevali cilji konkurenčnosti in cilji trajnostnega razvoja, poštene konkurence in varnosti. Kar zadeva okoljske vidike, bi morala EU spodbujati internalizacijo zunanjih stroškov ter vzpostavitev pomorskih območij nadzora nad emisijami. Na koncu, v pričakovanju naraščajočih ravni pomorskega prometa, moramo spodbujati naložbe, usmerjene v posodobitev in povečanje zmogljivosti naših pristaniških infrastruktur.
Za Evropski parlament je pomembno, da deli svojo vizijo o politiki pomorskega prometa EU od danes do leta 2018. Odlično poročilo gospoda van Dalena, ki ga je Komisija zelo široko podprla, bo, upam, prejelo enako široko podporo od Parlamenta, kar nam bo zagotovilo trdno podlago za prihodnja pogajanja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pomorski promet postaja izredno pomemben za Evropsko unijo. Ob upoštevanju, da je pomorski sektor soočen s konkurenco ne samo na ravni Skupnosti, temveč predvsem na svetovni ravni, moramo poudariti pomen čedalje večjega deleža pomorskega prometa v naši celotni prometni dejavnosti, tako znotraj Skupnost in predvsem zunaj nje. Vendar pa moramo poudariti tudi to, da še vedno obstajajo države članice Evropske unije, ki so uvrščene na črni ali sivi seznam Pariškega memoranduma o soglasju. Zato pozivamo države članice in ladjarje, da si prizadevajo za uvrstitev na beli seznam tega memoranduma.
Poleg tega menim, da je zaradi pomorskih nesreč v zadnjih letih treba v vsaki državi članici vzpostaviti evropska središča za posredovanje ob pomorskih nesrečah, ki bi imela dostop do morja.
Gospod komisar, želela bi izkoristiti to priložnost in razpravo, da ponovno na Komisijo naslovim prošnjo, naj do konca izkoristi neposreden dostop Evropske unije do Črnega morja, torej regije s posebnim geostrateškim pomenom. Na tej podlagi bi Komisija morala objaviti, kot to počne v zvezi z drugimi evropskimi morji, pozive za zbiranje predlogov za razvoj pomorskih koridorjev na Črnem morju. Povezava med pristaniščema v Rotterdamu in Constanzi prek koridorja Ren-Main-Donava skrajšuje razdaljo med Severnim in Črnim morjem za 4 tisoč kilometrov. Zato menim, da je to ključnega pomena, in Komisijo in države članice pozivam, da pospešijo izvajanje prednostnega projekta 18.
Čeprav ladijski promet povzroča manj onesnaženja, je Evropski parlament prosil, naj se vključi v sistem trgovanja z emisijami, predvsem kadar gre za pomorski promet.
Ladjedelnice so zlasti v trenutni gospodarski in finančni krizi soočene s finančnimi težavami. Predstavniki ladjedelnic trenutno ne morejo najti rešitve za preprečevanje trenutne gospodarske krize.
Evropski pomorski promet je soočen s čedalje večjim pomanjkanjem kvalificiranih pomorščakov. Socialni vidik in delovni pogoji pomorščakov v Evropski uniji so tesno povezano s konkurenčnostjo evropske flote. Mislim, da so potrebni ukrepi za spodbujanje mobilnosti delavcev v tem sektorju, in sicer brez neupravičenih ovir in omejitev.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospod predsednik, posebej bi želela čestitati gospodu van Dalenu in tudi mojemu kolegu, gospodi Fleckensteinu, za to izvrstno pobudo, ki izhaja iz ambicije Evropskega parlamenta za pomorsko politiko Evropske unije, želim pa se jima tudi zahvaliti za velikodušno sprejetje velikega dela mojih predlogov.
Končno poročilo vključuje tako pomembne vidike, kot sta podpora prilagajanju pristanišč in ladij potrebam oseb z zmanjšano gibljivostjo in zahteva za ratifikacijo Konvencije o pomorskih delovnih standardih MOD iz leta 2006, poleg tega pa poročilo zahteva tudi vključitev konvencije v prakse sektorja. Drug pomemben vidik je razširitev predlogov za strokovno usposabljanje pomorščakov na vseh ravneh, da bi se premagalo podcenjevanje in izkoriščanje pomorščakov.
Poročilo predlaga tudi, da je treba v Mednarodni pomorski organizaciji prevzeti vodilno vlogo v boju proti onesnaževanju, tako v smislu drugih možnosti za gorivo v tanku in zmanjševanje žvepla v emisijah, to pa naj bi se doseglo z uporabo pametnih prometnih sistemov, kot je satelitski sistem Galileo.
Predlaga tudi potrditev pospešitve evropskega boja proti piratstvu in podpore čedalje večji uspešnosti operacije Atalanta, kakor tudi potrebe po izboljšanju kakovosti konstrukcije ladij, da bi jih bilo možno prilagoditi najvišjim standardom dostopnosti in varnosti.
Na koncu predvsem pozdravljam priznanje vloge pristanišč v novih vseevropskih omrežjih, vključno z glavno povezavo s suhimi pristanišči ali pristanišči na celinskih plovnih poteh ter logističnimi platformami.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, strategija, o kateri razpravljamo danes, je izredno velikopotezna, in, kar zadeva temeljno usmeritev, je gospod Koumoutsakos, poročevalec za našo politično skupino, že povedal vse, kar sem hotel reči tudi sam.
Vendar pa mi kot članu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve dovolite eno pripombo v zvezi z zelo zanimivo in pionirsko pobudo za oblikovanje e-pomorstva, omrežja za spremljanje pomorstva. Osebno se strinjam z besedilo Komisije; slednje zagotavlja oblikovanje celovitega sistema za upravljanje informacij, ki naj bi prepoznal, spremljal, lociral in poročal o vseh ladjah na morju in njihovem tovoru.
Vendar pa podobne - ne vem pa, ali so bolj ali manj razviti - ukrepe elektronskega spremljanja izvajajo tudi sile Frontexa v okviru svojega boja proti nezakonitem priseljevanju. Zato želim vprašati, ali to upoštevamo, ali mora Komisija v svojem sporočilu kar koli pojasniti, ali mora vsaka agencija imeti posebne, drugačne pristojnosti, ali pa je te informacije treba združevati, da bi imeli v obeh smereh boljše rezultate.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, želel bi spregovoriti o dveh vprašanjih, ki jih je poročevalec omenil, vendar o njih ni podrobneje govoril.
Prvo je piratstvo, v zvezi s katerim so vsa priporočila dobra, vendar neizogibno splošna. Mogoče bi naše izkušnje na podlagi lekcij, ki smo se jih naučili iz operacije Atalanta, lahko uporabili, da bi prispevali več k predpisom o samozaščiti, ki jih priporoča MOD, glede na to da se bo piratstvo verjetno razširilo in da naša Unija ne more reproducirati to vrsto operacije po vsem pomorskem prostoru, ki ga uporablja trgovska mornarica EU.
Drugo vprašanje je potreba po bolje razviti povezavi med pomorskim sektorjem in sektorjem celinskih plovnih poti glede na kompleksnost dejavnosti na teh področjih. To se na primer kaže v medsebojni povezavi med gospodarskimi, družbenimi, okoljskimi in političnimi dejavniki v primeru reke Donave in Črnega morja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Prvo vprašanje se nanaša na poročilo o učinkovitosti programa Marco Polo, za katerega prosimo Evropsko komisijo. Drugo vprašanje se nanaša na možnost, ali bolje, prihodnje zakonodajne predloge o povečanju vloge morskih pristanišč Evropske unije znotraj svetovne pomorske logistike.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Gospod predsednik, prosil sem za besedo, da bi pojasnil, da sem v svojem prvotnem poročilu spregledal nekaj, česar tukaj niso omenili niti moji kolegi poslanci. Predvsem bi želel spregovoriti o vlogi Evropske agencije za pomorsko varnost ali EMSA. Tako jaz kot številni drugi kolegi smo nedavno imeli priložnost obiskati agencijo EMSA, ki opravlja pomembno delo, ključno za razvoj strategije za pomorski promet Evropske unije. Agencija potrebuje našo podporo in menim, da informacije in tehnične zmogljivosti, ki jih ima, ne pomagajo samo pomorskemu prometu v Uniji, temveč lahko pomagajo tudi v drugih sektorjih, ki so bili omenjeni pred nekaj trenutki, predvsem pa to velja na primer za informacije, ki jih lahko oceni in uporabi tudi Frontex.
Iskreno rečeno, in s tem bom zaključil, agencija EMSA opravlja pomembno delo, ki ga moramo priznati in upoštevati, ko razpravljamo o pomorski strategiji Evropske unije.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, to je bila odlična razprava, ki nedvomno močno prispeva k odličnem poročilu gospoda van Dalena. Mislim, da je bilo dobro sestavljeno, kajti nič ni težjega, kot napisati poročilo o strategiji na splošno, saj je strategija instrument, ki ima prav zares dolgoročno vizijo in ki se obenem mora osredotočiti na glavne točke.
Zdaj v kolegiju delamo na pripravi podrobnega načrta za izvajanje. Ta bi lahko bil predstavljen do poletja. Želel bi spregovoriti o treh posebnih vprašanjih. Prvo zadeva smernice v zvezi z državno pomočjo za pristanišča. O tem pravkar poteka razprava v Generalnem direktoratu Komisije za konkurenco in z nekdanjim komisarjem za konkurenco, ki so od nas kot Komisije resnično želijo, da bi skupaj sodelovali, zato bo za to potrebno nekaj časa. Zdaj ne morem opredeliti natančnega časovnega okvira, vendar delamo na tem.
Kar zadeva vprašanje o Marcu Polu: razpravljali smo o vprašanjih, povezanih z vseevropskim prometnim omrežjem, zato se bo ta razprava nanašala na to.
Kar zadeva morska pristanišča, v tem trenutku ne pripravljamo nobene zakonodaje.
Na koncu, gospod predsednik in spoštovani poslanci, bi se vam še enkrat zahvalil za to razpravo. Komisiji je bila resnično zelo v pomoč.
Peter van Dalen
poročevalec. - (NL) Gospod predsednik, hvala vam in hvala tudi vsem poslancem. Mislim, da je to poročilo dober primer konstruktivnega sodelovanja med različnimi skupinami.
Želel bi spregovoriti o treh glavnih točkah, ki ste jih nekateri izmed vas že omenili. Prvič, okolje, ki je ključnega pomena. Okoljska uspešnost naših ladij se mora precej povečati in v svojem poročilu sem v zvezi s tem opredelil številne možnosti, predvsem zaračunavanje pristojbine za gorivo v tanku, ki ima slabo okoljsko uspešnosti. Zanima me, ali bi Komisija želela to zamisel ponovno preučiti.
Nazadnje, koncept "zelenih pristanišč", kot so ga poimenovali nekateri poslanci. V zelenem pristanišču bi se z okolju prijaznimi ladjami hitreje opravilo in ladje bi tudi morale plačati nižjo pristaniško pristojbino. Takšen koncept je nagrada dobremu okoljskemu ravnanju. Tako dejansko združite sistem spodbud in ovir. Če imate dober okoljski rezultat, ste nagrajeni, če pa tega ne dosežete, zelo hitro končate s prazno denarnico. Tak sistem močno podpiram.
V zvezi z varnostjo je eden izmed poslancev rekel, da morajo države članice zelo hitro začeti izvajati tretji sveženj o pomorski varnosti. To je potrebno. Gospa Ţicău je omenila Pariški memorandum o soglasju. Imate popolnoma prav; inšpekcijski pregledi gredo zdaj v smeri, da postanejo pregledi, utemeljeni z oceno tveganja, kar je veliko bolje od fiksnega odstotka. To daje inšpekcijskim pregledom ogromno spodbudo, dobro ravnanje pa je nagrajeno. To pomeni, da morajo ladje prav ravnati. Slovaška še vedno ni na belem seznami in si mora tukaj posebej prizadevati.
Poseben poudarek sem namenil ladjedelništvu in vzdrževanju ladij. Vemo, da v časih gospodarskega nazadovanja vzdrževanje hitro konča na stranskem tiru. Jasno je, da tega ne smemo dovoliti, predvsem klasifikacijski zavodi pa se trenutno soočajo z velikimi zahtevami.
V celoti podpiramo misijo Atalanta, ki se bori proti piratstvu. To je dobra misija, ki je že pokazala uspeh. Komaj prejšnji teden je fregata nizozemske mornarice pomagala osvoboditi nemško trgovsko ladjo. Takšno sodelovanje se mi zdi idealno. V tem posebnem primeru so vsi ladjarji morali sodelovati in pluti v konvoju, saj nihče izmed njih ni mogel pluti sam.
Nazadnje bi se želel zahvaliti gospodu komisarju in Komisiji in veselimo se že, da bo iz tega poročila nastal načrt.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo čez dva tedna na naslednjem delnem zasedanju v Bruslju.
Pisne izjave (člen 149)
Sergio Berlato
v pisni obliki. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, evropski sektor pomorskega prometa igra ključno vlogo na globaliziranem trgu. Njegov pomen temelji na enem ključnem statističnem podatku: 41 % svetovne flote nadzirajo države Evropske unije.
Vendar pa je po povečanju državne pomoči v sektorjih pomorskega prometa tretjih držav konkurenčni položaj evropske flote pod čedalje večjim pritiskom. Zato pozivam Komisijo, da hitro predstavi nove predpise o državni pomoči, da bi oblikovali poštene pogoje v mednarodni pomorski trgovini.
Nedavne študije kažejo, da se bo pomorski prometu državah članicah povečal s 3,08 milijard ton v letu 2006 na 5,3 milijard ton v letu 2018. Zato se strinjam z vsebino zadevnega poročila; z drugimi besedami, strinjam se, da je razvoj evropskih pristaniških infrastrukturnih zmogljivosti, da bi podprli rast sektorja pomorskega prometa, prednostna naloga.
Nazadnje menim, da je treba mladim evropskim državljanom bolj predstavljati poklice v pomorskem sektorju, in sicer s pomočjo pravih informacij, za katere se zdi, da jih je trenutno premalo. Pravzaprav se mi zdi, da bi se lahko naraščajoče pomanjkanje strokovnjakov v evropskem sektorju pomorskega prometa, čez čas začelo ustavljati.
Danuta Jazłowiecka  
Gospe in gospodje, pogled na razmere v pomorskem prometu Evropske unije lahko pripelje do protislovnih zaključkov. Na eni strani, podatki, ki so bili predstavljeni, pričajo o dejstvu, da imajo zastave Evropske unije ogromen delež v prometu po vsem svetu, kakor tudi znotraj Unije. To poudarja pomen Skupnosti pri uvajanju novih tehnologij in organizacijskih sistemov, zlasti tistih, ki se nanašajo na varstvo okolja in izboljšanje življenjskih standardov posadk. Na drugi strani pa lahko opazimo čedalje močnejšo konkurenco iz tretjih držav, predvsem pri tako imenovanih zastavah ugodnosti. Prav tako opazen je čedalje večji odpor mladih ljudi do dela v tem nedvomno težkem sektorju. Če povzamem, trenutne razmere na trgu pomorskega prometa v EU niso slabe, vendar pa zaradi obetov ne moremo čutiti optimizma. Kljub temu imajo za mene osebno prednost ukrepi za pomoč celinskemu pomorskemu prometu in zagotovitev optimalnih povezav med pomorskim in celinskim prevozom blaga. Sama predstavljam regijo zgornjega porečja Odre in lahko opazim, kako malo se izkorišča potencial rečnih pristanišč v tej regiji, predvsem v obliki prometne poti, ki celinske regije Češke republike, Poljske in Nemčije povezuje z morskim pristaniščem v Szczecinu. Tudi ta vidik bi bilo treba upoštevati v okviru pomorskega prometa EU, da bodo ukrepi, sprejeti v okviru politike, ki je predmet razprave, prispevali k razvoju celotne Skupnosti in ne samo obalnih območij.
Vilja Savisaar  
Gospod predsednik, gospod van Dalen, gospe in gospodje, 41 % flote po vsem svetu pripada Evropi, a na žalost nekatere druge države bolj podpirajo svoje flote in ladjarje, kot to počnejo države članice Evropske unije, ali pa nalagajo manj stroge zahteve v zvezi z varnostjo in okoljsko prijaznostjo ladij.
Evropa mora zagotoviti boljše delovne pogoje za svoje mornarje, varnost svojih ladij in izboljšanje razmer v morskem okolju. Da bi to dosegli, bi morali od držav članic zahtevati, ali jih mogoče spodbuditi, da podprejo pomorski sektor države ali zagotovijo, da bodo ladje, ki se pojavljajo v registru navedene države, upoštevale ratificirano konvencijo, kakor tudi mednarodne zahteve. Čeprav je pomorski promet okolju prijaznejši od cestnega ali letalskega prometa, je onesnaženje v tem sektorju mogoče še bolj zmanjšati.
Moje upanje pri predstavitvi tega predloga spremembe je, da bo v prihodnosti pristajanje učinkoviteje in manj onesnažujoče, torej nekaj, kar bodo zagotovo olajšali postopke, za katere papirji niso potrebni, kakor tudi širšo uporabo pametnih prometnih sistemov. Obenem pa glavni cilj pametnih prometnih sistemov ni zmanjšati onesnaženje, temveč povečati učinkovitost in zagotoviti boljšo konkurenco.
Varnost pomorskega sektorja je zelo pomembna. Storiti moramo vse, da bi zagotovili varnost mornarjev, potnikov, ladij in blaga, vendar pa tega problema ne moremo rešiti, če bomo imeli zaprte oči. Te razmere si moramo širše ogledati in poiskati rešitev za obstoječe probleme na tem področju.
Na kratko bi rekla, da je pomorska dejavnost zelo pomemben del gospodarstva in vsakdanjega življenja mnogih Evropejcev. Zato moramo storiti vse, da bi zagotovili konkurenčnost in trajnost tega sektorja, obenem pa ne smemo pozabiti okoljskega in človeškega dejavnika.
