Rapport om anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandlingen om den mundtlige forespørgsel af Klaus-Heiner Lehne, for Retsudvalget, til Kommissionen om rapporten om anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) - B7-0211/2009).
Klaus-Heiner Lehne
Fru formand, mine damer og herrer! I 2001 nåede Rådet frem til en afgørelse om statutten for det europæiske selskab. Af forskellige årsager trådte denne statut først i kraft i denne form den 8. oktober 2004. Som det er sædvane med EU-lovgivningen, blev Kommissionen anmodet om at forelægge en rapport efter et vist tidsrum om anvendelsen og gennemførelsen af statutten med henblik på at drage konklusioner om, hvorvidt der er behov for ændringer i denne retsakt.
Den dato, jeg nævnte, den 8. oktober 2004, er næsten præcist for fem år siden. Fristen var fem år, men Kommissionen har ikke forelagt en rapport. Vi overholder alle loven, og Kommissionen har som traktatens vogter en særlig forpligtelse til at overholde loven, og Retsudvalget fandt derfor anledning til at spørge, hvorfor denne rapport ikke er tilgængelig, og hvorfor den ikke engang er blevet udarbejdet. Vi ønsker ganske enkelt at give Kommissionen mulighed for at redegøre for baggrunden. Det vil under alle omstændigheder gøre det klart, at Parlamentet, herunder navnlig Retsudvalget, opfylder sin forpligtelse til at overvåge Kommissionen fuldt ud.
Jeg vil ikke bruge mine fem minutters taletid, men det ville glæde mig, hvis Kommissionen nu ville besvare denne korte mundtlige forespørgsel, som jeg har stillet.
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (IT) Fru formand, mine damer og herrer! På vegne af kommissær McCreevy, som jeg repræsenterer her i aften i Parlamentet, vil jeg først og fremmest gerne takke Retsudvalget og dets formand, hr. Lehne, der har rejst disse spørgsmål. Jeg var medlem af Parlamentet i næsten 15 år, og jeg vil således rent personligt sige, at det glæder mig, at Parlamentet udøver sin kontrolfunktion, da dette er et egnet incitament til at tilskynde Kommissionen til at arbejde mere effektivt.
Med hensyn til de to første spørgsmål, der blev rejst, glæder det mig at meddele Dem, at arbejdet med den krævede rapport allerede er på et fremskredent stadium. Kommissionen har bestilt en ekstern undersøgelse, der skulle ligge klar ved årets udgang, og som vil udgøre et solidt faktuelt grundlag for udarbejdelse af rapporten. Kommissionen vil foretage en grundig analyse af denne undersøgelse og lytte nøje til de berørte parters synspunkter. Rapporten kan derfor offentliggøres i andet halvår 2010 og vil blive fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet.
Den kommende Kommission vil naturligvis træffe afgørelse om den nøjagtige tidsplan og indholdet. Rapporten vil omfatte en analyse af de fire ændringsmuligheder, der udtrykkeligt henvises til i forordningens artikel 69, og Kommissionen har på nuværende tidspunkt endnu ikke taget stilling hertil eller til eventuelle andre ændringer af forordningen. Vi må afvente resultaterne af den eksterne undersøgelse og yderligere høringer og overvåge de enkelte faktorer tæt og i givet fald resultaterne af eventuelle forhandlinger om statutten for det europæiske selskab.
Med hensyn til det tredje spørgsmål skal den nye Kommission træffe afgørelse om tidsplanen for og indholdet af eventuelle yderligere tiltag, der skal vedtages fremover på baggrund af resultaterne af den gennemførte undersøgelse, og jeg er overbevist om, at den vil være meget opmærksom på og interesseret i at høre Parlamentets synspunkter, før den vedtager yderligere nye foranstaltninger.
George Sabin Cutaş
Fru formand! Idéen om et europæisk selskab går helt tilbage til 1950'erne og blev genoplivet, da Romtraktaten trådte i kraft, som en del af målsætningen om et fælles marked.
Den nuværende statut for det europæiske selskab har symbolsk værdi for de europæiske virksomheder. Den indebærer en vis frihed i forbindelse med etablering af virksomheden og virksomhedens mobilitet. Mange virksomheder bruger statutten for det europæiske selskab til at fremhæve selskabets unikke europæiske karakter, og den er samtidig et vigtigt instrument for virksomheder, der ønsker at udvikle grænseoverskridende fusionsstrategier.
En af de største fordele ved et europæisk selskab er faktisk, at selskabets vedtægtsmæssige hjemsted kan flyttes fra den medlemsstat, hvor det blev registreret, til en anden medlemsstat uden at afvikle selskabet eller oprette en ny juridisk enhed. Det europæiske selskab opfylder imidlertid langt fra de oprindelige mål om at skabe et selskab med selvstændig status omfattet af én lovgivning. Det fungerer således utilstrækkeligt i praksis. Lovgivningen anvendes ikke konsekvent og afhænger af de specifikke nationale bestemmelser, og det europæiske selskabs mobilitet er begrænset af bestemmelserne om forbud mod etablering af selskabets vedtægtsmæssige hjemsted og hovedkontor i forskellige medlemsstater.
Denne situation begrænser rent faktisk en af de grundlæggende friheder i Fællesskabet, nemlig virksomhedernes frie bevægelighed. Kommissionens rapport om anvendelsen af forordningen bør efter min opfattelse, hvilket kommissæren også var inde på, omfatte en undersøgelse af muligheden for at tillade, at et europæisk selskabs hovedkontor og vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i forskellige medlemsstater. Det bør også overvejes at gennemgå forordningen med henblik på at bevæge sig yderligere i retning af at skabe en selvstændig status for det europæiske selskab.
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (IT) Fru formand! Jeg lyttede opmærksomt på alle bidragene fra hr. Lehne og de øvrige medlemmer, der deltog i debatten. Det er rigtigt, at forordningen om statutten for det europæiske selskab suppleres af et direktiv om medarbejderindflydelse, og at fristen for dets gennemførelse udløb den 8. oktober 2004, hvor forordningen om statutten for det europæiske selskab trådte i kraft.
Der var imidlertid kun otte medlemsstater, der traf de nødvendige foranstaltninger inden fristens udløb, og direktivet om medarbejderindflydelse blev først gennemført i alle medlemsstaterne i begyndelsen af 2006. Vi blev derfor nødt til at udsætte rapporten for at sikre, at forordningen om statutten for det europæiske selskab rent faktisk havde været i kraft i alle medlemsstaterne længe nok til at skabe grundlag for udarbejdelsen af en vejledende rapport om dens gennemførelse.
Dette er baggrunden for forsinkelsen. Jeg kan kun være enig med hr. Lehne, og jeg håber, at vi kan indhente forsinkelsen og tilvejebringe praktiske løsninger i EU på spørgsmålet om statutten for det europæiske selskab fra andet halvår 2010 gennem specifikke retningslinjer, der reelt imødekommer ikke blot Europa-Parlamentets, men også de europæiske virksomheders og arbejdsmarkedets krav.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Et effektivt fungerende indre marked forudsætter ikke blot fjernelsen af handelshindringer mellem medlemsstaterne, men også en omlægning af produktionsstrukturen på fællesskabsplan. I 1970'erne forelagde Kommissionen således et forslag om etablering af en retlig ramme for det europæiske selskab. I 2001 blev forordning (EF) nr. 2157/2001 om statut for det europæiske selskab vedtaget. Forslaget har ikke frembragt de forventede resultater, og indtil videre er der kun lidt over 100 virksomheder, der er blevet omdannet til et SE-selskab - "Societas Europaea". Idéen er imidlertid blevet udviklet, således at små og mellemstore virksomheder nu omfattes af det europæiske selskab, jf. Kommissionens forslag fra marts 2008 til Rådets forordning om statutten for det europæiske private selskab. I lyset af de negative erfaringer med SE-selskabet er det meget vigtigt, at Kommissionen har permanent tilsyn med anvendelsen af forordning nr. 2157/2001, og det fastslås derfor i selve forordningen, at Kommissionen senest fem år efter forordningens ikrafttræden forelægger en rapport om dens anvendelse. Forordningen trådte i kraft i 2004. Jeg vil derfor gerne spørge, hvornår Kommissionen vil forelægge den pågældende rapport, og hvilke foranstaltninger den vil træffe på grundlag af den gennemførte analyse?
