Työlainsäädännön uudistaminen 2000-luvun haasteita vastaavaksi (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Jacek Protasiewiczin laatima työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietintö työlainsäädännön uudistamisesta 2000-luvun haasteita vastaavaksi.
Jacek Protasiewicz
, esittelijä. - (PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tämän keskustelun myötä päätämme useita kuukausia jatkuneet Euroopan parlamentin keskustelut työlainsäädännön uudistamisesta 2000-luvun haasteita vastaavaksi. Keskustelut ovat olleet tunteita herättäviä ja toisinaan kiivaita, mikä ei oikeastaan ole yllätys, sillä asia koskee lähes kaikkia eurooppalaisia riippumatta heidän iästään, asemastaan tai asuinpaikastaan.
Intensiivinen keskustelu ei ole kuitenkaan rajoittunut tähän parlamenttiin. Vihreän kirjan julkaiseminen on herättänyt laajaa julkista keskustelua koko Euroopan unionin alueella. Keskusteluun on osallistunut lukuisia ammattijärjestöjä, työnantajajärjestöjä, paikallisia yrityksiä ja työntekijäjärjestöjä, ja sen yhteydessä on tehty lukuisia kansalaisaloitteita sekä vanhoissa että uusissa jäsenvaltioissa.
Näiden kuukausien aikana olen saanut sen käsityksen, että suurin osa keskustelun osanottajista on sitä mieltä, että työlainsäädännön muutokset ovat välttämättömiä tämän vuosisadan tuomien haasteiden vuoksi. Mitä haasteita he tarkoittivat? Päähaasteita ilmeni neljä. Ensimmäisenä haasteena ovat kiihtyvän globalisaation myönteiset ja kielteiset seuraukset Euroopan taloudelle. Toisena haasteena on palvelualan ripeä kehitys, jonka myötä syntyy kasvavalla vauhdilla uusia työpaikkoja sekä uusissa että vanhoissa jäsenvaltioissa, vaikka työpaikat eroavatkin luonteeltaan teollisuuden aikanaan synnyttämistä työpaikoista. Kolmantena haasteena on valtava teknologinen kehitys ja erityisesti uusi viestintäteknologia, jolla on suuri vaikutus nykyiseen työskentelytapaamme. Viimeisenä suurena haasteena on väestörakenteen muutos, joka on jo olennaisesti muuttanut Euroopan työmarkkinoiden tilannetta ja muuttaa sitä vielä enemmän lähitulevaisuudessa.
Vaikka muutoksen välttämättömyydestä on ollut laaja yhteisymmärrys, ei ole yhtä selvää, minkä suuntaisia muutosten on oltava. Jotkut parlamentin jäsenet ovat kannattaneet aiempaa joustavampaa Euroopan unionin lainsäädäntöä sillä perusteella, että tämä parantaa työllisyyttä ja vähentää työttömyyttä. Toiset sitä vastoin haluavat vahvistaa työlainsäädännön suojelevaa roolia. Jotkut parlamentin jäsenet kannattavat kansallisten lainsäädäntöjärjestelmien suurempaa yhdenmukaistamista sanoen, että tämä on välttämätöntä yhtenäisten eurooppalaisten markkinoiden syntymiselle. Toiset tukevat vankkumattomasti toissijaisuusperiaatteita viitaten eri jäsenvaltioissa vallitsevien tapojen ja toimintamallien eroihin. He korostavat, että tällainen monimuotoisuus on hyvä asia, koska sen ansiosta voidaan löytää parhaat toimintatavat kokemuksia jakamalla ja koska se on parempi kuin yhteisön uusi, yleensä joustamaton lainsäädäntö.
Alkuperäisessä mietintöluonnoksessa, jonka laadin Euroopan parlamentin alustavaksi kannaksi, kannatettiin joustavuuden lisäämistä ja vastustettiin yhdenmukaistamista. Siinä ehdotettiin myös lausekkeita, joissa annettiin myönteinen kuva vaikutuksista, joita epätyypillisillä työllisyysmuodoilla on työpaikkojen syntyyn Euroopan unionissa. Lisäksi siinä kannustettiin jäsenvaltioita toteuttamaan aktiivista työllisyyspolitiikkaa ja tukemaan joustavuutta, jonka tarkoituksena on suojella ihmisiä eikä tiettyjä olemassa olevia työpaikkoja.
Alustavassa mietintöluonnoksessa toin esiin myös tarpeen kehittää Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöjä, jotta yritykset ja kansalaiset välttyisivät tarpeettomilta kustannuksilta ja byrokratialta. Huomautin myös, että liian rajoittava työlainsäädäntö saattaa johtaa siihen, etteivät yritykset palkkaa uusia työntekijöitä edes talouskasvun aikana. Lisäksi nostin esiin koulutuksen merkityksen työntekijöiden ja työttömien työnsaantimahdollisuuksien parantamisessa. Tässä yhteydessä ehdotin, että vetoaisimme Euroopan komissioon, jäsenvaltioihin ja työnantajiin, jotta ne panostaisivat elinikäiseen oppimiseen ja parantaisivat nuorten koulutuksen laatua ottaen huomioon erityisesti paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeet.
Lopuksi korostin liikkuvuuden suurta merkitystä Euroopan työmarkkinatilanteen parantamiselle. Tästä syystä ehdotin, että jäsenvaltiot haastettaisiin luopumaan muiden jäsenvaltioiden kansalaisille asetetuista esteistä ja avaamaan kansalliset työmarkkinansa.
Mietinnön ensimmäinen luonnos sai aikaan parlamentin jäsenten vilkkaita kannanottoja. Kiivasta mielipiteenvaihtoa ja 490:tä alkuperäiseen tekstiin ehdotettua tarkistusta käsiteltiin uusissa keskusteluissa ja kaikkien poliittisten ryhmien kanssa käydyissä neuvotteluissa. Haluan kiittää tässä vaiheessa erityisesti kollegojani - etenkin Ole Christenseniä ja hänen neuvonantajiaan - Euroopan parlamentin sosialidemokraattisessa ryhmässä heidän työpanoksestaan.
Neuvottelujen tuloksesta toimitettiin äänestys työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ylimääräisessä kokouksessa, joka pidettiin 18. kesäkuuta Strasbourgissa. Minun on myönnettävä, ettei äänestystulos vastannut täysin toiveitani. Käsitykseni mukaan menetimme myös alustavassa luonnoksessa ehdottamani huomattavan hyödyn, jota ei mielestäni käsitelty myöhemmissä keskusteluissa asian vaatimalla tavalla. Ehdotus koski sitä, että kaikilla työmarkkinauudistuksilla, myös työlainsäädännön uudistuksella, olisi edistettävä uusien työpaikkojen syntymistä Euroopassa, jotta voimme tehokkaasti vastata 17 miljoonan työttömän aiheuttamaan haasteeseen. Nämä suuret työttömyysluvut ovat välitön uhka niille arvoille, joiden varaan Euroopan sosiaalinen malli on rakennettu, ja meidän on tehtävä kaikkemme, jotta ne pienenevät merkittävästi.
Mietintöön sen tämänhetkisessä muodossa on tehty yli 60 tarkistusta. Lähes puolet niistä koskee toimia uusien työpaikkojen luomiseksi. Toivon, että äänestyksen tulokset ovat riittävän hyvät, jotta voin suositella parlamentille tämän mietinnön hyväksymistä. Toivon myös, että äänestys on merkityksellinen keskustelulle, jonka Euroopan komissio aloitti julkaisemalla vihreän kirjan viime vuoden marraskuussa.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, vihreällä kirjalla luotiin hyvät edellytykset keskustelulle työlainsäädännön kehittämistarpeesta 2000-luvun haasteita vastaavaksi. Se sai aikaan valtavasti kannanottoja monilta sidosryhmiltä. Nämä kannanotot sisältävät hyödyllistä tietoa kansallisista oikeusjärjestelmistä ja Euroopan työmarkkinoiden ajankohtaisista ongelmista, jotka aiheutuvat rajatylittävästä liikkuvuudesta ja kansainvälisen kaupan levittäytymisestä koko Euroopan unionin alueelle.
Vihreää kirjaa koskevien kannanottojen laatu oli hämmästyttävän hyvä, ja uskon tämän olevan tulosta kuulemisista sekä jäsenvaltioiden parlamenttien ja joidenkin hallitusten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien keskusteluista niin Euroopan unionin ja kuin jäsenvaltioidenkin tasolla. Joitakin julkisten kuulemisten yhteydessä esiin nousseita ongelmia oli jo käsitelty Euroopan parlamentin neuvotteluissa ja päätöslauselmissa.
Haluan kiittää esittelijää, poliittisia ryhmiä ja parlamentin jäseniä osallistumisesta tämän valiokunta-aloitteisen mietinnön muotoiluun.
Mietinnössä pyritään ottamaan kantaa siihen, kuinka vihreän kirjan keskustelun antia voitaisiin hyödyntää käytännössä toteuttamalla käytännön toimenpiteitä, joilla olisi laaja tuki. Vihreässä kirjassa tunnustetaan myös täysin jäsenvaltioiden toimivalta työlainsäädännön, kansallisten työvoimapoliittisten suhteiden ja tapojen sekä työehtosopimusneuvottelujen kehityksen osalta. Keskustelussa on noussut esiin, kuinka hyödyllinen työlainsäädäntö voi olla työvoiman leikkauksiin liittyvien kysymysten ratkaisemisessa tässä nopeasti muuttuvassa maailmassa, jossa pääoman ja teknologian liikkuvuus on suurta.
Työlainsäädäntö ja työehtosopimusneuvottelut liittyvät olennaisesti yhteen. Työlainsäädäntö tarjoaa lähtökohdan, jonka pohjalta työmarkkinaosapuolet voivat neuvotella kaikilla tasoilla työsuhteita, elinikäistä oppimista, joustavia työaikajärjestelyjä ja työmarkkinoiden järjestämistä koskevia kompromissiratkaisuja, mikä helpottaisi siirtymistä työpaikasta toiseen ja sopimustyypistä toiseen. Kukaan tuskin yllättyy siitä, että työmarkkinajärjestöjen vihreää kirjaa koskevissa kannanotoissa on esiintynyt laaja kirjo mielipiteitä siitä, miten pitäisi jatkaa eteenpäin. Parlamentin tätä mietintöä koskevien neuvottelujen ja vastaavien EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla käytyjen neuvottelujen aikana ilmeni suuria erimielisyyksiä seuraavista kohdista:
toistaiseksi voimassa olevien, kokoaikaisten, vakiomuotoisten työsopimusten asema verrattuna uusiin joustaviin työmuotoihin sekä työmarkkinoiden segmentoitumista estävien toimenpiteiden painottaminen
suhtautuminen muiden kuin vakiomuotoisten sopimusten muutoksiin, kun joistakin tällaisista sopimuksista puuttuvat riittävät takeet työllisyysturvasta, mikä koskee lähinnä monenvälisiä työsuhteita: joustavuutta vaaditaan usein ilman riittävää työllisyysturvaa ja ilman todellista mahdollisuutta saavuttaa aitoa turvaa ja vakaampia työsuhteita
vihreässä kirjassa korostetut yksilölliset työsuhteet ovat herättäneet kysymyksen siitä, onko työlainsäädännön kollektiivisuuteen ja sosiaalisen vuoropuhelun hyötyihin kiinnitetty riittävästi huomiota
on sanottu, että komission olisi pitänyt rajata tämä keskustelu työmarkkinaosapuolten välille Euroopan unionin tasolla eikä käynnistää julkista keskustelua, johon EU:n elimet, jäsenvaltioiden hallitukset sekä EU:n ja jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolet osallistuivat
kiistaa oli myös siitä, missä määrin EU voisi tukea työlainsäädännön uudistusta ja kehittää kaikkiin työsopimusmuotoihin soveltuvia sosiaalisia vähimmäisnormeja.
Nähdäkseni mietinnössä kannatetaan periaatteessa
joustavuuden ja turvallisuuden tarkastelua kahtena toisiaan tukevana tekijänä, jotka parantavat tuottavuutta ja työn laatua
sellaisen lähestymistavan omaksumista, jossa työllisyysturvaa kehitettäessä otetaan huomioon koko elämänkaari
perusturvan tarjoamista kaikille työntekijöille riippumatta siitä, minkätyyppisen sopimuksen he ovat allekirjoittaneet
työntekijöiden auttamista työpaikan nopeassa ja kestävässä vaihtamisessa
sen takaamista, että toimet työlainsäädännön uudistamiseksi ovat sopusoinnussa paremman säädöskäytännön ja liiallisen hallinnollisen taakan keventämisen kanssa, erityisesti pieniä yrityksiä koskevien lainkohtien noudattamisen osalta
EU:n työtä ja EU:n voimassa olevista vähimmäissäännöksistä tiedottamista koskevien säännösten asianmukaista täytäntöönpanoa erityisesti pyrittäessä torjumaan laitonta työtä.
Mielestämme syrjimättömyysperiaatteet, sukupuolten tasa-arvo, joustava työaika työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ja mahdollisuus hankkia koulutus ja ammatti ovat työllisyysturvan kulmakiviä, jotka takaavat sujuvan siirtymisen työpaikasta ja työsopimustyypistä toiseen.
Mietinnössä myönnetään, että on vaikeaa tehdä ero työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien välillä. Pelkona on, että lisääntynyt rajatylittävä liikkuvuus saattaa vaikuttaa yhteisön säännöstön asianmukaiseen täytäntöönpanoon. Pidän myönteisenä parlamentin myönteistä asennoitumista ratkaisun löytämiseen, mutta kunnioitan myös jäsenvaltioiden oikeutta päättää, onko kyse työsuhteesta.
Mielestäni mietinnössä myös korostetaan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ja Euroopan unionin välisen vuoropuhelun hyötyjä tässä suhteessa. Meidän on käytettävä ILOn asiantuntemusta ja kokemusta hyväksemme ja hyödynnettävä sen saavutuksia luodaksemme perustason työnormit, joilla joustavuuden ja työllisyysturvan yhteiselo tehdään mahdolliseksi.
Komissiolla on edessään tämän politiikan pääteemojen arviointi ja niiden vaihtoehtojen tarkastelu, joita on ilmennyt saamiemme vastausten kautta, esimerkiksi niiden, jotka äskettäin sisällytettiin parlamentin oma-aloitteiseen mietintöön.
Hyvät parlamentin jäsenet, odotan mielenkiinnolla keskustelua tästä erittäin arkaluonteisesta ja monimutkaisesta aiheesta ja pidän selvänä, että se saa aikaan uusia aloitteita ja johtaa käsiteltävänä olevan mietinnön menestyksekkääseen hyväksymiseen.
Donata Gottardi 
talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan parlamentti esiintyy todella edukseen. Tähän mennessä valiokunnissa - työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa ja talous- ja raha-asioiden valiokunnassa - tehty työ on ollut laadukasta. Siinä on vältetty ideologisten ristiriitojen ja vastustuksen pullonkaulat ja keskitytty vihreän kirjan aiheeseen eli työllisyyspolitiikkaan sekä innovoinnin suunnittelun mahdollisuuteen.
Globalisaatio ja väestönkehitys ovat vasta kaksi suurista haasteistamme. Kestävä kehitys edellyttää myös muutoksia tavassa, jolla työ on järjestetty, sekä ajankäytössä. Huolellinen ajattelu osoittaa, ettei ole olemassa työajan ulkopuolista aikaa vaan ennemminkin aikaa perhe-elämän lisäksi myös henkilökohtaiselle elämälle, että olemme olleet väärässä asettaessamme sosiaalisen konfliktin uuden rintamalinjan sisäpiirin ja ulkopuolisten välille, että joustavuuden ja työllisyysturvan suhde on kaksisuuntainen ja sisältää sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeet ja että oikeuksien laajentaminen on toimenpide, joka ei saa olla vain joukko sanoja paperilla vaan joka edellyttää muutosta ja avoimuutta ja jonka tarkoituksena on pimeän työn torjuminen, käytäntöjen koordinointi ja uuden puhdin tuominen toimiin Euroopan työlainsäädännön yhdenmukaistamiseksi.
Mia De Vits 
sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (NL) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen tähän keskusteluun mutta en menettelyyn. Arvoisa komission jäsen, työlainsäädäntö kuuluu ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja erityisesti työmarkkinaosapuolten toimivaltaan. Sillä taataan oikeus kohtuulliseen palkkaan, hyviin työoloihin ja turvaan irtisanomistapauksissa sekä pyritään edistämään vakaata sosiaalista ilmapiiriä, jota talouskasvu ja tuottavuus edellyttävät. Lähtökohtana on tällöin oltava vakiomuotoinen työsopimus erotuksena erilaisista epävarmoista sopimuksista.
Olenkin tyytyväinen, että työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnössä korostetaan näitä kahta erityisen tärkeää osatekijää ja että ehdotus, joka perustuu valmistelemaani sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausuntoon eurooppalaisesta aloitteesta hankintaketjuja koskevasta vastuusta, on hyväksytty.
Keskustelulla irtisanomisperusteiden lieventämisestä lähetetään väärä viesti eurooppalaisille työntekijöille. Olen kohdannut kotimaassani viime viikkoina paljon närkästystä Opel Antwerpenin irtisanomiskorvausten määrästä, mutta olen huomannut, että samat henkilöt ovat tuskin lainkaan närkästyneitä epäoikeudenmukaisista uudelleenjärjestelysuunnitelmista, joita yritykset toteuttavat.
Arvoisa komission jäsen, sekä parlamentti mietinnössään että Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö suhtautuvat vihreään kirjaan hyvin kriittisesti, ja tästä syystä toivon, että voitte vastata tähän arvosteluun. Jos yksi sosiaalisen vuoropuhelun osapuoli ilmaisee tällaista kritiikkiä, velvollisuutemme on antaa sille kunnollinen vastaus.
Kartika Tamara Liotard 
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon valmistelija. - (NL) Hyvä esittelijä Protasiewicz, arvoisa komission jäsen, en vastusta työlainsäädännön uudistusta, jos sillä lisätään varmuutta riittävästä terveydenhuollosta, parannetaan työttömyysetuuksia ja taataan eläke kaikille, myös pienituloisimmille.
Komissio kääntää kuitenkin tämän kannan päälaelleen. Komissio ei aja työntekijöiden oikeuksien parantamista vaan aikoo tehdä Euroopan unionista työnantajien paratiisin, jossa oikeus olla tulematta perusteettomasti irtisanotuksi sysätään nostalgiseen menneisyyteen, palkattomista ylitöistä ei voi kieltäytyä ja jossa työehtosopimuksia pidetään vanhanaikaisina.
Komissio kutsuu tätä joustoturvaksi. Termi kuulostaa mukavalta, mutta on helppo tulkita, mitä komissio sen avulla toivoo saavuttavansa: lisää joustavuutta työnantajalle ja lisää turvattomuutta työntekijälle. Tällä on erityisen vakavia seurauksia naisille, nuorille ja vähemmistöille, jotka ovat muutenkin epäedullisessa asemassa työmarkkinoilla ja joilla on suhteellisesti muita enemmän osa-aikatöitä ja määräaikaisia sopimuksia. He ovat ensimmäiset uhrit, jos ehdotus hyväksytään tällaisenaan, ja sama koskee jatkossa myös muita.
José Albino Silva Peneda
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi kiittää esittelijä Protasiewicziä hänen työstään. Joudun kuitenkin toteamaan, ettei mietintö ole tasapainoinen siinä muodossa kuin se on meille esitelty. Se ei ole tasapainoinen, koska siinä käsitellään ennen kaikkea sosiaaliseen turvallisuuteen liittyviä seikkoja - jotka ovat epäilemättä tärkeitä - mutta jätetään huomiotta toinen 2000-luvun työlainsäädäntöuudistuksen perustava näkökulma, jossa otetaan huomioon työmarkkinoiden toiminnan suurempi joustavuus. Lisäksi teksti perustuu hyvin konservatiiviseen näkemykseen, jota epäluuloihin ja konflikteihin perustuva kulttuuri ruokkii. Nyt tarvitsemme kuitenkin päinvastoin luottamukseen ja osapuolten väliseen yhteistyöhön perustuvaa kulttuuria.
Tätä esimerkillistä tarkistusta ei ilmeisesti ole otettu huomioon mietinnössä, vaikka se olisi ehdottoman tärkeä, jos sosiaalisen oikeudenmukaisuuden arvot ja ihmisarvo halutaan sovittaa yhteen lisääntyneen kilpailukyvyn kanssa. Mietinnön tekstistä puuttuu selvä maininta näiden tasapainosta, millä olisi erittäin suuri vaikutus yritysten ja työntekijöiden käytöksen ja asenteiden muuttamiseen ja luottamuksen parantamiseen.
Lyhyesti sanottuna tämän mietinnön teksti on jonkintasoinen pettymys, sillä siinä ei millään tavalla ilmaista, että nykypäivän Euroopan unionilla on rohkeutta, lahjakkuutta ja voimavaroja parantaa kilpailukykyään ja samalla ylläpitää arvoja, jotka edustavat sen sosiaalista mallia. Totuus on, ettei käsiteltävässä tekstissä näy merkkiäkään rohkeudesta eikä todisteita lahjakkuudesta tai kyvystä tehdä uudistuksia. Tämän vuoksi Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä on esittänyt joukon tarkistuksia, joilla varmistetaan - jos ne hyväksytään - ettei tämän mietinnön tarjoamia mahdollisuuksia menetetä.
Ole Christensen
PSE-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Protasiewicziä hänen rakentavasta yhteistyöstään tämän mietinnön valmistelussa. Jos EU:n halutaan selviytyvän 2000-luvun haasteista ja saavan aikaan kestävää kasvua uusien ja parempien työpaikkojen avulla, olemme ainakin parantaneet sekä työpaikkojen että työn laatua. Työlainsäädännöllä on merkittävä rooli tässä asiassa. Jos kilpailemme huonoilla työoloilla ja pienillä palkoilla, häviämme lisääntyvän globalisaation ja kilpailun olosuhteissa. Työllisyysturva on tuottavuustekijä. Korkean turvallisuustason avulla edistetään joustavuutta, työllisyyttä ja kilpailukykyä. Tämän näkökohdan pitäisi näkyä tulevassa työlainsäädännössä. Torjun kaikki yritykset heikentää sosiaalista ja taloudellista turvaa, joiden puolesta työtekijät ovat joutuneet taistelemaan kovasti jo pitkän aikaa.
Viime vuosina epätyypillisten työsopimusten määrä on lisääntynyt selvästi, mikä kielii valitettavasti myös siitä, että yritykset haluavat kiertää työlainsäädännön ja välttää sosiaalisia velvoitteitaan. Edelleen on liian paljon työntekijöitä, joilla ei ole valinnanvaraa, kun heille tarjotaan tällaisia sopimuksia, ja joilla ei ole suojaa eikä turvaa. Heidän on pakko ottaa vastaan työpaikkoja ilman eläkettä ja ilman sairausajan palkkaa tai äitiyslomaa. Monet työntekijät tekevät yhä töitä ilman sosiaalisia perusoikeuksia. Kansainvälinen työjärjestö on useita kertoja osoittanut yhteyden työpaikkojen huonomman turvallisuuden ja huonomman terveyden sekä lyhyiden työsopimusten välillä. Olemme kuitenkin myös sitä mieltä, että vakiomuotoisten kokoaikaisten työsopimusten pitäisi olla yleinen normi. Toistaiseksi voimassa olevat sopimukset ovat hyviä sekä työntekijöille että yrityksille. Ne tarjoavat turvallisuutta ja ennustettavuutta ja lisäävät kehitysmahdollisuuksia.
Työn joustavuus ja työllisyysturva eivät ole toistensa vastakohtia vaan päinvastoin toistensa edellytyksiä. Tämä on otettava huomioon tulevassa työlainsäädännössä. Joustavuus koskee pääasiassa rakentavan yhteistyön ja molemminpuolisen luottamuksen kehittämistä yrityksissä. Se tarkoittaa, että työehtosopimusjärjestelmällä ja sosiaalisella vuoropuhelulla on keskeinen rooli joustoturvan kehittämisessä. Euroopan parlamentin sosialidemokraattinen ryhmä torjuu komission kapea-alaisen keskittymisen yksilölliseen työlainsäädäntöön. Monissa maissa joustavuuden ja turvallisuuden tasapaino saavutetaan parhaiten laatimalla työehtosopimuksia, joita muokataan jatkuvasti sekä työntekijöiden että yritysten tarpeita vastaaviksi. Komission on siksi tuettava sosiaalista vuoropuhelua sekä jäsenvaltioissa että Euroopan unionin tasolla.
Luigi Cocilovo
ALDE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, myös minä olen tyytyväinen paitsi esittelijän myös kaikkien ryhmien kokonaisuudessaan tekemään työhön. Tämän tuloksena on syntynyt nyt keskustelun aiheena oleva teksti, jonka työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta on hyväksynyt. Haluan kuitenkin yrittää selventää yhtä seikkaa. Mielestäni hyväksytyn tekstin ajatukset eivät ole erityisen konservatiivisia tai tuota pettymystä.
Mielestäni tämä teksti auttaa voittamaan kaiken vastustuksen ja aatteelliset esteet, jotka koskevat työsuhteiden joustavuuden muotoja. Näitä muotoja on ja niitä myös tarvitaan, jotta yritysten Euroopan laajuinen järjestelmä voi vastata kilpailuhaasteisiin, joita se kohtaa maailmanlaajuisessa mittakaavassa.
Näiden tarpeiden suojelemiseksi on kuitenkin välttämätöntä, että nämä sopimusmuodot viimeistellään vilpittömästi. Entistä joustavampi työsopimus - oli se sitten osa-aikainen, määräaikainen tai tehty tilapäistä työvoimaa välittävän toimiston kanssa - on vastaus joustavuuden tarpeeseen ja oikea-aikainen vastaus kysynnän huippuihin ja tuotannon tarpeisiin, joita työmarkkinoiden kilpailussa esiintyy. Se ei kuitenkaan saa olla väline, joka mahdollistaa kuluja ja turvatoimia koskevat väärinkäytökset, sillä niiden vuoksi joustavasta sopimuksesta tulisi lähtökohta tai oikotie sosiaaliselle polkumyynnille, jolla ei ole mitään tekemistä kilpailun vaatimusten kanssa ja joka muuttaa kilpailun haasteen pelkäksi kuluilla kilpailun haasteeksi. Tämän vuoksi olen sitä mieltä, että samalla kun vakuutamme, että näiden sopimusmuotojen olemassaolo on hyväksyttävä ja ettei niitä saa vastustaa aatteellisin perustein, meidän on myös parannettava näihin joustavan työnteon muotoihin liittyviä erityisiä suojelutoimia ja takeita.
Tätä seuraavat muut asiat: kollektiivisen lainsäädännön asettaminen yksilöllisten odotusten edelle; se seikka, että Euroopassa on vastuualoja, joilla kunnioitetaan kansallisia etuoikeuksia sosiaalisissa asioissa, ja että on olemassa toissijaisuuden hallitsema yhteisön ulottuvuus, joka koskee tiettyä lainsäädäntövaltaa ja takaa vähimmäisvaatimukset, jotka antavat merkityksen Euroopan ulottuvuudelle, niin ettei sitä supisteta vain markkinoille tunkeutumiseksi; harmaiden työmarkkinoiden torjunta ja viimeisenä kaupankäynnin logiikan hylkääminen.
Ongelmana on näiden tavoitteiden tasapainoinen saavuttaminen ja erityisesti sen välttäminen, ettei esimerkiksi yritysten turvatoimia vaihdeta työmarkkinoiden turvatoimiin. Meidän on ponnisteltava kaiken sen eteen, mikä edistää liikkuvuuden ja siirtymisen toimivimpia muotoja ja jälleen kerran niitä muotoja, joihin ei liity sosiaalisia turvatoimia koskevia ristiriitoja.
Jan Tadeusz Masiel
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, komission esittämä vihreä kirja ja mietintö, josta olemme keskustelleet, ovat mielestäni arvokas aloitus pidemmälle keskustelulle työlainsäädännön mukauttamisesta Euroopan ja maailman muuttuvaan tilanteeseen.
Tämä on vasta alkua, ja edessämme on erittäin monimutkainen tehtävä. Meidän on päästävä tuloksiin, joita on vaikea sovittaa yhteen, kuten työpaikkojen määrän lisääminen ja niiden laadun samanaikainen säilyttäminen, sosiaaliturvan takaaminen työntekijöille ja mahdollisimman monien vakiomuotoisten työsopimusten säilyttäminen sekä samalla myös työnantajien etujen turvaaminen ja maailmanlaajuisten markkinoiden kilpailutilanteen huomioon ottaminen.
Yksi seikka on muita tärkeämpi: riippumatta siitä, onko työsopimus kokoaikainen vai ei, tai siitä, onko tavallisesta poikkeavia vai perinteisiä työsopimuksia enemmän, kaikilla Euroopan unionin kansalaisilla on oltava oikeus tehdä työtä tai tarjota vaihtoehtoisia palveluja ja ehdottomasti oikeus saada terveydenhuoltopalveluja.
Poliittinen ryhmäni äänestää mielellään tämän mietinnön puolesta huomisessa äänestyksessä.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, keskustelu postipalvelujen vapauttamisesta on vienyt paljon aikaamme tänään. Se myös osoittaa, että vapauttaminen lisää epävarmojen työsuhteiden määrää erityisesti palvelualalla.
Tällaisen kehityksen myötä kaikki olettavat, että komissio tukee aihetta käsittelevässä vihreässä kirjassa työntekijöiden oikeuksia ja luo EU:n tason vähimmäisvaatimukset, joilla estetään työntekijöiden oikeuksien täydellinen romahtaminen, sekä vahvistaa ammattiliittojen osallistumista ja sosiaalista vuoropuhelua. Sen sijaan komission vihreässä kirjassa aletaan puhua asioista, jotka liittyvät joustoturvaan. Kirja avaa mahdollisuudet sosiaaliselle polkumyynnille, joka on aiheuttanut katkeraa pettymystä ja johtaa euroskeptisyyden lisääntymiseen.
Euroopan parlamentti on tehnyt selvän tarkistuksen tähän asiaan: työntekijän oikeuksia ei suljeta pois, vaan ne kuuluvat kaikille työntekijöille riippumatta siitä, millainen heidän työehtosopimustilanteensa on. Ratkaisevaa on ruohonjuuritason tilanne. Joustavuuden lisääminen on mahdollista vain, jos työllisyysturvaa parannetaan. Tämä on ainoa tapa kehittää mietintöä edelleen.
Roberto Musacchio
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan unioni välittää liian vähän työllisyyteen liittyvistä ongelmista, ja kun se sitten paneutuu niihin, se tekee sen täysin puutteellisesti, ikään kuin työllisyys ei olisi demokratian rakentamisen ja Euroopan sosiaalisen mallin ydin. Monet Euroopan unionin ongelmista ovat peräisin tästä paheksuttavasta ja tahallisesta aliarvostuksesta. Euroopan unionissa esiintyy laajalti työpaikkojen turvattomuutta, mikä estää sosiaalisen yhteenkuuluvuuden syntymisen ja aiheuttaa todellisen tragedian - itse asiassa mitä suurimman sosiaalisen tragedian, jonka ovat joutuneet kokemaan sekä nuoret ikäluokat että vanhemmat työntekijät, jotka on sysätty työmarkkinoilta ennenaikaisesti. Kaikki tämä vaikuttaa kaupunkeihimme, perheisiimme ja meihin kaikkiin.
Puutteellisen työllisyysturvan torjuminen on olennaista, kun halutaan rakentaa tulevaisuutta ja tarjota varmuutta ja toivoa. Tämä on päätehtävämme. Sen sijaan, että komissio torjuisi puutteellista työllisyysturvaa, se tuntuu hyväksyvän sen ja lähes käyttävän sitä yksilöllisten ja kollektiivisten oikeuksien vähentämiseen, ammattiliittojen aseman heikentämiseen ja vastakkainasettelun luomiseen niiden yhä harvempien ihmisten välille, joilla on oikeuksia, ja niiden välille, joilla niitä ei ole. Tämä kaikki tapahtuu niin sanotun työllisyyspolitiikan nimissä.
Tätä ei voida hyväksyä. On sanottava, että Euroopan unionissa työllisyyttä pidetään todellisen demokratian ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden perustana ja että unionissa on normaalille työlle oma käsitteensä: vakaa työllisyys ja rajoittamaton sopimuksen voimassaolo, joita suojataan sopimusten ja ammattiliittojen roolin avulla ja joita koskee vaatimus yhdenvertaisista ehdoista vakiomuotoisissa ja muissa työpaikoissa osana työllisyyden tasa-arvoa. Tämä ajatus työllisyydestä on terve ajatus, joka hyödyttää myös tuotantoa, sillä sen mukaan kilpailu ei perustu riistoon vaan laatuun ja innovaatioihin. Työllisyyskustannusten säästöt ja kilpailutilanteen luominen työntekijöiden välille tuottavat helppoa voittoa lyhyellä aikavälillä mutta eivät edistä mitenkään talouden ja yhteiskunnan kasvua.
Tämä on sosiaalinen malli, joka Euroopan unionin pitäisi esittää muulle maailmalle, ja EU:n pitäisi toimia itse esimerkkinä. Oikeus tehdä työtä on demokratian perustekijä, sillä siinä tulevat ilmi sen toiminnan säännöt, johon yhteiskunta perustuu. Näiden oikeuksien osalta meidän olisi luotava nuorista ja vanhoista koostuva sosiaalinen yksikkö, sen sijaan että asetamme heidät naurettavalla tavalla vastakkain. Työsopimukseen on sisällyttävä nämä säännöt ja oikeudet, joita ei voi siirtää muille tai korvata ulkoisilla toimilla, sillä tällöin työsopimus olisi viidakon lain armoilla. Tämän vuoksi joustoturvan käsite ja heikkojen sopimusten korvaaminen hyvinvointieduilla eivät vakuuta meitä: ei, etujen on sisällyttävä sopimukseen, ja niiden on toimittava työntekijää, Euroopan unionin kansalaista, puolustavina turvatoimina.
Teksti, joka parlamentille on esitetty, on kompromissi: siinä on kiistanalaisia kohtia mutta myös tärkeitä seikkoja. Työllisyyteen kohdistuvilla hyökkäyksillä, joita muutamissa tarkistuksissa esiintyy, olisi kielteinen vaikutus, ja ne veisivät meitä taaksepäin. Sanon tämän erityisesti sosialistitovereilleni ja viittaan erityisesti niihin tarkistuksiin, joilla vääristetään tavallisen työllisyyden luonnetta. Mielestämme näiden tarkistusten hyväksyminen rikkoisi valiokunnassa tehtyä kompromissia.
Derek Roland Clark
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, mietinnön ensimmäinen luonnos ei saanut hyvää vastaanottoa valiokunnassa, sillä esittelijä yritti karsia byrokratiaa ja vähentää säännöksiä, joiden tarkoituksena on suojella työntekijöitä mutta jotka todellisuudessa aiheuttavat työttömyyttä.
Keskustelemme toisesta luonnoksesta, joka oli hyväksyttävämpi, sillä esittelijä oli lieventänyt sitä. Tämä on valitettavaa, sillä se tarkoittaa, että joudumme yhdenmukaistamisen nimissä säilyttämään monia rajoittavia käytäntöjä, samalla kun se, mitä pelkäätte - globalisaatio - valtaa alaa. Euroopan unionin on selviydyttävä vapaiden maailmanmarkkinoiden kilpailusta, mutta ette ole valmistautuneet siihen.
Ellette opi kilpailemaan Euroopassa, ette pysty kilpailemaan maailmanlaajuisesti. Jalkapalloilijat harjoittelevat jatkuvasti pallon hallintaa ja joukkuepeliä; he eivät valmistaudu otteluun pelaamalla korttia sivukadun kuppilassa. Samalla tavalla Euroopan protektionististen järjestelmien ylläpitäminen johtaa häviöön kilpailun kovimmissa otteluissa, jotka pelataan vihamielisillä globaaleilla pelikentillä.
Roger Helmer
- (EN) Arvoisa puhemies, edustamani Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolueen poliittisena kantana on saattaa jälleen voimaan vapauttava lauseke, josta päätettiin Maastrichtin sopimuksessa, ja jättää Yhdistynyt kuningaskunta Euroopan unionin työllisyys- ja sosiaalilainsäädännön ulkopuolelle. Olen varma, että tämän parlamentin konservatiivikollegoillani on heidän poliittisen ryhmänsä, PPE-DE:n, täysi tuki tämän toimintalinjan täytäntöönpanemisessa.
Siirtyäkseni mietintöön olin ällistynyt lukiessani johdanto-osan C kappaleesta, että "Euroopan unioni on paitsi vapaakauppa-alue" ja niin edelleen. Kaikki, jotka tietävät vähänkään kansainvälisestä kaupasta, tietävät, ettei EU ole missään määrin vapaakauppa-alue: se on tulliliitto. He tietävät myös, että tulliliitto eli Zollverein on 1800-luvun bismarckilainen käsite, joka ei kuulu 2000-luvulle. Kaikki todisteet eri puolilta maailmaa osoittavat, että vapaakauppa-alueet toimivat, kun taas tulliliitot toimivat huomattavasti heikommin. EU on tosiasiassa ainoa kehittyneiden maiden ryhmä, joka yhä käyttää tätä vanhentunutta mallia. Jos tämä parlamentti haluaa muuttaa EU:n poliittista mahtailua harrastavasta tulliliitosta nykyaikaiseksi ja tehokkaaksi vapaakauppa-alueeksi, sillä on täysi tukeni.
Työlainsäädännön uudistamista koskevista komission ehdotuksista ja mietintömme ensimmäisestä luonnoksesta näkyy, että olemme havainneet myöhässä sen valtavan vahingon, jonka työmarkkinoiden päällekäyvät ja joustamattomat säännökset ovat aiheuttaneet Euroopan unionin taloudelle. Nämä asiakirjat olivat ensimmäisiä tunnustelevia askeleita kohti vapauttamista. Työttömyyttä käsittelevässä valiokunnassa hyväksytyt tarkistukset kääntävät suunnan kuitenkin päinvastaiseksi ja tekevät mietinnöstä taantumuksellisen sosialistisen toivomuslistan, jonka ehdotukset ovat hyvin vahingollisia.
Tänään tehdyt tarkistukset palauttavat tasapainon, ja mikäli ne säilytetään, mietinnön varovaiset toimenpiteet ovat tyhjää paremmat ja ansaitsevat tukemme. Mietinnön 2 kohdassa lainataan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Tony Blair allekirjoitti peruskirjan kahdesti, mutta Brysselissä 22. kesäkuuta pidetyn huippukokouksen jälkeen hän palasi kuin Chamberlain Münchenistä julistaen, että hän oli pitänyt kiinni turvarajasta eikä peruskirja vaikuttaisi Yhdistyneen kuningaskunnan työlainsäädäntöön. Voisiko komissio ystävällisesti antaa minulle selvän kyllä- tai ei-vastauksen? Onko Blairin vapauttava lauseke laillisesti pätevä? Odotan komission vastausta asiaan.
Puhemies
On äänestysten aika, joten keskustelu keskeytetään nyt. Sitä jatketaan klo 15.00.
