Radiofrekvenspolitikprogram (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Gunnar Hökmark for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om radiofrekvenspolitikprogram - C7-0270/2010 -.
Gunnar Hökmark
Hr. formand! Denne betænkning handler om at gøre Europa til nummer et, så det er helt passende, at vi har denne diskussion her i aften. Da Schuman i 1950 foreslog grundlæggelsen af en union, handlede det om kul og stål. I dag handler det om informationsteknologi og viden, der har afgørende betydning for Europas fremtid.
Jeg er glad for at sige, at dagens betænkning er resultatet af et meget vellykket samarbejde med skyggeordførerne fru Trautmann, hr. Rohde, hr. Chichester og hr. Lamberts, der har støttet forslaget. Jeg er meget taknemmelig herfor, fordi vi i dag drøfter et forslag, der kan gøre det muligt for Europa at genvinde førerpositionen inden for mobiltelefoni, mobilt internet og moderne informationsteknologi.
For mig handler diskussionen om de forskellige forslag i denne betænkning om at vælge, hvorvidt Europa skal være nummer et eller nummer tre. For mig er valget enkelt. Når vi taler om verdens største økonomier, taler vi nogle gange om USA og Kina, mens vi helt glemmer, at EU er den største økonomi, skønt vi ikke har de største markeder. Det er op til os i dag at diskutere, om vi vil tage de skridt, der kan afstedkomme en forandring.
Hvis vi så skal gøre det, vil jeg gerne for at sikre en førerposition på det ene område efter det andet med hensyn til telekommunikation og udvikling af bredbånd give Europa den bedste bredbåndskapacitet og de højeste hastigheder, fordi vi så vil blive hjemsted for udviklingen af alle de nye tjenester, der bliver helt afgørende for den moderne økonomi og vores konkurrenceevne. Jeg vil have Europa til at være hjemsted for den næste generation af virksomheder som Google, Yahoo, Apple og alle de øvrige selskaber, der er manifestationer af både konkurrenceevne og innovation. Det er muligt for os, men det er også muligt, at andre økonomier som USA, Kina eller Indien tager føringen, så vi skal træffe et valg.
I denne betænkning har jeg foreslået, at vi holder fast i 2013 med hensyn til 800 MHz-båndet. Jeg har også foreslået, at vi skal være mere ambitiøse og sige, at EU skal frigøre 1 200 MHz i 1,5 GHz-båndet og 2,3 GHz-båndet, og at vi også skal starte diskussionen om 700 MHz-båndet - for hvis ikke vi starter denne diskussion nu, vil vi ikke have mulighed for fremover at træffe beslutninger - og vi bør bruge 5 GHz-båndet til fælles licensfri brug for alle former for mobil internetkommunikation over korte distancer.
Her har vi forslaget. Jeg vil gerne have den stærkest mulige støtte fra Parlamentet, fordi vi så kan diskutere det med medlemsstaterne og drøfte, hvorvidt de alle ønsker at blive nummer et, eller om de er tilfredse med at være nummer tre. For mig er valget enkelt, og jeg ser frem til denne forhandling og til afstemningen på onsdag.
Neelie Kroes
Hr. formand! Dette er en klar udmelding i et sprog, som Europa har brug for. Jeg vil gerne takke specielt ordføreren, hr. Hökmark, for hans store arbejdsindsats med det første radiofrekvenspolitikprogram.
Det handler om information og teknologi samt om at beslutte sig for, hvilken holdning Europa skal have: Det Fjerne Østen, Det Fjerne Vesten, ind imellem, der er nogle vigtige aktører i dette spil, men Europa kan bestemt blive nummer et.
Programmet er vigtigt for et digitalt Europa, for den europæiske økonomi og for vores samfund under ét. Det fremgår helt tydeligt af denne betænkning, at Parlamentet deler Kommissionens holdning til vigtigheden af en koordineret og effektiv frekvenspolitik for at opfylde bredbåndsmålene.
Og det er bestemt vigtigt at bevare og forbedre Europas økonomiske og konkurrencemæssige position og maksimere dets sociale og kulturelle effekt ved at muliggøre innovative tjenester til gavn for borgerne. Og jeg vil gerne tilføje udtrykket "kulturel" effekt, da det er ganske vigtigt. Hvis vi taler om internettet, er det et af de vigtige instrumenter for at give medlemmerne af det europæiske samfund flere muligheder for at få større viden om og indsigt i den kulturelle effekt.
Det blev med rette sagt, at det er et valgets øjeblik. Det er ikke længere et spørgsmål om pæne ord, men sandhedens øjeblik, og nu skal vi påtage os vores ansvar. Man kan ikke indtage en førerposition, hvis ikke man træffer de nødvendige valg.
Med hensyn til kulturelle aspekter ønsker jeg først og fremmest at fremhæve det kulturelle element, fordi jeg ved, at det har optaget medlemmerne af Europa-Parlamentet meget.
Jeg ser i øvrigt en masse synergier mellem brugen af frekvenser til distribution af indhold og kultur, specielt med hensyn til audiovisuelt medieindhold og trådløst bredbånd. Digitalt fjernsyn og trådløst bredbånd kan med held udvikles sideløbende, og vi skal ikke glemme, at bredbåndsadgang til internettet også giver stor kulturel og social værdi. Endvidere er trådløse forbindelser tvingende nødvendige i områder, der i øjeblikket ikke har adgang til sådanne muligheder.
Forslaget beskytter ikke blot eksistensen, men også den fremtidige udvikling af disse værdifulde kulturelle og økonomiske tjenester, der i øvrigt giver et rigt medieindhold og føder fremtidens datamotorveje med attraktive kulturelle produkter. Selvfølgelig skal man løse tilbageværende hindringer såsom interferens i luftbåret tv eller kabel-tv. Det kan der ikke herske tvivl om.
Vi ved alle, at transmissioner ikke kender nogen grænser. EU's politikker skal have en passende støtte i internationale forhandlinger, og medlemsstaterne kan også have brug for hjælp til at forhandle med nabolande, der ikke er medlemmer af EU. Blot gennem forberedelsen af hele forhandlingen er jeg naturligvis allerede kommet i kontakt med visse ministre i visse medlemsstater, der har nabolandeaspekterne endnu tættere inde på livet.
Med hensyn til indholdet af betænkningen kan Kommissionen støtte - nogle steder med mindre ændringer - næsten hele Parlamentets tilgang. Kommissionen er særlig tilfreds med og enig i holdningen til et par emner. For det første er der betydningen af frekvenserne for den digitale dagsorden med hensyn til at give alle borgerne høj bredbåndsadgang. Der er vi helt klart på Deres side.
For det andet skal vi fortsat revidere mulighederne for yderligere frekvenser for at opfylde den stigende forbrugerefterspørgsel efter trådløst bredbånd. Vi er helt enige, og selv om Deres hastighed måske er en smule højere, kan De være forvisset om, at vi er opmærksomme på, at det er næste skridt.
For det tredje bekræfter vi 2013 som datoen for frigivelse af det 800 MHz digitale dividendebredbånd, mens vi erkender behovet for undtagelser frem til 2015. Så 2013 er målet, men med mulighed for undtagelser indtil 2015 under særlige tekniske omstændigheder samt mulighed for yderligere undtagelser på grund af frekvenssamordning med tredjelande, hvilket jeg tidligere var inde på.
For det fjerde er der dækningen af andre vigtige EU-politikker ud over elektronisk kommunikation. Her taler jeg om miljø, transport eller forskning samt behovet for at stille betydelige frekvensmængder til rådighed.
For det femte er der betydningen af en effektiv oversigt over den nuværende frekvensanvendelse, der er en vigtig del af det at opbygge et effektivt og fremsynet politikprogram.
For det sjette er der behovet for at koordinere, hvordan man fremmer EU-politikker på internationalt plan og støtter medlemsstaterne i deres forhandlinger med tredjelande.
Der er en række andre vigtige emner, hvor betænkningen støtter eller styrker Kommissionens forslag, hvilket er opmuntrende. Kommissionen er imidlertid nødt til at være lidt mere nuanceret med hensyn til visse ændringsforslag. Med hensyn til omstrukturering bør præsentationen af principper og målsætninger ikke reducere synligheden af princippet om effektiv anvendelse af frekvenser, der bør gælde for alle sektorer i størst mulig omfang. Et andet nuanceret emne: Mens jeg forstår tilføjelsen af behovet for at sikre en effektiv frekvens for audiovisuelle tjenester, bør man ikke udpege særlige leveringsmetoder.
En anden nuanceforskel mellem Kommissionen og ordførerens betænkning handler om konkurrence. I visse tilfælde kan det godt være hensigtsmæssigt at reservere frekvenser til nytilkomne, men med henblik på at undgå unødvendige procedurer; så ville vi være tæt på hinanden. Et andet punkt vedrører atter blot en nuance: Mens kompensationen for medlemsstaternes omstillingsomkostninger er et meget vigtigt emne - hvilket der ikke hersker tvivl om - skal det ske i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Efter min mening er der ingen forskel på vores synspunkter; det bør nævnes.
Kommissionen har små problemer med at acceptere to forslag. Nummer et: For frekvenser, der allerede er teknisk harmoniserede, bør pligten til at autorisere deres anvendelse inden 2012 ikke erstattes af en svagere forpligtelse til at gøre sådanne frekvenser tilgængelige. Det kræves allerede ifølge gældende holdninger, og vi er nødt til at sikre en effektiv udstedelse af licenser for frekvenser. Det handler om at gå fremad og ikke tilbage.
Et andet emne, der er anderledes, og som vi har problemer med at acceptere, handler om frekvenser til satellitbaseret bredbånd. Kommissionen ønsker at kunne sikre tilgængeligheden. For begge disse emner - autorisering samt sikring af tilgængelighed for begge disse emner - skal der findes en løsning, og jeg er sikker på, at den kan findes.
Endelig har jeg et par afsluttende bemærkninger. Både Europa-Parlamentet og Kommissionen erkender, at en tidlig vedtagelse af forslaget er ønskelig i betragtning af betydningen af det fremtidige arbejde med at gennemføre programmet. Der er behov for snarest muligt at få en klar erklæring. Kommissionen vil gøre sit bedste for at støtte processen, og jeg er helt overbevist om, at Parlamentet vil indlede en tidlig dialog med Rådet for at sikre en hurtig og vellykket afslutning.
Tiden løber ud. Tiden er ikke vores ven på dette område, og når alt kommer til alt, er vi nødt til hurtigst muligt at gå i denne retning, hvis vi ønsker en løsning, og hvis vi støtter hr. Hökmarks første holdning.
Petra Kammerevert
ordfører for udtalelsen fra Kultur- og Uddannelsesudvalget. - (DE) Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Politiske initiativer til udvikling af hurtige internetforbindelser over hele linjen skal i princippet hilses velkommen. Frekvenser er imidlertid en knap ressource samt først og fremmest et kollektivt gode. Det var derfor Kultur- og Uddannelsesudvalget særligt magtpåliggende at gøre det klart, at frekvenserne er og forbliver afgørende for opfyldelsen af en lang række samfundsmæssige, kulturelle og sociale funktioner. Derfor var det særlig vigtigt for os, at kravene fra telekommunikationspakken om at sikre mediepluralismen og den kulturelle mangfoldighed ikke blev lempet ud ad bagdøren.
Både offentlig og privat radio- og tv-virksomhed er vigtige garanter for mediepluralisme og meningsmangfoldighed i Europa. Vi skal sikre, at de også i fremtiden fortsat uhindret kan opfylde deres vitale funktioner. Kultur- og Uddannelsesudvalget havde derfor foreslået, at 790-båndet ikke åbnes i første omgang, men Udvalget om Industri, Forskning og Energi fulgte desværre ikke vores opfordring. Skønt det nævnes flere steder, at der skal tages hensyn til radio- og tv-transmissionsinteresser, havde Kultur- og Uddannelsesudvalget gerne set en meget tydeligere ordlyd i denne henseende.
Det var særlig vigtigt for os, at der inden frekvensfordelingen opstilles tydelige bestemmelser for at undgå, at f.eks. teatre og alle andre, der anvender trådløse mikrofoner, skal pålægges at betale for en frekvensændring eller for ny teknologi.
Vi opfordres alle til fortsat at sikre en rimelig interessebalance for alle berørte parter. Forhåbentlig vil det også lykkes os fremover.
Pilar del Castillo Vera
Fru formand, fru kommissær! Først vil jeg gerne lykønske ordføreren, hr. Hökmark, med hans arbejde, der ikke bare er flot, men også visionært, hvilket efter min mening gør det særlig værdifuldt. Jeg vil imidlertid også takke alle skyggeordførerne, sådan som hr. Hökmark også gjorde. Resultatet af alt dette arbejde var en enstemmig opbakning til betænkningen i Udvalget om Industri, Forskning og Energi.
Nærværende betænkning er naturligvis styret af en målsætning om at gøre den europæiske økonomi mere konkurrencedygtig i en global verden. Det er det vigtigste mål med denne betænkning, og derfor finder jeg det ekstraordinært hensigtsmæssigt.
Jeg vil ikke gå i detaljer, men jeg vil gerne fokusere på to eller tre aspekter, der efter min mening er helt afgørende. For det første befinder vi os ikke i en situation - hvilket pointeres i denne betænkning - hvor trådløst bredbånd gennem 800 MHz-allokering til mobil telekommunikation i Europa bliver en realitet. Betænkningen går imidlertid langt videre og fokuserer mere på fremtiden.
Vi taler om 700 MHz-frekvensbåndet, der også har en ekstraordinær kapacitet til mobiltelefoni og dennes udvikling. Derfor skal vi efter min mening også gennemse og vurdere forslagene i betænkningen meget positivt. Det er ikke et ligegyldigt emne: Frekvenserne vedrørende økonomiske aktiviteter udgør i øjeblikket 3 % af Europas bruttonationalprodukt (BNP), og det er blot begyndelsen.
Jeg vil gerne nævne betydningen af videoens eksponentielle vækst som et kommunikationselement mellem forskellige mennesker samt mellem forskellige institutioner og virksomheder. I øjeblikket repræsenterer videoer 40 % af den globale trafik, og det er kun begyndelsen. I 2014 vil de tegne sig for 91 % af slutbrugertrafikken.
Som sådan er betænkningen realistisk i en vision om en ekstraordinær fremtid, så efter min mening fortjener den vores fulde opbakning i overmorgen.
Catherine Trautmann
for S&D-Gruppen. - (FR) Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Vi skal afsige vores dom ved førstebehandlingen af forslaget til et radiofrekvenspolitikprogram, og jeg vil gerne takke Kommissionen for at have støttet og omsat dette forslag, der først blev præsenteret under vores forhandlinger om telekommunikationspakken.
Jeg vil også gerne rose ordføreren, hr. Hökmark, samt mine skyggeordførerkolleger for det gode samarbejde om en betænkning, der afslører nogle vigtige politiske emner bag de meget tekniske aspekter. Der har været utallige forhandlinger, hvilket virkelig har fået mig til at indse, at Parlamentet og Kommissionen helt naturligt har den samme holdning og de samme ambitioner.
Der er enighed om, at frekvenser er en knap ressource, der ikke kender til grænser. Det synes der at være bred enighed om. Det er imidlertid med hensyn til løsningerne på en forbedret frekvensforvaltning og den generelle ambition, at der er visse forskelle - specielt hos medlemsstaterne, der unægtelig historisk set har haft et vist suverænt ansvar.
Skønt ikke alle de kompromisforslag, der er stillet og vedtaget i Udvalget om Industri, Forskning og Energi, er så afbalancerede, som jeg personligt kunne have ønsket mig, støtter jeg oprigtigt den generelle tendens i retning af udviklingen af en frekvensforvaltningstilgang, der er mere integreret og realistisk samt velvillig over for vores medborgere. Det er et fællestræk i de holdninger, der er vedtaget af Europa-Parlamentet, om alt fra initiativbetænkningen fra min kollega, fru Toia, til de forslag, som jeg selv forsvarer som en af ordførerne for telekommunikationspakken.
Med hensyn til radiofrekvenspolitikprogrammet lagde min gruppe og jeg særlig vægt på adskillige punkter i vores ændringsforslag. De omfatter derfor en introduktion af gennemsigtighed for at lære om den aktuelle fordeling og forvaltning af frekvenser - dvs. opgørelsesprincippet - samt for at finde innovative og originale løsninger på elektrokommunikationssektorens stigende efterspørgsel efter brugen af frekvenser. Der skal være tale om kvalitative og ikke blot kvantitative løsninger. Ved at betone den spektrale virkningsgrad vil vi afhjælpe situationen uden at begrænse diversiteten af de tilgængelige tjenester i frekvensområdet.
Dermed bruger vi også frekvenserne som et middel til slå bro over den digitale kløft og udvikle nye tjenester, der er inden for rækkevidden af ikke kun store telekommunikationsselskaber, men også de SMV'er og nyetablerede virksomheder, der har brug for dem. Jeg finder denne økonomiske dimension helt afgørende.
Afslutningsvis vil jeg gerne sige lidt om det næste trin. Som De selv sagde, stod det fra begyndelsen klart, at det ikke var muligt at nå til enighed ved førstebehandlingen, men det er helt afgørende, at vi når til enighed ved årets udgang. Det er yderst vigtigt for vores offentlige tjenester, for at leve op til forbrugernes forventninger samt for at udvikle internettet uanset den aktuelle infrastruktur. Det er også vigtigt af hensyn til planlægningen af den økonomiske genopretning af EU takket være denne ressource.
Jens Rohde
Fru formand! Bedre og billigere datatransmission via højhastighedsbredbånd til alle i 2020: det er bestemt en ambitiøs politisk målsætning, som jeg fuldt ud støtter. Men lad os se det i øjnene: Det bliver ikke let. Jeg mener ikke desto mindre, at vi med Parlamentets førstebehandlingsholdning bliver i stand til at tage det første store skridt i retning af dette mål.
Og lad mig gøre det helt klart: Bredbånd for alle handler ikke kun om at sikre sig, at alle har en profil på Facebook. Det handler om at sikre Europas plads i verden som en ledende videnbaseret økonomi. Hvis vi formår at tilslutte 500 mio. mennesker, vil vores borgere og virksomheder kunne høste alle den digitale økonomis fordele og muligheder. Der er specielt to ting, der skal ændres, hvis Europa skal nå dertil.
For det første har vi brug for et velfungerende og konkurrenceorienteret telekommunikationsmarked på europæisk plan. Derfor har vi indført regler om konkurrencesikring. Medlemsstaterne skal ikke kunne tildele en nylig frigivet frekvens til en specifik markedsaktør, hvis det vil mindske eller forvride konkurrencen på markedet.
For det andet har vi brug for en mere effektiv frekvenstildeling - en tildeling der også mere aktivt afspejler dagens forskellige krav til samt behov for frekvenser. Derfor indretter vi ikke kun dette politikprogram, så det kan frigive 800 MHz-båndet, men også så det kan frigive flere bånd op til mindst 1 200 MHz i 2015.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke Kommissionen, kommissæren, ordføreren og mine medskyggeordførere for det ekstraordinært gode samarbejde, uden hvilket dette ambitionsniveau ikke havde været muligt.
Giles Chichester
Fru formand! Først og fremmest vil jeg gerne lykønske hr. Hökmark, der på dygtig vis har styret denne betænkning gennem udvalget og frem til en meget bred konsensus. Ligesom de øvrige skyggeordførere vil jeg også takke ham for hans arbejde.
Jeg støtter fuldt ud hans ønske om at indføre den nødvendige lovgivning, så Europa lever op til de teknologiske udfordringer i denne sektor og fastholder en førerposition i verden. Det handler om frontteknologi, og det er meget vigtigt. Det er helt afgørende at finde den rette balance mellem de forskellige involverede interesser - de eksisterende radio- og tv-virksomheder, mobiloperatørerne, bredbåndsdækning samt de officielle brugere inklusive militære og civile beredskabstjenester.
Jeg vil blot advare om, at vi skal respektere subsidiaritetskompetencer og nationale kompetencer på dette område og i denne proces. Lovgivningen på dette politikområde er særlig vanskelig, fordi de involverede teknologier ændres og udvikles hurtigt og meget, hvilket betyder, at vi altid halter bagud i stedet for at lovgive fremad. Ikke desto mindre mener jeg, at vi skal bane vejen for den nye teknologi og for dens udnyttelse og anvendelse af frekvenser, hvilket dette forslag og denne betænkning forhåbentlig vil gøre.
Philippe Lamberts
for Verts/ALE-Gruppen. - (FR) Fru formand! Jeg vil gerne fortsætte med at reagere på en række ting, der er blevet sagt, og jeg vil starte med det, som fru Trautmann sagde. Vi fik at vide, at radiofrekvenser er en knap ressource, hvilket er såre sandt.
Først vil jeg gerne pointere, at det er et fælles aktiv. Det er et aktiv, som ingen kan påberåbe sig et eksklusivt ejerskab af. Efter vores mening er der således ingen interessent, der kan kræve en form for særlig erhvervet rettighed til frekvenser, uanset hvem det måtte være, og det mener jeg, at denne betænkning slår fast.
Da der er tale om et fælles og et sjældent aktiv, skal vi først have en god forståelse af, hvordan frekvenserne anvendes i dag, og derefter en vidtrækkende og omfattende undersøgelse af, hvordan frekvenserne i øjeblikket anvendes af alle interessenter inklusive dem, som hr. Chichester nævnte - dvs. f.eks. civilbeskyttelsestjenester og tilmed militære tjenester. Det er virkelig vigtigt at forstå, hvordan denne knappe ressource rent faktisk anvendes i dag, da vi slet ikke finder anvendelsen optimal. For det andet behøver vi en gennemsigtig proces for fordelingen af denne knappe ressource, men den skal samtidig være dynamisk nok til at undgå, at der fremover dukker nye idéer frem om erhvervede rettigheder.
Jeg ønsker også, at vi ser på principperne for allokering og bortauktionering af frekvensrettigheder, fordi de ikke nødvendigvis altid bruges til kommercielle formål og dermed til generering af profit. Jeg tænker selvfølgelig på den kulturelle dimension, der tidligere er blevet nævnt, men også på frekvensanvendelse til offentlige tjenester - vi bør faktisk have en diskussion om civilbeskyttelsestjenester - samt til militære tjenester.
Hvis vi taler om en rent markedsbaseret tilgang, er vi klart i fare for at prioritere - eller under alle omstændigheder give uforholdsmæssigt mange rettigheder til - markedsaktører, som vi ved kan forvride markedet på grund af deres størrelse; eller med andre ord ved vi, at små operatører ikke altid kan konkurrere med dem.
Afslutningsvis vil jeg gerne gøre opmærksom på det faktum, at den eksponentielle anvendelse af radiofrekvenser også har følger for folkesundheden. Jeg ved, at det ikke er genstand for betænkningen, men efter min mening er vi nødt til at følge emnet meget nøje, da vores medborgere er berørt.
Sabine Verheyen
(DE) Fru formand, fru Kroes! Frekvenser er en værdifuld og begrænset ressource, der skal forvaltes med omhu og fremsyn under hensyntagen til samfundet under ét. Radiofrekvenspolitikprogrammet er derfor særlig vigtigt. Frekvenserne skal anvendes effektivt under hensyntagen til økonomiske, sociale og kulturelle aspekter. I denne henseende skal vi fuldt ud udnytte de tekniske midler, der er tilgængelige for os i alle bånd for at sikre den bedst mulige effektivitet.
Den telekommunikationspakke, der blev vedtaget sidste år, skal danne grundlaget for vores radiofrekvenspolitik, fordi den også foreskriver, at EU's og medlemsstaternes forvaltning af frekvensressourcer skal tage lige stort hensyn til kulturelle, sociale og økonomiske interesser. Der skal særligt tages hensyn til dette i forbindelse med harmoniseringen af frekvensanvendelsen i EU.
I denne forbindelse vil jeg gerne påpege, at gennemførelsen af den første digitale dividende i medlemsstaterne hidtil er foregået i meget forskellige hastigheder. En yderligere åbning af UHF-båndet, specielt under 800 MHz, bør derfor kun overvejes under hensyntagen til vores erfaringer med hvide områder i dette bånd.
Der mangler fortsat en endelig afklaring på mange tekniske og finansielle spørgsmål. Der er endnu ikke fundet en tilfredsstillende løsning på især problemet med interferens og spørgsmålet om omkostningsudligning for kulturelle faciliteter og lokale myndigheder i forbindelse med teknisk retrofitting - f.eks. vedrørende radiomikrofoner.
Ved tildelingen af frekvensbånd skal de forskellige interesser afvejes mod hinanden på ansvarlig vis. På den ene side er den generelle levering af mobile bredbåndsnet et grundlæggende krav, der er i EU-borgernes interesse, men på den anden side skal der tages hensyn til udviklingen inden for offentlige og private radio- og tv-transmissioner som et vigtigt instrument for kulturel mangfoldighed og leveringen af informationstjenester. Vi skal sætte den rette kurs for teknisk udvikling og for Europas position inden for digital informationsteknologi og kulturel mangfoldighed.
Teresa Riera Madurell
(ES) Fru formand, fru kommissær! Vi har god grund til at lykønske os selv med dagens forhandling.
Alt for ofte har vi hørt, at planlægningen og forvaltningen af frekvensressourcer er et teknisk spørgsmål, der hører ind under medlemsstaternes enekompetence. Takket være Europa-Parlamentets beslutsomhed under forhandlingerne om telekommunikationspakken, der blev ledet på glimrende vis af vores kollega, fru Trautmann, finder drøftelserne om frekvenser i dag sted i det rette forum, nemlig inden for EU's politiske sfære.
Det faktum, at frekvenserne er en knap offentlig og grænseoverskridende ressource, gør vores mellemkomst som EU-lovgivere umagen værd, men vi skal ikke stille processen op som en konfrontation mellem de forskellige anvendelsesformer for frekvensbånd.
Uafladelige teknologiske fremskridt betyder, at vi i stigende grad er i stand til at overføre flere data via et mindre frekvensområde og med mindre interferens. Vi bør have som målsætning at oprette baser for dynamisk planlægning, der bruger de teknologiske fremskridt til at gøre de forskellige grupper af brugere mere kompatible, så der skabes større økonomisk og socialt output af denne værdifulde ressource.
Vi ønsker ikke at skabe vindere eller tabere som følge af denne proces, men derimod operatører, der ønsker fortsat at forbedre anvendelsen og fordelingen af frekvensområderne, ligesom processen først og fremmest skal være rettet mod offentlighedens sociale og økonomiske udvikling.
Jean-Pierre Audy
(FR) Fru formand, fru Kroes, hr. Hökmark, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne lykønske min ven, hr. Hökmark, med hans udmærkede betænkning og med den åbenhed, han har udvist under hele forhandlingsforløbet.
Dette betænkningsforslag støtter i store træk Kommissionens forslag, specielt med hensyn til behovet for inden den 1. januar 2013 at gøre det 800 MHz-bånd, der frigives ved overgangen til digitalt tv og ophøret af analog fjernsynstransmission, tilgængeligt.
Som følge af digitaliseringen af den jordbaserede tv-transmission frigives der en lang række frekvenser - den såkaldte digitale dividende. Disse frekvensers kvaliteter i form af dækning og indtrængning i bygninger er bredt anerkendte, og de kaldes gyldne frekvenser.
Det er i denne forbindelse, at Kommissionen foreslår et første program til udvikling af en strategi for årene 2011-2015 for de strategiske radiofrekvensspørgsmål, som EU står over for.
Jeg vil ikke desto mindre over for fru Kroes og hr. Hökmark fremhæve to aspekter, som jeg finder vigtige. For det første bør vi efter min mening skabe den oversigt, der foreslås i artikel 8. Det vil være en fordel at kunne stole på en præcis oversigt, der er udarbejdet af eksperter, med henblik på at identificere nye frekvensbånd, inden man eksplicit nævner harmoniserede frekvensbånd. Hvis man ønsker at forfølge og fremme målsætningen om at finde flere frekvenser til trådløs bredbåndskommunikation, vil det være hensigtsmæssigt at følge denne oversigt - uden at foregribe resultaterne - ved uden forudgående teknisk ekspertise at vælge et eller flere specifikke frekvensbånd.
Endelig vil jeg gerne drøfte anvendelsen af de frekvensbånd, der i øjeblikket anvendes til militære formål. Kommissionen har bestemt ingen bemyndigelse til at undersøge muligheden for at dele frekvensområder, der anvendes til militære formål. Jeg er derfor modstander af forslaget om at ændre artikel 7, stk. 3, vedrørende radiofrekvensbehovene for særlige EU-politikker, der også indeholder forslag om at anvende civile frekvenser til militære formål.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Den beslutning, der drøftes i dag, markerer iværksættelsen af det første europæiske radiofrekvenspolitikprogram. Dets målsætning er strategisk planlægning samt en harmoniseret anvendelse af radiofrekvenser for at sikre det indre markeds funktion. I praksis vil programmet fremme frekvenstilgængeligheden, maksimere fleksibiliteten og intensivere anvendelsen på basis af generelle tilladelser, undgå konkurrenceforvridning, skadelig interferens og forstyrrelser samt harmonisere tekniske vilkår og beskytte sundheden.
I tråd med beslutningen vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne udarbejde en oversigt over eksisterende frekvensanvendelser samt mulige fremtidige frekvenskrav i EU - specielt i området fra 300 MHz til 3 GHz.
Vi anvendte ændringsforslagene til at anmode om at slå bro over den digitale kløft for at sikre alle EU-borgere adgang til bredbåndskommunikationsinfrastrukturen med mindst 30 Mbps senest i 2020 og give muligheder for både den kommercielle sektor og for offentlige tjenester gennem øget bredbåndskapacitet. Vi har også bedt om at sikre forbrugerne adgang til nye varer og teknologier for at sikre deres støtte til overgangen til digital teknologi og en effektiv anvendelse af den digitale dividende. Det glæder mig, at der er lagt vægt på at sikre tilgængeligheden af de nødvendige radiofrekvenser til at overvåge atmosfæren og jordens overflade. Det gør det muligt at udvikle og anvende rumudstyr og forbedre transportsystemer - specielt til Galileo- og GMS-systemer samt til smarte sikkerheds- og forvaltningssystemer til transportsektoren.
Patrizia Toia
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Vi er sikkert alle enige om, at dette program til frekvensharmonisering og koordineret frekvensanvendelse kan tjene et dobbelt formål.
Efter min mening er det en vigtig pointe, som vi hele tiden skal have in mente. Med dette program kan vi med andre ord udvikle et stort potentiale for telekommunikationssektorens, den audiovisuelle sektors samt nye tjenesters økonomiske udnyttelse af dette område, samtidig med at vi fremmer den økonomiske udvikling samt andre sektorer, der er forbundet med telekommunikationssektoren. Vi kan også udvikle det potentiale for kulturel og social udvikling, som dette dobbelte formål tillader og kræver.
Jeg vil fortælle kommissæren, at dette program efter min mening også skal betragtes som en mulighed, så vi respekterer og værner om visse grundlæggende principper gennem vores valg.
For det første er der princippet om mediepluralisme. Revisionen af systemet til forvaltning af radiofrekvenser på europæisk plan er meget vigtig, og efter min mening skal vi klart undgå en akkumulering af frekvensrettigheder samt skabelse af monopoler og oligopoler, som desværre findes i nogle europæiske lande, og som styrkes og vinder fodfæste i radio- og tv-spredningssektoren.
For det andet er der princippet om balance mellem en liberalisering og en åbning af markedet for nye operatører samt fairness, så de aftaler, der indgås med de operatører, der har foretaget store investeringer, også kan fremmes, støttes og opretholdes på markedet.
Endelig er der gennemsigtighed og garanti for velforvaltede og veladministrerede frekvensallokeringer. Vi taler om auktioner ikke kun for at fokusere på et aspekt af markedet, der skal forenes med alle de mulige sociale anvendelser af frekvenser, men også for at sikre, at der ikke foretages skøn eller gives urimelige fordele med hensyn til radiofrekvenser. Dette punkt fortjener også særlig opmærksomhed.
Afslutningsvis må jeg sige, at jeg desværre ikke har tid til at komme nærmere ind på de sociale aspekter, men de er allerede blevet drøftet grundigt af alle medlemmerne af min gruppe.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Fru formand, fru Kroes! I dag fejrer vi Europadagen. Europa søger ivrigt efter særlige ting, der har betydning for vores borgere, og som giver velstand og velfærd til EU. Dette emne og denne betænkning af hr. Hökmark passer perfekt til denne beskrivelse. Det er specifikt, og det får os mere med i billedet af de sociale og økonomiske dimensioner. Der bliver frigjort offentlige luftveje, som der er mangel på, og som vi får hårdt brug for, hvis vi skal opfylde efterspørgslen efter stadig flere og stadig hurtigere internetforbindelser.
En god koordinering på europæisk plan er et indlysende krav i denne henseende. I 2013 frigøres 800 MHz, og i 2015 frigøres 1 200 MHz, og det er absolut nødvendigt, hvis Europa skal holde sig i spidsen på globalt plan. Disse tjenester repræsenterer en enorm finansiel værdi - 200 mio. EUR årligt - hvilket betyder, at 3-4 % af den økonomiske vækst afhænger af tilstrækkelige frekvenser. Og den procentdel vil kun vokse fremover.
Se f.eks. bare på GSM-standarden, som vi i fællesskab indførte i 1990'erne. Det var også det rette skridt på det rette tidspunkt. Disse stordriftsfordele løber op. Hvert år kan de betyde en forskel på 80 mia. EUR. Mit hjemland, Nederlandene, som jeg og de øvrige nederlandske medlemmer af Europa-Parlamentet har mandat til at repræsentere her, er klar til det. Vi har allerede frigjort plads til fjerde generation af det mobile internet.
I en nøddeskal vil både problemerne for de supplerende tjenester, tv-stationer og public service radio- og tv-virksomheder samt de fortsatte problemer vedrørende mulige interferenser - dvs. problemer med lokale mikrofoner - høre fortiden til. Jeg håber derfor oprigtigt, at vi på baggrund af denne glimrende og lovende betænkning kan nå til enighed med Kommissionen allerede under førstebehandlingen. Held og lykke med det!
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Først vil jeg gerne undskylde, at medlemmerne i øjeblikket forlader mødesalen. Der finder imidlertid en afstemning sted i Udvalget om Industri, Forskning og Energi samtidig med denne forhandling, og vi har endnu ikke opfundet en metode, så folk kan være to steder på én gang.
Hr. Hökmark har fundet et godt kompromis her. I denne sag må vi imidlertid altid tage hensyn til det præstationsniveau, vi ønsker i fremtiden - dels for førstegenerationsnetværk og dels for kabeloperatører og alle andre med interesse i frekvenser, specielt rednings- og hjælpetjenester.
Dette præstationsniveau skal defineres. Det vigtigste aspekt med hensyn til disse data er mængden af data. Det næstvigtigste aspekt er datatransmissionstiden, transmissionsstyrken og spørgsmålet om sameksistens samt endelig prioriteter med hensyn til software. Fremover har vi brug for en detaljeret rapport, så vi kan øge hastigheden betydeligt for GSM's førstegenerationsnetværk. Kabelnetværksoperatører når allerede op på høje hastigheder på op til 100 megabit i sekundet, hvilket er meget hæderligt, og som kan øges yderligere fremover.
Vi har imidlertid store problemer med hensyn til prisniveauet for specielt dataroaming. I nogle medlemsstater er det i øjeblikket muligt at købe en gigabyte for mindre end én EUR. Jeg har netop set på min mobiltelefon for at se, hvor meget det koster mig. Når jeg er hjemme, koster en gigabyte mig én EUR. Når jeg er her, koster en gigabyte mig 9 900 EUR, og når jeg rejser til en anden medlemsstat, kan den koste mig op til 14 900 EUR. Der er behov for en øjeblikkelig indsats fra vores side i denne henseende. Jeg vil bede kommissæren om at sørge for, at der i denne beslutning ikke kun tages hensyn til præstationsområde og -niveau, men at vi først og fremmest opretter et fælles EU-marked for prisniveauet, så folk får mulighed for at benytte sig af datatjenester, også når de ikke befinder sig i deres egen medlemsstat. Vi har presserende prioriteter i denne henseende.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand! Europa kan kun forsvare sin førerposition som verdens største økonomiske område, hvis det tager teten med hensyn til udviklingen og brugen af nye teknologier.
Bredbåndsteknologien er utvivlsomt en vigtig del heraf. Vores nye radiofrekvenspolitik skal sikre store transmissionskapaciteter og -hastigheder. En overordnet planlægning og forvaltning af frekvensressourcer er derfor utvivlsomt mindre egnet til at nå dette mål, da Kommissionen også selv understreger, at det kan gennemføres godt og effektivt i de enkelte medlemsstater. Det ville imidlertid være ønskværdigt med en koordinerende rolle.
Trods de høje omkostninger, bør man efter min mening fremme leveringen af lysledernet. I øjeblikket sakker EU bagud i forhold til konkurrenterne USA og Kina. Det er sandsynligvis en konsekvens af en ubeslutsom politik og for meget bureaukrati.
Jeg er derfor enig med ordføreren, hr. Hökmark, i, at vi absolut skal holde os til den tidsplan, der er opstillet for frigørelse af frekvenserne.
Neelie Kroes
Fru formand! Jeg vil gerne takke alle, der har været involveret i denne fascinerende forhandling, for skønt emnet kan forekomme ret så teknisk, er det i sidste ende et ganske almindeligt emne, fordi radiofrekvenser er ligesom vand eller frisk luft. Som Catherine Trautmann sagde, er det et knapt gode, et alment gode og et uundværligt gode. Ordføreren og skyggeordførerne har gjort emnet helt klart, og de har ganske enkelt vist os, hvad der skal gøres for at få et positivt resultat.
Det her er selvfølgelig et demokrati, og vi drøfter emnet, og det er en tiltalende forhandling. For ikke så længe siden drøftede vi imidlertid den digitale dagsorden; vi er alle enige om den digitale dagsorden; og dette emne er vigtigt for den digitale dagsorden. For hvis ikke vi påtager os vores ansvar og indtager en fast holdning, kan vi godt glemme, hvad fru Toia sagde tidligere på dagen: Vi skal være opmærksomme på, at alle europæere i 2020 skal kunne følge deres interesser via det, der i sidste ende er frekvensmuligheder - hvilket vi nævnte i den digitale dagsorden.
Vi har også talt om at skabe digitale muligheder for alle europæere inden 2013. Hvis det er det, vi ønsker, skal vi være vedholdende, og vi skal kunne påtage os konsekvenserne heraf.
Jeg vil gerne takke alle de medlemmer, der har talt rent ud af posen og forklaret om deres prioriteter, samtidig med at de i sidste ende er enige om, præcis hvad vi skal gøre i en strategisk tilgang til en regulering med hensyn til forvaltning af radiofrekvenser. Der er ingen tvivl om, at der fortsat er hurdler, der skal overvindes. I betragtning af det, der står på spil, er jeg imidlertid sikker på, at disse hurdler bliver overvundet.
Vi respekterer fuldt ud brugen af frekvenser til transmissioner og kulturelle aktiviteter. Det skal der ikke herske tvivl om. Vi vil håndtere dette punkt, hvis der fortsat er nogen betænkeligheder på dette område. Med hensyn til yderligere frekvensressourcer for bredbånd og den anden digitale dividende er alle nok klar over, at vi før eller senere - og de fleste medlemmer af Europa-Parlamentet vil nok tænke senere - også skal håndtere dette punkt. Det er en win-win-situation, og ved frigørelsen af 800 MHz-båndet valgte vi den løsning, der berørte den mindste frekvensmængde, så vi kan betragte det som et første skridt på vores rejse.
Hvis jeg lige skal skue bagud et øjeblik, hvem kunne så for 15 år siden have forestillet sig, hvad der er på spil i dag? Hvis vi for 15 år siden havde ventet og tøvet med at træffe beslutninger som politikere, ville vi være dumpet. I så fald ville vi i dag ikke diskutere, om vi skal være nummer et eller nummer tre, men om vi skal undgå sidstepladsen.
Jeg er udmærket klar over, at frekvenser er en national kompetence. Kommissionen er enig, og oversigten er et anliggende for medlemsstaterne. Vi er imidlertid alle enige om, at frekvenser er en meget værdifuld ressource, og vi er nødt til at erkende, at talen om et digitalt indre marked også giver os mulighed for samt pligt til at tænke på tværs af grænserne, og hvis der er et område, hvor vi bør tænke på tværs af grænserne, så er det inden for frekvenspolitik.
Med hensyn til tidsfrister og det, der har stået og står på spil, er det i hvert fald for mig klart, at 2013 ikke er for tidligt. Vi bør også være opmærksomme på, at der foreslås undtagelser for to typer af situationer: i tilfælde af problemer med nabolande og under omstændigheder, som ingen kunne have forudset. Jeg mener imidlertid, at vi er nødt til at indtage den holdning, at tiden ikke er på vores side, og at undtagelser ikke bør misbruges.
Alt i alt ser jeg frem til drøftelser med Rådets medlemmer, jeg ser frem til resultatet af Deres afstemning, og jeg ser fremtiden trygt i møde i håbet om, at en af de søjler, som vi har talt om, bliver færdigbehandlet inden årets udgang.
Afslutningsvis vil jeg gerne endnu en gang takke ikke bare ordføreren og skyggeordførerne, men også medlemmerne af de forskellige involverede udvalg for deres konstruktive og meget positive indsats.
Gunnar Hökmark
Fru formand! Efter min mening skal vi være opmærksomme på, at vi taler om en del af samfundet, der udvikler sig ekstremt hurtigt. Forandringstempoet har været og vil fortsat være ekstremt højt. Vi taler i virkeligheden om, hvordan tingene skal være i år 2020.
Derfor et det vigtigt at lægge vægt på, at vi under drøftelserne af 700 MHz-båndet ikke siger andet, end at vi senere skal have mulighed for at træffe beslutninger om den bedste anvendelse heraf. Som tidligere nævnt er frekvenser både en knap ressource og et offentligt gode, og vi er ansvarlige for at anvende dem så godt og effektivt som muligt. Det var fru Trautmann også inde på.
Jeg vil også gerne pointere, at der ikke er nogen konflikt mellem kulturel og kommerciel anvendelse. Jeg ser gerne, at vi har den type ambitioner, der sætter os i stand til at bringe kultur ind i denne nye teknologi i stedet for at reservere teknologien til kommerciel anvendelse, hvilket bliver resultatet, hvis ikke vi er tilstrækkelig ambitiøse. I så fald vil kulturen blive ladt i stikken, og jeg tror ikke, at kulturen i Europa vil have de bedste muligheder, hvis den låses inde i de gamle teknologier.
Jeg tror, at det er muligt ikke bare at sikre transmissioner, som de er i dag, men også at skabe nye muligheder for en ny tid. Vi er imidlertid nødt til at tage nogle beslutninger. Jeg må sige - uden ironi og med stor tilfredshed - at ingen her i aften har sat spørgsmålstegn ved det faktum, at vi skal være nummer et. I den globale verden af konkurrence og viden vinder man kun, hvis man er nummer et, og det skal være vores mål.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 11. maj 2011.
