Slepenas noklausīšanās skandāls Bulgārijā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par slepenas noklausīšanās skandālu Bulgārijā.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Ļaujiet uzsvērt, ka ES tiesību akti aizsargā elektroniskās saziņas konfidencialitāti. Tie aizliedz noklausīties, ierakstīt, saglabāt vai citādi pārtvert vai uzraudzīt komunikāciju bez attiecīgo lietotāju piekrišanas. Papildus attiecīgu sarunu tiesiski atļautai ierakstu izdarīšanai, veicot likumīgu uzņēmējdarbības praksi, piemēram, komerciālus darījumus, uz turpmāku pārtveršanas praksi, piemēram, noklausītu sarunu ierakstīšanu, attiecas īpaši nosacījumi.
Nosacījumi par pārtveršanas prakses izņēmumu gadījumiem ir jāparedz tiesību aktos, un tiem jābūt vajadzīgiem, atbilstīgiem un samērīgiem demokrātiskā sabiedrībā, lai aizsargātu valsts mērķus, piemēram, valsts drošību, vai apkarotu kriminālnoziegumus.
Jāievēro arī ES tiesību aktu vispārējie principi. Komisijai šķiet, ka Bulgārijas tiesību aktos šīs prasības ir ievērotas. Likums par īpašiem izmeklēšanas līdzekļiem un likums par elektroniskām komunikācijām jau paredz atbilstīgus mehānismus tiesiskām atļaujām, uzraudzībai, piekļuvei personu datiem un rīcībai ar tiem un tādējādi nodrošina pamattiesību ievērošanu.
Šajā situācijā svarīgs ir jautājums par likumā paredzēto pienākumu izpildi. Bulgārijas iestādes atbild par to, lai tiktu ievērotas juridiskās un procesuālās garantijas, kas paredzētas Bulgārijas tiesību aktā par īpašajiem izmeklēšanas līdzekļiem.
Komisija uzsver, ka dalībvalstīm obligāti jāievēro pamattiesības un procesuālās garantijas saskaņā ar tiesiskumu, īstenojot ES tiesību aktus. Komisija saprot, ka Bulgārijas iestādes veica nepieciešamos pasākumus, lai pārbaudītu īpašo izmeklēšanas līdzekļu uzstādīšanas likumību un noteiktu, vai presē publicētā informācija tika iegūta, ļaunprātīgi izmantojot īpašos izmeklēšanas līdzekļus.
Lai gan Komisija nav saņēmusi šajā sakarā sūdzības par elektronisko komunikāciju pārtveršanu Bulgārijā, tā joprojām pārraudzīs pašreizējo situāciju, lai nodrošinātu ES tiesību aktu ievērošanu.
Simon Busuttil
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Mani ļoti pārsteidz šīs debates, kas pat nav sāktas attiecīgajā komitejā, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā, pirms nonāca šeit.
Pasākums, pret kuru vēršas šīs debates, ir leģitīms juridisks instruments, ko var lietot cīņā pret noziedzību. Katrā gadījumā tas liecina tikai par to, ka Bulgārija nopietni sāk risināt korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas lielo problēmu, kas ir tieši tas, ko mēs sen tai esam likuši darīt. Tiesību aktā paredzētos pasākumus var izmantot leģitīmi, un mēs vēlamies, lai tie tiktu izmantoti leģitīmi.
Tiesību akts paredz, ka tālruņa sarunu noklausīšanos var pieprasīt tikai valsts prokurori vai tiesību aizsardzības iestādes, piemēram, policija un valsts drošības aģentūra, ja ir aizdomas, ka attiecīgā persona ir iesaistīta noziedzīgā darbībā un ja ir saņemta tiesneša sankcija.
Tiesību aktā par īpašo izlūkošanu ir noteikts nolūka ierobežojums, kas nosaka, ka šos pasākumus var lietot tikai, lai cīnītos pret organizētu noziedzību vai lai aizsargātu valsts drošību. Iegūtajai informācijai ir jāpaliek konfidenciālai, un tā izmantojama tikai tiesību aktā norādītajos nolūkos. Ir izveidota arī šīs juridiskās sistēmas parlamentāra kontrole. Tāpēc ir skaidrs, ka ir aizsardzības pasākumi, īpaši pilsoņu privātās dzīves aizsargāšanai un datu aizsardzības ievērošanai, un es uzskatu, ka nevar būt runas par to, ka tas notiktu, pārkāpjot likumu. Tāpēc uzbrukums šim instrumentam šajā situācijā būtu līdzvērtīgs bezatbildīgam uzbrukumam kādas dalībvalsts centieniem cīnīties pret organizēto noziedzību un korupciju.
Šis uzbrukums ļoti kaitē Bulgārijai, jo šī cīņa valstij ir ārkārtīgi svarīga, ņemot vērā tās sadarbības un pārbaudes mehānismu, kā arī tās izredzes pievienoties Šengenas zonai. Tāpēc šķiet, ka politiskā motivācija ir vienīgais ticamais izskaidrojums šīm debatēm.
Hannes Swoboda
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es biju viens no tiem šajā Parlamentā, kuri stingri iestājās par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai.
Es esmu ļoti laimīgs, ka Bulgārija pašlaik ir dalībvalsts, bet esmu sarūgtināts par dažiem pasākumiem, ko pašreizējā Bulgārijas valdība ir veikusi. Jā, mēs pilnībā atbalstām cīņu pret korupciju. Tā ir ļoti svarīga cīņa, un mēs pilnībā atbalstām Komisijas teikto, ka Bulgārijā ir jābūt tiesību aktiem par videonovērošanu un pārtveršanu.
Komisārs bija ļoti uzmanīgs. Viņš teica, ka šķietot, ka Eiropas standarti tiek pildīti, un viņš ļoti skaidri pateica, ka pasākumiem jābūt samērīgiem. Vai ir samērīgi, ja trijos gados pārtveršana pēkšņi palielinās no 6000 gadījumiem 2008. gadā līdz 16 000 gadījumiem 2010. gadā? Vai tas ir samērīgi un taisnīgi, ja tikai 2 % videonovērošanas nonāk tiesā un to izmanto 1 % sodāmības gadījumu?
Vai ir samērīgi un taisnīgi, ka procedūras tiek filtrētas Iekšlietu ministrijā? Kāpēc viss netiek nodots tiesu iestādēm? Kāpēc to filtrē Iekšlietu ministrija? Ko Iekšlietu ministrija dara ar ienākošo? Es vēlos prasīt, lai Komisija izskata savu pārraudzības procesu par to, kas notiek ar pārējiem datiem.
Sofijā parlamentā un Bulgārijas plašsaziņas līdzekļos parādās arī ziņojumi, ka ir nopietnas šaubas par Iekšlietu ministrijas spēju aizsargāt informāciju. Mēs jau esam pieredzējuši informācijas noplūdi.
Jūs minējāt Šengenu, un jā, mēs gribam, lai Šengenas robežas tiktu paplašinātas. Tajā pašlaik ietilpst Bulgārija un Rumānija, bet, redzot, kas tajās notiek, nevar būt pārsteigts, ka Eiropā daži ir kritiski noskaņoti pret šo paplašināšanu.
Es vēlos prasīt, lai komisārs dara savu darbu, kā viņš to ir darījis, un prasīt Bulgārijas valdībai izbeigt šādu nepareizu īstenošanu un nepareizu tiesību akta pildīšanu, tiecoties uz ļoti ierobežojošu praksi attiecībā uz pārtveršanām. Esiet taisnīgi, esiet atklāti, esiet pārredzami un pārtrauciet pārkāpt Eiropas tiesību aktu garu šādā veidā.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots atbilstoši zilās kartītes procedūrai saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Andrey Kovatchev
(BG) Priekšsēdētāja kungs, Swoboda kungs! Es vēlos uzdot jums jautājumu. Jūs minējāt datus par 2008. un 2010. gadu.
Vai jūs man nepateiktu, kur jūs šos skaitļus ņēmāt, un vai jūs uzskatāt, ka tie ir pareizi? Jūs apgalvojāt, ka tikai viens vai divi procenti tiekot izmantoti tiesā. Dati, kas cirkulē Bulgārijā, ir pavisam citi, un skaitļi attiecībā uz cilvēku skaitu, kurus faktiski slepeni noklausījās, un to datu īpatsvars, kurus izmantoja kā pierādījumu tiesā, ir pilnīgi atšķirīgs. 2009. gadā tas bija 30 % un 2010. gadā - 40 %. Citiem vārdiem sakot, šie skaitļi pilnībā atšķiras no jūsu tikko minētajiem.
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs! Mēs esam saņēmuši dažādus skaitļus no avotiem Bulgārijā. Varbūt būtu jāatstāj Komisijas ziņā pierādīt, kam taisnība. Cik man zināms no avotiem Bulgārijā, prokuroriem nodoto lietu procents ir ļoti zems, no tām ļoti nedaudzas beidzas ar soda noteikšanu.
Tas ir mums zināmais fakts, tā ir informācija, ko mēs saņemam no dažādiem avotiem. Manuprāt, ir arī ziņojums no Bulgārijas parlamenta. Komisijai tas būtu jāizskata. Kāpēc Bulgārijā ir šis skandāls? Mums patiešām tas jāizskata.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots atbilstoši zilās kartītes procedūrai saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Tikai viens īss jautājums, Swoboda kungs. Vai jūs zināt, ka izmeklēšana, kuras piekritību Iekšlietu ministrijai jūs tikko kā minējāt, tika tai nodota, pārceļot no tiesu iestādēm, tad, kad pie varas bija Bulgārijas Sociālistu partija, kura ietilpst jūsu grupā?
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs! Stoyanov kungam un Busuttil kungam šis vienmēr šķiet esam partijas politikas jautājums. Manuprāt, tas nav partijas politikas jautājums. Manuprāt, tas ir būtisks jautājums par tiesībām, cilvēktiesībām un Eiropas tiesību aktu pildīšanu un ievērošanu neatkarīgi no tā, kurš to pārcēla uz Iekšlietu ministriju.
Otrkārt, svarīgi ir, kā tas tiek izmantots. Vienu un to pašu instrumentu jūs varat piemērot ļoti ierobežoti vai arī lietot ļoti plaši. Kā teicu iepriekš, ļoti interesanti, kas notiek ar datiem, kuri atrodas Iekšlietu ministrijā. Tas ir galvenais jautājums. Uzglabājot tik daudz datu un nenododot tos prokuroriem, vienmēr ir draudi, ka tie tiks izmantoti ļaunprātīgi. Motivācija var būt politiska vai personiska. Mums būtu jācīnās pret šādu ļaunprātīgu izmantošanu.
Diana Wallis
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Paldies jums, komisār, par ļoti rūpīgo paziņojumu! Tie, kuri šajā Parlamentā mani pazīst un zina par maniem šeit pavadītajiem 12 gadiem, zinās, ka es ļoti nelabprāt iesaistos šādās debatēs. Bet pirms vairāk nekā gada, būdama Parlamenta priekšsēdētāja vietniece, es tiku aicināta apmeklēt Bulgāriju, lai runātu par Stokholmas programmu tiesiskuma atbalstam.
Ir skaidrs, ka mūsu programmā tiesiskuma atbalstam uzsvars no drošības aspektiem ir pārcelts uz tiesiskumu, un mums visiem savās dalībvalstīs ir jāpanāk pareizais līdzsvars. Es savā Bulgārijas apmeklējumā atceros Bulgārijas tiesnešu lielo interesi par to, ko mēs darām un ko gribam panākt Eiropas Savienības līmenī. Bet pagājušajā nedēļā es biju pārsteigta, satiekot savā Briseles birojā apmeklētāju, kas stāstīja par cilvēkiem Bulgārijā, kuru mājās naktī ierodas slepenais dienests. Tas ir kaut kas man pilnīgi svešs, un man to ir ļoti grūti saprast un šeit, stāvot jūsu priekšā, par to runāt.
Ņemot to vērā, man šķiet, kā Swoboda kungs jau teica, ka pašreizējā tiesību sistēma, kas - sauksim to īstajā vārdā - balstās uz telefonsarunu noklausīšanos, izskatās pareiza. Ja iepriekš kontroli veica neatkarīga struktūra, tagad kontroli veic parlamentāra struktūra. Vai tas ir mazinājis tiesību ievērošanu? Patiešām, šķiet, ka ir palielinājies skaits, un skaita palielinājums šķiet norādām, un es uzsveru vārdu "šķiet”, ka tiesneši šo iespēju piešķir vieglāk un ātrāk.
Daļēji iemesls, kāpēc es gribu runāt, ir saistīts ar pilsoņu iniciatīvu. Izrādās, ka cilvēki izjūt pret sevi vērstu spiedienu, lai viņi anulētu savus parakstus. Mums turpmākajos gados jāīsteno Eiropas Pilsoņu iniciatīva. Es lūgtu Komisiju ļoti rūpīgi vērot šo jomu.
Jaroslav Paška
Priekšsēdētāja kungs! Īpašu uzraudzības paņēmienu lietošana katrā valstī ir jutīgs jautājums.
Mēs bieži saskaramies ar aizdomām, ka valdība tos izmanto ne tikai cīņai pret organizēto noziedzību, bet arī, lai pārraudzītu un apspiestu politisko opozīciju. Situācija Bulgārijā tomēr ir īpaši dīvaina. Informācija, kas iegūta, noklausoties telefonu sarunas apšaubāmos apstākļos, nepaliek attiecīgajās struktūrās, bet parādās dažādos plašsaziņas līdzekļos. Bulgārijas premjerministrs ir pat paziņojis, ka slepenais dienests pastāvīgi noklausās arī valsts visaugstākos pārstāvjus. Acīmredzot tas notiek, cīnoties pret korupciju un organizēto noziedzību. Ziniet, nenākas bieži dzirdēt, ka kāds valdības vadītājs atzītos, ka viņam ir tik ļoti liela uzticība saviem tuvākajiem kolēģiem, ka ir vajadzīga slepena noklausīšanās, lai viņi nepadotos korupcijas kārdinājumam vai nesadarbotos ar organizēto noziedzību.
Katrā gadījumā Bulgārijā šajā jomā ir īpaša situācija, un es uzskatu, ka mums būtu jāpalīdz saviem Bulgārijas draugiem sakārtot attiecīgo tiesību aktu piemērošanu.
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Par to, kam esam liecinieki pašreizējās debatēs, pie mums Bulgārijā mēdz teikt tā: "Zaglis sauc: "Ķeriet zagli!””. Kad pie varas bija trīspusējā koalīcija, dienestos iefiltrējās mafija, kuras toksiskos rezultātus mēs pašlaik redzam.
Kad pie varas bija koalīcija, mani pašu piekāva policija opozīcijas protesta laikā. Vēlāk šie jēru ādās ietērptie vilki, kas jums tagad izrāda sevi par cīnītājiem pret policejisku valsti, grozīja tiesību aktu, tāpēc lietas izskatīšana tiesā pret maniem uzbrucējiem tiek atlikta jau trīs gadus. Sociālisti un rojālisti, jūsu valdīšanas laikā policija uzbruka miermīlīgiem demonstrantiem, bet tagad jūs ceļat traci par pilsonisko brīvību pārkāpumiem.
Kad jūs bijāt pie varas, žurnālists Ognyan Stefanov tika piekauts līdz nāvei, un jūs tagad sūdzaties par cenzūru. Jūsu varas laikā cilvēku nolaupīšana bija ikdienas notikums. Mafija bija visvarena, bet pilsoņi bija beztiesiski. Tiesas tika pirktas un pārdotas. Kad jūs bijāt pie varas, par valdības modeļiem kļuva personisko interešu bīdīšana un valsts īpašumu izpārdošana.
Tagad jūs atgriežaties pie saviem vecajiem paņēmieniem, mēģinot neļaut Bulgārijai pievienoties Šengenai, vēloties vainu par savas noziedzīgās varas grēkiem uzkraut citiem. Tomēr tas neizdosies, jo vēlētāji nav akli. Viņi aiztrieca jūs no varas, izmeta jūs politikas mēslainē, un nekāda netaisnība, ko jūs izgudrotu, šo faktu negrozīs.
Mariya Nedelcheva
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Visas debates Eiropas Parlamentā atspoguļo Eiropas pilsoņu intereses.
Taču šīsdienas debates var kalpot kā labs piemērs tam, kā Eiropa var kļūt par rīku savtīgām nacionālām politiskām interesēm. Ik reizi, kad Eiropas darba kārtībā ielaužas nacionāla darba kārtība, to nevar skaidrot kā valsts atbildības izpausmi, bet kā vērtību konfliktu, kuru dēļ Bulgārijas pilsoņi ievēlēja savus pārstāvjus Eiropas Parlamentā. Vai viņi paši sevi atpazītu šajās debatēs? Es par to šaubos.
Maniem kolēģiem, EP deputātiem, bez šaubām ir taisnība, kad viņi saka, ka Bulgārijas sabiedrībai ir jāzina, kas notiek valstī, un vai tiek ievērotas tās konstitucionālās tiesības. Taču ir robeža, aiz kuras demokrātiskie institūti tiek ignorēti, lai aizstāvētu apšaubāmu interešu grupu intereses, kuru nolūks ir skaidrs: diskreditēt Bulgāriju tās gaitā uz Eiropu un diskreditēt GERB vadības mēģinājumus izbeigt apšaubāmās darbības, kurām daudzus gadus tika ļauts attīstīties. Es vēlos vērst jūsu uzmanību uz dažiem aspektiem, ko mani kolēģi deputāti ir minējuši.
Pirmkārt, apgalvojums, ka slepeno noklausīšanās gadījumu skaits ir divkāršojies. Oficiālie skaitļi ir pilnīgi citādi. Tie ir publiski pieejami katram, kam rūp patiesība. Tomēr es vēlos uzdot jautājumu. Kopš kura laika šī informācija ir kļuvusi pārredzama? Atbilde ir tikai viena: pateicoties GERB valdībai, kas par pamatprincipu uzskata pārredzamību un pilsoņu brīvu pieeju valsts informācijai.
Otrkārt, apgalvojums, ka, slēdzot biroju, kas izveidots slepenas noklausīšanās ierīču kontrolei, ir pārtraukta juridiskā kontrole pār to izmantošanu, ir pilnīgi nepamatots. Es vēlos jums atgādināt, ka šis birojs nekad nav pienācīgi darbojies, īpaši ņemot vērā, ka sākotnējā ierosme par to nāca no izpildvaras. Man nav jums jāatgādina, ka Bulgārija ir parlamentāra republika, un īpaša apakškomiteja slepenas noklausīšanās ierīču atļauju piešķiršanas, piemērošanas un izmantošanas procedūru parlamentārai kontrolei un pārraudzībai tika izveidota, tieši cienot demokrātiskas institūcijas un konstitūciju.
Es vēlos arī atgādināt jums, ka apakškomitejā ir pārstāvētas visas politiskās partijas, un tās ir pārstāvētas atbilstīgi paritātes principam. Turklāt valdošajai partijai nav tiesību vadīt komiteju. Tas viss rāda, ka Bulgārijas likumdevējs ir radījis absolūtas garantijas šādu tiesisku darbību veikšanai, un to pārbaudi veic uzticama kontrole. Ir grūti mainīt esošo kārtību, un veidot kaut ko pozitīvu ir vēl grūtāk. Tomēr visgrūtāk ir tad, kad daži mūsu valsts pārstāvji ierodas Eiropas visdemokrātiskākajā iestādē, lai iesaistītos iekšējā polemikā, kuras mērķi pilnīgi atšķiras no tiem mērķiem, par kuriem mēs šeit iestājamies katru dienu.
Claude Moraes
Priekšsēdētāja kungs! Vienmēr ir neērti, kad tiek sīki izskatīta kādas dalībvalsts iekšējā situācija. Es gribu teikt, turpinot Wallis kundzes teiktā noskaņu, ka Apvienotajā Karalistē tika izmeklēta gūstekņu pārsūtīšanas operācija, ko bija veikusi valsts valdība - uzņemot cilvēkus, lai, iespējams, spīdzinātu. Tas, protams, bija ļoti nepatīkami man un manai valdībai Apvienotajā Karalistē, bet es aktīvi piedalījos izmeklēšanā, jo tā bija jāveic visai Eiropai piemērojamā veidā.
Kādēļ? Un kādēļ mēs šodien apspriežam Bulgārijas valdības iekšējo pārtveršanas kārtību? Nevis Bulgārijas dēļ, bet tādēļ, ka mēs esam kopīgu vērtību kopiena. Kopīgu vērtību kopienas jautājums, ko izvirzīja komisārs, ir par to, es citēju, "ka pārtveršana jāizmanto kā izņēmums”. Ja Wallis kundze nav juriste, es esmu jurists, un es zinu, ka pārtveršana jāizmanto tikai izņēmuma kārtā. Tā ir viena no lietām, kura, nevajadzīgi, nepiemēroti vai nesamērīgi izmantota, nevis palīdz vērsties pret organizēto noziedzību, kas Bulgārijā un citviet Eiropas Savienībā ir ļoti svarīgi, bet kļūst par valsts ieroci.
Nav svarīgi, kura politiskā partija uzsāk šīs debates, pāriet no diskusijas par uzbrukumu organizētajai noziedzībai pie nesamērīgas valsts instrumenta izmantošanas ir ļoti nopietns jautājums Eiropas Savienībai, un pašlaik tas nav attiecināms tikai uz Bulgāriju. Rītdien tā var būt kāda cita dalībvalsts.
Es nopietni ieskatījos visos avotos un datos, un es jautātu kolēģiem visās Parlamenta grupās - vai ir kāds, kurš saka, ka nepiemērota vai nesamērīga pārtveršanas izmantošana ir vai nav notikusi? Ja gribat apstrīdēt skaitļus, ko izmantoja Swoboda kungs, vai ir kāds, kas apstrīd, ka ir notikusi nesamērīga pārtveršana? Pirms šīsdienas uzstāšanās es ieskatījos daudzos avotos, jo par šādiem jautājumiem mums jāizsakās rūpīgi. Es nevienā no pusēm neesmu redzējis nevienu, kas teiktu, ka nesamērīga piemērošana nav notikusi.
Šā iemesla dēļ Komisijai tas jāizmeklē.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Gianni Vattimo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Būdams Itālijas pilsonis, es noteikti neesmu pret sarunu noklausīšanos, ja tā notiek legāli. Itālijā tā ļoti noder, apkarojot mafiju, un nesen to izmantoja, lai apsūdzētu prezidentu Berlusconi par iespējamiem noziegumiem saistībā ar kukuļošanu un nepilngadīgu personu prostitūciju.
Bulgārijas valdības gadījums šķiet pavisam atšķirīgs, jo izskatās, ka sarunu noklausīšanās tika izmantota, lai kriminalizētu opozīciju, pastiprinot bailes sarežģītās sabiedriskās organizācijās un mēģinot sasaistīt opozīciju ar parastiem noziedzniekiem, un tas ļauj tai rīkoties, neievērojot cilvēktiesības, un izveidot policejisku valsti. Šādas situācijas turpmāk var vest tikai pie sociālas vardarbības.
Tāpēc es uzskatu, ka Parlamentam un Eiropas Komisijai jāpievērš īpaša uzmanība situācijai Bulgārijā un jāmēģina ierobežot kaitējumu, ko valdības rīcība draud radīt.
Ernst Strasser
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Piebalga kungs! Es ļoti cieši sekoju šīm debatēm un debatēm par Albāniju. Kas par atšķirību! Tajās debatēs tika pieliktas pūles saglabāt pieklājīgu, draudzīgu toni, pārvarot partiju robežas. Šeit tiek izteikti apvainojumi, kas ir pilnīgi nepierādīti. Tur mērķis bija tuvināt divas galvenās partijas. Šeit vienas partijas mērķis ir iedzīt ķīli starp abām partijām. Tur bija vēlēšanās abām partijām sanākt kopā un strādāt kopā tautas labklājības labā. Šeit nelaimīgā kārtā viss saistās ar vienu Parlamenta daļu, kas pauž priekšlaicīgu spriedumu par stāvokli.
Kāpēc jūs to darāt? Kāpēc mēs no jums neesam dzirdējuši nevienu faktu? Jūs lietojat tikai tādas frāzes kā, piemēram, "šķiet, ka ir tā ...” vai "mums ir informācija no zināmiem avotiem...”, vai "mēs esam dzirdējuši, ka ...”. Ja jūs redzat situāciju tādā veidā, kāpēc jūs nevēršaties pie attiecīgajām komitejām Parlamentā? Kāpēc jūs neejat uz Drošības un aizsardzības apakškomiteju? Kāpēc jūs neuzdodat jautājumus Komisijai? Jūs turpretī uzspiežat publiskas debates, jo jūs gribat, lai tās notiktu politisku iemeslu dēļ. Mēs esam pret to. Mēs nesaprotam, kāpēc šīs debates notiek uz Bulgārijas valdības un tautas rēķina. Ja ir kaut kas apspriežams, es lūdzu jūs darīt to attiecīgajās komitejās.
Mums, pats par sevi ir saprotams, jābūt tiesiskumam, funkcionējošai tiesību sistēmai un pienācīgai parlamentārajai kontrolei, īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā šis instruments, par ko visa atbildība gulstas uz parlamentu, kuru izveidojusi visu parlamenta partiju pārstāvju vadība. Es esmu pateicīgs Malmström kundzei, ka viņa pagājušajā nedēļā Sofijā atzina, ka šī ir iekšēja lieta, un komisāram par skaidro konstatāciju, ka Bulgārijas valdība ir veikusi visus nepieciešamos pasākumus.
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs! Attiecībā uz darba kārtību, tur augšā bija kāds puisis, kas mūs filmēja, tostarp, kad mēs parakstījāmies.
Viņš saka, ka esot no Bulgārijas delegācijas. Es nezinu, kā tas iespējams, jo šķiet, ka visi Bulgārijas delegāti ir šeit. Ir ļoti dīvaini, ka kāds ir ieradies plenārsēžu zālē un filmējis, kā mēs runājam un parakstāmies.
Varbūt dienesti var painteresēties, kas ir noticis, jo nav pieņemams, ka nepiederoši cilvēki šeit nāk un filmē, ko mēs darām.
Priekšsēdētājs
Jā, Swoboda kungs, es interesēšos par šo, un nepieciešamības gadījumā mēs veiksim pasākumus.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Šīsdienas debates nav tikai par plaši izplatīto slepeno noklausīšanos Bulgārijā. Tās ir arī par satraucošajām pilsoņu tiesību samazināšanas tendencēm Eiropā.
Iekšpolitikas problēmas Bulgārijā ir attiecīgo kompetento ietāžu atbildība. Eiropas līmenī nav trūkumu Eiropas tiesību aktu saskaņošanā, un jums ir taisnība, komisār, problēmas slēpjas īstenošanā. Šā iemesla dēļ es jums jautāju, ko jūs darītu, lai nodrošinātu, ka Eiropas tiesību akti netiek ļaunprātīgi izmantoti. Tāpēc arī mana atbilde jums, Strasser kungs, ir tāda, ka mēs to nodevām Komisijai.
Bulgārijas skandāls ir radījis apdraudējumu hartai, Stokholmas programmai, Direktīvai Nr. 9546 un daudziem dokumentiem par datu aizsardzību, jo Bulgārijā ārstu sarunu ieraksti ir publicēti bez juridiska pamatojuma un bez juridiskas aizstāvības iespējām.
Slepenās noklausīšanās ierīču skaita dramatiskais pieaugums ir apgriezti proporcionāls tiesiskajai efektivitātei. Joprojām saglabājas aizdomas, ka ar to palīdzību informācija tiks ievākta un izmantota politiskiem mērķiem, kas ir sevišķi bīstami, jo nākamgad tuvojas vēlēšanas. Komisār, mēs rosinām Komisiju ierosināt iniciatīvu neatkarīgu iestāžu izveidei, lai kontrolētu noklausīšanās ierīces dalībvalstīs.
Šīs ierīces ir ļoti svarīgas, apkarojot korupciju un noziedzību, un tieši tāpēc mēs vēršamies pie jums, aicinot nodrošināt to tiesisku izmantošanu verifikācijas un sadarbības mehānisma sakarā.
Stanimir Ilchev
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Īpašu noklausīšanās ierīču izmantošanas eskalācija Bulgārijā ir fakts, kura dēļ sabiedrība ir tik uztraukta un nobažījusies.
Tieši Bulgārijas parlamentārās kontroles struktūra parādīja kritiskos atklājumus. Es lūdzu Komisiju iepazīties ar šiem atklājumiem. Ir arī citi svarīgi jautājumi. Vai Komisija dos signālu tiem, kuri neapzinās, cik smalka ir šķirtne starp drošību un brīvību? Vai Komisija sodīs cilvēkus, kas valsts rīkus izmanto partiju politiskās un pat savtīgās interesēs? Turklāt, cik kategoriski Komisija pārliecinās valsts parlamentu - tam nav obligāti jābūt Bulgārijas parlamentam - atrisināt jautājumu par tiesiskā regulējuma trūkumiem un atjaunot katru neatkarīgo kontroles struktūru, ko tas ir likvidējis?
Ir kļuvis skaidrs, ka slepeni savāktā informācija ir bijusi pieejama ne tikai specdienestiem, bet arī politiskajiem pārstāvjiem drošības dienestu hierarhijā, kā arī tas, ka informāciju filtrē tiešie datu vācēji, kas nav viņu darbs saskaņā ar tiesību dokumentiem, ka noklausīšanās ierīces bieži tiek izmantotas uz tehniska viltojuma pamata un, iespējams, bez nekāda nolūka.
Diemžēl Bulgārijas specdienesti savas iesaistīšanās dēļ cīņā ar noziedzību ir ieguvuši pamatrefleksu novērot visu, kas elpo un kustas. Nav brīnums, ka cienīti maģistrāti - ievērojiet, ne politiķi - apgalvo, ka vai nu sistēma ir nepilnīga, vai tiek īstenota tīša regresīva politika. Nepilnības būtu labojamas, un tieši par to mēs pašlaik cīnāmies. Tomēr, ja notiek tīša gaita atpakaļ, es uzskatu, ka mums tam būtu jāpretojas un jāpasludina, ka Eiropas politiskās filozofijas būtība ir cilvēktiesības, brīvības un cilvēka dzīvības svētums.
Stokholmas programma nav vēl nodota aizmirstībai. Tā prasa, lai mēs pārvērstu Eiropu par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un mēs nedrīkstam ļaut, ka atsevišķas personas, partijas vai valdības velk kādu dalībvalsti atpakaļ uz represiju, netaisnīguma un neziņas tumsības laikmetu.
Andrey Kovatchev
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Tas, ko dzirdējām no Komisijas, apstiprina faktu, ka Bulgārijas likumdošana attiecībā uz noklausīšanās ierīču izmantošanu atbilst Eiropas tiesību aktiem. Mēs nevaram atšķirties, jo katrai dalībvalstij ir jāgarantē saviem pilsoņiem pamattiesības un jāievēro juridiskās procedūras, ko Bulgārija arī dara.
Tad kas ir izprovocējis šīsdienas debates šajā Parlamentā? Atbilde ir vienkārša. Tuvojas vēlēšanu kampaņa Bulgārijā, un Bulgārijas opozīcija ir pārnesusi cīņu uz Eiropas Parlamentu acīmredzami neatkarīgi no tā, vai tas diskreditē Bulgāriju vai nediskreditē, un tās vienīgais nolūks - gūt politiskas dividendes, kas, ticiet man, ir visaugstākajā mērā mazticamas.
Eiropas iestādēm droši vien ir grūti pārliecināties par Bulgārijas iepriekšējās trīspusējās koalīcijas pārstāvju labajiem nodomiem, kuru valdīšanas laikā bija daudz korupcijas piemēru, nevēlēšanās cīnīties ar noziedzību un pārliecības trūkums no Eiropas Savienības puses. Kolēģi deputāti, kuri ierosināja šīs debates, ir skaidri zaudējuši pacietību, gaidot uz Komisijas atbildēm, un gribēja, lai debates notiktu pirms starpposma ziņojuma par Bulgārijas panākumiem attiecībā uz verifikācijas un sadarbības mehānismu.
Vēlos mazliet pajokot. Manus kolēģus deputātus acīmredzot iedvesmo cēlas patriotiskas ieceres nodarīt tik lielu kaitējumu Bulgārijas valdībai, cik iespējams. Negods, ka šajā tukšajā, pustukšajā vai praktiski tukšajā zālē mēs, bulgāri, esam sagrābuši cits citu aiz rīkles. Mēs nevis strādājam kopā savu pilsoņu interešu labā, bet nodarbojamies ar tenkām, manipulācijām un mētājamies ar politiskiem apvainojumiem.
Bulgārijas pašreizējā valdība tiek pakļauta uzbrukumam no vecās kārtības pārstāvju, komunistiskā režīma atlieku puses, kuri saglabājušies varas struktūrās un nelikumīgi kļuvuši bagāti pārejas periodā. Šīs apvienotās frontes mērķis ir ne tikai destabilizēt Bulgāriju un pārtraukt GERB cenšanos veidot taisnīgāku sabiedrību, bet arī diskreditēt mūsu valsti mūsu Eiropas partneru acīs. Es atkārtoju: tas, kas šovakar šeit notiek, ir nožēlojami un apkaunojoši.
Tas skaidri norāda uz šo ekonomisko un politisko aprindu skaudību par valdības panākumiem bezkompromisa karā pret noziedzību un korupciju un par godīgo un atklāto veidu, kā tā īsteno politiku. Šajās dienās kolēģi deputāti no Bulgārijas opozīcijas stāvokli Bulgārijā ir krāsojuši vistumšākajās krāsās, kādas vien iespējamas. Viņi runā par bailēm, policejisku valsti, represijām, badu, nabadzību, atpalicību, kā mēs tikko dzirdējām, un tā joprojām. Tiek aptraipīta Bulgārijas reputācija īslaicīgu politisku ieguvumu vārdā. Patiesībā ir gluži pretēji.
Nenotiek pasūtījuma slepkavības vai cilvēku zagšanas, organizētajai noziedzībai ir dots smags trieciens, un korupcijas kanāli, no kuriem vecā režīma pārstāvji guva ne tikai ekonomisku, bet arī politisku labumu, ir pārcirsti. Valsts ir stabila makroekonomikas līmenī un piedāvā investīcijām vienus no vislabākajiem nosacījumiem Eiropā. Valdība ir stabila, Bulgārijas parlamentā ir stabils vairākums, tajā valda atklātība, un tas ir cienījams un vērtīgs Eiropas partneris.
Visbeidzot es vēlos vēlreiz atvainoties saviem kolēģiem EP deputātiem no citām dalībvalstīm, kas atrodas šeit, par to, ka diemžēl tiek šķiests viņu laiks šajās ļoti bulgāriskajās priekšvēlēšanu debatēs.
Ioan Enciu
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Sakarā ar nelegālu pieslēgšanos telefonu sarunām un to slepenu noklausīšanos situācija Bulgārijā ir ļoti nopietna. Vēl jo nopietnāk ir tas, ka šis nav vienīgais tāda veida gadījums Eiropas Savienībā.
Komisār, šādām debatēm būtu bijis jānotiek arī par kādu citu dalībvalsti, proti, Rumāniju. Rumānijā 2011. gadā mums ir situācija, kad privātu diskusiju slepena noklausīšanās tiek veikta bez jebkādām juridiskām pilnvarām, lai gan konstitūcija, valsts tiesību akti un ES tiesiskais regulējums pilnībā aizliedz visu veidu iejaukšanos personas privātajā dzīvē bez stingra pamatojuma un tiesneša nepārprotamas atļaujas. Tiek nelegāli ierakstītas diskusijas starp žurnālistiem, politiķiem, kā arī iekšējās diskusijas opozīcijas partiju sanāksmēs vai privātās sanāksmēs tiesu telpās. Pamattiesības uz privātās dzīves aizsardzību tiek sistemātiski un atkārtoti pārkāptas. Nelegāla pieslēgšanās telefona sarunām ir kļuvusi par prokuroru izmantoto izmeklēšanas metodi. Slepenie dienesti pastāvīgi pārrauga valdības pašreizējo politisko oponentu telefonu sarunas. Tā ir ļoti nopietna situācija, un es aicinu Eiropas Komisiju steidzami iejaukties, lai saglabātu tiesiskumu un demokrātiju abās dalībvalstīs.
Vladimir Urutchev
(BG) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Atļaujiet man atkārtot Eiropas Komisijas vērtējumu, ka pašreizējā Bulgārijas valdība rāda reālu apņēmību samazināt organizēto noziedzību. Diezin vai kāds noliegs, ka mūsu valsts pirmoreiz ir guvusi reālus panākumus šajā virzienā. Tieši par to Bulgārijas vēlētāji balsoja 2009. gadā.
Rezultāti tika sasniegti, pateicoties tiesībsargājošo iestāžu izlēmīgajām darbībām, apkopojot visas tiesiskās noziegumu atklāšanas metodes. Ir tikai dabiski, ka operāciju skaits - un līdz ar to izmeklēto cilvēku skaits - palielinās, rezultātā dodot lielāku efektivitāti.
Taču nebūsim naivi. Organizētās noziedzības rīcībā ir daudz resursu, kas gūti nesodāmības un bezdarbības gadu gaitā, lai varētu izsaukt nepieredzētu atbildes reakciju. Tie ir iedarbinājuši mehānismus valdošās koalīcijas graušanai, lai to diskreditētu tieši tajā jomā, kurā tā ir visspēcīgākā.
Kampaņa tika uzsākta ar rūpīgi atlasītu un manipulētu telefonu sarunu ierakstu publicēšanu, nezināmām personām tos izplatot zibatmiņās. Plašsaziņas līdzekļi un politiķi sacenšas savā starpā, komentējot šausmas, kas notiek Bulgārijā, biedējot pilsoņus ar to, cik daudzas pamatkonvencijas un deklarācijas ir apdraudētas.
Tie, kuri iesāka šo histēriju, tie, kuri ieguva un nelegāli izplatīja šo diskreditējošo informāciju, tagad berzē rokas ļaunā priekā. Viņi varbūt pat nebija iedomājušies, cik viegli šī ēsma tiks norīta tā, ka pat tika nozagta jaudīga 4x4 automašīna, ar kuru tikai pārvadātas zibatmiņas.
Daži politiķi, kas ir šeit, ir pamanījušies izplatīt šo histēriju Eiropas Parlamentā, pasniedzot to kā slepenas noklausīšanās skandālu Bulgārijā. Bulgārijā tāda skandāla nav. Ir tikai labi organizēts uzbrukums, lai diskreditētu valsts valdošo koalīciju un tās visievērojamākos cilvēkus. Opozīcijas partiju diskreditētie politiķi iesaistījās šajās darbībās, cerot gūt panākumus nākamajā vēlēšanu kampaņā.
Vai drīkstu jautāt saviem kolēģiem deputātiem, vai viņi apzinās, kas ir ieguvējs, viņiem šādi rīkojoties?
Ivailo Kalfin
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos vērsties pie komisāra A. Piebalga, jo šodien Bulgārijas valdošā partija ir uzstājusies ar lielu propagandu. Parlamentārā komisija, kuras vadībā ir valdošās partijas koalīcijas partneri Ataka nacionālisti, Bulgārijas parlamentam sniedza ziņojumu, apgalvojot, ka valdība filtrē telefonu sarunu noklausīšanās gaitā iegūto informāciju, pirms to nodod tiesas iestādēm.
Ziņojumā konstatēts, ka valdība neaizsargā konfidenciālu informāciju par personu, kuru publicē plašsaziņas līdzekļos. Ziņojumā ir arī teikts - un es atkārtoju, ziņojumu sagatavoja Bulgārijas parlaments -, ka Bulgārijā dzīvojošo cilvēku, kas ir arī Eiropas pilsoņi, pamattiesības tiek pārkāptas. Tādējādi tiek pārkāptas vairākas Eiropas direktīvas. Tas ir Pamattiesību hartas pārkāpums.
Es arī uzskatu, ka vienīgā iespēja Komisijai ir salīdzināt Bulgārijas tiesību aktu un tā īstenošanu ar prasībām, kas attiecas uz visiem Eiropas pilsoņiem. Šis nav partijas propagandas vai partijas politiskās kampaņas jautājums. Tas ir jautājums par konkrētiem faktiem, un mēs uzskatām, ka Komisija, būdama līgumu sargātāja, iepazīsies ar tiem un dos savu atzinumu.
Nadezhda Neynsky
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Tā kā es esmu viena no beidzamajiem runātājiem šajās debatēs, es vēlos dot īsu kopsavilkumu. Šīsdienas debates nav par īpašām noklausīšanās ierīcēm, tās nav arī debates par vai pret konkrētu ministru. Tās ir debates par Eiropas principiem un vērtībām, tāpēc ir tikai dabiski, ka tām jānotiek šajā Parlamentā. Tas tā ir tāpēc, ka šis ir jautājums par brīvību, par cilvēktiesībām, par demokrātiskiem tiesību aktiem, par ko nav un nevar būt tikai vietēja rakstura debates.
Debates par cilvēktiesībām ir vienotās Eiropas filozofija, mērķis, kas iedvesmoja jaunās demokrātijas pēc Berlīnas mūra krišanas. Ja tās zaudē ticību, ka Eiropa balstās uz principiem, daudzi to pilsoņi nolems, ka ceļš uz Eiropu, kas ir bijis tik garš un smags, ir bijis veltīgs.
Šīsdienas debates ir par patiesību. Patiesība nevar būt labā vai kreisā spārna patiesība. Nevar būt puspatiesības. Vienmēr patiesība ir tikai viena, un mēs mudinām Bulgārijas atbildīgās iestādes nosaukt to iespējami drīz. Gribam to vai negribam, jo ilgāk tās atliek savu atbildi, jo vairāk viņi vairo augsni baumām un tādējādi kalpo tikai tiem, kuri apgalvo, ka cīnās ar to.
Šīsdienas debates ir arī debates par atbildību - nevis bijušās vai nākamās, bet pašreizējās valdības atbildību. Demokrātiskām valdībām raksturīgais aspekts ir tas, ka tās vienmēr ir atbildīgas savu vēlētāju priekšā neatkarīgi no tā, vai viņi bijuši to atbalstītāji vai oponenti. Opozīcijas pielīdzināšana organizētai noziedzībai ir cita veida pārvaldības paņēmiens, kurai nav nekā kopīga ar demokrātiju.
Iliana Ivanova
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Pēc visa līdz šim dzirdētā vienīgais, ko varu teikt, ir tas, ka mēs diemžēl kārtējo reizi esam liecinieki nožēlojamai izrādei, ko mums sagatavojusi Bulgārijas opozīcija, lai iekšējās politiskās debates parādītu Eiropas Parlamentam.
Tie, kuri uzsāka šīs debates, sociālisti un liberāļi, kas astoņus gadus valdīja mūsu valstī, acīmredzot grib izmantot katru iespēju, lai publiski grautu Bulgārijas tēlu mūsu Eiropas partneru priekšā. Šīsdienas strīds neatrisinās, kuram ir un kuram nav taisnība, bet atmiņā saglabāsies mūsu debašu dzēlīgums, mūsu savstarpējie apvainojumi.
Es uzrunāju jūs, kolēģi, opozīcijas EP deputāti, ja jūs nevarat darboties kā konstruktīvs pretspars pašreizējai Bulgārijas valdībai, ja jūs nevarat koncentrēties uz konstruktīviem, profesionāliem, saskaņotiem priekšlikumiem par to, kā uzlabot Bulgārijas pilsoņiem standartus, vismaz nestājieties ceļā tiem, kas to var izdarīt.
Kristian Vigenin
Priekšsēdētāja kungs! Es nebiju domājis uzstāties saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru, bet man netika dotas tiesības izmantot zilo kartīti.
Es gribēju atbildēt Strasser kungam.
(BG) Pirmkārt, Strasser kungs, es vēlos teikt, ka nevaru piekrist, ka nav informācijas par to, kā ir izmantotas noklausīšanās ierīces.
Saskaņā ar Augstākās Kasāciju tiesas informāciju, 2010. gadā tika izdotas 15 946 atļaujas par telefonu sarunu noklausīšanos, bet tikai 1 918 ieraksti tika izmantoti tiesā, kas kopumā ir 12 %. Kā redzams, pārējie sarunu ieraksti nepārprotami tika izmantoti citiem nolūkiem. 16 000 slepenu noklausīšanos ierīču nozīmē, ka pirms 2010. gada no 5 % līdz 10 % Bulgārijas pilsoņu sarunu tika tieši vai netieši noklausītas.
Es vēlētos jums jautāt, Strasser kungs, vai tas ir tas, ko jūs darījāt Austrijā? Vai jūs piekristu, ja jūsu iekšlietu ministrs un prokuratūra šādā veidā rīkotos Austrijā? Turklāt vai jūs neuzskatāt, ka šīs ir debates par brīvības un demokrātijas valsts principu Eiropas Savienības dalībvalstī? Mans viedoklis ir, ka šie jautājumi ir šeit apspriežami, jo, acīmredzams, mums nav spēka to izdarīt Bulgārijā.
Antonyia Parvanova
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos jautāt Eiropas Komisijai, vai tai ir zināms fakts, ka pret Bulgāriju Strasbūras Cilvēktiesību tiesā ir pieņemti 27 lēmumi par policijas pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu?
Šodien mēs diskutējam par slepenas noklausīšanās ierīcēm, bet Pilsoņu iniciatīvu ir novērojusi arī Valsts nacionālās drošības aģentūra, un cilvēki ir bijuši spiesti atsaukt savus parakstus. Cilvēki, kas piedalījušies miermīlīgās demonstrācijās par ekonomikas jautājumiem, vēlāk ir tikuši izsaukti uz policiju un pratināti. Ir izdarīti publiski aresti, kas veikti ar īpašu bardzību.
Valdošās politiskās partijas deklarācijā apgalvots, ka opozīcija, gan labējā, gan kreisā, ir saistīta ar organizēto noziedzību un GERB ienaidnieki ir valsts ienaidnieki, jo politiskā un kriminālā opozīcija pašlaik ir viens un tas pats. Šis ir stils, ko izmantoja Mussolini, un tas mūs dara ļoti bažīgus.
Līdzīgā veidā vakar tika izdarīts spiediens uz manas politiskās partijas oficiālu tikšanos ar GERB vadību, lai svītrotu mūsu jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, - rīcība, kuru es uzskatu par nedemokrātisku un nepieļaujamu.
Kādus pasākumus Komisija gatavojas veikt, lai atjaunotu cilvēktiesības manā valstī? Šīsdienas debates nav par bulgāriem, kas ir opozīcijā pret bulgāriem, bet par bulgāriem, kas iestājas par savas valsts un savu pilsoņu interesēm.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu runāt tieši ar jums. Manuprāt, žēl, ka jūs neizmantojat zilo kartīti, kad mēs visi vēlamies atdzīvināt parlamentārās debates. Tādējādi būtu ievērojami uzlabojusies šo debašu kvalitāte.
Ja jūs, priekšsēdētāja kungs, manī neklausāties, man nav jāturpina. Tas ir vienkārši veltīgi. Kāds šī Parlamenta deputāts mēdza to saukt par karaokes parlamentu, kurā mēģinājumi debatēt un uzlabot debašu kvalitāti tiek atstāti pilnīgi bez ievērības.
Evgeni Kirilov
Priekšsēdētāja kungs! Es tikai gribēju piebalsot tiem, kuri uzstāj, ka jūs šovakar izlikāties neredzam zilās kartītes. Tā kā visi mēģināja netieši norādīt, ka nepiedalās pietiekami daudz kolēģu, es vēlos teikt, ka patiesībā ir pietiekami daudz cienījamu kolēģu, kas klausās šīs debates.
Es tikai vēlos paust savu vilšanos par to, ko teica Strasser kungs. Tas patiešām nebija labas, demokrātiskas runas paraugs cilvēkam, kas ir no valsts, kuru mēs patiešām cienām kā demokrātisku valsti.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētāja kungs! Šis patiešām ir samērā sarežģīts jautājums. Pamatojoties uz sniegto informāciju, ir skaidrs, ka problēma ir. Es noteikti piekristu saviem kolēģiem, kuri iepriekš teica, ka šis nav tikai Bulgārijas jautājums. Tas ir jautājums par noteiktām vērtībām, par Eiropas Savienības vērtībām, atzītām vērtībām, un mums visiem jārespektē katrs, kas piedalās debatēs šeit, šajā plenārsēžu zālē.
Eiropas Savienībā ir harta, ko sauc par Pamattiesību hartu. Gan Bulgārijai, gan Lietuvai, kuru es pats šeit pārstāvu, gan visām pārējām Eiropas Savienības dalībvalstīm tā jāievēro. Tajā skaidri ir definēts, ko mēs varam un ko nevaram darīt, un ko valdības var un ko nevar darīt. Taču pamatideja ir ievērot cilvēktiesības. Komisār, tāpēc man liekas, ka Komisijas pārstāvim patiešām vajadzētu ļoti cieši sekot šai lietai, jo pašreiz šajā zālē jūtamā spriedze tomēr ir pārmērīgi liela.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Ir skaidrs, ka būs debates, ja runa ir par Eiropas neatņemamām pamatvērtībām, piemēram, drošību un cilvēktiesībām, un ja smalkā robeža starp tām tiek paplašināta. Lai cik paradoksāli tas šķistu, viens aspekts šovakar paustajās atšķirīgajās nostājās ir kopīgs, un tas ir bažas.
Eiropas Komisija pieprasīja Bulgārijas iestādēm sniegt informāciju, lai varētu pārbaudīt, vai slepenās noklausīšanās ierīces tiek izmantotas tiesiskā veidā. Mēs, EP liberāļu un sociālistu deputāti, vēlējāmies debates sakarā ar bažām par tiesiskumu. Mēs paudām savus uzskatus, lai atjaunotu pārliecību cilvēkiem, kuri mūs sūtījuši šurp, ka mēs modri sekojam ikvienam viņu tiesību pārkāpumam. Savos paziņojumos mani kolēģi deputāti no Eiropas Tautas partijas ir pauduši bažas par sliktiem prakses gadījumiem un pārliecību, ka prakse tiks uzlabota.
Es ceru, ka šādā vienotā pieejā mēs spēsim izraisīt straujus procesus, kas atjaunos demokrātijas normālu darbību.
Niccolò Rinaldi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es esmu liberāldemokrāts gan Eiropā, gan Itālijā. Taču dažreiz mūsu valstī mani partijas biedri kopā ar mani tiek saukti par komunistiem tikai tāpēc, ka mēs esam opozīcijā pret pašreizējo valdību.
Šķiet, ka tas pats notiek ar mūsu kolēģiem Bulgārijā, kur liberāldemokrāti un sociālisti tiek saukti par noziedzniekiem vienkārši tāpēc, ka viņi pārstāv opozīcijas spēkus savā valstī. Mēs neatbalstām šo gājienu, jo, ja tas ir joks, tam patiešām jābūt tikai īsam jokam. Šāda veida izturēšanās galu galā var tiešām kļūt bīstama.
Turklāt pēc visa, kas noticis Ēģiptē un Tunisijā, vēl vakardienā Itālijas ārlietu ministrs viesojās Damaskā, Sīrijā un sauca to par "demokrātisku valsti, kas pilnībā apmierina savu pilsoņu vajadzības pēc modernizācijas”.
Ja mūsu pārstāvji uzstājas ar tādām runām, mūsu kā Eiropas Parlamenta deputātu pienākums ir celt pret viņiem apsūdzību, un Komisijai tas cieši jāuzmana.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! šīs bija diezgan enerģiskas debates, bet es vēlētos uzsvērt trīs punktus, kuri, manuprāt, ir visam pamatā.
Pievienošanās Eiropas Savienībai - un mana valsts to ir izdarījusi - nav viegls process, bet, kad valsts tiek pieņemta ES sastāvā, mēs tiešām uzskatām, ka šī dalībvalsts spēj garantēt būtiskas cilvēktiesības un arī īstenot ES tiesību aktus.
Šai konkrētajai jomai mums ir īpaši tiesību akti. Tā ir direktīva attiecībā uz personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektroniskās komunikācijas nozarē.
Komisijai ir ļoti garš un, es teiktu, ļoti cienījams panākumu saraksts par īstenoto uzraudzību, kā ES tiesību aktu tiek īstenoti dalībvalstīs. Es ziņoju jums par to, ko mēs pašreiz sākam, un es uzskatu, ka jums būtu pilnībā jātic, ka Komisija rīkosies, ja ES tiesību normas tiks pārkāptas. Ja tās netiks pārkāptas, rīcības nebūs.
Tādējādi Komisija pārrauga situāciju un, ja būs vajadzība, Komisija rīkosies, bet es uzskatu, ka mums nebūtu jāiet tālāk par tām struktūrām, kuras ir Kopienas tiesību sistēmā, un Komisija noteikti paliks Kopienas tiesību sistēmas ietvaros.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
