EIP 2006. aasta aruanne (arutelu) 
President
Järgmine päevakorrapunkt on Jean-Pierre Audy raport eelarvekontrollikomisjoni nimel Euroopa Investeerimispanga 2006. aasta aastaaruande kohta.
Jean-Pierre Audy
raportöör. - (FR) Hr president, volinik, Euroopa Investeerimispanga president, daamid ja härrad, kõigepealt sooviksin teid tänada, hr Maystadt, selle suurepärase koostöösuhte eest, mille te olete loonud eelarvekontrollikomisjonis osalenud parlamendiliikmetega, mis on andnud märkimisväärse panuse arutluse all oleva raporti koostamisse. Ma tänaksin samuti teie meeskonda, eriti asepresident Philippe de Fontaine Vive'i, kellega sain teha väga läbipaistvat koostööd panga peakontoris Luxembourgis.
Hr Maystadt, te täidate oma rolli suure asjatundlikkuse, soojuse, otsustavuse, julguse, kuid ka tarkuse, ja ma lisaksin veel, elegantsiga.
EIP, mis loodi Rooma lepinguga, tähistab 2008. aastal oma viiekümnendat aastapäeva. EIP liikmed on Euroopa Liidu liikmesriigid, kelle rahandusministrid moodustavad EIP juhatajate nõukogu. EIP ülesandeks on aidata kapitaliturgude ja omavahendite abil kaasa ühisturu arengule. See on ühenduse vahend, kuid seda juhitakse valitsustevaheliselt.
On hea, et kodanike esindajad räägivad nendest küsimustest ajal, mil kodanikud ise nõuavad Euroopa Liidult tulemusi; sageli kasutavad nad EIP abi enese teadmata. Esmalt soovin ma õnnitleda panka tema tegevuse ja ambitsioonika tegevuskava puhul; eriti tervitan ma uue strateegia (2007-2009) kvaliteeti, sealhulgas selle läbipaistvust, lisandväärtuse suurendamist ning riskivõtmise järkjärgulist suurendamist, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning kohalike omavalitsuste toetamist, uute rahastamisvahendite kasutamist ning koostöö tugevdamist Euroopa Komisjoniga. Samuti tuleks rõhutada EIP olulist rolli naabruspoliitikas, raport kutsub eriti üles Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) tõhustamisele Euroopa-Vahemere piirkonna poliitika raames.
Ma arvan siiski, et on jõudnud kätte aeg liikuda kaugemale, kiiremini ja paremini nii kontrolli kui ka toetuse osas Euroopa Liidule tema investeeringute rahastamisel. Rääkides kontrollimehhanismidest, on minu arvates saabunud aeg luua tõeline Euroopa panganduse reguleeriv asutus ning ma teen ettepaneku, et EIP ise taotleks Londonis asuval Euroopa pangandusinspektorite komiteel arutada selle reguleerimisega seotud ülesande tingimusi ja eelkõige otsustada, kes seda ametliku Euroopa panganduse reguleeriva asutuse puudumisel täidab.
Käsitledes Euroopa Liidu toetamist investeeringute finantseerimisel, kus ainuüksi üleeuroopalised transpordivõrgustikud vajavad hinnanguliselt 600 miljardit eurot, teen ettepaneku mõelda Euroopa Liidu rollile meie territooriumi arengus. Liikmesriikide ja Euroopa Liidu eraldatud rahalised vahendid ei suuda kaugeltki neid vajadusi rahuldada. Volinik, neid asjaolusid arvestades ei ole mõistetav, et Euroopa Liidul võiks olla raskusi 3,4 miljardi euro leidmisega, et rahastada projekti, mis on tööstuslikult, teaduslikult ja sõjaliselt niivõrd strateegiline kui seda on Galileo?
Võttes arvesse EIP inimressursside kvaliteeti, erapooletust ja mahuka infrastruktuuri rahastamise kogemust, annab komisjon EIP-le ülesande kaaluda infrastruktuuri rahastamist strateegilisest seisukohast, välistamata ühtegi stsenaariumi: toetused, liikmesriikide poolt EIP kapitalis märgitud summade vabastamine, laenud (sealhulgas liikmesriikide erilaenud vastavalt EIP põhikirja artiklile 6), uuenduslikud vahendid, näiteks riskijagamisrahastu, laenutagamisvahendid, pikaajaliste ja mitte koheselt kasumlike projektidega seotud finantskorraldus, tagatissüsteemide väljatöötamine, investeeringute kohta eraldi jao loomine Euroopa Liidu eelarves, Euroopa, riiklike ja kohalike asutuste vahelised finantskonsortsiumid, avaliku ja erasektori partnerlused jne.
Hr president, hr Maystadt, daamid ja härrad, need on selles aruandes esitatud ideed. Ma ootan järgnevat arutelu ja tänan teid tähelepanu eest.
Joaquín Almunia
komisjoni liige. - (ES) Hr president, daamid ja härrad, ma sooviksin tänada hr Audyt, kes on koostanud ja äsja esitas meile suurepärase raporti Euroopa Investeerimispanga 2006. aasta aastaaruande kohta. Ma arvan, et raportis kajastatud viimastel aastatel Euroopa Investeerimispanga ja parlamendi vahel loodud tulemuslik dialoog omab väga suurt tähtsust, kuna selle tulemusena paraneb demokraatlik läbipaistvus, mis on väga oluline nii parlamendile kui ka finantsinstitutsioonile.
EIP annab olulise panuse paljude Euroopa poliitika eesmärkide käivitamisele ja arengule ning seepärast peaksime me tervitama selle dialoogi kvaliteeti, mida on kindlasti tõstnud Philippe Maystadti tehtud töö.
Euroopa Investeerimispanga tegevust tõhustatakse ka uue finantsraamistiku kaudu, Euroopa Liidu finantsperspektiiviga aastateks 2007-2013. Me arutame praegu 2006. aasta aruannet. Selle perspektiivi arengut esimese 15-16 kuu jooksul ei ole veel raportis kirjeldatud, kuid tänu uuele perspektiivile alustatud uute rahastamisvahenditega see koostöö jätkub ja muutub laiahaardelisemaks ja tõhusamaks paljudes valdkondades: tegevuse põhisuunad, mis käsitlevad uurimis- ja arendustegevust, piirkondlikku arengut, üleeuroopalisi transpordivõrgu projekte, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamist jms.
Euroopa Investeerimispanga välistegevuse osas on finantsperspektiivi põhjal juba vastu võetud uus EIP välismandaat. Koostööd Euroopa Investeerimisfondiga ei ole suurendatud mitte ainult pangas endas, vaid Euroopa Investeerimispanga grupi siseselt. Selle tõestuseks on programm Jeremy.
Lisaks oleme me rahul Euroopa Investeerimispanga, EBRD ehk Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning komisjoni kolmepoolse lepinguga nende tegevuse kohta Euroopa Liiduga idas piirnevates riikides ja ka uue Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastuga (FEMIP), millele hr Audy viitas ning mis teeb ära suure hulga tööd. Need on näideteks panga tegevuse ja Euroopa Liidu välistegevuse vahelisest järjest tihedamast seosest.
Hr Audy raport rõhutab, ja minu arvates õigustatult, Euroopa Investeerimispanga potentsiaali uuenduslike vahendite arendamisest, millel on väga suur mõju Euroopa eelarves olemasolevate ressursside suurendamisele mitme valdkonna poliitika rakendamiseks.
Komisjon on sellest potentsiaalist teadlik. Me ei ole mitte ainult sõlminud nõukogu ja parlamendi poolt heaks kiidetud lepinguid Euroopa Investeerimispangaga, et teha ära rohkem samade eelarvevahenditega sellistes valdkondades nagu üleeuroopalised transpordivõrgustikud või teadus- ja arendustegevus, aga ka ühenduse eelarve läbivaatamisel, mille me paneme arutlusele 2008. aasta lõpul või 2009. aastal algul. Me analüüsime nende uute rahastamismehhanismide laiendamist ja sellest tuleneva tegevusvõime suurenemist olemasolevate eelarvevahendite kaudu teistele prioriteetsetele valdkondadele, nagu energia ja kliimamuutused.
Pangaga tehtava koostöö mehhanismide osas soovin ma teid teavitada sellest, et oleme lõpusirgel läbirääkimistel uue vastastikuse mõistmise memorandumi suhtes, mis hõlmab kõiki meie koostöösuhteid, ning me loodame, et see muudab need suhted veelgi tõhusamaks.
Ma ei saa anda vastust raportööri hr Audy ettepanekule, kelle muret Euroopa Investeerimispanga kui finantsinstitutsiooni järelevalve teostamise õige lahenduse suhtes ma jagan. Mul ei ole pakkuda lahendust, kuid ma arvan, et see on väga asjakohane küsimus, millele sobiva lahenduse leidmiseks peaksime kõikvõimaliku tegema.
Hr president, lõpuks sooviksin ma kinnitada veel kord komisjoni rahulolu Euroopa Parlamendi ja Euroopa Investeerimispanga koostöö niivõrd kõrge taseme üle ning ma loodan, et tulevikus võimaldab see meil kõigil - kõigil Euroopa institutsioonidel - anda oma panus liidu eesmärkide paremale täitmisele.
Marusya Ivanova Lyubcheva
fraktsiooni PSE nimel. - (BG) Raport on näide heast koostööst Euroopa Parlamendi ja selle finantsinstitutsiooni vahel, mille ülesandeks on kapitalituru mehhanisme ja omavahendeid kasutades kaasa aidata ühenduse tasakaalustatud ja arukale arengule. Ma õnnitlen raportööri tema Euroopa Investeerimispanga kohta koostatud ammendava ülevaate ning koostöö ja tegevuse tõhususe ning läbipaistvuse suurendamisele suunatud mõistlike ettepanekute puhul. Panga aruandes loetletakse piisavalt näiteid saavutustest liidu peamiste eesmärkide ja prioriteetide täitmisel, nagu investeeringute geograafiline jaotamine, strateegia strateegiline suund ja projektitaotlused. Tulevikus peaksid püüdlused keskenduma mitmele valdkonnale, nagu näiteks eraettevõtjate julgustamine investeerimispõhimõtete, sealhulgas Euroopa Liidu sotsiaalse ühtekuuluvuse ja territoriaalse tasakaalu poliitikaga kooskõlas olevate sotsiaalse vastutusega seotud projektide rakendamiseks; siseauditi ja sisekontrollimehhanismide kindlakstegemine; liikmesriikides kontorite avamine ja uute rahastamismehhanismide kehtestamine. Ma toetan täiskogu istungil tehtud muudatusi, mis käsitlevad rangemat kontrolli kapitali üle.
Bart Staes
Hr president, volinik, hr Maystadt, daamid ja härrad, Euroopa Parlament on teinud mitmeid ettepanekuid ning ma nõustun kolmega neist. Ma palun hr Maystadtil vastata järgnevale.
Meil on hea meel, et Euroopa Investeerimispank rakendab pettuse ja korruptsiooni suhtes nulltolerantsi poliitikat. Euroopa Parlament sooviks tegelikult seda põhimõtet veelgi tugevdada. Näiteks soovitame me meetmeid välistamismehhanismide rakendamiseks nende ettevõtete puhul, keda kahtlustatakse või kes on tunnistatud süüdi korruptsioonis. Me toetame siseinformaatorite poliitika tugevdamist ja pooldame olemasolevate hanketingimuste läbivaatamist. Mida arvab sellest hr Maystadt?
Teine punkt: üleeuroopalistesse võrgustikesse on investeeritud sadu miljardeid eurosid. Euroopa Parlamendina peaksime püüdma toetada eriti neid projekte, mille süsinikdioksiidi (CO2) heide on madalam või negatiivne.
Lõpuks, seoses välislaenutehingutega soovime me järelevalve teostamist, et tagada selliste, eriti Aafrika mandril toimuvate tehingute läbiviimist vastavalt Euroopa konsensusele arengu ja aastatuhande arengueesmärkide osas.
Hr Maystadt, kuidas te Euroopa Investeerimispanga presidendina parlamendi soovitustele vastate?
Koenraad Dillen
(NL) Hr president, me kiidame heaks selle, et aruanne rõhutab EIP nulltolerantsi poliitikat pettuse ja korruptsiooni suhtes ning tõstab esile ka OLAFi teostatud uurimiste arvu suurenemist. Kogemused laenulepingute sõlmimisel on aga näidanud meile, et EIP on ei ole siin süüta. Näiteks hiljuti sattus Kongo mastaapsele kaevandusprojektile eraldatud 100 miljoni euro suurune laen erinevate eeskirjade jämeda eiramise, näiteks läbirääkimisteprotsessi ja lepingu lõppotsuse tegemise ebapiisava läbipaistvuse tõttu, tõsise kriitika alla. Tegemist oli tõsise huvide konfliktiga. Alates 2000. aastast on Euroopa Investeerimispank investeerinud Aafrika kaevandusprojektidesse erineval viisil juba üle 700 miljoni euro.
Mida ma tahaksin siinkohal rõhutada, on see, et need mitmed miljonid tulevad Euroopa maksumaksjatelt ja et meie institutsiooni laenu- ja lepingupoliitika peaks seetõttu kuuluma võimalikult põhjaliku järelevalve alla, eriti juhul, kui rahastatakse väljaspool Euroopat asuvaid projekte.
Paul Rübig
(DE) Hr president, hr EIP president Maystadt, ma sooviksin õnnitleda hr Audyt, kuna ta tõendas veenvalt, et üleeuroopalistel võrgustikel on meie jaoks eriline tähtsus. Ma kujutan ette, et selles suhtes annab EIP vahendid omandisuhete eristamiseks.
Meie ees on komisjoni ettepanekud suurendada tähelepanu omandisuhete eristamisele energia- ja telekommunikatsioonisektoris. Mina soovitan siinkohal keskenduda pigem algatuste kui põhikirjaliste kohustuste loomisele.
Teiseks tahan rääkida sellest, et eksporditööstusel on praegu raske tegevust jätkata, eriti nüüd, kui euro on tugev. Kas ei oleks võimalik keskenduda eriprogrammidele, et pakkuda Euroopa ettevõtete eksporditegevusele tagatud toetust?
Philippe Maystadt
Euroopa Investeerimispanga president. - (FR) Hr president, volinik, daamid ja härrad, lubage mul kõigepealt tänada teid selle eest, et andsite mulle veel kord võimaluse jätkata dialoogi Euroopa Parlamendiga. Ma arvan, et on tähtis, et selline institutsioon nagu EIP peab ELi kodanikele korrapäraselt selgitusi andma.
Ma sooviksin tänada eriti hr Audy't tema raporti eest. Ma võin anda tunnistust sellest, et ta on selle raporti kirjutamiseks teinud palju isiklikke jõupingutusi. Ta osales paljudel töökoosolekutel nii Brüsselis kui ka Luxembourgis, algatades seejuures konstruktiivse dialoogi, mida me tema eelkäijatega pidasime. Oma tänahommikusel esitusel rõhutas ta kahte küsimust.
Esimesest küsimustest oleme rääkinud oma eelmistes raportites, nt hr Schmidti ja hr Lipietzi raportites, see on küsimus sellest, kas Euroopa Investeerimispanga kui panga üle peaks teostama pangakontrolli või -järelevalvet. Kehtivad dokumendid seda ette ei näe. Loomulikult toimub kontroll Euroopa Investeerimispanga tegevuse üle - Euroopa Kontrollikoja audiitorkontroll ELi rahaliste vahendite kasutamise üle ja samuti juhatajate nimetatud ekspertidest koosneva ja vahetult juhatajatele teatava kontrollkomisjoni teostatav kontroll. On siiski tõsi, et kui soovime rakendada EIPs parimat pangatava, on soovitav, et asjatundjatest koosnev organ kontrolliks selle tava õiget rakendamist EIPs.
Teoreetiliselt näen ma kolme võimalikku lähenemisteed. Esimene on kirjas Maastrichti lepingu artikli 105 lõikes 6. See on Euroopa Keskpanga võimalus sellise järelevalvefunktsiooni täitmiseks. Lepingus on sätestatud, et nõukogu võib ühehäälselt usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve rolli anda Euroopa Keskpangale. See on teoreetiline mõttekäik, tegelikkuses on kaheldav, kas liikmesriigid, vähemalt praegu, ühehäälselt selle uue rolli Euroopa Keskpangale annaksid.
Teine võimalus on see, mida me oleme alustanud mitteametlikult, täpsemalt pöördunud riikliku reguleeriva asutuse poole. Hetkel on see Luksemburgi reguleeriv asutus, Louxembourgi finantssektori järelevalvenõukogu, kes Euroopa Investeerimispanga suhtes seda rolli täidab, eriti Basel II õige rakendamise kontrollimise osas.
Kolmas lähenemistee on meie põhikirjas sätestatud kontrollkomisjoni rolli tugevdamine ja selle muutmine mitteametlikuks pangainspektsiooniks. Lissaboni lepingus sätestatakse revisjonikomisjoni laiendamine. Esimeseks sammuks võiks olla pangandusinspektorite nimetamine, kes tooksid kontrollkomisjoni vajaliku kogemuse, et kontrollida, kas EIP tegelikult selles valdkonnas häid tavasid rakendab.
Teine hr Audy poolt esiletõstetud küsimus on Euroopa Investeerimispanga eriline roll, mida see tema nägemuses mängiks infrastruktuuris, eriti üleeuroopaliste võrgustike programmides. Nagu te juba teate, mängib EIP selles juba suhteliselt tähtsat rolli. Eelmisel aastal rahastasime me üleeuroopalisi võrgustikke kokku ligi 9 miljardi euro ulatuses. Me kasutame erinevaid vahendeid, sealhulgas oma struktureeritud rahastamisvahendeid, mis võimaldab meil võtta suuremaid riske kui üldiselt tavaks. Näiteks tegime me seda hiljuti ühe Kreekas asuva kiirtee puhul. See on hea konkreetne näide kõnealuse vahendi kasutamisest selleks, et julgustada erasektorit võtma kiirtee käigushoidmisel suuremaid riske.
Hiljuti töötasime me koos Euroopa Komisjoniga välja uue tagatismehhanismi, mis kataks teatud riski, ebapiisava liikluse riski infrastruktuuriüksuse käigushoidmise esimestel aastatel. Kogemused on näidanud, et esimesed neli või viis aastat on sageli kõige keerukamad. Need on aastad, millal sissetulek ei pruugi olla loodetud tasemel. See põhjustab eraettevõtjatele probleeme. Seega, et julgustada erasektorit selliste infrastruktuuride rahastamisel hoolimata sellisest probleemist, oleme me koos komisjoniga välja töötanud uue tagatismehhanismi.
Ma lisaksin veel, et Euroopa Investeerimispank on algatanud avaliku ja erasektori partnerluse Euroopa ekspertkeskuse rajamise, et jagada riikide esindajatega oma kogemusi selles valdkonnas. Hr Audy, see on kindlasti valdkond, milles EIP soovib innukalt oma tegevust jätkata.
Hr Staes küsis pettustevastase poliitika kohta. Pärast mitut läbirääkimiste vooru nõudnud konsultatsioone avaldasime oma pettustevastase tegevuskava. Mis puutub tema tõstatatud konkreetsesse küsimusse välistamismehhanismi kohta, mis keelaks pettuses või korruptsioonis süüdimõistetud ettevõtetel meie rahastatavates projektides osalemise jätkamist, teatame me selles tegevuskavas, et me loodame kasutada sama süsteemi, mida komisjon püüab kasutusele võtta. Kui me seda teha ei saa, mida peaksime teadma selle aasta lõpuks, ning kui me seda süsteemi õiguslikel põhjustel kasutada ei saa, võtaksime me kasutusele oma välistamiskriteeriumid.
Energiasektori rahastamise osas oleme me Euroopa kliimamuutuste vastu võitlemise juhiseid arvesse võttes vaadanud üle oma energiaprojektide rahastamispoliitika. Selle tulemusena oleme otsustanud anda eelisseisundi sellistele investeeringutele, mis vähendavad CO2 heidet, ning see kajastub juba 2007. aasta andmetes, kuna fossiilkütuseid kasutava elektritootmise rahastamine moodustab vaid 25% meiepoolsest energiasektori rahastamisest. Näiteks ületab 2007. aastal taastuvenergiale eraldatud summa suurelt traditsioonilisematele energiatootmisvormidele eraldatud summat.
Lõpuks, mis puutub aastatuhande arengueesmärkidesse, siis loomulikult püüame me nii palju kui võimalik tagada, et meie projektid aitaksid kaasa nende saavutamisele. Ma soovin siiski juhtida teie tähelepanu asjaolule, et kui me sekkume väljaspool Euroopa Liitu, tegutseme me Euroopa Ülemkogu poolt meile antud konkreetsete volituste alusel. Aastatuhande arengueesmärke Euroopa Ülemkogult saadud volitustes ei käsitleta. Seepärast ei ole võimalik luua nii otsest seost, kui teile oleks meeldinud.
Lõpuks võin ma hr Dillenile, kes, kui ma õigesti aru sain, mainis projekti, mida me tema sõnade kohaselt rahastasime Kongo Demokraatlikus Vabariigis, öelda, et nüüd ei ole juba mitu aastat me enam Kongo Demokraatlikus Vabariigis projekte rahastanud. Meie direktorite nõukogu on põhimõtteliselt heaks kiitnud kaevandusprojekti rahastamise Katangas, kuid selle projekti raames ei ole veel midagi välja makstud. Laenuleping ei ole veel sõlmitud. Miks on see nii? Selle põhjuseks on Kongo valitsuse üsna õigustatud soov pidada uued läbirääkimised litsentsi tingimuste üle, et tagada Kongo riigile suurem saadav tulu, ning me peatasime ajutiselt lepingu sõlmimise, kuni on jõutud projekti elluviija ja Kongo valitsuse vahelise rahuldava kokkuleppeni.
Hr president, need on vastused, mille ma saan anda sõnavõtjate küsimustele ja ma tahaksin tänada veel kord parlamenti ja eriti eelarvekontrollikomisjoni suurepärase koostöö eest.
(Aplaus)
President
Tänan väga, president Maystadt. Me oleme teile väga tänulikud teie tänahommikuse siinviibimise, aruande ja eriti töö eest, mida teete Euroopa Liidu heaks Euroopa Investeerimispanga presidendina. Tänan teid veel kord ning soovin teile kõike head!
Jean-Pierre Audy
raportöör. - (FR) Hr president, ma soovin omakorda tänada volinikku, hr Almuniat ja Euroopa Investeerimispanga presidenti hr Maystadti nende konkreetsete vastuste eest. Ma soovin tänada ka fraktsioonide raportööre, kes toetasid selle raporti koostamist.
Ma sooviksin jagada mõnda mõtet äsja peetud arutluse kohta, esiteks reguleerimise ülesandest. Ma olen veendunud, et sellise panganduse reguleerimise sisseviimine on kõigi huvides. Loomulikult ei ole mul lahendust. Mõte, et seda peaks tegema Euroopa Keskpank, näib mulle hea. See, et Luxembourgi reguleeriv asutus mängib tugevamat iseseisvat, tõelist reguleeriva asutuse rolli, võib ka olla lühiajaliseks lahenduseks. Sellest hoolimata usun ma, et Euroopa Parlament on väga huvitatud Euroopa pangandusinspektorite komitee arvamusest, kui pank seda taotleb, nagu raportis soovitatakse.
Lõpuks sooviksin ma infrastruktuuri rahastamise kohta öelda, et Euroopa Liit on selgelt ristteel ja sellest rahastamisest praegu ei piisa, kuid seda võlga ei tohiks kasutada opereerimise rahastamiseks, mis kahjuks mõnes liikmesriigis toimub. Investeeringuks oskuslikult kasutatud võlg on siiski tähtis osa majanduslikust ja sotsiaalsest tegevusest Euroopas, mis konkureerib kõigi teiste maailma majanduspiirkondadega. Ma olen veendunud, et on tulnud aeg osaliselt investeeringutega toetatud maa-alade oluliseks arendamiseks. Peavad toimuma riiklikud investeeringud, ilma milleta ei saa me loota erainvesteeringute tegemist. See on probleem ühisest kindlustundest Euroopa Liidu tuleviku suhtes ja mul on hea meel, et Euroopa Keskpank saab pakkuda oma oskusteavet tänu oma kogemustele ja inimressursi kvaliteedile.
President
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub täna.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Jorgo Chatzimarkakis  
kirjalikult. - (DE) Hr president, president Maystadt, hr Audy, daamid ja härrad, kõigepealt soovin ma tänada raportööri ja õnnitleda teda põhjaliku, tasakaalustatud töö eest, mida ta on teinud. Ma õnnitlen EIPd tema tulemusliku tegevuse ja ambitsioonika äriplaani puhul. Energia ja innovatsiooni osas aitab EIP ELi tema poliitika rakendamisel. Ilma EIPta ei oleks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm niivõrd edukalt käivitunud.
EIP strateegia ajavahemikuks 2007-2009 näeb ette lisandväärtuse tugevdamist, riskeeriva tegevuse järkjärgulist suurendamist, uute vahendite kasutamist ja komisjoniga tehtava koostöö tugevdamist. Ma kiidan selle strateegia siiralt heaks.
EIP raportööri tegevuse hindamine ja planeeritavad järgmised sammud on õiged. Me ei tohi siiski unustada, et parlamendi roll on piiratud. Kuigi EIP on üks ühenduse institutsioonidest, teostatakse selle võimu liidusiseselt vastavalt valitsustevahelistele eeskirjadele, mis tähendab, et liikmesriigid on selle mõjukaimad aktsionärid. Euroopa Parlament on andnud oma hinnangud EIP tegevusaruannete kohta korrapäraselt alates 1999. aastast ja see on arenenud lähedaseks, usaldavaks, edukaks koostöösuhteks. Eriti soovin ma kiita koostööd president Maystadtiga, mis on eeskujuks suhetele teiste institutsioonidega.
