ELi ja Venemaa tippkohtumine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta.
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, nagu te teate, toimub 20. ELi ja Venemaa tippkohtumine selle nädala reedel Portugali linnas Mafras. See kujutab endast meie arvates suurepärast meie suhete hindamise võimalust mõlema, nii Venemaa kui Euroopa Liidu, liidritele.
Usume, et suhted Euroopa Liidu ja Venemaa vahel on üldiselt head ning kindlasti palju paremad, kui rahvusvaheline press meid mõnikord uskuma paneb. Venemaa on ELi võtmepartner ning me võtame seda suhet väga tõsiselt. Tippkohtumine käsitleb olukorda ELis ja Venemaal. Me teavitame Euroopa Liidu arengutest, konkreetsemalt edasiminekust uue reformilepingu, mis äsja Lissabonis vastu võeti, koostamisel ning komisjoni esitatud ja 9. septembril vastu võetud energia liberaliseerimise paketist.
Seoses ühisruumiga vaatame üle edasimineku teekaartide rakendamisel. Protsess on jätkuvalt täielikult positiivne, kuigi mõningaid valdkondi on vaja edasi viia. Teatud olulistes sektorites on seda eesmärki aidanud saavutada alaline partnerlusnõukogu. Kultuuriküsimuste alaline partnerlusnõukogu, mis tuleb kokku päev enne tippkohtumist, aitab intensiivistada meie kultuurialast koostööd.
Seoses tippkohtumise prioriteetidega kavatseme saavutada kokkuleppe varajase hoiatussüsteemi käivitamiseks energiasektoris, mille osas saavutati põhimõtteline kokkulepe eelmisel Samaras peetud tippkohtumisel. Arvestades Euroopa Liidu ja Venemaa energialast vastastikkust sõltuvust, tuleb suurendada kindlustunnet ning tugevdada vastastikkust koostööd. Seega me rõhutame eesmärke ja põhimõtteid, mida EL peab seoses energialase partnerlusega austama, konkreetsemalt vastastikkust, läbipaistvust, avatust ning tõhusa õigusliku ja regulatiivse raamistiku loomist. Meie arvates tuleb Peterburis G8 kohtumisel vastu võetud energiaharta ning ülemaailmse energiavarustuskindluse põhimõtted lülitada uude ELi ja Venemaa vahelisse kokkuleppesse, mis saab olema õiguslikult siduv ning asendab praeguse partnerlus- ja koostöölepingu.
Investeeringute valdkonnas tervitame ühise majandusruumi tegevuskavas kavandatud ametlikku dialoogi. Pidades silmas duumas arutuse all olevat strateegilisi investeeringuid käsitlevat õigusakti on ülioluline, et Venemaale investeerivatele ELi ettevõtetele loodaks läbipaistvad, mitte-diskrimineerivad ja ettenähtavad tingimused. Samuti soovitame tungivalt hoiduda kõrvalmeetmete võtmisest, nagu maksustamise keskkonna loomist, et takistada olemasolevaid investeeringuid või luua uutele investeeringutele peidetud takistused. Usume, et Venemaa ühinemine Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) on prioriteetne, mis on põhjuseks, miks me kavatseme samuti arutada tippkohtumisel seda küsimust. Komisjonil võib olla selles osas enamat öelda.
Pean juhtima tähelepanu sellele, et tippkohtumist kasutatakse samuti surve avaldamiseks, et kindlustada edasiminek, kui rahuldavat lahendust ei ole leitud peamistele väljapaistvatele küsimustele, nagu näiteks puidu ekspordimaksud või diskrimineerivad raudteetariifid.
Oleme teadlikud, et see tippkohtumine leiab aset ajal, mil nii Venemaa presidendi kui riigiduuma valimised on ukse ees. Valimisprotsessis on sõnavabadus, sealhulgas ajakirjandusvabadus ning kogunemisvabadus, eluliselt tähtis ning tõeliseks Venemaa demokraatliku legitiimsuse testiks. Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroole (ODIHR) tuleb anda vaba juurdepääs duuma valimiste vaatlemiseks. Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ning Euroopa Nõukogu liikmena on Venemaal eriline vastutus meie ühiseid väärtuseid kaitsta. Arvestades, et meie vastastikkune sõltuvus suureneb, mitte ei vähene, on kahetsusväärne, et teatud küsimused on Euroopa Liidu ja Venemaa vahelised suhted varjutanud.
Venemaa ja EL peavad töötama koos, et oma erinevused ületada, sest meie koostööle muud alternatiivi tõesti pole. Kahjuks on uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu läbirääkimiste algus endiselt ummikseisus. Venemaa keelud Poola liha ja juurviljade impordile kujutavad jätkuvalt suurt takistust läbirääkimiste alustamisele. Komisjon on osundanud oma valmisolekut kontaktide jätkamiseks, et leida vastastikkuselt vastuvõetav lahendus. Kahjuks on olukord muutunud veelgi keerulisemaks eelmise kuu lõpus Venemaa veterinaarametivõimude otsuse tõttu keelata 36 ELi ettevõtte toodetud liha import.
Naftavarustamise katkestamine Leedusse mööda Družba torujuhet kujutab samuti vaidluspunkti, mis takistab uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu läbirääkimiste alustamist. Enam kui aasta on möödunud, ilma et Venemaa oleks andnud mistahes ametlikku informatsiooni lekke kohta torujuhtmest või varustamise jätkamise väljavaadete kohta. Seega on ülioluline leida rahuldav lahendus, mis looks vajaliku kindlustunde, et jätkata ELi ja Venemaa vahel energia valdkonnas partnerluse arendamist.
Hoolimata praegusest läbirääkimiste ummikseisust ei tohiks olukorda üle dramatiseerida. Tegelikkuses leppisime me 2006. aastal Venemaaga kokku, et partnerlus- ja koostööleping jääb jõusse, hoides selliselt ära mistahes õigusliku vaakumi tekke meie suhetes Venemaaga.
Viimasena tõstatame kindlasti kõige olulisemad rahvusvaheliselt päevakorras olevad küsimused, täpsemalt seoses Kosovo ja Iraagiga. Samuti rõhutame, kui oluline on positiivne koostöö Venemaaga meie ühises naabruses, et me saaksime käsitleda ühise huvi ja mure küsimusi, eriti niinimetatud külmutatud vaidlusi.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, Venemaa ei ole üksnes lähedane naaber - meie jaoks on ta strateegiline partner. Kui vaadata kaubandust ja investeeringuid, näeme, et nad kasvavad ning samuti näeme, nagu meie nõukogu eesistuja ütles, et vastastikkune sõltuvus kasvab. Kuid me teame samuti, et Venemaa on võtmepartner regionaalsete konfliktide ja globaalsete väljakutsetega tegelemiseks - mida on samuti juba mainitud - ning et palju on veel vaja teha, et meie suhte täieliku potentsiaali ära kasutada.
Liginev tippkohtumine reedel on järgmine võimalus meie suhte seisu hinnata. Kuigi mitmeid väljapaistvaid küsimusi ei lahendata, liigume edasi mõningates teistes ning seega valmistame sel üleminekumomendil ette pinnast tuleviku töö jaoks.
Teame, et see on Venemaa jaoks kriitiline periood - paar kuud enne üliolulisi parlamendi ja presidendi valimisi - ning samuti teame, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma muret seoses demokraatlike põhimõtetega ja inimõigustealaste kohustuste rakendamisega Venemaal. Meie, Euroopa Liit, jälgime arenguid väga tihedalt - tulevased valimised on selles osas väga oluliseks testiks - ning me ootame, et Venemaa teeks mõistliku valiku ja kutsuks OSCE vaatlejad valimisi jälgima.
Samuti kasutame juhust, et väljendada oma muret seoses inimõigusküsimustega, nagu näiteks ajakirjandusvabaduse piiramine, ajakirjanike ründamine, surve avaldamine valitsusvälistele organisatsioonidele ning samuti olukord Põhja-Kaukaasias.
11. ja 12. oktoobril Kaliningradis viibides oli mul võimalus arutada eelseisvat tippkohtumist presidendi peamise nõuniku eriesindaja härra Jastržembskiga. Lubage mul alustada mõne hea näitega, ning seejärel märkida valdkonnad, kus me edasiminekut ei saavuta.
Usun, et Venemaa on peatselt välja kuulutamas suurema rahalise panuse mitmele ELi juhitud piiriülese koostöö programmile. See on väga teretulnud, sest koostöö üle meie arenevate piiride on oluliseks 2004. aasta laienemise järgseks teguriks. Ning Kaliningrad on muidugi tänu oma geograafilisele asukohale väga eriline juhtum.
See nõuab, nagu me oleme alati leidnud, erilisi kokkuleppeid piiriülese koostöö ning kohaliku piiriülese liikluse hõlbustamiseks. Arvestades tõsise liiklustulvaga liikmesriikide ja Venemaa vahelistel piiridel Kaliningradis ning piiripunktides mitmete liikmesriikidega mujal, oleks Venemaa rahaline panus ka väga ajakohaseks.
Kuni 50 km pikkused veoautojärjekorrad piiri ELi poolel pole selgelt vastuvõetavad. Peame rakendama meetmeid ning seetõttu oleme Venemaaga kokku leppinud ummikkohtade vähendamises. Oleme komisjonis just käivitamas pilootprojekti, mille raames vahetatakse tolliinformatsiooni ning rahastatakse piiriinfrastruktuuri moderniseerimist. Venemaa peab omalt poolt kiirendama piiridel oma protseduure. Põhimõtteliselt ollakse valmis seda tegema, kuid see võtab teatud aja.
Nõukogu eesistuja on juba maininud energiat. Lisaksin vaid, et meil peaks olema võimalik teavitada kokkuleppest varase hoiatusmehhanismi kohta, et tegeleda varustamisprobleemidega, enne kui need saavutavad kriitilise seisu. Nõukogu eesistuja rääkis energiast, kultuurist ning samuti investeeringutest, mistõttu ma ei pea siinkohal midagi lisama. Sooviksin vaid täiendada, öeldes, et investeeringuid ja ärisuhteid arutatakse samuti homme, neljapäeval, algaval töösturite ümarlaual Lissabonis, Günter Verheugeni ja Andris Piebalgsi osalusel. See ümarlaud teavitab oma järeldustest tippkohtumist reedel. Leian, et see on hea panus sellele, mida saab nimetada tõeliselt kasvavaks äriliseks suhteks.
Venemaa on oluline osapool majanduses ning seoses WTOga sooviksin lisada, et me aitame Venemaad selle püüdlustes. Olete teadlikud, et me oleme alati olnud Venemaa WTO-ga liitumisele pühendunud. Samuti arvame, et on väga oluline omada võrdseid tingimusi ning see on põhjuseks, miks me niivõrd rõhutame Venemaa WTOga liitumise lõpule viimist. Tippkohtumine annab sellele kriitilises faasis keerulisele protsessile uue tõuke.
Tippkohtumise teiste teemade hulgas allkirjastame uue terast käsitleva kokkuleppe, suurendades selliselt koguseid, mida Venemaa võib Euroopa Liitu eksportida. Teine märk positiivsetest elementidest ELi-Venemaa koostöös on fakt, et tippkohtumise muude teemade hulgas sõlmitakse Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse ning Venemaa Föderaalse Uimastikontrolli Teenistuse vahel vastastikkuse arusaamise memorandum.
Vähem positiivsena sooviksin teid informeerida, et kuigi maikuus oli Samaras täheldatav Venemaa selge soov järgmiseks tippkohtumiseks Mafras lõpuks allkirjastada kokkulepe lendude osas üle Siberi, näivad väljavaated selleks väga nõrgad. Soovime keerata selles pikaajalises vaidluses uue lehekülje. Venemaa positiivne käik võimaldaks meil samuti liikuda edasi lennunduse tippkohtumisel, mis on kavandatud novembrisse Moskvas, et määratleda tohutu kootööpotentsiaal selles sektoris.
Seoses rahvusvaheliste küsimustega on Kosovo kindlasti üks olulisemaid ning me peame analüüsima koos Venemaaga, põhinedes käimasolevatele kolmepoolsetele pingutustele, kuidas seda küsimust lahendada. Me peame uuendatud konfliktidest Balkanil hoiduma.
Samuti arutame teisi olulisi rahvusvahelisi küsimusi nagu näiteks Lähis-Ida küsimust enne Annapolise konverentsi; Iraani küsimust pärast president Putini hiljutist visiiti Teherani ja Afganistani; Birma/Myanmari küsimust; ning olukorda seoses külmutatud konfliktiga, eriti Gruusias ja Moldovas.
Sooviksime töötada koos Venemaaga konstruktiivses vaimus, et leida lahendus neile lahkarvamusi tekitavatele küsimustele. Seega, mida me peame tegema, on jätkama käimasolevat tööd ning mitte kunagi kaotama silmist pikaajalisi projekte.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra juhataja, loodame, et nagu press tähelepanu juhtis, saab seonduvalt Samara tippkohtumisega Portugali sügis olema soojem kui Venemaa kevad.
Nagu volinik märkis, usun ma, et me peame jätkama tööd strateegilise ühenduse ehitamiseks Venemaaga, kuid kliima sõltub enam Venemaa temperatuurist kui Euroopa Liidu omast: teatud määral selle valguses, mida volinik ütles, eelkõige uue rolli valguses, mida Venemaa soovib rahvusvahelisel areenil mängida ning eriti seonduvalt energiavarustuskindlustusega.
Siiski, härra juhataja, see suhe tuleb ehitada reale sammastele. Esimeseks on, et mis tahes otsust või mis tahes tegevust ühe liikmesriigi vastu tuleb käsitleda otsuse või tegevusena kogu Euroopa Liidu vastu.
Teiseks, härra juhataja, Euroopa Liit on pöördumatult ning vaieldamatult pühendunud inimõigustele ning tal tuleb olla neid positsioone kaitstes väga kindel. Selles osas ma tunnen, et me peaksime tervitama Venemaa valitsuse otsust anda luba ning lõpuks väljastada viisad Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonile, et lubada sellel pidada kohtumine Moskvas.
Üheks murettekitavaks aspektiks on seoses hiljutise Kaspia merega piirduvate riikide tippkohtumisega tehtud avaldus moodustada teatud laiem rinne, et võidelda teatud maani regionaalsete ja rahvusvaheliste ähvardustega ning teatud positsioonide nimel ÜROs.
Härra juhataja, volinik, härra nõukogu eesistuja, olen just lõpetamas - kaitske Euroopa Liidu huve pragmaatiliselt, ehitage seda ühendust, kuid ärge unustage, et arvud peavad ideaalidele vastama. Mäletan midagi, mida ma ühest hiljutisest - muidugi suurepärasest ajakirja The Economist artiklist lugesin: nähtavasti ütles härra Putin Wiesbadeni tippkohtumisel liidukantsler Merkelile, et see oli kohaks, kus Dostojevski ruletis kaotas.
Loodan, et Euroopa Liidul on Portugalis rohkem õnne kui Venemaa kirjanikul oli Wiesbadenis.
Jan Marinus Wiersma
fraktsiooni PSE nimel. - (NL) Härra juhataja, hoojooksul läheneva tippkohtumise suunas, jääb minu fraktsiooni peamiseks mõtteks, et Venemaal ja Euroopa Liidul on mitmeid tähtsaid ühishuvisid ning vaatamata meie paljudele eriarvamustele peaks Euroopa Liit tegutsema saabuval tippkohtumisel selle oletuse alusel. Venemaa ja Euroopa vajavad teineteist, et tegeleda probleemidega Euroopas, kuid eriti vajavad nad teineteist, et tegeleda suurte rahvusvaheliste küsimustega. Euroopas on jätkusuutlik julgeolek võimalik üksnes koostöös Venemaaga.
Neil põhjustel meie, minu fraktsioon ja mina, oleme alati toetanud strateegilist partnerlust Venemaaga. Selle tippkohtumise päevakord on väga tihe ning volinik ja eesistujariigi esindajad on sellest juba rääkinud. Sellegipoolest me loodame, et teatud hetkel toimub liikumine uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimiste mandaadi küsimuses. Loodame, et Poola valitsus on võimeline tegema Moskvaga paremat koostööd ning selle tulemusel ehk looma edasimineku jaoks teatud liikumisruumi.
Äärmiselt olulised on suhted energiavaldkonnas ning ka meie arvame, et alguspunkt peab olema vastastikkus, kuid me peame mõistma, et me tegeleme siin vastastikuse sõltumatuse vormiga, mida me peaksime püüdma koos paremini hallata. Samuti soovime rohkem koostööd Musta mere regioonis ning loodame, et tippkohtumisel arutatakse samuti selliseid küsimusi nagu Transnistria ja Gruusia.
Eelmised kõnelejad on juba maininud demokraatia olukorda Venemaal ning muidugi pole see midagi, mida saaks arutelust välja jätta. Samuti oleme mures seoses saabuvate riigiduuma valimistega. Me soovime, et kampaaniad oleksid vabad ja õiglased ning et kõigil parteidel oleks võrdne võimalus oma sõnumi välja ütlemiseks. Seetõttu on niivõrd oluline, et me avaldaksime survet vaatlejate küsimuses Moskvas: vaatlejad mitte üksnes tegelikul valimispäeval, vaid vaatlejad ka valimis-eelsete kampaaniate ajal. Me kõik teame, kui oluline on valimiste suhtes kohase hinnangu kujundamine; riik, millel on ambitsioon olla Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee eesistujariik, peaks valimisvaatluse valdkonnas tõesti olema võimeline ning soovima teha OSCE-ga koostööd.
Lõpetuseks, ja ma kordan alguses öeldut, me peaksime olema Venemaa suhtes jätkuvalt kriitilised; kriitilised seoses inimõiguste ja demokraatiaga, kuid me ei tohiks polariseerida asju põhjuseta. Meie alguspunkt peaks endiselt olema heaks naabriks olemine, koostöö tegemine ning püüd tegeleda küsimustega Euroopas koos ning mitte pidevalt takistuste tegemine.
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, mai tippkohtumine Samaras paljastas mõrad meie strateegilises partnerluses Venemaaga - energia, Kosovo ja inimõiguste küsimustes. Need mõrad on muutunud maalõhedeks, mis on nüüdseks niivõrd sügavad ja laiad, et meil on väga raske öelda, kuivõrd tähendusrikast ühistel väärtustel põhinevat "partnerlust” on võimalik taotleda.
Härra Putini enda avalduse kohaselt "Venemaa ei muutu peagi, kui see üldse kunagi muutub, riigiks, kus liberaalsed väärtused omaksid sügavaid ajaloolisi juuri”.
Kaua me saame seda kasvavat tõendusmaterjali ignoreerida? Mitte, et venelased keelduksid Lääne kultuuri iseloomulikest joontest, sest president Putin on korduvalt rääkinud oma riigi kohast Euroopa kultuuri südames. Ei, see ägedus, see eitamine on peamiselt suunatud selle vastu, mida president Barroso kutsub Euroopa "pühadest väärtusteks” - väärtused nagu vabadus, demokraatia ja õigusriigi põhimõte, mis täna Venemaal silmatorkavalt puuduvad.
Härra Salafranca Sánchez-Neyral oli õigus. Oleme kuulnud nõukogult ja komisjonilt liialt palju reaalpoliitikat, kuid mitte piisavalt moraalipoliitikat. Meie suhe Venemaaga on kindlasti strateegiline, kuid seda ei saa kirjeldada partnerlusena.
Me vajame pragmaatilist lähenemist, tehes, kus võimalik, ühise mure küsimustes koostööd, nagu piiriületuspunktide, energiaga varustamise ning WTOga ühinemise küsimustes - kuigi eilne teadaanne toiduainete hindade kontrolli kohta vihjab mineviku majanduspoliitikatele.
Venemaaga on võimalik saavutada teatud edasiminekut, kuid ilma fanfaarideta vaid järgneva frustratsiooniga, mis on iseloomulik liiga paljudele ELi-Venemaa tippkohtumistele.
Samuti on vaja veidi enam ausust, kuivõrd Venemaal on tulemas kaks suuremat valimist. Kui inimkloonimine oleks paremini välja arendatud, kandideeriks president Putin tõenäoliselt nii presidendiks kui peaministriks, järgides Kaczyńskis'ite eeskuju Poolas. Riigi jaoks, mis kukutas 1917. aastal oligarhia, on üpris uskumatu, et maad on võtmas uus autokraatia ning me ei peaks hoiduma kriitikast hirmu tõttu ohustada partnerlust, mis eksisteerib vaid paberil.
Üksnes juhul kui sõltumatu kohtuvõim, sõnavabadus ning demokraatia eksisteerivad enamal kujul kui sõnakõlksudena ning kui ajakirjanikud, opositsiooniparteid ja valitsusvälised organisatsioonid võivad tegutseda ilma kättemaksu hirmuta, saab Euroopa olla Venemaaga solidaarne.
Sel põhjusel taotles minu fraktsioon resolutsiooni, mis selle arutelu lõpetaks ning üle 300 parlamendiliikme toetas meie üleskutset. Me peame olema valmis panema paberile selle, mida me avalikkuses välja ütleme ning kummutama väite, et see koda pole midagi muud kui üleskiidetud jututuba.
Reformileping lubab esimest korda parlamendil välissuhete küsimuses tegelikult sõna võtta. Seega tõstkem panuseid ning võtkem väljakutse vastu ja andkem tippkohtumisel edasi sõnum, mida president Putin ignoreerida ei saa.
Konrad Szymański
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Eile Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni juhtide poolt langetatud otsus mitte võtta enne ELi-Venemaa tippkohtumist vastu resolutsiooni demonstreerib, et meil on Venemaaga endiselt probleem. See otsus kujutab endast tõsist viga. See ei ole seda sorti franko-saksa mootor, mida me endi Euroopa osas ootaksime.
Meie 2. mai Samara tippkohtumise eelne resolutsioon oli väga abistav. Usun, et meie tänane vaikimine ei viita katsele selgelt määratletud ja nõudlikust poliitikast Venemaa suunas eemalduda. Juhul, kui Samaras võetud lähenemist õõnestatakse, veendub Venemaa veelgi enam, et integratsioon ning eriti 2004. aasta laienemine on arengud, mida võib eirata või millele võib osutada vähest tähelepanu. Poliitikud, kes püüavad praegu Venemaa diktatuuri suhtes pseudo-realismi nimel silmad kinni pigistada, nõustuvad vaikides Soome juhtumiga. Nad nõustuvad Kesk-Euroopa suunalise diskrimineerimisega ning seega Euroopa Liidu kui globaalse partneri positsiooni nõrgestamisega.
Bart Staes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Härra juhataja, volinik, minister, daamid ja härrad. Minister, te ütlesite oma sissejuhatuses, et suhted Venemaaga on head või igal juhul paremad kui rahvusvahelises ajakirjanduses avaldatud. Minister, kas te elate Marsil? Kas te elate Veenusel? Kas te julgete öelda venelastele, mis on oluline või seondub Euroopa Liit teie jaoks lõpptulemusena vaid rahaga ning palja kaubandusega? Kas see on teile olulisem kui demokraatia ja inimõigused?
Ärgem peenutsegem sõnadega: Venemaa on libisemas alla libedast kallakust täiemahulise tugeva liidriga diktatuuri suunas: tugev liider, kes ei salli mingeid proteste ning kes kasutab oma salajast FSB politseid millal iganes ta seda vajalikuks peab; liider, kes ei loobu mingil tingimusel võimust ning kes kasutab igasuguseid kelmustükke, et võimuohjasid pärast detsembri parlamendivalimisi ning märtsi presidendivalimisi enda käes hoida. Venemaa, minister, on arenemas suletud ühiskonnaks, kus valitsev režiim eelistaks lubada mitte kellelgi enda tagant välja vaadata.
Ma ei soovi end piirata teoreetiliste kaalutlustega. Reaalsus on, et inimõigused on Venemaal pideva surve all ning demokraatia seis on kahetsusväärne. Reaalsus on, et sõnavabadus ning ajakirjandusvabadus on alistumas rangele oma-tsensuurile. Hiljuti vastu võetud ekstremismi käsitlevat seadust saab kergelt kasutada, et sõltumatute ajakirjanike ja poliitiliste oponentide suud kinni toppida.
Tegelikkus on, et Venemaa režiim näeb tugevat ja sõltumatut kodanikuühiskonda mittesoovitavana ning et valitsusväliste organisatsioonide olukord on sattumas väga piiravate õigusaktide tõttu karmi surve alla. Reaalsus on, minister, et vabad valimised on utoopia. Osaleda võivad üksnes need, keda režiim sallib. Näiteks Garri Kasparovi ümber kogunenud "Teise Venemaa” koalitsioonil ei võimaldata eelseisvatest parlamendivalimistest osa võtta.
Kokkuvõtteks, minister, olukord Tšetšeenias ei pruugi enam olla poliitikas päevakajaliseks küsimuseks, kuid sealne olukord on endiselt äärmiselt murettekitav. Inimesi mõrvatakse endiselt, inimesi võetakse kinni ning peetakse kinni illegaalselt, inimesi allutatakse väljapressimistele; inimröövid on endiselt igapäevased ning piinamine on tavapraktika. See on Venemaa tegelikkus, minister, ning ma loodan, et te peate seda meeles, kui te selle nädala lõpus härra Putiniga vestlete.
Helmuth Markov
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra juhataja, stabiilsus ning areng Euroopas ja maailmas on ilma Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise mõistliku koostööta võimatu. Mida ma sooviksin erinevalt Samaras toimunust näha? Mida ma sooviksin, on see, et te tuleksite tagasi ja ütleksite meile, et teil on Venemaaga ühine strateegia Kosovo probleemi lahendamiseks ning ühine strateegia rahuprotsessiks Lähis-Idas ning et teil on ühispositsioon Iraani tuumaprobleemi suhtes ning ühisstrateegia Transnistria probleemi lahendamiseks.
Küsimus pole pelgalt energiaga varustamises. Unustagem Galileo. Tööstus ei soovi seda ning maksumaksjad peavad arve kinni maksma. Töötagem Venemaaga mõistliku energiapoliitika valdkonnas, mis kasutaks uusi tehnoloogiaid. Lahendagem viisavaba reisimise probleem Venemaaga. Miks me pole selles valdkonnas endiselt edasiminekut saavutanud, vaadeldes üksnes neid mõnda kategooriat? Minu arvates on palju, mida saaks teha.
Milline on Euroopa Liidu positsioon raketitõrjekilbi küsimuses? Kas me asume Venemaa poolele ja ütleme, et me ei soovi USA kaitsekilpi? Arvan, et oleks suurepärane, kui me selle saavutaksime. Muidugi peame Venemaa suhtes ka kriitilised olema ning ütlema Venemaale, et kui ma astun välja härra Schäuble ning härra Jungi sepistatavate terrorismivastaste plaanide vastu Saksamaal, siis pean ma samuti ütlema Venemaale, et ma ei soovi seda diskrimineerimisevastast seadust. See on üpris selge.
Kui meie vaateks on, et olukord Tšetšeenias on täielikult inimõigustevastane, peame me selle venelastele väga selgeks tegema, kuid me peame seda ka hiljem lähemalt uurima. Arvan, et meil on mõistlik partnerluskokkulepe - see on miski, mida head partnerid saavad ja peavad teineteisele ütlema. Me vajame Venemaad ning Venemaa vajab meid ning me lähme koos edasi, kui me võtame need küsimused vaatluse alla ning eelkõige visandame viisid nende lahendamiseks.
Jana Bobošíková
(CS) Daamid ja härrad, kui me soovime oma koha globaalsel tasandil säilitada, on vajalik, et EL tugeva ühendusena ning Venemaa supervõimuna oma majandused integreeriksid.
Üksnes sel viisil on nad võimelised vastu seisma vältimatule poliitilisele survele, mis võib vastasel juhul selle ratsionaalse partnerluse lõhestada. Venemaa praegune eksport ELi, sealhulgas energiaalane kaubandus, vastab umbkaudselt ekspordile Marokosse või Argentiinasse. See on põhjuseks, miks ma toetan kaubandusvoliniku härra Mandelsoni palvet, kes palus, et EL ja Venemaa lõpetaksid käitumise nagu nad oleks kaks linna, mis on ühendatud vaid kitsa tee ning gaasijuhtme kaudu.
Olen veendunud, et mõlemad partnerid peaksid keskenduma pikaajaliste, vastastikku kasulike majandus- ja kaubandussuhete ehitamisele ning mitte lubama lühiajalistel poliitilistel taktikatel prevaleerida. Usun, et ELi kodanike huvides on, et EL käituks Venemaa suunal järjekindlalt - mida praegu ei toimu. Me peaksime avaldama survet stabiilsema poliitilise ja ettevõtluskliima loomiseks Venemaal, mis hõlmaks väiksemaid imporditakistusi ning looks ELi investoritele parema platvormi.
Reino Paasilinna
(FI) Proua juhataja, daamid ja härrad, ELi ja Venemaa suhete vaatlemiseks on kaks viisi. Võime neid näha kas probleemide või võimalustena. Nagu me teame, on nii probleeme kui võimalusi praegu hulgaliselt.
Eelmisel nädalal astusid liidu juhid Lissabonis sammu kooskõlalisema välispoliitika suunas. Kas Venemaa poliitika ei võiks olla mõlemale poolele esimeseks vahesadamaks, mis oleks seda ka Venemaale? Partnerlus- ja koostööleping vajab uuendamist ning me teame seda. Põhja dimensiooni valdkonnas on saavutatud ühtteist Balti merd puudutavates asjades, kuid me peame liikuma edasi uutesse valdkondadesse. Tegevuskavad on olemas, kuid neid ei rakendata.
Oleme toetanud Venemaa WTO liikmeks saamist. Peame kokkuleppe lõpuni viima. Sellisel viisil saaks kontrolli all hoida puidutolle ning volinik Ferrero-Waldneri mainitud illegaalseid tasusid piiridel. Oleme teineteisest täielikult sõltuvad energia valdkonnas, kuid selle sõltuvuse osas tuleb teha tööd mõlemasuunaliselt. Eksport kujutab endast samaväärset sõltuvust nagu importki.
Seetõttu peame lõpetama Venemaaga lolli mängimise. Kahjuks on see olukord kestnud pikka aega, kuid ma tervitan Poola uut liidrit, kes soovis parandada suhteid Venemaaga, aga ka Saksamaaga. Venemaa on muidugi problemaatilisem.
Kõnelused peavad saavutama tulemusi ka kodanike õiguste valdkonnas ning mitte üksnes juhul, kui see puudutab kaupu. Küsiksin nõukogult, kas tippkohtumisel mainitakse puidutolle. Veelgi enam, kuidas on lood Venemaa uue seadusega seoses põhimõttega, et kahtlustatavat ei anta küsitlemiseks välja riigile, kus kuritegu toime pandi? See on kummaline menetlus. Teiste sõnadega, kurjategija, kes paneb liikmesriigis toime kuriteo, võib taotleda Venemaal varjupaika. Kas nõukogu tõstatab selle küsimuse tippkohtumisel?
Annemie Neyts-Uyttebroeck
(NL) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, kogu selle arutelu ning nõukogu ja komisjoni avalduse kuulamisest on täiesti selge, kui raske on seoses Venemaaga kombineerida nõutavat austust selle suure ja tähtsa riigi ning selle suure ja tähtsa rahva vastu meie aluspõhimõtete levitamisega õigusriigi, funktsioneeriva demokraatia, vaba ajakirjanduse ja inimõiguste austamise osas. Õiget tasakaalu on raske leida ja seda eriti alates sellest, kui president Putin, nagu mitte keegi teine, mõistab, kuidas kasutada ära iga liikmesriikide vahelist arvamuste erinevust või arvamuste erinevaid nüansse.
Oleme kuulnud, et Venemaal on peagi valimised ning me teame, et need toimuvad paari nädala pärast. Selles kontekstis sooviksin rõhutada, et tingimused, mis on seatud duumas esindamata parteidele, on demokraatiale täielikult mitteväärilised. Kui rääkida deposiidisummast, nõutud allkirjade arvust, nende kontrollist - vaadake, mis juhtus paar kuud tagasi Peterburis - mitte üheski neist punktides ei vastata kriteeriumidele, mida meie ja ülejäänud maailm peame vabadele ja õiglastele valimistele vastavaks. Teiste sõnadega ei ennusta see kõik sugugi head.
Oleme samuti kuulnud väga murettekitavaid teateid katsetest kontrollida tihedalt üliõpilaste sidemeid ning nende sidemeid, kes osalevad külastusprogrammides. Teiste sõnadega - härra juhataja, ma olen lõpetamas - liikmesriigid peavad olema kokkuhoidvamad ning valvsamad kui kunagi varem, et koostöö võiks jätkuda.
Inese Vaidere
(LV) Daamid ja härrad, Venemaa on oluline partner, kuid selle poliitika põhjustab muret. Härra Putini monumente ei ole veel Venemaa tänavatele püstitatud, kuid isikukultuse märgid on olemas. Riigi presidendi kandideerimine parlamendivalimistel on demokraatlike riikide ajaloos ennekuulmatu, täpselt nagu ka radikaalse liikumise "Naši” juhi nimetamine noorte asjade ministri kohale ning keeldumine võtta vastu Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni delegatsiooni. Venemaa poolne võõrriikidega manipuleerimine on ohtlik. Uurimised Lätis näitavad, et Venemaa toetus rahvale on suunatud radikaalselt ühiskonda integreerumise vastu. Kardan samuti, et nende inimeste, kes hiljuti korraldasid Euroopa Parlamendis Venemaa foorumi, poliitilise tegevuse ajalugu annab põhjuse uskuda, et neil võib olla hävitusplaane ka muude Euroopa riikide suhtes. Meie kohustuseks on nendele manipulatsioonidele vastu võidelda, kuivõrd Venemaa mängib meie kannatuse piirimail. Seoses energiaalase dialoogiga on vaatamata Moskva rahulolematusele vastastikkuse klausliga, vaja, et printsiibid ja energiaharta ratifitseerimine moodustaks osa uuest lepingust. Tänan.
Hélène Flautre
(FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, olgem selgesõnalised! Otsust, mille me eile langetasime, tõlgendatakse - ja seda on juba tehtud - Venemaa ametivõimude poolt suure eduna: ei mingit resolutsiooni, ei mingit sõnumit. See on peale Euroopa Parlamendi ametliku inimõiguste delegatsiooni vastuvõtmisest keeldumist tõeliseks boonuseks. Venemaa ühiskond on enam kui kunagi varem propagandistliku ajakirjanduse pantvangis ning seda suunatakse ohtliku natsionalismi teele.
Täna on Venemaal valdav hirmul põhinev vägivald ning võimust on võtmas rassism ja ksenofoobia. Sõna "sõltumatu” ei või enam kasutada. "Sõltumatud” inimõigusaktivistid, ajakirjanikud või poliitilised oponendid märgistatakse automaatselt "režiimi vaenlastena”. 2007. aastal vastu võetud seadus on täielikult neile pühendatud. Ekstremismi vastase võitluse maskeeringu all annab see ametivõimudele selles ebaõiglases võitluses täieliku vabaduse. Nagu Marie Mendras meile eile ütles, ei kannusta see pidev inimõiguste rikkumise õhustik sealseid inimesi tegutsema. Härra Putini panused õnnemängus on seega end ära tasunud: ta on suutnud oma kaaskodanikke veenda, et Venemaal on demokraatia ja inimõiguste osas oma erilised eeskirjad.
Nii mõeldes pole mingi üllatus, et Venemaa on endiselt viimane Euroopa Nõukogu liige, kes ei ole 14. protokolli ratifitseerinud. See on Putinile taeva õnnistus ja arm. See tähendab, et ta ei pea lahenditega arvestama ning saab otsuste mõju ära hoida, eriti nende, mis käsitlevad piinatud tšetšeene. Selle olukorra valguses oleks naiivne arvata, et Venemaal saavad 2. detsembril toimuma vabad ja läbipaistvad valimised. Kas olukorda arvestades pole need mitte kõigest rahvahääletus Putini poolt või vastu? Ilma mis tahes põhiseadusmuudatuseta jätkab ta võimu omamist kõigi poliitiliste, majanduslike, finants-, administratiiv-, kohtuvõimu ja julgeolekuküsimuste üle.
ELi-Venemaa tippkohtumise eelõhtul kutsun ma nõukogu ja komisjoni üles käsitlema inimõiguseid kõrgeimal poliitilisel tasandil. On ülioluline, et nad mängiksid arutades kas tuleviku lepingu, Kosovo või energia küsimuste üle võtmerolli. See on see, mida Venemaa demokraadid meilt paluvad. Nad ütlevad lihtsalt: "Jätkake sel teemal rääkimist, jätkake tõe rääkimist.” Vähemalt ei riskeeri meie seda tehes oma eludega.
Vladimír Remek
(CS) Daamid ja härrad, ELi-Venemaa suhete arutelu on selles täiskogus üks sagedasemaid teemasid.
Pidevalt kuuldakse samu klišeesid - kas rahvusvahelisi või siis selliseid, mis on motiveeritud küsimuste mitte mõistmisest või rumalusest. Sellest hoolimata - kas me seda soovime või mitte - me peame suhtlema Venemaaga kui partneriga. Kui me ei suuda leida ühist keelt ning ei püüdle järk-järgult suhte parandamise suunas, kannatab EL rohkem kui Venemaa. See ei eelda silmade sulgemist raskustele, vaid pigem reaalsusele otsa vaatamist ning kõigi hindamist sama mõõduga.
On fakt, et tänane Venemaa on majanduslikult tugevam ning tulemusena ka enesekindlam. Venemaa kaitseb oma huvisid samamoodi nagu USA või EL. Vajame kainet lähenemist. Seetõttu olen ma õnnelik, et resolutsiooni edasilükkamisega andsime me oma esindajatele tippkohtumisel Portugalis vabamad käed.
Tänane Venemaa ei ole endine Nõukogude Liit. Ma ei ütle seda mitte üksnes tuginedes iseenda pikale töökogemusele selles riigis, vaid samuti Ameerika diplomaatilise korpuse juhilt laenatud sõnade põhjal.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Proua juhataja, sooviksin tänada nõukogu eesistujat ning komisjoni presidenti. Ma kavatsen hinnata tippkohtumise edukust lõpliku ühisdeklaratsiooni pikkuse põhjal. Mis on mulle oluline - ja ma loodan, et seda arutatakse - on see, et me tooksime välja nende teemade üksikasjad, kus me teame, et me peame lahendused leidma koos.
ELi ja Venemaa vahelised suhted on uskumatult keerulised. Sel valimiste ajal see ei muutu. Siiski peame tõesti teadvustama, et Venemaa ja ELi partnerlusele ei ole majanduslikku ega poliitilist alternatiivi. Proua istungi juhataja, meil on selle partnerluse jaoks suurepärane leping. See on nüüdseks olnud olemas kümme aastat. Kuidas me kasutame seda tulevikus loominguliselt? Tippkohtumine on samuti oluline võimalus paluda selgitust demokraatia kontseptsiooni kohta ning ma tänan komisjoni selle eest, mida selles küsimuses teha kavatsetakse.
Mis mind alati rabab on see, et Venemaal nähakse stabiilsust ja demokraatiat vastanditena; see ei ole ning ei saa muidugi kunagi olema meie vaateks. Meie kõigi jaoks on väga oluline, et Venemaa ühineks WTOga.
Hannes Swoboda
(DE) Proua juhataja, pole suurt mõtet omavahel vastandada reaalpoliitikat ja moraalipoliitikat, nagu härra Watson on öelnud. Faktiks on, et me vajame mõlemat: me peame suhetes Venemaaga olema realistlikud ning me peame olema selged ja kindlad enda eetilistes ja moraalsetes tõekspidamistes.
Pärast kommunismi kokkuvarisemist arvasid paljud meist, et Venemaa lihtsalt kaob maailma areenilt ning paljud inimesed seda ka soovisid. Kuid seda ei juhtunud. Seda ei juhtunud peamiselt seetõttu, et kasvavate energiahindade tõttu on Venemaal õnnestunud oma tulusid suurendada ning seega võimu rahvusvahelisel areenil tagasi saada. Me peame seda tunnistama; kui me seda ei tee, ei tunnista me tegelikkust.
Siiski on mõningaid asju, mida me ei soovi aktsepteerida ning nendeks on muidugi negatiivsed arengud ning mõlemad, nii nõukogu eesistujariik kui komisjon, on selle selgeks teinud. Me ei ole valmis lihtsalt aktsepteerima, et Venemaal astutakse enam ja enam samme demokraatia lammutamise suunas. Need on sammud, mida me ei saa aktsepteerida ning mis aita kuidagi kaasa demokraatia ülesehitamisele, kuid aitavad igati kaasa selle õõnestamisele. Me ei taha aktsepteerida, et Venemaa ei ole kahjuks nõus pakkuma oma naabritele - meie ühistele naabritele - avatud suhteid. See oleks meie huvides ning me peaksime tegema väga selgeks, et me soovime teha Venemaaga koostööd selle partnerluse edendamiseks, kuid koos Venemaaga, mis tunnustab kõigi selle naabrite iseseisvust ja suveräänsust.
Mida me ei saa aktsepteerida on olukord, kus Venemaa püüab õigesti mõjutada teisi riike kasutades oma liikmelisust näiteks Euroopa Nõukogus või OSCEs, kuid siiski teisest küljest ei soovi võtta vastutust ning seega näiteks keeldub valimiste vaatlemisest. Me ei peaks valimismenetlust mitte usaldama pelgalt põhimõtte pärast, kuid riik nagu Venemaa, mis arvab, et on demokraatia täielikult välja arendanud, peab samuti lubama mõningat uurimist. Kui Venemaa soovib mängida Euroopa Nõukogus ja OSCEs olulist rolli, peame me kutsuma Venemaad üles seda demonstreerima, lubades valimisvaatlejatel kindlaks teha, kas selle enda valimised on läbipaistvad ja õiglased. See on selge sõnum, mille Euroopa Liit peaks Venemaale saatma.
Bronisław Geremek
(PL) Härra nõukogu eesistuja, volinik, usun, et mil me arutame Venemaa ja Euroopa Liidu vahelisi suhteid, peaksime me endilt küsima, mida Venemaa Euroopa Liidult soovib ning mida Euroopa Liit Venemaalt ootab. Teatud Venemaa poliitik on öelnud, et Venemaa peaks nüüd valima niinimetatud ohjeldamise poliitika. Kui Venemaa seda tõesti teeb, annab see teatud mõttes mõista külma sõja ajastu naasmisest. Peaksime hindama, mida täpselt Venemaa ohjeldada püüab. Võib-olla Euroopa Liidust pärinevaid vabaduse tuuli? See on suur probleem. Samal ajal otsib Euroopa Liit väidetavalt Venemaaga strateegilist partnerlust.
Väljakutse on kindlasti raske ning meil oleks hea meeles pidada, et õigusriigi põhimõtted on Venemaaga tugeva partnerluse arendamise hädavajalik eeldus. Õigusriigi põhimõte sisaldab kohtute sõltumatust. See hõlmab ajakirjandusvabadust, sõnavabadust ja majanduslikku vabadust. Samuti hõlmab see ettevõtjate mittevangistamist. Veelgi enam - see hõlmab õigusriigi põhimõtete kohaldamist rahvusvahelistes suhetes, mis eeldab Kaukaasia ja Moldova konfliktide lahtisulatamist ning rahvusvahelisele kogukonnale tungivalt soovitamist lahendada Kosovo küsimus.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Proua juhataja, ELi-Venemaa tippkohtumine langeb üliolulisele ajale Venemaa ajaloos, nimelt härra Putini ajastu lõpule. Kuid kas see ajastu ikkagi lõpeb?
Vene Föderatsiooni presidendivalimised ei too kaasa muutust. Võim jääb sama isiku kätte, kes sel korral kannab peaministri tiitlit. Andrei Lugovoi, Aleksander Litvinenko väidetav mõrvar, on saamas parlamendiliikmeks, omandades seega immuunsuse. Venemaa ametivõimud kaitsevad seega avalikult isikut, kes on ilmselt pannud Euroopa Liidu territooriumil toime tõsise kuriteo. Seda tehes saadetakse välja selge sõnum, et Kremli huvid prevaleerivad Euroopa Liidu liikmesriikide seaduste ees ning austuse ees nende vastu.
Valimiste järgselt ei muutu miski. Tšetšeenia rahvast hävitatakse jätkuvalt, ajakirjanikke vaigistatakse jätkuvalt ning Kremli rikkalikud loodusvarad lubavad jätkata brutaalse välispoliitika elluviimist. Loodan väga, et Euroopa Liidu esindajad peavad seda kõneluste ajal Venemaa delegatsiooniga meeles. Samuti peaksid meie esindajad meeles pidama, et kõnelused ise ei ole olulised. Need muutuvad selleks üksnes tõeliste muutusteni viimise järel Vene Föderatsioonis.
Christopher Beazley
Proua juhataja, paluksin nõukogu eesistujal ning volinikul, nagu eile palutud, täiskogule kinnitada, et selle poolt väljendatud vaated esitatakse reedel, Mafras otse president Putinile ning tema nõunikele.
Oleme kuulnud kolmest juhtivast põhimõttest - solidaarsusest, vastastikkusest ning õigusriigi põhimõttest - mida president Barroso kirjeldab kui pühasid põhimõtteid. Eesistujariik Portugal teab, et minu enda riik, Inglismaa, omab Portugaliga üht vanimatest liitudest. Seetõttu me teame, mida solidaarsus ja vastastikkune toetamine tähendavad. Kui me unustame, siis on meie ühine kaitsepühak, São Jorge, meile seda meelde tuletamas.
Rünnak ühele liikmesriigile või ühe liikmesriigi diplomaatidele või küberrünnak ühele liikmesriigile on rünnakuks terve ELi vastu. On kindlasti kohane, kui president Putinile tuletatakse meelde, et solidaarsus ja vastastikkus on meile põhialuseks. Me ei saa aktsepteerida suveräänse demokraatia kontseptsiooni, kui see tähendab ühelt poolt, et Venemaa liitub rahvusvaheliste organisatsioonidega - volinik, te viitasite WTO-le - lubades kohustusi täita ning seejärel jätab need täitmata. Seda tuleb rõhutada.
Homme lõpeb Mihhail Hodorkovski nelja-aastane vanglakaristus Siberis. Vastavalt Venemaa seadusele oleks pidanud seda karistust kandma Moskvas. Ehk oleks kohane tuletada president Putinile meelde, et õigusriigi põhimõte on, niivõrd kuivõrd see meie suhet puudutab, kahepoolne nähtus. Härra Hodorkovskit ei vabastata, kuivõrd tema vastu on esitatud uued süüdistused.
Võite küsida, millist tähtsust see ELi jaoks omab. Vastuseks on, et paljud ELi osapooled on mures, et äri- ja õiguslikest kohustustest ei peeta kinni.
Lõpetuseks, nõukogu eesistuja, me ei ole koostööga seotud ning me ei saa osaleda partnerluses ilma vastastikkuse austuse ja mõistmiseta. Püüame omalt poolt väga, et seda kindlustada. Vajame president Putinilt kinnitust, et ta saab meie juhtivatest põhimõtetest aru.
Libor Rouček
(CS) Daamid ja härrad, nõustun minister Antunesi sõnadega täielikult, kui ta ütleb, et ELi-Venemaa suhe on tugevam ja kindlam, kui see esmapilgul näida võib.
EL ja Venemaa jagavad strateegilise partnerluse huvi. Lõppeks elame me kõik samal kontinendil. Esineb vastastikkune majanduslik sõltuvus. Vastastikkuse koostööta ei saa me lahendada ühtegi tõsist rahvusvahelist küsimust, olgu see globaalne soojenemine, massihävitusrelvade leviku ärahoidmine, Lähis-Ida või Kosovo konflikt või muu. Teiste sõnadega - tugevad, mitmekülgsed ja tasakaalustatud naabrussuhted ELi ja Venemaa vahel mõjutavad oluliselt kogu Euroopa stabiilsust, julgeolekut ning jõukust.
Seda suhet arendades ning tugevdades ei tohiks me siiski unustada ELi aluseks olevaid põhiväärtuseid, nagu näiteks inimõigused ja kodanikuvabadused, demokraatia ning õigusriigi põhimõte. Olen veendunud, et me peaksime oma Venemaa kolleegidele nüüd seoses eelseisvate valimistega Venemaal neid väärtuseid meelde tuletama.
Saabuval tippkohtumisel Mafras peaks EL meie Venemaa partneritele samuti meenutama läbipaistvuse ja vastastikkuse põhimõtteid majandussuhetes. Euroopa turud peaksid jääma Venemaa ettevõtetele avatuks. Samaväärselt peaksid siiski täielikult avatud olema ka Venemaa turud Euroopa ettevõtetele, sealhulgas energiaturud ning seonduvad ettevõtted.
Georgios Papastamkos
(EL) Proua juhataja, üleminek uuele strateegilisele partnerlusele ELi ja Venemaa vahel ei ole kerge ettevõtmine. Seda takistavad pidevad lahknevused, mis on mõnikord märkimisväärse pinge allikaks. Nende lahknevuste üledramatiseerimine võimaldab taas üles kerkida mineviku piiravatel käitumismustritel, muudab oleviku ebakindlaks ning takistab konstruktiivset edasiminekut.
Seoses ELi-Venemaa partnerlusega võib esitada mõned mõistlikud küsimused. Kas Venemaa on laienenud Liiduga leppinud? Kas Liit on üle saanud oma ida suunas laienemise niinimetatud hammaste tulemise probleemidest? Kas uued liikmesriigid tunnevad, et nad osalevad tõhusas Euroopa julgeolekusüsteemis? Kuidas vastab Liit Venemaa katsele uuesti määratleda ning tugevdada oma uut rolli rahvusvahelises võimutasakaalusüsteemis? Kas kaks osapoolt jätkavad mitteusaldamise õhkkonnas ja "vaikset diplomaatiat” või püüavad nad saavutada ühiste tegevuskavade loomise?
Daamid ja härrad, usun, et üksnes sektoripõhised lähenemised ei ole parim valik. Deklareeritud eesmärk luua neli ühist ala peavad jääma poliitiliselt siduvaks ning samuti Venemaa eesmärk liituda WTOga. Seega on koostööks vajalikud laiad, jõulised partnerlusstruktuurid järgmistes valdkondades: majandusküsimused; vabaduse, julgeoleku ja kohtusüsteemi valdkond; välisjulgeolek; ning uurimistöö, haridus ja kultuur. Russofoobia on demokraatial, õigusriigi põhimõttel ja põhivabadustel põhinevas ELis kohatu. Mõistan teatud uute liikmesriikide kodanike tundlikkust, kuid mineviku kogemuse ületähtsustamine võib heita läbipaistva poliitilise koostöö ning tiheda institutsionaalse seotuse väljavaadetele varju.
Nõukogu eesistuja, volinik, demokraatlike printsiipide, rahu, stabiilsuse ja julgeoleku nimel on liidu ja Venemaa mõlemapoolseks huviks seada ühised poliitilised ja majanduslikud sihid.
Józef Pinior
(PL) Proua juhataja, volinik, sooviksin alustada Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise strateegilise partnerluse tähtsuse esiletoomisega ning avaldada oma kiindumust Vene Föderatsiooni rahva ning tõesti kõigi Venemaa rahvaste vastu. Samuti soovin ma tunnustada Venemaa saavutusi majandusliku arengu ning sotsiaalkriisiga tegelemise alal. Siiski nõuab tõeline strateegiline partnerlus vastastikkustele suhetele tõsist ja ausat lähenemist. Euroopa Liit on murega märkinud uue võimusüsteemi, mille keskmes on president Putin, tekkimist. See süsteem ähvardab nõrgestada Venemaa liberaalset demokraatiat püsivalt. Samuti annab see jõudu neoliberalismi suundumustele Venemaa välispoliitikas. Amnesty International juhib ELi-Venemaa tippkohtumise eelselt ette valmistatud dokumentides tähelepanu inimõiguste rikkumistele Venemaal. Amnesty antud informatsioon seondub ametiasutuste poolsete inimõiguste rikkumistega Põhja-Kaukaasias, täpsemalt Tšetšeenias ning Ingušeetias, olukorra halvenemisega sõnavabaduse ja kogunemisvabaduse alal, ajakirjanike mõrvamisega ning rassiliselt-motiveeritud vägivalla suurenemisega.
Portugal peaks eesistujariigina need Amnesty Internationali viidatud küsimused 26. oktoobril 2007 Mafras toimuval tippkohtumisel tõstatama. Venemaa kodanikuühiskonnal, ajakirjanikel ja inimõigusaktivistidel on vaja tajuda Euroopa Liitu põhiõiguste kaitsjana ning Venemaa demokraatliku, liberaalse ja maailmale avatud liitlasena.
Elmar Brok
(DE) Proua juhataja, härra nõukogu eesistuja, volinik, daamid ja härrad, ma loodan, et ELi-Venemaa tippkohtumine ajendab meid hetkeks peatuma ning lõpuks ometi meie ühised huvid määratlema, sest need ühishuvid on kahtlemata olemas. Nad hõlmavad majandushuvisid ja julgeolekuhuvisid, täpsemalt selliseid küsimusi nagu Lähis-Ida, Iraan ja terrorismivastane võitlus ja nii edasi - küsimusi, kus me peame tunnistama, et me ei saa saavutada oma eesmärke ilma, et Venemaa pardal oleks. Siiski peab Venemaa mõistma, et kui ta ei tule pardale, siis õõnestab ta omaenda huve.
Vaadates Venemaa demograafilist arengut ja Siberi tohutuid avarusi ning suure rahvaarvuga riike siin, siis Venemaa poolel olles ei suudaks ma Euroopast lähtuvat ohtu ette kujutada. Pika-ajaliselt näeksin ma ohtu mujalt. Arvan, et on olemas konsensus selles osas, kus me peame tegutsema.
Niinimetatud Lääne poolel ei võtnud me - ja ma arvan siia hulka ameeriklased -Venemaad, kui asjad läksid selle riigi jaoks halvasti, tegelikult tõsiselt, mille tulemuseks on, et selle käitumine on moondumas imperialistlikuks. Samuti kehtib see arengute suhtes Venemaal, nimelt seoses inimõigustega, ajakirjandusvabadusega ning selle aina sagedasemate ja talumatumate avaldustega oma naabrite iseseisvuse suunal. On vastuvõetamatu, et Venemaa "lähisvälismaale” tehakse nõudmisi kuni selleni, et teatud riikide suhtes tuleb teatud viisil käituda. Igal riigil on õigus langetada vabadusel ja iseseisvusel põhinevaid otsuseid ning määratleda, kuhu selle tee peaks viima. Venemaa peab seda aktsepteerima. Tagasipöördumist aegunud esildiste juurde ning energia kasutamist relvana (mis on veelgi vähem aktsepteeritav) ei saa olla.
Me saame liikuda edasi üksnes juhul, kui me alustame taas oma huvide hoolikat analüüsi. Arvan, et kui valimised on Venemaal ükskord läbi, on see taas võimalik ning ma loodan samuti, et see peatab Venemaa kulgemise alla mööda valet majanduslikku rada. Riiki sisse voolavaid suuri nafta- ja gaasi operatsioonidest saadavaid tulusid kasutatakse, et vanu rasketööstuskombaine aerosfääris, laevaehituses ning sarnastes sektorites taaselustada. Kui olukord halveneb, on nad silmitsi sama katastroofilise situatsiooniga nagu varemgi, kuivõrd Venemaa ei ole üles ehitanud tugevat, laiapõhjalist väikese ja keskmise suurusega ettevõtetel põhinevat majandusstruktuuri ning selle vajakajäämise tagajärjed on ilmsed. Ka meie huvides on kindlustada, et Venemaal ei tekiks nafta hindade languse korral uusi vaakumeid.
Ana Maria Gomes
(PT) Tippkohtumine võib osutuda kasulikuks, et lahendada ebaselgused, mis mõjutavad jätkuvalt Euroopa Liidu ja Moskva vahelisi suhteid. Minister Amadi on siiski olnud juba ettevaatlik ning lasknud lati madalamale, selgitades, et eesistujariigil puudub Mafra tippkohtumise jaoks ambitsioonikas päevakord.
Hiljutises intervjuus LUSA-le kaebas tema ametivend Lavrov Euroopa Liidus kasvava haiguse üle, vihjates teatud liikmesriikide mittekonstruktiivsele suhtumisele. Ometi, mis mürgitab meie suhteid on demokraatia, inimõiguste, ajakirjandusvabaduse ja õigusriigi põhimõtte aeglane surm Venemaal ning puutumatus, mille raames endised julgeolekujõudude liikmed Vene Föderatsiooni päevakava määratlevad. See teeb Euroopa avalikkuse murelikuks ning peegeldub meie suhetes. Euroopa Liidus arenevat haigust, nimelt lahkarvamuslikkust, ravitakse ning reformileping on potentseks kaitsevahendiks. Kahjuks pole aga näha mingit ravi Putini Venemaa autokraatia suunas liikumise vastu ning kui Euroopa Liidu Nõukogu jätkab olukorra suhtes silma kinni pigistamist, siis võtab ravimi leidmine isegi kauem aega.
Roberta Alma Anastase
(RO) 26. oktoobri 2007. aasta Mafra tippkohtumine toimub sündmuste eel, mis omavad Euroopa Liidu ja Venemaa vaheliste suhete tulevikus suurt tähtsust. Mainiksin neist vaid mõningaid: Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise partnerlus- ja koostöölepingu aegumine, Venemaa parlamendivalimised detsembris 2007 ning presidendivalimised märtsis 2008. Kontekst annab võimaluse mitte ainult juhtida Venemaad avatud ja ausa dialoogi suunas Euroopa Liiduga vaid samuti vaadata viimase 10 aasta koostöö külma pilguga üle.
Ühinedes oma kolleegide eelnevate kõnedega, sooviksin keskendada oma kõne olulisele rollile, mida Venemaa peaks ühises naabruses ning Musta mere regioonis mängima. Pilk viimasele kümnele aastale tõendab meile, et selles regioonis on säilinud külmunud konfliktid ning et Venemaa majanduslikud ja poliitilised suhted nii regiooni riikide kui selle naabritega, praeguste Euroopa Liidu liikmesriikidega, ei põhine alati mõlemapoolsusel, kindlusel ning heade suhete põhimõttel. Rääkides külmunud konfliktidest, viitab kogu regiooni mõjutavale ebakindlusele hea hiljutine, laialdaselt tuntud, näide tingimustest, mille alusel poliitilised vangid Andrei Ivanţoc ja Tudor Popa, kes on elavaks tunnistuseks faktist, et ebastabiilsus alal eksisteerib, vabastati. Tulemusena peaks Mafra tippkohtumine neid teemasid käsitlema, meenutades Euroopa Liidu poolt võetud fundamentaalset eesmärki - nimelt luua tõeline demokraatia, stabiilsuse ja jõukuse ala Musta mere regioonis ning ühises naabruses.
Selles kontekstis peaks Venemaa positsioon ning konstruktiivne osalemine selles osas kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja kohustustega olema Euroopa Liidu ja selle riigi dialoogi alaliseks teemaks. Tõeliselt strateegiline partnerlus ning tugev ja kasulik suhe sisaldab mõlema osapoole suuremat vastutust ning kindlat pühendumist.
Katrin Saks
(ET) Eile avati parlamendis Ungari nukkude näitus. Mulle tuletas see meelde, kuidas meie siin kojas vahel hääletame, tõstes tuimalt käsi. Kas ka meist on saanud marionetid?
On kuulda, et eesistujamaa ettepanekul tehti koridorikokkuleppeid, et lükata edasi Vene-teemaline resolutsioon, et see näiliselt ei häiriks Euroopa Liidu - Venemaa tippkohtumise atmosfääri. Skandaalne, et me nii kuulekalt loobume oma seisukoha avaldamisest.
See on parim näide sellest, kuidas Euroopa pole aru saanud Venemaaga suhtlemisel, et probleem pole detailides, vaid meie enda käitumises. Varem oli Euroopa Parlament seisnud selliste olukordade tekkimise vastu, aga täna tundub mulle, et hirm, mis halvab järjest enam Vene ühiskonda, on hakanud mõjutama ka meid.
Miks me teeme korduvalt Venemaale erandeid? Kas usume endiselt oma põhimõtetesse või laseme peale suruda mõtteviisi, et Venemaa on midagi nii erilist, et mitte ainult liinid, vaid ka partnerlussuhted peavad olema Vene moodi. Selline käitumine on hukatuslik mõlemale - nii Euroopa Liidule kui ka Venemaale endale.
Tunne Kelam
Proua juhataja, arvan, et on ülim aeg reaalsusele otsa vaadata. Härra Watson ütles, et praeguses koostöömehhanismis on praod, mis arenevad maalõhede suunas. Partnerlus- ja koostööleping deklareerib, et me jagame samu väärtuseid. Vaatamata sellele kirjutas Chris Patten mõned aastad tagasi, et ta ei usu, et me sel hetkel tegelikult samu väärtuseid jagame. Venemaa riigipoliitika traditsiooniliseks tunnuseks on teesklemine - Potjomkini külade ehitamine - ning härra Putin teeskleb endiselt demokraatiat, olles peaaegu lõpetanud autoritaarse äärmiselt natsionalistliku riigi üles ehitamise.
Samuti teeskleme meie, et saabuvad valimised on üliolulised. Kahtlen selles, kuna kõik ettevalmistused nende valimiste manipuleerimiseks ja härra Putini soovide kohase tulemuste saamiseks on tehtud, sealhulgas kunstlike opositsiooniparteide ja võltsvalitsusväliste organisatsioonide loomine. Kui me nõustume nüüd selles teesklemise mängus kaasa mängima, teesklema, et me usume sellist demokraatiat, võtame me kaasvastutuse selle eest, mis Venemaal juhtuma hakkab ning tavaliste venelaste saatuse eest, kes väärivad paremat, kui see võlts demokraatia.
Seega ma ei nõustu mingil juhul nõukogu avaldusega, et koostööle alternatiivi pole. Demokraatia põhineb alternatiivide loomisel ja nende omamisel ning ka meie peame pühenduma inimõiguste tugevale kaitsmisele. Me peame oma suhted tasakaalustama ning peame andma märku, et oleme valmis oma koostöö lõpetama, kui Venemaa ei vasta mõlemapoolsuse ja avatusega.
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, olen pööranud hoolikat tähelepanu kõigile täna siin esitatud kõnedele Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumise eel, mis käsitleb üldiselt ELi ja Venemaa vahelisi suhteid ning samuti Venemaa sisepoliitilist olukorda nagu te seda näete. Pean muidugi minul lasuva kohustusena ütlema, et olen neid arvamusi hoolikalt jälginud ning võtan need arvesse
Minu arvates läbib kõiki täna siin avaldatud märkuseid ja analüüse üks ühine tunnusjoon, milleks on see, et Venemaa on Euroopa Liidule strateegiline partner. EL vajab Venemaad samal viisil nagu Venemaa vajab ELi. See põhineb täielikult ümberlükkamatul seisukohal, et me peame ehitama suhte, mis on muidugi mõlemapoolselt kasutoov, kuid mis on ka tugev ja kindel, põhinedes ühistel väärtustel ja põhimõtetel.
Mainiti solidaarsust, inimõiguseid ja vastastikkust. Nüüd, enam kui kunagi varem, peab Euroopa Liit seisma Venemaa ees sisemist solidaarsust silmas pidades kindlalt. Probleem ühe liikmesriigi jaoks - ja ma olen seda alati öelnud - on probleem kõigi liikmesriikide jaoks. Solidaarsust ei või mingil juhul küsimuse alla seada.
Seoses inimõigustega teame kõik, et meie liidu alustalaks on õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja inimõiguste austamine. Need on võõrandamatud väärtused ja printsiibid, mis peavad alati meie suhteid kolmandate riikidega juhtima.
Peame omalt poolt kindlustama mõlemapoolsuse. Seda tehes on meil siiski õigus oodata vastastikkust ka teistelt. Kui praegusel ajahetkel esinevad praod, nagu parlamendiliige on maininud, leian, et Euroopa Liit ja Venemaa saavad üksnes võita tehes kõik võimaliku minu poolt mainitud referentsraamistikus, teiste sõnadega solidaarsuse, mõlemapoolsuse ja inimõiguste austamise raamistikus.
Kindlasti on Euroopa Liidu jaoks hädavajalik, et need praod parandataks ning selle suunas me töötame. Muidugi oleme oma töös teadlikud raskustest ja erinevatest eesmärkidest, kuid samuti oleme otsustuskindlad nagu oleme ka teadlikud, et praegune olukord ei teeni liidu parimaid huve. Muidugi on meie kohustuseks töötada Euroopa Liidu huvides ning me teeme seda avatult ja läbipaistvalt, rääkides näost näkku, nagu me partneritega, keda me peame strateegilisteks, alati tegema peame.
Kindlasti on see pingeline ja tähtis dialoog. Räägime majandusest, kaubandusest, inimõigustest ning muidugi rahvusvahelisest ja regionaalsest poliitilisest olukorrast. Loodame - ja selle nimel me töötame - et hoolimata raskustest, probleemidest ja arvamuste erinevustest, hoolimata kõigest, oleme me suutelised selle tippkohtumise lõpuks reedel ütlema, et meie suhetes on saavutatud teatud edasiminek ning et hoolimata raskustest oleme suutnud oma eesmärgid saavutada.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - (DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, sooviksin kommenteerida mõningaid avaldatud seisukohti. Arutelu on teinud ühe asja väga selgeks: täna siin eksisteeriva väga laialdase pinge.
Olen endiselt arvamusel, et Venemaa on strateegiline partner. Siiski ütlesin samuti, et tegemist on muidugi naaberriigiga ning see on põhjuseks, miks on eriti tähtis võtta küsimusi nagu tõstatasid Graham Watson, Christopher Beazley ja teised, väga tõsiselt. Me tõesti võtame neid väga tõsiselt.
Heitkem korraks pilk tagasi Samara tippkohtumisele. Tol korral asetas Angela Merkel nõukogu eesistujana kaardid lauale, mitte ainult kohtumisel vaid ka ajakirjandusele. Palun ärge seetõttu arvake, et need väärtused pole meile olulised. Teame, et esinevad väga murettekitavad arengud seoses ajakirjandusvabadusega, kohtuvõimu sõltumatusega ning erapooletuse küsimusega, samuti seoses valimistega.
Kõik need küsimused, mis täna tõstatati, on muidugi õiged. Siiski lubage mul samuti öelda, et Elmar Broki märkused kirjeldavad veidi minu enda vaadet, nimelt, et me peame oma huvid selgelt määratlema. Ühelt poolt on siin kaalul väga mahukad julgeolekuküsimused, kui teiselt poolt esinevad inimõiguste ja demokraatia alased huvid.
Muidugi on samuti oluline mainida kolme peamist printsiipi, millele härra Beazley viitas: solidaarsusele, vastastikkusele ning õigusriigi põhimõttele. Loomulikult ilmnevad need erinevates vormides ning me ei saa sellega vaielda. Teil on absoluutselt õigus, härra Beazley, kuid ma saan kinnitada, et ka need asetatakse lauale.
Tean, et president Barroso käsitleb neid küsimusi väga selgelt, eriti näiteks energia kontekstis. Nagu te olete teadlikud, on komisjon just vastu võtnud meetmete paketi, mis on sellele suunatud. Soovime siin selgeid eeskirju, millest peavad tõelise vastastikkuse huvides kinni kõik.
Seda öelnuna, sooviksin teile meenutada vaid üht punkti: mida enam me oleme siiralt valmis Euroopa Liidus ühel häälel rääkima, seda tugevamad me oleme. Nagu me kõik teame, ei suuda me seda alati. Siiski, mida tugevamaks Venemaa muutub, seda enam peaksime rääkima ühel häälel. Meil on energiaalane sõltuvus, kuid me saame kaitsta oma huvisid tõhusalt üksnes juhul, kui me saadame välja tugeva ja selge sõnumi.
Võib-olla pole me sellele minevikus piisavat tähelepanu osutanud ning kui Venemaa oli niiöelda majanduslikult nõrgemas positsioonis, ei toetanud me teda piisavalt. Vaatamata sellele peame me täna taotlema positsiooni, mis põhineb vastastikkusel ning otsib tõelist partnerluslähenemist, kuid see tähendab, et Venemaa peab tunnustama ka seda, mis on meile oluline.
Juhataja
Vastavalt kodukorra artikli 103 punktile 2 on arutelu lõpetamiseks esitatud kuus resolutsiooni ettepanekut.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub järgmise osaistungjärgu ajal.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
András Gyürk  
kirjalikult. - (HU) Seoses ELi-Venemaa tippkohtumisega sooviksin ma juhtida tähelepanu mõningatele energiapoliitika faktoritele. Pole liialdus öelda, et praeguses Vene energiatööstuses turumajanduse reegleid ei kohaldata. Venemaa ei seo end välisinvesteeringute kaitsmise ning mitte-diskrimineeriva kaubanduse printsiipidega. Taotletakse juurdepääsu Euroopa energiasektorile, kuid samal ajal jäetakse omaenda turg välisettevõtetele avamata. Samuti oleme energiaga seotud asjades viimastel aastatel näinud mitmel korral, kuidas Moskva kasutab oma energiaeksporti poliitilise surve avaldamiseks. See on toimunud käsikäes püüdlustega külvata lahkhelisid Euroopa Liidu liikmesriikide vahel.
Kavandades ühist Euroopa energiapoliitikat, peame võtma arvesse fakti, et Venemaa ei suuda juba praegu rahuldada oma maagaasi tarbimist ning ekspordinõudlust oma maagaasireservidest. Mitte just märkamatu osa sellest gaasist imporditakse seega Kesk-Aasiast. Varude vähenemine võib Moskvale tähendada veelgi enamal määral poliitika kasutamist baasina oma energiatellimuste täitmiseks tulevikus.
Usume, et samuti on oluline kohaldada vaba konkurentsi printsiipi Euroopa Liidu välissuhetes. Peame tegema selgeks, et peame vastuvõetamatuks energiaressursside osas monopoli loomise püüdu. Stabiilse energiaga varustatuse kindlustamine on Euroopa Liidu olulisimaks mureks. Oleme veendunud, et liikmesriikidele avaldatava kasvava pinge vastu saab võidelda edukalt üksnes ühendatud Euroopa Liidu kaudu, mis tegutseb Ühenduse solidaarsuse printsiibi alusel.
Praegusel hetkel on Euroopa energiaga varustamist ilma Venemaata raske ette kujutada. Vaatamata sellele peab see eriline suhe samal ajal põhinema mõlemapoolsusel.
Richard Seeber  
Praegu ja minevikus on EL ja Venemaa olnud seotud ühise ajaloo, tugevate majanduslike ja poliitiliste kontaktide ning jagatud traditsioonide kaudu. Nende tihe koostöö on veelgi enam süvenenud toimuvas globaliseerumise protsessis ning Euroopa riikide suurenenud fossiilkütuste nõudluses. Selleks, et kindlustada energiaga varustatus ka tulevikus, on ELi liikmesriigid alates 1990ndatest tuginenud selles sektoris intensiivsemale koostööle.
Energiaharta on selles kontekstis võtmeinstrumendiks. Selle lepingu eesmärgiks on edendada Ida-Euroopa riikide energiapotentsiaali arengut, samal ajal tagades ELi liikmesriikide jätkuva energiaga varustamise. Kuivõrd piir välispoliitika / väliskaubandussuhete küsimuste ja energiaga varustamise küsimuste vahel on ähmastumas, on Venemaa keeldumine Energiaharta ratifitseerimisest murelikuks tegev. Selles osas ei tohi ka ELi välissuhetes põhiõiguste hartas sätestatud õiguseid kunagi ohtu seada.
ELi ja Venemaa tugeva majandusliku vastastikkuse sõltuvuse valguses ei saa ähvardavad majanduslikud žestid olla kunagi kasulikuks vahendiks, millega välispoliitilisi eesmärke saavutada ning nendest tuleb seega hoiduda. Kutsun komisjoni ja nõukogu üles seisma vastu Venemaa katsetele kindlustada Euroopa energiaturgudel ühepoolsed eelised. Turu liberaliseerimises ning investeeringute kaitsmisel tuleb kindlustada täielik mõlemapoolsus.
(Istung peatati kell 11.40 LUX auhinna üleandmiseks ning jätkati kell 12.00)
Martin Schulz
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, sooviksin esitada parlamendi presidendile palve, mitte teile kui istungi juhatajale, vaid koja presidendile.
Soovin esitada oma fraktsiooni nimel palve. Samas olen kindel, et räägin kõigi demokraatlike fraktsioonide nimel selles kojas. Olen arvamusel, nagu minu kolleegidki, et küsimus, mille ma soovin tõstatada on niivõrd tõsine, et ma pean paluma president Pötteringil võtta isikute suhtes, keda ma nimetan, tarvitusele meetmed.
Viimase kahe päeva jooksul on Budapestis esitatud tugevaid proteste. Selles pole midagi ebatavalist: demonstratsioonid on Euroopa pealinnades tavaliseks nähtuseks ning mõnikord muutuvad need vägivaldseks. Mõni võib nendele muidugi vastu seista, kuid neid ei saa ära hoida. Kuid Budapestis viimastel päevadel aset leidnud sündmustel on uus dimensioon ning ma sooviksin teile rääkida miks.
Te võite mõelda peaminister Gyurcsány'st, mida te soovite. Te võite olla tema poolt või tema vatsu. Mis ei ole vastuvõetav, daamid ja härrad ...
(Lärm kojas)
Te võite olla peaminister Gyurcsány poolt või tema vastu. Mis ei ole vastuvõetav, daamid ja härrad - ning ma oletan, et te vaatate väga hoolikalt, et näha, kes püüab mind juba puldist maha vilistada - mis on vastuvõetamatu, on see, et Euroopa Liidu peaministrit märgistatakse demonstratsioonidel "räpase juudina”. See lisab uue dimensiooni ning see on fašistlik dimensioon, sellel koja poolel.
(Püsiv aplaus)
Härra juhataja, oleksin tänulik, kui te paluksite härra Pötteringil avaldada täiskogu ülekaalukat toetust noomituse avaldamiseks nendele inimestele.
(Täiskogu tõusis püsti ning nõustus sõnavõtjaga kestvate ovatsioonide saatel)
Juhataja
Tänan väga.
Arvan, et sõnumist on täielikult aru saadud ning muidugi annan ma selle edasi.
Graham Watson
Härra juhataja, võtan sõna täiesti erineval teemal. Sooviksin paljude nimel enda fraktsioonist ning olen kindel, et ka paljude teiste nimel, avaldada tänu LUX auhinna üleandmise korraldamise eest. See on asi, mida meie, parlamendina, ei ole varem teinud. See on asi, mida me peaksime tegema ning nagu endine Rootsi peaminister kord ütles "poliitikutele oleks kasulik tihedamini kinos käia”.
(Aplaus)
Juhataja
Tänan, olen teie märkuste eest tänulik.
Daamid ja härrad, mul on heameel teile meenutada, et täna tähistame me ÜRO 62. aastapäeva. Sündmuse äramärkimiseks peaksite olema saanud viimase paari päeva jooksul ÜRO peasekretäri sõnumi koopia.
Samuti soovin teid teavitada täna Euroopa Parlamendis Strasbourgis ametlikust iga-aastase raporti välja andmise käivitamisest Euroopa Liidu ja ÜRO vahelise koostöö kohta kriisijuhtimise, arengu ning demokraatia ja põhiõiguste edendamise valdkondades. See akt on tunnistus meie institutsioonide vahelise koostöö olulisusest, meie ühisest pühendumisest multilateraalsusele ning meie koos töötamise tähtsusest meie kaaskodanike rahu ja heaolu nimel.
