Kanteen nostaminen yhteisöjen tuomioistuimessa (työjärjestyksen 121 artiklan muuttaminen) (keskustelu) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana Costas Botopoulosin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö parlamentin työjärjestyksen 121 artiklan muuttamisesta.
Costas Botopoulos
Arvoisa puhemies, tänään käsiteltävänä oleva mietintöluonnos koskee Euroopan parlamentin työjärjestyksen 121 artiklan muuttamista asioiden tuomioistuinkäsittelyn osalta. Kuten työjärjestyksen artiklassa mainitaan, sen nojalla säädetään tällaisesta menettelystä ainoastaan, kun Euroopan parlamentti nostaa kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa.
Sanamuodosta ei kuitenkaan käy selväksi, mitä tapahtuu, kun parlamentti haluaa ilmoittaa kantansa edustajansa, puhemiehen, välityksellä esittämällä huomautuksia tai käyttämällä väliintulo-oikeuttaan tuomioistuinkäsittelyssä. Ne koskevat asioita, joissa on kyse sellaisen säädöksen pätevyyden kiistanalaisuudesta, jonka Euroopan parlamentti on itse hyväksynyt yhteispäätösmenettelyssä. Oikeudellisten asioiden valiokunnan puheenjohtaja Giuseppe Gargani on esittänyt asiasta kysymyksen. Haluaisin kiittää häntä avustaan tämän mietinnön laadinnassa. Hän kysyy, kuuluuko tämä väliintulomenettely ja huomautusten esittäminen työjärjestyksen 121 artiklan soveltamisalaan ja jos se ei kuulu, mitä meidän pitäisi tehdä.
Ensimmäinen mietinnössä antamani vastaus on se, että yhden menettelyn ei voida katsoa kuuluvan toiseen ja että 121 artiklassa käytettyyn käsitteeseen "kanne" ei voida katsoa sisältyvän huomautukset ja väliintulo tuomioistuimessa, jotka ovat erilaisia toimia. Tämän vuoksi ensimmäinen vastaus on, että emme voi edetä pelkästään tulkinnan perusteella.
Voimmeko toimia parlamentaarisen käytännön mukaisesti, kun tällaisissa tapauksissa päätöksen tekee päämiehenämme ja edustajanamme parlamentin puhemies? Jälleen kerran luulen, että vastaus on kielteinen. Luotettavampi toimintatapa on laatia uusi menettely yksityiskohtaisesti.
Miksi näin on toimittava? Koska käytännössä parlamentin puhemies on monesti päättänyt, että hän ei noudata oikeudellisten asioiden valiokunnan suositusta. Tämä on kyseessä, kun parlamentin aikaisempien päätösten pätevyyttä puolustetaan tuomioistuimessa.
Näin on käynyt kahdesti parlamentin lähihistoriassa. On perusteltua sanoa, että meidän pitäisi luoda menettely alusta alkaen.
Mitä ratkaisua on ehdotettu? Oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen mukaan puhemies perustelee päätöksensä, jos hän on samaa mieltä. Jos hän ei ole samaa mieltä, hän ratkaisee asian puheenjohtajakokouksen kanssa käydyn keskustelun jälkeen. Miksi puheenjohtajakokouksen? Koska se on kollektiivinen elin, joka voi tehdä päätöksen ottaen huomioon edut ja haitat kussakin tapauksessa.
Vain niissä tapauksissa, joissa puheenjohtajakokous päättää, että poikkeuksellisista syistä (esimerkiksi perustamissopimusten tarkistaminen), parlamentin ei pitäisi puolustaa aikaisempaa kantaansa, asia jätetään täysistunnon käsiteltäväksi, sillä ainoastaan täysistunnossa voidaan muuttaa aikaisemmin tehtyä päätöstä.
Georgios Papastamkos
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän esittelijänä haluaisin todeta, että keskustelemme tänään aiheesta, joka koskee Euroopan parlamentin organisatorista itsenäisyyttä ja itsemääräämisoikeutta.
Euroopan parlamentin työjärjestys muodostaa sääntelyverkon, joka perustuu yksittäisten säännöksien pitkän aikavälin voimassaoloon. En tarkoita tällä säännöksiä, joita sovelletaan, kunnes tehdään muutoksia, vaan niitä, joissa on kyse sääntelyn kestävyydestä.
En mainitse tarkistuksen tekstiin sisältyvän asian ratkaisua koskevan menettelyn erityisiä näkökohtia. Costas Botopoulos on jo käsitellyt tätä näkökohtaa tarkasti ja huolellisesti. Esittelijän ehdottaman tarkistuksen teksti on Euroopan parlamentin PPE-DE-ryhmän ja sosialistiryhmän sovittelun tulos.
Työjärjestyksen 121 artiklan nykyiseen tekstiin lisätty kappale koskee mahdollista mielipide-eroa parlamentin puhemiehen ja oikeudellisten asioiden valiokunnan välillä päätöksestä, joka koskee huomautusten antamista ja parlamentin väliintuloa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa.
Tähän mennessä työjärjestyksessä ei ole ollut tällaisista tapauksista selvää ja nimenomaista säännöstä. Käsiteltävänä olevalla tarkistuksella suljetaan tämä parlamentin sisäisen toiminnan oikeudellinen ja lainsäädännöllinen aukko.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamenttia edustaa yhteisöjen tuomioistuimessa sen puhemies, ja kiistanalaisissa tapauksissa puhemies käsittelee asiaa täysistunnossa. Näin toimitaan oikeudenkäynnin osalta. Uudessa mietinnössä tämä järjestelmä ulotetaan koskemaan muita menettelyitä, joissa puhemies edustaa parlamenttia. Hänen olisi kiistanalaisissa tilanteissa myös kuultava täysistuntoa. Mietintöön sisältyy kuitenkin uusi toimi, jolla puheenjohtajakokouksesta tulee välittäjänä toimiva päätöksentekoelin puhemiehen ja täysistunnon välille. Tämä ratkaisu ei ole sinänsä ongelmallinen, mutta olisi hyvä käyttää tämä tilaisuus sen korostamiseksi, että Euroopan parlamentti ei saa koskaan unohtaa perinteistä parlamentaarista periaatetta, eli lopullisen päätöksentekovallan keskittämistä täysistuntoon. Täysistunto on täysivaltainen kaikissa asioissa, sillä sen legitiimiys perustuu edustusta koskeviin eettisiin normeihin.
On totta, että toimielimet, jotka hallinnoivat monimutkaisia ja laajoja aloja - kuten Euroopan parlamentti - eivät voi välttyä kiusaukselta liittää omaan demokraattiseen valtaansa byrokraattisia toimia. Tätä on joskus mahdoton välttää, mutta tosiasia on, että meidän on vältettävä demokratian ympäröimistä liiallisilla byrokraattisilla toimilla. Hyvän hallinnon tehokkuus ei saa merkitä, että politiikalta viedään pois toimintamahdollisuuksia tai että siltä viedään vastuuta pois näennäisille hallinnollisille toimijoille, kuten valiokunnille ja muille kokouksille. Syynä on Mirabeauta lainatakseni se, että ne eivät edusta todellista läpileikkausta kansasta.
Zuzana Roithová
(CS) Työjärjestykseen tehtävä muutos vaikuttaa olevan vain tekninen kysymys, mutta todellisuudessa sillä vaikutetaan työjärjestyksen demokraattisen legitiimiyden vahvistamiseen tai heikentämiseen. Kaksi ennakkotapausta, joissa puhemiehet eivät noudattaneet oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksia, ovat paljastaneet työjärjestyksessämme olevan aukon. Kannatan 121 artiklaan muuttamista. Sillä varmistetaan, että tällaisissa tapauksissa puhemies siirtää asian puheenjohtajakokouksen ja sen jälkeen täysistunnon käsiteltäväksi. Katson kuitenkin, että puhemiehen pitäisi esittää ja puolustaa kantaansa oikeudellisten asioiden valiokunnassa sen sijaan, että hän toimii niin muiden valiokuntien puheenjohtajien kanssa. On sääli, että tarkistuksessa ei mainita mitään muuta mahdollisuutta parlamentin jäsenistä koostuvasta ryhmästä kolmantena vaihtoehtona täysistunnolle tai siitä, onko täysistunnolla ainoastaan mahdollisuus hyväksyä tai hylätä puhemiehen tai puheenjohtajakokouksen antama vaihtoehto. Käsittelemme uutta ennakkotapausta, jota testataan vain tulevaisuudessa. En katso, että asiassa on kyse byrokratiasta, vaan demokratiasta.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Yleensä, kun vastapuolena oleva parlamentin ryhmä tulee toista ryhmää edustavan esittelijän avuksi, esittelijän pitäisi olla huolissaan. Nyt on Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän yö. Neljä PPE-DE-ryhmän jäsentä puhuu keskustelussa Costas Botopoulosin mietinnöstä. Kaikkein yllättävintä on, arvoisa puhemies, että me kaikki osoitamme suosiotamme Costas Botopoulosin tekemälle ehdotukselle. Katsomme, että se on hyvä ehdotus, yksimielinen ehdotus ja ehdotus, jonka ryhmäni hyväksyy ja joka saa sen tuen.
Parlamentaarinen elämä kuvaa elämää yleensä, ja kyseessä on muuttuva elämä, elämä, jonka vuoksi meidän on puututtava asioihin. Sen vuoksi, vastauksena työjärjestyksen tulkintaan parlamentille annetusta mahdollisuudesta esittää huomautuksia oikeudenkäyntimenettelyssä, Costas Botopoulos on selventänyt asiaa myönteisellä ehdotuksella, jota elämä edellyttää.
Arvoisa puhemies, onnittelen sen vuoksi tätä nuorta parlamentin jäsentä, jolle ennustan suurta menestystä Euroopan parlamentissa ja esitän ryhmäni tuen, arvoisa puhemies, tälle uudistukselle.
Costas Botopoulos
Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää kaikkia puheenvuoron esittäneitä ja kaikkia kollegoitani, jotka ovat auttaneet minua tämän ensimmäisen mietintöni laadinnassa. Toivon, että se ei ole viimeiseni, kuten Íñigo Méndez de Vigo totesi.
Minulla on joitain lyhyitä kommentteja puheenvuoroista. Georgios Papastamkos on oikeassa sanoessaan, että tämä mietintö on sovittelun tulos, sillä näin todella toimittiin. Kyseessä on kuitenkin poliittisten ryhmien sovittelun tulos sen parhaassa merkityksessään. Toisin sanoen, kyseessä ei ole pienin yhteinen nimittäjä, vaan sopimus siitä, mistä olemme yhtä mieltä. Kyseessä ovat mielestäni järkevämmät ja demokraattisemmat ratkaisut. Uskon, että tämä päätöslauselma on demokraattinen juuri siksi, että se antaa asian käsittelyn edetä kaikkein asianmukaisimmalla tavalla.
Maria da Assunção Esteves totesi aivan oikein, että me emme saisi käyttää täysistuntoja liiallisesti. Se on aivan totta. Tämän syyn vuoksi meidän olisi käsiteltävä asioita täysistunnossa ainoastaan silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä, eli toisin sanoen silloin, kun on tarpeen muuttaa parlamentin tekemää päätöstä.
Zuzana Roithová oli myös oikeassa, kun hän totesi, että oikeudellisten asioiden valiokunnan tehtävä on tärkeä. Sen tehtävää noudatetaan säännöksen muotoilun mukaisesti. Toisin sanoen, oikeudellisten asioiden valiokuntaa kuullaan käsittelyn alussa, keskivaiheessa ja lopussa.
Haluaisin sanoa, enkä ensimmäistä kertaa, että kun oikeudellisten asioiden valiokunnalla ei ole poikkeustapauksessa aikaa antaa lausuntoa, puhemies voi itse tehdä päätöksen. Kuitenkin, myös tässä tapauksessa, se on todettava nimenomaisesti, oikeudellisten asioiden valiokunnan olisi voitava antaa päätöksensä asianmukaiseksi katsomallaan tavalla. Kiitos.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
