Antibiotikum-rezisztencia (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont az antibiotikum-rezisztencia témakörében a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdés Paolo De Castro részéről, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság nevében - B7-0304/2011).
Paolo De Castro
Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, a mai napon jelentős esélyünk van arra, hogy felelősen, elkötelezetten vizsgáljuk meg az állatokban kialakuló antibiotikum-rezisztencia egyre súlyosabb problémáját. Ez stratégiai kérdés a mezőgazdasági ágazat, különösen pedig az európai állattenyésztés jövője szempontjából.
Az adatok azt mutatják, hogy Európában az antibiotikumok körülbelül 50%-át állatgyógyászati alkalmazásra írják fel. Megfelelő felhasználás esetén az antibiotikumok fontos eszköznek számítanak, segítenek a gazdáknak állatállományaik egészségének és produktivitásának megőrzésében, valamint az állatok jólétének biztosításában. Így nem azért vagyunk itt, hogy démonizáljuk az antibiotikumok állattenyésztésben történő alkalmazását, hanem azért, hogy felkérjük a Bizottságot arra, hogy az állatokban kialakuló rezisztencia csökkentése érdekében adjon konkrét választ az antibiotikumok hatásosabb és hatékonyabb használatára vonatkozóan.
2010. május 5-én, az EU állatjóléti cselekvési tervére vonatkozó állásfoglalásunkban a Ház rámutatott az állatjólét, az állati és az emberi egészség közötti összefüggésre és felszólította a Bizottságot és a tagállamokat, hogy felelősen foglalkozzanak az állatokban kialakuló antibiotikum-rezisztencia bonyolult problémakörével. Különösen arra szólítottuk fel a Bizottságot, hogy gyűjtse és elemezze az összes állatgyógyászati termék, köztük az antibiotikumok alkalmazásával kapcsolatos adatokat annak érdekében, hogy a készítmények hatékony használatát biztosítani lehessen. Egy évvel később a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, melyben van szerencsém elnökölni, arra kéri a Bizottságot, hogy alkalmazza az összes releváns kezdeményezést a hosszú ideje fennálló probléma megoldása érdekében, melynek következményei az emberi egészségre is kihathatnak.
Amire szükség lenne elnök asszony és biztos úr, az a Bizottság kézzelfogható elkötelezettsége arra, hogy a begyűjtött adatokat fel fogja használni arra, hogy az elért eredményeket a gyakorlatba ültesse, és ne csak a kutatási és nyomon követési tevékenységeket ösztönözze, hanem az antibiotikumok alkalmazásának, mint az állatbetegségekkel szembeni küzdelem egyik fontos eszközének hatékonyabb megvalósítását is biztosítsa.
Itt szeretnék rámutatni arra, hogy egyes tanulmányok szerint az alacsony energiafelhasználással készült állati takarmányok a betegségek magasabb bekövetkezési arányához vezethetnek, azaz növelik az antibiotikum-használatot. Ezért kívánatos lenne felülvizsgálni - az európai állat-egészségügyi tudományos bizottság véleményével összhangban - az állati eredetű takarmányok kérődzőknél történő felhasználásának tilalmát. Ezeket a kéréseket fogadta el április 12-i állásfoglalásában a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, és ezekről szavazunk holnap mi is.
Az utóbbi pár hónapban igen kemény munka folyt, és szeretnék személyesen köszönetet mondani Paulson asszonyak, az árnyékelőadóknak és az összes parlamenti frakciónak a kérdéskörben megfogalmazásra került közös állásfoglalással kapcsolatban nyújtott felbecsülhetetlen értékű hozzájárulásukért. Az európai állattenyésztés jövőbeli versenyképessége múlhat azon, hogyan sikerül kezelni ezt a problémát, amelynek átfogó jellege összehangolt megközelítésben és közös politikai akaratban jelentkező elkötelezettséget és felelősségteljes hozzáállást tesz szükségessé.
László Andor
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, először is szeretném hangsúlyozni, hogy a Bizottság teljes mértékben tisztában van, így megfelelően foglalkozik is azzal a fenyegetéssel, amelyet az antibiotikum-rezisztencia a közegészségügyre jelent.
Az első kérdésre válaszolva: 2009-ben a Bizottság felkérte az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA), hogy vállaljon vezető szerepet az antibiotikumok állatgyógyászati alkalmazásával kapcsolatos összehasonlítható adatok gyűjtésében. Az európai állat-egészségügyi antibiotikum-felhasználási felügyelet (ESVAC - European Surveillance of Veterinary Antimicrobial Consumption) nevű projekt 2009 harmadik negyedévében indult. Az EMA a tagállamokkal, az európai ügynökségekkel és az érintettekkel is együttműködött a rendszer kifejlesztése során. 10 tagállam adataiból származó eredmények a lehető leghamarabb nyilvánosságra kerülnek. Önkéntes alapon tizenkét további tagállam döntött az adatgyűjtés megkezdése mellett. A cél az, hogy az összes uniós tagállamra kiterjesszük a rendszert, további cél pedig, hogy sokkal részletesebb, például egyes állatfajokra vonatkozó adatokkal rendelkezzünk.
Miért van szükségünk ezekre az adatokra? Azért, hogy tudományosan megalapozott megközelítést alakítsunk ki: csakis az ilyen típusú adatok alapján lehetnek képesek tudósaink pontosan meghatározni azt, hogy az állatoknál alkalmazott antibiotikumokkal kapcsolatos antibiotikum-rezisztenciának mik a valódi kockázatai.
Ami a második kérdést illeti, biztosíthatom a tisztelt képviselőket, hogy a Bizottság tisztában van azzal, hogy az antibiotikum-rezisztencia kezelése multidiszciplináris megközelítést igényel. Ezért a Bizottság rendszeres időközönként konzultál saját szolgálataival, a tagállamok illetékes ügynökségeivel és egyéb érintettekkel, például találkozók és nyilvános konzultációk során. A Bizottság az antibiotikum-rezisztencia kérdéskörében folytatott munkája során szorosan együttműködik illetékes ügynökségeivel, különösen az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal, az EMA-val és az EU antibiotikum-rezisztenciával foglalkozó referencialaboratóriumával.
A harmadik, egyben utolsó kérdésre válaszolva szeretném bejelenteni, hogy a Bizottság egy ötéves stratégiát dolgoz ki az antibiotikum-rezisztencia területén. Ez a stratégia holisztikus megközelítést alkalmaz majd és konkrét javaslatokat fogalmaz meg az antibiotikum-rezisztenciával kapcsolatosan a köz- és állategészségügy vonatkozásában. A stratégia a Tanács antibiotikum-rezisztenciával kapcsolatos következtetésein és ajánlásain, valamint a már említett konzultációk eredményein alapul majd.
Az állat-egészségügyi termékekre és gyógyszertartalmú takarmányokra vonatkozó uniós előírások felülvizsgálata folyamatosan zajlik. Például a hatásvizsgálat során alkalmazott új lehetőségként az antibiotikum-rezisztencia leküzdésével kapcsolatosan új eszközöket és intézkedéseket tekintünk át.
A Bizottság a begyűjtött bizonyítékok alapján fog határozni jogszabályi előterjesztésének részleteiről. Célunk, hogy a bizottsági stratégiát 2011. november 18-án mutathassuk be, amely az Európai Antibiotikum Nap lesz.
Elisabeth Jeggle
Elnök asszony, Andor úr, először is szeretnék köszönetet mondani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság elnökének, De Castro úrnak a kezdeményezésért és a fontos ügyben a Bizottsághoz intézett kérdéséért. Andor úr, beszédét meghallgatván először is arra szeretném kérni Önt, hogy az elméletről térjünk át a gyakorlat talajára, mivel konkrét intézkedéseket kell foganatosítanunk.
Az antibiotikum-rezisztencia egy olyan probléma, amelyet komolyan kell vennünk, és amelynek eddig az állattenyésztés vonatkozásában kevés figyelmet szenteltünk. Az antibiotikumok kétségtelenül igen hasznosak, amennyiben azokat megfelelően alkalmazzák. Segítséget nyújtanak a gazdálkodóknak, hogy állataik egészségesek és produktívak maradjanak, valamint magas színvonalú állatjólétet biztosítsanak. Annak biztosítása érdekében, hogy az antibiotikumok továbbra is hatékony eszközök maradjanak az állati és emberi betegségek elleni küzdelemben, uniós szinten összehangolt megközelítésre van szükség.
Az utóbbi hetekben ebben a tárgyban intenzív vitákat folytattunk a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságban, és részletes áttekintést végeztünk. A közös állásfoglalást a bizottság április 12-én fogadta el nagy többséggel, 34 támogató és 2 ellenszavazattal. A különböző frakciók árnyékelőadóival folytatott kiváló együttműködés egy nagyon kiegyensúlyozott és jól átgondolt dokumentumot eredményezett, amelyhez ragaszkodnunk kell, és kérem Önöket, tegyenek is így a holnapi plenáris szavazáson. A jelentés kiegyensúlyozott, mivel a farmokat érintő mértékben összpontosít az állatjólétre, az antibiotikum-használat problémáira és a költséghatékonyságra.
Ezért még egyszer szeretném megköszönni a gyümölcsöző együttműködést Paulsen úrnak és mindazoknak, akik részt vettek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság munkájában. Most azt szeretném látni, hogy a Bizottság is a tettek mezejére lép.
Luis Manuel Capoulas Santos
Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, az állati betegségek kezelését célzó antibiotikum-használat következményei jól ismertek és egyre aggasztóbbak. Ezen a területen már most is meglehetősen kemény előírások vannak érvényben, amelyekre az Európai Parlament is figyelmet fordít, és amelyekkel kapcsolatosan számos pozitív kezdeményezést sikerült valóra váltani, például az antibiotikum-rezisztenciával kapcsolatos adatokat összegyűjtő hálózatot. Azonban ezek a kezdeményezések még mindig nem elegendőek.
Ezért arra kérem a Bizottságot, hogy ne csak a monitoring mechanizmusokat fejlessze, hanem vezessen be a szélesebb körű adatgyűjtéshez szükséges intézkedéseket, valamint vegye be a közös agrárpolitika jelenleg létrehozandó szabályozási csomagjába a területet érintő, legjobb gyakorlatra ösztönző intézkedéssorozatot.
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalás szövege - amelynek legfontosabb ajánlásai, ahogy azt képviselőtársam, Jeggle úr is kifejtette, széleskörű támogatásban részesültek - a Bizottság részletes elemzését érdemli. Mindenekelőtt az ajánlásokat konkrét intézkedésekké kell formálni annak érdekében, hogy jobban szolgálják a közegészségügy védelmét és védjék az állati eredetű európai termékek minőségének imázsát.
Marit Paulsen
Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, úgy gondolom fantasztikus munkát végeztünk a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságban. Ritka, hogy egy politikailag sokszínű csoportban ilyen egyetértés alakuljon ki, mint most nálunk.
Az antibiotikum-rezisztencia jelenti a legnagyobb fenyegetést mind az állati, mind az emberi egészségre. A fertőző betegségek számítottak a leggyakoribb haláloknak gyermekeknél, fiataloknál és fiatal állatoknál egyaránt. Ebben az összefüggésben nem szabad elfelejteni, hogy ahogyan az állatok, úgy az emberek is emlősök. Ugyanazzal az immunrendszerrel rendelkezünk és a stresszre is ugyanolyan érzékenyek vagyunk, ami azt jelenti, hogy ha nem érezzük jól magunkat, immunrendszerünk le van gyengülve és antibiotikumokra van szükségünk, mivel sokkal érzékenyebbek leszünk a komoly fertőzésekkel szemben.
Ezt az emberi orvoslás területén már tudomásul vettük. Intézkedéseket hoztunk, megpróbáltuk korlátozni az antibiotikumok felhasználását és megpróbáltuk megérteni, mi történhet. Ne feledjük, hogy ha az antibiotikumok, mint a betegségek elleni harc fegyverei a jövőben nem fognak a rendelkezésünkre állni, dédanyáink korába fogunk visszamenni, amikor a ma már közönségesnek vélt fertőző betegségek, mint a kisgyermekek fülgyulladása, ismét halálos betegségekké válhatnak. Ez nem egy olyan probléma, amellyel könnyen meg lehetne birkózni, ezért igen komolyan kell vennünk a kérdést. Mint már mondottam, az eddig történtekkel különösen elégedett vagyok.
Természetesen az állásfoglalásnak vannak olyan részletei, amelyek esetében többre vágytam, illetve olyanok is, amelyeket másként szerettem volna belefoglalni, ám a lényeg nem az, hogy minden egyes vessző a helyén legyen, hanem az eljárás megkezdésére irányuló közös akarat. Reményeim szerint ez az, amit a Bizottság is a magáévá tesz, mert hiszek abban, hogy a holnapi szavazás eredménye egy csaknem teljesen egyhangú "igen” lesz. Remélem, hogy így lesz, és azt is remélem, hogy ez egy olyan erős jeladás lesz, mely mindenkit figyelemre késztet. Köszönöm.
Richard Ashworth
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, szeretnék köszönetet mondani a témafelvetésért a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság elnökének.
Osztom az elnök úr bakteriális fertőzésben szenvedő állatokban kimutatott antibiotikum-rezisztencia mértékével kapcsolatos aggodalmait. Egyetértek vele abban, hogy egyre nagyobb figyelmet kell szentelni az emberi populációra történő átterjedésre vonatkozó bizonyítékoknak, mivel azt találjuk, hogy számos, egykor megbízhatónak tartott antibiotikum hatásossága számottevően csökkent, ami az emberi egészséget veszélyezteti. Ezért támogatom a vita fő gondolatmenetét. Azzal is egyetértek, hogy a probléma monitorozása és felmérése érdekében az első fontos lépés a különböző ügynökségekkel és a gyógyszeriparral történő szoros együttműködés kell, hogy legyen.
Mindazonáltal én azt állítom, hogy az elterjedt nézőponttal szemben ennek a problémának nem kizárólag az intenzív mezőgazdasági termelés a kiváltó oka. A mezőgazdaságban az antibiotikumok véletlenszerű használata minden üzemben, kicsiben és nagyban egyaránt mindennapos, vagy legalábbis az volt. Sőt, ennél tovább is mennék, és azt mondom, hogy a nagyüzemi termelőket a feldolgozó ágazat a szerződéses feltételeken keresztül vertikálisan integrálja, ezért az antibiotikumok profilaktikus használatát a minőségbiztosítási előírások korlátozzák vagy tiltják.
Ám az világos, hogy valamilyen ellenőrző intézkedésre van szükség, és nagy várakozással fogom hallgatni biztos úr stratégiájának részleteit a maga idején. Három lényeges pontot szeretnék kiemelni. Először, az összes intézkedésnek alapos tudományos bizonyítékon kell alapulnia, másodszor az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük, harmadszor pedig nem róhatnak további szabályozási terhet, így további költségeket a mezőgazdasági és az állat-egészségügyi ágazatokra.
Martin Häusling
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, ez egy igen súlyos kérdés, mivel óriási fontossággal bír nem csak az állattenyésztés jövője, hanem főleg az emberi egészség szempontjából. Ezt nem szabad szem elől tévesztenünk. Ez végső soron nem a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság problémája. De amint az ismételten kiderült, nem rendelkezünk elegendő adattal: mindössze 10 tagállam szolgáltatott információt, ami túlságosan kevés. Igen gyorsan kellene foglalkoznunk ezzel a kérdéssel, és pontos szabályozókra lenne szükség.
Túl kevés figyelmet fordítunk egy tényezőnek ebben a témában, ez pedig a nagyüzemi létesítményekben és bizonyos régiókban folyó intenzív gazdálkodás. Meg kell vizsgálnunk ezt a kérdést, és tehetünk is valamit azért, hogy megakadályozzuk elterjedését. Mezőgazdasági politikánk átstrukturálásával biztosíthatjuk, hogy a hangsúly a megfelelő állatjóléten legyen, hogy az állatok az adott faj számára alkalmas körülmények között éljenek, és hogy az állatok erősek és ellenállók legyenek a "jobb megelőzni, mint gyógyítani” elvnek megfelelően.
Amire még szükségünk van, és ez a Bizottság dolga, az egy hosszú távú terv az antibiotikumok mezőgazdasági célú felhasználásának csökkentéséről. Az antibiotikum-rezisztencia főleg a mezőgazdaságban dolgozókon jelentkezik, azaz a gazdákon és alkalmazottaikon. Az ezen a területen dolgozó embereknek már most is óriási problémáik vannak. Egy másik aggodalomkeltő ok az a gyanú, hogy az antibiotikum-rezisztencia közvetlen módon az élelmiszer-alapanyagokkal is terjedhet. Ezt gondosan ki kell vizsgálnunk az európai lakosság egészsége érdekében, ráadásul azonnali cselekvésre van szükség.
Fontos leszögezni, hogy az antibiotikumok 50%-át az állattenyésztés használja fel, ami borzasztóan sok. Ezért biztosítanunk kell, hogy ez a szám csökkenni fog a mezőgazdaság és a közegészségügy hosszú távú érdekeinek megfelelően.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Elnök asszony, az április 7-én tartott Egészségügyi Világnap idei témája az antibiotikum-rezisztencia volt, ami világméretű fenyegetést jelent az emberi egészségre. Európában évente 25 000 ember hal meg antibiotikum-rezisztenciával összefüggő okok miatt. Az állatok és az állati eredetű élelmiszerek szerepet játszhatnak az antibiotikum-rezisztencia emberekben történő kialakulásában. Ezért oly fontos dokumentum a ma megvitatásra kerülő állásfoglalás.
Az ebben a témában folytatott összes vita legfontosabb szava az "óvatosság”. Nem az antibiotikumok rosszak, hanem átgondolatlan, mértéktelen alkalmazásuk a veszélyes. Az antibiotikumokat nem démonizálni kell, hanem embereken és állatokon egyaránt óvatosan kell őket használni. Az állásfoglalásban javasolt intézkedéseket az állatorvosok és a gazdák szélesebb körű tájékoztatásáról a lehető leghamarabb be kell vezetni. Az antibiotikumok takarmányadalékként történő alkalmazásának tilalmát nemzetközi szerződésben kell rendezni.
Egy közelmúltban készült tanulmány kimutatta, hogy az Egyesült Államokban az üzletekben tárolt, bevizsgált húsminták csaknem fele tartalmazott Staphylococcus aureus-t, amelyek fele legalább három antibiotikum-osztállyal szemben volt rezisztens. Ez az antibiotikumok állattenyésztésben történő széles körű elterjedésére mutat rá, és azt kell mondanom, hogy az európai gazdáknak elegük lett abból, hogy jövedelmük csökkenését kockáztatva egyedül ők alkalmazzák és tartsák be az előírásokat.
Ulrike Rodust
(DE) Elnök asszony, Andor úr, hölgyeim és uraim, mindent el kell követnünk az antibiotikum-rezisztencia terjedésének megakadályozása érdekében, és ebben teljes köztünk az egyetértés. Ebbe beletartozik az antibiotikumok felelősségteljes felhasználása mind a humánegészségügy, mind az állattenyésztés területén. Az Európai Uniónak határozott lépéseket kell tennie. Nem szabad eltűrnünk, hogy csak az Európai Unióban évi 25 000 ember haljon meg rezisztens baktériumok által okozott fertőző betegségek következtében. Az antibiotikumok rutin és preventív célú alkalmazását be kellene tiltani. Biztosítanunk kell, hogy az antibiotikumokat minden tagállamban felelősen alkalmazzák.
A lehető legfontosabb, hogy minden lehetséges erőfeszítést megtegyünk annak érdekében, hogy az állatállomány egészségét fogantatásától kezdve a teljes felnőttkor eléréséig megőrizzük. Az állatok egészségének biztosítása a legjobb módszer arra, hogy elkerüljük a fertőzéseket és az antibiotikumok alkalmazását. Az állatok takarmányozása döntő fontosságú ebből a szempontból, ám a tartási körülmények szintén meghatározóak.
Nyitottnak kell lennünk ugyanakkor az alternatív módszerekre is, mint például a homeopátia és a fitoterápia állatgyógyászati célú alkalmazásai. Ezekről az alternatív megközelítési módokról több európai kutatásra és információra lenne szükségünk.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, az én országom, Hollandia a világbajnok. No nem fociban, sajnos tavaly ezt elpuskáztuk, hanem a szarvasmarha-tenyésztésben felhasznált antibiotikumok mennyiségét tekintve: a világ egyetlen más országában sem használnak fel annyi antibiotikumot a marhatenyésztők, mint Hollandiában. Ennek igen komoly következményei vannak, amelyek nem csak Hollandiára korlátozódnak, mivel évi 25 000 ember hal meg Európában bakteriális fertőzések következtében, amint azt más tagállamok képviselői már kifejtették. Ezek a baktériumok a húson keresztül kerülnek az emberi szervezetbe. A holland csirke 90%-a tartalmaz rezisztens ESBL baktériumokat, és a múlt hónapban az is napvilágra került, hogy ellenálló baktériumokat találtak zöldségekben is, amelyek a trágyával illetve a talajjal kerültek át a növényekre. Elnök asszony, ezen valóban változtatni kell. Dánia példája megmutatta, hogy a dolgok igenis változhatnak: világos, szigorú intézkedésekkel erős és egészséges szarvasmarha-tenyésztő ágazat tartható fenn sokkal alacsonyabb szintű antibiotikum-felhasználás mellett.
A Bizottság már korábban is, és ma este ismételten kifejtette, hogy novemberben sokkal szélesebb körű intézkedéseket fog indítványozni, amelyek 2012-ben kerülhetnek bevezetésre. Szeretném sürgetni a Bizottságot, hogy valóban tekintse elsődleges fontosságúnak ezt a kérdést, és ne engedje, hogy a bevezetés a tagállamoktól függjön, akik túl lassan léptetik hatályba a megfelelő intézkedéseket.
Mairead McGuinness
Elnök asszony, igen világosan látható, hogy pártközi egyetértés tapasztalható az antibiotikum-rezisztencia kérdéskörében. Viszont annak alapján, amit a Bizottságtól hallottunk - hogy tudniillik mindössze 10 tagállamból vannak adataink és még ezek sem állnak rendelkezésünkre - igazából olyan aggodalmakról beszélünk, amelyekről nem rendelkezünk részletes információkkal. Márpedig ezekre szükségünk van.
Szeretnék látni egy összesített táblázatot a tagállamok egy állatra vetített fajlagos gyógyszerfelhasználásáról, amelynek alapján látni lehetne, hogy mely tagállamok alkalmazzák a legjobb gyakorlatot, és benchmarkként lehetne őket használni azon országokkal szemben, amelyek nem ezt a gyakorlatot követik. Nem ujjal mutogatásra gondolok, hanem inkább arra, hogy lehetővé tegyük a túl sok antibiotikumot használó tagállamok számára, hogy javíthassanak állattenyésztési gyakorlatukon.
Az igazság kedvéért megjegyzendő, hogy a gazdák nem csak úgy a vakvilágba alkalmazzák az antibiotikumokat: csak akkor használják őket, ha állataik betegek. Az antibiotikumok drágák, ezért a gazdák nem használják őket olyan gyakorisággal, mintha csak inni adnának az állatoknak.
Kiegyensúlyozottnak kell lennünk ebben a vitában. Először is jussunk hozzá az információkhoz. Nagy várakozással tekintünk a novemberben megjelenő stratégiára, amely segítségünkre lesz abban, hogy az EU megszabaduljon ettől az állatállományát és lakosságát egyaránt fenyegető, egyre súlyosabb problémától.
Peter Jahr
(DE) Elnök asszony, nagyon hálás vagyok a kérdés beterjesztőjének, bizottságunk elnökének, hogy napirendre vetette ezt a kérdést. Az antibiotikumok állatokban történő alkalmazásához előnyök és hátrányok egyaránt szorosan kapcsolódnak. A gyógyszerek, amelyek segítenek az állatoknak egészségesek maradni, helytelen alkalmazás esetén komoly kockázatot jelenthetnek az emberekre. Ezért összehangolt, integrált és mindenekfelett tudományos megközelítésre van szükségünk, mivel az állatok kezelésében továbbra is használnunk kell az antibiotikumokat, ugyanakkor mérsékelnünk kell az emberekre jelentett kockázatukat.
Ez a jelentés pontosan ezeket a követelményeket tartja szem előtt. Remélem, hogy a Bizottság megfogadja majd a Parlament javaslatait, kívánságait és követeléseit. Legfőképpen pedig, ahogy azt már több korábbi felszólaló is említette, az összes tagállamban szükség van a jelenlegi helyzet elemzésére az állatok, az európai mezőgazdaság és különösen az EU polgárai érdekében.
Miroslav Mikolášik
(SK) Elnök asszony, szeretnék rámutatni egy olyan tényre, amely szorosan összeköti az állategészségügyet a humán gyógyászattal. A mikrobiológusok összes európai konferenciáján, amikor az emberekben kialakuló antibiotikum-rezisztenciáról esik szól, megemlítik az úgynevezett meticillin-rezisztens Staphylococcus aureus-t. Ez egy olyan kórokozó, amellyel szemben a humán gyógyászatnak nincs többé hatékony antibiotikuma: nem tudjuk, hogyan küzdjünk ellene és minden évben csaknem 25 000 ember halálát okozza.
Tudják, minek köszönhetjük megjelenését? Egyszerűen az állatgyógyászatban alkalmazott felelőtlen antibiotikum-felhasználásnak. Szó szerint antibiotikumok tonnáit tömjük az állatokba. A preventív módon kezelt állatoknál az antibiotikumot a takarmányhoz keverik, ami így az embert is gyengíti, illetve azt a képességét, hogy felvegye a harcot az elkapott fertőzésekkel szemben, és hiába kerül kórházba, mivel ott is léteznek ellenálló törzsek.
Ezért szeretném sürgetni a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a tagállami kutatások begyűjtését, valamint hogy támogasson az antibiotikumok területén olyan kutatásokat, amelyek hatékonyak lehetnek az emberi gyógyászatban és életeket menthetnek.
Jaroslav Paška
(SK) Elnök asszony, a vegyipari és gyógyszeripari termékek élelmiszerláncban történő megjelenése elkerülhetetlen következménye a mezőgazdasági termelés intenzívebbé válásának. Az emberi szervezet ennélfogva természetes áldozatává válik az élelmiszer-termelők azon törekvésének, hogy a lehető legnagyobb mennyiségű élelmiszert a legolcsóbb és leghatékonyabb módon állítsák elő.
Ezért meg kell kezdenünk a korszerű vegyi anyagok és gyógyszerek mezőgazdasági célú felhasználásának igen szoros monitorozását, továbbá polgáraink egészségének védelme érdekében nagyon céltudatosan, szisztematikusan és folyamatosan fel kell mérni az ilyen anyagok alkalmazásának következményeit. Csakis az élelmiszeripari termékek folyamatos, magas színvonalú monitoringja teheti számunkra lehetővé, hogy idejekorán felismerhessük az új technológiák lakosságra jelentett kockázatait vagy fenyegetéseit.
További eszmecserét is folytathatunk a mai napon az antibiotikumokról és az egyre gyakrabban jelentkező rezisztenciáról, ám fel kell ismernünk a kérdés súlyosságát, és sokkal átfogóbban kell azt felmérnünk. Remélem továbbá, hogy a Bizottság az élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos problémák kezelését koherens stratégiával fogja megvalósítani.
László Andor
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, a Bizottság antibiotikum-rezisztenciával kapcsolatos stratégiája, amelyet novemberben tervezünk ismertetni, további ötletekkel szolgál majd arra nézve, hogy a Bizottság a tagállamokkal és az érintettekkel együtt hogyan veheti fel a harcot az antibiotikum-rezisztencia ellen az összes érintett ágazatban. E tevékenységek némelyike szabályozásbéli változtatást igényel, míg másoknál erre nem lesz szükség. A lényeg, hogy a megfelelő eszközökkel rendelkezzünk az adott probléma leküzdéséhez.
Teljes mértékben egyetértek azzal, hogy nem kizárólag, vagy főképpen az állattenyésztést érintő problémáról van szó. Ez az oka annak, hogy célunk az állatokban történő antibiotikum-felhasználással összefüggő antibiotikum-rezisztencia kialakulásának csökkentése.
Több különféle eszközzel rendelkezünk: oktatás, figyelemfelkeltő kampányok és így tovább. Ugyanígy hiszünk abban is, hogy az adatokat össze kell gyűjteni a probléma jobb megértése érdekében. Biztató, hogy a tagállamok érdeklődést mutatnak az adatszolgáltatás iránt.
És igen, rendelkezünk cselekvési menetrenddel. Az előkészítő munkák már folyamatban vannak, beleértve a hatásvizsgálatot, az állatgyógyászati termékekre vonatkozó szabályozás felülvizsgálatát és így tovább. A szabályozást módosító előterjesztésekre amint már említettem, 2012-ben kerül majd sor.
A Bizottság örömmel üdvözli a Parlament értékes hozzájárulását és nagy várakozással tekint a további közös munkára a Parlamenttel, a tagállamokkal és az összes ágazat érintettjeivel, mivel az uniós polgárok egészségének megóvása közös célunk.
Elnök
A vita lezárásaképpen egy állásfoglalásra irányuló indítványt kaptam.
A vitát lezárom.
A szavazásra május 12-én, csütörtök délben kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Luís Paulo Alves
Az állatállományban és a háziállatokban megjelenő antibiotikum-rezisztencia az utóbbi években vált problémává. Az egyre súlyosbodó probléma kezelése érdekében a kutatás bővítését és az élelmiszerláncra gyakorolt hatások megfelelőbb ellenőrzését tartom szükségesnek. Megfelelő használat esetén az antibiotikumok hatékony eszközök, ám arra szólítom fel a Bizottságot, hogy konkrét intézkedéseket vezessen be annak érdekében, hogy használatukat az állatokban kialakuló antibiotikum-rezisztencia csökkentésének céljából hatékonyabbá tegye, mivel ez a probléma a teljes élelmiszerláncra is kihat: különösen az antibiotikum-rezisztencia szintjére van hatással, és így az emberi egészséggel összefüggő következményei is vannak. Ennek elérése érdekében az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal (ÉÁH) és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság költségvetésének a szükséges forrásokkal kell rendelkeznie a terepmunka bővítéséhez és a probléma hatékony monitorozásához. Végül pedig, a probléma fontosságára való tekintettel arra szólítom fel a Bizottságot, hogy készítsen olyan tervet a kérdés uniós szintű kezelésére, amely kiterjed az antibiotikum-rezisztencia elleni küzdelem kérdéskörének teljes spektrumára, mindenekelőtt pedig az állati egészség és az antibiotikum-használat, valamint az emberi és állati egészség között összefüggésre.
Ismail Ertug
Szervezetünk antibiotikumokat vesz fel az élelmiszerekből, ami fokozott rezisztenciát eredményez. Ez az egészségügyi haladás egyik olyan területe, amely fokozatosan veszít erejéből, és ennek hosszú ideje tudatában vagyunk. De Castro úr korábban utalt a már megtett intézkedésekre. Támogatom az állásfoglalásban tett javaslatokat, amelyeknek két aspektusára szeretnék összpontosítani.
Önmagukban az előírások nem elegendők. A dioxinbotrány esetében már láthattuk, hogy az előírásokat milyen könnyű aláaknázni, ha egyes "fekete bárányok” nemtörődöm módon cselekszenek. Persze kell, hogy legyen szabályozás és szükséges a monitoring rendszerek bevezetése is, ám ez még nem jelent teljes megoldást.
Közép- és hosszú távon a megoldás az, ha az antibiotikumok használatát nagyobbrészt nélkülözhetővé tesszük. Ezt először a kutatásba történő beruházással és a szaktudás terjesztésével érhetjük el, másodsorban pedig át kell adni ezeket az ismereteket a gazdáknak és állatorvosoknak is, harmadszor pedig tájékoztatást kell nyújtani a fogyasztók számára.
Okosan kell használnunk a piaci erőket, mert hosszú távon a fogyasztók döntik el, hogy élelmiszereiket hogyan termeljék meg.
Pavel Poc
Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ adatai szerint Európában 400 000 multirezisztens baktériumtörzsekkel fertőzött ember él. Ezért üdvözlöm a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság állásfoglalását, amelyben mindenekelőtt az állatorvosi készítmények értékesítésére és az azt követő állatgyógyászati célú felhasználásra vonatkozó összehasonlítható adatok gyűjtésére és elemzésére történő felhívást támogatom. Ezeknek az adatoknak a gyűjtését minden tagállamban kötelezővé kellene tenni. Ha az EU szigorú szabályokat fogad el a mezőgazdasági állatoknál alkalmazott antibiotikumok használatáról, számíthatunk arra, hogy harmadik országok szabályozásában is változás következik be, főleg azért, hogy elkerüljék az Európába irányuló húsexport lehetséges korlátozásaiból adódó veszteségeiket. Például az Egyesült Államokban felhasznált összes antibiotikum 74%-át az állattenyésztés használja fel a betegségek megelőzése vagy az egészséges állatok növekedésének fokozása céljából. Az Egyesült Államokban a boltokban bevizsgált húskészítmények fele tartalmaz veszélyes baktériumokat (MRSA). Ezzel a problémával az Egyesült Államokban 2008 óta tisztában vannak, ám alapvető változás mind a mai napig nem történt. A nem-patogén multirezisztens baktériumtörzsek szintén kockázatot jelentenek a genetikai transzfer, és a legújabb kutatások eredményei szerint az átadott rezisztencia lehetősége miatt. Új multirezisztens baktériumtörzsek megjelenése megfoszthatja a jövő generációit attól a lehetőségtől, hogy hatékonyan használhassák az antibiotikumokat. Egy ilyen forgatókönyv katasztrofális humán-egészségügyi következményekkel járhat. Az antibiotikumokkal szembeni rezisztencia kivételesen súlyos probléma, amelyet gyorsan és hatékonyan kell megoldani.
