Pašreizējais stāvoklis sarunās par pasākumu kopumu enerģijas un klimata pārmaiņu jomā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par pašreizējo stāvokli sarunās par pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, šāsdienas debates ir ļoti nozīmīgas, jo mēs gandrīz esam panākuši vienošanos attiecībā uz pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā. Es vēlētos pateikties Parlamentam un jo īpaši Turmes kungam, Niebler kundzei, kā arī "ēnu” referentiem un pārējiem referentiem par viņu viedokli un labi veikto darbu. Iesaistīto personu nopietnā un konstruktīvā pieeja, kam bija būtiska nozīme, lai panāktu vienošanos minētajā jautājumā, uz mums ir atstājusi neizdzēšamu iespaidu.
Pēdējās trīspusējās sarunas par direktīvu beidzās šorīt plkst. 1.30. Tajās tika panākts būtisks progress, un šķiet, ka tikai daži jautājumi palika neatrisināti. Tas nozīmē, ka esam pietuvojušies mērķim, proti, atjaunojamo energoresursu pamatdirektīvas pieņemšanai, kas veicinās reālas pārmaiņas attiecībā uz piegādes drošību, Eiropas konkurētspēju un ilgtspēju.
Perspektīvas ir tik lielas, ka dažu tuvāko dienu laikā mēs varēsim apliecināt vienošanos, kas paredz līdz 2020. gadam par 20 % palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru kopējā Eiropas Savienības energopatēriņā. Mēs varēsim apliecināt šā mērķa sadalījumu juridiski saistošos mērķos tām dalībvalstīm, kuras spēs pārliecināt ieguldītājus. Mēs spēsim vienoties par ilgtspējas un sadarbības mehānismiem, lai rosinātu šīs dalībvalstis sasniegt savus mērķus kopīgā darbā, veicot izmaksu ziņā efektīvus darījumus. Mēs spēsim vienoties par mērķi panākt 10 % atjaunojamo energoresursu īpatsvaru transporta nozarē un nodrošināt atvieglojumus otrās paaudzes biodegvielas un elektromobiļu izmantošanas mērķa sasniegšanai. Mēs vienosimies arī par ilgtspējas kritēriju kopumu biodegvielai visā pasaulē, lai sasniegtu minēto mērķi. Mēs vienosimies par virkni pasākumu administratīvo šķēršļu likvidēšanai saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu un piekļuves enerģētikas tīkliem nodrošināšanu. Pirms diviem vai trim gadiem mēs nevarējām iedomāties, ka šādu mērķi ir iespējams sasniegt, bet pa šo laiku jau ir veikti nozīmīgi pasākumi, lai sasniegtu Eiropas enerģētikas politikas mērķus.
Es pieminēju sadarbības mehānismus. Šķiet, sarunu būtiskākais neatrisinātais jautājums ir par to, vai minētie mehānismi būtu jāpārskata 2014. gadā. Komisija varētu pilnībā saprast Parlamenta bažas par šādu pārskatīšanu, ņemot vērā to, ka viens no direktīvas galvenajiem mērķiem ir izveidot pārredzamu un noteiktu tiesisko regulējumu ieguldījumu nodrošināšanai. Vienlaikus mēs apzināmies, ka direktīvā paredzētais elastīguma mehānisms ietver dažus nepārbaudītus elementus. Mēs nevaram droši apgalvot, ka visas tā daļas ir pilnīgi nevainojamas. Tādēļ mēs neesam pret minēto mehānismu pārskatīšanu kopumā, jo nevēlamies apšaubīt mērķi. Tomēr, ja tiks panākta vienošanās par to, ka šāda pārskatīšana tiks veikta, es vēlētos uzsvērt, ka ir jāgarantē, lai tā nekādā veidā neradītu šaubas par direktīvas mērķiem.
Esmu pārliecināts, ka attiecīgās iestādes spēs šai problēmai rast pareizo risinājumu. Raugoties uz procesu kopumā, es esmu lepns - un ceru, ka tādi esat arī jūs - par to, ka Padome un prezidentvalsts sadarbojas un jau ir daudz paveikušas. Minētā direktīva palīdzēs visā ES ieviest standartus, kuri līdz šim pastāvēja tikai dažās dalībvalstīs. Tas ir liels panākums. Tas ir nozīmīgs solis, lai saglabātu ES līderpozīcijas cīņā pret klimata pārmaiņām un lai tā būtu paraugs citām valstīm nākamā gada Kopenhāgenas konferencē.
Saistībā ar nesen pieņemto energoapgādes drošības tiesību aktu kopumu šī direktīva ir nozīmīgs solis virzībā uz energoapgādes drošības uzlabošanu, kam tika veltītas lielas pūles. Atjaunojamo energoresursu direktīvas izstrādāšana ir sekmējusi iestāžu sadarbību, kurā liela nozīme ir bijusi Parlamentam. Mūsu darbs ir gandrīz pabeigts, un ir skaidrs, ka panāktā vienprātība nodrošinās lielisku rezultātu. Es ceru, ka tuvākajās dienās šis process sasniegs savu pilnību.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Es vēlētos pateikties par to, ka man šodien ir dota iespēja runāt par tik nozīmīgu jautājumu. Komisijas ierosinātais pasākumu kopums enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā ir viena no nozīmīgākajām ierosmēm, kuru Eiropas Savienība īstenojusi pēdējo gadu laikā. Īstenojot minētos pasākumus, Eiropas Savienība ne tikai sasniegs savus mērķus vides aizsardzības jomā, bet arī veicinās jaunu starptautisku līgumu slēgšanu, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām. Eiropas Savienībai ir svarīgi pieņemt šo pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā tādēļ, lai tā spētu saglabāt starptautisko uzticamību.
Šāsdienas debates norisinās vienlaikus ar ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pušu konferenci Poznaņā, Polijā. Tādēļ ir neizbēgami, ka šodien klausītāju vidū ir gan Eiropas Savienības un Poznaņas sarunu dalībnieki, gan starptautiskās sabiedrības pārstāvji. Minētie pasākumi palīdzēs pāriet uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni Eiropas Savienībā. Turklāt tādējādi Eiropas rūpniecības nozarei tiks dota iespēja uzņemties starptautiska līdera lomu tīro tehnoloģiju jomā un tiks nodrošinātas konkurences priekšrocības.
Pašreizējā ekonomikas krīze nedrīkst kļūt par iemeslu mūsu apātijai; gluži pretēji - tai jākļūst par turpmāku stimulu, lai īstenotu pasākumus klimata pārmaiņu jomā. Tieši pašreizējās finanšu krīzes laikā dabas resursu un produktu ieguvi un patēriņu vajadzētu padarīt lietderīgāku un efektīvāku. Turklāt, ietaupot enerģiju un uzlabojot enerģijas piegādi, mēs varam uzlabot Eiropas Savienības energoapgādes drošību, jo tādējādi samazināsim naftas un dabasgāzes importu. Pāriešana uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni veicinās jauninājumu ieviešanu, sniegs jaunas ieguldījumu iespējas un palīdzēs radīt jaunas "zaļās” darbavietas. Tieši tādēļ pasākumu kopums enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā palīdzētu daļēji atrisināt pašreizējo krīzi. Tas nodrošina pamatu jaunam, "zaļajam” kursam, kas sekmēs Eiropas rūpniecības konkurētspēju starptautiskā līmenī.
Es vēlos pateikties Eiropas Parlamentam, prezidentvalstij un Padomei par viņu izcilo sadarbību ar Komisiju, gan strādājot pie pasākumu kopuma enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, gan arī sagatavojot priekšlikumus attiecībā uz transportlīdzekļiem un oglekļa dioksīdu, kā arī degvielas kvalitātes direktīvu. Ir gūti ievērojami panākumi mums nozīmīgos jautājumos, un esmu pārliecināts, ka mēs spēsim panākt vienošanos jau pirmajā lasījumā. Galīgajām nolīgumiem jāatspoguļo Komisijas priekšlikuma un mūsu mērķu vides jomā būtība, kā arī jānodrošina vienlīdzīgs sloga sadalījums visām dalībvalstīm.
Es vēlētos sniegt īsu komentāru par ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas pārskatīšanu. Lai sasniegtu mūsu mērķus vides jomā, emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā paredzētajiem "griestiem” jānodrošina 21 % emisijas samazinājums līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 2005. gada emisijas apjomu. Šis ir galvenais Komisijas priekšlikuma punkts.
Es vēlētos teikt dažus vārdus par jautājumu, kas attiecas uz oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku. Starptautiskā nolīguma par klimata pārmaiņām noslēgšana ir visefektīvākais veids, kā risināt šo problēmu. Ikvienam risinājumam, kas saistīts ar pasākumu kopumu, gan jāatbilst starptautiskajam nolīgumam, gan arī jābūt īstenojamam. Ministru padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas starpā par šo jautājumu straujā tempā turpinās diskusijas. Es ceru, ka tiks rasts visiem pieņemams un Komisijas priekšlikumā ietvertajiem mērķiem vides jomā atbilstošs risinājums.
Kas attiecas uz sloga sadalījumu starp dalībvalstīm, kuras ir ārpus emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, tad Padome un Eiropas Parlaments ir guvuši ievērojamus panākumus vairāku jautājumu risināšanā. Viens no mūsu diskusijas galvenajiem uzdevumiem bija panākt, lai, īstenojot mērķus, tiktu nodrošināts līdzsvars starp rīcības brīvību un efektivitāti. Komisija ir noteikusi ekoloģiski tīras attīstības mehānisma gada limitu 3 % apmērā, jo tādējādi Eiropas Savienībā tiks nodrošināts līdzsvars starp rīcības brīvību un emisiju samazinājumu. Noteiktais limits kopā ar emisijas kvotu tirdzniecības iespējām dalībvalstu starpā palīdzēs tām sasniegt noteiktos mērķus. Komisija uzskata, ka dalībvalstīm piešķirtā rīcības brīvība mērķu sasniegšanā jāapvieno ar pārskatāmu un efektīvu atbilstības sistēmu. Šāds princips jau tika sekmīgi piemērots saistībā ar Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu.
Ievērojami panākumi ir gūti arī attiecībā uz Komisijas priekšlikumu par tiesisko regulējumu oglekļa dioksīda uztveršanai un uzglabāšanai. Kas attiecas uz oglekļa dioksīda uztveršanas un ģeoloģiskās uzglabāšanas (CCS) finansējumu, tad šis ir jautājums, par kuru Parlaments ir izrādījis īpašu interesi, tā ka jau norisinās diskusijas par rezervju izmantošanas atļauju piešķiršanu tiem uzņēmumiem, kuri pievienojas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai. Tas ir pozitīvs pavērsiens ceļā uz risinājumu. Liels paldies! Es ar interesi uzklausīšu jūsu viedokli.
Martin Schulz
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, kā jūs redzat, Solana kungs nav ieradies. Tomēr šāsdienas debašu galvenajam rezultātam ir jābūt konsolidētam ziņojumam par trīspusējām sarunām. Kā trīspusējo sarunu dalībniece Komisija, kura jau ir sniegusi pietiekami sīkus izklāstus, savu darbu ir gandrīz paveikusi, vismaz lielāko tā daļu. Diskusijas par galvenajiem jautājumiem turpinās starp Padomi un Parlamentu. Šorīt daudziem deputātiem, kuri nepiedalās šajās diskusijās referenta vai citā statusā, būs iespēja plenārsēdē noklausīties informāciju par pašreizējo situāciju un apmainīties viedokļiem. Tas ir viens no iemesliem, kādēļ Priekšsēdētāju konference vēlējās šīs debates.
Es dzirdēju, ka tikko ir nolaidusies lidmašīna no Parīzes. Borloo kungs jau ir ceļā uz šejieni. Domāju, ka mums vajadzētu atlikt debates līdz brīdim, kad viņš ieradīsies, tad uzklausīt Padomes pārstāvi un pēc tam turpināt mūsu diskusijas, jo es nevēlos, lai šis notikums kļūtu par izrādi. Es vēlētos noklausīties Padomes informāciju par pašreizējo situāciju. Padome vēlas, lai Parlaments līdz decembra beigām ārkārtas sanāksmē apspriestu visu pasākumu kopumu. Tas ir labi, bet tad konkrētajam pārstāvim šeit ir laikus jāierodas un jāpauž savs viedoklis, lai mēs to vēlāk varētu apspriest.
Priekšsēdētājs
Liels paldies, Schulz kungs! Darba kārtībā ir paredzēts, ka Borloo kungs, kā arī Dimas kungs un Piebalga kungs uzstāsies atkārtoti pēc tam, kad savu viedokli būs pauduši politisko grupu priekšsēdētāji. Viņi arī runās vēlreiz debašu nobeigumā.
Schulz kungs, ļaujiet man jums vēl ko teikt, proti, Eiropas Parlaments nesaskaņo savu plenārsēžu darba kārtību ar tiem, kuri tajās piedalās. Deputātiem, kuri piedalās plenārsēdēs, ir jāpielāgo sava darba kārtība tai, kuru ir apstiprinājis Parlaments. Nākamais runātājs uzstāsies Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas vārdā ...
(Protesti)
Jautājums ir atrisināts, Schulz kungs.
(Protesti)
Hartmut Nassauer
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos izteikt priekšlikumu attiecībā uz procedūru, tādēļ lūdzu atļauju runāt.
Es lūdzu pārtraukt sēdi līdz brīdim, kad ieradīsies Borloo kungs, proti, nevis mainīt darba kārtību, bet tikai uz neilgu laiku pārtraukt darbu, līdz šeit būs Borloo kungs. Tāds ir mans lūgums.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, es jau pirms brīža jums paskaidroju, ka Parlaments nesaskaņo savu darba kārtību ar tiem, kuri piedalās sēdē. To nepieļauj Parlamenta pašcieņa un arī iestāžu savstarpējā cieņa.
Tādēļ es noklausījos jūsu priekšlikumus attiecībā uz procedūru un pieņēmu lēmumu, kuru jums tikko izskaidroju. Borloo kungs uzstāsies pēc politisko grupu pārstāvjiem un uzstāsies atkārtoti debašu nobeigumā.
Graham Watson
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, jūs nevarat pieņemt šādu lēmumu par procedūru. Šā Parlamenta deputāti ir pauduši nepārprotamu vēlmi sagaidīt Borloo kungu un noklausīties to, kas viņam sakāms pirms debatēm, tādēļ sagaidīsim viņu.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, jums jāatceras, ka plenārsēde ir neatkarīga. Ņemot vērā šo faktu, es ierosinu par šo jautājumu balsot. Mēs balsosim par to, vai Parlamenta plenārsēdi pārtraukt līdz brīdim, kad ieradīsies Borloo kungs.
(Parlaments priekšlikumu pieņēma)
(Sēdi pārtrauca plkst. 8.50 un atsāka plkst. 9.05)
Jean-Louis Borloo
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos atvainoties par to, ka netiku pietiekami novērtējis satiksmes sastrēgumus Briselē, un ceru, ka jūs šo atvainošanos pieņemsiet.
Es vēlos pateikties Piebalga kungam un Dimas kungam par šīm debatēm un par viņu intensīvo sadarbību, izstrādājot pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, kas aizsākās pēc Bali konferences Slovēnijas prezidentūras laikā, kā arī augustā rīkotajā Padomes neformālajā sanāksmē St Cloud un turpinājās piecus mēnešus šīs prezidentūras laikā. Mūsu kopīgās saistības ir panākt vienošanos pirmajā lasījumā, saskaņojot termiņu ar starptautisko saistību izpildi un Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
Šajās debatēs es galvenokārt vēlētos uzklausīt to, kas jums sakāms, pirms es no jauna atgriežos Eiropas Savienības Vides ministru padomes sanāksmē, kas norisināsies vienlaikus visas dienas garumā. Es saviem kolēģiem sniegšu atskaiti par mūsu diskusijām un jūsu komentāriem. Mūsu darbu nav iespējams koordinēt labāk, un esmu jums pateicīgs par šo uzaicinājumu, kas ir apliecinājums mūsu kopējai vēlmei noslēgt vispusīgu nolīgumu par pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā.
Patiesi, ar Poznaņas konferenci, kas notiek tieši šajā laikā, mēs ieejam finiša taisnē. Šai konferencei būtu jāpaver ceļš uz Kopenhāgenas konferenci, kas plānota 2009. gada decembrī, laikā, kad visa pasaule atrodas krustcelēs un ir šaubu pārņemta, bet dalībvalstis apliecina to, ka ir gatavas uzņemties saistības, kaut arī ne vienpusējas, lai paātrinātu ekonomikas pārveidošanas procesu ar noteikumu, ka tas tiek finansēts vai ka tām tiek nodrošināts atbalsts, kā arī piekrīt pārskatīt savas ražošanas un patēriņa metodes, ja vien netiek apdraudēta konkurence. Šomēnes visas pasaules uzmanība ir pievērsta Eiropai, jo tuvāko dienu notikumi būs kā ģenerālmēģinājums tam, kas notiks plašu globālo sarunu laikā. Katrā ziņā es tā ceru.
Pasākumu kopums enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā ir tāds kopums, kas paredz plašu, bet kontrolētu enerģētikas, ekonomikas un tehnoloģiju pārveidošanas procesu ar kopīgu darbības modeli un virkni solidaritātes mehānismu un metožu visās 27 Eiropas Savienības dalībvalstīs, kuras savas saistības ir uzņēmušās demokrātiskā ceļā.
Iespējams, ka šī ir pirmā reize jauno laiku vēsturē, kad dažādas tautsaimniecības vienlaikus kopīgiem spēkiem ir centušās mainīt savu modeli. Ekonomiskā attīstība nekad nav bijusi tik cieši saistīta ar šādiem apstākļiem enerģētikas nozarē. Dāmas un kungi, šis ir uzdevums, kura izpildi mums šodien ir uzticējusi vēsture. Kas attiecas uz pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, tad šī ir pirmā tautsaimniecība pasaulē ar 450 miljoniem patērētāju un 15 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas apliecina ilgtspējīgas attīstības iespējamību vienlaikus 27 valstīs, lai gan tajās ir atšķirīgi rūpnieciskie, klimatiskie, ģeogrāfiskie un ekonomiskie apstākļi.
Citiem kontinentiem tā apliecina, ka viens no to partneriem jau ir uzņēmies saistības; un tas ir pierādījums, ka šāda iespējamība pastāv. Jums jau ir zināmi trīs mērķi, kurus parasti dēvē par "trīs reiz divdesmit”, kaut arī vienam no 20 % mērķiem konkrētais skaitlis būtībā ir 20 % vai 30 %. Šie skaitļi nozīmē 20 % siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gadu, 20 % atjaunojamo energoresursu īpatsvaru un 20 % efektīvāku enerģijas izmantojumu. Komisija ir ietvērusi šos mērķus piecos apjomīgos tiesību aktu projektos, proti, Emisijas kvotu tirdzniecības direktīvā vai CO2 emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā rūpnieciskajām ražotnēm un enerģijas piegādātājiem, kuras mērķis ir panākt rūpniecisko emisiju samazinājumu par 21 % līdz 2020. gadam; Sloga sadalījuma direktīvā, kuras mērķis ir panākt, lai līdz 2020. gadam samazinātos siltumnīcefekta gāzu emisijas par 10 % ārpus emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas esošajās valstīs tādās nozarēs kā būvniecība, transports un lauksaimniecība; Direktīvā par atjaunojamajiem energoresursiem, kuras mērķis ir panākt, lai tiktu palielināts šo energoresursu īpatsvars kopējā energopatēriņā no 8 % 2006. gadā līdz 20 % ar 10 % samazinājumu transporta nozarē; Direktīvā par oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, ar kuru tiktu noteikti oglekļa dioksīda uzglabāšanas nosacījumi; un visbeidzot tiesību aktā par automobiļu CO2 izmešiem, kam jānodrošina CO2 piesārņojuma samazinājums no pašreizējiem 160 līdz 120 gramiem uz vienu kilometru laika posmā no 2006. līdz 2008. gadam.
Pirms šo raito sarunu padziļinātas analīzes es vēlētos izteikt četras vispārīgas piezīmes.
Pirmām kārtām šis sarežģītais pasākumu kopums ir komplekss, patstāvīgs un taisnīgs veselums, kurā ikviens var atrast savu vietu un sniegt ieguldījumu atbilstoši savam rūpnieciskajam, enerģētikas vai ģeogrāfiskajam raksturojumam. Ļaujiet man izteikt pateicību Komisijai un iepriekšējām prezidentvalstīm par neizmērojamām kopīgajām pūlēm. Mūsu mērķis ir skaidrs: šāda apjoma darbs parasti prasītu vairākus gadus.
Kas attiecas uz vispārējo laika plānojumu Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kā arī Poznaņas un Kopenhāgenas konferencēm, visas puses centīsies par to vienoties līdz gada beigām. Tas tiešām ir grūts uzdevums, bet no tā nevar izvairīties. Šis mērķis, kuru izvirzīja Eiropadome Vācijas prezidentūras laikā, tika atkārtoti izvirzīts oktobrī Sarkozy prezidentūras laikā, kaut arī atsevišķas dalībvalstis, ņemot vērā krīzi, pauda bažas un vēlējās atlikt jebkādu lēmumu pieņemšanu. Nav šaubu, ka situācija bija saspringta un Sarkozy kungam bija jāpauž stingra apņemšanās, lai mēs varētu turpināt virzību uz priekšu šajā jomā.
Tādēļ oktobrī panāktā vienošanās bija apliecinājums mūsu sasniegtajam Vācijas prezidentūras laikā. Vispirms jūs vēlējāties ierosināt, lai balsojums notiktu šodien vai rīt. Šī reakcija un vēlme ir vērā ņemams impulss un stimuls laikā, kad bažas ir pievērstas klimata pārmaiņām, un tam ir pozitīva ietekme. Jūs, grupu priekšsēdētāji, referenti un komiteju priekšsēdētāji, vēlējāties tikties ar mums un Jouyet kungu, un mēs apspriedām to, kādi būtu vislabākie iespējamie apstākļi, lai panāktu vienošanos līdz gada beigām. Es uzskatu, ka mums visiem un arī man vajadzētu būt pateicīgiem par šodienas izsmeļošajām debatēm un par to, ka šo debašu secinājumi tika pārcelti uz pēcpusdienu, Padomes 11. un 12. decembra sanāksmes debatēm, trīspusējām sarunām, kuras norisināsies nākamajās brīvdienās, un tad - debatēm ar, es ceru, balsojumu 17. decembrī.
Man jums, dāmas un kungi, jāsaka, ka, iespējams, šis gadījums būs pagrieziena punkts vēsturē, lai panāktu vienošanos, kura ir mūsu kopējais mērķis. Mēs pašlaik esam nozīmīgajā sarunu posmā un dalībvalstis tās nedrīkst politizēt. Tās nav sarunas, kurās, kā tas dažreiz mēdz notikt, tiek ieņemta nostāja, lai gūtu konkrētas priekšrocības. Tas ir sava veida paradokss pozitīvā nozīmē. Mēs jau zinām, ko darīt, jo šis ir svarīgs jautājums, bet mums jāpanāk, lai katra direktīva būtu pieņemama Eiropas Savienībai un ikvienai dalībvalstij no sociālā, finansiālā un arī ekonomiskā viedokļa.
Pašlaik sarunas ir sasniegušas kritisku posmu. Trīspusējās sarunas norisinās tik labi, kā bija cerēts. Patiesi, trīspusējo sarunu augstā kvalitāte un pušu savstarpējā uzticība ir atvieglojusi laika plānojuma saskaņošanu. Mums vairs nav daudz atlicis, lai nonāktu pie secinājumiem, būtībā mazāk par divām nedēļām. Trīspusējām sarunām, no kurām dažas norisinājās vēl pagājušajā naktī, vajadzētu veicināt 90 % teksta pilnveidošanu, kuru varētu pārtulkot visās ES dalībvalstu valodās.
Gatavojoties Padomes 11. un 12. decembra sanāksmei, Vides ministru padome šodien un Enerģētikas ministru padome pirmdien, 8. decembrī, apspriedīs jautājumus, kuros iespējams panākt vienošanos dalībvalstu starpā.
Šajā pēcpusdienā prezidentvalsts centīsies panākt vienošanos daudzos jautājumos attiecībā uz četriem tekstiem, kuri vārda vistiešākajā nozīmē aptver minēto pasākumu kopumu.
Es arī iepazīstināšu klātesošos ar jūsu vienošanos attiecībā uz priekšlikumu regulai par vieglo transportlīdzekļu CO2 emisijām un degvielas kvalitāti.
Tad es ierosināšu pieņemt Padomes secinājumus par Komisijas paziņojumu par atmežošanu. Atmežošana un mežu degradācija, kā arī to ilgtspējīga saglabāšana un apsaimniekošana ir gaidāmā starptautiskā nolīguma par klimata pārmaiņām galvenie elementi. Šie elementi ir galvenā debašu tēma sarunās ar mūsu Āfrikas draugiem.
Turklāt es ceru, ka mēs esam nonākuši līdz vienprātīgiem secinājumiem attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem.
Pēdējās trīspusējās sarunas norisināsies nedēļas nogalē vienlaikus ar Padomes 11. un 12. decembra sanāksmi. Tā tiks plānotā tā, lai mēs varētu sagatavoties debatēm un balsojumam 16. un 17. decembra plenārsēdē.
Iepriekšējās trīspusējās sarunas, no kurām pēdējās norisinājās vakar, no tehniskā viedokļa uzskatāmas par ļoti veiksmīgām. Godīgi sakot, pirms dažiem mēnešiem sagatavotā dokumentācija izrādījās tehniskā ziņā nepārvarama. Man jāsaka, ka visu pušu un Pastāvīgo pārstāvju komitejas (COREPER) nostāja bija vienota un viņi ir paveikuši lielisku darbu. Es vēlētos izteikt pateicību visiem Parlamenta pārstāvjiem, kuri piedalījās dažādās sanāksmēs un jo īpaši trīspusējās sarunās.
Ir gūti ievērojami panākumi, un sagatavotie teksti ir kvalitatīvi, ar labi pārdomātiem punktiem. Sevišķi plašu atbalstu ir guvusi to vispārējā struktūra un dalībvalstīm noteiktie mērķi.
Tomēr Padomē, kā arī Padomes un Parlamenta starpā joprojām tiek apspriesti vairāki sarežģīti jautājumi. Ir skaidrs, ETS direktīvā, kura, iespējams, ir vissarežģītākā no visām direktīvām, mums jārod risinājums attiecībā uz progresivitātes un finansiālās solidaritātes sistēmām, kas nodrošinās, lai tās valstis, kuru ekonomika balstās uz oglekļa izmantošanu, varētu pāriet uz cita veida enerģijas avotu izmantošanu.
Energoefektivitāte dažādu valstu rūpniecības nozarēs ir atšķirīga, proti, tā ir robežās no viens līdz trīs. CO2 emisiju rādītāji ir robežās no viens līdz četri vai dažās nozarēs pat līdz pieci. Minētie skaitļi sniedz skaidru priekšstatu par grūtībām, kas mūs sagaida, tomēr mums jāpanāk vienošanās, vienlaikus saglabājot Eiropas ekonomisko un rūpniecisko konkurētspēju. Turklāt mēs esam bijuši nepārtrauktā kontaktā ar Eiropas rūpniecības nozaru pārstāvjiem.
Protams, ir jāorganizē elektroenerģijas izsoles, bet mums jāatrod regulēšanas metode, kas neradīs pārmērīgu cenu pieaugumu galapatērētājiem ne mājsaimniecībās, ne rūpniecībā. Pašlaik mēs cenšamies rast metodes, lai pāreja varētu norisināties, neradot negodīgas konkurences risku starptautiskajā tirgū.
Kas attiecas uz oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku, mēs izstrādājam divas alternatīvas, kuras savstarpēji viena otru neizslēdz, proti, izsoļu progresivitāti un oglekļa izslēgšanas mehānismu, piemēram, tādu, kādu plāno īstenot Amerikas Savienotās Valstis savu pasākumu kopumā.
Arguments, ka šādā veidā tiks ierobežota tirdzniecības brīvība, pēc mūsu domām, nav pamatots. Katrā ziņā mehānismu izvēlei jānotiek vēlākā posmā. Pagaidām mums galvenokārt jānosaka, kas ir pieņemamāks sevišķi neaizsargātām nozarēm, kuras var tikt pakļautas iespējami augstām papildu izmaksām saistībā ar konkurētspēju un oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku.
Daži cilvēki, piemēram, mūsu Vācijas draugi, vēlas saglabāt tikai vienu kritēriju un atmest progresivitāti. Tomēr mums jārod risinājums, kurš būtu pieņemams visiem. Īsumā, šajā sarunu posmā ir izveidojušies trīs lieli valstu bloki.
Pirmais ir galvenokārt Baltijas valstis, no kurām vismaz viena saskaņā ar Līguma noteikumiem ir uzņēmusies saistības likvidēt atomelektrostacijas un kuras savas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ veido lielu enerģijas salu. Šīs valstis likumīgā ceļā izvirza vairākus specifiskus tehniska, praktiska un finansiāla rakstura jautājumus.
Otro bloku veido tās valstis, kuru rūpniecība no enerģētiskā viedokļa ir mazāk efektīva, jo tā lielā mērā balstās uz oglekļa izmantošanu. Visspilgtākais piemērs šajā ziņā ir Polija. Tas uzliek mums pienākumu izveidot šīm valstīm tādas progresivitātes sistēmas, kuras nekādos apstākļos nemainīs globālos mērķus vai galīgo termiņu, proti, 2020. gadu, un kuras būs pieņemamas arī citām valstīm. Šādos gadījumos sistēmas progresivitāti nevajadzētu noteikt kā prioritāti.
Visbeidzot, trešajā blokā ir valstis, kurām nav tik lielu problēmu saistībā ar minēto procesu, bet kuras lielu uzmanību pievērš maksai par mūsu pieprasīto solidaritāti, kā arī izsolēs iegūto ieņēmumu izmantojuma iespējām un jo īpaši izvēlei vai piešķīrumam pēc darījuma.
Pēc divām dienām, proti, 6. decembrī, Gdaņskā ir paredzēta sanāksme, kurā piedalīsies Sarkozy kungs un Polijas, Čehijas, Ungārijas, Slovākijas, Rumānijas, Bulgārijas, kā arī Baltijas valstu valdību vadītāji.
Esmu pārliecināts, ka viņi spēs rast iespēju, kā panākt vienošanos par sev būtiskiem jautājumiem. Šā procesa pirmā posma nobeigumā, pirms Parlamenta pārstāvji būs tikušies atkārtoti, valstu valdību vadītājiem būs jāpauž cieša apņemšanās.
Patiesi, šo pasākumu kopumu nevarēs īstenot bez ciešas, vienprātīgas dalībvalstu apņemšanās pildīt saistības. Tas iesākumā ir skaidrs. Mēs nevaram ierosināt šāda mēroga ekonomisko un sociālo pamatu izmaiņas, kas skars 450 miljonus Eiropas iedzīvotāju, ja netiks nodrošināts īpaši ietekmīgs politiskais process.
Visu dalībvalstu parlamentiem un, iespējams, arī dažiem no jums ir spēcīga vēlme censties izvairīties no problēmu risināšanas un domāt: "Kāda jēga? Pagaidīsim līdz Kopenhāgenas konferencei, līdz brīdim, kad tiks izveidota jaunā ASV administrācija.” Tāpat arī, saskaroties ar finansiālo, rūpniecisko un sociālo krīzi, pat domāt: "Vēl nav īstais laiks”. Tas tomēr nozīmē, ka neapzināmies - ko nepaveiksim šodien, mums var dārgi maksāt nākotnē no produktivitātes un konkurētspējas viedokļa. Ja mēs nerīkosimies šodienas apstākļos, kad mūsu ekonomika un demokrātija ir joprojām pietiekami stipras, lai nepadotos, mēs nokļūsim neatgriezeniskā un neciešamā situācijā, kad panākumi vairs nebūs iespējami. Mēs būsim neveiksminieki citu valstu acīs, kurām mēs esam vajadzīgi, lai tās varētu turpināt ilgtspējīgu attīstību. Mēs būsim neveiksminieki savu bērnu acīs. Katrā ziņā - kā gan mēs varēsim tikties ar saviem Āfrikas partneriem, ar kuriem esam izveidojuši kopīgu Eiropas un Āfrikas sadarbības platformu, kas tika apstiprināta pirms dažām dienām Adisabebā, un tad doties uz Kopenhāgenu un runāt par globālās paradigmas izmaiņām, ja Eiropa, kura, vai nu mums tas patīk, vai ne, ieguva "baltā bruņinieka” reputāciju Bali sanāksmē, nepieņems šo pasākumu kopumu? Es neredzu iespēju panākt vienošanos Kopenhāgenā, ja netiks ievērots šis būtiskais priekšnosacījums.
No otras puses, ja mūsu 27 valstis, kuras joprojām būtiski atšķiras ienākumu ziņā un kurām ir a priori atšķirīga kopaina rūpniecības un enerģijas jomā, kā arī dažādi klimatiskie apstākļi, spēs vienoties par sabiedrisku procesu, ko iespējams novērtēt, kontrolēt un finansēt, un līdz ar to uzsākt vēsturiskas pārmaiņas visos virzienos, tad es uzskatu, ka tas dos cerību gan attiecībā uz Kopenhāgenas konferences rezultātiem, gan attiecībā uz mūsu planētas nākotni.
Mēs esam pārliecināti, ka koplēmums ir lieliska izdevība un šādu pārmaiņu galvenais priekšnosacījums, jo es neticu, ka viens demokrātijas elements pats par sevi var nodrošināt panākumus šajā struktūrā.
Tādēļ es varu teikt, ka mums pēc iespējas efektīvāk jāizmanto visas debates un jāuzklausa visi šorīt un šajā pēcpusdienā paustie viedokļi, un es ceru, ka šī koplēmuma procedūra mūs rosinās spert šo nozīmīgo soli, kuru Eiropas iedzīvotāji tik ļoti vēlas redzēt. Tas ir atbildīgs solis virzībā uz cerību piepildījumu.
(Aplausi)
Joseph Daul
Priekšsēdētāja kungs, Borloo kungs, Piebalga kungs, Dimas kungs, dāmas un kungi!
Šorīt mūsu debates tika veltītas tam, ko mēs visi kopā dēvējam par "pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā”, proti, politiskam pasākumu kopumam, kurš ietver 27 dalībvalstu vadītāju 2007. gada martā noteiktos galvenos mērķus. Pastāv vairākas saiknes starp šiem pieciem tekstiem, tādēļ tie jāskata kā loģisks politisks kopums. Vienlaicīga šo tekstu izvērtēšana rada problēmu, kas uzliek lielu slodzi visām mūsu iestādēm. Es vēlētos izteikt pateicību visām šajā procesā iesaistītajām pusēm, kā arī prezidentvalstij un jo īpaši Borloo kunga grupai par ieguldītajām pūlēm.
Šis darbs bija grūts jau pirms finanšu krīzes sākuma un ir jo īpaši grūts tagad, ņemot vērā ekonomisko un sociālo spriedzi, kas rada iedzīvotājos lielu neapmierinātību. Tādēļ šajos sarežģītajos un nopietnajos apstākļos mēs nedrīkstam kļūdīties. Mūsu pienākums ir izmantot katru izdevību, lai gūtu panākumus. Tomēr tas nenozīmē, ka mums vajadzētu uzspiest savu gribu, mums vajadzētu rīkoties motivēti un veltīt visas pūles, lai nodrošinātu pārdomātu un tālredzīgu lēmumu pieņemšanu.
Mums jāizmanto šī vēsturiskā iespēja, lai novērstu klimata pārmaiņas. Mums jāizvēlas ceļš, kurš palīdzēs izvairīties no katastrofas. Cīņa ar klimata pārmaiņām un ekoloģisku jauninājumu veicināšana nozīmē arī Eiropas ekonomikas un rūpniecības atveseļošanu vidēji ilgā termiņā. Tas arī nozīmē, ka mums jāsāk plānot savi ieguldījumi jau šodien, lai nodrošinātu darbavietas rīt, tādēļ mums jāpanāk iedzīvotāju atbalsts.
Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demkrātu) un Eiropas demokrātu grupa ir ar nelokāmu pārliecību nenogurstoši strādājusi pie pasākumu kopuma enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, norādot, ka tā ir nozīmīga struktūrpolitika. Vienlaikus tai ir arī sentimentālas jūtas par to, ka šī ir vēsturiska politika un tādēļ uzliek lielu atbildību nākamo paaudžu priekšā. Šonedēļ tika panākta vienošanās par vienu no pieciem priekšlikumiem, proti, regulu par vieglo transportlīdzekļu CO2 emisijām.
Mūsu centriski labējai grupai tas ir spēcīgs politisks signāls un pamudinājums turpināt uzsākto darbu. Tomēr ir runa par pasākumu kopumu kā vienotu veselumu, par kuru mēs balsosim nākamajā plenārsēdē. Mūsu uzdevums ir ieklausīties citam citā un veltīt nepieciešamās pūles, lai radītu apstākļus kompromisa panākšanai. Vispirmām kārtām mūsu uzdevums tomēr ir radīt iedzīvotājos drošības sajūtu par viņu nākotni un nodrošināt viņu atbalstu saistībā ar Eiropas stratēģiskajām alternatīvām vidēji ilgā termiņā.
Es atļaušos teikt, ka ar šo dominējošo labas gribas gaisotni mums ir iespēja gūt panākumus nozīmīgajā Poznaņas konferencē, kura notiks pēc dažām dienām, kā arī Kopenhāgenas konferencē nākamajā gadā.
Martin Schulz
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, tas nav mans pienākums iedziļināties apspriežamo tiesību aktu detaļās. Es mēģināšu raksturot mūsu grupai šo aktu vispārīgu struktūru, kurā mums jāiekļauj klimata pārmaiņu pasākumu kopums. Esmu gandarīts, ka Padomes pašreizējais priekšsēdētājs ir ieradies un dod man iespēju uzmanīgi klausīties viņa runu. Klimata pārmaiņas, kā jau viņš pareizi teica, ir liels izaicinājums mums visiem, proti, gan valstu un valdību vadītājiem, gan arī Eiropas Parlamentam un Komisijai.
Tika pieminēti tādi daudzsološi skaitļi kā 20 %-20 %-20 %. Vienīgi šajā Parlamentā tiek veikts nopietns darbs minētā jautājuma detaļu izvērtēšanai. Nosaukumus rada valstu vai valdību vadītāji. Lielākais darbs tiek padarīts šeit, Eiropas Parlamentā. Joseph Daul pareizi teica, ka ir panākta sākotnējā vienošanās attiecībā uz Direktīvu par transportlīdzekļu emisijām. Uzslavu par šiem panākumiem ir pelnījis Parlaments. Tādēļ šīs likumdošanas procedūras, par kuru ir izdevies panākt sākotnēju vienošanos, nosaukums ir jānolasa nevis Sarkozy kungam, bet Sacconi kungam.
(Aplausi)
Es vēlētos pakavēties pie šīs procedūras, par kuru ir panākta vienošanās. Tā nav parasta procedūra. Eiropas Parlaments ir piekritis uzsākt neierastu ceļu kopā ar Padomi un Komisiju. Tas ir labi, ka neformālās trīspusējās sarunas ir beigušās un ir noticis balsojums. Tomēr šajā gadījumā, kas saistīts ar sešām dažādām likumdošanas procedūrām, mums ir jāatceļ parastā parlamentārā procedūra. Tas nozīmē, ka vairums šā Parlamenta deputātu nevar piedalīties detalizētā apspriešanā un viņi ir spiesti ierobežot savu līdzdalību procesā, sakot "jā” vai "nē” iegūto rezultātu ratifikācijas beigu posmā.
Tas ir parlamentāro tiesību pārkāpums. Esmu nedaudz pārsteigts, ka tie, kuri vienmēr runā par pārredzamību un līdzdalību, to uztver vienā mierā. Tomēr īpašās situācijās lēmuma pieņemšanai ir nepieciešams esošās problēmas pamatojums. Mūsu grupa to ir apspriedusi padziļināti. Mēs esam nolēmuši, ka problēma ir pietiekami nopietna un ka šoreiz jāuzsāk šis ceļš.
Priekšsēdētāja kungs, jūs pareizi teicāt, un mēs esam pārliecināti, ka šī ir gadsimta problēma. Mēs šobrīd nespēsim atrisināt visas ar klimata pārmaiņām saistītās šā gadsimta problēmas. Tomēr, ja mēs nerisināsim tās problēmas, ar kurām jau esam saskārušies, tad gadsimta laikā tās tikai padziļināsies. Tas ir būtisks iemesls, lai mēs varētu teikt, ka vēlamies šo uzsākto procedūru pabeigt.
Es nedomāju, ka Padomes lēmums piešķirt tiesības valstu vai valdību vadītājiem pieņemt galīgo lēmumu bija veiksmīgs, jo Eiropadomē attiecībā uz tiem dominē vienprātības princips. Jūs jau norādījāt, ka prezidents Sarkozy rīkos individuālas pārrunas ar astoņām vai deviņām valstīm. Lai veicas! Cerams, ka rezultāts būs veiksmīgs. Tomēr Parlaments nav piešķīris neierobežotas pilnvaras attiecībā uz procedūru, kuru mēs piemērojām šeit. Tas nenozīmē, ka šis Parlaments ir pilnībā gatavs pieņemt ikvienas dalībvalsts konkrētu vēlmi, kura tomēr būtu izvērtējama slēgtā sanāksmē.
Neformālo trīspusējo sarunu nobeigumā ir jāpanāk vienota nostāja Padomes, Parlamenta un Komisijas starpā. Mēs šeit nevaram iedziļināties detaļās, lai Eiropadome teiktu, ka tai joprojām ir kaut kas grozāms vai pieprasāms, visbeidzot nostādot Parlamentu fakta priekšā un paziņojot: "Pieņemiet to vai atsakieties!” Tā pilnīgi noteikti nedrīkst būt. Tādēļ es ierosinu Borloo kungam un pašreizējam Padomes priekšsēdētājam Sarkozy kungam nākt klajā ar rezultātu, kas būtu pieņemams visiem.
Visam ir jānorit gludi gan Eiropadomē, gan individuālajās pārrunās. Mēs esam izdarījuši pietiekami daudz, lai aiznākamajā nedēļā varētu notikt balsojums. Eiropas Parlaments ir piekritis šogad dot savu "svētību” šim pasākumu kopumam, ja tas būs iespējams. Pēc Sarkozy kunga domām, tas būs viņa lielākais triumfs. Tādēļ es turpinu apgalvot, ka pozitīva rezultāta gadījumā pateicība pienāksies Eiropas Parlamenta deputātiem par viņu ieguldīto grūto darbu. Mēs varēsim būt lepni, un tāda varēs justies arī Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts, ja viss izdosies, kā cerēts.
(Aplausi)
Graham Watson
ALDE grupas vārdā. - (FR) Borloo kungs, mums teica, ka jūs ieradāties no Parīzes ar lidmašīnu. Ja tā, tad nākamreiz izvēlieties vilcienu, varbūt tad jūs te nokļūsiet laikus un saglabāsiet savu "zaļā” reputāciju.
Priekšsēdētāja kungs, iespējams, Eiropas Savienību šķir tikai dažas dienas no vēsturiska pagrieziena punkta, kad tiks uzsākta cīņa ar klimata pārmaiņām. Mūsu valstu vadītājiem patīk runāt, slēpjoties "zaļo” ēnā, bet tagad mēs beidzot ieraudzīsim viņu naudas krāsu. Pagājušā gada martā viņi panāca vienošanos par 20 % samazināt oglekļa dioksīda emisijas laika posmā līdz 2020. gadam, bet šobrīd rodas sajūta, ka Padomē tiek "rīvētas nosalušas kājas”, tādēļ mūsu pienākums ir ieslēgt apkuri.
Kā jūs, priekšsēdētāja kungs, teicāt, klimata pārmaiņas ir vislielākā problēma, ar kuru mums ir nācies saskarties. Kaut arī šeit ir daži, kas čīkst, ka viņi nevar atļauties minēto oglekļa dioksīda samazinājumu, par ko iepriekš bija vienojušies, no Itālijas puses ir bezatbildīgi sūdzēties, ka tādējādi par 17,5 % palielināsies maksa par elektroenerģiju. Atjaunojamās enerģijas ražošana ne tikai palīdzēs samazināt mūsu rēķinus un ietaupīt naudu, bet arī izglābs mūsu dzīvību.
Šajā lietā jau ir vērojami pozitīvi rezultāti. Mēs gandrīz esam uzsākuši uz tirgu virzītas politikas un tirdzniecības sistēmas īstenošanu, ņemot vērā dalībvalstu vajadzības un vienlaikus nodrošinot noteikto mērķu sasniegšanu, tomēr ir svarīgi, lai Padome atkārtoti apstiprinātu saistības attiecībā uz atjaunojamo energoresursu 20 % īpatsvaru līdz 2020. gadam. Mums vajag arī, lai Padome noteiktu kursu uz atbildīgu un pārskatāmu sloga sadalījumu tajās jomās, uz kurām neattiecas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma. Visbeidzot, mums ir vienlīdz svarīgi, lai Padome iesaistītos pētījumā, kas palīdzēs attīstīt tādas videi nekaitīgas tehnoloģijas kā oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana.
Mums jārīkojas, lai pārliecinātos, ka rūpniecības lobija un dalībvalstu ieinteresētības kombinācija, kas mums ir maksājusi transportlīdzekļu radīto emisiju samazinājuma progresu, nesagrautu nākamajā nedēļā gaidāmo vēsturisko iespēju. Eiropai ir radusies izdevība uzņemties pasaules mēroga vadību oglekļa dioksīda emisiju samazinājuma iespēju meklējumos, kā arī veikt reālas pārmaiņas nākamo paaudžu labā. Kad vēl mums ir bijusi šāda iespēja? Padomei ir jātur savs vārds.
Claude Turmes
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, ar tādu ASV prezidentu kā Obama mēs esam iemantojuši tālredzīgu un drosmīgu politisko līderi. Viņš ir nolēmis par ASV ekonomikas atveseļošanas prioritātēm izvirzīt videi nekaitīgas tehnoloģijas, atjaunojamos energoresursus un automobiļus ar mazu degvielas patēriņu.
Tas ir jautājums arī par minētās valsts ētisku atjaunošanu, kuru prezidents Bush noveda līdz bankrotam gan no ekonomiskā, gan arī no miera politikas un ētikas viedokļa. Laikā, kad mums ir radusies šī vienreizējā vēsturiskā iespēja šeit Eiropā, mēs, kas vienmēr esam bijuši pasaules līderi, mēs, kas vienmēr esam noteikuši starptautiskās klimata politikas standartus, riskējam ar vidi piesārņojošiem uzņēmumiem un to līdzzinātājiem apdraudēt mūsu ilgtermiņa redzējumu. Tā būs vēsturiska kļūda, un mēs varam zaudēt savu diplomātisko uzticamību, ja šis Parlaments nepalīdzēs no šī pasākumu kopuma izveidot nākotnes vajadzībām piemērotu pasākumu kopumu.
Es esmu lepns par to, ka vakar sarunās ar liberāļiem, sociāldemokrātiem un, lai gan ļoti negribīgi, arī ar konservatīvajiem mums izdevās gūt panākumus jautājumā par atjaunojamiem energoresursiem. Viens no konservatīvajiem joprojām stāv man ceļā, un tas ir Berlusconi kungs.
Pasākumu kopums klimata pārmaiņu jomā ir saistīts arī ar politisko nākotni. Jūtos gandarīts, ka Rasmussen kungs ir tāds sociāldemokrātu līderis, kurš vēlas progresu un "zaļu” sociālo politiku, nevis atgriešanos septiņdesmitajos gados - ko vēlas citi šīs partijas pārstāvji. Es priecājos, ka Watson kungs ir uzņēmis zaļo liberāļu kursu, tādēļ rodas satraucošs jautājums, proti, kā mēs turpmāk risināsim jautājumu par dabas saglabāšanu? Kur ir šīs partijas, kura tiek uzskatīta par lielāko partiju Eiropā, ētika? Vai mēs patiesi vēlamies ļaut tādiem konservatīvo pārstāvjiem kā Tusk kungs, Berlusconi kungs un Merkel kundze, kā arī viņu sabiedrotajiem aizkavēt Eiropu gūt vēsturiskus panākumus tās iedzīvotājiem un šim Parlamentam?
Alessandro Foglietta
UEN grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, jaunajā 20/20/20 formulā ir summēti visas Eiropas mērķi cīņā ar klimata pārmaiņām, un tā ir vērienīga apņemšanās, kas palīdzēs Eiropai kļūt par neapšaubāmu līderi šajā globālajā cīņā. Taisnību sakot, es vēlētos uzsvērt, ka Eiropas saistībās paustā vienpusējā pieeja neatbilst šā mērķa universālajam raksturam. Pēc manām domām, mums jābūt pietiekami drosmīgiem, lai atzītu, ka šī mūsu spējas demonstrēšana var izrādīties nevajadzīga videi un kropļojoša mūsu rūpniecības nozarei, ja to neizdosies apspriest daudzpusējās sarunās.
Protams, mēs visi atbalstām vides aizsardzības mērķi, bet, lai to īstenotu, mums ir jārod visefektīvākie instrumenti, kuriem jāgūst plašs atbalsts. Ir svarīgi, lai šie divi nosacījumi tiktu apvienoti, jo viens bez otra tie varētu padarīt mūsu pūles nelietderīgas un pat radīt neatgriezeniskas sekas mūsu rūpniecībai. Tādēļ ir svarīgi veikt rentabilitātes analīzi. Es vēlos uzsvērt, ka šāda veida pieeja nebūt neliecina par to, ka tādējādi tiek izvērtēta vai apšaubīta mūsu planētas drošības nozīme. Es vienkārši ticu, ka instrumenti, kuri aptver pasākumu kopumu klimata pārmaiņu jomā, pirmām kārtām jāmin ETS direktīvas pārskatīšana, ir ļoti rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā arī ekonomisko un birokrātisko slogu, kas gulstas uz mūsu uzņēmējiem un valsts budžetu, kā arī jāpievērš uzmanība Eiropas ražošanas nozaru konkurētspējai, it sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Šāda argumentācija ir pamatota, jo īpaši laikā, kad visas pasaules ekonomika ir kļuvusi par ķīlnieci nelabvēlīgās ekonomiskās situācijas dēļ, tādēļ ir atkārtoti jāizvērtē šo pasākumu būtība. Ar to es domāju to kritēriju pārskatīšanu, pēc kuriem tika noteikti dalībvalstu mērķi. Galu galā ir būtiski, lai pilnībā tiktu izmantoti tā dēvētie elastības mehānismi, un tikai tad mēs varam cerēt uz mūsu konkurētspējas saglabāšanu pasaules līmenī. Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka patlaban vissvarīgākais ir izvairīties no mēģinājuma gūt labumu no rūpniecības nozares un vides aizsardzības aizstāvju savstarpējās norobežošanās.
Umberto Guidoni
GUE/NGL grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Borloo kungs, Piebalga kungs un Dimas kungs, daži saka, ka Eiropas 20/20/20 direktīvas īstenošana radīs pārmērīgi lielas izmaksas Eiropas Savienības ekonomikai. Starp viņiem ir arī Itālijas valdības pārstāvji, kuri ir aprēķinājuši, ka šādas izmaksas varētu būt dubultas, tomēr šie aprēķini nav pamatoti ar pārliecinošiem pierādījumiem. Šāda nostāja liecina par nepietiekamu fosilo kurināmo cenu novērtējumu nākotnē, kā arī par to, ka netiek ņemtas vērā būtiskās priekšrocības, kuras nodrošinās atjaunojamo energoresursu ātra izplatība, piemēram, energoapgādes drošība, bet pirmā kārtām jaunas darbavietas ekonomiskās lejupslīdes laikā, kad tūkstošiem strādnieku tiek izstumti no ražošanas procesa.
Energoefektivitātes palielināšanās un atjaunojamo energoresursu izplatība ir galvenie nosacījumi, lai ekonomiskā krīze atkāptos. Ziedot lielāko daļu valsts līdzekļu banku atbalstīšanai nozīmē to, ka atkārtoti izveidosies tas pats, uz finansēm balstītais ekonomikas modelis, kurš izraisīja krīzi. Mēs nevarēsim atrisināt šo ekonomisko situāciju, ja nemainīsim savu stratēģiju. ES direktīva veicinās jauninājumu ieviešanu un it sevišķi klimata radīto pārmaiņu problēmu atrisināšanu. Šī ir vissmagākā problēma, kas jebkad gūlusies uz Eiropas iedzīvotāju pleciem un dalībvalstu ekonomiku. Tādēļ tradicionālo nozaru atbalstīšanai nedrīkst vēlreiz izmantot valsts ieguldījumus, bet vairāk jāorientējas uz tām jomām, kuras veicinās jauninājumus enerģētikas un vides jomā.
Sadales tīklu izveide un prioritāra piekļuve tiem ir galvenie faktori, kas palīdzēs nodrošināt atjaunojamo energoresursu nozares attīstību. Laika posmā no 1960. gada līdz 1980. gadam valstis piešķīra milzīgus līdzekļus tīkla infrastruktūras plaša mēroga centralizētu sistēmu attīstībai. Arī šis varētu būt gadījums, kad tādā veidā tiktu nodrošināta uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas sistēmas nākotne. Tādēļ mums jāveicina atjaunojamās enerģijas spēkstaciju attīstība, izmantojot jaunās tehnoloģijas. Šim nolūkam mums nepieciešami ieguldījumi, kā arī tehnoloģiju pētniecība un attīstība. Mums nekavējoties jāpieņem šis pasākumu kopums pirmajā lasījumā decembra plenārsēdē, kā to vēlas Eiropas iedzīvotāji. Mēs nedrīkstam pieļaut, lai atsevišķu dalībvalstu tuvredzības un individuālu ekonomisko interešu dēļ šis process tiktu apturēts.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, pēdējo nedēļu laikā mēs esam strādājuši vaiga sviedros, lai turpinātu sarunas par pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā. Tās ir aizņēmušas lielu daļu mūsu laika, bet, pēc manām domām, ikviena minūte bija to vērta. Es jo īpaši vēlētos pateikties referentiem par viņu neizmērojamajām pūlēm un iedrošināt viņus uzstāt, lai nākamo divu nedēļu laikā tiktu panākta vispusīga vienošanās. Es vēlos pateikties arī prezidentvalstij un Komisijai par viņu ieguldīto darbu šo sarunu norisē.
Dažreiz man rodas iespaids, ka prezidentvalsts ar lielām grūtībām spēj pietuvināt savu viedokli attiecībā uz dokumentu saturu Parlamenta viedoklim, kas var apdraudēt pasākumu kopuma mērķus. Tomēr es pilnībā apzinos prezidentvalsts grūto uzdevumu panākt vienprātību ar Padomi, kā arī to, ka vairākas dalībvalstis izmanto finanšu krīzi, lai mazinātu savus centienus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā. Šāda situācija nav iepriecinoša.
Ja mēs vilcināsimies attiecībā uz mērķiem, tas mums maksās vēl dārgāk. Ir pienācis laiks rast risinājumus. Es mudināšu prezidentvalsti turpināt uzsāktos vērienīgos pūliņus, kas tika atzinīgi novērtēti Eiropas Padomes 2007. un 2008. gada pavasara sanāksmē. Gatavojoties klimata pārmaiņām veltītajai konferencei Poznaņā, kura sākās šajā nedēļā un kurā mēs piedalīsimies kopā ar ES delegāciju, ir ļoti svarīgi neatkāpties no saviem mērķiem.
Bali mēs apsolījām pārējo pasaules valstu pārstāvjiem, ka nāksim klajā ar vērienīgu pasākumu kopumu klimata pārmaiņu jomā, un mēs nedrīkstam viņus pievilt. Ja tā notiks, Eiropas Savienība zaudēs viņu uzticību, kas savukārt negatīvi ietekmēs sarunu rezultātu attiecībā uz jauno līgumu klimata pārmaiņu jomā. Cilvēkiem ir uzticēta šī planēta Zeme, un, cik vien tas ir mūsu spēkos, mūsu pienākums ir novērst tai nodarīto kaitējumu.
Roger Helmer
Priekšsēdētāja kungs, mēs neapšaubāmi esam saskārušies ar vislielāko krīzi, kādu man savā mūžā nācies piedzīvot, bet draudus ir radījusi nevis pati globālā sasilšana, bet gan mūsu politiskā reakcija uz to. Tas tiesa, ka klimats visā pasaulē pēdējo 150 gadu laikā ir kļuvis siltāks, bet šādas pārmaiņas pilnībā atbilst dabiskiem ilgtermiņa klimatiskajiem cikliem, kas veidojušies tūkstošiem gadu gaitā. Mēs esam piedzīvojuši gan holocēna klimatisko optimumu, gan Romas klimatisko optimumu, gan arī viduslaiku silto periodu, un šķiet, ka pašlaik mēs ieejam jaunajā 21. gadsimta klimatiskajā optimumā.
Būtībā jūras līmenis mūsdienās neceļas straujāk kā pirms vairākiem gadsimtiem, kopējā ledus masa patiesībā saglabājas nemainīga, ekstremāli meteoroloģiskie apstākļi nav vērojami biežāk kā pirms simts gadiem, un polārlācis kā suga nepavisam netiek apdraudēts, jo fakti liecina, ka šo dzīvnieku skaits pēdējos gadu desmitos ir dramatiski palielinājies.
Tas tiesa, ka oglekļa dioksīds ir siltumnīcefektu izraisoša gāze, kaut arī mazāk nozīmīga kā ūdens tvaiki, bet CO2 ietekme uz klimata pārmaiņām ir nelineāra. Tas ir likums par atdeves samazināšanos. CO2 pašreizējais līmenis atmosfērā ir tikai ap 380 daļiņu uz vienu miljonu, un arī to turpmākais pieaugums būs maznozīmīgs.
Pa to laiku mūsu politika postoši ietekmēs ekonomiku, un nodarītais kaitējums būs milzīgs. Mūsu nesasniedzamie mērķi attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem, jo īpaši vēja enerģiju, patiesībā radīs draudus attiecībā uz elektroenerģijas piegādi.
Tāpat kā Kioto mērķi arī šīs politikas pamatmērķi netiks sasniegti. Pat ja Rietumu valstīm izdosies panākt emisiju samazinājumu, ir pilnībā skaidrs, ka jaunie Ķīnas un Indijas tirgi to nespēs. CO2 līmenis turpinās pieaugt vismaz pusgadsimtu. Fakti liecina, ka 1998. gada vasara bija viskarstākā, kādu vien cilvēki spēj atcerēties, un pēdējo desmit gadu laikā klimats ir kļuvis vēsāks. Pasākumi, kurus mēs šodien apspriežam, ir vislielākā kolektīvā attālināšanās no realitātes, kāda līdz šim vēl nav pieredzēta.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, man ir īss paziņojums par procedūru. Kā jūs zināt, Parlaments ir nolēmis sagaidīt nolaižamies Padomes lidmašīnu, pirms tiks uzsāktas šīs nozīmīgās debates. Tas nozīmē, ka mūsu grafikā paredzamas ievērojamas izmaiņas, bet mums jābūt pieklājīgiem pret saviem viesiem un jāpilda saistības.
Kā jūs zināt, mēs gaidām Dalai Lama ierašanos šajā Parlamentā plkst. 11.30. Acīmredzot svinīgā sēde sāksies plkst. 11.30.
Tas nozīmē, ka mēs nevarēsim beigt šīs debates plkst. 11.30. Tiem, kuru uzstāšanās paredzēta nobeigumā, vārds tiks dots pēc svinīgās sēdes, un tādējādi attālināsies arī balsojuma laiks. Protams, to visu jūs redzēsiet arī uz ekrāniem.
Es lūdzu runātājus stingri ievērot uzstāšanās laiku.
Werner Langen
(DE) Priekšsēdētāja kungs, daži no mums izskatās noguruši, jo viņi piedalījās sarunās līdz plkst. 2.00 rītā. Mēs vēlamies starptautisko nolīgumu, bet tādā gadījumā mums ir vajadzīga visu lielāko dalībnieku, proti, Ķīnas, Indijas un visbeidzot arī ASV, iesaistīšanās šajā procesā. Bez šo valstu līdzdalības nebūs iespējams apkarot klimata radītās pārmaiņas, pat ja Eiropa tam veltīs maksimālas pūles. Jāatzīst, ka mēs esam tālu no 2020. gada mērķiem, bet mūsu pienākums ir ne tikai cīņa ar klimata pārmaiņu radītajām sekām, bet arī darbavietu un mūsu ekonomikas konkurētspējas saglabāšana. Mēs esam dilemmas priekšā, un es varu vienīgi teikt, ka Komisijas priekšlikumi nebija pietiekami labi, lai tos pieņemtu.
Mēs tik intensīvi debatējam un spriežam tāpēc, ka - pretēji oficiālajam paziņojumam - Komisijas priekšlikumos šie aspekti nebija ņemti vērā. Tādēļ es uzskatu, ka Schulz kungam ir taisnība. Mums ir jāievēro savas līdzdalības tiesības, un mēs dalībvalstīm nedrīkstam piešķirt neierobežotas pilnvaras. Pagaidu rezultāti attiecībā uz automobiļu direktīvu, piemēram, ir tādi, ka esam panākuši kompromisu, kas nav pieņemams rūpniecības nozares pārstāvjiem, tomēr tas nodrošina pietiekamus pārejas periodus, un mēs varam to apstiprināt, pat ja daži Zaļo pārstāvji pret to protestē vai arī, ja dažādu interešu vienots lobijs mēģinās šo lietderīgo kompromisu noniecināt.
Kas attiecas uz atjaunojamiem energoresursiem, tad ar tiem pavērsies jaunas iespējas, un sākumā nevajadzētu izslēgt arī tehnoloģisko jauninājumu iespējas. Runājot par vislielāko "klupšanas akmeni”, proti, emisijas kvotu tirdzniecību, būtu jāraugās, lai tas nerada darbavietu pārvietošanas risku. Regulējumam jābūt vienkāršam, lai to varētu īstenot gan patērētāji, gan rūpniecības nozares pārstāvji, kā arī tādam, ar kura starpniecību tiks novērsti konkurences kropļojumi dalībvalstu starpā. Tāds ir mūsu mērķis. Ja tas tiks sasniegts, mēs spēsim vienoties par pasākumu kopumu.
Linda McAvan
Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt es vēlētos pateikties prezidentvalstij Francijai, jo tā ir ieguldījusi lielu darbu šajā kopīgajā darījumā tāpat kā mēs. Bet, kā jau cilvēki teica, tas nedrīkst būt kaut kāds darījums.
Es pārstāvu Sociāldemokrātu grupu jautājumā par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, un mēs vēlamies vairākas lietas. Mēs gribētu pārliecināties, ka Eiropa īstenos savus centienus minētajā jomā, nepielietojot kompensēšanas mehānismu, jo kompensēšanas gadījumā ir jāveic stingra kvalitātes kontrole un tādēļ projekti nedrīkst būt novecojuši. Mēs vēlamies, lai cīņā ar klimata pārmaiņām tiktu stingri noteikts šim nolūkam paredzēts finansējums. Mēs nevaram piedalīties starptautiskajās sarunās ar nenoteiktiem solījumiem attiecībā uz finansējumu jaunattīstības valstīm. Es tagad vēlos, lai Padome pievērstu uzmanību jautājumam par līdzekļu piešķiršanu. Mums vajadzīga skaidrība šajā jomā. Mēs nevaram ierasties "kaili” konferences telpā. Mums vajadzīgi skaidri kritēriji attiecībā uz oglekļa emisiju pārvirzi, lai garantētu uzņēmumiem noteiktību un pārliecinātos, ka tie nenokļūst nelabvēlīgā situācijā.
Borloo kungs, jūs runājāt par īpašiem nosacījumiem grūtībās nonākušajām valstīm. Es domāju, ka tas ir pieņemami ar noteikumu, ka tie būs ierobežoti laikā un negatīvi neietekmēs visa projekta būtību. Mūsu grupa atbalstīs šādus īpašos nosacījumus, ja tie atbildīs iepriekš minētajam.
Daudzi no tiem, kas šorīt uzstājās, runāja par Eiropas vadošo lomu. Vakar daži no mums tikās ar Ķīnas un ASV pārstāvjiem, kas piedalīsies arī Poznaņas un Kopenhāgenas konferencēs. Godīgi sakot, viņi ir skeptiski noskaņoti par to, ka Eiropai varētu būt vadošā loma cīņā ar klimata pārmaiņām, un viņi pietiekami skaidri lika saprast, ka, ja mēs nebūsim priekšgalā, tad viņiem ir arī savi plāni. Tādēļ Eiropai ir jāizdara izvēle, proti, jābūt līderei, vai arī nāksies dejot pēc citu stabules.
Jūs minējāt ekonomisko krīzi. Tā bija kļūda neregulēt finanšu iestādes, kuras šo krīzi izraisīja, - gan politiķu, gan banku kļūda. Nepieļausim līdzīgu kļūdu klimata pārmaiņu jomā. Ja tā notiks, par šo kļūdu maksās iedzīvotāji, tāpat kā viņi maksā šodien par banku krīzes radītajām sekām.
Chris Davies
Priekšsēdētāja kungs, viena lieta ir panākt nolīgumu 27 valstu starpā, tomēr daudz grūtāk ir nodrošināt atbalstu konkrētai rīcībai. Es domāju, ka vienošanās, kuru esam panākuši attiecībā uz automobiļiem un CO2, liecina, ka tas nekādā ziņā nav nozīmīgākais pasākums, kādu mēs jebkad esam varējuši iedomāties. Bet, ja mēs negūsim panākumus visās jomās, tad vismaz varam izskatīt jautājumu par tehnoloģijām, jo uzskatu, ka šajā ziņā varētu gūt labākus rezultātus. Jums jāzina, ka ar to es domāju jautājumu par oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu.
Es uzskatu, ka Padomei tiešām ir jānovērtē tas, kādu potenciālu šādas tehnoloģijas varētu nodrošināt, lai samazinātu CO2 emisiju atmosfērā. Ja vēlamies starptautisku nolīgumu un ja mēs tajā iesaistīsim Ķīnu, kas 80 % elektroenerģijas iegūst no oglēm, tad saskarsimies ar tādu problēmu kā lielas elektrostacijas, kuras lielā daudzumā izmanto fosilo kurināmo un rada ievērojamu oglekļa dioksīda emisiju.
Pirmais solis būtu tehnoloģiju pārbaude un attīstība. Mums jāuzsāk demonstrācijas projektu īstenošana. Es atzinīgi vērtēju to, ka prezidentvalsts un Komisija atbalsta principu, ka mums vajadzētu izmantot ETS piešķīrumu izsoli, lai nodrošinātu nepieciešamo atbalsta finansējumu. Tomēr kritika ir saprotama. Ar to, ko piedāvā Padome, ir par maz. Tas nepalīdzēs īstenot valdību vadītāju pagājušajā gadā pausto apņemšanos laika posmā līdz 2015. gadam nodrošināt 12 darbojošos demonstrācijas projektus.
Šādas tehnoloģijas sniegtu radikālu pārmaiņu iespējas. Nākamajās divās nedēļās mums būs iespēja apspriest šādu tehnoloģiju ieviešanu praksē.
Rebecca Harms
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, jau atkal rodas tas pats jautājums, proti, vai vides un klimata aizsardzība ir saderīga ar finanšu un rūpniecības politiku? Man ir sajūta, ka mēs savās debatēs būtībā esam pavirzījušies atpakaļ, un es nemitīgi saskaros ar argumentu, ka šajos grūtajos laikos liela uzmanība jāpievērš rūpniecībai un ekonomikai un ka šajās jomās nevajadzētu izvirzīt nekādas prasības, jo pretējā gadījumā nebūs iespējami pozitīvi rezultāti.
Langen kungs, kurš, pēc jūsu domām, ir atbildīgs par to, ka tieši automobiļu ražošanas nozarē stāvoklis nebūt neuzlabojas? Un tā ir visā pasaulē. Tirdzniecības krīze ir skārusi ikvienu. Pēc manām domām, to ir izraisījusi nepareiza pārvaldība nepareizu rūpniecības stratēģiju rezultātā, bet nekādā gadījumā ne tālredzīgā vides aizsardzības politika automobiļu ražošanas jomā.
(Aplausi)
Kur ir tie nākotnes tirgus automobiļi ar ekonomisku degvielas patēriņu, kuru masveida ražošanu eiropieši vēlējās uzsākt? Tagad es lasu, ka viņiem būs vajadzīgas pētniecības iekārtas, lai īstenotu tehnoloģisko attīstību. Bet uzņēmumiem jau ir tehnoloģijas, lai ražotu videi nekaitīgus automobiļus. Mums jānodrošina tāda sistēma, lai šie videi nekaitīgie automobiļi arī tiktu pārdoti. Bet ko mēs darām? Mēs atkal vilcināmies ar regulas pieņemšanu, kas bija aktuāla jau 1995. gadā. Jau tajā laikā tika nolemts par 120 gramiem līdz 2012. gadam! Tas, ka saskaņā ar šo regulu pieļaujamais vidējais emisijas daudzums no jaunā Eiropas automobiļu parka 2012. gadā būs vēl lielāks nekā šodien, laupa jebkādu cerību.
(Protesti)
Tas, ka kāds melo, Langen kungs, jo jūs nepieņemat lēmumus vienpersoniski, ir acīmredzams.
(Aplausi)
Uzskatu, ka šajā Eiropas Parlamentā mums ir jānolemj, vai spēsim mainīt veidu, kādā tiek risināts ekonomiska rakstura jautājums, kas balstīts uz pārtēriņu, pārmērībām un "jo vairāk, jo labāk” principu. Pašā pamatā finanšu un klimata krīzi, kā arī nabadzību visā pasaulē var izskaidrot ar rūpnieciski attīstīto valstu neizmērojamo alkatību. Ja nespēsim to mainīt, Langen kungs, tad nākotni skatīsim drūmās krāsās. Šajā gadsimtā neviens nespēs atcerēties klimata politikas posmu vai krīzes politiku Eiropā.
Bogdan Pęk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienības centieni apstiprināt šo attīstības stratēģiju, kuras pamatā ir pieņēmums par to, ka nepareizas cilvēku darbības rezultātā radīto oglekļa emisiju pamatīgam samazinājumam būs nozīmīga ietekme uz cikliskām klimata pārmaiņām, kā arī centieni šo stratēģiju uzspiest visai pasaulei ir visutopiskākā mūsdienu ideja.
Es minēšu dažus skaitļus, kas pilnībā liecina par to, ka šāds pieņēmums ir absurds. Piemēram, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra uzskata, ka oglekļa emisiju samazinājums par 50 % pasaulei izmaksās apmēram USD 45 miljardus līdz 2050. gadam un ka šī summa palīdzēs panākt temperatūras pazemināšanos, es citēju: "par 0,02 grādiem”, kas ir mazāk nekā statistiskā kļūda un kam varētu nebūt nekādas ietekmes uz klimata pārmaiņu radītajām izmaiņām. Tā rezultātā sāksies straujš civilizācijas attīstības pagrimums.
Roberto Musacchio
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Klimata pārmaiņu starpvaldību padome savā pirms dažām dienām publicētajā šoreiz īsajā ziņojumā ir uzsvērusi, ka CO2 emisiju daudzums atkal ir sācis palielināties un tas notiek straujāk, nekā bija paredzēts. Tādēļ arī mums vajadzētu pasteigties ar lēmumu pieņemšanu un nodrošināt, lai tie būtu apmierinoši. Parlaments, kā to jau atsevišķi partneri norādījuši, ir strādājis saprātīgi, kompetenti un, es pat teiktu, ar sirdi un dvēseli un ir jau pieņēmis nozīmīgus tekstus Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā.
Mēs sagaidām, lai Komisija, un man nav par to šaubu, jo es respektēju Dimas kunga darbu, kā arī Padome atzītu šā darba vērtību. Šī ir koplēmuma procedūra, tādēļ mums jāievēro termiņi un jāpanāk vienošanās līdz nākamajai sanāksmei Strasbūrā. Mēs nedrīkstam nepildīt savas saistības, un mums jāatbalsta Parlaments tādos būtiskos jautājumos kā efektīvs emisiju samazinājums, pāreja no 20 % uz 30 %, Pielāgošanas fonda izveidošana, kā arī tehnoloģiju nodošana trešām valstīm. Eiropai jāuzņemas vadošā loma Poznaņas konferencē un jāatceras, ka Eiropas pašas interesēs ir arī nodrošināt nolīgumu ar Ķīnu un ASV pēc Kioto Protokola pirmā saistību perioda beigām.
Es kā itālietis esmu dziļi sarūgtināts par to, ka manas valsts valdība un Confindustria ir ieņēmušas tik reakcionāru un kaitniecisku nostāju. Ir muļķīgi apgalvot, ka ekonomiskā krīze ietekmē klimatu, jo cīņa ar klimata pārmaiņām ir atskaites punkts rūpniecības pārstrukturēšanā, kam jābūt mūsu darbības pamatā šīs dramatiskās krīzes apstākļos. Vides aizsardzība nav šķērslis ekonomikas attīstībai, bet gan ir līdzeklis tās uzlabošanai apvienojumā ar atšķirīgu sociālo pieeju krīzei, kuru izraisījusi neveselīga ekonomika, kas nodara kaitējumu videi un darba tirgum.
Hanne Dahl
(DA) Priekšsēdētāja kungs, es ar lielu gandarījumu sekoju pieaugošajai ieinteresētībai videi draudzīgas izaugsmes veicināšanā, kas ir vērojama finanšu krīzes padziļināšanās apstākļos. Tomēr - kā ikvienai jaunai politiskai parādībai -jaunajam "zaļajam vilnim” ir vajadzīga arī neliela skepticisma deva. Jūs, cerams, saprotat, ka runa galvenokārt ir par attaisnojumu novecojušās smagās rūpniecības subsidēšanai, nevis par patiesu vēlmi īstenot klimata pārmaiņu politiku. Ja vien jūs būtu mazliet nekaunīgāki, jūs varētu teikt, ka tas atgādina centienus atjaunot novecojušo protekcionisma rūpniecības politiku, kas nosaka, ka ES lielvalstis, kuru ekonomikas ir atkarīgas no automobiļu rūpniecības, saņems atļauju piešķirt valsts atbalstu šādiem uzņēmumiem. Tomēr es neesmu tik nekaunīgs! Tādēļ es atzinīgi vērtēju jauno "zaļo līniju” un vēlos teikt, ka mums ir vajadzīgs skaidrs redzējums. Mums jāpanāk, lai Eiropas automobiļu ražošanas nozare tiktu pārorientēta uz elektromobiļu ražošanu, kuru darbības nodrošināšanai tiks izmantoti atjaunojamie energoresursi. Vienu piektdaļu CO2 emisiju Eiropā rada transporta nozare. Ja mēs pievērsīsim pastiprinātu uzmanību šai nozarei, tad spēsim panākt CO2 emisiju, kā arī trokšņa un cieto daļiņu emisiju samazinājumu.
Philip Claeys
(NL) Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu šos mērķus, jo īpaši cīņu ar klimata pārmaiņām, kā arī apzinos CO2 emisiju samazinājuma mērķa būtību un ES atkarību no enerģijas importa, tomēr es arī esmu pārliecināts, ka mums vajadzētu būt objektīvākiem attiecībā uz īpašajiem mērķiem. Galvenais standarts, pēc kura tiek noteikts atjaunojamās enerģijas īpatsvars, ir dalībvalstu iekšzemes kopprodukts, nevis to dabiskais potenciāls ražot atjaunojamos energoresursus.
Flandrija, kas ir nākamā Eiropas Savienības dalībvalsts, no minētā viedokļa ir neizdevīgā stāvoklī. Mums ir ļoti īsa piekrastes līnija, maz saules, nav uzglabāšanas rezervuāru un ir tikai dažas atklātas vietas, tādēļ ir praktiski neiespējami palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru no 2 % uz 13 % līdz 2020. gadam. Veids, kādā paredzēts īstenot klimata plānu, būs īpaši ciets rieksts gan Flandrijas uzņēmējiem, gan patērētājiem, kuriem nāksies saskarties ar tādu problēmu kā, piemēram, lielāki elektroenerģijas rēķini.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, es piekrītu viedoklim, ka politiķi nevēlas pieņemt ilgtermiņa lēmumus, jo baidās no to īslaicīgās ietekmes. Kā David Puttnam kungs nesen Dublinā atzīmēja, politiskās aprindas pēc sava rakstura ir konservatīvas un baidās no pēkšņām pārmaiņām gan vietējā, gan reģionālā, gan valsts līmenī, un es atļaušos piebilst - arī Eiropas līmenī.
Kas attiecas uz tiesību aktiem klimata pārmaiņu jomā, tad mums nav izvēles. Kā politiķi mēs tos esam parādā mūsu kopienām, visām kopienām, nākotnes kopienām, lai liktu sevi manīt un ar mums rēķinātos.
Mums ir vajadzīgās zināšanas. Mēs arī zinām, kas jādara. Ir pagājis gads, kopš Komisija pieņēma pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, un šajā laikā ir paveikts liels darbs. Prezidentvalsts Francija ir noteikusi to kā prioritāti, un kopā mēs esam grūti strādājuši, lai līdz gada beigām sasniegtu iecerēto. Tas, kas bija varbūtība, tagad ir iespējams.
Neskatoties uz to, ka COP sarunas pēdējo gadu laikā šķita bezcerīgas, es tomēr esmu bijusi pārliecināta, ka Eiropai šis process ir jāturpina, kā tas notika Bali, un laikus jāsagatavojas COP 15 sarunām Kopenhāgenā.
Tomēr mums jābūt piesardzīgiem. Mēs nedrīkstam apstāties pie kaut kāda darījuma. Esmu skaidri likusi to saprast prezidentvalstij Francijai, un ir skaidrs, ka Eiropas Parlamentu nedrīkst nostādīt "notikuša fakta priekšā”. Savukārt Parlaments to nedrīkst atstāt valstu un valdību vadītāju ziņā. Nepieļaujiet kļūdu šajā ziņā. Vienošanās par šo darījumu notiks turpmākās trīspusējās sarunās starp prezidentvalsti Franciju un Eiropas Parlamentu.
Tomēr es vēlētos piebilst, kā arī lūgt par to izteikties ministru Borloo kungu un paskaidrot Sarkozy kungam, ka ievērojamu procentuālu daļu no izsolēs iegūtajiem ieņēmumiem vajadzētu novirzīt jaunattīstības valstīm pielāgošanās procesa veicināšanai un klimata pārmaiņu seku mazināšanai, jo ar tiesību aktiem vien, nenodrošinot pienācīgu finansējumu, nebūs iespējams panākt starptautisku nolīgumu. Nepieļaujiet kļūdu!
Tā kā mēs apspriežam un debatējam par pasākumu kopumu laika posmam pēc 2012. gada cīņai ar nopietnu globālo ekonomikas lejupslīdi un finanšu krīzi, mums būs vajadzīga pēc iespējas vērienīgāka pārvaldība, uzņēmējdarbības spējas un zinātniski pamatoti jauninājumi. Ieguldījumi, darbavietas, algas, patēriņš un mūsu planētas glābšana ir sinonīmi, tādēļ mums jāapliecina savas spējas pārorientēties no oglekļa dioksīdu emitējošajiem fosilajiem kurināmiem uz ilgtspējīgiem enerģijas avotiem, kā arī sapulcināt pie ANO sarunu galda kopā ar mums kolēģus no visām pasaules valstīm.
Robert Goebbels
- (FR) Priekšsēdētāja kungs, nav daudz tādu gadījumu, kad Eiropas Parlamentam nākas risināt jautājumus ar tik nozīmīgu ietekmi uz Eiropas un arī visas pasaules iedzīvotājiem, kāda ir pasākumu kopumam enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā. Tā vietā, lai šos jautājumus risinātu, ievērojot pārredzamības principu, tiek veltītas visas pūles, lai panāktu vienošanos par šo nozīmīgo pasākumu kopumu, apejot Parlamentam ierasto demokrātisko procesu.
Protams, kompetentajām komitejām bija iespēja paust savu viedokli, bet šis Parlaments nekad nav varējis ieņemt savu nostāju, tāpēc nav ievērotas deputātu demokrātiskās tiesības grozīt Komisijas priekšlikumus. Kamēr tika lemts par sadarbības paplašināšanu starp Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju, tika uzsāktas neformālas trīspusējās sarunas, pamatojoties uz tikai vienā komitejā notikušu balsojumu. Vai man patiesi jāuzsver, ka šis balsojums nebūt neatspoguļo Parlamenta deputātu vairākuma viedokli?
Turklāt kompetento komiteju pieņemtais viedoklis kā vienmēr ir pieejams vienīgi angļu valodā, kas apgrūtina daudzu deputātu izpratni par ierosināto pasākumu apmēriem. Šāds demokrātijas noliegums tika attaisnots ar Eiropas vēlmi parādīt labu piemēru pārējām pasaules valstīm Poznaņas konferencē. Patiesība ir tāda, ka šī konference "aizcirstu durvis”, vēl pirms valstu vai valdību vadītāji spētu panākt vienošanos. Borloo kungam ir taisnība, ka jāuzsver nepieciešamība panākt vienošanos valstu vai valdību vadītāju līmenī, bet šajā gadījumā mēs nedrīkstam liegt iespēju dalībvalstu iedzīvotāju tieši ievēlētajiem Parlamenta deputātiem sniegt savu ieguldījumu.
Tomēr Parlamentu nākamajā Eiropadomes sanāksmē aicinās apstiprināt kompromisa tekstu, par kuru prezidentvalsts ir panākusi vienošanos, tādējādi vienkāršojot Līgumos noteikto koplēmuma procedūru līdz stila koriģēšanas uzdevumam. Tas ir nepieņemami. Es vēlos vienošanos, bet tai jābūt tādai, kas ir panākta demokrātiskas pārredzamības ceļā, nevis nolemta jau iepriekš. Es ceru, ka 2009. gada Kopenhāgenas konferences rezultātā tiks panākta vispusīga vienošanās, bet Eiropa nevar īstenot savus centienus saskaņā ar šo vispusīgo vienošanos, izmantojot komitoloģijas procedūru, kā to ir ierosinājusi Komisija un jo īpaši vēlas mani kolēģi no Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas. Par vērienīgu politiku klimata pārmaiņu jomā, priekšsēdētāja kungs, nevar izlemt slēgtā sanāksmē, neinformējot par to iedzīvotājus.
Lena Ek
(SV) Priekšsēdētāja kungs, sarunas par klimata pārmaiņām, proti, par ES pasākumu kopumu klimata pārmaiņu jomā, tuvojas nobeigumam, un mūsu atbildība laikus būt gataviem gulstas uz prezidentvalsti Franciju. Parlamenta nostāja bija skaidra jau septembrī. Mēs nepieņemsim nepārdomātu priekšlikumu. Koplēmuma procedūra attiecas uz visiem, arī uz Poliju.
Tiek apspriests arī pasākumu kopums enerģētikas jomā. Pasākumu kopums ir ļoti nozīmīgs, lai nodrošinātu tirgus pārskatāmību un darbības spēju. Tomēr es vēlētos izcelt dažus aspektus, kas attiecas uz emisijas kvotu tirdzniecības tiesībām. Pirmkārt, jāmaksā piesārņotājam, tādēļ mums nav jārod kompromiss attiecībā uz izsolēm, jo atdot visu bez maksas būtu pilnīgs neprāts. Otrkārt, ja minēto pasākumu rezultātā uzņēmumiem nāksies Eiropu atstāt oglekļa dioksīda noplūdes dēļ, tad tiem būs jāsaņem kompensācijas. Tomēr starptautiskā konvencija mazina šādu risku, tādēļ mēs nedrīkstam pārsteigties un noteikt vainīgos pirms Kopenhāgenas konferences. Es vēlos uzsvērt, ka attiecībā uz maziem uzņēmumiem, kā arī nozarei nozīmīgo siltumenerģijas un elektrības koģenerāciju jau ir izstrādātas tiesību normas.
Pasākumu klimata pārmaiņu jomā īstenošanas rezultātā gūtie ieņēmumi arī ir jāiegulda šo pasākumu īstenošanā. Tātad šādi ieņēmumi ir jārezervē. Nabadzīgākās valstis ir satraukušās, jo tām nepieciešami līdzekļi riska mazināšanas pasākumu īstenošanai un palīdzības sniegšanai. Mēs esam 27, bet šādas valstis ir 77.
Nobeigumā es vēlētos atgādināt, ka Franciju pārstāvošie deputāti, proti, ģenerālim de Gaulle līdzīgie, reiz teica, ka politikā nozīme ir nevis iecerei, bet rezultātam. Mūsu rīcībā ir 24 stundas Parlamentā un trīspusējās sarunas par emisijas kvotu tirdzniecības tiesībām.
Satu Hassi
Priekšsēdētāja kungs, šajā plenārsēdē es pirmo reizi runāšu angļu valodā, un es ceru, ka prezidentvalsts Francijas pārstāvji mani uzklausīs. Diemžēl Padomes ierosinātais pašreizējais sloga sadalījuma modelis nozīmē to, ka Eiropas Savienībai vajadzēs samazināt emisijas galvenokārt ārpus ES robežām, piešķirot kredītus ekoloģiski tīras attīstības mehānisma un kopīgas īstenošanas (CDM/JL) projektiem. Tas nozīmē, ka emisija tiks samazināta līdz 70 % galvenokārt jaunattīstības valstīs. Tas pilnībā grauj mūsu klimata politikas uzticamību. Maksimālā Parlamenta noteiktā kompensāciju robeža ir 50 %, kas nodrošina, lai emisija galvenokārt tiktu samazināta ES dalībvalstīs.
Minētā 50 % robeža vienmēr ir bijusi ES klimata politikas pamats, kā arī daudzu gadu garumā tika apspriesta Kioto sarunās. Padomes ierosinātās augstās ekoloģiski tīras attīstības mehānisma kvotas nozīmētu ES klimata politikas virziena maiņu. Tādējādi ikvienam, kurš vēlēsies vājināt un nomelnot ES klimata politiku, šis būs piemērots arguments.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padome ir noteikusi, ka rūpnieciski attīstītajās valstīs būtu jāpanāk iekšzemes emisiju samazinājums par 25 %-40 %, savukārt jaunattīstības valstīs par 15 %- 30 % salīdzinājumā ar situāciju bez izmaiņām. Mēs nevaram dubultot emisiju samazinājumu. Ja vēlamies kompensēt emisiju samazinājumu, tas nozīmē, ka prasām daudz vairāk no jaunattīstības valstīm nekā paši no sevis. Ir grūti pateikt, kā tas ietekmēs starptautiskās sarunas, un es patiešām ceru, ka prezidentvalsts Francija apzināsies šā starptautiskās klimata politikas aspekta nozīmi.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Priekšsēdētāja kungs, mēs šobrīd esam pateikuši visu par enerģētiku un klimata pārmaiņām. Mēs zinām, ka notiek klimata pārmaiņas, bet mēs zinām arī to, ka senāk cilvēce ir saskārusies ar lielāku globālo sasilšanu. Mēs zinām, ka dabas vidē CO2 emisijas lielā mērā rodas arī bez cilvēka iejaukšanās. Cilvēka līdzdalība oglekļa emisiju izraisīšanā ir apmēram kādi 4 %. Galvenais CO2 izdalīšanās avots ir okeāns, kas satur 50 reižu vairāk oglekļa dioksīdu nekā atmosfēra.
Dažādās valstīs oglekļa dioksīda emisiju daudzums ir atšķirīgs. Lielu daudzumu CO2 emitē tādas jaunattīstības valstis kā Ķīna un Indija. Ja tās nesamazinās minētās emisijas, tad Eiropa viena pati šo problēmu atrisināt nespēs. To nevarēs atrisināt pat tad, ja tiks noteikti ierobežojumi valstīm ar augstu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Piemēram, Polija vēl ilgu laiku turpinās izmantot akmeņogles un biodegvielu kā galvenos enerģijas avotus, un tie vēl ilgi būs šādu valstu ekonomikas galvenais virzītājspēks.
Ja šādi noteikumi tiks īstenoti, tad plānotais 20 % CO2 emisiju samazinājums līdz 2020. gadam var iznīcināt minēto valstu ekonomiku. Plāns samazināt CO2 emisijas par 80 % līdz 2050. gadam var veicināt ne tikai Polijas, bet arī daudzu citu valstu enerģētikas ekonomikas sabrukumu un noteikti izraisīt pilnīgu ekonomikas katastrofu.
Tādēļ mums šī problēma jāpēta padziļināti un jāveic nepieciešamie aizsardzības pasākumi. Tās risinājumu noteikti nevarēs panākt Krievijas un Vācijas divpusējo sarunu rezultātā, neiesaistot pārējās valstis, jo tas ir kopīgi apspriežams jautājums, kurā jārod kopīgs risinājums. Es ceru, ka Poznaņas konferences un tai sekojošās Kopenhāgenas konferences rezultātā tiks panākta vienošanās un rasts visiem pieņemams risinājums.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, diskusijām Poznaņā un pēc gada Kopenhāgenā ir jābūt sekmīgām. Mums vairs nav laika vēlmju novērtējumam un iemeslam vilcināties. Jau aizvakar Eiropas Parlaments gandrīz vienprātīgi nobalsoja par labu Florenz kunga ziņojumam, pieprasot vērienīgus mērķus, atbilstošu finansējumu un tiešus pasākumus, bet Padomes un Komisijas iesīkstējusī savienība cenšas graut šos centienus.
Ir nepieņemami, ka Padome cenšas mazināt Parlamenta nozīmi tikai tādēļ, lai apmierinātu Berlusconi kunga un dažu citu jaunu ES pārstāvju vēlmes. Pirmajā vietā ir jābūt Eiropas iedzīvotāju un Eiropas Savienības vēsturiskajām interesēm. Eiropas Savienībai jāturpina īstenot minētie centieni un jāizvairās no šķēršļiem, kas tiek likti Eiropas Parlamenta ieceru īstenošanai.
Urszula Krupa
(PL) Priekšsēdētāja kungs, enerģētikas un klimata pārmaiņu pasākumu kopumā paredzēto drakonisko risinājumu uzspiešana ES dalībvalstīm, kuru kopējais emisiju apjoms pasaulē ir tikai 15 %, radīs postošu ietekmi ne tikai uz Poliju, bet arī uz Eiropas un pārējām pasaules valstīm.
Laikā, kad vecās ES dalībvalstis ir samazinājušas oglekļa dioksīda emisijas apmēram par 3 %, Polijai rūpniecības pārveides un modernizācijas rezultātā ir izdevies panākt emisiju samazinājumu apmēram par 30 %. Tomēr Eiropas Savienība pieprasa vēl turpmākus samazinājumus, kuriem būtu jāapliecina solidaritāte un sloga sadalījums, bet kuri pilnīgi noteikti novestu mūsu rūpniecību līdz sabrukumam un radītu nesamērīgu izmaksu palielinājumu.
Turklāt mēs neatbalstām nesen pieņemto Direktīvu par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu (CCS direktīvu). Ar to Polijai tiek liegta iespēja izmantot ģeotermisko enerģiju un tādējādi sasniegt mērķi, kas paredz 20 % atjaunojamo energoresursu īpatsvaru. Gluži pretēji, tā vietā, lai nodrošinātu vides aizsardzību, var notikt vides katastrofa. Oglekļa dioksīda izplūšana no zemes slāņiem var kļūt par dzīvo būtņu nāves cēloni, kā arī radīt tektoniskas svārstības un zemestrīces.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, salīdzinājumā ar planētas vidējo temperatūras kāpumu sasilšana Eiropā norit straujāk. Kā jau jūs zināt, vienas desmitgades laikā dabas katastrofu rezultātā radītie ievainojumi ir divkāršojušies, sasniedzot 14 miljardus gadā. Tādēļ mums rūpīgi jāizvērtē nākamie soļi. Tieši šajā jomā mums joprojām ir problēmas.
Ja mēs tagad izskatīsim iespēju noteikt emisijas kvotu tirdzniecības atvieglojumus, nedrīkst aizmirst, ka enerģētikas uzņēmumi ir rīkojušies apkaunojoši un par savām bezmaksas emisijas kvotām likuši maksāt patērētājam, lai gūtu sev papildu peļņu. To nedrīkst vēlreiz pieļaut. Mēs vairs nedrīkstam rīkoties nepārdomāti un pārsteidzīgi kā, piemēram, gadījumā ar videi nekaitīgo degvielu, kas cieta neveiksmi. Nav jēgas runāt par elektromobiļiem ar nullei tuvu emisiju līmeni, ja enerģiju ražo ogļu termoelektrostacijas.
Tomēr, pēc manām domām, šajā situācijā ir diezgan smieklīgi uzskatīt, ka kodolenerģija ir videi nekaitīga. Ja miljardi, kas līdz ar dūmiem izkūp gaisā, tiktu izlietoti atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanai, iespējams, mums vairs nebūtu energoapgādes problēmu un būtu sperts liels solis virzībā uz CO2 samazinājumu.
Turklāt jāatceras, ka mums ilgtermiņā jāveicina sabiedriskā transporta un kravu pārvadājumu pa dzelzceļu subsidēšana.
Péter Olajos
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Mēs visi vēlamies novērst klimata pārmaiņas un globālu vides katastrofu, kas apdraud cilvēci. Protams, mēs zinām, ka tas radīs ievērojamas izmaksas, kuras mums kā iedzīvotājiem agrāk vai vēlāk nāksies segt.
Mēs arī zinām, ka, jo vēlāk mēs sāksim rīkoties, jo lielāks būs nodarītais kaitējums, process kļūs neatgriezenisks un mums nāksies maksāt vairāk. Jautājums ir, vai, no vienas puses, mēs esam pietiekami drosmīgi, lai rīkotos pirmie un sniegtu vajadzīgo ieguldījumu, un, no otras puses, kā mēs sadalīsim slogu starp dažādiem sociālās un ekonomikas nozares dalībniekiem.
Līdz šim pieņemto tiesību aktu kopums apliecina ne tikai to, ka Eiropas Savienība ir gatava rīkoties, bet diemžēl arī to, ka tā ir savā ziņā nekonsekvents "partizāns” un pielieto dubultus standartus pasākumu īstenošanā. Tie ļaus atsevišķām dalībvalstīm līdz 2020. gadam panākt lielāku emisiju samazinājumu, nekā paredzēts Kioto Protokolā līdz 2010. gadam. Vienlaikus tām valstīm, kurās jau ir panākti uzlabojumi šajā ziņā, netiks dotas līdzvērtīgas rīcības iniciatīvas.
Kādēļ mēs pieveram acis uz to, ka dažas dalībvalstis nepūlas pildīt savus solījumus, savukārt citām ir jānes neizmērojams upuris? Tāpat arī nav saprotams, kādēļ cementa ražošanas nozarē emisiju samazinājumam jābūt divreiz lielākam nekā atkritumu vai transporta nozarē. Ministra kungs, drosmīga valdība ir nevis tā, kas bargi soda uzņēmumus, bet tā, kas ir tikpat barga pret sevi. Gudra valdība ir nevis tā, kas veicina iedzīvotāju naudas aizplūšanu uz ārvalstīm saskaņā ar tīras attīstības mehānismu (CDM), bet gan tā, kas nodrošina ieguldījumus ES dalībvalstīs, tādējādi samazinot mūsu atkarību no ievestajiem energoresursiem un radot jaunas, tirgus prasībām piemērotas un videi nekaitīgas tehnoloģijas.
Pašreizējā globālā ekonomikas lejupslīde nav iemesls nerīkoties, bet gluži pretēji, tā ir iespēja gūt panākumus. Vēsturiskā atbildība un iespēja Eiropai nozīmē arī celmlauža lomas uzņemšanos šajā trešajā rūpnieciskajā revolūcijā. Paldies par uzmanību!
Guido Sacconi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos pateikties pārējiem savas grupas locekļiem, jo īpaši priekšsēdētājam Schulz kungam, kurš precīzi atspoguļoja pagājušajā pirmdienā gūtos rezultātus attiecībā uz vienošanos par regulu, kas paredz mehānisko transportlīdzekļu radīto CO2 emisiju samazinājumu.
Es vēlētos paskaidrot, kādēļ nolīgumā ar prezidentvalsti Franciju, kura ir paveikusi lielisku darbu, vajadzētu pieturēties pie automobiļu tēmas. Es paātrināju šā nolīguma panākšanu, "spiežot uz gāzes pedāļa”, ja tā varētu teikt. Tam bija divi iemesli. Pirmkārt, tādēļ, ka, pēc manām domām, ir svarīgi, lai pasākumu kopuma īstenošana virzītos uz priekšu vismaz vienā jautājumā, un, otrkārt, lai parādītu, ka, par spīti grūtībām, tomēr ir iespējams saskaņot tādas prasības kā vides aizsardzība un cīņa ar klimata pārmaiņām, no vienas puses, un konkurētspējas ekonomiskā dimensija, kā arī sociālo un nodarbinātības problēmu atrisināšana, no otras puses. Mēs apzināmies pašreizējās krīzes apmērus automobiļu rūpniecības nozarē, tādēļ ir svarīgi laikus sākt risināt šo problēmu.
Tomēr es paātrināju šo procesu vēl viena iemesla dēļ. Uzskatu, ka būtu lietderīgi pabeigt šo dokumentu vēl pirms nākamajā nedēļā gaidāmās Eiropadomes sanāksmes, lai, skarbāk izsakoties, neviens vairs nevarētu iejaukties. Nevienas valsts valdības vadītājs vairs nevarēs šai regulai "uzlikt savu roku”. Es vēršos pie savas grupas pārstāvjiem, kas tāpat kā Davies kungs kritizē šo nolīgumu, bet neapzinās, ka būtu bijis labāk, ja citi dokumenti, piemēram, Davies kunga dokuments, kurā ir ietverts viss nepieciešamais, lai panāktu vienošanos, jau būtu pabeigti. Borloo kungs, es jums vēlētos ko teikt, ja jūs man dotu vēl mirkli laika. Mums šeit ne vienmēr izdodas panākt vienprātību, tādēļ saņemiet drosmi un nepieļaujiet līdzīgu situāciju, kāda radās vakar jautājumā par atjaunojamiem energoresursiem, kad viena valsts, kas diemžēl bija manējā, noteica šim priekšlikumam veto, tādējādi padarot vienošanos neiespējamu.
Johannes Lebech
(DA) Priekšsēdētāja kungs, ir aizraujoši piedalīties pasākumu kopuma klimata pārmaiņu jomā apspriešanā vispirms komitejā un vēlāk trīspusējās sarunās, kurās es piedalos kā opozīcijas referents attiecībā uz sloga sadalījuma direktīvu. Šeit Parlamentā mēs esam parādījuši izcilas spējas panākt kompromisus un nākuši klajā ar idejām, kā uzlabot Komisijas priekšlikumus, jo mēs lieliski apzināmies, ka, ja nopietni vēlamies turpināt Kioto Protokolā noteikto, tad, tiekoties Kopenhāgenas konferencē, mums jānāk klajā ar vērienīgu priekšlikumu.
Pašlaik mēs gaidām uz Padomi. Es vēlētos izklāstīt dažas galvenās problēmas. Ir svarīgi, lai Padome saprastu, ka, ja dalībvalstis vēlas elastību, tām ir jāgarantē, ka mērķi tiks sasniegti, un jāsniedz atskaites, kā arī jāapzinās sekas gadījumā, ja mērķi netiks sasniegti. Ar tukšiem solījumiem globālo sasilšanu nevar apturēt. Jāsaprot arī, ka mēs nevaram nopirkt vajadzīgo samazinājumu ārpus ES. Tādēļ visi nepieciešamie pasākumi būtu jāveic Eiropā. Pārējam nav nozīmes, ja mēs patiešām vēlamies noslēgt starptautisku klimata nolīgumu, jo pretējā gadījumā mūsu rīcība var tikt interpretēta kā apliecinājums tam, ka mēs savu jau esam paveikuši un neko vairāk darīt nespējam. Tāpat arī mums Eiropā jārod motivācija tehnoloģiju modernizēšanai enerģētikas jomā un ar šo pasākumu kopumu jānodrošina panākumi, lai nākotnē tiktu izmantoti CO2 neitrāli enerģijas veidi. Pagājušajā gadā ES valstu vai valdību vadītāji uzņēmās vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām, kas nozīmē saistības. Parlaments tam jau ir gatavs. Tagad Padomei jāapliecina sava vēlme nodrošināt rezultātus, lai mēs kopīgi varētu priecāties par pasākumu kopumu klimata pārmaiņu jomā kā par visskaistāko šāgada Ziemassvētku dāvanu.
Caroline Lucas
Priekšsēdētāja kungs, man ir dusmas un esmu neapmierināta tāpat kā tie, kuri pamatoti kritizē šī Parlamenta un Padomes pārstāvjus, kas cenšas likvidēt to, ko bijām apņēmušies attiecībā uz vērienīgo klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu.
Pašlaik ES radušās šaubas par savām emisiju samazināšanas saistībām 30 % apjomā, ko tā pati uzņēmusies, cenšas kompensēt lielāko daļu no tā, ko emisiju samazināšanā pati noteikusi, kā arī samazināt prasības izsolēs ne tikai enerģētikas, bet arī gandrīz visās pārējās nozarēs, to vietā nosakot automobiļu efektivitātes standartus, kuri ir sliktāki nekā pašreizējie, un kaunpilnā veidā arī neiesaistoties solidaritātes fondu veidošanā jaunattīstības valstīm. Tas liecina, ka ES tiesību aktu kopums klimata pārmaiņu jomā arvien vairāk izklausās pēc tukšiem vārdiem un Eiropas politiķiem netiks piedota šāda milzīga politiskās vadības neveiksme.
Es vēlētos apstrīdēt kādu šodien vairākas reizes izskanējušu sentimentālu argumentu. Mums nav jāizvēlas, vai cīnīties ar ekonomisko krīzi vai klimata pārmaiņām. Mums vajadzētu izmantot finanšu krīzi kā iespēju, lai pilnībā pārveidotu savu ekonomiku un mainītu tās virzienu, panākot ilgtspēju, kas nodrošinātu ieguvumus vides un ekonomikas jomā. Tas ir izšķirošs uzdevums visam ES projektam kopumā, un mēs nedrīkstam to neizpildīt.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, šīsdienas diskusijās tiek apspriesti enerģētikas un vides aizsardzības jautājumi. Siltumnīcefekta gāzu emisiju ietekme uz klimata pārmaiņām ir acīm redzama, kaut arī pašreiz nav pietiekami novērtēti vēl citi faktori.
Es vēlētos uzsvērt, ka rīcībai šajā jomā jāpiešķir globāla dimensija. Pretējā gadījumā, kādi gan būs emisiju kraso ierobežojumu rezultāti, ja citas valstis nerīkosies līdzīgi? Tas veicinās vienīgi to, ka Eiropā ražotās preces zaudēs savu konkurētspēju un mūsu tirgos dominēs preces no tām valstīm, kuras šādus ierobežojumus nebūs ieviesušas.
Mums arī jāņem vērā situācija tādās valstīs kā, piemēram, Polija, kur enerģijas ražošanā galvenokārt tiek izmantotas akmeņogles. Būtu vienīgi godīgi atzīt neizmērojamo progresu, ko šādas valstis ir nesen panākušas oglekļa dioksīda emisiju samazināšanā.
Tādēļ klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumam ir jābūt saprātīgam un vienlaikus piepildītam ar solidaritātes garu. Tam jābūt arī novatoriskam, jānodrošina atbalsts vides un ekonomikas attīstībai, kā arī jāgarantē drošība un nākotnes perspektīvas, kam ir liela nozīme šajā ekonomikas lejupslīdes laikā.
Eva-Britt Svensson
(SV) Priekšsēdētāja kungs, 2007. gada martā valstu valdību vadītāji apsolīja, ka ES varētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 20 % līdz 2020. gadam. Tomēr ar šādu apņemšanos vien ir par maz, lai apturētu globālo sasilšanu par maģiskajiem 2ºC, kas noteikti, pamatojoties uz zinātniskajiem pētījumiem, un no mums tiek pieprasīti. Tomēr tas bija solījums, kas tika dots mūsu iedzīvotājiem, un pareiza ierosme. Tādēļ es šobrīd ar lielām bažām raugos uz šā mērķa sasniegšanas līdzekli, proti, klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, kurš ar katru dienu kļūst arvien neefektīvāks.
Pagājušajā pirmdienā tika panākta neformāla vienošanās starp prezidentvalsti Franciju un Parlamenta lielajām grupām jautājumā par to, kā tiks samazinātas automobiļu radītās oglekļa dioksīda emisijas. Iznākumu nav grūti paredzēt, jo automobiļu nozarē darbība turpināsies līdzšinējā veidā. Vienkārši neaptverami! Jau 1995. gadā Komisija ierosināja samazināt oglekļa emisijas līdz 120 gramiem. Tagad, 13 gadus vēlāk, mērķis atkal attālinās. Iemesls tam ir tādas tiesību aktu nepilnības kā neesoši dati par automobiļiem, kuriem jāatbilst noteiktajām prasībām, kā arī neefektīvas finansiālās sankcijas.
Esmu noguris arī no tā, ka finanšu krīze nemitīgi tiek izmantota kā attaisnojums, lai nevajadzētu uzņemties atbildību par klimata pārmaiņu radītajām sekām. Automobiļu ražotāju nozarei bija laiks vairāk kā desmit gadu, lai pārietu uz videi nekaitīgām tehnoloģijām. Šajā gadījumā iemesls nav finanšu krīze, bet gan joprojām nenovērstā pārprodukcija, kā arī nozares nespēja veikt izmaiņas.
Sarunas par emisijas kvotu tirdzniecību tuvojas noslēgumam, un arī tās nav devušas gaidītos rezultātus. Kā piemēru šeit var minēt TAM projektus. Protams, mums ir jāatbalsta jaunattīstības valstu projekti klimata pārmaiņu jomā, bet papildus tiem ir jāpanāk emisiju samazinājums arī mūsu valstīs, jo ar šādiem projektiem nedrīkst aizstāt pašu īstenojamos pasākumus.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, slēpjoties aiz cēliem vides aizsardzības mērķiem, bagātākās valstis un uzņēmumi cenšas uzspiest klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, kas būs sāpīgs trieciens nabadzīgākajām ES valstīm. Aizbildinoties ar globālo krīzi, notiek uzbrukumi daudzu valstu, arī Polijas, kalnrūpniecības un enerģijas ražošanas nozarēm, tādējādi kavējot ekonomisko izaugsmi un izraisot darbavietu masveida samazināšanu šajās valstīs. Arī es atbalstu oglekļa dioksīda samazinājuma nepieciešamību gan Eiropā, gan visā pasaulē, bet ne par katru cenu.
Mēs nevaram vienas nakts laikā slēgt ogļu elektrostacijas vai ogļraktuves. Vēl nav par vēlu vienoties, lai panāktu visām valstīm pieņemamu kompromisu. Tomēr šāds kompromiss ir iespējams vienīgi tad, ja tiks ņemtas vērā katras valsts ekonomikas specifiskās īpatnības. Pretējā gadījumā situācija būs uzspiesta un nevienlīdzīga, un mums ar to nevajadzētu samierināties.
Karsten Friedrich Hoppenstedt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana ir tikai viena maza skrūvīte visaptverošajā klimata un enerģētikas tiesību aktu kopuma mehānismā. Tomēr arī mazām skrūvēm un maziem zobratiem ir sava nozīme. Tieši tādēļ mums un Eiropas Savienībai ir tik svarīgi uzsākt demonstrācijas projektu izstrādi un būvniecību, jo jaunās nozares un CO2 uzglabāšanas tehnoloģiju attīstību ir iespējams nodrošināt, nemazinot ieguldījumu citās jomās.
Pasaulē ir trīs lieli demonstrācijas projekti, kuriem ir citi mērķi, proti, naftas un gāzes ieguves paātrināšana. Tomēr mums nepieciešamas mūsu Eiropas demonstrācijas iekārtas, jo esam atbildīgi ne tikai par raktuvēm un tehnoloģijām, bet arī par tiesiskā regulējuma nodrošināšanu, kam jāstājas spēkā Eiropā pēc raktuvju slēgšanas.
Mums ir problēmas ar finansējumu, vismaz tā tika paziņots. Es neticu, ka tā ir īstā problēma. Paredzētais finanšu atbalsts uzņēmumiem un bankām, kā arī uzņēmējdarbības uzsākšanai ir 1800 miljardi eiro. 1800 miljardi, bet mums nav 5 vai 10 miljardu jaunām tehnoloģijām, kuras varētu kļūt nozīmīgas visā pasaulē!
Es nesen atgriezos no Ķīnas, kur apspriedām oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) tehnoloģiju, jo Ķīna plāno, ka nākotnē 60 % enerģijas ieguves avots būs ogles. Šādas tehnoloģijas ir vajadzīgas arī Dienvidāfrikai, Dienvidamerikai, ASV un Krievijai, bet mēs Eiropā nespējam uzsākt šo tehnoloģiju ieviešanu. Es uzskatu, ka mums un Padomei ir jārod vajadzīgais finansējums ar jebkādu instrumentu palīdzību neatkarīgi no tā, vai tas būs ETS vai kāds cits, lai mēs varētu kļūt par celmlaužiem tieši šo tehnoloģiju jomā.
Dariusz Rosati
(PL) Priekšsēdētāja kungs, klimata pārmaiņu problēma ir vislielākais izaicinājums, ar ko cilvēce ir saskārusies. Eiropas Savienība ir izvērsusi vērienīgu programmu, kas paredz oglekļa dioksīda emisiju samazinājumu par 20 % līdz 2020. gadam, uzlabojot energoefektivitāti un palielinot atjaunojamo energoresursu īpatsvaru kopējā ES energopatēriņā.
Šie plāni ir apliecinājums tam, ka ES vēlas uzņemties vadību cīņā ar klimata pārmaiņām visā pasaulē, tomēr tā nav vientuļa sala un nevar īstenot šos plānus viena pati. Ja mēs nepārliecināsim savus partnerus citās pasaules valstīs veikt vienlīdz vērienīgas pārmaiņas, mēs šo problēmu neatrisināsim, lai kā arī censtos to izdarīt.
Ierosinātās pārmaiņas jāīsteno visefektīvākajā veidā, lai samazinātu neizbēgamās lielās ekonomiskās izmaksas un atsevišķām valstīm uzlikto slogu. Analizējot Komisijas priekšlikumu minētajā jomā, es vēlētos vērst uzmanību uz diviem apdraudējumiem.
Pirmkārt, nepieciešamība enerģijas ražotnēm pirkt oglekļa dioksīda emisiju atļaujas izsolēs veicinās ievērojamu enerģijas cenu kāpumu, jo īpaši tajās valstīs, kur enerģijas ražošanā galvenokārt tiek izmantotas ogles. Šāda situācija nelabvēlīgi ietekmēs mājsaimniecību finansiālo stāvokli un uzņēmumu konkurētspēju minētajās valstīs. Šo problēmu varētu daļēji atrisināt, piemērojot salīdzinošās novērtēšanas metodi, kas nodrošinātu visefektīvāko risinājumu un, ņemot vērā konkrētā uzņēmuma kurināmā kategoriju, ļautu sasniegt oglekļa dioksīda emisiju samazinājumu ar iespējami zemākām izmaksām.
Otrkārt, ierosinātā emisiju tiesību piešķiršanas sistēma var veicināt CO2 emisiju pārvirzes risku uz siltuma ģeneratoru un elektroenerģijas ražotāju rēķina. Faktiski tā nodrošina bagātākajām valstīm privileģētu stāvokli, kas nav taisnīgs risinājums.
Minētajai sistēmai jābūt tādai, lai mazāk turīgās valstis nebūtu zaudētājas salīdzinājumā ar pārējām valstīm. Vistaisnīgākā sistēma būtu tad, ja izsolēs gūtie ieņēmumi tiktu piešķirti, pamatojoties uz iekšzemes kopproduktu.
Es aicinu Komisiju un Padomi rast saprātīgu kompromisu, lai centieni sasniegt šos mērķus neapdraudētu mūsu ekonomiku konkurētspēju un neizraisītu iedzīvotāju dzīves līmeņa pazemināšanos.
Fiona Hall
Priekšsēdētāja kungs, pateicoties referenta apņēmībai, mēs esam guvuši lielus panākumus sarunās par atjaunojamajiem energoresursiem. Žēl, ka pagājušajā naktī pilnībā neizdevās panākt vienošanos, bet vienam šī temata aspektam nevajadzētu kavēt mērķi sasniegt 20 % līdz 2020. gadam. Parlamenta deputāti ir ilgi un grūti strādājuši, lai nodrošinātu elastības mehānismu juridisko noteiktību, kas palīdzētu dalībvalstīm sasniegt mērķus atjaunojamo energoresursu jomā. Elastības mehānismu pārskatīšana 2014. gadā varētu apdraudēt visu labi paveikto darbu. Tā varētu apdraudēt arī atjaunojamo energoresursu jomas plašu attīstību un vērienīgu videi draudzīgu darbavietu izveidi, kas veicinātu tāda Eiropas reģiona kā manējā, proti, Anglijas ziemeļaustrumu daļas, uzplaukumu. Tādēļ mēs nevaram pieņemt tekstu, kura formulējumu ir uzspiedusi viena dalībvalsts.
Tomēr daudz lielāki panākumi ir gūti attiecībā uz Direktīvu par atjaunojamiem energoresursiem. Mēs esam sagatavojuši pārliecinošu tekstu par biodegvielām, un svarīgi ir tas, ka Parlaments pieprasīs ņemt vērā punktu par netiešām zemes izmantošanas izmaiņām. Es arī jūtos gandarīts, ka dalībvalstīm tiks noteikta prasība mērķtiecīgi turpināt uzlabojumus energoefektivitātes virzienā, lai tām būtu vieglāk sasniegt mērķus atjaunojamo energoresursu jomā.
Tādēļ mums nevajadzētu zaudēt savaldību attiecībā uz Direktīvu par atjaunojamiem energoresursiem, kā arī uz klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu. Šiem tiesību aktiem ir efektīvi jādarbojas ne tikai ES līmenī, bet arī jābūt nenoraidāmam piedāvājumam starptautiskajās sarunās.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Priekšsēdētāja kungs, Eiropa līdz šim ir bijusi līdere un vēlas saglabāt šo pozīciju arī Kopenhāgenas konferencē.
Protams, pašlaik pasaule mūs novēro, tomēr tās skatiens ir vērsts arī uz B.Obama administrāciju. Mums ir tiesības uzzināt, vai viņam veicas labāk, jo mums joprojām šajā jomā ir nepilnības. Kā piemēru tām var minēt problēmu ar piesārņotājiem, kā arī to, ka sarunas par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu tiek atstātas dalībvalstu ziņā.. Personīgi es esmu zaudējis jebkādu ticību. Jau ilgāku laiku mēs esam bezjēdzīgi skandējuši trauksmes zvanu. Otrpus Atlantijas okeānam esošais pasaulē lielākais izmešu radītājs ir paziņojis, ka līdz 2020. gadam tas samazinās emisijas līdz līmenim, kāds bija 1990. gadā. Citiem vārdiem, panāks 60 % emisiju samazinājumu. Turklāt tas vēlas piedāvāt izsolē 100 % kvotu. Es jautāju: "Kas gan tur slikts?” Protams, mēs nepietiekami novērtējam ieguldītās pūles, kaut arī apzināmies, ka esam tālu no tā, ko pieprasa Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes zinātnieki.
ASV arodbiedrības ir atbalstījušas pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Tam patiesi vajadzētu iedvesmot mūsu ražotājus, kuri izmanto vides, finansiālo un ekonomisko krīzi, lai masveidā atlaistu darbiniekus pēc gadiem ilgas peļņas gūšanas, nedaloties tajā ar viņiem, kā arī pēc gadiem ilgas brīvprātīgo nolīgumu par piesārņojumu apspriešanas, kas tāpat cieta neveiksmi.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, lielākās klimata pārmaiņas galvenokārt ir skaidrojamas ar sauli, kas atdod mūsu planētai apmēram 96 % sava siltuma. Pārāk liels CO2 un metāna emisiju daudzums negatīvi ietekmē vidi, tādēļ tas jāsamazina.
No šī strupceļa mēs varam izkļūt, īstenojot radikālus tehniska un organizatoriska rakstura pasākumus, kuru mērķis ir veicināt enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, izvērst ekoloģiski tīras enerģijas ražošanu, kā arī paātrināt darbības, kas uzlabotu energoefektivitāti un ļautu ietaupīt enerģiju.
Tādēļ radīsies ar pārstrukturēšanu saistīti izdevumi, kā arī vajadzēs nodrošināt pasākumu īstenošanai paredzēto fondu mobilitāti, tomēr šo darbību rezultātā nedrīkst krasi palielināties maksa par elektroenerģiju, jo tas nebūtu pieņemami ne Eiropas iedzīvotājiem, ne rūpniecības nozarei. Tādēļ pašreizējā tiesību aktu kopuma versija ir lielā mērā jāpārstrādā.
Martin Callanan
Priekšsēdētāja kungs, esmu gandarīts par iespēju piedalīties šīsdienas debatēs. PPE-DE grupas vārdā es piedalījos Sacconi kunga ziņojuma par automobiļu izraisītajām CO2 emisijām sagatavošanā, kā arī trīspusējās sarunās. Es vēlos apliecināt savu cieņu viņa padarītajam darbam un palīdzēt panākt vienošanos par šo tiesību aktu kopumu. Man ir tas gods paziņot, ka PPE-DE grupa pagājušajā naktī vienojās par to, ka plenārsēdes balsojumā tā atbalstīs nolīguma projektu.
Beidzot ir panākta vienošanās par šo tiesību aktu kopumu, kas palīdzēs iedrošināt automobiļu ražotājus uzsākt ekoloģiski tīrāku, videi nekaitīgu un efektīvāku automobiļu ražošanu. Cerams, ka tas būs ilgtspējīgs process, kas nemaksās šai rūpniecības nozarei darba vietas un labklājību. Līdzīgi kā Hall kundze, arī es pārstāvu Anglijas ziemeļaustrumu daļu, un manā reģionā ir tūkstošiem darbavietu, kuras ir atkarīgas no automobiļu ražošanas nozares, tādēļ es ceru, ka šie tiesību akti neapdraudēs tās pastāvēšanu.
Ļaujiet man teikt dažus vārdus par procesu. Mani māc raizes par to, ka šo tiesību aktu sagatavošanas procesa laikā gan Padome, gan Parlaments centās visu nepamatoti sasteigt. Vairākas reizes mēs saņēmām 60 lappušu garu dokumentu tikai stundu pirms oficiālo trīspusējo sarunu sākuma. Pat pirms pēdējās trīspusējo sarunu sanāksmes, kas notika pirmdien, Komisija iesniedza apspriešanai tehniska rakstura grozījumus jautājumu formulējumam tikai dažas minūtes pirms sarunu sākuma.
Es nedomāju, ka tas ir veids, kādā mums vajadzētu turpināt darbu. Pēc manām domām, ir slikti, ka ne Padome, ne Parlaments nav rūpīgi pārbaudījuši šos ļoti nozīmīgos tiesību aktus. Kā noprotu, tad līdzīga situācija ir arī ar dažiem citiem dokumentiem. Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi, lai visi šie tiesību akti tiktu rūpīgi pārbaudīti un lai ikvienam būtu iespēja piedalīties to apspriešanā. Mums jābūt pārliecinātiem, ka šie nozīmīgie tiesību akti ir tādi, kādiem tiem jābūt un ka tajos nav kļūdu, kuras mēs varētu pamanīt nākotnē.
Hannes Swoboda
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, man bija tas gods grupas vārdā sniegt atbildi priekšsēdētājam Barroso kungam par ierosināto klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu. Es teicu, ka es un mana grupa no sirds atbalstām mērķus vides politikas jomā. Tā ir joprojām. Mēs nevaram mainīt savas domas šajā jautājumā. Tomēr es jau tajā laikā norādīju uz ogļskābās gāzes pārvirzes problēmu, un man bija skaidrs, ka komisāri un Komisija nav darījuši visu iespējamo, lai to novērstu. Tagad ir jāatgūst nokavētais.
Es pateicos prezidentvalstij par tās neatlaidīgajiem centieniem kopā ar parlamenta deputātiem rast risinājumu. Nav runa par atteikšanos no mērķiem, bet par to, ka nozarēm, kuras izmanto jaunākās vides tehnoloģijas, ir jādod piemērotas sākotnējās priekšrocības. Nav runa arī par to, ka šīs nozares vajadzētu mudināt pamest Eiropas Savienību kopā ar daudzajām darba vietām un vides piesārņojumu.
Atbilstoša forma ir jāpiešķir arī jau iepriekš minētajai salīdzināmās novērtēšanas sistēmai. Tas ir arī jautājums par stabilas plānošanas veicināšanu. Pašlaik nav lietderīgi noteikt principus un tad atlikt to īstenošanu uz vairākiem gadiem, līdz Komisija būs tos padziļināti izanalizējusi. Uzņēmumiem ir vajadzīgs stabils plānošanas mehānisms, lai tie laikus varētu veikt ieguldījumus.
Pēdējais nozīmīgais punkts ir tāds, ka ieņēmumi no maksājumu palielinājuma faktiski būtu jāizlieto vides mērķu sasniegšanai, ieguldot tos mūsu pašu nozares modernizēšanā, lai risinātu ar vides aizsardzību saistītas problēmas ES, vai pat ārpus ES robežām. Es nedomāju, ka finanšu ministriem vajadzētu ļaut ar šo naudu nozust. Tā ir jāizlieto vides aizsardzības mērķiem.
Holger Krahmer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, ES vides politika ir saskārusies ar reālās situācijas pārbaudi. Eiropas ekonomika brūk, un mēs šeit prātojam, kā tai uzlikt vēl papildu šķēršļus.
Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai vajadzētu veicināt emisiju samazinājumu, diemžēl pirmām kārtām tā veicinās cenu kāpumu. Tas palielina darba vietu eksporta draudus. Tikmēr pārējās pasaules valstis mūs mierīgi vēro. Ķīna gaida izdevīgu brīdi, lai varētu uzsākt tērauda ražošanu, ja Eiropā tas vairs nebūtu iespējams.
Ne velti šonedēļ Briselē 11 000 tēraudlietuvju strādnieku piedalījās demonstrācijā, pieprasot savu darba vietu saglabāšanu. Es atzinīgi vērtēju Swoboda kunga teikto par salīdzināmās novērtēšanas sistēmu, tomēr sociāldemokrātu atklāsme nāk par vēlu.
Es esmu pārliecināts, ka mēs sevi pārāk augstu novērtējam, ja domājam, ka varam ietekmēt globālo klimatu, īstenojot politiska rakstura pasākumus. 21. gadsimtā panākumus gūs tās sabiedrības, kuras spēs saprātīgi atbildēt uz diviem jautājumiem, proti, no kurienes mēs iegūstam savu enerģiju un cik efektīvi to izlietojam? Politika, kas paredz īpaši dārgu, uz ideoloģiju balstītu, CO2 samazinājumu līdzīgi kā tā, kura jau Eiropā tiek īstenota, nenodrošinās panākumus.
Angelika Niebler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, godātais Padomes priekšsēdētāja kungs, godātie komisāri, kolēģi deputāti, es uzskatu, ka klimata aizsardzības tiesību aktu kopums ir uz pareizā ceļa. Šodien es tikai vēlētos izmantot sev atvēlētās divas minūtes, lai runātu par emisijas kvotu tirdzniecības jautājumu, jo man tas ir visaktuālākais.
Ļaujiet man šajā sakarībā palūkoties pāri okeānam uz ASV. Ko dara amerikāņi? Barack Obama ir iepazīstinājis ar jauno plānu enerģētikas jomā. To lasot, rodas gandarījums, jo tajā formulētie mērķi ir līdzīgi mūsējiem, proti, siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums līdz 2020. gadam, atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielinājums kopējā enerģijas patēriņā, enerģijas un naftas patēriņa samazinājums, miljoniem automobiļu ar elektromotoru (elektromobiļu) saražošana līdz 2015. gadam. Tie visi ir mums zināmi un visnotaļ atbalstāmi projekti un mērķi.
Tomēr rodas nopietns jautājums, proti, kā amerikāņi to paveiks? Pastāv atšķirības starp to, ko darām mēs Eiropā un to, ko dara viņi. Amerikāņi veic nozīmīgus ieguldījumus rūpniecības nozarē. ASV valdība strādā pie ekonomikas atveseļošanas programmas 500 līdz 700 miljardiem dolāru vērtībā un apgalvo, ka lielākā daļa šīs naudas tiks izlietota atjaunojamo energoresursu attīstībai un videi nekaitīgu tehnoloģiju ieviešanai. Ja ieskatāmies amerikāņu vēlēšanu manifestā, tad redzam, ka tajā ir runa par miljardiem lielu atbalstu rūpniecības nozarei, lai atjaunotu tās konkurētspēju pasaules tirgū.
Ko darām mēs? Iedziļinoties mūsu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, konstatējam, ka mūsu rūpniecības nozare ik gadus tiek aplikta ar 70 miljardiem eiro lielu nodokli. Papildu nodoklis 70 miljardu eiro apmērā mūsu rūpniecībai! Uzskatu, ka jautājums par to, kā saglabāt iekšzemes ražošanas nozaru konkurētspēju un kā novērst to, ka mūsu uzņēmumi aiziet no Eiropas, ir pilnībā pamatots.
Es atbalstu vienīgi regulu par klimata aizsardzības tiesību aktu kopumu, kas garantēs to, ka mums nebūs ogļskābās gāzes pārvirze un ka Eiropā tiks saglabātas iekšzemes ražošanas nozares.
(Aplausi)
Atanas Paparizov
(BG) Es vēlētos atzīmēt, ka man un maniem kolēģiem ir ļoti svarīgi panākt risinājumu par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, lai ES varētu būt vadošā valsts sarunās par starptautisko nolīgumu. Tomēr vienlaicīgi es ar nožēlu vēlos paust savu sarūgtinājumu par to, ka no brīža, kad tika parakstīts Kioto Protokols, līdz šai dienai nav gūti panākumi vienā no Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm svarīgākajiem jautājumiem, proti, attiecībā uz emisiju samazinājumu. Es uzskatu, ka ir jārod risinājums jautājumā par kompensāciju mehānismu, ņemot vērā šo valstu centienus, kā arī to ekonomiskās attīstības līmeni, jo jautājums par minēto valstu ekonomikas pārstrukturēšanu pēdējo gadu laikā ir bijis visai aktuāls.
Jūtos gandarīts, ka Borloo kungs minēja nākamajā nedēļā gaidāmo sanāksmi, kuras laikā šo jautājumu varētu atrisināt. Kas attiecas uz elektroenerģijas kvotu tirdzniecību, ir ļoti svarīgi, lai tiktu izvērtēta dažādu valstu minētās nozares iekļaušana šajā procesā. Dažas valstis ir noslēgušas ilgtermiņa nolīgumus, tādēļ labs risinājums valstīm, kuru tirgus nav pietiekami iekļāvies emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, būtu šādu kvotu pakāpeniska ieviešana. Es atzinīgi vērtēju centienus rast risinājumu jautājumā par oglekļa emisijām un uzskatu, ka Komisijas sniegtā jaunākā informācija palīdzēs rast tādu risinājumu, kas aizsargās rūpniecības nozari tajās valstīs, kuras konkurē ar ārpus ES esošajām kaimiņvalstīm.
Adina-Ioana Vălean
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienībai ir vajadzīgais potenciāls, lai kļūtu par globālo līderi cīņā ar klimata pārmaiņām, un tieši to sagaida mūsu iedzīvotāji. Tādēļ ir ļoti svarīgi panākt vienošanos par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu pirmajā lasījumā ne tikai tādēļ, lai attaisnotu viņu cerības, bet arī, lai apliecinātu vienotu nostāju Kopenhāgenas konferencē. Es vēlētos pateikties saviem kolēģiem, kuri aizvadīja garas stundas, cenšoties sasniegt šo mērķi.
Ir svarīgi saglabāt mūsu tālejošos mērķus, tomēr vienlaikus mēs nedrīkstam atstāt bez ievērības finansiālās krīzes dramatisko ietekmi uz Eiropas rūpniecības konkurētspēju, kas lielā mērā ir cietusi no šīs krīzes. Šajā jaunajā ekonomiskās situācijas kontekstā ir svarīgi izvērtēt dažādu dalībvalstu rūpniecības infrastruktūras, un jāatzīst, ka dažas no tām īsā laika posmā ir veikušas plaša mēroga reorganizāciju un modernizēšanu.
Tādēļ mums jāpiešķir dalībvalstīm un to rūpniecības nozarēm pietiekami liela un atbilstīga rīcības brīvība, lai tās varētu panākt CO2 emisiju samazinājumu.
Anders Wijkman
Priekšsēdētāja kungs, kamēr mēs apspriežam emisiju samazinājumu par 20 % vai ideālā gadījumā par 30 % līdz 2020. gadam, arvien vairāk zinātnieku uzskata, ka mums jāpaveic daudz vairāk. Iemesls tam ir jaunākais zinātniskais pētījums, ar kuru bija iespēja iepazīties pēc Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumiem, un tas apliecina, ka klimata pārmaiņas norit daudz straujāk un ir nopietnākas nekā eksperti pirms dažiem gadiem lēsa.
Vissatraucošākā jaunā informācija attiecas uz klimata sistēmas, okeānu un sauszemes ekosistēmu mijiedarbību. Okeāni un sauszemes veģetācija līdz šim ir neitralizējuši sasilšanu, absorbējot vairāk nekā pusi no cilvēku radītajām emisijām. Taču minētās absorbcijas spējas globālās sasilšanas rezultātā ir apdraudētas, turklāt tās samazinās lielāko ekosistēmu, jo īpaši mežu, pārmērīgas izmantošanas un iznīcināšanas rezultātā. Mēs varam kontrolēt emisijas, bet nespējam ietekmēt šādu planētas sistēmas pozitīvu absorbcijas spēju. Pēc manām domām, mūsu centieni mainīt situāciju ir pārāk vāji. Tomēr mums jāpieņem lēmums un jācer, ka mēs varam pakāpeniski vairot centienus un izvērst sadarbību ar pārējām pasaules valstīm.
Kas attiecas uz tiesību aktu kopumu, es esmu nobažījies par to, ka tiek apšaubīta izsoļu nepieciešamība. Izsoles ir vajadzīgas tādēļ, lai veicinātu jauninājumus un palielinātu ieņēmumus adaptācijas procesa, kā arī ieguldījumu veicināšanai vides aizsardzības jomā jaunattīstības valstīs. Esmu nobažījies arī par ierosināto kompensāciju apmēriem. Pēc manām domām, šādā veidā mēs atliekam tehnoloģiju pārveidošanas uzsākšanu šajā zemeslodes daļā.
Es esmu galvenokārt piedalījies sarunās par atjaunojamajiem energoresursiem. Vislielākās grūtības sagādāja jautājums par ilgtspējas kritērijiem. Vakar vakarā mēs ar Padomi vienojāmies par daudz vērienīgāku siltumnīcefekta gāzu samazinājumu, izmantojot biodegvielu, kā arī par zemes izmantojuma netiešās ietekmes iekļaušanu aprites cikla analīzē. Uzskatu, ka tas ir apliecinājums vēlmei uzņemties atbildību.
Nobeigumā es vēlētos uzsvērt, ka jautājums par klimata pārmaiņām atšķiras no visiem pārējiem jautājumiem. Mēs, piemēram, varam apspriest sīki izstrādātus budžeta līmeņus, bet nevaram noslēgt darījumus ar dabu.
Libor Rouček
- (CS) Dāmas un kungi, klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums, kuru mēs šodien apspriežam, ir apliecinājums spējai panākt kompromisu. Tas ir kompromiss starp rūpniecības nozares interesēm, nepieciešamību aizsargāt vidi un, protams, vajadzību pēc darba vietām un to aizsardzību Eiropā, kas pašreizējās ekonomiskās krīzes apstākļos ir jo īpaši aktuāli. Minētais tiesību aktu kopums atspoguļo arī kompromisu starp ES rūpnieciski attīstītajām valstīm un tām Eiropas valstīm, kurās rūpniecībai nav tik liela nozīme. Kā visi daudzsološi kompromisi arī šis ir visu iesaistīto pušu saprātīgas piekāpšanās apliecinājums. Es nelokāmi ticu mūsu spējai panākt kompromisu gan jauno, gan veco, gan lielo, gan mazo, kā arī vairāk un mazāk rūpnieciski attīstīto dalībvalstu starpā neatkarīgi no tā, vai šīs valstis atrodas Eiropas rietumu, austrumu, ziemeļu, dienvidu vai centrālajā daļā. To apliecina vienošanās par regulām, kas paredz transportlīdzekļu radīto CO2 emisiju samazinājumu, un direktīvām, kas paredz atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu.
Dāmas un kungi, Eiropas Savienība vairākās jomās, arī enerģētikas un klimata politikas, ir paraugs citiem pasaules reģioniem. Mums ir ļoti svarīgi pēc iespējas ātrāk pieņemt klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu un kopā ar jauno ASV administrāciju uzņemties vadību nākamā gada Kopenhāgenas konferencē.
Samuli Pohjamo
(FI) Priekšsēdētāja kungs, atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana ir pozitīvi vērtējami pasākumi visos reģionos. Tie ne tikai labvēlīgi ietekmēs klimatu, bet arī palīdzēs radīt jaunas darba vietas un atvieglos piekļuvi energopakalpojumiem. Tomēr liela nozīme ir dažādu reģionu atšķirībām. Piemēram, ziemeļu reģiona aukstais klimats un mežrūpniecības būtiskā nozīme tajā ir jāizvērtē rūpīgāk, pieņemot galīgos lēmumus. Es arī vēlētos uzsvērt, ka ziemeļos ir daudz nosusinātu purvu, un tur enerģijas ražošanā liela nozīme ir kokmateriālu un kūdras ilgtspējīgai izmantošanai. Es ceru, ka arī šis jautājums tiks rūpīgi izvērtēts.
Jerzy Buzek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos apsveikt prezidentvalsti Franciju par to, ka tā ir veltījusi tik lielu nozīmi klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumam, kā arī par to, ka tā atkārtoti noklausījās Parlamentā izteiktos komentārus, kuri diemžēl netika uztverti pietiekami nopietni.
Mani kolēģi deputāti, Eiropas Savienība vienmēr ir atrisinājuši savas problēmas pat visgrūtākajos apstākļos. Arī pašlaik ir grūti laiki. Ir svarīgi, lai mēs cits citā ieklausītos un būtu atvērti pretargumentiem. Mēs vienmēr esam to spējuši.
Es arī vēlētos izmantot iespēju un nomierināt Turmes kungu. Kas attiecas uz manu valsti, tad mēs esam pilnībā gatavi pieņemt tiesību aktu kopumu pēc iespējas ātrāk. Parlaments ir informēts par ierosinātajiem grozījumiem. Tie nekādā veidā neapdraud tiesību aktu kopuma galveno mērķi, proti, emisiju samazinājumu.
Mums neapšaubāmi ir vajadzīgs šis klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums, un mums tas vajadzīgs cik vien ātri iespējams. Neviens to nezina labāk par Poliju. Mēs esam atbildīgi par Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām īstenošanas rezultātiem un zinām, ka bez minētā tiesību aktu kopuma nespēsim gūt panākumus starptautiskajās sarunās. Ar to es domāju tādu tiesību aktu kopumu, kas palīdzēs sasniegt visus noteiktos mērķus līdz 2020. gadam un kuru būs vieglāk pieņemt mūsu, proti, Eiropas, ekonomikai.
Tikai šāda veida tiesību aktu kopums var būt par modeli pārējiem. Vienīgi stipra un neapdraudēta ekonomika palīdzēs nodrošināt ieguldījumus klimata aizsardzībā. Ja mēs ekonomiku novājināsim, kur iegūsim līdzekļus cīņai ar klimata pārmaiņām? Tādēļ šīs diskusijas ir tik nozīmīgas, un vienlīdz svarīgi ir arī uzklausīt citam cita argumentus.
Riitta Myller
(FI) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos uzsvērt to, ko jau daudzi citi ir teikuši, proti, ka, pirms mēs runājam par lēmumiem un tos apspriežam, jāatceras, ka rezultātus var gaidīt vienīgi tad, ja tiks īstenoti lēmumi, kurus 2007. gada martā pieņēma valstu vai valdību vadītāji. Turklāt ir jābūt iespējai īstenot jau pieņemtos lēmumus.
Tādēļ, kā jau minēja vides komisārs Dimas kungs, ir ļoti svarīgi panākt līdzsvaru starp rīcības brīvību un tiesību aktu efektīvu īstenošanu. Eiropas Savienībai ir jārīkojas, un es vēlos izteikt savu atbalstu referentei Satu Hassi kundzei par viņas teikto, proti, ka mūsu pienākums ir pieņemt lēmumus Eiropas Savienībā. Vienīgi tā mēs varēsim garantēt sev to, par ko daudzi no mums runā, proti, pārvarēt ekonomisko krīzi, ieviešot ekoloģiskus jauninājumus, kā arī veicot ieguldījumus jaunās tehnoloģijās un to izstrādē. Ja vien mēs nepārliecināsimies, ka šīs prasības attiecas arī uz mums, nebūs motivācijas uzsākt jaunu tehnoloģiju izstrādi rūpniecības nozarē. Tādēļ es esmu nedaudz nobažījusies par to, vai piešķirt atsevišķām valstīm īpašu rīcības brīvību, jo tās var būt zaudētājas un nesaņemt tehnoloģiskos ieguvumus kā citas ES valstis.
Mariela Velichkova Baeva
(BG) Ilgtermiņa politikas nepārtrauktība gan katras dalībvalsts, gan Eiropas līmenī attiecībā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanas palielināšanu, kā arī ieguldījumu nodrošināšanu ir galvenie faktori, lai veicinātu videi nekaitīga enerģētikas tirgus ilgtspējīgu attīstību, kā arī lai sasniegtu 2020. gadam noteiktos mērķus ekonomiski efektīvā veidā. Lai izmantotu dažādas videi nekaitīgas tehnoloģijas, ir vajadzīga virkne dažādu instrumentu. Vai tās būs tarifu shēmas, ieguldījumu dotācijas vai kāds cits instruments ir atkarīgs no attīstības līmeņa un alternatīvu avotu izmantošanas iespējām. Minētie instrumenti jāpiemēro tā, lai dažādu enerģētikas tirgus dalībnieku starpā nerastos postoša konkurence. Šāda komplicēta stratēģija varētu veicināt kaitīgo emisiju samazināšanu un palielināt energoapgādes drošību. Šis ir ekonomikas efektīvas funkcionēt spējas un mūsu iedzīvotāju prātu nomierināšanas galvenais nosacījums.
Françoise Grossetête
- (FR) Borloo kungs, Piebalga kungs, Dimas kungs, dāmas un kungi, pirmām kārtam es vēlētos izteikt pateicību prezidentvalstij Francijai par tās ieguldītajām pūlēm, lai pabeigtu klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu.
Šeit tas ir. Tāpat kā mēs diskutējam par klimata pārmaiņu problēmu mums jādiskutē par finansiālo krīzi. Tieši ekonomiskā krīze un izejvielu resursu samazināšanās veicinās vērienīgu rūpniecisko revolūciju.
Tādēļ es saku "jā” trīs reiz divdesmit mērķim, "jā” ekoloģiski tīriem dzinējiem, "jā” atjaunojamiem energoresursiem ar enerģijas veidu dažādošanu, bet es saku "nē” ogļskābās gāzes pārvirzei un "nē” pārvietošanai. Mums jāatbalsta pētījumi un jauninājumi, kā arī jāpalīdz mūsu uzņēmumiem un ekonomikai kopumā pēc iespējas nesāpīgāk pārciest pārejas periodu.
Vienošanās par automobiļu radītajām CO2 emisijām bija labi paveikts darbs, kaut arī es uzskatu, ka sankciju amplitūda tomēr ir nesamērīga. Kas attiecas uz oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, mēs gaidām vienošanos par finansējumu. Jautājumā par emisiju kvotu piešķiršanu ir ļoti svarīgi rast taisnīgu, reālu atrisinājumu. Atzinīgi ir vērtējama arī aprēķinātās robežvērtības noteikšana. Mēs zinām, ka darāmā joprojām ir daudz. Ir ļoti svarīgi panākt vienošanos pirmajā lasījumā. Mūsu uzņēmumi un attiecīgās nozares gaida no mums skaidrus lēmumus, lai varētu plānot ieguldījumus.
Ko cilvēki teiks par Eiropas Savienību, kura ir tik ambicioza un sevi uzskata par piemēru cīņā ar globālajām klimata pārmaiņām, ja tā nenodrošinās nolīguma parakstīšanu līdz gada beigām? Es pat nevēlos domāt, cik tas būs absurdi, ja Eiropa nākamā gada Kopenhāgenas konferencē nespēs panākt minēto vienošanos, neskatoties uz to, ka tik ļoti cenšas ikvienu pārliecināt par savu taisnību.
Tādēļ es vēlētu veiksmi prezidentvalstij Francijai un vēlreiz to apsveicu par padarīto darbu.
Edite Estrela
(PT) Priekšsēdētāja kungs, klimata pārmaiņas ir mūslaiku lielākā problēma, tādēļ ir steidzami jārīkojas, lai mazinātu globālo sasilšanu. Kopenhāgenas konference ir pēdējā iespēja izvairīties no sabrukuma laikā, kad ASV ir paudusi pozitīvu nostāju šajā jautājumā. Līdz ar B.Obama ievēlēšanu prezidenta amatā, Eiropas Savienībai ir jānāk klajā ar pamatotu un tālejošu priekšlikumu, lai mobilizētu pārējos reģionus.
Kas attiecas uz jautājumu par sloga sadalījumu, kuram es rūpīgi sekoju līdz kā Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupas opozīcijas referents, par ko, es ceru, mums izdosies panākt vienošanos, uzskatu, ka dalībvalstīm ir jāsamazina CO2 emisijas ne tikai izmantojot no ārpuses piešķirtos kredītus, bet arī pašu spēkiem. Ekonomiskā krīze nav vides politikas rezultāts, kā daži uzskata, bet to ir izraisījusi nemākulīga pārvaldība un, šo jautājumu, iespējams, vajadzētu risināt policijai, nevis politiķiem.
Eiropas Parlaments pilda savu mājas darbu un jācer, ka to darīs arī Padome, nepakļaujoties dalībvalstu egoismam un nepatiesiem argumentiem. Jaunu tehnoloģiju izstrāde nodrošinās ekonomikai jaunas iespējas un radīs jaunas darba vietas.
Padomes priekšsēdētāja kungs un mani kolēģi deputāti, savu runu es vēlētos beigt ar lūgumu pielikt visas pūles, lai panāktu vienošanos pirmajā lasījumā. Pasaulei ir vajadzīgs starptautisks nolīgums, un iedzīvotāji gaida no mums konkrētu rīcību.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Klimata pārmaiņas norit straujāk nekā bijām paredzējuši. Ja Eiropas Savienība vēlas būt līdere 2009. gada ANO Kopenhāgenas konferences sarunās par globālo nolīgumu cīņā ar klimata pārmaiņām pēc 2012. gada, tad ir jāpanāk siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums Eiropas Savienības dalībvalstīs. Lai dalībvalstis varētu efektīvi samazināt kaitīgās emisijas, ir jāapsver 100 % kvotu izsoles pakāpeniska piemērošana elektroenerģijas ražošanas nozarē, kā arī jāpagarina pārejas periods. Jaunajās dalībvalstīs primārais enerģijas avots joprojām ir ogles. Šajās valstīs pāreja uz alternatīviem enerģijas avotiem notiek lēnāk, tādēļ kaitīgo emisiju samazināšanas pasākumi var radīt nevēlamas sekas sociālajā jomā. Lai noteiktajiem pasākumiem būtu pozitīva ietekme, es aicinu Komisiju un Padomi ņemt vērā Kioto Protokolā paredzēto saistību izpildi līdz šim laikam, kā arī katras atsevišķās dalībvalsts patiesu gatavību šiem pasākumiem.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt es vēlētos pateikties visiem runātājiem, arī Komisijas un prezidentvalsts pārstāvjiem, kā arī maniem kolēģiem deputātiem par padarīto darbu un vēlēšanos risināt šos jautājumus.
Es vēlos minēt četrus punktus, kurus uzskatu par būtiskiem konkrētās problēmas risināšanā. Pirmkārt, mūsu ogļu patēriņš turpina palielināties planētas lielo reģionu līdz šim vēl nepieredzētas attīstības rezultātā. Otrkārt, šāda pieaugoša ogļu patēriņa dēļ palielinās arī CO2 emisijas. Treškārt, mēs nedrīkstam aizmirst, ka rūpniecības konkurētspēja pašlaik tiek vērtēta globālā līmenī. Ceturtkārt, kas ir ne mazāk svarīgi, mums jāatceras, ka tad, kad runājam par ekonomiku, mēs galvenokārt runājam par cilvēkiem. Ja ar ekonomiku viss būs labi, cilvēki dzīvos labklājība, bet ja nē, tad situācija izvērsīsies pretēji.
Divi pēdējie punkti nozīmē to, ka nedrīkst bez iemesla graut Eiropas rūpniecības konkurētspēju šajos īpaši grūtajos laikos, kad nav tādu starptautisku noteikumu un prasību, kurus varētu piemērot līdzīgām nozarēm citās pasaules valstīs. Divi pirmie punkti nozīmē, ka mums ir vajadzīgs reāls, praktiski lietojams un efektīvs starptautisks nolīgums, kas aptvertu lielākās CO2 emitējošās valstis, kuras vienlaicīgi arī ir lielākās ogļu patērētājas. Bez šāda nolīguma mēs nevarēsim efektīvi sasniegt galveno mērķi, proti, panākt CO2 emisiju samazinājumu.
Prezidentvalsts un Komisijas pārstāvji, dāmas un kungi, būt par līderi nozīmē ierosināt priekšrakstus, kas ļautu mums sasniegt mūsu mērķus. Viss pārējais nav nekas vairāk kā vienīgi fantāzijas.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Neviena no Eiropas Savienības valstīm vēl nav saskārusies ar tādām problēmām, kādas gada laikā ir sagaidāmas Lietuvā, proti, problēmas enerģētikas nozarē. Saskaņā ar Pievienošanās līgumu Lietuvai ir jāslēdz Ignalinas atomelektrostacija, kas valstī ražo apmēram 70 % elektroenerģijas. Komisijas priekšlikumā Lietuvai ir apstiprināts neliels siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugums, salīdzinot ar 2005. gadu, bet šajā priekšlikumā nav izvērtētas Ignalinas atomelektrostacijas slēgšanas sekas, kas pārējās Lietuvas spēkstacijas radīs divreiz lielāku minēto gāzu emisiju daudzumu. Pēc 2009. gada Lietuva būs vienīgā Eiropas Savienības jaunā dalībvalsts, kurai nebūs emitēšanas atļaujas. Tas viss negatīvi ietekmēs rūpniecību un valsts ekonomiku, kā arī privātos lietotājus. Ir paredzams arī elektroenerģijas divkāršs vai pat vēl lielāks cenu kāpums.
Pieaugošā fosilo kurināmo enerģijas avotu izmantošana palielinās emisijas par 5 miljoniem tonnu gadā. Tādējādi līdz brīdim, kad tiks uzbūvēta jaunā spēkstacija, Lietuva cer saņemt atbrīvojumu, kura apjoms atbilstu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas noteikumos paredzētajam ikgadējam emisiju kvotu piešķīrumam. Klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums ir īpaši nozīmīgs un delikāts. Es saprotu, ka katrai valstij ir savas problēmas un īpatnības. Būtu skumji, ja pieprasījumi pēc izņēmumiem negatīvi ietekmētu šo trauslo dokumentu, kurš tik ļoti ir vajadzīgs gan Eiropai, gan visai pasaulei. Tomēr situācija Lietuvā tiešām ir dramatiska un unikāla, jo mums nav savienojuma ar Rietumeiropas elektroenerģijas tīklu, un es lūdzu trīspusējo sarunu dalībniekus to ņemt vērā.
John Bowis
Priekšsēdētāja kungs, visu uzmanība šobrīd ir pievērsta galvenajiem jautājumiem, tādēļ es uzskatu, ka mēs gūstam panākumus. Tomēr, ministra un komisāra kungi, jūs neesat sadzirdējuši to, ko jums būtu vajadzējis sadzirdēt, proti, valstis ar zemiem ienākumiem. Daži no mums ir atgriezušies no Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļu sanāksmes Papua-Jaungvinejā, un mēs zinām, ka valstis ar zemiem ienākumiem ir mūsu līdzšinējās izaugsmes vislielākie upuri, tādēļ tām nepieciešams mūsu atbalsts.
Klusā okeāna salas vārda tiešā nozīmē gremdē viļņi. Globālās sasilšanas rezultātā šajā reģionā rodas jaunas slimības, malārijas odi un tropu drudzis. Atgriežoties pie vēstulēm no Eiropas perifērajiem jūras reģioniem, jāatzīmē, ka tajās minēta tāda pat problēma. Tajās paustā bezcerība ir pamudinājums mums veikt nepieciešamos šo valstu atbalsta pasākumus.
ĀKK sanāksmē mēs bijām liecinieki tam, kādas ir sekas, ja nenotiek cīņa ar klimata pārmaiņām un tās netiek novērstas. Pat tad, ja mums izdosies sasniegt mērķi par 2˚ C samazināt globālo sasilšanu, par 25 % samazināsies ūdens pieejamība, bet par 10 % - kultūraugu ražība. Aplēses liecina arī, ka par 50 miljoniem palielināsies ar malāriju slimo cilvēku skaits un būs par 10 miljoniem vairāk piekrastes applūšanas rezultātā apdraudētu cilvēku, kā arī dramatiski palielināsies elpošanas orgānu, kardiovaskulāro un pārnēsājamo slimību skaits, kā arī saslimšanu skaits ar ādas vēzi un redzes problēmām.
Ja viņi cietīs neveiksmi, tad tas notiks arī ar mums. Viņu slimības jau ir kļuvušas par mūsu slimībām. Viņu migrācija kļūs par mūsu migrāciju. Viņu bezcerība radīs bezcerību mūsos, jo viņi šķērso arī mūsu robežas, un tas ir tikpat daudz mūsu pašu, cik viņu labā palīdzēt uzlabot situāciju, un tas jādara nekavējoties.
Britta Thomsen
(DA) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, ļaujiet man sākumā izteikt pateicību mūsu referentam Turmes kungam par viņa iespaidīgo darbu pie Direktīvas par atjaunojamiem energoresursiem. Es vēlētos pateikties arī Parlamenta sekretariātiem, padomniekiem un palīgiem. Diemžēl mums neizdevās pabeigt sarunas ar Padomi pagājušajā naktī, kaut arī mūsu, proti, Parlamenta, mērķis bija panākt vienošanos, un mēs bijām gatavi piekāpties. Kā jūs zināt, lai panāktu vienošanos, ir vajadzīga abu pušu vēlme. Kā Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupas minētās direktīvas referents, es gaidīju šo dienu, kad stāvēšu jūsu priekšā ar pilnībā apspriestu tiesību aktu kopumu. Šī direktīva radikāli pārveidos Eiropas enerģētikas politiku un ļaus atbrīvoties no vairākiem simtiem gadu ilgušās naftas un gāzes atkarības. Šāda atkarība ir nodarījusi kaitējumu mūsu videi un izraisījusi karus, nemieru un nevienlīdzību visā pasaulē. Tādēļ ir svarīgi, lai šajā nolīgumā būtu salikti visi punkti uz "i”.
Mēs jau esam panākuši, ka tiks noteikti skaidri un stingri ilgtspējas kritēriji attiecībā uz mūsu automobiļu biodegvielu. Mēs esam panākuši arī to, ka tiks ierobežots dažādu būvju milzīgais enerģijas patēriņš un vēja turbīnu un saules bateriju ražotāji saņems garantijas, ka Eiropa veiks ieguldījumus atjaunojamo energoresursu jomā. Pēdējais klupšanas akmens ir tāds, ka esam spiesti kavēties pie saistošajiem mērķiem līdz 2020. gadam. Problēma ir tā, ka vienošanos aizkavē viena dalībvalsts. Tādēļ viss, ko es varu darīt, ir aicināt Padomi atkārtoti izvērtēt savu nostāju, lai ļautu Eiropai iegūt tik ļoti vajadzīgo nolīgumu enerģētikas jomā.
Gunnar Hökmark
(SV) Priekšsēdētāja kungs, viens no svarīgākajiem Eiropas un Eiropas Savienības uzdevumiem ir uzņemties starptautiskas saistības un nopietni uztvert globālos mērķus klimata politikas jomā. Arī viens no svarīgākajiem uzdevumiem prezidentvalstij Zviedrijai būs nodrošināt, lai Kopenhāgenas konferencē tiktu noteiktas minētās saistības.
Es uzskatu, ka, apspriežot šos jautājumus, ir svarīgi atcerēties, ka Kopenhāgenas konferences veiksmīgs rezultāts attiecībā uz starptautiskajām saistībām ir daudz svarīgāks par pašreiz apspriežamā tiesību aktu kopuma daudzajām detaļām. Tādēļ ir tik svarīgi nodrošināt tiesību aktu kopumu klimata pārmaiņu jomā, kas palīdzēs sasniegt noteiktos mērķus.
Es uzskatu, ka mums ir jābūt praktiskākiem, izvēloties mērķu sasniegšanas līdzekļus. Ja mēs tādi būsim un vienlaicīgi spēsim sasniegt mērķus, tad arī varēsim būt pārliecināti, ka saņemsim plašu atbalstu un ka dalībvalstīm būs nezūdoša vēlme pildīt noteiktās saistības. Tas ir ļoti svarīgi, un tā ir perspektīva, no kuras vadoties mēs turpināsim īstenot centienus.
Es vēlētos uzsvērt, ka ir svarīgi īstenot tās ierosmes, kuras garantē vislabākos rezultātus. Tādēļ mums jāveic ieguldījumi tajās valstīs, kurās iespējami vislabākie rezultāti. Tomēr tas nenozīmē, ka mums sev jāizvirza zemākas prasības, bet ir svarīgi apzināties, ka būs jākoncentrējas uz to, ko patiešām varam izdarīt, lai palīdzētu citām valstīm.
Visbeidzot, izsoļu rezultātā iegūtie līdzekļi ir jārezervē dalībvalstīm dažādu pasākumu īstenošanai citās valstīs.
Dorette Corbey
(NL) Priekšsēdētāja kungs, šobrīd, kad klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā tiek veikti pēdējie uzlabojumi, emocijas sit augstu vilni. Daži apgalvo, ka klimata problēmu risināšanu var atlikt līdz laikam, kad būs beigusies krīze, bet tā nav laba doma. Pirmkārt, ir ļoti svarīgi rīkoties nekavējoties, lai novērstu globālo sasilšanu, kas norit straujāk nekā bija iepriekš teikts. Otrkārt, mūsu naftas krājumi ir gandrīz beigušies, tādēļ būs pilnībā jāpāriet uz ilgtspējīgu energoapgādi. Treškārt, efektīva klimata politika ir labs ierocis pret ekonomikas lejupslīdi.
Ieguldījumi ilgtspējīgas energoapgādes nodrošināšanā, ekoloģiskās enerģijas infrastruktūras attīstībā, kā arī energoefektivitātes veicināšanā palīdzēs radīt miljoniem darba vietu, un par to nevajadzētu vīpsnāt. Ir lieki teikt, ka mums jārūpējas, lai tērauda, papīra un automobiļu ražotņu darbaspēks neaizplūstu uz ārzemēm. Šobrīd šķiet, ka tiesību aktu kopuma sagatavošana norit pareizajā virzienā, tomēr mums jārūpējas, lai tas gala rezultātā nekļūtu par "tukšu čaulu”.
Jebkurā gadījumā, mums jābūt apmierinātiem ar panākto vienošanos attiecībā uz Degvielas direktīvu. Uz padziļinātu analīzi pamatotais CO2 emisiju samazinājums par 10 % ir pozitīvs laikā, kad naftas uzņēmumi arvien vairāk pievēršas benzīna un dīzeļdegvielas ražošanai. Tādējādi ar Degvielas direktīvu tiks veicināts emisiju samazinājums visā pasaulē, palielināsies elektroenerģijas izmantošana autotransporta nozarē, kā arī tiks nodrošināta efektīvāka, stingrām ilgtspējas prasībām atbilstoša biodegvielas izvēle. Paveicot iepriekš minēto, Eiropas kļūs par "toņa noteicēju”. Arī ASV tiek īstenoti līdzīgi pasākumi, kas liecina, ka benzīna ēra ir beigusies.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Priekšsēdētāja kungs, liels paldies Komisijai un arī Padomei par to, ka mēs tikām iepazīstināti ar klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu. Pēc manām domām, šajā dokumentā nevajadzētu mainīt nevienu skaitli, mērķi vai procentu. Tomēr Padomes priekšsēdētāja kungs, es apzinos, ka mums atvēlētais laiks ir ļoti ierobežots un ar divām minūtēm šodien ir par maz.
Es gribētu iztirzāt kādu jums zināmu jautājumu. Vēlos vērst Eiropas Savienības uzmanību uz jautājumu, vai mums patiešām vajag uzsākt jau minētās izsoles 2013. gadā, ja labi zinām, ka mūsu draugiem ASV, Indijā un Ķīnā līdz šim laikam vēl nebūs attiecīgo instrumentu. Es ierosinu pieņemt šīs regulas Kioto Protokola II sanāksmes vai Kopenhāgenas konferences laikā, un mēs sāksim minētās izsoles Eiropā pēc tam, kad būs panākta Kopenhāgenas vienošanās un pieņemts Kioto Protokols.
Lūdzu, neatņemiet uzņēmumiem līdzekļus, kurus pašlaik nav iespējams saņemt no bankām. Tie ir vajadzīgi, lai segtu darbības izmaksas, jo īpaši līdz 2012. gadam. Es uzskatu, ka Eiropas rūpniecības nozare, kura šobrīd staigā smagos zābakos, nav spējīga konkurēt pasaules tirgū, kamēr mūsu amerikāņu draugi atrodas Indijā ar ērtiem sporta apaviem kājās. Tas nebūtu godīgi, un to nedrīkst pieļaut, jo, lai sasniegtu noteiktos mērķus, apaviem jābūt līdzvērtīgiem.
Ir skaidrs, ka mums vajadzīga nauda kompensācijām ārpus Eiropas robežām, proti, Latīņamerikas valstīs, un tas ir neapstrīdams fakts. Tomēr mūsu rīcībā jābūt tādiem emisijas kvotu tirdzniecības instrumentiem, kas rūpniecības nozarei nodrošinās vienlīdzīgas konkurences apstākļus. Es to atbalstu un nevēlos mainīt nevienu parametru. Vēlējos vēlreiz to uzsvērt, jo šajā Parlamentā ir tādi deputāti, kas apgalvo, ka gribam ieviest izmaiņas attiecībā uz mērķiem, bet mēs, Dimas kungs, to nevēlamies.
Åsa Westlund
(SV) Priekšsēdētāja kungs, Padome un Parlaments pašlaik beidzot risina sarunas par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu. Kaut arī tas būs fantastisks sadarbības apliecinājums, ja šis dokuments tiks pabeigts līdz Ziemassvētkiem, man tomēr jāsaka, ka esmu ļoti nobažījies par virzienu, kādu ir ieņēmušas šīs sarunas. Saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem mums būs jāsamazina emisijas daudz lielākā apjomā nekā paredzēts tiesību aktu kopumā. Tomēr Ministru padome un jo īpaši šeit pārstāvētās vairāku valstu labējās valdības cenšas tiesību aktu kopumu vājināt.
Turklāt es, būdams zviedrs, ar smagu sirdi apzinos, ka Zviedrijas valdībā dominējošā Konservatīvo partija ir viena no tām, kas kavē ES gūt panākumus attiecībā uz klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu. Vairāku iemeslu dēļ lielākais emisiju samazinājums ir jāpanāk pašmājās. Pirmkārt, tādēļ, ka mums ir morāla atbildība samazināt pašiem savas emisijas; otrkārt, tādēļ, ka mēs gribam rādīt priekšzīmi un apliecināt, ka emisiju samazināšana ir apvienojama ar lielu ekonomisko izaugsmi, kas savukārt rosinās pārējās valstis parakstīt starptautisko nolīgumu klimata pārmaiņu jomā; treškārt - lai motivētu savas rūpniecības nozares pārstāvjus izstrādāt jaunas, videi nekaitīgas tehnoloģijas, kas veicinās konkurētspēju nākotnē.
Tādēļ es lūdzu Parlamentu iebilst pret Zviedrijas valdības nostāju un aizstāvēt viedokli, ka lielākais emisiju samazinājums ir jāpanāk Eiropā un ka proporcionāla daļa emisijas kvotu tirdzniecības rezultātā gūto ieņēmumu ir jāpiešķir jaunattīstības valstīm. Tādējādi būsim uzticības cienīgi un spēsim panākt vienošanos par Starptautisko nolīgumu klimata pārmaiņu jomā 2009. gada rudenī plānotajā Kopenhāgenas konferencē.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos izteikt pateicību Padomes pašreizējam priekšsēdētājam Borloo kungam. Tuvāko mēnešu un gadu laikā jums nāksies cīnīties ar bezdarbu un nabadzību. Tādēļ mums ir vajadzīgs lietderīgs tiesību aktu kopums. Mums nav jāpiešķir 100 % apmērā bezmaksas kvotas rūpniecības nozarēm, kuras saistītas ar oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, mums vajag 100 % piešķīrumu un ex ante kritērijus. Es uzskatu, ka tiem uzņēmumiem, kurus neapdraud oglekļa dioksīda emisiju pārvirze, 20/20 risinājums ir visoptimālākais, lai mēs varētu sākt ar 20 % palielinājumu un sasniegt 20 % mērķi.
Mēs arī vēlamies, lai mazi un vidēji uzņēmumi būtu atbrīvoti no šo noteikumu izpildes. Uzņēmumiem, kuru emisijas nepārsniedz 25 000 tonnas, šo apjomu var palielināt līdz 50 000 tonnām. Tad mums būtu 80 % mazu un vidēju uzņēmumu, kuriem CO2 emisiju apjoms ir tikai 27 %. Mums arī jāpalīdz uzņēmumiem ietaupīt līdzekļus, tādēļ tiem nevajadzētu uzlikt papildu nodokļus, lai neveicinātu to pārvietošanu uz citām valstīm. Mūsu uzņēmumiem steidzami nepieciešami līdzekļi jauninājumu un pētniecības veicināšanai. Mēs lūdzam rast iespēju samazināt nolietojuma normas, lai uzņēmumi pēc iespējas drīzāk varētu veikt ieguldījumus minētajās jomās.
Starptautiskajā nolīgumā ir jāiekļauj formulējums, kas nosaka līdz 30 %, nevis 30 % kā absolūto skaitli. Mums ir jābūt skaidram priekšstatam par to, ko vajadzētu iekļaut starptautiskā nolīgumā. Kas attiecas uz siltumsūkņiem, tad es noteikti pieprasu, lai tiktu iekļauti arī gaisa siltumsūkņi, jo šādā veidā, papildus izmantojot arī saules enerģiju, mēs varēsim ievērojami samazināt CO2 emisijas.
Es uzskatu, ka mums ir jāizstrādā starptautiskie atomenerģijas drošības standarti, kas būtu obligāti arī Eiropas kodolrūpniecības nozarei, kā arī jāizveido neatkarīgi regulatori, kuri piedalītos arī citu dalībvalstu lēmumu pieņemšanas procedūrā, lai garantētu drošību šeit.
Gyula Hegyi
Priekšsēdētāja kungs, daudzas jaunās dalībvalstis, piemēram, Ungārija, pagājušā gadsimta 80. gadu beigās pēc vecās rūpniecības sabrukuma panāca siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu. Šā procesa rezultātā katrs sestais šīs valsts iedzīvotājs, kopā apmēram miljons cilvēku, zaudēja darbu. Pamatojums pašreizējā priekšlikumā minētajam samazinājumam ir 2005. gads, nevis 1990. gads, tādēļ dažas vecās dalībvalstis varētu palielināt emisiju vērtības, neradot nevēlamas sekas. Tas ir ļoti negodīgi pret jaunajām dalībvalstīm. Pēc tam, kad mūsu ekonomika ir cietusi zaudējumus, mēs vēlamies taisnīgu kompensāciju.
Daudzās jaunajās dalībvalstīs centralizētā siltumapgāde ir galvenokārt sociāls jautājums. Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas lēmums, ar kuru tiek piešķirtas bezmaksas kvotas par centralizēto siltumapgādi saskaņā ar ETS, mums ir ļoti nozīmīgs guvums, un no tā nedrīkst atkāpties arī trīspusējās sarunās.
Es uzskatu, ka jautājums par oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas finansēšanu ir jārisina, ņemot vērā tirgus un konkurences apstākļus. Tā kā šīs ir jaunas un dārgas tehnoloģijas, mums jābūt ļoti piesardzīgiem, pirms uzsākam to dotēšanu no valsts līdzekļiem.
Pēdējais, ko vēlos uzsvērt, ir tas, ka bez piemērotas sodu sistēmas minētais tiesību aktu kopums nebūs efektīvs. Ja mēs nepiespiedīsim dalībvalstis ievērot noteiktos emisiju ierobežojumus, mūsu pūles būs bijušas veltīgas. Tādēļ es lūdzu, lai šis Parlaments pieprasītu neatkāpties no tā, kas jau ir panākts attiecībā uz sodu sistēmu, jo bez tās visai kopējai sistēmai nebūs jēgas.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, es lūdzu jūsu uzmanību. Kaut arī mēs esam tuvu debašu noslēgumam, man tās ir jāpārtrauc jums zināmu iemeslu dēļ. Nākamais punkts ir svinīgā sēde plkst. 11.30 ar Viņa Svētību Dalai Lama. Pēc svinīgās sēdes debates turpināsies. Pēc mana saraksta vēl ir jāuzstājas tikai divām personām, neskaitot tos, kuri vēlēsies runāt saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru, kā arī Padomes un Komisijas pārstāvjiem. Pēc tam, kad būsim beiguši apspriest pašreizējo stāvokli sarunās par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, kā parasti notiks balsojums.
(Debates pārtrauca plkst. 11.30, gaidot svinīgo sēdi)
