Vuoden 2011 talousarvion painopisteet - pääluokka III - Komissio - Vuoden 2011 talousarviomenettelyn suuntaviivat - muut pääluokat (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
Sidonia Elżbieta Jędrzejewskan budjettivaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä vuoden 2011 talousarvion painopisteistä - pääluokka III - Komissio
Helga Trüpelin budjettivaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä vuoden 2011 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I - Euroopan parlamentti, pääluokka II - Neuvosto, pääluokka IV - Tuomioistuin, pääluokka V - Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI - Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII - Alueiden komitea, pääluokka VIII - Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX - Euroopan tietosuojavaltuutettu.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Arvoisa puhemies, vuoden 2011 talousarviomenettely on hyvin erikoislaatuinen ja poikkeuksellinen, koska se koskee ensimmäistä varainhoitovuotta, joka alkaa ja hyväksytään Lissabonin määräysten mukaisesti. Voitaisiin sanoa, että me olemme tässä tehtävässä uranuurtajia, minä vuoksi meillä on tietysti erityisen suuri vastuu. Lissabonin sopimuksessa annetaan parlamentille lisää toimivaltuuksia talousarvioasioissa. Meidän velvollisuutemme on nyt päättää, miten käytämme näitä toimivaltuuksiamme, ja luotamme siihen, että rakentavaa keskustelua käydään niin Euroopan komission kuin neuvostonkin kanssa niin, että Lissabonin sopimuksen tarjoamat uudet mahdollisuudet hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti.
Yksi Lissabonin sopimuksen hyvin merkittävä uudistus on se, että talousarviota käsitellään vain kerran aiempien kahden kerran sijaan. Se tarkoittaa, että sekä parlamentilla että neuvostolla on vain yksi käsittely. Tästä syntyy luonnollisesti haaste - kurinalaisuuden haaste. Parlamenttina meidän täytyy olla kurinalaisia, koska meillä on yksinkertaisesti sanottuna vain yksi mahdollisuus. Ei tule uusintaa - toista mahdollisuutta. Meidän on selvitettävä sovittelukokouksessa hyvin monia asioita. Jotta uusi talousarviomenettely etenisi tehokkaasti syksyllä, meidän on tehtävä yhteistyötä ja oltava kurinalaisia.
Tämä vuosi on myös poikkeuksellinen, koska Euroopan komission myöhäisen valinnan vuoksi komissiolla ei ole ollut mahdollisuutta esitellä vuotuista toimintastrategiaansa. Siksi on erittäin poikkeuksellista ja mielenkiintoista, että Euroopan parlamentti esittää ajatuksensa ensin ja vuoden 2011 talousarviosta antaa ensimmäiset lausunnot tämän mietinnön muodossa Euroopan parlamentti eikä Euroopan komissio, kuten kaikkina "tavallisina" vuosina.
Millä muulla tavoin vuosi 2011 on niin erikoislaatuinen? Vuoden 2011 talousarvio on monivuotisen rahoituskehyksen viides talousarvio. Kuten tiedätte, monivuotinen rahoituskehys kattaa vuodet 2007-2013. Me olemme jo oppineet paljon neljän edellisen talousarviomenettelyn aikana. Puolaksi sanotaan, että olemme saavuttaneet seinän. Englanniksi sanotaan, että on saavutettu katto. Ilmastaanpa asia miten tahansa, olemme tilanteessa, jossa monivuotinen rahoituskehys on pian kulutettu loppuun. Me olemme tosiasiassa saavuttamassa seinän, hetken, jolloin pelivaraa on hyvin vähän ja parlamentin kaikenlainen liikkumavara on jyrkästi kaventunut. Liikkumavaraa on hyvin vähän. Erityisen huolestuttavia ovat otsakkeen 1 b - noin 1 miljoona euroa - ja otsakkeen 3 b - noin 9 miljoonaa euroa - liikkumavarat. Tämän vuoksi vaihtoehtomme ovat luonnollisesti rajalliset, ja tämän vuoksi laatimassani budjettivaliokunnan mietinnössä vaaditaan, odotetaan ja pyydetään niin voimakkaasti monivuotisen rahoituskehyksen kunnianhimoista uudelleentarkastelua ja tarkistamista, minkä syynä ei ole pelkästään näiden liikkumavarojen loppuminen vaan myös se, että kun tarkistus tehdään, on välttämätöntä ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen huomattavat vaikutukset talousarvioon.
Lissabonin sopimuksessa annetaan Euroopan unionille uusia toimivaltuuksia esimerkiksi avaruuspolitiikassa. Merkittävää on se, että siinä myös perustetaan Euroopan ulkosuhdehallinto. Sillä on olennainen heijastusvaikutus talousarvioon samoin kuin siihen, miten aiomme toteuttaa EU 2020 -strategian. Mihinkään näistä hankkeista ei ole varauduttu monivuotisessa rahoituskehyksessä. Meidän on nyt aloitettava keskustelu siitä, miten nämä uudet suunnitelmat ja tavoitteet rahoitetaan.
Toivoisin kovasti - tämä viesti tulee esiin myös budjettivaliokunnan mietinnössä - että vuoden 2011 talousarvion ohjaavana periaatteena olisi nuoriso. Nuoret ovat jo nyt Euroopan liikkeelle paneva voima ja tulevaisuus. Koulutus ja nuoriin investoiminen on myös investoimista Euroopan nykyhetkeen ja tulevaisuuteen, yhteiskuntaan ja talouteen. Haluan korostaa, kuinka tärkeä vaihe jokaisen elämässä on siirtyminen koulu- ja yliopistoympäristöstä ensimmäiseen työpaikkaan. Se on hyvin vaikea vaihe erityisesti kriisin aikana. Esitän nyt joitakin tilastotietoja: 21 prosenttia 15-24-vuotiaista on työttömiä Olisi erittäin tärkeää, että Euroopan unioni ei olisi myöskään välinpitämätön tämän vaikean asian suhteen ja että tekisimme yhdessä töitä niin, että vaikea siirtymävaihe opetusjärjestelmästä työmarkkinoille tehtäisiin nuorille helpommaksi.
Haluan korostaa sitä, että nopeasti etenevän teknisen muutoksen ja väestörakenteen muutoksen aikakautena meidän on luotava yhteiskunta, joka perustuu tietoon ja jonka kansalaiset pystyvät vaihtamaan ammattia elämänsä ja työuransa aikana niin, että Euroopan unioni myös tukee heitä tässä prosessissa. Euroopan unionin tukeen pitäisi kuulua akateemisen tason kansainvälisiä vaihto-ohjelma sekä käytännön kokemusta ja harjoitusta antavia ohjelmia myös ammatillisella tasolla. Tämä lisää samanaikaisesti sosiaalista integraatiota ja osaamisen välitystä ja tarjoaa Euroopan unionin kansalaisille mahdollisuuden todelliseen liikkuvuuteen. Kuten tiedätte, liikkuvuus on aivan perustellusti perussopimuksien takaama perusvapaus ja tehokkaiden sisämarkkinoiden perusta.
esittelijä. - (EN) Vaihdan englantiin, koska toimin nyt Helga Trüpelin sijaisena. Olen siis nyt toisessa tehtävässä, johon liittyy Euroopan komission talousarvion lisäksi myös muiden toimielinten ja parlamentin talousarvio. Vaihdan kieltä, koska olen valmistautunut puhumaan englanniksi.
Menettelyn tässä vaiheessa päätöslauselman tarkoituksena on luoda yleiskuva - erityisesti talousarvion yhteydessä - ja laatia joitakin suuntaviivoja eri toimielinten, kuten Euroopan parlamentin, mutta ei komission, josta puhuin jo aiemmin, hallinnollisille talousarvioille.
Yleisesti ottaen olosuhteet, joissa vuoden 2011 talousarvio hyväksytään, ovat erittäin haastavat, koska otsakkeen 5 liikkumavara on hyvin pieni ja Lissabonin sopimuksen onnistunut täytäntöönpano on unionin kaikkien toimielinten kannalta etusijalla. Lissabonin sopimuksen voimaantulo muuttaa talousarvion hyväksymismenettelyä ja edellyttää siten vieläkin tiiviimpää toimielinten välistä yhteistyötä ja vuoropuhelua. Toimielinten välinen yhteistyö kattaa useita näkökohtia, kuten käännöskapasiteetin ja palvelukseen ottamisen - ja parhaita käytäntöjä voitaisiin vaihtaa ja tehokkuutta lisätä alueilla, joita ei tähän asti ole käsitelty tässä yhteydessä, kuten EMAS-järjestelmä, syrjinnän vastainen politiikka ja etätyö.
Keskipitkän ja pitkän aikavälin kiinteistöstrategian kehittäminen on ollut budjettivaliokunnan huolenaihe jo pitkään, eikä pelkästään parlamentin vaan muidenkin toimielinten suhteen. Ulkoisten toimien talousarvion kokoon ja muotoon liittyvät epävarmuudet ja tuomioistuimen päätös palkkojen tarkistamisesta tekevät otsakkeen 5 taloudellisesta tilanteesta entistäkin vaikeammin ennakoitavan.
Mitä tulee erityisesti Euroopan parlamentin talousarvioon, puhemiehistön suuntaviiva-asiakirjassa on asetettu parlamentin talousarviolle seuraavat tavoitteet: jäsenten asiantuntemuksen kehittäminen tutkimuskapasiteetin ja kirjasto-ohjeistuksen suhteen sekä institutionaalisten näkökohtien tarkistaminen Lissabonin sopimuksen mukaisiksi. Siksi valiokunta korostaa toimivaa lainsäädäntöä, joka on yksi tärkeimmistä painopisteistä.
Janusz Lewandowski
Arvoisa puhemies, kuuntelen tänä iltana mielelläni puheenvuoroja. Kuuntelen parlamentin painopisteitä vuodelle 2011 samalla tavalla kuin kuuntelin neuvoston 16. maaliskuuta hyväksymiä suuntaviivoja. Olen samaa mieltä useimmista kohdista ja olen samaa mieltä siitä, että tämä ei ole tavanomainen vuotuinen menettely kahdesta parlamentin esittelijän mainitsemasta syystä johtuen.
Ensimmäinen syy on se, että me mukaudumme parhaillaan Lissabonin sopimuksen jälkeiseen ympäristöön. Olemme mukautuneet osittain, mutta jonkin verran töitä on vielä tehtävä. Hyvää toimielinten välistä yhteistyötä tarvitaan enemmän kuin koskaan, koska parlamentti käsittelee talousarviota vain kerran.
Se, mistä on jo sovittu, ovat jotkin siirtymäkauden järjestelyt, joista sovittiin marraskuun sovittelumenettelyssä. Vuodesta 1975 lähtien on ollut olemassa käytännöllinen aikataulu, joka on taannut talousarvion ennustettavuuden ja joka on kulloinkin vahvistettu. Jäljellä ovat sovittelukomitean toimintatavat. Ne ovat nyt ratkaisevia, kun vuotuista talousarviota käsitellään vain kerran. Siksi komissio esittelee huomenna kolmikantaneuvotteluissa keskustelun toimintatavat sekä sen, miten me voimme sopia sovittelun teknisistä yksityiskohdista ennen vuotta 2011 koskevan todellisen menettelyn alkamista.
Toinen syy siihen, että vuotuinen menettely ei ole tavanomainen, on se, että me elämme nyt Euroopassa kriisin jälkeistä aikaa ja monet jäsenvaltiot taistelevat budjettialijäämien ja velkaantuneisuuden kanssa ja monilla on sitäkin haastavampia ongelmia. Siksi meidän pitäisi enemmän kuin koskaan kiinnittää huomiota moitteettomaan varainhoitoon, tarkkaan ennustamiseen ja talousarvion järkevään täytäntöönpanoon.
On helppo huomata, mitkä talousarvion otsakkeet saavat liian vähän rahoitusta. Tällä tarkoitan otsaketta 1 a ja otsaketta 4. Tämän yhteistyöhengen vuoksi me pystymme muokkaamaan rahoitusnäkymiä neljä kertaa menettelyn aikana eli neljässä vuotuisessa menettelyssä.
Meidän johtopäätöksemme esitetään toimielinten välistä toimintaa koskevassa kertomuksessa, joka julkaistaan samana päivänä kuin talousarvioesitys eli 27. huhtikuuta ja lähetetään parlamentille.
Mietinnön esittelijä - ei minun kertomukseni laatija tällä kertaa vaan parlamentin esittelijä Sidonia Jędrzejewska (yksikköni saa nyt koulutusta esittelijän nimen oikeasta ääntämyksestä) - asettaa oikeutetusti nuorison ja nuorten mahdollisuudet mietintönsä keskiöön. Painopisteitä koskevassa mietinnössä toisin sanoen selvästi parannetaan otsaketta 3. Tämä koskee koulutusta ja nuorten asemaa työmarkkinoilla ja on tässä mielessä perusteltua, kun tarkastellaan työttömyyslukuja.
On kuitenkin yhtä tärkeää antaa lupauksia elvytyssuunnitelmasta. Se on tärkeää myös Euroopan unionin kansalaisille.
Tärkeää on täytäntöönpano. Sen pitäisi tapahtua vauhdikkaasti vuoteen 2011 mennessä. Hallinnon tehokkuus on myös tärkeää, ja siksi olen korostanut, että komissio ei Lissabonin sopimukseen mukautumisesta huolimatta vaadi uusia virkoja tänä vuonna.
Meidän on tarkoitus hyväksyä talousarvioesitys kollegiossa 27. huhtikuuta ja esitellä se välittömästi samana päivänä parlamentin budjettivaliokunnan jäsenille, kuten on tapana.
Siksi odotan nyt innolla vuotta 2011 koskevan menettelyn alkamista. Lupaan, että yhteistyöhenki on hyvä, mikä on todella tarpeen nyt, kun tänä vuonna testataan mallimenettelyjä.
Thijs Berman
Arvoisa puhemies, kollega Lewandowski, talouskriisin aikana myös EU:n talousarvioon kohdistuu väistämättä paineita, mikä on täysin luonnollista. Myös Brysselin täytyy tarkkailla, miten se käyttää julkisia varoja. Silti - ja puhun tässä kehitysyhteistyövaliokunnan puolesta - kehitysmaihin kohdistuvien investointien on oltava yksi painopiste. Kestävä kasvu köyhissä maissa tarjoaa ihmisille mahdollisuuksia, joita heillä ei nyt ole. Sen lisäksi niiden kehitys on osa kriisimme ratkaisua. Kehitysmaat muodostavat nopeasti kasvavat markkinat. Euroopan unionin on käytettävä varojaan järkevämmin esimerkiksi käyttämällä tukien yhdistelmiä ja lainoja mikrotalouksien tukemiseen. Parempi rahoituspalvelujen saanti köyhissä maissa tarjoaa näiden maiden kansalaisille myös mahdollisuuden saavuttaa tavoitteensa. Meidän on suojeltava kehitysyhteistyöbudjettia, vaikka se olisikin vaikeaa. Kehitysyhteistyöstä vastaavan Euroopan komission jäsenen Andris Piebalgsin on jatkettava vastuun kantamista omasta talousarviostaan sen sijaan, että sen tekisi korkea edustaja Ashton, kuten tällä hetkellä näyttää olevan aikomuksena. Loppujen lopuksi köyhyyden vähentämiseen liittyvät valinnat eivät saa koskaan olla sidoksissa meidän diplomaattisiin etuihimme.
José Manuel Fernandes
Olen tyytyväinen siihen, että me voimme pitää vuoden 2011 talousarviota "nuorison" talousarviona. Sellaisena se edistää meidän nuorten auttamiseksi tekemiemme, esimerkiksi työpaikan saantiin liittyvien ehdotusten hyväksymistä, mikä koskee myös niin sanottua "Erasmus First Job" -aloitetta. Nuorten yrittäjyyden edistäminen, kannustimien tarjoaminen sekä innovoinnin ja digitaalisen strategian vahvistaminen ovat muita ehdotuksia, jotka edistävät kestävää talouskehitystä Euroopassa ja johtavat uusien työpaikkojen syntymiseen.
Parlamentin talousarviosta on syytä huomata, että Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmä tukee talousarviota, joka on kestävä ja tiukka ja jonka kaikki menoerät ovat perusteltuja. Me uskomme ja suosittelemme, että parlamentti luopuisi jatkuvasti kasvavan talousarvion mallista. Sen sijaan pitäisi siirtyä nollapohjaiseen talousarvioon, jolloin tehokkuus ja sitä kautta säästöt ovat mahdollisia. On luotava pikaisesti pitkän aikavälin kiinteistöpolitiikka, jotta tämä kestävyyden, tiukkuuden ja tehokkuuden ajatus toteutuu.
Meidän on vielä selvitettävä perusteellisemmin, mitkä ovat kiinteät menomme. Niitä on yhä seurattava erilaisten toteutettujen politiikkojen kustannus-hyötyanalyysillä. Korostamme jälleen kerran, että parlamentin pääpainopisteenä pitäisi olla asiantuntemus lainsäädännössä ja että toimielimellämme on oltava käytettävissään kaikki tämän tavoitteen saavuttamiseen tarvittavat voimavarat. Lissabonin sopimuksessa vaaditaan, että talousarviota käsitellään vain kerran, ja kun se on tullut voimaan, tarvitaan enemmän yhteistyötä ja keskustelua. Meidän osaltamme tämän keskustelun on oltava rehellistä. Me olemme sitoutuneita varmistamaan sen.
Francesca Balzani
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, vuoden 2011 talousarvion suuntaviivat ovat ensimmäinen ja hyvin määrätietoinen askel kohti unionin seuraavaa talousarviota.
Me budjettivaliokunnassa olemme tehneet paljon töitä määrittääksemme tärkeimmät tunnistettavat painopisteet, jotka korostavat EU:n toimintaa. Ensimmäinen painopiste ovat nuoret ei vain siksi, että he ovat voimavara, johon innovointi, tutkimus ja kehitys on keskitettävä, vaan myös siksi, että he ovat kaukokatseisen sosiaalipolitiikan perustavanlaatuinen lähtökohta.
Yksi tärkeimmistä painopisteistä on 2020-strategia: työttömyyden ja ilmastonmuutoksen torjuminen ja ennen kaikkea tarve aidosti ja käytännössä toteuttaa tämä tulevaisuuden strategia sekä kohdentaa siihen riittävästi varoja ilman kompromisseja ja leikkauksia.
Nämä suuntaviivat ovat kuitenkin myös hyvin realistinen ensimmäinen askel. Rahoitusnäkymissä on paljon vähemmän liikkumavaraa, mikä tarkoittaa, että ei ole riittävästi varoja toteuttaa kaikkein tärkeimpiä tavoitteita: uusia toimia. Tämä on erityisen arkaluonteista ensimmäisen, kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä koskevan otsakkeen osalta.
On kuitenkin toinenkin tärkeä asia: talousarvion on myös oltava erittäin joustava ja kyettävä vastaamaan nopeasti kansalaisten tarpeisiin, ihmisten tarpeisiin ja muuttuviin tarpeisiin. Nämä ovat siis painopisteet, mutta on myös olennaisia edellytyksiä sille, että talousarvio olisi todella hyödyllinen väline EU:n kasvun edistämisessä.
Niitä ovat riittävät voimavarat, tulevien strategioiden ja ennen kaikkea 2020-strategian selväpiirteinen toteutus ja viimeisenä lopullinen ratkaisu joustavasta välineestä, joka voi - yksin - auttaa meitä vastaamaan tuleviin haasteisiin.
Ivars Godmanis
Arvoisa puhemies, haluan korostaa kolmea asiaa.
Ensinnäkin rakennerahastoja, joiden osuus talousarviosta on noin 35 prosenttia. Suoriudumme vain puoliksi niin hyvin kuin vuosina 2000-2006. Tällä hetkellä kaikkien rahastojen käyttöaste on 14 prosenttia, kun se aiemmin oli 25 prosenttia. Kysymys kuuluu siis, mitä asioita on huomioitava, miten saadaan tuloksia, miten toteutetaan talousarvion tämä osa. Muuten olemme tilanteessa, jossa rahoja ei käytetä. Toisaalta ne voisivat olla vararahasto.
Toiseksi meidän on korvattava joitakin aiemman jakson menoja, ja komissio on suunnitellut, että siihen varataan viisi miljardia. En kuitenkaan usko että maissa, jotka eivät ole vaatineet enempää kuin kuuden kuukauden korvausta, pyydetään koko tätä rahamäärää. On myös kysyttävä, käytetäänkö nämä rahat vai ei.
Haluan myös sanoa jotain kahdesta hyvin vakavasta asiasta, jotka koskevat vuodesta toiseen kasvavia talousarvioita. Vuoden 2009 maatalouden talousarviossa maaseudun kehittämiseen varatut maksumäärärahat olivat kaksi miljardia euroa pienemmät kuin vuonna 2008. Nyt paljon enemmän rahaa on erääntynyt maksettavaksi, mutta kysymys kuuluu, toteutetaanko kaikki hankkeet vuonna 2010 vai ei.
Lopuksi käsittelen seitsemättä puiteohjelmaa. Jos tarkastellaan tutkimuksen ja kehityksen seitsemättä puiteohjelmaa koskevaa otsaketta 1 a, maksumäärärahat olivat vuonna 2009 huomattavasti pienemmät kuin vuonna 2008. Kysymys kuuluu siis, ovatko tulokset tyydyttäviä. Silloin voimme suunnitella talousarviota tilanteen mukaan. Meillä on niin monia tarpeita muillakin alueilla. Ovatko ne siis vararahastoja vai eivät?
Zbigniew Ziobro
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin päätöslauselmaesityksessä vuoden 2011 talousarvion painopisteistä on yksi kohta, jossa muistutetaan siitä, että näiden painopisteiden rahoittaminen ei saa heikentää Euroopan unionin keskeisiä politiikan aloja, kuten koheesio- ja rakennepolitiikkaa tai yhteistä maatalouspolitiikkaa. Tämä kohta on luonteeltaan vaatimus, joka vaikuttaa tarpeelliselta ottaen huomioon aiemmin määritetyt talousarvion painopisteet. Näissä painopisteissä on todellakin paljon toivomisen varaa.
Eurooppaa jäytävän kriisin patenttiratkaisuna oletetaan olevan ensisijaisesti innovointi. Esityksessä kuitenkin ohitetaan se tosiasia, että unionin köyhimmillä alueilla ei usein ole innovaatioiden kehittämisen edellytyksiä. On maita, joiden nykyaikaisen talouden perusteet ovat itse asiassa vasta alkutekijöissään. Jos Eurooppa haluaa olla yhdenvertaisten mahdollisuuksien maanosa, vastaus tähän asiantilaan on periaatteessa koheesio- ja rakennepolitiikka. Varsinkin kriisin aikana meidän pitäisi muistaa tämä EU:n politiikan näkökohta, erityisesti solidaarisuusnäkökohta, jotta emme jatkaisi maanosan jakamista köyhiin ja rikkaisiin osiin.
Miguel Portas
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Me aloitamme tänään keskustelun vuoden 2011 talousarvion laajoista suuntaviivoista, joiden painopisteeksi on ehdotettu nuorisoa. Tämä painopiste on erityisen tärkeä sen elämänvaiheen hetkellä tai sinä aikana, kun siirrytään opinnoista työmarkkinoille. Tämän painopisteen valinta on itsessään ilahduttava.
Yksi ehdotus on esimerkiksi "Erasmus First Job" -ohjelman luominen. Ongelmana on, että politiikassa vaara piilee yksityiskohdissa. Mistä me puhumme, kun puhumme "Erasmus First Job" -ohjelmasta? Miten se on tarkoitus toteuttaa? Ohjaamalla Erasmus-varoja opiskelijoille vai luomalla uusiin määrärahoihin perustuva uusi ohjelma? Tämä ei ole pelkkä yksityiskohta, eikä myöskään ole kyse siitä, onko Erasmuksen tavoitteena epävarmojen työpaikkojen vai pikemminkin kunnollisten työpaikkojen tarjoaminen, jotka edustavat nuorten todellista tulevaisuutta. Onko se oikeastaan ohjelma, joka torjuu nuorisotyöttömyyttä, kuten on tarkoitus? Vai muodostuuko siitä loppujen lopuksi ohjelma, jonka tarkoituksena on yksinkertaisesti peitellä työttömyyttä? Mielestäni nämä kysymykset osuvat keskustelun ytimeen. Olennaisin kysymys vuonna 2011 on yhä työttömyys, joka riehuu EU:ssa valtoimenaan. Meidän vastuullamme on torjua työttömyyttä.
Se muodostaisi haasteen EU:n talousarviolle, mutta vuoden 2011 talousarvio on rahoituskehyksen panttivankina, kehyksen, josta on sovittu seitsemäksi vuodeksi ja jota ei ole muutettu kriisistä huolimatta. Ilman tämän rahoituskehyksen perusteellista ja tarkkaa tarkistamista talousarvio, joka meidän on määrä hyväksyä vuoden lopussa, on tuomittu pysähtyneisyyteen ja keskinkertaisuuteen, vaikka me hyväksyisimmekin maailman parhaat painopisteet. Ne jäävät pelkiksi aikomuksiksi, ja niiden merkitys on talousarvion rakenteen kannalta vähäinen.
Marta Andreasen
Arvoisa puhemies, ehdotettu 6,5 prosentin lisäys parlamentin vuoden 2011 talousarvioon on jälleen osoitus siitä, miten kauas tämä parlamentti on etääntynyt tosimaailmasta ja äänestäjien eduista.
Miten me voimme selittää äänestäjillemme normaaleina aikoina kriisiajoista puhumattakaan, että he maksavat meistä jokaisesta yli kaksi miljoonaa puntaa joka vuosi? Miten me voimme kertoa heille, että jos he haluavat korkeatasoisen parlamentin - josta jotkut ovat ylpeitä - tämä on lasku, joka heidän maksettava? Miten me selitämme kaikille niille, jotka menettävät työpaikkansa, että me, Euroopan parlamentin jäsenet, tarvitsemme lisää henkilöstöä Lissabonin sopimuksen vuoksi? Tai että tämän parlamentin viranhaltijoiden korvauksia on korotettava, koska he tekevät kovemmin töitä?
Yhdistyneessä kuningaskunnassa 15 prosenttia työttömistä nuorista tai vielä pahemmin Espanjassa 45 prosenttia työttömistä nuorista ei voi ymmärtää, miten tämä lisäys auttaa heitä saamaan työpaikan. Monet heistä ovat varsin hyvin koulutettuja. Heillä vain ei ole työllistymismahdollisuuksia. Rehellisesti sanottuna en pystyisi vastaamaan, jos he kysyisivät tätä minulta.
Voiko joku selittää äänestäjilleni, miten se, että tällä parlamentilla on kaksi toimipaikkaa, yksi Brysselissä ja yksi Strasbourgissa, auttaa heitä maksamaan asuntolainaansa, ruokkimaan lapsensa ja kouluttamaan heidät, koska tämä on iso osa niistä kahden miljoonan punnan kustannuksista, joista puhuin äsken?
Mitä tulee komissioon, on toki mukavaa puhua jaloista tavoitteista, kuten nuoriin ja koulutukseen investoimisesta, kielten opiskelun edistämisestä ja innovointiin kannustamisesta, jotta Euroopan talous kehittyisi ja syntyisi työpaikkoja, mutta tilintarkastuskertomuksessa ei anneta lainkaan lohdullista kuvaa siitä, miten Euroopan unionin varoja käytetään, eivätkä jäljellä olevat sitoumusmäärärahat osoita, että EU olisi kovin hyvä suunnittelija.
Yhtään ehdotusta talousarvion kasvattamisesta ei pitäisi suvaita...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, Euroopan unionin vuoden 2011 talousarvion painopisteet liittyvät läheisesti talous- ja rahoituskriisiin. Siihen liittyvät myönteiset yhteiset toimet mahdollisimman kattavan ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen irtautumisstrategian toteuttamiseksi.
Aion keskittyä kahteen asiaan. Ensinnäkin siihen, että vuoden 2011 talousarvion painopiste on nuorisossa. Heidän osuutensa Euroopan tulevaisuudessa on varmasti ratkaiseva. Investoiminen nuorisoon tarkoittaa sitä, että ajattelemme tänään huomisen Eurooppaa.
Toinen asia on se, että nykytilanne osoittaa hyvin selvästi, miten nopeasti työpaikkoja voi tuhoutua jopa vahvalla talousalueella. Myös 2020-strategian painopiste on innovoinnissa. Siihen oikeutetusti liittyvien toiveiden ansiosta syntyy uusia työpaikkoja ja sosiaaliset vaikeudet helpottavat.
László Surján
(HU) Hyvät kollegat, me kaikki tiedämme, että Euroopan unionin talousarvio vaatii vakavasti otettavia uudistuksia. Me tiedämme kuitenkin myös, että näitä uudistuksia ei voida toteuttaa yhden vuoden talousarvion puitteissa. Mikä on ongelmamme? Suuri ongelmamme on, että tämä talousarvio on äärimmäisen joustamaton. Me emme voi vastata riittävästi päivittäisiin haasteisiin tai edes vuotuisiin haasteisiin ilman ongelmia. Liikkumavaraakin on tietysti vähän ja vaihtoehtoja rajallisesti. Esittelijä on laatinut tasapainoisen ehdotuksen. Hän on ottanut huomioon todellisen tilanteen ja muotoillut järkeviä tavoitteita. Toivon, että parlamentti seuraa ja tukee käsiteltävänämme olevia tekstiä ja ehdotuksia.
Meidän kannaltamme on erityisen hyvä asia kääntyä nuorten puoleen, sillä muuten nuoret kääntyvät meistä pois päin, pois päin EU:n perusajatuksesta. Haluaisin puhua vielä muutaman minuutin koheesiopolitiikasta. Koheesiopolitiikka ei ole pelkkää sinisilmäistä maailmanparannusta. On totta, että kehittyneiden ja kehittymättömien alueiden välillä on valtavia kuiluja. Meidän on pyrittävä poistamaan nämä erot tai vähintäänkin kaventamaan niitä. Kun me nostamme jonkin alueen jaloilleen, koko Euroopan kilpailukyky kasvaa ja me kasvamme maailmanlaajuisen kilpailun kannalta vahvemmaksi ja paremmaksi olettaen tietysti, että jäsenvaltiot hyödyntävät tilaisuuden, rahat eivät jää käyttämättä ja lisäksi käytetty raha tuottaa tuloksia. Muuten on kyse valtavasta tuhlauksesta. Sen lisäksi, että meillä on kaksi toimipaikkaa, tuhlausta lisää vielä enemmän se, että toteutetaan ohjelmia, jotka eivät tuota tarvittavia tuloksia. Toivon, että tässä asiassa edistytään. Budjettivaliokunta on hyvin innokas näkemään, että saamme rahoillemme vastinetta. Kiitoksia kunnioittavasta mielenkiinnostanne.
Derek Vaughan
(EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen tähän parlamentin talousarvion suuntaviivoja koskevaan mietintöön ja keskusteluun siitä, mitkä meidän painopisteemme ovat, jotta varmistetaan, että parlamentti voi tehdä työnsä.
Alkuperäinen mietintö oli ehkä ymmärrettävästi epämääräinen ja yleisluonteinen. Valiokuntavaiheen tarkistukset kuitenkin varmistivat, että meille on nyt selvää, mikä on tärkeää. Budjettivaliokunta yritti tasapainottaa tarpeen tunnistaa vastuumme Lissabonin jälkeen ja tarpeen pitää kasvaneet menot mahdollisimman pieninä, mikä on erityisen tärkeää, kun liikkumavarat ovat niin pieniä ja julkinen talous niin tiukalla. Olen varma, että kaikki jäsenet ottavat tämän asian huomioon.
Siksi meidän painopisteistämme päättäminen näissä suuntaviivoissa on ratkaisevaa eikä luonnollisesti ole kyse pelkästään rahan käyttämisestä. Kyse on myös säästöjen etsimisestä ja rahan käyttämisestä mahdollisimman hyvin.
Siksi olen tyytyväinen siihen, että on laajalti hyväksytty esimerkiksi tarve luoda integroitu tiedonhallintajärjestelmä, joka yhdistää jäsenien ja kansalaisten kaikki eri tietolähteet.
Europarl TV -televisiokanavan analyysi sen tehokkuuden selvittämiseksi on myös hyvä asia. Sihteeristökorvausten ja lisähenkilöstön yleisten palkkauskustannusten sekä majoituskustannusten arviointi on mielestäni myös oleellista, kuten myös keskipitkän ja pitkän aikavälin kiinteistöstrategia parlamentille ja muille toimielimille, joiden kanssa mahdollisesti teemme paljon nykyistä tiiviimpää yhteistyötä.
Tietysti mukana on myös vaikea aihe eli 20 prosentin enimmäismäärä, josta on sovittu jo monta vuotta sitten. Minun ja budjettivaliokunnan mielestä budjettivaliokunnan ja puhemiehistön ja mahdollisesti kaikkien eri toimielinten pitäisi keskustella tähän 20 prosenttiin tehtävistä muutoksista. Päätöksen ei pitäisi olla yksipuolinen.
S&D-ryhmä on jättänyt huomiseen äänestykseen lisää tarkistuksia, joiden me uskomme parantavan suuntaviivoja entisestään. Yhdessä tarkistuksessa korostetaan, miten vaikeaa on sisällyttää kaikki hallintomenot otsakkeeseen 5, ja toisessa tarkistuksessa vaaditaan suuntaviivojen varhaista julkaisemista ja arvioita, joilla varmistetaan, että me voimme tehdä päätöksemme asianmukaisesti ja ajoissa. Toivon, että kollegat tukevat huomenna näitä ja muita tarkistuksia, joiden tarkoituksena on parantaa suuntaviivoja.
Toivon myös, että kollegat myöntävät, että näistä suuntaviivoista sopimisen jälkeen meidän on käytävä vaikeita keskusteluja pääsihteerin hiljattain julkaisemista arvioista. Vasta silloin aloitamme keskustelut painopisteistämme ja vasta silloin käymme asianmukaisen keskustelun tasapainon saavuttamiseksi parlamenttina toimimisen ja menojen mahdollisimman alhaisina pitämisen välillä.
Carl Haglund
(SV) Arvoisa puhemies, tällaisina vaikeina taloudellisina aikoina talousarvioon liittyvät asiat ovat vaikeita ja arkaluonteisia. Vuoden 2011 talousarvion suuntaviivat sisältää myös Euroopan parlamentin oman talousarvion. Otsakkeen 5 sisältämät menot on perinteisesti jaettu niin, että parlamentin osuus on alle 20 prosenttia.
Lissabonin sopimuksen seurauksena ihmiset sanovat nyt, että parlamentin pitäisi ahmaista suurempi osa rahoista. On varmasti syytä tarkistaa resurssien lisäämisen tarve parlamentin uusien toimivaltuuksien vuoksi, ja me olemme jo saaneet lisää rahaa vuodelle 2010 nimenomaan Lissabonin sopimuksen seurauksena.
Samanaikaisesti Lissabonin sopimusta ei voida käyttää jonkinlaisena parlamentin uutena rahakoneena. Meidän on myös pystyttävä tehostamaan omaa organisaatiotamme ja yritettävä säästää silloin, kun se on mahdollista, ja myös sillä tavoin rahoittaa lisätarpeet.
Nyt vaaditaan myös määrärahojen lisäämistä Euroopan parlamentin jäsenten avustajia varten. Tarkoitus on varmasti hyvä, mutta on mielenkiintoista, että esimerkiksi minun ryhmäni jäsenet ovat enemmän tai vähemmän yksimielisiä siitä, että tälle ei ole pakottavaa tarvetta tänä taloudellisesti niukkana aikana.
Tänään hyväksyttävät suuntaviivat ovat hyvät, ja mielestäni meidän pitäisi nähdä ne haasteena tutkia omia menojamme kriittisesti.
Peter van Dalen
(NL) Arvoisa puhemies, me elämme taloudellisesti vaikeita aikoja. Kaikkialla kiristetään vyötä, ja julkishallinnon on myös tarkkailtava menoja ja säästettävä. Lisäksi kansalaisilla on vain vähän luottamusta EU:n politiikkaa kohtaan, mikä huolestuttaa minua suuresti. Siksi haluan esittää kaksi ehdotusta, jotka liittyvät seuraavan talousarvion tarkasteluun. Ensinnäkin meidän Euroopan parlamentin jäsenten täytyy vastata yhtä lailla 4 200 euron kuukausittaisesta yleisestä kulukorvauksestamme kuin kaikista muistakin korvauksistamme. Näin ei tapahdu nyt, ja sitä ei mielestäni voida pitää avoimuutena. Lisäksi jätän tähän liittyvän tarkistuksen, kun keskustelemme Bart Staesin mietinnöstä huhtikuun istunnossamme.
Arvoisa puhemies, toinen aiheeni koskee Euroopan parlamentin kansallisten tiedotustoimistojen talousarvioita. Pidän niitä erityisen runsaina, ja olen sitä mieltä, että niitä pitää pienentää kolmanneksella kolmen vuoden aikana. Kehotan kollegojani tukemaan näitä ehdotuksia. Se olisi osoitus halustamme lisätä avoimuutta ja pyrkimyksestämme olla sallimatta itsellemme erityiskohtelua.
Bastiaan Belder
(NL) Arvoisa puhemies, vuoden 2011 talousarvion yhteydessä joudumme vastakkain Euroopan unionin painopisteiden kanssa. Tänä taloudellisesti vaikeana aikana unionin on ensin ymmärrettävä, että sen taloudelliset varat ovat peräisin jäsenvaltioilta, joiden on tehtävä rajuja leikkauksia. Jäsenvaltiot eivät siten ole ainoita, jotka joutuvat tekemään leikkauksia, vaan EU:n pitäisi myös karsia julkisia varojaan ja käyttää niitä kohdennetummin.
Minulla on olennainen kysymys, joka koskee sitä, että esittelijä asetti painopisteeksi nuorison. Pääsääntöisesti jäsenvaltiot pystyvät huolehtimaan hyvin sosiaalisista ja nuorisoon liittyvistä asioista. Kiinnittäisin kuitenkin huomion yhteen kysymykseen, jossa EU:n tuki on todella korvaamaton. Mietinnössä mainitaan nuorten siirtyminen opetusjärjestelmistä työmarkkinoille. Kysyisin esittelijältä, aikooko hän myös kiinnittää huomiota heikommassa asemassa olevien nuorten erityistarpeisiin? Tällä tarkoitan nuoria, jotka ovat kasvaneet lastenkodeissa ja saavat hyvin vähän ammatinvalinnanohjausta. Vieraillessani viime kuussa Bulgariassa näin tästä todella innostavan esimerkin. Kannatan varauksettomasti EU:n tukea tällaisille jäsenvaltioiden aloitteille esimerkiksi rakennerahastojen puitteissa. Luotan teihin.
Nick Griffin
(EN) Arvoisa puhemies, minkä tahansa talousarvion tärkeimmän painopisteen pitäisi olla vain omien rahojen käyttäminen. Jonkun muun rahojen käyttäminen ilman lupaa ei ole budjetointia vaan varastamista.
Yhdistyneen kuningaskunnan veronmaksajilta kynitään noin 6,4 miljardia puntaa vuodessa suorina maksuina EU:lle, ja silti meiltä evätään kansanäänestys. Näiden rahojen ottaminen ilman demokraattista mandaattia on rikos, joka vaatii uhreja. Tänä talvena viisikymmentätuhatta eläkeläistämme kuoli kylmään, koska heillä ei ollut varaa lämmittää asuntojaan. Talebanin pommit tappavat sotilaitamme, koska meillä ei ole varaa pomminkestäviin ajoneuvoihin. Tuhansilta syövän uhreilta evätään kalliit elintärkeät lääkkeet. Kaikki nämä vääryydet voitaisiin korjata 6,4 miljardilla punnalla, ja vielä olisi varaa rakentaa kahdeksan uutta sairaalaa ja 50 koulua.
Talousarvion painopisteitä pitäisi olla vain yksi - kulujen leikkaaminen ja Yhdistyneen kuningaskunnan ryöstämisen lopettaminen. Meidän eläkeläisemme, sotilaamme ja syöpäpotilaamme tarvitsevat rahaa enemmän kuin EU. Teidän kannaltanne on kyse talousarviosta. Heidän kannaltaan on kyse elämästä tai kuolemasta.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, toivotan tervetulleeksi tämän parlamentin vanhan ystävän Janusz Lewandowskin, joka istuu nyt eri penkillä kuin jäsenet.
Olen iloinen siitä, että palataan talousarvion suuntaviivoja koskevaan perinteiseen järjestelmään. Mielestäni se on hyvä asia, koska tällä tavalla komission jäsen voi kuunnella parlamentin esittämiä talousarvion painopisteitä ennen talousarvioesityksen laatimista.
Asiat, jotka komission jäsen on kuullut tai kuulee tänään, ovat hyvin erilaisia kuin ne, joita hän epäilemättä kuulee joka päivä eri tahoilta, jotka painostavat häntä saadakseen suuremmat määrärahat.
Me parlamentissa emme toistaiseksi aio painostaa häntä. Kuten hän tietää, me teemme niin syyskuusta lähtien. Nyt me haluamme vain, että komission jäsen Lewandowski on hyvin selvillä siitä, mitä parlamentin asettamat talousarvion painopisteet edustavat. Ne edustavat meidän ehdotuksiamme.
Vuoden 2011 talousarviolle asetetaan joka päivä uusia haasteita. Meillä on jo uusia paineita luokassa neljä, jossa meillä on hyvin vähän liikkumavaraa, joka pienenee entisestään, koska siihen on lisättävä Itämeri-strategia.
Meillä on paineita maataloudessa osin siksi, että me käytämme ensimmäisen kerran yhteispäätösmenettelyä, mutta ennen kaikkea siksi, että me aiomme käyttää sitä koko parlamentissa emmekä suostu maatalousbudjetin lisäleikkauksiin muiden alueiden rahoittamiseksi. Meidän on tietysti myös ratkaistava luokan viisi jatkuva ongelma: hallinnolliset kulut ja suurempi avoimuus.
Viimeinen asia: tämä parlamentti suhtautuu hyvin avoimesti rahan säästämiseen sekä EU:n talousarviossa että parlamentin talousarviossa. Me poliittiset ryhmät emme uskoakseni kuitenkaan ole valmiita sietämään tiettyjen ihmisten kansankiihotusta, jotka käyttävät sitä politiikan harjoittamisen keinona.
Göran Färm
(SV) Hyvät kuulijat ja erityisesti entinen kollegamme Janusz Lewandowski, jonka toivotan tervetulleeksi takaisin. Kommentoin lyhyesti kumpaakin mietintöä.
Haluaisin aluksi kiittää Sidonia Elżbieta Jędrzejewskaa, joka on laatinut erinomaisen mietinnön. Me Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän jäsenet olemme kuitenkin esittäneet tarkistuksia muutamaan kohtaan, jotka ovat mielestämme tärkeitä.
Ensinnäkin meidän on tehtävä selväksi, että ilmastonmuutos on yhä tärkeä painopiste. Me emme saa helpottaa painetta tässä asiassa Kööpenhaminan epäonnistumisen vuoksi, vaan meidän on sen sijaan tehtävä lujasti töitä oman tehtävämme suorittamiseksi eli ratkaisujen löytämiseksi rahoitusongelmaan.
Toinen kohta on Eurooppa 2020 -strategia: meidän strategiamme edellyttää, että unioni investoi myös strategian toteuttamiseen ja parantamiseen. Meidän on oltava ennakoivia talouden kehittämisessä ja kunnianhimoisen sosiaalisen toimintaohjelman laatimisessa, ja nämä ovat poliittisia alueita, joihin yksinkertaisesti tarvitaan lisää sisältöä.
Meidän on muun muassa lähetettävä jäsenvaltioille ja neuvostolle selvä viesti siitä, että on välttämätöntä tarkistaa seuraavien kolmen vuoden talousarvion yläraja, erityisesti talousarvion otsakkeen 1, joka koskee kasvua ja työllisyyttä.
Mitä tulee parlamentin omaan talousarvioon, vaikka meillä on huomattavia tarpeita, meidän on otettava huomioon taloudellinen tilanne ja asetettava itsellemme merkittäviä rajoituksia. Meidän on vahvistettava parlamenttia ja erityisesti poliittisten ryhmien valmiuksia kyetäksemme täyttämään Lissabonin sopimuksen vaatimukset. Kaikissa muissa asioissa meidän on kuitenkin etsittävä keinoja säästämiseen ja tehokkuuden lisäämiseen. Tämä on erityisen tärkeää, koska talousarvion hallintoa koskevaan otsakkeeseen 5 kohdistuu suuria paineita. Keskustelimme esimerkiksi hiljattain uudesta ulkosuhdehallinnosta, joka vaatii varmasti ylimääräisiä varoja.
Meidän on keskityttävä parlamentin perustehtävään ja muissa asioissa harjoitettava suurta pidättyneisyyttä.
Geoffrey Van Orden
(EN) Arvoisa puhemies, taloudellisen niukkuuden aikoina, jolloin julkisia menoja leikataan kaikissa Euroopan maissa, kaikkien EU:n toimielinten pitäisi tutkia, miten leikata kustannuksia ja vähentää tuhlausta.
Parlamentin pitäisi näyttää esimerkkiä. Sen sijaan se jatkaa itsekeskeistä tyyliään, ja sen kustannukset ja henkilöstömäärät kasvavat jatkuvasti ilman mitään rajoitteita. Missä tahansa muussa organisaatiossa uudet painopisteet tasapainotettaisiin muista tehtävillä vähennyksillä, mikä ei näytä olevan tapana tässä parlamentissa. Euroopan parlamentin jäsenet kärsivät eniten kansalaisten syytöksistä, mutta ylipaisunut byrokratia, tarpeeton liikakulutus ja turhat kiinteistöt maksavat eniten.
Miten te voitte edelleen perustella parlamentin itsensä mainostamiseen vuodessa käytettäviä 94:ää miljoonaa puntaa, joista kahdeksan miljoonaa käytetään tarpeettomaan Europarl TV -televisiokanavaan ja tähän omituiseen Euroopan historian taloa koskevaan kahden miljoonan punnan hankkeeseen? On naurettavaa, että te kaikissa jäsenvaltioissa ylläpidetään niin sanottuja tiedotustoimistoja, joiden vuotuiset kustannukset ovat 40 miljoonaa, kun 736 Euroopan parlamentin jäsenen tehtävänä on vastata äänestäjiensä mahdollisiin kysymyksiin.
On jatkuva skandaali, että tämä parlamentti ei ole vaatinut jäsenvaltioiden hallituksia lopettamaan Strasbourgin sirkusta lopullisesti. Meidän on lähetettävä siitä hallituksillemme selvä viesti ja säästettävä 200 miljoonaa vuodessa.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa puhemies, komission jäsen, kollegat, puhun aluksi komission talousarviosta. Euroopan ulkosuhdehallinto on mielestäni erityisen kiinnostava. Se ei kuitenkaan vielä sisälly talousarvioon, jonka komission jäsen pian esittelee. Meille on kuitenkin ratkaisevan tärkeää, miten paljon se maksaa. Minä kannatan ulkosuhdehallinnon sisällyttämistä komission, koska sinne se kuuluu. Yksi asia on selvää: se, mitä ulkosuhdehallinnolle tapahtuu, vaikuttaa merkittävästi talousarvioon myös suhteessa monivuotisiin ohjelmiin. Monivuotisia ohjelmia ei voida hallinnoida komission ulkopuolelta. Sitä ei voida sallia missään olosuhteissa.
Ulkosuhdehallinnon oikeudellisen rakenteen valinta on hyvin tärkeää, koska sen vaikutukset talousarvioon ovat suoraan sidoksissa siihen. Siksi tässä talousarviossa on mielenkiintoisinta se, mitä siihen ei sisälly. Me toivomme todella, että komission jäsen pystyy pian toimittamaan numeroita, jotka osoittavat, mitä tämän koko asian odotetaan maksavan. Vuonna 2011 - näin paljon on jo selvillä - alueet, joiden menot ovat suurimmat - mukaan lukien ulkosuhdehallinto - erityisesti hallintoa koskevissa kohdissa, ovat alueita, joilla meillä on vähiten liikkumavaraa. Kaikki on käytetty hyvin tarkkaan. Siksi puollan sitä, että etsimme heti henkilöstösäännöstä säästömahdollisuuksia. Minulla on myös ehdotus, joka liittyy jäsenvaltioissa työskentelevien virkamiesten ja avustajien erityisvapaisiin, joiden yhteydessä he matkustavat kotimaahan junalla. Näistä junamatkoista pitäisi luopua ja niiden sijasta keskittyä lentolippuihin ja lentoaikaan.
Siirryn nyt käsittelemään parlamentin talousarviota. Jokainen tässä parlamentissa töitä tekevä - mikä ei valitettavasti koske kaikkia jäseniä - tarvitsee avustajia. Haluaisin siksi pyytää erityisesti, että me järjestämme itsellemme asianmukaiset keinot tämän työn tekemiseen. En kuitenkaan ole sitä mieltä että yhteyden rakentaminen näiden kiinteistöjen kanssa olisi tarkoituksenmukaista, koska meillä on myös vaalipiirit ja me voimme tehdä palvelusopimuksia. Puhemiehistön ei pitäisi vaivata jäseniä tällä asialla.
Minulla on toinenkin pyyntö. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle ei ole vieläkään varattu talousarviossa määrärahoja. Olisi hyvä, jos voisimme tunnustaa hänen olemassaolonsa myös talousarviossa.
Martin Ehrenhauser
(DE) Arvoisa puhemies, me tarvitsemme erilaisen EU:n ja me tarvitsemme myös erilaisen EU:n talousarvion. Mielestäni meillä on oltava rohkeutta tehdä isoja päätöksiä. Meidän ei todellakaan pitäisi juuttua pieniin teknisiin yksityiskohtiin.
Haluaisin sanoa EU:n talousarviosta kolme asiaa. Ensinnäkin EU:n talousarvion on oltava avoimempi. Miten suuret ovat esimerkiksi hallintomenot? Nykyisestä EU:n talousarviosta ei saa siitä minkäänlaista realistista tietoa.
Toinen asia ovat säästöt. On hyvin helppo säästää EU:n talousarviosta miljardeja heikentämättä EU:n toimielinten tarjoamien palvelujen laatua. Me voisimme esimerkiksi sulkea useita EU:n erillisvirastoja. Sitten on vielä toinen toimipaikka Strasbourgissa. Meidän pitäisi ehkä keskustella sellaisten elinten hyödyllisyydestä, joilla ei ole millään alueella toimivaltuuksia, kuten alueiden komitea ja talous- ja sosiaalikomitea.
Kolmanneksi kysyn, miten rahoja käytetään? Rahat pitäisi antaa tai antaa takaisin niille, joilta ne ovat peräisin, eli veronmaksajille. Meidän pitäisi tietysti myös käyttää niitä hyvien hankkeiden tukemiseen - tarkoitan esimerkiksi alkuperäistä harjoittelijoiden Erasmus-ohjelmaa. Meidän on mielestäni oltava rohkeita. Meidän kaikkien pitäisi ottaa tämä huomioon.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentti on saanut huomattavasti lisää toimivaltaa. On tullut aika tehdä yhdessä päätöksiä EU:n rahakirstuista peräisin olevien varojen käytöstä. Kestää kuitenkin myös jonkin aikaa, että tämä mekanismi alkaa toimia. On varmaa, että tämä ja muutama seuraava vuosi ovat ratkaisevia uuden talousarviomenettelyn lopullisen muotoutumisen kannalta. Vain jos parlamentti, neuvosto ja komissio tekevät yhteistyötä kumppaneina, on mahdollista kehittää menettely, joka on mahdollisimman pitkälle uuden sopimuksen määräysten mukainen.
Haluan ilmaista tukeni vetoomukselle kasvattaa yhteisön talousarviota parlamentille Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä annettujen uusien vastuiden vuoksi. Ei ole epäilystäkään siitä, että parlamentti tarvitsee riittävät varat voidakseen hoitaa velvollisuutensa tehokkaasti. Parlamentin vastuu kasvaa, minkä vuoksi me jäseninä tarvitsemme enemmän neuvoja, asiantuntijalausuntoja ja tukea useiden eri ammattialojen edustajilta, ja jonkun on maksettava siitä.
Toinen tässä mietinnössä esitetty painopiste, joka ansaitsee myös täyden tukemme, on nuorisoon ja siten myös koulutukseen kohdistuvien investointien lisääminen, koska se on nykyaikaisen ja innovatiivisen yhteiskunnan perusta. Eurooppa on yhä Yhdysvaltoja, Japania ja muita uuden maailman valtioita jäljessä tekniikkakilpailussa. Tilanne voi muuttua, mutta se aiheuttaa huomattavia kustannuksia.
Osana köyhyyden torjumista meidän pitäisi rahoittaa esimerkiksi elintarvikkeiden ilmaisjakelun kaltaisia ohjelmia köyhimpien keskuudessa. Meidän pitäisi kehittää ohjelmia, jotka liittyvät esimerkiksi maidon ja hedelmien tarjoamiseen kouluissa. Me emme saa sallia lasten ja nuorten aliravitsemusta, kun puhumme niin paljon koulutuksesta ja tietoon perustuvasta taloudesta.
Unionin talouskasvua kymmenenä seuraavana vuotena edistävää strategiaa (Eurooppa 2020) laaditaan parhaillaan. Sen vuoksi on otettava huomioon menot, joita strategian seurauksena syntyy, ja se on tehtävä nyt tässä vaiheessa, kun käsittelemme talousarviota. Jotta strategia onnistuisi, koheesiota on tuettava enemmän alueellisella ja EU:n tasolla, työllisyyttä on edistettävä ja kriisin vaikutuksia on torjuttava.
Lopuksi haluan kiittää kollegaani Sidonia Elżbieta Jędrzejewskaa vuoden 2012 talousarvion painopisteiden hyvin perusteellisesta ja innovatiivisesta valmistelusta.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Nuoret, tiede ja innovointi ovat keskeisiä painopisteitä seuraavassa Euroopan unionin talousarviossa. Nuoriin investoiminen on investointia tulevaisuuteen. Koulutus, ammatillinen koulutus ja siirtyminen koulutusjärjestelmästä työmarkkinoille ovat tämän talousarvion keskeisiä tekijöitä.
Työttömyys koskettaa entistä useammin nuoria, joilla on tutkinto. Siksi pidän "Erasmus First Job" -liikkuvuusohjelmaa strategisena sitoumuksena tulevaisuuteen, koska siinä luodaan selvä yhteys koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välille. Yhdessä José Manuel Fernandesin kanssa esittämäni ehdotus "Erasmus First Job" -ohjelman perustamisesta perustu seuraaviin periaatteisiin: ensiksi nykyisten koulutus-, tiede-, harjoittelu- ja innovointiohjelmien lisärahoitukseen, ja toiseksi siihen, että jokaiseen tapaukseen kuuluu harjoitteluosuus, jossa harjoittelijalla on sopimus jonkin innovatiivisen eurooppalaisen yrityksen kanssa ja hän saa yhteisrahoitusta EU:n talousarviosta.
Talousarvion muista painopisteistä poimisin esiin tutkimuksen, innovoinnin ja digitaalistrategian. Tässä talousarviossa keskitetään toimia myös ympäristöystävällisen ja innovatiivisen teknologian kehittämisen tukemiseen ja annetaan siten tärkeä panos talouden ja pk-yritysten elpymiseen. Sitoutuminen nuoriin, innovointiin ja tieteeseen on keskeinen keino EU:n palauttamiseksi maailman johtajaksi.
Piotr Borys
(PL) Arvoisa puhemies, kollegat Lewandowski ja Jędrzejewska, haluan aluksi onnitella esittelijää hänen erinomaisesta mietinnöstään. Euroopan unionin taloudellinen tilanne ei vieläkään ole tyydyttävä, mutta mietinnössä kerrotaan meille suurelta osin, miten unioniin voidaan luoda lisäarvoa.
Mielestäni on loistava idea kiinnittää keskipitkän ja pitkän aikavälin painopisteissä erityistä huomiota nuoriin, mikä auttaa meitä ratkaisemaan ongelmiamme. Innovointiin liittyvien suuntausten ylläpito ja digitaalisen tekniikan korostaminen ovat mielestäni hyviä esimerkkejä Euroopan unionin nopeasti kehityksestä. Pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen pääasiassa heikoimmilla alueilla on myös kiinnostavaa.
On kuitenkin syytä korostaa, että liikkuvuuteen liittyen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kohdistuva investointipolitiikka ja sitä kautta liikennekysymykset tulevat esiin. Nuorisoon investoiminen on mielestäni ratkaisevaa, ja haluan ilmaista kiitokseni sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan kiitokset kaikista ponnisteluista, joiden tavoitteena on tukea nuorisoon investoimiseen liittyviä toimenpiteitä.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vuoden 2011 talousarviossa on otettava huomioon Euroopan unionin uudet toimivaltuudet sekä talous- ja rahoituskriisin seuraukset. Meidän painopisteemme on oltava nykyisten työpaikkojen säilyttämisessä ja uusien luomisessa.
Mielestäni Euroopan unionin täytyy investoida älykkääseen ja kunnianhimoiseen teollisuuspolitiikkaan. Sitä ei voida hyväksyä, että merkittävissä jäsenvaltioissa teollisuuden osuus BKT:stä on vuonna 2010 vain 14 prosenttia.
Siksi on harkittava vuoden 2011 talousarvion painopisteiden määrittämistä uudelleen, minkä jäsenvaltiot voivat tehdä vain vuonna 2010 vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymien puolivälin tarkistuksen aikana.
Näiden painopisteiden on kohdistuttava liikenteen infrastruktuuriin, energiatehokkuuteen, teollisuuspolitiikkaan ja tutkimukseen, maatalouteen, koulutukseen ja terveyteen. Me odotamme, että komissio esittää tänä vuonna määrätietoisen ehdotuksen EU:n rahaston perustamisesta erityisesti liikenteen infrastruktuurin kehittämistä varten ja että EU:n osuus siinä on mukana myös vuoden 2011 talousarviossa.
João Ferreira
(PT) EU:n taloudellinen ja sosiaalinen tilanne vaatii vuonna 2011 huomattavaa muutosta painopisteisiin, jotka ovat ohjanneet aiempia talousarvioita, kuten nykyistä vuoden 2010 talousarviota. Talousarvion on palveltava politiikkaa, joka on erilaista kuin se, jonka seurauksena 23 miljoonaa ihmistä on työttömänä ja 85:ttä miljoonaa uhkaa köyhyys.
Monivuotisen rahoituskehyksen tavoitteita, jotka pienensivät rakennerahastoja 0,37 prosenttiin EU:n bruttokansantuotteesta, on tarkistettava, koska ne tarkoittivat leikkauksia sosiaali- ja ympäristöohjelmiin sekä tutkimukseen, koulutukseen ja kulttuuriin.
Tulevien talousarvioiden täytyy olla välineitä, jotka edistävät taloudellista ja sosiaalista koheesiota eivätkä ole pelkästään sopimusten kuollut kirjain. Niiden on edistettävä täystyöllisyyttä, jossa kunnioitetaan työntekijöiden oikeuksia, investointeja julkisiin palveluihin, ympäristönsuojelua, yhteistyötä ja rauhaa. Ne eivät saa olla väline, joka edistää yhä useampien sosiaalisen elämän näkökohtien kaupallistamista, vapauksien ja työpaikkojen turvaamisen heikentämistä, rakenteellista työttömyyttä, ulkopuolista interventionismia ja sotia. Mietintöön esitettyjen tarkistusten runsaus osoittaa, että on olemassa vaihtoehto, joka ei ole vain mahdollinen vaan myös välttämätön.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, viittaan otsakkeeseen 5 ja erityisesti kiinteistöstrategiaan. Keskipitkän ja pitkän aikavälin onnistunut kiinteistöstrategia on tärkeä. Sen on oltava ympäristöystävällinen, energiatehokas ja erityisesti kustannustehokas. Meidän on myös keskusteltava avoimesti siitä, miten järkevää on, että Euroopan parlamentilla on kolme toimipaikkaa. Eri toimipaikkojen hirvittävän suuria kustannuksia tuskin voidaan perustella EU:n kansalaisille ja veronmaksajille varsinkaan talouskriisin aikana. On aika tehdä yksityiskohtainen ja perusteellinen analyysi ja antaa se kaikkien EU-kansalaisten nähtäväksi.
Euroopan parlamentin pitäisi siksi keskittää toimintansa yhteen toimipaikkaan, ja minä henkilökohtaisesti pidän parempana Strasbourgia sen historiallisen ja sosiokulttuurisen aseman vuoksi ja erityisesti siksi, että Bryssel vajoamassa rikollisuuteen, osia kaupungista on joutumassa anarkian valtaan ja poliisi on luovuttanut. Tämän myöntävät myös kunnallispoliitikot, kuten pormestari Freddy Thielemans.
Elena Băsescu
(RO) Mielestäni Euroopan unionin vuoden 2011 talousarvion on heijastettava ja tuettava paremmin nuorisopolitiikkaa. Nuoria on tuettava sekä EU:n että kansallisella tasolla.
Tähän liittyen Romanian hallitus tukee nuoria hankkeilla, joissa heille rakennetaan 100 000 asuntoa kolmen seuraavan vuoden aikana.
Olen myös tyytyväinen Euroopan komission tavoitteeseen myöntää opiskelijoille kolme miljoonaa Erasmus-apurahaa vuoteen 2012 mennessä. On kuitenkin myös ratkaisevan tärkeää lisätä Erasmus Mundus -apurahojen rahoitusta. Silloin useammat kolmansien maiden opiskelijat ja tutkijat - ja tässä tapauksessa ajattelen erityisesti myös Moldovan tasavaltaa - pääsevät opiskelemaan Euroopan unioniin.
Nuorena Euroopan parlamentin jäsenenä tuen Erasmus-aloitetta, joka on ensimmäinen nuorille pääsyn työmarkkinoille tarjoava työpaikka.
Lopuksi haluaisin kiittää Euroopan komissiota ripeydestä neljän energiahankkeen rahoituksen hyväksymisessä. Romania on niissä myös mukana.
Zigmantas Balčytis
(LT) Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden monimutkainen taloudellinen tilanne, seuraavan vuoden talousarviota pitäisi suunnitella hyvin perusteellisesti. Eniten huomiota pitäisi kiinnittää työpaikkojen säilyttämiseen ja luomiseen. Pienten ja keskisuurten yritysten tukemisesta ja kannustamisesta olisi tässä apua, koska nämä yhtiöt työllistävät suuren osan Euroopan unionin kansalaisista. Taloudellisia tukitoimenpiteitä on tarjottava joustavammin ja niiden on oltava helpommin saatavilla, jotta vasta perustetut tai taloudellisiin vaikeuksiin joutuneet yritykset voivat jatkaa toimintaansa. Meidän ei myöskään pidä unohtaa lisäarvoa tuottavia alueita jäsenvaltioiden lisäksi yhteisössä kokonaisuudessaan. Näistä alueista voisimme mainita liikenteen, jossa painopisteen pitäisi olla kestävien ja turvallisten liikennejärjestelmien luomisessa ja Euroopan laajuisten verkostojen kehittämisessä. Energiaomavaraisuuden varmistavien energialinkkihankkeiden sopivan rahoituksen on myös oltava yksi vuoden 2011 talousarvion painopisteistä.
Janusz Lewandowski
Arvoisa puhemies, haluan kiittää jäseniä heidän kommenteistaan, jotka ovat syventäneet ja lisänneet tietojani parlamentin vuoden 2011 painopisteistä. Kuunnellessani puheenvuoroja - ja kuuntelen tänä iltana mielelläni - minulle oli selvää, että monet puhujat korostivat sitä, että me laadimme vuoden 2011 talousarviota kriisin jälkeisen Euroopan poikkeuksellisessa ympäristössä, missä monet maat taistelevat todellisten julkistalouden haasteiden kanssa. Se aiheuttaa todellista painetta talousarvion lukuihin sekä talousarvion järkevälle hallinnalle ja avoimuudelle - tämä kävi ilmi Geoffrey Van Ordenin, Thjis Bermanin, José Manuel Fernandesin ja Carl Haglundin puheenvuoroista - mutta jos resurssit ovat niukat, painopisteet on todella määritettävä asianmukaisesti.
Keskustelun jälkeen minusta tuntuu, että nuorisolla eli otsakkeella 3 b - esittelijän päivittämänä - on tässä istuntosalissa niin nuorten kuin vanhojenkin jäsenten tuki, joten vaikuttaa siltä, että tämä vuoden 2011 painopiste on tämän parlamentin enemmistön mukaan oikein valittu. Tarvitaan myös laatua ja hyvää toteutusta, ja me - esimerkiksi Ivars Godmanis ja László Surján - ajattelemme välittömästi koheesiota. Kyllä, se oli alhaisella tasolla vuosina 2009-2010. Sen pitäisi edetä vauhdikkaasti vuoteen 2011 mennessä, samoin kuin kriisin vastaisten toimien. Myös tutkimusmenomme ovat liian pienet, ja se ansaitsee paljon käyttäjäystävällisemmän varainhoitoasetuksen. Meidän pitäisi julkistaa se kuluvan vuoden kesä-heinäkuun lopussa.
Minulle kävi myös selväksi teidän keskusteluanne kuunnellessani, että parlamentti on tietoinen talousarvion liikkumavaran pienuudesta. Salvador Garriga Polledo, Göran Färm ja muut painottivat sitä, miten rajallinen liikkumavara on, mutta lopputuloksena voisi olla joustavuuden lisääntyminen talousarvion laatimisessa ja täytäntöönpanossa. Olen tästä lopputuloksesta samaa mieltä.
Ingeborg Grässle on tavalliseen tapaansa oikeassa sanoessaan, että ulkosuhdehallinto ei ole vielä mukana talousarviossa, mutta talousarvion laatimiseen tarvitaan lukuja. Meillä ei ole vielä lukuja ja ilman lukuja on hyvin vaikea laatia talousarviota. Se laaditaan kuitenkin luonnollisesti tänä vuonna, jos ulkosuhdehallinnon on tarkoitus toimia.
Odotan innolla huomista epävirallista kolmikantakeskustelua ja sen jälkeen todellisen keskustelun käynnistymistä. Toivottavasti saamme myös aikaan hedelmällisen sovinnon vuoden 2011 luvuista.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Arvoisa puhemies, komission jäsen Lewandowski, hyvät kuulijat, olen kuunnellut puheenvuorojanne suurella mielenkiinnolla ja haluaisin ensinnäkin sanoa, että olen erittäin tyytyväinen siihen, että vuoden 2010 talousarvion pääasialliseen muutokseen liittyvä painopiste, nuorisoon liittyvä painopiste, jota ehdotin ja jonka budjettivaliokunta hyväksyi, on myös saanut osakseen tukenne ja mielenkiintonne. Olen siitä erittäin tyytyväinen ja motivoitunut.
Haluan tietysti myös korostaa jälleen kerran sitä, mitä aivan oikeutetusti totesitte keskustelussa: meillä on vain vähän liikkumavaraa. Se tarkoittaa, että on sitäkin suurempi syy vedota Euroopan komissioon, että sillä olisi kunnianhimoa, mielikuvitusta ja rohkeutta käynnistää monivuotisen rahoituskehyksen arviointi ja mahdollinen tarkistus. Kuten tiedätte, vuosi 2011 on monivuotisen rahoituskehyksen viides vuosi. Olemme varmasti oppineet jotakin neljän viime vuoden aikana. Viidennen vuoden pitäisi olla selvästi parempi.
On tietysti selvää, että me torjumme rahoitus- ja talouskriisiä, joka on ilmiselvästi erilainen eri maissa. Joissakin maissa on merkkejä kriisin päättymisestä, mutta se ei muuta sitä tosiasiaa, että meidän pitää olla kunnianhimoisia erityisesti siksi, että jos tarkastelemme Euroopan yhteisön talousarviota, innovointiin, tutkimukseen, nuorisoon, yhteismarkkinoiden toteuttamiseen ja yhteismarkkinoiden vapauksien toteuttamiseen osoitetut varat ovat itse asiassa siitä vain pieni osa. Näin kaikki saavutetut säästöt eivät mielestäni saisi vaikuttaa Euroopan unionin talousarvion tähän osaan.
Monet teistä toivat esiin asian, josta olen samaa mieltä: nuoret ovat Euroopan unionin tulevaisuus. Haluaisin kuitenkin lisätä, että nuoret eivät ole vain tulevaisuus, koska he elävät täällä, tässä ja nyt. He saavat koulutusta nyt ja etsivät töitä nyt.. Nuoret eivät ole vain tulevaisuutemme vaan myös nykypäivämme. Nuoriin investoiminen ei tarkoita vain investoimista johonkin, mitä tapahtuu aikanaan, vaan siihen, mitä tapahtuu tässä ja nyt. Meidän pitää muistuttaa tästä itseämme.
Haluaisin myös sanoa muutaman sanan tästä Euroopan unionin talousarviota koskevasta laajennetusta käsityksestä. Kyse ei ole vain nuorisosta vaan myös laajemmasta ymmärryksestä, mihin kuuluu myös nuoriin liittyviä kysymyksiä ja laajemmasta näkökulmasta koulutukseen liittyviä kysymyksiä. Mielestäni tässä EU:n ulottuvuus, EU:n lisäarvon ulottuvuus on hyvin selvä. Meidän ei kuitenkaan pidä unohtaa, että me toimimme yhtenäisessä Euroopassa, missä ajatusten ja ihmisten liikkuvuus on itse asiassa yksi tärkeimmistä arvoistamme, ja meidän pitäisi pitää siitä jatkuvasti huolta.
Haluaisin myös sanoa yhteenvetona muutaman sanan Euroopan parlamentin talousarviota koskevasta keskustelusta. On totta, että olen tänään esittelijän sijainen, mutta sallin itseni sanoa muutaman sanan ja tuoda esiin jotain, mikä jo sisältyy budjettivaliokunnan mietintöön. Se on tietysti se, että on tärkeää ajatella aina säästöjä ja sitä, ovatko syntyneet menot perusteltuja, jos ne ovat parhaat mahdolliset. Tämä pohdintaprosessi on jatkuvaa ja sen pitäisi koskea meitä kaikkia. Tämä pohdinta todella näkyy Euroopan parlamentin mietinnössä.
Toivon erityisesti, että tämä näin myöhään käyty keskustelu ei ole ollut kenellekään meistä ajanhukkaa. Toivon erityisesti, että komission jäsen Lewandowski kuuntelee kaikkea, mitä täällä on sanottu, eikä unohda sitä, että vielä jokin aika sitten hän oli tämän parlamentin jäsen, ja toivon erityisen paljon sitä, että tämä keskustelu heijastuu talousarvioesityksessä, jonka Euroopan komissio on luvannut esitellä 27. huhtikuuta. Toistan tietysti tämän kaiken yhä uudelleen kevään ja syksyn mittaan, mutta olisin erittäin tyytyväinen, jos osa täällä jo esitetyistä ehdotuksista sisällytettäisiin nyt Euroopan komission esitykseen, niin että toistoon olisi vähemmän tarvetta. Kiitän jälleen kerran huomiostanne.
Puhemies
(FR) Yhteiskeskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Edit Herczog  
kirjallinen. - (EN) Haluan ensinnäkin muistuttaa, että vaikka EU:n onnistuikin reagoida yhteisin toimin rahoitus- ja talouskriisiin hyväksymällä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman, EU:n kokonaisvaltainen taloudellinen tilanne on edelleen epätyydyttävä. Seuraavat talousarvion suuntaviivoja vuodeksi 2011 koskevat painopistealat on ehdottomasti otettava huomioon: vuonna 2011 täyden toimintakykynsä saavuttavan seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman täytäntöönpanon tiivis valvonta, hiljattain perustetun Euroopan avaruuspolitiikan kehittäminen sekä tieteellisen ja teknisen edistyksen, innovatiivisen tekniikan ja kestävän kehityksen tukeminen, kestävään energiaan ja ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvien haasteiden huomioon ottaminen EU:n talousarvioon liittyvissä painopisteissä - nämä painopistealat edellyttävät lisävarojen myöntämistä erityisesti ITER-hankkeen ja Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman rahoittamiseksi ja energiatehokkuuden edistämiseksi - Galileo-hankkeen, GMES-ohjelman ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin merkitys sekä lopuksi käynnissä olevien kokeiluhankkeiden ja valmistelutoimien asianmukainen täytäntöönpano ja arviointi.
Luotan siihen, että nämä keskeiset asiat otetaan asianmukaisesti huomioon tulevassa, vuoden 2011 talousarviomenettelyssä.
Cătălin Sorin Ivan  
kirjallinen. - (RO) Talousarviomenettelyä uudistetaan tänä vuonna laajimmin sen jälkeen, kun monivuotinen rahoituskehys otettiin käyttöön vuonna 1988. Samanaikaisesti talousarviomenettelyn uudistuksen kanssa koko talousarviokehystä on mukautettava Lissabonin sopimukseen perustuvaan uuteen institutionaaliseen tilanteeseen, erityisesti Euroopan ulkosuhdehallintoon. Katson kuitenkin, että tulevan talousarvion päätavoitteena on tukea uuteen Eurooppa 2020 -strategiaan perustuvia politiikkoja. Hankkeen onnistuminen edellyttää tarvittavaa rahoitusta. Muutoin strategia johtaa samaan lopputulokseen kuin edeltäjänsä eli Lissabonin strategia, joka jäi kauaksi asetetuista tavoitteista. Tältä osin jaan esittelijän tunteet ja korostan nuoria, opetusta, tutkimusta ja innovaatiota koskevien politiikkojen merkitystä. Pidän niitä kulmakivinä, joiden varaan meidän on rakennettava sekä vuoden 2011 talousarvio että omat tulevaisuutta koskevat näkymämme.
Jarosław Kalinowski  
Euroopan unionin talousarviossa vuodeksi 2011 olisi tuettava selkeästi tärkeimpiä suuntauksia, jotka sisältyvät yhteisön strategiaan tulevaa vuosikymmentä varten. Tähän sisältyvät tekninen innovaatio, kestävä kehitys, ilmastonmuutoksen torjuminen ja biologisen monimuotoisuuden suojeleminen.
On myös syytä tukea opetusjärjestelmien kehittämistä monialaisilla sijoituksilla. Varat on sijoitettava yrityksiin, jotka takaavat loppututkinnon suorittaneiden työllistymisen. Jollemme nyt tue nuorisoa, synkkä ennuste on, että talouskasvu hidastuu ja saatamme joutua uuteen kriisiin.
Meitä ei tarvitse muistuttaa siitä, että tietotekniikka-alaa on kehitettävä voimakkaasti ja että meidän on varmistettava, että kansalaisilla on mahdollisuus hyödyntää digitaalitekniikkaa. Siten edistetään tietotekniikan opetusta ja helpotetaan erityisesti maaseudulla asuvien ihmisten tiedonsaantia.
Petru Constantin Luhan  
kirjallinen. - (RO) Haluan lisätä omat kommenttini esittelijän ja kollegojen puheenvuoroihin, jotka he käyttivät vuoden 2011 talousarvion painopistealoja koskevissa keskusteluissa. Kuten Euroopan komissio ilmoitti tammikuussa, valmisteilla on Galileo-hanketta koskevia kunnianhimoisia suunnitelmia. Ensimmäiset järjestelmään perustuvat palvelut käynnistetään vuoden 2014 alussa, kuten avoin palvelu, julkisesti säännelty palvelu sekä etsintä- ja pelastuspalvelut. Ihmishengen turvaavan palvelun ja kaupallisen palvelun testaaminen aloitetaan myös vuonna 2014. Saanen muistuttaa, että Galileo-hanke on keskeisessä asemassa yhteisön huipputeknologian teollisuuden tulevaisuuden kannalta. Hankkeen myötä luodaan uusia markkinoita ja yhteisöstä tulee maailmanlaajuinen kilpailija tekniikan alalla. Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevalla politiikalla on tähän mennessä tuettu tämän merkittävän yhteisön hankkeen valmistelua, ja kun se otetaan käyttöön, liikenteen infrastruktuuria on mahdollista hyödyntää paljon tehokkaammin. Totean lopuksi, että Galileo-hankkeelle on jatkossa myönnettävä riittävästi varoja Euroopan unionin talousarviosta, jotta kunnianhimoinen hanke voidaan toteuttaa.
Marian-Jean Marinescu  
Vuosien 2010 ja 2011 talousarviot hyväksytään oloissa, jotka ovat poikkeuksellisia ja asettavat erityisiä haasteita. Näistä syistä on päästävä ihanteelliseen ratkaisuun Lissabonin sopimuksen onnistuneen täytäntöönpanon kannalta, joka on itsessään huomattava rahoitusta koskeva haaste. Tarvitaan myös ratkaisuja, joilla lievennetään edelleen monissa jäsenvaltioissa tuntuvia rahoituskriisin vaikutuksia. Parlamentissa on aloitettava avoin keskustelu vuoden 2011 talousarvion otsakkeen 5 menojen ylärajasta. Monivuotisen rahoituskehyksen noudattaminen edellyttää, että on saavutettava tasapaino kaikkien vaatimuksien rahoittamisen ja budjettikurin ylläpitämisen välillä, vaikka se tarkoittaisi menojen supistamista. Ensinnäkin on yhtenäistettävä hallinnollisia menoja siten, että ne sisällytetään kokonaisuudessaan otsakkeeseen 5 ja arvioidaan asianmukaisesti ja todenmukaisesti menojen ylärajaa. Ennen kaikkea on keskeisen tärkeää, että toimielimet tekevät keskenään yhteistyötä edistääkseen hyvien käytäntöjen vaihtoa ja jatkaakseen tilaisuuksien tutkimista tehostaakseen hyviä käytäntöjä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös valvontaan ja sellaisten alojen analysointiin, joilla on välitön vaikutus talousarvioon; kaikki keinot varojen jakamiseksi ja säästämiseksi on otettava huomioon.
Bogusław Sonik  
Vuoden 2011 talousarviota työstetään parhaillaan. Keskustelussa on muun muassa tarkasteltu sitä, että parlamentti voisi esittää tarkistuksia taloudellisiin näkymiin vuosiksi 2007-2013 sellaisilla aloilla kuin kasvua ja työllisyyttä tukeva kilpailukyky ja yhteenkuuluvuus. Parhaillaan laaditaan myös Eurooppa 2020 -strategiaa, jota olisi kohdistettava innovaation edistämiseen, yrityksien tukemiseen sekä tieteeseen, uuteen tekniikkaan ja aluekehitykseen sijoittamiseen. Haluan kiinnittää erityistä huomiota taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion kysymykseen, joka on keskeisessä asemassa pyrittäessä varmistamaan kestävä talouskasvu EU:ssa ja jäsenvaltioiden täysimääräinen yhdentyminen. Lissabonin sopimuksen 174 artiklassa mainitaan vuoristoalueita koskeva politiikka tietynlaisena aluepolitiikan tyyppinä saaristoalueita ja rajatylittäviä alueita koskevien politiikkojen ohella. Unionin on sopusointuisen kehityksensä edistämiseksi toteutettava toimia, joilla vahvistetaan unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota. On syytä korostaa erityisesti sellaisten alueiden, joilla vallitsee tietynlaiset luonnolliset ja maantieteelliset olot, kehitykseen liittyvien erojen vähentämistä. EU:n alueesta lähes 40 prosenttia on vuoristoisia ja osittain vuoristoisia alueita ja niillä asuu lähes 20 prosenttia EU:n kansalaisista. Vuoristoalueiden erityisiä taloudellisia ja tilaan liittyviä ongelmia on säänneltävä ylikansallisin oikeudellisin säännöksin, joilla hallinnoidaan erityisen vuoristopolitiikan noudattamiseen liittyviä tavoitteita ja periaatteita jäsenvaltioissa. Mikä vielä tärkeämpää, näiden ongelmien vuoksi on myönnettävä asianmukaista rahoitusta juuri näitä alueita koskeville hankkeille ja ohjelmille. Vuoristoalueita varten myönnettävä rahoitustuki olisi mielestäni sisällytettävä uusiin rahoitusnäkymiin ja Eurooppa 2020 -strategiaan.
Iuliu Winkler  
Ensi vuonna aloitetaan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpano, mitä voidaan pitää uutena vaiheena Euroopan unionin kehityksessä. Niinpä varainhoitovuosi 2011 on erittäin tärkeä tulevien vuosien rahoitussuunnittelun kannalta. Euroopan unionin vastaus maailmanlaajuisen kriisin aiheuttamiin haasteisiin on sisällytettävä talousarvion painopistealoihin. Eurooppa 2020 -strategia on tältä kannalta hyvin tärkeä tekijä. EU:n peruspolitiikkoja ei voida kuitenkaan muuttaa vuoden 2011 talousarvioesityksen sisältämien painopistealojen perusteella. Jatkossa on kiinnitettävä tiiviisti huomiota koheesio- ja rakennepolitiikkaan sekä maatalouspolitiikkaan ja pk-yrityksille myönnettyyn tukeen, koska niistä riippuu, tuleeko yhteisöstä kestävä ja kilpailukykyinen talous. Meidän ei pidä hetkeksikään unohtaa, että mainitut politiikat ilmentävät solidaarisuutta, joka on Euroopan yhdentymiseen liittyvä perusarvo.
