Direktīvas 2003/87/EK grozīšana, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir ieteikums otrajam lasījumam, kas sagatavots Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā, par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 200387/EK, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu misijas kvotu tirdzniecībai (05058/3/2008 - C6-0177/2008 - 2006/0304) (Referents: Peter Liese).
Nathalie Kosciusko-Morizet
Padomes priekšsēdētāja. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, pirmām kārtām vēlos paust savu pateicību Slovēnijas prezidentūrai, Parlamenta referentam un Komisijai, kas apvienoja savas pūles, lai panāktu vienošanos par aviācijas iekļaušanu Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības shēmā, un es zinu, ka tas nebija viegli.
Šī vienošanās ir ļoti svarīgs politisks signāls un instruments, lai sasniegtu drosmīgos mērķus, ko esam noteikuši nolūkā apkarot klimata pārmaiņas. Tā ir arī drosmīga paņemšanās, kas ietilpst plašākā politiskajā kontekstā, proti, notiekošajās sarunās par enerģētikas/klimata paketi Eiropā un pašreizējajās sarunās, kas notiek visur pasaulē, par cīņu pret klimata pārmaiņām.
Starptautiskais ekonomiskais un politiskais konteksts ir sarežģīts, un tas sarunas par šo tekstu padarīja jo īpaši grūtas. Vērā jāņem vairāki faktori - pirmkārt un galvenokārt, naftas pieaugošā cena, kā arī vajadzība nezaudēt Eiropas aviolīniju globālo konkurētspēju, ES vēlme un apņemšanās apkarot klimata pārmaiņas un starptautiska nolīguma parakstīšana Kopenhāgenā 2009. gadā. Bija vitāli svarīgi ņemt vērā katras puses intereses, ietverot to reģionu intereses, kas sava ģeogrāfiskā novietojuma dēļ ir lielā mēra atkarīgi no aviācijas attiecībā uz to attīstību vai savienojumiem ar cietzemes teritorijām.
Mēs ņēmām vērā arī aviolīnijas jaunajās dalībvalstīs, kur pašlaik ir zems mobilitātes koeficients, bet tas strauji pieaug. Visbeidzot ņemta vērā ir arī MVU specifiskā situācija, kas noveda pie tā, ka kompromiss, kurš šodien ir jūsu priekšā, ir līdzsvarota, tomēr drosmīga pasākumu pakete. Šis kompromiss atzīst, ka aviācijas nozarei būs jāpieliek pūles, lai samazinātu CO2 emisijas, un vienlaikus tas ļauj šai nozarei, kas neapšaubāmi ir ļoti svarīga, sagatavoties un pielāgoties jaunajām vides prasībām.
To kvotu attiecība, ko var izsolīt, ir mērena, ļoti mērena, un ierobežojums, kuru izmantoja, lai aprēķinātu dažādiem operatoriem piešķirtās kvotas, ir reālistisks. Šī vienošanās ir globāli nozīmīga - tā attiecas uz Eiropas uzņēmumiem, bet arī uz trešo valstu uzņēmumiem. No vienas puses, tajā būs jāņem vērā vienlīdzīgi pasākumi, ko šīs trešās valstis varētu īstenot, un, no otras puses, tai pirmām kārtām būs sevi jāparāda kā priekšgājējam virzienā uz globālu nākotnes vienošanos par starptautisko aviācijas darbību dalību oglekļa tirgū. Tāds ir mūsu mērķis.
Tādējādi dalībvalsti un Komisija vēlas turpināt diskusijas dažādās starptautiskās struktūrās, lai radītu apstākļus šādas globālas vienošanās vai divpusēju nolīgumu noslēgšanai nolūkā rast saiknes starp Eiropas sistēmu un citām valstu vai reģionālām sistēmām nākotnē.
Visbeidzot mēs parūpējāmies, lai nosūtītu konkrētu vēstījumu jaunattīstības valstīm, daudzu no kurām aviolīnijām varēja piemērot shēmas izņēmumus, pateicoties de minimis klauzulai, ka ietverta nolīguma tekstā.
Nobeigumā jāsaka, ka tādā pašā nolūkā teksts norāda, ka izsoles procedūras būtu jāizmanto, lai risinātu klimata pārmaiņu ietekmi Eiropā un ārpus tās, izmantojot virkni pasākumu, kas paredzēti tekstā. Īpaši vērību pievērsa pasākumiem, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām sekmēšana jaunattīstības valstīs, aeronautikas izpētei un transportam ar zemu emisijas līmeni.
Stavros Dimas
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos pateikties un apsveikt referentu Dr. Liese par viņa teicamo darbu pie priekšlikuma iekļaut gaisa transportu ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, kā arī Eiropas Parlamentu par tā pozitīvo un konstruktīvo ieguldījumu.
Esmu apmierināts, ka ir panākta vienošanās otrajā lasījumā. Eiropas Parlamenta locekļiem ir bijusi izšķiroša loma Komisijas priekšlikuma viengabalainības aizstāvībā un augstāku mērķu izvirzīšanā dažos svarīgos ar vidi saistītos jautājumos.
Panākot vienošanos par direktīvu, Kopienas institūcijas ir apliecinājušas, ka Eiropas Savienība var pieņemt un īstenot pasākumus ar klimata pārmaiņām saistīto ambiciozo mērķu sasniegšanai.
Šī direktīva ir pirmais no pasākumiem, kuru mērķis ir ES noteiktā siltumnīcefekta gāzu mērķa sasniegšana līdz 2020. gadam. Tās pieņemšana ir pozitīvs signāls plānotajām pārrunām par pasākumu paketi klimata un enerģijas jomā.
Visu ekonomikas sektoru pienākums ir iesaistīties ES klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā. Gaisa transporta iekļaušana ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ir neatņemams Eiropas Savienības vispārīgās pieejas elements, risinot jautājumu par gaisa transporta ietekmi uz klimata pārmaiņām.
Gaisa transporta emisijas strauji pieaug; kopš 1990. gada tās ir gandrīz dubultojušās, un ir plānots, ka līdz 2020. gadam tās vēlreiz dubultoties. Tāpēc ir nepieciešams veikt apņēmīgus pasākumus, kuri ir iespējami tikai Eiropas Savienības, nevis dalībvalstu līmenī.
Vienošanās panākšana otrajā lasījumā arī liecina par ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, kas ir lielākā šāda veida sistēma pasaulē, spēku. Pēc starptautiskajām pārrunām, kuru mērķis ir panākt starptautisku vienošanos par klimatu pēc 2012. gada, emisijas kvotu tirdzniecības sistēma varētu veidot pamatu, uz kura tiks celts globālais oglekļa dioksīda tirgus.
Dalība ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ļaus aviolīnijām iegūt pieredzi, kas būs nepieciešama, ierobežojot slāpekļa dioksīda emisijas globālā līmenī nākotnē.
Papildus direktīvas pieņemšanai un īstenošanai Komisija arī turpinās darbu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros un sadarbību ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizāciju, lai panāktu efektīvu globālo vienošanos gaisa transporta emisiju samazināšanai.
Mēs turpināsim cīņu par gaisa transporta iekļaušanu starptautiskajā klimata pārmaiņu kontroles režīmā pēc 2012. gada, kad būs beidzies Kioto mērķu izpildes termiņš.
Tomēr nevienu globālu vienošanos nav iespējams panākt, ja neviens neuzņemas vadošo lomu šajā visas pasaules mēģinājumā. Iekļaujot gaisa transportu ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, mēs uzņemamies šo vadošo lomu, taču tajā pašā laikā mēs arī uzsveram, ka esam atvērti diskusijām ar mūsu partneriem, kuru rezultātā, mēs ceram, tiks izveidota globāla sistēma.
Pārrunas par dažiem ārkārtīgi svarīgiem punktiem ir bijušas veiksmīgas Eiropas Parlamentam, un tāpēc galīgais tiesību akts atbilst sākotnējam Komisijas priekšlikumam, īpaši attiecībā uz pieļaujamo atlaižu maksimālo robežu un apmēru.
Man ir patiess prieks par to, ka Eiropas Parlaments pārrunu laikā uzstāja uz nepieciešamību nodrošināt direktīvu cīņai pret gaisa transporta radīto ietekmi uz klimata pārmaiņām. Vienošanās par šo direktīvu ir svarīgs solis cīņā pret klimata pārmaiņām. Tāpēc Eiropas Komisija var pieņemt kompromisa paketi, lai otrajā lasījumā varētu panākt vienošanos.
Peter Liese
Priekšsēdētājas kundze, komisār, Padomes pašreizējā priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, patiesi aviācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kopš 1990. gada ir dubultojušās, un iespējams pat vairāk nekā dubultojušās, bet vēl nav pieejami jaunākie dati. Tas pilnībā neatbilst Eiropas Savienības mērķim līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzes par 20%, ko patiesībā varētu paaugstināt līdz 30%, ja pārējie to atbalstītu. Tāpēc aviācijas iekļaušana siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ir novēlota, un ir labi, ka tagad ir panākts kompromiss otrajā lasījumā.
Šī vienošanās ir svarīgs signāls attiecībā uz vispārīgo klimata un enerģijas tiesību aktu paketi, kura, mēs ceram, tomēr tiks pieņemta gada beigās, ja tas vispār ir iespējams. Vēlos pateikties visiem, kuri ir veikuši savu ieguldījumu šī veiksmīgā iznākuma sasniegšanā, proti, līdzreferentiem, pārējo komiteju pārstāvjiem, piemēram, Jarzembowski kungam no Transporta un tūrisma komitejas, daudzajiem līgumdarbiniekiem, Komisijas un Padomes pārstāvjiem un īpaši Slovēnijas prezidentūrai, kas, manuprāt, ļoti veikli vadīja grūtās diskusijas Padomes līmenī.
Mēs strīdējāmies un cīnījāmies par daudziem svarīgiem jautājumiem, taču dienas beigās mēs nācām klajā ar praktiski realizējamu kompromisu, kas sastāv no daudziem elementiem, kurus kopumā var uzskatīt par pozitīviem. Siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēma attiecībā uz aviāciju tagad darbosies bez problēmām jau no paša sākuma, kā nenotika elektroenerģijas ražošanas un energoietilpīgajās nozarēs. Nebūs nekādi valsts kvotu sadales plāni un ar tiem saistītās problēmas tādas kā pārāk lielu kvotu piešķiršana, konkurences kropļošana un citas. Mums ir jāievieš standartizēta Eiropas piegādes sistēma, kuras pamatā būtu standarti un izsoles, kas nozīmē, ka uzņēmumi, kuri jau ir veikuši investīcijas tīrās tehnoloģijās, tiks atalgoti, nevis sodīti, kā tas dažkārt ir noticis līdz šim.
Ir svarīgi, ka mēs pārliecinājām Ministru padomi piekrist formulējumam, kas ietver ieņēmumu piešķiršanu konkrētam mērķim, kas ir vairāk nekā viss tas, ko Padome bija gatava pieņemt līdz šim. Tas attiecas arī uz klimata aizsardzību: mēs nevēlamies ieviest jaunus nodokļus, bet gan nodrošināt, ka ieņēmumi tiek piešķirti konkrētam mērķim. Man personīgi šķiet, ka mums vajadzētu koncentrēties uz tiem, kuri izmanto videi draudzīgu transportu, piemēram, vilcienus un autobusus, jo arī viņi cieš no augstajām naftas cenām un salīdzinājumā ar aviolīnijām viņiem bieži ir jātiek galā ar dažādiem nodokļiem, manā valstī tas ir arī ekoloģijas nodoklis. Mums patiešām ir jādomā par izmaiņu ieviešanu šajā ziņā, un tagad mums ir tāda iespēja.
Revolucionārs aspekts ir trešo valstu lidojumu un aviolīniju iekļaušana. Tas ir nepieciešams vides apsvērumu dēļ, jo divas trešdaļas emisiju mūsu sistēmā rada nevis Eiropas iekšējie pārlidojumi, bet gan starpkontinentālie lidojumi. Mēs vēlamies iekļaut trešās valstis arī konkurences uzlabošanas nolūkos. Mēs esam pārliecināti, ka mūsu noteikumi ir atbilstīgi starptautiskajiem tiesību aktiem, piemēram, Čikāgas konvencijai, un ir daudz juridisku iemeslu, lai tos atbalstītu.
Mums ir jāsadzīvo ar faktu, ka pašreizējā Amerikas Savienot Valstu vadība skatās uz šo jautājumu atšķirīgi. Es nekritizēju prezidentu Bush un visu, ko viņš dara - es cenšos visu izvērtēt - taču šajā gadījumā man šķiet nepieņemami, ka Amerikas Savienoto Valstu valdība saka, ka mums vajadzētu turpināt sarunas starptautiskā līmenī, kas nozīmē ICAO līmenī. ICAO ir bijusi atbildīgā institūcija par aviācijas radīto emisiju samazināšanu kopš 1997. gada, citiem vārdiem sakot, kopš Kioto, un līdz šim tā nav panākusi neko, pilnīgi neko, un viens no iemesliem tam ir pretestība, ko līdz šim ir izrādījusi pašreizējā Amerikas vadība.
Šī iemesla dēļ es vēlos vēlreiz skaidri pateikt: mēs vēlamies redzēt starptautisku vienošanos, taču patiesībā būtu jāsaka, ka tas būs iespējams tad, kad Baltajā namā ienāks John McCain vai Barack Obama, kuri klimata aizsardzības jautājumu patiešām uztver nopietni. Tad arī šajā jautājumā mēs varēsim panākt zināmu progresu. Visumā es domāju, ka visiem ir jāpiekāpjas, taču šis ir labs kompromiss, un es būtu pateicīgs, ja šī Parlamenta vairākums tagad nobalsotu par to.
Georg Jarzembowski
Priekšsēdētājas kundze, Padomes pašreizējā priekšsēdētājas kundze, komisār, Eiropas Tautas Partijas un Eiropas Demokrātu grupas vārdā es vēlos pateikties referentam Liese kungam par sasniegto. Šeit ir divi aspekti: pirmkārt, Eiropas Parlamenta un Padomes sarunu rezultāts ir līdzsvarots un veiksmīgs, un, otrkārt, līdzsvarots rezultāts ir panākts arī attiecībā uz vides jautājumu lobēšanu un transporta nozares un rūpnieciskā sektora interesēm, un mēs redzam, ka tas ir ļoti sarežģītu jautājumu kopums.
Man ir patiess prieks, ka mēs esam vienojušies par 2012. gadu kā par termiņu sistēmas ieviešanai. Tas dod mums iespēju panākt progresu sarunās ar trešajām valstīm. Šajā sakarā, es vēlos jūs aicināt, komisār: mēs nevaram vienkārši pieņemt, ka mums ir taisnība, bet visiem pārējiem ir jāseko mums, jo tādā gadījumā pārējās valstis īstenos represijas pret mūsu aviolīnijām. Tas nedrīkst notikt. Mēs nedrīkstam ziedot mūsu aviolīnijas un arī Eiropas lidostas dēļ pārvietošanās efekta par labu vienpusējai vides politikai.
Es arī vēlos aicināt jūs uztvert nopietni Padomes un Eiropas Parlamenta noteikto uzdevumu un rīkoties ātri sarunās nākamajos pāris gados. Es piekrītu, ka ar Ameriku saistītie jautājumi var gaidīt līdz 2010. gadam, taču jautājumus saistībā ar citām valstīm, piemēram, Krieviju un Ķīnu, mums ir jāizrunā, lai mūsu neintegrētais risinājums neapdraudētu mūsu aviolīnijas un lidostas ar to tūkstošiem un miljoniem darbinieku.
Man ir arī prieks, ka lietas tiek uzturētas līdzsvarā, kad mēs faktiski atgriežamies pie 2004. līdz 2006. gada kā sertifikātu sadales atsauces datuma, taču mēs ļoti pamatoti esam noteikuši 97% un 95%ierobežojumu, kā arī pieņēmuši lēmumu sākotnēji piešķirt 85% sertifikātu bez maksas un tikai 15% nodot izsolē. Tādējādi mēs ceram panākt plānoto efektu samazināt aviācijas nozares radīto slogu videi. Tajā pašā laikā mums ir jāuztur aviolīniju un pasažieru izmaksas saprātīgā līmenī.
Ņemot vērā straujo aviācijas degvielas cenu pieaugumu, mums ir jānodrošina, ka iedzīvotāju intereses ir līdzsvarā ar vidi, no vienas puses, un viņu transporta un pārvietošanās prasībām, no otras puses. Šī iemesla dēļ es vēlos vēlreiz apsveikt referentu par viņa sasniegumiem.
Matthias Groote
Priekšsēdētājas kundze, Padomes pašreizējā priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, vispirms es vēlos pateikties Liese kungam, referentam, par viņa izpalīdzību un taktisko sadarbību. Tas manī vieš cerības saistībā ar plānoto enerģētikas tiesību aktu paketi, ko mēs vispirms izstrādāsim šajā Parlamentā un pēc tam sadarbībā ar Padomi, un visiem ar to saistītajiem juridiskajiem jautājumiem.
Šis kompromiss pierāda, ka Eiropa tagad ir gatava uztvert klimata pārmaiņas nopietni. Šis kompromiss, kurš pārsniedz valstu robežas, ir arī apliecinājums tam, ka mēs progresējam starptautiskā mērogā ne tikai klimata aizsardzības, bet arī energoefektivitātes jomā. Man ir patiess prieks, ka visas lidmašīnas virs 5,7 tonnām, ir iekļautas pasākumos un ka dažas lidmašīnas, piemēram, korporatīvā, nav izslēgtas. Sabiedrība nesaprastu, ja mēs pieļautu izņēmumus attiecībā uz priviliģētām grupām.
Pēdējo nedēļu un mēnešu laikā šajā plenārsēžu zālē ir daudz dzirdēts par klimata pārmaiņu jautājumu. Visi eksperti sacīja, ka mums ir jāaptur emisiju līmeņa paaugstināšanās tendence, un mums tas ir jāpaveic tuvākās desmitgades laikā. Ar šo kompromisu mēs esam veiksmīgi apturējuši šo tendenci aviācijas sektorā. 2012. gadā mums ir jāievieš 97% augšējā robeža sertifikātu piešķiršanai, kas no 2013. gada tiks samazināta līdz 95%. Tas apturēs esošo tendenci šajā sektorā, kur emisiju līmenis ir strauji pieaudzis par 73% no 1990. līdz 2003. gadam. Pēc tam mēs varēsim ķerties pie tendences mainīšanas.
Daži no maniem kolēģiem jau pieminēja: 85% sertifikātu tiks piešķirti bez maksas, bet 15% tiks izsolīti. Es šajā ziņā dotu priekšroku ambiciozākai pieejai. Tomēr šis ir kompromiss, ko tagad pieņem visi, un kompromiss ir labāk nekā trešais lasījums.
Ienākumi ir jāizmanto cīņai pret klimata pārmaiņām un līdzekļu apgūšanas pasākumiem. Tas ir skaidri norādīts šajā direktīvā. Es vēlreiz aicinu dalībvalstis patiešām izmantot naudu šim nolūkam, nevis budžeta caurumu aizlāpīšanai vai tamlīdzīgi. Šie ienākumi ir jāsadala atbilstīgi, pretējā gadījumā tie tiks uztverti kā papildu nodokļi.
Es īpaši atbalstu faktu, ka šī direktīva tiks pārskatīta 2014. gadā, kas ļaus mums redzēt, vai ir nepieciešams ieviest kādas izmaiņas vai arī mēs varam izmantot vēl ambiciozāku pieeju.
Ar slāpekļa dioksīda emisijām saistītā likumdošanas procesa laikā es atbalstīju reizinātāju sistēmu. Tagad par to ir mans jautājums komisāram: kad Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu šajā sakarā?
Holger Krahmer
Priekšsēdētājas kundze, es esmu pārsteigta, priecīga un noraizējusies vienlaicīgi. Es esmu pārsteigta par to, cik ātri Eiropas Parlamenta referents, aizkulisēs tiekoties ar Padomes prezidentūru, noslaucīja no galda praktiski visu, ko Parlaments uzskatīja par svarīgu šajā dokumentācijā pēdējo divu gadu laikā. To nevajadzētu ņemt par paraugu mūsu debatēs par enerģētikas tiesību aktu paketi, kas mūs sagaida, jo tā ir aizkulišu politika, nevis pārredzama demokrātija.
Tomēr man ir prieks, ka mēs vēl turamies uz zemes. Iekļaujot aviolīnijas, ir ļoti svarīgi saglabāt zemas sistēmas izmaksas, jo ikviena aviolīnija, kas šodien nedarbojas efektīvā degvielas pārvaldības režīmā, maksā par to ar savu bojāeju.
Visbeidzot, esmu noraizējies par ilgpilno domāšanu, kas, šķiet, ir pārņēmusi daudzus no mums saistībā ar starptautisko situāciju. Liese kungs, emisijas kvotu tirdzniecību ASV noraidīja nevis prezidents, bet gan Senāts, kurā vairākumā esošā partija varētu izvirzīt prezidentu nākamajā reizē. Mums patiešām ir reāli jānovērtē situācija, pat ja mēs pārliecināsim Ameriku pievienoties emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai, mēs sastapsimies ar daudzām citām valstīm visā pasaulē, un es personīgi nevaru iedomāties, kā mēs sāksim sarunas ar tām. Es domāju par Dubaijas emīra piemēru.
Komerciālā ziņā šis reģions mums ir lielāks izaicinājums, un tā radītā konkurence ir daudz nozīmīgāka nekā dažas - atvainojiet par izteicienu - bankrotējušas ASV aviolīnijas. To mēs esam pilnībā ignorējuši. Ir ļoti svarīgi saglabāt mēra sajūtu, perspektīvu, runājot par to, ka mums noteikti ir jāvirzās uz priekšu, taču neprogresēt tik ļoti, ka pārējie vairs netiek mums līdzi. Mēs šādā veidā provocējam tirdzniecības karu. Par to, Liese kungs, jūs droši vien tikāt informēts ASV kongresos, lai arī jūs nekad to šeit nepateiksit atklāti.
Šī iemesla dēļ mums tagad ir kompromiss, kas ir diez gan reālistisks, taču cerams, ka procedūras ziņā tas nebūs ...
(Priekšsēdētāja atslēdza runātāju)
Roberts Zīle
UEN grupas vārdā. - (LV) Priekšsēdētājas kundze, cienījamā prezidentūra, godātais komisāra kungs! Gribētu sākt ar to, ka es gribu pateikties Liese kungam kā ziņotājam par labo sadarbību ar Padomi, kas panāca šo labo kompromisu. Runāšu tikai par divām lietām. Viena lieta, bez šaubām, ir panākums - tas, ka ar 2012. gadu sākas kvotu tirdzniecība visā sektorā, arī trešo valstu kompānijās, kas veic lidojumus Eiropas Savienībā. Bet es kā otru gribētu uzsvērt šo speciālo kvotu 3% apmērā, kas sniedz papildu iespējas strādāt jaunām un ļoti ātri augošām Eiropas Savienības kompānijām, kurām vidējais pieaugums ir virs 18% četros gados. Es domāju, tas dos viņām iespējas konkurēt šajos tirgos un reizē arī noteiks ierobežojumu katrai šai kompānijai viena miljona kvotu apmērā. Tā kā lielisks panākums, lieliski kompromisi! Paldies!
Caroline Lucas
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, vēlos sākt ar pateicību Liese kungam par viņa izcilo darbu šajā jautājumā. Man tikai ir žēl, ka par spīti viņa pūlēm mana grupa var tikai negribīgi atbalstīt mūsu priekšā esošo vienošanos. Tas ir tiešs Padomes ambīciju trūkuma rezultāts.
Gadiem ilgi valdības ar tādu entuziasmu runā par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) kā par lielisku atbildi, kas nodrošinās, ka aviācijas radītās emisijas samazināsies. Tirdzniecība patiešām varētu būt lietderīga šajā ziņā, taču viss ir atkarīgs no sistēmas konstrukcijas. Dēļ Padomes nesamierināmības panāktā vienošanās stipri atšķiras no tā, kas mums patiesībā ir nepieciešams un pilnībā atspoguļo lielo plaisu starp mūsu valdību retoriku par klimata pārmaiņām un to patieso politisko gribu.
Panāktajā kompromisā nav minēti tādi svarīgi aspekti kā pakāpes samazināšana, kad aviolīnijas var veikt uzņēmējdarbību kā parasti, iepērkot emisiju atļaujas no citiem sektoriem. Tajā nav noteikta pilnīga emisiju atļauju pārdošana izolē par spīti faktam, ka tas pilnībā atbilst Komisijas izmaksu kritērijam, kā arī nav noteikti ierobežojumi, kuri būtu tik pat stingri kā citos sektoros.
Tagad Eiropas Parlaments ir paveicis visu, ko tas varēja, un mūsu priekšā ir vienošanās, kas vismaz kaut kādā mērā ir uzskatāma par uzlabojumu kopējā nostājā. Tas ir mazs solis pareizajā virzienā, taču tā ir arī pilnībā neizmantota iespēja. Lai tam būtu kāda nozīme un aviācijas radīto emisiju jautājums patiešām tiktu risināts, mums ir jāpārliecinās, ka pūles tiek pastiprinātas un tiek nodrošināta nepieciešamā vienprātība vides jomā.
Jens Holm
GUE/NGL grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētājas kundze, šī varētu būt pirmā vasara bez ledus Arktikā. Vieni no lielākajiem šļūdoņiem tagad virzās no Grenlandes vidienes uz Ziemeļatlantiju. Nekad līdz šim vēl nebija izkusis tik daudz ledus un sniega kā pēdējo gadu laikā. Es to redzēju pats savām acīm vizītes laikā Grenlandē pagājušajā gadā. Ikviens, arī ANO klimata pārmaiņu analīzei izveidotās valdību padomes eksperti, ir pārsteigti par šo atkusni.
Šī biedējošā tendence, protams, ir tieši saistīta ar mūsu emisijām un globālo sasilšanu. Mēs bagātajā pasaulē - ASV, Austrālijā, Japānā un, protams, ES - esam pie tā vainīgi. Tāpēc mums ir jāpakļauj visi slāpekļa dioksīda emisijas un siltumnīcefekta gāzes radošie sektori kritiskam pārbaudījumam.
Gaisa transporta nozares radītās emisijas ir pieaugušas apmēram par 100% kopš 1990. gada. Līdz šim gaisa transporta nozare ir darījusi maz šajā jomā. Aviācijas degviela netiek aplikta ar nodokli, bet vietējās un reģionālās varas iestādes bieži subsidē Eiropas lidostas. Šeit, ES, mēs lidojam biežām nekā jebkad iepriekš.
Kompromiss, par kuru mums tagad ir jāpieņem lēmums, diemžēl ir tālu no nepieciešamās rīcības, no tā, ko mēs vēlējāmies GUE/NGL grupā. Samazinājuma mērķi aviācijā varētu būt augstāki, būtu jāiekļauj arī citas emisijas, ne tikai CO2, emisijas kvotas nevajadzētu dalīt bez maksas. Jebkurā gadījumā šī vienošanās ir solis pareizā virzienā. Aviācija būs spiesta samazināt emisijas, un izolēs vajadzētu izlikt tikai mazu daļu emisijas kvotu. Arī izsoles radīs ienākumus, kurus varēsim izmantot pasākumiem cīņā pret klimata pārmaiņām Eiropā un jaunattīstības valstīs.
Visbeidzot, es vēlos uzdot jautājumu Komisijai: vai jūs varat apsolīt, ka valstis, kuras vēlas ieviest paralēlus pasākumus aviācijas radīto emisiju samazināšanai, piemēram, Apvienotās Karalistes pasažiera nodevu, var turpināt to darīt?
Johannes Blokland
Mūsu priekšā otrajā lasījumā ir vienošanās par aviācijas sektora iekļaušanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā. Vēlos pateikties referentam Peter Liese par to, ka viņš vadīja sarunas ar Padomi, un par viņa pieliktajām pūlēm šī rezultāta sasniegšanā.
Vienošanās, kas ir mūsu priekšā, patiesi nav tik ambicioza, kā ierosināja Eiropas Parlaments. Emisiju ierobežojumi ir augstāki nekā ierosināja Eiropas Parlaments, bet izolēs pārdodamo emisijas kvotu proporcija ir lielāka. Tomēr šī vienošanās ir ambiciozāka nekā Komisijas sākotnējais priekšlikums, un tas, manuprāt, ir labi.
Arī aviācijas sektoram ir jākļūst tīrākam un jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šī vienošanās ir svarīgs solis pareizajā virzienā cīņā pret vides piesārņojumu un klimata pārmaiņā, protams, tiesību aktu paketes, kuras izstrādē tagad ir iesaistīts Eiropas Parlaments, kontekstā.
Françoise Grossetête
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Padomes pašreizējā priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, šodien mēs diskutējam par panākto kompromisu, kas ļauj iekļaut aviācijas sektoru emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā. Tas ir pozitīvs solis, jo mēs visi atbalstām Eiropas centienus cīnīties pret klimata pārmaiņām un mēs visi piekrītam, ka ir jāsamazina CO2 emisijas, lai arī ne par katru cenu. Tāpēc mums ir nepieciešama starptautiska vienošanās, un bez šaubām ICAO šajā ziņā ir sava nozīme. Eiropas Savienībai ir svarīga loma debatēs ar ICAO, lai nodrošinātu reālistisku pieeju.
Mēs vēlamies redzēt konkurētspējīgu Eiropu, protams, nav nepieciešams šaut sev kājā un iekļaut trešo valstu aviolīnijas. Mums ir jārīkojas uzmanīgi, lai neradītu zaudējumus mūsu lētajām aviolīnijām vai pat mūsu lielajām aviolīnijām, kuras varētu nolemt pārtraukt apkalpot pārāk dārgus tirgus. Tā rezultātā cietīs klients, kurš atrodas ķēdes galā un kurš varētu sākt uzskatīt gaisa satiksmi par luksusa pakalpojumu. Tāpēc mums ir kompromiss, kas būs svarīgs pārrunās Poznaņā 2009. gada nogalē un, protams, sanāksmē Kopenhāgenā 2009. gadā.
Tomēr ir kāds ļoti svarīgs punkts: ienākumi no izsolēm. Eiropas Parlaments būs ļoti piesardzīgs attiecībā uz šiem ienākumiem, kuri ir jāizmanto tīram transportam, pētniecībai un attīstībai aviācijas sektorā, bet nekādā gadījumā tos nedrīkstēs izmantot citiem mērķiem, pretējā gadījumā iznākums varētu būt diez gan postošs un varētu traucēt starptautiskas vienošanās noslēgšanai. Tāpēc ir svarīgi pastiprināt cīņu pret CO2 emisijām, nodrošināt vienlaicīgu citu politikas elementu ieviešanu: tehnoloģiskā elementa un "vienotas gaisa telpas” elementu.
Linda McAvan
Priekšsēdētājas kundze, paldies Peter Liese, Matthias Groote un citiem līdzreferentiem par to, ko es saucu par labu vienošanos. Tā varētu būt labāka, tomēr tā ietver dažus ļoti svarīgus principus par izsolēm un resursu izmantošanu. Tā arī liecina par to, ka Eiropa ir nopietni noskaņota risināt klimata pārmaiņu problēmu. Ministres kundze, jūs sacījāt, ka mēs vēlamies parādīt pasaulei, ka varam cīnīties pret klimata pārmaiņām, ka mēs ne tikai runājam Eiropas valstu vadītāju sanāksmēs, bet arī izstrādājam tiesību aktus Eiropas Savienībā. Es domāju, ka šodien mūsu priekšā esošā vienošanās ir laba zīme, ka mēs varam, ja gribam, panākt vienošanos par tiesību aktu paketi klimata pārmaiņu jomā līdz gada beigām.
Tomēr jūs dzirdēsit, tieši tāpat kā komisārs, ka cilvēki šajā Parlamentā nav apmierināti ar Liese kunga sagatavoto vienošanos. Vēlos viņiem pajautāt, kāda ir alternatīva? Kādi ir viņu ieteikumi, ja viņi neuzskata, ka Eiropai vajadzētu risināt aviācijas jautājumu? Kādu jautājumu mums vajadzētu risināt? Kas mums būtu jādara ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu? Vai mums būtu jāgaida, kamēr Baltajā namā kaut kas mainīsies? Ministres kundze un komisāra kungs, es ceru, ka jūs abi turēsities pie jūsu ieročiem un ka mēs kopā ar Doyle kundzi strādāsim pie emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas. Šī ir vienošanās par aviāciju. Mēs vēlamies strādāt arī pie jūrniecības. Ja mēs lūdzam iedzīvotājus piedalīties klimata pārmaiņu apkarošanā, tad mums ir jādara savs darbs šeit Eiropas Savienībā likumdošanas jomā. Tāpēc es aicinu tos, kuri atrodas plenārsēžu zāles otrā pusē, kuri šobrīd nav šeit, bet kuri pauž savas bažas, nākt klajā ar alternatīvām, ja tās ir labākas par šo.
Urszula Krupa
(PL) Priekšsēdētājas kundze, neskaitāmi pētījumi liecina, ka mūsdienu lidmašīnas maz ietekmē klimatu, jo to radītajās emisijās ir zems antropoloģiskā oglekļa dioksīda un slāpekļa oksīda saturs, plus tikai 0,1% ietekme uz mākoņu veidošanos izplūdes grīstu vai spalvu mākoņu veidā. Naftas cenu pieaugums ir ievērojami samazinājis aviokompāniju spēju palielināt transporta pakalpojumu cenas, kas kopā ar prasībām segt iegādes izmaksas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros apturēs šī sektora izaugsmi, kā arī atliks vai padarīs neiespējamu ekoloģisku risinājumu ieviešanu. Šī iemesla dēļ būtu prātīgi izvairīties no pēkšņiem un riskantiem pasākumiem gaisa transporta sektorā, īpaši jaunajās dalībvalstīs, kuras tikai tagad sāk atgūties. Nav iemesla ierobežot gaisa transportu, nesniedzot praktisku alternatīvu vai laiku sistemātiskai adaptācijai.
Aldis Kušķis
(LV) Paldies, priekšsēdētājas kundze! Aviācijas iekļaušana Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju tirdzniecības sistēmā ir loģisks solis. No visām atļaujām 85 % sadalīs bez maksas, bet galu galā piesārņotājs maksā. Tas dod iespēju iegrožot klimata pārmaiņas. Mums palielinās iespējas saglabāt dzīves kvalitāti Eiropā. Esmu ļoti pateicīgs ziņotājam Liese kungam, sadarbībā ar kuru mēs atradām lielisku risinājumu speciālajai rezervei, kura paredzēta tai skaitā strauji augošajām aviokompānijām. Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā padarīja mūsu valsti par vienu no visstraujāk augošajām, un esmu lepns arī par mūsu nacionālo aviokompāniju AirBaltic, kuras izaugsme pēdējos gados sasniedz pat 50 %. Eiropas Parlaments veido kvalitatīvas vides politiku, kura attiecas arī uz atbildīgu transporta politiku. Protams, tas iespaidos arī Eiropas tūrisma industriju. Esmu pārliecināts, ka atbildīgs tūrisms spēj nodrošināt daudz labāku dzīves kvalitāti. Atbildīgs un kvalitatīvs tūrisms ir Eiropas tūrisma politikas pamats, ekonomikas dzinējspēks, kurš nodara daudz mazāku kaitējumu videi, infrastruktūrai un kultūrai. Direktīvas par aviācijas iekļaušanu ETS pieņemšanu protams grauj avioindustrijas un visvairāk tieši nacionālo aviokompāniju "svētās govs” statusu. Bet varbūt sen jau bija laiks. Vēlreiz paldies Liese kungam, un aicinu atbalstīt viņa ziņojumu, kompromisu labojumu bloku Nr. 1 un speciālo 3 % rezervi jaunpienācējiem un strauji augošajām kompānijām. Strauji augošo vārdā - paldies!
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētājas kundze, mēs debatējam par jautājumu, kas ir ļoti svarīgs visattālākajiem reģioniem. Šajos reģionos, šajās tālajās salās, aviobiļešu cena ir brīvības cena, un tas mums ir jāsaprot.
Vēlos pateikties referentam Peter Liese par viņa dziļo izpratni par situāciju visattālākajos reģionos. Tomēr man ir žēl, ka Komisija ir tik nejūtīga pret situāciju mūsu reģionos, un man ir jāsaka, ka par spīti panāktajam kompromisam, kas ir pozitīvs un ar ko mēs veicam dažus soļus pareizajā virzienā, mums šķiet, ka šis jautājums nav atrisināts. Tāpēc es vēlos aicināt Avril Doyle, kura ir atbildīga par ziņojumu, kuru mēs pēc neilga brīža izskatīsim, ņemt vērā situāciju visattālākajos reģionos un paturēt prātā, ka atrasties reģionā, kas ir pilnībā nodalīts no kontinentiem, ir pavisam kaut kas cits nekā atrasties šeit, Eiropas centrā. Ja mēs to nesapratīsim, es domāju, ka mēs nevarēsim izstrādāt labus tiesību aktus, tāpēc es aicinu Doyle kundzi iedvesmoties no Peter Liese ziņojuma, lai mēs varētu sūtīt šiem reģioniem pozitīvu signālu.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Priekšsēdētājas kundze, pateikšanās referentam par viņa darbu jau ir kļuvusi gandrīz par labas etiķetes likumu. Arī es izsaku viņam pateicību, nevis tāpēc, ka tas liecina par labām manierēm, bet gan par referenta nopelniem. Liese kungs ir kolēģis, kurš ir sapratis referenta pienākumus. Tas nenozīmē piespiest grupu klausīties viņa idejās, bet izdarīt tā, lai cilvēki vēlētos klausīties, noskaidrot grupas idejas un izvērtēt tās. Liese kungs ir paveicis labu darbu, tāpēc paldies jums!
Mēs esam vairākus gadus strādājuši kopā pie gaisa satiksmes jautājuma. Mēs varam būt salīdzinoši apmierināti ar iznākumu, ņemot vērā faktu, ka emisijas kvotu tirdzniecība kā vienpusēja aktivitāte nekad nevarēs būt vēlamākais veids, kā strādāt. Vienpusēja lēmuma pieņemšana var izraisīt tirdzniecības strīdus, bet sliktākajā gadījumā arī strīdus gaisa telpā. Oglekļa noplūdes ir bīstamas, jo tieši ietekmē vidi, bet īpaši Eiropas ekonomiku un nodarbinātību.
Šis apdraudējums ir reāls, jo jau tagad aviolīnijas tiek sodītas ar augstām degvielas cenām. Daudzi uzņēmumi jau ir bankrotējuši, bet satiksme ir slēgta. Mēs vēlamies, lai šis lēmums tiktu pieņemts ātri, negaidot Kopenhāgenas rezultātus, un mēs vēlamies panākt starptautisku vienošanos attiecībā uz šo sektoru. Tā vietā Eiropas vienotā gaisa telpa, kas uzreiz samazinātu oglekļa dioksīda emisijas - par 12% gadā - gaida ratifikāciju jau vairāk nekā desmit gadus. Tas pierāda, ka emisijas kvotu tirdzniecība bieži ir saistīta nevis ar vides aizsardzību, bet gan ar politiku.
Es ceru, ka mēs pēc iespējas ātrāk apstiprināsim emisijas kvotu tirdzniecību gaisa satiksmes sektorā, un tas neizraisīs nekādas oglekļa noplūdes, bet reāli samazinās emisijas un racionalizēs visa veida aktivitātes, paturot prātā ar vidi saistītos mērķus. Tagad emisijas kvotu tirdzniecība galvenokārt soda Eiropas uzņēmumus, kuri kopumā pārlidojumiem izmanto ļoti jaunas flotes. Tāpēc bija prātīgi atmest reizināšanas faktoru šajā fāzē, jo tas būtu izraisījis krāpšanos, un vides ieguvums būtu mazs.
Man ir patiess prieks, ka mana ideja par ienākumu no emisijas kvotu tirdzniecības novirzīšanu pētniecībai gaisa satiksmes radīto emisiju samazināšanai tika apstiprināta galīgajā kompromisā. Šāda principa neattiecināšana uz gaisa satiksmi un līdzekļu investēšana konkurējošos satiksmes līdzekļos, kā tas tika piedāvāts sākotnēji, būtu bijusi nopietna kļūda. Ja mēs patiešām... (Priekšsēdētāja atslēdza runātāju.)
Avril Doyle
Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, es vēlos pateikties savam kolēģim Peter Liese par viņa milzīgo darbu pie šīs dokumentācijas. Viņš ir veiksmīgi panācis kompromisu ar dalībvalstīm Padomē, un, lai arī tas nav tik ambiciozs, kā daži cerēja (iespējams tā ir laba kompromisa zīme), tas veido ietvaru visātrāk augošā transporta sektora iekļaušanai ES ETS no 2012. gada. Kā referente par ES ETS priekšlikuma ziņojumu es saprotu, cik sarežģīts ir šis jautājums un cik grūtas ir bijušas sarunas, lai panāktu labu un līdzsvarotu kompromisu. Peter pierādīja, ka to var izdarīt, bet mans uzdevums būs atspoguļot šo panākumu manā ziņojumā.
Kopš ES sponsorētās noteikumu atcelšanas gaisa satiksmes sektorā, ES iedzīvotāji ir iztērējuši aptuveni EUR 80 miljardus gadā aviobiļetēm, un šis cipars pat neietver zemo cenu aviolīnijas. Nav šaubu, ka lētas vai pat bezmaksas aviobiļetes pēdējā laikā ir padarījušas ceļošanu daudz pieejamāku.
Tomēr, ņemot vērā problēmas, ar kurām mēs saskaramies globālo klimata pārmaiņu un 2°C mērķa kontekstā, būtu bezatbildīgi izslēgt aviācijas sektoru, un patiesībā arī jūrniecības sektoru, no steidzama risinājuma meklēšanas visātrāk augošajai globālajai problēmai.
Mums ir jāvirzās uz plaukstošu zema oglekļa līmeņa ekonomiku un jāstimulē inovācijas un jaunās tehnoloģijas, un emisijas kvotu tirdzniecība ir visrentablākais veids šo mērķu sasniegšanai.
Kopš aviācijas sektors var pārnest izmaksas uz klientu, ir jēga piešķirt atlaides izsolēs, pat šī brīža degvielas cenu kontekstā, kas padara izmaksu pārnešanas jautājumu vēl jutīgāku.
Jaunā sistēma attieksies gan uz ES iekšzemes, gan starptautiskajiem lidojumiem, tajā skaitā trešo valstu aviolīnijām, nodrošinot ES aviolīniju konkurētspēju. Lidostu vadībai, gaisa satiksmes kontrolei un Eiropas vienotai gaisa telpai ir liela nozīme degvielas patēriņa samazināšanā, tādējādi samazinot arī degvielas izmaksas un aviolīniju oglekļa kredītus.
John Purvis
Priekšsēdētājas kundze, ETS ar ierobežojumiem un izsolēm vajadzētu aizvietot visus aviācijas nodokļus, pasažieru nodokļus un visus iespējamos aviācijas degvielas nodokļus. ETS ir daudz efektīvāka par nodokļiem mūsu emisijas mērķu sasniegšanai. Pasažieru, kravu pārvadātāju un aviolīniju izmaksas būtu tieši atkarīgas to radīto emisiju daudzuma, bet valdības nevarētu attaisnot kases iztrūkumu segšanu ar mākslīgiem "zaļajiem” aviācijas un pasažieru nodokļiem.
ETS ir godīgākais ceļš, kādā panākt emisijas mērķus, un aviācijas ETS ir godīgākais ceļš, kādā aviācija un klienti var veikt savu, un tikai savu, daļu ieguldījuma šī svarīgā mērķa sasniegšanā.
Saïd El Khadraoui
(NL) Vai šī ir perfekta vienošanās? Nē. Vai tas ir solis pareizajā virzienā? Pilnīgi noteikti. Vēlos pateikties sarunu dalībniekiem par to. Fakts ir tāds, ka mēs vēlamies, lai aviācijas nozare veic savu ieguldījumu mūsu ambiciozo klimata mērķu sasniegšanā. Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma būs stimuls aviolīnijām uzlabot savu organizāciju un ieviest vairāk ekonomiskas un jaunas lidmašīnas, lai izvairītos no papildu izmaksām.
Protams, šis projekts nav pats par sevi. Tas ir jāskata kopā ar vairākiem citiem pasākumiem, piemēram, kopā ar pagājušajā mēnesī iesniegto priekšlikumu efektīvāk organizēt Eiropas gaisa telpu un daudziem citiem.
Visbeidzot, es vēlos pateikt, ka tas ir acīmredzami, ka turpmāk mums ir jāmēģina iesaistīt arī trešās valstis un jāpanāk, ka arī tās ievieš šādu sistēmu, lai emisijas kvotu tirdzniecības sistēma būtu attiecināma uz aviāciju visā pasaulē. Tikai tad mēs panāksim reālus rezultātus.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, paldies par šo ziņojumu un par notikušajām sarunām, lai arī man jāsaka, ka jūtos nedaudz vīlies. Veicamie pasākumi ir rūpīgi jāapdomā, un ir jāņem vērā gan vides aizsardzība, gan gaisa transporta izmaksas. Nebūtu pareizi, ja tiktu diskriminēti tikai Eiropas pārvadātāji un pasažieri, īpaši jaunajās dalībvalstīs. Atcerēsimies, ka gaisa telpa aptver visu zemeslodi, tāpēc mūsu darbībām ir jābūt saskaņotām ar citu valstu darbībām. Pretējā gadījumā mēs piedzīvosim zaudējumus, bet citi pārvadātāji vienkārši smiesies par mums. Cerēsim, ka tas veicinās jaunu lidmašīnu dzinēju, jaunas paaudzes dzinēju, konstruēšanu, kā arī jaunu lidmašīnu dzinējspēku avotu meklējumus. Šajā jomā mums ir jārīkojas piesardzīgi.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētājas kundze, ir jāpatur prātā, ka aviācijas sektora iekļaušana Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā rada problēmas ekonomiskās grūtībās esošām valstīm, konkrēti tām, kurām pieder attāli reģioni, kā tas ir Portugāles gadījumā, kurai pieder Azoru un Madeiras sala. Mēs nedrīkstam aizmirst, cik svarīgs ir gaisa transports, nodrošinot šo attālo reģionu saikni ar kontinentu un citām salām, lai šo reģionu iedzīvotāji nejustos kā iekļuvuši lamatās. Tāpēc ir svarīgi garantēt, ka sistēmas piemērošanā tiek izdarīts izņēmums vismaz attiecībā uz visattālākajiem reģioniem. Tāpēc mēs uzstājam, lai šīs sistēmas piemērošana neattiektos uz visattālāko reģionu gaisa satiksmi, ne tikai starp šādiem reģioniem, bet arī starp šiem reģioniem un kontinentu.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Peter Liese sagatavotais kompromisa teksts ir solis uz priekšu, īstenojot Eiropas Savienības klimata pārmaiņu programmu.
Pirmkārt, es uzsveru vienošanos izveidot nodokļa atbrīvojumu rezervi ātri augošajām aviolīnijām. Tas ir veids, kādā konsolidēt šo sektoru jaunajās dalībvalstīs, proti, tieši tur, kur attīstība ir visvairāk nepieciešama.
Es arī uzsveru iespēju izmantot daļu izsolēs gūto ienākumu gaisa transporta sektora attīstībai. Lai iegūtu vienotu, tīru un drošu gaisa telpu, mums ir jāizstrādā un jāievieš kooperatīvi un operatīvi pasākumi, kas veicinātu efektīvu līdzekļu izlietojumu.
Ātra Eiropas gaisa telpas atkalapvienošanās saīsinātu maršrutus, netieši samazinātu degvielas patēriņu un līdz ar to arī emisijas, tādējādi arī radītu zemākas ETS izmaksas un zemākas cenas.
Nathalie Kosciusko-Morizet
Padomes pašreizējā priekšsēdētāja. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, kā daži no jums uzsvēra, neviens kompromiss nav perfekts. Tomēr šis kompromiss ir līdzsvars starp vides prasībām un ar kvalitāti saistītajiem ekonomiskajiem ierobežojumiem. Ja jūs apstiprināsit šo kompromisu, jūs palīdzēsit Eiropas Savienībai izdarīt svarīgu soli uz priekšu. Jūs, pirmkārt, pierādīsit, ka Eiropa var izstrādāt pati savus tiesību aktus klimata pārmaiņu apkarošanai, un tas, protams, būs labs pamats diskusijām par klimata/enerģijas tiesību aktu paketi.
Jūs stiprināsit Eiropas kā līdera lomu pasaules politikā pret antropogēnām oglekļa emisijām, kas arī būs labs pamats starptautiskajām sarunām Poznaņā 2008. gada decembrī un Kopenhāgenā 2009. gada decembrī. Visbeidzot, jūs iedrošināt vadītājus un politiskos spēkus mūsu partnervalstīs visā pasaulē, kuri vēlas saņemt svaigu stimulu viņu pūlēm samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Es, protams, domāju par divpusējām sarunām, kuras varētu notikt ar valstīm, kuras vēlas ieviest šāda veida sistēmu, taču arī daudzpusējām diskusijām ICAO ietvarā. Visu šo iemeslu dēļ es aicinu jūs atbalstīt šo vienošanos.
(Aplausi)
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties visiem iesaistītajiem cilvēkiem par viņu pozitīvo nostāju. Panākot vienošanos par šo direktīvu, Kopienas institūcijas pierāda savu apņemšanos veikt konkrētus pasākumus, kuri ir nepieciešami Eiropas Savienības ambiciozo klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai.
Šī direktīva ir pirmais no pasākumiem saistībā ar Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzēm piemērotā mērķa sasniegšanai līdz 2020. gadam. Tās apstiprināšana ir pozitīvs signāls plānotajām sarunām par klimata un enerģijas tiesību aktu paketi, kā arī starptautiskajām sarunām Poznaņā un Kopenhāgenā. Mani nupat informēja, ka G8 ir panākta vienošanās par ilgtermiņa 50% mērķa samazināšanu 2050. gadā. Lai arī mēs to atbalstām, tas ir tikai daļējs solis uz priekšu, jo nav panākta vienošanās par vidēja termiņa mērķi par spīti faktam, ka Eiropas Savienības dalībvalstis un Komisija uzstāja uz vidēja termiņa mērķa nepieciešamību.
Šodien, pamatojoties uz tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, visi lidojumi no un uz Eiropas Savienības lidostām tiks iekļauti Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā no 2012. gada. Tas nozīmē, ka no 2012. gada gaisa kuģu ekspluatantiem vajadzēs emisiju atļaujas lidojumiem no un uz Eiropas Savienību. 2012. gadā aviācijas sektorā pārdoto emisijas kvotu skaits būs par 3% mazāks nekā vidējais gada rādītājs šajā sektorā 2004.-2006. gadā. No 2013. gada kvotu skaits būs par 5% mazāks. Līdzīgi kā citi sektori šajā sistēmā arī aviācijas sektors varēs pārdot tam nevajadzīgās kvotas tirgū, taču, ja emisijas būs lielākas, aviokompānijām vajadzēs iegādāties vairāk kvotu vai emisiju kredītus no tīrās enerģijas projektiem trešajās valstīs.
Tādā veidā emisijas kvotu tirdzniecības sistēma stimulē dalībniekus samazināt emisijas. Lielākā daļa emisijas kvotu aviolīnijām būs bezmaksas, taču 15% kvotu tiks pārdotas izsolēs. Ienākumus no šīm izsolēm vajadzētu izmantot klimata pārmaiņu apkarošanai Eiropas Savienībā un trešajās valstīs, īpaši jaunattīstības valstīs. Šo līmeni varētu palielināt no 2013. gada, diskusiju par nepieciešamību grozīt direktīvu par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu rezultātā.
Šī gada janvārī Komisija ierosināja, ka 2013. gadā 20% kvotu aviācijai būtu jāpārdod izsolē, palielinot šo skaitu līdz 100% 2020. gadā. Atbalstot šo vienošanos, Komisijas nostāja mainītās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas kontekstā paliek tāda, ka 2013. gadā izolēs pārdoto kvotu skaitam ir jābūt 20% un jāpalielinās līdz ar citiem sektoriem, izņemot enerģētikas sektoru. Attiecībā uz šiem sektoriem tiek piedāvāts, ka izsolēs tiek pārdots 20% kvotu, palielinot šo skaitli līdz 100% 2020. gadā.
Runājot par slāpekļa oksīda emisijām, Komisija savā sākotnējā priekšlikumā norādīja, ka slāpekļa oksīda emisiju problēmas risināšanai ir nepieciešami atsevišķi pasākumi, un paziņo par turpmāko:
"Komisija atgādina, ka tā plāno līdz 2008. gada decembrim izdot tiesību akta projektu par pasākumiem, kas būtu jāievieš aviācijas radīto slāpekļa oksīda emisiju samazināšanai, sevišķi pievēršoties efektīvai klimata pārmaiņu radītās ietekmes mazināšanai un izvairoties no stimuliem samazināt oglekļa dioksīda emisijas uz slāpekļa oksīda rēķina.”
Kopumā Komisija ir ļoti apmierināta. Vēlos īpaši pateikties Dr. Liese par viņa izcilo darbu un rezultātiem. Mēs esam ļoti apmierināti par sarunu iznākumu. Komisija var pilnībā pieņemt iesniegtos kompromisa grozījumus.
(Aplausi)
Peter Liese
Priekšsēdētājas kundze, komisār, Padomes pašreizējā priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vēlos pateikties jums par komplimentiem un adresēt tos visiem tiem cilvēkiem, kuri palīdzēja šajā projektā. Vēlos arī pateikties par kritiku, kas tika izteikta.
Ļaujiet man vēlreiz precizēt dažas lietas: viens no runātājiem sacīja, ka mēs esam nodevušiem aizkulišu politikai. Es neuzskatu, ka tā bija. Viss process bija ļoti atklāts, un pats runātājs piedalījās visos posmos, līdzreferents tika informēts par visām detaļām, un arī manā grupā mēs savā starpā apspriedām lietas. Es nezinu, vai tā notika arī runātāja grupā, taču jebkurā gadījumā process bija ļoti atklāts un godīgs, pat starptautiskā līmenī.
Mēs panācām, ka Ministru padome apstiprina daudzus mūsu priekšlikumus. Komisārs sacīja, ka tas bija daudz ambiciozāks nekā sākotnējais Komisijas priekšlikums, un pat apstiprināto grozījumus skaits - kopā kādi 30 - liecina par to, ka mēs spējām izmainīt kopējo nostāju, un dažos gadījumos diez gan būtiski.
Lucas kungs, Holm kungs un citi sacīja, ka šis kompromiss ir tālu no tā, ko gaidīja vides grupas. Tas ir tiesa, taču tas arī nebūtu labs kompromiss, ja mēs būtu iekļāvuši visu, ko pieprasīja vides aizstāvji un "zaļie”.
Divās jomā - un komisārs par tām minēja - ir iespējami labojumi. Avril Doyle prezentētais ziņojums dod mums iespēju noregulēt ierobežojumus un izsolē pārdodamo kvotu līmeni, lai tie būtu godīgi attiecībā pret citiem emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas dalībniekiem. Gada otrajā pusē mums vajadzētu tam pievērst lielu uzmanību.
Nobeigumā es vēlreiz vēlos uzsvērt, ka tas, ko mēs vēlamies, ir vienādi konkurences nosacījumi. Mēs vēlamies redzēt globālu vienošanos, un mēs tajā vēlamies iekļaut arī lidojumus no trešajām valstīm. Tomēr runa ir par laiku, kad aviolīnijas mums palīdzēja. Es redzu vēstuli no AEA - Eiropas Aviokompāniju asociācijas -, kurā ir teikts, ka pat pēc vienošanās panākšanas pārējās valdības saprotami to noraidīs. Mums vajadzētu pārdomāt, vai mēs turpināsim iesaistīt šādus cilvēkus, jo viņi ir ļoti slikti lobisti.
Tagad mums ir jāpieņem šī vienošanās ar lielāko vairākumu, bet pēc tam jāapvieno spēki un jāvēršas pret trešajām valstīm. Tad mēs visi strādāsim kopā. Tomēr, ja Eiropas Parlamenta demokrātiskais lēmums netiks pieņemts, mums būs jāpasaka visām aviolīnijām, ka tās tikai kaitē sev. Es aicinu jūs apstiprināt ieteikumu un vēlos pateikties par plašo atbalstu, kuru es saņēmu.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Bairbre de Brún
rakstiski - (GA) Kopš 1990. gada ES starptautiskās aviācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir vairāk nekā divkāršojušās un tagad ir 5% - 12% no kopējā ES CO2 emisiju daudzuma. Lai arī panāktais kompromiss ir tālu no perfekta, tas ļauj mums noteikt ierobežojumus aviācijas nozares radītajām emisijām no 2012. gada.
Iekļaujot aviāciju ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), mēs sūtām skaidru signālu, ka mēs nopietni attiecamies pret klimata pārmaiņu iemesliem. Nākamie desmit gadi būs izšķiroši cīņā pret klimata pārmaiņā un to radītā neatgriezeniskā bojājuma novēršanā. Ir svarīgi, lai kopējā pārskatā tiktu iekļautas stingrākas prasības pret aviācijas sektoru, vairāk samazinot mērķus 2013. gadā un pēc tam.
Saskaņā ar jauno regulējumu dalībvalstis var izmantot kvotu izsolēs gūtos ienākumus klimata pārmaiņu mazināšanai ES un attīstības valstīs, kā arī videi draudzīgu transporta līdzekļu pētīšanai un attīstībai. Šādas investīcijas ir nepieciešamas, lai pilnībā izmantotu ieguvumus no aviācijas iekļaušanas ETS.
Zita Gurmai
, rakstiski. - (HU) Klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšana, šajā jomā īstenoto pasākumu pastiprināšana un to izstrādes paātrināšana ir ļoti svarīgi uzdevumi. Ir svarīgi samazināt gaisa satiksmes radītās gāzes emisijas, kas rada siltumnīcefektu, un noteikt skaidru augšējo ierobežojumu emisijām pēc 2012. gada. Redzamu rezultātu siltumnīcefekta gāzu samazināšanā var panākt, ja arī emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ir stingra.
No izsolēm gūtie ienākumi ir jāizmanto pragmatiski (piemēram, videi draudzīgu tehnoloģiju attīstībā un izmantošanā), galvenokārt Eiropas Savienības finansētos sektoros, un šajā sakarā ir vērts izveidot atsevišķu naudas fondu investīcijām. Arī pēc iespējas ātrāka Galileo, SES un ETS programmu ieviešana varētu veicināt produktīvu degvielas izmantošanu.
Klimata pārmaiņas ir globāla parādība. Ir jāizmanto visi iespējamie politiskie instrumenti un sarunas, lai iesaistītu visus lielākos siltumnīcefekta gāzu radītājus piesārņojuma līmeņa mazināšanā pasaulē.
Daciana Octavia Sârbu  
rakstiski. - (RO) Šī direktīva ir ambicioza iniciatīva, kas paredz, ka aviācijas sektoram varētu būt liela nozīme cīņā pret klimata pārmaiņām.
Sarunas par šo kompromisu ir bijušas sarežģītas, jo, mēģinot izveidot starptautisku modeli aviācijas iekļaušanai ETS, bija jāņem vērā naftas cenas, Eiropas aviolīniju konkurētspēja un vides aizsardzība. Tomēr sistēmai nevajadzētu apdraudēt tieši Eiropas aviolīnijas, kuras varētu zaudēt savu konkurētspēju salīdzinājumā ar ASV vai Dubaijas aviolīnijām. Iekšējās aviācijas nozares sodīšana izraisīs "oglekļa noplūdes” fenomenu, proti, pievēršanos tirgiem ar ne tik stingriem noteikumiem, kādi ir ES, tādējādi sākot komerciālu karu. Mums ir jāpanāk līdzsvars starp vides aizsardzību, patērētāju aizsardzību un aviācijas sektoru, ja mēs vēlamies, lai Eiropas gaisa telpa būtu efektīvāka.
Arī ienākumi no kvotu pārdošanas izsolēs ir jāizmanto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un klimata pārmaiņu normalizēšanai, nepieļaujot, ka dalībvalstis šo naudu izmanto citiem mērķiem.
Ja mēs spēsim piemērotā veidā izmantot šos ienākumus no izsolēm tikai ar vidi saistītiem mērķiem, mēs izvairīsimies no soda naudām atbilstīgi starptautiskajam nolīgumam.
