Anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien (forhandling) 
Formanden
Det næste punkt er hr. Coelhos betænkning for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om udkast til Rådets afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien (1412/2010 - C7-0369/2010 - 2010/0820(NLE).
Carlos Coelho
Fru formand, fru Győri, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne kort fremhæve seks punkter. Det første vedrører Schengen. Den frie bevægelighed for personer er en af EU's største succeser og resultater, og Schengen er en af Unionens vigtigste søjler. Vi hører derfor til dem, som mener, at den ikke bør svækkes, men derimod nærmere bevares og styrkes. Jeg er enig i de bemærkninger i denne henseende, som kommissær Malmström fremsatte for lidt siden.
De fem oprindelige medlemsstater har åbnet døren for de nuværende 25 medlemmer, dvs. 22 inden i Unionen og tre udenfor. Den frie bevægelighed er således sikret inden for et areal bestående af næsten 43 000 km ydre søgrænser og mere end 7 700 km landegrænser, der omfatter 25 lande og 400 millioner mennesker.
Det andet punkt vedrører den gensidige tillid. Afskaffelsen af den interne grænsekontrol forudsætter en høj grad af gensidig tillid indbyrdes mellem medlemsstaterne. Det er nødvendigt med en hurtig og tilstrækkelig udveksling af oplysninger gennem Schengeninformationssystemet (SIS), et godt politisamarbejde og en effektiv kontrol ved de ydre grænser. Den sikkerhed, der er forbundet med Schengenområdet, afhænger af, hvor grundigt og effektivt de enkelte medlemsstater udfører kontrollen ved de ydre grænser. Hvis denne er kontrol er mangelfuld, svækkes sikkerheden i Schengenområdet, EU's troværdighed bliver undermineret, og den gensidige tillid lider et knæk.
Det tredje punkt omhandler lige regler, for der skal også være tillid til procedurerne, som skal være tydelige og retfærdige. Kandidatlandene skal kunne gennemføre og håndhæve alle Schengenkriterierne effektivt og korrekt, altså de samme kriterier, som blev krævet opfyldt af tidligere kandidatlande. Hverken mere eller mindre.
Det fjerde punkt vedrører gennemsigtighed. Vi er nødt til sikre en øget gennemsigtighed til gavn for både frihed og sikkerhed. Jeg beklager endnu engang, at Rådet ikke har handlet, som det burde, i forhold til Parlamentet og har nægtet medlemmer adgang til evalueringsrapporterne. Problemet kunne kun løses takket være den omhu, der blev udvist af Rumæniens og Bulgariens ambassadører, der anmodede om en frigivelse af rapporterne og fremlæggelse af dem for Parlamentet, hvorved Parlamentets medlemmer kunne få adgang til indholdet af evalueringerne, henstillingerne og de endelige konklusioner. Rådet har desværre undladt at respektere Parlamentet igen. Der er brug for netop denne gennemsigtighed, hvis vi skal løse de udestående problemer, der er blevet påpeget, da disse bør overvåges af evalueringsudvalget med henblik på en kontrol af, at der er handlet på baggrund af henstillingerne, selv om de ikke udgør en hindring for de to landes fulde medlemskab af Schengen, samt enhver ændring, der stadig er ved at blive gennemført. Parlamentet kræver at få adgang til disse oplysninger.
Det femte punkt vedrører unionsborgerskabet. Hvor ofte påberåber vi værdien af unionsborgerskabet i vores indlæg? Siden Bulgariens og Rumæniens tiltræden af EU i 2007 har begge lande haft en legitim forventning om, at deres borgere ville blive fuldgyldige EU-borgere, og at de ville få samme rettigheder som andre EU-borgere, herunder fri bevægelighed inden for Schengenområdets grænser. Det er dette unionsborgerskab, som vi styrker ved at udvide Schengenområdet.
Mit sjette og sidste punkt er en konstatering af, at de har arbejdet hårdt. Det er tydeligt, at begge lande skal lykønskes med den indsats, de har ydet, med henblik på at opfylde alle Schengenkriterierne. Dette fremgår tydeligt af evalueringsrapporterne og i de efterfølgende observationer, der er udført af de ekspertmissioner, som foretog evalueringen. Det var også tydeligt på den mission, vi deltog i til Bulgarien og Rumænien, og for dette vil jeg takke mine rumænske kolleger, hr. Marinescu, hr. Enciu og fru Weber og mine bulgarske kolleger, hr. Kovatchev og fru Nedelcheva. Vi kan derfor byde Bulgarien og Rumænien velkommen i Schengenområdet, og jeg håber, at Rådet vil indtage samme holdning, når det modtager vores positive udtalelse.
Enikő Győri
Hr. formand! Det glæder mig meget at have lejlighed til på Rådets vegne at deltage i forhandlingen om udvidelse af Schengenområdet til at omfatte Bulgarien og Rumænien.
Dette spørgsmål har hele tiden været en stor prioritet for det ungarske formandskab. Det glæder mig derfor, at både Bulgarien og Rumænien nu har opnået en positiv evaluering af deres tekniske kompetence med henblik på fuld opfyldelse af Schengenreglerne. Vi bifalder, at Parlamentet har draget en tilsvarende konklusion i dets vurdering. Jeg ønsker især at takke ordføreren, Carlos Coelho, for hans professionelle og personlige engagement i denne sammenhæng.
Lad mig kort afvige fra protokollen med en historisk reference. Da Ungarns og de andre nye medlemsstaters tiltrædelse blev forsinket på grund af et teknisk problem i forbindelse med udviklingen af Schengeninformationssystemet, SIS II, var det det daværende portugisiske formandskab, der hjalp os med en generøs og opfindsom løsning.
Jeg ønsker også at takke formanden, hr. López Aguilar, og alle medlemmerne af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, for deres store indsats. Det ungarske formandskab har ydet en stor indsats for at komme videre med dette spørgsmål. Formandskabet blev tidligt klar over, at det var nødvendigt at drøfte en række medlemsstaters vedvarende betænkeligheder i forhold til processen.
Formandskabet satte derfor Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet på dagsordenen for RIA-Rådets møde den 24. og 25. februar. Rådet undertegnede ved denne lejlighed formandskabets konklusioner om de opnåede fremskridt og behovet for at fortsætte det tætte samarbejde med alle medlemsstaterne for at finde en acceptabel løsning for alle de involverede parter.
Både Bulgarien og Rumænien har truffet meget vigtige foranstaltninger for at opfylde Schengenreglerne for politik og forvaltning, herunder på områder som f.eks. databeskyttelse, politisamarbejde, kontrol af luft-, land- og søgrænser, visumudstedelse og tilfredsstillende gennemførelse af SIS- og Sirenefunktionerne. I mellemtiden blev Schengenevalueringen af Rumænien og Bulgarien i forhold til alle kapitler afsluttet i marts med et positivt resultat. Efter vedtagelsen af de relevante rapporter fra den relevante rådsgruppe fremlagde formandskabet foreløbige konklusioner om afslutningen af evalueringsprocessen til RIA-Rådet, planlagt til den 9. juni.
Jeg ved, at de fleste medlemmer af Parlamentet vil opfatte dette som en god nyhed, ikke mindst medlemmerne fra Bulgarien og Rumænien. Det vil være et vigtigt skridt i retning af de pågældende landes fulde tiltrædelse af Schengenområdet. Rådet vil fortsat overvåge yderligere fremskridt på alle områder, da der løbende foretages omfattende opfølgning af alle Schengenlande. Jeg kan i denne sammenhæng forsikre medlemmerne om, at både Bulgarien og Rumænien fortsat vil rapportere regelmæssigt om de skridt, der tages for at afhjælpe de nuværende mangler. De vil navnlig fokusere på at styrke kontrollen ved grænserne og fremme politisamarbejdet på tværs af grænserne samt deres ordninger for udstedelse af visa.
Når Parlamentet vedtager hr. Coelhos betænkning, og Rådet vedtager konklusionerne efter forslag fra formandskabet, mangler der kun ét skridt - nemlig at vedtage Rådets afgørelse, der, som alle ved, kræver enstemmighed. Jeg ønsker i denne sammenhæng at understrege, at Rådet eventuelt vil vende tilbage til dette spørgsmål meget snart for at vurdere, hvordan det kan fremskynde processen, eventuelt i september i år.
Betænkningen fra ordføreren omhandler adgang til klassificerede dokumenter - som ordføreren nævnte i sin indledende redegørelse - der er et vigtigt spørgsmål i håndteringen af dette dokument. Parlamentets adgang til klassificerede dokumenter er et af Rådets og Parlamentets udestående spørgsmål, som det ungarske formandskab ønsker at få afklaret. Selv om det er lykkedes os at nå til enighed om vejen frem med Parlamentets delegationer, kræver iværksættelsen af løsningen fortsat noget tid.
Det ungarske formandskab forsøgte imidlertid i starten af formandskabet at finde en umiddelbar løsning for ikke at forsinke Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet. I denne sammenhæng var det efter forslag fra formandskabet, at Rådet gav sit samtykke til Parlamentets adgang til dokumenter om de to medlemsstaters tiltrædelse af Schengenområdet.
Det ungarske formandskab er overbevist om, at udvidelsen af Schengenområdet til at omfatte Bulgarien og Rumænien, nu hvor de opfylder alle de tekniske og retlige kriterier, vil være til fordel for Schengensamarbejdet generelt og især for Europa, hvor man vil kunne rejse fra Sortehavet til Atlanterhavet uden at vise pas eller identitetskort. Vi ved alle, at den frie bevægelighed er et af de grundlæggende principper i EU - noget, som er helt håndgribeligt og værdifuldt for EU's borgere, og som vi skal værne om.
Cecilia Malmström
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Schengen er helt bestemt en fantastisk bedrift. Det er en af de mest håndgribelige gaver, som EU-institutionerne har givet til Europas borgere - nemlig, som formandskabet nævnte, at man rent faktisk kan køre fra Finland til Portugal uden at stoppe ved en grænsekontrol. Vi skal værne om Schengenaftalen, og den seneste tids debat om at genindføre grænser skal ophøre. Vi har allerede ved mange lejligheder drøftet, hvordan vi kan styrke Schengenaftalen og ikke svække den. Vi har brug for et større Europa, ikke et mindre Europa. Vi har brug for bedre evaluering, bedre værktøjer og bedre retningslinjer om og henstillinger til fortolkningen af Schengenreglerne. Disse punkter vil blive drøftet med medlemsstaterne i Rådet i næste uge, men også senere på Det Europæiske Råds møde sidst i juni.
Jeg vil ønske Rumænien og Bulgarien tillykke med den betydelige indsats, de har ydet. Jeg har selv observeret den store indsats, de har ydet. En af fordelene ved at tiltræde senere er, at man kan nyde godt af den nyeste teknologi. Jeg er imponeret over den teknologi, der er etableret, og den indsats, som Rumænien og Bulgarien har ydet, og jeg vil ønske dem tillykke med disse investeringer. Resultatet er, at begge lande nu opfylder de tekniske kriterier for Schengenaftalen, og begge lande udviser stort engagement og fortjener EU's tillid. Kommissionen bifalder Rumæniens og Bulgariens store arbejde, og jeg vil også gerne takke hr. Coelho og skyggeordførerne for betænkningen og denne strategi.
Kommissionen har altid haft den holdning, at der ikke er nogen formel forbindelse mellem CVM-mekanismen og tiltrædelse af Schengenaftalen. Men vi ved naturligvis alle, at Schengen også er baseret på tillid, og det er tillid eller mangel på samme, der har været drøftet meget i de seneste uger. Beslutningen om at ophæve den interne grænsekontrol i forbindelse med Rumænien og Bulgarien må ikke blot være baseret på en teknisk evaluering, men også på tillid, og desværre er denne tillid ikke til stede på nuværende tidspunkt. Det var derfor, at det var så vigtigt, som formandskabet fastslog, at samarbejde med medlemsstaterne om at finde en hurtig løsning på problemet, således at grænserne kan ophæves hurtigst muligt.
Dette skal fortsat være en prioritet. Rådet, som skal træffe beslutningen, skal definere en klar og tydelig ramme med tydelige tidsfrister for grænsekontrollen, som Bulgarien og Rumænien kan forholde sig til. Landene har vist, at de er rede til at tiltræde Schengenaftalen, og at de har opnået de nødvendige fremskridt, og der vil forhåbentlig snart være mulighed for at komme videre og få forelagt en beslutning fra Rådets side.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
for PPE-Gruppen. - (ES) Hr. formand! Jeg ønsker at takke hr. Coelho for den målrettede betænkning. Jeg vil tilføje, at vi skal hjælpe Bulgarien og Rumænien. Jeg har tillid til Bulgarien og Rumænien. De har ydet en stor indsats, og de skal opnå det, der er deres ret - der er ikke tale om en gave.
Rådets formand og kommissær Malmström har begge slået fast, at de to lande opfylder de tekniske og retlige krav, og det er jeg enig i. Vi skal efter min opfattelse ikke vurdere andre kriterier end de tekniske og retlige kriterier.
Der er grundlæggende fem kriterier. Landene opfylder følgende kriterier: De opfylder kravene til databeskyttelse, de opfylder kravene til Schengeninformationssystemet (SIS), de opfylder kravene til politisamarbejde, de opfylder visumkravene, og de opfylder kravene til kontrol af de eksterne luft-, land- og søgrænser. De opfylder strengt taget også kravene til SIS og anmodning om supplerende oplysninger ved det nationale grænseovergangssted (Sirene).
I lyset af alt dette skal Parlamentet sende et utvetydigt og stærkt budskab til Rådet og især til de faste repræsentationer i fem lande, som jeg vil afholde mig fra at nævne, men som alle til stede i dag er bekendt med.
Jeg er af den faste overbevisning, at inkluderingen af Rumænien og Bulgarien i Schengenområdet, som omfatter over fire hundrede millioner mennesker, vil være en fordel, ikke en ulempe. Vi vil opbygge et stærkere Europa. Vi skal også passe på ikke at være dobbeltmoralske. Og vi må heller ikke stille krav til Rumænien og Bulgarien, som vi ikke stiller de øvrige medlemsstater, med henblik på at indgå i dette frihedsområde.
Derfor vil jeg slutte af med at udtrykke mit store ønske om at sende et stærkt, flertalsbaseret budskab fra Parlamentet til Rådet.
Jeg vil endnu en gang takke hr. Coelho og ønske Rumænien og Bulgarien tillykke.
Ioan Enciu
for S&D-Gruppen. - (RO) Hr. formand! Jeg ønsker at takke hr. Coelho for hans indsats, engagement og ekspertise i forbindelse med udarbejdelsen af betænkningen. Jeg ønsker endvidere at takke det ungarske formandskab og kommissær Malmström for den støtte, de har ydet i forbindelse med betænkningen.
Drøftelsen af, hvorvidt Rumænien og Bulgarien skal tiltræde Schengenområdet, har fyldt så meget af politiske årsager, at vi næsten helt har glemt, hvad det egentlig er vi drøfter. Jeg ønsker at minde alle om, at det rent faktisk handler om meget klare, specifikke kriterier, som alle kandidatlande skal opfylde for at tiltræde Schengenområdet.
Der er ingen moralske eller retlige argumenter, som vil få os til at ændre reglerne for tiltrædelse her til slut. Reglerne kan forbedres, når den nye Schengenevalueringsmekanisme, som gælder for alle medlemsstater, godkendes, uden at forfalde til dobbeltmoral.
Nu skal vi være ærlige og erkende, at Rumænien og Bulgarien får skylden for alt, hvad der går galt på EU-plan og internt i nogle medlemsstater. Det er helt uacceptabelt. Det er ikke Rumænien og Bulgarien, der bærer skylden, fordi EU og visse medlemsstater ikke kan håndtere indvandringen og deres grænser, og de er heller ikke ansvarlige for enkelte regeringers ekstreme og populistiske afvigende antiindvandringspolitikker og synspunkter om, at mobilitet for EU-borgerne, navnlig romaerne, er en forbrydelse.
Sidst, men ikke mindst, skal de rumænske og bulgarske borgere ikke lide, fordi nogle nationale myndigheder har dårlige personlige relationer til visse indflydelsesrige ledere. EU-institutionerne skal være ansvarlige og bekæmpe den forvirring, som nogle forsøger at skabe. Parlamentet og Rådet skal opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen, og Kommissionen skal som traktatens vogter holde øje hermed.
Renate Weber
Hr. formand! Vi drøfter i dag en sag, som i de seneste måneder har givet anledning til at sætte en række principspørgsmål på dagsordenen. Jeg vil gerne takke ordføreren, Carlos Coelho, for hans yderst professionelle håndtering af sit arbejde i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender med hensyn til at sikre, at disse principper respekteres. Det har været mig en fornøjelse at arbejde sammen med hr. Coelho, hvis konstruktive indstilling har sat sit præg på hele sagen.
På den ene side taler vi om et principspørgsmål, når vi undersøger, om to EU-medlemsstater, der opfylder kriterierne for at komme med i Schengenområdet, bør få adgang til dette område. Svaret ifølge reglerne er ja. Begge lande er blevet vurderet ud fra deres tekniske forberedelser til denne tiltrædelse, og der har udelukkende været positive konklusioner. Vores ordfører er gået endnu længere og har af egen drift organiseret besøg i disse lande, også med deltagelse af skyggeordførerne, så de kan se, hvordan både kommandocentralerne og nogle grænseovergange ser ud rent teknisk.
På den anden side har et andet principspørgsmål handlet om de institutionelle forbindelser mellem Parlamentet og Rådet, da det drejede sig om parlamentsmedlemmernes adgang til de dokumenter, på basis af hvilke de skulle stemme. Rådets synspunkt med hensyn til, at kun nogle parlamentsmedlemmer kunne få adgang og stemme på et fuldt oplyst grundlag, mens resten skulle række hænderne op for at kopiere dem, blev skarpt kritiseret af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. Jeg er glad for, at vores synspunkt vandt.
Et institutionelt samarbejde skal være fair, logisk og demokratisk. Jeg håber, at morgendagens afstemning vil sende et klart og positivt budskab til parlamentsmedlemmerne om Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet.
Timothy Kirkhope
Hr. formand! Jeg vil gerne sige til kommissæren, at de europæiske borgere er ved at miste tilliden til flere og flere EU-programmer. Det er vigtigt, at vi ikke presser yderligere på i et tempo, vi ikke er helt klar til. Det er en følelse, mange medlemsstater har, hvad angår Schengenområdet, og vi bør ikke skynde os med yderligere udvidelser, før alle involverede er helt parate og forberedte.
Jeg skal selvfølgelig understrege, at denne forhandling ikke bør bruges som anledning til at kritisere hverken Bulgarien eller Rumænien, hvor vi ved, at man har arbejdet meget hårdt for at opfylde de tekniske kriterier, Kommissionen har fastlagt. Om end vi sagtens kan være uenige om, hvorvidt disse kriterier er blevet opfyldt, er der gjort meget. Men dette er en anledning til at tale om at skabe ny tiltro til Schengensystemet og selve EU's enhed og en anledning til at forbedre en fuldstændig forældet og ineffektiv evalueringsmekanisme.
Vi arbejder i øjeblikket med et system, hvor man ikke er i stand til at håndtere de aktuelle eller kommende udfordringer, Europa står over for, eller medlemsstaternes politiske synspunkter. Nu er det på tide at fastlægge kriterier, som ikke kun omhandler de tekniske aspekter ved Schengensystemet, men som skal indeholde en vurdering af den organiserede kriminalitets og korruptions indvirkning, også inden for vurderingen af de nuværende Schengenmedlemsstater, og jeg ser gerne, at Europol og Eurojust inddrages i disse vurderinger. Måske kan en sådan ny evalueringsmekanisme bidrage til at forhindre nogle af de meningsforskelle og den mangel på tiltro til det nuværende system, som vi hører udtrykt ikke blot her i Parlamentet, men over hele Europa for tiden.
Tatjana Ždanoka
for Verts/ALE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Det aktuelle spørgsmål er, om vi skal give Bulgarien og Rumænien adgang til Schengenområdet. Jeg kommer selv fra en ny medlemsstat, og jeg husker, hvordan den ønskede at komme med i området. Jeg bifalder derfor varmt Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af dette område.
Der var nogle fejl på vej mod Schengen, men nu er problemerne løst. Bulgarien og Rumænien er helt klar til at komme med i området med fri bevægelighed i 2011. Jeg forstår bekymringerne, hvad angår korruption og organiseret kriminalitet. Det er grunden til, at samarbejdet inden for rammerne af Mekanismen for Samarbejde og Kontrol bør fortsættes. Vi kan dog ikke opfinde nye kriterier for optagelse i Schengenområdet, og vi kan ikke underminere en stats vished om, at den er en del af dette område, så snart de nuværende kriterier er opfyldt.
Forhandlingerne i Parlamentet har afsløret et klart behov for at undgå dobbeltstandarder ved evaluering af gennemførelse af Schengenreglerne i nuværende og tiltrædende Schengen-medlemsstater. Dossieret over denne evaluering er derfor afgørende. Vi finder det uacceptabelt, at flere medlemsstater i Rådet har foreslået, at man ændrer det retlige grundlag for forslaget, så Parlamentet udelukkes fra beslutningsprocessen.
Jeg håber meget, at vores ordfører, hr. Coelho, vil forsvare Parlamentets særlige rettigheder, sådan som han plejer at gøre det med stort held, og med vores fulde opbakning. Jeg vil gerne takke ham for hans arbejde, og jeg håber på et fortsat godt samarbejde fremover.
Cornelia Ernst
Hr. formand, mine damer og herrer! Det er på tide, at Bulgarien og Rumænien bliver omfattet af fuld anvendelse af Schengenreglerne. Tænk på, at afskaffelse af kontrol ved de indre grænser og indførelse af bevægelsesfrihed er nogle af de vigtigste resultater og værdier i EU. Derfor finder jeg blokeringstaktikken fra en række medlemsstaters side, herunder mit hjemland, Tyskland, helt uforståelig. De argumenter, man fremfører, drejer sig om frygt for ukontrollable flygtningestrømme, og om hvordan korruption skal imødegås. På baggrund af de holdninger, der er tilkendegivet, kan jeg ikke forstå disse argumenter.
Der spilles et farligt spil her med Bulgarien og Rumænien. Af den grund har vi også fra begyndelsen støttet ordføreren, hr. Coelho, i hans synspunkt om, at de samme standarder skal gælde for alle medlemsstater, også når det gælder Schengen.
I lighed med de øvrige udvalgsmedlemmer blev vi yderst forundrede og ubehageligt til mode over Rådets umulige opførsel over for Parlamentet, og over hvordan det i begyndelsen endog nægtede at lade os gennemgå dokumenterne. Alt i alt er den foreliggende udtalelse positiv. Vi forventer, at der vil ske en tiltrædelse af Schengenområdet, og at vi ikke bliver nødt til at vente til september.
Afslutningsvis vil jeg gerne citere en journalist fra Bukarest, Sabina Fati. Hun har sagt, at rumænerne er euforiske borgere, som ser på Vesteuropa som et sted, hvis standarder de ubetinget ønsker at opnå, og vender man dem ryggen nu, kunne det medføre, at mange af dem bliver euroskeptikere. Det er ikke noget, vi ønsker, hverken i Rumænien eller Bulgarien.
Mario Borghezio
Hr. formand! I artikel 4, stk. 2, i EU-tiltrædelsesakten for Bulgarien og Rumænien står der, at det skal sikres gennem evalueringsprocedurer, at de nødvendige betingelser for gennemførelse af Schengenreglerne er opfyldt af de nye medlemsstater, og at det er afgørende for, at Rådet kan træffe afgørelse om at ophæve kontrollen ved de indre grænser med de pågældende stater.
Vi mener imidlertid, at der kunne være et påtrængende behov for at etablere lovmæssige og praktiske forudsætninger, så man kan forhindre uønskede elementer, der kunne risikere at underminere medlemsstaternes sikkerhed, i at slippe ubemærket ind i EU via Bulgarien og Rumænien, men vi vurderer, at disse forudsætninger ikke eksisterer i dag.
De betænkninger, der drøftes i Parlamentet, er ikke beroligende, idet der stadig er alvorlige mangler ved luft-, land- og søgrænser, f.eks. hvad angår udførelse af grænsekontroller. Det er ikke overraskende, at vores politistyrker hver dag står med talrige tilfælde, hvor illegale immigranter kommer fra disse to lande.
Jeg foreslår, at vi af sikkerhedshensyn bør suspendere proceduren for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenordningen, ikke mindst på baggrund af det forudsigeligt enorme pres på disse to landes ydre grænser, som er ved at blive hullerne i den schweizerost, som EU-systemet er, når det gælder illegale immigranters indrejse.
Daniël van der Stoep
(NL) Hr. formand! Jeg vil komme lige til sagen. Bulgarien og Rumænien, vores korrupte østeuropæiske tyvereder, opfylder absolut ikke betingelserne for tiltrædelse af Schengenområdet. Jeg gentager: absolut ikke. Kommissær Malmström kan meget vel på idealistisk vis reflektere over, hvor fredhellige Schengenreglerne er, mens flertallet i Parlamentet meget vel tørt vil overveje, hvor pragtfuldt det ville være, hvis Bulgarien og Rumænien kom med i Schengenområdet, men det er bare ikke realistisk.
Det er naivt, det er faktisk barnligt naivt. Idéen understøttes ganske enkelt ikke af fakta. Bulgarien og Rumænien selv har for længst vist, at de endnu ikke er værdige til tiltrædelse af Schengenområdet endnu. Ifølge Transparency International's Corruption Perceptions Index hører korruption til dagens orden i begge lande. Hvad angår troværdighed, scorer Bulgarien kun 3,6 på en skala fra 1 til 10, mens Rumænien scorer 3,7. I skolen ville disse tal betyde, at man var dumpet, slet og ret dumpet. Og så er det meningen, at vi skal lade disse lande komme ind i Schengen? Det skal vi selvfølgelig ikke - aldrig!
Idéen understøttes ganske enkelt heller ikke af fakta. I januar i år blev et par dusin bulgarske toldfunktionærer arresteret på grund af korruption. I februar i år blev næsten 200 rumænske toldfunktionærer arresteret, også på grund af korruption. Begge lande scorer også bekymrende højt med hensyn til ulovlig menneskehandel. Sidste år blev dusinvis af ofre for bulgarsk og rumænsk menneskehandel afsløret alene i Nederlandene. Og så er det meningen, at vi skal lade disse lande komme ind i Schengen? Det ville være en skandale og fuldstændig uansvarligt.
Man kan ønske, at noget skal ske - man kan nære et meget stærkt ønske om, at noget skal ske - men man er nødt til at se virkeligheden i øjnene. Tag skyklapperne af! Bulgarien og Rumænien er absolut ikke klar til Schengen. De er ikke klar nu, og de bliver det aldrig.
Andrey Kovatchev
(BG) Hr. formand! Jeg vil gerne takke hr. Coelho for den objektive og fair vurdering af, hvad Bulgarien og Rumænien har gjort. Jeg takker også formandskabet og Kommissionen for deres støtte i forbindelse med denne betænkning.
Evalueringsprocessen i forbindelse med disse landes tiltrædelse skal fuldføres efter de samme kriterier som til at begynde med. Det blev vedtaget allerede i 2007, at Bulgarien og Rumænien, når først de tekniske kriterier var opfyldt, skulle optages i Schengenområdet i 2011. Det er allerede sket. Rådets eksperter er kommet frem til samme evaluering, nemlig at Bulgarien og Rumænien opfylder kriterierne for medlemskab.
Alle de forbehold, vi har hørt for nylig, er knyttet an til nogle medlemsstaters udenrigspolitiske diskussioner. I stedet for at se på tingene på kort sigt skal vi handle til fordel for bedre beskyttelse af vores ydre grænser, underskrivelse og efterlevelse af tilbagetagelsesaftaler med vores naboer mod syd og øst og solidaritet med de medlemsstater, som er udsat for det stærkeste indvandringspres i Sydeuropa.
Dette er særlig vigtigt i øjeblikket, hvor den illegale indvandring giver interne udfordringer og skaber frygt blandt vores borgere, idet den kan blive en trussel for sikkerheden og de sociale fordele i Europa. Vi har brug for effektive og realistiske planer for håndtering af de kriser, vi havde i Italien og Malta. Vi kan ikke tillade dobbeltstandarder. Hvis vi skal forhandle om og vedtage nye regler, skal de gælde for alle lande, både gamle og nye.
Bulgarien og Rumænien har udført deres arbejde, og de arbejder videre på disse sikkerhedssystemer i samarbejde med deres Schengen-partnere. De har gjort og gør fortsat en betydelig indsats i kampen mod korruption og organiseret kriminalitet. For tiden vil jeg være mindre bekymret, hvis Schengenområdets grænse ved Middelhavet beskyttes lige så godt, som Bulgarien og Rumænien vogter deres grænser ved Sortehavet. Ordføreren og andre parlamentsmedlemmer har været der, og de ved, hvad jeg taler om.
Derfor skal Rådet beslutte at lade Bulgarien og Rumænien komme med i Schengenområdet til september, så sikkerheden styrkes i dette område. Jeg opfordrer Dem til at støtte hr. Coelhos betænkning, så vi kan give Rådet et klart og stærkt politisk signal om, at Bulgarien og Rumænien med rette hører hjemme i Schengenområdet allerede i år, således at de ydre grænser gøres sikrere, og vores borgere får mere fred i sindet.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Hr. formand! Fri bevægelighed hører til de grundlæggende frihedsrettigheder og resultater for borgerne i EU-medlemsstaterne, og på vegne af vores gruppe, Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet, vil jeg gerne støtte Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet.
Jeg må sige, at både evalueringsrapporten og ordførerens egen holdning er positive, og at vi bør takke for begge dele, samtidig med at vi udtrykker vores harme. Harme over den måde, hvorpå nogle parlamentsmedlemmer fra lande, der selv har problemer med illegal indvandring og korruption, ser på Rumænien og Bulgarien i dag. Bulgarien og Rumænien er fuldgyldige medlemsstater i EU, og vores tilgang til dem skal være den samme som til enhver anden EU-medlemsstat.
Så hvis De tænker på Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, og hvis vi stemmer om den i morgen, vil det glæde mig, hvis De kan se på den på samme måde, som De ser på Deres egne landes.
Stanimir Ilchev
(BG) Hr. formand! På dette møde afslutter vi vores evaluering af Bulgariens og Rumæniens parathed til at tiltræde Schengenområdet. Det vil vi gøre med held, for hr. Coelhos betænkning er vellykket. Altovervejende forventes det, at Parlamentets evaluering er i overensstemmelse med den positive holdning hos Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, og at borgerne i både Bulgarien og Rumænien føler, at deres institutioner har gjort, hvad de skal gøre, og at lyset allerede viser grønt for at fortsætte ad "Schengenvejen".
Drøftelserne har været langvarige, men den gode nyhed er, at vi ikke har tilladt forsøgene på at lave ad hoc-ændringer i kriterierne for medlemskab af Schengen. De vanskelige tider er selvfølgelig ikke forbi. Regeringerne i begge lande skal nu forklare alle grundene for dem, som er skeptiske, og som for øjnene af os gik fra at være tidligere allierede, der støttede bulgarsk og rumænsk integration, til at være ophavsmænd til en henholdende politik.
Hvad ligger der bag disse årsager? Objektive bange anelser eller fordomme, forsigtighed beroende på omstændighederne eller skuffelse? Jeg håber, at indenrigs- og justitsministrene vil være mindst lige så åbne og ærlige over for hinanden, som vi har været under udarbejdelsen af Coelho-betænkningen.
Paweł Robert Kowal
(PL) Hr. formand! Det er min opfattelse, at vi i de nylige drøftelser i Parlamentet i stadig højere grad har tænkt på at forsvare os selv langs en Limes-grænse - undertiden løber den langs EU's ydre grænse, men undertiden ønsker vi at oprette og forsvare grænser inden for EU.
Jeg ønsker med bestemthed og eftertryk at sige, at der i dag ikke er nogen væsentlige grunde til at forsinke Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet. Vi bør modsætte os alle forsøg på at begrænse kontakt mellem borgerne, og vi bør modsætte os alle forsøg på at begrænse friheden til at rejse og være aktiv i EU. Den drøftelse, jeg lytter til, viser, hvor splittet EU er i dag. De, der i dag fremfører kunstige argumenter mod, at Bulgarien og Rumænien tiltræder Schengenområdet, vil på deres samvittighed få ansvaret for at ødelægge det politiske projekt, som EU er, og det ansvar vil de aldrig kunne undslippe.
Gerard Batten
(EN) Hr. formand! Det er da underligt, ikke sandt, at samtidig med at Schengenområdet går fra hinanden i kernelandene, er der planer om at udvide det til at omfatte Bulgarien og Rumænien. Der er mere end 900 000 sigøjnere i Rumænien og Bulgarien, hvoraf mange gerne vil emigrere. Mange af dem vil, når først de kan rejse frit inden for Schengenområdet, uundgåeligt finde vej til Storbritannien for at drage fordel af vores mange goder og fine boligsystem, som så mange før dem.
Måske kunne nogle entreprenante britiske borgere have lyst til at møde romaerne, når de går i land i Calais og stiger ud i Heathrow, og give dem adresser og vejkort, så de kan finde frem til, hvor vores premierminister, hans kabinetsfæller og alle de parlamentsmedlemmer, der går ind for EU-medlemskabet, bor. Først når romaerne stiller deres campingvogne på plænerne hos vores politiske klasse, der er ude af trit med virkeligheden, vil de måske ændre synspunkt med hensyn til fordelene ved EU-medlemskabet.
Philip Claeys
(NL) Hr. formand! Jeg er bange for, at Parlamentet endnu en gang vil vise sig fra sin mest naive side ved at godkende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet. Det står under alle omstændigheder klart, at der er forskellige medlemsstater, som vil modsætte sig dette, og det har de gode grunde til.
Europol udsendte for nylig en rapport om organiseret kriminalitet, hvori der står, at kriminelle grupper fra Albanien, Tyrkiet og det tidligere Sovjetunionen vil udnytte de muligheder, Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet vil give. I den rapport, jeg her nævner, refereres der også til visumliberaliseringen for Balkan, der også var en noget uforsigtig foranstaltning.
Der er problemet med illegal indvandring via Tyrkiet, som vil ske i langt større udstrækning, når Bulgarien er med i Schengenområdet. Hvilke garantier giver Kommissionen for, at dette problem vil blive tacklet effektivt? Ingen overhovedet. Hvilke skridt tager den for at forhindre yderligere problemer i forbindelse med roma-sigøjnerne og de gener og den kriminalitet, der forbindes med dem? Heller ingen overhovedet.
Hvordan er situationen, hvad angår den retsreform og de antikorruptionsforanstaltninger, som der stadig er behov for? Jeg er overbevist om, at de borgere fra Rumænien og Bulgarien, som rejser til Schengenlande med gode hensigter, under alle omstændigheder vil forstå, at ulempen ved grænsekontroller opvejes af nødvendigheden af at beskytte alle andre europæere mod organiseret kriminalitet og illegal masseindvandring.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Hr. formand! Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet er et projekt, som har kostet store økonomiske, institutionelle og menneskelige anstrengelser, da det er en af Rumæniens vigtigste politiske målsætninger. Rumænien har investeret mere end 1 mia. EUR, og resultaterne har afgjort været positive i alle evalueringsrapporterne. Alle betingelserne i Schengenreglerne er blevet opfyldt.
Rumænien forvalter en af EU's længste ydre grænser, og derfor har man udviklet det mest avancerede, integrerede sikkerhedssystem, som overholder de standarder, der er fastlagt i Schengenreglerne. Rumænien og Frontex-agenturet har styrket deres partnerskab. I de Frontex-aktiviteter, der er udført i Grækenland, har Rumænien været den andenstørste bidragyder efter Tyskland af udstyr og menneskelige ressourcer. I tilfælde af en enorm tilstrømning af indvandrere ved grænsen er der iværksat særlige indvandrings- og asylmekanismer i et samarbejde med tilsvarende institutioner i andre medlemsstater, nemlig Tyskland og Nederlandene. Med hensyn til bestræbelserne på at bekæmpe ulovlig menneskehandel anvendes der alle de nyeste metoder til at undersøge og indsamle oplysninger. Der er udviklet et enestående program i Europa, som gør, at data kan behandles i både SIS I og SIS II. Systemet til overvågning af havgrænserne er blevet præsenteret som en model for god praksis. Samtidig har myndighederne i særlig grad fokuseret på bekæmpelse af korruption. Et vedvarende samarbejde som en del af den særlige mekanisme, Kommissionen har oprettet, har givet de resultater, der viser, at Rumænien har den nødvendige institutionelle kapacitet, der kræves, og den politiske vilje til at nå de retlige mål.
Jeg mener, at en tiltrædelse af Schengenområdet ikke er en gave, der tilbydes Rumænien, men snarere en anerkendelse af dets fortrin og bestræbelser, og at det vil være en indlysende fordel for sikkerheden ved EU's ydre grænser. Jeg takker Dem og ønsker Dem tillykke med Deres håndtering af denne sag, hr. Coelho.
Tanja Fajon
(SL) Hr. formand! Bulgarien og Rumænien har opfyldt de stillede betingelser og tiltræder Schengenområdet på baggrund af deres egne fortjenester. Vi kan ikke tillade, at politiske argumenter forsinker udvidelsen. Jeg er dybt bekymret over den populistiske og ekstremt højrenationalistiske retorik, som på meget farlig vis fører Unionen mod intolerance, racisme, forskelsbehandling og tankeløs lukning af døre.
Hver gang Schengenområdet udvides, udvider vi området for frihed, sikkerhed og retfærdighed, og jeg har tiltro til, at der som førhen med tiden vil vise sig muligheder for økonomisk og anden udvikling. Det er uacceptabelt, at nogle medlemsstater i EU i dag opfordrer til genoprettelse af indre grænser. De europæiske borgeres mobilitet inden for Unionen, friheden til at rejse, er en af de væsentligste frihedsrettigheder i Europa, og enhver begrænsning ville undergrave en af de mest håndgribelige fordele, vores borgere har fået ved en udbygget europæisk integration.
Med udvidelsen af Schengenområdet til Bulgarien og Rumænien vil vi bevise, at integrationstanken er i live og har det godt, at Europa er på vej fremad, og at de lande, der banker på dets dør, har en klar fremtid i EU, herunder dem på Vestbalkan.
David Campbell Bannerman
(EN) Hr. formand! Jeg har måske skiftet sæde til ECR-Gruppen i denne uge, men jeg har ikke ændret mit syn på EU. Hvad angår Schengen, har det været ECR's opfattelse, at det generelt er noget, medlemmerne af Schengenområdet må beslutte, herunder naturligvis Schweiz, som er med i Schengen, men ikke i EU. Men Frankrigs lukning af landets grænse for italienske tog og danske krav om en forbedring af Schengen viser, at den er i krise.
Pragmatisk set er konsekvenserne af, at Bulgarien og Rumænien tiltræder, omfattende for dem, der er langt fra Schengenområdet. En utæt grænse vil f.eks. betyde, at mange illegale indvandrere på vej til Det Forenede Kongerige kan nå uhindret frem til Calais, og Bulgarien har ikke opfyldt sine forpligtelser med hensyn til organiseret kriminalitet. Alt i alt er dette forslag simpelthen en grænse for langt.
Mara Bizzotto
(IT) Hr. formand! Mens Europa lader, som om det ikke bemærker det, bekræftes det i Europols 2011-rapport om organiseret kriminalitet, at Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet vil betyde, at de magtfulde kriminelle organisationer i Tyrkiet, Rusland og Albanien vil kunne udvide deres aktiviteter til hele Europa.
Desuden står der i rapporten, at illegal indvandring fra Tyrkiet vil brede sig til de bulgarske kyster, og tyrkiske og albanske kriminelle banders handel med narko og mennesker vil øges. Hertil kommer, hvad angår menneskehandel, og jeg citerer igen, at Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet kunne give kriminelle grupper i Bulgarien og romasamfund nye muligheder for at øge deres allerede betydelige ulovlige handel i resten af Europa. I den afsluttende analyse betyder øget illegal indvandring fra Tyrkiet og større handel med narko og mennesker mindre sikkerhed for Europas borgere.
Europa ønsker at gøre den organiserede kriminalitet en enorm tjeneste. Lega Nord-partiet er og vil altid være imod et sådant skændigt valg. Alle, der i morgen stemmer for denne betænkning, vil være ansvarlige for at have stemt for at åbne en motorvej for organiseret kriminalitet direkte ind i hjertet af Europa.
Kinga Gál
(HU) Hr. formand, fru Győri, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg er glad for, at Europa-Parlamentet med afstemningen om Coelho-betænkningen i morgen vil give et klart signal om, at det godkender Rumæniens og Bulgariens parathed og støtter disse to landes tiltrædelse til noget af det vigtigste inden for fællesskabsretten i EU, Schengenområdet. Denne fællesskabsret betyder meget for de øst- og centraleuropæiske lande, også af historiske grunde, for den giver mulighed for at rejse frit uden hindringer.
Fra vores forhandling i dag må det vigtigste budskab til medlemsstaterne være, at Rumænien og Bulgarien opfylder de samme tiltrædelseskriterier, som EU har forventet af lande, der er tiltrådt indtil nu.
Det skal understreges, at vi ikke kan pålægge Rumænien og Bulgarien flere krav, end vi har gjort ved tidligere tiltrædelser af Schengen. Medlemsstaterne bør ikke indføre en dobbeltstandard, da det underminerer selve det grundlag, Schengenreglerne bygger på, nemlig etablering af gensidig tillid. Det er netop de seneste måneders begivenheder, der beviser, at Europas væsentligste fællesskabsret har brug for beskyttelse og opbakning. Jeg vil også gerne understrege, at vi under ingen omstændigheder bør behandle to spørgsmål under ét her, dvs. forbinde de to medlemsstaters tiltrædelse af Schengen med spørgsmålet om overvågning af mekanismen for kontrol med Schengen. Der er et stort behov for det sidstnævnte, men de to spørgsmål kan ikke sammenkædes lige nu.
Endelig vil jeg gerne lykønske hr. Coelho, som har udarbejdet betænkningen, og hvis konstruktive og vedholdende arbejde i sandhed har været vigtigt i denne sag. Jeg vil også gerne takke det ungarske formandskab for dets engagement og de konkrete skridt, det har taget til at fremme de to medlemsstaters tiltrædelse mest muligt.
Anna Hedh
(SV) Hr. formand! I morgen stemmer vi om, hvorvidt vi vil lade Bulgarien og Rumænien tiltræde Schengenområdet. For mig som socialdemokrat siger det sig selv, at alle EU-medlemsstater, der opfylder alle de stringente krav til et samarbejde, bør få lov til at tiltræde. Det er selvfølgelig vigtigt, at vi fastlægger stringente krav til tiltrædelse af Schengen, men de samme objektive kriterier skal gælde for alle. Alt andet er politisk hykleri.
Nu, hvor alle eksperterne vurderer, at Rumænien og Bulgarien opfylder kravene, mener jeg, det er indlysende, at de skal have lov til at tiltræde. Der er fremført nogle indvendinger i aften i henseende til korruption i begge lande, men det er ikke noget, der kan bekæmpes via Schengensystemet. Kommissær Malmström har for nylig fremlagt en pakke til bekæmpelse af korruption, og den kan vi bruge som udgangspunkt for det videre arbejde. Det er et anliggende for hele EU, ikke kun for Rumænien og Bulgarien. Ligeledes kræver bekæmpelse af den organiserede kriminalitet mere samarbejde og ikke flere lukkede døre.
(Bifald)
Salvatore Iacolino
(IT) Hr. formand, fru kommissær! Schengen er bestemt et civilisationens arvestykke af største værdi.
I dag må vi bifalde et vigtigt resultat, nemlig at vi mener, at borgerne i Bulgarien og Rumænien er blandt dem, der kan drage fordel af dette grundlæggende instrument. Schengenområdet bør derfor konsolideres og styrkes yderligere. Hvis der nogensinde har været et konkret bevis på den europæiske civilisation, er det dette, for retten til EU-statsborgerskab udtrykkes konkret netop inden for Schengenområdet.
Schengenreglerne er således et grundlæggende instrument for den lovlige økonomi, og jeg er overbevist om, at man den 24. juni i år i Rådet vil reflektere over vigtige dele af det, der er ment som en styrkelse af tilliden og samarbejdet mellem medlemsstaterne.
Evalueringsmekanismerne skal naturligvis gå fra at være mellemstatslige systemer til at være EU-systemer, sådan som fru Malmström bekendtgjorde for nylig, ligesom forvaltningen af Schengen afgjort medfører øget samarbejde og dynamisk styrkelse såvel som modernisering, gennemsigtighed og dialog.
Kravene er opfyldt af Bulgarien og Rumænien, og jeg lykønsker hr. Coelho med at have kombineret den frie bevægelighed med borgernes sikkerhed i sin afbalancerede betænkning, som er blevet godkendt af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Hr. formand! Arbejdsgruppen SCH-EVAL har beskrevet den 1 300 km lange bulgarske grænse som en sikker ydre grænse i EU, noget adskillige bulgarske regeringer har arbejdet for. Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender anbefaler, at Rådet godkender de to landes tiltrædelse af Schengenområdet. Jeg vil gerne takke alle kolleger for det professionelle arbejde, de har udført.
Nogle medlemsstater fastlægger nye politiske kriterier, som forsinker Schengenprocessen. Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse er endog blevet beskrevet som at spille hasard med EU-borgernes sikkerhed på grund af kriminalitet og korruption.
Resultaterne på dette område er tydeligvis ikke imponerende. Det er imidlertid derfor, der er udenrigspolitiske kriterier, og derfor, bulgarske minister muligvis vil fratræde. Disse spørgsmål er genstand for andre evalueringer, som f.eks. Kommissionens Mekanisme for Samarbejde og Kontrol. Jeg bifalder også de forslag, kommissær Malmström fremkom med i går vedrørende en ny pakke med antikorruptionsforanstaltninger.
I øjeblikket kan Bulgarien og Rumænien imidlertid ikke agere syndebuk for de uløste sikkerhedsproblemer i Europa, dvs. bølgen af flygtninge fra Afrika, de forestående valg i nogle medlemsstater, populistisk retorik og skuffelse på grund af finans- og økonomikrisen. Ingen er i dag interesseret i et tosporet Europa. Derfor opfordrer jeg Dem til at støtte Coelho-betænkningen og opfordre Rådet til at træffe en positiv beslutning.
Véronique Mathieu
(FR) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne først lykønske min kollega, Carlos Coelho, som har gjort et mesterligt stykke arbejde med denne betænkning, og guderne skal vide, at det var kompliceret.
Bulgarien og Rumænien har gjort en betragtelig indsats for at styrke deres grænsekontroller og har haft held med det. De seneste vurderinger er meget klare på alle områder fra politi- og retssamarbejde til databeskyttelse og visumpolitikker samt kontroller ved luft-, sø- og landgrænser. Alle de tekniske betingelser er opfyldt. Det kan vi godtage som et faktum. Bulgarien og Rumænien er nu i stand til at gennemføre Schengenreglerne i henseende til deres tekniske kapacitet og menneskelige ressourcer.
Mens der nu ikke er noget, der kan forhindre os i at udvide Schengenområdet, er det værd at bemærke de henstillinger, man er kommet med i forhold til disse to lande. Jeg håber, at disse henstillinger vil blive overvåget nøje, navnlig hvad angår grænserne mellem Bulgarien, Grækenland og Tyrkiet, for som De ved, afhænger den gensidige tillid mellem Schengenstaterne af, at landene fuldt ud overholder deres gensidige forpligtelser. Hvis blot én af parterne ikke overholder sine forpligtelser, vil det bryde det lukkede kredsløb, og hele systemet vil kollapse.
Jeg håber inderligt, at Rådet når frem til en aftale, således at disse to lande kan blive en del af den privilegerede kreds af Schengenstater. I Parlamentet er vi alle klar over de konsekvenser, beslutninger af denne art har for de berørte borgere. Igen, det er et flot arbejde, hr. Coelho har udført med sin betænkning.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Hr. formand! Jeg mener, at de stater, som har udtrykt forbehold over for Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet, ikke må glemme, at denne proces er en juridisk forpligtelse i henhold til traktaten om Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Den Europæiske Union, som alle disse lande har påtaget sig ved at underskrive traktaten.
Samtidig skal EU-landene også være klar over, at det er i deres interesse, at Rumænien og Bulgarien tiltræder Schengen, fordi disse lande selv vil kunne bidrage til alle medlemsstaternes sikkerhed og udvide Schengenområdet, hvis formål er at styrke integrationsprocessen inden for EU og det fælles område for frihed, sikkerhed og retfærdighed.
Anerkendelse fra EU's missioner, der vurderer Rumæniens og Bulgariens problemfri funktion af opkoblingen til Schengeninformationssystemet, som fungerer med de højeste sikkerhedsstandarder, er et stærkt argument i denne henseende. Denne opkobling vil betyde, at alle lande i Unionen kan få adgang til onlinedata om blinde passagerer, der forsøger at nå til Europa, og sikre en mere effektiv kontrol ved EU's ydre grænser.
Hubert Pirker
(DE) Hr. formand, fru Győri, fru kommissær! Vi er alle klar over, at begge disse lande, Rumænien og Bulgarien, har investeret en hel del i at sikre EU's ydre grænser. De overholder Schengenstandarderne. Ved alle objektive inspektioner er man kommet til samme resultat, nemlig at forudsætningerne for tiltrædelse af Schengenområdet er opfyldt. Vores ordfører har også foretaget en inspektion på stedet. Han udførte en objektiv evaluering og kom til det samme resultat. Derfor vil vi ikke blot stemme for betænkningen, men også give vores samtykke til, at begge disse lande tiltræder Schengenområdet.
Schengenområdet er dog også et område for tillid. Det betyder, at alt ikke gennemføres med en enkeltstående handling, men at tillid skal opbygges med tiden, og investeringer i sikkerhed skal sikres på lang sigt. Det samme gælder for alle stater, det vil jeg gerne påpege, og ikke kun for Rumænien og Bulgarien. Jeg håber, at denne tillid forbliver intakt på lang sigt, så vi kan opretholde denne frihed til at rejse, denne frie bevægelighed inden for EU som et væsentligt kollektivt gode på lang sigt.
Jeg er imidlertid bekymret over noget, jeg har hørt i dag, selv om det er noget, jeg ikke kan verificere, nemlig at politiets lønninger i Rumænien skal reduceres med omkring en tredjedel. Vi ved alle, at det er en forudsætning for ubestikkelighed for politiets hæderlige arbejde, at de bliver ordentlig betalt. Jeg håber derfor, at min oplysning er forkert, og at politiet, som udfører en tjeneste til gavn for disse lande og for sikkerheden i hele EU, også fremover vil blive ordentlig betalt, så de ikke bliver modtagelige for bestikkelse.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Hr. formand, fru kommissær! Ifølge Coelho-betænkningen er Rumænien og Bulgarien, ud fra evalueringsrapporterne, tilstrækkelig parate til at anvende Schengenreglerne ved deres land-, sø- og luftgrænser. De opfylder de grundlæggende krav og de samme kriterier som andre medlemsstater for at blive fuldt integreret i Schengenområdet. Ved at støtte disse landes fulde integration viser vi vores solidaritet i fællesskabet og støtter den europæiske og borgernes grundlæggende ret til fri bevægelighed inden for EU, således at vi skaber et stærkere Europa.
Hvad angår de bekymringer, der er anført i betænkningen om et stigende indvandringspres i det følsomme område i Bulgarien, Tyrkiet og Grækenland, er det udfordringerne i dag for EU og medlemsstaterne, og vi skal finde globale og paneuropæiske løsninger på disse udfordringer for effektivt at styrke deres ydre grænser, styrke Frontex, vise behørig fællesskabssolidaritet og støtte medlemsstaterne i Sydeuropa, hvor indvandrerne kommer i land. I den aktuelle dialog om en opdatering af Schengenaftalen skal der tages højde for disse udfordringer.
Ivailo Kalfin
(BG) Hr. formand, fru kommissær! Et engagement i Schengenområdet betyder at påtage sig ansvar. Bulgarien og Rumænien skal have adgang, så de kan påtage sig deres del af ansvaret for sammen med de andre medlemsstater at beskytte Europas grænser.
Jeg ved, at Schengen er et følsomt emne i dag i mange medlemsstater, og at det giver anledning til talrige offentlige diskussioner. Det har fået fornyet aktualitet i de seneste måneder med tilstrømningen af emigranter fra Nordafrika. Faktisk har selv gamle og store medlemsstater fundet det vanskeligt at tackle tilstrømningen af emigranter.
Disse problemer bliver imidlertid ikke løst ved ikke at lade Bulgarien og Rumænien tiltræde. Tværtimod. Det rigtige svar bør være at styrke solidaritetsprincippet, hvad angår indvandringspolitik, og få alle medlemsstaterne til at forpligte sig til at anvende det. Det er ikke blot nødvendigt, at vi tilbyder muligheden, men også at vi kræver, at Bulgarien og Rumænien påtager sig deres ansvar og udfører deres pligter ved EU's ydre grænser.
Kommissær Malmström nævnte tillid. Det er sagens kerne. Regeringerne i begge lande skal have mulighed for at reagere på udfordringen og bevise, at det kan lykkes for dem at forsvare Europas grænser.
Rovana Plumb
(EN) Hr. formand, kære kolleger! For en måned siden kom jeg til Bruxelles i bil, og ved den ungarske grænse så jeg en enorm kø af lastbiler. Jeg talte 87. De var fra Tyskland, Italien, Danmark og Ungarn og var læsset med varer, folk ventede på. De blev forsinket af en procedure, som ikke længere gælder i resten af EU.
Jeg vil gerne understrege betydningen af Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af dette vigtige område. Det er af væsentlig interesse for hele Europa, fordi vi skal genopbygge vores europæiske borgeres tillid til EU og dens institutioner. De sagde, at Schengen er en vigtig gave til alle europæiske borgere, fru kommissær, men det er også et vigtigt værktøj til ikke "mindre", men "mere" Europa.
Jeg er helt overbevist om, at Parlamentet vil vedtage denne betænkning i morgen, og at Rådet vil handle derefter snarest muligt.
(Bifald)
Csaba Sógor
(HU) - Hr. formand! Det fastslås i Coelho-betænkningen, at både Rumænien og Bulgarien har bevist, at de har forberedt sig behørigt på korrekt anvendelse af Schengenreglerne. Datoen for deres tiltrædelse af Schengenområdet er imidlertid stadig usikker, idet nogle medlemsstater trods forskellige EU-institutioners gentagne vurderinger mener, at deres tiltrædelse kunne forårsage problemer i Schengensystemet. Jeg anerkender, at der er mangler i det rumænske retssystem, men jeg vil gerne gøre mine kolleger og Rådet opmærksom på, at den beslutning, de er ved at træffe, har direkte indvirkning på 30 mio. EU-borgeres dagligdag. Afskaffelsen af de interne grænsekontroller er en enorm succes i den europæiske integration. Borgerne i Rumænien og Bulgarien forventer med rette at kunne nyde fordelene ved Schengenreglerne som fuldgyldige EU-borgere. Jeg er helt overbevist om, at hele Europa ville blive stærkere, hvis Bulgarien og Rumænien kunne tiltræde Schengenområdet i år.
Katarína Neveďalová
(SK) Hr. formand! Jeg står her i dag for at give min uforbeholdne støtte til Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet.
Efter min mening er hr. Coelhos betænkning i høj grad et bevis på den opfattelse, at disse to lande er helt parate og har opfyldt alle betingelserne. Bulgarien og Rumænien har været medlemsstater i EU i fire år, men nogle medlemmer synes ikke at have bemærket det, og nogle af deres spørgsmål og racistiske bemærkninger om disse lande bekymrer mig virkelig som EU-borger, for hvis vi taler om, at illegale indvandrere fra disse lande på en eller anden måde invaderer vores territorium, taler vi faktisk om medlemmer af og borgere i EU, og de kan afgjort ikke være illegale indvandrere.
Efter min mening bør alle, der opfylder betingelserne, have mulighed for at blive medlem af Schengenområdet. Det er et grundlæggende lighedsprincip, som EU er bygget på, og enhver, der tvivler på dette, tvivler på EU's grundlæggende principper.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Efter Bulgariens tiltrædelse af EU er tiltrædelsen af Schengenområdet den næste og stærkt imødesete begivenhed. Det er retfærdighed, vi venter på.
Efter at Bulgarien og Rumænien har gjort en stor indsats og på beundringsværdig vis klaret de tekniske Schengenkriterier, vil en forsinkelse af begge landes tiltrædelse være i modstrid med EU's regler. Unionens betingelser er de samme for alle. De samme kriterier, som har været gældende for de andre medlemsstater, skal også gælde for vores lande. Ellers er der tale om forskelsbehandling.
Der er problemer med korruption i mange medlemsstater. Europa skal bekæmpe det under ét, for fire ud af fem EU-borgere mener, at korruption er et grundlæggende problem i deres land. Europa har problemer med det stigende antal emigranter. Vi er nødt til at finde fælles løsninger på disse spørgsmål, men samtidig skal vi holde vores værdier og vores principper i hævd.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Hr. formand! Der bliver sagt mangt og meget i EU om krisen. Indtil nu har vi hovedsagelig talt om den økonomiske krise. Det, der nu sker med Schengenområdet, får folk til at sige, at det ikke kun er økonomien, der er truet, men også borgernes grundlæggende rettigheder. Derfor mener jeg, at vi efter de begivenheder i relation til Schengenområdet, vi har set i Italien, Frankrig og Danmark, skal sende et meget klart signal, som siger, at nej, Schengenområdet er ikke truet, vi ønsker det ikke suspenderet, vi ønsker det styrket og udvidet, og vi ønsker i høj grad, at Europa skal være åbent.
Vi skal vise, at vi ved, hvordan vi kommer igennem kriser. Jeg vil gerne takke kommissæren for, at der, da Danmark ønskede at indføre grænsekontroller, meget hurtigt blev hurtigt udsendt en meddelelse om den fælles asyl- og indvandringspolitik. Imidlertid skal der nu træffes yderligere en foranstaltning. Det er ikke kun et spørgsmål om at stemme om at godkende Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet. Det er et spørgsmål om at gøre det så hurtigt som muligt.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Hr. formand! Schengenordningerne er ved at komme under stærkt pres i dag. På den ene side har nogle stater bedt om og opnået en midlertidig suspension af disse ordninger på baggrund af den aktuelle bølge af indvandrere fra Nordafrika, hvor EU tilskynder til demokratisk forandring. På den anden side har andre stater af grunde, der kan se ud til at afspejle deres egne snævre interesser i forhold til ansøgerne, besluttet at udnytte det faktum, at Rumænien og Bulgarien endnu ikke er en del af området, og endnu en gang forsøge at holde dem ude.
Spillets regler er følgelig blevet ændret under kampen, til ulempe for de to spillere. Personligt støtter jeg betænkningens positive konklusioner, og jeg roser forslagsstilleren for dem, men selv om jeg kan forstå de politiske grunde til at ændre anbefalingen - når alt kommer til alt, er politik jo kompromisets kunst - kan jeg ikke ignorere det faktum, at de foreslåede nye betingelser måske vil fremme en subjektiv fortolkning af den. Jeg beder til Gud om, at jeg tager fejl.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Hr. formand! Den betænkning, vi har foran os i dag, er objektiv og fair, og i den sættes der fokus på, at Rumænien og Bulgarien på det tekniske plan er helt parat til at tiltræde Schengenområdet. Hertil kommer, at Rumænien i visse henseender kan bruges som en model for god praksis, sådan som det anføres i evalueringsdokumenterne.
Jeg er helt overbevist om, at Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af dette område ikke vil få nogen negativ indflydelse på sikkerheden ved grænserne. Tværtimod. Det vil øge europæernes tillid til Schengenområdet. Man taler ofte om gensidig tillid, sådan som det også er blevet nævnt i denne forhandling. Men hvordan kan vi tale om gensidig tillid, når nogle medlemsstater ændrer spillets regler midt i det hele ved at indføre nye kriterier for tiltrædelse af Schengen?
De argumenter, der bruges i dag mod Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet, har ikke været taget i betragtning i forbindelse med nogen som helst anden stats tiltrædelse af Schengen førhen. Rumænerne og bulgarerne forventer blot en fair behandling i forhold til de andre lande og en objektiv vurdering ud fra de samme kriterier. Parlamentet skal sende Rådet et klart budskab i denne henseende og insistere på en fast tiltrædelsesdato.
Petru Constantin Luhan
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren, som her har udarbejdet en yderst vigtig, men samtidig også en yderst vanskelig betænkning, idet vi har modsatrettede opfattelser af spørgsmålet om Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet.
Jeg vil også gerne takke alle medlemmer, som har indset, at EU udvides på grundlag af værdier. Sidst, men ikke mindst handler Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet om at påtage sig ansvaret, hvilket begge stater gjorde i 2004, for at opfylde de betingelser, som efterfølgende har vist sig at være opfyldt, efter hvad der står i Kommissionens evalueringsrapporter.
I dag spurgte jeg en parlamentskollega fra et land, som har en modsætningsfyldt holdning til vores tiltrædelse af Schengenområdet, hvilken grund han kunne have til at være imod den. De tekniske betingelser synes at være opfyldt, men grunden skulle være, at det i hans eget land er en kontroversiel politik. Denne situation er uacceptabel.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Hr. formand! Jeg mener, at EU's troværdighed hviler på en ensartet anvendelse af reglerne. Jeg finder det indlysende, at Rumæniens og Bulgariens integration i Schengenaftalen skal godkendes i henhold til de samme regler, som gjaldt, da andre stater kom med i aftalen.
Jeg bifalder hr. Coelhos betænkning og hans forslag om, at Bulgarien er nødt til at træffe yderligere foranstaltninger ved at udarbejde en særlig handlingsplan sammen med Grækenland og Tyrkiet på grund af problemet med illegal indvandring ved den græsk-bulgarske grænse. Jeg gentager min faste holdning om, at der er brug for en revidering af Dublin II og for, at Frontex' operationelle kontor i Grækenland fungerer på permanent basis.
Andreas Mölzer
(DE) Hr. formand, fru kommissær! Som vi ved, må Schengenaftalen ikke fremme masseindvandring til de sociale systemer, og den frie bevægelighed må ikke medføre øget kriminalitet og illegal indvandring. Endelig skal man i EU opprioritere kampen mod den organiserede kriminalitet og forbedringen af grænsebeskyttelsen.
Når Italien og dets grænsepolitis sikkerhedssystem angiveligt ligger langt under sædvanlig standard i Schengen, må man frygte, at nytilkomne som f.eks. Rumænien og Bulgarien også snart kunne slække på deres indsats.
Disse landes forhastede tiltrædelse af Schengen bør derfor afvises, da dem, der ville få størst gavn herved, kunne blive udøvere af organiseret kriminalitet fra Østeuropa og endda fra Kaukasusregionen. Jeg mener, at Danmark, hvad angår bekæmpelse af asylproblemer, har vist sig som pioner for regler, der bør gælde i hele EU. Det er formodentlig derfor, Kommissionen har reageret så kraftigt over for meddelelsen om stærkere grænsekontroller til bekæmpelse af stigende kriminalitet. Vi bør gøre det klart, at selv om der i Schengen kræves åbne indre grænser, er det kun tilfældet, hvor de ydre grænser reelt er sikre.
Wim van de Camp
(NL) Hr. formand! Alle, der har fulgt denne sag, ved, at Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse til Schengenområdet er en ekstraordinært vanskelig sag i Nederlandene. Vi har imidlertid også et europæisk ansvar. Af denne grund har jeg ét spørgsmål til kommissæren, nemlig hvordan en håndhævelse af Schengenkriterierne passer sammen med en generel kontrol under en korruptionspolitik? For nylig hørte vi om grænsekontrollen mellem Bulgarien og Ukraine, hvor bulgarske grænsebetjente var blevet bestukket til at lade folk, der ikke har noget at gøre her, krydse EU's ydre grænser.
Jeg har et andet spørgsmål, som hr. Pirker også stillede, nemlig hvad de betydelige nedskæringer inden for politiet i Rumænien betyder for håndhævelsen af Schengenkriterierne? Fagforeningerne har ikke været hørt i den forbindelse. Hvordan er tingenes tilstand nu?
Monika Smolková
(SK) Hr. formand! Bulgarien og Rumænien har i løbet af tre år truffet alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at kunne tiltræde Schengenområdet. Kriterierne for og foranstaltningerne til sikring af de ydre grænser er ikke enkle. Begge stater har levet op til disse forhold og er berettiget til at blive medlemmer af det fælles Schengenområde, uanset det faktum, at Europa nu står over for en tilstrømning af indvandrere fra Afrika.
Det er vigtigt, at evalueringsudvalget, hvis medlemmer har besøgt begge stater, har udtalt, at både Rumænien og Bulgarien opfylder Schengenkravene.
Jeg er helt overbevist om, at parlamentsmedlemmerne vil godkende denne betænkning, og at den derefter klart vil blive godkendt af Rådet. Jeg ønsker, at borgerne i Rumænien og Bulgarien skal opleve den henrykkelse, jeg selv oplevede under nedrivningen af grænsebommen den 22. december 2007, da Slovakiet blev en del af Schengenområdet.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Hr. formand! Udvidelse af Schengenområdet indebærer opfyldelse af standarder, men det handler også om tillid. Ansøgningerne fra Bulgarien og Rumænien er kommet på et interessant tidspunkt, hvor EU er begyndt at sætte spørgsmålstegn ved princippet om den frie bevægelighed.
Tidligere blev der jo udført interne grænsetjek, men grunden hertil dengang var afholdelse af særlige begivenheder, som f.eks. sportsbegivenheder, europamesterskabet i fodbold, verdensmesterskaber eller visse topmøder. I dag udfører mange Schengenlande også politiundersøgelser inden for rammerne af national lovgivning, f.eks. på flyvninger inden for Schengenområdet.
Nu har debatten imidlertid ændret sig. Nu bør der ikke længere udføres tjek på grund af særlige begivenheder, men på grund af et fænomen. Det er et følsomt emne, fordi det sætter spørgsmålstegn ved begrebet fri bevægelighed, og ...
(Formanden afbrød taleren)
Mariya Nedelcheva
(BG) Hr. formand! Jeg lykønsker hr. Coelho med hans afbalancerede og objektive betænkning. Teksten afspejler ikke kun de iagttagelser, ordføreren gjorde sig under sine besøg i Bulgarien og Rumænien, den udtrykker også Parlamentets ønske om at forblive tro mod EU's ånd. Med andre ord er parathed til et Schengenmedlemskab udelukkende baseret på opfyldelse af tekniske kriterier. Sådan forholder det sig.
Teknisk parathed som følge af Bulgariens og Rumæniens gode arbejde er et positivt resultat, som vi også er ved at skabe i dag. Nu er det vigtigt, at vi sender et dobbelt budskab i morgen under afstemningen med et overbevisende flertal.
Først og fremmest er der et budskab til Ministerrådet. Ved at give adgang til relevante informationer, etablere en konstruktiv dialog og tage Parlamentets holdning i betragtning vil Rådet ikke blot vise sin velvilje ved at samarbejde med os, det vil også sende et kraftfuldt budskab om en af vogterne af de europæiske værdier såvel som om et gennemsigtigt samarbejde og partnerskab.
Der vil også blive sendt et stærkt budskab til de bulgarske og rumænske borgere. Hvad EU siger til dem, er ja til lige behandling for alle medlemsstater, ja til ens regler og ja til samme modydelse for de opnåede resultater. Jeg har tiltro til, at Rådet kan agte på en positiv indsats.
Nadezhda Neynsky
(BG) Hr. formand! Jeg vil allerførst gerne takke hr. Coelho for den omfattende betænkning. Jeg tager ordet, fordi jeg er ærgerlig over de grove forsøg på at bruge spørgsmålet om Bulgarien og Rumænien til at løse interne problemer og tackle interne bekymringer.
Ophævelsen af visumkravene for Bulgarien og Rumænien for mere end 10 år siden blev mødt med samme bekymringer. De daværende europæiske ledere viste mod og fremsynethed, og Bulgarien og Rumænien var endda ikke medlemmer af EU. Det gjorde de bestemt ikke forkert i.
Derfor skal vi i dag huske, at den aktuelle forhandling drejer sig om regler, der skal være ens for alle, om den lighed mellem medlemsstaterne, som der værnes om i Traktaten om Den Europæiske Union, og sidst, men ikke mindst om Europas så højt besungne solidaritet.
Europa er afgjort mere forskellig i dag i forhold til Europa for 20 år siden. Det bør ikke overraske nogen. Men hvis der er en krise i Schengenområdet, er det et spørgsmål, der skal klares i en anden forhandling. Hvis det fører til en ændring i betingelserne, skal de ændres for alle. Lad os derfor huske på, at enorme antal illegale indvandrere krydser ...
(Formanden afbrød taleren)
Metin Kazak
(BG) Hr. formand! Jeg vil gerne lykønske ordføreren, hr. Coelho, med en usædvanlig afbalanceret og positiv betænkning. Det er resultatet af den generelle holdning og vision, som flertallet af de tilstedeværende parlamentsmedlemmer har, nemlig at Bulgarien og Rumænien fortjener at være og skal være en del af Schengenområdet.
Det er indlysende, at problemerne ikke bør flyttes til områder, hvor der ikke er nogen. Korruption og kriminalitet er udbredt i alle EU-medlemsstaterne, men det vil kun lykkes at tackle disse problemer, hvis alle 27 lande gør en fælles indsats. Ansvaret og byrderne bør ikke pålægges kun én gruppe EU-lande.
Bulgarien og Rumænien har bevist, at de kan arbejde for et forenet Europa. Jeg mener, de også vil blive værdige medlemmer af Schengenområdet.
Traian Ungureanu
(EN) Hr. formand! Bulgarien og Rumænien har bevist, at de kan garantere sikkerheden ved EU's grænser, og det er fuldt ud dokumenteret - jeg gentager, fuldt ud. I øvrigt blev de betjente, der blev arresteret i Rumænien og Bulgarien, arresteret for korruption. Kan nogen her i Parlamentet hævde, at f.eks. en hollandsk betjent, en korrupt hollandsk betjent, ikke ville blive arresteret for korruption i Nederlandene?
For det andet konkurrerede Rumænien og Bulgarien ikke om at vinde Transparency Internationals førstepris. De indgik en juridisk kontrakt og opfyldte alle dens kriterier. Hvis nogen nu prøver at ændre spillets regler under spillet, mener jeg, at det måske er ulovligt i henhold til EU-lovgivningen, og under alle omstændigheder er det urimeligt efter almindelig sund fornuft.
Cecilia Malmström
Hr. formand! Tak for denne meget nyttige forhandling. Der er afgjort et klart behov for at styrke tilliden og tiltroen til Schengen ved at styrke forvaltningen og ved at styrke evalueringsmekanismen - sådan som Kommissionen foreslog det længe før jul - med en større inddragelse af uafhængige eksperter og Kommissionen, og også øget gennemsigtighed under inddragelse af Parlamentet i alle de skridt, der tages der. Vi skal også blive meget bedre til omgående at komme medlemsstater til undsætning, når de af en eller anden grund kommer i vanskeligheder, og vi skal gøre det klart, under hvilke omstændigheder grænsekontrollerne måske kan genindføres.
Alt dette skal gøres. Vi skal også bekæmpe korruption og forstærke kampen. Ja, der er korruption i Bulgarien og Rumænien, men der er korruption i alle medlemsstater, og så sent som i går foreslog Kommissionen en betænkning om, hvordan vi ønsker at forstærke kampen mod korruption. Nogle iblandt Dem var så venlige at nævne dette.
Men i mellemtiden skal vi anerkende den enorme indsats, Bulgarien og Rumænien har gjort for at opfylde de tekniske krav i Schengen. De er meget klare, de er meget gennemsigtige. Derfor skal disse lande have et klart perspektiv, klare rammer for, hvad der forventes af dem, så medlemsstaterne kan føle sig parat til at byde dem velkommen i Schengenfællesskabet.
Enikő Győri
formand for Rådet. - (HU) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Allerførst vil jeg gerne takke dem, som har ytret sig positivt om det ungarske formandskabs indsats. Det har været meget vigtigt for os at fornemme Deres støtte igennem alle de foregående fem måneder. Dagens forhandling har også tydeligt vist, at et stærkt flertal i Parlamentet støtter Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet, fordi de har gjort deres hjemmearbejde.
I de seneste fem måneder har vi kæmpet, og i den resterende tid foran os vil vi kæmpe for at udtrykke dette og for, at Rådet skal afgøre, at hvad tekniske standarder angår, er Rumænien og Bulgarien parate til at tiltræde Schengenområdet. Begge lande har arbejdet meget hårdt og fortjener maksimal anerkendelse af deres indsats. Under forhandlingen har mange, både dem, der er for, såvel som dem, der er imod eller ønsker en udsættelse af tiltrædelsen, tilkendegivet deres mening om, at gensidig tillid er nøgleordet i dette spørgsmål. Det er jeg også meget enig i, og det ungarske formandskab har konstant tilstræbt at opbygge tillid.
Hvordan har vi forsøgt at opnå dette? På den ene side har vi haft en fortsat dialog med begge lande, idet vi har iagttaget deres indsats og forsøgt at hjælpe dem med at finde frem til, hvordan deres indsats kan blive anerkendt i højere grad. På den anden side har vi til stadighed haft kontakt med lande, som har udtrykt tvivl om Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse. Vi har så bestræbt os på at tilskynde disse lande til også at kontakte kandidatlandene. Som resultat kan jeg fortælle Dem, at der bag kulisserne blev ført en konstant dialog, så parterne kunne opnå en bedre forståelse for og tillid til hinanden. Det er den gensidige tillid, som de fleste af vores politikker er bygget på i EU. Uden den er medlemsstaterne ikke i stand til at træffe denne politiske beslutning, der kræver enstemmighed. Det er en tidkrævende proces.
Vi har haft seks måneder til at opnå dette. Jeg har tiltro til, at vi i løbet af disse seks måneder, om nøjagtig to dage, vil være nået til det punkt, hvor medlemsstaterne vil sige, at ja, hjemmearbejdet er blevet gjort. Hvad kan bidrage til at skabe gensidig tillid? For det første den række drøftelser, som jeg har nævnt. For det andet at begge kandidatlande fortsætter deres indsats og bliver ved med at bevise, at de er i stand til at forsvare EU's ydre grænser. Den fremfærd, disse to lande har udvist i samklang med deres enorme vækst og fremdrift, skal også fortsættes i den nærmeste fremtid.
På den anden side er jeg overbevist om, at mekanismen for samarbejde og kontrol - den berømte CVM, som Kommissionen i juli vil offentliggøre en rapport om, der omhandler nøjagtig de samme spørgsmål, som er blevet rejst i denne forhandling - kan blive nyttig, også selv om den officielt ikke er en del af betingelserne for tiltrædelse af Schengen. Kommissionen vil udstede en erklæring vedrørende kampen mod organiseret kriminalitet og korruption. Vi har hele tiden kæmpet for, at dette ikke skulle fastlægges som en betingelse, men det vil afgjort bidrage til at opbygge den gensidige tillid. Som sådan er jeg overbevist om, at en positiv CVM også vil virke fremmende for en positiv politisk beslutning om Schengenudvidelsen.
Hvis De spørger mig om den generelle stemning i forbindelse med enhver form for tiltrædelse af Schengenområdet, så ved vi alle, at det vanskeligt kan siges, at EU i øjeblikket har en særlig imødekommende holdning. Det har adskillige kommentarer under denne forhandling netop vist. F.eks. siger nogle, at romabefolkningen med en rumænsk-bulgarsk tiltrædelse vil begynde at flytte fra disse to lande. Jeg vil gerne sige det meget klart, at den frie bevægelighed er et grundlæggende princip i EU, den fungerer, og den gælder, den er, hvad vores politikker bygger på. Denne frihed nydes i øjeblikket af den rumænske og bulgarske romabefolkning såvel som af alle andre i alle hjørner af EU. Alle kan bevæge sig frit, der er ingen visumkrav, og hvis nogen ønsker at rejse nu, kan de gøre det.
Jeg er imidlertid meget stolt af, at der er udtænkt en romastrategi under det ungarske formandskab, hvori man klart fastlægger enhver medlemsstats forpligtelse i forhold til dette samfunds vanskelige skæbne. Problemet skal behandles ved dets rod, nemlig ved at sørge for bedre beskæftigelses- og uddannelsesmuligheder for dem. Så vil dette interne indvandringspres også mindskes inden for EU. Og tillad mig endnu en kommentar, nemlig at hvis nogen skulle finde på at nægte de svageste en af vores mest grundlæggende frihedsrettigheder, så ville disse rettigheder være i fare for os alle.
Og endelig, da den igangværende evaluering af Schengensystemet også er blevet drøftet udførligt, vil jeg gerne sige, at det ungarske formandskab allerede fra første begyndelse har gjort dette meget klart, og det er noget, vi fortsat tror på. Spørgsmålet om Schengenudvidelsen skal adskilles klart fra den type evaluering, vi gør Schengensystemet til genstand for. Vi må ikke sammenblande disse spørgsmål. Vi skal opretholde fællesskabsretten med hensyn til den frie bevægelighed, og vi skal gøre bedre brug af de midler, vi har, f.eks. til at sikre en bedre fælles kontrol af vores ydre grænser. Derfor arbejder vi på Frontex-forordningen. Derfor arbejder vi på at nedbringe indvandringspresset fra Nordafrika ved at tage fat på dets lokale årsager. Derfor er der en ny naboskabspolitik. Derfor arbejder vi på at øge Den Europæiske Investeringsbanks udlånskapacitet. Nu er tiden ved at løbe ud. Der resterer kun ét juridisk problem, før vi kan indgå en aftale med Dem, nemlig det sædvanlige problem med delegeret retsakt. Først herefter gennemgår vi Schengensystemet, hvor vi vil se på, hvordan det kan tilpasses eller forbedres, for vi kan se, at der faktisk er problemer med det, men lad os holde os til rækkefølgen i sagerne.
Jeg har tiltro til, at man på det kommende møde i Rådet for Retlige og Indre Anliggender, der bliver afholdt om to dage, vil træffe vigtige beslutninger om både udvidelses- og kontrolaspekterne ved Schengenspørgsmålet, men på en sådan måde, at vores borgeres frie bevægelighed garanteres.
Carlos Coelho
Hr. formand! Under forhandlingen sagde én af vores kolleger i Parlamentet, at det ville være en barnlig beslutning at lade Rumænien og Bulgarien tiltræde Schengen. Jeg er helt uenig. Jeg tror, at når vi bliver voksne, forstår vi rationelle argumenter, og hvis vi er opdraget godt, forstår vi, hvornår rationelle argumenter er rimelige. Hvis vi skal kunne handle rimeligt, må vi ikke kompromittere os selv ved at indføre dobbeltstandarder.
Vi er nødt til at spørge, om Bulgarien og Rumænien opfylder eller ikke opfylder betingelserne for at tiltræde Schengen. Hvis de opfylder dem, så bør de tiltræde. Det er aldeles berettiget, at deres borgere betragtes som fuldgyldige europæiske borgere. Det bulgarske og det rumænske folk bør ikke blive gidsler for populistisk retorik.
Vi ved, at alt ikke er, som det burde være, i relation til Schengen. Vi går derfor ind for et nyt evalueringssystem for Schengen, så vi kan klarlægge problemer, reagere derefter og træffe beslutninger, hvis problemerne vedvarer. Drøftelser af det nye evalueringssystem for Schengen må imidlertid ikke betyde, at det bulgarske og det rumænske folk bliver holdt som gidsler i denne lovgivningsproces. Der er tale om forskellige processer med hvert sit tempo.
Endelig vil jeg gerne sige mange tak for så venligt at nævne Portugal og SIS, Schengeninformationssystemet, fru Gyõri. Denne en for alle-ordning har fremmet adskillige landes tiltrædelse af Schengenområdet, herunder Deres. Tak for at minde os om dette og for så venligt at nævne det. Jeg vil gerne have, at Rådet får et sammendrag af denne forhandling og forhåbentlig også en oversigt over vores afstemning i morgen, som jeg tror vil blive meget oplysende. Jeg håber, at Rådet vil anerkende, at når forsamlingen, der repræsenterer de europæiske borgere, med stort flertal siger ja til Bulgarien og Rumænien, hvilket jeg håber, den gør, bør Rådet følge trop hurtigst muligt.
Formanden
Kære kolleger! Jeg tror, at det på grundlag af det overvældende flertal af positive kommentarer og vurderinger i Parlamentet i dag fra parlamentsmedlemmers side, såvel som Kommissionens og Rådets evalueringer, er på sin plads at ønske Bulgarien og Rumænien hjerteligt tillykke.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen vil finde sted den 8. juni 2011.
Elena Oana Antonescu
Rumænien og Bulgarien har igen bevist, skulle de nogensinde have behøvet det, at de er i stand til at indføre alle de foranstaltninger, der kræves for at garantere et betydeligt sikkerhedsniveau ved EU's østlige grænse. På baggrund af den økonomiske, tekniske, institutionelle og administrative indsats, Rumænien har gjort for at tiltræde Schengenområdet, mener jeg, at den positive vurdering af denne sag skal udmøntes i den kommende tid, ved at man fastsætter en endelig dato for tiltrædelse af dette område.
Situationen bør ikke være uafklaret, fordi man ændrer reglerne under spillet, optrapper den euroskeptiske retorik og bringer et separat spørgsmål på bane om behovet for at kontrollere den illegale indvandring. Teknisk set er Rumænien mere end nogensinde før parat til at kontrollere EU's østlige grænse.
Men dobbeltstandarder ved vurdering af visse parametre er ikke et værdigt eller karakteristisk element i projektet om et forenet Europa. Jeg er fast overbevist om, at Rumænien, når det først er integreret i Schengenområdet, vil vise alle medlemsstaterne, hvor seriøst og håndfast det kan garantere sikkerheden ved den østlige grænse. Desuden vil de opnåede resultater overbevise hele Europa om, at det dermed er lykkedes at forbedre sikkerheden i hele Unionen.
Vilija Blinkevičiūt
Fri bevægelighed er en af de vigtigste EU-værdier for alle EU-borgere, og Schengenområdet karakteriseres ved fraværet af kontroller ved de fælles grænser mellem de deltagende lande og indførelsen af fri bevægelighed inden for dette område. Derfor skal vi respektere alle EU-borgeres ret til at bevæge sig frit, uden undtagelser. Hvis Bulgarien og Rumænien bliver underkastet flere kriterier end andre EU-medlemsstater for at kunne tiltræde Schengenområdet, så skaber vi dobbeltstandarder. Vi skal undgå et system, der er baseret på dobbeltstandarder, og som er meget stramt i forhold til kandidatlande og meget blødt i forhold til lande, der allerede er medlemmer af Schengenområdet. Schengenreglerne skal være de samme for alle lande, og evalueringssystemet skal være baseret på den betingelse, at reglerne skal overholdes fortløbende og ikke kun under tiltrædelse. Lande, der tiltræder Schengenområdet, skal fortsat overholde alle sikkerhedskrav, idet Schengenområdets sikkerhed reelt afhænger af, hvor stringent og effektivt hver enkelt medlemsstat udfører kontrollerne ved sine ydre grænser, såvel som af kvaliteten af de informationer, der udveksles gennem Schengeninformationssystemet, og hvor hurtigt de udveksles. For at man kan fjerne kontrollerne ved de indre grænser, er det derfor nødvendigt, at medlemsstaterne samarbejder mest muligt og træffer de nødvendige foranstaltninger, navnlig når migrationsstrømmene øges, fordi Schengenområdets sikkerhed afhænger af, hvor stringent og effektivt hver enkelt medlemsstat udfører kontrollerne ved sine ydre grænser.
Kinga Göncz
skriftlig. - (HU) Ifølge Kommissionens evaluering er Rumænien og Bulgarien parate til at tiltræde Schengen, og derfor skal Rådet ufortøvet træffe beslutning om at lade de to medlemsstater tiltræde. Vi kan hverken anvende en dobbeltstandard, da det ville undergrave EU's autenticitet, eller fastlægge nye betingelser. Tiltrædelse af Schengenaftalen og afvikling af grænserne er den foranstaltning, borgerne værdsætter mest ved fællesskabsretten i EU, og ud over euroen er dette også symbolet på EU. Den frie bevægelighed er en af nøglerne til fællesmarkedets succes. Det er selvfølgelig nødvendigt med en sikker beskyttelse af EU's ydre, men dette mål nås ikke ved at holde medlemsstater, som er klar, ude, men ved at indføre et løbende og gennemsigtigt Schengen-kontrolsystem, der sammen med den fælles EU-indvandringspolitik og flygtningepolitikken, som er baseret på intern solidaritet, udgør en løsning på mange åbne spørgsmål. Derfor beder jeg Rådet om at gå videre på disse områder hurtigst muligt.
Iosif Matula
Rumænien er parat til at fjerne sine interne kontroller ved sine land-, luft- og søgrænser. Efter besøgene på stedet og de udførte tekniske evalueringer har ikke kun den ordfører, Parlamentet har udpeget, men også ekspertgruppen konkluderet, at Rumænien opfylder alle kriterier for at tiltræde Schengenområdet, kriterier, som var forudsatte betingelser i henhold til tiltrædelsestraktaten i 2005. Alle de fejl og mangler, der tidligere blev konstateret, er blevet udbedret. Herudover har mit land været et eksempel til efterfølgelse på nogle områder. Hvad angår de indvendinger, nogle parlamentsmedlemmer har fremsat, vil jeg gerne påpege, at de vedrører emner, som ikke har nogen direkte forbindelse med Schengenreglerne, hvilket betyder, at de ikke kan bruges som begrundelse for at blokere Rumæniens adgang til dette område. Jeg forstår visse kollegers bekymringer med hensyn til at gøre EU's ydre grænser sikre, især da nogle stater kan betragtes som favoritdestinationer for strømmene af emigranter. Jeg vil imidlertid minde Dem om, at EU-reglerne må og skal være ens for alle medlemsstaterne, og at de ikke kan ændres under spillet, da det ville være en forskelsbehandling af rumænske borgere. I lyset af den positive tekniske evaluering skal Rådet for Retlige og Indre Anliggender give grønt lys for Rumæniens tiltrædelse af Schengen fra efteråret i år.
Franz Obermayr
Hvis man tror på denne betænkning, er alting i sin skønneste orden, og Rumænien og Bulgarien har vist, at de er tilstrækkelig parat til at gennemføre alle Schengenreglerne. De af os, som er bekendt med Europols rapport OCTA 2011 om organiseret kriminalitet, vil imidlertid spørge os selv, om Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender er døvt og blindt, og hvorfor i alverden vi overhovedet bruger Europol, når vi ganske enkelt ignorerer dens advarsler. Europol rapporterer, at Rumænien og Bulgarien er transitruter for indsmugling af narkotika og våben og for menneskehandel. Organiserede kriminelle bander, der i stadig højere grad er multietniske, agerer ekstremt voldeligt. Mange har en paramilitær baggrund. Disse grupper, og jeg citerer ordret fra Europol-rapporten, søger at udvide deres interesser i EU og vil måske udnytte mulighederne i Bulgariens og Rumæniens mulige tiltrædelse af Schengenområdet. Europols direktør, Rob Wainwright, sagde i et interview, at Bulgariens og Rumæniens mulige tiltrædelse af Schengen og visumliberaliseringen for Ukraine kunne man betragte som potentielt nye muligheder for den organiserede kriminalitet. Vi har en forpligtelse over for vores borgere til at tage Europols advarsler alvorligt. Schengenaftalen åbner allerede alle døre til Europa for organiseret kriminalitet og illegal indvandring. Der er derfor et presserende behov for at udbedre den, før den udvides.
Debora Serracchiani
Jeg takker ordføreren, hr. Coelho, for hans fremragende betænkning, som passer ind i sammenhængen med den nylige forhandling om gennemførelse af Schengenaftalen. Effektive kontroller langs vores ydre grænser skal være et vigtigt element, al den stund Schengenområdets sikkerhed afhænger af, hvor effektivt hver medlemsstat kontrollerer sine ydre grænser. Selv om nogle problemer stadig ikke er løst, har Rumænien og Bulgarien bevist, at de er tilstrækkelig klar til at gennemføre alle kravene i Schengenreglerne. Vi har indgående drøftet effektiviteten i praksis af disse to landes statsapparater såvel som deres korruptionsniveauer. Ikke desto mindre mener jeg, at man ved anvendelsen af Schengen bør lade dette ude af betragtning, idet det - ligesom i tilfældet med de andre lande - er tilstrækkeligt at basere en beslutning kun på effektiviteten af grænsekontroller og politistyrkernes beredskab. Tilføjelse af yderligere krav ville skabe en præcedens for forskelsbehandling, som ikke har fandtes tidligere, ikke en gang efter den store udvidelse i 2007.
Adrian Severin
Det egentlige spørgsmål er, om alle EU-borgere, uanset national oprindelse, skal behandles lige og have lige adgang til de grundlæggende rettigheder i EU. På baggrund af den globale økonomiske krise oplever EU en krise, hvad angår demokrati og solidaritet. Vi ser en renationalisering af Europa. I den sammenhæng har forhandlingen om Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet fremprovokeret stærke reaktioner, der er motiveret i pseudoargumenter og dobbeltstandarder.
Dette handler hverken om tekniske forhold eller om sikkerheden ved EU's ydre grænser, og heller ikke om indvandring eller domstolenes effektivitet. Det er et europæisk politisk problem af strategisk tilsnit. Det drejer sig om samhørigheden i EU. At tale om manglende forberedelse ved vores østlige grænser, når vi ser, hvor gennemtrængelige vores sydlige grænser er, er simpelthen vanvittig morsomt. At fremme nationale politiske dagsordener på bekostning af forhåbninger hos EU-borgere af bulgarsk og rumænsk oprindelse er uhyrligt. Jo, vi har brug for grænser, der er bedre forsvaret, en bedre indvandringspolitik, en bedre administrativ kapacitet og ærlige tjenestemænd. Men det kræver mere og ikke mindre Europa. Et rigtigt skridt i denne retning er en øjeblikkelig udvidelse af Schengenområdet, så det omfatter Rumænien og Bulgarien.
Kristian Vigenin
Vi kan kategorisk sige, at Bulgarien selv, eller rettere Bulgariens borgere, ikke udgør nogen trussel, hverken lige nu eller senere, mod sikkerhed, ro og orden inden for Schengenområdet. Vores land har, om end sent, opfyldt alle de tekniske krav vedrørende ekstern grænsekontrol.
Der hersker imidlertid en ret udbredt mistillid gående på, at der kan ske alvorlige forstyrrelser, når kontrolforanstaltningerne gennemføres. Denne mistillid er kommet til udtryk i Kommissionens rapporter om Mekanismen for Samarbejde og Kontrol, i Europols rapporter og i en række udtalelser fremsat af ledende repræsentanter fra forskellige medlemsstater. Med den vækst i smugleraktiviteterne og den uformelle økonomi, der er uden fortilfælde, med den udbredte korruption og den manglende evne til at tackle den organiserede kriminalitet kan vi ikke med rimelighed blive vrede over, at vores medlemskab blokeres af yderligere hindringer.
Parlamentet skal vedtage den principholdning, at spillets regler ikke kan ændres på halvvejen. I henhold til de formelle krav er Bulgarien og Rumænien parate til medlemskab af Schengenområdet, og Rådet må og skal træffe beslutning til fordel herfor snarest muligt. Jeg sætter min lid til, at hr. Coelhos betænkning bliver vedtaget af et stort flertal, således at der sendes et klart politisk signal til medlemsstaterne.
(Mødet blev hævet et kort øjeblik)
