Trgovinski sporazum proti ponarejanju (ACTA) (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o trgovinskem sporazumu za boj proti ponarejanju (ACTA).
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, spoštovani poslanci, na plenarno zasedanje ste me povabili, da bi razložil, kje se nahajamo pri pogajanjih o sporazumu ACTA - mednarodnem trgovinskem sporazumu proti ponarejanju. Strinjam se z vami, da je to pomemben dokument, in zato sem tukaj že tretjič v manj kot letu dni, da bi z vami o njem razpravljal.
Kje smo? Z dvema besedama, skoraj smo tam. 2. oktobra 2010 so pogajalci iz EU in 10 ostalih držav zaključili zadnji krog pogajanj. Razrešili so skoraj vsa vprašanja, le malo jih je ostalo odprtih. K temu se bom vrnil pozneje.
Prečiščeno in v veliki meri stabilizirano besedilo predlaganega sporazuma je bilo objavljeno pred dvema tednoma. Upam, da ste na podlagi tega ugotovili, da je Komisija zelo natančno spoštovala načela, ki sem jih opisal v svojih prejšnjih govorih v Parlamentu.
Treba si je zapomniti, da je ACTA sporazum o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine. To pomeni, da ne zavezuje nobene svoje podpisnice k ustvarjanju novih, materialnih pravic ali k spreminjanju obstoječih. Svoje podpisnice le zavezuje k zagotavljanju, da lahko imetniki pravic v celoti uveljavljajo svoje pravice če, ko in kjer obstajajo.
Pri sporazumu ACTA gre za vzpostavljanje novega orodja, ki bo zagotovilo, da so obstoječe intelektualne pravice učinkovito varovane. To je bistveno, če želimo ohraniti vodilno vlogo v "gospodarstvu, ki temelji na znanju". V nasprotju s trditvami nekaterih sporazum ACTA ne ustvarja neke vrste "velikega brata".
Vem, da ste imeli pomisleke glede dejstva, da so pogajanja potekala za zaprtimi vrati in da pogajalska besedila niso bila javno objavljena. Komisija je vztrajala, da so zaporedne različice besedila bile objavljene, in naši pogajalci so prišli sem po vsakem krogu ter odgovarjali na vsa vaša vprašanja. Te korake smo sprejeli, da bi razprava o tej temi potekala v vzdušju medsebojnega zaupanja.
Rad bi omenil, da je varuh človekovih pravic prav v zvezi s pogajanji o sporazumu ACTA nedavno priznal, da je ohranitev zaupnosti nekaterih ključnih pogajalskih dokumentov upravičena. Varuh človekovih pravic je potrdil, da je ohranitev zaupnosti zakonita in v skladu z Uredbo iz leta 2001 o dostopu do dokumentov.
Naj poudarim nekatere bistvene lastnosti sporazuma ACTA. Prvič, široka pokritost pravic intelektualne lastnine. Glede na raznolikost pravic intelektualne lastnine, na katere se opirajo evropski izvajalci, da bi zaščitili svoje izume, smo se borili za široko pokritost in jo tudi pridobili. Zlasti smo uspeli zagotoviti, da bodo evropske geografske označbe obravnavane enakovredno.
To je uspeh EU. Brez Evropske komisije ga ne bi bilo v osnutku sporazuma ACTA. Vem, da ne gre tako daleč, kot bi si nekateri želeli - na primer glede ukrepov na meji. Upravičene razlike bodo ostale in podpisnicam sporazuma ACTA ne bo treba sprejeti sistema EU za varovanje geografskih označb preko sistemov sui generis.
Drugič, sporazum ACTA prvič opredeljuje mednarodni standard za kršitve intelektualne lastnine na internetu. Internet je najbolj globalno, odprto in hitro premikajoče se tržno okolje, kjer krožijo glasba, filmi, knjige in programska oprema. Preko interneta se vsak dan trži na milijone ponarejenega blaga. Sporazum ACTA tako predstavlja napredno - a vendar uravnoteženo - raven usklajevanja in preglednosti za pravila, ki se uporabljajo pri takih kršitvah, medtem ko ostaja popolnoma skladen s pravnim redom EU.
Naj poudarim, da sporazum ACTA ne bo spremenil pravnega reda EU. Naše pogajalske smernice so to zahtevale in zelo natančno smo jih spoštovali, kot lahko vidite iz besedila.
Tretjič, sporazum ACTA zagotavlja uravnotežen dogovor, ki odgovarja na štiri glavne pomisleke poslancev, na podlagi naslednjih štirih razlogov.
Prvič, besedilo ne vpliva na varstvo temeljnih pravic, zasebnost in varstvo podatkov.
Drugič, spoštuje pomembno vlogo svobodnega interneta in varuje vlogo ponudnikov storitev ter evropskega sistema izjem glede avtorskih pravic, kot je evropski režim pogojne oprostitve odgovornosti za ponudnike interneta. Evropske izjeme, kot sta zasebna ali izobraževalna uporaba, bodo ostale še naprej veljavne.
Tretjič, besedilo se nanaša na tiste določbe sporazuma TRIPS, ki varujejo osnovno ravnovesje med pravicami imetnikov pravic in javnim interesom in poudarjajo "potrebo po pravicah intelektualne lastnine, ki prispevajo k tehničnim inovacijam, socialno-ekonomski blaginji ali varovanju zdravja".
Četrtič, sporazum ACTA izrecno priznava pomen jamčenja dostopa do zdravil s sklicevanjem na deklaracijo iz Dohe ter z izrecnim izključevanjem kršitev patentov iz oddelkov za mejni in kazenski pregon.
Kakšno je stanje in naslednji koraki sporazuma ACTA? V Tokiu ni bilo mogoče dokončno oblikovati besedila. Pogodbene stranke so ohranile nekaj zadržkov, ki jih bo treba obravnavati v naslednjih tednih. Odprti sta zlasti ostali dve vprašanji.
Prvič, ali je treba kršitve patentov vključiti ali izključiti iz obsega ukrepov civilnega prava? Zanimali bi me vaši pogledi na to zadevo. Skrbi me, da bi zaradi popolne izključitve patentov - pomembne pravice intelektualne lastnine - lahko tvegali, da bi mnoge industrije prikrajšali za koristi tega poglavja. V mislih imam na primer avtomobilski, strojni, farmacevtski in agrokemični sektor.
Drugič, še eno pomembno vprašanje je povezano s predlogom EU, da se morajo internetni ukrepi, določeni v sporazumu ACTA, uporabljati ne le za avtorske pravice, ampak - vsaj - tudi za kršitve blagovnih znamk. Kot veste, lahko na internetu najdete na tisoče ponudb za ponarejene izdelke z uporabo evropskih znamk, naj gre za oblačila, kozmetiko, ure ali celo živila. Menim, da bi morali obravnavati te kršitve na internetu, ker so v bistvu enake kršitvam iz resničnega življenja, ki se nanašajo na fizično blago.
Če zaključim, trdno sem prepričan, da je pomembno obravnavati svetovno razširjene zlorabe evropske intelektualne lastnine po svetu. Sporazum ACTA lahko pomembno prispeva k temu cilju ob polnem spoštovanju obstoječe evropske zakonodaje. Sporazum ACTA je prvi pomembni mednarodni sporazum o pravicah intelektualne lastnine od sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije iz leta 1994. Prav tako vzpostavlja pravo ravnotežje med pravicami državljanov in potrošnikov.
Veselim se nadaljnjega tesnega dialoga z Evropskim parlamentom in uspešnega zaključka tega sporazuma in njegove kasnejše odobritve.
Daniel Caspary
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, iskreno bi se želel zahvaliti komisarju, da je že večkrat v zadnjih mesecih izkoristil priložnost in poročal tukaj na delnem plenarnem zasedanju in da se je udeležil sej vprašanj in odgovorov pri ustreznem parlamentarnem odboru, osebno ali preko svojega osebja. Prav in pomembno je zagotoviti Evropskemu parlamentu, da Komisija resnično poroča o statusu pogajanj na pregleden način. Menim, da nas prav tako postavlja v položaj, da na podlagi trdnih podatkov ovrednotimo in s tem odobrimo ali zavrnemo tak sporazum.
Moj trenutni vtis je, da mnogim kritikom zmanjkuje argumentov proti sporazumu ACTA. Menim, da je dobro, da pravni red Skupnosti ostane nespremenjen. Resnično bi bilo dobro, če bi nam Komisija lahko še enkrat pokazala, da je resnično trdna. V tem parlamentu nekateri poslanci še vedno dvomijo glede tega in hvaležen bi bil, če bi lahko Komisija še enkrat razložila to vprašanje na jasen, nedvoumen način - morda bi lahko zadevo preverila pravna služba Komisije. Menim, da je pozitivno, da se sporazum ACTA osredotoča na izvajanje obstoječega zakona in ne na oblikovanje novih zakonov.
Zlasti pozdravljam razdelek o internetu. Skrajni čas je že, da ukrepamo glede filmov, glasbe, knjig in programske opreme, ki krožijo na internetu. Nobenega državljana ne želim kazensko preganjati, vendar menim, da morajo umetniki in ustvarjalci imeti možnost uveljavljati svoje pravice intelektualne lastnine na internetu, in pozdravljam dejstvo, da sporazum ACTA predstavlja prvi korak v tej smeri.
Gotovo bi se raje ukvarjal s celotnim vprašanjem v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Prav tako pa opažam, da v dialogu z STO nimamo primernih partnerjev, zato je sporazum ACTA gotovo dober začetek. Komisiji bi bil hvaležen, če bi, po možnosti po zaključku sporazuma ACTA, kar najbolj skušala zagotoviti, da čim več drugih držav podpiše ta sporazum, in pokazala nekaj prožnosti v primerih, kjer obstajajo dvomi.
Posebej pozdravljam dejstvo, da ste uspeli vključiti informacije o geografskem poreklu - kot je šampanjec, škotski viski, parmska šunka itd. - za to bi vam želel čestitati. Menim, da je to velik korak naprej v smislu interesov Evropske unije. Omogočeno nam mora biti, da zavarujemo in zaščitimo navedbo evropskega porekla in informacije na isti način kot blagovne znamke, kot so Coca Cola, koruzni kosmiči Kellogg's Cornflakes itd. Menim, da moramo tukaj aktivno ukrepati v interesu naših proizvajalcev.
Postavili ste vprašanje v zvezi s patenti: po eni strani naslov tega sporazuma jasno kaže v drugo smer; po drugo strani pa se naša podjetja srečujejo z ogromnimi težavami v tem smislu in predlagal bi, da bi morda lahko z vami o tej temi podrobneje govorili v ponedeljek, ko se boste udeležili sestanka Odbora za mednarodno trgovino.
Čestitam vam za vaše dosežke. Spodbujam vas, da pokažete vztrajnost v zvezi z nerešenimi vprašanji. Veselim se dne, ko bo ta parlament lahko odločil, ali bo odobril ali zavrnil sporazum na podlagi končnega besedila.
Kader Arif
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, pred nami je besedilo, katerega zapletenost skrbi mnoge izmed nas, še več, zaskrbljeni so tudi državljani Evrope. Komisar, zahteval sem preglednost in vi ste se odzvali. Danes sem nekoliko zaskrbljen.
Če pustimo popolnoma tehnična vprašanja ob strani, je po mojem mnenju največje tveganje povezano s smerjo, v katero se obračamo glede tega zelo zapletenega odnosa med osebnimi svoboščinami in internetom. Svet se hitro spreminja in tega se vsi zavedamo. Vsi se zavedamo revolucije, ki se dogaja s pomočjo tega orodja, pri dostopu do informacij, pa tudi do kulture.
V današnjem svetu, kjer je tak dostop takojšen in brezplačen, tradicionalne referenčne točke slabijo. Naša najbolj zahtevna naloga je zato opredeliti nove predpise, ker je ureditev potrebna ne le za zaščito umetnikov in imetnikov pravic; vendar ne želim, da se osebne svoboščine ne upoštevajo.
Glede varovanja svoboščin, in ena izmed najpomembnejših med njimi je varovanje pravice do zasebnosti, me najbolj skrbi možnost, ki jo daje Trgovinski sporazum proti ponarejanju (ACTA) pri pregledu osebnih stvari in prtljage potnikov na mejah. Ali to pomeni, da bodo carinske oblasti z namenom iskanja nezakonito naloženih datotek lahko pregledale naše mobilne telefone, MP3 predvajalnike in računalnike?
V skladu s Komisijo je to le možnost, ker ta določen pogoj, uporabljen v besedilu, ni obvezujoč. Rečeno je, da se lahko države članice odločijo, ali bodo dovolile preiskavo osebne prtljage. Vendar se za trenutek zresnimo. Kako lahko pričakujemo, da takšno besedilo ne bo služilo kot spodbuda za izvajanje takšnih pregledov? Ali resnično menite, da vlada, posebej če nanjo do neke mere izvaja pritisk njena glasbena industrija - in ta primer navajam namenoma - ne bo izkoristila te priložnosti, ki jo daje sporazum ACTA, da svojo nacionalno zakonodajo približa povečanemu pregledovanju potnikov, ki vstopajo na njeno ozemlje?
Še ena težava je, namreč v primeru dokazov, da datoteke posameznika služijo za komercialno uporabo, je kazen samodejna. Toda kdo odloča, ali so datoteke, ki jih hranimo, za komercialno uporabo? Nekateri bi rekli, da ima oseba s 500 pesmimi na svojem MP3 predvajalniku gotovo komercialne cilje, toda zakaj bi drugi zapravili priložnost, da bi to mejo postavili na 300, 100, 50 ali 10? Za osebo s slabimi nameni je dovolj, da si nezakonito naloži en sam film ,iz njega naredi na tisoče kopij in potem začne komercialno dejavnost.
Končno, kazen bodo odmerila sodišča vsake države, toda evropski državljan, ki ga bodo prijeli obmejni organi države podpisnice na podlagi posebno stroge zakonodaje, ne bo imel sredstev za njeno izpodbijanje. Ali si želite omogočiti takšne zlorabe? Ali ni bila odgovornost Komisije, da naredi vse v svoji moči za zagotovitev, da bo sporazum prepovedoval pregledovanje osebnih stvari?
Danes zvečer sem namenoma izpostavil to vprašanje, vendar ste jih vi izpostavili mnogo več, in vsa bomo vključili v resolucijo, ki sem jo zahteval in o kateri bo potekalo redno glasovanje na plenarnem zasedanju prihodnji mesec. Komisar, prosim vas, da upoštevate rezultat tega glasovanja, ki bo v skladu z našo zavezo, torej pred podpisom akta upoštevajte besedo Evropskega parlamenta.
Niccolò Rinaldi
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, pogajanja so težka, mnenja si zelo nasprotujejo in posledice tega sporazuma se razlagajo zelo različno. Kolikor lahko razberem, trenutni status pogajanj ustvarja neravnotežje med obravnavo geografskih označb in znamk v korist slednjih, ter ne predvideva ukrepov glede znamk, ki uporabljajo poimenovanja, zaščitena z geografskimi označbami, kar krši člen 22 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine. "Parmezan" - eden od številnih možnih primerov - se lahko brez ovir proizvaja kot "Parmezan" v Združenih državah in Avstraliji ter izvaža na Kitajsko ali drugam po svetu kot neposredna konkurenca evropskim proizvodom, ki imajo prednost geografskih označb. Posledično evropski proizvodi podpirajo nepošteno konkurenco in niso deležni učinkovite zaščite Trgovskega sporazuma proti ponarejanju. Želel bi si pojasnilo glede tega.
"Parmezan" pomeni "iz Parme" in ne iz Avstrije ali Združenih držav, in enako velja za vse evropske geografske označbe. Previdni moramo biti, ker v času globalizacije 21. stoletja čez nekaj let ne bomo več imeli naših geografskih označb, deloma zaradi današnjih zgrešenih odločitev, in izgubili bomo ogromen del naše identitete. Če bi sporazumom ACTA vse to dovoljeval, bi bil nesprejemljiv.
Tu je prav tako vprašanje interneta, kot je že bilo omenjeno. Evropska unija podpira družbo širokega znanja, odprtega za vse, in sporazum ACTA ne sme na noben način predstavljati omejitve glede svobode dostopa do interneta. V zvezi s tem vprašanjem je bilo veliko pridobljenega. Komisar je dal pomembna zagotovila, vendar bi bilo nesprejemljivo, če bi trpel pravni red Skupnosti, kot še se zmeraj dozdeva, zaradi možnosti pravnih odredb iz člena 2 in kazenskih sankcij, vključno za posamezne uporabnike, kot predvideva člen 2(14)(1).
Cenim zelo pomembna zagotovila glede dostopa do zdravil za države v razvoju, vendar vemo, da je seznam držav, ki upoštevajo sporazum ACTA, zelo omejen in izključuje velesile ponarejanja, zlasti iz Azije, vendar ne le tam. Zaradi tega in ob upoštevanju vsega, kar lahko izgubimo pri geografskih označbah, in tveganj glede interneta, je vsaj za zdaj vtis takšen, da sporazum predstavlja le slabosti in je na tej osnovi morda bolje, da se opusti.
Jan Philipp Albrecht
Gospod predsednik, komisar De Gucht, očitno je, da bo sporazum ACTA, o katerem potekajo pogajanja, kmalu sprejet. To je sporazum, ki vključuje celoten niz zavez pogodbenic za krepitev in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. Od nas, poslancev Evropskega parlamenta, bo Komisija kmalu zahtevala, naj odobrimo ta sporazum. Vendar je Parlament že mesece jasen glede tega, da številne izjave o nameri, ki jih je podala EU v sporazumu ACTA, tvegajo, da bodo presegle sedanjo zakonodajo EU. Ne le, da je nejasno, ali so na voljo zadostna pooblastila za trgovinski sporazum te vrste, ki vključuje določbe, kot so kazenski ukrepi ali poseganje v temeljne pravice, prav tako nimamo podatkov glede obsega, v katerem bo sporazum ACTA zahteval uvedbo nezakonitih ukrepov v EU. Zaradi tega bo sporazum ACTA moral biti poslan nazaj na pogajalsko mizo. Pa vendar ste pripravljeni podpisati sporazum že zdaj. Zato vas kot prvo vprašam: ali ste že podpisali? Če ne, kdaj nameravate podpisati? Drugič: kdaj bomo prejeli podrobno oceno učinkov glede obsega, v katerem bi sporazum ACTA lahko vplival na temeljne pravice znotraj EU? Veselim se vaših odgovorov.
Syed Kamall
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, mislim, da moramo na začetku pozdraviti nekatere od izjav, ki so bile podane nocoj, ter dejstvo, da je po krogu pogajanj v Tokiu Komisija besedilo predložila pred Parlament, ki bo nazadnje lahko podal svoje soglasje k sporazumu ali ne. Mislim, da je premik k preglednosti nekaj, kar bi morali pozdraviti v celotnem Parlamentu. Navsezadnje je to bilo eno izmed področij, kjer je bil Parlament soglasen - morda se nismo strinjali glede določenih elementov, vendar smo se strinjali glede večje preglednosti.
Povečana preglednost pomeni, da zmanjšamo napačne špekulacije o vsebini pogajanj, in če smo pošteni, prav tako poudarja pozitivno vlogo Komisije, ki želi prepričati pogajalske partnerje, da je večja preglednost potrebna. Mislim, da smo v tem Parlamentu izvajali pritisk na Komisijo, zato se v zameno lahko s svojimi pogajalskimi partnerji pogovarja o potrebi po večji preglednosti.
Očitno v tem parlamentu obstajajo razlike glede pravic intelektualne lastnine. To je očitno ključno vprašanje za imetnike avtorskih pravic in blagovnih znamk. Upam da sporazum ACTA vsem aktivnim pogodbenicam predstavlja pomemben korak uveljavljanja, gradi pa na sporazumu TRIPS iz sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja.
Osebno mislim, da je treba razlikovati med digitalnim svetom in svetom atomov; v svetu povečane moči obdelave, povečanega shranjevanja in večje pasovne širine se vse nagiba k ničelni ceni in mnogi v glasbeni industriji na primer niso ukrepali. Iz pogovorov s pravnimi strokovnjaki sem razbral, da je to zelo težko uzakoniti v sporazumu.
Ko gre za proizvodnjo generičnih zdravil, sem vesel, da sporazum ACTA varuje avtorske pravice in blagovne znamke, medtem ko izključuje patente iz širših ukrepov, tako da se izognemo zasegu generičnih zdravil v tranzitu preko EU. Vendar imam vprašanje, ker Komisija ni bila odgovorna za pogajanja v imenu EU v zvezi s poglavjem o kazenskem pregonu, ki ga je obravnaval Svet v imenu držav članic. Če razpravljamo o pomislekih glede kazenskih sankcij, kako nameravamo uskladiti dve različni pogajanji med civilnim in kazenskim poglavjem?
To je vprašanje za vas, komisar. Lahko se mu izognete, vendar bo zanimivo slišati vaše stališče glede tega.
Helmut Scholz
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, komisar, ta teden sta senatorja ZDA Bernie Sanders in Sherrod Brown pisala Uradu za patente in blagovne znamke ZDA in zahtevala temeljit pregled, da bi zagotovila, da se besedilo sporazuma ACTA, doseženega s pogajanji, lahko uskladi z obstoječo zakonodajo ZDA. Prepričani bodite, da v tem parlamentu izpolnjujemo svojo dolžnost, ko proučujemo sporazum v okviru zakonov Evropske unije. Moja skupina si želi sprejeti temeljit pristop in si vzeti toliko časa, kot je potrebno, čeprav ste ponovno ponudili zelo podrobne odgovore na vprašanja glede pravnega reda Skupnosti. Odgovori na vprašanja, ki smo jih lahko zastavili Komisiji na sejah, namenjenih poročanju, ki ste nam jih nedavno ponudili po pogajanjih in za katera se vam zahvaljujem, nas namreč niso popolnoma zadovoljili. Vaš glavni pogajalec nam je pogosto dajal občutek, da smo - če se lahko izrazim s pogovornim jezikom - neke vrste motilci Boga, ki dvomijo o božji besedi, namesto da bi se ukvarjal s pomisleki, ki smo jih izrazili v imenu evropskih državljanov.
Kljub temu so nekatere naše kritike glede vidikov, povezanih z internetom, imele določen učinek in nekateri škodljivejši predlogi so bili umaknjeni.
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, pogajanja o sporazumu ACTA so bolj ali manj zaključena. Besedilo zadnje različice sporazuma ima podobo zakonodajnega besedila, saj se uporablja za posamezne države članice. Tako sporazum ACTA obstoječega pravnega položaja v Evropi skorajda ne bo spremenil. Prvotni cilj sporazuma je bil izboljšati uveljavljanje. Vendar iz predloga ne morem opredeliti posebnih rešitev v zvezi s tem. Pred objavo je postalo znano, da bodo sporne točke opuščene. Vendar ta različica različnih navzkrižnih interesov ne upošteva v zadovoljivi meri. Na primer, člen 2(2) sporazuma pravi: "postopki, ki se sprejmejo, ohranijo ali uporabljajo za izvajanje tega poglavja, so pravični, nepristranski in zagotavljajo primerno varstvo pravic vseh udeležencev postopkov". Poglavje o začasnih ukrepih ne vsebuje izrecne navedbe pravice do pravnega postopka niti ne vsebuje določbe o preverjanju potrebe po uničenju ponarejenih izdelkov.
In nenazadnje - slišali smo, da se bodo zadnje točke pogajanja zaključile preko e-pošte. Vendar te zadnje točke vključujejo področje uporabe sporazuma kot celote. Gotovo je to treba opredeliti, preden začnemo oblikovati vsebino. Morda bi to spodbudilo nekatere praktične rešitve v sporazumu samem.
Cristiana Muscardini
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, želela bi se zahvaliti Evropski komisiji in zlasti komisarju De Guchtu za trda pogajanja, ki jih vodi z Združenimi državami, naloga, ki namerava najti stično točko glede sporazuma, za katerega se na žalost zdi, da nima konca.
Še vedno smo daleč od rešitve težav intelektualne lastnine, ki so še naprej predmet spora med dvema blokoma, ki se razlikujeta v gospodarskem in političnem smislu. Evropa se mora še naprej osredotočati na dve temeljni točki. Evropske geografske označbe morajo obvezno biti zaščitene v civilnem in carinskem smislu, saj danes trpijo zaradi škode, ki ni prisotna le v agroživilski industriji, katere ponarejeni izdelki trpijo zaradi nepoštene konkurence preko uporabe imen, ki kopirajo in omenjajo znane evropske blagovne znamke, prav tako pa škoduje industrijam, ki delujejo v sektorjih oblikovanja in mode. To škoduje podjetjem, intelektualni lastnini, raziskavam in - kot vedno - potrošniku.
Druga osrednja točka je potreba po skupnih pravilih, ki nadzorujejo spletne prodaje: prodaja filmov, knjig, glasbe, zdravil in na milijone ostalega ponarejenega blaga se še vedno odvija na internetu brez kakršnega koli nadzora. Evropska unija mora preostalemu svetu poslati jasno sporočilo. Trgovinski sporazum proti ponarejanju mora biti zaščita pred vsem ponarejanjem.
Emine Bozkurt
(NL) Gospod predsednik, komisar, mednarodni sporazumi morajo biti predloženi v odobritev Evropskemu parlamentu. Za nas, poslance, je bistvenega pomena, da lahko čim pogosteje uporabimo svojo pravico do veta, vendar je naše delo zdaj postalo praktično nemogoče. Vedno znova smo bili prisiljeni zahtevati od Komisije, naj pojasni trenutno stanje pogajanj glede sporazuma ACTA. Tako nas vedno odpravijo z besedami. Najprej so nas pomirili z argumentom, da pogajanja še daleč niso zaključena, zdaj pa ste nam povedali, da gre le za sporazum o uveljavljanju ter da pravni red EU in zakoni držav članic ne bodo spremenjeni.
V tem primeru bi vprašala: kakšna je torej dodana vrednost sporazuma ACTA? Rekli ste, da ne bo uskladil kazenskih sankcij niti ustvaril posredne zaveze v smislu politike "treh udarcev". Vendar stojimo tukaj in spet govorimo o vsebini tega osnutka sporazuma, zlasti o točkah, ki sem jih omenila. Pa vendar vsak dan prejemam sporočila zaskrbljenih državljanov in podjetij in še vedno obstaja splošno soglasje med skupinami v Evropskem parlamentu, da ta osnutek sporazuma spodkopava temeljne pravice naših državljanov in potnikov iz tretjih držav. Zato bom to vprašanje zastavila na nedvoumen način: katere bodo dejanske koristi sprejetja sporazuma ACTA? Prosimo, prepričajte nas, da je besedilo z dne 2. oktobra pozitivna in potrebna stvar.
Za vas, komisar, imam tudi zelo konkretno vprašanje: kdaj se bodo pogajalske strani ponovno sestale, da bi razpravljale o sporazumu ACTA? Katere stranke se z njim niso strinjale? Zakaj? Eno vprašanje za drugim, komisar. Spet nam je bilo rečeno, da sporazum še čaka na zadnje izboljšave. Kako naj se strinjamo s sporazumom, za katerega potekajo pogajanja za zaprtimi vrati?
Marietje Schaake
Gospod predsednik, včeraj je Komisija sprejela strategijo, da bo v ospredje postavila pravno zavezujočo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Kot liberalci smo to predlagali, zato je to glasba za moja ušesa.
Danes je Komisija objavila informacije o sporazumu ACTA, potem ko so se zadnja pogajanja zaključila pred tremi tedni. Stran vsebuje odstavek, naslovljen "pozitivni vidiki sporazuma ACTA", toda obstajajo tudi nekatera vprašanja, ki bi lahko bila drugače označena.
Prvič, ali trgovinski sporazumi ali pogodbe za uveljavljanje prava - kar po mojem mnenju sporazum ACTA v resnici je - prav tako spadajo pod osredotočanje na temeljne pravice? Ali bo Komisija pripravila oceno?
Drugič, ali se je Komisija pripravljena vrniti za pogajalsko mizo, če so temeljne pravice zaradi sporazuma ACTA ogrožene? Ali bo Komisija počakala na zaključek pogajanj, preden bo zares upoštevala resolucijo Parlamenta iz začetka naslednjega leta? Kolikor vem, še nobena država ni vpisala svojih začetnic na niti eno stran sporazuma ACTA.
Kar zadeva internet, sporazum celo orje ledino, kot pravi poročilo. Uvodna izjava pravi, da sporazum ACTA "spodbuja sodelovanje med ponudniki storitev in imetniki pravic". Člen 2.18.3 nadaljuje: "vsaka pogodbenica si prizadeva spodbujati skupna prizadevanja znotraj poslovne skupnosti za učinkovito obravnavo kršitev intelektualne lastnine. To vključuje izvensodne ukrepe in izzive razdelitve moči". Člen 2.18.4 pravi, da mora pristojni organ, ne nujno sodni, imeti pooblastila, da "naroči spletnemu ponudniku, naj imetniku pravic takoj predloži informacije, ki zadostujejo za identifikacijo naročnika, katerega račun naj bi bil uporabljen za kršitev".
Opozarjam na besedo "naj bi" ter poudarjam, da ponudnike internetnih storitev skrbi, da bodo oni morali začeti izvajati zakon. Zato je treba narediti nekaj prostora pod naslovom "negativni vidiki sporazuma ACTA" za oceno vidika temeljnih pravic, ki je še vedno vključen v osnutek sporazuma ACTA, za katerega je zdaj Komisija pravno zavezana, da bo ga dajala v ospredje.
Eva Lichtenberger
(DE) Gospod predsednik, komisar, odkar je besedilo sporazuma ACTA bilo objavljeno, menimo, da zastavlja mnogo več vprašanj, kot daje odgovorov. To lahko deloma pripišemo zelo nejasni in ohlapni pravni terminologiji, ki se občasno uporablja in za katero se zdi, da ne izključuje ničesar in vključuje vse. Naj se tukaj dotaknem enega izmed ključnih vprašanj, ki je poziv k sodelovanju pri izvajanju pravic ponudnikov storitev in imetnikov pravic. Ali naj to razumemo, da bo na primer Warner Bros sodeloval s ponudniki internetnih storitev skoraj tako kot s šerifovimi namestniki? Kako bi to podrobno delovalo? Ali to pomeni pretakanje podatkov po internetu, da bi našli kršitve? Ta zmeda izhaja iz dejstva, da na primer izraz "zasebna ali komercialna uporaba" ni dovolj opredeljen, skupna opredelitev pa ni bila najdena. Menim, da je to izredno problematično vprašanje, ker vključuje privatizacijo zakonskih pravic.
Kot je že bilo omenjeno, se je Komisija včeraj zavezala, da bo opravljena ocena učinka v povezavi s civilnimi pravicami in morebitnimi novimi določbami. Kaj lahko pričakujemo od te ocene učinka glede sporazuma ACTA? Kaj lahko pričakujemo od te ocene in kdaj jo bomo sploh lahko prebrali? To je odločilno, da bomo lahko ocenili ta sporazum.
Sajjad Karim
Gospod predsednik, kot Unija s težavo dohajamo izzive, s katerimi se srečujemo v tej novi internetni dobi. Seveda nismo sami in mnogo izmed naših partnerskih narodov je v istem položaju, vendar smo se vsi združili in skupaj si prizadevamo za usklajen pregon ponarejanja.
Varovanje avtorskih pravic je nujno, vendar je treba najti ravnovesje za zagotovitev, da svoboda do izražanja in inovacije niso ovirane. Želimo zagotoviti, da bo ravnotežje, doseženo v poročilu gospe Gallo, v sporazumu ustrezno priznano, da bo spodbujalo rast, konkurenčnost in inovacije, hkrati pa zagotavljalo potrebne zaščite za imetnike pravic. Pri izvajanju ne obstaja pristop, ki bi ustrezal vsem, in v sporazumu ni podan pristop za izvajanje. Prožnost naših držav članic je priznana in to podpiramo. Kot je povedal komisar, je sporazum ACTA dober prvi korak za obravnavo skupin, ki se ukvarjajo s ponarejanjem, in piratstva na internetu in širšem področju.
Od EU pričakujemo podroben predlog o avtorskih pravicah in temeljito oceno učinkov, ki jo bo Evropski parlament pregledal, analiziral in vzel pod drobnogled v imenu državljanov.
Christofer Fjellner
(SV) Sporazum ACTA ali Trgovinski sporazum proti ponarejanju, kar to pomeni, je seveda zelo sporen. Zelo sporen je tukaj, v Evropskem parlamentu, pa tudi na Švedskem, ki jo zastopam. Zelo sem bil kritičen, zlasti glede tistega, kar sem dojemal kot skrivnostnost; med drugim glede dejstva, da nismo poznali vsebine besedila. To je ustvarilo občutek in vzdušje, ugodna za porajanje mitov o sporazumu. Najvztrajnejši se zdi mit, da bodo zaradi sporazuma ACTA carinski organi začeli preverjati iPode in računalnike. To sem malo prej slišal tukaj na današnjem plenarnem zasedanju. Toda zdaj, ko imamo vsa besedila in je vse pred nami, vidim, da to ni bilo res in da gre le za mit. Če bi Shakespeare napisal igro o razpravi glede sporazuma ACTA, menim, da bi jo prav tako poimenoval "Mnogo hrupa za nič".
Komisija je obljubila, da ACTA ne bo spremenila ničesar v zakonodaji EU in ko berem to, sem tudi jaz takega mnenja. Dejstvo, da ne bo sprememb zakonodaje, pomeni, da ne bo sprememb vsakodnevnega življenja državljanov, na primer ne bo se spremenil odnos državljanov do interneta.
Vendar to ne pomeni, da sporazum ACTA ni pomemben ali da ni potreben, kot je rekel nekdo v tem parlamentu. Nasprotno, sporazum ACTA bo ustvaril svetovni zlati standard za varstvo intelektualne lastnine. To je pomembno in v interesu Švedske in Evrope. Zmanjšal bo število sporov in če mi v srečanjih, ki jih imam s švedskimi podjetji, ta kaj omenjajo, potem je to predvsem potreba po zaščiti njihovih patentov in pravic intelektualne lastnine. To je dobro, zlasti zunaj Evrope. Zdaj, ko sem prebral pogajalske dokumente, ki smo jih prejeli, sem pomirjen in poln zaupanja. Prepričan sem, da bodo istega mnenja tudi državljani. To pomeni, da sem pred nadaljnjimi razpravami glede te zadeve v Evropskem parlamentu precej samozavesten.
Françoise Castex
(FR) Gospod predsednik, komisar, kot pobudnica pisne deklaracije o Trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA) bi se vam skupaj s kolegi poslanci, gospodom Lambrinidisom, gospo Roithovo in gospodom Alvarom, najprej želela zahvaliti za vaša prizadevanja, da bi zavarovali preglednost in soglasje, zlasti v zadnjih tednih. Za zdaj se bodo moje zahvale tukaj končale, ker to besedilo ostaja zelo nejasno glede ključnih vprašanj.
Prvič, komisar, vi pravite, da to besedilo ne bo spremenilo pravnega reda EU, toda kaj pa nove kazenske sankcije za kaznivo dejanje pomoči in podpiranja kršitev avtorskih pravic, ki jih želite razlikovati od ponarejanja?
Kako naj ne mislimo na to, kar se dogaja v Franciji, kjer grozi zakon HADOPI in potencialne sankcije proti nevtralnosti tehničnih posrednikov. Dejstvo, da se je za to besedilo pogajal Svet, ga uvršča izven obsega pogajanj Komisije in zato morda tudi pravnega reda EU.
Drugič, zdi se, da ima odbor ACTA možnost vključevanja sprememb v besedila. Zato boste razumeli našo zaskrbljenost zaradi možnosti sprejetja besedila, ki se lahko še spremeni. Komisar, ponavljam, da nam je težko dati bianko ček prihodnjemu sekretariatu ACTA; zadržki, ki jih bomo pripravili glede razlage besedila pri glasovanju o resoluciji, pa bodo narekovali naše stališče glede ratifikacije tega besedila.
Christian Engström
Gospod predsednik, 10. marca letos je ta parlament z veliko večino sprejel resolucijo, ki med drugim pravi, da sporazum ne bi smel omogočati uvedbe tako imenovanih postopkov treh udarcev. Ne želimo namreč, da bi se ponudniki internetnih storitev začeli obnašati kot zasebne policijske sile in bili prisiljeni prevzeti to vlogo.
Komisija je v različnih ustnih izjavah večkrat ponovila, da to ni res. Te izjave pozdravljam. Če pa pogledamo besedilo, je že v uvodni izjavi zapisano "v želji spodbujati sodelovanje med ponudniki storitev in imetniki storitev glede ustreznih kršitev v digitalnem okolju". Potem člen 2.18.2, kot ga je citirala gospa Schaake, "skuša spodbujati skupna prizadevanja v poslovni skupnosti za učinkovito obravnavo kršitev podjetij". Če to ne pomeni treh udarcev, kaj potem pomeni?
Lepo je govoriti o sodelovanju med imetniki pravic in ponudniki internetnih storitev, toda kaj naj ponudniki internetnih storitev storijo? Če tega ne želijo početi, kakšni ukrepi jim grozijo? Zelo me skrbi, da je jezik v tem sporazumu - kot je povedala gospa Castex - tako dvoumen, da sploh ni jasno, kaj pomeni. Še vedno imam osnovne pomisleke, ki nas spremljajo že od začetka, in zelo rad bi videl primerno oceno vidikov temeljnih pravic tega sporazuma.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, komisar, seveda je poskus doseganja dobrih mednarodnih sporazumov vreden pohvale in priznam, da to še zdaleč ni lahka naloga. Kljub temu pa se moramo pri obravnavi takih sporazumov na neki točki ustaviti in vprašati: kdo bo posledično imel koristi in kdo bo utrpel škodo? Občutek imam, da ima korist le nekaj ljudi, ki želijo mastno zaslužiti in ki jih le malo zanimajo človekove pravice, svoboda obveščanja itd., in da škoduje mnogo več ljudem, kot jim resnično prinaša koristi.
Še vedno mi ni jasen dejanski položaj glede generičnih zdravil. Res je, da ne moremo veliko doseči s kazenskimi sankcijami. Vendar vemo, da lahko civilne tožbe in z njimi povezani velikanski odškodninski zahtevki povzročijo mnogo več škode kot kazenski postopki. Potem se postavlja vprašanje zaščite blagovnih znamk v nasprotju z oznakami porekla. Pravkar smo imeli razpravo, kjer je bilo rečeno, da so oznake porekla vedno pomembnejše in ponujajo priložnosti, ki presegajo področje zaščite blagovnih znamk. Vendar se zdi, da se je vse ustavilo pri vprašanju zaščite blagovnih znamk.
Ideja uporabe ponudnikov interneta kot zasebne policijske sile, kar so že omenili drugi poslanci tega parlamenta, je pojem, ki ga popolnoma zavračam. Kdo bo nadzoroval ponudnike? Ni obveznosti zagotavljanja informacij in ni varovanja podatkov, kot bi moralo veljati za javne organe. To so stvari, ki me skrbijo. Poleg tega ne vem, kaj bodo te ocene učinkov dosegle glede človekovih pravic in, predvsem, kaj bo storila Komisija, če ta parlament dobi občutek, da je to zvodenela rešitev in je ne bo hotel podpreti.
Judith Sargentini
(NL) Gospod predsednik, dobro si lahko predstavljam, da bi glavni namen tega sporazuma lahko bil preprečevanje ponarejanja torbic in ročnih ur. Vendar sporazum pravi, da mora poslovna skupnost sodelovati v boju proti kršitvam avtorskih pravic, in tukaj se mi zdi, da se stvari malo zapletejo. Če se vrnem na torbice, očitno bo strojar moral zahtevati od proizvajalca zadrg in zaponk, naj preveri identiteto ljudi, ki kupujejo te torbice? Ali bomo mi kot oblast naložili takšno policijsko nalogo podjetjem te vrste? To bi bilo nepremišljeno in v vašem predlogu nam niste dali nobenega pojasnila glede te točke.
Slišala sem vas reči, gospod De Gucht, da če v sporazumu ACTA opustimo patente, bomo imeli na grbi farmacevtsko industrijo. Jaz imam drugačne strahove, ker v zvezi s patenti in mejnim nadzorom še vedno obstajajo nejasnosti. To ne pomeni, da se ne bo več zgodilo nekaj tako neprijetnega, kot je zaseg zdravil proti virusu HIV v pristanišču Rotterdam.
Pomirite nas, gospod De Gucht, in preverite sporazum ACTA glede temeljnih pravic. Včeraj je vaša komisija objavila strategijo s tem učinkom. Pomirite nas, da imajo ljudje v državah v razvoju pravico do zdravstvenega varstva. Pomirite nas, da za uporabniki interneta ne bodo vohljala zasebna podjetja in da njihova svoboda ne bo omejena.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Rastoče število ponarejenih in piratskih izdelkov na mednarodnem trgu povečuje možnost za ogrožen trajnostni razvoj svetovnega gospodarstva in nedvomno prinaša tudi finančne izgube izvornim proizvajalcem ter krši pravice intelektualne lastnine avtorjev in subjektov, vključenih v proizvodnjo in pridelavo. Predstavlja tudi očitno tveganje za potrošnike in je vzrok za izgubo delovnih mest v Evropi.
Zamisel o večstranskem sporazumu za boj proti piratstvu in ponarejanju je lahko učinkovit mehanizem za zajezitev takih dejavnosti. Vendar se pridružujem svojim kolegom pri poudarjanju potrebe po preglednosti in večji verodostojnosti v zvezi s kakršnimi koli podobnimi pogajanji in sporazumi. Enako bistveno se mi zdi, da najdemo ravnotežje med pravicami, ki jih želimo zaščititi, in pravicami, ki so bistvene za družbo. Uveljavljanje ali varstvo pravic nekaterih ne sme posegati v pravice in upravičene interese drugih. Zlasti imam v mislih določbe sporazuma, ki nameravajo kazensko preganjati popolnoma nenevarne običajne uporabnike, ne kaznujejo pa velikih akterjev. Absurdno se mi zdi, da se lahko med mejnim nadzorom zapleni tehnična oprema, ki vsebuje avdio in video posnetke, namenjene osebni uporabi. V naši pravni tradicijo je kopiranje za osebno uporabo, ki nima komercialnih namenov, pogosto in ne nezakonito. Komisar, zakaj na primer študent ne bi smel prekopirati knjige, ki jo potrebuje za šolo?
Ponovno poudarjam, da moramo sprejemljivemu varstvu avtorskih pravic dati zeleno luč. Vendar za trenutno različico sporazuma ACTA stoji delo lobistov založb iz ZDA, ki nameravajo v svojem iskanju dobička terorizirati in kazensko preganjati velik del naše družbe, zlasti državljane držav članic Evropske unije. Astronomske globe, neprimerna preverjanja, pogajanja o sporazumu, ki potekajo za zaprtimi vrati, se mi zdijo nesorazmerni. Zato bi prosila Evropsko komisijo, naj se upre ogromnemu pritisku lobistov in pripravi racionalno ter dobro uravnoteženo alternativo sedanji različici sporazuma ACTA.
Zuzana Roithová
(CS) Z našo pisno izjavo smo želeli doseči več preglednosti pri pogajanjih za sporazum ACTA in zagotovilo glede varstva osebnih podatkov in pravnega reda EU. Zadovoljna sem, da so osnutki dogovorov končno bili objavljeni in da je večina problemov, ki smo jih kritizirali, izginila iz sporazuma. Vendar bi za Unijo bil neuspeh, če bi se na primer zmanjšalo varstvo geografskih označb; na primer, če neevropskim državam na svojem ozemlju ne bi bilo treba varovati vafljev Karlovy Vary ali prej omenjenega šampanjca. Samo nadzor meja ne zadostuje. Komisarja prosim za pojasnilo tega.
Prav tako dvomim o učinkovitosti sporazuma, saj največje ponarejevalke iz Azije niso njegove pogodbenice, kar lahko pri izvajanju sporazuma povzroča težave tudi podjetnikom in potrošnikom. Na koncu prosim komisarja ali Komisijo, naj nam predstavita podrobno analizo učinkov sporazuma ACTA na Evropsko unijo.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, kot prvo, več govornikov je trdilo, da bodo zaradi izvajanja sporazuma ACTA omejene državljanske svoboščine, in več jih je na primer izpostavilo nadzor prenosnikov ali letalskih potnikov na mejah.
Skupna izjava z dne 16. aprila, ki so jo podale pogodbene stranke sporazuma ACTA, je zelo jasna. Noben predlog ne sili udeleženk sporazuma ACTA, naj zahtevajo od mejnih organov preiskave prtljage potnikov ali njihovih osebnih elektronskih naprav, da bi našli nedovoljeno gradivo.
Namen sporazuma ACTA je obravnava obsežnih nezakonitih dejavnosti in pregon kriminalnih združb. Ne gre za omejevanje državljanskih svoboščin ali nadlegovanje potrošnikov. Sporazum ACTA bo v skladu s sedanjim režimom EU za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, ki v celoti spoštuje temeljne pravice, svoboščine in državljanske svoboščine, kot je varstvo osebnih podatkov.
En primer je klavzula de minimis v carinski uredbi EU iz leta 2003, ki izvzema potnike iz pregledov, če sporno blago ni del obsežnega prekupčevanja.
Carinski organi EU, ki se večkrat srečujejo s tihotapljenjem drog, orožja in ljudi, nimajo časa in pravne podlage, da bi iskali par piratskih pesmi na iPodu ali prenosniku, in nobenega namena nimamo tega spremeniti.
Tega ne bomo spremenili in zagotovili bomo, da bodo pogodbenice sporazuma ACTA še naprej uporabljale to izjemo. Vendar izjeme de minimis ne moremo uvesti kot absolutne obveznosti, ker so nekatere države članice v skladu z nacionalnimi pravili obdržale pristojnost za izvajanje določenega nadzora potnikov.
Ponovno je bil omenjen zakon treh udarcev ali francoski zakon HADOPI, ki to omogoča. Vendar gre za nacionalno pravilo in Evropska unija nima pristojnosti, da bi nacionalno državo prisilila, naj ga spremeni.
Mnogi so tudi zahtevali oceno učinkov glede temeljnih pravic, študijo vpliva na zasebnost in študijo vpliva na pravni red Skupnosti.
Na tem plenarnem zasedanju sem večkrat izjavil, da kršitve temeljnih pravic ali pravnega reda Skupnosti ni bilo, in moram povedati, da v treh razpravah, ki smo jih že imeli na tem plenarnem zasedanju, nobeden od vas ni podal primera glede težav, ki so povezane s temeljnimi svoboščinami. Nihče ni pokazal na kršitev pravnega reda Skupnosti. Nihče ni znal podati primera. Če nam boste podali primere, jih bomo preučili.
Kar zadeva pogajanja za zaprtimi vrati, je Parlament zahteval več preglednosti glede pogajanj o sporazumu ACTA. Komisija je zagotovila, da se to zgodi: da imate pred seboj besedilo, ki je bilo sklenjeno v Tokiu, in da ste ga dobili nekaj dni za tem, ko je bilo dokončano. Besedilo ima tudi zadržke, ki so še vedno prisotni; tri zadržke Evropske unije in tri zadržke Združenih držav. Imate rezultat pogajanj. Kako lahko izjavite, da se je to dogajalo za zaprtimi vrati?
Vprašanje je bilo zastavljeno varuhu človekovih pravic. Morda ne zaupate meni. Jaz sem Komisija. Morda ne zaupate Svetu. Morda ne zaupate vašim vladam. Iz več vaših govorov sem razbral, da je vaše zaupanje v lastne vlade dokaj šibko, toda menim, da zaupate vsaj varuhu človekovih pravic. Varuh človekovih pravic je zelo jasno povedal, da lahko ohranimo listine zaupne in da je to, kar počnemo, velik dodatni korak v smeri preglednosti.
Pričakovali bi, da kadar to počnete, da vam bodo ploskali. Da bo dejstvo vsaj malo upoštevano, toda nekateri izmed vas še kar naprej govorite, da se pogajamo za zaprtimi vrati in da preglednosti ni. Torej kakšen je sploh smisel prizadevanj, da bi imeli več preglednosti, če pa nato še naprej govorite, da preglednosti ni. Morda bi bilo bolje, če bi svoj čas namenil čemu drugemu.
Kar zadeva možnost, da Evropska komisija sklene dogovor glede končnega besedila: v Lizbonski pogodbi so navedena zelo jasna pravila o tem, kako se sklepajo mednarodne pogodbe, kdo in kako jih sklepa in ratificira, vključno s pomembno vlogo Evropskega parlamenta.
V okvirnem sporazumu obstajajo tudi jasna pravila, kako je treba v postopku pogajanj obveščati Parlament in ga upoštevati. Menim, da smo ta pravila spoštovali zelo natančno. Komisija ima posebno pravico, da kot pogajalec določi točko, na kateri se pogajanja zaključijo in se sporazum parafira. Sporazum še ni parafiran in nocoj imate možnost, da podate svoje pripombe, preden ga parafiramo in celo preden se odločimo, da damo sporazum kot tak parafirati. V Komisiji še nismo sprejeli odločitve, kaj bomo dejansko naredili, ker imamo še vedno nekaj zadržkov, ki jih želimo rešiti z Združenimi državami, preden se odločimo.
Parafiranje sporazuma je del posebnih pravic Komisije in Unije ne zavezuje dokončno. Sporazum bo postal dokončen, ko bo dal soglasje Evropski parlament.
Zato spoštujmo pogodbo in spoštujmo okvirne sporazume. Medtem pa vas bomo še naprej obveščali in z vami sodelovali, kot je določeno v okvirnem sporazumu.
Mimogrede, v skladu s pogodbo je Svet tisti, ki odobri podpis sporazumov, toda Parlament ima vedno zadnjo besedo. Ratificirati mora sporazum, toda če soglasja ne da, sporazuma ni.
Torej bodite malo potrpežljivi. Parafiranja še ni. Ko bo parafiran, boste dobili prevod, preverili ga bodo pravniki-jezikoslovci, nato bo šel v podpis Svetu in Parlamentu v ratifikacijo. Torej do sedaj še ni bila sprejeta nobena odločitev in nocoj imate še eno možnost, da poveste vse, kar imate glede tega v mislih.
Nekateri so tudi spraševali, kako bi imela EU koristi od sklenitve takega sporazuma, če ne bo šel dlje od trenutne zakonodaje in če bodo druge države, kot je ZDA, trdile, da ne bo spremenil domače zakonodaje.
Ne gre za materialno pravo. Ta sporazum pomeni krepitev obstoječega prava in zato vedno znova navajam, da ne bomo spremenili pravnega reda Skupnosti. Pravni red Skupnosti pomeni materialno pravo in tega ne bomo spreminjali. Mednarodna pogodba, ki bi sprejela standarde, podobne tem, ki jih ima EU, in tudi tem, ki že obstajajo v državah, kot sta ZDA in Japonska, bi bila zelo dragocen prispevek k sedanjim prevladujočim mednarodnim standardom, kot jih določa sporazum STO TRIPS.
Naš cilj je spodbujati standarde ACTA pri ključnih razvijajočih se partnerjih, in sicer z našimi prihodnjimi trgovinskimi sporazumi, in tudi na večstranskih mestih. Ob tem je več pogodbenic sporazuma ACTA izkoristilo zagon, ki so ga ustvarile pogajanja o sporazumu ACTA, da so prenovile svojo domačo zakonodajo v skladu z dogovorjenimi smernicami.
Kolikor vem, sta na primer tako Japonska kot Kanada v postopku pregleda svojih režimov uveljavljanja glede interneta. Poleg tega se pogosto spregleda, da sporazum ACTA ne pomeni le boljših pravnih standardov. Prav tako pomeni sodelovanje med organi pregona, sprejetje najboljših praks ali boljše usklajevanje tehnične pomoči.
Čeprav EU v zadnjih štirih ali petih letih na teh področjih zelo uspešno sodeluje z ZDA, pa menimo, da lahko sporazum ACTA prav tako izboljša pomembne vidike boja proti kršitvam intelektualne lastnine.
Menimo, da je ameriški sistem pregona pri zaščiti določenih pravic intelektualne lastnine na splošno učinkovit in uspešen. Komisija je poudarila, da sporazum ACTA ni prikrito sredstvo za to, da se zaobide njihov domači zakonodajni postopek in se oblikujejo sedanji zakoni, in isto je storil Parlament. Razumljivo je, da ameriški uradniki poudarjajo enako.
Naj dodam, da je načelo sodelovanja med imetniki pravic že v členu 15 Direktive o e-poslovanju od leta 2003 dalje, tako to ni nova zamisel. Zapisano je v Direktivi o e-poslovanju in samo na to se sklicujemo. Sklicujemo se na obstoječo zakonodajo EU.
Naj še povem, da je v razpravi o sporazumu ACTA pogosto spregledano število delovnih mest državljanov EU, ki se navezujejo na pravice intelektualne lastnine, in prav o delovnih mestih se pogosto razpravlja vsepovsod v Parlamentu.
Na milijone delovnih mest v Evropi je odvisnih od spoštovanja pravic intelektualne lastnine. Ponarejanje je resen napad na evropsko industrijo in evropsko gospodarstvo ter na evropske inovacije, saj smo gospodarstvo, ki temelji na inovacijah.
Pravzaprav v resnici govorimo o delovnih mestih. In reči moram, da sem malo presenečen, da v treh razpravah, ki smo jih do sedaj imeli na tem plenarnem zasedanju, to ni bilo nikoli omenjeno. Tega sklicevanja na delovna mesta ni nikoli bilo. Sklicevanja so bila na temeljne pravice in na to sem zelo občutljiv, toda primera, ki bi to podkrepil, ni bilo.
Sklicevanje je bilo na nadzor na mejah, kjer je jasno, da sporazum ACTA ne dodaja ničesar k temu, kar že obstaja. Bilo je sklicevanje na zasebnost, toda ne vidim razloga, zakaj bi bila zasebnost napadena. Sklicevanja so na vrsto neko nejasno svobodo in svoboščine, za katere menite, da so ogrožene, toda primerov ne omenjate. Po drugi strani pa je zelo jasno in tudi dokumentirano v raznih študijah vpliva, ki jih je, mimogrede, Komisija opravila v vezi z vsemi mogočimi stvarmi, da je veliko naših delovnih mest povezanih s pravicami intelektualne lastnine, in to je eden izmed razlogov, da pripisujemo tej zadevi tak pomen. Malo sem presenečen, da se to v Parlamentu zelo redko omenja.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo na naslednjem delnem zasedanju.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Ioan Enciu
Pozdraviti želim napredek pri pogajanjih o sporazumu ACTA. Ta sporazum je nujno potreben za vzpostavitev mednarodnih standardov o izvrševanju zakonodaje o intelektualni lastnini.
Toda poudariti moram, da morajo biti sankcije proti kršitvam intelektualne lastnine skladne z načelom sorazmernosti in uravnotežene med resnostjo zagrešenih dejanj in uporabljenimi sankcijami. V tem primeru še zlasti mislim na kršitve intelektualne lastnine v digitalnih medijih in na internetu, kjer je treba jasno razlikovati obravnavo obsežnega piratstva za komercialne namene in osamljenih, naključnih primerov intelektualnih goljufij.
Poleg tega se mora sporazum ne glede ne resnost zagrešenih kaznivih dejanj osredotočiti na zaščito svobode izražanja, pravico do poštenega sojenja in zaupnosti.
