Forelæggelse ved Rådet af forslaget til det almindelige budget - Budgetproceduren 2010 (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forelæggelse ved Rådet af forslaget til det almindelige budget - Budgetproceduren 2010.
Hans Lindblad
Hr. formand! Det er et utrolig stort privilegium for mig at være her i dag. Jeg føler mig meget ydmyg over det, og jeg glæder mig til at få lov til at forelægge Rådets forslag til det almindelige budget for Dem.
Europa står over for betragtelige udfordringer. Den økonomiske situation så betydeligt mere bekymrende ud for seks måneder siden, men den synes at have stabiliseret sig. Risikobilledet er mere afbalanceret, og risikoen for at blive trukket længere ind i en nedadgående spiral er blevet mindre.
Vi står imidlertid over for betragtelige problemer i form af stigende arbejdsløshed, voksende budgetunderskud og øgende gæld. I lyset heraf er der et stort behov for at opretholde langsigtede, bæredygtige offentlige finanser. Mange lande har en lang vej at gå for at opnå balance i deres offentlige finanser.
Demografien vil lægge et stort pres på de offentlige finanser. Klimaudfordringerne vil kræve nye ressourcer og omfordeling af eksisterende ressourcer. Overordnet set betyder dette efter vores mening, at det budget, vi skal blive enige om, bør være præget af en høj grad af tilbageholdenhed for at skabe plads for fremtidige behov, med hovedvægten på europæisk merværdi og investeringer, som på kort sigt kan få os ud af den økonomiske krise og på lang sigt også kan styrke vores konkurrenceevne.
Rådets forslag, som blev vedtaget enstemmigt, behandler og bidrager til at møde disse udfordringer. Det er et disciplineret budget og et sundt budget, set fra et statsfinansielt synspunkt. Det stimulerer forskningen, uddannelsen, konkurrenceevnen, innovationen og infrastrukturerne, og det stimulerer samhørigheden. Rådets forslag indeholder også marginer til håndtering af uforudsete begivenheder.
Logikken bag vores forslag til det almindelige budget er enkel. Hvis vi ønsker at stimulere vækst, beskæftigelse og velstand, så siger vores skolelærdom os, at vi skal føre en bæredygtig, troværdig og forsigtig politik, men med investering i uddannelse, forskning og infrastruktur og ved at udligne lønforskelle over hele EU. Dette er præcis, hvad vi har forsøgt at gøre.
Rådets forslag er afbalanceret, men fortsat ambitiøst. Sammenlignet med 2009-budgettet er vores forpligtelser steget med 1,1 % og betalingsbevillingerne med næsten 4 %. Vores forslag og den overenskomst, vi gerne vil nå til, skal overholde følgende grundlæggende krav, som også blev fulgt under Rådets førstebehandling. Budgettet skal sikre tilstrækkelig finansiering af EU's forskellige politiske prioriteringer for 2010. Vi i EU skal kunne reagere hurtigt på de udfordringer, som venter os. Der skal være fokus på at tilføre en europæisk merværdi. Der kræves budgetdisciplin og sund økonomisk forvaltning. Ellers vil vi ikke skridt for skridt kunne finde tilbage til en balance i de offentlige finanser igen.
Det er vigtigt at respektere lofterne. EU skal have tilstrækkelig fleksibilitet til at håndtere fremtidige behov og uforudsete begivenheder. Det er afgørende, at EU-budgettet har tilstrækkelige marginer. Forslaget til det almindelige budget, som vi forelægger, repræsenterer 138 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger og 121 mia. EUR i betalingsbevillinger. De nedskæringer, som Rådet har foretaget i forhold til det foreløbige budgetforslag, som blev forelagt af Kommissionen, er baseret på en detaljeret analyse af budgetgennemførelsen, budgetprognosevarslerne og aktivitetserklæringerne, og vi ser på den kapacitet, der er til rådighed til at gennemføre programmer og foranstaltninger. Gennemførelsesgraden og absorptionsevnen har været centrale kriterier i vores analyse.
Jeg vil nu kaste et kort blik på de enkelte udgiftsområder. Underområde 1A, forskning og innovation, er det vigtigste element, og der er sikret tilstrækkelig finansiering i vores budgetforslag. Et andet område, hvor der tilføres flere midler, er projekter inden for energi- og infrastruktursektorerne. Hvis vi justerer for regnskabseffekterne af den økonomiske genopretningsplan, vil øgningen på dette område beløbe sig til omkring 8 %. Otte procent! Det er meget, og som De alle ved, vil finansieringen af den europæiske økonomiske genopretningsplan være et af de emner, som vi vil være nødt til at drøfte i løbet af efteråret.
Under underområde 1B vedtog Rådet de forpligtelsesbevillinger, som Kommissionen foreslog. Hvad angår betalingerne, mener Rådet, at der kan foretages visse beskæringer i det foreløbige budgetforslag, men jeg vil gerne understrege, at vores forslag ikke desto mindre indebærer, at betalingsbevillingerne øger med 3,2 % sammenlignet med 2009.
Under underområde 2 foreslår Rådet omfattende forhøjelser af såvel forpligtelses- som betalingsbevillinger sammenlignet med 2009, på henholdsvis 4,5 % og 9,5 %, hvis vi justerer for regnskabseffekter af genopretningsplanen.
Hvad angår underområde 3, foretog Rådet kun nogle få mindre ændringer til Kommissionens foreløbige budgetforslag. Der vil være ressourcer nok til migrationspolitik, inklusive Frontex.
Vedrørende underområde 4 er det yderst vigtigt at efterlade en større margin til loftet under dette udgiftsområde for at kunne håndtere uforudsete behov på den bedst mulige måde. Rådet sikrede derfor en margin på cirka 310 mio. EUR i sin førstebehandling. Dette er især begrundet i den ændringsskrivelse, som omfatter yderligere behov på området. Vedrørende nødhjælpsreserven vedtog Rådet Kommissionens forslag om forpligtelsesbevillinger. Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik får større og større betydning, og Rådet vil derfor sikre, at der er tilstrækkeligt med midler til rådighed for denne.
Med henblik på administrationen foretog Rådet visse målrettede nedskæringer i lyset af den økonomiske situation og den enkelte institutions særegenheder. Målet er at sikre, at de administrative udgifter ikke stiger hurtigere end inflationen. Institutionernes anmodninger om yderligere stillinger til nye aktiviteter blev ikke godkendt, bortset fra de nye agenturer, som er planlagt til 2010, og bortset fra Frontex.
På vores forligsmøde i juli blev det endnu en gang fremhævet, hvor vigtigt det er, at den rekruttering, som er knyttet til udvidelserne i 2004 og 2007, gennemføres, og vi blev enige om en fælles erklæring. Ved samme lejlighed antydede Deres repræsentanter, at de var villige til at forsøge at finde en fælles løsning med henblik på EU-institutionernes og EU-organernes ejendomspolitik. Jeg er sikker på, at vi vil nå frem til en sådan erklæring senere på efteråret, heldigvis.
Inden jeg slutter, vil jeg gerne nævne, og fremhæve, den positive atmosfære, som herskede på vores møder med Europa-Parlamentet. Jeg mener, at et konstruktivt samarbejde er den eneste måde, hvorpå man kan opnå et godt budget.
Algirdas Šemeta
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Det er mig en stor glæde at få lejlighed til at tale til Dem her til morgen. Jeg ved, at de første stadier af denne budgetprocedure - især forliget i juli - fandt sted i en meget positiv atmosfære, og jeg håber, at vi kan bygge videre på dette samarbejde i de kommende uger. Vi har stadig et stykke vej at gå i budgetproceduren for 2010, og der er andre vigtige spørgsmål, vi skal blive enige om, som f.eks. den anden fase i den europæiske økonomiske genopretningsplan, så det er altafgørende, at alle tre institutioner arbejder tæt sammen.
Hvis vi ser på den aktuelle situation efter Rådets førstebehandling og opstillingen af forslaget til budget for 2010, erkender Kommissionen, at de nedskæringer, som Rådet har foreslået, er mindre alvorlige end i tidligere år. Der er imidlertid visse overvejelser, som jeg gerne vil fremhæve. Kommissionen beklager Rådets nedskæringer på 1,8 mia. EUR i betalingsbevillinger. Disse nedskæringer har forholdsmæssigt større betydning for udgiftsområde 1A og 4 og sendte et negativt budskab for prioritetsområderne vækst i beskæftigelsen og EU's internationale rolle, ikke mindst i relation til førtiltrædelsesstøtte.
De foreslåede nedskæringer i tillægget til administrativ støtte, det administrative tillæg til forskning og agenturerne er særlig barske. Nedskæringerne har - med få undtagelser - i stedet for at overveje hvert agenturs specifikke situation snarere været generelle, uden hensyn til de omfattede agenturers udviklingstrin eller opgaver. Nedskæringerne i den administrative støtte vil vanskeliggøre gennemførelsen af programmer, særligt inden for forskning og foranstaltninger udadtil. Jeg håber, at Parlamentet i forberedelserne af sin førstebehandling vil forsøge at genoprette denne situation.
Selv om nedskæringerne på udgiftsområde 1B og 2 er beklagelige, er jeg delvist beroliget af Rådets foreslåede erklæring om betalinger og af en ny lejlighed til at undersøge landbrugets behov i den kommende ændringsskrivelse, som Kommissionen vil forelægge ved udgangen af oktober.
Som meddelt har Kommissionen nu forelagt en ændringsskrivelse for budgetmyndigheden for at opdatere behovene under udgiftsområde 4. Hovedelementerne i denne vedrører yderligere 95 mio. EUR i forpligtelses- og 60 mio. EUR i betalingsbevillinger til støtte af Den Palæstinensiske Myndighed og genopbygningsbestræbelser i Gaza; og behovet for at overveje oprettelsen af ledsageforanstaltninger for bananer i lyset af den eventuelle handelsaftale, som vil berøre præferenceordningen for de bananeksporterende AVS-lande. Der er også yderligere 50 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 20 mio. EUR i betalingsbevillinger for at bistå udviklingslandene med at bekæmpe klimaændringer, som bør være med til at fremme et succesrigt resultat af klimakonferencen i København i december.
Kommissionen var særligt tilbageholdende under udgiftsområde 5 (Administrationsudgifter) i sine FBF-krav med en foreslået forhøjelse af Kommissionens administrationsudgifter på kun 0,9 % sammenlignet med 2009. Mens formandskabet har anerkendt dette, er det temmelig skuffende at konstatere, at Rådet har introduceret yderligere nedskæringer i Kommissionens administrationsbudget.
Til slut vil jeg sige, at jeg håber, at Europa-Parlamentet vil genoprette de bevillinger, som Rådet har skåret væk, og jeg har tillid til, at vores løbende forhandlinger mellem de tre institutioner vil være konstruktive, og at vi vil opnå et tilfredsstillende resultat af denne budgetprocedure.
Formanden
Tak, hr. Šemeta, for at forelægge Kommissionens holdning, og også for at overholde tiden, hvilket er yderst vigtigt. Jeg vil gerne sige, at dette er en indledende forhandling. Vi vil nu drøfte dette i Budgetudvalget og i andre udvalg, og hovedforhandlingen vil finde sted om få uger.
László Surján
Hr. formand! Jeg vil tale på mit modersmål, for jeg har håb om et Europa, hvor denne handling er en naturlig ret i ethvert parlament, for ikke at nævne de andre områder af offentligheden. I det Europa er der ingen lov, som forhindrer nogen i at benytte deres modersmål, ikke engang i Slovakiet. Jeg forventede også, at den nuværende finanskrise ikke kun ville reducere produktionen og øge arbejdsløsheden, men også give os en mulighed for at forbedre EU's budget gennem reformtiltag.
Parlamentet gav allerede i februar udtryk for sit synspunkt. Det var opmuntrende, at Kommissionen og Rådet gav udtryk for, at de var enige i det. På grundlag af mit kendskab til forslaget, er jeg ked af at sige, at forsøget på at oversætte de flotte ord til talsprog ikke var en uforbeholden succes. Det er på tide at se i øjnene, at ingen er tilfredse med EU's budget. Budgettets indtægtsside er en alvorlig byrde for medlemsstaterne, men det beløb, de har til deres rådighed, er ikke nok til at nå deres mål. Vi er langt fra at opnå såvel fuld beskæftigelse som et videnbaseret samfund. Vi bruger store summer på landbrug, men f.eks. mælkebønderne er ramt af en uhåndterlig krise. Den største post på udgiftssiden er samhørighedspolitikken, men kløften mellem regionerne vokser i stedet for at indsnævres.
Forskere, som er født og uddannet i Europa, arbejder uden for EU. Vi sakker derfor agterud, også når det gælder innovation. Vi håbede, at krisen også ville give os en mulighed for at foretage en hovedrengøring og gøre EU's budget mere succesfuldt og mere håndgribeligt for dets borgere. Vi håbede også, at vi kunne bruge budgettet, ikke kun i overensstemmelse med reglerne og uden nogen korruption, men også til at se på udgifterne og overveje, hvilke programmer der faktisk skaber værdi og succes for vores penge.
Hvad kan vi gøre nu? Parlamentet vil bestræbe sig på at forme budgettet på en sådan måde, at dets budskab bliver tydeligere for EU's borgere. Vi vil styrke de poster, som er med til at takle krisen. Med det i baghovedet fremsætter vi vores tanker om at gennemføre den økonomiske stimuleringsplan. Vi vil også gå direkte løs på klimaudfordringerne. Det, vi ønsker, er, at finanskrisen håndteres effektivt, ikke kun ved at bruge et par milliarder euro fra den plan, som er øremærket til formålet, men også ved hjælp af hver en post på budgettet, så europæerne indser, at EU ikke er en overflødig udgift, men et effektivt redskab til at løse deres problemer. Jeg opfordrer mine kolleger i Parlamentet samt Rådet og Kommissionen til at støtte dette.
Vladimír Maňka
ordfører. - (SK) Hr. formand, hr. statssekretær, hr. kommissær! Vi kan sikkert blive enige om, at vi, når vi opstiller Parlamentets budget, må fokusere på vores kerneopgave, som er lovgivende arbejde. Emner, som ikke er knyttet hertil, skal udelukkes fra budgettet i videst muligt omfang.
Vi vil drøfte budgettets endelige form i dag i en voldgiftsproces, der omfatter Europa-Parlamentets formandskab og Budgetudvalget. I den forbindelse vil jeg gerne takke repræsentanterne for de politiske grupperinger. På gårsdagens møde i Budgetudvalget bakkede de op om forslag om at reducere budgettet og foranstaltninger, som vil føre til en bedre anvendelse af de økonomiske midler.
Vi konfronteres konstant med utallige mangler, som forhindrer os i at anvende vores ressourcer fuldkommen effektivt. Et eksempel er sikkerheden i de bygninger, hvor vi afholder disse forhandlinger i dag. Som De ved, tilbringer vi fire dage om måneden i Strasbourg. På trods heraf var der indtil for nylig opstillet sikkerhedsvagter ved begge indgange 365 dage om året. Den nye generalsekretær for Europa-Parlamentet og hans kolleger opdagede dette og gennemførte nogle foranstaltninger, som årligt vil spare os for mere end 2 mio. EUR.
Et andet eksempel er Revisionsrettens rapporter om oversættelser. Utilstrækkelig planlægning og utilstrækkelig kommunikation eller fuldstændig mangel på kommunikation vedrørende tilgængeligheden af oversættelsesressourcer forhindrer en effektiv anvendelse af disse ressourcer. Den organisation, som skal levere oversættelser, instruerer ofte automatisk eksterne oversættere uden overhovedet at afklare, om der er overskydende kapacitet i den interne organisation.
Det er derfor, vi foreslår en reserve på 5 % af de midler, som er øremærket til oversættelse i de forskellige institutioners budgetter. Vi vil frigive reserven, når de viser, at de har forsøgt at gøre fuld brug af den interne organisations ressourcer. Alene på oversættelsesområdet kan vi spare omkring 11 mio. EUR årligt.
Der er mange tilsvarende eksempler. De fleste af dem har en fællesnævner, nemlig at vi gør for lidt brug af uafhængige undersøgelser af ressourceanvendelsen og arbejdsorganiseringen. Jeg mener, at den politiske vilje, der blev vist i går af repræsentanterne for de forskellige politiske grupperinger under Budgetudvalgets drøftelser, vil bære frugt.
Udgifter til køb, vedligeholdelse og leje af bygninger udgør en af de største administrationsudgifter for EU's institutioner. Institutioner har tidligere ved forskellige lejligheder købt eller lejet ejendom ved brug af metoder, som ikke var helt effektive. Ifølge Revisionsretten samarbejder institutionerne ikke på disse områder, og de kan sågar have problemer med at overskue deres egne politikker.
Vi har derfor bedt Parlamentets administration om at udarbejde et strategidokument for ejendomme med mellemlang frist. Vi ønskede at træffe en fornuftig afgørelse herom ved førstebehandlingen. Der er et behov for at opstille en fælles politik om ejendomme, ikke kun i Parlamentet, men også inden for rammerne af alle institutioner, og for at sikre et bedre samarbejde på dette område. Hr. statssekretær, det glæder mig, at Rådet lige som vi har vedtaget dette som et prioriteret mål, og det vil jeg gerne takke for.
Alain Lamassoure
formand for Budgetudvalget. - (FR) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest gerne lykønske hr. Šemeta med gårsdagens bekræftelse af hans udnævnelse til kommissær med ansvar for budgettet.
Vi er overbevist om, at vi vil nyde godt af samme fremragende samarbejde med ham som med hans forgænger, og vi ønsker ham en politisk karriere, der er lige så strålende som fru Grybauskaitės.
Vi gennemlever en tid med global krise, med forberedelser til store diplomatiske begivenheder og med institutionel usikkerhed inden for selve Unionen. I en tid som denne vil Budgetudvalget forsøge at indtage en samarbejdende holdning. Som vores ordfører sagde, beklager vi Rådets nedskæringer i Kommissionens forslag, men vi forstår samtidig, at tilstanden for medlemsstaternes offentlige finanser forhindrer dem i at gå meget længere i år.
Hvad angår 2010-budgettet, har vi, som det er blevet sagt, en pligt til at skabe resultater, nemlig at få finansieringen af 2010-delen af genopretningsplanen til at balancere. Vi ved, at det vil være nødvendigt med omlægninger, men de må ikke fokusere på andre politiske prioriteter, som tidligere er vedtaget i fællesskab af Parlamentet og Rådet.
Efter 2010 håber Parlamentet på at indlede et fælles samarbejde med Kommissionen, Rådet, det svenske formandskab og det kommende spanske formandskab om tre store spørgsmål for fremtiden.
Hvis situationen i Irland viser sig at blive som håbet, naturligvis, vil det første spørgsmål være implementeringen af den procedure, den dagsorden og de arbejdsmetoder, som gennemførelsen af Lissabontraktaten kræver.
Det andet spørgsmål vil være midtvejsevalueringen af de finansielle overslag. Mellem den fælles beslutning om den flerårige finansielle ramme, som blev truffet i maj 2006, og nu, har vi haft finanskrisen, det meget stærke pres på energiprisen, råvarer og endda fødevarer, og klimaforhandlingerne. Vi har også - beklageligvis - oplevet Lissabonstrategiens sammenbrud, som det tydeligt ses i dag. Vi har derfor brug for en omhyggelig gennemgang af vores flerårige retningslinjer. Det vil blive den nye Kommissions første opgave.
Endelig vil det tredje og sidste spørgsmål være reformen af de midler, som udgør EU's budget. Før krisen vidste vi, at ingen af medlemsstaterne længere ønskede at betale for EU's forbrug. Efter krisen kan ingen af medlemsstaterne længere betale for dette forbrug. Vores finansielle bidrag til den økonomiske genopretning vil udgøre knap 0,03 % af Unionens BNP.
Vi er fuldt ud klar over, hvor ekstremt vanskeligt dette spørgsmål er, men Parlamentet begyndte at arbejde med det for fire år siden sammen med de nationale parlamenter, og dets hensigt er at blive klar til at foreslå nogle arbejdsområder, så det kan indlede forhandlingen næste år.
Hans Lindblad
Hr. formand! Vi har hørt fra såvel Kommissionen som Europa-Parlamentet, at vi får adskillige vanskelige spørgsmål at tage stilling til i løbet af efteråret. Forhåbentlig får vi også nogle lette spørgsmål at tage stilling til. Et af de vanskeligste spørgsmål vil blive genopretningsplanen, og hvordan den skal finansieres. Samtidig har jeg stor tillid til, at det vil lykkes os. Jeg ved, at det vil lykkes os. Der er ikke noget alternativ.
Et andet spørgsmål, som vi står over for, både på kort og på lang sigt, er naturligvis klimaet og finansieringen af klimapolitik.
Endelig vil jeg gerne benytte lejligheden til at takke Dem for at få lov til at tale her i dag.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Jeg vil gerne lykønske kommissæren med hans udnævnelse. Hr. kommissær, der venter kommissærer fra Litauen en stor karriere. Vi ønsker Dem stor succes, både i Kommissionen og i fremtiden. Deres forgænger er i dag statsminister i Litauen.
