Yhteiskunnallisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjuminen EU:ssa (lyhyt esittely) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Gabriele Zimmerin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa.
Gabriele Zimmer
Arvoisa puhemies, aivan ensiksi pahoittelen sitä, että valiokunnan puolesta esittelemästäni oma-aloitemietinnöstä ei voida keskustella eikä siihen voida esittää tarkistuksia. En voi hyväksyä sitä, että parlamentin jäsenet rajoittavat omia oikeuksiaan tällä tavalla ja aliarvioivat oma-aloitemietintöjä.
Valiokunnassamme käytiin hyvin vilkkaita keskusteluja tänään esiteltävistä mietinnöistä, niihin tehtiin yli 200 tarkistusta ja 40 kompromissitarkistusta ja lisäksi järjestettiin kaksi asiantuntijoiden ja sidosryhmien kuulemistilaisuutta. Kaikki tämä tehtiin tiiviissä yhteistyössä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kanssa. Nämä seikat osoittavat, miten tärkeänä parlamentin jäsenet pitävät tätä aihetta.
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta äänesti ylivoimaisella enemmistöllä ja kaikkien ryhmien tuella sen puolesta, että EU:ssa jatketaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan strategian kehittämistä. Toivon, että parlamentti kokonaisuudessaan toimii samalla tavalla huomisessa täysistunnossa. Valiokunta tekee ehdottoman selväksi, että 78 miljoonaa ihmistä, joista 19 miljoonaa on lapsia, elää köyhyydessä. Näin ollen EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tehtävä aloite täsmällisistä ja mitattavissa olevista tavoitteista yhteiskunnallisen osallisuuden edistämiseksi ja köyhyyden poistamiseksi.
Muutama päivä sitten komissio antoi ehdotuksen aktiivista osallisuutta koskevan strategian periaatteista, jotka Eurooppa-neuvoston on tarkoitus hyväksyä. Valiokunta tukee näitä ehdotuksia ainakin siltä osin kuin saimme tietoa jo etukäteen. Menemme kuitenkin pidemmälle ja kehotamme mietinnössä kehittämään kokonaisvaltaista suhtautumista aktiiviseen yhteiskunnalliseen osallisuuteen.
Meidän mielestämme tämän pitäisi perustua neljään pilariin: ensinnäkin riittävän toimeentulon varmistaminen määrittämällä vähimmäistoimeentulotuet ja minimipalkat, toiseksi aktiivinen työmarkkinapolitiikka työpaikkojen laadun parantamiseksi ja tulojen riittävyyden varmistamiseksi, kolmanneksi yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen ja korkealaatuisten palvelujen saatavuuden parantaminen ja neljänneksi köyhien ja syrjäytyneiden osallisuuden lisääminen kyseisen strategian kehittämisessä ja toteuttamisessa. Lisäksi haluamme sisällyttää sukupuolten tasa-arvon kaikkiin strategian osiin.
Valiokuntamme on tyytymätön siihen, ettei kaikissa jäsenvaltioissa ole kansallista vähimmäistoimeentulotuen verkostoa. Monissa maissa vähimmäistoimeentulotuki jää EU:n köyhyysrajan alle. Siksi vaadimme, että vähimmäisetuuksista ja palkkatyöstä saatu tulo ei saa johtaa työssäkäyvien köyhyyteen. Kehotamme neuvostoa hyväksymään EU:n laajuiset tavoitteet vähimmäistulotuelle, jonka pitäisi olla vähintään 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta, sekä minimipalkalle, jonka pitäisi olla vähintään 60 prosenttia kansallisesta keskivertopalkasta tai kyseisen alan keskivertopalkasta. Jäsenvaltioiden pitäisi saavuttaa kyseiset tavoitteet tiettyyn määräaikaan mennessä kuitenkin toissijaisuusperiaatteen täysimääräisesti huomioiden ja avointa koordinointimenetelmää soveltaen.
Valiokunta kiinnitti mietintöön liittyvissä kuulemisissa erityistä huomiota lapsiköyhyyteen. Meidän mielestämme tärkeintä on lasten hyvinvointi. Työmme perustui lapsen oikeuksista tehtyyn YK:n yleissopimukseen, jonka pohjalta laadimme kokonaisvaltaisen poliittisen vaatimuksen lapsiköyhyyden poistamisesta.
Toimme esiin näkemyksemme, jonka mukaan korkealaatuisten palvelujen saatavuus on ratkaisevaa aikuisten, mutta etenkin lasten ja erityisesti köyhyysriskirajalla elävien lasten, yhteiskunnallisen osallisuuden kannalta. Vaadimme, että jäsenvaltiot aloittavat toimet alentamalla lapsiköyhyyttä 50 prosentilla vuoteen 2012 mennessä. Lisäksi vahvistamme parlamentin tämän vuoden tammikuussa hyväksymän päätöslauselman katulapsi-ilmiön poistamisesta vuoteen 2015 mennessä.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, haluan sanoa muutaman sanan tästä mietinnöstä. Tiedätte hyvin, että tarkistetussa sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa komissio ehdottaa köyhyyden torjumista erottamattomana osana sosiaalipoliittista toimintaohjelmaa, ja kyseinen ajatus hyväksyttiin yhteiskunnallista osallisuutta koskevassa suosituksessa. Olen iloinen siitä, että esittelijän juuri esittelemässä mietinnössä tuetaan tätä suositusta ja suhtaudutaan myönteisesti joihinkin siinä esitettyihin avainajatuksiin. Haluan sanoa, että vaikka komissio pitää kokonaisvaltaisia toimia yhteiskunnallisen osallisuuden toteuttamiseksi erittäin tärkeinä, se painottaa vielä enemmän lapsiköyhyysongelmaa. Tässä yhteydessä haluaisin tuoda esiin, että tämä on ensimmäinen kerta, kun aihetta on tällä komission kaudella käsitelty näin erinomaisella tavalla. Aiomme jatkaa tähän suuntaan tulevaisuudessa, koska peritty köyhyys, joka siirtyy lapsille vanhemmilta, on yksi vakavimmista köyhyyden ongelmista. Mielestämme on äärimmäisen tärkeää katkaista tuo noidankehä.
Hyvät kuulijat, on itsestään selvää, että komissio voi luottaa tässä asiassa parlamentin tukeen. Odotan myös mielenkiinnolla näkeväni, miten asiakirjat ja tämä mietintö kehittyvät jatkossa. On myös melko lailla selvää, että komissio hyödyntää merkittävällä tavalla parlamentin päätöksiä ja lausuntoja tulevissa toimissaan yhteiskunnallisen osallisuuden edistämiseksi: tätä kysymystä ei voida ratkaista yhdessä tiedonannossa, eikä taistelua ole mahdollista voittaa lyhyessä ajassa, muutamassa viikossa tai kuukaudessa.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Slavi Binev  
kirjallinen. - (BG) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan ilmaista tukeni Gabriele Zimmerin mietinnölle yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden torjunnasta. Lapsiköyhyyden torjunta on EU:n ensisijainen tavoite, mutta kunnolliselle sosialisaatiolle on monia esteitä.
Haluan kertoa teille eräästä ennenkuulumattomasta tapauksesta Bulgariassa. Tapaus osoittaa, miten viranomaiset rajoittavat tuhansien lasten mahdollisuuksia saada koulutusta ja saavuttaa elämässään jotain parempaa. Valtion viranomaiset alistavat kristityt lapset valtion kouluissa uskonnolliselle syrjinnälle. Ramazan Bayram on islamilainen juhlapäivä, joka on yleinen vapaapäivä vain islaminuskoa tunnustavissa valtioissa. Tämän juhlapäivän perusteella ja Bulgarian opetusministeriön välinpitämättömyyden seurauksena Kardzhalin, Razgradin, Targovishten ja Shumenin alueilla sijaitsevat koulut kuitenkin suljettiin kahdeksi päiväksi kyseisen islamilaisen juhlan viettämiseksi. Vaikka Bulgarian koulujärjestelmä on maallinen, noilla alueilla oli koulusta lomaa uskonnollisen juhlan vuoksi! Bulgarialaiset lapset joutuivat olemaan pois tunneilta.
Bulgaria on kristitty maa, eikä sillä ole kansallisia määräyksiä islamilaisten juhlapyhien viettämisestä. Miten ihmeessä sitten bulgarialaiset valtion koulut saattoivat sulkea ovensa viettääkseen ei-bulgarialaista uskonnollista juhlaa maan lasten kustannuksella, hiljaisuudessa ja ilman selvityksiä? Tietyt henkilöt tai kansat haluavat ilmeisesti tyhjentää valtion koulujen luokkasalit täyttääkseen turkkilaiset moskeijat.
Bairbre de Brún  
kirjallinen. - (GA) Yhteiskunnallista osallisuutta edistävässä politiikassa pitäisi ensisijaisesti painottaa ihmisten oikeutta kunnianarvoiseen elämään sekä taata heidän osallisuutensa yhteiskunnassa. Tätä varten yhteiskunnallisen osallisuuden politiikalla on varmistettava toimeentulotaso, joka takaa, etteivät ihmiset kärsi köyhyydestä tai syrjäydy. Mietinnössä tuetaan Euroopan komission tärkeää aikomusta toteuttaa tärkeät toimenpiteet köyhyyden torjunnan ja yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisen näkyvyyden lisäämiseksi. Mietinnössä korostetaan sitä, että strategiaa on vahvistettava kehittämällä selkeitä indikaattoreita ja konkreettisia tavoitteita. Siinä painotetaan tarvetta omaksua köyhyyden torjunnassa kokonaisvaltaisempi lähestymistapa siten, että se kattaa kaikki EU:n politiikanalat. Erityisen tärkeitä ovat mietinnössä esitetyt kehotukset, joiden mukaan on määritettävä minimipalkat ja vähimmäistulot sekä asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi lapsiköyhyyden poistaminen sekä sen varmistaminen, että julkiset palvelut ovat syrjäytymisvaarassa olevien saatavilla. Näitä toimia pitäisi täydentää helpottamalla yhteiskunnallista osallisuutta asumisen, koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen sekä yksilöille ja perheille suunnattujen toimeentulotukijärjestelmien kautta.
Proinsias De Rossa  
kirjallinen. - (EN) Tämän mietinnön on sanottu tarjoavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan köyhyyden poistamiseen. Maailmanlaajuisen rahoitusalan myrskyn piiskatessa kansalaisiamme ja talouksiamme on kuitenkin käynyt erittäin selväksi, että elämme linkittyneessä maailmassa, jossa kaikki ovat riippuvaisia toisistaan.
Unionissa toteutettu politiikka vaikuttaa myös unionin ulkopuolella. Näin ollen unionin ulkopuoliset ongelmat olisi otettava huomioon unionin sisäisessä politiikassa. Emme voi erottaa eurooppalaista köyhyyden torjuntaa maailmanlaajuisesta taistelusta syrjäytymistä vastaan.
Lapsityövoima pahentaa köyhyyttä ja tuomitsee ihmisiä sukupolvi toisensa jälkeen oppimattomuuteen, terveysongelmiin sekä ennenaikaisiin kuolemiin. Lasten paikka on koulussa. Taloutta ei voida kehittää ilman koulutettua työvoimaa. Lapsityö vie lasten vanhemmilta nuo työpaikat ja estää samalla mahdollisuudet tavoitella parempia oloja. Lapsityö edistää maailmanlaajuista kilpajuoksua kohti pohjaa.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
kirjallinen. - (PL) Vuonna 2005 Euroopan unionissa 78 miljoonaa ihmistä (16 prosenttia kansalaisista) eli köyhyysrajalla. Tällä hetkellä joka viidennen EU:n kansalaisen elinolot ovat ala-arvoiset; joka päivä noin 1,8 miljoonaa ihmistä hakee suojaa kodittomille tarkoitetuista asuntoloista, kymmenen prosenttia ihmisistä asuu talouksissa, joissa kukaan ei käy töissä, pitkäaikaistyöttömien määrä on neljä prosenttia, 15 prosenttia työssäkäyvistä saa erittäin huonoa palkkaa ja kahdeksan prosenttia työssäkäyvistä elää köyhyydessä työnteosta huolimatta. Köyhyys koskettaa myös 19:ää miljoonaa lasta.
Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ei vielä ole kunnollista sosiaaliturvajärjestelmää.
Tässä mielessä Euroopan komission ehdottama lähestymistapa aktiivisesta yhteiskunnallisesta osallisuudesta ansaitsee tunnustuksen. Yhteiskunnallista osallisuutta edistävän politiikan avulla on varmistettava kaikkien ihmisten perusoikeus kunnianarvoiseen elämään ja osallisuuteen yhteiskunnassa. Sillä on lisäksi taattava yhdenmukaiset työmarkkinat, korkealaatuisten palvelujen saatavuus, sukupuolten tasa-arvo sekä syrjimättömyys.
Sosiaaliturvaetuuksien taso on tällä hetkellä alhaisempi kuin köyhyysriskiraja, joten jäsenvaltioiden pitäisi nostaa sitä niin, että se täyttää tärkeimmän tavoitteensa - ihmisten auttaminen pois köyhyydestä. Sosiaalisen suojelun ohjelmien pitäisi tarjota ihmisille tehokasta apua sekä tukea heitä pysyvän työpaikan etsimisessä.
On ryhdyttävä välittömästi toimiin moniongelmaisten lasten, maahanmuuttajaperheiden lasten, heitteille jätettyjen lasten sekä väkivallan uhreiksi joutuneiden lasten auttamiseksi.
Louis Grech  
kirjallinen. - (EN) Hiljattain koettujen, itse asiassa tämänhetkisten rahoitus- ja talousalan mullistusten ja niiden maailmanlaajuisten seurausten perusteella katson, että köyhyyden määritelmää ja köyhyysrajoja on arvioitava uudelleen.
Olen huolissani siitä, että merkittävä osa köyhyydestä jää helpommin havaitsematta kuin joitakin vuosikymmeniä sitten. Pelkään kuitenkin, että köyhyys on yhä yhtä todellista. Nykyaikainen elämäntyyli kätkee pitkälti uudentyyppisen köyhyyden.
Monien kotitalouksien ostovoima on heikentynyt, kun yleinen kustannustaso on noussut etenkin elintarvikkeiden, terveydenhuollon sekä energian alalla. Pienituloiset perheet, eläkeläiset, työttömät ja muut yhteiskuntaryhmät ovat vaarassa joutua muita heikompaan asemaan ja joutuvat taistelemaan selviytyäkseen, koska kyseiset menot vievät suurimman osan heidän kuukausibudjetistaan.
Maailman talouskasvun odotetaan laskevan nopeasti laman viedessä voiton. Tämä aiheuttaisi väistämättä epävarmuutta kaikilla talouden sektoreilla. Sosiaaliohjelmien ja -palvelujen vähentäminen pahentaisi entisestään niiden ongelmia, joiden ostovoima heikkenee jatkuvasti.
Mielestäni unionin ja sen jäsenvaltioiden on puututtava tähän, jotta voidaan poistaa räikeä epätasa-arvo sekä vastoinkäymiset, joita piiloköyhyys aiheuttaa monille EU:n kansalaisille.
Lívia Járóka  
kirjallinen. - (EN) Lapsiköyhyyden poistamista pidetään tärkeänä asiana Euroopan unionissa. Romanilapset muodostavat kaikkein huono-osaisimman vähemmistön, koska he eivät saa tukea asumiseen, työllisyyteen, koulutukseen ja terveydenhuoltoon liittyvissä asioissa.
Näiden tekijöiden yhdistelmä johtaa vakavaan tilanteeseen, jonka vuoksi romanilapsilla ei ole tulevaisuutta. Ja romanit sekä romanilapset syrjäytyvät yhteiskunnasta, mikä koskettaa erityisesti äärimmäisessä köyhyydessä kasvaneita romanilapsia. Tällainen ympäristö estää romanilapsia hyödyntämästä ansaitsemiaan oikeuksia. Köyhyydessä kasvaneet romanilapset jäävät niiden oikeuksien ulkopuolelle, jotka annetaan valtaväestölle ilmaiseksi. Sosiaalinen syrjäytyminen sekä lapsiköyhyys on huomioitava EU:n ja jäsenvaltioiden politiikassa erityisesti aktiivista yhteiskunnallista osallisuutta koskevilla aloilla.
Tämänhetkisten tietojen mukaan puolet romaneista on puoliksi lukutaidottomia. 30 prosenttia 3-10-vuotiaista lapsista kärsii vakavista sairauksista, kuten tuberkuloosista, ja romanien elinajanodote on kymmenen vuotta alhaisempi kuin valtaväestöllä. Romanit kokevat lapsuudessaan sosiaalista syrjäytymistä, joka vain pahenee heidän kasvaessaan aikuisiksi. Useimmissa eurooppalaisissa kaupungeissa 90 prosenttia romaneista on työttömänä, eikä heillä juuri ole toivoa työpaikan löytymisestä lähitulevaisuudessa. Tämä noidankehä on rikottava EU:n sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi.
Magda Kósáné Kovács  
kirjallinen. - (HU) Lastemme hyvinvointi perustuu terveeseen ympäristöön, kunnollisiin asuinoloihin, kunnolliseen ruokaan sekä mahdollisuuteen saada koulutusta. Mietinnön otsikko on liian laaja, jotta siinä voitaisiin kunnolla painottaa lasten asemaa. Näin ollen siinä ei voida tuoda selvästi esiin, korkeintaan voidaan vain vihjata, miten merkittävästi lapsiköyhyys vaikuttaa yhteiskunnan tulevaisuuteen ja nykyisyyteen.
Mietinnössä käsitellään osallisuutta ja köyhyyttä monella tavalla; välillä kokonaisvaltaisesti, välillä tiettyjen riskiryhmien, kuten etnisten vähemmistöjen, maahanmuuttajien, vanhusten sekä vammaisten, näkökulmasta. Erityisesti mainitaan myös naisten ja lasten asema. Tuen luonnollisesti näkemystä, jonka mukaan työllisyys on tärkein työkalu köyhyyden poistamisessa. Se ei kuitenkaan yksistään takaa yhteiskunnallista osallisuutta tai köyhyyden loppumista.
Mietintö osoittaa myös, että monet työssäkäyvät ovat köyhiä. Syy tähän piilee siinä, ja tämä vahvistaa myös mietinnön sanomaa, että työolot ovat heikot ja joihinkin muita huonommassa asemassa oleviin ryhmiin sovelletaan epäoikeudenmukaisia palkkajärjestelmiä. On ikävää, ettei tässä mietinnössä voida käsitellä tiettyjen riskiryhmien ongelmia tarkemmin, vaikka se on pyritty tekemään monipuoliseksi. Mietinnön laatijan sitoutuneisuuden ja mietinnön sisällön huomioon ottaen olen varma siitä, että mietintö auttaa osaltaan unionin toimielimiä säätämään lakeja, joiden avulla mietinnön tavoite voidaan saavuttaa ja joilla kyetään auttamaan niitä, joita se koskee, eli köyhiä.
Siiri Oviir  
kirjallinen. - (ET) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat. Kaikilla ihmisillä pitäisi olla samat mahdollisuudet osallistua täysimääräisesti yhteiskunnalliseen elämään. Tämä käsittää myös oikeuden tehdä työtä ja olla taloudellisesti aktiivinen sekä nauttia normaalista elintasosta ja hyvinvoinnista siinä yhteiskunnassa, jossa elää.
Työllisyys on eittämättä paras keino ennaltaehkäistä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. On kuitenkin mielenkiintoista, että EU:ssa on tällä hetkellä 20 miljoonaa työssäkäyvää köyhää, joista suurin osa naisia.
Sen lisäksi, että puututaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ongelmiin muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien keskuudessa, EU:ssa olisi mielestäni kiinnitettävä suurempaa huomiota työssäkäyvien, erityisesti työssäkäyvien naisten, köyhyyteen.
On tutkittava EU:n politiikkaa työmarkkinoiden stimuloimiseksi: jotta ihmiset saisivat parempaa sosiaalista suojelua, tarvitsemme ponnahduslaudan säännölliseen, kannattavaan ja laillisesti turvattuun työllisyyteen.
Olen myös sitä mieltä, että työntekijöille maksettujen palkkojen (minimipalkkojen) on oltava jäsenvaltioissa oikeudenmukaisia ja taattava työntekijöiden toimeentulo, jotta nämä eivät joutuisi köyhyysloukkoon.
Olen tyytyväinen mietinnössä asetettuun EU:n tavoitteeseen, jonka mukaan palkan pitää vastata vähintään 60:tä prosenttia asiaankuuluvasta (kansallisesta, alakohtaisesta tai vastaavasta) keskipalkasta, sekä siihen, että jäsenvaltiot ovat sopineet aikataulusta kyseisen tavoitteen saavuttamiselle.
Työllisyyttä ja yhteiskunnallista osallisuutta voidaan parantaa vain luomalla tasapaino joustavuuden ja suojelun välille.
Rovana Plumb  
kirjallinen. - (RO) Ihmisarvoista työtä koskevan käsitteen käyttöönotosta on kulunut yhdeksän vuotta. Kuitenkin puolet maailman työvoimasta ansaitsee alle kaksi dollaria päivässä, ja vuonna 2007 naisten työllisyysaste koko väestöstä oli 49 prosenttia miesten työllisyysasteen ollessa 74,3 prosenttia.
Romaniassa vain 15 prosentilla kaikista työntekijöistä on ihmisarvoinen työ ja naisten vaara joutua köyhyyden uhriksi on kymmenen prosenttia suurempi kuin miesten. Palkkaerot ovat itsestään selviä, koska miehet ansaitsevat naisia enemmän useimmilla talouden aloilla. Kuukausittainen ero vastaa noin kolmasosaa maan minimiperuspalkasta.
Kansainvälinen työjärjestö julkaisi kansainvälisen naistenpäivän yhteydessä tutkimuksen, joka osoittaa selvästi, ettei unionilla ole enää varaa jättää huomioimatta naisten potentiaalia ja että pääsy työmarkkinoille sekä ihmisarvoinen työ ovat ratkaisevia tekijöitä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa. Työllisyyspolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi on asetettava ihmisarvoisen työn takaaminen kaikille kansalaisille, koska se on yhteiskunnallisen osallisuuden perusmekanismi ja samalla myös ainut kestävä ratkaisu köyhyyden torjumiseksi.
Katrin Saks  
kirjallinen. - (ET) Yhteiskunnallinen osallisuus ja lapsiköyhyys ovat asioita, jotka pitäisi ottaa vakavasti. Tässä mielessä valiokunnan aloite on tervetullut. Meidän ei pitäisi kuitenkaan kysellä, ovatko suunnitelmamme riittävän kunnianhimoisia. Jäsenvaltioiden pitäisi toteuttaa useita merkittäviä toimenpiteitä tällä alalla.
Sosiaalisen syrjäytymisen vähentämisessä kaikkein tärkeintä on se, että ihmisten toimeentulo riittää elämiseen. Meidän pitäisi tunnustaa, että minimipalkkajärjestelmä ei takaa normaaleja tuloja suurimmassa osassa niitä EU:n jäsenvaltioita, joissa kyseinen järjestelmä on käytössä.
Sosiaalietuuksien alenemisella on selvästi merkitystä sosiaalisessa syrjäytymisessä. Vallitsevasta lamasta johtuen Virossa käydään lapsilisien alentamisesta avointa keskustelua, jonka yhteydessä on keskustelu vilkkaasti myös siitä, miten talousarviota voidaan tasapainottaa. Kaikki lapset ansaitsevat yleisen lapsituen, joka on käytännöllinen tukikeino ja jonka symbolinen arvo on myös merkittävä. Entisenä väestöasioista vastaavana ministerinä ja nykyisenä Viron lastensuojeluliiton puheenjohtajana olen suoraan tekemisissä näiden asioiden kanssa. Teen kaikkeni, jotta tätä tukea ei lopetettaisi sen kalleudesta ja tehottomuudesta huolimatta.
Toimeentulotuen lisäksi on myös muita tärkeitä etuuksia, jotka on kohdistettu erityisesti muita heikommassa asemassa oleville väestöryhmille, kuten vanhuksille, yksinhuoltajille, monilapsisille perheille sekä vammaisille. Näiden etuuksien olisi katettava myös ylimääräiset kulut, jotka liittyvät henkilökohtaiseen tukeen sekä sairaanhoitoon ja sosiaalihuoltoon. Yhdistyneessä kuningaskunnassa maksetaan kylmillä ilmoilla tukea vanhuksille, jotta nämä voisivat pitää kotinsa lämpimänä ja torjua energiaköyhyyttä. Tämä on erinomainen esimerkki, josta muiden jäsenvaltioiden, myös Viron, pitäisi ottaa mallia.
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjallinen. - (RO) Maantieliikennepalveluiden osuus BKT:stä on 1,6 prosenttia, ja ala työllistää 4,5 miljoonaa kansalaista Euroopan unionissa.
Talous ja yhteiskunta yleensä ovat suuresti riippuvaisia maantieliikenteen tehokkuudesta, sillä 44 prosenttia tavaroista kuljetetaan kuorma-autoilla ja 85 prosenttia ihmisistä liikkuu autolla tai lyhyen tai pitkän matkan linja-autolla.
Jotta laissa säädetyt määräykset sosiaalisista olosuhteista voitaisiin täyttää, jäsenvaltioiden pitäisi mielestäni investoida maantieliikenteen infrastruktuuriin ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että maantieliikenteen infrastruktuuriin investoidaan riittävästi. Tässä mielessä turvallisten pysäköintialueiden rakentamista olisi pidettävä ensisijaisena tavoitteena.
Jotta tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle ei asetettaisi keinotekoisia esteitä, pyysin esittämässäni tarkistuksessa, että komissio antaa Euroopan parlamentille kertomuksen liikenteenvalvonnan tilanteesta kussakin jäsenvaltioissa. Tietyt tarkastukset rajoittavat tavaroiden tai ihmisten vapaata liikkuvuutta. Tämän vuoksi pyysin komissiota tarkistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä ja tekemään ehdotuksen sen muuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa liikenteenvalvontajärjestelmien yhdenmukaisuus.
