Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēma (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā iesniedza Doyle kundze, par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu - C6-0043/2008 -.
Avril Doyle
referente. - Priekšsēdētāja kungs, oglekļa dioksīda emisiju samazināšana un mūsu ekonomiku atbrīvošana no atkarības no fosilā kurināmā izmaksās aptuveni 1 % no IKP, ja mēs rīkosimies un rīkosimies noteikti nākamos 10 gadus.
Ja mēs kā politiķi atliksim lēmumus, kurus salīdzinošās vērtēšanas zinātnieki uzskata par ārkārtīgi svarīgiem, lai globālā temperatūra paaugstinātos ne vairāk kā par 2 °C, līdz 2020. gadam izmaksas sasniegs vismaz 10 % no IKP un krasi palielināsies, jo lūzuma punktiem vidē sekos finansiālie lūzuma punkti.
Jā, energoefektīvās un resursu efektīvās nozares ir arī ekonomiski efektīvas, un, jā, mums ir nepieciešamas revolucionāras pārmaiņas enerģētikas nozarē. Šajā ziņā mums nav pilnīgi nekādas izvēles. ES ir vienīgais reģions pasaulē, kur pašlaik darbojas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma un kur ir noteikta cena ogleklim, un kur ir apņemšanās vienpusēji samazināt mūsu CO2 emisijas par 20 %.
Mēs esam bijuši efektīvs izmēģinājuma projekts pārējai pasaulei, citiem reģioniem. Šie pārējie reģioni attīstīja savas maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēmas, un es ar nepacietību gaidu jaunās ASV administrācijas priekšlikumu, kura pamatā būs jaunievēlētā prezidenta Obama vēlēšanu manifests šāgada sākumā. Senators John Kerry pagājušajā nedēļā Poznaņā apstiprināja, ka tas vairs nebūs ilgi jāgaida.
Es arī atzinīgi vērtēju Austrālijas valdības ETS priekšlikuma projektu, kurā mūsu ETS izmantota kā šablons, un es patiesi vēlu veiksmi arī viņiem.
Es atbalstu Ķīnas, Indijas un daudzu citu industrializēto, kā arī mazāk attīstīto valstu lēmumus un centienus, lai sasniegtu mērķi - vērā ņemami samazināt oglekļa dioksīda emisijas pretēji ierastai uzņēmējdarbībai.
Ir pagājis gandrīz gads, kopš Komisija pieņēma enerģētikas un klimata pārmaiņu tiesību aktu kopumu, un mēs šajos 11 mēnešos esam veikuši garu ceļu. Jūlijā Francijas prezidentūra paziņoja, ka šis tiesību aktu kopums būs tās prioritāte, un mēs esam smagi strādājuši, lai kopā paveiktu šo uzdevumu līdz šāgada beigām.
Tagad mēs redzam finiša taisni. Sevišķos apstākļos bija jāveic sevišķi pasākumi. Visi ES iestādēs strādājošie ir skaidri sapratuši to, ka Eiropai ir jāvirza uz priekšu šis process un tas jāpabeidz līdz 15. sanāksmei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām nākamgad Kopenhāgenā.
Vienošanās pirmajā lasījumā, it sevišķi par šādiem sarežģītiem un tehniskiem jautājumiem, nedrīkst kļūt par normu. Es ļoti labi saprotu kolēģus, kuri kritizē laika grafiku, kas pēc būtības atšķiras no tā, ko mēs darām. Es esmu diezgan pārliecināta, ka, ja temats būtu cits, es droši vien piekristu lielai daļai sacītā. Taču šajā gadījumā mēs visi zinām, kāpēc. Mums nav izvēles; mēs zinām, kāpēc laika grafiks ir tāds, kāds tas ir.
Jau ir sākusies gatavošanās šīs ārkārtīgi svarīgās starptautiskās vienošanās panākšanai, un šā klimata tiesību aktu kopuma parakstīšana vēlreiz paustu ES stingro apņemšanos sasniegt tās mērķus un pildīt savu pienākumu pret jaunattīstības valstīm.
Es daudzas reizes esmu atkārtojusi Francijas prezidentūrai, un starp mums vienmēr ir bijusi pilnīga sapratne par to, ka mēs nekad nepieļautu, ka Parlaments tiek informēts par Eiropas augsta līmeņa sanāksmi kā par notikušu faktu. Bija skaidrs, ka tā var notikt. Kā pārskata par Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu referente es vēlos apliecināt, ka Francijas prezidentūra un izcilā komanda vēstnieka Léglise-Costa vadībā to saprata jau no paša sākuma. Jautājums, kurš nonāca augsta līmeņa sanāksmē kvadrātiekavās, atbilda tam, kas būtu pieņemams Eiropas Parlamentam un man kā atbildīgās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, referentei.
Tāpēc tiem kolēģiem, kuri apšauba, vai koplēmuma procedūra tika ievērota - ne tikai likuma būtībā, bet arī likuma formālajā nozīmē -, es vēlos apliecināt, ka augsta līmeņa sanāksmes iznākums nebija nekāds pārsteigums, jo visi jautājumi un kritēriji tika rūpīgi izskatīti piecos vai sešos trialogos pirms augsta līmeņa sanāksmes.
Jean-Louis Borloo
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos teikt, ka darbs, ko paveica Doyle kundze un visi Parlamenta deputāti saistībā ar šo direktīvu un kas patiesi bija grūts, ir neapšaubāmi ārkārtīgi svarīgs un nepieciešams. Jā, Doyle kundze, es domāju, ka mēs esam ņēmuši vērā paļāvības paktu. Bija divi patiesi būtiski jautājumi.
Pirmais jautājums bija: vai laika grafika dēļ mēs vēl esam koplēmuma procedūrā? Es apstiprinu, ka mēs esam īstā koplēmuma procedūrā. Visiem bija maz laika starptautisku notikumu dēļ, kas nav neviena vaina, ne Parlamenta, ne Padomes vai Komisijas, Kopenhāgenas un Eiropas demokrātiskā tempa dēļ.
Taisnību sakot, es neesmu pārliecināts, ka, ja mums būtu bijis vairāk laika, mēs būtu guvuši daudz labākus panākumus. Ir brīži, kad ātrums ļauj jums vieglāk manevrēt. Tā ir slēpotājiem labi zināma patiesība, un es domāju, referente, ka jūs esat atradusi veidu, kā izmantot Parlamenta spēku trialogā, it sevišķi būtiskos otrā plāna jautājumos. Pārējais ir tekstā.
Īstais jautājums ir 20 % līdz 30 % un komitoloģija vai koplēmums laikā, kad Eiropai ir jāspēj manevrēt sarunās. Iespējams, mums būs jāievieš kāds jauns neformāls ceļojošs trialoga process ap Kopenhāgenas sanāksmes laiku, nedaudz pirms un nedaudz pēc, lai Kopenhāgenas sanāksme būtu patiess starptautisks panākums un lai būtu reāli apstākļi pārmaiņām.
Katrā ziņā jūs zināt, ka pašlaik mēs esam atmetuši komitoloģiju par labu koplēmumam, kas, manuprāt, ir svarīgi gan šim konkrētajam ziņojumam, gan šai direktīvai.
Viens pēdējais punkts: tāpat kā mēs, arī jūs vēlaties, lai kvotu izsoļu sadalījuma būtība būtu stingrāk noteikta, nozīmīgāka trialoga kontekstā, ko Komisija pilnībā atbalsta. Vienlaikus dalībvalstu deklarācijās mēs esam palielinājuši iespējas izmantot kvotu izsoles par 20 % līdz 50 %.
Īsumā to es vēlējos pateikt. Es nedomāju, ka laika grafiks kādā brīdī vai veidā ir ietekmējis koplēmuma procedūru, kura ir tikpat svarīga kā vienprātība, kas nebija obligāta, bet bija svarīga Padomei un valstu un valdību vadītājiem.
Stavros Dimas
Priekšsēdētāja kungs, Eiropadomes secinājumi par Eiropas Savienības siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ir ļoti apmierinoši, sevišķi, ja mēs paturam prātā to, cik sarežģīta un tehniska ir šī programma. Kad pirms gada Komisija iesniedza savu priekšlikumu, tā mērķis bija uzlabot un paplašināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, lai veiktu vērā ņemamu ieguldījumu oglekļa dioksīda emisiju samazināšanā Eiropas Savienībā un lai padarītu to par citu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju tirdzniecības sistēmu būtību, standartu.
Kompromisa vienošanā ir saglabāti visi zināmā mērā svarīgie priekšlikuma punkti, sevišķi kopējais augšējais oglekļa dioksīda emisiju ierobežojums ar lineāru samazinājumu, lai sasniegtu kopējo 20 % samazinājumu. Tajā arī ietverta pakāpeniska pāreja uz pilnīgu izsolīšanu. Es vēlos uzsvērt, ka pirmajā un otrajā tirdzniecības periodā kopējais izsolīto emisijas kvotu daudzums bija 5 %. Tagad, trešajā periodā, kas sāksies 2013. gadā, tiks pārdoti vismaz 50 % kvotu, un šis daudzums pakāpeniski palielināsies katru gadu. Turklāt kompromisa vienošanās rezultātā ir saskaņoti kvotu piešķiršanas noteikumi, lai visiem būtu vienādas iespējas, un arī tas ir ļoti svarīgs panākums. Kompromisa priekšlikums pilnībā garantē vides integritāti un nodrošina uzdevumu aizsargāt, kā arī tajā ir ņemtas vērā nozares bažas un bailes, garantējot noteiktību ilgtermiņā un ieviešot speciālus nosacījumus tām nozarēm, kuras ir pakļautas pārvietošanas riskam tāpēc, ka nav tādas starptautiskas vienošanās, kas ierobežotu oglekļa dioksīda un citu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas.
Eiropas Savienības tirdzniecības sistēma jau ir lielākā pasaulē, un, protams, ar problēmām, kuras mēs esam konstatējuši un kuras mēs esam atrisinājuši ar šo priekšlikumu, tā kļūs vēl efektīvāka un spējīgāka sasaistīties ar dažādām citām starptautiskām sistēmām. Es vēlos vēlreiz pateikties Francijas prezidentūrai par tās milzīgajām pūlēm un sevišķi Doyle kundzei par viņas svarīgo ieguldījumu kompromisa vienošanās formulēšanā, un, protams, jums visiem, kuri balsoja par šo priekšlikumu.
Corien Wortmann-Kool
Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos sākt, sirsnīgi apveicot mūsu referenti, Komisiju, kā arī Padomes prezidentūru par sasniegtajiem rezultātiem. Lai arī centieni un mērķi ir palikuši neskarti, uzbrukuma līnija ir kļuvusi spēcīgāka.
Patiesībā mēs lūdzām pievērst uzmanību šim jautājumam Starptautiskās tirdzniecības komitejā. Ja mēs uzliktu smagu slogu Eiropas rūpniecībai, kam ir jākonkurē globālā tirgū, notiktu tas, ka daudzas rūpniecības nozares aizietu no Eiropas. Tas ir pretrunā tam, ko mēs vēlamies sasniegt - tīrāku produkciju gan Eiropā, gan ārpus tās. Tāpēc atzinīgi ir vērtējams tas, ka kvotu izsoļu shēma lielā mērā ir kļuvusi par paraugu. Apsveicu par galarezultātu, jo par to bija arī Starptautiskā tirdzniecības komiteja.
Otrkārt, es vēlos pievērst jūsu uzmanību pūlēm un uzņemtajām saistībām visā pasaulē. Poznaņā progress tika panākts pavisam negribīgi. Mums patiesi ir jāapvieno spēki ar jauno Amerikas Savienoto Valstu prezidentu, lai panāktu starptautisku vienošanos, jo mēs nevarēsim sasniegt mūsu starptautiskos mērķus, kamēr mēs to neizdarīsim.
Elisa Ferreira
Priekšsēdētāja kungs, par spīti ekonomiskajai un finanšu krīzei, Eiropas Savienība nav atteikusies no tās saistībām klimata pārmaiņu jomā. Jaunievēlētā Amerikas Savienoto Valstu prezidenta paziņojumi un Ķīnas, Brazīlijas, Meksikas un citu valstu izrādītā attieksme Poznaņā liecina, ka Eiropas novatoriskais piemērs ir sācis vainagoties panākumiem. Šis Parlaments nepārprotami ir pievienojis vērtību Komisijas priekšlikumam, un es pateicos referentei Doyle kundzei par to, ka viņa atzinīgi uzņēma Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumus. Viņa ir piedāvājusi šim Parlamentam saprātīgus risinājumus oglekļa noplūdes problēmām rūpniecībā, viņa ir ieviesusi kvalitātes kritērijus un 50 % ierobežojumu kompensāciju izmantošanai un tīras attīstības mehānismiem, un viņa ir mēģinājusi saglabāt apmēram 50 % dalībvalstu brīvību izmantot no izsolītajām kvotām gūtos ieņēmumus.
Vēl ir daudz darāmā, un es ceru, ka tas tiks paveikts, Parlamentam aktīvi iesaistoties. Konkrēti, mums ir sīki jāizklāsta praktiskas klasificēšanas kritēriji tām nozarēm, kuras ir ietekmējušas oglekļa noplūdes un arī enerģijas cenu paaugstināšanas sekas ekonomikā un sabiedrībā. Pirmkārt mums ir jāizmanto viss Eiropas diplomātiskais spēks, lai pārliecinātos, ka vides saistības, ko uzņēmušies mūsu partneri, ir patiesas, izmērāmas un līdzīgas mūsējām. Nozaru vienošanās varētu būt svarīgs elements šajā procesā. Tomēr mēs vēl arvien esam uz pareizā ceļa, un es uzskatu, ka mēs esam paveikuši labu darbu.
Lena Ek
Eiropā emisijas kvotu tirdzniecības sistēma pastāv kopš 2005. gada. Šīs sarunas ir bijušas par to, kā uzlabot šos noteikumus. Tomēr bija sajūta, it kā mēs piedalītos filmā "The Killing Fields” ar apšaudi un pretuguni no visām pusēm.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā ir noticis daudz sarunu, un es vēlos sevišķi pieminēt dažas lietas, kas ietvertas sarunu galarezultātos. Prioritāšu noteikšana starptautiskam nolīgumam ir ārkārtīgi svarīga. Tas, ka pēc Kopenhāgenas sanāksmes mums būs konkurētspējīgu rūpniecības nozaru saraksts, ir ļoti svarīgi. Mēs esam spējuši vienkāršot noteikumus un samazināt birokrātiju maziem uzņēmumiem. Sistēma ir kļuvusi atvērtāka un pārredzamāka, aizliedzot iekšējo tirdzniecību, un tas nodrošina ticamību un efektivitāti. Mēs esam ieviesuši stimulus rūpniecībā izmantot gāzes un siltuma pārpalikumus kombinētā siltuma un jaudas ražošanā. Mēs esam vairāk ietvēruši kuģniecību, un mums ir iespēja runāt ar valstīm mums apkārt par emisijas kvotu tirdzniecības mērķiem.
Ir noteikta struktūra, vides mērķi, bet rīki dalībvalstu rīcības dēļ ir kļuvuši vājāki. Man tas šķiet nožēlojami, taču es tomēr iesaku balsot par, jo maksa par klimata tiesību aktu kopuma neesību noteikti ir augstāka. Paldies, priekšsēdētāja kungs!
John Bowis
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Francijas prezidentūra ir taisnīgi saņēmusi ziedu pušķus par savu darbu šeit. Tur ir Jean-Louis le Roi-Soleil, un es ceru, ka, pieņemot šo titulu, viņš tajā nedaudz padalīsies ar šīs dokumentācijas mūsu referenti Avril Doyle. No visiem dokumentiem, kas ir klimata tiesību aktu kopumā - un es atbalstu tos visus -, tieši ar šo bija visgrūtāk tikt galā. Es domāju, ka viņai bija jāveic ārkārtīgi smags darbs. Poznaņā pagājušajā nedēļā par to tika runāts, taču mēs to paveicām; rezultāti ir sasniegti ar uzticēšanos un smagu darbu.
Daži mani grupas biedri domā, ka šajā un arī citās tiesību aktu kopuma daļās mēs, iespējams, gājām par tālu, par ātru un par dārgu. Citi, to skaitā arī mana partija, domā, ka daudzos aspektos mums varbūt vajadzēja iet tālāk. Mēs un mūsu Lielbritānijas Rūpniecības konfederācija vēlējāmies drosmīgāku izsoļu politiku. Mēs vēlējāmies, lai ieņēmumi tiktu piešķirti ekoloģiskiem jauninājumiem un jaunām tehnoloģijām. Mēs vēlējāmies atbalstīt valstis ar zemiem ienākumiem. Mēs vēlējāmies, lai ieņēmumi tiktu novirzīti mežu aizsardzībai un vairošanai, un mēs vēlējāmies skaidrākus jaunu spēkstaciju darbības standartus, lai ogļu spēkstacijas varētu atvērt bez ieviestām CO2 uztveršanas tehnoloģijām.
Taču mēs esam panākuši finansējumu oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas demonstrējumu projektiem. Mēs esam panākuši stingrus kritērijus biodegvielai. Mēs esam aizsargājuši mazus uzņēmumus, mēs esam atbrīvojuši slimnīcas no aplikšanas ar nodokli, un mēs esam snieguši rūpniecības nozarēm to drošības sajūtu, ko tās lūdza, lai varētu tikt galā ar mūsu uzdotajiem uzdevumiem. Līdz Kopenhāgenas sanāksmei ir 12 mēneši. Mēs esam startējuši. Kopenhāgenas sanāksmei ir jāpārņem stafete.
Linda McAvan
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākt ar "paldies”. Es vēlos pateikties komisāram Dimas, viņa komandai un Jos Delbeke. Viņi paveica labu darbu; viņi pirmkārt iedeva mums labu priekšlikumu. Es pateicos Avril Doyle, kura ir neatlaidīga, jūs zināt, un ar ļoti lielu izturību un apņēmību. Tas nebija viegli, kā nupat sacīja John Bowis. Es pateicos visiem līdzreferentiem, kuri sadarbojās ar mums, Virpi Köykkä no komitejas sekretariāta, Ulrike Schöner no Sociāldemokrātu grupas un Elizabeth Colebourn, manai palīdzei. Pēdējās nedēļās šie cilvēki ir paveikuši necilvēcīgu darba apjomu, lai padarītu rītdienas balsojumu iespējamu, - un gandrīz visas ir sievietes! Darbā mums palīdzēja arī daži vīrieši. Es pateicos ministram, viņa komandai un Léglise Costa, jo rītdienai mums ir labs tiesību aktu kopums.
Ko mēs esam panākuši? John Bowis minēja "dažus no tiem”. Taču panākums ir tas, ka mēs šodien esam šeit un gatavojamies rīt balsot. Tas nebija viegli, jo šajā Parlamentā ir daži, kuri nevēlējās, lai mēs rīt balsotu, kuri nevēlējās, lai mēs vispār balsotu pirms vēlēšanām. Mēs gatavojamies balsot par tiesību aktu kopumu, kas ir līdzsvarots, kas līdzsvaro vidi un darbavietas. Jā, mēs esam nedaudz piekāpušies saistībā ar izsolēm, taču izsoles ir "kā” - tās nav "vai” - mēs cīnāmies pret klimata pārmaiņām. Mums bija maksimālais daudzums un lejupēja trajektorija, un tās ir galvenās lietas, kas garantē, ka mēs sasniegsim mērķi 20/20/20.
Es negribu, lai kāds ceturtdien dodas prom no šā Parlamenta, sakot, ka mēs esam atbrīvojuši no pienākumiem rūpniecības nozares, jo tā tas nav. Šie ir stingri rūpniecības mērķi, un mēs, kā sacīja Komisija, esam pirmā valstu grupa pasaulē, kam ir vispusīga emisijas kvotu tirdzniecības shēma. Rīt mana politiskā grupa to atbalstīs, un es ceru, ka to atbalstīs viss Parlaments.
Šā procesa sākumā es sacīju, ka Eiropa bija runājusi Vācijas prezidentūras vadībā, un tagad mums ir jāiet uz priekšu, pieņemot stingrus lēmumus par šiem tiesību aktiem un pārējo tiesību aktu kopumu. Es ceru, ka rīt mēs pieņemsim šādu lēmumu, mēs sāksim iet ceļu uz Kopenhāgenu, un ceļā mums pievienosies citi cilvēki, un dienas beigās mēs iesniegsim klimata pārmaiņu tiesību aktu kopumu, kas būs visu šajā Parlamentā esošo cilvēku pūļu vērts.
Lena Ek
Zviedru rakstniece un Nobela prēmijas laureāte Selma Lagerlöf sāk vienu no saviem populārākajiem stāstiem ar izsaucienu "Beidzot!”, un, iespējams, tā var teikt ikviens no mums, kas izstrādāja šo klimata tiesību aktu kopumu. Protams, liels paldies ir jāsaka Francijas prezidentūrai, Komisijai un komisāram Dimas, kurš personīgi ir paveicis tik lielu darbu saistībā ar šo kopumu, protams, Doyle kundzei un visiem maniem kolēģiem, un ne mazāks paldies visiem darbiniekiem, kas ir tik smagi strādājuši.
Daudzi no mums vēlētos iet tālāk, taču neaizmirsīsim, ka ir arī daudz cilvēku, kuri netic ietekmei uz klimatu, kuri nevēlas, lai tiktu pieņemts lēmums un kuri ar prieku novilcinātu jebkādu rīcību, jebkādu pārvaldību un galu galā arī rītdien plānoto balsojumu. Šī ir situācija, kas ir jāizmanto salīdzinājumos. Perfektā pasaulē es gribētu redzēt lielāku emisiju samazinājumu Eiropā un mazāk bezmaksas izsniegtu emisijas kvotu, taču es arī varu uzsvērt, ka mēs esam izvirzījuši vairākas pozitīvas lietas, tādas kā lielāka atklātība, vienkāršāki noteikumi, izņēmumi maziem uzņēmumiem, stimuli, pamudinājums energoefektivitātei rūpniecībā un minimālais atbalsta līmenis jaunattīstības valstīm. Kuģniecība tiks iekļauta sistēmā dažos gados. Ir skaidrs, ka vairāk emisijas kvotu tiks pārdotas izsolēs. Diemžēl nekādi ieņēmumi nav rezervēti svarīgiem ieguldījumiem un projektiem. Tomēr dalībvalstis ir apsolījušas, izmantojot pārredzamības principu, parādīt, ka vismaz puse ieņēmumu tiks izmantota palīdzībai jaunattīstības valstīm un ieguldījumiem mežos, jaunos pētījumos un jaunās tehnoloģijās. Tas ir solījums, kas dalībvalstīm jātur. No Parlamenta viedokļa raugoties, mēs turēsim tās savā redzeslokā un ar reaktīvajām lidmašīnām trieksim zemē visus, kas neturēs šeit dotos solījumus.
Vienošanās, par ko mēs balsosim rīt, nav perfekta, taču, ja mēs balsosim pret to, mēs balsosim arī par nekā nedarīšanu. Tad mums nebūs sākumpunkta sarunām Kopenhāgenā decembrī. Ja mēs nesāksim darbu tagad, izmaksas būs milzīgas, un tagad mums ir jāuzņemas atbildība rītdienas balsojumā par vidi, par rūpniecību un par Eiropas piesārņojumu. Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa atbalstīs visus tiesību aktu kopumā iekļautos priekšlikumus. Paldies, priekšsēdētājas kundze!
Caroline Lucas
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es pateicos Doyle kundzei par viņas paveikto smago darbu. Šorīt priekšsēdētājs Sarkozy sacīja, ka šis kompromiss ir Eiropas būtība. Diemžēl es nedomāju, ka sentimentalitāte būs pietiekams mierinājums, kad cilvēki tikai pēc dažiem desmitiem gadu atskatīsies atpakaļ uz 2008. gadu un pajautās sev, par ko gan domāja politiķi. Zinot to, ko viņi zināja, kāpēc gan viņi neizdarīja vairāk, lai izglābtu mūs visus no planētas uzsilšanas nesaudzīgās ietekmes? Kāpēc viņi nerīkojās steidzīgāk un ar lielāku apņēmību?
Es domāju, ka to mums vajadzētu pajautāt sev, jo zinātnieki uzskata, ka 20 % emisiju samazinājums līdz 2020. gadam vienkārši nav ne tuvu pietiekami vērienīgs, lai radītu nopietnu ticamību tam, ka būs iespējams izvairīties no temperatūras paaugstināšanās par 2 °C. Un, kritiski aplūkojot visu tiesību aktu kopumu, vairāk nekā pusi pilnīgi neatbilstošu emisiju samazinājumu var katrā ziņā attiecināt uz jaunattīstības valstīm. Tas ir ne tikai zinātniski nepamatoti, bet arī ētiski nepareizi.
Vienlaikus emisijas kvotu tirdzniecības sistēma tiek pārvērsta par negaidītu peļņas mašīnu Eiropas piesārņojošākajām rūpniecības nozarēm. Tā vietā, lai mācītos no ETS pirmajām fāzēm, mēs radām likumus, kas subsidē šīs rūpniecības nozares un vēl vairāk kavē mūsu pāreju uz ilgtspējīgāku ekonomiku. Tāpēc baidos, ka nevaru piekrist Sarkozy kungam kompromisa cildināšanā, vismaz ne tad, ja kompromisā ir neskaitāmas korporatīvas piekāpšanās, kas burtiski pirmajā vietā liek rūpniecības nozaru peļņu, nevis šīs planētas dzīvotspēju. Ne tad, ja kompromiss nozīmē 100 % bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu nozarēm, kas rada 96 % ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītu emisiju. Ne tad, ja tas nozīmē, ka oglekļa cenas būs tik zemas, ka nekas nestimulēs ieguldījumus ekoloģiskās elektroenerģijas alternatīvās.
Šī nav svinību diena: šī ir diena, lai atskatītos uz to, cik daudz vēl ir nepieciešams, lai veidotu politisko gribu, lai izmantotu iespēju izvairīties no sliktākā - klimata haosa. Un arī diena, lai saprastu, ka diemžēl ir zaudēta vēl viena iespēja reālām pārmaiņām.
Salvatore Tatarella
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es nebūšu tik pesimistisks kā Lucas kundze, kas runāja pirms manis. Es vēlos pateikties referentei, komisāram Dimas un Francijas prezidentūrai, jo šis nenoliedzami ir vēl viens panākums tās pilnvaru termiņā.
Es uzskatu, ka klimata pārmaiņu un enerģētikas tiesību aktu kopuma un šīs direktīvas apstiprināšana ir ļoti pozitīva lieta. Tagad Eiropa var saukt sevi par pasaules līderi cīņā pret klimata pārmaiņām. Mums ir pareizie dokumenti, lai nākamgad dotos uz Kopenhāgenu ar pilnvarām un spēka pozīcijā, spējīgi lūgt pārējās pasaules valstis darīt tā, kā ir darījusi Eiropa.
Es vēlos sevišķi uzsvērt Itālijas pozitīvo lomu, un tā nav pretruna: Itālija nevēlējās atkāpties vai kavēt vērienīgos mērķus, kurus mēs kopā izvirzījām, taču mums ir arī pienākums aizstāvēt mūsu valsts ražošanas sistēmu. Kā šorīt sacīja priekšsēdētājs Sarkozy, Eiropa nevar būt veidota pret dalībvalstīm un pret valstu interesēm; bija nepieciešams kompromiss, un mēs esam pārliecināti, ka to esam panākuši.
Jens Holm
Emisijas palielinās vēl neredzētā ātrumā. Oglekļa dioksīda pieaugums par 2,2 ppm gadā ir lielākais oglekļa dioksīda emisiju pieaugums 650 000 gados. Mums tam ir jāpieliek punkts. Mums ir jāsamazina oglekļa dioksīda līmenis atmosfērā līdz 350 ppm. Emisijas kvotu tirdzniecības shēma ir svarīgākais ES instruments emisiju samazināšanai. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, kā mēs veidojam sistēmu.
Tāpēc mani apbēdina tas, ka puse ES emisiju samazinājuma tiks veikta citās valstīs, izmantojot tā dēvētos elastīgos mehānismus. Tāda nekad nav bijusi iecere Klimata pārmaiņu un attīstības komisijā, kas runāja par elastīgiem mehānismiem tikai kā papildu pasākumiem. Es arī esmu apbēdināts par to, ka ir nepieciešams tik ilgs laiks, lai izsolīšanas procedūra pilnībā stātos spēkā un lai jau tagad finansiāli spēcīgi uzņēmumi saņemtu bezmaksas kvotas, ja tie būvē eksperimentālas iekārtas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai jeb CCS, kā to dēvē.
Par spīti tam, Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa un es atbalstīsim priekšlikumu. Priekšlikums katrā ziņā ir pašlaik slikti funkcionējošās sistēmas uzlabojums. Mēs esam ieviesuši maksimālo ierobežojumu TAM jeb tīras attīstības mehānismu projektiem, kā arī to kvalitātes kritērijiem. Emisijas kvotu izsolīšana galu galā paliks galvenais princips. Arī emisiju griesti tiks pakāpeniski pazemināti. Tas nozīmēs, ka emisijas Eiropā būs jāsamazina visu laiku.
Visbeidzot, tas ir solis pareizajā virzienā, taču es būtu vēlējies panākt vairāk. Kā parasti rūpniecības lobistu un konservatīvo dalībvalstu centieni vājināt mūsu klimata mērķus ir bijuši veiksmīgi. ES atrodas rieksta čaumalā. Tiek daudz runāts, bet ļoti maz darīts, kad tas patiesi ir nepieciešams. Paldies!
Johannes Blokland
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos sirsnīgi pateikties referentei Doyle kundzei par viņas neatlaidību un rezultātu, kas beigās tika sasniegts sarunās. Tomēr tas ir rezultāts, ar kuru mēs nevaram būt pilnībā apmierināti. Lai gan es uzskatu, ka visas emisiju kvotas ir jāizsola līdz 2013. gadam, šis kompromiss tomēr ir pieņemams.
Es esmu priecīgs par to, ka ir noteikts, ka būs pieejami 300 miljoni kvotu oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) demonstrējumu projektiem. Tas mums būs labs stimuls izmēģināt šo pagaidu tehnoloģiju. Es arī patiesi ceru, ka dalībvalstis izmantos lielu daļu izsolēs gūtās peļņas ES mērķiem klimata jomā. To var darīt ar fondu starpniecību, tādu kā ANO Adaptācijas fonds, vai arī netieši novirzot naudu rūpniecībai, veicinot inovāciju un pētniecību.
Visu apsverot, es rīt balsošu par šo vienošanos. Tas ir solis pareizajā virzienā. Borloo kungam bija jānogādā otrā pusē ķerra ar 26 vardēm, lai neviena no tās neizlēktu, savukārt Doyle kundzes misija bija nogādāt otrā pusē ķerru, pilnu ar simtiem dzēlīgu varžu. Arī viņa to spēja izdarīt. Labi padarīts!
Françoise Grossetête
(FR) Priekšsēdētājas kundze, tagad mums ir kompromiss, un es vēlos izmantot šo iespēju, lai apsveiktu referenti Doyle kundzi. Tāpēc Eiropa neizskatīsies smieklīgi Kopenhāgenā. Tomēr es nedaudz aizturu elpu līdz rītdienai, cerot, ka mūsu kolēģi deputāti nobalsos pareizi. Es vēlreiz nosodu to, ka daži no viņiem kritizē izmantoto procedūru. Es domāju, ka tas ir apvainojums referentei un pašam Parlamentam.
Es arī vēlos uzsvērt, ka sestdien, pēc Padomes, notika jauns trialogs ar Eiropas Parlamentu un ka tajā laikā atkal mainījās daudzas lietas. Tas ir pierādījums, ka Parlamentam ir likumīga vieta koplēmuma procesā. Tāpēc es lūdzu biedrus deputātus palikt objektīviem. Mēs vienā vai divos gados nepanāksim labāku vienošanos. Mums arī nav tādas greznas iespējas veltīt tam laiku no šā brīža līdz 2013. gadam. Rūpniecība vēlas plānot tagad; tā vēlas organizēties tagad.
Šeit ir visas nepieciešamās korekcijas. Tās ļaus mums atbalstīt pētniecību un inovāciju un palīdzēt mūsu uzņēmumiem un mūsu ekonomikai iziet cauri šim pārejas periodam ilgtspējīgas rūpniecības revolūcijā pēc iespējas nesāpīgāk. Tās arī ļaus mums labāk sagatavoties ekonomiskās krīzes apstākļos, neapdraudot mērķi samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas par 20 %.
Tāpēc es aicinu tos manus biedrus deputātus, kuri vēl aizvien vilcinās saskatīt jēgu, sakot viņiem, ka es nevaru iedomāties, cik smieklīgs būtu tāds Eiropas Parlaments, kas nespēj vienoties un tomēr vēlas pārliecināt citus nākamgad Kopenhāgenā, ka tam bija taisnība. Piektdien notika kaut kas vēsturisks. Nav tāda pasaules kontinenta, kas būtu ieviesis noteikumus, kuri būtu tik saistoši, cik saistoši ir noteikumi, kurus vienprātīgi apstiprināja Padome un kuri tika apstiprināti trialogā. Eiropa tagad ir ceļā, jo tā ir atradusi to, kas tai trūka: stingru politisko gribu.
Tāpēc neaprobežosimies tikai ar institucionāliem apsvērumiem. Pacelsimies tam visam pāri. Eiropas Savienība, Francijas prezidentūras mudināta, ir nupat pārskatījusi turpmāko politiku ekonomikas un enerģētikas jomā, vēlreiz apstiprinot savu starptautisko līdera statusu cīņā pret klimata pārmaiņām. Tas nebija vienkāršs jautājums. Sasaukt 27 dalībvalstis pie apaļā galda, lai vienotos par saistošiem noteikumiem, bija patiess pārbaudījums. Tāpēc apsveicu Francijas prezidentūru par labi padarītu darbu un vēlu veiksmi Kopenhāgenā!
María Sornosa Martínez
(ES) Priekšsēdētājas kundze, Dimas kungs, Borloo kungs, dāmas un kungi, ir laiks rīkoties. Tiesību aktu kopums, par kuru mēs debatējam, ļauj mums to darīt. Lai arī šā tiesību aktu kopuma iznākums nav nevainojams, mēs pamatoti varam justies apmierināti.
Ja rīt tas tiks pieņemts, tas būs skaidrs signāls citām valstīm, ka Eiropas Savienība ir uzņēmusies saistības un vada cīņu pret klimata pārmaiņām.
Klimata pārmaiņu problēmas risināšana un pāreja uz sabiedrību ar zemu patēriņu, ar zemu oglekļa emisiju līmeni ir svarīgākā globālā prioritāte. Šie tiesību akti ļaus mums plānot nākotnes ieguldījumus emisiju samazināšanā, sevišķi ar energoefektivitāti un pakāpeniski nojaucot novecojušas rūpnīcas, kas rada milzīgu daudzumu CO2.
Es vēlos pateikties visiem - sevišķi Doyle kundzei -, kas ļāva mums būt šeit, jūtoties apmierinātiem ar tiesību aktu kopumu, kurš, es ceru, rīt tiks pieņemts.
Patrick Louis
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, nedrīkst nodalīt vides saudzēšanu un konkurētspēju. Tās kopā veido izpildi. Diemžēl Parlamenta ierosinātais mehānisms paliks kompromiss, kas var izrādīties neefektīvs, jo tajā trūkst divu lietu.
Tajā nav noteiktas tiesības uz kompensāciju pierobežā. Bez šī svarīgā elementa globālā līmenī mūsu prasības nekompensēsies. Tās kļūs par papildu ražošanas izmaksām, traucēkļiem attīstībai, oglekļa noplūžu pastiprinātājiem, mūsu darbavietas graujošu importu. Bez jebkādām tiesībām uz kompensāciju Savienības pierobežā pastāv risks, ka mūsu labumi pārvērtīsies par trūkumiem.
Tajā arī nav drosmīgas politikas attiecībā uz oglekļa emisiju atļauju izsniegšanu mežiem un mežrūpniecībai. Tas varētu palielināt mežu vērtību jaunattīstības valstīs, ierobežot CO2 emisijas un veicināt vienkāršākos oglekļa avotus.
Šīs divas veselā saprāta piezīmes nozīmē, ka šis ziņojums, kurā ir daudz labu nodomu, varētu būt milzīga enerģijas izšķiešana.
Pilar Ayuso
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisār, vairāk nekā pirms gada šo priekšlikumu iesniedza Komisija ar dažiem patiesi vērienīgiem mērķiem. Šajā laikā pasaulē ir notikuši finanšu apvērsumi, kuri, šķiet, varēja nogremdēt šos pasākumus. Tomēr beigās tika panākta līdzsvarota vienošanās. Būtībā tā neapmierina gandrīz nevienu, taču tā ir laba vienošanās, kas saglabā galīgos mērķus un vienlaikus ļauj uzņēmumiem labāk piekļūt līdzekļiem, lai šos mērķus sasniegtu.
Tāpēc mums jo īpaši jāapsveic referente Doyle kundze, līdzreferenti no citām politiskajām grupām un arī Francijas prezidentūra, jo tās darbs ir ļāvis mums panākt labu iznākumu visiem.
Es ticu, ka apstākļi tuvākajā laikā ļaus mums būt vēl mērķtiecīgākiem un ka arī citas valstis mums pievienosies šajā kampaņā, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, ko mēs visi Eiropā tik dedzīgi gribam darīt.
Atanas Paparizov
(BG) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Komisijas un prezidentūras pārstāvji, es vispirms vēlos paust savu atbalstu Eiropadomē un trialogā par enerģētikas un klimata pārmaiņu tiesību aktu kopumu panāktajai vienošanai.
Tas apstiprina Eiropas Savienības kā virzītājspēka nozīmi cīņā pret klimata pārmaiņām. Vienlaikus tajā tiek ņemta vērā nepieciešamība Eiropā saglabāt konkurētspēju un darbavietas dziļas ekonomiskās krīzes periodā.
Attiecībā uz emisijas kvotu tirdzniecību, šī panāktā vienošanās par solidaritāti ar jaunajām dalībvalstīm Centrāleiropā un Austrumeiropā un par to, ka jāņem vērā to pūliņus periodā pēc 1990. gada, ir pierādījums to Eiropas vērtību dzīvotspējai, kas padarīja Eiropu pievilcīgu daudziem cilvēkiem.
Attiecībā uz oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, es vēlos aicināt Eiropas Komisiju cienīt panākto vienošanos par 300 miljonu tonnu oglekļa dioksīda emisiju kvotu izmantošanu ar ieteikumu līdzfinansēt to no 2008. gada budžeta atlikuma un sniegt izdevīgus kredītus no Eiropas Investīciju bankas.
Es ceru, priekšsēdētājas kundze, ka klimata tiesību aktu kopums kļūs par pamatu pozitīvām pārmaiņām nākotnē gan klimata, gan ekonomiskās attīstības ziņā tādās valstī kā mana, Bulgārija, un citās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs.
Urszula Krupa
(PL) Priekšsēdētājas kundze, visas oglekļa dioksīda emisiju samazināšanas sistēmas pamatā ir neapstiprināta hipotēze. Tā neuzlabos vidi un cilvēku dzīves apstākļus. Par dokumenta mērķi kļuva panākt maksimālu oglekļa dioksīda samazinājumu un ieviest CCS (oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas) tehnoloģiju. CSS tehnoloģija ir bīstama un nav pamatota no vides viedokļa.
Mēs nevēlamies kaitēt videi, izmantojot tādus ģeoloģiskus veidojumus kā atkritumu izgāztuves. Tam nav jēgas. Mēs nevēlamies kaitēt arī valstīm, kas kļūs konkurētnespējīgākas par trešām valstīm, tādējādi piedzīvojot vēl lielāku lejupslīdi. Mūsu, Polijas, tiesību aktu kopums izmaksās vismaz PLN 500 miljardu. Piedāvātā emisijas kvotu izsolīšanas sistēma ir ārkārtīgi dārga.
Turklāt, tā kā emisijas kvotu tirdzniecības shēma ir attiecināma arī uz citām dalībvalstu tautsaimniecības nozarēm, tā izrādīsies lietderīgs rīks, lai virzītu šīs tautsaimniecības uz dalībvalstu iestāžu pilnvaru uzņemšanos fiskālās politikas jomā. Tas tiks panākts, pakāpeniski nomainot pašreiz maksājamos nodokļus ar patvaļīgi noteiktiem vides nodokļiem.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētājas kundze, saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu lieliem rūpniecības uzņēmumiem un spēkstacijām, kas rada oglekļa dioksīda emisijas atmosfērā, būtu speciālās izsolēs jāiegādājas atļaujas. Ja minētā sistēma tiktu reāli ieviesta, tam sekotu bankrotu vilnis. Ir iespējams novērst šādas katastrofālas situācijas rašanos un ieviest risinājumu. Risinājums patiesībā ietvertu enerģijas izmaksu pieaugumu, taču tas nebūtu tik krass.
Ir svarīgi pieņemt holistisku pieeju enerģētikas jautājumam. Tāpēc Parlaments iepriekš ierosināja iecelt augsta līmeņa amatpersonu, kas risinātu enerģētikas jautājumu ārpolitikas kontekstā. Ieceltā amatpersona būtu atbildīga par visu politisko stratēģiju koordinēšanu saistībā ar tādiem energoapgādes drošības ārējiem aspektiem kā enerģētika, vide, tirdzniecība, transports un konkurence.
Tagad rodas jautājums par Eiropas Komisijas lomu. Komisija sagatavoja savu priekšlikumu pilnīgi neobjektīvā veidā, neņemot vērā situāciju valstīs, kuru enerģētikas nozares pamatā ir ogles. Kopā šīs valstis veido vienu trešdaļu Eiropas Savienības valstu. Tāpēc es uzskatu, ka ir pilnīgi pamatoti pajautāt šā Parlamenta priekšsēdētājam, vai vienotā Eiropā ir diktātu Eiropa vai nolīgumu Eiropa. Manuprāt, komisārs Dimas nav izturējis pārbaudījumu. Komisārs nedeva nekādu ieguldījumu sarunu izšķirošajā brīdī. Viņš vienkārši atkārtoja vispārīgi pamatotus apgalvojumus, kas neveidoja kompromisa pamatu. Tādā veidā viņš sagrāva uzticību Kopienas pieejai Eiropas problēmām. Francijas prezidentūra izglāba vienoto pieeju klimata pārmaiņu jautājumiem. Francija prezidentūra veicināja vienošanās par enerģētiku panākšanu, un es vēlos par to pateikties Borloo kungam un Kosciuszko-Morizet kundzei.
Tagad ir nepieciešams atbalsts dalībvalstu valdībām, lai tās varētu izmantot jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus enerģētikas jomā. Nesen Budapeštā izveidotais Eiropas Tehnoloģiju institūts varētu palīdzēt šajā jautājumā.
Matthias Groote
(DE) Priekšsēdētājas kundze, kompromisam par emisijas kvotu tirdzniecības shēmu, par kuru rīt notiks balsošana, nepārprotami ir uzlikts Eiropas Parlamenta paraksts. Referente un līdzreferents ir strādājuši, lai tā notiktu. Par to es vēlos viņiem sirsnīgi pateikties.
Pārskatot emisijas kvotu tirdzniecības shēmu un visu klimata tiesību aktu kopumu, ir izveidots vērienīgākais un vispusīgākais aizsardzības tiesību aktu kopums globālā klimata jomā. Par to mēs varam būt lepni. Mēs arī nedrīkstam par zemu novērtēt šo panākumu; tieši pretēji, mums uz brīdi ir jāietur pauze un dziļi jāieelpo.
Tomēr mēs uzdrīkstamies nesamierināties ar sasniegto, ar to, par ko rīt notiks balsojums. Tā vietā mums ir cieši jāraugās, kā mainās klimats un kā šo pārmaiņu ekonomiskās sekas ietekmēs mūs. Tāpēc es lūdzu Komisiju sagatavot sava veida Stern ziņojumu par Eiropas Savienību, lai mēs precīzi zinātu, kādas būs klimata pārmaiņu finansiālās sekas Eiropas Savienībā un kādi pasākumi nākotnē mums būs jāveic, lai pārvarētu šo globālo krīzi.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es nedomāju, ka mēs esam veiksmīgi izskaidrojuši visa šī tiesību aktu kopuma patieso nozīmi. Daudzi cilvēki uzskata, ka mēs vēlamies sodīt rūpniecības politiku. Tomēr patiesībā tas ir saistīts ar CO2 politiku un ilgtspējas politiku pasaulē. Mums tam ir nepieciešami resursi! Tas varētu būt sāpīgi, taču, ja mums nebūs šo resursu, mēs nevarēsim tikt galā ar lielajām oglekļa ielejām pasaulē, un tās pastāv, un tās nevar attaisnot. Tāpēc mums ir mehānismi, par kuriem es it nemaz nepriecājos, tāpat kā es nepriecājos par iznākumu. Tomēr es balsošu par.
Oglekļa noplūde ir ieejas punkts sava veida atbrīvošanā. Tas vēl aizvien ne tuvu nenozīmē to, ka rūpniecību, kuru mēs uzskatām par atbrīvotu, patiešām atbrīvos Komisija. Tas pats attiecas uz etalonu sistēmu. Ministr, visu cieņu jums un jums, Doyle kundze, mums ir jābūt ārkārtīgi uzmanīgiem, lai mūsu Komisija nākotnē nekļūtu par ekonomikas politikas pavēlnieku Eiropā. To nekādā ziņā nedrīkst uzticēt vienai iestādei! Tāpēc es šaubos, taču galu galā tik un tā balsošu par ziņojumu, jo retrospektīvi tas attiecas ne tikai uz CO2, bet arī uz ilgtspēju. Mēs dedzinām mūsu bērnu resursus drausmīgā tempā un tādā veidā apdraudam mūsu planētu. Tas ir jāmaina ar jaunu politiku, kas paredzēta industrializētajai sabiedrībai. Tā ir mūsu vienīgā iespēja!
Kad mēs sūdzamies par to, ka Parlaments nav pietiekami kompetents šajā jautājumā, tas ir diezgan pareizi. Tomēr, dārgie draugi sociāldemokrāti, Priekšsēdētāju konferencē jūs ar balsu vairākumu nobalsojāt par šo steigu, kad mēs balsojām pret to. Mēs gribējām citu procedūru, tādu, ar ko Padome noteikti varētu tikt galā. Tāpēc, ja jūs sūdzaties, dariet to pareizajā vietā.
Visbeidzot, es nevaru iedomāties, ka ir kāds prātīgāks priekšlikums, ko atbalstītu vairākums. Tāpēc mums ir jābalso par.
Anne Ferreira
(FR) Priekšsēdētājas kundze, ir panākta vienošanās par klimata tiesību aktu kopumu, un tāpēc mēs visi jūtam atvieglojumu.
Tomēr es vēlos mazināt entuziasmu, ar kādu daži uztver šo tiesību aktu kopumu. Vienošanās bija nepieciešama prasība, lai būtu skaidrs, kas notiks pēc Kioto Protokola darbības beigām, taču ar to nepietiek, lai teiktu, ka tagad mēs varam tikt galā ar klimata pārmaiņu problēmu.
Es arī domāju, ka šajā tekstā ir daži vājie punkti. Pirmkārt, man ir žēl, ka izsolīšanas līmenis ir samazināts līdz 70 % 2020. gadā, kaut gan sākotnējais priekšlikums bija 100 %.
Otrkārt, apstiprinot, ka 50 % centienu samazināt emisijas tiks kompensēti ar projektiem jaunattīstības valstīs, mēs būtiski samazinām Eiropas Savienības atbildību saistībā ar klimata pārmaiņām.
Trešais piemērs ir zemais ieņēmumu līmenis un tas, ka nav stingras apņemšanās ieguldīt cīņā pret klimata pārmaiņām gan Eiropas Savienībā, gan par labu jaunattīstības valstīm.
Es šaubos, vai šie un vēl vairāki nosacījumi enerģētikas un klimata tiesību aktu kopumā stimulēs Eiropas ekonomikas dalībniekus veikt nepieciešamās pārmaiņas un virzīt Eiropas Savienību pretī tādai sabiedrībai, kas būtu pieticīga oglekļa ziņā.
Mēs tomēr balsosim par visu tekstu kopumā, lai gan es domāju, ka mums būs nepieciešamas papildu iniciatīvas, lai Eiropas apņemšanās būtu nozīmīgāka.
Elisabetta Gardini
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, panāktā vienošanās par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, manuprāt, ir vērienīga, jo, no vienas puses, ņem vērā saistībā ar vides aizsardzību noteiktos mērķus, taču vienlaikus arī norāda veidu, kādā tos apvienot ar ekonomikas ilgtspēju. Es to uzskatu arī par Itālijas veiksmes stāstu, jo Itālija pārrunāja vairākus izšķirošus tiesību aktu kopuma aspektus, un iznākums ir pozitīvs.
Saskaņotais teksts patiesībā ir būtisks Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas sagatavotās versijas uzlabojums, un tas ir daudz tuvāks mūsu politiskās grupas uzskatiem. Piemēram, klauzula par pārskatīšanu 2010. gadā arī Kopenhāgenas konferences, par ko tika panākta vienošanās priekšsēdētāja Berlusconi priekšlikumā, rezultātu kontekstā ir ārkārtīgi nozīmīgs aspekts, un tas, ka šī klauzula tika apstiprināta vienprātīgi, manuprāt, liecina par to, ka tā ir ļoti svarīga rūpniecībai. Ir svarīgi arī tas, ka tika apstiprināta pakāpeniska izsoļu sistēmas ieviešana rūpniecības nozarēs, kas starptautiski nekonkurē. Turklāt tie, kas ir pakļauti oglekļa noplūžu riskam, var gūt labumu no bezmaksas kvotām.
Tomēr tas nenozīmē, ka tā būs pastaiga parkā, jo šis tiesību aktu kopums izraisīs vērā ņemamu valstu sistēmu izmaksu pieaugumu. Patiesi, bezmaksas kvotu skaits ir saistīts arī ar apspriežamajās direktīvās noteiktajiem vērienīgajiem standartiem, un tāpēc pilnībā netiks novērsts pārvietošanas risks. Tādēļ mēs atgriežamies pie pārskatīšanas klauzulas nozīmes: tā būs iespēja novērtēt, vai sistēma izmaksā par daudz, veikt korekcijas un piemērot pasākumus.
Man šķiet, ka Parlamentam būtu jāuzmana, kā šī vienošanās tiek īstenota un - it sevišķi - kā notiek izsoles; es domāju, ka tas būs īsts pārbaudījums. Mēs prasām daudz no reālās ekonomikas, un, kā mēs vienmēr esat teikuši, mēs nevēlamies, lai šie centieni pārvērstos par pārlieku lielu finansiālo rezultātu rēķināšanu, kas būtu atrauta no reālās ekonomikas.
Caroline Jackson
Priekšsēdētājas kundze, vēlos pateikties un izteikt atzinību Doyle kundzei, bet uzskatu, ka rītdiena būs demokrātijas sēru diena Eiropas Parlamentā.
Mūs aicina atbalstīt darījumu, par ko Padome vienojās slēgtā sanāksmē. Mēs esam apzināti zaudējuši iespēju iebilst pret Padomes nostāju, izmantojot pilnu koplēmuma procedūru. Manuprāt, Parlamentam nav jēgas prasīt lielākas, jaunas pilnvaras, ja neesam gatavi izmantot pašreizējās pilnvaras.
Mēs neizpildījām savu pienākumu un nenodrošinājām to, ka objektīvas iestādes veic klimata pārmaiņu tiesību aktu kopuma pilnu ietekmes novērtējumu, jo mūs steidzināja, pamatojoties uz nepatiesu laika grafiku. Piemēram, nesen es biju referente jautājumā par Atkritumu pamatdirektīvu. Tā veicina ideju par energoefektīvām kombinētām termoelektrostacijām, bet uz šādām stacijām saskaņā ar pārskatīto emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) attiecas soda sankcijas. Vai šis būtiskais jautājums tika apspriests? Kas ar to notika?
Vispārīgi runājot, mēs pieņēmām to, ko teica valstis, kuras ir visvairāk satraukušās par šo tiesību aktu kopumu. Mēs Eiropas Savienībai neizveidojām spēcīgu ietekmes novērtējuma sistēmu un tagad par to maksājam. Tāpat mums nav ne mazākās nojausmas par to, vai šajā kopumā izvirzītie mērķi patiešām tiks sasniegti. Vai esam pārliecināti, ka ieviešana tiks pietiekami uzraudzīta, par spīti tam, ko teica Dimas kungs, un tiks veikti tūlītēji pasākumi pret valstīm, kas neievēro pat šo mīkstināto tiesību aktu kopumu?
Kā mēs kontrolēsim visus kopīgo centienu projektus jaunattīstības valstīs? Ja klimata pārmaiņas ir tik būtiskas, mums vajadzīga daudz aktīvāka ieviešanas pieeja par to, kas līdz šim visur tikusi īstenota vides politikas jomās, bet mēs par to neko neesam dzirdējuši. Lai panāktu pozitīvu iznākumu, jāpieņem jauns lēmums, ar kuru nodrošinātu pamatotas garantijas attiecībā uz ieviešanu un standartizētu objektīva ietekmes novērtējuma sistēmu, kāda ir spēkā ASV Kongresā.
Kāds teica, ka šo sasteigto nolīguma pirmo lasījumu nevajag uzskatīt par precedentu Parlamenta vēlmei piekāpties Padomei un atteikties no pilnvarām, kas Parlamentam ir saskaņā ar koplēmuma procedūru. Bet tā notiks, Borlooi kungs, vai tad ne? Un turpmākie Parlamenti mūžam to nožēlos.
Georg Jarzembowski
(DE) Priekšsēdētājas kundze, ministr, komisār, Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa atbalsta Padomes un Parlamenta vienošanos trīspusējās sarunās par to, lai neattiecinātu jaunos noteikumus par vispārējās emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) pārskatīšanu attiecībā uz gaisa satiksmes jomu, bet piemērotu tai jaunus, vēl nepublicētus īpašus noteikumus attiecībā uz gaisa satiksmi.
Tie īpašie ETS noteikumi attiecībā uz gaisa satiksmi, par kuriem Parlaments un Padome vienojās vasarā un kuri stāsies spēkā 2012. gada 1. janvārī, ir pirmie vispārējie noteikumi, kas iekļauj gaisa satiksmi emisiju tirdzniecības sistēmā un tādējādi paredz aviolīnijām pienākumu ierobežot gaisa satiksmes ietekmi uz vidi. Tas ir pareizi. Sekas, proti, izmaksas, kas skar aviolīnijas, lidostas un galu galā patērētājus, kuri ir iesaistīti pasaules mēroga konkurencē, ir tikko paciešamas, pamatojoties uz regulējumu, par kuru vienojāmies vasarā.
Striktāku noteikumu iekļaušana jaunajos vispārējos ETS noteikumos ne tikai būtu nepamatota, bet iedzītu Eiropas aviolīnijas lielās finanšu grūtībās. Tāpēc mēs esam pateicīgi jums, Parlamentam un Padomei. Tas ir pareizi arī tāpēc, ka īpašie ETS noteikumi attiecībā uz gaisa satiksmi sniedz mums iespējas sarunās ar trešām valstīm vienoties par absolūti vienlīdzīgiem noteikumiem un tādējādi novērst pasaules mēroga konfliktus, jo šādi konflikti varētu izraisīt atbildes pasākumus attiecībā uz Eiropas aviolīnijām. Godīgi sakot, tādi globālie risinājumi vai vismaz daļēji risinājumi, kuru mērķis ir saprātīga vides aizsardzība un kuri ņem vērā gaisa satiksmi visā pasaulē, vienmēr ir labāki par pārmērīgi striktiem noteikumiem, ko ievēro tikai ES. Tāpēc mēs esam ļoti apmierināti. Jums ir zināms, ka 2014. gadā īpašie noteikumi attiecībā uz ETS gaisa satiksmes jomā katrā ziņā tiks vēlreiz pārskatīti.
Tāpēc esmu pateicīgs, ka referente Doyle kundze un Francijas prezidentūra, ja kāds tās pārstāvis klausās, panāca to, ka gaisa satiksme tiek izslēgta. Tas bija pareizs lēmums, kas mums ļaus virzīties uz priekšu. Liels paldies!
Richard Seeber
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es velti netērēšu laiku, izsakot atzinību Francijas prezidentūrai par šīm veiksmīgajām sarunām. Tomēr mani sarūgtina, ka Eiropas Parlaments netika pienācīgi iesaistīts šajās sarunās. Tas patiešām ir nožēlojami, jo īpaši attiecībā uz šo jautājumu. Es nespēju saprast šajā sakarā radīto steigu, jo gandrīz visas dalībvalstis kavējas izpildīt saistības, ko tās jau uzņēmušās saskaņā ar Kioto Protokolu.
Mēs vienmēr veiksmīgi vienojamies par mērķiem, kas jāsasniedz tālā nākotnē. Emisiju tirdzniecības sistēma (ETS) tiks uzsākta 2013. gada 1. janvārī. Mēs esam noteikuši saistības šim periodam un līdz 2020. gadam, kā arī tālākai nākotnei. Labāk vajadzētu panākt to, ka dalībvalstis ievēro pašreizējās saistības, un arī to, ka Eiropas Parlaments tiek pienācīgi iesaistīts godīgā, sakārtotā un demokrātiskā politikas veidošanas procesā.
Turklāt es uzskatu, ka Komisijai būs jārisina sarežģīti jautājumi, jo mēs esam vienojušies vien par vispārēju sistēmu. No Komisijas būs lielā mērā atkarīgi galvenie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz atsevišķu punktu definēšanu, piemēram, par elastīgu mehānismu piemērošanu. Arī attiecībā uz šo jautājumu jāsaka, ka ETS jomā apmēram 50 % emisiju var pārvietot uz citiem pasaules reģioniem; ar kopīgiem centieniem tie ir 70 %. Šajā ziņā dalībvalstis sniegušas sev diezgan lielu palīdzību. Arī attiecībā uz šo es vēlos lūgt Komisiju un komisāru Dimas cieši pārbaudīt saistību ievērošanu un atgādināt dalībvalstīm, ka tās uzņēmušās atbildību palīdzēt pasaules klimatam.
Turklāt mēs joprojām neesam vienojušies par precīzu oglekļa emisiju definīciju. Ir pareizi noteikt izņēmumus attiecībā uz dažām nozarēm, bet līdz šim nevienam šīs nozares nav darītas zināmas. Tādēļ Komisijai būs jāizveido pārredzama procedūra, lai nodrošinātu nozares pārstāvju un dalībvalstu atbalstu, jo runa ir par ļoti lielām naudas summām. Ir ļoti būtiski, izmantojot pārredzamu procedūru, vienoties par labu risinājumu.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos izteikt pateicību visiem tiem šī Parlamenta deputātiem, kas snieguši tik lielu ieguldījumu klimata tiesību aktu kopuma izstrādāšanā. Es vēlos jo īpaši izteikt atzinību sekretariātam, kura veiktā darba apjoms ir iespaidīgs un kurš lielā noslogojuma dēļ vienmēr strādāja ilgāk, nekā tas noteikts tiesību aktos par darba laiku.
Esam panākuši ļoti apmierinošu iznākumu vides jomā, un, kā jau tas dažreiz gadās, par to jāpateicas Padomei, nevis Parlamentam. Tieši Padome atrisināja vairākas nopietnas problēmas, kas bija Komisijas priekšlikumā. Patiesībā vēl daudz kas palicis neatrisināts, un tikai laiks to parādīs.
Mūsu grupa būtiski ietekmēja iznākumu, lai gan to nevarēja pamanīt Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas pieņemtajā nostājā. Tomēr mūsu ieguldījums tagad redzams Padomes nostājā un galīgajā iznākumā. Mūsu alternatīvais emisiju tirdzniecības modelis veicināja viedokļu apmaiņu un brīvas debates. Tāpēc mēs palīdzējām un mudinājām Padomi virzīt tās politiku saskaņā ar šo standartmetodi.
Tādēļ es vēlos pateikties dalībvalstīm, arī savai dzimtajai Somijai, par to, ka tās pievērsa lielu uzmanību Parlamenta atšķirīgajiem viedokļiem un ievēroja šeit notikušās pārmaiņas. Padomes centieni ieguva lielāku Parlamenta atbalstu, nekā sākotnēji šķita.
Klimata politikas galvenais mērķis ir vienlaikus noslēgt vispārēju vienošanos. Nav cita veida, kā sākt videi draudzīgu rīcību. Tādējādi mēs varam nodrošināt, ka, samazinot emisijas šeit, netiek palielinātas emisijas citās valstīs, jo šādā gadījumā mūsu pašaizliedzīgā rīcība būtu veltīga.
Diemžēl vides kustībā ir cilvēki, kas atbalsta šādu lietu virzību. Tomēr pieredze rāda, ka vienpusēja apņemšanās un puritānisms attiecībā uz klimatu nerada pozitīvu ietekmi uz vidi, jo šie centieni nedod rezultātus. Mums jāpanāk vispārēja vienošanās un jānosaka godīgi noteikumi. Mums jāpieņem tādi tiesību akti, kas motivē uzņēmumus ātri ieviest tehnoloģijas, kuras rada pēc iespējas mazāk emisiju, un atalgo, nevis soda uzņēmumus par to.
Es īpaši vēlos pateikt - priecājos, ka turpināsim ievērot mērķi samazināt emisijas par 20 %, lai varētu apliecināt, ka Parlaments un Padome nav mīkstinājuši savu nostāju šajā jomā.
Christofer Fjellner
(SV) Priekšsēdētājas kundze, man jāatzīst, ka Eiropas Parlamentā pavadītajos gados esmu iemācījies, ka galīgais iznākums ne vienmēr atbilst vēlamajam. Visa pamatā ir kompromisi, bet tomēr galu galā viss izdodas diezgan labi. Pašlaik daudzi ir neapmierināti - gan tie, kas uzskata, ka mums vajadzēja pieņemt mērķtiecīgākus noteikumus, gan tie, kas uzskata, ka šie noteikumi ir pārāk stingri. Tomēr es uzskatu - mums patiesībā jābūt ļoti apmierinātiem, ka mēs vispār esam spējuši panākt kompromisu. Šis ir solis pareizajā virzienā, un vismaz es ar to lepojos. Es lepojos, ka šis ir apliecinājums tam, ka Zviedrija joprojām uzņemas vislielāko atbildību Eiropā, kā arī tam, ka Eiropa ir pasaules daļa, kas kopumā uzņemas vislielāko atbildību. Mēs, Zviedrijas Konservatīvā partija, esam daudz strādājuši, lai panāktu šo kompromisu gan Padomē, gan Eiropas Parlamentā.
Par šo tematu daudz kas ir sakāms, bet, ja man jāizsaka savas domas par to, ar ko esmu visvairāk apmierināts, es īpaši izceltu mūsu izdarīto attiecībā uz automašīnām, proti, ka risinām jautājumu par automašīnu ietekmi uz vidi, bet arī atvēlam automašīnu ražotājiem saprātīgu laiku jaunu automašīnu modeļu izstrādei. Kā jau tika minēts, mēs nedrīkstam domāt, ka šīs ir procesa beigas. Tas ir tikai sākums būtiskajam darbam, kas jāpadara Kopenhāgenā. Es uzskatu, ka esam tam ielikuši labu pamatu. Liels paldies!
Jerzy Buzek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, šī direktīva ir apliecinājums, ka Eiropas Savienībā noticis pamatots un efektīvs dialogs. Tā droši vien bija vissarežģītākā direktīva, ko esam izskatījuši šā Parlamenta sasaukumā. Ne visi saprata iesniegtos grozījumus. Galu galā mēs uzklausījām cits citu - vispirms Parlamentā -, un tad, man jāatzīst, Francijas prezidentūra ar ārkārtīgu centību pievērsās šim jautājumam. Es vēlos pateikties komisāram Dimas un komisāram Piebalgam par dalību šajās debatēs.
Tagad mums jānodrošina šīs direktīvas īstenošana. Mums līdz 2020. gadam jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 %. Samazinājums par 20 % ir obligāta prasība! Tādējādi mēs esam izveidojuši vienotu Eiropas Savienības klimata politiku. Vienota politika vēl nav atspoguļota daudzos tiesību aktos, bet šī direktīva noteikti uz to attiecas. Tāpat kā ikviena vienota politika tā veicinās sistemātisku rīcību, uzraudzību un savstarpējas pārbaudes. Mums arī jāpiešķir līdzekļi stratēģiskajai enerģētikas tehnoloģiju programmai. Tas vajadzīgs, lai reaģētu uz CO2 emisiju novērtējumu. Tas būs kopīgs sākums mūsu enerģētikas politikai. Tieši tas ir vajadzīgs Eiropas Savienībai.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mūsu vienīgā iespēja ir padarīt mūsu ražošanu gudrāku un videi draudzīgāku, nevis samazināt ražošanas apjomus. Mums ir svarīgi samazināt piesārņojošo vielu emisiju daudzumu, bet mums arī jānodrošina ekonomikas attīstība un jāsaglabā darbvietas.
Salīdzinājumā ar Kioto Protokolā noteikto samazinājumu par 8 % Rumānija laikā no 1990. gada līdz 2005. gadam samazināja savu siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu par 43 %. Diemžēl jāsaka - tas tika sasniegts, neņemot vērā atkarību no fosilā kurināmā, kā arī tāpēc, ka tolaik smagās rūpniecības uzņēmumos notika pārstrukturēšanas process. Lai gan mēs iegūtu vairāk priekšrocību, ja par atskaites gadu tiktu noteikts 1990. gads, es atzinīgi vērtēju elastību un solidaritāti attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm, nosakot tām pārejas periodu, kas vajadzīgs, veicot būtiskus ieguldījumus, lai uzlabotu uzņēmumu efektivitāti.
Pieņemot labojumus, mēs panācām, ka tiek piešķirtas bezmaksas kvotas saistībā ar dzīvojamo rajonu centralizēto siltumapgādi un siltuma ražošanas vai dzesēšanas sistēmām, kuru pamatā ir efektīva koģenerācija, ka, izmantojot emisiju kvotu izsolēs iegūtos līdzekļus, tiek sniegts atbalsts ģimenēm ar zemiem ienākumiem un ka slimnīcas un mazie uzņēmumi tiek atbrīvoti no dalības emisiju sertifikātu tirdzniecības sistēmā. Paldies!
Chris Davies
Priekšsēdētājas kundze, viens no šo sarunu sasniegumiem ir oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas (CSS) demonstrējumu projektu finansēšanas mehānisma izveidošana, un es vēlāk pievērsīšos šim jautājumam. Bet, lai gan biju CSS sarunu dalībnieks, referents, mēs guvām panākumus, tieši pārskatot Emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīvu. Es katrā ziņā netieši palīdzēju šajā procesā. Dažkārt ir vajadzīga veiksme, un es uzskatu - man paveicās, ka ETS direktīvas pārskatīšanas procesā darbojās Linda McAvan, Lena Ek un citi "ēnu” referenti. Uzskatu par veiksmi to, ka attiecīgā prezidentūra bija atvērta jaunām idejām, un man īpaši veicās, ka bija iespēja strādāt kopā ar Avril Doyle, šo tiesību aktu referenti, kas guva ievērojamus panākumus. Priekšsēdētājas kundze, es vēlos uzsvērt tikai vienu - šā Parlamenta vēsturē nav bijuši daudzi referenti, kuru iesniegtais sākotnējais priekšlikums būtu piesaistījis līdzekļus EUR 1,5 miljardu apmērā un kuri beigās panāktu to, ka tiek pieņemts tiesību aktu kopums, kura vērtība ir piecas vai sešas reizes lielāka.
Bart Staes
(NL) Priekšsēdētājas kundze, tika nosargāts mērķis līdz 2020. gadam par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tomēr mēs nedrīkstam sevi mānīt. Šis mērķis jau ir nepietiekams. Zinātniskie dati liecina, ka mums jāsamazina emisijas par 25 % vai pat par 40 %. Man žēl, ka tika sagrauta vairāksolīšanas sistēma ar elektrību nesaistītajās nozarēs. 2020. gadā mēs joprojām piešķirsim bezmaksas kvotas 30 % apmērā, bet 100 % kvotu vairāksolīšana tiks sasniegta tikai 2027. gadā.
Tādējādi tas patiešām būs negatīvs signāls dalībniekiem Kopenhāgenas sarunās par pasaules klimata nolīgumu, lai gan labākā rīcība saistībā ar CO2 noplūdi patiesībā ir vienošanās pasaules mērogā. Ja netiks noslēgts vispārējs nolīgums, vairāksolīšanas sistēma tiks grauta arī turpmāk, jo tiesības uz bezmaksas emisijas kvotām tiks piešķirtas 96 % uzņēmumu. Mazāki ieņēmumi no kvotu vairāksolīšanas nozīmē, ka samazināsies ieguldījumi ilgtspējīgā enerģijā un pētniecībā un izstrādē.
Es vēlos uzdot Doyle kundzei šādu jautājumu: vai jums ir nojausma, par cik samazināsies ieņēmumi no kvotu vairāksolīšanas, kas sagaidāms pēc sistēmas pilnīgas sagraušanas?
Priekšsēdētāja
Es ļoti atvainojos, bet laika ierobežojuma dēļ man jāpārtrauc deputātu runas. Tagad atkal dosim vārdu referentei, daudzkārt slavētajai Doyle kundzei.
Avril Doyle
referente. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos ātri minēt dažus punktus.
Pat ja īstenotos scenārijs par 30 % samazinājumu, izcilajā sākotnējā priekšlikumā joprojām tiktu saglabāta vides integritāte. Mums nebūs jēgas doties nākamā gada decembrī uz Kopenhāgenu ar saviem tiesību aktiem, ja vien tiem netiks piešķirti būtiski līdzekļi, un par to atbild Komisija.
CSS nolīgumam par 300 miljoniem kvotu, iespējams, būs liela ietekme šajās debatēs par oglekļa dioksīda samazināšanu, ja tiks pierādīts, ka tehnoloģijas attiecīgajās 12 stacijās ir efektīvas.
Nolīgums, ko pašlaik izskatām, piešķir ES nepārprotamas pilnvaras risināt sarunas ar trešām valstīm, gatavojoties nākamā gada nolīgumam. Mēs nedrīkstam ciest neveiksmi, jo vēsture mūs apsūdzēs par to, ka mēs, politiskie līderi, kas apzinājāmies problēmu un zinājām speciālistu atzītos zinātniskos faktus, neizpildījām pienākumu un attiecīgi nerīkojāmies.
Dažiem šķiet, ka mans galīgais ziņojums ir pārspīlēts, bet citiem - ka nav pietiekami vispusīgs. Tomēr, pat neierobežojot kvotas, mērķu samazinājums nozarei nebūs viegls. Netieksimies pēc pilnības, jo tas var izrādīties bīstami. Ņemot vērā visus apstākļus, šis tomēr ir labs iznākums. Šī shēma galu galā ir vislabākā pasaulē, jo tā līdz šim ir vienīgā ETS. Es aicinu ASV un Austrāliju uzlabot savus sasniegumus un tādējādi likt mums, ES, nākamgad Kopenhāgenā uzlabot arī savu sniegumu.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, trešdien, 2008. gada 17. decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Jorgo Chatzimarkakis, Wolf Klinz, Holger Krahmer, Alexander Graf Lambsdorff un Willem Schuth  
Priekšsēdētājas kundze, vienošanās par klimata tiesību aktu kopumu ir pieticīgs iznākums.
ES ir izvirzījusi mērķi samazināt emisijas par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Mēs jau esam samazinājuši gandrīz pusi no šī apjoma. Mums jāpaplašinās uz austrumiem, kur emisijas absolūtos skaitļos ir mazākas, tādējādi pazeminot samazinājuma mērķi līdz 12 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
ES jāsasniedz 3 %-4 % samazinājums jaunattīstības valstīs, tā ka samazinājuma mērķis tiek samazināts līdz 9 %. Mērķus drīkst nesasniegt ne vairāk kā 5 % apmērā. Līdz ar to paliek 4 %.
Vispār jau par to vajadzētu priecāties - ES nolēmusi neeksportēt visu savu ekonomiku uz Āziju. Kompromiss noteikti ir lētāks nekā Komisijas priekšlikums. Vācijas Brīvās demokrātijas partija (FDP) nu var to atbalstīt.
Tā vietā ES pašlaik noskaņo savas dalībvalstis citu pret citu; enerģijas avotu struktūras, izņēmumu noteikumu un veiklu sarunu dēļ dažas dalībvalstis ieguvušas priekšrocības. Drīz mēs pieredzēsim to, ka Vācijas enerģijas piegādātāji ražos elektrību Polijā, nevis Vācijā, ja vien to neiepirks no Francijas.
Tas, ka ES dalībvalstīm jānodarbojas ar šādu tirgošanos, samazina iespēju noslēgt globālu nolīgumu, un rodas arī jautājums par resursu efektivitāti.
Mēs aicinām valdības, Padomi un ES Komisiju nodrošināt efektivitāti gan vides aizsardzības jomā, gan attiecībā uz ekonomiku un izaugsmi.
Magor Imre Csibi  
rakstiski. - Pagājušajā nedēļā Padomes un Eiropas Parlamenta sarunās tika panākta vēsturiska vienošanās par klimata pārmaiņu tiesību aktu kopumu. Es atbalstu kompromisu ar smagu sirdi, jo minētais kopums tika būtiski mīkstināts, ja salīdzinām ar sākotnējo Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta komiteju balsojumu. Laikā, kad vajadzīga steidzama un saskanīga rīcība, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmu, Eiropa nolēma lēnām virzīties uz ekonomiku, kas rada mazāku oglekļa emisiju daudzumu, pieļaujot atkāpes un piešķirot bezmaksas oglekļa kvotas. Neņemot vērā šos trūkumus, kompromiss ir būtisks progress, kas kļūs par ilgtspējīgas ekonomikas pamatu. Lielākais sasniegums ir tas, ka mērķi un īstenošanas principi ir atspoguļoti tiesību aktos, un visi ir atzinuši, ka jāuzsāk tīrākas attīstības ceļš. Turklāt efektīva cīņa ar klimata pārmaiņām ir iespējama vien tad, ja visi tajā iesaistās, un šis kompromiss palielina ES ietekmi, lai iesaistītu cīņā starptautiskos partnerus. Nobeigumā es vēlos pateikt, ka atbalstu vienošanos, jo patiesi uzskatu, ka tas ir nevis tukšs kompromiss, bet gan reāli sasniedzams kompromiss.
Daciana Octavia Sârbu  
Triju iestāžu sarunu iznākums saistībā ar klimata tiesību aktu kopumu ir līdzsvarots kompromiss, kas palīdzēs Eiropas Savienībai sniegt būtisku ieguldījumu, lai veiktu pasākumus globālās sasilšanas apkarošanai, ņemot vērā to, ka tā ir pirmā valstu grupa, kurā šī apņemšanās kļuvusi par tiesisku pienākumu. Mēs pašlaik piedzīvojam finanšu krīzi, kas vairumā dalībvalstu radījusi bailes attiecībā uz mērķi samazināt oglekļa emisijas. Tomēr vienošanās, ko esam sasnieguši pēc samita, ir līdzsvarota starp vajadzību aizsargāt vidi un vajadzību izkļūt no šī ekonomikas strupceļa. Manuprāt, iebildumi, kas attiecas uz šo krīzi, nedrīkst kavēt tiesību aktu kopuma pieņemšanu. Es ceru, ka visas Parlamenta politiskās grupas balsos par to. Esmu pateicīgs, ka to valstu centieni, arī Rumānijas, kas no 1990. gada līdz 2005. gadam samazināja savu emisiju līmeni, tika novērtēti grozījumos vairāksolīšanā iegūto līdzekļu sadalīšanas shēmā, nemainot tiesību aktu kopuma vispārējo struktūru. Vienlaikus man šķiet, ka vairums to jautājumu saistībā ar Emisiju tirdzniecības sistēmas direktīvu, kas radīja dalībvalstīm lielākās problēmas, tika pienācīgi risināti un ka galīgais iznākums ir taisnīgs un sniegs iespēju Eiropas Savienībai uzsākt patiesu klimata pārmaiņu apkarošanas misiju.
Esko Seppänen  
Direktīva par emisiju kvotu tirdzniecību, ko Parlaments pašlaik izskata, ir kapitālisma viltus draudzīgums videi un, neraugoties uz visu, ne mazāk un ne vairāk kā ,,kazino kapitālisms” un legalizēta izspiešana. Ņemot vērā to, ka Komisijas sākotnējais priekšlikums tika izstrādāts tādējādi, lai Eiropas rūpniecības nozares pārstāvjiem nebūtu jāmaksā spekulatīva cena, izņemot elektrības cenu, es balsošu par to, lai gan esmu pret emisiju kvotu tirdzniecību. Es atbalstu emisiju samazināšanas mērķus, bet mums tos vajadzēja sasniegt, izmantojot nodokļus, nevis spekulāciju.
