Innovaatiline liit: Euroopa üleminek kriisijärgsesse maailma (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Judith A. Merkiesi koostatud raport "Innovaatiline liit ja Euroopa kriisijärgseks maailmaks ümberkujundamine”.
Judith A. Merkies
Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Teie olete uuendaja, mina olen uuendaja, meie oleme uuendajad. Me kõik võime olla uuendajad. Kuidas me saame seda olla? Vastus on järgmine: uurijate, teadlaste, poliitikakujundajatena, töölistena oma töökohal, tarbijate ja kodanikena. Just kodanikel on innovatsioonis keskne roll - nemad loovad või hävitavad selle. Kuid mida saame meie poliitikakujundajatena, poliitikutena innovatsiooni kiirendamiseks ette võtta? Innovatsioon on ainus võimalus finants- ja majanduskriisist pääseda, sest innovatsioon pakub lahendusi probleemidele, mis mõjutavad meid kõiki - näiteks rahvastiku vananemisele, kliimamuutusele ja tooraine nappusele -, ning see lõpetab finants- ja majanduskriisi kohe. Me loodame, et suudame innovatsiooni abil kõik need asjad siduda, majandust jõuliselt tagant tõugata ja samal ajal jätkusuutliku ühiskonna poole liikuda. See ei juhtu loomulikult iseenesest. Vaja on muuta mõtteviisi - muuta ideed ühiskonnast ja sellest, kuidas me peame poliitikas, ettevõtluses ja tööstuses tööd jätkama.
Mis on siis konkreetsed meetmed, mida me saaksime võtta? Vaja on rohkem keskendatust ja vähem killustatust. Peame vabanema oma kitsarinnalisusest innovatsioonis ja poliitikas. Mida me tahame saavutada? Innovatsioon ei ole üksnes ühe hoone, ühe ministeeriumi, ühe programmi küsimus. Innovatsioon peab olema miski, mis läbib kõiki poliitikavaldkondi. Seepärast peab see sisalduma ka poliitilises mõtteviisis. Eelistatavalt on meil vaja terviklikku käsitlusviisi. Miks meil juba praegu nii palju programme on? Võimaluse korral need ühendada ja hakata ükskord asju lihtsamaks muutma - see on meie kui poliitikute ülesanne. Vähendada bürokraatiat. Kui tahame midagi saavutada, kipume poliitikutena pidevalt lisama uusi kihte, täiendavaid õigusakte, täiendavaid programme, täiendavaid rahastamisvõimalusi. Võib-olla ei ole lahendus praegusel juhul "täiendav”, võib-olla on see lihtsalt "vähem” või "asemel”.
Niisiis peame taotluste rahastamisel leebemalt kontrollima ning - see on väga oluline - olema nende teenistuses, kes tulevad meie juurde rahastamise ja arendamise küsimuses, pakkuma taotlejatele, uute ettevõtete asutajatele, VKEdele ning vajaduse korral piirkondadele ja teadusasutustele nii-öelda ühe akna süsteemi. See ei tähenda üksnes rahastamistaotluse kontrollimist, vaid vajaduse korral ka sobilike koostööpartnerite või võrgustike otsimist.
Vaja on palju rohkem riskikapitali ning sellega seoses peame järgmisel rahastamisperioodil ühe miljardi euro asemel seadma tõesti eesmärgiks viis miljardit eurot, sest see pakuks pankadele veidi tuge, mida nad vajavad VKEdele laenude andmiseks. Vajame odavat ja lihtsat patenti ning toimivaid eeskirju, millega kaitsta intellektuaalomandit. Me vajame tõelist Euroopa Liidu siseturgu, kus pääs 500 miljonit kodanikku hõlmavale turule annab uuendustele suurema eduvõimaluse. Praegu on see turg liiga killustunud. Siiani on innovatsiooni seostatud valdavalt kõrgtehnoloogilise tootega. See ei pruugi tingimata nii olla - tegemist võib olla ka sotsiaalse innovatsiooniga.
Euroopa Liit on aastaid võidelnud uuenduslikkust pidurdava ajude äravoolu vastu - loovad inimesed suunduvad pigem Ameerika Ühendriikidesse, sest nende arvates on seal lihtsam. Ausalt öeldes vastab see mõnel juhul tõele. Nii paindumatud eeskirjad isikliku vastutuse kohta, rahalise toetuse puudumine kui ka kõrged künnised Euroopa turule pääsemiseks on takistused, mille tõttu ei ole innovatsioon Euroopas seni väga edukas olnud. Euroopa Liit peab söandama julguse, ettevõtlikkuse, uudishimu ja loovuse eest premeerida, mitte karistada. Vajame Euroopa Steve Jobse. Ühendagem kõik see, milles me oleme tugevad, ühendagem Euroopas teadusvaim, Einstein ja Steve Jobs.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tunnustan raportöör Judith A. Merkiesi suurepärase raporti eest. Tahan tänada tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) variraportööre ning oma arvamused ITREle esitanud seitsme parlamendikomisjoni liikmeid. Nende toetus juhtalgatuse "Innovaatiline liit” eri aspektidele on selle eduks hädavajalik.
Innovatsioon on seatud Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias kesksele kohale. Tahaksin kasutada võimalust näidata konkreetselt, mida innovaatiline liit eri inimestele tähendab.
Julgustame ja toetame paremat koostööd äri- ja akadeemiliste ringkondade vahel nn teadmusühenduste loomise kaudu, et valmistada ette uued õppekavad lünkade täitmiseks uuendusoskuste õpetamisel. Euroopa teadlaste jaoks võtame meetmeid, millega hoogustada piiriülest koostööd ja kõrvaldada takistused teadustöö ja liikuvuse eest. Selleks viiakse 2014. aastaks lõpule Euroopa teadusruumi projekt. Nagu Judith A. Merkies ütles, peame ühendama Albert Einsteini ja Steve Jobsi ning hoidma teda Euroopas. Me peame paistma ligitõmbava ja areneva paigana, mis on vaba ebavajalikust bürokraatiast.
Meie väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ning teiste ettevõtjate jaoks püütakse juhtalgatusega "Innovaatiline liit” luua intellektuaalomandiõiguste, standardite kehtestamise ja vahendite kättesaadavuse valdkonnas tingimusi, mis soodustaksid uuenduslikkust märksa rohkem. 13. aprillil 2011 esitasime tõhustatud koostöö raames kaks intellektuaalomandiõigust käsitlevat seadusandlikku ettepanekut, millega vähendatakse patentidega seotud kulusid kuni 80%. Ühtne Euroopa patent kehtiks 25 liikmesriigis ning kui keegi tahab asutada ettevõtte või soovib rahastamist, tagab komisjon 2012. aastaks, et ükskõik millises liikmesriigis loodud riskikapitalifondid võivad ka mujal ELis vabalt tegutseda ja investeerida.
Juhtalgatusega "Innovaatiline liit” toetatakse ka avaliku sektori uuenduslikkuse parimaid näiteid ning era- ja avalik sektor võivad teineteise parimatest tavadest õppida.
Riigihangete arvel on 17% ELi SKPst ning see on uuenduste jaoks tohutu potentsiaalne turg. Seepärast julgustame liikmesriike ja piirkondi nägema ette eelarve uuenduslike toodete ja teenuste riigihangeteks.
Kuid keskmine maksumaksja? "Innovaatiline liit” kasutab ELi raha parimal viisil. See tähendab, et esikohale seatakse eelarve arukas konsolideerimine, hoolimata tõsistest eelarvepiirangutest. Investeerimine haridusse, teadustegevusse ja innovatsiooni võib luua rohkem jõukust ja töökohti, kui see maksma läheb, ning investeerimine innovatsiooni aitab meil võidelda suurte probleemidega, millega ühiskond toime peab tulema.
See toob mind partnerlusprogrammideni, mis kõiki põhijõude kokku tuues pakuvad raamistikku vahendite ja ressursside kooskõlastamiseks. Nende eesmärk on katta kogu innovatsiooniahel alates eeskujuliku teadus- ja arendustegevuse toetamisest ning lõpetades sobilike tingimuste tagamisega, et tuua teadus- ja arendustegevuse tulemused edukalt turule. Meil on hea meel, et Euroopa Parlament 11. novembril 2010 innovatsioonipartnerluse ideed nii jõuliselt toetas. Euroopa Parlamendi presidendil on palutud määrata neli liiget juhtorganisse ja me ootame seda väga.
Viimane, kuid sama tähtis asjaolu - Judith A. Merkies mainis sotsiaalset innovatsiooni, mida ITRE on arutanud. Komisjon on võtnud ülesandeks alustada Euroopa sotsiaalse innovatsiooni katseprojekti, mis pakub teadmisi ja ühist virtuaalset keskust sotsiaalsetele ettevõtjatele ning avalikule ja kolmandale sektorile.
Lõpetan siinkohal, sest arvan, et peame täna õhtul kuulama Euroopa Parlamendi liikmete seisukohti, et pärast arutelu, kui me raportiga ära läheme, saaksime neile märkustele vastata.
Inese Vaidere
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Finantskriis on toonud eriti hästi esile selle, kui vajalik on innovatsioon Euroopa Liidu majanduses, ning seepärast on komisjoni ettepanekud innovaatilise liidu kohta eriti teretulnud. Edukas innovatsioonipoliitika peab tuginema kolmele sambale - poliitilisele toetusele, rahastamisele ja nõuetekohastele õigusaktidele. Nagu me rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamuses rõhutame, peab innovaatilise liidu üldine eesmärk olema pikaajaline areng ja konkurentsivõime, mille aluseks on tehnoloogia, teadmised ja hariduse arendamine. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamise korral kuni 3%ni SKPst peame viima läbi struktuurireformid, et tagada investeeringute tõhus rakendamine ning kättesaadavus väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. Oluline on ka see, mida ettevõtjad uuenduste all mõistavad. Need ei hõlma ainult kõrgtehnoloogiat ja avastusi, vaid ka sotsiaalseid, ettevõtlus-, juhtimis- ja turundusalaseid ning muid uuendusi, mis nõuavad üha tõhusamat teadmiste kasutamist ning palju aktiivsemat koostööd ülikoolide ja teaduskeskustega. Oluline on selgitada välja teadustöö tugevad küljed ning vältida samal ajal ületähtsustamist, mille korral kõik uuriksid üht ja sama asja. Praegu maksavad Euroopa patendid 15 korda rohkem kui USA patendid ning just seepärast peame Euroopa patenti kiiremini arendama ja selle hinda vähendama. Paljudes uutes liikmesriikides luuakse väärtuslikke leiutisi, kuid vahendite puudumise tõttu on teadlased sunnitud müüma need teistele riikidele ja ettevõtetele mõne tuhande eest, kuigi tegelikku väärtust võib mõõta miljonitega. Avaliku sektori vahendite abil omandatud patentide puhul on oluline, et ülikoolid ja eraisikud saaksid sellisel teel loodud intellektuaalomandit jagada. Euroopa Liit peab tõhustama intellektuaalomandi kaitset, et kaitsta tehnoloogiat ja oskusteavet piraatluse ja pettuse eest, eeskätt kolmandate riikidega lepinguid sõlmides. Valitsused peavad koostama programme innovatsiooni arendamiseks. Võib-olla ei suuda me Hiinale ja Indiale uurimistegevuse mahus järele jõuda, kuid kindlasti suudame pakkuda kvaliteeti ja paremaid tingimusi ideede elluviimiseks. Tänan teid!
Sari Essayah
Lugupeetud juhataja! Oleme tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis arutlenud, et nüüd, kui Euroopa Liit otsib majanduskriisist väljapääsu, on uuendused majandusarengu ja parema tööhõive seisukohalt täiesti hädavajalikud.
Teadus- ja arendustegevus kipub majanduskriisi ajal vähenema, kuigi on tõendatud, et need ettevõtted ja liikmesriigid, kes investeerivad sel ajal kõige rohkem, saavad turul suurima suhtelise eelise. Nemad tulevad ka majanduslangusest kõige kiiremini välja. Seepärast on väga oluline, et liikmesriigid täidaksid Euroopa 2020. aasta eesmärki ja investeeriksid vähemalt 3% SKPst teadus- ja arendustegevusse.
Tööhõivekomisjon rõhutab, kui oluline on käsitleda innovatsioonipoliitikat laiemas plaanis, mis ei hõlma üksnes tehnilist innovatsiooni, vaid varasemast rohkem ka sotsiaalset ja teenustega seotud innovatsiooni, mis aitab lahendada ühiskondlikke probleeme muu hulgas seoses vananemise ja tervishoiuga, keskkonna-, kliima- ja energiatõhususe muutustega. Hea näide on siinkohal katseprojekt, mida nimetatakse täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevaks innovatsioonipartnerluseks.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) on oluline kõikides uuendustegevuse valdkondades. IKT oskused sõltuvad koolituse kvaliteedi parandamisest, elukestva õppe toetamisest ja juba töötavate inimeste võimalusest oma teadmisi ja oskusi pidevalt uuendada.
Enamik ettevõtmisi, mis teevad innovatsiooni võimalikuks, pärinevad ärivaldkonnast ning seepärast on väga vaja tihedamat koostööd ülikoolide ja teaduskeskustega. Teisalt kasutatakse ELis ülikoolide teadusuuringute tulemusi ärilistel eesmärkidel liiga vähe või liiga aeglaselt. Seepärast vajame ettevõtlusmaailma ja ülikoole ühendavaid äriinkubaatoreid, mille ülesanne oleks edendada uurimistulemuste rakendamist ärilistel eesmärkidel.
Tööhõivekomisjoni arvates on väga oluline luua kõrgetasemeline Euroopa teadustöö infrastruktuur ja Euroopa teadusruum, kust oleksid kõrvaldatud teadlaste liikuvust takistavad tegurid. Seepärast peaksime takistama ajude äravoolu Euroopast muudesse kohtadesse - pigem peaks Euroopa olema piirkond, mis meelitab mujalt teadlasi ligi.
João Ferreira
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostaja. - (PT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Võimalus ergutada jõuliselt praegusel ajal niivõrd vajalikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut on õigupoolest innovatsiooni lahutamatu osa. Võime minna veelgi kaugemale ja öelda, et innovatsioon kujutab endast vajalikke vahendeid, mis aitavad reageerida paljudele probleemidele ja raskustele, millega inimkond peab praegu toime tulema.
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostajana püüdsin seda ideed toetada ja juhtisin tähelepanu mõnele põhiprobleemile, mille me peame lahendama järgmistes valdkondades. Kui nimetada vaid mõnda, siis need on ressursside nappus ja nende tõhus kasutamine, jäätmete taaskasutus ja käitlemine, toidukvaliteet ja ohutus, demograafiline muutus, uued epideemiad ning looduse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine.
Püüdsin toetada väidet, et innovatsioon peaks lähtuma eeskätt avalike huvide kaitsmise, inimeste elukvaliteedi parandamise, sotsiaalse heaolu edendamise ning keskkonna ja looduse tasakaalu säilitamise kriteeriumidest. Innovatsioon peaks olema avaliku poliitika põhielement sellistes valdkondades nagu keskkond, vesi, energia, transport, telekommunikatsioon, tervishoid ja haridus.
Ma juhtisin tähelepanu asjaolule - mida Euroopa innovatsiooni küsimustega tegelev komisjon 2009. aastal tunnistas -, et paljudes riikides ja piirkondades avaldab majandus- ja finantskriis ebaproportsionaalselt suurt mõju, mis seab ohtu ühtsuse eesmärgi. Praegu liikmesriikidele kehtestatud piirangud võivad põhjustada teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas investeeringute vähenemise, eeskätt kõige haavatavamates riikides. Väljakuulutatud innovaatilise liidu asemel võib tulemuseks olla tõsine innovatsioonilõhe kõige innovaatilisemate riikide ja piirkondade ning ülejäänute vahel.
Kahjuks moonutasid minu esialgu esitatud arvamuse projekti lõpuks parlamendikomisjonis vastu võetud muudatusettepanekud. Seal, kus oli ja peaks olema avalik huvi, areng, ühtekuuluvus, progress ja sotsiaalne heaolu, olid lõpuks ülekaalus nii-öelda ärivõimalused, konkurents ja innovatsiooni kasutamine ärilistel eesmärkidel.
Kuigi see on valdav seisukoht ka komisjoni teatises, ei ole tegemist meie seisukohaga. See ei ole ettekujutus tulevikust, mida me vajame.
Kyriacos Triantaphyllides
Lugupeetud juhataja! Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse keskne idee on rajada innovaatiline liit, mida iseloomustab töökohtade loomisele keskendatud suurem sotsiaalne rõhuasetus. Nii era- kui ka avalikule sektorile orienteeritud uuenduslikud kaubad ja teenused tuleb omaks võtta, et lihtsustada haldusmenetlusi, tugevdada avalikku haldust ning vähendada bürokraatiat ja avaliku sektori paindumatust. Lisaks on uuenduslike lahenduste omaksvõtmine lahutamatult seotud kommertskasutusele eelnevate hangetega. See lahendab küsimused, millele turg ei saa vastata või mille puhul pakutud lahendused ei ole majanduslikult tasuvad.
Erasektoris peame julgustama nii väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid kui ka mikroettevõtteid, kellel on eriti raske turul kohaneda, kasutama ühest küljest rohkem uuenduslikke tooteid ning teisest küljest looma uuenduslikke lahendusi. Eraldi tuleb mainida ka piirkondlikke ja maapiirkondade mikroettevõtteid, millel on vahendite puudumise tõttu probleeme püsimajäämisega. Peaksime leidma võimalusi julgustada neid kasutama uuenduslikke lahendusi, mis aitaksid nende elujõulisust suurendada. Samal ajal tuleb ergutada keskkonnaalase innovatsiooni programme, et täita puudujäägid kliimamuutuse vastases võitluses ja edendada keskkonnahoidlikke lahendusi.
Lisaks innovatsiooni suurendamisele peame uurima, kuidas see otse Euroopa Liidu kodanikele kasu võib tuua. Uuenduslike lahenduste kasutamine peaks tooma ettevõtetele kaasa väiksemad kulud ning võimaldama tarbijatel saada odavamaid ja kvaliteetsemaid tooteid.
Danuta Maria Hübner
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin volinikule öelda, et viimastel aastatel on innovatsioon hakanud sümboliseerima poliitikavahendit, mis suudab lahendada kõik meie probleemid. See tähendab, et me peame vastama tohututele ootustele.
Loomulikult on juhtimine ideede elluviimise seisukohalt ülimalt tähtis ning innovatsiooni juhtimise raamistik peab nüüd põhinema pragmaatilisusel ja kiireloomulisusel. Samuti peab see olema poliitilise sisu teenistuses.
Me kõik nõustume sellega, et Euroopa peab uuendusi läbi viima. Vastasel korral kaotab ta oma konkurentidele. Iga lüli Euroopa innovatsiooniahelas on vaja tugevdada ja innovatsioonipoliitika peab keskenduma ülesannete lahendamisele. Seda juhtalgatus "Innovaatiline liit” minu arusaamist mööda pakub.
Praegu varitseb oht, et mitte ainult ettevõtted, vaid ka valitsused võivad innovatsiooni tehtavaid investeeringuid vähendada. See on kriisi loogika ja riiklike eelarvekärbete loogika. ELi poliitilised vastused ja ELi eelarvevahendid peavad kindlalt sellest loogikast mööda minema.
Euroopas ei ole innovatsioon üksnes idee, mis piirdub konkreetsete innovatsioonikeskustega. Seda tuleb rakendada kogu Euroopa territooriumil. Euroopa Liit on lihtsalt liiga väike, et lubada ükskõik millises oma osas innovatsioonialaseid puudujääke.
Teadustegevus ja innovatsioon ei ole loomulikult kattuvad mõisted ning me oleme teiega selgesti ühel nõul. Seepärast peaks innovatsiooni juhtimine olema midagi enamat kui pelgalt teadus- ja arendustegevuse poliitika toetamine. Innovatsioonipõhise majanduskasvu edendamine ei tähenda teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kvaliteedi suurendamist. Nii olulised kui need ka ei ole, seisneb innovatsioon eeskätt talentide ja uute ideede koondamises.
Innovatsiooni juhtimine peab tähendama uusi partnerlussuhteid, mis annavad võimaluse luua tõhusaid innovatsioonisüsteeme. Need omakorda koondavad intellektuaalsed ja ettevõtlusalased jõud ning leiavad üles ka mitteaktiivsed potentsiaalsed novaatorid - keda on meil Euroopas palju -, pakkudes ärikeskkonda, mis kõiki majandussektoreid hõlmates soodustab innovatsiooni, eeskätt VKEde puhul.
Lõpetuseks lubage mul öelda, et meil ei ole veel täieõiguslikku Euroopa innovatsioonimudelit, kuid selge on, et mudeli aluseks peavad olema põhjalikult kooskõlastatud, konkreetsed, jõulised ning ühised avaliku ja erasektori pingutused. Ma usun, et juhtalgatus "Innovaatiline liit” viib meid sellele mudelile palju lähemale.
Amalia Sartori
Lugupeetud juhataja! Raport, mille koostas Judith A. Merkies, keda ma tänan tehtud töö eest, on Euroopa Parlamendi esimene oluline panus innovaatilise liidu algatust käsitlevasse komisjoni ettepanekusse. Viimastel aastatel on suuremad riigid kõikjal maailmas järginud visalt eesmärki suunata oma konkurentsipoliitika teatud põhivaldkondadele, mis on innovatsioonile keskendudes toonud kaasa majanduskasvu ja arengu. Hea näide on kõrgtehnoloogiasektor.
Ka Euroopa Liit tunnistab, et vaja on jätkata majanduse ja tööstuse kasvule suunatud projektidega ning koondada selleks oma ressursid ja investeeringud innovatsioonipoliitikasse, hülgamata samas teed, mida ta viimastel aastakümnetel majanduslikus ja sotsiaalses arengus juhtrolli täites on järginud. Kõnealuse raporti põhieesmärk näitab vajadust kõiki valdkondi kaasava käsitlusviisi järele, mis edendaks innovatsiooni kõikidel ärialadel, majanduses ja ühiskonnas üldiselt.
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted - Euroopa Liidu majandusliku suutlikkuse alustala isegi keerulistes kriisiolukordades - on määratletud kohtadena, kus uuendustegevus leiab aset iga päev. Praegu tuleks seda oskust tunnustada, selle eest premeerida ja panna see kogu maailmajao majanduskasvu ja arengu teenistusse. Samuti on selgelt väljendatud, et uuenduslikkus ja teadustegevus on ühe mündi kaks külge. Innovatsioon võib lähtuda teadustegevusest, kuid see võib olla ka laiahaardeline oskus igapäevaelu kõikides valdkondades asju paremaks muuta. Selles edu saavutamine kujuneb Euroopa jaoks katsumuseks. Me ei pruugi kohe Silicon Valley loomisega toime tulla, kuid vahest suudame asutada Stanfordi ülikooli.
Teresa Riera Madurell
Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Tahaksin tunnustada meie raportööri Judith A. Merkiesi suurepärase töö eest, sest ta on harutanud lahti raporti sisu ja keskendunud meie fraktsiooni jaoks olulisematele aspektidele, näiteks sotsiaalsele innovatsioonile - selle all mõistetakse uuendusi, mida viivad ellu töötajad ja kodanikud -, stiimulile, mida pakuvad uuenduslike ja keskkonnahoidlike toodete ja teenuste riigihanked, ning vajadusele parandada VKEde jaoks raha kättesaadavust. See lubab mul vaadelda ja kommenteerida raporti konkreetset aspekti - vajadust töötada välja näitajad.
Lugupeetud kolleegid! Kui mõistame innovatsiooni all lihtsalt uusi tooteid, protsesse ja teenuseid, mille tulemusel kasvab majanduslik aktiivsus, on oluline, et meil oleksid vahendid, millega mõõta oma innovatsioonisuutlikkust just majanduslikus mõttes, ning et me teeksime seda niisuguste parameetrite alusel nagu erainvesteeringud ning teadus- ja arendustegevus, tööhõive või innovaatiliste ettevõtete hulk. Peame rakendama näitajaid, mis kajastaksid innovatsiooni võimet tekitada majanduskasvu ja suurendada tööhõivet ja SKPd ning lubaksid meil intensiivsuse kriteeriumi järgi võrrelda oma olukorda konkureerivate riikide majandusega.
Lõpetuseks tahan öelda mõne sõna selle delegatsiooni liikmena, mis oli vastu tõhustatud koostöö alustamisele seoses ühenduse ühtse patendiga, ning öelda, et me olime vastu, sest meie arvates võib tõhustatud koostöö vahend mõjutada otseselt siseturgu, territoriaalset ühtekuuluvust ja kõikide liikmesriikide kodanike õigust maksimaalsele õiguskindlusele.
Vladko Todorov Panayotov
Lugupeetud juhataja! Euroopa Liit peab praegu tulema toime suhteliselt uue, kuid väga tõsise ohuga jääda teaduse ja tehnoloogia valdkonnas üleilmses konkurentsis maha või isegi langeda. Sündmuste selline käik paneks meie heaolu, majandusliku progressi ja sotsiaalse staatuse suure surve alla. Lihtsamalt öeldes võib Euroopa Liit muutuda üleilmsel teadus- ja majandusareenil keskpäraseks jõuks. Euroopa Liit vajab praegu hädasti innovatsiooni.
Tunnustan Judith A. Merkiesi tubli raporti eest. Mulle valmistavad heameelt ka volinik Geoghegan-Quinni suurepärased ideed. See on edu tagatis, sest innovaatilise liidu algatuse puhul on tegemist peamiselt Euroopa Liidu majandusarengu strateegiaga. Et edusamme teha, on meil vaja järgmist: esiteks on meil tarvis krediidi ja finantstoetuse paremat kättesaadavust, vajame rohkem investeeringuid teadusuuringutesse ja arendustegevusse, vaja on selgeid reegleid, mis pakuksid innovatsiooni jaoks pikaajalisi väljavaateid, lihtsustatud menetlust, mis võimaldaks juurdepääsu Euroopa Liidu ja riiklikele toetusprogrammidele, ning vaja on odavaid lihtsaid Euroopa patente.
Evžen Tošenovský
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Lugupeetud juhataja! Täna arutame täiskogu istungil innovatsioonistrateegiat juba teist korda. Oma paljudes aruteludes Euroopa riikide koha üle maailmaturul oleme ikka ja jälle tuletanud meelde, kui oluline on suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet. Tulevikus mõjutab ELi kohta maailmaturul suurel määral innovatsiooni edukus ja innovatsioonitsüklite kiirus. Euroopa riigid on teadusprojektidega ilmselgelt väga kõrgel tasemel. Pikaajaline probleem on aga selle teadmise aeglane ellurakendamine, ja põhjus seisneb keerukas bürokraatias.
Teadus- ja uurimistegevuse fond on üks suuremaid ELi fonde. Seepärast peab meie eesmärk olema teadusuuringute tulemuste edasiandmisega seotud bürokraatia maksimaalne lihtsustamine, et aidata innovatsioonile võimalikult palju kaasa ning suurendada selle kaudu ELi konkurentsivõimet. Me peame mõtlema, kuidas lahendada innovatsioonimeetmete raames küsimus, mis on seotud uurimisprojektide tulemuste kasutamisega ärilistel eesmärkidel. Kui me muudame Euroopa teadusuuringute rakendamise kaubandussfääris keeruliseks, suudame vaevalt innovatsioonitsüklit kiirendada.
Philippe Lamberts
Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Teadus- ja innovatsioonipoliitika on üks kolmest peamisest Euroopa Liidu poliitika sambast. Tahaksin ka öelda, et järjest enam saab sellest strateegiline vahend, mis on meie tuleviku seisukohalt hädavajalik. Miks? Sest meil on õnn või katsumus elada ühiskonna muutumise koidikul.
Mõelge ise - me peame tagama inimväärse elu tingimused kõigile, mitte ainult siin ja praegu, vaid ka mujal ning tulevaste põlvkondade jaoks. See on iseenesest juba suur ülesanne. Lisaks sellele peame aga esimest korda inimkonna ajaloos tegema seda terve planeedi füüsilistes piirides. See muudab olukorda muidugi väga.
Oleme veendunud, et Euroopa Liit võib selles põhjalikus muutumisprotsessis olla maailma liider mitte üksnes infrastruktuuri ja organisatsioonide tasandil, vaid - mis veelgi olulisem - tootmise, tarbimise ja eluviisi tasandil. Just liidrite hulka kuulumine tagab Euroopa Liidu konkurentsivõime kõige paremini. See annab mulle võimaluse öelda, et konkurentsivõime ei ole eesmärk omaette. Meie eesmärk on olla positsioonil, mis võimaldaks lahendada probleemid, mis - ärgem unustagem - ähvardavad inimkonna olemasolu sel planeedil. Kui me oleme parimate hulgas, on konkurentsivõime aga kindlustatud.
Siin on öeldud palju, millega me oleme nõus. Tahaksin nimetada vaid kaht asjaolu.
Esiteks peame maksimeerima iga kulutatud euro mõju. See nõuab paremat kooskõla ELi eri poliitikameetmete vahel ning Euroopa Liidus ja liikmesriikide tasandil tehtu vahel. See tähendab, et peame liikuma mõtteviisilt, mida iseloomustavad üldiselt toetus ja erandid, laenamine ja riskide jagamine, mõtteviisile, mille põhieesmärk on ergutada avaliku sektori vahendite kasutamise abil erainvesteeringuid. Parim viis selle saavutamiseks ei ole alati tagastamatu raha andmine.
Meil peab olema julgust teha lõpp paljudele koormavatele projektidele, näiteks ITERile, mis neelab õigupoolest märkimisväärse hulga Euroopa teadusuuringute raha, 7 miljardit eurot 60 miljardist - kujutage ette! Me peame sellele lõpu tegema.
Niki Tzavela
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Soovin tänada Judith A. Merkiesi kõikide tema jõupingutuste eest ja tema koostöövalmiduse eest ajal, kui fraktsioonide vahel raportit läbi räägiti. Minu arvates on ta teinud väga head tööd. Tahan välja tuua kolm punkti.
Mul on hea meel näha, et raportöör on võtnud arvesse lairibaühenduse osatähtsust. Digitaalmaailm ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on innovatsiooni mootor ning kiire lairibaühendus peaks olema kõikide Euroopa innovatsioonipartnerluste oluline eeltingimus.
Teiseks peaksime kaheksanda raamprogrammi eel suurendama veelgi ELi rahastatud teadus- ja uuendustegevuse tulemuste järelevalvet ja järelhindamist. Nii näeme, et Judith A. Merkies on õigustatult lisanud oma raportisse lõike, kus kutsutakse komisjoni üles arendama välja ühtne terviklik näitajate süsteem, mis võimaldaks ELi innovatsioonipoliitika ja programmide edenemist paremini jälgida ja hinnata ning nende mõju mõõta.
Mõni päev tagasi ütles Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy, et eurooplased ei ole uuendusmeelsed, sest nad on masendunud. See on tõepoolest uuenduslik mõtteavaldus, kuid minu arvates on küsimus iseloomus. Me peame julgustama õppimist, uudishimu ja riskide võtmist.
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja! Me peame toime tulema suurte ühiskondlike probleemidega - majanduskriisi, rahvastiku vananemise, ressursside nappusega ja vajadusega säilitada rahvusvahelist konkurentsivõimet.
Seda olulisem on edendada innovatsiooni, mis suudab loovate ideede ja lahenduste abil neile probleemidele vastata. Küsimus ei ole ainult tehniliste uuenduste, vaid ka sotsiaal-poliitiliste uuenduste juurutamises. Näiteks rahvastiku vananemise probleemiga toimetulemiseks vajame ühest küljest nii-öelda klassikalisi uuendusi nagu uued ravimid, kuid teisest küljest peaksime mõtlema ühiskonna, pensioni- ja tervishoiusüsteemi innovaatilistele mudelitele. Me peame täna looma keskkonna, mis soodustab homseid uuendusi - muu hulgas investeerima teadus- ja arendustegevusse, kaitsma intellektuaalomandit eeskätt patendiõiguse abil ning edendama loovoskusi juba klassiruumist alates.
Lõpetuseks tahaksin tuua esile konkreetse probleemi, mis on seotud ressursside kasutamisega. Uuendused peaksid tagama lõppude lõpuks toodete pikema eluea. See on tarbijate ja keskkonna huvides. Kahjuks on ka uuendusi, millel on vastupidine tagajärg. Arendatavatesse toodetesse jäetakse sihilikult puudusi, mis vähendavad toodete kasulikku eluiga ja suurendavad tarbimist. Niisugused tooted on näiteks sülearvutid ja nutitelefonid. Juhtalgatus "Innovaatiline liit” peab aitama sellise tegevuse vastu võidelda.
Herbert Reul
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Kõigepealt tänan siiralt Judith A. Merkiesi, kes tegi head tööd. Suur tänu ka paljudele abiks olnud parlamendiliikmetele ja komisjonile tema toetuse eest.
Oleme selle teema juures suuresti ühel seisukohal. Aastate jooksul oleme võtnud siin vastu arvukalt programme ja dokumente, alates Lissaboni strateegiast ning lõpetades Euroopa 2020. aasta strateegia ja palju muuga. Oleme pidevalt öelnud, et Euroopa Liidu tulevik sõltub edaspidi sellest, kas me suudame innovatsiooniprobleemi edukalt lahendada. Oleme kõik nõus, et see hõlmab kõiki hariduse, koolituse ja teadusuuringute tahke ning et oluline on ka ettevõtluse pool. Nagu eelmine sõnavõtja ütles, on sellegipoolest tõsi, et muud maailma piirkonnad suudavad talente ja ideid silmanähtavalt tõhusamalt rakendada kui meie.
Seepärast peame vähemalt mõneks hetkeks peatuma ja mõtlema, miks see nii on. Kas põhjus on selles, et me pakume liiga vähe rahalisi vahendeid või et me ei suuda leida õiget viisi, kuidas olemasolevat potentsiaali ära kasutada? Sellele Judith A. Merkies oma sõnavõtus viitas.
Tahaksin põgusalt peatuda veel ühel teemal. Kuulusin Californiat külastanud delegatsiooni ja ühel õhtul kohtusime noorte ettevõtjatega, kes tahtsid uusi ettevõtteid luua. Ma ei unusta seda õhtut kunagi. Nende noorte silmad särasid, nad olid täis entusiasmi ning nii nad ise kui ka teised uskusid, et nad suudavad midagi saavutada. Nad palusid ainult üht. Palusid aidata kõiki, kes on võtnud eesmärgiks äri alustada, et neile antaks võimalus, et neil oleks vabadus tegutseda ning nad ei peaks kulutama kogu aega bürokraatiaga maadlemise peale.
Ma ei unusta seda, sest tegemist oli minu jaoks väga-väga olulise sõnumiga. Kuidas me suudame suurendada oma teadustegevusse suunatud investeeringute tõhusust? Minu arvates on Euroopa Teadusnõukogu ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi panus teadusuuringute valdkonda huvitav ja põnev ning võiks anda häid tulemusi. Riskikapitali ja inimestega seotud küsimustele saab ilmselt kõige paremini vastata siis, kui meie, poliitikud, ei püüa otsusele jõudmiseks ja suuniste andmiseks hinnata kõiki küsimusi. Vahest on vaja ainult mõningaid eeskirju. Nagu Judith A. Merkies ütles, vähem on sageli rohkem.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Judith A. Merkies
Lugupeetud juhataja! Austatud kolleeg, tänan teid sõnavõtu eest. Kuidas saame teie arvates ühendada innovaatilise liiduga seotud püüdlused kogu selle tööga, mida me teeme tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis, kõikide muude dokumentidega, mis edaspidi koostatakse, ühise strateegiaraamistikuga, teadusuuringute rahastamise ja tulevaste programmidega? Kuidas suudab komisjon tagada, et lõpuks läbib kõiki neid poliitikaelemente üks joon ja meil on tegelikult võimalik innovaatilise liidu algatuse raames seatud eesmärkideni jõuda?
Herbert Reul
(DE) Lugupeetud juhataja! Ma usun endiselt asjadesse, mis on head ja kasulikud. Nagu Californias kohatud noored, tahaksin öelda, et me suudame selle saavutada. Kuigi vahest ei pea me kõikide üksikasjade kohta eeskirju kehtestama.
Britta Thomsen
(DA) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Tahaksin kõigepealt raportöörile raporti eest tunnustust avaldada. See on suurepärane töö. 2020. aasta strateegias tunnistasime tõsiasja, et kui me soovime Euroopas oma heaolu taset säilitada, peame tootlikkust suurendama. Seepärast peame koondama tähelepanu innovatsioonile. On oluline, et me ei piirduks uuendustes teaduse ja tehnoloogiaga. Kui võtame innovatsiooni tõsiselt, peame esmajoones investeerima inimtegurisse. Innovatsioon hõlmab loomingulisi protsesse, mida võib õpetada ning mis peaksid sisalduma liikmesriikides kasutatavas õpetamismetoodikas, sest me vajame töötajaid, kel on häid ideid töö täiustamiseks ja lahendusmudeleid uute ülesannetega toimetulemiseks. See tähendab aga, et peame oma tööjõudu harima ja talle täienduskoolitust pakkuma. Meie ees on tohutu ülesanne õpetada ettevõtetele, kuidas nad oma töötajate innovatsioonipotentsiaali kõige paremini ära võivad kasutada. Töötajatest lähtuv uuenduslikkus ei ole hea üksnes ettevõtetele, vaid soodustab ka rahulolu tööga ja aitab stressi vähendada. Tahaksin paluda komisjonil alustada läbirääkimisi tööturu mõlema osapoolega, et arutada, kuidas saame töötajatest lähtuvat uuenduslikkust Euroopas kõige paremini tagant tõugata.
Marek Henryk Migalski
(PL) Lugupeetud juhataja! Loomulikult oleme kõik innovatsiooni poolt, eriti teaduses ja tööstuses - ja ma ei ütle seda üksnes poliitikuna, vaid ka endise ülikoolitöötajana, sest enne poliitikutööd olin õppejõud. Tegelikkuses aga - ja mõned sõnavõtjad on seda juba öelnud - kaotame innovatsiooni võidujooksu sellistele riikidele nagu USA ja Kaug-Ida riigid. Seepärast nõuame, et innovatsioonialasesse koostöösse kaasataks ka EList väljapoole jäävad riigid.
Olen väga rahul, et minu esitatud muudatusettepanek on heaks kiidetud. See on lisatud lõikena 167, milles nõutakse koostööd idapartnerlusse kaasatud riikidega, ja ma loodan, et lõiget 71 muudetakse samamoodi. Lõikes 71 viidatakse Vahemere piirkonna riikidele, kuid seda tuleks laiendada kõikidele Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Lugupeetud juhataja, Judith A. Merkies on koostanud suurepärase raporti ja ma avaldan talle tunnustust. Loomulikult on meil ELi 2020. aasta strateegia, me teeme palju pingutusi ning koostame innovatsiooni ja noorte tööhõive kohta paberi peal arvukalt raporteid, mille peaksime ellu viima. Noorte eurooplaste töötuse määr on üldisest töötusest 9,6%, kuid 19-27 aasta vanuste noorte puhul ületab see 20,2%. Loomulikult on need inimesed meeleheitel. Töö ei ole ainult elatusallikas. Me peame seda mõistma ja andma noortele võimaluse töötada, sest nii anname neile eneseväärikuse.
Mõistagi peab igal kodanikul olema võimalus innovatsiooniprogrammis osaledes uuenduslikke meetmeid arendada ja Euroopat muuta. Lugupeetud volinik! Komisjoni teatises viidatakse partnerlussuhetele innovatsioonivaldkonnas. Kuidas kavatseb komisjon edendada piirkondade suuremat kaasamist, missugused vahendid kasutusele võetakse ja missugused on ettenähtud rahastamisvõimalused?
Angelika Werthmann
(DE) Lugupeetud juhataja! Peamised probleemid, millega innovaatiline liit peab tegelema, on rahvastiku vananemine ja tervishoiusüsteemi ülalpidamine. Süsteemide jätkusuutlikkuse ja stabiilsuse tagamiseks tuleb neid vaadelda ja arutada laiemas plaanis. Edukaid lahendusi on võimalik leida ainult süsteemidevahelisi suhteid analüüsides.
2050. aastaks langeb tööealiste ja üle 65aastaste ELi kodanike suhe 4 : 1 suhteni 2 : 1. Selle tagajärjel suurenevad kindlasti kulutused pensionile ja tervishoiule. Keskendumine ainult pensioni reguleerimisele ja patsientide omaosaluse suurendamine ei lase meil eesmärkideni jõuda.
Edukate lahenduste juures tuleb arvestada ka puudujääkidega meie hariduses ja tööturupoliitikas. Hädavajalik on investeerida koolitusse ja muuta meie koolitusalaste poliitikameetmete suunda, et vältida olukorda, kus spetsiifilistes tööstusharudes ei ole võimalik täita suurenevat hulka töökohti, kuid samal ajal elab sellega võrdne hulk väheste oskustega tööealisi inimesi hüvitiste najal.
Oma tööturupoliitika raames peame kooskõlastama ka perekonda ja võrdõiguslikkust käsitlevad poliitikameetmed, mitte pidama neid üksteisele vastukäivaiks.
Maria Da Graça Carvalho
(ES) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Lubage mul kõigepealt tunnustada raportööri suurepärase töö eest.
Euroopa Liit vajab jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist majandusmudelit, mis vastaks praegustele suurtele sotsiaalsetele probleemidele ning aitaks tagada rohkem ja paremaid töökohti. Algatusega "Innovaatiline liit” kehtestatakse strateegiline Euroopa innovatsioonipoliitika, mis on sidus ning suunatud ettevõtetele ja inimestele. Arusaam innovatsioonist peab minema kaugemale tehnoloogilisest uuenduslikkusest - see tuleb seostada toodetega, kuid samuti protsessidega, teenustega, liikumistega, süsteemidega ja organisatsioonistruktuuridega.
Just sotsiaalse innovatsiooni eesmärk on leida uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele kitsaskohtadele. Peale selle on noored innovatsiooni liikumapanev jõud ning seepärast peame rakendama poliitikameetmeid, mis soodustaksid noorte juurdepääsu tööturule. Samuti on oluline luua asjakohased toetusmehhanismid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.
Innovatsioonipoliitika edukus sõltub lihtsa, tõhusa, bürokraatiavaba teadus- ja kõrgharidussüsteemi olemasolust. Nende kahe valdkonna piisav rahastamine on areneva innovatsiooni hädavajalik eeltingimus.
Arvestades eesmärki suunata 2020. aastaks 3% SKPst tehnoloogilisse teadus- ja arendustegevusse, palun komisjonil kaaluda võimalust luua majanduse juhtimise valdkonnas toimuva taustal kogu ELi hõlmav tõhus süsteem, mille abil hallata nimetatud eesmärgiga seotud tegevust.
Catherine Trautmann
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Kui seame eesmärgi suurendada oma innovatsioonisuutlikkust ja investeeringuid või konkurentsieelist võrreldes USA ja Hiinaga, kõneleme kindlasti majandusarengust, kuid eeskätt kõneleme ka töökohtade loomisest. Seepärast peame hankima endile vahendid innovatsiooni suurendamiseks.
Tahaksin tunnustada Judith A. Merkiesi nii-öelda ühe akna süsteemi, rahastamisstrateegia ning teadlaste vajaliku riskivalmiduse tunnustamise eest. Tema raportis liigutakse õiges suunas ja toetatakse keskkonda, mis on soodne VKEdele, kes on Euroopa Liidu edu jaoks üliolulised.
Innovatsioon tähendab territooriumide ligitõmbavust ja konkurentsivõimet ning kui kõne all on assigneeringute sidumine, erinevuste vähendamine ja kodanike aktiivse rolli edendamine, on piirkondlike ja kohalike ametiasutuste kaasatus ülioluline. Just kohapeal aitab kõnealuses raportis soovitatud meede Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele tõhusalt kaasa.
Edvard Kožušník
(CS) Lugupeetud juhataja! Euroopa ja innovatsioon. Tahaksin öelda mõne sõna selle kohta, millest kolleegid Marek Henryk Migalski ja Evžen Tošenovský äsja kõnelesid. Kus me põhimõtteliselt oleme? USA on meist ees, Jaapan on meist ees ning Brasiilia, India ja Hiina on meil kohe kannul. Minu jaoks on algatus "Innovaatiline liit” viimase hetke programm. Väga tõenäoliselt on see meie viimane võimalus end innovatsiooni vallas kokku võtta ja takistada nimetatud riikidel meile järele jõudmast. Euroopa kui maailmajao igal selle valdkonna nurjaminekul on saatuslikud tagajärjed - nagu ka kõik teised parlamendiliikmed on öelnud - Euroopa Liidu konkurentsivõimele, elanike elukvaliteedile ja ka väärtustele, mida EL maailmas esindab.
Seepärast on mul hea meel, et Euroopa Parlament on suutnud algatada konkreetsed seadusandlikud meetmed, näiteks alustanud tihedamat koostööd Euroopa patendi loomise küsimuses. Kui kõne all on uuenduste juurutamine praktikas ja nende kasutamine väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, pean väga oluliseks ka standardimisvaldkonda.
Zbigniew Ziobro
(PL) Lugupeetud juhataja! Möödunud aasta novembris siin Strasbourgis esitatud sõnavõtus toonitasin, et Euroopa Liidu vanades ja uutes liikmesriikides erineb teadus- ja arendustöö valdkonna rahaline toetamine märkimisväärselt. Pikas plaanis toob see kaasa tähelepanuväärse tasakaalustamatuse Euroopa Liidu liikmesriikide arengus ja nähtuse, millele ajakirjanikud on andnud inetu nimetuse "ajude äravool”. Raportis viidatakse sellele ekslikult kui intellektuaalsele liikuvusele. Et tagada Euroopa jätkusuutlik areng - ma rõhutaksin sõna "jätkusuutlik” -, peab EL jätkusuutliku arengu rubriigi raames eraldama rohkem raha innovatsiooni ja teadusprojektide arendamisele uutes ELi liikmesriikides.
Julgustada tasub ka seda, et valitsused suurendaksid summasid, mis igal aastal eelarvest teadustegevusele eraldatakse, ning sätestaksid protsentuaalse alammäära, mille ulatuses eelarvest sedalaadi projektidele raha suunatakse. Järgmine põhiprobleem on VKEde sektori uuendustegevuse rahastamine, millele peaksime rohkem tähelepanu pöörama.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Peamine ülesanne on teha asju teisiti - palju vähem killustatult, et liikmesriikides ja ELi tasandil toimuks märgatavalt vähem paralleelset tegevust - ja suunata investeeringuid paremini. Arvan, et ettevõtted ja kodanikud ootavad. Raport ja teie ettepanek innovaatilise liidu kohta tekitavad ootusi. Ka meie peaksime sellelt palju ootama, kuid tahan tuua siiski esile mõne punkti vahendite, eriti Euroopa Liidu vahendite kohta.
Esiteks peame tagama, et rahastamine muudetaks lihtsamaks, ning riskikapitali jaoks peab olema rohkem toetusi ja stiimuleid. Teiseks on meil juba olemas fondid, kuid need on sihtotstarbelised ja eraldi juhitud - regionaalfondid, põllumajandusfondid ja muud sellised. Peame võtma omaks mitme fondi idee. Kas olete tulevaste õigusaktide juures sellega nõus? Missuguste ettepanekute alla see käib?
Minu järgmine mõte lähtub sellest, et kuulsime äsja, kuidas teadus- ja arendustegevusse investeerimine piirdub suuresti kaheteistkümne "vana” liikmesriigiga. Seepärast on vaja täiendavat jaotust. Tasakaal on vaja taastada. Kuidas saaksite selles vallas toetada "uute” liikmesriikide ettevõtteid ja kodanikke?
Lõpetuseks tahtsin öelda, et tegemist on protsessiga, mida tahaksime arutada koos teiega. Kuidas kavatsete nüüd dialoogi pidada? Teie teatises on öeldud, et 2011. aasta lõpus kutsute kokku konverentsi ja teete muudki. Mul on juba olnud võimalus teiega paar korda kõnelda, sealhulgas omavahel, teadmisi ja innovatsiooni käsitlevatel tippkohtumistel Euroopa Parlamendis. Kuidas te seda nüüd korraldate? Tahame teid rohkem näha. Õigupoolest on mul sellesse suur usk. Teie koordineerite praegu komisjonis neid teemasid ja varem selliseid asju ei juhtunud. Jälgime koos Judith A. Merkiesiga teie tegevust tähelepanelikult.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Tunnustan Judith A. Merkiesi suurepäraselt koostatud raporti eest. Et innovaatilise liidu algatus aitaks kindlasti kaasa jätkusuutlikule arengule, tuleb ajakohastada haridussüsteemi, lihtsustada ja ühtlustada eeskirju olemasolevate vahendite kättesaadavuse kohta, koostada prognoose nõutavate oskuste kohta, soodustada partnerlussuhteid ülikoolide ja ettevõtete vahel, edendada standardimist ja kaitsta intellektuaalomandit. Innovaatilise liidu vältimatu eeldus on aga lairibaühenduse kättesaadavus, sest see suurendab kodanike kaasatust.
Nõuame innovatsiooni jaoks rohkem raha, kuid minu arvates ei tohi me järjepidevuse nimel, nagu oleme toiminud ka muudel juhtudel, piirata raportiga ühtekuuluvuspoliitikat, ühist põllumajanduspoliitikat ega mitmeaastast finantsraamistikku. Loodetavasti saavutab see muudatusettepanek homme häälteenamuse.
Lõpetuseks palume komisjonil lisada ELi innovatsioonipoliitika konkreetsete ja mõõdetavate eesmärkidega tegevuskavasse.
Francesco De Angelis
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Kõigepealt soovin Judith A. Merkiesi suurepärase töö eest tunnustada. Minu arvates peame innovatsiooni, teadustegevusse ja teadmistesse rohkem ja julgemalt investeerima. Teadustegevus ei tohi innovatsiooni alla neelata. Innovatsioon ja teadustegevus ei ole üks ja sama ning mulle valmistab heameelt asjaolu, et raportis juhitakse sellele põhimõttelisele erinevusele tähelepanu.
Raportis on esitatud mõned olulised eesmärgid: sotsiaalse innovatsiooni kaudu on sellega hõlmatud tavainimesed ja töötajad, selles esitatakse meetmed, millega hõlbustada laenu ja rahastamise kättesaadavust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning mis peamine, luuakse üha tihedamad ja otsesemad ettevõtteid, teaduskeskusi ja ülikoole ühendavad sidemed.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete elu hõlbustamine ja lihtsustamine ühe akna süsteemi abil ning keskendumine talentidele, loovusele ja uuenduslikele ideedele on majanduskasvu ja arengu olulised eeldused. Kui tahame kriisist välja tulla ja noorematele põlvkondadele parema tuleviku luua, peab Euroopa Liit innovatsioonipoliitikasse tõsiselt suhtuma.
Ioan Enciu
(RO) Lugupeetud juhataja! Praegu on teadustegevus ja innovatsioon kõige arenenumate liikmesriikide privileeg ning see mõjub Euroopa Liidule kahjulikult. EL peab selle teguriga arvestama ja soodustama kõikjal Euroopa Liidus potentsiaalse innovatsioonisuutlikkuse tasakaalu. Lisaressursside eraldamise abil - nagu volinik Quinn hiljuti lubas - tuleb aidata uutel liikmesriikidel arendada välja teadustegevuse infrastruktuur. Ainult sel viisil võime olla kindlad, et hoiame ära teadus- ja innovatsioonilõhe süvenemise Euroopa Liidu ida- ja lääneosa vahel, suudame saavutada oma eesmärgi ja luua tõeliselt innovaatilise liidu.
Levitatakse ideed, mille kohaselt innovatsiooni ja teadustegevust võiks rahastada struktuuri- ja põllumajandusfondidest. Minu arvates ei ole see mõte teostatav ega õiglane. Reaalne lahendus on luua konkreetsed vahendid, mis on ette nähtud üksnes teadustegevusele ja innovatsioonile.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik ja raportöör! Kõnealune strateegia on tähtis kõikide Euroopa Liidu ja eeskätt nende riikide jaoks, kelle majandus ei ole piisavalt konkurentsivõimeline. See on tähtis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomise seisukohalt. Praegu luuakse töökohti aktiivsemalt. Strateegia on tähtis ülikoolide ja laboratooriumide jaoks, kelle püsimajäämine sõltub osaliselt suhetest tootmissektoriga. Strateegia on oluline finantssüsteemi jaoks, mis traditsioonilise tootmismudeli ammendumise korral leiab innovatsioonis uue turu.
Innovatsioon on Euroopa tegevuskava tipus ja kuna see moodustab Euroopa 2020. aasta strateegia alustala, peavad uued rahastamisvahendid teenima innovatsiooni huve, et see ei langeks praeguses olukorras eelarvepiirangute surve alla.
Tahaksin tunnustada raportöör Judith A. Merkiesi olulise panuse eest uuendusmeelsemasse Euroopasse, mida iseloomustab teadmistepõhine majandus.
Zigmantas Balčytis
(LT) Lugupeetud juhataja! Tahaksin omalt poolt tunnustada oma fraktsioonikaaslast, keda on suurepärase raporti koostamise eest juba palju kiidetud. Euroopa Liit seisab keerulisel teelahkmel. Ühest küljest on meil hädasti vaja tegelda kriisist põhjustatud probleemidega, kuid teisest küljest peame võtma nüüd vastu meetmed, et saaksime asjakohaselt reageerida ja täita pikaajalised kohustused, mille me oleme endale pannud tegelemiseks niisuguste küsimustega nagu kliimamuutus, energiajulgeolek, toiduga kindlustatus, elanikkonna vananemine jms.
Innovatsioonipoliitikal on tänapäeva üleilmastumist arvestades tohutu mõju kõikidele eluvaldkondadele ning tulevikus saab sellest poliitikasuunast Euroopa Liidu majandusliku, kultuurilise ja sotsiaalse arengu peamine tugisammas. Siiani on innovatsioonipoliitika olnud killustatud ning suunatud rohkem akadeemilistele ja teaduskeskustele, mitte püüdnud uuenduslikke ideid ellu viia või kohandanud tooteid ja teenuseid, mis võiksid ergutada majanduskasvu ja töökohtade loomist.
Toetan innovatsioonipoliitika terviklikku käsitust ja usun, et peame koos looma strateegilise ja integreeritud Euroopa Liidu innovatsioonipoliitika, mille põhisuund on praktiline kohandamine.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lugupeetud juhataja! Innovatsioon on üks peamisi Euroopa Liidu konkurentsivõime liikumapanevaid jõude, ilma milleta oleks võimatu seatud strateegilisi eesmärke täita. Tungiv vajadus innovatsiooni järele on näiteks rahvatervise ja keskkonnakaitse valdkonnas.
Seepärast peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid pakkuma ettevõtetele ja eraisikutele finants- või maksusoodustusi, et nad saaksid keskenduda teaduslikele ja tehnilistele uuringutele ja arendustööle valdkondades, mis ei ole väga tulusad, kuid mis tooksid inimestele tohutut kasu. Minu arvates eraldame teadustegevusele eelarvest ikka veel suhteliselt väikesi summasid ning seepärast tahaksin ka rõhutada, kui väga on ELi tulevastes eelarvetes vaja kõnealusele valdkonnale rahastamisvahendid ette näha.
Euroopa teadustegevuse valdkonda tuleks toetada ka ühtse Euroopa patendi kehtestamisega. Peale novaatorite intellektuaalomandi kaitsmise võiks see vähendada ka aeganõudvaid ja kulukaid bürokraatlikke protsesse ja hoida ära ühe üksuse korduvaid samateemalisi taotlusi kõikides liikmesriikides.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Lugupeetud juhataja! Kui täita Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk, mille kohaselt suurendatakse teadus- ja arendustegevusse suunatud investeeringuid kuni 3%ni SKPst, oleks võimalik luua 3,7 miljonit töökohta ja suurendada aasta SKPd 2025. aastaks kuni 795 miljardi euro võrra.
Selleks on meil aga vaja veel miljonit teadlast, samal ajal kui paljusid neist tõmbavad Euroopast väljapoole jäävad riigid, kus on olemas mehhanismid ideede turulejõudmist takistavate kitsaskohtade kõrvaldamiseks. Teadussüsteemide ja turgude killustatus, riigihangete liiga vähene kasutamine innovatsiooni ergutamiseks, rahastamise ebakindlus ja aeglane standardimisprotsess on probleemid, millega Euroopa Liidu riigid peavad endiselt toime tulema. Loodetavasti võetakse neid probleeme siiski tõsiselt, kui tahame, et innovaatilise liidu programm oleks üks Euroopa 2020. aasta strateegia kordaminekuid. Ainult nii suudame saavutada Euroopa Liidus jätkusuutliku majanduskasvu ja seista vastu üleilmastumise suurenevale survele.
Elena Băsescu
(RO) Lugupeetud juhataja! Innovaatilise liidu algatusega edendatakse ettevõtlusele suunatud strateegilist Euroopa Liidu poliitikat. Erilist tähelepanu tuleb pöörata Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärkidele. Innovatsioon peab lähtuma avalikust huvist, elukvaliteedi parandamisest ja sotsiaalse heaolu soodustamisest. See tähendab, et üleilmastumine ja teadustegevus on välise konkurentsivõime ja majanduskasvu põhitegurid. Lisategurid on VKEde aktiivne osalemine ja Euroopa Liidu kodanike kaasatus.
Komisjon peaks keskenduma tehnoloogiale, mis toetab arukat jätkusuutlikku majanduskasvu. Kõik strateegiad, mille abil püütakse Euroopa Liitu kriisijärgsete tingimustega kohandada, peavad olema suunatud püsivate töökohtade loomisele. Selleks peaksid liikmesriigid edendama stabiilset majandusmudelit, mis põhineb loovusel.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Lugupeetud juhataja! Piirideta Euroopas ja jätkuva üleilmastumise taustal võib innovatsioon pakutavate teenuste kvaliteedi parandamise abil - ükskõik, mis valdkonnaga on tegemist - aidata sotsiaalset ühtekuuluvust oluliselt suurendada, ja ta peabki aitama seda teha.
Paremad teenused nõuavad aga ka kutsekoolituse parandamist. Seepärast on minu arvates kasulik algatada konkreetseid kutsekoolituse programme, milles keskendutaks innovatsioonile ja loovuse ergutamisele. Need on nähtused, mida võib koolitusprotsessi vältel kasvatada, õpetada ja tõhustada. Euroopa Komisjon peab liikmesriike julgustama ja toetama, et nende riiklikud haridussüsteemid sisaldaksid suuremal määral niisuguseid elemente nagu innovatsioon ja loovus. Soodustada tuleb ka haridussüsteemide ja ettevõtlusmaailma koostöö parandamist uute, sealhulgas piiriüleste õppekavade ja doktoriõppekavade väljatöötamise kaudu.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Lugupeetud juhataja! Tänan, et andsite mulle võimaluse sel teemal sõna võtta.
Lugupeetud juhataja! Meie kohus on edastada kolmanda taseme haridusasutustele, teadusorganisatsioonidele ja ka erasektori ettevõtetele teave võimaluste kohta, mis on teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi kaudu kättesaadavad. Me peame alati toonitama kasu, mida maailma suurim avalikust sektorist rahastatud teadustegevuse programm võib tuua väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.
Teadustegevuse ja innovatsiooni toetamine on ülimalt oluline Euroopa Liidu äärealadel, kui need piirkonnad tahavad aina rohkem üleilmastuvas maailmas konkurentsivõimelisteks jääda. Iirimaa seisukohalt aitab seitsmes raamprogramm arendada teadustegevust, see omakorda loob töökohti ning pakub meie kodanikele uusi tooteid ja teenuseid. Iirimaa põllumajandus-, toiduaine-, kalandus-, tervishoiu-, energia-, transpordi- ja IKT-sektori organisatsioonid on kulutanud juba 270 miljonit eurot.
Kokkuvõtteks ütlen, et eeskätt praegusel väga keerulisel ajal on see äärmiselt oluline nii Iirimaal kui ka terves Euroopa Liidus.
Ilda Figueiredo
(PT) Lugupeetud juhataja! Tõsise majandus- ja sotsiaalkriisi ajal, mida paljud Euroopa Liidu liikmesriigid praegu läbi elavad, on arutelu kõikide teadmisvaldkondade ning kõikide majandus- ja sotsiaalvaldkondade innovatsiooni üle väga teretulnud. See innovatsioon peab juhinduma aga avalike huvide kaitsmise, inimeste elukvaliteedi parandamise, sotsiaalse heaolu edendamise ning keskkonna ja looduse tasakaalu säilitamise kriteeriumidest.
Selle taustal on oluline pidada meeles töötust, mis mõjutab juba ligikaudu veerandit noortest, kellest paljud on kõrgharidusega; pidada meeles, et töökohad on aina ebakindlamad, eeskätt naiste ja noorte puhul; ja pidada meeles vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemist.
Seepärast on aeg liikuda sõnadelt tegudele ning nõuda vajalikku eelarvet ja poliitikat, mis tunnistaks inimeste, nende loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse tegelikku väärtust ja austaks töötajate väärikust.
Seán Kelly
Lugupeetud juhataja! Hiljutise GE uuringu põhjal usub 85% liidritest, et innovatsioon on võimalus saavutada Euroopa Liidu edasine heaolu. Üks asi on seda nentida, kuid teine asi on see teoks teha. See on ülesanne, millega peame toime tulema.
Mul oli eelis koostada kultuuri- ja hariduskomisjoni jaoks arvamuse projekt innovaatilise liidu kohta ning ma tõin esile paljud punktid. Üks neist oli vajadus vältida töö dubleerimist. See oli ajendatud vastusest, mille andis kuulamisel volinik, kes rõhutas, et üht konkreetset Salmonella tüve uuris 40 eri instituuti - see on selge näide ühise mõtlemise puudumisest ja raharaiskamisest. Me vajame ka viljakat koostööd eri sidusrühmade vahel. Hea näide on siinkohal Santiago de Compostela ülikool, kus viidi teadusprojekt nii kaugele, et loodi uus ettevõte. Kolmandaks peame töötama välja Euroopa patendi.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada kõiki arutelus osalenud parlamendiliikmeid. Kõik siinviibijad on vist ühel nõul selles, et me peame innovatsiooni jaoks tingimused paremaks muutma.
Enamik sõnavõtjaid rääkis töökohtadest. Just selles innovaatilise liidu mõte seisnebki. Tegemist on olukorraga, kus me viime turule elementaarsed alusuuringud, mida me Euroopa Liidus nii hästi teeme. Nii pakume töökohti siin, mitte välismaal.
Paljud sõnavõtjad tõid esile piirkondade osatähtsuse. See on tõesti oluline. Ühest küljest peame arendama sünergiat teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamise vahel ning teisest küljest arendama struktuurifonde. Judith A. Merkies toonitab seda punkti oma raportis. Kõik Euroopa Liidu piirkonnad peaksid oma tugevaid külgi ära kasutama. Mõne nädala pärast lähen Ungarisse Debreceni konverentsile "Euroopa innovaatiliste piirkondade nädal”, kuhu tulevad kokku kõikide piirkondade esindajad, et kõnelda aruka spetsialiseerumise ideest.
Mõned vähem arenenud piirkonnad võivad võrgustikust ning teadus- ja innovatsiooniprogrammide edendatavast oskusteabest kindlasti kasu saada, muidugi kui nad kasutavad samal ajal ka struktuurifonde, et rajada vajalik teadustöö infrastruktuur.
Lambert van Nistelrooij tõstatas innovatsioonikonverentsi küsimuse. Tahaksin öelda, et sellega on asjad hästi sujunud. Ettevalmistustööde raames oleme kutsunud tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esimehe Herbert Reuli rääkima innovatsioonikonverentsi keskmes oma komisjoni tegevusest. Loomulikult oleme kutsunud ka liikmesriikide valitsuste esindajaid, ettevõtete juhte, mitmesuguste sidusrühmade, poliitikakujundajate ja teiste esindajaid.
Meie arvates on see väga oluline, sest üks aspekt, mida pean innovatsiooniga seoses tähtsaks, on nii-öelda pidevalt kohandatava tegevuskava olemasolu. Teisisõnu peab meil olema võimalus järjepidevalt - Euroopa Parlamendis, rahvusvahelisel tasandil innovatsioonikonverentsil ning ka riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil - edasiminekut jälgida ning aeglaste edusammude korral nende kiirendamist nõuda. See on väga oluline, kui soovime, et kõnealune algatus kujuneks edukaks, looks soovitud töökohti ja viiks lõpuks oodatud tulemusteni.
Judith A. Merkies
raportöör. - Lugupeetud juhataja! Tahan tänada kolleege ja uuendusmeelsed kodanikke kogu väärtusliku kaasabi eest. Tegemist oli väga kaasava protsessiga. Räägime siinkohal ühel häälel - me tahame soodustada majanduskasvu ja liikuda teistsuguse, jätkusuutliku ühiskonnamudeli poole. Me tahame ergutada VKEsid ja alustavaid ettevõtteid; me tahame uuendada oma teadmisi elukestva õppe abil; me tahame sotsiaalset innovatsiooni. Me tahame, et raha kulutataks ka tegelikult teadus- ja arendustegevusele, mitte ei hoitaks taskus.
Oleme ühel nõul, et teadustegevus ei ole innovatsiooni sünonüüm; innovatsioon on iseseisev nähtus, kuigi see võib ka teadustegevusest lähtuda. Need mõlemad on väga olulised, kuid innovatsioon vajab rohkem taganttõukamist. Selgitan põllumajandus- või struktuurifondidest pärineva rahastamise küsimust - me ei kavatse liigutada ühise põllumajanduspoliitika või struktuurifondide raha innovatsioonifondidesse, vaid pöörata tähelepanu innovatsiooni horisontaalsele aspektile. Meil on vaja innovatsiooni ka põllumajanduses ja regionaalpoliitikas - me vajame seda kõikides valdkondades.
Nii et kuidas me siit edasi liigume? Ärgem piirdugem selle ühe raportiga. Me ei tohi sellega piirduda. Peame koos liikmesriikidega asja edasi viima. Peame tõepoolest püüdma mõtteviisi muuta. Peame kulutama raha, kuid muutma poliitikat. Peame muutma oma majandusmudelit, liikuma jätkusuutliku mudeli poole ja looma töökohti.
Raportis on öeldud, et innovatsioon ei ole ainult toode, protsess või teenus, vaid ka liikumine. Olgem siis täna siin uuendajad. Algatagem liikumine - innovatsiooniliikumine.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Edit Herczog
Innovatsioon tähendab ideede edukat ellurakendamist. Me ei tohi lasta innovaatilisel liidul jääda pelgalt põnevaks ideeks, poliitiliseks eesmärgiks. Eelarvekomisjonis töötame kindlameelselt selle kallal, et lõimida Euroopa 2020. aasta juhtalgatus sõltumatu finantsraamistiku kaudu Euroopa Liidu strateegiasse. Juhtalgatusel "Innovaatiline liit” võib olla osa Euroopa Liidu kriisist koormatud majanduse ümberkujundamises, mis on suunatud jätkusuutlike töökohtade loomisele. Kui 2020. aastaks on tõepoolest võimalik eraldada 3% ELi SKPst teadus- ja arendustegevusele, luuakse 3,7 miljonit uut töökohta, mis suurendaks aasta SKPd 2025. aastaks ligikaudu 800 miljoni euro võrra.
Me peame võtma faktina asjaolu, et peamine ja samal ajal ainus tulemuslik vahend Euroopa Liidu majanduse elavdamiseks on teadustegevus ja innovatsioon. Seepärast peame toetama ühehäälselt ideed, mille kohaselt liikmesriigid annavad 1% oma SKPst uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevusele. Riskivalmidus on eduka innovatsiooni eeldus, kuid see ei tähenda nüüd, et liikmesriigid teevad riskantseid investeeringuid. Kasu on kindel.
Euroopa Liidu konkurentsivõime säilitamiseks on vaja käsitlusviisi muutust, mille paremaks taganttõukamiseks on tarvis suurendada innovatsioonipotentsiaali ja julgustada rohkemaid eurooplasi ettevõtjaiks hakkama. Seepärast vaatasime uuesti läbi Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” ning viisime selle kooskõlla ühtse turu aktiga, mis võib saavutada koostoime ka juhtalgatusega "Innovaatiline liit”. Meetmeid tuleb ühtlustada, sest nii kasvab ka tõhusus mitu korda.
Jarosław Kalinowski
kirjalikult. - (PL) Innovatsioon, konkurentsivõime, jätkusuutlik areng, loovus, tõhusus - kõik need on ilusad sõnad, mis sobivad hästi poliitika, majanduse ja tööturu praeguste suundumustega, kuid kas nende sõnade taga on mingeid konkreetseid meetmeid või tegelikke projekte? Kes neid sõnu kuulevad, reageerivad kindlasti positiivselt ning aitavad edendada sõnade taga olevaid ideaale ja hankida neile toetust. Me ei tohi aga unustada, et loosungeid tuleb toetada praktiliste meetmetega ning et teha tuleb asjakohaseid õigusloomeotsuseid ja rakendada õigusakte, mis aitaksid täita mainitud eesmärke, nimelt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke. Euroopa Liidul ja eurooplastel on tohutu potentsiaal; meie ülesanne on luua tingimused selle potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks.
Joanna Senyszyn
kirjalikult. - (PL) Kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmena avaldan innovaatilise liidu algatusele toetust. Rõhutaksin rolli, mis on selle algatuse raames haridusel, kutsekoolitusel ja sotsiaaluuringutel (vaesusega võitlemise ja sotsiaalse tõrjutuse vallas). Oluline on lihtsustada haldusmenetlusi ELi teadustegevuse ja innovatsiooni programmidega seotud taotluste esitamisel, et rohkematel ettevõtetel ja teadusasutustel oleks võimalik programmides osaleda. Samuti võimaldab lihtsustatud menetlus kasutada avaliku sektori vahendeid tõhusamalt ja tulemuslikumalt ning vähendada halduskoormust.
Innovatsioonipoliitika peaks käima käsikäes kutsekoolituse ja tööturu valdkonna poliitikaga. Uute toodete ja teenuste eesmärk on aidata suurendada tööhõivet ning edendada tulevikusuundumuste ja tööturul vajalike oskuste prognoosimist. Arvestades asjaolu, et naised moodustavad ainult 30% Euroopa Liidu teadlaskonnast ja ainult 13% Euroopa Liidu teadusasutuste juhatajatest, tahaksin juhtida tähelepanu sellele, et innovaatilise liidu algatuses tuleks võtta arvesse edasisi suuniseid, mis käsitlevad tasakaalustatumat naiste ja meeste esindatust teadusvaldkondades. Kutsun üles ka liikmesriikides neid suuniseid tõhusalt rakendama.
