Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Hr. formand! I sidste måned tilrettelagde jeg en høring her i Parlamentet om ofrene for terrorisme med deltagelse af Parlamentets formand og forskellige medlemmer af Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater).
Ofrene har henvendt sig til os, som deres repræsentanter i Europa, så vi kan sikre deres ret til den retfærdighed, der er blevet krænket så mange gange i deres egne lande, som f.eks. Spanien, hvor Rodríguez Zapateros regering bliver ved med at lyve for den spanske befolkning om en forhandlingsproces med en terroristgruppe, der stadig ikke har opgivet sine våben.
Det er på grund af dette, at så alvorlige hændelser som den på Bar Faisán, hvor terrorister blev advaret mod den aktion, der var i gang for at anholde dem, stadig ikke er blevet grundig undersøgt.
Demokratiske regeringer kan ikke vende ofrene for terrorisme ryggen. De har allerede betalt den højeste pris i kampen for frihed.
Parlamentet skal presse på for at opnå et europæisk charter, som anerkender ofrenes legitime krav, såsom at der ikke forhandles med terrorister, og at det sikres, at de afsoner deres fængselsstraffe fuldt ud.
Ádám Kósa
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! I den sidste arbejdsuge i år vil jeg gerne komme med et resumé af mine erfaringer med Parlamentets forvaltning. Jeg er enig i Den Europæiske Ombudsmands udtalelse af 6. december og vil gerne sige, at Parlamentets medarbejdere fortjener ros for deres arbejde med at fremme lige muligheder og især med at forbedre situationen for handicappede. Jeg håber, at disse emner ikke bliver svigtet i fremtiden. Jeg vil gerne sige tak til tre personer. For det første vil jeg gerne på grund af tilpasningen sige tak til Erica Landi og Pierre Debaty, kontorcheferne for Enheden for Uddannelse. Jeg vil gerne takke Rosa Brignone, som er kontorchef for Enheden for Lige Muligheder og Mangfoldighed, for at beskæftige 61 handicappede i Parlamentet. Dette program giver dem arbejde, samtidig med at de får den tilstrækkelige hjælp. Jeg vil gerne bede hr. Buzek om fortsat at være opmærksom på disse programmer af hensyn til EU's fremtid.
Csaba Sógor
(HU) Hr. formand! Det glæder mig rigtig meget, at den rumænske vinder af Det Europæiske Års Journalistpris 2010, som uddeles af Kommissionen, er medlem af det ungarske samfund i Rumænien. Vinderen af prisen gjorde sig fortjent til Kommissionens anerkendelse med en rapport skrevet på ungarsk, hendes modersmål. Ungarsk er ikke et officielt sprog i Rumænien, men for det ungarske samfund på halvanden million, som bor der, er det det sprog, de modtager information om begivenheder i verden omkring dem på. Jeg er taknemmelig for, at Kommissionen forstod, at det ikke kan give anledning til diskvalifikation, hvis nogen ikke deltager i konkurrencen med en publikation skrevet på det officielle sprog i deres land. Jeg har dog også en idé om, at der er noget, som mangler, eftersom nationalsamfund, der ikke taler et af EU's officielle sprog - såsom catalanere, baskere, korsikanere, og jeg kunne blive ved - ikke fik mulighed for at deltage i konkurrencen og informere deres samfund på deres modersmål. Det er på tide at tage højde for den europæiske virkelighed, nemlig flersprogethed og sameksistens blandt kulturer, i alle Kommissionens beslutninger.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Hr. formand! Som det fremgår af anholdelsen af terrorister under Rodríguez Zapateros regering, siger det sig selv, at de beskyldninger, der er blevet fremsat her i dag mod den spanske regering, er selvmodsigende.
Men for nu at gå over til min pointe, så fejrer vi 100-års-dagen for digteren Miguel Hernández, et uerstatteligt tab under den spanske borgerkrig og en ekstraordinær stemme, som udspringer direkte af befolkningens hjerter. Som vogter af "geder og sorger" tilhørte han den samme tid som Neruda og Aleixandre, der vandt Nobelprisen.
I dette forum, som bør være præget af frihed, tolerance, fred og kultur, vil jeg læse lidt op: "Jeg er et åbent vindue, der lytter/gennem hvilket livets mørke kan ses./Men der er en solstråle i kampen/som altid besejrer skyggen".
Lad os i disse mørke tider fortsat håbe på digterens solstråle, som vil besejre mørket, den tids og alle tiders mørke. For at omskrive Miguel Hernández: "Vi skal tale om mange ting", eller digteren Vallejo, som blev citeret i Stockholm i sidste uge af Vargas Llosa: "Brødre, der er meget at gøre", her i Europa...
(Formanden afbrød taleren)
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Hr. formand! Kommissionen offentliggjorde i sidste uge en rapport om gennemførelsen af strategien for 2007 om ernæring og fedme. Denne rapport satte ikke blot fokus på nogle af de specifikke foranstaltninger, der er truffet i kampen mod usund kost og fedme i EU, men også på, at mange af strategiens fastsatte målsætninger ikke er nået. Ifølge strategien var det planen, at virksomheder skulle tilbyde og støtte undervisning i ernæring blandt børn. Der er imidlertid blevet gjort for lidt på EU-plan for at imødekomme disse virksomheder. Den europæiske skolefrugtordning indeholder f.eks. en række undervisningselementer, men er kun rettet mod et begrænset antal børn. Selv om den stadig har en positiv effekt, mener vi, at den er ret begrænset.
Et andet vigtigt spørgsmål er fødevarereklamer rettet mod børn. I 2007 udarbejdede Kommissionen adfærdskodekser for regulering af markedsføringen af fødevarer rettet mod børn. Desværre har nogle medlemsstater selv nu direkte reklamer for usunde fødevarer, der er rettet mod børn, samt overordentlig forskellige fortolkninger af retningslinjerne vedrørende adfærdskodeksen.
Ivo Vajgl
(SL) Hr. formand! Jeg kunne godt tænke mig, at vi i dag her i Parlamentet er opmærksomme på og i en vis forstand lytter til den advarsel om fredsprocessen i Mellemøsten, som 26 tidligere topstatsmænd og -kvinder i EU har rettet mod den globale offentlighed.
Jeg taler om personligheder, der hver især nyder international respekt, og som derfor kan tiltrække opmærksomhed. Jeg mener, at det vil være rigtigt, hvis vi her i Parlamentet er særlig opmærksomme på ordlyden i denne advarsel, ifølge hvilken vi skal arbejde hårdere på at styrke fredsindsatsen i denne region og om nødvendigt lægge større vægt på at inddrage Israel ved forhandlingsbordet og sikre fred, ikke blot i regionen, men også i staten Israel og for dens borgere.
Michail Tremopoulos
(EL) Hr. formand! Den europæiske støttemekanisme forpligter Kommissionen yderligere til at forsvare det europæiske retsstatsprincip. Jeg var imidlertid overrasket over at se, at præcis det modsatte er ved at ske. Jeg er i besiddelse af et skriftligt svar fra kommissær Rehn vedrørende memorandummet med Grækenland. Han har personligt medunderskrevet dette svar, hvori der står, at initiativet og ansvaret for betingelserne udelukkende påhviler den græske regering. Jeg har også i min besiddelse et skriftligt svar fra kommissær Almunia, hvori der i klare vendinger står, at han ikke anser det for nødvendigt at give de oplysninger, som vi anmodede ham om vedrørende udøvelse af parlamentarisk kontrol.
Det lader til, at Kommissionen bevidst skaber gråzoner i forbindelse med anvendelsen af det europæiske retsstatsprincip og europæiske politikker for en række lande. Den demokratiske kontrol bliver kørt ud på et sidespor, eftersom de nationale regeringer skjuler sig bag Kommissionen og trojkaen i forbindelse med de mest grundlæggende foranstaltninger, mens Kommissionen henviser disse spørgsmål til de nationale regeringer. Kommissionen er således ved at forvandle sig fra traktaternes vogter til vogter af en uformel undtagelsestilstand, som den selv stiltiende har erklæret. På dette vanskelige tidspunkt kan iværksættelse af støttemekanismen ikke betyde en ophævelse af det europæiske retsstatsprincip.
Georgios Toussas
(EL) Hr. formand! Antigræsrodspolitikken i EU, i Den Internationale Valutafond og i de borgerlige regeringer i medlemsstaterne har udviklet sig til en kamp om grundlæggende lønnings- og arbejdsmarkedsrettigheder samt sociale rettigheder, som arbejderklassen har kæmpet længe og hårdt for at vinde.
Massearbejdsløshed, fattigdom, afskaffelse af nationale overenskomster, drastiske løn- og pensionsnedskæringer, højere pensionsaldre, afskaffelse af tunge og usunde erhverv, højere moms, nedjustering af græsrøddernes indtægter med 25 % i den private og offentlige sektor, salg af offentlige selskaber og stigende autokrati og voldsom undertrykkelse af arbejderklassen og græsrodsbevægelsen. Typiske eksempler er indførelsen af den afskyelige politik om at ringe til arbejdsløse sømænd i Grækenland, undtagelsestilstanden på bekostning af arbejdsløse flyveledere i Spanien, pryglen til elever og studerende i England og det, at der i almindelighed sættes spørgsmålstegn ved græsrøddernes grundlæggende friheder.
Samtidig har vi dog set en pakke med tilskud og fornærmende skattelettelser...
(Formanden afbrød taleren)
Nikolaos Salavrakos
(EL) Hr. formand! Et svært år for både menneskeheden og for Europa - et Europa, der fik afprøvet sin fælles valuta og samhørighed - nærmer sig sin slutning. Nye beskyttelses- og støtteinstitutioner er blevet oprettet og indført for at forsvare den fælles valuta og støtte især to lande med helt forskellige økonomier, nemlig Grækenland og Irland. Jeg mener, at vi alle, især de europæiske ledere, har taget ved lære af denne krise, og at der nu er en større solidaritetsfølelse mellem os. Jeg tror på, at det er sådan. Derfor mener jeg, at de rigtige tiltag vil blive iværksat for at opretholde den sociale samhørighed i 2011, uden de yderligheder, som ukontrolleret budgetmæssig tilbageholdenhed fører med sig. Jeg må understrege, at den modsatte økonomiske politik finder anvendelse i USA. Vi er nødt til at forstå, at der i euroområdet skal træffes foranstaltninger for at skabe betingelser for en uproblematisk genopretning på markederne i Grækenland, Irland og Portugal og for at undgå lignende problemer i Spanien.
Csanád Szegedi
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! Regeringen i Ungarn, som har et flertal på to tredjedele, har i de sidste seks måneder iværksat en offensiv mod demokratiske institutioner. Under denne proces afskaffede de det tidligere lighedsbaserede medieovervågningsorgan og etablerede i stedet et organ bestående af delegerede fra regeringspartiet. Den såkaldte medieforfatning, som for nylig blev vedtaget i Ungarn, giver også regeringen mulighed for at censurere bestemte websteder, hvis den ønsker det, i stil med den kinesiske censurmodel. Formanden for mediemyndigheden, Annamária Szalai, pralede stolt af dette i et interview. Som eksempel nævnte hun den mest læste højreorienterede nyhedsportal, www.kuruc.info, der på grund af den anonymitet, som internettet tilbyder, gik forrest i forbindelse med afsløringerne af de overtrædelser, som den tidligere regering begik. Jeg anmoder Parlamentet og Kommissionen om at tilskynde Fidesz til så hurtigt som muligt at sætte en stopper for de antidemokratiske processer, der for øjeblikket finder sted i Ungarn. Alt, hvad den ungarske opposition har tilbage, er offentlighedens opmærksomhed, og nu vil de endda fratage os denne.
Barbara Matera
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Der er gået over en måned, siden Asia Bibi, en katolsk bondekone fra Pakistan, blev dømt for blasfemi.
Vi må ikke glemme betydningen af at beskytte de ukrænkelige menneskerettigheder, heriblandt ytringsfriheden i henhold til vores charter om grundlæggende rettigheder.
I lande som Pakistan har anklager om blasfemi allerede ført til 46 dødsfald i de seneste 10 år, hvilket skaber mere og mere religiøs intolerance og dermed islamisk fundamentalisme. Disse mennesker blev alle dræbt uden for fængslet efter anklagerne om blasfemi eller blev fundet døde i fængslet. Asia Bibis liv er i fare, ikke blot på grund af den pakistanske lovgivning, men også på grund af fanatikere. Den pakistanske lovgivning fremmer derfor denne atmosfære af forfølgelser og uretfærdige dødsfald.
For at opsummere opfordrer jeg hele det internationale samfund til at appellere kraftigt til, at blasfemiloven afskaffes i den pakistanske straffelov, og til at sikre, at alle, der dømmes for forbrydelser i strid med ytringsfriheden, løslades så hurtigt som muligt.
Mariya Nedelcheva
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! I dag fremsættes en erklæring, som er underskrevet af fire kolleger og mig selv, hvori der opfordres til retfærdig fordeling af landbrugsstøtten blandt de gamle og nye medlemsstater efter 2013. I henhold til den nuværende fælles landbrugspolitik skal alle landbrugere i EU opfylde de samme forpligtelser, hvilket medfører dyre investeringer. Men selv om deres forpligtelser er de samme, har de ikke de samme rettigheder. Derfor mener jeg, at systemet med direkte betalinger fra 2013 skal sikre en retfærdig behandling af alle landbrugere i hele EU. Vi skal sætte en stopper for den historiske model, fastlægge fælles kriterier og tage hensyn til de specifikke behov i landbrugene i de enkelte regioner. Derudover skal vi opbygge et system, som tillader, at midler overføres fra den anden til den første søjle, så en større del af landbrugsproducenterne i de nye medlemsstater kan drage nytte af støtteforanstaltninger og -instrumenter. Det er på tide, at vi får gjort op med den måde, som den fælles landbrugspolitik adskiller de gamle fra de nye medlemsstater, og jeg håber virkelig, at De vil støtte dette.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Hr. formand! Den tornado, der ramte Portugal sidste tirsdag, skabte enorme ødelæggelser i regionen Tomar. Denne type naturkatastrofe bliver desværre stadig hyppigere. Det er vigtigt at tilvejebringe nødmekanismer, der kan gøre det muligt at gribe hurtigt ind og hjælpe de ramte befolkninger.
EU's rolle er afgørende, da det har mekanismer og instrumenter som f.eks. Solidaritetsfonden til sin rådighed, som er beregnet på denne type problem. Det er dog fuldstændig afgørende, at disse mekanismer aktiveres og anvendes på en hurtig, fleksibel og enkel måde. Derfor opfordrer jeg Kommissionen og Rådet til at gøre Solidaritetsfonden mere fleksibel, så den kan anvendes så hurtigt, som den skal i dette og andre lignende tilfælde.
George Sabin Cutaş
(RO) Hr. formand! I perioden op til Rumæniens tiltrædelse af EU overvågede Kommissionen nøje situationen vedrørende internationale adoptioner og anbefalede, at disse aktiviteter blev standset efter offentliggørelsen af misbrug i forbindelse med adoptionspraksis. I 2009 sendte jeg imidlertid i sammenhæng med Kommissionens og Rådets konference om udfordringerne i forbindelse med adoptionsprocedurer i Europa en skrivelse til Jacques Barrot med henblik på at henlede opmærksomheden på konsekvenserne ved at genåbne det internationale adoptionsmarked. Jeg opfordrede også Kommissionen til at være konsekvent.
Efter en undersøgelse foretaget af en rumænsk avis har vi hørt om muligheden for, at Kommissionen har misbrugt sin magt, idet den har forfalsket konklusionen i den officielle rapport fra konferencen, hvori det anbefales at etablere et europæisk adoptionsagentur. Jeg mener, at det vil gå ud over EU's image, at de europæiske traktaters vogter er involveret i forfalskning af et officielt dokument. Derfor afventer jeg et klart, begrundet svar fra Kommissionen, hvilket vil fjerne dette spørgsmålstegn, der hænger over dens vertikale struktur.
Gianni Pittella
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! I over en måned har en gruppe på 250 personer, herunder 80 eritreanere, været holdt som gidsler af menneskehandlere i Sinaiørkenen i Egypten. En del af denne gruppe var tidligere blevet afvist ved kysterne i nogle europæiske lande. Kidnapperne kræver en løsesum på 8 000 USD for at løslade dem og udsætter dem i mellemtiden for de mest grusomme former for vold og elendighed. Seks personer er allerede døde, og der går også rygter om, at de får fjernet organer, som skal sælges på det sorte marked.
Det er på tide, at det internationale samfund og EU siger "Stop!". Det er på tide, at der bliver talt lige ud af posen om garantien for retten til asyl alle steder. Og det er på tide, at nogle regeringer tager deres illusoriske hjemsendelsespolitikker op til fornyet overvejelse. Paven har bedt om dette, og det samme har stiftelser, foreninger og politiske figurer.
Vi opfordrer Dem, hr. formand, til sammen med kommissær Ashton at iværksætte en øjeblikkelig indsats for at stoppe disse prøvelser.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand! I starten af januar bliver Ungarn den tredje nye medlemsstat, der overtager det roterende formandskab for EU. Det bliver en alvorlig prøve og en udfordring for Ungarn. Det sker samtidig med begyndelsen på EU's økonomiske styring, det første økonomiske halvår og ændringen af Lissabontraktaten med henblik på etablering af en permanent krisestyringsmekanisme. Vi håber, at tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien bliver afsluttet, og at Rumænien og Bulgarien bliver en del af Schengenområdet. De demokratiske partier i Ungarn - med undtagelse af den yderste højrefløj - er enige og samarbejder om at sikre, at det ungarske formandskab opnår succes. Parlamentet skal imidlertid også tage fat på den selvmodsigelse, der ligger i, at det ungarske formandskab skal vogte over overholdelsen af de grundlæggende frihedsrettigheder i EU samtidig med, at den nuværende regering i Ungarn indfører alvorlige indskrænkninger af demokratiet, ytringsfriheden og fagforeningernes rettigheder. Jeg håber, at den ungarske regering opfører sig på en anden måde i Europa, end den gør derhjemme.
Kristiina Ojuland
(EN) Hr. formand! Et af de spørgsmål, der blev taget op på topmødet EU-Rusland i sidste uge i Bruxelles, var retsstatsprincippet i Den Russiske Føderation.
Jeg vil gerne minde Dem om, at dommen i Mikhail Khodorkovskys og Platon Lebedevs anden retssag bliver afsagt om morgenen den 15. december.
Medlemmer af det internationale samfund, herunder EU, har observeret retssagen meget nøje, og jeg er overbevist om, at resultatet af retssagen vil gøre det muligt for os at udlede nogle konklusioner om retsstatsprincippet i Rusland. Eftersom det næste møde i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Rusland afholdes i denne uge i Strasbourg, håber jeg på at tage dette spørgsmål op med kolleger fra Ruslands statsduma og Føderationsrådet, og jeg vil gerne opfordre mine kolleger her i Parlamentet til at gøre det samme.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Hr. formand! EU har spillet en vigtig rolle for fremme af fred og forsoning i Nordirland og i landets grænseregioner. EU har investeret i alt 1,3 mio. EUR i tre Peaceprogrammer siden 1994. Siden 1989 har EU investeret 349 mio. EUR i Den Internationale Fond for Irland. Den Internationale Fond for Irland har støttet over 6 000 projekter i Irland.
(EN) EU's støtte har gjort det muligt for samfund i Nordirland og grænseregionerne at drage fordel af de muligheder, der opstår som følge af fredsprocessen. Opnåelse af fred og forsoning er en langsigtet proces, og jeg er fast overbevist om, at der stadig er behov for støtte til Peace III og Den Internationale Fond for Irland (IFI). Jeg glæder mig over de seneste tiltag fra USA - med støtte fra Det Forenede Kongeriges og Irlands myndigheder - for at undersøge muligheden for at fortsætte IFI-programmet efter 2010 på en afgrænset og målrettet måde. Det er kort sagt helt afgørende, at fredsprogrammet fortsat modtager støtte.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Hr. formand! Direktivet "'Fjernsyn uden grænser"' fra 1989 har fastsat, at medlemsstaterne ikke må hindre audiovisuel radio- og tv-spredning fra andre medlemsstater.
Ved revisionen af dette direktiv i 2007 blev denne målsætning styrket og tilpasset til nye teknologier og strukturelle ændringer af det audiovisuelle marked. Cataloniens nordlige landegrænse fungerer imidlertid stadig som en kulturel og sproglig barriere og overtræder derved disse direktiver. Jeg henviser her mere specifikt til, at radio- og tv-selskaber i Catalonien systematisk bliver udelukket fra anvendelsesområdet for reguleret radio- og tv-spredningsvirksomhed, idet man gemmer sig bag tekniske kriterier.
Derfor bør de europæiske institutioner styrke deres egne direktiver, og radio- og tv-selskaber, der sender i grænseområder, bør kunne tilbyde deres tjenester til hele det område, de dækker kulturelt og sprogligt set, når dette område, som det er tilfældet i Catalonien, strækker sig over mere end en enkelt stat.
Bairbre de Brún
(GA) Hr. formand! Jeg hilser resultaterne fra COP 16 i Cancún velkommen. Vi må imidlertid ikke narre os selv ved at tro, at vi nu er der, hvor vi skal være. Der er behov for at opstille målsætninger, som er endnu mere faste, klare og bindende.
Regeringerne skal bygge videre på arbejdet fra Cancún med henblik på at opnå en ambitiøs bindende aftale i Sydafrika næste år. Vi bør også skride til handling på hjemmefronten.
Der bør snarest opnås enighed om at reducere CO2-udslippet i Europa med mindst 30 % - ikke kun for de internationale aftalers skyld, men også for vores egen skyld - så vi fra nu af kan være konkurrencedygtige på dette område.
Europa skal garantere, at vi kan blive mere effektive, hvad angår energiforbruget. Det lykkedes os ikke at opnå dette, da energieffektivitetsmålet på 20 % ikke var gjort retligt bindende. Det må der ændres ved nu.
Slavi Binev
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på problemerne for de bulgarske vognmænd, som risikerer at blive ladt alvorligt i stikken, hvis vi åbner mulighed for at pålægge yderligere afgifter for luftforurening, støjemissioner m.m. Sektoren er i krise, og en forhøjelse af disse afgifter vil ikke blot forværre krisen, men efterlade sektoren uden muligheder for udskiftning af bilparken. Som bulgarsk statsborger er jeg imod Kommissionens beregninger, hvor der ikke er taget hensyn til de territoriale forskelle i de enkelte medlemsstater. Bulgarien ligger i et af EU's randområder, og bulgarske vognmænd vil blive hårdest ramt af disse højere afgifter. Hvis man ser på undersøgelserne, vil man se, at den bulgarske økonomi bliver taberen i alle disse tiltag.
Jeg håber, at Parlamentet har politisk vilje til at forhindre en forværring af situationen i landene ved EU's grænser.
Nadezhda Neynsky
(BG) Hr. formand! For få dage siden advarede kommissionsformand Barroso om, at Europa står over for en voksende bølge af populisme og nationalisme. Han anmodede de politiske ledere om at bekæmpe manipulering baseret på folks frygt og de irrationelle argumenter, som han mener, er medvirkende til, at populismen trives i mange lande. Hans udtalelser har fået mig til at henlede opmærksomheden på de farer, der lurer på demokratiet i de tidligere kommunistiske lande. Det er her, Europas ledere i højere grad end andre steder skal være benhårde over for selv det mindste forsøg på at underminere den private ejendomsret. Et eksempel på dette er den delvise nationalisering af de personlige bidrag til erhvervspensionsfonde og en overførsel af disse til offentlige sociale sikringssystemer. Europa skal ligeledes være opmærksom på retten til det frie valg og forhindre enhver form for underminering af denne. Frem for alt må Europas ledere være benhårde over for forsøg på at manipulere med den offentlige mening og den udbredte anvendelse af særligt overvågningsudstyr samt offentliggørelse af hemmelige informationer for at lægge pres på folk og underminere menneskerettighederne.
Jim Higgins
(GA) Hr. formand! Dette drejer sig om et meget vigtigt spørgsmål. Der er tydeligvis stor forskel på landmændenes fortjeneste og supermarkedskædernes fortjeneste.
I mit hjemland er ca. 22 000 mennesker beskæftiget inden for mejerisektoren. Markedet for mejeriprodukter repræsenterer alene i Irland en årlig værdi på 1 mia. EUR. Jeg synes ikke, at EU gør nok for at hjælpe landmændene, og her taler jeg ikke om tilskuddene - tilskuddene er gode nok.
Der er mange problemer at tage fat på inden for dette marked. Landmændene bør for eksempel få betaling for deres produkter inden for 30 dage. Dette er overhovedet ikke tilfældet. Dertil kommer, at supermarkedet sælger mælken til lave priser, men det er landmændene, der mister penge.
Det skuffer mig, at disse problemer ikke bliver taget op. Vi bør gøre meget mere for at beskytte landmændene mod supermarkedernes magt.
Ioan Enciu
(RO) Hr. formand! Grundlæggende rettigheder er det grundprincip, EU hviler på. De europæiske institutioners vigtigste opgave er at kontrollere, at disse rettigheder respekteres.
I Rumænien, som er en medlemsstat i EU, er vi vidne til en række alvorlige krænkelser af de grundlæggende rettigheder. Efter at have kørt landet i sænk økonomisk og socialt er den nuværende rumænske regering nu i færd med at gennemføre absurde foranstaltninger, som udgør alvorlige krænkelser af de grundlæggende rettigheder i EU - retten til pension, faglige rettigheder, lønrettigheder og rettigheder for unge mødre. Desuden vil jeg gerne gøre opmærksom på, at man i Rumænien er i gang med at forberede ændringer af loven om beskyttelse og fremme af handicappedes rettigheder. Hvis dette forslag fra den rumænske regering bliver vedtaget, vil det blot medvirke til at gøre livet mere besværligt for handicappede, idet det vil gøre dem afhængige af staten i stedet for i højere grad at sikre, at de beskyttes og inddrages i samfundet. Dette vil få vidtrækkende negative indvirkninger på de handicappedes interesser og på deres værdighed.
Alexander Mirsky
(LV) Hr. formand! Jeg vil gerne spørge om, hvad udtrykket "'testpilot"' betyder. Det betyder en pilot, der afprøver et fly under en flyvning. Hvad er så en '"testpassager"'? Dette koncept blev for nylig opfundet af det lettiske flyselskab airBaltic. Desværre glemte airBaltic imidlertid at oplyse passagererne om, at de deltog i en test. For at nævne et eksempel, så fylder airBaltic flyet med passagerer og senere, når flyet er i luften, viser det sig, at flyet har tekniske problemer, hvorefter det bliver nødt til at foretage en nødlanding. Efter min mening bør et fly klargøres før flyvningen og ikke under flyvningen, især når der er passagerer om bord.
AirBaltic har i den senere tid registreret et stort antal nødsituationer. Jeg vil gerne gøre Kommissionens medlemmer opmærksom på problemerne med luftfartssikkerheden. En lemfældig holdning kan ende med at få tragiske konsekvenser.
Charles Goerens
(FR) Hr. formand! Jeg er nu ved to lejligheder blevet oplyst om, at en mundtlig forespørgsel vedrørende folkeafstemningen om fremtiden for det sydlige Sudan ikke vil blive genindsat i dagsordenen.
Jeg vil minde om, at det sydlige Sudan i henhold til den samlede fredsaftale i 2005 har mulighed for ved slutningen af en femårsperiode at stemme om, hvorvidt de fortsat ønsker at være en del af den sudanesiske stat.
Folkeafstemningen skal finde sted den 9. januar næste år. Der er imidlertid en række uløste problemer, som burde have været drøftet her i Parlamentet, så som udfærdigelsen af valglisterne, løsning af problemerne vedrørende grænsen mellem nord og syd, for ikke at nævne hvilke sikkerhedsforanstaltninger der eventuelt bør træffes, hvis behovet opstår.
Hvis vi bliver ved med at udskyde forhandlingen i det uendelige, fratager vi os selv retten til at skabe en politisk impuls. Dette er mit synspunkt. Jeg holder stadig på, at det vil være mere hensigtsmæssigt at prøve at forhindre konfliktsituationer end blot at se passivt til og vente på, at katastrofen indtræffer.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand! De nyeste tal fra Eurostat viser, at Portugal er et af de lande, der har den største jobusikkerhed, idet 22 % af arbejdsstyrken arbejder under usikre ansættelsesforhold, mens gennemsnittet for hele EU er 13,5 %.
Kvinderne og de unge er værst ramt. Mere end 23 % af de unge under 25 år står uden arbejde, og antallet af fattige er steget til 18 % i Portugal. Dette tal omfatter i stigende grad fattige arbejdstagere, som ikke tjener nok til at komme ud af fattigdommen.
Derfor er det svært at forstå, hvorfor Kommissionen lægger et så uacceptabelt pres på den portugisiske regering for at få den til at ændre arbejdslovgivningen og gøre det endnu nemmere at afskedige folk. Der er i stedet brug for større støtte til at skabe job, hvor folk har rettigheder og får en anstændig løn.
Miguel Portas
(PT) Hr. formand! Trods sparebudgetterne, trods Den Internationale Valutafond, trods stabiliseringsfonden og trods en økonomisk samordningsmekanisme baseret på sanktioner fortsætter angrebet på euroen i form af spekulationsangreb på statsgælden i adskillige lande.
Vi må erkende, at fejlen kun kan ligge i de politiske beslutninger, der er blevet truffet. Hver gang kansler Merkel og præsident Sarkozy offentligt giver udtryk for deres spekulationer, takker spekulanterne dem straks ved at spekulerer i overensstemmelse dermed. Det er tydeligt, at hver gang de siger "'nej"', især til euroobligationer, takker spekulanterne dem, fordi de er taknemlige over prisen. Prisen for disse spekulationer er en opdeling af Europa.
Dette er et Europa uden solidaritet og et Europa, hvor de perifere lande i stigende grad bliver endnu mere perifere. Det bør der gøres noget ved.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Jeg har længe været fortaler for euroen, men nu står dens fremtid på spil. Europas regeringsledere er ikke modige nok til én gang for alle at holde op med at kaste gode penge efter dårlige. Det er på tide at holde op med at sige: "'Lad os udskyde problemet i et par år'. Vi er i stedet nødt til omsider at være modige og ansvarlige nok til at reducere gælden. Kun på den måde vil det blive muligt at drage bankerne til ansvar. Det vil også ramme folk som dig og mig - gennem vores pensionsopsparinger og livsforsikringer. Men vi er nødt til at tage tyren ved hornene her og nu i stedet for at trække pinen ud. Og det er her, det store problem ligger. I den forbindelse vil jeg gerne opfordre alle mine kolleger til at deltage i initiativerne fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål, især vedrørende financewatch.org, således at vi fremover rent faktisk vil være i stand til at finde måder, hvorpå vi kan retsforfølge bankerne, retsforfølge de lobbyister, som desværre stadig bestemmer, hvordan tingene skal køre her, og gøre det muligt at få objektive informationer.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Hr. formand! Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet er af afgørende betydning for stabiliteten ved EU's østlige grænser. Og nok lige så vigtigt er, at dette er et naturligt skridt, efter at begge lande fik fuldgyldig medlemsstatus af EU i 2007.
Denne beslutning skal imidlertid være baseret på, at det er teknisk muligt, og ikke på følelser. Der er nogle regeringspartier i EU, som tror, de kan vinde visse valgdiskussioner, hvis de er imod denne beslutning og kan give Rumænien og Bulgarien skylden for, at der er problemer med integration af romaerne i EU.
Hvis betænkningen på den anden side når til et positivt resultat, og den nylige undersøgelse i begge medlemsstater viser, at begge lande er parate til at tilslutte sig Schengenområdet, vil jeg mene, at det er yderst vigtigt, at vi fortsat støtter op omkring disse lande, i betragtning af at vi gav dem en positiv vurdering i denne sag for ikke så længe siden.
Marisa Matias
(PT) Hr. formand! Efter endnu en klimakonference tror jeg for at være helt ærlig, at det bedste, vi kan svinge os op til at sige, er, at den var bedre end den i København, fordi der dog blev opnået nogle resultater og gjort nogle fremskridt. Den var bedre, fordi man nåede til et kompromis, endnu en gang under FN's paraply. Den var bedre, fordi EU klarede sig bedre ved konferencen i Cancún, og der var tale om en meget mere gennemsigtig proces end den foregående. Dette i sig selv kan dog ikke betragtes som nogen trøst, og vi må erkende, at resultaterne stadig er meget små.
Der er et grundlag at arbejde videre på, men vi må også erkende, at dette grundlag, selv om det er positivt, stadig er baseret på løfter. Regeringerne skal gå meget længere, hvis de skal opfylde befolkningens behov og kunne imødegå en egentlig krise med rigtige ofre. Det glæder mig, at vi skal debattere dette nærmere her i morgen. At fejre menneskerettighedserklæringen vil ikke være til megen nytte, hvis vi fortsat negligerer disse rettigheder. Vi burde allerede vide, at markedet ikke løser alt, og at det er på tide, at vi sætter mennesker først.
Rui Tavares
(PT) Hr. formand! For nogle få dage siden stillede repræsentant Ron Paul et afgørende spørgsmål i den amerikanske kongres: "Når en krig starter med en løgn, hvad er så vigtigst: at bevare hemmeligheden eller at lade offentligheden høre sandheden?" Jeg deler denne bekymring med min kollega på den anden side af Atlanten i forbindelse med WikiLeakssagen. Visse hemmeligheder er nødvendige og kan retfærdiggøres. Problemet opstår, når hemmeligheder bliver reglen snarere end undtagelsen, og i de senere år har vi været vidne til et tiltagende hemmelighedskræmmeri, som kun er med til at udhule og omgå den demokratiske kontrol, og hvor der nu kæmpes indædt for at bevare nogle privilegier, således som vi har set det i visse regeringers og virksomheders reaktioner på WikiLeakssagen.
Amazon, Visa, MasterCard og endog en schweizisk bank, som alle ellers før gjorde forretninger med WikiLeaks, har nu trukket sig ud af samarbejdet efter politisk pres. En fransk minister har krævet, at Frankrig skulle forbyde denne hjemmeside på fransk territorium. Der er overhovedet intet juridisk grundlag for et sådant pres. Tillid går to veje, og regeringerne kan kun kræve folkets tillid, hvis de selv er parate til at stole på folket.
Philip Claeys
(NL) Hr. formand! I dag er det nøjagtig seks måneder siden, at valget til Belgiens forbundsparlament fandt sted. Det er vigtigt at nævne dette, da vi aldrig før har været i en lignende situation, hvor EU-formandskabet varetages af et forretningsministerium i alle seks måneder.
Rådet er ikke politisk repræsenteret her i dag. Det er lettere uheldigt, da denne surrealistiske situation er værd at nævne. Den kunstige konstruktion, der hedder Belgien, er stadig lige så vanskelig at regere i dag som for seks måneder siden, og der er intet at gøre ved det, fordi Flanderen og Vallonien har udviklet sig til to forskellige lande med fuldstændig forskellige politiske og socioøkonomiske kulturer.
Situationen i Belgien er nu fuldstændig blokeret og det i en sådan grad, at EU hellere må forberede sig på, at det kan få to nye medlemsstater, nemlig Flandern og Vallonien.
Corina Creţu
(RO) Hr. formand! De seneste lovændringer til den rumænske arbejdslovgivning vil forværre situationen for de arbejdstagere, der allerede er hårdt ramt af nedgangen. Det opsigelsesvarsel, som en lønmodtager skal overholde, stiger, og prøveperioden forlænges, hvilket betyder, at ansættelseskontrakten kan ophæves uden varsel inden for eller ved afslutningen af denne periode, i hvilken mere end tre på hinanden følgende personer kan blive ansat i den pågældende stilling. Den mest urimelige bestemmelse, som er en grov hån mod de grundlæggende menneskerettigheder, er imidlertid, at en ansats individuelle ansættelseskontrakt kan ophæves retligt, hvis arbejdstageren deltager i en strejke.
Jeg ønsker blot at protestere mod dette forsøg på at gøre de ansatte til chefernes slaver. Og jeg vil gerne opfordre Europas politiske styrker og institutioner til at skride ind og standse dette tilbageskridt for de rumænske arbejdstagere.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
