Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
A következő napirendi tétel az egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben.
Simon Busuttil
- (MT) Köszönetemnek kívánok hangot adni azért, hogy jókívánságokkal élt országom, Málta felé, mely Ciprussal együtt két hete csatlakozott az euróövezethez, és ezzel 15-re emelkedett azon országok száma, ahol az euró a hivatalos fizetőeszköz. Ez azt jelenti, hogy az EU-tagállamok többsége jelenleg ugyanazt a fizetőeszközt használja. A Máltán két nappal ezelőtt tartott ünnepségek során a Tanács és a Bizottság elnöke, továbbá Mario Mauro, az Európai Parlament alelnöke egyaránt gratulált Máltának azért a gyors fejlődésért, melyet az azt követő három évben sikerült elérnie, hogy csatlakozott az Európai Unióhoz, és átállt az euróra, mindez pedig jó úton halad, problémáktól mentesen. Igazából annak ellenére, hogy e hónap végéig mindkét fizetőeszköz használható, elmondhatom, hogy már két hét után is szinte minden tranzakciót euróban bonyolítanak. Málta és Gozo lakosai büszkén fogadják az eurót, és újabb komoly lépést tettek előre az európai egyesülés folyamatában.
Yannick Vaugrenard
(FR) Elnök úr! Decemberben az Európai Bíróság meghozott egy régóta várt ítéletet, melynek igen aggasztó következményei vannak Európában a kirendelt munkavállalók védelmét illetően.
Az ítélet kedvezőtlen üzenet polgáraink számára, akiket aggaszt a szociális dömping kockázata. Mit is mond a Bíróság az úgynevezett "Laval”-ítéletben? A Bíróság szerint a svéd szakszervezetek helytelenül igyekeztek egy lett vállalkozást kollektív megállapodásuk aláírására kényszeríteni, különösen a minimálbér tekintetében. Az 1996. évi irányelv értelmében azonban a kirendelt munkavállalóknak a fogadó tagállamban a minimális védelem érdekében minimális kötelező szabályoknak kell eleget tenniük.
A Bíróság ítélete szerint a svéd kollektívalku-rendszer nem volt alkalmazható, és ilyen szabályokat csak törvény írhat elő. Az Európát érintő üzenet többé nem egyértelmű tehát: a Bizottság egyrészről a rugalmas biztonságot és a kollektív alkut hirdeti modell gyanánt; másrészről a Bíróság ezt a modellt hitelteleníti.
A Parlament és a Tanács tehát egyértelművé kell, hogy tegye a kérdést. Ellenkező esetben az történik, hogy a Bolkestein-irányelvet kidobjuk az ajtón, hogy aztán visszakúszhasson az ablakon, ami teljesen elfogadhatatlan.
Graham Watson
Elnök úr! Egy kifejezetten egy tagállamot érintő ügyben szólalok fel, azonban úgy vélem, hogy ennek szélesebb körű európai következményei is vannak. Ez az év a kultúrák közötti párbeszéd európai éve. A kultúrák közötti párbeszéd támogatásában igen komoly szerepet vállal a British Council. Ezért különösen aggasztó, hogy Oroszország be kívánja zárni a British Council szentpétervári és jekatyerinburgi irodáit. A British Council munkája Oroszországban teljesen törvényes. Egy London és Moszkva között 1994-ben kötött kulturális megállapodás szabályozza. Kérem ezért, hogy a kérdést a kollégák vessék fel Oroszország előtt a parlamentközi párbeszéd keretében, illetve hogy Ön, elnök úr, minden lehetőséget ragadjon meg, hogy kifejezze aggodalmát az orosz hatóságok felé azt illetően, hogy a két ország közötti, teljesen normális megállapodás hatálya alá tartozó kulturális kérdést az orosz hatóságok a politikai vita elfojtására tett kísérlet során el kíván tiporni.
Ewa Tomaszewska
(PL) Elnök úr! A Ház több alkalommal is megvitatta az Európát fenyegető demográfiai hanyatlással kapcsolatos problémákat, vagyis megvitattuk az ebből eredő szociális problémákat. Ugyanakkor a gyermekeknek szánt árukra kivetett HÉA az Európai Unión belül szokásos mértékű, vagyis a lehető legmagasabb.
A gyermekeknek szánt árukra Lengyelország különleges alacsony adómértéket alkalmazott, mielőtt országom csatlakozott az Unióhoz. Lengyelország uniós csatlakozásának egyik jogi következménye sajnálatos módon azzal járt, hogy megnőtt a gyermekeknek szánt árukra kivetett HÉA mértéke, és ez ellentétes volt a Lengyelország által elfogadott családorientált politikával.
Felhívom az Európai Bizottságot, hogy mérlegelje annak lehetőségét, hogy az Unió valamennyi tagállamának érdekében módosítsa a vonatkozó rendelkezéseket, különösen a gyermekeket nevelő legszegényebb családokra tekintettel. Ez mindannyiunk számára segítséget jelentene a Lisszaboni Stratégia végrehajtásában.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Elnök úr! A Bizottság 2008. évi munkaprogramja szerint az európai projekt alapja a polgár, és ez így is kell, hogy maradjon.
E gondolat alapján úgy vélem, hogy az Európai Unió nem megfelelően közelíti meg a koszovói folyamatot. Nem vitatkozhatunk azon tovább, hogy egy adott nemzetközi helyzetben elismerhető-e Koszovó függetlensége. A minden másnál fontosabb kérdés az, hogy mit akar Koszovó népe? Ők a legfontosabbak. A konfliktusok megoldásának két kulcsa van: az emberi jogok tiszteletben tartása és annak elismerése, hogy mint nép jogosultak a jövőjüket illetően szabadon dönteni.
Úgy hiszem, hogy az Európai Unió e szavakra kellene, hogy hivatkozzon a határain belül és kívül felmerülő helyzetekben.
Daniel Strož
- (CS) Egy sajátos kérdésről kívánok beszélni, méghozzá a dohányzás és a dohányosok ellen az Európai Unióban folyó széleskörű kampányról, mely részben az Európai Parlament által elfogadott jogi aktusokon alapul. Kétségtelen, hogy a kampány motivációja nemes cél, a polgárok egészsége. Véleményem szerint azonban olyan kérdésekről van szó, melyek nem igazán emelkedettek, és melyek a társadalom igen nagy szegmensét diszkriminálják, gyakorlatilag kriminalizálva ezt a csoportot dohányfüggősége miatt. Nem tekinthetünk el attól sem, hogy az éttermi dohányzást betiltó országokban a kocsmaszerű létesítmények komoly pénzügyi veszteségeket szenvedtek el. Feltételezem, hogy a dohányosoknak szentelt figyelmet a dohányiparnak is megadhatnák. Nem titok, hogy a dohányt évtizedek óta olyan adalékanyagokkal egészítik ki, pl. nitrozaminnal, melyek rákos megbetegedést és a nikotin fokozott elnyelődését okozó nitrogénvegyületek. A legtöbb esetben az emberi lényt ért károsodást nem a nikotin okozza, hanem ezek a keverékek. Véleményem szerint a dohánygyártás és a dohánytermékek összetétele szintén szabályozni kellene.
Jim Allister
Elnök úr! E hónapban volt három éve, hogy Robert McCartneyt brutálisan meggyilkolták az IRA tagjai Belfastban. A Házat iszony töltötte el, amikor a McCartney-lányok idejöttek és igazságszolgáltatást kértek az ügyben.
Három év telt el, és az igazságszolgáltatás nem történt meg. Miért? Elsősorban azért, mert az a párt, mely a legtöbbet segíthetné - a Sinn Fein - még mindig inkább övéi védelmével törődik, semmint a gyilkosok igazságszolgáltatás elé állításával. A helyzet igazából rosszabbodott, mert a Sinn Feinre gyakorolt nyomást enyhítette, hogy bekerültek a kormányba, és ennek eredményeként a kormánypozíció megőrzése érdekében korábbi pártom, a DUP is készen áll a Sinn Feinre gyakorolt nyomás elengedésére.
Tragikus, hogy a Robert McCartneynek nyújtandó igazságszolgáltatás másodlagos jelentőséggel bír amögött, hogy megőrizzék a stormonti "összekacsintós koalíciót”. Hasonlóképpen Paul Quinn nemrég történt meggyilkolásához, amit egyértelműen a Sinn Fein militáns szárnya követett el, ezt az ügyet is szégyenletes módon tisztára mossák majd, és a szőnyeg alá söprik. Ez történik akkor, amikor terrorista erőkkel van dolgunk.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Elnök úr! Az új év első ülésén arról a politikai válságról kívánnék szólni, mely továbbra is bemocskolja Libanont, illetve a Parlamentünk által játszható szerepről.
Azzal együtt, hogy ez a baráti nemzet bonyolult gazdasági és politikai problémákkal szembesül, még mindig intézményi vákuum áll fenn, mert 2007. november 23. óta nem sikerült a parlamentnek elnököt választania; ezt a választást 12-szer halasztották el. Ilyen módon a parlament zárva marad, és nem lehet megvitatni a problémákat és a kilátásokat, és nem lehet igénybe venni a parlament alkotmányos jogköreit elnökválasztásra.
Tudatában vagyok az Ön érzékenységének és azon üzeneteknek, melyeket e cél elérése érdekében küldött, elnök úr, azonban ismételten hangsúlyoznám, hogy hangot kell adnunk mély aggodalmunknak a válság Libanon szenvedő népét érintő következményeit, továbbá a régió békéjét és stabilitását illetően. Demokratikus kötelezettségeink és a partnerségen belüli kötelezettségeink miatt kell ezt megtennünk. A Libanonnal kötött társulási megállapodás az Európai Parlament és a libanoni Parlament között stabil politikai párbeszédről rendelkezik; ki kell használnunk ezt a lehetőséget, és hatékony üzenetet kell küldenünk.
Pierre Pribetich
(FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Szlovénia, az egyetlen olyan ország a volt Jugoszláviából, mely csatlakozott az Európai Unióhoz, ma az Unió elnöki tisztjét tölti be. E történelmi esemény alkalmából kívánunk az elnökséget illetően Szlovénia számára sok sikert kívánni.
Ennek ellenére még sohasem volt sürgetőbb a jugoszláv válság egyszer és mindenkorra történő megoldása, legyen ez a koszovói kérdés vagy a balkáni szomszédai csatlakozásának meggyorsítása. Az egykori Jugoszláviához tartozó országok számára nincs más megoldás, mint hogy gyorsan csatlakozzanak az Unióhoz, a megállapított kritériumoknak megfelelően. A békéhez nagyratörő célokat kell kitűzni, és különösen elszántnak kell lennünk azt illetően, hogy túllépjünk a Balkán történelmén, és egy európai jövő felé tekintsünk.
A koszovói kérdést mostanáig nem sikerült rendezni, mivel a nemzetközi közösség képtelen megállapodásra jutni. Az Európai Unió szintén e zsákutcának, ennek a szindrómának lett az áldozata. Azon országok közül, melyek félnek a függetlenség hatásaitól, illetve amelyek csak álmodnak arról, hogy különféle diplomáciai okokból a lehető leghamarabb érvényt szerezzenek függetlenségüknek, Szlovénia elsősorban az Unió kohézióját kell, hogy biztosítsa azzal, hogy elsősorban belső kompromisszumra törekszik, annak érdekében, hogy az EU Lisszaboni Szerződés szerinti külpolitikájának jelentősége ne vesszen el vagy ne váljon nevetségessé.
Tudjuk azonban, hogy Szlovéniában a Triglav hegy az elszántság és a siker szimbóluma. Reméljük tehát, hogy ez lesz 2008 szimbóluma is!
Romana Jordan Cizelj
(SL) Horvátország környezetvédelmi / halászati övezetet jelentett be az Adriai-tengeren 2003 októberében. Szlovénia és Olaszország ezt kifogásolta. Ennek eredményeként egy évvel később megállapodást írtak alá Szlovénia, Olaszország, az Európai Unió és Horvátország között. Az említett megállapodás szerint az övezet nem érinti a tagállamokat. Ennek ellenére a horvát nemzetgyűlés tavaly egyoldalúan úgy határozott, hogy a környezetvédelmi / halászati övezet a tagállamokra legkésőbb ez év január 1-jétől alkalmazandó.
A nemzetgyűlés ezzel megnehezíti az Adriai-tenger körül élők életét. Horvátország ezen egyoldalú határozata problémákkal szembesítette például a halászokat, mert csökkentette halászterületüket, Koper kikötője pedig elveszítette a nemzetközi vizekre való bejutás lehetőségét. A nemzetgyűlés azon határozata, hogy a környezetvédelmi / halászati övezet a tagállamokra ez év január 1-jétől alkalmazni kell, ellentétes a Horvátország által elfogadott nemzetközi kötelezettséggel, és a szavahihetőségével kapcsolatos kétkedésre ad okot. Egy ország által vállalt kötelezettségek modern, demokratikus jogállamokban nem szeghetők meg. Ez teljesen ellentétes az Európai Unió politikai kultúrájával.
Érdekelne tehát, hogy Horvátország valóban az Európai Unió tagjává kíván-e válni. Ha igen, azonnal lépnie kell, és meg kell felelnie a környezetvédelmi / halászati övezetről szóló megállapodásnak, továbbá az eddigiekben kötött egyéb megállapodásoknak.
Gyula Hegyi
(HU) A Szigetköz a magyar Duna-szakaszon, Szlovákia és Ausztria szomszédságában Közép-Európa egyik legszebb tájegysége. Természeti értékei, a flóra és a fauna gazdagsága, a vízi élőhelyek és az itt élő emberek hagyományos életformája a biodiverzitás egyik épen maradt szigete.
Sajnos a területet tápláló folyó vízhozama az elmúlt évtizedek hidrológiai beavatkozásai miatt vészesen lecsökkent. Nemcsak az érintett régió, de Magyarország és az egész Unió érdeke, hogy ne vesszen el a jövő nemzedékek számára ez az egyedülálló természeti érték.
Jó jogszabályaink vannak, így például a vízkeretirányelv, amely elvben biztosítaná a terület védelmét. Ehhez azonban az kellene, hogy nemzeti és uniós szinten is tartsák be a jogszabályt. Kívánatos lenne, hogy Szlovákia a Nagy-Duna ügyétől függetlenül is működjön együtt Magyarországgal a terület vízellátásának normalizálásában.
Szívesen meghívnám Önöket egy tavaszi vízi túrára e vadregényes tájra, ehhez azonban víz is kellene. Ehhez várjuk minden érintett segítségét.
Thierry Cornillet
(FR) Elnök úr! Szeretném felhívni a Ház figyelmet két francia újságíró, Pierre Creisson és Thomas Dandois sorsára, akik jelenleg Nigerben vannak börtönben. Az állambiztonság veszélyeztetésével vádolják őket, és ez Nigerben halálbüntetéssel is járhat.
Egyértelmű, hogy a két újságíró és sofőrjük, Al-Hassane megsértették a nigeri jogszabályokat, amikor tiltott területre léptek. Véleményem mégis az, hogy méltányolható újságírói okokból történt mindez, mivel a tuareg felkelésről kívántak tudósítani, emellett pedig vissza kívántak térni a fővárosba, hogy a nigeri hatóságokat is megkérdezzék annak érdekében, hogy a lehető legszélesebb körben tájékozódjanak.
Úgy hiszem tehát, hogy létfontosságú számunkra, hogy intézkedjünk a két újságíró megsegítése érdekében, először is azért, mert halálbüntetés fenyegeti őket, ami semmiképpen sem áll arányban tetteikkel, másodszor pedig azért, mert Niger baráti ország, melynek sok segítséget nyújtunk. Nem érdemli meg azt a hírnevet, amit ezzel a hozzáállással szerezne.
Úgy hiszem, elnök úr, hogy Ön és képviselőtársaim sokat segíthetnek, ha csatlakoznak ahhoz a kéréshez, hogy Tandja elnök úr mérlegelje a kegyelem lehetőségét, a két újságíró szabadon engedése érdekében. Még ha meg is sértették a nigeri törvényeket, tetteik ilyen hosszú börtönbüntetést nem igazolnak.
Elnök
Gondosan megvizsgáljuk majd a kérdést.
Bogusław Rogalski
(PL) Elnök úr! Most az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság tagjaként és egy olyan ország állampolgáraként szólalok fel, mely sokszor kényszerült arra, hogy küzdjön függetlenségéért és szabadságáért.
Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a Kínai Népköztársaságban nem tartják tiszteletben az emberi jogokat, és megtagadják a szólásszabadságot Tibet lakosaitól. A legutóbbi példa a rezsim Tibet-politikáját illetően azon szerzetesek elnyomása volt, akik örömüknek adtak hangot azt illetően, hogy a kongresszusi aranyérmet a Dalai láma kapta. A Dalai láma emellett megkapta a Nobel-díjat is, és több évtizede küzd az emberi jogok tiszteletben tartásáért.
Nem engedhetjük, hogy Tibet vagy bármely egyéb XXI. századi nemzet a diktatúra, az elnyomás vagy a politikai dominancia gyakorlására irányuló szadista vágy áldozatává váljon. A Háznak megálljt kell mondania. Megálljt kell mondania egy olyan kultúrát ért támadásokra, melyet a világ legbékésebb kultúrájának tekintenek. Az Európai Unió alapvető értékei mellett elkötelezett szabad emberekként mindent meg kell tennünk annak biztosítására, hogy Tibet népe szintén megérthesse a szabadság szó valódi jelentését.
Milan Horáček
(DE) Elnök úr! Komoly sokként ért bennünket, hogy az orosz kormány bezárta a British Council valamennyi regionális irodáját. E regionális irodákat az Oroszország és az Egyesült Királyság közötti viszony rosszabbodása miatt áldozták fel. Az oroszországi civil társadalom csak ilyen provokációra számíthat?
Alexander Litvinyenko meggyilkolása még mindig tisztázatlan, és Oroszország nem hajlandó az ügyben együttműködni. A fő gyanúsított, Andrej Lugovoj 2007 végétől a Duma tagja. Anna Politkovszkaja halálának körülményei is tisztázatlanok még. A kritikát a titokzatosság fátylával takarják el vagy egyszerűen csak megsemmisítik?
Az EU-nak fel kell hívnia Oroszországot az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartására. Példaértékű lehet, ha sajtóhivatalunkat Anna Politkovszkajáról nevezzük el.
Pedro Guerreiro
(PT) Elnök úr! A Polisario Front, a sahrawi nép egyetlen törvényes képviselője és a Marokkói Királyság között az ENSZ égisze alatt január 8-9-én folytatott tárgyalások harmadik fordulójától kezdve hangsúlyoznom kell annak aktuális szükségességét és jelentőségét, hogy teljes körű tiszteletet követeljünk a sahrawi nép önrendelkezéshez való elidegeníthetetlen jogának. Ez az egyetlen tisztességes és tartós megoldása a vitának, és ez emellett összhangban van a nemzetközi joggal és az ENSZ határozataival is. A marokkói hatóságok figyelmét fel kell hívni halogató manőverezésükre, melynek célja az, hogy késleltessék és lehetőség szerint bojkottálják az aktuális tárgyalási folyamatot. A marokkói hatóságokat fel kell hívni továbbá a Nyugat-Szahara elfoglalt területein érvényesülő elnyomás és gyarmatosítás megszüntetésére is.
Avril Doyle
Elnök úr! Hu Jia urat, az AIDS-kampány résztvevőjét, az emberi jogok aktivistáját, akit ez a Parlament 2007-ben a Szaharov-díjra jelölt, Pekingben 2007. december 27-én letartóztatták a kínai hatóságok, és felforgatással vádolták.
Csodálom a legutóbbi évtizedekben Kína által elért előrehaladást, azonban Hu Jia úrnak a kínaiak által történő letartóztatása teljesen rossz üzenetet közvetít, melyet nemigen értünk. A kínaiak elhanyagolják a nemzetközi közösségnek tett kötelezettségvállalásukat, melyben ígéretet tettek az emberi jogok helyzetének javítására Kínában a pekingi olimpia megrendezésének fejében?
Parlamentként igen határozott választ kell adnunk e személy védelme érdekében, aki jelenleg börtönben van, valószínűleg az Európai Parlamenttel akkor folytatott együttműködése miatt, amikor az emberi jogi albizottság előtt tanúvallomást tett 2007 novemberében. Támogatnunk kell továbbá a Kínában a szabadításáért kampányoló személyeket is.
Mivel a diplomáciai nyelvet a kínai kultúrában önmagában hallgatólagos beleegyezésnek tekintik, úgy hiszem, hogy határozott parlamenti állásfoglalást kell tennünk - remélhetőleg e héten - Hu Jia úr védelme érdekében. Arra sürgetem, elnök úr, hogy emeljen szót Hu Jia úr ügyében a kínai hatóságoknál: igen fontos, hogy megismerjék a Parlament nézeteit.
Proinsias De Rossa
Elnök úr! Egy láthatólag igen profán kérdéssel kívánnék foglalkozni: a 2000. évi európai vízügyi keretirányelv írországi végrehajtásával. Szomorú tény, hogy ezt az irányelvet Írországban az ír kormány úgy hajtja végre, hogy díjat ró az iskolákra a vízhasználatért. Mivel Írországban a legtöbb iskolát önkéntes alapítványok útján finanszírozzák, ez lényegében annyit jelent, hogy a szülőknek kell előteremteniük a vízdíjat.
Ez már önmagában is elég kellemetlen, az ír kormány azonban Európát vádolja a döntés miatt, habár egyértelműen kizárólag az ír kormány hatásköre annak eldöntése, hogy milyen politikákat érvényesít a vízügyi irányelv végrehajtásakor. A kérdés érzékenysége azért merül fel, mert népszavazást tartunk Írországban politikai döntéshozatal érdekében, és egy olyan gyáva politikai taktikázás, hogy Európát vádolják a kormány döntései miatt, azzal a kockázattal fenyeget, hogy az írországi szülők elidegenednek Európától.
Ez nézetem szerint fontos kérdés, és kérem a Parlament elnökét és a Bizottság alelnökét, aki ma körünkben van, hogy tegye egyértelművé az ír kormány számára, illetve tegyen olyan értelmű nyilatkozatot, hogy az szabadon eldöntheti, hogy díjat szab-e ki az iskolákra vagy nem a víz tekintetében, illetve hogy nem kockáztathatja Európa jövőjét gyáva politikai taktikázással.
Gay Mitchell
Elnök úr! Néhány tagállamban az emberek csak úgy az utcáról besétálva kiképzést kaphatnak fegyverhasználatot, sőt, Magnum fegyverek használatát illetően, anélkül, hogy azonosítaniuk kellene magukat vagy hogy fegyverviselési engedélyük lenne. Azért vetem fel a kérdést, mert bizonyítható, hogy a szervezett bűnözés résztvevői Írországból az Európai Unió más részeire utazva kapnak ilyen kiképzést, majd Írországba hazatérve bandákba tömörülve követnek el gyilkosságokat. Sokszor az ártatlan járókelők is áldozatul esnek.
Azért vetem fel a kérdést, mert a Parlament novemberben új irányelvet hagyott jóvá, mely most a Tanács előtt van. Sürgetem a Tanácsot, hogy e hónapban hagyja jóvá az irányelvet, hogy az az első olvasat szakaszába kerülhessen.
Másodszor arra kérem a Bizottságot, hogy ne várja meg azt, amíg a 27 tagállam nemzeti jogába ezt átültetik - ez két évig is eltarthat -, hanem máris kezdje meg a rendelkezések némelyikének végrehajtását, ideértve azt, hogy a 27 tagállam alkotta kapcsolattartási csoportot hozzanak létre a Bizottságnál annak érdekében, hogy az kezdje meg a fegyverek illegális alkalmazása elleni tevékenységet. Sürgetem ennek késedelem nélküli megtételét.
Siiri Oviir
(ET) Elnök úr, hölgyeim és uraim!
Már egy ideje figyeljük Grúziát. Vége az elnökválasztásoknak, és végre megvan az eredményt.
A forradalom saját gyermekeit falja fel a mondás szerint. Saakashvili elnök talán kicsit túlzottan is aggódik emiatt. Egy országban az erőhatalom gyakorlása nem az ország hatalmának, hanem gyengeségének jele.
Objektívan vizsgálva a dolgot meg kell jegyeznünk, hogy Grúzia az ottani tüntetések elnyomását követően legalább megpróbálkozott a demokratikus választásokkal. A demokrácia azonban nem egy dolog. Ez gondolkodásmód, és nem lehet egyszer csak megszüntetni, vagy egyik országból a másikba átültetni.
Grúziában jelentős ellenzék alakult ki. A demokratikus fejlődés nevében segítenünk kell a kormányköröket abban, hogy megértsék a demokrácia elemi összetevőinek lényegét.
Grúziának saját magában kell megtalálnia az erőt ahhoz, hogy kilábaljon a válságból. A parlamenti választások kilátásban vannak. Az országnak a folytatáshoz demokratikus reformokra van szüksége, az emberek pedig legalább ennyit elvárnak.
Helytelen lépés lenne részünkről az az Európai Unióban, ha a dolgokat egyvalakire hárítanánk. Az intézményeket kell támogatnunk, szakértői támogatást kell nyújtanunk, és őszintén és nyíltan rá kell mutatnunk a demokráciával nem összeegyeztethető szempontokra.
Végül szeretném elmondani, hogy ami most Grúziában történik, az valószínűleg Örményország esetét is illusztrálja. Az elnökválasztások ott is kilátásban vannak.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Elnök úr! Az Európai Bizottság a 2008-2012 közötti időszakra Lengyelország számára csak 208 millió tonna szén-dioxid kibocsátásának jogát engedélyezte. Ez majdnem 30%-kal kevesebb, mint a lengyel kormány által kért mennyiség. Lengyelország fellebbezett a döntés ellen az Európai Bíróságnál, sajnos azonban nem tudjuk, hogy a jövőben a Bíróság mikor határoz az ügyben. A lengyel gazdaságnak ezért az alacsony kibocsátáshoz kell igazodnia.
A cementművek, acélművek és más vállalkozások mind termelésük csökkentésére kényszerülnek. A legfontosabb az, hogy a villamos energia ára jelentősen emelkedik. A becslések szerint az árak ez évben kb. 10%-kal emelkednek, négy év alatt pedig 20%-kal, mivel a kibocsátási határértékek jelentős mértékben hatottak villamosenergia-termelő iparágunkra is.
A kibocsátási határértékek ilyen módon való megállapítása és az adott teher egyenlőtlen megosztása nem csupán lelassítja Lengyelország és más új tagállamok fejlődését, hanem jelentősen kihat a polgárok megélhetési költségeire is. Komolyan tiltakozom ez ellen.
Hélène Flautre
(FR) Elnök úr! Január 11-én, pénteken megtagadták tőlem a belépést a külföldiek Lille-Lesquin-i fogva tartási központjába. Látogatásom a külföldiek európai fogva tartása elleni európai cselekvési hét része volt. Elnök úr! 2003. júliusában, a Parlamentünk akkori elnöke és Onesta alelnök kérése alapján a francia hatóságokat kötelezték annak előírására, hogy a francia parlament képviselői és a szenátorok látogatásaira vonatkozó szabályokat az Európai Parlament képviselőire is alkalmazni kelljen.
Arra kérném tehát, elnök úr, hogy beszéljen ismételten a francia hatóságokkal annak biztosítása érdekében, hogy a korábban tett kötelezettségvállalásokat teljes körűen tiszteletben tartsák, és különösen hogy az Európai Parlament képviselőit ugyanúgy kezeljék, mint a francia Parlament tagjait. Ez annál is fontosabb, mivel e Parlament képviselői jelenleg vizsgálnak egy, a harmadik országok állampolgárainak visszaküldéséről szóló irányelvre irányuló javaslatot, mely igen komolyan érintheti a külföldiek fogva tartását.
Szeretném hozzátenni, hogy a fogva tartási központokban tett, be nem jelentett látogatások célja a rossz bánásmód megelőzése, amit Franciaországban általában nem büntetnek, ahogy ezt a kínzás megelőzésével foglalkozó bizottság is jelezte legutóbbi jelentésében.
Maria Petre
(RO) Ma annak érdekében szólalok fel, hogy felhívjam az Önök figyelmét a román gazdálkodók helyzetére, egy évvel Románia csatlakozását követően.
Romániában a mezőgazdaság még mindig eredménytelen vagy nem elég hatékony, mégis a lakosság legnagyobb részének megélhetését adja. A gazdálkodók a dolgozó lakosság jelentős hányadát jelentik, azonban sokan vannak az idősebb gazdálkodók is.
Ezzel összefüggésben üdvözlöm a Bizottság azon határozatát, hogy nem alkalmazza e területen a védzáradékot; ez azonban nem elegendő.
2008-ban az európai kifizetések az európai átlag 25%-ának felelnek meg; Románia 9 éven belül tudja majd csak elérni ezt az átlagot.
Románia az elmúlt néhány évben gyorsan átültette a minőségi, egészségügyi és növény-egészségügyi területeken született joganyagot.
A kiigazítási költségek jelentős akadályt jelenthetnek a román gazdálkodók számára a közös agrárpolitika terén. Románia Lengyelország után a második legnagyobb mezőgazdasági termelő Közép-Európában, és csak az európai finanszírozás felhasználásával használhatja ki intelligens módon ezt a potenciált és veheti annak hasznát.
Vladimír Maňka
(SK) Az Európai Parlament decemberi ülésszakát helytelenül tájékoztatták arról, hogy a kisebbségek számára történő rádióműsorokat Szlovákiában megszüntetik, illetve hogy a közszolgálat megszünteti Rádio Patria kisebbségi nyelvű adásait.
Hölgyeim és uraim! A szlovák műsorszórási szolgálat nem készül korlátozni a Rádio Patriát. Sőt, a Rádio Patria 2007 januárjától története során első alkalommal kapott önálló frekvenciát, ami lefedi a Szlovák Köztársaság területének 100%-át. Naponta 8-10 órányi színvonalas műsort közvetít, híreket, riportokat és kulturális műsorokat. Ez minden eddiginél több. Egyetlen más európai közszolgálati adó sem kínál ehhez hasonló skálájú műsorokat nemzeti kisebbségeknek.
Elnök úr, szomorú, ha az Európai Parlament egyik képviselője úgy képzeli, hogy egy demokráciában bármit mondhatunk anélkül, hogy ellenőriznénk a helytállóságát. Az ilyen támadások feszültséghez vezetnek, és ez sérti az ország jó hírnevét.
Jelko Kacin
(SL) Szlovénia vette át az Európai Unió elnöki tisztségét, és a szlovén kormány miniszterelnöke, egyúttal az Európai Unió Tanácsának elnöke, már két alkalommal is értékelte Bosznia és Hercegovina rendkívül drámai helyzetét, mely eltért az ország helyzetének korábbi értékelésétől. Véleménye szerint a helyzet még drámaibb, mint Koszovóban.
Ez igen heves reakciókat váltott ki Bosznia és Hercegovina részéről, a föderáció és a Republika Srpska intézményeiben, továbbá a lakosság egészében. Még a főképviselő, Lajčák úr maga sem értékelte eddig a helyzetet ilyen kilátástalannak.
Úgy tűnik számomra tehát, hogy az értékelés nem reális, nem helytálló és nem szakszerű, és nem ad motivációt az említett ország intézményei vagy polgárai számára azt illetően, hogy közelebb kerüljenek az Európai Unióhoz. Úgy tűnik nekem, hogy jelenleg a Bosznia és Hercegovina helyzetéhez hasonló, kényes kérdéseket illetően fokozottabb harmonizáció szükséges az Európai Unió intézményei körében.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Az Európai Parlament 2006 szeptemberében kérte a fókából készült termékek kereskedelmének leállítását. Rekordszámú képviselő támogatta a nyilatkozatot. Sajnos azonban az erős támogatás ellenére, illetve annak ellenére, hogy a Parlament ezt követően elfogadta az állatok védelméről és jóllétéről szóló úgynevezett cselekvési tervet, melyben felszólított a fókából készült termékek kereskedelmének teljes körű tilalmára az Európai Unió területén, nem született kedvező eredmény. A tilalom nem érvényesült, és nem járt a fókabőr Unión belüli kereskedelmének megszűnésével, és továbbra is ez a fókabőr egyik legnagyobb piaca.
A tilalommal védett életkort alig pár nappal korábban betöltő fiatal fókákat máris vadászni kezdik kereskedelmi célokból, és legálisan értékesítik ezeket. A vadászati módszerek a legalapvetőbb elveknek sem felelnek meg. Az állatokat élve nyúzzák meg, testüket pedig ezután a vízbe lökik. Ez a mészárlás mindaddig folytatódni fog, míg az Európai Bizottság teljes tilalommal nem sújtja valamennyi fókából készült termék kereskedelmét.
Jim Higgins
Elnök úr! Az Európai Unióban kétmillió drogfüggő él. Drogjárványról beszélhetünk, és ezt kezelni kell.
Írországban tizenöt éve a drogfüggőség még csak Dublinra korlátozódott. Ma már minden nagy- és kisvárosban és faluban jelen van a heroin, a kannabisz, a kokain. Naponta halnak meg emberek Írországban és az EU-ban a drogfüggőség miatt.
Üdvözlöm az EU jelenlegi nyolc éves drogstratégiáját. Azonban fel kell tennünk a kérdést: ez valóban működik? Minden fronton küzdenünk kell a drog problémájával. Először is az ellátást kell megszakítanunk. Másodsorban arra kell törekednünk, hogy a használók megszüntessék a droghasználatot, illetve arra, hogy mások egyáltalán ne kezdjék ezeket használni, az emberek elijesztésére irányuló komoly hirdetési kampányok útján. Végül, de egyáltalán nem utolsósorban fokozottabb és színvonalasabb nemzetközi együttműködés szükséges.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 2008 a kultúrák közötti párbeszéd európai éve. Ez mind a 27 tagállam számára lehetőséget kínál a kultúra, a történelem, a nyelv és a hagyományok ápolására.
Az Unió mottója a következő: "egység a sokféleségben”, 2008 pedig valóban hozzá kell, hogy járuljon az Unión belüli kohézió megerősítéséhez, a kultúrák közötti párbeszédet alapul használva ehhez.
Romániát évszázadok során különféle - bizánci, orosz, osztrák-magyar és ottomán - hatások érték. A román lakosság 86%-a keleti ortodox vallású, és Románia az egyetlen olyan újlatin nyelvű ország, ahol a keleti ortodoxia dominál.
Hangsúlyozni kívánom, hogy Romániában 18 felekezetet ismernek el hivatalosan. A kultúrák közötti párbeszédbe mindenesetre a felekezetek közötti párbeszéd is bele kell, hogy tartozzon.
Szeretném felhívni az Európai Parlament 34 küldöttségét, hogy fokozzák az európai értékek más kontinenseken való előmozdítását, a kultúrák közötti párbeszéd európai éve során, illetve mozdítsák elő más kultúrák és hagyományok ismeretét.
Reményeim szerint 2008 mint a kultúrák közötti párbeszéd éve jelentősen hozzájárul majd a béke előmozdításához, ami az Európai Unió egyik alapvető értéke.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Elnök úr! A kérdés, melyről szólni kívánok, közvetlenül kapcsolódik a Ţicău asszony által az imént előadottakhoz: 2008 mint a kultúrák közötti párbeszéd éve. Egyetértek ezzel, és tiszteletben tartom a tényt, hogy az elnökök konferenciája bizonyos döntésekre jutott, azonban némi sajnálattal jegyzem meg, hogy az ide előadóként meghívott egyházi személyek mindegyike - a pápa kivételével - Európán kívülről érkezik.
Nincs elég vallási vezetőnk Európában, akit felkérhetnénk, hogy beszéljen a Ház előtt? Úgy hiszem tehát, hogy ennek lenne értelme, és Ön is ezzel a kérdéssel foglalkozott, mivel Románia nagy ortodox ország, a Ház nemcsak a pápát és a protestáns egyházi vezetőket kérhetné fel előadónak - hiszen kultúrák közötti párbeszéd keresztények között is van -, hanem az ortodox egyház képviselőit is. Kérem tehát, hogy vegyék fontolóra Bartholomaios ökumenikus pátriárcha meghívását is a kultúrák közötti párbeszéd évének keretében.
Teresa Riera Madurell
(ES) Elnök úr! A mostani új évben két új ország csatlakozott az eurózónához, és fogadta el az egységes fizetőeszközt. Ez ismét előtérbe helyez egy olyan igényt, melynek már meg kellett volna valósulnia egy fejlett, modern és progresszív Unióban: az új érméken a nemek egyenlőségének megvalósulását.
Ez a történelem visszatérő témája: a nőket ritkán ábrázolták újonnan vert érméken. A női figurák, a női tettek és a nők által végzett munka sohasem kapott szimbolikus elismerést, és nemcsak e tekintetben. A nemek közötti egyenlőség az egyik olyan érték, melyre az Európai Uniót építjük, és ezzel összefüggésben az egyenlőség minden területet át kell, hogy hasson.
Fontos, hogy felismerjük és támogassuk oly sok nő oly sok területen - tudomány, kultúra, oktatás, politika - folytatott tevékenységeit, és munkájukat, életüket és nevüket el kell ismernünk, tanulmányoznunk kell és emlékeznünk kell rájuk. Egyes országokban, például hazámban, Spanyolországban, a Parlament javaslatot hagyott jóvá ennek érdekében.
Ez a Parlament és a Bizottság kezdeményező szerepet kell, hogy vállaljon, és minden tagállam számára javasolnia kell a megfelelő intézkedések megtételét annak biztosítása érdekében, hogy az euróérmék kibocsátásakor egyenlő mértékben kapjanak hangsúlyt a nőkre és a férfiakra való utalások és a nők és a férfiak ábrázolása.
Mairead McGuinness
Elnök úr! Az egyik kollégám úgy fogalmazott, hogy egy profán téma merült fel a Házban, a vízügyi keretirányelv végrehajtása Írországban. Véleményem szerint ez a legkevésbé sem profán téma. Ha az, akkor komolyabban meg kell vitatnunk, mivel az ír kormány veszélyes területekre merészkedett, amikor Európát vádolja azért, hogy az iskolákra vízdíjat vet ki, amikor igazából arról van szó, hogy alulfinanszírozza az iskolákat, és igen rosszul kommunikálja és hajtja végre ezt a fontos jogszabályt.
Igazából azt kockáztatjuk, hogy az írek megítélése romlik az Európai Uniót illetően, mivel folyton Európát okoljuk olyan döntésekért, melyek tetszenek, még akkor is, ha maga a kormány is részt vett a döntéshozatali folyamatban. Amikor a Reformszerződésről kell népszavazást tartanunk, nemcsak a szülők néznek rossz szemmel az EU-ra, és tartják problémásnak, hanem jelenleg a gazdálkodók és más lobbicsoportok sem elégedettek az Európai Unióval.
Az ír kormány ezért teljes körű magyarázatot kell, hogy adjon arról, hogy hogyan hajtja végre ezt az irányelvet; megfelelően finanszíroznia kell az iskolákat, és választ kell adnia arra a kérdésre, hogy háztartási adókat vetnek-e ki az írekre és ha igen, mikor. Jelenleg erről kell megbizonyosodnunk.
Elnök
Ezzel lezárjuk a kérdést.
