Kaubandus- ja majandussuhted Ukrainaga (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esindaja Zbigniew Zaleski raport kaubandus- ja majandussuhete kohta Ukrainaga.
Zbigniew Zaleski  
raportöör. - (PL) Käesolev raport illustreerib rolli, mida vaimusilmas Ukrainale omistame nii meie endi majandustegevuses kui ka kaubandussuhetes teiste riikidega. Lisaks tahtsime rõhutada poliitilist, majanduslikku ja kultuurilist rolli, mida Ukraina etendab Musta mere piirkonnas
Arvan, et riigi majandustegevus ja areng peaksid jätkuvalt edenema, hoolimata selle poliitilisest olukorrast. Majandus peab olema vaba, riik ja seadusandlik võim tagama tuge ning ärimehed ja eraettevõtjad rajama majandussubjekte. Majandus peaks olema vahend kodanikele heade elamistingimuste tagamiseks ning mainitud eesmärki on võimalik saavutada suurendades elustandardeid, täiustades tööolusid, tagades korraliku hariduse ja rakendades õiglast kohtusüsteemi, kaasa arvatud omandiõigusi. Me ei tohi lubada ühisvarade kasutamist eraisiku tulu teenimiseks. Peame julgustama ja motiveerima inimesi ausalt töötama, et teenida materiaalset ja muud isiklikku tulu.
Kui riigil endal ei ole häid näiteid olevikust või minevikust võtta, võib ju kasutada naabrite häid tavasid ja kogemusi. Seetõttu on oluline kaasata Ukraina Euroopa siseturgu ning lubada sel kasutada Euroopa Liidus väljakujunenud oskusi ja teadmisi. Arvan, et meil on korralik majandusmudel, kuigi see ei ole kaugeltki täiuslik, nt mis puudutab toidukaupade tootmist, ostmist ja müümist, kuid teeme pidevalt jõupingutusi, et seda paremaks muuta. Võime jagada naabritega teiselt poolt Bugi jõge standardeid ja eeskirju, mis meie puhul on vilja kandnud.
Mida käesolev raport hõlmab? Selles käsitletakse tootmistegevust, põllumajandust, energiat, rahastamist, piirivalvet, transpordi infrastruktuuri, näiteid korruptsioonivastasest tegevusest, intellektuaalomandit, looduskeskkonda, teadusalast koostööd ning suhteid naabritega. Need üksikosad moodustavad majandusliku terviku. Kõnealune majandus rajaneb kindlapiirilistel standarditel ning käesolevas raportis soovitame partneritel luua endalegi sääraseid eeskirju või järgida meie omi.
Mis nõudeid peab Ukraina täitma, et pidada läbirääkimisi tugevamate sidemete loomise üle Euroopa Liiduga? Arvan, et kõigepealt on vajalik saada Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks ning samal ajal või isegi varem lahendada võlaküsimus Kõrgõzstaniga. Kõnealused ettevõtmised on ju nagu nii juba menetluses. Teiseks peab Ukraina parlament ülalmainitud liikmeksoleku võimalikult ruttu heaks kiitma. Muude tingimuste hulka kuuluvad head suhted naabritega, st Venemaa ja Valgevenega, stabiilne valuuta, kvaliteetsed finantsteenused, kaubamärkide arendamine rahvusvahelistel turgudel ning õigusriigi põhimõtte järgimine.
Ukraina, kes avaldas soovi saada Euroopa Liidu liikmesriigiks, seisab silmitsi suurte või isegi tohutute probleemidega. Eelkõige on vaja Euroopa Liitu majandus-, õigus- ja finantstegevuse kaudu sedavõrd veenda, et see arvaks varem või hiljem, et Ukraina näol on tegemist piisavalt pühendunud partneriga, keda tasub kaasata Euroopa ühisruumi.
Lugupeetud volinik, meie käsitlusviisid on vahel küll erinevad, kuid arvan, et taotleme sama eesmärki, milleks on luua kõigile kasulik modus vivendi, st võimalus eksisteerida üheaegselt koos olulise idanaabriga.
Härra juhataja, arvan, et hoidsin aega kokku, kuna aeg on juba hiline.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja,, kõigepealt tahaksin ma kiita raportöör härra Zaleskit selle väga hea raporti eest.
Tahan ka tänada raportööri suurepärase koostöö eest, mis ta tegi raporti koostamise ajal komisjoni talitustega. Raport on väga õigeaegne. See annab igakülgse ülevaate ELi ja Ukraina vaheliste majandus- ja kaubandussuhete tähtsamatest küsimustest.
Lubage mul keskenduda mõningatele aspektidele, mida Te oma raportis esile tõstsite. Me peame oma naabruspoliitika strateegias Ukrainat väga oluliseks ja väärtuslikuks partneriks. Me oleme nõus kõnealuse raporti üldise ideega, et Ukraina majandus tuleks ELile võimalikult lähedale tuua ja teha seda laiendatud lepingu kaudu, mille üks alustugesid oleks põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping.
Samuti jagab komisjon Teie vaateid õigusriigi tugevdamise vajadusele Ukrainas ja Ukraina WTOga liitumise tähtsusele. Me tõesti loodame, et Ukraina suudab WTOga liitumisprotsessi veel sel aastal lõpule viia ja me töötame koos Ukraina valitsusega selle saavutamiseks. Kui WTO liikmed on liitumispaketi heaks kiitnud, siis on mitmepoolne liitumisprotsess lõppenud.
Ukraina peab WTOga liitumist oma prioriteediks ja me usume, et ta viib kiiresti läbi ka sisemise ratifitseerimise menetluse, et muuta liikmelisus ametlikuks. Euroopa Liit ei ole huvitatud viivitamisest vabakaubanduslepingu läbirääkimistega ja on valmis alustama niipea, kui teatatakse WTO liikmete heakskiidust liitumispaketile. Mis puudutab vabakaubanduslepingu tulevikku, oleme me täiesti nõus, et see peaks olema sügav ja laiaulatuslik ning kindlalt keskendunud regulatiivsele järjekindlusele.
Majandussuhete osas naaberriikidega soovitatakse raportis ELi, Venemaa ja Ukraina kolmepoolset dialoogi. Me peame olema väga tähelepanelikud, et me ei dubleeri neid protsesse, mis on juba arutusel teistel foorumitel. Kerkib küsimus, kas Euroopa Liitu ei ähvarda oht olla kaasa kistud Venemaa ja Ukraina vahelistesse kahepoolsetesse vaidlusküsimustesse. On küsitav, kas niisugune lähenemisviis tasub ära.
Meie poliitika on energiaturgude avamine konkurentsile, et tagada juurdepääs kindlale ja taskukohasele energiavarustusele. See on väga tähtis teema tulevastel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel Ukrainaga.
Elanikkonna põhivajaduste kaitsmise osas sisaldavad ELi õigusaktid elektri- ja gaasituru liberaliseerimise kohta olulisi sätteid tarbijate kaitse ja nende põhivajaduste tagamiseks. Me kavatseme Ukrainaga ka nende õigusaktide osas läbi rääkida.
Ettepaneku suhtes laiendada GSP+ Ukrainale tahaksin ma öelda, et Ukraina ei vasta nende lisasoodustuste nõuetele ja Euroopa Liit on endale kohustuseks võtnud GSP aluskriteeriume konkreetsete üksikjuhtumite puhul mitte muuta. Lisaks sellele kahjustaks see tõsiselt meie positsiooni tulevase vabakaubanduslepingu läbirääkimistel.
Lõpetuseks tahaksin ma veel kord tunnustada raportööri väga hea raporti eest. Komisjon üldjoontes jagab raporti üldist lähenemisviisi, välja arvatud mõned küsimused, millele ma eelnevalt tähelepanu juhtisin. Komisjon võtab oma praeguses ja edaspidises koostöös Ukrainaga selle raporti seisukohti arvesse.
Jerzy Buzek
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) Härra juhataja, kuigi valimisjärgne olukord Ukrainas ei ole veel stabiliseerunud, võitsid need, kes esindavad demokraatiat. See ei ole võit ainult sealse demokraatia, vaid ka Euroopa Liidu jaoks, kes toetas kõnealuseid ettevõtmisi. Nüüd peame Ukraina, ukrainlaste ja Euroopa Liidu huvides raskelt saavutatud eesmärke kindlustama. Ukrainlased peavad ise tegema valimisjärgseid otsuseid, kuid meie võime neid selle juures abistada, samal ajal aidates ka iseennast.
Toetan täielikult Zaleski raportit ning õnnitlen teda suurepärase dokumendi koostamise puhul. Minu arvates on vaja tegeleda eelkõige kolme tähtsaima valdkonnaga, et tagada Ukrainas stabiilsus ning tuua Euroopa Liidule kasu.
Esiteks energiaalane koostöö, mis on mõlema osapoole jaoks väga oluline. Peame ilmtingimata investeerima naftajuhtmete parandusse, mis on paljudes kohtades, nagu näiteks Odessa, Brody ja Gdańsk, väga halvas seisus. Samuti rahastama elektrivõrkude rajamist ning investeerima energiaefektiivsusesse. Võime pakkuda Ukrainale meie endi tehnoloogiad või luua aktsiakapitali, et täiustada sealset energiaefektiivsust, mis samal ajal aitab kindlustada jällegi Euroopa energiavarusid. Ning viimasena on nähtavasti vaja tugevdada tuumajõujaamade ohutust Ukrainas, mis on ühtlasi väga oluline Euroopa jaoks.
Teiseks peame tegema teadusalast koostööd. Ukrainal on selles valdkonnas märkimisväärseid saavutusi ning meil tasub neist kasu lõigata. Ühtlasi on vaja edendada üliõpilaste ja teadlaste vahetusprogramme, et vähendada puudujääki Euroopa Liidus, mis küündib seitsmesaja tuhande teadlaseni. Peame pidama meeles, et kõige kindlamat ja kiiremat koostööd saab teha teaduse, haridusinstitutsioonide ja üliõpilaste kaudu.
Kolmandaks peame edendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelist koostööd. Euroopa Liidu linnadel on selles osas väga palju pakkuda. Võime aidata kohalikul tasemel luua Ukrainas täielikku demokraatiat, mida senini ei ole kõnealuses riigis veel olnud.
Ülalkirjeldatud tegevused peavad olema meie pikaajalised eesmärgid, milleks on eelkõige ühinemislepingu sõlmimine Ukrainaga. Ei loe, kas selleks kulub 10 või 20 aastat. Ukrainale säärase võimaluse andmine on asja väärt. See aitab üheaegselt nii ukrainlasi kui Euroopa Liitu. <
Vural Öger
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, täna pärastlõunal aset leidnud plenaaristungil arutlesime Euroopa naabruspoliitika üle. Pärast Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal tegi Euroopa Komisjon ettepaneku rakendada liidu uute naabrite tarvis ühtset strateegiat. ENP on sestsaadik loonud erilisi sidemeid hulga riikidega, mis jagavad Euroopaga samu põhiväärtusi ja eesmärke.
Naaber Ukraina on Euroopa naabruspoliitikasse kindlalt kaasatud. Oleme teadlikud, et Ukraina loob erilise geopoliitilise ja kaubandusliku tähtsusega silla ühelt poolt Euroopa Liiduga, kui teisest küljest jällegi Venemaa ja Kesk-Aasiaga. Praegu on Euroopa Liit Ukraina peamine äripartner. 2006. aastaks ulatus Ukraina ja liikmesriikide vaheline kaubamaht juba 26,6 miljardi euroni.
Tunnustame Euroopa Liidus suuri jõupingutusi, mida Ukraina on viimastel aastatel teinud. Endine käsumajandus on muudetud tõhusaks turumajanduseks. OECD raporti järgi kasvas Ukraina majandus aastatel 2000 kuni 2006 keskmiselt 7,6 %. Tegemist on suure eduga.
2007. aasta veebruaris alustasime Ukraina ja Euroopa Liidu vahel läbirääkimisi uute partnerlussuhete ja assotsiatsioonilepingu üle. Ühtlasi dokumenteeriti ukrainlaste pürgimus saada Euroopa Liidu ja NATO liikmeks. Praegu on Ukraina jaoks kõige päevakajalisem küsimus Maailma Kaubandusorganisatsiooniga liitumine just kaubandus- ja majanduspoliitika pärast Usume, et kõnealune ühinemine leiab aset veel enne käesoleva aasta lõppu, tänu millele laieneb märkimisväärselt ka Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise koostöö ulatus ning läbirääkimiste pidamine vabakaubanduspiirkonna loomise üle ENP raames muutub ladusamaks.
Euroopa Liit peab Ukrainat tõelise partnerina kohtlema ning saatma selgesõnalisi sõnumeid. Seetõttu saan vaid tervitada 14. septembril 2007 Kiievis aset leidnud Euroopa ja Ukraina tippkohtumise tulemusi, kus kahe osapoole vahelised tugevad ja kestvad suhted leidsid taaskord kinnitust. Peame jätkuvalt Ukrainat toetama püüdlustes saada Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks, edaspidises vabakaubanduspiirkonna loomises ning Euroopa Liiduga ühinemisel.
DanutBudreikaitė
Ukraina on Euroopa Liidu jaoks strateegiliselt ja majanduslikult tähtis partner, kes etendab idanaabrina nii regiooni piires kui sellest väljaspool olulist rolli.
Euroopa Liidu ja Ukraina vahelised suhted on senini peamiselt tihedama poliitikaalase koostöö ja järk-järgult suureneva majandusliku lõimumise suunas arenenud. Soovitud eesmärkideni jõudmine aitab Ukrainas kindlustada demokraatiatavasid ning arendada turumajandust. Sellegipoolest ei sõltu kõnealuse riigi arengu edukus vaid Euroopa Liidust. Ukraina peab tegema kindlaid otsuseid, et võtta suund läände ning seda järjepidevalt niiviisi ka hoida.
Tahan jagada teiega mõtteid Euroopa Liidu ja Ukraina majandus- ja kaubandussuhete kohta.
Esiteks on vabakaubanduspiirkonna üle algavad läbirääkimised Euroopa Liiduga seotud rangelt Ukraina astumisega Maailma Kaubandusorganisatsiooni. Kuid läbirääkimised vabakaubanduspiirkonna üle ei hõlma vaid tollilõivude kaotamist (mille üle arutletakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel), vaid veelgi ulatuslikumat ühtimist, nimelt teenindussektorite vabastamist piirangutest, institutsioonilisi reforme ning seaduste ühtlustamist Euroopa õigusega. Järelikult peavad Euroopa Liit ja Ukraina kooskõlastama oma tegevusi, et luua vabakaubanduspiirkond, samal ajal kui Ukraina püüab saada Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks.
Teiseks on vaja pöörata rohkem tähelepanu heade juhtimistavade täideviimisele, avaliku sektori tõhustamisele ning korruptsiooni ohjeldamisele. Kui teeme nendes valdkondades tihedamalt koostööd, aitab see oluliselt kaasa stabiilsete majandus- ja kaubandussuhete loomisele Euroopa Liidu ja Ukraina vahel, tugevdab kõnealuse riigi demokraatia arengut ning suurendab selle võimalusi saada Euroopa Liidu liikmeks.
Kolmandaks on oluline rõhutada, et Ukraina tootmisettevõtted ei ole veel valmis konkureerima tootjatega Euroopa Liidu liikmesriikidest. Seega on vaja kehtestada üleminekuaeg ning luua järelevalveasutusi, et kaitsta Ukraina majandust ja ühiskonda halbade mõjude eest.
Neljandaks on oluline, et Euroopa Liit, toetades kaubanduse vabastamist piirangutest, on valmis tegelema probleemidega, mida põhjustavad Ukraina tootmisettevõtted, eriti need, kes ekspordivad kaupu ÜRO riikidesse, ning tulema toime ametnike püüetega säilitada hetkeseisu ning kehtivaid korrumpeerunud sidemeid. Reformide rakendamise lihtsustamiseks peab Ukraina valitsus teavitama äriinimesi ja üldsust eelistest, mis kaasnevad kaubanduse piirangutest vabastamise ning vabakaubanduspiirkonna kehtestamisega Euroopa Liidu ja Ukraina vahel.
Viiendaks osutan asjaolule, et Euroopa Liidu ja Ukraina vaheliste suhete arenedes võib Venemaa avaldada Ukrainale rohkem poliitilist ja majanduslikku survet. Sel juhul peab Euroopa Liit loobuma vahemehe rollist ning astuma enda ja Ukraina huvide kaitseks välja. Ilmselt võib Venemaa avaldada Ukrainale ja mõningatele Euroopa Liidu riikidele survet energiatarne kaudu. Seetõttu peab Euroopa Liit tegema kõnealuste küsimuste lahendamiseks suuri jõupingutusi, kuid ühtlasi püüdma Ukrainat kaasata Euroopa Liidu ühisesse energiaturgu ning kindlustama Euroopa Liidu ja Ukraina energiavarusid.
Guntars Krasts
fraktsiooni UEN nimel. - (LV) Raport annab ülevaate Ukraina kui Euroopa Liidu partneri praegusest arengust ja ülesannetest, millele tuleb endiselt veel lahendus leida. Kõnealune raport on ära teeninud kiituse arvukate teemade sügavuti käsitlemise eest. Seda lugedes on võimalik mõista, et autor on sügavalt ja isiklikult huvitatud Ukraina arenguküsimustest ning selle suhete voolimisest Euroopa Liiduga, mis on käesoleva raporti koostamisele kindlasti palju kaasa aidanud. Raportöör on hoolikalt ja läbimõeldult hinnanud probleeme, mis ohustavad Ukraina edukat arengut, kuid nimetamata labidat labidaks on vahel raske aimata lahendusi esitatud küsimustele. Raportis jäetakse mainimata asjaolu, et üha rohkem majandussektoreid Ukrainas piiratakse liiga palju, riigi sekkumine ei rajane seadustel ning pidevalt koostatakse vastuolulisi õigusakte, mida kasutavad oskuslikult ära need, kes otsivad seaduslünki ning need, kelle tööks on seadusi tõlgendada. Koos kõrgetasemelise bürokraatiaga pidurdavad ülalmainitud asjaolud investeeringute sissevoolu riigi majandusse, kaasa arvatud Euroopa Liidust pärit investeeringud. Energiasektor illustreerib kaheldamatult mainitud olukorda. Euroopa Liit soovib luua Ukraina maagaasi jaoks läbipaistva transportsüsteemi, mis on praegu ülekoormatud, kunstlikult keerulise ülesehitusega ning kust voolab läbi läbipaistmatut raha, mida võib tegelikult öelda kogu energiasektori kohta Ukrainas. Euroopa Liidul ei ole senini piisavalt andmeid, et hinnata sealse maagaasi transportsüsteemi ohutust. Olles Ukraina suurim äripartner, on need küsimused meie jaoks väga olulised. Seega loodame, et kõnealune riik suudab tulla välja pikaleveninud poliitilisest kriisist ning Ukraina valitsus osaleb tulevikus Euroopa Liidu nõupidamistel, et teha algust tiheda koostööga, mis tugineb ühistele huvidele. Nõustun raportööriga, et me ei tohi eirata Ukraina sooviavaldust saada Euroopa Liidu liikmeks. Siinkohal tahan veelkord rõhutada, et selged väljavaated Euroopa Liiduga ühinemiseks on tõhusaim reformimeede, mida Euroopa Liit võib Ukrainale pakkuda. Tänan teid.
Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Härra juhataja, ma tahaksin südamest õnnitleda härra Zaleskit raporti puhul. See erineb oluliselt viimasel ajal rahvusvahelise kaubanduse komisjonis hääletatud raportitest. Võrreldes mõned aastad tagasi koostatud raportitega kahepoolsete kaubandussuhete kohta, näiteks ELi ja Venemaa või ELi ja Mercosuri raportid, on see piiramatu vabakaubanduse hüvede suhtes palju ettevaatlikum. Ma usun, et see viitab erakondade ridades kasvavale konsensusele, et on vaja aktiivselt osaleda poliitilistes otsingutes, kuidas sobitada kaubandusreeglid parimal viisil jätkusuutliku arengu põhimõtetega.
Ma arvan, et me võime olla rahul selles osas, et oleme ära kasutanud mitmesugused viivitused WTO Doha läbirääkimistevoorus ja see võimaldas meil läbi viia kahepoolsete kaubandussuhete korral õiglasemate ja jätkusuutlikumate reeglite otsinguid kaubanduses. Ma olen tänulik raportöörile, kes sellest võimalusest kinni haaras.
Paljude positiivsete signaalide hulgast, mis kaubanduse peadirektoraat kõnealusest raportist Ukrainaga vabakaubanduslepingu üle läbirääkimisteks saab, tahaksin ma eelkõige esile tõsta nelja aspekti.
Lõikes 10 hoiatatakse minu meelest täiesti õigesti selle eest, et kaubanduse jätkusuutlikuks muutmiseks ei toetuks me üksnes ekspordile ja ekspordi mitmekesistamisele. Raportis rõhutatakse pigem siseturu kui majanduslikult jätkusuutlikule arengule vajaliku aluse arendamise tähtsust.
Lõikes 13 soovitatakse tasakaalustada investorite õigused. Teisiti öeldes, tuleks Ukrainas sisse viia niisugune õigusraamistik, mis sunnib ettevõtjaid kasutama parimaid tavasid ja tagab nende sotsiaalse vastutuse.
Lõikes 23 soovitatakse olulist nihet välismaise energiavarustuse poliitikas energiaallikatele juurdepääsu osas mitmepoolsete reeglite kehtestamisega ja hoiatatakse parimate tingimuste taotlemise nimel piirdumast ühepoolse juurdepääsuga energiaallikatele.
Lõikes 36 räägitakse sellest, et põllumajandus on eriline tegevusvaldkond, mida ei saa käsitleda samal viisil nagu tööstuskaupu ja seetõttu on siin õigustatud teistsugune tariifne kord.
Ma loodan väga, et need lõiked ja ka muud jäävad lõppteksti, nii et minu fraktsioon võib hääletada selle raporti poolt. Kuid ma tahan lisada, et mul on kahju, et kaubanduse peadirektoraat on vastu kolmele põhilisele Roheliste fraktsiooni poolt esitatud muudatusettepanekule, mida raportöör toetas ja milles kutsutakse kaubanduse peadirektoraati üles alustama läbirääkimisi kahepoolse vabakaubanduslepingu üle alles pärast seda, kui Ukraina parlament on andnud nõusoleku liitumiseks WTOga. Kuigi peadirektoraadil on muidugi õigus, et see võib vabakaubanduslepingu läbirääkimisi edasi lükata, nõuame meie parlamendiliikmetena, et Ukraina parlament toimiks nii nagu meie seda niisuguste lepingute puhul teeme, et Ukraina rahva häält võetaks nii tähtsas küsimuses kuulda. Me tahame seetõttu härra Zaleskit eriti tänada selle eest, et ta ei andnud survele järele ja tänan taas kord suurepärase raporti eest.
Helmuth Markov
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra juhataja, kõik tänased sõnavõtjad on tänanud meie austatud kollegi Zaleskit ning minagi ühinen nendega. Tema raport võeti parlamendikomisjonis vastu ainsagi vastuhääleta, mis näitab, et oleme võimelised tegema fraktsioonide vahel koostööd raporti koostamisel, kui piisavalt pingutame.
Lubage mul teha paar märkust. Nüüdseks on valimised Ukrainas juba läbi. Need olid demokraatlikud, õiglased ja vabad, kuid minu arvates jätsid suure hulga küsimusi lahtiseks. Ametisoleval presidendil on alati olnud raskusi tugevate peaministritega, olgu selleks siis Julija Tõmošenko, kes kõrvaldati 2005. aastal ametist, või Viktor Janukovõtš 2006. ja 2007. aastal.
Kuigi Julija Tõmošenko pooldajatega jõuti koalitsiooni kokkuleppele ning Meie Ukraina blokk on nüüd must-valgelt üles märgitud ning sellest võib kujuneda uus valitsus, ei ole seda veel moodustatud. Samuti me ei tea, mis tegelikult toimub, kuigi lõpptähtaeg on juba üsna lähedal. Kui ettenähtud ajaks suudetakse valitsus kokku kutsuda, on nende esimeseks ülesandeks minu arvates tegeleda põhiseaduse reformiga, sest ilma kõnealuse reformita ei saa olla kindel, et Ukraina poliitiliste jõudude sisemisest tasakaalust piisab, et vältida uute valimiste toimumist, sest mõned inimesed juba kavatsevad presidendivalimiste ajal uut parlamendi valida.
Mõnes valdkonnas, näiteks majanduspoliitikas, maalib OECD raport olukorrast julgustava pildi. Selle järgi kasvas Ukraina SKP aastatel 2000 kuni 2006 keskmiselt 8,7%. Nende arvude taga peitub aga Ukraina kaubanduse hiigeldefitsiit, mis SRÜ riikidega kaubeldes ulatub üle 4,5 miljardi euro ning on Euroopa Liidu puhul peaaegu sama palju. Teisisõnu peavad sealses majanduses aset leidma muutused ning selle saavutamiseks võime ja peame kasutama partnerluslepingut.
Samas võrreldes näiteks minu koduriigi, Saksamaa Liitvabariigi statistilisi andmeid, ei tundugi Ukraina numbrid niivõrd üüratud. Võrreldes Saksamaa Liitvabariigiga on sealne töötute osakaal väiksem, riigi SKP kasvab kiiremini, pensionite jaoks eraldatavad sotsiaalkindlustuskulud on suuremad ning haridusse, s.t tulevikku, investeeritakse riigi SKP-st rohkem. Sellest tulenevalt võime järeldada, et riik on kahtlemata õigel teel.
Siiski mainisin majandusprobleeme ning loomulikult leidub neid muudeski valdkondades. Venemaa andis selgelt märku ning teatas, et energiahinnad tõusevad 2008. aasta 1. jaanuarist 10% võrra. See mõjutab Ukraina majandust suurel määral. Praegu tasub kõnealune riik võlgu Venemaale gaasivarudega, mis pärinevad maa-alustest maardlatest. Tulevikus näeme, mis sellest saab. Ilmselt muutub küsimus jällegi poliitiliseks ning Euroopa Liit peab rahu tagamiseks vahele sekkuma. Venelastel on õigus hindu tõsta ning ukrainlased peavad leidma võimalusi, kuidas selle majanduskriisiga toime tulla.
Vaatame olukorrale teisest küljest, nimelt sotsiaalpoliitika valdkonnast. Valimiskampaania ajal lubasid kõik kandideerivad parteid sotsiaalabi hiiglaslikku suurenemist. Kui loete Tõmošenko ja presidendi pooldajate vahelist kehtivat koalitsioonikokkulepet, veendute isegi, et kusagil ei mainita sotsiaalkindlustusmaksete suurenemist. Pealegi ei ole see ju võimalik, sest riigi praegusest sissetulekust ei piisa lubatud maksete tõstmiseks. Seega ei olegi Ukraina areng niivõrd kiire, kui alati väidetakse.
Järgmisena soovin kõneleda välispoliitikast. Valimiskampaania ajal lubasid kõik parteid lähendada riiki Euroopa Liidule. Kuid samas kaotas partei Meie Ukraina, mis on Euroopa Liiduga tugevaimaid sidemeid loonud, valimistel kõige rohkem. Suurem osa Ukraina elanikkonnast ei poolda NATO liikmeks saamist. Seega palun Euroopa Liidul ettevaatlikult tegutseda. Enamik ukrainlasi ei taha näha oma riiki NATO liikmena. Samuti ei soovita kõikide saadavalolevate andmete järgi liituda Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.
Kui otsustame mainitud olukorra taustal, mis kuju anda partnerluslepingule, tulevad ilmsiks ülalkirjeldatud valdkonnad, millega Ukraina tegelikult hästi toime ei tule. Nõustun täielikult härra Zaleskiga, et Ukrainale peab jääma lootus saada Euroopa Liidu liikmeks. Ka meile on kasulik omada idas tugevat partnerit ning Ukraina jaoks on see hea riigi geostrateegilise üldsuunitluse seisukohast vaadatuna.
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Härra juhataja, käesolev arutelu Euroopa Liidu kaubandus- ja majandussuhete üle Ukrainaga, mida härra Zaleski raportis väga põhjalikult käsitletakse, leiab aset kriitilisel ajal: parlamendivalimised on juba toimunud ning uus ja energiline valitsus peab kiiremas korras tegelema riigi majandus- ja poliitikaküsimustega. Pean silmas tõhusaid meetmeid, et võidelda korruptsiooni vastu. Talv on tulekul ning seetõttu vajab Ukraina tugevat valitsust, mis suudab pidada Venemaaga läbirääkimisi Vene gaasivarude ja nende läbiveo üle.
Olles lugenud kõnealust raportit, kaldun arvama, et Euroopa on oma soovid selgesõnaliselt välja ütelnud. Pall on nüüd Ukraina poolel. Seda riiki peab juhtima võitlusvõimeline valitsus, mis osutub probleemide kõrvaldamisel poliitiliselt otsusekindlaks. Rahvas on väsinud lõputust poliitilisest kraaklemisest, sest viimase viie aasta jooksul on aset leidnud viied valimised. Edaspidi peavad Ukraina poliitikud pöörama teineteisele vähem tähelepanu ning muretsema rohkem riigi poliitika ja majanduse tuleviku pärast.
Tõepoolest, härra juhataja, pall on praegu Ukraina poolel, kuid lubage mul öelda, et ka Euroopa Liit peab vaeva nägema. Nõustun lõikes 51 raportööriga, et Euroopa naabruspoliitikal on puudu ühemõttelistest määratlustest ja prognoosidest. Peame andma Ukrainale võimaluse ühineda Euroopa Liiduga keskmises või pikas perspektiivis. Pärast seda saame Euroopa naabruspoliitika raames alustada või toetada vajalikke reforme kõnealuses riigis.
Sylwester Chruszcz
(PL) Härra juhataja, Ukraina on Euroopa naabruspoliitika raames strateegilise tähtsusega riik ning oluline partner Euroopa Liidu kõikide riikide jaoks.
Loodame, et Ukraina ja Euroopa Liidu riikide vahelise majandustegevuse suurenemine tugevdab majanduskasvu ning koostööd sealse regiooni riikidega. Head majandussuhted on kasulikud mõlemale poolele.
Majanduskasv Ukrainas peaks toimuma paralleelselt demokraatia arengu ning seaduste tugevnemisega. Pean siinkohal silmas ka vähemuste õiguste austamist ning fašismi ja genotsiidi ülistamise keelamist, mida pean iseäranis oluliseks sammuks. Toetame oma idanaabri demokraatia arengut ja majanduskasvu.
Teisest küljest tundub jällegi õige hoiduda Ukraina mis tahes poliitilise bloki eelarvamustele põhinevast ühepoolsest toetamisest.
Bogdan Golik
(PL) Härra juhataja, nagu teiegi avaldasite natuke aega tagasi härra Zaleskile tunnustust tehtud töö eest, tahan minagi teda kõigepealt õnnitleda selgepilgulise raporti eest, mis käsitleb kaubandus- ja majandussuhteid Ukrainaga. Just praegu on väga oluline tegeleda kõnealuse riigi koostöö küsimusega ning kõik algatused, mis seda ühistegevust tugevdavad, näitavad selgelt, et Euroopa Liit tunneb huvi meie idanaabri vastu ning on talle avatud.
Küsimus on tegelikult ju sobivas ajas, millal on õige alustada tihedamat koostööd, mis ulatub Euroopa naabruspoliitika raamidest kaugemale, sest see ei ole Ukrainale senini erilist kasu toonud. Ukrainal on vaieldamatult palju arenemisruumi, et jõuda ühenduse majandus-, riigi- ja sotsiaalstruktuuri tasemele. Raportis käsitletakse põhjalikult kõiki proovikive, millega Ukraina silmitsi seisab.
Hoolimata asjaolust, et Ukraina võib uhkustada eduga, mida on saavutatud kaubanduse ja kapitalivoogude liberaliseerimise vallas, on ilmtingimata vaja luua täiendavaid reforme ja tugevdada riigi majandust, sealjuures saada ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks. Hoolimata oranži revolutsiooni aegsetest Euroopa püüdlustest, peab Ukraina ikkagi tegema valiku Euroopa ja Venemaa vahel. Kui tahame, et otsus langeks meie kasuks, peame selle valjult välja ütlema ning kõnealust protsessi toetama.
Euroopa Liit peab oma huvi üles näitama, toetades ühelt poolt Ukrainas toimuvaid muutusi ning rakendades teiselt poolt Euroopa Liidus meetmeid, et järk-järgult minna naabruspoliitikalt üle integratsioonipoliitikale. Selleks on vaja teha muudatusi nii majanduse kui ka ühiskonna ja poliitika vallas. Seega on õige toetada Ukraina sõltumatust Venemaast, tihendades majandussidemeid, mis tähendab Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise vabakaubanduspiirkonna loomist, Ukraina kaasamist ühenduse võimuvõrgustikku ning ilmselt ka transpordisüsteemi rahastamist.
Ühtlasi on kasulik toetada ja rakendada programme, mis propageerivad Ukrainat Euroopa Liidus ja vastupidi, ning kavasid, mis soodustavad edusamme teaduse ja hariduse vallas, mille vajalikkusele juhtis tähelepanu professor Buzek. Kõige olulisem samm Euroopa maine muutmiseks ukrainlaste silmis on Euroopa Liitu reisimiseks vajaliku viisanõude tühistamine, mis näitab selgelt, nagu kõik seda juba on maininud, et Ukraina võib Euroopa Liiduga ühineda, isegi kui peame ühinemiseks antud aega pikendama.
Šarūnas Birutis
(LT) President Juštšenko teatas 18. oktoobril Portugalis, et Ukraina kavatseb veel sellel aastal Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks saada. Maailma Kaubandusorganisatsiooni riikidega on läbirääkimised juba peetud, välja arvatud Kõrgõzstaniga, kes ikka veel nõuab, et Ukraina peab tasuma 27 miljoni USA dollari suuruse nõukogudeaegse vana võla.
Kui Ukraina saab Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks, vähenevad riigi jaoks impordimaksud ja suureneb importijate hulk. Sellegipoolest on oluline, et Ukraina rakendaks süstemaatilisi majandusreforme. Hoolimata headest muutustest, nagu Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks saamine, näitab üldine meeleolu riigis vajadust tõsiste reformide järele.
Ukraina areneb kiiresti. Viimaste aastatega on SKP oluliselt suurenenud, kuid sellegipoolest on majandusliku tootlikkuse ja konkurentsi vallas veel palju teha. 2007-2008. aasta Üleilmse Majandusfoorumi konkurentsivõime raporti järgi on Ukraina 69ndalt 73ndale kohale kukkunud. Oligarhide mõju on kahtlemata halb.
Ukraina on meie jaoks strateegiline partner, seega on oluline kaasata kõnealune riik suuremal määral energia ja kahepoolse kaubanduse sektoritesse. Peame kõikehõlmavalt arvestama, et Ukraina etendab Euroopa Liidu jaoks energiavarude tagajana olulist rolli. Samuti peaksime õhutama mõtet kaasata Ukraina üleeuroopalisse veovõrku, kuna Ukraina võib mängida strateegilist transiitriigi osa, mille kaudu saab varustada Euroopat nafta ja gaasiga.
Loodan, et nüüd, mil Verkhovna Rada valimised on möödas, muutub ka poliitika Ukrainas stabiilsemaks. Arvan, et Euroopa Liit peab jätkama lahtiste uste poliitika ajamist Ukrainaga.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Härra juhataja, lugupeetud volinik, Euroopa Liit tegutseb enda huvides, kui tugevdab ja arendab poliitilisi ning majanduslikke sidemeid Ukrainaga, kes on muutunud Euroopa Liidu jaoks paljutõotavaks kaubanduspartneriks, lõigates üha arenevast demokraatiaprotsessist kasu.
Ukraina püüdlused saada Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks väärivad meie tuge. Kui kõnealune organisatsioon nõustub Ukrainat oma liikmeks võtma, näitab see lõplikult, et riik, kus varem kehtis plaanimajandus, järgib nüüdsest turumajanduse tavasid.
Ühtlasi peame tunnustama Ukraina püüdlusi, et olla Venemaaga heades poliitilistes ja majanduslikes suhetes. Venemaa üritab isiklike eesmärkide saavutamiseks võtta kõnealust riiki enda võimu alla, soovides sõlmida Ukrainaga ühise kaubandusruumi lepingut. Seetõttu peab Euroopa Komisjon võtma veenva seisukoha, mis toetab Ukraina püüdlusi saada Euroopa Liidu liikmeks. Ukrainal peavad Venemaaga olema seadusjärgsed poliitilised ja majandussuhted, kuid samal ajal on oluline toetada kõnealuse riigi saamist Euroopa Liidu liikmeks.
Järgmise aasta alguses jõustub otsus Poola liitmise kohta Schengeni konventsiooniga. On oluline, et Euroopa Liidu piiride julgeolekut käsitlevad määrused ei ehita samal ajal uut Berliini müüri Ukraina elanike jaoks. Loodan, et Euroopa Komisjon lubab Poolal kõnealuseid määrusi rakendada viisil, mis on Ukraina elanikele kasulik.
Kathy Sinnott
Härra juhataja, ma küsitlesin Ukraina peaministrit Viktor Janukovitšit möödunud aasta märtsis tema visiidi ajal Euroopa Parlamenti. Ma küsisin temalt kohutava, aga ahvatleva ja laialtlevinud ebaseadusliku organikaubanduse kohta Ukrainas. Minu üllatuseks ta ei eitanud seda. Ta ütles, et tegemist on väga valuliku küsimusega ning palus väliskomisjonilt abi, kuna ostjad on suuremalt osalt pärit just EList.
Ukrainat tuleb tunnustada probleemi ausa tunnistamise eest ja me peaksime omalt poolt näitama üles tahet see kaubandus kui nähtus välja juurida, sest see on täielikult vastuolus inimväärikusega ning ELi ja Ukraina heade suhetega. Kõnealuse raporti teemaks on Ukraina abistamine niisugustes valdkondades nagu kaubandus. See peaks hõlmama ka seda abi, mis Ukraina endine peaminister meilt palus. Sellega tuleb kiirelt tegeleda, sest me ei saa rääkida edasisest koostööst riigiga, kus inimorganitega kauplemisel on majanduses kaalukas osa. Võitlusel selle vastu peab ELi ja Ukraina vahelises koostöös olema tähtis koht.
Béla Glattfelder
(HU) Tänan teid väga, härra juhataja, ühinen nendega, kes meie kolleegi Zaleskit õnnitlesid suurepärase raporti puhul. Euroopa Liit on ju ise huvitatud Ukraina poliitika jätkuvast stabiilsusest ja sealse majanduse arengust. Jõudsasti edenev Ukraina võib olla heaks eeskujuks endise Nõukogude Liidu kõikidele piirkondadele ja riikidele, ning aidata tugevdada sealseid demokraatia tavasid.
Peame Ukrainat aitama ning julgustama, et kõnealuse riigi tulevikku siduda Euroopa Liiduga, mitte Venemaaga. Ukraina on Euroopa riik ning selle geograafiline asupaik, ajalugu ja kultuuritavad on seotud Euroopaga. Peame aitama Ukrainal kohaneda Maailma Kaubandusorganisatsiooni reeglitega, sest tänu kõnealuse organisatsiooni liikmeks olemisele võib saada võimalikuks vabakaubanduse kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liiduga.
Kaubanduse laiendamisest on nii Euroopa kui ka Unkraina ühiselt huvitatud, kuid ühtlasi on vaja luua moonutamata kaubandus, mille saavutamiseks peab Ukraina järgima eeskirju, mis käsitlevad ühiskonda, tööhõivet, loomade ja taimede tervist ning keskkonda. Kui mainitud küsimustega ei tegeleta, seisame silmitsi paljude probleemidega.
Lubage mul kasutada Ungari näidet, sest kõnealuse riigi ja Ukraina vahel on riigipiir. Ungari linnupidajad peavad tegema erakordselt kulukaid investeeringuid, et järgida loomade heaolu ja keskkonnakaitse põhimõtteid. Kui vabakaubanduse kokkulepe kehtiks ka loomapidamise kohta, koliksid paljud sellel alal tegutsevad Ungari ettevõtted oma tootmistehased Ukrainasse, muutes asupaika vaid 100 km võrra ning jätkates konkurentsivõimelist tootmist erakordselt madala hinna eest. Teisest küljest jällegi jõuavad nende käe all valminud tooted, mille puhul on hoitud kõrvale loomade heaolu põhimõtete järgmisest, Euroopa Liitu tagasi. Seega seisame Ungaris sellisel juhul silmitsi keskkonnakaitse küsimustega, sest Tisza jõgi voolab ju Ukrainast Ungarisse.
Niisiis arvan, et peame võimalikult ruttu aitama Ukrainal järgida kõiki rahvusvahelisi eeskirju, mis käsitlevad ühiskonda, loomade tervist, keskkonnakaitset ja loomade heaolu. Tänan tähelepanu eest.
Stavros Arnaoutakis
- (EL) Härra juhataja, ka mina soovin õnnitleda härra Zaleskit suurepärase töö puhul.
Ukraina on Euroopa Liidu jaoks oluline äripartner. Toetame selle liitumist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ning läbirääkimisi vabakaubanduspiirkonna loomiseks liiduga.
Seetõttu peab Ukraina majandustegevus edasi arenema, et kõnealuse riigi ja Euroopa Liidu vastastikused majandussuhted oleksid võimalikult head.
Lisaks peame tegema suuremaid jõupingutusi, et leida Ukraina probleemidele tõhusaid lahendusi. Peame pöörama tähelepanu järgmistele küsimustele: võitlus korruptsiooni ja ebaseadusliku äritegevuse vastu, koostöö edendamine Euroopa Liiduga teaduse, tehnoloogia ja hariduse valdkonnas ning tihedamate piiriüleste kultuurisidemete loomine.
Usun, et näeme oodatud tulemusi juba õige pea, kui Ukraina teeb jätkuvalt suuri jõupingutusi, et kehtestada reforme, mille rakendamise ta on enda peale võtnud.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Härra juhataja, Ukraina peab langetama strateegilise otsuse, kas jagada riik oranži koalitsiooni loomisega lõplikult osadeks või liita hoopis Meie Ukraina Regioonide Parteiga. Kõnealune otsus on Euroopa Liidu ja Ukraina vaheliste suhete jaoks tulevikus väga tähendusrikas. Esimese võimaluse valides võib Ukraina teha Euroopa Liiduga poliitilist koostööd, kuid ühtlasi olla väga pingelistes majandussuhetes Venemaaga. Oranžile ja sinisele suurele koalitsioonile järgneb samuti stabiilne majandustegevus, kuid Ukraina ühinemine Euroopa Liiduga lükkub sellisel juhul märkimisväärselt edasi.
Ma ei ole kindel, kas Euroopa Liit suudab Ukrainat piisavalt abistada, et hüvitada kõnealusele riigile kahju, mille on tekitanud vastuolud Venemaaga. Euroopa Liit peab vastama olulisele küsimusele, kas oleme valmis Ukrainat tähelepanuväärses ulatuses nii rahaliselt kui poliitiliselt aitama. Kui meie seisukoht ei ole ühetähenduslik, võime sellega kõigutada olukorda Ukrainas. Soovin õnnitleda härra Zaleskit raporti puhul.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Kui keegi küsiks täna, milline Euroopa naabruspoliitika riik on Euroopa Liidule kõige lähedasem, vastaksin kõhklemata Ukraina.
Sellel hiiglaslikul 46 miljoni elanikuga riigil on õigus uhkustada saavutustega demokraatia vallas, mis on leidnud aset pärast Nõukogude Liidu lagunemist. Kahtlemata on Ukrainast saanud Euroopa Liidu jaoks paljutõotav partner. Üle kuu aja tagasi oli mul võimalus jälgida Euroopa Parlamendi delegatsiooni liikmena parlamendivalimisi kõnealuses riigis ning jäin rahule sealsete demokraatlike institutsioonidega, asjaoluga, et demokraatia on muutumas Ukraina elust lahutamatuks osaks ning kõnealuses riigis aset leidnud valimised ei erine Euroopa Liidu teiste liikmesriikide valimistest.
Kui vaatate kaarti, on ilmselge, et Ukraina asukoht ei saa olla lihtne (ühel pool on Euroopa Liit, teisel pool Venemaa). Otsust ei ole lihtne langetada ega vastata küsimusele "Quo vadis, Ukraina?”. Sellegipoolest on selge, et Ukraina peab kohe tegema otsuse, millest ei saa pärast enam taganeda.
Kõnealune otsus ei tähenda aga seda, et Ukraina peab katkestama kõik pikaajalised kaubandus- ja majandussuhted Venemaa ja SRÜga või Venemaa ei tohi Ukraina majandustegevuses osaleda, pigem vastupidi. Kuid näiteks hiljutine SRÜ ühise majandusruumi loomise leping, mille pani ette Venemaa, pigem ohustab Ukraina majandusliku iseseisvuse taotlusi, kui aitab neid ellu rakendada.
Tahan juhtida tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liit ja selle institutsioonid ning liikmesriigid peavad üheskoos pakkuma Ukrainale poliitilist ja diplomaatilist tuge, et tagada kõnealuse riigi vastuvõtmine Maailma Kaubandusorganisatsiooni. Ühtlasi on väga oluline toetada Ukrainat pärast kõnealusesse organisatsiooni astumist, näiteks vabakaubanduse kokkuleppe ametlikel läbirääkimistel ning üksikasjalikuma kokkuleppe sõlmimisel Euroopa Liiduga.
Lõpetuseks soovin tänada Poola kolleegi härra Zaleskit suurepärase raporti eest. Soovin Ukraina kolleegidele palju jõudu uue valitsuse loomisel ning neid ootavate oluliste ülesannete lahendamisel.
Bogusław Rogalski
(PL) Härra juhataja, Ukraina on Euroopa Liidu jaoks strateegiliselt oluline naaber. Kõnealune riik loob meie jaoks silla Venemaa ja Kesk-Aasiaga.
Alates 2004. aastast, st alates Euroopa Liidu suurimast laienemisest, on Ukraina Euroopa Liidu suurim äripartner. Mõlemal on suurel määral ühed ja samad majandus- ja kaubandushuvid, mistõttu on mõistlik ühendada oma turud veelgi rohkem, et saada võimalikult suurt tulu. Selle saavutamiseks peame looma ühtse vabakaubanduspiirkonna, kuid kõigepealt peab Ukraina saama Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks. Selleks tuleb Ukrainat võimalikult palju poliitiliselt ja diplomaatiliselt toetada. Ühtlasi on vaja aidata kõnealusel riigil jätkuvalt täita Maailma Kaubandusorganisatsiooni tingimusi. Me ei tohi unustada, et Ukraina selja taga seisab vägev Venemaa, mis soovib veelkord valitseda seda osa Euroopast. Seetõttu on mõttekas anda Ukrainale turumajanduse staatus, mis peaks kõnealust riiki lähendama Lääne-Euroopale ning ühtlasi aitama sel saada Euroopa Liidu liikmeks. Härra Zaleski raport astub selles suunas suure sammu ning soovin teda raporti koostamise puhul õnnitleda.
Daniel Caspary
(DE) Härra juhataja, lubage mul alustada tähelepanekuga, et tegemist on täna juba teise aruteluga välispoliitika üle, kui komisjoni ei esinda asjatundlik volinik. Täna hommikul kõnelesime üleilmastumise teemal ning vastutav volinik ei viibinud selle juures; ning õhtulgi ei ole selle olulise teema eest vastutavad komisjoniliikmed kohal. Mul ei ole midagi lugupeetud volinik Borgi vastu, kuid minu arvates on õige, kui komisjoni esindab volinik, kes vastutab parasjagu arutlusel oleva küsimuse eest. Härra juhataja, olen tänulik, kui edastate selle palve komisjonile tulevikus toimuvate arutelude jaoks. Ühtlasi olen veendunud, et see teenib kõikide volinike huve.
Tahan puhtsüdamlikult tänada härra Zaleskit tasakaaluka raporti eest. Peame täiustama koostööd Ukraina sõpradega. Seetõttu on hea, kui Euroopa naabruspoliitikat kujundatakse ka vastavalt ning Ukraina saab Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks. Sellepärast peame pidama läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu loomise üle ning on hea, et toetame vabakaubanduspiirkonna mõtet, avaldades ettevaatlikult Ukraina väljavaateid Euroopas.
Lubage mul sellegipoolest märkida, et ma ei näe vaimusilmas Ukrainat tulevikus Euroopa Liidu liikmena. Samavõrd oluline on täiustada kõnealuse riigi ja liidu vahelist koostööd, millest juba paljud kolleegid on juttu teinud ning mis toob mõlemale osapoolele tulu. Minu arvates on viljakas koostöö ja lähedane solidaarsus ida-naabritega meie jaoks väga oluline.
Minu arvates on talumatu, et Venemaa teeb Ukrainaga koostööd vaid siis, kui Kiievi eesotsas on sobiv valitsus ning enamik Ukraina kodanikke on valinud õige parlamendi koosseisu. See on tõepoolest talumatu ning Venemaa eksib kõnealust poliitikat rakendades. Meie kui eurooplased ja Euroopa Liit peame toetama Ukraina inimesi teekonnal sõltumatuse ja kindlatel alustel seisva demokraatia suunas. Härra Zaleski raport teeb suure ja olulise panuse selle jõupingutuse jaoks.
Juhataja
Härra Caspari, ma arvan, et teil on täiesti õigus, et niisugustele küsimustele peaks vastama asjaomane volinik, aga mõnikord ei ole see lihtsalt võimalik. Ma võin kinnitada, et härra Borg on äärmiselt kogenud volinik ja poliitik, kes annab Teie sõnumi kahtlemata asjaomastele inimestele edasi.
Tänahommikuses arutelus üleilmastumise teemal vastas küsimustele härra Barroso, nii et see on üks kokkuklapitatud komisjon, aga samas väga kompetentne.
Bogusław Sonik
(PL) Härra juhataja, Ukrainal peab Euroopa Liidu välispoliitikas olema prioriteetne koht. Seda just riigi strateegilise geopoliitilise asukoha tõttu. Ühelt poolt on tegemist Euroopa Liidu otsese naabriga, kuid teiselt poolt võib Ukraina olla oluline sild Euroopa Liidu, Venemaa ning Kesk-Aasia ülejäänud riikide vahel. Kuna Ukraina kaudu pääseb ka Mustale merele, võib kõnealusest riigist saada oluline äripartner selleski regioonis.
Toetan raportööri ettepanekuid, mille järgi liikmesriigid abistavad Ukrainat Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemisel. Ukraina ja sealne piirkond lõikavad sellest kamaluga tulu. Sellegipoolest me ei tohi unustada asjaolu, et mineviku tõttu on Kiievil veel väga palju korda ajada. Euroopa Liit peab erinevates valdkondades toetama Ukraina valitsust riigi uuesti ülesehitamisel, mitte ainult majanduse või tööstuse vaid ka ühiskonna vallas. Arvestades Ukraina poliitika keerukusega, peame rakendama selle riigi suhtes paindlikku välispoliitikat.
Siinkohal on oluline arvestada Venemaaga, kelle huvid lähevad Ukraina parempoolse kalda suhtes ühenduse omadest lahku. Ukraina demokraatiatavad on veel väga noored. Sellegipoolest on need arenenud viimastel aastatel stabiilselt. Me ei tohi siinkohal unustada, et olenevalt ühiskonna suhtumisest, võivad ka tugevad Euroopavastased jõud võimu enda kätte haarata. Seetõttu lisan minagi oma õnnitlused täna korduvalt kõlanud õnnitluste hulka ning toetan härra Zaleski raportit, milles käsitletakse kõiki põhilisi küsimusi ning visandatakse Euroopa poliitika jaoks kava, mida Ukraina suhtes rakendada.
Joe Borg
Härra juhataja, ma sooviksin parlamendiliikmeid kommentaaride ja huvitava arutelu eest tänada.
Ma tegin palju märkmeid ja edastan teie sõnumid oma kolleegile volinik Mandelsonile, kes on täna hõivatud rahvusvahelise kohustusega, mida ta ei saanud edasi lükata. Ma olen täiesti kindel, et ta tegeleb nendega tõsiselt.
Lubage mul vastata mõningatele arutelu käigus kerkinud küsimustele. Üksikasjadesse laskumata tahaksin rõhutada seda, et me oleme jõudnud kokkuleppele kahes kõige olulisemas asjas.
Kõigepealt selles, et Ukraina on Euroopa Liidu naabruskonnapoliitika strateegia seisukohalt väga olulise tähtsusega partner. Me jagame teie arvamusi küsimustes, mis puudutavad Ukraina positiivset majanduslikku sõltumatust, energeetikaalaste suhete tähtsust, teadust, inimestevahelisi suhteid ja vajadust süvendada ja tugevdada meie majandussuhteid.
WTOga liitumise küsimuses on komisjon täiesti nõus, et tegemist on võtmeküsimusega. Komisjon ja liikmesriigid on siiski arvamusel, et läbirääkimised vabakaubanduslepingu osas on äärmiselt oluline samm, mis tuleb astuda nii ruttu kui võimalik. Sellepärast oleks WTO protsessi lõpulejõudmine piisav eeldus läbirääkimiste alustamiseks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle. Me loodame, et WTO protsess jõuab lõpule käesoleva aasta lõpuks või üsna 2008. aasta alguses.
Meie eesmärk on sõlmida senistega võrreldes kõige ambitsioonikam kahepoolne kaubandusleping. See peaks käsitlema ka Ukraina institutsioonilisi küsimusi, reformide vajadust, tolli, politseid ja kohtusüsteemi ning korruptsiooniküsimust tervikuna.
Teadlaste vahetamise ja viisade küsimus sätestatakse samuti vabakaubanduslepingus.
Lubage mul märkida, et suurenevad kaubavood ei kujuta endast ohtu jätkusuutlikule arengule. ELis kehtivate standardite omaks võtmise kaudu edendab see pigem jätkusuutlikku arengut.
Mis puudutab Ukraina võimalikku astumist Euroopa Liitu, siis ma tahaksin rõhutada, et kumbki pool ei ole selleks valmis. Uus parandatud leping toob võimalikult paljudes valdkondades Ukraina ELile nii lähedale kui võimalik, välistamata liitumist silmas pidades mistahes tulevasi võimalikke arenguid ELi ja Ukraina suhetes.
Lõpetuseks tahaksin ma veelkord tänada raportööri väga hea ja tasakaalustatud raporti eest ja me võtame kindlasti kõiki tema seisukohti arvesse oma edasises töös Ukrainaga.
Juhataja
Suur tänu, härra volinik ja suur tänu kõikidele selles olulises arutelus sõnavõtjatele.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
András Gyürk  
kirjalikult. - (HU) Arutlusel olev raport valgustab õigesti asjaolu, et Ukraina on Euroopa Liidu jaoks strateegiliselt oluline partner, sest see võib etendada vahendaja rolli kahekõnes, mida peame Venemaa ning muude Kesk-Aasia riikidega. Oleme veendunud, et kõnealuste majandussidemete tugevdamisel vabakaubandus-põhimõtete kaudu on loomupäraseid eeliseid mõlema osapoole jaoks. Eriti kehtib see energiapoliitika valdkonna puhul.
Viimaste kuude jooksul aset leidnud sündmused on heitnud uut valgust asjaolule, et Ukraina energiasektor ei ole läbipaistev. Segastes suhetes on oma koha leidnud ka korruptsioon ja poliitilised surveavaldused, mis ei edenda sugugi turusuhteid. Need raskendavad Ukraina püüdlusi lõimuda liiduga ning seega ohustavad Euroopa energiavarusid.
Just seetõttu peavad Euroopa Liit ja Ukraina koostööd tegema, et rakendada läbipaistvuse ja konkurentsi põhimõtteid ja arendada koostööd energia valdkonnas. Kuid samal ajal peavad kõnealused suhted rajanema kindlasti kahepoolsetel kokkulepetel.
Pean vajalikuks märkida, et Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist majandusalast koostööd ei saa tõlgendada, arvestamata Venemaa auahneid taotlusi. Ametisse asuv Ukraina valitsus võib etendada tähendusrikast rolli, tagades ülalpool kokkuvõetud põhimõtete järgimist nii kahekõnes liiduga kui ka terve regiooniga.
Gábor Harangozó  
kirjalikult. - Pärast laienemist 2004. aastal ja niisuguste riikide liitumist, kellel on Ukrainaga ühised välispiirid, on selge, et Ukraina on muutunud ELi kui terviku jaoks strateegilise tähtsusega naabriks ning samuti otsustava tähtsusega teguriks selles piirkonnas. Alates 2004. aastast on Euroopa Liit olnud Ukraina kõige tähtsam kaubanduspartner ja ELi laienemine ida suunas avas kahtlemata uusi kaubanduse, tööstusalase koostöö ja majanduskasvu võimalusi selles piirkonnas.
Seda arvestades on Euroopa Liidu jaoks äärmiselt tähtis toetada Ukraina liitumist WTOga, pärast mida on võimalik seada kindlas ja läbipaistvas institutsioonilises raamistikus sisse tõeline ELi ja Ukraina vabakaubanduspiirkond. Ühesõnaga, Euroopa Liidu huvides on kahtlemata edendada Ukraina head kaubanduslikku, majanduslikku ja sotsiaalset käekäiku, et kindlustada kaubandussuhete areng ja poliitiline stabiilsus selles piirkonnas.
Sellest lähtuvalt me toetame koordineeritud kõikehõlmavat lähenemist poliitilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele Kesk-Euroopa idaosas. Täpsemalt, me peaksime koos Ukrainaga kindlaks määrama järjepideva lähenemisviisi niisugustele olulistele küsimustele nagu energiavarustus, tuumaohutus, põllumajandus ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse standardid.
