Kmetijstvo na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregled (kratka predstavitev)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Herberta Dorfmanna v imenu Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregled -.
Herbert Dorfmann
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, to poročilo obravnava sporočilo Komisije o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami.
Natančneje gre za razmejevanje območij z omejenimi možnostmi in za iskanje novih rešitev za njihovo razmejitev. Trenutno so opredeljena na podlagi predvsem ali izključno nacionalnih meril. Teh meril je več kot 100 in se v različnih državah članicah naše Unije povsem razlikujejo.
To ne zagotavlja enotnosti, kar je stanje, ki ga je Računsko sodišče kritiziralo ob številnih priložnostih. Komisija v svojem sporočilu zdaj predlaga nov način razmejevanja teh območij z osmimi različnimi merili, ki naj bi vodila k popolnoma novi ponovni opredelitvi teh območij.
Parlament ne ve, kakšen vpliv bodo ta merila imela, saj simulacije območij, za katere je Komisija prosila države članice, niso bile na razpolago, ko smo pripravljali to poročilo, niti si jih nismo mogli ogledati.
Povzel bi, kar zdaj predlagamo v tem poročilu. Menimo, da je načeloma smiselna in morda tudi potrebna enotna metoda razmejevanja, da bi zagotovili enotnost znotraj Evropske unije. Menimo tudi, da so nadomestila - ki so, lahko bi rekli, najpomembnejši rezultat tega postopka razmejevanja, saj se slednji izvaja predvsem zato, da bi ta območja lahko prejela nadomestila - izredno pomemben element kmetijske politike in omogočajo kmetijstvo tam, kjer bi bilo drugače zelo težavno, z drugimi besedami, na območjih z omejenimi možnostmi, zlasti gorskih območjih.
Vendar pa ne moremo izvesti presoje kakovosti teh meril oziroma presoditi, ali ta merila zdaj delujejo ali ne, ker trenutno nimamo dostopa do simulacij območij. Vendar pa obstajajo določeni dvomi o tem, ali bodo predlagana merila dovolj natančna.
Pojasniti je treba še, ali je treba merila, ki jih zdaj predlaga Komisija, dejansko obravnavati tako, z drugimi besedami, posamezno, merilo za merilom, ali pa je treba v določenih okoliščinah treba upoštevati kopičenje teh meril. Omejitev se pogosto povezuje s številnimi dejavniki sočasno in zdi se nam povsem smiselno preučiti, ali ne bi bilo resnično potrebno upoštevati kopičenja teh meril.
Preučiti moramo tudi, ali je treba v zvezi s tem upoštevati načelo subsidiarnosti, z drugimi besedami, ali bi bilo potrebno tudi v tem primeru sestaviti grob okvir ob uporabi novih meril in nato dati državam članicam in regijam priložnost, da ga natančneje opredelijo.
Za konec menim, da je bistvenega pomena razmisliti tudi o prehodnih obdobjih. Posledica tega razmejevanja bo, da bodo nekatera območja umaknjena iz omejenih območij, zato ta področja potrebujejo dovolj dolgo prehodno obdobje.
Če povzamem, bi rekel - in menim, da tudi poročilo odraža to mnenje -, da je treba trenutno sporočilo Komisije nadalje izpopolniti in da ga je treba pred izvajanjem pozorno preučiti, saj bo imelo daljnosežne posledice za prizadete kmete.
Nazadnje bi se rad iskreno zahvalil kolegom poslancem tu v Parlamentu in tudi osebju Komisije, ki so v zadnjih mesecih pripomogli k pripravi tega poročila.
Peter Jahr
(DE) Gospod predsednik, poročevalcu se zahvaljujem za njegovo odlično poročilo. Subvencioniranje območij z omejenimi možnostmi je osrednji element skupne kmetijske politike, njegov cilj pa je ohranitev univerzalne porazdelitve kmetijstva po vsej Evropi. Zato je treba pozdraviti pristop Komisije k oblikovanju sistema, ki se ga lahko po vsej EU uporablja za razmejitev teh območij. Vendar pa je ključna točka vprašanje, ali bo osem meril, ki so bila razvita za to, dejansko zadostovalo. Nisem prepričan, da so to resnično prava merila. Ne morem razumeti - in menim, da lahko enako rečemo za poročevalca in celotni Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja -, zakaj nam Komisija ni dala na razpolago rezultatov simulacije učinkov teh osmih meril. Zato Komisijo pozivam: to se resnično ne bi smelo dogajati tako pogosto kot se.
Ko hočemo in moramo nekaj oceniti, moramo seveda poznati tudi rezultate. V določenem obsegu se mi to zdi pomanjkanje zaupanja v Parlamentu. To pomeni, da je treba v zvezi s to posebno predlagano uredbo storiti še veliko. Upam, da bo Komisija natančno preučila poročilo gospoda Dorfmanna, ki smo ga sprejeli kot svoje poročilo. Osebno upam, da bo gospod Dorfmann lahko še naprej politično prispeval k tej zadevi.
Martin Häusling
(DE) Gospod predsednik, tudi jaz bi se rad gospodu Dorfmannu zahvalil za njegovo poročilo. Kar je predstavil, jasno kaže, da je še nekaj zadev, ki jih je treba pojasniti v zvezi s to temo. Kot govornik pred mano tudi jaz menim, da je trenutni okvir za razmejitev teh območij pregrob in prehiter. Mnogi njegovi deli ne izpolnjujejo potreb območij z omejenimi možnostmi. Sprašujem se, ali nam bo uspelo samo s temi naravnimi merili.
Skrbno moramo preučiti socialni položaj, ki ima pomembno vlogo na območjih z omejenimi možnostmi. Ker so plačila za območja z omejenimi možnostmi bistvena za preživetje mnogih kmetijskih gospodarstev, mora Komisija še enkrat razmisliti o izboljšanju trenutnega okvira, da bi številnim regijam dal možnost za preživetje.
Bojim se, da bi izvajanje trenutnega sistema vodilo k velikim premikom, ki niso vedno smiselni in bodo povzročili veliko razburjenost in negotovost v kmetijstvu. To moramo ponovno preučiti.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Zelo pomembno je, da na podlagi poročila gospoda Dorfmanna proračun skupne kmetijske politike še naprej daje prednost podpori kmetijskim območjem z naravnimi omejitvami, saj bi brez takšne podpore na teh območjih prišlo do resne ekološke škode in socialnih problemov. Razveseljivo je, da Komisija - in tu si Komisija zasluži pohvalo - prepušča opredelitev upravičenih območij na podlagi osmih meril državam članicam. Hkrati bi rad pozornost pritegnil k dejstvu, da vse do danes prihaja do razlikovanja in diskriminacije držav članic ne samo glede neposrednih plačil, ki se jih nalaga novim državam članicam, zlasti domovini komisarja Latviji, in tudi drugim novim državam članicam. V moji državi predstavlja problem oskrba z vodo regije peščenih sipin (Homokhátság), saj se je gladina podtalnice v štirih desetletjih znižala za 4-5 metrov in je območje postalo polpuščavsko. Enak problem se pojavlja na jugu Evrope, zato je iskanje rešitve vprašanja upravljanja vodnih virov v prihodnji skupni kmetijski politiki posebno pomembno.
Michel Dantin
(FR) Gospod predsednik, našemu kolegu gospodu Dorfmannu bi se rad zahvalil za njegovo odlično delo pri pripravi tega poročila. Menim, da odlično povzema vprašanje, kakršno je danes v smislu predlogov Komisije.
Nagovoril bi rad predvsem komisarja. To delo zdaj poteka že nekaj mesecev. Povzroča veliko razburjenja znotraj industrij številnih naših držav, ki jim grozi prerazvrstitev, ta pa se izvaja ali pa se bo izvajala v času, ko - in to bo tema vprašanja za ustni odgovor jutri zvečer - se mnogi proizvodni sektorji soočajo z izjemnimi težavami. Zato se moramo premikati naprej, in sicer hitro. Menim, da ne moremo čakati tri leta, da bi našli jasen odgovor za kmete, ki jih zadeva to razmejevanje.
Sari Essayah
(FI) Gospod predsednik, zelo dobro je, da so bile v tem poročilu izpostavljena zlasti območja z omejenimi možnostmi. Resnično osrednja zamisel, ki jo verjetno podpirajo vsi tu, da je treba zdaj in v prihodnosti zaščititi predpogoje za donosno kmetijsko proizvodnjo povsod v EU.
Zdi se, da merila za opredelitev regij z omejenimi možnostmi povzročajo veliko zmede. Posebno pozornost moramo posvetiti kmetijstvu v regijah z omejenimi možnostmi, saj so bile prejšnje reforme skupne kmetijske politike pogosto izvedene z vidika regij brez omejitev.
Da bi lahko še naprej pridelovali v regijah z omejenimi možnostmi, je zelo pomembno uporabiti sorazmerne ureditvene mehanizme. Ukinitev nekaterih predhodnih kmetijskih ureditvenih mehanizmov s strani EU ni bila uspešna. Odprava mlečnih kvot in ukinitev programa prahe sta bili na primer neuspešni odločitvi v zvezi z regijami z omejenimi možnostmi.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, subvencioniranje evropskega kmetijstva ne more biti vprašljivo. Razlogi za subvencije vključujejo niz pogojev proizvodnje kot so podnebje, kakovost tal, težava dostopa do vode, položaj zemljišča ter socialni in zgodovinski pogoji. Večina izmed njih ima velik vpliv na rezultate proizvodnje in gospodarsko uspešnost ter so vplivali na trenutne osnovne elemente skupne kmetijske politike.
Strinjam se s stališči in bojaznimi avtorja glede pomanjkanja pričakovanih učinkov novega pristopa. Je mogoče, da so bila doslej uporabljena merila tako neustrezna? Pričakujemo izračun in natančnejšo analizo učinkov. Pomembno vprašanje je, kako ohraniti kmetijsko proizvodnjo na območjih z omejenimi možnostmi. Po mojem mnenju je treba nadaljevati s podporo tem območjem na ustrezni ravni kot del skupne kmetijske politike v prihodnjem finančnem okviru.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, gospodu Dorfmannu bi se rad zahvalil za odlično poročilo o sporočilu Komisije z naslovom "Boljšemu usmerjanju pomoči kmetom na območjih z naravnimi omejitvami naproti ".
Posvetil bi se nekaterim vprašanjem. Splošni cilj izplačil za območja z naravnimi omejitvami je zagotoviti nenehno rabo zemljišč in z upravljanjem kmetijskih površin ohraniti podeželje in tudi spodbujati trajnostne sisteme kmetovanja. Izplačila kmetom na teh območjih so nadomestila za njihove dodatne stroške in izpade dohodka, do katerih prihaja zaradi obstoječih naravnih omejitev.
Svet se je iz ciljev izplačil za naravne omejitve odločil umakniti družbeno-gospodarska merila. Odpravo družbeno-gospodarskih meril je treba gledati v okviru celega niza ukrepov, ki jih imajo države članice na voljo v uredbi o razvoju podeželja - sprememba v nekmetijske dejavnosti, razvoj mikropodjetij, malih in srednje velikih podjetij ter turističnih dejavnosti in tudi izvajanje osnovnih storitev.
Izplačila za naravne omejitve torej niso intervencijski vzvod, katerega cilj je spopasti se z vprašanjem odseljevanja. Nadomestila za kmete na območjih, kjer proizvodnje ne ovirajo naravne omejitve in kjer ne prihaja do dodatnih stroškov ali izpada dohodka, bi izkrivila konkurenco s kmeti na drugih območjih. Poleg tega se družbeno-gospodarski kazalniki sčasoma spreminjajo in bi bila zato torej potrebna nenehno spremljanje in postopek pregleda vsakega zadevnega območja.
Predlog, naj se upošteva tudi oddaljenost, ni praktičen v primerjavi z dogovorjenim okvirom, ki ga je določil Svet in ki se nanaša na naravne omejitve. V smislu njihove obrobnosti so mogoče druge ravni razmejevanja, na primer posebni člen uredbe o omejitvah.
Komisija je na različnih stopnjah postopka države članice pozvala, naj podajo alternativne predloge za biofizična merila in njihove prage. Te predloge bodo glede veljavnosti in zlasti preglednosti in morebitne uporabe po vsej Skupnosti analizirali znanstveniki. Vendar pa morajo alternativni pragovi voditi k zaključku, da je zadevno območje prizadeto zaradi pomembne omejitve, kot to želi Svet.
Po zaključku preskusa razmejevanja na podlagi biofizičnih meril bo predlog Komisije za skupno kmetijsko politiko po letu 2013 upošteval rezultate naloge. Tudi cilj vseh pravnih predlogov je nemoten prehod za tista območja, ki bodo morda izgubila svoj status območij z naravnimi omejitvami.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo čez dva tedna na naslednjem delnem zasedanju v Bruslju.
Pisne izjave (člen 149)
Anneli Jäätteenmäki  
v pisni obliki. - Poročevalcu bi se rada zahvalila za njegovo odlično delo. Ohranitev raznolikih in dejavnih podeželskih območij je pomembna iz številnih razlogov, nenazadnje zaradi naraščajočega svetovnega povpraševanja po hrani in okoljsko trajnostnem turizmu. Poleg tega bi bila ustavitev obdelovanja zemljišč resno nazadovanje v smislu ključnega podeželskega prihodka in izgube pokrajine, ki je bila morda oblikovana skozi več stoletij.
Petru Constantin Luhan  
Shema pomoči za območja z naravnimi omejitvami je učinkovito pripomogla k nadaljevanju obdelave kmetijskih zemljišč v teh regijah. Pomen ustreznih nadomestil za območja z omejenimi možnostmi je nesporen.
Države članice so izvedle postopek razmejitve in razvrstitve teh območij na podlagi številnih meril, vključno s svojim skupkom kazalnikov. Vendar pa je izredno težko primerjati te nize kazalnikov, saj uporabljajo različne načine za določitev in presojo teh regij. Vzpostavitev skupnega skupka meril za razvrstitev bi povečala preglednost, zanesljivost in učinkovitost sheme po vsej Evropi. V zvezi s tem podpiram potrebo po pregledu sheme pomoči za kmete na območjih z naravnimi omejitvami in pripravi svetovne strategije za območja z omejenimi možnostmi, s čimer se bodo zmanjšala razhajanja med državami članicami v smislu dodeljevanja finančne podpore.
James Nicholson  
v pisni obliki. - Ne smemo pozabiti, da je trenutno 54 % obdelanih površin v EU razvrščenih kot območja z omejenimi možnostmi. Nadaljevanje sheme nadomestil za območja z omejenimi možnostmi je ključnega pomena, če naj kmetom izplačujemo nadomestila za zagotavljanje javnih dobrin, izogibanje opuščanju površin, pomoč pri spodbujanju biotske raznovrstnosti in pomoč pri podpori podeželskih skupnosti. Trg ne nagrajuje niti ne izplačuje nadomestil kmetom za te dosežke na območjih, na katerih je kmetijstvo naravna pomanjkljivost. Zato moramo zagotoviti, da se bo nadaljnjo reformo sistema nadomestil za območja z omejenimi možnostmi ustrezno financiralo iz proračuna za SKP in da je sistem za razvrstitev pošten in nediskriminatoren. V prvotnem sporočilu Komisije je bilo osem biofizičnih meril, ki jih je predlagala za presojo območij s pomembnimi naravnimi omejitvami, pristranskih do toplejših in bolj suhih podnebij celinske Evrope. Zato sem vesel, da so bile na ravni odbora sprejete spremembe, ki omenjajo "ravnotežje vlage v tleh" in "dneve poljske kapacitete". To je prvi korak k zagotavljanju, da se držav severne Evrope, kot sta Združeno kraljestvo in Irska, v okviru novega sistema razvrstitve ne bo diskriminiralo.
