Ympäristöalan rahoitusväline Life+ - Natura 2000 -ohjelman rahoitus
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana
suositus toiseen käsittelyyn neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life+) (06284/1/2006 C6-0226/2006 (esittelijä: Marie Anne Isler Béguin) ja
keskustelu Karl-Heinz Florenzin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä Natura 2000 -ohjelman rahoituksesta B6-0441/2006).
Marie Anne Isler Béguin 
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aluksi minun on kiitettävä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan jäseniä ja erityisesti varjoesittelijöinä toimineita kollegojani työstä, jota olemme yhdessä tehneet, sillä nähdäkseni voidaan sanoa - vaikka istuntosali ei olekaan täynnä, kuten yleensäkään tähän aikaan - että olemme todella tehneet yhteistyötä ja että mietintö, joka kantaa minun nimeäni, voisi yhtä hyvin kantaa kollegojeni jäsen Gutiérrez-Cortinesin, jäsen Riesin tai jopa jäsen Lienemannin nimeä. Viimeksi mainittu pahoittelee, ettei voi osallistua illan keskusteluun.
Olemme saaneet aikaan yhteisen tuotoksen komission kanssa. On hyvin valitettavaa, ettei neuvosto ole läsnä, koska viime kädessä tuloksemme riippuvat suuresti neuvostosta. Olen täysin vakuuttunut siitä, että ensimmäisen käsittelyn aikana tekemämme yhteistyö ja se, mitä seuraa yhteisestä kannasta, antavat meille mahdollisuuden saavuttaa yhteisymmärryksen neuvoston ja teidän kesken. Luotan teihin, arvoisa komission jäsen, että välitätte tämän keskustelun tulokset neuvostolle.
Hyvät kollegat, Life+ ei todellakaan ole enää entisenlainen ohjelma, vaan siitä tulee unionin ympäristöalan budjettikohta. Näin Life+ -välineestä ohjataan yhteisön innovatiivisia toimia, joilla torjutaan ilmastonmuutosta, ilman ja maaperän pilaantumista ja muita haasteita; ehkäistään luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia haittoja ja tarjotaan ympäristöasioiden pääosastolle ja kansalaisjärjestöille ennen kaikkea bioindikaattorit sekä keinot tukea jäsenvaltioiden ympäristöpolitiikkaa yhteisön lisäarvolla.
Hyvät kollegat, kuten hyvin tiedätte, keskustelemme nyt itse asiassa "mahdottomasta budjettikohdasta", koska neuvoston ja komission sille myöntämä summa on naurettava. Pyrimme ensimmäisessä käsittelyssä kasvattamaan Life-välineen budjettikohtaa, joka - haluan korostaa - ei vastaa edes yhtä prosenttia kokonaistalousarviosta. Tavoitteenamme on saada se vastaamaan unionin itsensä suuresti mainostamia toimia. Tuolloin keskustelu koski pääasiassa tukea Natura 2000 -verkostolle, ympäristöpolitiikkamme lippulaivalle. Lisäämällä budjettikohtaan 21 miljardia euroa, minkä myös komissio katsoi tarpeelliseksi Natura 2000 -ohjelman asianmukaisen hallinnon turvaamiseksi, Euroopan parlamentti lähetti komissiolle ja neuvostolle voimakkaan viestin. Me toimimme oikein.
Nyt kun rakennerahastojen määrärahoja vähennetään, on alkanut hillitön alueiden välinen kilpailu, ja kaikki kollegamme muuttavat asennettaan. Koska Natura 2000-ohjelmaa ei varsinaisesti mainita rahoitusasetuksissa, ympäristöalan vapaaehtoiset tuottavat epäilemättä tulokset. Meidän ei kuitenkaan pidä asettaa turhan suuria toiveita sen suhteen, millainen osuus varataan luonnon ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseen, vaikka Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä olimme täysin yksimielisiä tukiessamme kunnianhimoista yhteisön politiikkaa.
Meille esitetyssä yhteisessä kannassa on onnistuttu ilmiömäisesti sivuuttamaan varoituksemme. Mikä vieläkin pahempaa, siinä poiketaan varoituksestamme hälyttävällä tavalla ja annetaan jopa 80 prosenttia hallintovastuusta jäsenvaltioille, vaikka tällaista prosenttiosuutta ei mainittu alkuperäisessä ehdotuksessanne. Kukapa ministeri kieltäytyisi tällaisesta lahjasta? Meidän on tietenkin ymmärrettävä, että liian pienen henkilöstön takia moninaisten hankkeiden hallinto pelottaa komissiota. Tästä tekee entistäkin vaikeampaa se, että kun on ilmoitettu yhteisön virkamiesten määrän vähentämisestä, on vain vähän toivoa ympäristöasioiden pääosaston henkilöstön lisäyksistä.
Tehdään tämä nyt teille täysin selväksi: tämä ei ole oikea lähestymistapa, sillä yhteisön taso on edelleen asianmukaisin ja turvallisin ympäristöasioiden käsittelemiseen. Me katsomme, että tämä toimivallan siirto komissiolta jäsenvaltioille on jopa vaarallista. Meidän mielestämme alkuperäinen strategia ympäristöpolitiikan palauttamisesta uudelleen kansalliseen toimivaltaan on merkki Eurooppa-ajatuksen hitaasta hajoamisesta. Jokainen jäsenvaltio voisi alkuperäistä panostaan vaatimalla vapaasti kuokkia Lissabonin strategiaa ja tulla näin ainutlaatuiseksi kilpailijaksi - ja tiedämme hyvin, että kilpailu yleensä kulkee käsi kädessä ympäristöhaittojen kanssa - tai väittää, että kestävä kehitys, joka edellyttää kattavaa lähestymistapaa, on kilpailun vastakohta. Tiedämme myös missä määrin merkintä "ympäristö" auttaa perustelemaan ympäristöä tuhoavia ongelmia.
Arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tähän ansaan me emme suostu menemään, sillä jos niin tekisimme, kieltäisimme kaiken sen menestyksen, jota yhteisö on saavuttanut ympäristöasioissa. Jos eurooppalaiset siis voivat tunnistaa, määrittää, tunnustaa ja arvostaa jotain politiikkaa, se on todellakin se, jonka täytäntöönpanossa olemme onnistuneet ympäristönsuojelun alalla.
Me kaikki tiedämme, että Life-välineen on annettava meille keinot käsitellä hätätilanteita sekä panna täytäntöön ympäristön kunnostamiseen tähtääviä toimia. Arvoisa komission jäsen, rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen aikaan myönnetyt 100 miljoonaa euroa, jotka vaadimme osoittamaan kokonaisuudessaan ympäristölle, eivät riitä näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Arvoisa komission jäsen, jos teillä ei ole taikavoimia, teidän on mahdotonta pitää lupauksianne näin naurettavalla summalla. Varojen osoittaminen jäsenvaltioille merkitsee siis epäonnistumisen vaaraa.
Kunnianhimoinen tavoitteemme on, että unioni on edelleen lippulaiva, globaali johtaja, joka tekee aloitteen maapallon suojelemiseen tähtäävistä laeista. Tämä edellyttää komissiolta kykyä laatia kunnianhimoisia toimia, kantaa vastuuta, valvoa jäsenvaltioiden tasolla käynnistettyjen hankkeiden laatua sekä hylätä epäsopivat hankkeet. Yhteisön politiikan ei pidä missään tapauksessa kompensoida jäsenvaltioiden epäonnistumisia ympäristöalalla, ja kuten varmasti ymmärrätte, me kieltäydymme antamasta niille vapaita käsiä.
Toisaalta olemme täysin tietoisia siitä, että menettelystä mahdollisesti aiheutuva viivästys on omiaan viivästyttämään myös rahoitusta. Tämän vuoksi olemme yhdessä esittäneet saman tarkistuksen varmistaaksemme, että ympäristöasioiden pääosaston työn rahoitus jatkuu, tietenkin sopimusta odotettaessa. Ennen kaikkea haluamme myös, että työtä on mahdollista jatkaa ja että voitte jopa käynnistää uusia hankkeita sekä valvoa kansalaisjärjestöjen työn rahoitusta. Haluamme tehdä täällä parlamentissa selväksi, että se on juridisesti ja taloudellisesti mahdollista.
Arvoisa puhemies, lopuksi totean, että pallo on nyt neuvostolla ja komissiolla ja että olemme vakuuttuneita siitä, että pääsemme keskenämme sopimukseen nimenomaan kunnianhimoisen ympäristöpolitiikan edistämiseksi. Tätä kansalaiset odottavat, ja tässä he kannustavat teitä.
Cristina Gutiérrez-Cortines 
laatija. - (ES) Arvoisa puhemies, puheessani on kaksi osaa. Ensimmäisessä osassa esitän jäsen Florenzin suullisen kysymyksen Natura 2000 -ohjelman rahoituksesta, sillä hän ei ole läsnä ja pyysi minua käyttämään puheenvuoron puolestaan.
Kysymys kuuluu seuraavasti: Koska komissio arvioi, että EU:n suojelualueiden Natura 2000 -verkoston rahoittamiseen tarvitaan vuosittain ainakin 6,1 miljardia euroa, ja koska komission mukaan rahat pitäisi myöntää ensisijaisesti maaseudun kehittämisrahastosta ja rakennerahastosta sekä osittain LIFE+ -ohjelmasta ja kalatalousrahastosta, kuinka komissio aikoo koordinoida tätä politiikkaa? Kuinka komissio aikoo lähettää selkeän viestin koordinoidusta politiikastaan Natura 2000 -alueiden käyttäjille, maanomistajille ja alueista vastaaville? Mistä varat saadaan? Mitä toimia on toteutettava? Kuinka helposti saatavilla ovat Euroopan unionin suojelu ja tuki?
Tämä ei ole vieläkään selvää. Asiat on esitettävä hyvin selkeästi, jotta maanomistajat ja komissio voivat aidosti keskustella.
Mitä tulee LIFE+ -rahoitusvälineeseen, olen samaa mieltä kaikesta, mitä jäsen Isler Béguin totesi. Äänestystulokset kuvastavat aitoa yhteisymmärrystä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnassa, tosin eroavuuksia ja erilaisia kantoja voi olla eri jäsenvaltioiden poikkeavien näkemysten vuoksi. Miksi? Koska nyt esitelty uusi Life+ -rahoitusväline edustaa hajautettua politiikkaa ja poikkeaa suuresti tähän mennessä sovelletusta politiikasta.
Katsomme, että Life-ohjelma on perinteisesti ollut tärkein ohjelma innovaatiohankkeiden ja innovatiivisten hallintomallien rahoituksessa, erityisesti ympäristöalalla. Se on arvovaltainen ohjelma, jota kansalaisjärjestöt ovat pitäneet mallina ja ohjenuorana. Paikallis- ja alueviranomaisille siitä on tullut viitoitettu tie, pysyvä viitekehys. Me haluamme viitekehyksen säilyvän.
Näin on kuitenkin tapahtunut sen vuoksi, että on korostettu ympäristöpolitiikan yleismaailmallista luonnetta, ja tämä tekijä on yksi syy yhteisön tämän alan politiikan menestykseen.
Euroopassa tiedetään, ettei ympäristöpolitiikkaa voida soveltaa vain tiettyyn alueeseen. Ympäristö edellyttää globaalia lähestymistapaa. Euroopan unioni on tehnyt tämän selväksi, ja kuudennessa ympäristön toimintaohjelmassa tämä on otettu koko ajan huomioon.
Ilmastonmuutoksen, aavikoitumisen, vesivarojen, jätehuollon, elämänlaadun turvaamisen, hyvinvoinnin ja pilaantumisen aloilla politiikka on aina luonteeltaan yleismaailmallista, ja tämän vuoksi haluamme soveltaa sitä myös Euroopan ulkopuolella. Haluamme Euroopasta esimerkin koko maailmalle.
Meidän on kuitenkin muistettava, että Life-väline perustettiin tätä varten, ja se todetaan rahoitusselvityksen tekstissä, jonka aion lukea ja jossa todetaan, että Life+ -määrärahat "kattamaan sellaisten toimien rahoitus, joilla toteutetaan, päivitetään ja kehitetään yhteisön ympäristöpolitiikkaa ja -lainsäädäntöä, mukaan luettuna ympäristöpolitiikan sisällyttäminen muihin politiikan osa-alueisiin". Kuinka tämä on mahdollista, jos politiikka on puhtaasti kansallista? Kuinka tämä on mahdollista, jos Eurooppa menettää johtoasemansa, jos se jättää nämä toimet jäsenvaltioiden vastuulle?
Tämän vuoksi kannatamme selkeästi ja voimakkaasti keskitetympää mallia, jossa yhteisö jälleen ohjaa ja tekee aloitteita. Ymmärrämme, että komissiolla on resurssipula. Aiomme tukea sitä tulevaisuudessa mahdollisuuksien mukaan, sillä nykyistä virkamiesten määrän vähentämispolitiikkaa ei voida jatkaa.
Jos yhteisöllä ei ole hallintorakenteita eikä hallintokapasiteettia eikä pätevää henkilöstöä, se ei selviydy tästä tehtävästä. Jotta se voisi selviytyä siitä, osa hallinnosta olisi mielestämme ehdottomasti palautettava Euroopan komission vastuulle ja lisäksi olisi käynnistettävä kansainvälisiä yhteisön hankkeita, jotta yhteisö voi tulevaisuudessa kehittää valmiuksiaan sen varmistamiseksi, että hankkeita seurataan entistä paremmin, että löydetään tapoja koordinoida politiikkaa ja että jatketaan eri politiikan aloja koskevia toimia.
Tämä on ehdotuksemme, ja teemme täysimääräistä yhteistyötä sovittelumenettelyssä, jotta voimme päästä nopeasti sopimukseen, jotta rahoitus voidaan taata ja tietenkin jotta komissio voi tehdä työnsä. Juuri tämän takia olemme täällä: tehdäksemme yhteistyötä komission kanssa ja kertoaksemme jäsenvaltioille, että kestävää kehitystä koskeva politiikka on prosessi ja että yhteisössä ei ole kyse pelkästään markkinoista.
Stavros Dimas
komission jäsen. (EL) Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää esittelijä Isler Béguinia hänen poikkeuksellisesta työstään ja tätä ehdotusta koskevasta mietinnöstään. Haluan kiittää myös jäsen Gutiérrezia hänen myönteisestä lähestymistavastaan ja vakuuttaa heille molemmille ja kaikille parlamentin jäsenille, että komissio tekee työtä tämän lähestymistavan edistämiseksi ja pikaisen sopimuksen aikaansaamiseksi neuvoston kanssa.
Minun on korostettava, että syyskuusta 2004 lähtien - jolloin komission kollegio antoi komission ehdotuksen - noin vuoden kuluttua ensimmäisestä käsittelystä, olemme edistyneet suuresti Life+ -rahoitusvälineen osalta, ja Euroopan komission kanta on muuttunut monta kertaa merkittävällä tavalla verrattuna sen alkuperäiseen ehdotukseen.
Katson, että neuvoston yhteinen kanta, jonka komissio laajasti hyväksyy, täyttää monta parlamentin perustavaa laatua olevaa vaatimusta. Asetusluonnokseen sisältyy nyt luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskeva osio. Life+ -rahoitusvälineestä voidaan rahoittaa toimenpiteitä ja toimintaa mielipiteiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi tai esittelyhankkeita, myös Natura 2000 -kohteiden hallintoon tai määrittämiseen sekä elinympäristöihin ja lintuihin liittyviä suuntaviivoja.
Luonnon hoitoa koskeva prosentuaalinen osuus Life+ -rahoitusvälineestä on suuri. Vähintään 40 prosenttia varoista on käytettävissä tämän alan menoihin. Haluan korostaa, että tämä prosentuaalinen osuus on vähimmäisraja, ja että jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää tähän suuremman prosentuaalisen osuuden.
Mitä tulee Natura 2000 -ohjelman rahoitukseen, komissio on varmistanut rahoitusmahdollisuudet rakennerahastojen, kalatalousrahaston ja maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kautta. Komissio voi tietenkin rohkaista käyttämään Natura 2000 -varoja. Toissijaisuusperiaatteen mukaan jäsenvaltioilla on kuitenkin toimivalta ja harkintavalta päättää, missä määrin ne haluavat hyödyntää näitä rahoitusmahdollisuuksia.
Komissio tekee puolestaan voitavansa sen takaamiseksi, että jäsenvaltiot hyödyntävät rahoitusmahdollisuuksia aina kun se on mahdollista. Ympäristöasioiden pääosaston kantaa kysytään aina ennen rakennerahastojen strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien sekä jäsenvaltioiden ehdottamien maaseudun kehittämisohjelmien hyväksymistä.
Toistan vielä, että yksi ensisijaisista tavoitteistamme on turvata Natura 2000 -ohjelman asianmukainen rahoitus, ja tämän vuoksi arvostan erityisesti parlamentin tukea tässä asiassa.
Tämän illan merkittävin keskustelunaihe on kuitenkin ohjelman täytäntöönpanomenetelmä. Yhteisen kannan mukaan 80 prosenttia Life+ -rahoitusvälineen rahoituksesta annetaan jäsenvaltioiden saataville. Parlamentti puoltaa mieluummin ohjelman keskusjohtoista hallintoa, mitä pidän merkkinä parlamentin luottamuksesta komissiota kohtaan. Kuten aiemmin korostin, tämä ratkaisu edellyttää kuitenkin enemmän henkilöstöresursseja.
Tämän vuoksi yhteisessä kannassa ehdotettu menettely on parempi. Ensinnäkin se on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska siinä taataan mahdollisimman suuri joustavuus jäsenvaltioiden erilaisten vaatimusten kattamiseksi. Toiseksi sillä varmistetaan, että kaikki valtiot saavat vähimmäisosuuden rahoituksesta. Nykyisessä Life III -järjestelmässä ne eivät aina saa lainkaan rahaa. Kolmanneksi menettely on avoin ja valvottu ja sillä turvataan Euroopan unionin lisäarvon säilyminen.
Kuten tiedätte, siirretty hallinto on komission ehdotuksessa keskeisessä asemassa. Jäsenvaltiot luottavat siihen ja valmistelevat jo ohjelmaluonnoksiaan. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia, joilla poistettaisiin kaikki viittaukset siirrettyyn hallintoon.
Valitettavasti ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 14. syyskuuta toimitetun äänestyksen jälkeen järjestetyissä parlamentin, neuvoston ja komission epävirallisissa kokouksissa ei kyetty saamaan aikaan merkittävää edistymistä siirrettyä hallintoa koskevasta sopimuksesta. Erimielisyyksistä huolimatta kannatamme kuitenkin kaikki Life+ -ohjelmaa ja sen mahdollisimman pikaista soveltamista, jotta varat voidaan jakaa eikä ohjelmien täytäntöönpano viivästy.
Jäsenvaltioilla on yli kaksi miljardia euroa Life+ -ohjelmaa varten. On keksittävä keino, jolla nämä varat voidaan maksaa mahdollisimman pian, vaikka tämä merkitseekin kaikkien kannalta kompromissien tekemistä. Meidän on siis jatkettava yhteistyötä käytännön ratkaisujen löytämiseksi erityisesti Life+ -ohjelman täytäntöönpanomenettelyn osalta. Tässä yhteydessä pyrimme kaikin mahdollisin tavoin pääsemään kompromissiin neuvoston ja parlamentin kesken ja toimimme välittäjänä sopimuksenteon helpottamiseksi.
Péter Olajos
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (HU) Vuodesta 2000 toiminnassa olleen Life III -ohjelman yhteydessä on käytetty yli 950 miljoonaa euroa erilaisiin ympäristönsuojeluohjelmiin lukemattomien paikallisten, alueellisten ja rajat ylittävien hankkeiden saattamiseksi menestyksekkäästi päätökseen. Vieläkin merkittävämpää on, että juuri nämä hankkeet ovat tuoneet unionin lähelle tavallisia kansalaisia, ja ne vaikuttavat välittömästi EU:n kansalaisten elinolojen parantamiseen. Kun Euroopan unionin kansansuosio on nyt ennätyksellisen alhainen, nämä ovat merkittäviä näkökohtia.
Life+ -rahoitusvälineen ja sen käsittämän Natura 2000 -ohjelman asema on huolestuttava, ja esiin nousee kaksi merkittävää kysymystä. Ensinnäkin jo nyt on selvää, ettei uutta ohjelmaa koskevaa päätöstä saada tehtyä ajoissa, ja tämän seurauksena emme voi käynnistää ympäristönsuojeluohjelmia suunnitelmien mukaan ensi tammikuussa. Minusta tämä on vakava ongelma. Tämän vuoksi ehdotan, että toimitaan kuten vuonna 2004, jolloin päättymässä ollutta Life III -ohjelmaa jatkettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella kahdella lisävuodella ja 317 miljoonan euron lisäbudjetilla.
Ehdotan, että teemme nyt päätöksen vuonna 2006 päättyvän Life-ohjelman voimassa pitämisestä, kunnes uusi asetus on hyväksytty. Toinen ongelmallinen asia on neuvoston ehdotus siirtää 80 prosenttia varoista jäsenvaltioiden hallintoon. Minusta tämä on logiikan ja tähän mennessä noudatetun käytännön vastaista, sillä ympäristönsuojelu edellyttää rajat ylittävän luonteensa vuoksi ylikansallista lähestymistapaa.
Tämän vuoksi voin itse kannattaa vain ehdotuksia, joilla jätetään suurempi päätäntävalta käytettävissä olevista varoista komissiolle ja parlamentille, kuin mitä tässä ehdotuksessa esitetään.
Anne Ferreira
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, ensinnäkin välitän jäsen Lienemannin vilpittömät pahoittelut sen vuoksi, ettei hän päässyt tänne tänä iltana, sillä tiedätte kaikki, kuinka sitoutunut hän on tähän asiaan. Yhtä mielelläni ja samalla vakaumuksella käytän puheenvuoron hänen puolestaan.
Haluan muistuttaa teitä kaikkia siitä tuesta, jonka ryhmämme antaa jäsen Isler Béguinin mietinnölle. Kunnioitan poliittisten ryhmien aikaansaamaa sovintoa kunnianhimoisesta strategiasta, jolla vahvistetaan ainoaa Euroopan maiden ympäristöpolitiikoille tarkoitettua suoraa rahoitusvälinettä. On myös korostettava, että parlamenttimme onnistui saamaan lisämäärärahoja Life-ohjelmalle, tosin paljon tavoitteitamme vähemmän. Jälleen kerran Euroopan parlamentin jäsenet vaativat lisäresursseja Natura-direktiivin täytäntöönpanon tukemiseksi. Yritys on tehty, epäilemättä riittämätön sellainen, mutta se on saatu aikaan tiukassa budjettitilanteessa, jossa meidän on toimittava.
Erimielisyytemme tässä asiassa koskevat toiminnan rahoitusmenetelmää. Life-ohjelma on esimerkillinen yhteisön väline. Se on osoittautunut hyödylliseksi, emmekä me voi hyväksyä politiikan kansallistamista uudelleen suunnitelmien mukaan siten, että jäsenvaltioille siirretään oikeus hallita 80:tä prosenttia määrärahoista. Euroopan unioni ei saa tyytyä rahan tarjoamiseen, sen on ohjattava ympäristöpolitiikkaa. Nyt kun Eurooppa-ajatusta on puolustettava ja koska EU:n kansalaiset tukevat laajasti tätä politiikkaa, yhteisön dynamiikan tällaista vaarantamista ei voida hyväksyä. Tulevaisuuden kestävän kehityksen strategiaa koskevien julkilausumien jälkeen uskottavuutemme Euroopan kansalaisten silmissä on vaarassa.
Lisäksi Life-ohjelman on säilytettävä esimerkillinen asemansa, joka perustuu innovatiivisten ja toistettavissa olevien hankkeiden valintaan. On selvää, että meidän on taattava jäsenvaltioille niiden odottama rahoitustaso ja samalla vaadittava, että hankevalinnassa otetaan huomioon kahdet perusteet: eurooppalainen ulottuvuus ja merkityksellinen ympäristöä koskeva käytäntö.
Ryhmämme kannattaa jäsen Haugin tarkistusta, jossa kehotetaan komissiota takaamaan nyt meneillään olevien ohjelmien jatkuvan rahoituksen. Emme todellakaan voi hyväksyä sitä, että kansalaisjärjestöt tai muut Life-ohjelman osapuolet joutuvat kärsimään.
Frédérique Ries
Arvoisa puhemies, vuosi sitten tuomitsimme esittelijämme Isler Béguinin kanssa tämän komission varsinaisen lahjan. Viittaan aiheeseen, josta on puhuttu jo paljon: ympäristöpolitiikan siirtämiseen jäsenvaltioiden vastuulle, joiden on määrä hallinnoida jopa 80:tä prosenttia Life+ -ohjelman määrärahoista. Tässä pahoittelen esittelijän tavoin sitä, että epävirallisissa keskusteluissamme puheenjohtajavaltio Suomen kanssa viimeksi mainittu ei ottanut tarttunut selkeästi toimeen vastatakseen kansalaisten huoleen paremmasta ympäristöstä ja elämänlaadusta.
On selvää, että tähän toimielinten väliseen erimielisyyteen on löydettävä ratkaisu. Siihen asti on luonnollisesti noudatettava periaatetta, jonka mukaan yhteisön ympäristöpolitiikan rahoitus jatkuu. Tämä on tarkistuksemme 32 tavoite. Kollegojeni tavoin kyseenalaistan vapaiden käsien antamisen jäsenvaltioille. Miksi kansallistaisimme uudelleen sen, missä unioni itse pärjää niin hyvin, näinkin vähäisin resurssein, kuten täällä jo on todettu, eli luonnon monimuotoisuuden ja harvinaisten lajien suojelemisen?
Haluan tuoda esiin muutamia luonnon, ympäristön ja kolmansien maiden aloilla saavutettuja onnistumisia sen jälkeen kun Life-väline perustettiin vuonna 1992. Kotimaassani Belgiassa Euroopan unioni on myöntänyt osarahoitusta jopa 120:lle luonnon monimuotoisuuden suojelemista koskevalle hankkeelle. Life-välineen ja Natura 2000 -ohjelman yleisen asianmukaisen toiminnan ansiosta 20 prosenttia Belgian pinta-alasta on nyt määritetty erityiseksi luonnonsuojelualueeksi.
Lisäksi komissio julkisti viime torstaina 75 ympäristöhanketta, joille myönnetään unionin tukea - yhteensä 136 miljoonan euron tuki Life-ohjelman ansiosta. Palatakseni vielä Belgiaan, olen iloinen siitä, että Hautes Fagnesin ylängön kunnostaminen, joka kattaa yli 4 500 hehtaaria kauniista Ardennen alueesta, on yksi hyväksytyistä hankkeista.
Olisiko tämä nähtävä hyvänä enteenä? Toivon niin, koska puolustaessamme Euroopan ympäristöä me myös tarjoamme terveyttä ja hyvinvointia tuleville sukupolville. Lisäksi olen varma, että kuten olen korostanut, Euroopalle kaikki on mahdollista, jos se koko sydämestään sitoutuu yhteisönä taisteluun luonnon ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi.
Arvoisa puhemies, yhteenvetona totean, että kuten on todettu ja kuten on tärkeää korostaa, tämä taistelu on koko keskustelun ajan ylittänyt poliittiset jaot. Se, että olemme vahvasti liittoutuneet esittelijämme kannalle - haluan kiittää ja onnitella häntä vielä kerran - on tästä paras todiste tänään.
Margrete Auken
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, kiitän jäsen Florenzia hänen esittämästään kysymyksestä. Olin viime vuonna Natura 2000 -ohjelman rahoitusta koskeneen parlamentin mietinnön esittelijä. Mietinnössä ilmaisimme huolemme jäsenvaltioiden ja komission halusta suhtautua asiaan vakavasti. Monet puhuvat luonnon puolesta, kun on suurten puheiden aika. Muistelkaapa, kuinka vakavia valtioiden ja hallitusten päämiehet olivat Göteborgissa vuonna 2001 vakuuttaessaan, että Natura 2000 -ohjelma pannaan täytäntöön. Ja kuitenkin kaikki tämä unohtui, kun tuli aika hyväksyä määrärahoja, kun Natura 2000 -ohjelmaa koskeva erillinen budjettikohta hylättiin kokonaan. Nyt on mielenkiintoista nähdä, muistetaanko lupaukset, kun maatalouden lobbaajat pyrkivät jälleen varmistamaan, että kaikki tuet, myös maaseudun kehittämiseen varatut, menevät tehomaanviljelyyn ja maatalousteollisuudelle. Komission on oltava tiukempi tällä alalla. Tähänastinen saamattomuus ja valvonnan puute ovat aiheuttamassa tuhoisia seurauksia, ensinnäkin luonnolle, mutta myös EU:n maineelle, kuten monet kollegani ovat täällä tänään maininneet. Monien ihmisten mielestä luonnon ja ympäristön suojelu on yksi EU:n keskeisiä etuja. Joutuessamme puolustamaan ja selittämään eurooppalaisen yhteistyön tarvetta me poliitikot olemme jatkuvasti viitanneet siihen, mihin EU kykenee tällä alalla. Tällä hetkellä monet kuitenkin aistivat EU:n puolelta välinpitämättömyyttä sellaisten arvojen yhteydessä, joita ei voida nopeasti muuttaa rahaksi.
Hyvän maineemme pelastamiseksi tarvitaan nopeita toimia. Komission on asetettava erityisesti maaseudun kehittämiseen osoitettujen varojen maksamisen ehdoksi, että jäsenvaltiot esittävät suunnitelmia ja myös riittävät varat Natura 2000 -ohjelmaa varten. Sen on myös muistutettava maatalouden lobbaajille, että maaseudun kehittämiseen tarkoitetut varat eivät ole maanviljelijöiden omaa rahaa. Natura 2000 -ohjelman on saatava osansa, ilman että maataloudelle annetaan tästä kompensaatiota. Maatalouden on kannettava vastuunsa terveydestä ja luonnon monimuotoisuudesta. Tämä olisi hyvä uutinen kaikille maaseudun asukkaille. Natura 2000 -ohjelman kehittämiseen liittyy loistavia rahantekomahdollisuuksia. Tiedämme esimerkiksi, että noin neljännesmiljoona ihmistä osallistuu luonnonsuojeluun, ja matkailualalla potentiaali on vielä suurempi.
Dimitrios Papadimoulis
Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää hänen poikkeuksellisesta mietinnöstään sekä vahvasta kannastaan ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan Life+ -rahoitusvälinettä koskevien vaatimusten yhteydessä.
Keskeinen asia on Natura 2000 -ohjelman asianmukaisten resurssien varmistaminen. Tämän vuoksi tuen koko sydämestäni vaatimusta vielä 50 miljoonan euron lisäämisestä Life+ -rahoitusvälineen määrärahoihin. Jos 50 miljoonaa euroa jätetään marginaaliin vain yhdellä poliittisella sitoumuksella, kuten neuvosto vaatii, meille ei jää selkeitä takeita.
Kannatan myös ympäristövaliokunnan vaatimusta, jonka mukaan 55 prosenttia Life+ -välineen varoista on ohjattava luonnon ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseen, sillä ne ovat ratkaisevia aloja pyrittäessä saavuttamaan vastaavia tavoitteita Euroopan unionissa. Joka tapauksessa rahoituskehyksen yhteydessä hyväksytyt ylimääräiset 100 miljoonaa euroa olisi sidottava neuvoston ehdottamien 40 prosentin lisäksi. Jos prosentuaalinen osuus jää 40 prosenttiin, se merkitsee todellakin suhteellista vähennystä luonnon monimuotoisuuden suojelemisen rahoituksessa verrattuna edelliseen rahoituskehykseen, eikä tätä voida hyväksyä.
Lopuksi, olen esittelijän kanssa samaa mieltä, kun hän reagoi komission ehdotukseen antaa 80 prosenttia varoista jäsenvaltioille, mikä merkitsee vapaiden käsien antamista. Life+ -rahoitusvälineen varoilla ei ole tarkoitus kattaa jäsenvaltioiden rahoituksen aukkoja, vaan edistää yhteisiä eurooppalaisia ohjelmia.
Arvoisa komission jäsen, tiedätte hyvin, että yhteisessä kotimaassamme raha kuluu usein pikemminkin palkkoihin kuin Natura 2000 -verkoston suojelemiseen. Me haluamme vahvaa yhteisön politiikkaa; me kaikki täällä Euroopan parlamentissa haluamme ympäristön suojeluun "enemmän Eurooppaa". Jos komissiokin haluaa sitä, miksi se ei siis puolustaudu neuvostoa vastaan?
Kathy Sinnott
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kannatan sitä, että jäsenvaltiot hallinnoivat 80:tä prosenttia Life-välineen varoista. Näin varmistettaisiin varojen paljon parempi ja oikeudenmukaisempi jakautuminen EU:ssa sekä EU:n monien erilaisten ympäristötyyppien kesken. Se toisi mukanaan lisää paikallista tietoa hankkeiden valintamenettelyyn ja näin olisi helpompi saavuttaa kansalaisten tietoisuus.
Irlantilaisena parlamentin jäsenenä epäröin vain yhtä asiaa: katson, että Life-välineen toisen pilarin toisen puoliskon - nykyisen ympäristöpolitiikan täytäntöönpano - on kriittinen asia. Se on ensisijainen tavoite, sillä ei ole mitään mieltä rahoittaa uusia toimitapoja ja hankkeita, kun emme ole oppineet panemaan täytäntöön itse itsellemme asettamiamme standardeja. Rehellisesti sanottuna tämä on ongelma kotimaassani, kun tarkastellaan teollisuutta. Kotimaani ympäristönsuojeluvirasto vaikuttaa varsin haluttomalta asettamaan teollisuudelle samoja velvollisuuksia kuin kansalaisille.
Vaikka haluan tukea Life+ -rahoitusvälineen hallintoa jäsenvaltioiden tasolla, toivoisin kuitenkin kohtuullisen tason valvontaa sen varmistamiseksi, että valituissa hankkeissa ensisijainen pyrkimys on parantaa yritysten EU:n ympäristölainsäädännön noudattamista.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, Life+ -rahoitusvälinettä koskevan asetuksen ensimmäisessä käsittelyssä esitettiin lukuisia tarkistuksia. Yksimielisesti myönnettiin, ettei rahoitusväline kykene vastaamaan odotuksia ympäristönsuojelun alalla. Suurin ongelma koski sitä, että varat rajattiin kaikkien alan toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Neuvoston ja komission rahoitustarpeiden ymmärrys ei siirtynyt ympäristönsuojelun seuraavien seitsemän vuoden määrärahoihin.
Minusta jäsen Sinnottin ja jäsenten enemmistön välinen ero lähestymistavoissa on luonteeltaan varsin abstrakti. Omatuntoani keventäisi, jos äänestäisin mietinnön puolesta tietäen varmasti, että eri valtioille osoitetut varat ohjataan ympäristöhankkeisiin. Ongelmana on, että varat käytetään henkilöstön palkkoihin eikä ympäristöhankkeisiin. Katson, että tämä on todellinen syy siihen, miksi meidän on jotenkin puututtava tähän.
Lopuksi haluan vielä todeta ohimennen, että tulevaisuuden Eurooppaa koskevan näkemyksemme kriisin ja yhteisön toimielimiin kohdistuvan epäilyksen aikana ympäristö voisi olla todellinen yhteinen viitekohta monille Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisille.
Françoise Grossetête
(FR) Arvoisa komission jäsen, ensimmäisessä käsittelyssä viestimme koski Life+ -välineelle osoitettuja vähäisiä varoja. Nyt Euroopan parlamentti haluaa lähettää neuvostolle ja komissiolle selkeän viestin. Emme voi missään tapauksessa hyväksyä sitä, että 80 prosenttia Life+ -määrärahoista siirrettäisiin jäsenvaltioiden kansallisten virastojen hallinnoitavaksi. Miksi emme hyväksy tätä? Koska ympäristöpolitiikka on yksi kansalaisten eniten arvostamista yhteisön politiikoista, jonka he kokevat vieläpä kaikkein avoimimmaksi. On vaikea ymmärtää, mistä ihmeen syystä komissio haluaa luopua tästä mahdollisuudesta osoittaa kansalaisille yhteisön politiikan suora vaikutus heidän jokapäiväiseen elämäänsä. Tässä ei ole järkeä, varsinkaan nyt, kun meitä kritisoidaan siitä, ettemme kommunikoi kansalaisten kanssa.
Life+ on korvaamaton rahoitusväline kaikessa ympäristöpolitiikassamme. On kuitenkin olemassa tällainen epäjohdonmukaisuus. Istunto toisensa jälkeen äänestämme vahvojen ympäristösitoumusten puolesta kestävän kehityksen yhteydessä samalla, kun Life+ -välinettä supistetaan. Lisäksi emme tässäkään ole samaa mieltä neuvoston kanssa. Jos jäsenvaltioiden vastuulle luovutetaan 80 prosenttia rahoituksesta, kaikki sitoumuksemme kyseenalaistuvat ja rahoitus on vaarassa päätyä muualle, kuin alun perin on tarkoitettu.
Kyllä, arvoisa komission jäsen, me kaikki kannatamme Life+ -välinettä, mutta emme ehdottamassanne hahmossa. Meidän on säilytettävä keskitetty malli, jossa hallinnosta vastaa komissio ja jossa hankkeet valitaan niiden ansioiden ja niiden tuoman lisäarvon perusteella. Kuten hyvin tiedätte, muutoin vesitämme oman ympäristöpolitiikkamme. Uudelleen kansallistaminen ei ole oikea ratkaisu. Varat on käytettävä hankkeiden käynnistämiseen ja rahoittamiseen, ei virkamiesten palkkoihin.
Evangelia Tzampazi
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Life-välineen kansallistaminen on alun alkaen ristiriidassa sen kanssa, miten tätä ympäristövälinettä on tähän mennessä sovellettu.
Ehdotus, jonka mukaan jäsenvaltioiden hallittavaksi siirrettäisiin 80 prosenttia Life+ -määrärahoista, jotka myönnetään riittämättömiksi, merkitsee kaiken eurooppalaisen lisäarvon menetystä. Mikä pahempaa, se merkitsee avoimen valtakirjan antamista jäsenvaltioille, jotta nämä voisivat - mahdollisesti - noudattaa kansallisia tavoitteita. Vaadimme tämän vuoksi merkittävien eurooppalaista lisäarvoa omaavien ohjelmien tehokasta ja avointa hallintoa Euroopan komission valvonnassa.
Lopuksi totean, että jos sovintoon ei päästä, minusta on erityisen tärkeää tukea yhteistä ehdotusta, jonka perusteella olisi mahdollista rahoittaa toimia, jotka on käynnistettävä kyseisessä ohjelmassa vuodesta 2007 alkaen.
Kiitän jäsen Béguiniä hänen poikkeuksellisen myönteisestä mietinnöstään.
Mojca Drčar Murko
(EN) Arvoisa puhemies, olen esittelijä Isler Béguinin kanssa samaa mieltä siitä, että parlamentti paransi merkittävästi ensimmäisessä käsittelyssä Life+ -välinettä koskevaa komission ehdotusta, erityisesti Natura 2000 -ohjelman rahoitukseen sisällytettävän määrän osalta. Tämän vuoksi olen tyytyväinen tarkistukseen 18, jossa esitetään jälleen rahoituskehystä koskeneissa neuvotteluissa hyväksytty 100 miljoonan euron määrä.
On kuitenkin syitä, joiden vuoksi en ole niin innostunut tarkistuksesta 10, jolla poistetaan uusien jäsenvaltioiden osalta hyvin merkittävä neuvoston yhteisen kannan 6 artiklan toinen kohta. Pelkään, että rahoituksen keskitetty myöntäminen pelkästään hankkeiden kautta suosii vanhoja jäsenvaltioita, jotka tuntevat menettelyt paremmin. On yleisesti tiedossa, että uusien jäsenvaltioiden toimielimet eivät ole vielä riittävän valmistautuneita kilpailemaan hankkeineen yhdenvertaisesti. Komission ehdotus, jonka mukaan 80 prosenttia rahoituksesta ohjattaisiin jäsenvaltioille, korjaa tämän ilmeisen haitan, ja yksityiskohtaisin kelpoisuusvaatimuksin varmistetaan rahoituksen eurooppalainen lisäarvo. Tältä kannalta tarkasteltuna en katso sitä uudelleen kansallistamiseksi. Täytäntöönpanon kannalta en vastusta neuvoston ratkaisua ongelmaan.
Richard Seeber
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olette nyt riittävän monta kertaa kuullut sanottavan, että me kaikki vastustamme tämän yhteisön ohjelman antamista takaisin jäsenvaltioille. Sen on pysyttävä yhteisön ohjelmana.
Täällä parlamentissa me puhumme ympäristöohjelmista ja niiden rahoituksesta, mutta meidän olisi tarkasteltava huolellisesti sitä, kuinka sen teemme. Ei voida hyväksyä sitä, että elinympäristöjä koskevaa ohjelmaa tai lintudirektiiviä käytetään jäsenvaltioissa sellaisten asioiden tekemiseen, jotka ovat itse asiassa vastoin parlamentin käsitystä asioista. Ympäristöpolitiikkaa on toki kohdeltava arvoisenaan, mutta sammakot eivät ansaitse enempää suojelua kuin ihmiset, ja yksi komission ja sen yksiköiden tehtävistä on säilyttää oikea tasapaino tämän kannalta.
Tärkeää on, että me täällä parlamentissa yhdessä teidän komissionne kanssa toteutamme ohjelmia, joihin liittyy eurooppalaista lisäarvoa. Tämä ei saa olla pelkkää varojen siirtoa, toisin sanoen rahojen palauttamista jäsenvaltioille ja päätäntävallan jättämistä niille. Ei myöskään voida hyväksyä sitä, että näitä varoja käytetään sellaisten kansalaisjärjestöjen rahoittamiseen, joiden taustaa tai yhteyksiä emme tunne. Meidän on siis huolehdittava siitä, että eurooppalaisten veronmaksajien rahat käytetään asianmukaisesti.
Karin Scheele
(DE) Arvoisa puhemies, ympäristön rahoitusvälineen toinen käsittely osoittaa meille jälleen kerran, että rahoituskehys ajanjaksolle 2007-2013 ei anna EU:lle mahdollisuutta toteuttaa asianmukaisesti tehtäviään ympäristön alalla kuten myöskään monilla muilla aloilla.
Näin ongelmallisen rahoitustilanteen vuoksi on tärkeää, että annamme huomenna esittelijällemme tuen suurella enemmistöllä. Komissio voi hyvinkin olla halukas kompromissiin, mutta tiedämme, että neuvotteluista tulee hyvin hankalat, sillä komissio on tänä iltana ilmoittanut, ettei se voi hyväksyä juuri parlamentin kannan kannalta tärkeimpiä tarkistuksia.
Kuten on jo todettu, ohjelman antaminen takaisin jäsenvaltioille vaarantaisi eurooppalaisen ympäristöpolitiikan ja sen eurooppalaisen lisäarvon, ja tästä syystä kannatan kaikkia esittelijän tarkistuksina esittämiä poistoja, sillä ne vievät meitä useita askelia oikeaan suuntaan.
Alfonso Andria
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, esittelijän määrätietoisen työn ansiosta on jo saatu merkittäviä tuloksia ensimmäisessä käsittelyssä. Life+ -ohjelmalle ajanjaksolle 2007-2013 osoitetut varat eivät kuitenkaan ole riittävät tulevien vuosien ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi, ja vaarana on, että vaarannamme tähän mennessä tehdyn myönteisen työn. Tästä syystä on erityisen tärkeää tukea esittelijän tarkistusta 3, jotta voidaan taata asianmukainen rahoitus, ainakin rahoituskehykseen vuosina 2008-2009 tehtyjen tarkistusten jälkeen, tarkoituksena mukauttaa Life-välinettä välttämättömiin muutoksiin ja taata korkean tason yhteisön osarahoitus.
Lisäksi haluan korostaa yhteisön ympäristövarojen kohteen merkitystä, sillä niitä ei pidä käyttää korvaamaan jäsenvaltioiden taloudellisia puutteita - itse asiassa on monta kertaa todettu, että niitä käytetään usein virkamiesten palkkoihin - vaan sellaisten yhteisön hankkeiden täytäntöönpanoon, joilla toteutetaan Göteborgin kestävän kehityksen strategiaa käytännössä.
Lopuksi totean olevani iloinen siitä, että uudessa Life+ -ohjelmassa kiinnitetään yhä enemmän huomiota energiatehokkuuteen ja uudelle teknologialle tarkoitettuun rahoitustukeen. Olen samaa mieltä esittelijän kanssa tarpeesta saada kansalaisyhteiskunta yhä enemmän mukaan niin monivuotisten ohjelmien kuin vuotuisten kansallisten ohjelmien kehittämisvaiheeseen.
Stavros Dimas
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, kiitän parlamentin jäseniä heidän hyvin myönteisistä kannanotoistaan sekä sen tunnustamisesta, että alkuperäistä ehdotusta - jonka komissio antoi parlamentin avulla syyskuussa 2004 - on parannettu merkittävästi. Meidän on pyrittävä tasapainoiseen ratkaisuun. Tältä osin pyrin helpottamaan sopimusta neuvoston ja parlamentin välillä.
Mitä tulee tarkistuksiin, olen tietoinen ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 31 tarkistuksesta sekä viime viikolla esitetystä lisätarkistuksesta. Viimeksi mainittu tarkistus, samanlainen, kuin mitä budjettikeskustelussa tehtiin, rohkaisee minua uskomaan, että parlamentti haluaa auttaa ratkaisun löytämisessä rahoituspuutteisiin, joita syntyy Life+ -ohjelman myöhäisestä hyväksymisestä. Vaikka viime kädessä budjettiviranomainen ratkaisee budjettikysymyksen, komissio tekee kaiken voitavansa sellaisen sovinnon syntymiseksi, jolla teidän tuellanne taataan varat ympäristön pääosastolle koko vuodeksi 2007.
Käsittelen nyt Life+ -välinettä koskevia 31 tarkistusta jakaen ne neljään erilliseen ryhmään. Ensinnäkin mitä tulee menettelyyn, komissio ei voi hyväksyä sitä ryhmää tarkistuksia, joilla vastustetaan ohjelman siirrettyä hallintoa.
Toiseksi, mitä tulee varojen jakautumiseen, talousarvioon, varaamiseen jne, parlamentti on esittänyt tarkistuksen, jolla pyritään lisäämään koko 100 miljoonan euron lisämäärä Life+ -välineeseen. Jos parlamentti ja neuvosto olisivat yhtä mieltä tämän määrän osoittamisesta Life+ -ohjelmaan, olisin iloinen mahdollisuudesta laajentaa ohjelmaa. Parlamentti vaatii myös vähintään 55 prosentin osoittamista Life+ -varoista luonnon ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseen. Komissio ei voi hyväksyä tätä tarkistusta, sillä se vähentäisi monien jäsenvaltioiden tarvitsemaa joustavuutta, jotta ne voivat puuttua muihin pakottaviin ympäristöhuoliin. Yhteisessä kannassa esitetty 40 prosenttia on vähimmäismäärä, eikä mikään estä jäsenvaltioita käyttämästä kaksinkertaista määrää varoja luonnon ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseen, jos ne niin haluavat ja pystyvät perustelemaan tämän.
Kolmanneksi, mitä tulee komiteamenettelyä koskeviin kysymyksiin, tarkistukset, joilla pyritään osallistamaan parlamenttia entistä enemmän suunnittelun eri vaiheissa sekä ottamaan käyttöön valvontamenettely, voidaan hyväksyä periaatteessa.
Lopuksi, mitä tulee lukuisiin tarkistuksiin, joilla pyritään muun muassa selventämään asioita ja lisäämään avoimuutta esimerkiksi käsiteltäessä Århusin yleissopimuksen soveltamista, rajat ylittäviä hankkeita, nimenomaan luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksia, komission asemaa yhdentymisen tukemisessa ja muita vastaavan kaltaisia kysymyksiä, komissio voi näkemykseni mukaan hyväksyä nämä tarkistukset periaatteessa, vähäisin sanamuodon muutoksin.
Haluan toistaa aikaisemman toteamukseni, jonka mukaan meidän on jatkettava yhteistyötä käytännön ratkaisujen löytämiseksi, erityisesti mitä tulee Life+ -ohjelman täytäntöönpanomenettelyyn. Lisäksi meidän on yhdessä ratkaistava vuoden 2007 rahoituspuutteet. Parlamentin tätä koskevat hyvät toiveet rohkaisevat minua.
Tarvitsemme ympäristöalan rahoitusvälineen, jotta voimme käyttää kahden miljardin euron määrärahat. Tämän vuoksi olen halukas auttamaan käytännön kompromissin löytämistä neuvoston ja parlamentin välillä näissä asioissa ja helpottamaan sovintoon pääsyä.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina klo 12.00.
