Tárgyalások egy régióközi együttműködési egyezményről a Mercosur-ral és új kétoldali kapcsolatról Brazíliával (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság nyilatkozatai a régióközi együttműködési egyezményről a Mercosur-ral és az új kétoldali kapcsolatról Brazíliával folytatott tárgyalásokról.
Manuel Lobo Antunes
Értelmezésünk szerint az Európai Unió és a Mercosur közötti együttműködési egyezménynek minden tekintetben átfogónak kell lennie, azaz politikai és gazdasági együttműködésről kell szólnia, amely nem csupán a kereskedelem és a beruházások támogatását célozza, hanem az Európai Unió és a régió közötti stratégiai kapcsolat határozott erősítését is. Ez a megállapodás a legnagyobb szabadkereskedelmi övezetet hozza létre két regionális blokk között, csaknem 700 millió lakossal, erősítve a gazdasági és társadalmi integrációt, elősegítve a beruházásokat és számottevő gazdasági növekedést eredményezve mindkét régió számára.
A dohai fejlesztési menetrendről folytatott tárgyalások eredményei befolyásolták a tárgyalási folyamatot. Nem nézhetjük azonban az együttműködési egyezményt tisztán gazdasági szempontból, ki kell hangsúlyozni az egyezmény politikai dimenziójának jelentőségét is.
A minőségi előrelépéshez - amelyet az Európai Unió és a Mercosur közötti kapcsolatok terén valamennyien szeretnénk elérni - alapvetően fontos, hogy figyelembe vegyük a politikai és gazdasági elemek közötti egyensúlyt. El kell azonban ismernünk, hogy hétéves tárgyalások után holtpontra jutottunk. A holtpont az előterjesztett ajánlatok közötti ellentmondásból vagy különbségből ered.
Az Európai Unió által tett ajánlat minden ágazatot lefedett, míg a Mercosur ajánlata kihagyott olyan ágazatokat, amelyek nagyon fontosak az Európai Unió számára. A portugál elnökség arra vár, hogy a Mercosur által mutatott politikai elkötelezettség továbbfejlesztett javaslat formáját ölti, és így a Bizottság folytatni tudja a tárgyalásokat olyan egyezmény gyors megkötésének szándékával, amely mindkét fél szempontjából tisztességes és kiegyensúlyozott.
Az Európai Unió és Brazília között július 4-én, a lisszaboni csúcstalálkozón létrehozott stratégiai partnerséget nem csupán a Brazíliával meglévő kapcsolatok erősítésére szolgáló eszközként, hanem az Európai Unió és Latin-Amerika közötti régióközi kapcsolatok bővítésének eszközeként, és különösen az EU és a Mercosur között folyó tárgyalások előmozdítását szolgáló eszközként kell tekinteni.
A Brazíliával lefolyt csúcstalálkozót követően kiadott közös közlemény egyértelműen kinyilvánítja az EU-Mercosur együttműködési egyezményről folytatott tárgyalások lezárására vonatkozó elkötelezettséget.
Különös tekintettel Brazíliára és szem előtt tartva ennek az országnak a nemzetközi színtéren egyre növekvő stratégiai jelentőségét, a portugál elnökség tevékenységének keretében létrehozott partnerség az Európai Unió és Brazília közötti új kapcsolatok kezdetét jelentette, hasonlóan ahhoz, mint amit jelenleg Oroszország, India és Kína vonatkozásában látunk. A partnerség cselekvési terv alapján fog fejlődni, amely magában foglalja a párbeszéd és az együttműködés erősítését a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken, amelyeket a Bizottságnak a Tanácshoz címzett, az EU és Brazília közötti stratégiai partnerségről szóló közleménye vázol fel, és amelyek közé természetesen a Mercosur-napirend is beletartozik.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök asszony, hálás vagyok a lehetőségért, hogy megvitathatjuk ezt a nagyon fontos ügyet. Amint azt helyesen kiemelték, a Brazíliával való stratégiai partnerség létrehozásáról szóló döntés visszavezethető a Bizottság Brazíliáról szóló első közleményéhez, ahol javasoltunk a Brazíliával fennálló kapcsolatainkban követendő stratégiát javasoltunk, és a Lisszabonban tartott első EU-Brazília csúcstalálkozó megerősítette és megszilárdította ezt az új kapcsolatot.
Miért érdemes szorosabb kapcsolatot ápolni Brazíliával? Az EU és Brazília stratégiai partnersége természetes válasz a geopolitikai realitásokra. Brazília fokozatosan nemzetközi szereplővé válik, amelynek komoly súlya van az olyan fontos globális kérdésekben, mint például az éghajlatváltozás, a szegénység elleni küzdelem, a béke, a biztonság és a multilateralizmus. Tiszteletnek örvend a fejlődő világban, amit az is mutat, hogy Brazília tölti be a WTO-n belül a G20 elnöki posztját, vagy hogy aktív támogatója a dél-dél párbeszédnek.
Új partnerségeket alakított ki minden fontos szereplővel: Kínával, Oroszországgal és az Egyesült Államokkal. Az Európai Unió sokat nyerhet a Brazíliával ápolt szorosabb partnerségből, előrehaladásra törekedve a közös érdeklődésre számot tartó globális ügyekben.
A stratégiai partnerség biztosítja ehhez a megfelelő keretet, amint azt a BRIC-csoport többi tagjával kapcsolatban szerzett tapasztalatok is alátámasztják. Milyen hatása lesz ennek a partnerségnek Latin-Amerikára és különösen a Mercosur-régióra? A regionális integráció támogatása a partnerség egyik sarokköve. Ezt a Bizottság közleménye világosan kijelenti, és Brazília is így értelmezi. Lula elnök nagyon határozottan kijelentette ezt a júliusban tartott első EU-Brazília csúcstalálkozón.
Nem hangsúlyozhatom ki eléggé a Déli Közös Piac jelentőségét az Európai Unió számára. Amellett, hogy osztozunk a kulturális és politikai értékeinkben, úgymint a demokrácia, az emberi jogok és a társadalmi igazságosság, hatalmas gazdasági potenciál vár feltárásra a gazdaságilag egymást kiegészítő két régió között. Az EU a Mercosur elsőszámú kereskedelmi és beruházási partnere. Évente 50 milliárd euró értékű termék és szolgáltatás szeli át az óceánt. A Mercosur-országokban történt EU-beruházások összértéke pedig körülbelül 100 milliárd euró volt 2005-ben.
És a legfontosabb az, hogy őszintén hiszünk a gazdaságilag és politikailag integrált Mercosur potenciáljában. A strukturális konvergenciaalap és a Mercosur parlament közelmúltban történt létrehozása nagyon biztató jelek. Az EU határozottan támogatja ezt az integrációs folyamatot, nem pusztán szavakban, de konkrét tettekben is.
Az Európai Unió a Mercosur-integráció szinte kizárólagos pénzügyi támogatója volt és lesz a jövőben is. 50 millió eurót különítettünk el az elmúlt öt évben és ugyanekkora összeg áll rendelkezésre az aktuális pénzügyi terv (2007-2013) számára is a Mercosur intézményeinek kiépítésére, a civil társadalom megerősítésére és a gazdasági integráció elősegítésére.
Az EU-Mercosur együttműködési egyezmény megkötése hatalmas lépés lenne előre a régió integrációs folyamatában. Ezért marad az Európai Unió továbbra is határozottan elkötelezett a tárgyalások lezárása mellett, és ezért akarja folytatni a tárgyalásokat, mihelyst világosabbá válik a helyzet a dohai fejlesztési fordulón.
A Brazíliával való stratégiai partnerség Brazília és a Mercosur melletti döntés. A kapcsolatok két szintje - nemzeti és regionális - kiegészíti és kölcsönösen támogatja egymást. A partnerség semmilyen formában nem helyettesíti régióközi EU-Mercosur tárgyalásokat.
Teljesen egyetértünk Brazíliával abban, hogy a Mercosur volt és marad bilaterális gazdasági és kereskedelmi kapcsolataink egyetlen platformja. Meggyőződésem, hogy a Brazíliával, a Mercosur legnagyobb tagjával történő kapcsolatfelvétel révén valódi hozzáadott érték adódik a regionális integrációs folyamathoz. Az EU-val közös menetrend kapcsán szerzett tapasztalatok arra fogják bátorítani Brazíliát, hogy jobban támogassa a Mercosur erőfeszítéseit a közös piac és a politikai unió kiépítése terén.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (ES) Tisztelt elnök úr, tanácsi hivatalvezető úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Először is szeretnék köszönetet mondani a portugál elnökségnek és a biztos úrnak a Nemzetközi kereskedelmi bizottság által feltett világos kérdés szövegével kapcsolatban szükséges és fontos észrevételek megtételéért.
Ahogy azt mindannyian tudjuk, Brazília hatalmas és csodálatos, óriási potenciállal rendelkező ország, amely politikai és gazdasági fejlődése fordulópontjához érkezett. A közöttünk lévő kapcsolat erős, de még tovább tudjuk és még tovább is kell erősíteni. Azt is mindenki tudja, elismeri és tiszteletben tartja, hogy Brazília és Portugália között különleges kapcsolat létezik.
- (PT) Teljesen megértjük kiváló és nagyra becsült portugál barátaink álláspontját, érdekeit és aggályait, mivel osztjuk ezeket.
(ES) Mindemellett az Európai Unió, a Bizottság, a Tanács és a Parlament mindig támogatását fejezte ki a Mercosur regionális integráció megszilárdítása iránt, tárgyalást folytatott a tömbbel és lehetőség szerint támogatta a regionális egyesülést.
Ahogy az már korábban elhangzott, Brazília kétségtelenül kulcsfontosságú szerepet tölt be ezen a téren. Ha a Bizottság közleménye és a Brazíliával való tervezett stratégiai partnerség ebbe az irányba mutat, annál jobb. Ez az Európai Parlamentet igazolná, amely véleményt nyilvánított az EU és a Mercosur által folytatott tárgyalásokról szóló, egy évvel ezelőtt elfogadott jelentésről szóló vita és szavazás során - amely jelentésnek megtiszteltetés, hogy én lehettem az előadója.
Tehát tekintettel a közlemény miatt kialakult zűrzavarra, a Parlamentnek biztosítania kellett, hogy ez a kérdés tisztázódjon, és hogy folyamatos tájékoztatást kapjunk.
Azzal is tisztában vagyunk, hogy az Európai Unió és a Mercosur közötti ambiciózus megállapodás megkötésével kapcsolatos várakozások nem tarthatnak örökké, és amennyiben maga a Mercosur nem ér el előrehaladást az integrációja terén, továbbá az Európai Unió és a Mercosur közötti tárgyalások továbbra is stagnálnak - a dohai megállapodással vagy anélkül -, döntést kell hozni a tárgyalásokkal kapcsolatban, és a legfontosabb dolognak ismét a hatékonyságot kell tekinteni: a Brazíliával való kétoldalú megállapodás megkötését.
Amennyiben azonban erre nem kerül sor, tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim, a Mercosurral való megállapodás elérésére kell törekednünk. Összefoglalva, igent mondunk a Brazíliával való megállapodásra anélkül, hogy az hátrányosan érintené a Mercosur egészével folytatott tárgyalásokat.
Erika Mann
a PSE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr, biztos úr, a tanácsi hivatalvezető úr! Mi a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságban azért kértük ezt a vitát, mert nagyon aggaszt bennünket az, hogy egyre több és több különféle megállapodást kötünk, amelyek a külgazdaság területén végzendő munkánk egészére kihatnak, és amelyeknek természetesen mindig van külpolitikai vonatkozása. Vannak kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásaink, partnerségi megállapodásaink és stratégiai megállapodásaink, és aggasztó számunkra, hogy hogyan lehet ezeket úgy összehangolni, hogy a külpolitika és a külgazdaság terén a globalizációval kapcsolatban tapasztalható kihívások megoldása érdekében következetes európai megközelítést alkalmazzunk.
Biztos úr! Ön nagyon helyesen mondta azt, hogy Brazília fontos ország számunkra. Ezen kívül rendkívül örülök annak, hogy a Tanács hivatalvezetője is jelen van, és természetesen ebben mindannyian egyetértünk. Brazília nem csupán jelentős ország; sok tekintetben fantasztikus ország. A kérdés pusztán a következő: hogyan kapcsolható össze értelmesen ez a stratégiai megállapodás azzal az elképzeléssel, miszerint egyidejűleg regionális megállapodást kötünk a Mercosurral, amely nagyon zavaros helyzetbe került? Az egyszerűen nem igaz, hogy csodálatosan haladnak a tárgyalások. Ez nagyon bonyolult dolog.
Ezenfelül többoldalú megállapodást akarunk kötni a Dohai Fordulón. Egyáltalán nem tűnik valószínűnek, hogy ez a dolgok megkoronázása lehet majd, ha egyáltalán véghez tudjuk vinni. Tehát hogyan szeretnék összehangolni egyszerre mindezt? Ez a kérdés.
Természetesen ez egy stratégiai megállapodás is. Mi jellemzi a stratégiai megállapodást? Ha megvizsgáljuk, láthatjuk, hogy sok mindent tartalmaz. Brazíliával kapcsolatban rengeteg politikai szándéknyilatkozatot foglal magában, mindegyik rendkívül ésszerű. A képviselőcsoportom annak is nagyon örül, hogy ezek szintén szerepelnek a megállapodásban, de hogyan szeretnék ezt összehangolni a többi taghoz, például Latin-Amerikai országokhoz fűződő kapcsolatainkkal, amelyekkel szabadkereskedelmi megállapodásunk van? Vagy hogyan akarják Önök ezt visszacsatolni annak érdekében, hogy kereskedelempolitikánkat úgy hassa át az egységes európai politika, hogy az az összes partner számára látható is legyen?
Ignasi Guardans Cambó
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (ES) Tisztelt elnök úr, a Tanács soros elnöke, biztos úr! A Mercosur valóban nagyon sokkal tartozik az Európai Uniónak. Kétségtelen, hogy a Mercosur alapvetően a tagok, kétségtelenül a négy - ha semmi sem akadályozza Venezuela tagsági kérelmének folyamatban lévő ratifikálását, reményeink szerint hamarosan öt - teljes jogú tag szabad és független döntésének eredménye.
Nyilvánvaló tehát, hogy ez a tagok által elért eredmény. Az is nyilvánvaló azonban, hogy a Mercosurnak a Foz de Iguazú nyilatkozat 1985-ös, majd az Asunción Szerződés 1991-es aláírásával fémjelzett kezdete óta az Európai Unió nagyon közel állt az akkor még születőben lévő, mára azonban valóssággá vált szervezethez. Nagyon közel áltt azáltal, hogy támogatta, védelmezte a Mercosur létezését, valamint az általa kitűzött célokat és részt vállalt azokban, mert tudtuk, hogy a két regionális együttműködés közötti regionális kapcsolatnak sok előnye van számukra és számunkra is.
Ezért az Európai Parlament mindig támogatta, hogy az Európai Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodás maximális ösztönzést kapjon. Egy olyan megállapodás, amely megállja a helyét, nagyra törő, valamint kiegyensúlyozott. Egy olyan megállapodást, amelynek a kereskedelmi, szigorúan kereskedelmi dimenzión túl van politikai és intézményi fejezete, valamint a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés támogatására irányuló fejezete is.
Az Európai Parlament ezeket az értékeket védelmezte a Mercosurral való kapcsolata során. Ez az oka annak, hogy azon parlamenti képviselők, akik a Nemzetközi kereskedelmi bizottságban a külkereskedelmi kérdésekkel foglalkoznak, meglepődtek - ahogy az több felszólalásból is kiderült - a Brazíliával való kétoldalú stratégiai megállapodás bejelentésén.
Mi valamennyien mindig is úgy gondoltuk, hogy e célkitűzéseket regionális keretek között lehet elérni a leghatékonyabban, és hogy ezek a keretek biztosítják a valódi pillért, amelyre kapcsolatainkat alapozhatjuk. Magától értetődő, hogy Brazília egyre nagyobb szerepe nem csupán tiszteletet érdemel, hanem ehhez tényleg gratulálnunk kell. Lula elnök és kormánya megszilárdítja az ország vezető szerepét, ami nagyban hozzájárul a térség stabilitásához és sokmillió ember sorsának javulásához. Ha megnézzük a számokat, mindenki számára világos, mennyire jelentős Brazília befolyása a világ e nekünk kedves részével való kereskedelmi kapcsolatainkban, és hogy ez a befolyás egyre fontosabbá fog válni.
Az Európai Unió és Brazília közötti külön stratégiai kapcsolat azonban - amelyet május 30-án jelentettek be - az Európai Unió és a Mercosur közötti regionális kapcsolat sérülésének kockázatával jár.
Ezzel kapcsolatban a tanácsi hivatalvezető úr és a biztos úr próbált megnyugtatni bennünket, és meghallgathattuk a magyarázatokat. Mindemellett azt kérjük, hogy a tárgyalások során a Parlament továbbra is kapjon folyamatos tájékoztatást, mert mindannyian megértjük, hogy elvileg lehetséges egy külön stratégiai megállapodás Brazíliával, de nem szeretnénk és nem támogatnánk semmi olyat, amely gyengítené a regionális kapcsolatot.
Liam Aylward
a UEN képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! A brazil marhahús ügye továbbra is az újságok címlapján szerepel, mivel ez az európai állattenyésztőket és fogyasztókat érintő probléma. Ír kormánypárti európai parlamenti képviselőként idén májusban, majd augusztus végén találkoztam az Európai Unióhoz delegált brazil nagykövettel, hogy kiemeljem a brazil marhahúsnak az EU-ba történő kivitelével kapcsolatos aggályaimat. Ezek közé tartozik a címkék illegális eltávolítása, a szarvasmarhák ragadós száj- és körömfájás által érintett területekről a határokon történő átcsempészése, valamint a szarvasmarhák megfelelő vizsgálata.
Az EU helyesen alkalmazta a régiók szerinti csoportosítás politikáját, amely által, amennyiben ragadós száj- és körömfájás-járvány tör ki egy országban, csak az érintett területet zárják ki a marhahús-kivitelből. Ez a politika jól bevált 2001-ben Írországban, majd ezen a nyáron az Egyesült Királyságban, mivel azonnal szigorú nyomonkövethetőségi eljárásokat foganatosítottak. Brazíliában nincs ilyen mértékű nyomonkövethetőség, és ez elfogadhatatlan az EU szempontjából. Az EU-ban a szarvasmarha-tenyésztőknek a Bizottság által előírt, szigorú szabályokat kell teljesíteniük. Nyomatékosan javasolnám a Bizottságnak annak biztosítását, hogy Brazíliában ugyanolyan szabályokat és előírásokat alkalmazzanak, mint jelenleg Európában is, annak biztosítása érdekében, hogy mindenki számára egyenlő feltételek legyenek adottak. Örömömre szolgál, hogy Fischer Boel biztos a jövő hónapban Brazíliába látogat, és remélem, hogy látogatását követően választ tud adni az európai állattenyésztők és fogyasztók jogos aggályaira.
Alain Lipietz
Tisztelt elnök úr, tanácsi hivatalvezető úr, biztos úr! Úgy gondolom, hogy nem köntörfalazhatunk. A kérdés nem az, hogy tisztelettel tartozunk-e ennek a nagyszerű országnak, Brazíliának, hanem a nemzetközi kapcsolatokban mostanság végbemenő fordulat.
Mandelson úr és, úgy tűnik, a Kereskedelmi Főigazgatóság feladta a multilateralizmus eszményét, és átveszi az Egyesült Államok által alkalmazott bilaterális megközelítést. Korábban a nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos európai álláspontot az jellemezte, hogy legalábbis régióközi tárgyalásokra törekedtünk; más szóval arra, hogy régiónként vitassuk meg a dolgokat. Nos, azt mondták nekünk, hogy tárgyalásokat folytatunk Brazíliával és Indiával: mintha a brit imperializmus emlékét valahogy ellensúlyoznunk kellene a portugál, illetve spanyol imperializmus emlékével! India két és félszer nagyobb Európánál, Törökországot is beleértve. India háromszor akkora, mint Latin-Amerika.
Célunk az, hogy elősegítsük egy többpólusú világ kialakulását. Ez mindenekelőtt azt jelenti, hogy elő kell segítenünk a Mercosur és az Andok Közösség, majd az egész Dél-amerikai Nemzetek Közösségének egyesülését.
Ebben a vonatkozásban semmi kifogásunk az akár Bolíviával, akár Brazíliával folytatandó tárgyalások ellen, de szem előtt kell tartanunk, hogy az egyesítésre, nem pedig a megosztásra kell törekednünk. Prioritásaink között a Mercosurt Brazília elé kell helyeznünk, és amikor Brazíliával tárgyalunk, figyelembe kell vennünk, hogy ennek milyen következményei lehetnek többek között az ASEAN-nal a cukorról folytatott tárgyalásainkra.
Helmuth Markov
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr, a Tanács soros elnöke, biztos úr! Jóllehet a Mercosurral való tárgyalások lassan haladnak, az EU-nak egyértelműen jeleznie kell a brazil kormánynak és a többi partnerünknek, hogy nem fog olyan kétoldalú megállapodást kötni egyes kormányokkal - sem Brazíliával, amely a Mercosur tagja és az Unasur potenciális jövőbeni tagja, sem Kolumbiával vagy Peruval, amelyek az Andok Közösség tagjai és szintén az Unasur potenciális tagjai -, amely szemben áll az adott térségekben végbemenő integrációs folyamatokkal.
A Mercosurral való tárgyalások során felmerült nehézségek nem jelentéktelen dolgok. A gazdálkodás, és nem csupán az élelmiszergazdaság, a szolgáltatási ágazat, az iparosítás, a technológiaátadás, a gyógyszerekhez való hozzájutás alakulása - ezek mind olyan kérdések, amelyekre latin-amerikai partnereinkkel együtt kell választ találnunk, ha tényleges együttműködést akarunk kialakítani ezzel a régióval. Olyan együttműködés kiépítését kell kitűznünk célként, amelyben az emberek érdekei foglalják el a központi helyet. Az együttműködés nem korlátozódhat pusztán a piaci részesedés felosztására, valamint az energiához és a vízhez való hozzáférésre, illetve a szellemi tulajdonnal kapcsolatos szabadalmak kiosztására.
Képviselőcsoportom lelkesen üdvözölte azt, hogy Brazília, Thaiföldhöz hasonlóan, a gyógyszeripar tiltakozása ellenére jelentős lépéseket tett a gyógyszerekhez való hozzájutás javítása érdekében. A Bizottságnak és a Tanácsnak támogatnia kell ezeket a lépéseket. Azt is örvendetesnek tartjuk, hogy Brazília már kinyilvánította, hogy hajlandó megvitatni az amazonasi esőerdő pusztulásának problémáját, mivel ez elengedhetetlen az éghajlat stabilizációjához.
Jóllehet az esőerdő pusztulása lelassult az utóbbi két évben, a folyamat nem állt meg. Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok, valamint más szereplők részéről a bio-üzemanyagokhoz, főleg az etanolhoz való hozzáférés érdekében gyakorolt nyomás - ahelyett, hogy jobban irányítanák fogyasztóik magatartását - újabb veszélyt jelent az esőerdő és az élelmiszerbiztonság tekintetében.
Mind gyakrabban halljuk a brazil hatóságoktól azt, hogy az országnak bővítenie kell agráriparát annak érdekében, hogy a külföldi adósságai dacára javítsa pénzügyi helyzetét. Köztudott, hogy a régióban az új kormányok új utakat próbálnak követni a probléma megoldása érdekében. Bolívia, Ecuador, Nicaragua, Venezuela, Paraguay és Argentína egyesítették erőiket a "Bank of the South” (a "Dél Bankja”) létrehozása céljából, valamint azért, hogy ezáltal függetlenné váljanak a Világbanktól és az IMF-től. Ez szintén jó hír, még akkor is, ha az Európai Unió részvényes más bankokban, és így a hitelallokáció tekintetében veszteség éri. Mindemellett majd fel kell adnunk feltételrendszerünket.
E téren az Európai Unió nem lehet passzív szemlélő, hanem kezdeményezőként kell fellénie, továbbá fejlesztenie és bővítenie kell ezeket a fejleményeket, amelyek teljesen összhangban állnak az együttműködéssel és a környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzéseinkkel.
Bastiaan Belder
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt elnök úr! Sokat elmond az a tény, hogy a Brazíliával való kétoldalú stratégiai partnerség a portugál elnökség alatt vetődött fel. Értékelem azt, hogy minden egyes tagállam lehetőséget kap arra, hogy elnöksége alatt rajta hagyja kézjegyét az EU politikáján. Szeretném hozzátenni azonban, hogy a tagállamoknak csak az EU jelenlegi politikai programjának figyelembevételével szabadna kihasználni ezt a mozgásteret.
Pontosan ezért osztozom abban az aggodalomban, amelyet a mostani vita tárgyát képező kérdéssel kapcsolatban érzékelek. Az Európai Uniónak már egy ideje az a célja, hogy régióközi társulási megállapodásra lépjen a Mercosurral. Ezt a célkitűzést akadályozza a Brazíliával való kétoldalú stratégiai partnerség.
Először is, a többi Mercosur-ország úgy érzi, hogy az Európai Unió rászedte őket. A régióközi megállapodás helyett az Unió szemmel láthatóan előnyben részesíti a kétoldalú megállapodást. Ezért azt szeretném megkérdezni a Bizottságtól, hogy milyen kezdeményezéseket tesz annak érdekében, hogy más országokban, például Argentínában, Uruguayban és Paraguayban eloszlassa ezeket az aggályokat. Az említett országokkal való kereskedelmi kapcsolatok ugyanolyan fontosak az Unió számára.
A Mercosurral kapcsolatos aggályom második oka az együttműködés stabilitásában és politikai folyamatában rejlik. Az elmúlt néhány évben világossá vált, hogy Brazília globális szinten erőteljesebben szeretné a kontinens természetes vezetőjeként feltüntetni magát. Ez nemcsak abban nyilvánul meg, hogy a WTO-n belül magabiztosan lép fel, hanem például abban is, hogy a Biztonsági Tanácsban is helyet szeretne kapni.
Következésképpen Brazíliát kevéssé érdekli, hogy milyen szerepet tölt be a kontinensen. Elvégre a Mercosurba a brazil exportnak csupán 10%-a irányul. Ezért úgy tűnik, hogy az ország kevésbé kész arra, hogy más Mercosur-országokba fektesse bizalmát. Azáltal, hogy belépett a globális színtérre, Brazília jelzi, hogy úgy gondolja, hogy kinőtte a régión belüli szerepét.
A brazil politika hátrányos oldala az, hogy a Mercosur stabilitását és politikai folyamatát veszélyezteti. Brazília visszalépését követően Venezuela a Mercosuron, és így az egész kontinensen belüli vezető szerep átvállalására törekszik. Chávez az olajbevételek és a nyugatellenes retorika segítségével próbálja növelni régión belüli szerepét. Venezuela protekcionista, befelé orientálódó gazdaságpolitikát folytat, amely újraállamosítással fenyegeti a főbb gazdasági ágazatokat. Így nem marad több lehetőség a szabad kereskedelem folytatására és új piacok megnyitására. Feltételezem, hogy a Tanács és a Bizottság tisztában van azzal, hogy ezek a fejlemények következményekkel járnak a dél-amerikai országok számára, de minden bizonnyal az Uniónak a térséggel kapcsolatos gazdasági és kereskedelmi érdekeire nézve is.
Felkérem a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az általam ismertetett tendencia megfordítása érdekében használja ki azt, hogy Brazíliával kétoldalú partnerség jött létre. Az Uniónak arra kell ösztönöznie Brazíliát, hogy az EU-val való kétoldalú partnerség új politikai súlyát használja fel arra, hogy a Mercosuron belül és a kontinensen új politikai vezetést biztosítson. Ennek azt kell szolgálnia, hogy olyan országok, mint például Venezuela és Bolívia elszigetelődési politikái ne terjedhessenek tovább az egész kontinensen.
Elnök úr, végezetül észrevételt szeretnék tenni a partnerség tartalmára vonatkozóan. Az a véleményem, hogy az EU és Brazília közötti partnerség nem helyezheti a hangsúlyt kizárólag olyan témákra, mint például a bioetanol, hanem arra is összpontosítania kell, hogy a Dohai Forduló kimozduljon a holtpontról. Hiszen Brazília célja eddig túlnyomóan a mezőgazdasággal kapcsolatos egyéni sikerek elérése volt, miközben az ország nincs igazán felkészülve a kompromisszumra a NAMA [nem-agrártermékek] és a szolgáltatások tekintetében.
Małgorzata Handzlik
(PL) Tisztelt elnök úr! Meggyőződésem, hogy az Európai Unió és a Mercosur közötti tárgyalásoknak elsőbbséget kell kapniuk az elkövetkező hónapokban általunk végzendő munka során. A jelenleg előttünk álló sok probléma ellenére a régió vonatkozásában a többoldalú együttműködés sokkal előnyösebb, mivel lehetővé fogja tenni, hogy a Mercosuron belül társult valamennyi állammal való együttműködés - az országok régión belüli gazdasági helyzetétől függetlenül - fennmaradjon és egyben erősödjön is.
Az Európai Unió és a Mercosur közötti tárgyalások sikeres befejezése esetén megvan az a lehetőség, hogy a világ legnagyobb szabadkereskedelmi területe alakul ki, aminek következtében jelentősen megnő mindkét partner, az európai uniós és a Mercosur-országok kereskedelmi volumene és erősödik a világgazdasági pozíciójuk. Nyilvánvaló, hogy a megállapodás legnagyobb haszonélvezői az EU és Latin-Amerika kis- és középvállalkozásai lesznek, és mindannyian tisztában vagyunk azzal, hogy az erősödő kis- és középvállalkozások biztosítják az új munkahelyeket, a jobb minőségű szolgáltatásokat és a társadalmi jólétet.
Úgy gondolom, hogy a Brazíliával, régióbeli legnagyobb partnerünkkel való viszony rendkívül fontos és azt tovább kell fejlesztenünk, de a Mercosurral való együttműködés égisze alatt, ami azt jelenti, hogy először a Mercosurral kell tető alá hoznunk a társulást, és csak ezt követően, ennek alapján kellene kétoldalú együttműködést kiépíteni az egyes latin-amerikai országokkal. Ha a régióban csak egy országgal építünk ki együttműködést, ez alááshatja a korábban elért egyetértést, és olyan tényezővé válhat, amely visszafogja a Mercosurral való társulási megállapodással kapcsolatos munkát.
Ezért úgy gondolom - és ezt szeretném ismételten hangsúlyozni -, hogy a Mercosurral való ambiciózus megállapodás megkötését, amely mindenki, az EU számára és a Mercosur létrehozása érdekében egyesült latin-amerikai országok számára is előnyös, nekünk és Brazíliának, a régió legerősebb országának is prioritásként kell kezelni, és éppen ennek kell a tárgyalási folyamat motorját képeznie.
Edite Estrela
(PT) Tisztelt elnök úr, tanácsi hivatalvezető úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Az EU és Brazília közötti stratégiai partnerség nem veszélyezteti a regionális egyensúlyt, sem pedig az EU és a többi latin-amerikai partner közötti kereskedelmi kapcsolatokat. Éppen ellenkezőleg, kedvez az említett kapcsolatoknak, ahogy azt a július 4-i EU-Brazília csúcstalálkozóról kiadott közös nyilatkozat említi.
A mai vitának az a haszna, hogy vitát vált ki az EU és Latin-Amerika, valamint az EU és Brazília közötti kapcsolatokról, amelyek mindegyike rendkívül fontos. Ahogy az már elhangzott itt, az EU és Brazília közötti partnerséget hiánypótlónak tekintem. Elfogadhatatlan volt, hogy az Európai Uniónak a BRIC-országokkal való stratégiai partnerségéből ki kell hagyni a Brazíliát jelölő "B”betűt. A portugál elnökségnek ezért igaza volt abban, hogy támogatta az EU-Brazília csúcstalálkozót, egyébként összhangban azzal, amit 2000-ben tett, amikor is megszervezte az első EU-India csúcstalálkozót, amely nem ártott a régió többi országával való kapcsolatoknak.
Tehát most jobbak a feltételek Európa számára, hogy friss lendületet adjon a Mercosurral való kapcsolatoknak és a dohai tárgyalásoknak. Az EU és Brazília közötti párbeszéd erősítésének értelme van, mert lehetővé fogja tenni az együttműködés fokozását olyan területeken, mint például az energiabiztonság és a fenntartható fejlődés, a biodiverzitás, az éghajlatváltozás, a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelem, a demokrácia és az emberi jogok támogatása, stb. Brazília demográfiai súlya, gazdasági fejlődése és politikai stabilitása miatt szükségszerűen kulcsfontosságú szereplő a nemzetközi porondon.
Európa csak nyerhet azáltal, hogy stratégiai partnernek tekinti Brazíliát. Ahogy azt itt a tanácsi hivatalvezető úr már elmondta, az Európai Unió és Brazília közötti kapcsolatok nem vizsgálhatók kizárólag gazdasági szempontból. Ez túlságosan szűk látókörű megközelítés, amely figyelmen kívül hagyja a történelmi, kulturális és nyelvi kapcsolatokat, az egyetemek közötti együttműködést és a különböző területeken meglévő több közös érdeket.
Johan Van Hecke
(NL) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Hisznek-e még továbbra is a dél-amerikaiak az EU és a Mercosur közötti régióközi megállapodásban? Úgy gondolom, hogy ezt a kérdést kell feltenni magunknak. A Mercosur-országok kereskedelmi stratégiája két különböző irányt követ, egyrészt lehetővé teszi a Mercosur továbbfejlesztését, másrészt viszont, ahogy az Brazília esetében is történik, minél több kétoldalú kereskedelmi megállapodás megkötésére irányul az egyes országok piaci pozíciójának megvédése érdekében, szükség esetén a többi Mercosur-tag rovására. Ez időnként olyan, mintha az argentin tangót a brazil szambával vegyítenénk. Mindazonáltal amennyiben az EU és a Mercosur továbbra is hisz a két kontinens közötti, széles körűen támogatott együttműködés értékében, akkor megmarad a remény, annak ellenére is, hogy Bush amerikai elnök nyomást gyakorol az Amerikai Szabadkereskedelmi Övezet létrehozása érdekében. A 34 országot számláló Mercosur-tagok lelkesedése nem túl nagy. Csalódottak a legutóbbi súlyos gazdasági válság idején az Egyesült Államok által felajánlott támogatás elmaradása miatt. Európa ma már a Mercosur legfontosabb kereskedelmi partnere, és még mindig hatalmas növekedési lehetőségek adottak mindkét kereskedelmi blokk számára. Ha tehát tudunk valamit tenni a Mercosur-országok közötti viszály megoldása érdekében, például együttműködésünk révén a többoldalú kereskedelmi tárgyalásokon (például a WTO-ban, ahol az EU-nak és a Mercosurnak gyakran közösek az érdekei) talán ismét egy kicsivel közelebb kerülhetünk a régióközi megállapodás eléréséhez.
Seán Ó Neachtain
(GA) Tisztelt elnök úr! Szeretnék felvetni egy kérdést az Európa és Brazília közötti kereskedelemmel kapcsolatban, mégpedig az általunk a hústermelés tekintetében Európában betartott szabványok és az európai húskereskedelem számára megállapított szigorú szabályok kérdését. Ennek ellenére fogadjuk a Brazíliából, azaz egy olyan helyről behozott húst, ahol nem alkalmaznak ilyen szabályokat. Úgy gondolom, ideje, hogy a Bizottság foglalkozzon ezzel a témával és tegye fel a saját kérdéseit. Miért van ilyen nagy különbség a hús nyomonkövethetősége, az állatállomány jelölésére szolgáló címkék és a ragadós száj- és körömfájás tekintetében Európában betartott szigorú szabályok és a Brazíliában megengedett normák között? Ideje, hogy a Bizottság felvesse ezeket a kérdéseket, mivel a normák közötti nagy eltérés igen nyugtalanító a fogyasztók számára. A kereskedelem egy dolog; az életre szóló egészség pedig egészen más.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Tisztelt elnök úr, a tanácsi hivatalvezető úr, biztos úr! Úgy gondolom, hogy egyértelmű, hogy Brazília a nagysága, lakossága, természeti erőforrásai és mindenekelőtt a nemzetközi színtéren betöltött szerepe miatt - az Egyesült Nemzetek reformjával, az éghajlatváltozás minden vonatkozásában betöltött és az energiaforrásokról folytatott vitával kapcsolatos szerepére gondolok - teljes mértékben indokolja a Bizottság által előterjesztett közleményt abban a tekintetben, hogy ki tudjuk használni az Európai Unió és egy olyan nagyszerű ország, mint Brazília közötti stratégiai partnerség előnyeit.
Véleményem szerint e stratégiai partnerséget három szinten kell megvizsgálni: globális, regionális és bilaterális szemszögből.
Mindemellett egy dolog az, hogy Brazília megkapja azt az elbánást, amelyet nagy országként megérdemel, és más dolog az, hogy az Európai Unió feladja az azon munka iránti elkötelezettségét, amelyet az Európai Unió és a Mercosur közötti megállapodás megkötése érdekében eddig végzett. Nem gondolom, hogy a Bizottságnak ez lenne a szándéka a közleménnyel; úgy vélem, hogy a közleményből egyértelműen következtethetünk arra, hogy a két hipotézis teljesen összeegyeztethető: egyrészt a Brazíliával való stratégiai partnerség, másrészt az integrációs folyamatok határozott támogatása, amelyeknek leglátványosabb és legnyilvánvalóbb példája az Európai Unió.
Egy másik dolog az, hogy az Európai Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodás megkötése nem olyan feltételek mellett zajlik, mint amelyeket mindannyian szerettünk volna, és a megállapodás megkötése most már túl sokat késik. Jogos a következő kérdés: mennyi ideig szándékozik még várni az Európai Unió a megállapodás megkötésével?
Úgy gondolom, hogy támogatnunk kell a regionális integrációs folyamatokat, és csak ebből a perspektívából, ebben a dimenzióban fogjuk megérteni az unió és az integráció előnyeit.
David Martin
Tisztelt elnök úr! E Ház kereskedelmi tárgyalásokkal kapcsolatos prioritásai egyértelműek. Először is szeretnénk, hogy a multilaterális forduló sikeresen záruljon le. Másodszor eredményes régióközi megállapodásokat szeretnénk kötni és tartalékként - de kizárólag tartalékként - a kétoldalú megállapodások fejlesztésére törekszünk.
Be kell vallanom, hogy amikor először hallottam arról, hogy a Brazíliával való stratégiai partnerség kap elsőbbséget, úgy gondoltam, hogy egy olyan országot jutalmazunk, amely a Dohai Forduló többoldalú tárgyalásai során a kellemetlenebb partnereink közé tartozott. Ezenkívül úgy gondoltam, hogy ez tönkreteszi a Mercosurt, hiszen Brazília nélkül nincs Mercosur. Miután azonban ma reggel meghallgattam a Tanács véleményét és beszéltem portugál kollégáimmal, meggyőződésem: van lehetőség arra, hogy a Brazíliával kötendő sikeres stratégiai partnerségi megállapodás megkönnyítse a Dohai Forduló előrehaladását, ha meg alakul ki köztünk és a Dohai Forduló egyik kulcsfontosságú szereplője között.
Megkönnyítheti a Mercosur-megállapodás elérését, ha megoldást találunk egyes bonyolultabb gazdasági kihívásokra, és a Brazíliával való megfelelő megállapodás természetesen olyan értelmű jelzést közvetítene, hogy támogatjuk azt, hogy a társadalmi kirekesztés és a szegénység problémájának megoldását egy országon belül prioritásként kezelik. Tehát nem teljesen, de jobban meg vagyok győződve arról, hogy az EU és Brazília közötti megállapodás most kívánatosabb célkitűzés, mint néhány héttel ezelőtt.
Nathalie Griesbeck
(FR) Tisztelt elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Ilyen változó globális geopolitikai körülmények között a Parlament több alkalommal szilárd eltökéltségét fejezte ki a két kontinens közötti partnerség erősítése iránt.
Meglátásom szerint ezt a szerepet a Mercosurnak kell betöltenie. Segíthet nekünk ambiciózus, kiegyensúlyozott és politikai megoldásokat találni az energiaellátással, az üvegházhatás csökkentésével vagy éppen a mezőgazdasági termékeink minőségével kapcsolatos problémákra.
Dél-Amerika regionális integrációját nem segíti elő, és ez az integráció nem lehet hatékony, ha úgy döntünk, hogy a Mercosur egyik tagjával tárgyalunk ahelyett, hogy a partnerség alapján az új szervezet egészével működnénk együtt.
Ami engem illet, én a regionális integráció mellett állok ki, amelyet a világ e részének vonatkozásában és a mi szempontunkból is a stabilitást és prosperitását elősegítő eszköznek tekintek, amelyet figyelemmel kísérni és támogatni kell. Ezenkívül úgy gondolom, hogy szégyen lenne, ha egyes Mercosur-országoknak eltávolodnának ettől a jelentős vállakozástól azért, mert részünkről hiányzik a politikai ambíció, és így nem tudjuk megragadni a mindkét kontinens, Latin-Amerika és Európa számára egyaránt kedvező alkalmat.
Ez egyértelműen megkülönböztetne bennünket az Egyesült Államok politikájától, amely arra irányul, hogy az egész amerikai kontinensen egy hatalmas gazdasági szabadkereskedelmi terület jöjjön létre.
Luís Queiró
(PT) Ha azt kérdezzük, hogy az Európai Unió és Brazília közötti stratégiai partnerség milyen mértékben tud hozzájárulni az EU és a Mercosur közötti kapcsolat fejlesztéséhez - szem előtt tartva többek között az annyira és oly régóta várt megállapodás megkötését -, úgy gondolom, csak egyetlen válasz adható: a hozzájárulás rendkívüli jelentőségű.
Ugyanakkor ki kell jelentenünk, hogy az EU és Brazília közötti stratégiai partnerség mindig is indokolt lenne, és hogy ezzel a kérdéssel kapcsolatban az az egyetlen hiba, hogy már sok időt veszítettünk. A négy BRIC-ország - Brazília, Oroszország, India és Kína - közül Brazília volt az egyetlen, amellyel az EU a július 4-i csúcstalálkozóig nem tartott magas szintű találkozót. Ez annál is inkább visszás volt, hogy Brazília a legjelentősebb regionális hatalom Dél-Amerikában. Demokratikus állam, az új demokráciákra jellemző hibákkal, amely osztja a mi értékrendünket. Hagyományos és megbízható szövetséges, valamint igen jelentős gazdasági partner regionális szinten és a világgazdaság szempontjából.
Mindezen okok miatt a Brazíliával való stratégiai partnerség indokolt, mert ez az ország egyedül is az Európai Unió stratégiai partnerének számít. Mindemellett más okokat is felhozhatunk a Brazíliával való kapcsolat és stratégiai partnerség erősítésére. Ahogy azt a Bizottság közleménye kimondja, ez a kapcsolat lehet a Mercosurral folytatandó párbeszéd kialakításának hajtóereje, és annak is kell lennie. A két partnerség nem áll ellentétben egymással; kiegészítik egymást. Ezenkívül a kapcsolat kedvező tényező lehet - és annak kell lennie - a Kereskedelmi Világszervezetben kialakítandó megoldások szempontjából. Végezetül, a kapcsolat éppígy arra utaló jelzés lehet - és annak is kell lennie -, hogy az Európai Unió elismeri ennek az országnak a különleges jelentőségét a nemzetközi kapcsolatokban, és ezt az ENSZ reformjával kapcsolatos tárgyalás során figyelembe szándékozik venni.
Elnök úr! Egyre inkább szükség van arra, hogy az Európai Unió globális gazdasági partnerként lépjen fel, és a Brazíliával való stratégiai partnerség azt jelzi, hogy ezt az irányt akarjuk követni. Ezen az úton kell haladnunk, ha megállapodást akarunk kötni a Mercosurral. Méltánytalan is volna kizárni Brazíliát a kiváltságos kétoldalú kapcsolatok köréből, ám mindenekelőtt súlyos politikai hiba lenne.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tisztelt elnök úr! Szeretném hangsúlyozni ennek a dokumentumnak a fontosságát, az EU-Mercosur küldöttség tagjaként pedig szeretném kiemelni a régió jelentőségét. Ez egy hatalmas térség sok lakossal, ígéretes régió, amelynek gazdasági növekedését elő kell segíteni.
A régió rengeteg természeti erőforrással rendelkezik, és a Mercosur régió exportjának 25%-a tulajdonképpen az Európai Unióba irányul. Fontos, hogy segítséget nyújtsunk a régió gazdasági, ipari fejlődéséhez, ugyanis e régió rendkívül fontos szerepet fog játszani az éghajlati változások kérdésében, és ezért támogatnunk kell a regionális integrációt.
A 2007-2013-as stratégia esetében a Mercosurral való kapcsolat számára juttatott költségvetés egyötöde az oktatás és az információs társadalom fejlesztésének finanszírozására fog szolgálni, ami rendkívül fontos, figyelembe véve, hogy Brazíliában körülbelül 90%-os az analfabetizmus. Ezenkívül úgy gondolom, hogy Brazília fontos szerepet játszik azért is, mert a Mercosur régió lakosságának csaknem fele Brazíliában lakik. Ismételten megjegyzem, hogy az éghajlat változásai nagyon fontosak, és ez a régió jelentős szerepet tölt be a kérdésben.
Georgios Papastamkos
(EL) Tisztelt elnök úr! Kétségtelen, hogy Brazília jelentős kereskedelmi szerepet tölt be a világban. Ezért kívánatos, hogy erősítsük az EU és Brazília közötti gazdasági kötelékeket.
Brazília legfőbb kereskedelmi partnere az EU, ugyanakkor Brazília az EU-nak csak a tizenkettedik legfontosabb kereskedelmi partnere. Az EU és Brazília közötti stratégiai partnerség véleményem szerint nem fog megosztó hatással járni a régióközi kapcsolatokban a Mercosur régió egészére nézve..
Mindazonáltal ez a kapcsolat kiegészítő szerepet játszhat két területen: a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) többoldalú tárgyalásain, valamint az EU és a Mercosur közötti szabadkereskedelmi övezet kérdésében. Ez lesz a legnagyobb régióközi együttműködési térség; amely ellenpéldaként rávilágít majd a többoldalú és régióközi tárgyalásokon történő előrehaladás hiányára. A két tárgyalási terület nagymértékben összekapcsolódik.
Az EU és a Mercosur közötti szabadkereskedelmi terület - a WTO Dohai Fordulójához hasonlóan - a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatos kérdésekbe keveredett bele. E téren Brazília szerepe különösen fontos: tekintettel a tágabb régió gazdasági stabilitására és integrációjára gyakorolt hatására, Brazíliának kreatívan hozzá kellene járulnia ahhoz, hogy az EU és a Mercosur között kiegyensúlyozott, ambiciózus megállapodás jöjjön létre.
A WTO szintjén Brazília nem várhat arra, hogy a fejlett tagállamok mezőgazdasági áruinak piacai további egyoldalú megnyitására sor kerül. Tisztelt biztos úr, a Tanács soros elnöke! A többi felemelkedő gazdasághoz hasonlóan a Dohai Forduló jelenlegi tárgyalásain Brazíliának is ki kell vennie a maga részét a felelősségből a különösen protekcionista piacok megnyitása iránti tényleges kötelezettségvállalások, valamint a WTO szabályainak és fegyelmi szabályzatának betartása révén.
Józef Pinior
(PL) ) Tisztelt elnök úr, biztos úr, miniszter úr! Először is szeretnék azon meggyőződésemnek hangot adni, miszerint a portugál elnökség helyes stratégiát követ az Európai Unió és Brazília közötti stratégiai partnerség megvalósítása tekintetében. Úgy vélem, hogy az Európai Uniónak minél gyorsabban el kellene indítania és végleges formába kellene öntenie ezt a partnerséget. Brazília által a modern globalizált világban betöltött - gazdasági és kulturális - szerep egyértelmű, ahogy a Brazíliának az Egyesült Nemzeteken belüli szerepe is.
Az Európai Unió és Brazília közötti stratégiai partnerség lehetővé fogja tenni a kölcsönös kapcsolatok ösztönzését, és világviszonylatban hasznos lesz a mai politikai, kulturális és a gazdasági rend szempontjából. Újra megismétlem, globálisan a politikai harmónia fejlesztésére szolgál.
Úgy gondolom, hogy ez a stratégiai partnerség semmiképpen nem akadályozza majd a Mercosurral való stratégiai partnerség kialakítását. A Mercosurral való partnerség éppenhogy igényli a Brazíliával való partnerséget.
Vasco Graça Moura
(PT) A portugál elnökség programja a kezdettől fogva magában foglalta a Brazíliával való csúcstalálkozó megtartását. Világossá vált idővel az is, hogy a felek javasolni fogják a stratégiai partnerség alapjainak lefektetését. Így nincs sok értelme annak, hogy most meglepetésünket vagy aggodalmunkat fejezzük ki a Mercosur figyelmen kívül hagyása és Brazília indokolatlan vagy túlságosan korai pártfogolása miatt.
Az európai exportőrök szempontjából nem becsülhetjük alá a brazil kereskedelmi piac nagyságát. Az Európai Unió nem pazarolhatja el a Brazíliával való stratégiai partnerség megvalósításának lehetőségét. A tények azt bizonyítják, hogy az Európai Uniónak a Mercosurral, illetve Brazíliával való kapcsolatai arra vannak kárhoztatva, hogy eltérő ütemben fejlődjenek. Ez nem ideális, de semmi sem bizonyítja, hogy az, ami gyorsabban halad, bármilyen kárt okoz másnak. Éppen ellenkezőleg, erős ösztönzést jelenthet a dolgok felgyorsítására.
Napjainkban Brazília egy felemelkedő világhatalom, a Mercosur-tagállamok közül az egyetlen, piaci részesedése a Mercosur-piac 85%-át teszi ki. Brazília képviseleti demokrácia. Az Európai Unió egyik legfontosabb kereskedelmi partnere, egy olyan ország, amelynek 200 millió lakosa az egyik legelterjedtebb európai nyelvet - a portugált - beszéli, és amelynek civilizációs és kulturális értékei szorosan kapcsolódnak Európa értékeihez. Azon előnyök sérelme nélkül, amelyeket a Mercosurhoz fűződő kapcsolatok valódi fejlődése jelentene az EU számára, úgy gondolom, hogy nincs, és nem is volt semmilyen nyomós érv a Brazíliával fenntartott kapcsolatunk erősítésének és bővítésének késleltetése mellett. Az sem az Európai Unió feladata, hogy a Mercosur tagjai közötti belső viszontagságokat felügyelje.
Ha másképp gondolkodunk és a végtelenségig halogatjuk az Unió rendkívül fontos célkitűzéseinek elérését, úgy vágyálmokat kergetünk, ami összeegyeztethetetlen a jelenlegi helyzettel. Ez esetben ugyanis úgy tennénk, mintha a terveink és kívánságaink megvalósultak volna, noha nem így történt, és nem is tudjuk, mikor válnak valóra.
Sérgio Sousa Pinto
(PT) A Mercosuron belüli regionális integráció kísérlete alapjában véve mind gazdasági, mind politikai szinten siker volt. Vitathatatlan tény, hogy a Mercosur hozzájárul a régió demokratikus konszolidációjához és a blokkon belüli kereskedelmi volumen növekedéséhez.
Igaz, hogy az EU és a Mercosur közötti tárgyalások pillanatnyilag megtorpantak, mert várunk a Dohai Fordulón megszületendő kötelezettségvállalásokra és megállapodásokra, amelyek a kétoldalú kereskedelmi tárgyalásaink új kiinduló pontjául szolgálhatnak. Bár nem szeretnék túl pesszimistának tűnni, az a veszély fenyeget bennünket, hogy a Dohai Fordulóval pusztán a drága időnket vesztegetjük. Az EU-nak hozzá kell járulnia a dél-amerikai regionális integráció sikeréhez azáltal, hogy minden erőfeszítést megtesz a két blokk közötti eredményes tárgyalások érdekében.
Kapcsolatunknak sokkal szélesebb körűnek kell lennie az egyszerű szabadkereskedelmi megállapodásnál. Egy globális megállapodásról van itt szó, amely sokat többet jelent az azon árukkal kapcsolatos számadatoknál és mennyiségeknél, amelyekkel kereskedni szeretnénk. A társulási megállapodás magában foglalja az együttműködést és a politikai párbeszédet, amelyek a jövőbeni kapcsolatunk alapvető pillérét képezik.
Napjainkban senki sem vonja kétségbe, hogy az Európai Uniónak szüksége van Iberoamerikára, valamint annak nagyszerű vívmányára, a Mercosurra annak érdekében, hogy megvalósítsa a kiegyensúlyozottabb és multilaterális nemzetközi rend kialakításával kapcsolatos célkitűzését.
Az Európai Bizottság elnöke és a Mercosur soros elnöke, Tabaré Vásquez, Uruguay elnöke által a szeptember 19-i találkozót követően tett együttes nyilatkozat, amelyben azt ígérik, hogy az év végére a két blokk együttes nyilatkozatot tesz közzé a környezetvédelemről és az éghajlatváltozásról, fontos példája ennek a politikai együttműködésnek. A Mercosur nagyon ígéretes, ami a gazdasági integrációt illeti, valamint abból a szempontból is, hogy Dél-Amerika politikailag megerősödhet a nemzetközi porondon, de ez nem jelenti azt, hogy figyelmen kívül hagyhatjuk, vagy úgy tehetünk, mintha nem látnánk azt, ami a szemünk előtt van - Brazília kétségbevonhatatlan, a tények erejével igazolható vezető hatalmi pozícióját Dél-Amerikában. Brazília a Mercosur lelke és hajtóereje. Brazília - amelynek 190 millió lakosa van és a Mercosur GDP-jének körülbelül 75%-át kitevő gazdasága - az egyetlen olyan BRIC-ország, amellyel eddig az Unió nem tartott csúcstalálkozót.
Hölgyeim és uraim! Képtelenség azt gondolni, hogy az Európai Unió kioktathatja Brazíliát a Mercosur jelentőségéről, vagy kinevezheti magát a Mercosur védelmezőjének Brazília színe előtt. Ez teljesen nevetséges. Ezenkívül Brazília az egyetlen Mercosur-ország, amely az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagságára pályázik, amelyet meg is érdemel, és amely révén egész Latin-Amerikát fogja képviselni ebben a fontos szervezetben.
Charles Tannock
Tisztelt elnök úr! Régebben az EU által a regionális multilaterális blokkok, például a Mercosur számára nyújtott preferenciális elbírálás révén ösztönzött latin-amerikai regionális integráció védelmezője voltam. Sajnálatos módon azonban - a tagországok (Argentína, Brazília, Paraguay és Uruguay) kulturális közelsége ellenére - a nemzeti érdekekhez viszonyítva a Mercosur politikai szempontból továbbra is túl gyenge, ezért akadályozza az EU-éhoz hasonló egységes piac létrejöttét a régióban - bár ezt természetesen hosszú távú célnak kell tekintenünk.
A Mercosur működése nehezebbé vált azáltal, hogy Venezuela nemrégiben a csatlakozás mellett döntött, és Chávez szabadpiac-ellenes retorikája még nagyobb mértékű protekcionizmushoz vezetett a Mercosuron belül, amelynek az EU-val való tárgyalásai bizonyos időre megrekedtek. Ezért örvendetesnek tartom, hogy, amint arról júliusban megegyezés született, az EU Brazíliával stratégia kétoldalú partnerséget szorgalmaz, azzal a Brazíliával, amely gazdasági óriás, de amelynek a világkereskedelemből való részesedése a többi fejlődő országéhoz viszonyítva még mindig túl kicsi - pontosan azért, mert nem kötött előnyös kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásokat, túl sok bizalmat helyezve a Mercosurba.
Mexikótól eltérően - amely már kötött megállapodást az EU-val, és amely napjainkban a másik domináns latin-amerikai szereplő - Chávez olajdollárokból Argentína irányába tanúsított nagylelkűsége arra kényszerítette Brazília elnökét, Lulát, hogy ne törődjön többet a Mercosur ügyeivel, míg lehetővé tette Kirchner argentin elnök számára protekcionista álláspontjának erősítését.
Manapság a populista Ecuador is sokat hallat magáról azáltal, hogy a Venezuela vezette, Egyesült Államok-ellenes, bolivári alternatíva Amerika számára (ALBA) elnevezésű kereskedelmi kezdeményezés való csatlakozása ellenére a Mercosurhoz is csatlakozik.
Az Argentína és Uruguay közötti legújabb csetepaté egyértelműen bizonyítja, hogy a Mercosur nem képes hatékonyan fellépni a partnerek nézeteltéréseinek rendezésében, amelyek oka egy uniós finn vállalat, a Botnia által az Uruguay folyó partján építendő papírgyár. Kirchner elnöknek nem sikerült leállítania a projektet, ugyanakkor magára haragította szomszédját és Mercosuron belüli partnerét, Uruguay-t azzal, hogy megtagadta, hogy a Mercosur szupranacionális intézményei dönthessenek ebben a kérdésben. Ehelyett mit csinált? A spanyol királyhoz fordult, hogy döntsön ő.
David Casa
(MT) Tisztelt elnök úr! Ma egy olyan megállapodás van előttünk, amely megismétli és megerősíti, hogy az Európai Unió fontos szerepet játszik a világpolitika színpadán - olyan szerepet, amelynek nagy jelentőséget kell tulajdonítanunk, mert az államok ezen uniójának sikerei közé tartozik. Ez a megállapodás nem csupán a szomszédos országokkal, hanem más földrészek országaival való kapcsolat erősítését hangsúlyozza, különösen azokkal, amelyek több százmillió európai származású embernek adnak otthont például Latin-Amerikában és Közép-Amerikában. Mindkét félnek érdekében áll, hogy ezek a kapcsolatok a párbeszéd és az elképzelések áramlása révén tovább erősödjenek. Biztosítanunk kell azonban, hogy gondosan védelmezik a demokráciát azokban az országokban, amelyeknek valamilyen segítséget nyújtunk. Azt is biztosítanunk kell, hogy mindenféle, közvetlen és közvetett segítségnyújtás a szegénység csökkentésére, az egyenlőség növelésére és végül, de nem utolsósorban a világ két régiója közötti egyenlőtlenség csökkentésére szolgáljon. Ennek mindig az átláthatóság és az elszámoltathatóság elveinek alapján kell megvalósulnia. Ezenkívül a szólásszabadság és az alapvető jogok védelmét minden tárgyaláson prioritásként kell kezelni. Noha az Európai Uniónak bizonyos időszakokban segítséget kell nyújtania meghatározott országoknak, de különleges segítséget igényel, biztosítanunk kell, hogy erre strukturált keretek között kerüljön sor, hogy senkit ne felejtsenek el, és hogy a javakat igazságosan osszák el. Európai parlamenti képviselőként lehetőség szerint támogatnunk kell az Európai Unió és a Mercosur közötti kapcsolatokat, valamint meg kell határoznunk, hogyan erősítsük meg a gyenge pontokat, hogy - amennyire lehetséges - biztosíthassuk a kapcsolatok eredményességét és sikerét. Mivel programunkban egyre nagyobb jelentőséget kapnak az olyan új kihívások, mint például az éghajlatváltozás, ezeket a kapcsolatokat egy stratégiai partnerség kezdetének kell tekintenünk, amelynek a környezetvédelmi dimenzió és a fenntartható fejlődés is része lesz majd, kölcsönös hasznot generálva.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalvezetője. - (PT) Tisztelt elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Nagyon köszönöm a közreműködésüket.
Korábban már többször is nyílt alkalmam arra, hogy az Európai Parlament számára magyarázattal, indoklással és tájékoztatással szolgáljak az EU és Brazília közötti első csúcstalálkozóval, illetve annak eredményeivel és céljaival kapcsolatban. A Brazíliával való stratégiai partnerség fontosságát ugyanakkor ma már több képviselő részletesen kiemelte, és én csak örülni tudok annak, hogy azon államok, amelyekről először úgy tűnt, hogy bizalmatlanok, illetve habozók a portugál kezdeményezés szándékait illetően, most érezhetően megértőbbnek tűnnek azon stratégiai döntés iránt, amelyet Portugália, a soros elnökséget betöltő ország, de az Európai Unió egésze is hozott Brazíliával kapcsolatban.
Brazília jelentőségéről politikai és gazdasági szempontból, valamint a környezetvédelem és az energia tekintetében beszélünk és beszéltünk itt a Parlamentben, amely tényezők a mai világ alapvető részét képezik, amelyet nem hagyhatunk figyelmen kívül. Különös lenne - ahogy arra rámutattunk -, ha az Európai Unió stratégiai partnerséget alakítana ki Oroszországgal, Indiával és Kínával, de Brazíliával nem. Úgy gondoljuk, hogy megszüntettük ezt a hiányt, és ezenkívül úgy véljük, hogy néhány éven belül mindenki egyértelműen helyeselni fogja a portugál elnökség e kezdeményezését. Mi azonban azt is mindig egyértelművé tettük, hogy ez a stratégiai partnerség, amelyet véleményünk szerint az Európai Uniónak létre kell hoznia Brazíliával, a legkevésbé sem zárna ki vagy korlátozna más olyan kapcsolatokat, amelyeket gazdasági és politikai szinten szintén folytatni szeretnénk a Mercosurral.
Meg kell mondanom, hölgyeim és uraim, hogy ezzel kapcsolatban meglehetősen nyugodt vagyok, mert Portugália mindig azon EU-országok közé tartozott, amelyek folyamatosan a Mercosur-országokkal fentartott szolidaritáson alapuló, szoros és mély kapcsolatért küzdöttek a kapcsolat minden vonatkozásában. Ezért sem nem tétovázunk, sem nem szeretnénk, hogy az a benyomás alakuljon ki, hogy a Brazíliával való partnerség kizárja vagy kizárhatja a Mercosur-országokkal való szoros partnerséget.
Ez a felfogás, amely a kiegészítő jelleg helyett mások kizárást vetíti előre, nem hasznos számunkra, és mindenekelőtt úgy tűnik, hogy nem felel meg a valóságnak sem - sőt szöges ellentétben áll azzal. Ráadásul - ahogy arra rámutattunk - éppen az EU és Brazília közötti csúcstalálkozó záróközleménye jelenti ki nyíltan és teljesen egyértelműen, hogy az Európai Unió és Brazília együtt fog munkálkodni annak érdekében, hogy az EU és a Mercosur közötti társulási megállapodás végre létrejöhessen.
Mindannyian tudjuk, hogy z EU és a Mercosur közötti társulási megállapodás milyen hányattatásokon ment keresztül. Tényleg zsákutcába jutottunk, nagyrészt - mint ismeretes - az Európai Unió és a Mercosur közötti kereskedelmi problémák miatt. Időközben elkezdődött a dohai forduló, és az ott történtek nyilvánvalóan szintén hatást gyakoroltak az EU és a Mercosur közötti tárgyalások kereskedelmi vonatkozásaira.
Egyértelművé szeretném azonban tenni az Önök számára, hogy amint a portugál elnökség úgy véli, hogy adottak a minimális feltételek a vita és a kapcsolat újraindításához, nem fogunk tétovázni. Arról is biztosítjuk Önöket, hogy amennyiben erre nem kerül sor a portugál elnökség ideje alatt, akkor Portugália mint tagállam - ahogy azt mindig is tette, és ahogy arra mindig is törekedett - nem fogja elmulasztani, hogy felhívja partnerei figyelmét a Mercosurral való társulási megállapodás valamennyi dimenziójára kiterjedő tárgyalások újraindításának nagyon is valós szükségességére.
Végezetül el kell mondanom Önöknek, hogy gondolkodunk azon, hogy lehetőség szerint még a portugál elnökség alatt magas szintű trojka-találkozót tartsunk a Mercosur-országokkal. Jelenleg vizsgáljuk ezt a lehetőséget, és ahogy mondtam, annak a lehetőségét, hogy a portugál elnökség menetrendjébe beillesszük ezt a találkozót, amely menetrend, mindannyian tudjuk, nagyon sűrű és összetett, ám minden tőlünk telhetőt meg fogunk tenni, hogy újraindíthassuk - politikai szinten is - a Mercosur-országokkal ezt a vitát.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Én is nagyon hálás vagyok a beszélgetés légköréért, a vitáért és a témával kapcsolatos valódi nyitottságért. Úgy gondolom, hogy reagálnunk kell a korszak realitásaira, és szerencsére most sokkal több fontos partnerünk van a többoldalú együttműködés vonatkozásában, mint esetleg 10 vagy 20 évvel ezelőtt. A tény az, hogy Brazília az egyetlen ország, amelyet a BRIC-csoport tagjai közül kimaradt, a G8-ak által a csúcstalálkozójukra rendszeresen meghívott öt ország egyike, egy olyan ország, ahová olyan mennyiségű európai uniós befektetés irányul, mint az EU-országokból Oroszországba, Kínába és Indiába összesen, tehát valóban nagyon fontos partnerünk.
Még ennél is fontosabb hozzátenni, hogy a stratégiai partnerség kiegészíti az általános, szélesebb körű prioritásokat, többek között a Latin-Amerikával és a Mercosurral való együttműködést is: magán a partnerségen belül az egyik közös stratégiai kérdés a regionális integráció, valamint az EU és a Mercosur közötti társulási megállapodás előmozdítása.
Sok minden elhangzott a tartalommal kapcsolatban, és bizonyos aggályok is hangot kaptak. Ezekkel foglalkoztunk. Például az élelmiszer-biztonság terén ez év első felében intenzív ellenőrzési programot hajtottunk végre, különösen a marhahús, a halászati termékek és a baromfihús tekintetében. Jelentős javulásokat tapasztaltunk az élelmiszerbiztonság terén, sok hibát nagy részben orvosoltak, de természetesen a munka folytatódik, ahogy néhányan Önök közül említették, politikai szinten is. A biztos úr a jövő hónapban Brazíliába látogat, hogy megvitassa ezt a területet, amely a szorosabb együttműködés nagyon fontos aspektusát képezi.
Közös ügyünk, közös érdekünk, hogy a dohai fejlesztési forduló sikeresen záruljon le. Ebben a vonatkozásban minden oldalon minden tőlünk telhetőt megteszünk annak érdekében, hogy remélhetőleg még ebben az évben befejeződjenek a tárgyalások.
Egy apró észrevételt teszek azzal kapcsolatban, hogy mit tehetünk a többi országgal való együttműködés előmozdítása terén. Van például egy terület, amelyet pozitív példaként szeretnék felhozni. Brazília az első latin-amerikai ország, amellyel kutatási programunkban együttműködünk, és e tapasztalat és híd révén úgy gondolom, hogy fokozatosan többet tehetünk más országokban. Tehát Brazília nem a többiek ellen van; a térségben az egyik vezető gazdaság és partner, és az együttműködés összességében fejlődik. Tökéletesen kiegészíti arra irányuló törekvéseinket, hogy a latin-amerikai kontinensen nagyobb mértékű integráció jöjjön létre.
A Bizottság a kérésnek megfelelően pontosan tájékoztatni fogja Önöket a folyamatról. Jelenleg a brazil félnek a közleménnyel kapcsolatos politikai reakciójára várunk. A válasz alapján megpróbálunk közösen megfogalmazni egy cselekvési tervre vonatkozó javaslatot, majd ezt követően remélhetőleg elfogadtatjuk és végrehajtjuk ezt a cselekvési tervet.
Végül, de nem utolsósorban szeretném hálámat kifejezni az elnökségnek elkötelezettségéért és rendkívül pozitív hozzájárulásáért, nem csupán az első történelmi jelentőségű csúcstalálkozóra gondolva, hanem az EU és Brazília, valamint szélesebb körben az EU és a Mercosur közötti együttműködés fejlesztésének területére is.
Elnök
Nagyon köszönöm, biztos úr.
A vitát berekesztem.
