Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0307/2010).
Käsittelemme nyt komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Valko-Venäjän paikallisvaalien järjestäminen ja tulos
Valko-Venäjällä järjestettiin maan paikallisneuvostojen vaalit huhtikuun 2010 lopussa. Niiden yhteydessä esitettiin paljon havaintoja demokraattisten vaaliperiaatteiden ja -menettelyjen rikkomisesta. Vaikka jaossa oli yli 21 000 paikallisneuvostopaikkaa, niistä kilpaili hallitusta tukevien ehdokkaiden kanssa arviolta vain 360 opposition ehdokasta.
Mikä on komission kanta näihin vaaleihin? Onko demokraattisten normien suhteen saavutettu mitään edistystä edellisiin vaaleihin verrattuna? Miten komissio suhtautuu maan jatkuviin ihmisoikeusloukkauksiin? Miten komissio arvioi Valko-Venäjän poliittista ja ihmisoikeuksiin liittyvää tilannetta vuoden 2011 presidentinvaalien lähestyessä?
Štefan Füle
Jäsen Andrikienėn kysymys on erittäin tärkeä ja ajankohtainen. Komissio on täysin tietoinen demokratian periaatteiden rikkomisista ja menettelyistä, joista useat kansalaisjärjestöt ovat raportoineet Valko-Venäjän paikallisneuvostojen vaalien yhteydessä. Myös Euroopan unionin Minskin edustuston päälliköt ovat tuoneet esiin epäjohdonmukaisuuksia ja jopa ristiriitaisuuksia erityisesti ääntenlaskussa.
Valko-Venäjän vaalilakiin tehtiin vaalien alla joitain muutoksia. Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston 3. kesäkuuta 2010 julkaistun lausunnon mukaan nämä muutokset olivat askel kohti joidenkin vaalilainsäädännön epäkohtien korjaamista. Raportissa kuitenkin todetaan, että muutokset eivät todennäköisesti poista epäilyksiä maan vaalilainsäädännön kyvystä taata aidosti demokraattiset vaalit.
Vierailen Minskissä heinäkuussa ja aion näiden seikkojen valossa välittää maan viranomaisille viestin siitä, että useilla demokratisoinnin kannalta keskeisillä aloilla on tapahduttava edistystä, mikäli Valko-Venäjä haluaa aidosti kohentaa suhteitaan Euroopan unioniin.
Yksi näistä alueista on vaalilainsäädäntö, joka on yksi demokratian noudattamisen ilmiselvimmistä mittapuista. Aion kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia noudattamaan myös jatkossa Etyjin käskyä vaalilainsäädännön uudistamisesta ennen seuraavia presidentinvaaleja. Komissio aikoo näiden vaalien alla kiinnittää erityistä huomiota myös muihin demokratisoinnin keskeisiin tekijöihin, muun muassa kokoontumisvapauteen, tiedotusvälineiden vapauteen ja kansalaisjärjestöjen vapauteen sekä yleisemmin ottaen kansalaisyhteiskunnan vapauteen, jossa ei ole viime aikoina raportoitu edistymisestä.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Paljon kiitoksia vastauksestanne. Haluaisin esittää lisäkysymyksen. Maailma reagoi Valko-Venäjän tapahtumiin eri tavoin. Yhdysvallat päätti 8. kesäkuuta jatkaa vuodella korkeiden valkovenäläisten viranomaisten, muun muassa presidentti Aljaksandr Lukašenkan, vastaisia taloudellisia pakotteita. Pidän tätä vastauksena Valko-Venäjän epädemokraattisiin paikallisvaaleihin ja haluaisin kuulla teidän näkemyksenne tästä. Haluaisin myös tietää, aikooko Euroopan unioni toteuttaa tämäntyyppisiä toimenpiteitä vastauksena kansalaisoikeuksien sekä poliittisten ja muiden ihmisoikeuksien loukkauksiin Valko-Venäjällä? Toisin sanoen minkä kannan Euroopan unioni aikoo omaksua?
Štefan Füle
Me olemme menneisyydessä kokeilleet lähentymispolitiikkaa ja me olemme kokeilleet eristämispolitiikkaa. Kumpikaan näistä politiikoista ei suoraan sanoen toiminut täydellisesti, eikä niillä saavutettu toivottua tulosta Valko-Venäjä-suhteissa. Nykyään me pyrimme luomaan perustaa suhteelle, jota voisi kutsua kriittiseksi lähentymiseksi. Komissio työstää yhteistä väliaikaissuunnitelmaa, jota sanoisin kehykseksi niin huonoille kuin hyvillekin ajoille Euroopan unionin ja Valko-Venäjän välisissä suhteissa. Suunnitelma tarjoaa kehyksen demokratisoinnin edistämiselle ja asteittaiselle lähentymiselle Euroopan unionin osalta. Suunnitelma tullaan esittelemään Eurooppa-neuvostolle ja tietenkin myös Euroopan parlamentille. Olen vakuuttunut, että tämä on paras mahdollinen vastaus Valko-Venäjällä havaitsemiimme ihmisoikeusloukkauksiin.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa komission jäsen Füle, kiitän teitä näistä tiedoista. Haluan kuitenkin nostaa esiin kaksi asiaa. Ensinnäkin te olette lähiaikoina menossa vierailulle Valko-Venäjälle. Meillä on teille pyyntö, joka koskee kansallisia vähemmistöjä. Monet Valko-Venäjän kansalaiset edustavat muita kansallisuuksia. Haluamme tuoda esiin ongelmat, jotka liittyvät taustaltaan puolalaisten Valko-Venäjän kansalaisten kohteluun. Toisena asiana haluamme pyytää teiltä, että kaikissa näissä toimenpiteissä korostettaisiin enemmän apurahojen myöntämistä valkovenäläisille nuorille, sillä se on tänä päivänä tärkein menettelytapa.
Štefan Füle
komission jäsen. - (EN) Ohjelmaan kuuluu panostaminen kanssakäymiseen kansalaisten kanssa, nuorten ja opiskelijoiden kanssa. Toisaalta aion ottaa Minskissä puheeksi yleisten ihmisoikeusloukkauksia koskevien asioiden ohella myös erityisesti vähemmistöjä koskevat ongelmat. Kiinnitän erityistä huomiota tähän asiaan. Tavatessani Andżelika Borysin ja muita Valko-Venäjän opposition edustajia keskustelimme paitsi puolalaisvähemmistöjen tilanteesta Valko-Venäjällä, myös tavoista, joilla komissio ja Euroopan unioni voisivat auttaa vähemmistöjä.
En pidä tätä erillisenä ongelmana. En pidä tätä äänestysongelmana, kuten jotkut saattavat kuvitella. Kyse on todellakin vakavasta asiasta. Viranomaisten ja vähemmistöjen väliset suhteet tulevat olemaan Minskin tapaamisteni asialistalla.
Aihe: Julkisen talouden mukauttamistoimien vaikutukset eurooppalaisen yhteisvaluutan uskottavuuteen
Euroopan komissio toteutti euron käyttöönottoa varten kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa mittavan tiedotuskampanjan, joka koski euron vaikutusta EU:n valtioiden ja kansalaisten elämään ja jonka avulla saavutettiin myönteisiä tuloksia. Tänä päivänä euro kärsii luottamuspulasta, mikä johtuu ennen kaikkea euroalueen valtioiden julkistaloudellisista ongelmista sekä markkinoiden valvomattomasta keinottelusta. Kansallisella tasolla toteutetut mielipidetutkimukset osoittavat, että merkittävä osa eurooppalaisista tuntee tilanteen vuoksi huolta ja epäilystä. Kysyn komissiolta seuraavaa:
a) Onko toteutettu erityisiä tutkimuksia, joista ilmenee eurooppalaisten yleinen mielipide eri väestönosissa?
b) Mihin toimiin se aikoo ryhtyä parantaakseen yhteisvaluutan imagoa ja kansalaisten luottamusta siihen?
c) Aiotaanko uusien valtioiden esteetöntä liittymistä euroalueeseen jatkaa?
Olli Rehn
Haluan kiittää jäsen Kratsa-Tsagaropouloua erittäin tärkeästä kysymyksestä tai pikemminkin joukosta kysymyksiä. Euron imago ja uskottavuus huolettaa kaikkia meitä eurooppalaisia tässä kriittisessä käännekohdassa ja näinä vaikeina aikoina. Euro ei ole pelkkä rahajärjestely; se on myös Euroopan unionin keskeinen poliittinen hanke - ellei peräti kaikkein keskeisin. Näin ollen euron kohtalolla, euron imagolla ja euron uskottavuudella on huomattavia vaikutuksia koko eurooppalaiseen hankkeeseen.
Minulla on tässä edessäni neljän sivun pituinen huolellisesti harkittu vastausluonnos, jonka yksikköni on laatinut pyynnöstäni. Mieleni tekisi lukea se teille ääneen, mutta se veisi noin 12 minuuttia ajastanne. Olen kyllä valmis antamaan sen käyttöönne ja voin julkaista sen myös verkkosivullani. Tässä ei ole kyse vain mediatoimista ja kampanjoinnista, vaikka niillä onkin tärkeä rooli. Tässä on kyse myös politiikoista ja konkreettisista toimista euron puolustamiseksi systeemisiltä hyökkäyksiltä, joiden kohteeksi se on viimeaikoina joutunut.
Mainitsen tässä vain lyhyesti, että me teemme säännöllisiä kvantitatiivisia tutkimuksia. Me toteutamme kaikissa jäsenvaltioissa säännöllisiä Eurobarometri-tutkimuksia - me olemme toteuttaneet niitä erillisinä aaltoina. Me pyrimme kaikin mahdollisin tavoin tiedottamaan euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevista viimeaikaisista tapahtumista ja toimista.
Kansalaisten huoleen pyritään vastaamaan käyttäen kaikkia saatavilla olevia kanavia, kuten verkkosivustoa, julkaisuja, kysymyksiä ja vastauksia, esitteitä sekä erilaisia talouspoliittisia verkostoja, ammattiliittoja, työnantajajärjestöjä ja niin edelleen. Me teemme yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa kaikilla rintamilla välittääksemme euroa koskevaa viestiä.
Menen seuraavaksi asian ytimessä oleviin politiikkoihin ja jäsen Kratsa-Tsagaropouloun kysymyksen kohtaan b "Mihin toimiin se aikoo ryhtyä parantaakseen yhteisvaluutan imagoa ja kansalaisten luottamusta siihen?".
Haluan nostaa tässä yhteydessä esiin kolme asiaa. Ensinnäkin me olemme päättäneet hyvin merkittävästä turvaverkosta nimeltä Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ja -väline, joiden arvo on lähes 500 miljardia euroa. Ne ovat auttaneet yhdessä Kreikalle osoitetun koordinoidun ja ehdollisen rahoitustuen pelastuspaketin kanssa pysäyttämään taloudellisen epävarmuuden pensaspalon ennen sen leviämistä koko Euroopan laajuiseksi metsäpaloksi. Me toteutamme konkreettisia toimenpiteitä taloudellisen vakauden ja euron turvaamiseksi Euroopassa.
Toiseksi jäsenvaltiot toteuttavat huomattavia toimenpiteitä julkisen talouden vakauttamiseksi. Euroopassa on itse asiassa käynnissä julkisen talouden vakauttamisen ja rakenteellisten uudistusten aalto, jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus ja usko euroon sekä talous- ja rahaliittoon.
Me emme toimi harkitsemattomasti. Me toimimme koordinoidusti ja tapauskohtaisesti, jotta valtiot, joilla on vain vähän tai ei lainkaan julkisen talouden liikkumavaraa, kuten Kreikka, Espanja ja Portugali, joutuvat nopeuttamaan julkisen talouden vakauttamista. Jäsenvaltioiden, joissa julkisen talouden liikkumavaraa on vielä jäljellä, ei pitäisi käynnistää vakauttamista ennen ensi vuotta, jotta meneillään olevaa talouden elpymistä ei tukahduteta.
Me esittelimme vasta tänään kaikkiaan 15 liiallista alijäämää koskevaa menettelyä. Arviomme perusteella jäsenvaltioiden strategiat julkisen talouden vakauttamiseksi näyttävät olevan tämän koordinoidun ja tapauskohtaisen strategian mukaisia.
Talouden ohjauksen ja hallinnan lujittaminen on ehdottaman tärkeää euron uskottavuuden vahvistamisen kannalta. Luotan teidän tukeenne äänestäessänne päätöslauselmasta, joka koskee Eurooppa 2020 -hanketta sekä talouden ohjauksen ja hallinnan tiukentamista. Me tarvitsemme teidän tukeanne vakuuttaaksemme Eurooppa-neuvoston - vakuuttaaksemme jäsenvaltiot - ja pitääksemme vauhtia yllä, jotta nämä tiukemmat julkisen talouden ja talouden valvonnan sekä poliittisen yhteensovittamisen järjestelmät saadaan valmiiksi ensi vuoden alkuun mennessä.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, paljon kiitoksia vastauksestanne ja siitä, että muistutitte meitä kaikkia yhteisvaluuttaa ja euroaluetta tukevasta politiikasta.
Kysymykseni koski pohjimmiltaan pikemminkin viestintää, jota meidän olisi harjoitettava. Kansalaiset eivät ymmärrä näitä Euroopan talouselämää koettelevia, ennen näkemättömiä teknisiä ongelmia eivätkä he jaa niitä. On vaarana, että he kokevat euron tukemisen aiheuttavan vain kuluja Euroopan tulevaisuuden turvaamisen sijaan. Näitä ajatuksia lietsovat ennusteet ja uhkaukset, joiden mukaan jotkin valtiot olisivat eroamassa euroalueesta.
On jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten yhteinen tehtävä tukea yhteisvaluuttaa. Yleinen mielipide tarvitsee kuitenkin tukitoimenpiteitä, joilla ei ole mitään tekemistä jäsenvaltioissa toteutettavien rahoitusta koskevien mukautusten kanssa.
Olli Rehn
Yhdyn ajattelutapaanne. Meidän on mielestäni erittäin tärkeää nähdä euro keskeisenä talouspolitiikan ja eurooppalaisen kestävän kasvun välineenä. Samaan aikaan euroa on kuitenkin ajateltava myös ei ainoastaan symbolina, vaan eurooppalaisten välisenä siteenä, joka tukee yhteisen eurooppalaisen kodin rakentamista. Me olemme järjestäneet tältä osin monia erilaisia viestintätoimia.
Annan niistä vain muutamia esimerkkejä. Vuoden 2010 ensimmäisen puoliskon aikana me muun muassa toteutimme tiedotuskampanjan euron tärkeimmistä eduista kymmenessä euroalueen valtiossa: Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Portugalissa, Alankomaissa, Espanjassa, Itävallassa, Suomessa, Maltassa ja Belgiassa. Me järjestimme myös kaksi viikkoa sitten pidetyn Brysselin talousfoorumin, jossa käsiteltiin talous- ja rahoitusasioita. Tapahtumassa sovittiin ennätyksellisen monesta, yli tuhannesta, politiikan alasta ja tapahtumasta kerrottiin laajasti tiedotusvälineissä. Tämän tärkeän foorumin järjestäminen oli selvä tapa lähestyä mielipidejohtajia ja saada aikaan kerrannaisvaikutus. Tätä luetteloa voisi jatkaa pidempäänkin.
Me panostamme viestintään, ja uskon, että saavutamme parhaat tulokset laatimalla oikeanlaisia politiikkoja ja järjestämällä oikeanlaisia kampanjoita kansalaisten pitämiseksi ajan tasalla.
Tein nuorena töitä varaosamyyjänä; aloitin 12-vuotiaana ja jatkoin sitä uraa 20-vuotiaaksi asti. Myyntifilosofiamme oli hyvin selvä: ensin täytyy olla hyvä tuote, vasta sen jälkeen voi ryhtyä markkinoimaan hyvin. Molempien puolten on oltava kunnossa. Voittaaksemme kansalaisten luottamuksen me tarvitsemme luotettavan tuotteen, luotettavia politiikkoja ja viisaan markkinointikampanjan.
Nikolaos Chountis
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kuuntelin vastauksenne tarkasti. En tiedä, sisältääkö mainitsemanne 12-sivuinen muistio vastauksen yhteen edellä esitetyn kysymyksen osaan, toisin sanoen kysymykseen, joka koski uusien jäsenvaltioiden liittymistä euroalueeseen ja tällaisten liittymisten mahdollisuuksia.
Tiedän - ja te tiedätte -, että tämä mahdollinen jäsen on Viro. Jotta nämä valtiot voisivat liittyä euroalueeseen, niissä toteutetaan ankaria talouden rakenneuudistusohjelmia. Tämän tuloksena Virossa toteutetaan nyt huomattavia virkamiesten palkkojen leikkauksia, työttömyys on noussut 20 prosenttiin ja nuorisotyöttömyys on tähän nähden moninkertainen.
Kysymykseni on tämä: Onko tämä kuva euroalueen odotushuoneesta houkutteleva? Onko se luotettava? Luoko se edellytyksiä myöhemmälle elinkykyisyydelle?
Olli Rehn
Pääsyy Virossa toteutettavaan budjettikuriin ei ole euro, vaan se tosiasia, että Viron talous joutui erittäin vakavaan rahoituskriisiin, kuten me kaikki, ja talouskasvu pysähtyi. Talouskasvu kääntyi negatiiviseksi, mikä tarkoittaa, että Viron julkinen talous ei enää ollut kestävällä perustalla.
Viron velkataso on hyvin matala, tällä hetkellä vain 7,2 prosenttia, siinä missä Euroopan keskiarvo on 75 prosenttia. Muutostahti oli kuitenkin hyvin huolestuttava, ja oli taloudellisesti perusteltua varmistaa, että Viro saattoi jatkaa vakautta edistäviä politiikkojaan ja taata julkisen taloutensa kestävyyden. Tämä oli Viron parlamentin hiljattain tekemä demokraattinen päätös ja tätä politiikkaa Virossa on noudatettu varsin hyvällä menestyksellä.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Arvoisa komission jäsen, kuten tiedämme, Kreikka on euromaiden ketjun heikoin lenkki, ja tukipaketin myöntäminen Kreikalle kesti kaksi kuukautta. Viive johtui pääasiassa Saksasta, se maksoi 100 miljoonaa euroa ja heikensi epäilemättä yhteisvaluuttaa. Mikä on komission kanta tähän asiaan ja miten se estäisi vastaavat viivytykset tulevaisuudessa?
Olli Rehn
En halua ryhtyä syyttelemään ketään. Näkemykseni on, että politiikassa ja taloutta koskevassa päätöksenteossa Euroopan unionin sisällä on aina kyse poliittisesta tahdosta, mutta myös siitä, mikä on mahdollista. Tällä kertaa kyseisten päätösten tekeminen kävi mahdolliseksi tietyssä vaiheessa; tuolloin päätettiin tarjota Kreikalle ehdollista ja koordinoitua rahoitustukea ja myöhemmin päätettiin perustaa Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi. Molemmat ovat nyt toiminnassa.
Ensimmäiset yhteensä 20 miljardin euron arvoiset erät EU:n ja IMF:n tuesta toimitettiin Kreikalle toukokuun puolivälissä. Kreikka toteuttaa yhteistä EU-IMF-ohjelmaansa aikataulun ja aiesopimuksen mukaisesti. Tämän lisäksi vastikään sovitut Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ja -väline ovat tarvittaessa käytettävissä, jotta yhteisön väline, jonka arvo on jopa 60 miljardia euroa, voi käyttää Euroopan unionin talousarviota takauksena mahdollisille lainoille. Tämä on toiminnassa. Se on käytettävissä pyynnöstä, mikäli sitä tarvitaan aidosti.
Tällä välin jopa 440 miljardin euron erityisjärjestely, hallitustenvälinen järjestely, joka tunnetaan myös nimellä Euroopan rahoitusvakausväline, ratifioidaan vaaditulla 90 prosentin osuudella. Ratifiointi tapahtuu tämän kuun loppuun mennessä, ja väline tulee käyttöön pari viikkoa sen jälkeen. Tämä tarkoittaa, että me voimme vastata välittömiin ja pakottaviin tarpeisiin tämän mekanismin ja välineen avulla.
Haluan lopuksi todeta, että tällä saadaan vain lisäaikaa. Asian ydin on siinä, että meidän on sitouduttava tosissamme vakauttamaan julkista taloutta Euroopassa, sillä viimeisten 20 vuoden aikana harjoitettu vakauttaminen on Euroopassa pyyhkäisty parin viime vuoden aikana olemattomiin.
Aihe: Euroopan unionin rakennerahastot - syrjäytymisen rahoittaminen
Euroopan unioni on allekirjoittanut YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista. Unioni toistaa yleissopimuksen keskeiset kohdat (syrjimättömyys, yhdenvertaiset mahdollisuudet ja aktiiviset toimet sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi) myös omassa vammaisstrategiassaan.
Komissio oli maaliskuussa 2010 mukana Brysselissä pidetyssä konferenssissa, jonka järjesti European Coalition for Community Living -järjestö (ECCL) ja jonka aiheena oli "Syrjäytymisen rahoittaminen, vaikka pyritään edistämään sosiaalista osallisuutta? Euroopan unionin varojen käyttö vammaisten laitostumisen ylläpitämiseen".
Komissio on tietoinen, että kansalaisjärjestöjen keskuudessa ollaan huolestuneita siitä, että Euroopan unionin rakennerahastoista rahoitetaan pitkäaikaisasumiseen suunnattujen nykyisten vammaislaitosten kunnostamista tai uusien rakentamista, mikä rikkoo vammaisten oikeuksia.
Kun otetaan huomioon, että Euroopan unionin vammaisstrategian ja edellä mainitun YK:n yleissopimuksen tavoitteet ovat pitkälti samat, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ongelman ratkaisemiseksi ja varmistaakseen, että Euroopan unionin varoja ei käytetä epäasianmukaisesti vaan ne ohjataan suoraan vammaisten yhteisöasumisen tarjoamiseen?
Viviane Reding
Haluan vastata jäsen McGuinnessin esittämään suulliseen kysymykseen toteamalla, että vaikka vastuu palveluasumisen järjestämisestä ja hallinnoimisesta kuuluu jäsenvaltioille, komissio pyrkii edistämään vammaisten oikeutta itsenäiseen elämään tukemalla yhteisöllisesti järjestettyjä palveluita vaihtoehtona laitosasumiselle.
Komissio hyväksyy tämän vuoden loppuun mennessä eurooppalaisen vammaisstrategian vuosiksi 2010-2020. Strategiassa asetetaan johdonmukaiset puitteet vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöön panemiselle. Vammaisten itsenäisen elämisen tukeminen ja laitoshoidon vähentäminen kuuluvat strategian tavoitteisiin. Strategiassa korostetaan erityisesti rakennerahastojen asemaa tässä yhteydessä.
Rakennerahastojen käyttöä koskevat painopistealueet määritetään tietenkin kansallisella ja alueellisella tasolla. Komissio tukee kuitenkin jäsenvaltioiden välistä ajatustenvaihtoa varojen parasta mahdollista käyttöä koskevien hyvien käytänteiden ja suuntaviivojen levittämiseksi, jotta vammaiset voisivat harjoittaa oikeuttaan elää itsenäisesti.
Myös Euroopan sosiaalirahaston avulla poistetaan tekijöitä, jotka estävät vammaisia elämästä tasavertaisina yhteiskunnan jäseninä. Sosiaalirahastosta voidaan rahoittaa muun muassa neuvontaa, vammaisten erityistarpeisiin sopeutettua koulutusta, kuntouttamista, työpaikkojen luomista esimerkiksi yhteisötalouden alalla, erityistukea vammaisten yrittäjyyden tukemiseen sekä tiedotuskampanjoita syrjinnän torjumiseksi. Rahastosta voidaan rahoittaa myös henkilökunnan koulutusta ja uudelleenkoulutusta laitoshoidon ja yhteisöperustaisten palveluiden välisen siirtymän helpottamiseksi.
Euroopan aluekehitysrahastoa voidaan käyttää samanaikaisesti tällaisia palveluita tukevan yhteiskunnallisen infrastruktuurin kehittämiseen.
Komissio on laatinut työkalupaketin rakennerahastojen käyttämiseen, jotta vammaiset voivat hyötyä rahastosta ja jotta heitä ei syrjitä. Työkalupaketin tarkoituksena on auttaa hallintovirkamiehiä, välitason toimijoita ja hankkeiden järjestäjiä laatimaan, toteuttamaan, valvomaan ja arvioimaan rakennerahaston ohjelmia ja hankkeita.
Seán Kelly
(EN) Kiitän teitä suorista ja yksityiskohtaisista vastauksistanne kysymyksen esittäjän, jäsen McGuinnessin, puolesta. Haluaisin vain esittää pari lyhyttä kysymystä. Ensinnäkin onko komissio ryhtymässä toimiin rakennerahastojen väärinkäyttöön syyllistyneitä vastaan erityisesti alalla, jolla keskustelemme palveluiden tarjoamisesta vammaisille? Toiseksi kuinka pian tällaiset käytännöt voidaan kitkeä jäsenvaltioista, jos se ylipäätään on mahdollista?
Viviane Reding
Komissio voi puuttua rakennerahaston varojen väärinkäyttöön, mutta päävastuu poliittisten ohjelmien laatimisesta ja sosiaaliturvajärjestelmien järjestämisestä kuuluu tietenkin jäsenvaltiolle; tämä koskee myös pitkäaikaisessa laitoshoidossa olevien henkilöiden saamia tukia. Kysymys kuuluu tietenkin: voisimmeko me käyttää veto-oikeutta, jos jäsenvaltiot jatkaisivat investoimista eri tavoin? Kuten tiedätte, rakennerahastojen varoja käytetään komission ja jäsenvaltioiden välisen jaetun vastuun järjestelmän mukaisesti. On kuitenkin jäsenvaltioiden ja niiden alueiden tehtävä hallita ohjelmia ja toteuttaa niitä valitsemalla ohjelmia ja hankkeita.
Joka tapauksessa vaikka me emme voisikaan käyttää veto-oikeutta, me olemme jo tehneet yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa politiikkojen muuttamiseksi jäsenvaltioissa. Meillä on esimerkiksi ollut Bulgarian hallituksen kanssa kahden vuoden ajan yhteistyötä, jonka yhteydessä maan hallitus ei käyttänyt varoja asuinlaitoksiin, vaan sitoutui olemaan käyttämättä EU:n varoja olemassa oleviin asuinlaitoksiin ja että kaikissa tämän alan investoinneissa noudatettaisiin laitoshoidon vähentämisen periaatetta.
Ádám Kósa
(HU) Haluan ensiksi kiittää komission jäsentä hänen vastauksestaan ja sitoutuneisuudestaan vammaisten ihmisten asiaan. Minulla on tästä aiheesta kaksi lisäkysymystä. Suurin rakennerahastojen käyttöön liittyvä ongelma tuli esiin; se vaivaa pääasiassa vain Itä-Euroopan valtioita. Ennen aikaan kommunistien kansallistamiin linnoihin majoitettiin vammaisia, pääasiassa henkisesti vammaisia. Yksi ongelmista on se, että rakennerahastojen varoja on käytetty näiden linnojen kunnostamiseen, minkä jälkeen linnat on suljettu ja vammaiset on siirretty muualle. Mitä näille rakennuksille tapahtuu? Aikooko komissio tutkia tätä asiaa laajemmasta näkökulmasta - matkailun ja työpaikkojen luomisen kannalta?
Viviane Reding
Tiedän hyvin, että järjestelmän muutos tarkoittaa myös muutosta suhtautumisessa aiempien politiikkojen jäänteisiin.
On tietenkin hallitusten asia päättää, miten ne huolehtivat laitoksistaan ja haluavatko ne kunnostaa kiinteistöjään tai vaihtaa niiden käyttötarkoitusta. Mitä tulee laitoshoidon vähentämiseen ja vammaisten yhteiskuntaan sopeuttamiseen laitoksiin sulkemisen sijaan, voin ainoastaan sanoa, että me olemme pyrkineet lisäämään jäsenvaltioiden ja komission välisistä keskusteluista vastaavien komission edustajien tietoisuutta näistä asioista.
Aluepolitiikan pääosasto järjesti 29. huhtikuuta 2010 komission työntekijöille seminaarin nimeltä "Kutsuisitko tätä kodiksesi?". Seminaarissa esiteltiin EU:n varojen parhaita ja huonoimpia käyttötapoja pitkäaikaisten hoitolaitosten lakkauttamisessa. Tarkoituksena oli, että työntekijät ymmärtäisivät, mitä politiikkoja heidän on toteutettava pyrkiessään muuttamaan jäsenvaltioiden viranomaisia edustavien yhteyshenkilöidensä asenteita.
Lisäksi aluepolitiikan pääosasto ja työllisyysasioiden pääosasto ovat tehneet hyvää yhteistyötä lisätoimenpiteiden valmistelussa, sillä me katsomme, että sosiaalirahaston investointien tulisi palvella kansalaisia näillä aloilla. Varoja ei tulisi käyttää vain rakennusten kunnostamiseen, vaan myös työpaikkojen ja kasvun luomiseen näillä alueilla.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan kiinnittää huomionne uskoakseni hyvin ajankohtaiseen ja tärkeään aiheeseen. Sosiaalimenoja leikataan kotivaltiossani Kreikassa ja todennäköisesti myös muissa jäsenvaltioissa säästöohjelmien vuoksi ja monissa tapauksissa vammaisille palveluja tarjoavien keskusten ja säätiöiden rahoitus on keskeytetty.
Minulla on edessäni tästä yksi tuore esimerkki: yksittäinen keskus, joka tarjoaa palveluita näkövammaisille ja muulla tavoin vammaisille henkilöille, pääasiassa lapsille. Viisikymmentä lasta on jätetty oman onnensa nojaan rahoituksen puutteen vuoksi. Kysynkin: onko näillä viidelläkymmenellä lapsella toivoa siitä, että tämä säätiö saisi rahoitusta Euroopan sosiaalirahastosta? Mitä me voimme tehdä?
Viviane Reding
On selvää, että sosiaalipolitiikan alalla jäsenvaltiot ovat vastuussa omien sosiaaliturvajärjestelmiensä järjestämisestä, mukaan lukien pitkäaikaista hoitoa tarjoavien laitosten suunnittelusta, rahoituksesta ja palvelujen laadunvalvonnasta.
Me emme voi puuttua asiaan emmekä pakottaa hallitusta muuttamaan politiikkaansa. Me voimme ainoastaan toteuttaa yleisiä toimenpiteitä, jotka kannustavat hallituksia huolehtimaan kansalaisistaan.
Eräs asia, jonka voimme tehdä sosiaalirahaston tuella, on kouluttaa henkilökuntaa ja kohentaa hoidon laatua, mutta päätös hoitolaitoksen ylläpitämisestä tai lakkauttamisesta kuuluu aina jäsenvaltion hallitukselle.
Toinen osa
Aihe: EU:n ympäristötavoitteiden saavuttaminen
Hyväksyykö komissio ajatuksen, että liiallinen keskustelu EU:n sisällä ja diplomaattilähteiden maailmanlaajuisen koordinoinnin puute aiheuttivat osaltaan EU:n tavoitteiden kaatumisen UNFCCC:n Kööpenhaminan ilmastonmuutoskokouksessa ja CITESin sopimuspuolten kokouksessa Dohassa?
Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä ennakoivan suunnittelun ja koordinoinnin kehittämiseksi, jotta se voi parantaa asemiaan ja taata myönteisemmät tulokset tulevissa ympäristökokouksissa?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Hyvä jäsen Davies, kysymyksenne tuo esiin hyvin tärkeän asian, joka on Euroopan unionin diplomatian toimivuus kansainvälisissä ympäristöneuvotteluissa. Taustana tässä on Kööpenhaminan ilmastokokouksen ja Dohan uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan kokouksen odotettua heikommat tulokset.
Meidän on tietenkin otettava oppia näistä kokemuksista ja huomioitava Lissabonin sopimuksen tätä koskevat säännökset. Jotta voimme tehdä mielekkäitä johtopäätöksiä tulevaisuutta varten, meidän on kuitenkin ensin myönnettävä, että kokousten heikot tulokset ovat seurausta useista eri tekijöistä, joita on tarkasteltava erillisinä.
Ei tietenkään ole helppo muodostaa yhteistä kantaa, kun osapuolina on 27 jäsenvaltiota, jotka edustavat 500:aa miljoonaa kansalaista, ja kun kyseessä on välittömästi Euroopan unionin talouteen ja yhteiskuntaan vaikuttavia, monimutkaisia aiheita koskevat kansainväliset neuvottelut. Tästä huolimatta EU onnistui kuitenkin sopimaan yhteisestä linjasta ja loi aktiivisesti kontakteja kansainvälisiin kumppaneihin niin CITES-neuvotteluissa kuin ilmastonmuutoskokouksessakin.
CITES-konferenssin osalta EU:n kannasta oli suurelta osin sovittu yli puoli vuotta kokousta ennen, EU:n ja jäsenvaltioiden edustustot kaikkialla maailmassa olivat luoneet kontakteja haita ja tiikereitä käsittelevien tärkeiden EU:n ehdotusten edistämiseksi, ja EU:n sisäiset konferenssia edeltävät ja sen aikaiset keskustelut näistä asioista sujuivat ongelmitta. Myönnän kuitenkin, että tonnikalan osalta nämä edellytykset eivät valitettavasti täyttyneet samassa määrin.
Yleisemmin ottaen komissio katsoo, että EU voi toimia CITESin sisällä tehokkaammin sitten, kun siitä on tullut täysivaltainen jäsen. Tästä syystä komissio aikoo lisätä toimiaan saadakseen ne kolmannet maat, jotka eivät ole vielä ratifioineet Gaboronen tarkistusta, vakuuttuneiksi ratifioinnin tarpeellisuudesta. Tarkistus mahdollistaisi EU:n osallistumisen yleissopimukseen.
Kööpenhaminan ilmastonmuutoskokouksen osalta EU:n sisäinen keskustelu ei ollut liiallista, ja EU on huomattavasti parantanut diplomaattisten lähteidensä koordinointia ympäri maailman.
EU:lla oli Kööpenhaminan kokouksen valmisteluvaiheessa tarkka suunnitelma kontaktien luomiseksi kolmansiin maihin ja se esitteli kokouksessa kaikki keskeiset kysymykset kattavan yhteisen kannan. Kööpenhaminan kokoukseen valmistauduttaessa EU järjesti useita koordinoituja EU-troikan tapaamisia yli 40 maassa, toteutti erilaisia komennuksia troikan kontaktien luomiseksi ja osallistui moniin kahdenvälisiin ja monenvälisiin epämuodollisiin vuoropuheluihin. EU:n tekniset neuvotteluryhmät käsittelivät ja kehittivät EU:n kantoja kolmansiin maihin tehtyjen kahdenvälisten vierailujen aikana.
Kööpenhaminan ja Dohan tapaamisia laajemmassa yhteydessä on tärkeää ymmärtää, että yksi Lissabonin sopimuksen päätavoitteista on Euroopan unionin äänen vahvistaminen maailmassa. Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano lujittaa EU:n ulkoista edustusta kansainvälisissä ympäristöasioissa.
Sopimuksessa määrätään komissio huolehtimaan EU:n ulkoisesta edustuksesta ympäristöasioissa. Mikäli neuvosto pitää poliittisesti sopivana, että EU osallistuu neuvotteluihin kansainvälisistä sopimuksista, Lissabonin sopimus velvoittaa neuvoston antamaan komissiolle valtuudet käydä neuvotteluita EU:n puolesta asioissa, jotka kuuluvat EU:n toimivaltaan. Neuvosto voi liittää valtuuksiin neuvotteluohjeita.
Euroopan parlamentti osallistuu tietenkin välittömästi ja täysimääräisesti kaikkiin menettelyn vaiheisiin.
Komissio keskustelee parhaillaan neuvostossa jäsenvaltioiden kanssa siitä, miten tämä kehys voidaan panna täytäntöön. Komissio kiinnittää näissä keskusteluissa erityistä huomiota siihen, että Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano vahvistaa tehokkaasti EU:n edustuston yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta monenvälisissä neuvotteluissa. Lissabonin sopimuksen muunlaiset tulkinnat vaarantavat EU:n aseman kansainvälisissä yhteyksissä ja jopa heikentävät sitä, mikä ei suinkaan ollut Lissabonin sopimuksen tavoitteena.
Vaakalaudalla on EU:n tuleva järjestäytyminen ja tehokkuus kansainvälisissä ympäristöneuvotteluissa, ja komissio luottaa tässä asiassa Euroopan parlamentin tukeen.
Chris Davies
(EN) Olen komission jäsenen kanssa yhtä mieltä tavoitteista ja tuen komissiota sen kamppailussa neuvostoa vastaan, mutta kun tarkastellaan CITESin kaltaisia konferensseja, näen japanilaisten ilmeisesti kiertävän edustustosta toiseen jaellen kultaa. Te kutsuisitte tätä kontaktien luomiseksi.
Haluan esittää teille erään kysymyksen nyt, kun otitte puheeksi Euroopan unionin diplomaattisten kykyjen vahvistamisen. Mitä tapaamisia olette järjestänyt tai aiotte järjestää Catherine Ashtonin kanssa keskustellaksenne siitä, miten ulkosuhdehallinto voidaan saattaa komission käyttöön kokonaisuudessaan, jotta EU:n diplomaattisia kykyjä hyödynnettäisiin mahdollisimman tehokkaasti?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Vastauksena kysymykseenne: en ole tavannut Catherine Ashtonia keskustellaksemme tästä asiasta. Mielestäni yksi asia on varsin selvä CITES-konferenssin kohdalla ja erityisesti tonnikalan kohdalla: me olemme tehneet joitain virhearviointeja, jos asian voi niin ilmaista.
Ensinnäkin komission kanta hyväksyttiin liian myöhään. Toiseksi neuvosto keskusteli asiasta ymmärtääkseni vasta viimeisessä Coreper-tapaamisessa, ja vaikka voisinkin keskustella tästä Catherinen kanssa, se olisi joka tapauksessa liian myöhäistä.
Tästä syystä katson, että meidän on opittava näistä kokemuksista. Kuten totesitte, tämä kuuluu kuitenkin niihin tehtäviin, jotka meidän on toteutettava yhdessä, ja meidän on käytettävä siihen myös tulevaa - ja toivottavasti toimivaa - ulkosuhdehallintoamme.
Aihe: Hormonitoimintaa häiritsevät seokset
Tanskasta ja Saksasta saatujen tutkimustulosten mukaan etenkin lapset joutuvat alttiiksi erilaisten kemikaalien seoksille ja varsinkin hormonitoimintaa häiritseville kemikaaleille kuten ftalaattipehmittimille. Näiden tieteellisten tutkimustulosten mukaan hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien REACH-lupamenettely, joka perustuu siihen, että niiden pitoisuudet jäisivät alle haitattoman vaikutustason, ei enää ole turvallinen eikä toimiva, koska nämä kemikaalit muodostavat yhdessä vaarallisen seoksen.
Miten komissio aikoo paikata tämän REACH-säännöksissä olevan aukon ja varmistaa, että hormonitoimintaa häiritseville kemikaaleille ei anneta lupaa sillä väärällä perusteella, että altistumme vain yhdelle kemikaalille kerrallaan?
Aihe: Hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevat EU:n toimet
Euroopan unionin strategia hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien yhteydessä hyväksyttiin yli kymmenen vuotta sitten, ja se perustui suurelta osin Euroopan parlamentin vuonna 1997 laatimaan valiokunta-aloitteeseen mietintöön. Tiede on tämän jälkeen osoittanut, että jotkut hormonitoimintaa häiritsevät kemikaalit ovat vahvasti yhteydessä syöpään ja heikkoon hedelmällisyyteen ja saattavat vaikuttaa käytökseen ja kehitykseen. Vaikka useissa poliittisissa lausunnoissa on puollettu hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevan EU:n toimintasuunnitelman hyväksymistä ja painopisteet on sovittu, EU:n tasolla ei ole vielä ryhdytty käytännön toimiin kyseisten aineiden poistamiseksi ympäristöstä.
Voiko komissio ryhtyä toimiin julkisin varoin rahoitetusta tutkimuksesta saatujen tulosten hyödyntämiseksi ja varmistaa, että kyseisiä kemikaaleja, jotka aiheuttavat suuren riskin ihmisten terveydelle, voidaan käsitellä ensisijaisina REACH-järjestelmässä?
Mitä käytännön toimia komissio ehdottaa kertomuksessaan, joka sen on määrä laatia hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Komissio on tietoinen useista eri kemikaalien yhteisvaikutuksia koskevista tutkimuksista. Tanskan viranomaiset julkaisivat vuoden 2009 lopussa tulokset useista tutkimuksista, joissa oli käsitelty erilaisten hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien yhteisvaikutusta herkkiin henkilöryhmiin, kuten lapsiin ja naistyöntekijöihin, kuten mainitsitte kysymyksessänne.
Tanskalaistutkimuksen seurauksena neuvosto hyväksyi joulukuussa 2009 päätelmät, joissa komissiota pyydettiin tutkimaan, miten nykyinen EU:n lainsäädäntö vastaa hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien yhteisvaikutuksen ongelmiin, ja laajemmin ottaen tarkastelemaan, miten tällaisten kemikaalien yhteisvaikutusongelmiin tulisi puuttua.
Mitä tulee kemikaalien yhteisvaikutukseen yleisellä tasolla, komissio julkaisi internetissä hiljattain ajantasaisen kertomuksen seosten vaarallisuudesta ("State-of-the-art Report on Mixture Toxicity"); raportti on tulosta ympäristöasioiden pääosaston rahoittamasta kaksivuotisesta tutkimuksesta.
Komissio kuulee raportista parhaillaan eri sidosryhmiä ja se on myös toimittanut virallisen vaarallisia seoksia koskevan pyynnön terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevälle tiedekomitealle, kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevälle tiedekomitealle sekä kulutustavaroita käsittelevälle tiedekomitealle.
Tutkimuksen ja siihen liittyvän kuulemismenettelyn perusteella komissio viimeistelee vuoden 2012 alkuun mennessä raportin, jossa arvioidaan vastaako nykyinen yhteisön lainsäädäntö, kuten REACH-lainsäädäntö, asianmukaisella tavalla eri lähteistä ja eri kautta tulevien kemikaalien yhteisvaikutukselle altistumisen riskeihin. Raportin perusteella komissio harkitsee tarvittavia muutoksia, suuntaviivoja ja arviointimenetelmiä.
Me olemme panostaneet yhteisön tutkimusmäärärahojen kautta hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevan yhteisön strategia käynnistämisestä, vuodesta 1999, lähtien huomattavasti tutkimukseen, jossa selvitetään kemikaalien vaikutusta hormonitoimintaan Tänä aikana me olemme lisäksi sisällyttäneet kahteen keskeiseen kemikaaliasetukseen - REACH-asetukseen ja kasvinsuojeluaineasetukseen - hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevia erityistoimenpiteitä. Komissio on myös osallistunut aktiivisesti kansainvälisiin aloitteisiin, joiden tarkoituksena on kehittää testausmenetelmiä ja -strategioita näiden kemikaalien tunnistamiseksi.
Komissio on hiljattain käynnistänyt laajan tutkimuksen vahvistaakseen tuoreimpia tutkimustietoja sekä laatiakseen suosituksia testausstrategioista ja hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien tunnistamiskriteereistä. Tutkimus valmistuu ensi vuoden jälkipuoliskolla. Sen tulokset huomioidaan tarkistettaessa nykyistä hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevaa yhteisön strategiaa. Lisäksi niitä hyödynnetään voimassa olevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa; lainsäädännöllä tarkoitan sekä kasvinsuojeluaineasetusta että REACH-asetusta.
Yhteenvetona voidaan siis todeta, että komissio on tietoinen esittämienne kysymysten merkittävyydestä ja se toimii aktiivisesti puuttuakseen näihin ongelmiin mahdollisimman tehokkaasti. Se ei ole helppo tehtävä, sillä tutkimustiedot ovat vielä varsin puutteellisia. Kyse on kuitenkin monitahoisesta ongelmasta, johon on tulevaisuudessa syytä paneutua tarkasti.
Dan Jørgensen
(DA) Arvoisa komission jäsen, te sanoitte aikovanne esitellä vuonna 2012 raportin, jossa teette johtopäätökset siitä, onko lainsäädäntöä tarpeen muuttaa siitä syystä, ettei siinä huomioida yhteisvaikutuksia. Tämä on turhaa vaivaa, sillä nyt jo on selvää, että näin on tehtävä. Lainsäädännössä ei huomioida eri kemikaalien yhteisvaikutuksia. Ne meistä, jotka ovat työskennelleet REACH-asetuksen parissa ja tuntevat asetuksen yksityiskohtaisesti, kuten te tunnette, tietävät varsin hyvin, että yhteisvaikutuksia ei ole huomioitu vaarallisimpien aineiden - syöpää aiheuttavien aineiden ja hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien - kohdalla. Tämän lisäksi REACH-asetus perustuu kahteen perusperiaatteeseen: varovaisuusperiaatteeseen sekä periaatteeseen, jonka mukaan herkimpiä kuluttajia, kuten lapsia ja raskaana olevia naisia, on suojeltava. Eikö komission näin ollen pitäisi esitellä ehdotuksia REACH-asetuksen tarkistamiseksi ja kenties myös muiden säädösten tarkistamiseksi säätääkseen, että yhteisvaikutukset on huomioitava lupamenettelyissä korvaamisen perusteella?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Kuten totesin, suurin ongelma tällä alalla on luotettavan tutkimustiedon vähäisyys. Te mainitsitte varovaisuusperiaatteen, missä olitte aivan oikeassa. Perustamissopimus velvoittaa meitä noudattamaan varovaisuusperiaatetta myös ympäristöalalla, mutta haluan kuitenkin saada asiasta mahdollisimman paljon tutkittua tietoa ja laatia ehdotukset mahdollisimman pitkälti luotettavan tiedon pohjalta.
Tämän strategian käynnistämisestä, vuodesta 1999, lähtien yhteisössä on toteutettu jo 84 tutkimusta, joihin on käytetty noin kaksi miljoonaa euroa. Kun keskustelin tästä kollegoideni kanssa eilen saadakseni yleiskuvan asiasta, he korostivat ennen kaikkea, että ennen käytännön toimenpiteiden toteuttamista me tarvitsemme nykyistä enemmän tutkimustietoa. Vakuutan kuitenkin teille, että aion tarkastella tätä asiaa aktiivisesti tulevaisuudessa.
Fiona Hall
(EN) Kiitän teitä vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. Pidän tätä tilannetta kuitenkin erittäin turhauttavana, sillä tämä asia on ollut tarkasteltavana jo 13 vuotta - 13 vuoden aikana on toteutettu 84 tutkimusta. Tietyt väestön osat, erityisesti syntymättömät lapset, ovat erittäin herkkiä näille kemikaaleille, ja vaikutusten on todettu olevan peruuttamattomia. Altistuminen turmelee ihmisen elämän jo ennen hänen syntymäänsä.
Puhuitte varovaisuusperiaatteesta. Mistä syystä komissio ei voisi edes esittää nimiä REACH-asetuksen mukaiseen luetteloon, jotta näiden aineiden kieltämistä voitaisiin viedä eteen päin?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Voisin itse asiassa toistaa äskeisen vastaukseni. Tosiasia on se, että kun me puhumme varovaisuusperiaatteesta, mielestäni on äärimmäisen tärkeää se, miten me näemme sen ja mitä me katsomme sen tarkoittavan kulloisessakin yhteydessä. Haluaisin vain saada tästä asiasta nykyistä enemmän tutkimustietoa. Käynnistämämme tutkimuksen tarkoituksena ei ole koota yhteen kaikkea EU:n tutkimusohjelmien avulla hankittua tietoa, vaan saada yleiskuva nykytilanteesta, kaikesta siitä tiedosta, joka on käytössämme maailmanlaajuisesti. Tämä on tavoitteemme, mutta ymmärrän täysin turhautuneisuutenne. Kuten tiedätte, olen hoitanut näitä asioita nyt puolen vuoden ajan; aion perehtyä kaikkiin esiin tuomiinne ongelmiin ja tarkastella, miten niihin voitaisiin puuttua tulevaisuudessa parhaalla mahdollisella tavalla.
Lena Ek
(EN) Arvoisa puhemies, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskeva voimassa oleva EU:n lainsäädäntö sallii yhä varsin korkeita bisfenoli A:n pitoisuuksia. Tämän vuoksi on vaarana, että bisfenoli A saattaa siirtyä elintarvikkeisiin ja laajemmassa, päivittäisessä käytössä myös kehoon.
Miten Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen bisfenoli A:ta koskevan, lausunnon tulokset on otettu huomioon bisfenoli A:ta koskevissa myöhemmissä REACH-asetuksen mukaisissa toimissa? Lausunto oli määrä esitellä toukokuun 2010 loppuun mennessä; oletan, että se on nyt julkaistu. Ajattelen tässä yhteydessä esimerkiksi pikkuvauvoja ja pulloja.
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Jos tästä asiasta on olemassa tutkimustietoa, me otamme sen tietenkin huomioon kaiken muun saamamme tutkimustiedon tavoin valmistellessamme tulevia poliittisia toimia tai tarkastellessamme sitä, miten voimassa olevaa lainsäädäntöä tulisi panna täytäntöön.
Meidän on siis vähitellen koottava yhä enemmän tietoa näistä asioista, sillä tällä alalla kaivataan tutkimustietoa. Ongelma on vakava. Vakuutan teille, että me ryhdymme toimenpiteisiin, kun saamme tarvittavat tiedot.
Aihe: Tulvariskidirektiivin täytäntöönpano
Voiko komissio antaa tulvariskidirektiivin (2007/60/EY) täytäntöönpanoa koskevan tilannekatsauksen, jossa keskitytään erityisesti Irlantiin?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Hyvä jäsen Kelly, tulvariskidirektiivi hyväksyttiin vuonna 2007 ja sen täytäntöönpano on käynnissä. Kuluneen kuukauden aikana uudet tulvat ovat muistuttaneet meitä tulvien seurauksien vakavuudesta sekä ennaltaehkäisyyn, valmistautumiseen ja suojeluun perustuvan tulvariskin hallinnan tärkeydestä.
Tulvariskidirektiivi velvoittaa kaikki jäsenvaltiot laatimaan kattavan suunnitelman tulvariskien vähentämiseksi. Suurta yleisöä ja asianosaisia on kuultava suunnitelmista, ja jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä rajat ylittävien vesialueiden turvaamiseksi. Täytäntöönpanon kaksi ensimmäistä määräaikaa ovat jo umpeutuneet.
Direktiivi oli siirrettävä osaksi kansallista lainsäädäntöä marraskuuhun 2009 mennessä. 12 jäsenvaltioita, Irlanti mukaan lukien, on noudattanut määräaikaa. 10 jäsenvaltiota ei ole vielä ilmoittanut direktiivin siirtämisestä, ja 5 jäsenvaltiota on ilmoittanut vain osittaisesta siirtämisestä. Komissio on käynnistänyt rikkomismenettelyjä tilanteen korjaamiseksi.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle hallinnollisista järjestelyistä 26. kesäkuuta 2010 mennessä. 23 jäsenvaltiota, Irlanti mukaan lukien, on tehnyt ilmoituksen. Komissio tutkii parhaillaan, että kaikki toimivaltaisia viranomaisia ja hallintoyksiköiden maantieteellistä kattavuutta koskevat keskeiset tiedot ovat direktiivin mukaisia. Täytäntöönpanon tärkeimpiin vaiheisiin päästään vasta jonkin ajan kuluttua.
Jäsenvaltiot ympäri Euroopan unionia valmistelevat parhaillaan seuraavia toimenpiteitä: Ensinnäkin niiden on toteuttava alustava tulvariskin arviointi vuonna 2011 ja tunnistettava erityisen potentiaaliset riskialueet. Toiseksi niiden on laadittava yksityiskohtaiset tulvavaarakartat ja tulvariskikartat vuoteen 2013 mennessä. Kolmanneksi niiden on laadittava ensimmäiset tulvariskin hallintasuunnitelmat vuonna 2015. Suurta yleisöä ja asianosaisia on kuultava näistä suunnitelmista ennen niiden hyväksymistä.
Irlannissa täytäntöönpano on ilmeisesti hyvässä vauhdissa, eikä meillä ole mitään syytä olettaa, että täytäntöönpano olisi siellä viivästynyt. Irlanti on ilmoittanut direktiivin siirtämisestä osaksi lainsäädäntöä ja tiedottanut hallinnollisista järjestelyistä. Lisäksi pidämme myönteisenä sitä, että Irlanti on jo käynnistänyt kokeiluhankkeita Dublinin alueella sijaitsevalla Dodderin valuma-alueella sekä Etelä-Irlannissa sijaitsevalla Leen valuma-alueella; jälkimmäisessä tapauksessa on jo laadittu alustava tulvariskin hallintasuunnitelma, jota koskevat kuulemiset ovat nyt käynnissä.
Irlanti on toiminut aktiivisesti myös Euroopan tasolla edistämällä jäsenvaltioiden välistä arvokasta tiedonvaihtoa direktiivin täytäntöönpanoa koskevista eri aiheista, kuten äkkitulvien ja sateen aiheuttamien tulvien torjumisesta sekä tulvakartoituksen ja tulvariskin hallintasuunnitelmien toteuttamisesta.
Seán Kelly
(EN) En halua viedä kuulijoiden aikaa, joten puhun lyhyesti. Ensinnäkin, arvoisa komission jäsen, kiitän teitä hyvin yksityiskohtaisesta ja kattavasta vastauksestanne; arvostan sitä suuresti. Haluaisin vain esittää yhden lisäkysymyksen. Mikäli jäsenvaltiot eivät noudata määräaikoja, voisiko komissio harkita solidaarisuusrahaston käyttöön ottamista menneiden tai tulevien tulvien kohdalla, sillä Irlannilla on tällä hetkellä tulvavahinkoja koskeva hakemus käsittelyssä?
Gay Mitchell
(EN) Pistän mieleeni, mitä sanoitte tiedonvaihdosta erityisesti äkkitulvien suhteen. Satun asumaan lähellä Dodder-jokea Dublinissa ja tiedän, että melko pieni joki voi aiheuttaa kaupungissa järkyttäviä vahinkoja suhteellisen lyhyessä ajassa.
Olisiko mahdollista laatia ohjekirja, jossa kehotettaisiin esimerkiksi varmistamaan, että sulkuportit ovat puhtaita ja että jätteet eivät pääse tukkimaan niitä? Tällaiset laiminlyönnit johtavat nimittäin tulvavahinkoihin. Jos ohjekirja laadittaisiin, paikallisviranomaisten tulisi todella noudattaa sitä. Se voisi mahdollistaa parhaiden käytänteiden levittämisen kaikkialla Euroopan unionissa, ja mielestäni sen laatiminen olisi tarpeen.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tulvien ennaltaehkäiseminen ja hallinta Euroopan unionissa vaatii ongelmien ratkaisemista ylikansallisella tasolla sekä valtavia investointeja.
Haluaisin tietää, harkitseeko komissio yhteisen sisävesipolitiikan laatimista yhteisen meripolitiikan tapaan. Siinä voitaisiin käsitellä yhdennetysti aluesuunnittelua, ympäristönsuojelua, meriympäristön suojelua, meriliikennettä sekä sisävesien ja meren rannikkoalueiden kehittämistä.
Jim Higgins
(GA) Arvoisa puhemies, kesällä sattuneet tulvat saivat Irlannissa paljon vahinkoa aikaan; erityisesti tulvista kärsivät infrastruktuuri, kaupat ja asuinrakennukset. Niiden seuraukset maksoivat kaikkiaan miljardi euroa.
Tästä ei voida kuitenkaan syyttää vain runsaita sateita. Suurin ongelma Irlannissa oli se, että vesistöjä ei ole pidetty kunnossa. Vesistödirektiivi on erittäin tärkeä direktiivi. Tämän lisäksi suuria vahinkoja on aiheutunut - ja aiheutuu yhä - luonnolle ja erityisesti harvinaisille linnuille, sillä lintudirektiiviä ei ole myöskään pantu täytäntöön.
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Monet teistä puhuivat rahoituksesta. Tässä on kaksi mahdollisuutta: Ensimmäinen niistä on ennaltaehkäisy, jolloin kyseeseen tulee koheesiorahasto. Toinen niistä koskee varoja Euroopan tasolla - Interreg-aloitetta ja kaikkia siihen liittyviä toimia.
Katastrofin sattuessa on toki myös kolmas mahdollisuus, jonka eräs puhuja mainitsikin, nimittäin Euroopan solidaarisuusrahasto. Euroopan unionin solidaarisuusrahastolla on hyvin selkeät ohjeet täytäntöönpanosta ja vahinkojen laadusta. Tapauksessa, josta Irlanti esitti hakemuksen solidaarisuusrahastolle, vahingot jäivät kynnysarvon alapuolelle, mutta komissio arvioi hakemusta parhaillaan.
Kun vahingot jäävät solidaarisuusrahastolle määritetyn 0,6 prosentin tavanomaisen kynnysarvon alapuolelle, poikkeuksellista toimenpiteiden käynnistämistä koskevien erityisten arviointiperusteiden on täytyttävä. Jos niiden todetaan täyttyvän, tukea voidaan myöntää. Meidän ei pidä kuitenkaan sekoittaa toisiinsa näiden kahden asian erillisiä tarkoituksia.
Olen yhtä mieltä myös esiin tuodusta parhaiden käytänteiden vaihtamisesta. Pidän tärkeänä, että hallintasuunnitelmat laaditaan asianmukaisesti. Mitä tulee rajat ylittäviin vaikutuksiin, tätä kannatetaan vesipolitiikan puitedirektiivissä. Joen valuma-alueeseen keskittyvässä lähestymistavassa katsotaan rajojen yli ja pyritään luomaan pohjaa jäsenvaltioiden väliselle tarpeelliselle yhteistyölle. Jäsenvaltioita pyydetään tekemään yhteistyötä ja itse asiassa ne ovat siihen velvollisia laatiessaan rajat ylittäviä ratkaisujaan.
Haluan lopuksi mainita, että me aiomme vuonna 2012 laatia suunnitelman vesistöistä ja niiden hallinnasta. Suunnitelmassa käsitellään kolmea asiaa, joista yksi on kuivuus.
Aihe: Ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin (85/337/ETY) tarkistaminen
Kysymyksen esittäjän tietoon on aika ajoin tullut laajamittaisten infrastruktuurihankkeiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ilmeneviä ongelmia varsinkin energia-alalla. Useimmat näistä ongelmista johtuvat hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin avoimuuden ja puolueettomuuden puutteesta. Nykyisessä lainsäädännössä (direktiivi 85/337/ETY) ei edellytetä ympäristövaikutusten arvioinnin todellista riippumattomuutta, kuten komission äskettäin julkaisemasta kertomuksesta käy ilmi. Kyseiseen ongelmaan on ehdotettu kahta ratkaisua, joista ensimmäinen on komission tiiviimpi osallistuminen ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn ja toinen sen varmistaminen, että ympäristövaikutusten arvioinnin rahoitus on arvioitavana olevan hankkeen laatijasta riippumatonta.
Milloin komissio aikoo esittää ympäristövaikutusten arviointia koskevasta direktiivistä tarkistetun version? Minkä vaihtoehdon komissio aikoo valita ympäristövaikutusten arvioinnin riippumattomuuden varmistamiseksi?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) On totta, että vastuu tarvittavien ympäristötietojen keräämisestä ja niiden toimittamisesta viranomaisille annetaan ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä hankkeen toteuttajalle. Tämä ei kuitenkaan johda arviointimenettelyiden vaikeaselkoisuuteen ja puolueellisuuteen, sillä direktiivissä on useita suojatekijöitä, jotka takaavat hankkeiden ympäristövaikutusten avoimen ja puolueettoman arvioinnin.
Takeita tarjoaa ensinnäkin kuvaus, jossa esitetään direktiivin edellyttämään ympäristövaikutusten arvioinnin raporttiin sisällytettävät vähimmäistiedot, ja toiseksi toimivaltaisten viranomaisten ja suuren yleisön kuulemiset. Kaikki hankkeen toteuttajan tarjoamat tiedot on esitettävä ympäristöviranomaisille ja yleisölle, joita on kuultava.
Tietojen oikeellisuus voidaan kyseenalaistaa kuulemisen missä tahansa vaiheessa ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Tämä tarkoittaa, että toimivaltaiset ympäristöviranomaiset voivat toteuttaa itse asianmukaisen arvioinnin toimitettujen tietojen perusteella ja että kansalaisjärjestöt ja asianosaiset voivat asettaa koko arvioinnin kyseenalaiseksi toimitettujen tietojen perusteella - ja hyvin usein myös tekevät niin -, mikäli tiedot eivät vastaa todellista tilannetta tai mikäli ne selvästi eivät vastaa ympäristövaikutusten arviointia koskevia säännöksiä. Lopullisessa luvan myöntämistä tai epäämistä koskevassa päätöksessä on huomioitava kuulemisten tulokset ja kerätyt tiedot. Lisäksi siinä on esitettävä tärkeimmät perustelut. Myös kaikki nämä tiedot toimitetaan suuren yleisön saataville.
Ollakseni rehellinen minun täytyy kuitenkin sanoa, että kysymyksenne on hyvin ajankohtainen. Ympäristövaikutusten arviointia koskevaa direktiiviä on sovellettu jo yli 20 vuoden ajan, ja me olemme todenneet, että jotkin direktiivin alueista kaipaavat parannuksia ja että sitä on tarkistettava. Tavoitteenani on esitellä uusi teksti, jolla voidaan parantaa ympäristönsuojelua entisestään, jossa huomioidaan ilmastonmuutokseen, energiaan ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät haasteet sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö ja jolla yhdenmukaistetaan ja yksinkertaistetaan mahdollisimman pitkälti nykyisiä menettelyitä.
Tässä yhteydessä ympäristövaikutusten arviointien yleinen laatu tulee olemaan keskeinen aihe, ja siinä on todella parantamisen varaa. Toisaalta hankkeen toteuttajan toimittamien ympäristövaikutusten arviointia koskevien asiakirjojen laadunvalvontaa olisi syytä parantaa ja toisaalta myös varsinaisen arviointimenettelyn laatua voitaisiin kehittää.
Yksikköni ovat jo ryhtyneet käsittelemään ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin tarkistamista. Kesäkuun loppuun mennessä käynnistetään laaja yleisön ja asianosaisten kuuleminen. Toivomme tietenkin myös teidän osallistuvan kuulemiseen ja tuomaan esiin näkemyksenne.
Kun kaikki tarpeelliset tiedot on saatu kerättyä, komissio tarkastelee sopivia poliittisia vaihtoehtoja direktiivin tarkistamiseksi; tässä yhteydessä se tutkii myös tapoja ympäristövaikutusten arviointien riippumattomuuden takaamiseksi. Kaikille komission ehdotuksille on tehtävä oikeudellisten vaikutusten arviointi. En voi vielä sanoa tarkkaa päivämäärää, milloin komission ehdotus julkaistaan, mutta tarkoitukseni on, että se julkaistaan virkakauteni aikana, mielellään mahdollisimman pian, mutta ehdotuksen valmistelu vaatii tietysti vielä paljon työtä.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Tämä ongelma on tärkeä jäsenvaltioille. Se on tärkeä jäsenvaltioissa toteutettavien paikallisten hankkeiden kannalta ja se on tärkeä myös kansainvälisten hankkeiden kannalta, yksi esimerkki tästä voisivat olla energiainfrastruktuurihankkeet, kuten Itämerellä toteutettava Nordstream-hanke. Kuten totesitte, yhteiskunnalla on oikeus osallistua, ja toteuttajien pitäisi huomioida yhteiskunnan esiin tuomat ongelmat, mutta jostain syystä edes riippumattomien tutkijoiden toimittamia tietoja ei otettu huomioon. Tästä syystä me keskustelemme nyt tarpeesta perustaa riippumaton vaikutusten arviointijärjestelmä. Haluaisin kysyä, katsotteko, että Euroopan komissio voisi säännellä jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä tässä asiassa tai, jos kyse olisikin kansainvälisestä hankkeesta, uskotteko, että Euroopan komissio voisi itse puuttua tällaisiin asioihin?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Näkemyksenne ovat jälleen pääosin aivan oikeansuuntaisia. Jos hankkeella tai investoinnilla ei ole rajat ylittäviä vaikutuksia, niin on varsin selvää, miten asiassa olisi toimittava. Toissijaisuusperiaate olisi silloin ilman muuta vaakalaudalla, eikä minulla olisi asiaan mitään lisättävää.
Jos menettely on avoin, jos kaikki halukkaat pääsevät tutustumaan suunnitelmiin, niin menettely todennäköisesti johtaa mainitsemiinne tuloksiin; tämä oli muuten direktiivin aiempien tarkistusten tavoitteena ja vuonna 2003 tämä sisällytettiin Århusin sopimukseen, jonka pitäisi nimenomaan taata avoimuus ja tutustumismahdollisuus.
Asiat mutkistuvat hiukan, kun siirrytään puhumaan rajat ylittävistä tapauksista. Nykyisessä direktiivissä säädetään, että rajat ylittävissä tapauksissa asianosaisten on neuvoteltava asiasta tai vaihdettava tietoja aiempaa tehokkaammin. Tätä vaaditaan jo EPSA-sopimuksessa, mutta jos kyse on Euroopan unionin jäsenvaltioista, niin tällöin sovelletaan tietenkin ympäristövaikutusten arviointia koskevaa direktiiviä.
Rehellisesti sanottuna komissiolla on tässä yhteydessä enemmän tai vähemmän menettelytapoihin keskittyvä rooli. Komission on huolehdittava siitä, että kaikki asianmukaiset - ihannetapauksessa arvioinnin riippumattomuuden takaavat - menettelyt otetaan huomioon, että hankkeen toteuttaja hoitaa ne itse, että menettelyt tarkistetaan tarvittaessa ja että jäsenvaltioiden viranomaiset tutustuvat niihin. Näin me siis teemme osamme. On hyvä tiedostaa, että ympäristövaikutusten arviointi -käsitteen välityksellä me olemme tuoneet keskusteluun kaksi tärkeää asiaa. Toinen niistä on se, että ympäristönäkökohtia tarkastellaan perusteellisesti investointeja suunniteltaessa, ja toinen on se, että yleisöä kuullaan kaikissa tapauksissa avoimuuden varmistamiseksi. Näkemyksenne ovat kuitenkin oikeansuuntaisia. Mielestäni kysymyksenne, tai sen taustalla piilevä ajatus, kuuluu niihin ongelmiin, jotka on ratkaistava tulevaisuudessa ympäristövaikutusten arviointia koskevaa direktiiviä tarkistettaessa. En kuitenkaan voi vielä sanoa, miten päätämme myöhemmin toimia. Keskustelu on vasta käynnistymässä, ja paneudun näihin asioihin varmasti tulevaisuudessa.
Marian Harkin
(EN) Arvoisa puhemies, puhun hyvin lyhyesti. Haluaisin vain kysyä: miksi päätitte kysyä viisi kysymystä yhdeltä komission jäseneltä ja vain yhden kysymyksen toiselta komission jäseneltä?
Onko tähän jokin syy? Meillä on oikeus olettaa, että kultakin komission jäseneltä kysyttäisiin kaksi tai kolme kysymystä. Haluaisin vain tietää, mikä syy tämän taustalla on.
Puhemies
(EN) Kysymykset oli jätetty käsiteltäväksi tässä järjestyksessä.
Sarah Ludford
(EN) Entä komission jäsen Dalli? Eikö hän pääse ääneen ollenkaan? Kyselytunnin järjestelyt eivät ole kovin kummoiset, jos yksi komission jäsen jätetään kokonaan ulkopuolelle.
Puhemies
(EN) Itse asiassa kaksi komission jäsentä.
Malcolm Harbour
(EN) Arvoisa puhemies, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan puheenjohtajana haluaisin raportoida tästä puhemiehistölle, sillä kaksi valiokuntani vastuualueista vastaavaa komission jäsentä eivät ole saaneet tänä iltana mahdollisuutta vastata valiokuntani jäsenten ja muiden parlamentin jäsenten kysymyksiin.
Jos te tiesitte istunnon alussa, kuten selvästi tiesitte ja istunnon sihteeristö tiesi, että aika ei tulisi riittämään, niin oli täysin tarpeetonta käsitellä ensiksi kahta kysymystä, joita ei oltu suunnattu kellekään komission jäsenelle. Parlamentin jäsenet esittävät kysymyksiä nimenomaisesti komission jäsenille, koska he ovat täällä. Nuo kaksi ensimmäistä kysymystä olisi siis voitu ilman muuta jättää kysymättä. Jos tällainen toistuu, niin ehdotan, että työjärjestykseen tehdään tarvittavat muutokset tältä osin.
Toiseksi, te tiesitte hyvin kuinka paljon aikaa olisi käytettävissä. Teidän olisi pitänyt jakaa kysymykset näiden kolmen komission jäsenen kesken, jotka ovat ystävällisesti tulleet paikalle. On järjetöntä, että Euroopan parlamentti on tietämätön siitä, että kaksi paikalle tullutta komission jäsentä ei saa lainkaan puheaikaa. Valiokunnan puheenjohtajana vaadin teitä raportoimaan tästä istunnosta yksityiskohtaisesti puhemiehistölle ja ilmaisemaan tyytymättömyytemme tämän istunnon surkeisiin järjestelyihin.
Puhemies
(EN) Jokaisessa maailman parlamentissa voi käydä niin, että kyselytunnilla loppuu aika. Niin on käynyt tänä iltana ja niin käy joka ikinen kerta.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, haluaisin edellisten puhujien tapaan huomauttaa, että ajankäyttö ei ole ollut järkevää. Samaan aikaan tämän istunnon kanssa on meneillään maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kokous, jossa äänestetään, ja jouduin jättämään kokouksen ja äänestyksen ollakseni paikalla tällä kyselytunnilla. On selvää, että te ette ole jakanut puheaikaa oikein eri osapuolten kesken. Te olette sallineet lisäkysymyksiä hyvin holtittomasti. Mielestäni meidän on osoitettava komission jäsenille ja komission jäsen Barnierille kunnioitusta. Se kuuluu parlamenttijärjestykseen. Sanon tämän teille, arvoisa puhemies, vaikka kunnioitan teitä henkilönä suuresti. Te olette kotoisin maasta, jossa nykyaikainen parlamentaarinen demokratia on syntynyt. Parlamentaarisessa demokratiassa on kuitenkin noudatettava tiettyjä sääntöjä ja periaatteita. Olen erittäin pahoillani tämäniltaisen istunnon kulusta. Arvoisa puhemies, se ei ole kunniaksi kenellekään - ei parlamentille eikä puhemiehistölle.
Puhemies
(EN) Me jouduimme aloittamaan aikataulusta myöhässä, koska osa komission jäsenistä ja parlamentin jäsenistä eivät olleet paikalla. Tämä tilanne johtuu osaltaan siitä.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, olen osallistunut jokaiselle kyselytunnille vuodesta 1994 lähtien, enkä ole koskaan nähnyt tällaista skandaalia. Jos te lyhennätte puheaikaa, oikean menettelyn mukaisesti teidän tulisi lyhentää sitä kaikkien komission jäsenten kohdalla.
Esitin ensimmäinen kysymyksen komission jäsen Dallille, joten olin varma, että saisin puheenvuoron. Puheenjohtaja José Manuel Barroso puhuu parhaillaan ryhmälleni. Jouduin lähtemään tuosta tilaisuudesta kolme varttia sitten ja olen sittemmin vain istunut tässä ja odottanut vuoroani 45 minuutin ajan. Teidän olisi pitänyt ilmoittaa minulle, että näin tulisi käymään. En voi hyväksyä tällaista menettelyä ja vaadin, että ette lyhennä kyselytuntia entisestään. Kyselytunti on parlamentille kaikkein tärkein tilaisuus. Me emme ole mikään valtaapitävien äänestyskone! Jokaisella parlamentin jäsenellä on oikeus osallistua kyselytunnille. Se on perusoikeus, jonka me olemme lainanneet erityisesti brittiläisestä parlamenttijärjestelmästä.
Puhemies
(EN) Kuten sanoin, kaikissa istuntosaleissa, kaikissa maissa, kyselytunnilla aika loppuun kesken - ja niin on käynyt myös tänä iltana. Otan vielä viimeisen kysymyksen.
Aihe: Lintu- ja luontotyyppidirektiivi
Lintudirektiivi (79/409/ETY) ja luontotyyppidirektiivi (92/43/ETY) ovat jatkuvasti paineen alla. On esimerkiksi korrektia väittää niiden haittaavan taloudellista kehitystä. Antwerpenin sataman tarjoama esimerkki osoittaa kuitenkin päinvastaista. Melkein koko satama-alue on määritetty lintudirektiivin mukaiseksi erityiseksi suojelualueeksi, mutta tästä huolimatta lyövät luonnon suojeleminen ja kehittäminen alueella kättä taloudellisen kehityksen kanssa, kuten komission jäsen on hiljan itse voinut todeta. Pitäen mielessä paineen näiden direktiivien vesittämiseksi katson, että komission jäseneltä on syytä tiedustella, tänä biologisen monimuotoisuuden vuotena, mitä mieltä hän on lintu- ja luontotyyppidirektiivistä:
Onko komission jäsen yhtä mieltä komission puheenjohtaja Barroson kanssa, kun tämä totesi pääministeri Balkenendelle lähettämässään kirjeessä, että mainittuja direktiivejä ei ole tarpeen tarkistaa, vaan sitä vastoin asianomainen oikeudellinen kehys on vakautettava, ja että direktiivit jättävät taloudelle riittävästi kehitysmahdollisuuksia?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) EU:n lintudirektiivi ja luontotyyppidirektiivi ovat nykyisessä muodossaan riittävän joustavia taatakseen luonnonsuojelun ja talouskehityksen yhteensopivuuden. Komissio ei pidä niiden tarkistamista tällä hetkellä tarpeellisena seuraavista syistä.
EU:n luontolainsäädännössä asetetaan luonnonsuojelulle yleinen malli, joka perustuu tutkimustietoon, joka on lainsäädännöllisesti täytäntöönpantavissa ja jossa ekosysteemit katsotaan perusyksiköksi. Natura-verkosto on yksi maailman edistyneimmistä, kattavimmista ja joustavimmista luonnonsuojelujärjestelmistä. Se kuuluu Euroopan unionin ympäristöpolitiikan tärkeimpiin saavutuksiin.
Luonnon monimuotoisuus on komissiolle tällä kaudella yksi ympäristöalan keskeisistä painopistealueista. Neuvosto toisti tämän vuoden maaliskuussa, että suojelualueet ja ekologiset verkostot ovat monimuotoisuuden suojelun kulmakiviä EU:ssa. Samalla neuvosto painotti, että lintudirektiivi ja luontotyyppidirektiivi on tärkeää panna täytäntöön täysimääräisesti ja että Nature 2000 -verkoston loppuun viemistä on nopeutettava.
Lainsäädännön täytäntöönpano on nyt kriittisessä vaiheessa. Nature 2000 -kohteiden nimeäminen on valmistumassa ympäri Eurooppaa, ja nyt on tärkeintä varmistaa, että verkostoa hallinnoidaan tehokkaasti ja että sille varataan riittävät varat, jotta kaikki sen tavoitteet voidaan saavuttaa.
Luontotyyppidirektiivi on ainutlaatuinen ja joustava väline, joka sallii maanviljelyn, kalastuksen, metsänhoidon ja metsästyksen harjoittamisen ja jopa laajojen kehityshankkeiden toteuttamisen, mikäli ne eivät vahingoita eurooppalaisen luonnonperinnön ekologista arvoa. Natura-alueet eivät ole kiellettyjä alueita, joilla kaikki ihmisen toiminta ja talouden kehittäminen olisi pois suljettua. Useimmat kohteet ovat eläviä maisemia, jotka ovat muotoutuneet ihmisen pitkäaikaisen toiminnan seurauksena. Natura-verkostoon liittäminen ei tarkoita, että kaikki taloudellinen toiminta alueella olisi jäädytettävä. Päin vastoin on useita tapauksia, joissa taloudellinen kehittäminen jatkuu onnistuneesti luonnonsuojelun rinnalla. Tästä voidaan mainita esimerkkinä Antwerpenin satama, jossa vierailin hiljattain ja jonka mainitsitte myös kysymyksessänne. Luontodirektiivien säännösten asianmukainen täytäntöönpano, ympäristönäkökohtien huomioiminen jo suunnittelutyön alkuvaiheessa ja kaikkien sidosryhmien tiedottaminen ja osallistuminen ovat avaimia tällaisiin menestystarinoihin.
Me emme ole onnistuneet saavuttamaan poliittista tavoitetta, jonka mukaan monimuotoisuuden väheneminen piti pysäyttää vuonna 2010; meidän on tarkasteltava, mistä tämä epäonnistuminen johtuu. Tässä yhteydessä meidän on myös arvioitava yksityiskohtaisesti, takaako nykyinen lainsäädäntö monimuotoisuuden tehokkaan suojelun ja miten lainsäädäntöä voitaisiin mahdollisesti kehittää.
Kathleen Van Brempt
(EN) Puhun hyvin lyhyesti; tämä vastasi kysymykseeni. Uskon, että kaikki ympäristöjärjestöt ja myös monet talousalan toimijat, jotka pitävät tätä direktiiviä erinomaisena, ilahtuvat vastauksestanne.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei vastattu ajanpuutteen vuoksi, toimitetaan kirjalliset vastaukset (katso liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 20.35 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
