Ciešāka sadarbība vienotas patentaizsardzības izveides jomā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Klaus-Heiner Lehne ieteikums Juridiskās komitejas vārdā par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību [05538/2011 - C7-0044/2011 - 2010/0384(NLE)].
Klaus-Heiner Lehne
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ciešāku sadarbību apspriežam jau otro reizi. Pirms dažiem mēnešiem mēs pirmo reizi pieņēmām lēmumu par ciešāku sadarbību ģimenes tiesību jomā saskaņā ar Lisabonas Līgumu. Pašreiz to darām otro reizi. Pieņemamais lēmums ir procedūras lēmums. To es vēlos skaidri norādīt, jo šobrīd mēs nedebatēsim par konkrētā jautājuma saturu. Tas notiks vēlāk.
Vēlos sākt savu runu ar komentāru, ka esmu gandarīts, ka šodien šeit ir arī Ungārijas prezidentūra. Šī ir pirmā reize - manuprāt, šī patiesi ir pirmā reize Eiropas Parlamenta vēsturē - kad prezidentūra piedalās pirmdienas vakara sēdē. Tas arī, iespējams, pierāda, cik svarīgs patiesībā ir mūsu šodien apspriestais jautājums.
Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, par Eiropas patentu mēs debatējam kopš 2001. gada. Saskaņā ar Palacio ziņojumu Parlaments pieņēma konkrētu nostāju, tostarp saistībā ar iespējamiem risinājumiem attiecībā uz pirmo lasījumu. Izrādījās, ka nav iespējams panākt vienošanos par patentu ar Padomi galvenokārt divu problēmu dēļ. Viena no tām ir jautājums par tiesām - kuras tiesas būs kompetentas izskatīt attiecīgos strīdus - bet bija arī jautājums par valodu. Jautājumu par tiesām, iespējams, drīz atrisinās ar Eiropas Savienības Tiesas lēmuma atzinumā, ko pieņems marta sākumā, un tad mēs precīzi zināsim, ko var paveikt un ko ne.
Attiecībā uz valodu jautājumu nav panākts nekāds progress. Pagājušā gada rudenī Beļģijas prezidentūrai nācās piekāpties, ka ir acīmredzami neiespējami vai nu panākt risinājumu valodu jautājumā, vai vismaz to atrisināt, bet vienlaicīgi nodrošināt prasību par vienprātību, kā paredzēts Lisabonas Līgumā. Gluži vienkārši starp principu, ka Eiropas Savienībai ir 23 oficiālas valodas, kurām jābūt vienlīdzīgām, un to, ka patents var radīt milzīgas izmaksas, jo īpaši saistībā ar tulkošanu, ir vērojama diametrāli pretēja nesavienojamība. Tāpēc vienmēr arī ir problēma, ka, ja mēs patentu tulkojam visās valodās, šis patents nav derīgs maziem un vidējiem uzņēmumiem, jo tas ir pārāk dārgs neatkarīgi no juridisku strīdu riska, kas varētu rasties dažādās dalībvalstīs. Šāda veida patents daudzās valodās saskaņā ar pašreizējo Eiropas Patentu iestādes sistēmu patiesībā ir izmantojams tikai lielos uzņēmumos, nevis mazos un vidējos uzņēmumos. Tas ir jāmaina.
Kopš 2000. gada Eiropas Parlaments ir vairākkārt savās rezolūcijās aicinājis beidzot panākt progresu saistībā ar Eiropas patentu - ņemot vērā Lisabonas procesu un jauno stratēģijas "Eiropa 2020” procesu. Manuprāt, pašreiz ir jāpieliek tam punkts. Beļģijas prezidentūra pieprasīja Komisijai iesniegt konkrētu priekšlikumu par ciešāku sadarbību. Komisija ir uzņēmusies šo iniciatīvu. Padome ir oficiāli prasījusi mūsu piekrišanu. Juridiskā komiteja ir paudusi nepārprotamu atbalstu ar 16 balsīm par un 5 balsīm pret. Pašlaik šo priekšlikumu atbalsta 25 dalībvalstis. Pašreiz ir laiks virzīties priekšu un dot mūsu - Parlamenta - piekrišanu šai procedūrai, lai mēs beidzot varētu saskatīt gaismu tuneļa galā.
Un nobeigumā man ir vēl viens komentārs. Eiropā mums nav daudz resursu. Mums ir mūsu zināšanas, mūsu radošums un idejas, kas tiek radītas šajā kontinentā. Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi šīs idejas aizsargāt. Es sev jautāju, kā mēs patiesībā varam vērsties pie Ķīnas, Indijas un daudzām citām lielām jaunatīstības valstīm pasaulē un apgalvot, ka tām ir jāaizsargā to intelektuālā īpašuma tiesības, ja mēs paši to nespējam Eiropā? Tādēļ mums tūlīt pat vajadzīgs šis kvalitatīvais progress Eiropas patenta virzienā. Tāpēc es atbalstu šo priekšlikumu par ciešāku sadarbību un aicinu jūs visus to atbalstīt.
Enikő Győri
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētāja kungs! Jūtos pagodināta uzrunāt šo ievērojamo auditoriju. Kā Lehne kungs nupat minēja, prezidentūras klātbūtne pirmdienas sēdē apliecina šā jautājuma svarīgumu.
Pirmkārt, vēlos pateikties Eiropas Parlamentam par tā konstruktīvo pieeju attiecībā uz Padomes centieniem uzlabot nosacījumus patentaizsardzības izveidei Eiropas Savienībā. Es arī vēlos pateikties bijušajai Beļģijas prezidentūrai par tās nenogurdināmajiem centieniem sekmēt vienotas patentaizsardzības izveidi.
Otrkārt, vēlos jūs informēt, ka šorīt Padome ar lielu balsu vairākumu izlēma pieprasīt jūsu piekrišanu ciešākas sadarbības atļaušanai šajā jomā. Atkarībā no jūsu piekrišanas Konkurētspējas padome 10. martā piešķirs savu atļauju.
Ungārijas prezidentūra piešķir lielu nozīmi jautājumam par ES konkurētspējas uzlabošanu un atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas darbojas ES. Mūsu kopējais pienākums ir viņiem palīdzēt saistībā ar inovāciju, kas ir viens no MVU konkurētspējas dzinējspēkiem gan Eiropas līmenī, gan pasaulē.
Jau pašā sākumā bija skaidrs, ka viens no galvenajiem elementiem šā mērķa sasniegšanai būs ES patenta izveide, kas kavējas jau vairāk nekā 30 gadus. Status quo saglabāšana nav izeja. Katru gadu tiek iztērēti miljoniem eiro par tulkojumiem un administratīvajiem dokumentiem, lai iegūtu patentaizsardzību 27 atšķirīgās tiesību sistēmās Eiropas Savienībā, savukārt ASV izgudrotājs var iegūt patentu visā ASV teritorijā par summu, kas atbilst EUR 1850. ES tas izmaksā 20 000 eiro par patentu tikai 13 dalībvalstīs.
Saskaņā ar aprēķiniem Eiropas uzņēmumi saskaras ar zaudējumiem 700-800 miljonu eiro apmērā, jo nav ES patenta. Nav pat jāpiebilst, ka šo summu varētu izmantot daudz labāk, ieguldot to, piemēram, tehnoloģiju izpētē.
Pašlaik nav patentaizsardzības iekšējā tirgus. Pieteikuma iesniedzējam nākas strādāt ar 27 atsevišķām valstu tiesību sistēmām. Tādējādi praksē aizsardzību parasti cenšas saņemt konkrētā ES teritorijas daļā, radot nopietnas problēmas attiecībā uz to preču apriti, ko aizsargā patents dažās jurisdikcijās, bet ko var brīvi ražot citās jurisdikcijās.
Mēs vienmēr esam devuši priekšroku ES līmeņa patenta izveidei, kas ietvertu visu 27 dalībvalstu teritorijas. Mēs paužam patiesu nožēlu, ka sarunas par valodu režīmu ir nokļuvušas strupceļā, bez izredzēm sasniegt vajadzīgo vienprātību tuvākajā nākotnē.
Man arī jāuzsver, ka uz ES lēmumu pieņēmējiem tiek izdarīts spiediens, lai viņi panāktu ātru progresu šajā jomā. Nesen pieņemtais inovācijas rezultātu pārskats apstiprina, ka jau pašreiz ir plaša plaisa starp inovācijas rezultātiem ASV un Japānā un rezultātiem ES, un lielākās jaunās ekonomikas valstis ātri pietuvojas šim līmenim.
Lai gan patentēšanas noteikumi nav vienīgais faktors, kas nosaka inovācijas darbības, to nozīme ir mums visiem acīmredzama. Katru gadu mēs turpinām darbu pie pašreizējā noteikumu kopuma, un mūsu sadrumstalotā sistēma kļūst aizvien nepievilcīgāka un mazāk konkurētspējīga.
Šajos apstākļos vairākums dalībvalstu uzskata, ka vienotas patentaizsardzības izveide saistībā ar ciešāku sadarbību ir vienīgais veids, kā pašlaik panākt progresu. Oficiālus pieprasījumus, lai izveidotu ciešāku sadarbību, ir iesniegušas 27 dalībvalstis. Tās nepārprotami sagaida, ka saprātīgā laikposmā varētu gūt redzamus rezultātus.
Kā prezidentūra mēs darīsim visu iespējamo, lai panāktu būtisku progresu šajā jomā. Tomēr, no otras puses, prezidentūrai ir arī jāievēro Spānijas un Itālijas paustie iebildumi un atrunas.
Tagad es vēlos uzrunāt godājamos Parlamenta deputātus no Spānijas un Itālijas viņu dzimtajā valodā.
(ES) Pirmkārt vēlos vērsties pie godājamiem deputātiem no mūsu partnervalsts Spānijas. Esam pārliecināti, ka ar ciešāku sadarbību un vienotas patentaizsardzības sistēmas izveidi mēs speram būtisku soli piemērotākās iespējamās situācijas virzienā, kurā vienota patentaizsardzības sistēma ietvers visas dalībvalstis un visu Eiropas Savienību.
(IT) Tagad vēlos uzrunāt savus itāļu draugus. Lai izvairītos no jebkādām šaubām, man jāuzsver, ka nevienam uzņēmumam un nevienai personai neatkarīgi no izcelsmes valsts nebūs liegti vienotās patentaizsardzības ieguvumi.
Priekšsēdētāja kungs, paldies par jūsu pacietību. Ar nepacietību gaidu turpmāko darbu ar Parlamentu saistībā ar šo jautājumu.
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Atbalstot šo priekšlikumu par ciešāku sadarbību, kā ierosina Lehne kungs, jūs spersit izlēmīgu soli, ja tā var teikt, lai atvieglotu Eiropas uzņēmumu un izgudrotāju dzīvi, pateicoties beidzot vienotai patentaizsardzībai Eiropā. Nespēja nodrošināt labāku un izmaksu ziņā pieejamāku aizsardzību izgudrojumiem un darbiem, jo īpaši rūpniecības nozarē, ir neticams un, manuprāt, nepieņemams trūkums mūsu kontinenta konkurētspējā, ko apdraud ārkārtīgi smaga starptautiskā konkurence.
Tādēļ manās pārrunās ar jums 2010. gada 13. janvārī un vairākkārt pēc tam esmu paudis apņemšanos, tādu kā svinīgu solījumu, ka panākšu šā dokumenta virzību uz priekšu, lai nodrošinātu, ka esmu pēdējais ES komisārs, kas ierosina šo jautājumu. Mēs iesniedzām priekšlikumu. Pateicoties Beļģijas prezidentūras proaktīvajai un zinošajai pieejai, priekšlikumu papildināja, uzlaboja un pilnveidoja, bet, kā jūs zināt, mums neizdevās panākt vienprātīgu atbalstu, uz kādu biju cerējis šajā jautājumā. Tādēļ un tādējādi radās šī doma par ciešāku sadarbību Lisabonas Līguma kontekstā. Komisija ātri reaģēja uz pieprasījumu par ciešāku sadarbību, ko sākotnēji tai, kā minēja Lehne kungs, iesniedza ducis dalībvalstu.
Šobrīd, dāmas un kungi, 25 dalībvalstis ir devušas savu piekrišanu ciešākas sadarbības ieviešanai. Ungārijas prezidentūra ir pārņēmusi pilnvaras no Beļģijas prezidentūras un izrāda lielu apņēmību, par ko esmu tai pateicīgs. Tā vēlas, lai šī sadarbība sāktos martā. Esmu ļoti pateicīgs Parlamentam un īpaši jums, Lehne kungs, kā arī jūsu komitejas locekļiem par jūsu būtisko lomu, ko esat uzņēmušies kopā ar Juridisko komiteju, lai panāktu šā darba virzību un ātri iegūtu rezultātus šajā jautājumā.
Dāmas un kungi! Komisija vēlas, lai ciešākā sadarbībā iesaistītos maksimāli daudz dalībvalstu, un es personīgi ceru, ka galu galā visas dalībvalstis varēs atbalstīt šo priekšlikumu, kas - es atkārtošu vēlreiz - ir politiski pieņemams visām dalībvalstīm un finansiāli vajadzīgs visiem uzņēmumiem. Plašākais iespējamais atbalsts - patiešām vienprātīgs atbalsts, ja tas ir iespējams - nodrošinās, ka šī virzība sniegs maksimāli daudz ieguvumu Eiropas uzņēmumiem un izgudrotājiem.
Kā par iekšējo tirgu atbildīgais komisārs es nodrošināšu, ka ciešāka sadarbība nav pretrunīga līgumiem un jo īpaši iekšējā tirgus darbības noteikumiem. Tas, dāmas un kungi, nozīmē, ka vienota patentaizsardzība, kā Győri kundze ļoti labi paskaidroja itāļu un spāņu valodā, būs pieejama visiem uzņēmumiem ES neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī tie atrodas. Nebūs nekādas diskriminācijas.
Turklāt šīs vienotās aizsardzības ieguvumi būs vienādi visiem izgudrotājiem un visiem inovatīvajiem uzņēmumiem ES, un tas attiecas gan uz procedūrām, ko racionalizēs, gan uz tulkošanas izmaksām, kuras samazinās. Ir jau veikta analīze par šī projekta vispārējo ietekmi, un mēs pašlaik strādājam pie padziļināta novērtējuma attiecībā uz projekta ekonomisko ietekmi.
Nobeigumā vēlos apgalvot, ka Komisija pauž nožēlu, ka vēl nav izdevies panākt vienošanos starp 27 dalībvalstīm un darīs visu iespējamo, lai ātri izveidotu ciešāku sadarbību - tiklīdz Ministru padome sniegs savu atzinumu martā - iesniedzot projektu regulām, kas vajadzīgas šīs sadarbības izveidei, lai mēs varētu ļoti ātri nodrošināt šo reālo pievienoto vērtību Eiropas uzņēmumiem. Paldies par uzmanību un jau iepriekš paldies par jūsu atbalstu šim priekšlikumam!
Raffaele Baldassarre
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Ārkārtējā ātrumā un dinamikā šis Parlaments grasās piekrist pirmajai ciešākai sadarbībai, kas īpaši attiecas uz iekšējo tirgu. Tam par pamatojumu ir apspriedes par Eiropas patentu, kas jau daudzus gadus ir viens no darba kārtības jautājumiem. Tādēļ mums jānorāda, ka Komisija regulas projektu par tulkošanas režīmu pieņēma tikai 2010. gada 30. jūnijā un ka Padome 2010. gada novembrī norādīja uz vienprātības trūkumu un sarežģījumiem pieņemt vienprātīgu lēmumu tuvākajā nākotnē.
Tādēļ vēlos norādīt uz tempu, kādā mēs Parlamentā esam izskatījuši šo dokumentu, kas, kā es ceru, nākotnē būs labs piemērs, jo mēs esam pārspējuši nozīmīgus rekordus attiecībā uz ātru un efektīvu likumdošanas virzību.
Tomēr, tā kā mans nolūks nav tikai būt manas valsts, kas pašlaik iebilst pret ciešāku sadarbību, interešu aizstāvim, un tā kā es uzskatu, ka jautājums par patentu ir rūpniecības un Eiropas uzņēmējdarbības sistēmas attīstības priekšnoteikums, es vēlos ierosināt dažus jautājumus, kuri, manuprāt, ir svarīgi saistībā ar šā Parlamenta likumdošanas funkciju īstenošanu un ar patenta regulu turpmāku izskatīšanu.
Pirmkārt un galvenokārt mums jāatzīst, ka atbalstošs balsojums par ciešāku sadarbību sistemātiski leģitimēs tāda dokumenta piemērošanu attiecībā uz iekšējā tirgus attīstību, kam patiesībā būtu jābūt pēdējai izvēlei. Tādēļ mēs radām precedentu, ko varētu izmantot visās iekšējā tirgus jomās. Turklāt es uzskatu, ka šis Parlaments var, kad saskaramies ar citiem jautājumiem, nākotnē paust savu viedokli izsmeļoši un autonomi un ka atsevišķi priekšlikumi ir lietotāju un uzņēmumu, nevis atsevišķu valstu grupu interešu centrā.
Bernhard Rapkay
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Referenta paskaidrojums ir atbilstīgs un tas nav jāizvērš plašāk. Tādēļ mana grupa piekritīs ciešākai sadarbībai. Mums bija arī pretrunīgi viedokļi - tas ir pamatoti, un šīs balsis ir jāuzklausa. Tomēr tas, ko referents, Padomes priekšsēdētāja un komisārs šodien ir apgalvojuši, pierāda, ka patiesi ir pienācis īstais laiks un ka vairs nevaram kavēties.
Šis nav gadījums, kā apgalvo daži cilvēki, kad viss ir pieņemts steigā un bez apspriedēm - kā daudzi no argumentiem, arī šis neapšaubāmi nav patiess. Valodu jautājums nekļuva par debašu darba kārtības punktu tikai tad, kad Komisija iesniedza savu pēdējo priekšlikumu pagājušajā gadā; par šo jautājumu apspriedes notiek jau desmit gadus vai vairāk. Šeit nav nekā jauna. Neviens, kas apsvērs, kā pēdējos mēnešos ir tikuši ierosināti un apspriesti dažādi modeļi, nevar sacīt, ka nav notikušas pietiekamas apspriedes. Ir laiks pārcirst Gordija mezglu!
Otrs arguments, ko vienmēr izmanto, ir tas, ka mēs riskējam sagraut iekšējo tirgu. Faktiski saistībā ar patentiem mums nav iekšējā tirgus, tādēļ mēs neko īsti nevaram sagraut. Ja - kā jau ilgu laiku ir bijis - mēs skaidri norādīsim, ka iekšējam tirgum patiešām ir vajadzīgs vienots patentu process, lai pabeigtu tā izveidi, tad šī virzība nevar sagraut visu iekšējo tirgu. Sliktākajā gadījumā situācija vienkārši nemainīsies. Tomēr es patiešām uzskatu, ka mēs panāksim progresu.
Trešais konkrētais arguments, ko izmanto, ir tas, ka Parlaments, piekrītot ciešākai sadarbībai, novājinātu savas tiesības: tas nav tiesa. Es iesaku jums pārskatīt Lisabonas Līgumu un Reglamentu. Mēs neatteiksimies no nekādām tiesībām. Mēs tagad apstiprinām ciešāku sadarbību un, kad tā sāksies, mums visiem būs mūsu atsevišķās tiesības. Attiecībā uz valodu režīmu, protams, tas ir vienkārši apspriešanās jautājums, jo šeit ir vajadzīga vienprātība. Tomēr faktiskajai patentu regulai un patentu jurisdikcijas apstiprināšanai ir jāpiemēro koplēmums. Mēs neatsakāmies no nekādām tiesībām. Gluži pretēji patiesībā!
Cecilia Wikström
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos sākt ar pateicību Lehne kungam par lielisko darbu, ko viņš ir paveicis, strādājot pie šī jautājuma, kā arī komisāram Barnier, kurš šo jautājumu efektīvi un sekmīgi virza tālāk.
Kā jau dzirdējām, šis jautājums ir ticis apspriests jau vairākus gadu desmitus, un tagad ir kļuvis skaidrs, ka Padome nepanāks vienprātību, ko paredz Līgums, lai varētu pieņemt lēmumu. Tādēļ daudzas dalībvalstis ir pieprasījušas šajā jomā uzsākt ciešāku sadarbību. Es vēlos uzsvērt, ka tā ir atklāta sadarbības metode, kurai var pievienoties ikviena dalībvalsts, ja tā to vēlas.
Tādēļ šodien mums ir jāizlemj, vai Parlaments apstiprinās vai neapstiprinās Padomes pieprasījumu par ciešāku sadarbību. Es un Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa uzskatām, ka Eiropas Parlamentam ir jāapstiprina šis pieprasījums atbilstīgi referenta Lehne kunga ieteikumam.
Lai inovāciju un zināšanas pārvērstu izmantojamos, lietderīgos produktos, kas savukārt radīs izaugsmi un darbavietas, īpaši svarīgi ir noteikt aizsardzību izgudrojumiem un zinātniskiem atklājumiem. Pašlaik atsevišķam izgudrotājam vai mazam uzņēmumam ir sarežģīti iegūt patentaizsardzību visā Eiropā. Tas gluži vienkārši ir pārāk dārgi un sarežģīti, kā jau mēs dzirdējām. Amerikas patents pašlaik maksā apmēram EUR 1800, savukārt Eiropas patents maksā vairāk par EUR 20 000 - 11 reizes vairāk, kas nepārprotami nav saprātīgi. Starptautiski uzņēmumi ar lieliem resursiem un juridiskajām zināšanām to vienmēr atrisinās neatkarīgi no tā, kāda sistēma tiek ieviesta.
Tieši Eiropas atsevišķi izgudrotāji cieš pašreizējās sistēmas dēļ. Ir pienācis laiks arī viņiem saņemt aizsardzību viņu sasniegumiem, lai viņi varētu attīstīties un kļūt par svarīgiem darba devējiem nākotnē, kas mūsu Eiropas Savienībai ir izmisīgi vajadzīgs. Mums tas vajadzīgs pašreiz. Mums nav daudz laika.
Eva Lichtenberger
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropas patentu režīms, iespējams, uzlabotu situāciju dažās uzņēmējdarbības un zinātnes nozarēs. Tomēr man jāsaka, ka uz šo patentu liktās cerības ir pārmērīgi optimistiskas. Mums šeit jāsaglabā proporciju samērs.
Es esmu pret ciešāku Eiropas sadarbību. Nesen mēs ciešākas sadarbības kontekstā risinājām jautājumu par laulības šķiršanu. Pašreiz tieši saistībā ar šo lēmumu mums ir nākamais jautājums, kas attiecas uz ciešāku sadarbību. Ja mēs šo apstiprinājumu vienkārši pieļausim, tad sekmēsim situāciju, kurā ciešāka sadarbība drīz vien būs vienīgais mehānisms, lai panāktu vienošanos, jo būs pārāk grūti panākt vienošanos Padomes līmenī. Tāds nebija mūsu nolūks, kad apspriedām ciešākas sadarbības nosacījumus.
Laba pārvaldība, par ko šeit daudz runājam, ir lietu pārredzamība un skaidrība. Tomēr ciešāka sadarbība ar tās dažādajiem veidiem plašā jomu virknē nesekmē pārredzamību un skaidrību. Manuprāt, mēs radīsim lielu problēmu nākotnē, ja nemitīgi ļausim valstu apakšgrupām sanākt kopā un vienoties par konkrētu jautājumu. Protams, ir ļoti labi apgalvot, ka "aicinājums attiecas uz visiem”. Jautājums ir - ar kādiem nosacījumiem? Es uzskatu, ka šoreiz - pretēji iepriekšējiem gadiem - mums būtu bijusi iespēja panākt vienošanos, ja vien sarunas būtu bijušas ilgākas.
Es neuzskatu, ka ciešāka sadarbība ir pareizā patentu jautājuma virzība. Tādēļ neplānoju balsot atbalstoši par šo regulu.
Zbigniew Ziobro
Priekšsēdētāja kungs! Eiropā vairākus gadus norisinās apspriedes par vienota patenta tiesību akta ieviešanu. Ekonomisti un uzņēmēji uzskata, ka tā ieviešana būtiski samazinātu patentaizsardzības izmaksas uzņēmumiem visā Eiropas Savienībā un nodrošinātu lētu, efektīvu un piemērotāku aizsardzību. Tas ir īpaši svarīgi tieši mazo un vidējo uzņēmumu nozarei. Eiropas Komisijas ieteikumi un priekšlikumi arī norāda šajā virzienā.
Tomēr ir jāņem vērā konkrēti pretrunīgi priekšlikumi, kas tiek apspriesti saistībā ar šo jautājumu - Parlamentā to jau šodien minēja - proti, jautājumi saistībā ar patentu tulkojumiem, ko veic Eiropas Patentu iestāde, un priekšlikumi, ka šie tulkojumi būtu jāveic tikai trijās valodās. Tas ir jautājums, kas rūpīgāk jāpārdomā un jāapsver, proti, kādēļ šīs trīs valodas un ne citas, jo īpaši tādēļ, ka tas piešķirtu zināmas priekšrocības uzņēmējiem, kas vienu no šīm valodām izmanto kā savu dzimto valodu. Manuprāt, mums tas ir rūpīgāk jāapdomā.
Gerard Batten
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Komisija jau ir mēģinājusi izstrādāt ES patentu tiesību aktu, bet jūnijā tas netika pieņemts, jo to noraidīja Padome, kurā neizdevās panākt vienprātīgu balsojumu. Tomēr Komisija vēlas turpināt tā virzību. Tas ir tikai vēl viens piemērs, kas apliecina ES impērijas veidošanos. Priekšlikumi nav vajadzīgi un radīs lielākus administratīvos un izmaksu apgrūtinājumus inovatīviem uzņēmumiem.
Tad kurš tieši to atbalsta? To atbalsta 12 valstis, tostarp Apvienotā Karaliste. Nevienam nebūtu jābūt pārsteigtam, ka britu koalīcijas valdība ir galvenais šā jautājuma virzītājs, tāpat kā iepriekšējās Lielbritānijas valdības bija galvenie virzītāji saistībā ar vairumu ES projektu, vienlaicīgi izliekoties, ka rīkojas gluži pretēji. Ja Konservatoru partija jebkad būtu iedomājusies patentēt melus, viltību un liekulību, tā būtu kļuvusi stāvus bagāta, ņemot vērā autoratlīdzības, un, iespējams, spētu nomaksāt valsts parādu!
Marielle Gallo
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Tas, ka cilvēki jau kopš pašiem pirmsākumiem ir centušies izprast dzīvību un nāvi, ir fakts, ko es varu saprast, bet Eiropas Savienības nespēja kopš 70. gadiem pārvarēt Eiropas patenta sarežģījumus patiešām ir diezgan bezcerīgs gadījums.
Pirmkārt vēlos uzslavēt Lehne kunga darbu un neatlaidību saistībā ar šo jautājumu, kā arī pateikties viņam par mūsu Spānijas un Itālijas kolēģiem veltīto uzmanību. Arī es uzklausīju viņu argumentus un tos pilnībā izprotu. Tomēr šodien mēs neesam šeit, lai atrisinātu ar valodām saistītu jautājumu. Eiropas Komisijas 2010. gada 1. jūlija priekšlikuma pamatā ir Eiropas Patentu iestādes valodu režīms, kas ir apliecinājis savu efektivitāti. Tomēr, kā jau minēju, valodu jautājums nav darba kartībā.
Šodien ir runa par iespēju 25 dalībvalstīm, kas vēlas panākt progresu, izveidojot ciešāku sadarbību, to patiešām izdarīt. Šodien runājam par reaģēšanu uz pieprasījumu, ko iesnieguši Eiropas uzņēmumi, kuri maksā 11 reizes vairāk par saviem patentiem nekā ASV uzņēmumi. Šodien ir jāpierāda, ka Eiropas Parlaments ir pietiekami nobriedis, lai stāvētu pāri sīkām ķildām. Mums būs gana laika debatēt par jutīgajām politiskajām izvēlēm, kas būs jāveic nākotnē. Tomēr beigsim izvairīties un aizstāsim to ar virzību uz priekšu pa šo garo, garo ceļu uz Eiropas patentu, atbalstot Lehne kunga ieteikumu.
Edvard Kožušník
(CS) Priekšsēdētaja kungs! ASV prezidents Obama savā ikgadējā uzrunā par stāvokli valstī aicināja ASV nostiprināties inovāciju jomā. Viņš inovāciju nosauca par " mūsu paaudzes Sputņika brīdi”. Esmu gandarīts, ka ES sniedz skaidru vēstījumu, izmantojot programmu "Inovācijas savienība” attiecībā uz inovācijas nozīmi, lai saglabātu Eiropas ekonomikas pozīciju pasaules konkurencē. Manuprāt, ES vienotā patenta izveide ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai sekmīgi īstenotu projektu "Inovācijas savienība” un saglabātu vadošās pozīcijas attiecībā pret tādiem spēcīgiem pretiniekiem inovāciju jomā kā Ķīna un Brazīlija. Vienotais patents palīdzētu būtiski sekmēt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Tādēļ esmu vīlies, ka dažas valstis aizkavē šāda svarīga instrumenta izveidi inovāciju attīstībai ES, aizbildinoties ar tādiem sekundāriem jautājumiem kā valodas aizsardzība. Tāpēc es atbalstu priekšlikumu par ciešāku sadarbību, pat ja dažas dalībvalstis nepiedalās. Mēs nedrīkstam ļaut "mūsu paaudzes Sputņika brīdim” izslīdēt no mūsu pirkstiem.
Antonio López-Istúriz White
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienības pamatā ir tādas vērtības kā vienlīdzība, solidaritāte un cieņa pret visām valodām. Mums visiem šie principi ir kopīgi.
Kā deputāti no Spānijas mēs atbalstām domu par patentu sistēmu visai Eiropas Savienībai, un es sveicu savu kolēģi Lehne kungu saistībā ar šo ziņojuma daļu. Mēs atbalstām visu, kas uzlabo un paplašina iekšējo tirgu.
Tomēr šādam svarīgam jautājumam ir izvēlēta virzība, kas paredzēta Līgumā, proti, ciešāka sadarbība, kurai būtu jābūt pēdējai izvēlei un jāatbilst vairākiem nosacījumiem. Mūsuprāt, ciešāka sadarbība, par ko mēs visi rīt balsosim, ir pretrunā Līguma 118. un 326. pantam. Turklāt es uzskatu, ka Padomē ir mainījušies spēles noteikumi, bet to risinās mana valdība.
Jaunais Līgums nepārprotami ir lietderīgs līdzeklis ES, bet to nevar izmantot, lai izveidotu dažādu ātrumu Eiropu. Daudzas valstis, kas pašlaik atbalsta ciešāku sadarbību, drīz pašas cietīs no tās sekām, un, ja Padome un Komisija turpinās ciešāku sadarbību izmantot šādā veidā, galu galā mēs visi būsim zaudētāji.
Spāniski runā 850 miljoni cilvēku. No trīs valodām, ko Eiropas Savienība ierosina patentu sistēmai, tikai viena ir salīdzināma ar spāņu valodu saistībā ar lietotāju skaitu. Kādi kritēriji tika izmantoti? Efektivitāte? Vai mēs runājam par EUR 1850? Tad kādēļ gan neizmantot angļu valodu un atteikties no pārējām divām valodām, lai nebūtu jātulko uz trim valodām, ne tikai uz 20 valodām. Vai runa ir par laiku?
Ne jau Spānija iebilda pret patentu iepriekš, iebilda citas valstis, kas tagad steidzas šo patentu iegūt. Vai saistība ir ar politiku, kā man liekas? Ir jāuzmanās no birokrātiskiem gājieniem, kas miljoniem pilsoņu un tūkstošiem uzņēmumu, kuri izmanto spāņu valodu, attālina no Eiropas Savienības realitātes.
Komisijas ierosinātā sistēma ir pretrunīga eiropiešu tiesībām izteikties savā valodā, tā piešķirot prioritāti vienai valodai attiecībā pret citām, tā ir nepārprotama diskriminācija pret konkurenci, tā sadrumstalo tirgu un rada tiesisko nenoteiktību. Šī cīņa ir nu tikai sākusies. Citu cilvēku steigas dēļ mēs saskarsimies ar Eiropas Savienības Tiesas tiesvedību, kas ilgs vairākus gadus, kā mana valdība jau ir apgalvojusi.
Šīm trim iestādēm būs jāatbild par īstenoto procedūru un to, kādēļ netika uzklausīti brīdinājumi. Šo situāciju var labot, ja atgriezīsimies pie līgumu būtības un noteikumiem, ko Spānija ir ievērojusi.
Luigi Berlinguer
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vairs nedrīkst pieņemt to, ka mums nav Eiropas patenta. Eiropas uzņēmumi tiek sodīti, jo saskaras ar patentēšanas izmaksām, kas ir 10 reizes augstākas par ASV un Japānas konkurentu sedzamajām izmaksām. Turklāt autortiesību sadrumstalotība patentos ir viens no iemesliem, kas kavē ekonomikas atveseļošanos.
Komisija piedāvā ciešāku sadarbību saistībā ar konkrēto valodu režīmu, ko mēs neatbalstām. Tomēr šeit ir kaut kas jauns. No 27 dalībvalstīm 25 piedalās. Ir mainījies politiskais ietvars. Ir iespējama labvēlīga attīstība, piemēram, nostiprinoties pat ierosinātāja paša valodai.
Ikvienam tagad ir jāstrādā, lai panāktu lielāku cieņu pret visiem. Turklāt mēs vēlamies, lai itāļu valodas aizsardzība turpinātos un šī valoda tiktu uzlabota, taču mūsu valdība ir samazinājusi finansējumu un pret šo jautājumu izturas ar lielu nolaidību. Saskaņā ar šo otru pamatojumu mēs to mudināsim, bet mums ir jāpanāk Eiropas patents.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Nemaldināsim sevi. Šī procedūra ir izstrādāta tā, lai franču un vācu valoda būtu svarīgāka par spāņu - valodu, kurā runā ne tikai Eiropā, bet kuru izmanto arī 700 miljoni citu cilvēku pārējās pasaules daļās, kā pareizi norādīja López-Istúriz White kungs, un tas ir vairāk nekā kopējais eiropiešu skaits. Šīs valodas būs arī svarīgākas par itāļu valodu, kā jau pareizi norādīja, jo itāļu un spāņu valodas jau bija atzītas kā preču zīmju reģistrācijas valodas.
Procedūrā netrūkst nenoteiktību, kas attiecas uz tādiem lieliem digitālās Eiropas tehnoloģiju uzņēmumiem kā Blackberry, IBM, Nokia, Philips un Siemens, un šo nolūku apliecinājums sasniegs, es ceru, ikvienu, neraugoties uz Eiropas Komisijas nodaļas vadītāju centieniem to novērst.
Mēs nezinām, kāds būs spriedums, ne arī kāda būs jurisdikcija vai instrumenti. Dāmas un kungi, saglabāsim mieru. Izmantosim Līgumā paredzēto ciešākas sadarbības mehānismu bez neprātīgas steigas, kas varētu mazināt vai novērst tās konsolidāciju. Tas jādara bez nepieņemamās šā rīta steigas, kas nozīmē, ka Padomes izglītības ministri tam tikai uzmeta acis.
Esmu pateicīgs Ungārijas pārstāvei par komentāriem itāļu un spāņu valodā...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Mēs visi apzināmies, ka daudzvalodība atspoguļo kultūru un valodu daudzveidību ES, tādēļ tā ir ļoti svarīga. Tomēr strīds par ES patentos izmantojamo valodu risinās jau vairāk nekā 30 gadus. Šo 30 gadu gaitā Eiropas valstīm ir nācies saskarties ar augstām tulkošanas izmaksām un dažos gadījumos ar neizdevīgiem konkurences apstākļiem pasaules tirgū. Nevar noliegt, ka ir grūti skaitliski novērtēt tādus nemateriālus pamatlīdzekļus kā preču zīmes un patentus. Tomēr tos izmanto kā nodrošinājumu aizdevumiem un tos arī ņem vērā vērtējumos.
Šajā kontekstā jaunais patentu tiesību akts, ko izstrādās saistībā ar ciešāku Eiropas sadarbību un kas būs spēkā vismaz konkrētās ES daļās, paredz, ka patenti būs jātulko tikai vācu, angļu un franču valodā, un tas noteikti atvieglos birokrātisko procedūru. Jo īpaši tas tā ir, jo angļu valodu dažās nozarēs, piemēram, IT un medicīnā, izmanto kā universālu tehnisko valodu. Un visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi - trīs darba valodu - vācu, angļu un franču - konsekventa izmantošana nodrošinātu piekļuvi vairumam iedzīvotāju. Es personīgi esmu gandarīts, ka jaunā regula arī nostiprina vācu valodas pozīciju, un vācu valoda joprojām ir plašāk izmantotā dzimtā valoda ES saskaņā ar 2006. gada apsekojumu.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas patenta izveide stimulē inovāciju un zinātnisko un tehnoloģiju attīstību ES. Manuprāt, ir svarīgi atrisināt jautājumu par Eiropas patentu. Tomēr man ir iebildumi par valodām, ko ir paredzēts izmantot. Manuprāt, labākais risinājums būtu izmantot tikai angļu valodu, tomēr, ja ir jāizmanto arī citas valodas, ir jāapsver arī portugāļu valodas izmantošana. Konkurence ir globāla, un portugāļu valoda ir trešā plašāk izmantotā rietumu valoda pēc angļu un spāņu valodas.
Edit Herczog
Priekšsēdētāja kungs! Zināšanu veidošana Eiropas Savienībā vienmēr ir prioritāte, ko mēs sekmīgi pārvaldām. Tomēr zināšanu pārvaldība Eiropas Savienībā netiek labi pārvaldīta. Biju ļoti vīlusies, kad dzirdēju, ka Beļģijas prezidentūra nevarēja pabeigt Patentu direktīvu saskaņā ar plānoto, bet es ceru, ka Ungārijas prezidentūra apņēmīgi darīs visu iespējamo nākamo mēnešu gaitā, lai sasniegtu nākamo posmu, proti, ciešāku sadarbību.
Laiks ir vienīgais neatjaunojamais resurss. Laiks, ko mēs zaudējam, nekad neatgriežas. Mēs nevaram attīstīt Eiropu tikai ar taupības programmām. Mums jāapgūst zināšanas, mums jāpaplašinās, tādēļ Eiropai ir ļoti svarīgi, lai tiktu ieviesti patenti - vai nu ar ciešāku sadarbību, vai kopēju Eiropas direktīvu.
Es vēlu sekmes tiem, kas piedalās ciešākā sadarbībā un kas to atbalsta. Es esmu ungāriete un mēs zaudēsim ungāru valodu, taču tā ir zema cena salīdzinājumā ar priekšrocībām, ko iegūsim.
Toine Manders
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pateikties komisāram Barnier par viņa drosmi šo jautājumi ierosināt šādi, jo savās pārrunās viņš apsolīja risināt jautājumu par Eiropas patentu savu pilnvaru laikā, tādēļ saku viņam "paldies” par to. Vēlos arī pateikties savam kolēģim Lehne kungam par viņa pieeju.
Pašreiz mums tikai jāizlemj, vai mums jāpiekrīt ciešākai sadarbībai. Tā ir pirmā lieta, kas jāpaveic. Tomēr man jāpauž nožēla, ka tiek nošķirta valodas nozīme no identitātes kā kultūras īpatnības, un par to, kas patiesībā notiek praksē.
Jo praksē ierosināto sistēmu visas dalībvalstis jau ir izmantojušas 35 gadus, un es uzskatu, ka saistībā ar veidu, kādā tā tiek ierosināta, mēs varētu būt ekonomiski nedaudz piesardzīgāki. Es paužu nožēlu, ka debates savā ziņā tiek novestas strupceļā saistībā ar valodu konfliktu, un ceru - un to arī nepārprotami ir pieprasījis Parlaments - ka dalībvalstis, kas, iespējams, pašreiz nav iesaistījušās, varēs pievienoties jebkurā laikā. Tas, manuprāt, palīdzēs mums pabeigt šīs debates un beidzot iegūt Eiropas patentu.
Malcolm Harbour
Priekšsēdētāja kungs! Kad pirmo reizi ierados šajā Parlamentā 1999. gadā, vienotais Eiropas patents bija viens no darba kārtības jautājumiem. Es atceros darbu kopā ar Klaus-Heiner Lehne pie Palacio kundzes ziņojuma. Esmu gandarīts, ka esam uzsākuši nopietnu progresu šajā saistībā.
Mēs nedrīkstam pārāk zemu novērtēt šā priekšlikuma nozīmi Eiropas ekonomikas konkurētspējā. Pašlaik mēs debatējam par ļoti tēlainu, jaunu plānu, ko ierosinājusi Geoghegan-Quinn kundze, proti, Inovācijas savienību. Šim kontinentam - Eiropas Savienībai - jābūt atjautīgākam. Mums jārada vairāk izgudrojumu un tie vairāk jāizmanto. Konkurētspējīga patentu sistēma ir pilnīgi obligāta.
Ciešāka sadarbība ir atjautīga pieeja, lai virzītu šīs debates uz priekšu. Es ceru, ka mūsu kolēģi no Spānijas un Itālijas tai pievienosies, bet mēs nevaram vairs gaidīt ilgāk, jo visa pasaule vēlas iegūt inovāciju tirgu.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Šis process - gan tā veids, gan saturs - skaidri apliecina jaunos nosacījumus, kādos Eiropas Savienībā valdošās varas cenšas noteikt un aizsargāt savas intereses plašākās šķērsgriezuma nozarēs. Šos jaunos nosacījumus paredz Lisabonas Līgums un šis ciešākas sadarbības mehānisms, un es vēlos norādīt, ka mēs brīdinājām par sekām.
Šajā gadījumā nekad neaizmirsīsim par galvenajiem jautājumiem, kas saistīti ar ES patenta jēdzienu un tā mērķiem, kā arī attiecīgajām sekām; mērķis būs piemērot priviliģētu statusu angļu, franču un vācu valodai patentu reģistrā, un vienīgais iemesls ir manis nupat minētais.
Citas valodas, piemēram, portugāļu valoda, kas ir trešā plašāk izmantotā Eiropas valoda pasaulē, tiks noniecināta, tādējādi kaitējot šo valstu interesēm un ierobežojot jebkādas iespējas nostiprināt to valodas zinātnes un tehnoloģiju jomā. Ja šie nodomi tiks īstenoti praksē, tas būs vēl viens - bet ne vienīgais - uzbrukums daudzvalodībai Eiropas Savienībā, kas viltīgi turpina virzīties cauri izmaksu ierobežošanas durvīm.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Eiropas Savienība kopš 2000. gada ir centusies panākt ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm patentaizsardzības jomā.
Tomēr pēdējais sarunu posms, kas norisinājās pagājušā gada decembrī, apliecināja, ka daudzām dalībvalstīm ir nopietnas atrunas saistībā ar ierosinātajiem tulkošanas pasākumiem ES patentiem, kuru pamatā ir Eiropas Patentu iestādes pašreizējais valodu režīms. Tādēļ nav iespējams panākt vienprātīgu Padomes lēmumu, kas vajadzīgs turpmākam kopējam progresam. Tādēļ šādā situācijā ir pavisam pašsaprotami un loģiski, ka dalībvalstis, kas vēlas uzlabot dalībvalstu sadarbību saistībā ar intelektuālā īpašuma aizsardzību, reaģē, cenšoties izveidot ciešāku savstarpējo sadarbību vienotas patentaizsardzības jomā saskaņā ar ES Līguma 20. pantā noteikto procesu.
Komisār, dāmas un kungi! Esmu cieši pārliecināts, ka Eiropas Parlaments nebūs šķērslis ciešākai sadarbībai starp tām dalībvalstīm, kas vēlas sadarboties.
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Šodien esam uzklausījuši daudzus labus argumentus. Es tikai vēlētos pieminēt dažus svarīgus punktus. Mums jāatbalsta Lehne kunga aicinājums un jāpieņem komisāra Barnier ierosinātais priekšlikums. Tagad es vēlētos vēlreiz vērst jūsu uzmanību uz Padomes Beļģijas prezidentūras sekmīgo darbu. Šī prezidentūra ir daudz sasniegusi arī citās jomās.
Pašlaik mēs runājam par procedūras lēmumu. Lehne kungs to jau norādīja. Jautājums nav par to, kurā Eiropas valodā runā konkrēts cilvēku skaits pasaulē vai kura valoda ir estētiski skaistākā, bet drīzāk gan par procedūras lēmumu, ko Padome nepacietīgi vēlas pieņemt. Es atbalstu iepriekšējo runātāju no Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas, kura sacīja, ka mums šis procedūras lēmums ir rūpīgi jāapsver. Tomēr mēs šeit neesam saskārušies ar Eiropas Ministru padomes apakšgrupas vēlmi izveidot valodu režīmu, bet gan drīzāk ar 25 dalībvalstu no 27 vēlmēm. Tādēļ es uzskatu, ka, pat ja lēmums par ciešākas sadarbības apstiprināšanu ir jāpieņem piesardzīgi, tas ir lēmums, kam Eiropas Parlaments var piekrist.
Adam Gierek
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas patenta mērķis ir atbalstīt novatorisku pieeju. Tādā gadījumā kādēļ gan patents pats nevarētu būt novatorisks? Mēs runājam tikai pat patenta tiesību aktu, bet mums būtu jārunā arī par to, kāds būtu labākais patenta veids, jo ir īstermiņa patenti un ilgtermiņa patenti, taču ilgtermiņa patenti ne vienmēr ir labāki patenti vai labāk uzrakstīti. Es uzskatu, ka mums jāizstrādā patents un izgudrojumu aprakstīšanas procedūra, kas maksimāli izmanto internetu un elektroniskās reģistrēšanas, kā arī attiecīgi valodu, metodes. Es domāju, ka lētākais veids, kas nebūtu jātulko citās valodās, būtu Eiropas e-patents.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs! Es jau sen atbalstu vienoto Eiropas patentu, jo, tam pateicoties, Eiropa būs pievilcīgāka ieguldījumiem inovācijā, uzņēmumiem būs iespējams aizsargāt savas zināšanas, paātrināt zināšanu nodošanu no pētniecības uz praksi, kā arī, iespējams, labāk mūs aizsargāt pret viltojumu pieplūdumu iekšējā tirgū. Tas ir arī liels izaicinājums. Mūsu konkurētspēju iedragās tas, ka pēc 10 gadiem Padome nav panākusi neko vairāk kā vien ciešāku sadarbību. Es atzinīgi vērtēju to, ka Čehijas Republika ir atkārtoti novērtējusi savu nostāju un ir izlēmusi pievienoties sarunām. Vienlaicīgi es atzīstu ciešākas sadarbības precedenta jutīgumu, jo īpaši dažām lielākajām valstīm, jo tas ir saistīts ar valodu režīmu. Tomēr, manuprāt, ieguvēji būs visi ES pētnieki.
Ir svarīgi, lai patenti būtu tik lēti, cik lēti tie ir ASV, tādēļ es ceru, ka Padome piemēros turpmākus vienkāršojumus. Ir svarīgi, lai mums būtu jauna tiesu sistēma Eiropas patentiem, kas varētu paskaidrot vairākus jautājumus saistībā ar programmatūru un biotehnoloģiju patentiem. Es atbalstu priekšlikumu par ciešāku sadarbību.
Małgorzata Handzlik
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Šodien jau daudz ir ticis sacīts par to, ka Eiropai un Eiropas uzņēmumiem ir vajadzīgs patents, un es tam piekrītu. Bez tiesību aktiem patentu jomā mūsu uzņēmumiem būs sarežģītāk konkurēt ar jaunās ekonomikas valstu uzņēmumiem, kas kļūst aizvien dinamiskāki un novatoriskāki. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka ciešāka sadarbība patentu jomā galu galā nav izdevīgākais risinājums, skatoties no Eiropas kopējā tirgus perspektīvas. Kā spēcīga kopējā tirgus atbalstītāja es dodu priekšroku tirgus ierobežojumu atcelšanai, nevis to radīšanai. Tādēļ aicinu visas patenta tiesību akta izstrādē iesaistītās puses nodrošināt risinājumus, kas sniegs ieguvumus visai Eiropai. Šeit es galvenokārt runāju par izmantojamām valodām, jo, manuprāt, mēs nedrīkstam diskriminēt cilvēkus, kas nesaprot franču, vācu vai angļu valodu. Es uzskatu, ka labākais risinājums būtu sistēmas balstīšana uz vienu valodu.
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs! Es atbildēšu uz jūsu pēdējo komentāru, Handzlik kundze, lai norādītu - pirms sāku runāt par procedūru - kāda ir būtība jautājumam, pie kura tik smagi esam strādājuši, kā jau ir ticis minēts, kopā ar Beļģijas prezidentūru un pēdējo dažu nedēļu laikā kopā ar Ungārijas prezidentūru. Ja Bulgārijas, Slovākijas, Latvijas vai Portugāles uzņēmums vēlas pieteikties patenta saņemšanai tā valodā, tas to var darīt saskaņā ar mūsu apspriesto priekšlikumu un tulkošanas izmaksas tiks kompensētas.
Ja izcelsies strīds, uzņēmums saņems manuālu tulkojumu tā valodā. Ja pirms šā tulkojuma saņemšanas uzņēmums neievēro patentu, jo to pienācīgi nesaprot, tā labā pārliecība būs aizsargāta. Citiem vārdiem sakot, tam nebūs jāsedz nekādi zaudējumi.
Lai mēs skaidri saprastu, kas šeit tiek apspriests, vēlos jums atgādināt, dāmas un kungi, kas ir vai tiks ierosināts. Esmu ierosinājis, ka uzņēmums, kas vēlas pieteikties uz patentu, to var darīt, tostarp arī savā valodā. Juridisku aizsardzību garantēs vienā no trim Minhenes konvencijas valodām, kas ir atbilstoši Eiropas patentu vēsturei. Es šo konvenciju neizgudroju, tā jau ilgu laiku ir bijusi pieņemta. Tajā ir trīs valodas. Vienu no valodām - angļu, franču vai vācu valodu - izmantos, lai automātiski garantētu juridisko aizsardzību visā ES.
Beļģijas prezidentūras laikā mēs pievienojām priekšlikumu, kas noteikti tiks apspriests. Priekšlikums paredz izmantot divas pārējās valodas manuālajos tulkojumos papildus vienai no trim valodām, ko izmantos juridiskajai aizsardzībai. Šīm divām valodām nebūs juridiskas nozīmes, taču tās būs ļoti vērtīgas saistībā ar informācijas sniegšanu un patenta satura izklāstīšanu. Ja vēlas, var izmantot angļu valodu, piemēram, kā arī portugāļu, latviešu vai nīderlandiešu valodu ar tulkojumu vienā no trim valodām. Turklāt tulkojums būs bezmaksas - tā izmaksas tiks atlīdzinātas. Situācija ir šāda: vienu no trim valodām izmantos juridiskajai aizsardzībai, savukārt pārējās divas informācijai un satura izklāstīšanai. Es vēl pēdējo reizi vēlos norādīt, ka neviens Eiropas uzņēmums netiks diskriminēts, un tas arī attiecas uz uzņēmumiem, kas atrodas dalībvalstīs, kuras nav iesaistījušās ciešākā sadarbībā.
Citiem vārdiem sakot, ja Spānijas uzņēmums piesakās uz Eiropas patentu, tas varēs to izmantot bez diskriminācijas, pat ja Spānija uzreiz nav iesaistījusies ciešākā sadarbībā. Tāds ir mērķis, un tādēļ, dāmas un kungi, esmu smagi strādājis pie šā jautājuma, kā apņēmos to darīt. Esmu pie tā strādājis nopietni, neesmu bijis ideoloģisks vai neobjektīvs un esmu ņēmis vērā visus šķēršļus, kā arī ar nepacietību esmu vēlējies panākt progresu.
Tādēļ uzskatu, ka priekšlikums ir politiski pieņemams visām 27 dalībvalstīm un finansiāli vajadzīgs visiem ES uzņēmumiem. Herczog kundzei bija ļoti labs komentārs - tāpat kā Harbour kungam un arī citiem, piemēram, Schwab kungam - proti, ka šis jautājums ir svarīgs, raugoties no ekonomikas viedokļa. Mums jāmudina, jāveicina, jāaizsargā un jāatalgo radošums un inovācija. Tā ir viena no jomām, kurā Eiropai ir vēl viena priekšrocība. Sargāsim šo priekšrocību; nostiprināsim un aizsargāsim to.
Daudzi mazi uzņēmumi finansiāli vairs nespēj aizsargāt savus izgudrojumus, jo tiem nav šī Eiropas patenta. Un kas notiek? Roithová kundze nupat minēja vārdu "viltojumi”. Ja patents netiks aizsargāts, jo nav līdzekļu, lai to aizsargātu visā Eiropas Savienībā, vai to aizsargās divās vai trīs dalībvalstīs? Un vai viltotas preces varēs ievest visās citās dalībvalstīs? Kad tās ir ievestas, tās atrodas iekšējā tirgū, un tiek iznīcinātas darbavietas, tiek apdraudēta sabiedrības drošība un veselība. Es runāju, piemēram, par zāļu izgudrojumiem. Tas ir ārkārtīgi nopietns jautājums, tādēļ mēs esam to nopietni izskatījuši, neļaujoties ideoloģijai, bet vienkārši nepacietīgi vēloties panākt progresu un rast saprātīgu risinājumu, kas - es patiesi tā uzskatu - ir pieņemams.
Visbeidzot, priekšsēdētāja kungs, es vēlos atbildēt uz komentāriem, ko pauda López-Istúriz White kungs un Lichtenberger kundze, kurus es uzmanīgi uzklausīju. Viņi minēja, ka ciešāka sadarbība, kurā pašlaik ir iesaistījušās 25 no 27 dalībvalstīm, varētu tikt izmantota vienotā tirgus sadrumstalošanai. Es patiešām uzskatu, ka šāda riska nav. Kādēļ? Jo mēs atrodamies izņēmuma situācijā: mums ir vienotais tirgus - tirgus, kam vajadzīga vienprātība.
Attiecībā uz gandrīz visiem citiem vienotā tirgus noteikumiem un tiesību aktiem mums ir kvalificētais balsu vairākums. Šajā gadījumā mums vajadzīga vienprātība. Tādēļ es uzskatu, ka nav sadrumstalošanas riska; patiešām Eiropas Komisija modri uzraudzīs procesus, lai novērstu jebkādu vienotā tirgus sadrumstalošanu.
Es vēlreiz vēlos pateikties Lehne kungam par mērķtiecību un apņēmību, kā arī Juridiskās komitejas locekļiem. Es arī vēlos pateikties jums jau iepriekš par jūsu atbalstu ciešākai sadarbībai, pamatojoties uz šo objektīvo priekšlikumu.
Enikő Győri
Padomes priekšsēdētāja. - (HU) Priekšsēdētāja kungs! Manā pirmajā runā šovakar es runāju valodā, kas ir Eiropas patenta valoda, un divās valodās, kuras pašlaik nav Eiropas patenta valodas. Tagad vēlos runāt savā dzimtajā valodā, kas tāpat pašlaik nav Eiropas patenta valoda, taču ir valoda, kurā kopā runā tikai 15 miljoni cilvēku visā pasaulē - 10 miljoni no tiem dzīvo Ungārijā. Tādējādi es jo īpaši Spānijas un Itālijas deputātiem saku, ka, ticiet man, mēs vēršam lielu uzmanību uz valodu vienlīdzību, nozīmi un izmantošanu.
Vēlos nedaudz novirzīties tādas dalībvalsts vārdā, ko pārstāvēju vēl pirms sešām nedēļām, jo pašlaik es nepārstāvu nevienu dalībvalsti, taču pirms sešām nedēļām pārstāvēju dalībvalsti, kurai bija atšķirīgs viedoklis par patentu. Pēdējo dažu mēnešu laikā Ungārijas valdība ir izmainījusi savu sākotnējo nostāju. Tas nebija vienkāršs lēmums. Attiecībā uz faktoru, kas Ungārijas valdībai lika mainīt nostāju, jāsaka, ka tas bija nopietns dialogs ar "uzņēmumu kopienu”, proti, mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjiem, un viņi nepārprotami valdībai prasīja mainīt tās sākotnējo negribīgo vai drīzāk nelabvēlīgo nostāju, lai ļautu Ungārijas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem gūt labumu no vienotā Eiropas patenta un lai gūtu ietaupījumus, pateicoties funkcionējošam valodu režīmam.
Pašreizējā situācija - 25 no 27 dalībvalstīm - noteikti nav nevainojama. Mēs visi, kā arī Ungārija jau no paša sākuma, esam vienotā tirgus atbalstītāji. Mēs esam pārliecināti un uzskatām, ka tā ieviešana nostiprinās Eiropas izaugsmi, kas - kā minēja liels skaits godājamo deputātu - Eiropas Savienībā ir nepieciešamība pēc krīzes. Lai to sasniegtu, mums jādara viss iespējamais. Esmu pārliecināta, ka vienots Eiropas patents un valodu režīms kā viens no tā elementiem ir jāizskata kontekstā. Turklāt komisārs Barnier arī, manuprāt, norādīja, ka gan Itālijas, gan Spānijas uzņēmumi arī būs ieguvēji no vienotā Eiropas patenta sistēmas.
Es arī vēlos atbildēt uz diviem komentāriem. Viens attiecas uz jautājumu, kādēļ šī steiga un ātrais temps, jo Komisija savu priekšlikumu iesniedza jūlijā. Faktiski arī uz šo jautājumu jūs jau esat atbildējuši. Vēlos jums atgādināt, ka debates par valodu režīmu Eiropas Savienībā risinās jau 10 gadus, tādēļ es uzskatu, ka šeit nekas nav sasteigts. Vēl viens komentārs attiecas uz pēdējo izvēli, proti, vai esam izdarījuši visu iespējamo, lai rastu risinājumu, kas būtu pieņemams visām dalībvalstīm.
Es uzskatu, ka Beļģijas prezidentūra faktiski neizdarīja visu iespējamo. Mums tikai jāatceras, ka pat rudenī tika iesniegts aizvien vairāk jaunu priekšlikumu ar mērķi izveidot šo sistēmu visās 27 vienotā tirgus valstīs. Diemžēl, neraugoties uz visiem centieniem, galu galā 12 dalībvalstis decembrī pieprasīja uzsākt ciešāku sadarbību, un, kā jau šeit ticis minēts, to skaits patlaban ir pieaudzis līdz 25 dalībvalstīm. Tādējādi šajā lietā vairs neko nevarēja darīt, un prezidentūra nespēja darīt neko citu kā vien aicināt sākt ciešāku sadarbību, un saistībā ar to, arī es personīgi, aicinu atbalstīt priekšlikumu jūsu balsojumā. Mums ir nepieciešams vienotais tirgus un mums tas ir jānostiprina. Mēs zinām, ko ir apliecinājuši vairāki pētījumi, proti, ka viens no tā galvenajiem ierobežojumiem ir vienotas patentaizsardzības trūkums, tādēļ mums jārīkojas, lai beigtu apgrūtināt mūsu mazos un vidējos uzņēmumus, jo īpaši inovācijas jomā un saistībā ar labākiem rezultātiem.
Klaus-Heiner Lehne
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Nobeiguma runā vēlos izklāstīt trīs novērojumus. Komisārs Barnier jau norādīja, ka ciešākas sadarbības princips tika īpaši noteikts, lai pārvarētu ierobežojumus vienprātības jomā. Saskaņā ar Lisabonas Līgumu vienprātība ir absolūts izņēmums. Citiem vārdiem sakot, mums tā vajadzīga tikai nedaudzos gadījumos. Tieši tādēļ tika noteikta ciešākas sadarbības procedūra.
Apsverot valodas jautājumu, jāpiebilst, ka valoda nav šodien apspriežamais jautājums. Es vēlos skaidri atkārtot: šodien mēs debatējam tikai par procedūru. Tomēr vēlos arī norādīt, ka mēs jau saistībā ar Palacio ziņojumu apspriedām to, ka viena valoda ir rentablāka nekā trīs valodas. Taču, kā jau tika norādīts, mēs šeit runājam par Eiropas patentu konvenciju (EPK). Eiropas Patentu iestāde strādā valodās, kādas noteiktas EPK. Šā režīma izmaiņas noteikti nozīmētu EPK grozīšanu. Tomēr EPK nevar grozīt Eiropas Savienības dalībvalstis, rīkojoties vienprātīgi, jo EPK ietver visas Eiropas valstis, izņemot, manuprāt, Maltu. Visām šīm valstīm, tostarp Šveicei, būtu jāpiekrīt grozījumiem. Ja nevar panākt vienošanos starp 27 ES dalībvalstīm, kā varam cerēt, ka vienosimies starp 39 EKP valstīm? Ja tā rīkosimies, tad šis jautājums nekad netiks atrisināts. Tomēr mums nāksies apspriest šo jautājumu, kad apsvērsim būtisko Komisijas priekšlikumu.
Starp citu, visu trīs iestāžu juridiskie dienesti ir nepārprotami apstiprinājuši, ka ciešāka sadarbība ir iespējamā izvēle.
Man ir vēl viens komentārs par valodu jautājumu: praktiķiem ir grūti saprast šo politisko cīņu. Jo praktiķi - un šeit es domāju cilvēkus, kas reģistrē patentus - strādā tikai ar vienu valodu, veicot savu pētniecisko darbu. Attiecīgi šie strīdi par valodas principu ir kaut kas, ko iesaistītajām personām ir grūti saprast.
Nobeigumā vēlos izteikties par diskrimināciju. Ja sapratu pareizi - un esmu pārliecināts, ka sapratu - šis jaunais Eiropas patents būs pieejams visiem uzņēmumiem un visiem izgudrotājiem, tostarp no valstīm, kas nav iesaistījušās ciešākā sadarbībā, citiem vārdiem sakot - katrai pasaules valstij. Tas ir acīmredzams.
Nav nelabvēlīgākas situācijas valstīm, kas neiesaistās ciešākā sadarbībā. Eiropas patentu konvencija turpinās uz tām attiekties. Citiem vārdiem sakot, ja es vēlos saņemt patentus šajās valstīs, man tie būs jāiztulko.
Un man ir vēl pēdējais komentārs par valodu strīdu; nevienam netiek liegts tulkot šos patentus visās 23 oficiālajās valodās. Ja dalībvalsts uzskata, ka tās valoda ir tik svarīga, lai visi patenti tiktu tulkoti tās valodā, tai tas vienkārši jāsāk. Tomēr tas nedrīkst notikt uz tā patenta īpašnieka rēķina, kura inovācijas palīdz mūsu ekonomikai attīstīties. Šāda pieeja jāaizstāj ar principu: kas maksā, tas pasūta. Tad par to ir jāmaksā attiecīgajām valstīm un nodokļu maksātājiem.
Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka tās valoda ir tik svarīga, ka tā ir jāizmanto visiem Eiropā piemērojamiem patentiem, tai attiecīgi jārīkojas un jānodrošina juridiski saistoši tulkojumi šiem patentiem attiecīgajā valodā. Tomēr tai par to ir arī pašai jāmaksā. Tāds ir mans pēdējais komentārs, un es ceru, kas tas palīdzēja ieviest skaidrību šajās apspriedēs.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2011. gada 15. februārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Lara Comi
Intelektuālā īpašuma tiesības ir taustāmākā atzinība par pētniecības un inovāciju darbu, ko Eiropas uzņēmumi uzņemas katru dienu, lai pārvarētu konkurētspējas problēmas un radītu pārticību mūsu visu labā. Tāpēc tās ir jāaizsargā visos iespējamos veidos. Es augsti vērtēju to, ka Eiropas Parlaments ir iesaistījies šajā jautājumā, un esmu gandarīta, ka varu piedalīties balsojumā par šo jautājumu. Tomēr paruna saka, ka "ceļš uz elli ir bruģēts ar labiem nodomiem”. Citiem vārdiem sakot, nepietiek ar labo gribu, lai izstrādātu labu tiesību aktu, kas patiešām sekmētu uzņēmumu darbu un aizsargātu viņus pret negodīgu konkurenci no tādu konkurentu puses, kuri izstrādā atdarinājumus, kas maksā mazāk, jo viņiem nav jāuzņemas apgrūtinoša un ilgstoša darba slogs, kurš saistīts ar jauniem dažādu problēmu risinājumiem. Šādā gadījumā, pamatojoties uz zināšanām, kas man ir šajā jomā, es uzskatu, ka valodas ierobežojums, ko ievieš patentu piemērošana, rada pārmērīgas izmaksas mūsu uzņēmumiem. Tomēr man ir izaicinošs jautājums: kā trīsvalodu režīms ietekmētu šā Parlamenta darbu? Rakstiskajiem un mutiskajiem tulkojumiem paredzētais budžets ir lielāks nekā jebkura no sniegtajām atbildēm. Man nav citas izvēles kā vien balsot pret.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
rakstiski. - Esmu gandarīta, ka Padome ir vienojusies, ka 12 dalībvalstis izmantos ciešākas sadarbības mehānismu, lai virzītu uz priekšu vienotā ES patenta izveidi. Šis projekts tiek izskatīts jau vairāk nekā 10 gadus un diemžēl ir saistīts ar nesaskaņām starp dalībvalstu valdībām. Tiesiskās noteiktības trūkums un augstās izmaksas, kas saistītas ar pašreizējo sistēmu, kurā patenti ir atsevišķi jāapstiprina katrā dalībvalstī, nomāc iekšējā tirgus potenciālu attīstīties, kļūt inovatīvam un augt. Pašlaik patents, kas ir derīgs tikai pusē no dalībvalstīm, izmaksā 10 reizes vairāk nekā ASV patents. Puse šo izmaksu ir saistīta ar tulkošanu. Ir svarīga racionālāka pieeja, lai Eiropas Savienība saglabātu savu konkurētspēju. ES līmeņa patents ir saprātīgs risinājums! Es mudinu turpināt virzību, lai pabeigtu juridiskos pasākumus maksimāli ātri, un ceru, ka nākotnē visas dalībvalstis uzskatīs par obligātu iesaistīties šajā sistēmā.
Tadeusz Zwiefka
Mēs šajā sēžu zālē nereti runājam par jaunu tehnoloģiju progresu un izstrādi, taču izgudrojumu patentēšanas procedūra Eiropas Savienībā ir viena no dārgākajām pasaulē. Izgudrotāju izmaksas ir pārāk augstas un procedūras ir pārāk sarežģītas. Nav arī šaubu, ka Padome bloķē lēmumu par ES patentu. Šajā situācijā Lisabonas Līgums piešķir dalībvalstīm tiesības sākt ciešākas sadarbības procedūru. Labākajā gadījumā būtu jāpanāk kompromiss par patenta jautājumu visu dalībvalstu līmenī, bet es uzskatu, ka 20 gadu gaidīšanas periods ir pietiekami ilgs. Es apzinos, ka ciešākas sadarbības mehānisma izmantošana rada bažas. Tomēr atcerēsimies, ka, lai to izmantotu, jānodrošina atbilstība konkrētiem nosacījumiem, un pieteikumus vienmēr izskata atsevišķi saskaņā ar katra pieteikuma tematu. Es arī uzskatu, ka ciešāka sadarbība var kļūt par instrumentu, kas paver ceļu uz turpmākā sarunām, vienlaicīgi nodrošinot lielākas sekmes. Es arī vēlos uzsvērt, ka pašlaik mēs runājam tikai par procedūru, nevis par patentiem. Vēl nekas nav izlemts. Mūsu priekšā ir jauna sarunu kārta. Šis ir tikai sākums darbam pie ES patenta struktūras un valodu režīma, kas izraisījis tika daudz strīdu. Tādēļ es ceru, ka mēs visi strādāsim ražīgi, lai galīgais rezultāts būtu pieņemams visām ieinteresētajām pusēm.
