Paranduseelarve 1/2010 tulude ja kulude eelarvestus (I jagu, Euroopa Parlament) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Vladimír Maňka poolt eelarvekomisjoni nimel esitatud raport, mis puudutab paranduseelarve 1/2010 tulude ja kulude eelarvestust
.
Vladimír Maňka
Me kõik teame väga hästi, et ainult ühiste jõupingutustega Euroopa Liidu tasandil suudame ületada 21. sajandi suurimad katsumused, milleks on kliimamuutus, tooraine ja energiaga seotud ohud ja kulud, majanduse üleilmastumine ja ohud meie julgeolekule.
Nende probleemide lahendamiseks peab Euroopa Liidul olema võimalik kasutada tulemuslikke ja terviklikke vahendeid. Need vahendid annab meile Lissaboni leping.
Detsembris kiitsime heaks Euroopa institutsioonide 2010. aasta eelarve. Lissaboni lepingu kohaldamisega seotud põhjustel ei lõpetanud me detsembris tööd eelarvega ning see jätkub aprillini. Praegu oleme lepingu jõustumise algetapis ning ELil peavad olema algusest peale piisavad rahalised vahendid uue poliitika elluviimiseks. Head kolleegid! Lissaboni leping mõjutab Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide tegevust täiel määral. Euroopa Parlamendi kaasotsustamisõigus suureneb muljetavaldavalt, puudutades kuni 95% õigusaktidest. Lisandunud on valdkonnad nagu vabadus, julgeolek ja õiglus, põllumajandus, kalandus, teadusuuringud ja struktuurifondid. Nõukogus kasutatakse rohkem kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamist ning sellistes valdkondades nagu turism, sport, energeetika, tsiviilkaitse, haldustegevus ning koostöö luuakse mitu uut õiguslikku alust. See kõik suurendab ELi õigusloomealast tegevust, millel on üldiselt oluline mõju Euroopa Parlamendi volitustele ja tegevusele. Niisiis tekib ka vajadus tugevdada haldustegevust.
Selle paranduseelarve, mis Euroopa Parlamendi juhatus seoses Lissaboni lepinguga esitas, peamiseks eesmärgiks on tagada, et Euroopa Parlamendil on oma seadusandlike ülesannete täitmiseks piisavad vahendid. Meenutagem, et Euroopa Parlament seadis 1988. aastal oma vajadustele piirangud. Selleks piiranguks määrati 20% kõigi institutsioonide halduskuludest. 2006. aastal toimunud läbirääkimistel mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) üle kiitis Euroopa Parlament selle piirangu kui kõigi institutsioonide halduskulude maksimumsuuruse heaks. Alates 2006. aastast on Euroopa Parlamendi kulud seoses selle liikmete põhimääruse jõustumisega kasvanud, ehkki sama Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse teisel leheküljel välistatakse rahastamine liikmesriikide eelarvest. Nüüd on meil vaja katta ka seoses Lissaboni lepingu jõustumisega Euroopa Parlamendile määratud uue rolliga tekkinud kulud. Tuleb öelda, et 20% suuruse kulupiirangu määramisel ei võetud arvesse Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärust ega Lissaboni lepingut. Ehkki Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus kuulus Lissaboni lepingusse, nõudsime eelarvekomisjoniga, et Euroopa Parlamendi 2010. aasta eelarve järgiks esialgses mitmeaastases finantsraamistikus 20% piirangut. Meil õnnestus seda ka saavutada.
2011. aasta eelarve kavandamisel peame aga hoolikalt välja töötama uue valemi, mis tagaks edaspidi eelarve jätkusuutlikkuse. Tahaksin rõhutada, et eelarve jätkusuutlikkust aitab kõige paremini tagada see, kui eelarve töötatakse välja tegelikest vajadustest, mitte inflatsiooniindeksitest lähtuvalt. Ainult sellisel viisil saab tagada, et eelarve peegeldab üksnes tegelikke vajadusi, suurendades nii selle läbipaistvust ja tõhusust.
José Manuel Fernandes
Selle paranduseelarve põhjus on Lissaboni lepingu jõustumine. Euroopa Parlamendi pädevus ja vastutus on suurenenud, nii et meil peavad olema vahendid uute ülesannetega toimetulemiseks. Tahaksin rõhutada, et Euroopa kodanikud nõuavad Euroopa Parlamendilt suurepärast õigusloomet ja parlamendiliikmetele, komisjonidele ja fraktsioonidele tuleb anda vajalikud vahendid selle eesmärgi saavutamiseks.
Paranduseelarve lähtub juriidilistest ning eelarvelistest reeglitest ning tõhusast finantsdistsipliinist. Lisaks usume me, et selle eelarve kohaldamisel on praegu rohkem kui kunagi varem vaja eelarvedistsipliini ja säästmist ning seda ootavad ka Euroopa kodanikud. Seetõttu tahaksime veel kord rõhutada, kui oluline on kasutada nullpõhist eelarvestust, millega tagatakse rangus ja läbipaistvus, ning me palume ühtlasi kiiret teavet Euroopa Parlamendi tegelike püsikulude kohta. Samas rõhutame, et eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb kinnisvarapoliitikat pikaajaliselt planeerida.
Samuti osutaksime, et me vähendasime hoonete reservi 4 miljoni euro võrra. See tähendab, et eelarve kogumaht moodustab nüüd 19,99% esimesel lugemisel vastuvõetud esialgse rubriigi, st rubriigi 5 mahust.
Me oleme veendunud, et need meetmed aitavad meil Euroopa kodanike põhjendatud muredele, ootustele ja nõudmistele vastata.
Göran Färm
Austatud juhataja! Käesolev paranduseelarve on eelkõige praktilise iseloomuga ning selle eesmärk on kohandada Euroopa Parlamendi töökord Lissaboni lepinguga lisandunud uute ülesannetega. Ent üks lõige on põhimõttelist laadi. See puudutab 20 aastat tagasi langetatud otsust, et Euroopa Parlament ei tohiks ELi halduseelarvest kulutada rohkem kui 20%.
Käesoleva otsusega ületame seda piiri väga vähe, ent see on tingitud pigem tehnilistest muudatustest kui uuest poliitikast. Ometi on seetõttu tekkinud arutelu seoses 20% reegliga. Mahukate kärbete tegematajätmise korral ületatakse see piirang, kui täna langetatud otsus 2011. aastal täielikult mõju hakkab avaldama. Kuna Euroopa Parlamendi roll on teiste institutsioonidega võrreldes rohkem muutunud, on 20% reegli üle arutamiseks alust, ent me ei tohiks sellest põhimõttest asjakohase järelemõtlemiseta loobuda.
Ma pean silmas peamiselt kaht aspekti. Esiteks tuleb arvestada, et mitmele liikmesriigile avaldatakse praegu erakordset survet töötajate arvu ja palkade kärpimiseks. Sellises olukorras ei saa me sõltumatult jätkata ELi haldusaparaadi laiendamist. Teiseks tuleb meeles pidada, et ELi halduseelarvet kujundame me koos teiste institutsioonidega ning lubasime 1988. aasta otsuses, et kui me kaalume 20% reeglist loobumist, toimub see üksnes pärast nõukoguga arvamuste vahetamist. See on eriti oluline, arvestades, et ees seisavad keerukad läbirääkimised nõukoguga sellistes küsimustes nagu välisteenistus, finantsmäärus, pikaajaline eelarve jms.
Ma hääletan raporti poolt, ent samas tahaksin lasta kõlada tulevikku puudutaval ohusignaalil.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Lissaboni leping tugevdab ELi tervikuna. See suurendab Euroopa kodanike kaasatust ning tugevdab ka Euroopa Parlamenti. Euroopa Parlamendi staatuse paranemine toob endaga kaasa ka suuremad kohustused seoses õigusloomega. Iga Euroopa Parlamendi saadik peab lähtuvalt oma teadmistest ja vaadetest andma nende täitmiseks endast parima.
Sellega seoses tahaksin ma korrata ka kõrgetasemelise õigusloomega seotud üleskutset. Annan oma poolthääle Euroopa Parlamendi eelarvele ühel tingimusel. Arvestades järjest süvenevat kriisi, tuleb meil oma rahalisi vahendeid hoolikamalt hallata. Ent parlamendiliikmetena oleme ka kohustatud õigusloome osas võimalikult hästi töötama. Seda kahe poolega tingimust tuleb täita.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Austatud juhataja! See, et me hääletame Euroopa Parlamendi eelarve olulise suurendamise üle, mis puudutab ka parlamendiliikmete assisteerimiskulusid, ning et peaaegu ainsad kohalviibijad on eelarvekomisjoni neli või viis liiget, näitab Euroopa Parlamendi liikmete usaldust eelarvekomisjoni vastu. See, et nad meid usaldavad, on hea märk.
Ent põhjuseks, miks siin viibivad kaks koordinaatorit Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonist Euroopa Parlamendis ning Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist, on kinnitada, et me nõustume täielikult eelarve sellise suurendamisega, kuna leiame, et see ei riku meie endi poolt seatud nõudeid eelarvelisele rangusele.
Nagu kolleeg Färm hästi teab, on Euroopa Parlament väga eriline institutsioon. Kui me suurendaksime Rootsis, Hispaanias või mõnes muus liikmesriigis pidevalt oma piirkondade, parlamendiliikmete ja nende ülesannete arvu, tuleks parlamendi eelarvet suurendada.
Täpselt see toimub Euroopa Parlamendiga ning seetõttu peame me poolt hääletama.
On tõsi, et lähiaastatel peame tagama, et need kulutused oleksid jätkusuutlikud ning see tähendab, et me peame tõsiselt rääkima kinnisvarapoliitikast ning edaspidisest töötajate ning kontoritarvete poliitikast. Tulevikus tuleb seda kõike säästlikkuse ja kulutõhususe huvides kaaluda.
Euroopa Parlamendi juhatuse ning eelarvekomisjoni seisukohad erinevad mõnes küsimuses, kuna juhatus kaitseb liikmete huvisid ning meie eelarvekomisjonis kaitseme eelarvelist rangust ning realismi.
Ma usun siiski, et kokkulepe on kasulik ning me võtame selle homme ilma probleemideta vastu.
Derek Vaughan
Austatud juhataja! Ma kõnelen S&D fraktsiooni nimel, aga enamik liikmeid mõistab, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on vaja lisavahendeid. Ent nende ettepanekute ajastamise ja rahastamise osas on mitmeid küsimusi. Kolleegid juhtisid mõnele neist probleemidest tähelepanu.
On ka teisi küsimusi. Näiteks, kui me saame lisatööjõudu, siis milliste tõendite alusel? Kas need numbrid on lihtsalt õhust võetud? Või kui need tuginevad tõenditel, siis ma arvan, et need tõendid oleks tulnud meile esitada.
Samuti, kuidas jaotatakse sekretariaadi lisatöötajate ülesanded? Ma arvan, et meile oleks tulnud anda teavet ka selle kohta.
Ühtlasi arvan ma, et kui me nõustume assisteerimiskulude suurendamisega 1500 euro võrra kuus, tuleks meil üle vaadata ka muud kulud, mis võivad tekkida seoses vajadusega täiendavate tööruumide järele. Tegelikult oleks me pidanud selles osas saama teabe kogukulude kohta.
Homne otsus on Euroopa Parlamendi liikmete jaoks raske. Iseendale rahaliste vahendite määramine mõjub alati vastuoluliselt. Kui meile oleks antud kogu teave, mida mina ja mu kolleegid palusime, oleks homse otsuse langetamine võinud Euroopa Parlamendi liikmete jaoks kergem olla.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Arvestades selle küsimuse arutamiseks valitud hilist kellaaega, võiks arvata, et meie eelarve ei kannata päevavalgust.
Austatud juhataja! Lissaboni leping suurendab mõistagi meie kohustusi, võimu ja töökoormust, ent kas see tähendab ühtlasi, et kõik komisjonid, fraktsioonid ning üksikud parlamendiliikmed vajavad uusi töötajaid? Ma kahtlen selles. Ma arvan, et kui me tahame, et meie töö oleks poliitilisem ja tõhusam, siis on seda kõige parem teha praeguse eelarve piires.
Austatud juhataja! Lõpuks tundub, et meil on vaja teha mitu sammu. Me ei räägi lihtsalt eelarve tänavusest ühekordsest suurendamisest, sest tundub, et me suurendame eelarvet ka järgmisel aastal ning minu fraktsioon seda ei poolda. Kui me praegu nõustume suurendamisega Lissaboni lepingu tõttu, siis on see ainuke kord, kui me seda põhjendust kasutada saame. Meie fraktsioon leiab, et suurendamine peab olema ühekordne ning järgmisel ja ülejärgmisel aastal ei tohi see korduda. Ainus, mida me sellega saavutaksime, oleks vajadus uute hoonete järele.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Kõrgetasemeline õigusloome on Euroopa Parlamendi prioriteet ja parlamendiliikmetele, komisjonidele ja fraktsioonidele tuleb anda vajalikud vahendid selle eesmärgi saavutamiseks. Euroopa Parlamendi eelarvesse on nüüd lisatud Lissaboni lepingu kohaldamisest tingitud uued halduskulud. Lisaks rõhutatakse raportis ka seda, kui oluline on Euroopa Parlamendi suurenenud pädevus õigusloome vallas ning sellest tulenevalt ka lisaraha vajadust, et seda eesmärki saavutada. Eelarve stabiilsuse tagamiseks tuleb astuda konkreetseid samme, kasutades nullpõhist eelarvestust ning kinnisvarapoliitika pikaajalist planeerimist, et Euroopa Parlamendi vajadustele vastata.
Ma leian, et parlamendi eelarve peaks ka edaspidi põhinema mitmeaastase finantsraamistiku esialgsel mitmeaastasel programmil, et tagada parlamendi huvide kaitse koos eelarvedistsipliini säilitamisega. Samal ajal usun ma, et tavapärast 20% piiri tuleks säilitada ning ma väljendan heameelt saavutatud konsensuse üle praegusel juhul seda piiri mitte ületada. Ma toetan ka ideed, et tulevaste aastate eelarvete jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks võtta meetmeid, kinnitades veel kord, kui tähtis on kasutada eelarvestust, millega tagatakse rangus. Ma usun samuti, et vaja on läbipaistvust, mis tähendab selge teabe esitamist Euroopa Parlamendi eelarves sisalduvate püsikulude kogusumma kohta.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Tahaksin menetluse lõpuks öelda, et Euroopa Parlament on selle küsimusega tegelenud väga vastutustundlikult. Ma tahaksin eriti tänada juhatust, kes leidis võimaluse 20% piirist kinnipidamiseks. Majanduskriisi ajal on meie kõigi jaoks tähtis kasutada maksumaksja raha võimalikult ettevaatlikult, ent tagada siiski Euroopa Parlamendi liikmetele heade ja tõhusate vahendite olemasolu. Hoonete reservi vähendamine nelja miljoni euro võrra ei tohiks takistada olemasolevate vahendite kasutamist selleks, et meil oleks üks maailma moodsamaid hooneid, nii et me saaksime oma kodanike heaks võimalikult tõhusalt töötada.
Vladimír Maňka
Head kolleegid! Siinkohal tahaksin teid kõiki teie arvamuste ja kõnede ning komisjonis lahenduse leidmiseks tehtud töö eest tänada.
Tahaksin öelda, et me kehtestasime 2010. aasta eelarve koostamisel süsteemsed meetmed, mille abil on võimalik raha kokku hoida ning vähendada survet meie kulupiirangutele. Eelmise aasta oktoobris leppisime lepitusmenetluse raames kokku, et Euroopa Parlamendi infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadis ning turvateenistuses viiakse tänavu läbi siseaudit. Eesmärk on hinnata, kas ressursse kasutatakse parimal võimalikul viisil. Edasine areng ning tõhususe suurendamine peaks lähtuma auditi tulemustest. Ma leian, et meie enda tõlketeenuste või kaugtöö vahendite parem kasutamine võimaldaks veelgi säästa. Ootan Euroopa Parlamendilt ja teistelt institutsioonidelt ajakohastatud teavet selle kohta, kuidas nad kavatsevad ajutiselt mittekasutatavaid vahendeid kasutada. See ei puuduta üksnes keeleteenuseid, vaid ka üüritavat kontoripinda, kopeerimisteenuseid jne. Ma olen kindel, et eelarvekärped saavutatakse varasid ning hooneid puudutava keskpika perioodi strateegia abil, mis aitab Euroopa Parlamendi eelarvet jätkusuutlikumaks muuta. Euroopa Parlamendi administratsioon esitab meile selle strateegia mõne päeva jooksul. Head kolleegid! Tänan teid veel kord koostöö ning vastutustundliku suhtumise eest kõnealusesse küsimusse.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 25. veebruaril 2010.
Tänan teid kõiki. Tänan ka meie tehnikuid ja tõlke, kes meil lõpuks õhtule aitasid jõuda.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Alexander Alvaro  
Tänan raportööri edukate läbirääkimiste eest, arvestades 2010. aasta eelarve väga kitsast raamistikku. Peale Euroopa Parlamendi personali- ja hoonepoliitika täiesti põhjendatud ja vajaliku muutmise eksisteerib minu arvates kitsaskoht seoses sekretariaaditoetuste suurendamisega 1500 euro võrra. On kahju, et menetlusreeglite tõttu ei ole selle punkti üle võimalik eraldi hääletada, kuna juhatuse poolt langetatud otsus suurendada alates 2010. aasta maist Euroopa Parlamendi liikmete sekretariaaditoetusi on finantskriisi ajal kohatu. On kindlasti tõsi, et hiljuti jõustunud Lissaboni lepingu alusel vajab Euroopa Parlament õigusloomega seotud tööks lisaraha, ent pärast assistentide põhimääruse jõustumist parlamendi praeguse koosseisu ametiaja alguses ei ole endiselt ühtki tõendit selle kohta, et Euroopa Parlamendi liikmed tegelikult vajaksid rohkem assistente. Pealegi on lisaraha ostujõud konkreetsete liikmesriikide võrdluses erinev ning seda tuleks arvesse võtta ka Euroopa Parlamendi liikmete assistente puudutavate uute reeglite jõustumise tagajärgi käsitlevas raportis, mille koostamine siiani ees seisab. Arvestades Euroopa Parlamendi praegu äärmiselt piiratud tööruume ning -tingimusi, võib ühtlasi karta, et juba tänane otsus suurendada sekretariaaditoetusi 1500 euro võrra loob tingimused uueks eelarve suurendamiseks, uuteks nõueteks ja töötingimuste parandamiseks. Seda arvesse võttes ei osale Euroopa Parlamendis esindatud Saksamaa Vaba Demokraatlik Partei (FDP) hääletusel.
Cătălin Sorin Ivan  
kirjalikult. - (RO) Paranduseelarve aitab täita tegelikke vajadusi. Lissaboni lepingu jõustumisega on Euroopa Parlamendi volitused mitmes valdkonnas oluliselt suurenenud. Volituste suurenemise otsene tagajärg on palju suurem töökoormus ning seejuures peab õigusloome kvaliteet olema kõige parem. Asi ei ole selles, et me küsiksime raha enda jaoks, nagu meedias väidetakse. Ent me peame tagama Euroopa Parlamendile vajalikud rahalised vahendid, et vastata Euroopa kodanike ootustele seoses selle institutsiooniga.
Georgios Stavrakakis  
Ka mina tänaksin raportööri tema töö eest. Kahtlemata suurendavad Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendile antud suuremad volitused märkimisväärselt Euroopa Parlamendi rolli ning vastavad tõhusal viisil Euroopa kodanike ootustele ning pakuvad neile käegakatsutavaid lahendusi. Ent samal ajal on Euroopa Parlamendi tegevusvaldkondade laiendamine tekitanud seoses lisatööjõuga uusi vajadusi, mis puudutavad nii Euroopa Parlamendi administratsiooni kui ka fraktsioonide töötajaid ja Euroopa Parlamendi liikmete assistente. Euroopa Parlamendi paranduseelarve polnud üksnes oodatud, vaid ka vajalik, kui me soovime, et Euroopa Parlament oma uute volitustega tõhusalt toime tuleks ja oma mainet demokraatia edendajana veelgi tugevdaks. Tuletan kolleegidele meelde, et kui loodi Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikoht, muudeti nõukogu eelarvet haldusvajaduste täitmiseks samasugusel viisil ning oodata on samasuguseid ettepanekuid Euroopa Komisjoni eelarve muutmiseks. Selle paranduseelarve kinnitamine võimaldab nii Euroopa Parlamendi administratsioonil kui ka fraktsioonidel ning liikmetel uutele vajadustele paremini ja tõhusamalt reageerida.
