Georgian konfliktia käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tiedonkeruuvaltuuskunnan raportti (keskustelu)
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Georgian konfliktia käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tiedonkeruuvaltuuskunnan raportista.
Vytautas Landsbergis
(EN) Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron. Haluan esittää vastalauseeni jonkun omavaltaisesta toiminnasta sihteeristössä. Georgian tiedonkeruuvaltuuskunnasta käytävää keskustelua varten laadittiin puhujalista, mutta tiettyjen puhujien nimet, omani mukaan luettuna, on poistettu. Siksi pyydän puheaikaa sen mukaan, kuin vielä aivan viime hetkiin asti oli sovittu. Pyydän puheenvuoroa Ioannis Kasoulidesin jälkeen.
Puhemies
(EN) Hyvä Vytautas Landsbergis, vaikuttaa siltä, että puheenvuoroja on ainoastaan ryhmien edustajilla, ja PPE-ryhmän puhuja on jo valittu. Voin kuitenkin antaa teidän käyttää catch-the-eye-menettelyn mukaisen puheenvuoron.
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Olen tyytyväinen, että minulla on tilaisuus keskustella tänään kanssanne Georgiasta. Vajaa vuosi Georgian ja Venäjän aseellisen konfliktin jälkeen Georgialla on edessään monia suoraan Euroopan unionin etuihin liittyviä haasteita, ja meidän on annettava Georgialle jakamaton huomiomme.
Sveitsin suurlähettilään Heidi Tagliavinin johtaman, Georgian konfliktia käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tiedonkeruuvaltuuskunnan raportti laadittiin neuvoston päätöksellä Euroopan unionin pyynnöstä. Raportti on kuitenkin täysin riippumaton, eikä Euroopan unioni ole osallistunut lainkaan sen laatimiseen eikä vaikuttanut millään tavoin sen sisältöön. Näin ollen en käsittele raportin tuloksia yksityiskohtaisesti.
Mielestämme raportti on saavuttanut päätavoitteensa, joka oli tehdä selkoa elokuussa 2008 sattuneista tapahtumista sekä konfliktin keskeisistä syistä. Raportissa tuodaan selvästi esiin, että mikään yksittäinen osapuoli ei ole syypää konfliktiin, kuten ei konfliktitilanteissa yleensäkään. Sekä Georgian että Venäjän toimia arvostellaan. Toinen raportissa vahvistettu kokemus on se, että kansainväliseltä yhteisöltä edellytetään nopeampia ja määrätietoisempia toimia äärimmilleen jännittyneissä tilanteissa, jotka saattavat johtaa väkivaltaan.
Euroopan unioni pitää tiukasti kiinni sitoumuksista, jotka se on antanut Georgian alueellisesta koskemattomuudesta. Tällä hetkellä meidän pitäisi kaikin keinoin pyrkiä välttämään uusia konflikteja ja ratkaisemaan nykyiset jännitteet rauhanomaisesti, sillä tämä on ainoa keino edistää alueen vaurautta ja vakautta pitkällä aikavälillä.
Hyvät parlamentin jäsenet, sota on jättänyt syvän jäljen georgialaisiin, ja maalla on edelleen ratkaistavanaan merkittäviä ongelmia, kuten tuhansien asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden perustarpeiden täyttäminen. Näin ollen voin tyytyväisenä todeta, että Euroopan komission jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten tuella valmisteleman konfliktin jälkeisen apupaketin täytäntöönpano sujuu hyvin. Kuten tiedätte, Euroopan komission paketista myönnetään apua jopa 500 miljoonaa euroa vuosina 2008-2010. Niiden alojen joukossa, joihin paketissa kiinnitetään huomiota, ovat maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden tarpeet ja taloudelliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on luoda talouskasvua ja edistää työllisyyttä. Lisäksi Euroopan komissio on ehdottanut, että Georgialle pitäisi myöntää 46 miljoonan euron arvosta makrotaloudellista rahoitusapua, jotta sitä autetaan selviytymään rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksista.
Toistaiseksi Georgiassa toteutettava Euroopan unionin tarkkailuoperaatio on edelleen ainoa kansainväliseen läsnäoloon perustuva maan tilanteen seurantaoperaatio. Sen merkitys on keskeinen, mutta haluaisimme silti laajentaa sen toimintaa koko alueelle. Genevessä Euroopan unionin, Etyj:n ja YK:n johdolla käytävät neuvottelut tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden kaikkien osapuolten väliseen poliittiseen vuoropuheluun. Teemme jatkossakin kaikkemme edistääksemme rakentavia keskusteluja, jotka johtavat konkreettisiin tuloksiin.
Maan sisällä siirtymään joutuneita henkilöitä ja humanitaarisia näkökohtia käsittelevä työryhmä, jonka puheenjohtajina toimivat Euroopan komissio ja UNHCR, keskustelee parhaillaan takaisin palaavia pakolaisia ja maan sisällä siirtymään joutuneita sekä muita asuinseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä koskevasta toimenpidepaketista, joka on tarkoitus hyväksyä. Samanaikaisesti molemmat konfliktinesto- ja ratkaisumekanismit tuottavat myönteisiä tuloksia Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa vähentämällä konfliktien määrää ja helpottamalla kyseisten henkilöiden pääsyä rajan yli.
Kun otetaan huomioon lähimenneisyyden tapahtumat, on tärkeää lujittaa vakautta, turvallisuutta ja vaurautta Georgiassa. Taloudellisten ja poliittisten uudistusten tarve Georgiassa on suurempi kuin koskaan. Prahassa toukokuussa käynnistynyt itäinen kumppanuus muodostaa tärkeän lähtökohdan sen tuen lujittamiselle, jota EU antaa Georgiassa sekä kahdenvälisesti että tekemällä monenkeskistä yhteistyötä muiden alueella toimivien kumppaneiden kanssa. Eräs keskeinen tekijä on ehdotus poliittisten suhteiden ja kauppasuhteiden lujittamisesta. Ulkosuhteiden neuvosto sopi itäisen kumppanuuden mukaisesti syyskuussa siitä, että uusien sopimusten neuvottelua koskevat ohjeet on laadittava kaikille kolmelle Etelä-Kaukasiassa sijaitsevalle maalle, Georgia mukaan luettuna.
Poliittisten suhteiden lujittamisen lisäksi ehdotamme, että uuteen sopimukseen Georgian kanssa kuuluisi laajemman, kattavan vapaakauppa-alueen perustaminen. On tärkeää mainita, että tällainen alue varmistaisi Georgian talouden asteittaisen mukauttamisen EU:n sisämarkkinoihin. On täysin selvää, että tämä kunnianhimoinen pitkän aikavälin tavoite edellyttää Georgialta edelleen uudistusten toteuttamista edistäviä toimia ja niiden tukemista. Neuvottelut laajemmasta, kattavasta vapaakauppa-alueesta käynnistyvät vasta kun tarvittavat edellytykset täyttyvät.
Lisäisin vielä, että ainakin Georgian-suhteiden osalta toimintamme ihmisten välisten yhteyksien lisäämiseksi edistyy. Komissio on saattanut päätökseen neuvottelut viisumivapauden edistämistä ja takaisinoton varmistamista koskevasta sopimuksesta, jonka teksti on saatavilla neuvostossa. Toivomme, että menettelyt voidaan lyödä lukkoon mahdollisimman pian.
Hyvät parlamentin jäsenet, luullakseni olemme kaikki samaa mieltä siitä, että Georgia on keskeinen toimija EU:n lähialueella. Näin ollen on ensiarvoisen tärkeää pitää kiinni tässä maassa tehdyistä sitoumuksista, jotta voimme auttaa sitä ratkaisemaan lukuisat edessään olevat haasteet, jotka liittyvät etenkin sen uudistusohjelman toteuttamiseen. EU:n suhteet Georgiaan syvenevät ja tiivistyvät sitä mukaa kun Georgia edistyy konkreettisten poliittisten ja taloudellisten uudistusten toteuttamisessa.
Ioannis Kasoulides
PPE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, ensinnäkin panemme merkille juuri saamamme riippumatonta tiedonhankintatehtävää koskevan raportin. Tämänkaltaisissa olosuhteissa on hyvin vaikea sanoa, kuka pani tapahtumat liikkeelle ja kuka seurasi perässä. Merkittävää on se, että vuoden kuluttua konfliktista tosiasiat on selvitetty ja että ne rikkovat monia periaatteita, joita Euroopan unionin on puolustettava.
Arvoisa komission jäsen, kuten alussa totesitte, periaatteena on Georgian alueellisen koskemattomuuden puolustaminen. EU:n diplomaattisten ja muiden toimien ei koskaan pitäisi edistää yksipuolisia itsenäisyysjulistuksia tai separatismia. Voimankäytön takia tapahtuneet tosiasiat eivät ole, eivätkä koskaan voi olla, hyväksyttäviä.
Toiseksi kyse on asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden oikeudesta palata koteihinsa ja tiluksillensa: sanojenne mukaan perusoikeudesta liikkua rajojen yli. EU:n pitäisi toimintalinjoissaan keskittyä maanomistukseen ja asuttamiseen sekä tehdä aloitteita ratkaistakseen nämä humanitaariset ja ihmisoikeuksiin liittyvät kysymykset riippumatta poliittisten ratkaisujen tuloksista.
Kolmanneksi vihollisuudet Etelä-Ossetiassa ovat osoittaneet, ettei sellaista kuin "jäätynyt konflikti" ole olemassa. Sana "jäätynyt" synnyttää mielikuvan rauhoittumisesta. Kansainvälisen yhteisön välinpitämättömyys saattaa johtaa konfliktin pitkittymiseen, ja ratkaisematon konflikti on varteenotettava uhka rauhalle ja vakaudelle. Vuoden kuluttua selkkauksesta korostan jälleen kerran Euroopan unionin ja puheenjohtajavaltio Ranskan menestyksekästä panosta nopean tulitauon ja sitä valvovan tarkkailuvaltuuskunnan aikaansaamisessa. EU:n tarkkailijoiden läsnäolo on tae siitä, ettei yksikään osapuoli voi vastedes syyttää mielivaltaisesti toista osapuolta vihollisuuksien aloittamisesta. Nyt olisi pyrittävä poliittiseen ratkaisuun, olipa se miten vaikeaa hyvänsä, ja Genevessä heti vihollisuuksien jälkeen käynnistettyjen poliittisten neuvottelujen jatkamista pitäisi tukea.
Kannatamme pyrkimyksiä tehdä itäisten kumppanuusjärjestelyjen yhteydessä uusi assosiaatiosopimus, joka ei rajoitu kaupankäynti- ja investointimahdollisuuksiin. Kannatamme myös lyhytaikaisten viisumien myöntämismenettelyjen helpottamista koskevaa sopimusta sekä Euroopan yhteisön ja Georgian välistä takaisinottosopimusta, ja olemme tyytyväisiä konfliktin jälkeisen apupaketin sujuvaan toimintaan.
Zoran Thaler
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, arvoisat komission jäsenet, olemme tyytyväisiä sveitsiläisen diplomaatin Heidi Tagliavinin johtaman kansainvälisen tiedonkeruuvaltuuskunnan puolueettomaan ja riippumattomaan selvitykseen Georgian vuoden 2008 konfliktista sekä siitä laadittuun raporttiin. Ennen lukuisia siviiliuhreja vaatineiden vihollisuuksien leimahtamista Etelä-Ossetiassa elokuun 7. ja 8. päivän välisenä yönä eri tahojen harjoittama provokaatio oli jatkunut jo kuukausia. Venäjän sotilaallinen väliintulo ja sen hyökkäys Georgiaan olivat kohtuuttomia ja tuomittavia. Konfliktin molemmat osapuolet syyllistyivät kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksiin, minkä ovat vahvistaneet sekä raportti että useat järjestöt, muun muassa Human Rights Watch.
Mitä meidän nyt pitää tehdä? Venäjän on noudatettava rauhansopimusta kaikilta osin. Ensinnäkin sen on vetäydyttävä alueilta, joita se on miehittänyt 7. elokuuta 2008 lähtien. Sen pitäisi järjestää EU:n tarkkailuvaltuuskunnan ja kansainvälisten elinten kuten YK:n jäsenille välittömästi vapaa ja rajoittamaton pääsy Etelä-Ossetiaan, jotta ne pystyvät valvomaan tulitaukoa ja toimittamaan humanitaarista apua. Etelä-Ossetiassa on edelleen noin 25 000-30 000 asuinseudultaan siirtymään joutunutta georgialaista, ja Etelä-Ossetian tosiasiallista valtaa käyttävien viranomaisten on helpotettava heidän kotiinpaluutaan.
Georgian alueellista koskemattomuutta ei pidä kyseenalaistaa. Georgiassa on kuitenkin huolestuttavia merkkejä autoritaarisuudesta. Presidentti Mihail Saakašvilin harjoittama oikeusjärjestelmän väärinkäyttö, lisääntyvä vihamielisyys kaikkia vastakkaisia näkemyksiä kohtaan, sananvapauden jatkuva väheneminen ja toisinaan ristiriitoihin johtanut kansallismielinen retoriikka ovat kaikki haitallisia Georgialle. Georgia voi palata Eurooppa-myönteiselle ja demokraattiselle linjalle ja herättää muiden alueen maiden kiinnostuksen vain, jos se puolustaa ruusuvallankumouksessa omaksumiaan ihanteita. Kaikkien toimijoiden pitäisi hyödyntää vilpittömässä mielessä Geneven neuvotteluissa tarjoutuvia tilaisuuksia. Kaukasian tilanteeseen on kiinnitettävä vakavaa huomiota EU:n ja Venäjän seuraavassa huippukokouksessa.
Kristiina Ojuland
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, käyttäessäni puheenvuoron Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän nimissä minulla on tilaisuus antaa tunnustusta raportin laatijalle. Raportilla on äärimmäisen tärkeä rooli, vaikka se vain kumoaa laajalle levinneen uskomuksen - Venäjän federaation levittämän uskomuksen - että Georgia aloitti sodan. Samanaikaisesti raportti on tasapuolinen ja siinä arvostellaan konfliktin molempia osapuolia, vaikka todetaankin, että ne eivät voineet estää konfliktia. Raportti on todellakin merkittävä, sillä siinä todetaan erittäin selvästi, että Venäjän federaatio järjesti heti konfliktin alusta lähtien harjoituksia Etelä-Ossetian alueella ja toimitti eteläossetialaisille sotilasteknologiaa ja muutakin sotilaskalustoa.
Toinen keskeinen seikka raportissa on ehdottomasti kysymys, joka liittyy passien jakamiseen vieraan valtion kansalaisille. Venäjän federaatio on vuosien ajan jakanut passeja sekä Abhasiassa että Etelä-Ossetiassa ja siten toiminut vastoin kansainvälistä oikeutta, puhumattakaan hyvien naapuruussuhteiden heikentämisestä. Vaikka raportissa todetaan varsin selvästi, että passien jakaminen ei ole tehnyt Etelä-Ossetiassa ja Abhasiassa elävistä ihmisistä Venäjän federaation kansalaisia, he ovat silti vain oikeudellisesti Georgian kansalaisia, ja myös tästä syystä Venäjän federaation väite, että se suojeli tai lähetti ihmisiä suojelemaan omia kansalaisiaan Etelä-Ossetiassa, ei todellakaan pidä paikkaansa. Toinen merkittävä seikka raportissa on ehdottomasti se, että siinä käsitellään Etelä-Ossetian alueella sijaitsevien georgialaiskylien etnisiä puhdistuksia. Se on hyvin tärkeä näkökohta. Valitettavasti raportissa ei kuitenkaan käsitellä Venäjän federaation Abhasiassa vuodesta 1991 harjoittamaa etnistä puhdistusta. Tuolloin lähes neljännesmiljoona georgialaista pakotettiin Georgian itsenäistymisen takia lähtemään kotimaastaan Abhasiasta.
Arvoisa puhemies, lopuksi haluan vielä todeta, että kaikkein tärkein raportissa mainittu seikka on tietenkin se, että Georgian itsenäisyyttä, itsemääräämisoikeutta, suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta on kunnioitettava. Meille on tärkeintä tänään kysyä, onko tämä todella mahdollista. Vaikka vietämmekin ennen pitkää Berliinin muurin murtumisen 20-vuotisjuhlallisuuksia, haluaisin kysyä, hyvät kollegat, milloin voimme juhlia sitä päivää, jolloin Abhasia ja Etelä-Ossetia liitetään Georgiaan?
Ulrike Lunacek
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan edellisten puhujien tavoin onnitella lämpimästi Heidi Tagliavinia ja hänen ryhmäänsä raportista, jonka he saivat laadituksi.
Raportissa tuotiin hyvin selvästi esiin, että molemmat osapuolet olivat vastuussa elokuussa 2008 lopulta puhjenneen konfliktin laajentumisesta. On selvää, että Venäjä oli vahvistanut sotilaallista läsnäoloaan Etelä-Ossetiassa, joka oli Georgian aluetta. On kuitenkin myös selvää, että kyseiset provokaatiot saivat Georgian presidentin Mihail Saakašvilin ylireagoimaan. On tärkeä toteamus, että molemmat osapuolet olivat vastuussa, ja nyt meidän on pohdittava, miten asiat voivat tulevaisuudessa kehittyä. Se oli tämän raportin pääasiallinen saavutus. Olen myös täsmälleen samaa mieltä kaikkien niiden kanssa, jotka totesivat, että Georgian ja kaikkien muidenkin maiden alueellista koskemattomuutta on kunnioitettava. Kansainvälistä oikeutta on noudatettava.
On kuitenkin myös tärkeää pohtia joitakin konfliktin syitä: vihamielistä, muukalaisvastaista ja kansallismielistä kielenkäyttöä, joka osaltaan vaikutti konfliktin kehittymiseen. Toiseksi on kysyttävä, mitä EU nyt aikoo tehdä. EU:lla on alueella tarkkailuvaltuuskunta, mikä on tärkeää, mutta sen on voitava päästä kaikkialle Georgiaan tukeakseen asuinseudultaan siirtymään joutuneita ja muita henkilöitä.
Nyt käymissämme keskusteluissa - komission jäsen on ehdottanut vapaakauppa-alueen muodostamista Georgian kanssa, ja parlamentti keskustelee mikrorahoitusavun myöntämisestä Georgialle - EU:n on ehdottomasti myös pohdittava Georgialle asetettavia ehtoja esimerkiksi sen puolustusmenojen vähentämiseksi. Georgian puolustusmenot ovat viime vuosina kasvaneet, mikä puolestaan on pois muilta aloilta, kuten sosiaaliasioista, kansalaisyhteiskunnasta ja tiedotusvälineiden vapaudesta. EU:n on valvottava tätä hyvin tarkasti. Lyhyesti sanoen EU:n on tärkeää tukea pyrkimyksiä vihamielisen kielenkäytön lieventämiseksi ja asettaa rahoitustuelle ehtoja.
Milan Cabrnoch
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ilmaisen ECR-ryhmän puolesta sekä yhteistyöstä Georgian parlamentin kanssa vastaavan Euroopan parlamentin valtuuskunnan puolesta, jonka puheenjohtaja olen, tyytyväisyyteni tiedonkeruuvaltuuskunnan esittämään raporttiin. Raportti on uskottava, eikä mikään konfliktin osapuolista ole asettanut sitä kyseenalaiseksi. Seuraamme tilannetta Georgiassa tiiviisti ja valvomme myös Georgian Nato-jäsenyyden valmisteluihin liittyviä yksityiskohtia. Kannatamme varauksetta Georgian alueellista koskemattomuutta ja suvereniteettia itsenäisenä valtiona. Emme voi hyväksyä ajatusta, että Georgia tai mikään muukaan maa kuuluisi yksinomaan Venäjän Federaation tai jonkin toisen valtion vaikutuspiiriin. Georgiassa vuosi sitten sattuneen sotilaallisen konfliktin takia seuraamme erityisen huolestuneina varsinkin Etelä-Ossetian tilannetta. Olemme huolestuneita tulitaukosopimusten noudattamista koskevasta tilanteesta ja erityisen huolestuneita niiden pakolaisten tilanteesta, jotka pakotettiin jättämään kotinsa eivätkä voi palata niihin. EU:n humanitaarinen apu ei valitettavasti tällä hetkellä pääse perille Ahbasiaan ja Etelä-Ossetiaan. Sekä etniset georgialaiset että muut asukkaat joutuvat nykyisin kärsimään näillä alueilla. Mielestämme on myös erittäin valitettavaa, että EU:n Georgiaan lähettämät riippumattomat rauhantarkkailijat eivät ole voineet työskennellä näillä alueilla.
Raportin mukaan konfliktin molemmat osapuolet loukkasivat kansainvälistä oikeutta. Meidän tehtävämme ei ole tuomita, mutta raportista käy kuitenkin ilmi, että Venäjän federaatio ylitti toimissaan selvästi välttämättömän puolustuksen yleiskäsitteen rajat. Olemme erittäin huolestuneita raportin tiedoista, jotka koskevat etnistä puhdistusta ja siviiliväestöön kohdistuvaa väkivaltaa sekä konfliktin aikana että sen jälkeen. Tulevaisuudessa aiomme parlamenttien välisen komitean työn kautta edistää väkivaltaisuuksien välitöntä päättymistä ja sellaisten saartojen välitöntä lopettamista, jotka estävät humanitaarisen avun toimittamisen todellisille avuntarvitsijoille, kansainvälisten rauhantarkkailijoiden alueelle pääsyä ja viattomiin siviileihin kohdistuvien konfliktivaikutusten mahdollisimman tehokasta lievittämistä. Tuemme kaikkia toimia, jotka johtavat konfliktin päättymiseen ja Georgian alueellisen koskemattomuuden ja suvereniteetin palauttamiseen.
Bastiaan Belder
Arvoisa puhemies, "voittajia ei ole", todetaan Georgiassa kesällä 2008 puhjennutta aseellista konfliktia käsittelevän tiedonkeruuvaltuuskunnan raportissa. En ole samaa mieltä tästä päätelmästä.
Konfliktin voittaja oli ja on edelleen Venäjä. Georgian presidentin avustuksella Venäjän hallitus saattaa määrätietoisesti ja sotilaallisin keinoin loppuun Abhasian ja Etelä-Ossetian poliittisen liittämisen alueeseensa. Häviäjä on Georgian valtio, vaikka se voi sivumennen sanoen saada lohtua Venäjän ortodoksisen kirkon tuesta. Kirkko pitää edelleen abhaaseja ja eteläossetialaisia Georgian kansalaisina. Haluan korostaa Moskovan patriarkaatin myönteistä suhtautumista, joka varmasti on hyvä esimerkki epäröiville jäsenvaltioille.
Heidi Tagliavinin johtama valtuuskunta arvostelee aiheellisesti Venäjän passien jakamista joukoittain Georgian kansalaisille Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa ja pitää sitä kansainvälisen oikeuden vastaisena. Georgian suvereniteetin heikentämistä täysin vastaava esimerkki on Ukrainan kansallisen suvereniteetin heikentäminen Krimillä, jossa Venäjä jakaa uusia passeja avokätisesti Ukrainan kansalaisille.
Näin ollen Euroopan unionin pitäisi vetää Tagliavinin-ryhmän raportista se tärkeä poliittinen johtopäätös, että EU:n pitäisi aktiivisesti auttaa Ukrainan hallitusta puolustautumaan kaikkia maan kansallista itsenäisyyttä uhkaavia naapurivaltioita vastaan. EU:n hankkeet Krimillä, samoin kuin Georgiassa, tarjoavat loistavan tilaisuuden tähän.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, Kaukasiassa vuonna 2008 puhjennut konflikti, jota kutsutaan myös viiden päivän sodaksi, oli valitettava Georgian ja Venäjän välinen aseellinen sotilaskonflikti Georgian alueella, ja se koski myös niin kutsuttuja "luopiomaakuntia" eli Etelä-Ossetiaa ja Abhasiaa.
Koska kansainvälisen median raportointi sodan tapahtumista ja taustatekijöistä oli usein valitettavan yksipuolista, haluan selventää muutamia seikkoja: Yhdysvallat tuomitsi jyrkästi Venäjän sotilasoperaation kuvaillen sitä pelkäksi uhitteluksi ja voimannäytöksi ja puolusti Georgian kantaa. Tässä yhteydessä on ensinnäkin todettava, että Venäjä ei ollut hyökkäävä osapuoli ja vastasi presidentti Mihail Saakašvilin aloittamaan sotaan. Pannessaan jälleenyhdistymisohjelmansa täytäntöön hän tiesi varsin hyvin, että hänellä oli vastassaan kaikkivoipa vastustaja, mutta hän luotti Naton ja Yhdysvaltojen turvaavan selustansa, ja päätti siksi riistää luopiomaakunnat takaisin voimakeinoin.
Venäjän reaktio oli epäilemättä kohtuuton, mutta se tehtiin kansainvälisen oikeuden mukaisesti niin kutsutussa itsepuolustustilanteessa. Yhdysvallat ei selvästikään tukenut Georgiaa vain sen demokraattisen itsemääräämisoikeuden turvaamiseksi, vaan sanottakoon, että sillä oli myös sotilaallisia ja poliittisia tavoitteita, jotka liittyivät varsinkin Georgian tehtävään strategisena vasallivaltiona Venäjän rajalla Kaukasiassa.
Georgialaisten pitäisi olla varovaisia antaessaan Yhdysvaltojen turvata selustansa. Riittää kun ajattelee Unkaria vuonna 1956, kun Yhdysvallat jälleen kerran tarjosi tukeaan, kuten tiedämme. Joka tapauksessa seuraukset olivat tuhoisat. Länsimaat jättivät unkarilaiset pulaan heidän vapaustaistelussaan.
Lopuksi haluan viitata 30. syyskuuta 2009 päivättyyn raporttiin, jossa EU:n ministerineuvoston perustama tutkintakomitea osoitti seikkaperäisesti, että georgialaisten mainitsema kansainvälisen oikeuden mukainen peruste hyökkäykselle oli pätemätön.
Vytautas Landsbergis
(EN) Arvoisa puhemies, valtuuskunnan johtaja Heidi Tagliavini esitti erillisessä lehdistötiedotteessa seuraavat huomautukset: "Todettakoon, että vuoden 2008 konflikti oli ennustettavissa ja ehkäistävissä"; "mutta kansainvälinen yhteisö käänsi selkänsä, aivan kuin se olisi luopunut paitsi taustalla olevan konfliktin ratkaisemisesta myös yhä hauraamman tulitauon ylläpitämisestä." Kenen mielestä olisi parempi ylläpitää kasvavaa epävarmuutta ja aseellista väkivaltaa, joka selvästi uhkaa päättyä murhenäytelmään?
Määritellessään välinpitämättömän kansainvälisen yhteisön Heidi Tagliavini mainitsi kolme oikeushenkilöä: Yhdistyneet Kansakunnat, Etyj:n ja Euroopan unionin. Nyt siis me, Euroopan parlamentti, olemme niiden kolmen ulkokultaisen joukossa, jotka näkivät ja tiesivät mutta eivät halunneet estää tuon 17 vuotta kestäneen sodan viimeisintä veristä vaihetta.
Myös muilla valtuuskunnan keskeisillä päätelmillä on yleistä merkitystä. Päätelmät ovat seuraavat: ei lisää rauhanturvaajia naapurimaista, sillä he yleensä turvaavat valtion määrättyjä alueita mutta eivät rauhaa. Pakkokeinoihin perustuvan suurvaltapolitiikan ja diplomatian vaikutus pieniin ja alistumattomiin naapurivaltioihin olisi pantava merkille, puhumattakaan merkittävistä aluemenetyksistä salakavalien alueliitosten kautta. Tässä konfliktissa ei ole voittajia. Kun kansainvälinen yhteisö kuuluu suuriin häviäjiin, poliittinen yhteistyökulttuuri on kärsinyt.
Vielä kaksi sitaattia: "Kansainvälisen oikeuden vakiintuneet periaatteet, kuten valtioiden itsemääräämisoikeuden ja alueellisen koskemattomuuden kunnioittaminen, sivuutettiin"; "seurauksena on edistyneistä poliittisen vuorovaikutuksen käytännöistä luopuminen Euroopassa".
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Jelko Kacin
(SL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, minulla oli tilaisuus matkustaa Tbilisiin viime vuoden syyskuussa. Kysymys Georgian alueellisesta koskemattomuudesta ja vakaudesta vaikuttaa voimakkaasti yleiseen vakauteen alueella, jonka menneisyys on valitettavasti ollut pysyvästi epävakaa. Ei ole vain yhtä totuutta, vaan useita totuuksia, jotka usein ovat ristiriidassa keskenään. Kun poliittiset päätöksentekijät menettävät arvostelukykynsä, seuraukset ovat arvaamattomat ja laajakantoiset. Välittömät ja välilliset vahingot ovat valtavat, mutta seuraukset kohdistuvat ennen kaikkea viattomiin ihmisiin.
Suurvaltojen puuttuminen asiaan tai jommankumman osapuolen tukeminen eivät voi tuottaa hyviä tuloksia. Tarvitsemme toimia palauttaaksemme nykyisin olemattoman luottamuksen ja vahvistaaksemme sitä. Kaukasia on ongelmallinen alue, ja Balkanin tavoin sen menneisyys ylittää sen sieto- ja selviytymiskyvyn rajat. Hätäratkaisut ja muukalaisviha eivät koskaan tuota hyviä tuloksia. Vaikka kunnioituksen puute vähemmistöjen oikeuksia ja lakisääteisiä vapauksia kohtaan onkin konfliktin tärkein syy, todelliset syyt ovat tätä laajemmat, ja niihin kuuluu taloudellisia syitä, etupäässä energiaa ja geopolitiikkaa. Geopolitiikka kuitenkin edellyttää suurvalloilta vastuullista toimintaa, sillä ruohoa kasvaa aina niukasti elefanttien tallomilla alueilla. Noille elefanteille on opetettava, etteivät ne omista kaikkea ruohoa, eivät nyt eivätkä jatkossakaan.
Paweł Robert Kowal
(PL) Arvoisa puhemies, mielestäni parhaillaan käymässämme keskustelussa on erehdytty kiinnittämään huomiota pääasiassa Georgian vakavasta tilanteesta johtuvien oireiden hoitamiseen. Georgia on tällä hetkellä se maa, jossa ratkaistaan Euroopan unionin maine kansainvälisenä voimatekijänä. Tosiasia on, ettei kukaan ole noudattanut Nicolas Sarkozyn suunnitelmaa, ja se on jo unohtunut historian arkistoihin. Totta on myös se, että Venäjä jatkaa itsepintaisesti Abhasian ja Ossetian sotilaallista liittämistä alueeseensa, eikä Euroopan unioni pysty vahvistamaan asemaansa sellaisena vaikuttajana, jonka määräyksiä kunnioitettaisiin ainakaan silloin, kun kyse on Georgian tilanteesta. Paras osoitus tästä on se, että komission jäsen Benita Ferrero-Waldner on tänään poissa keskustelusta, ja ainoastaan komission jäsen Leonard Orban edustaa komission kantaa. Diana Wallis ei selvästikään pidä asiaa riittävän tärkeänä päätellen siitä, miten tiukasti hän rajoittaa tämän kysymyksen käsittelyyn varattua puheaikaa.
Csaba Sógor
(HU) Tämä asia koskee suurvaltoja, vaikka kyseessä on ihmisoikeustilanne. Suurvaltojen pelinappuloiksi joutuneet siviilit, vähemmistöt ja demokratia ovat tässä tilanteessa aina uhreja. Siellä, missä erottelu ja erimielisyys pääsevät vallalle, tulee turvallisuuden tilalle epävarmuus, ja aseet puhuvat neuvottelujen sijasta. Mitä siis voidaan tehdä? Euroopan unionin on osoitettava jonkinlaista luotettavuutta. EU:n on omaksuttava vähemmistöpolitiikka, jolla taataan vähemmistöille oikeus käyttää äidinkieltään ja vaalia kulttuuriaan sekä oikeus itsehallintoon Ranskassa, Romaniassa, Kreikassa ja myös Slovakiassa. Ratkaisu Venäjän, Georgian, Etelä-Ossetian ja Abhasian tilanteeseen on EU:ssa. EU:n on löydettävä ratkaisu ja kyettävä näyttämään esimerkkiä näille maille.
Charles Tannock
(EN) Arvoisa puhemies, vaikka pitääkin tosiasiallisesti paikkansa, että presidentti Mihail Saakašvili aloitti hyökkäyksen Etelä-Ossetiassa vuonna 2008, hän teki sen vasta provosoituneena muun muassa ankarista talouspakotteista ja Venäjän lisättyä joukkojaan miehitetyillä alueilla.
Raportissa ei mielestäni oteta täysin huomioon sitä, että Venäjän vastahyökkäys oli kohtuuton: se muun muassa pommitti Georgian siviilialueita kuten Goria ja salli georgialaisten järjestelmällisen etnisen puhdistuksen Etelä-Ossetiasta sekä Abhasian joukkojen miehityksen Georgian alueella.
Minusta Saakašvili todellakin liioitteli yrittäessään saada Georgian lainkäyttövaltaan kuuluvaa aluetta takaisin hallintaansa ja teki hirvittävän poliittisen virheen siitäkin huolimatta, että kyse oli sentään Georgian lainkäyttövaltaan kuuluvasta alueesta. Venäjä on kuitenkin nyt päättänyt laittomasti vahvistaa vaikutuspiiriään muissa naapurivaltioissa, niin kutusutuissa lähiulkomaissa, joiden täysivaltaisuutta pitäisi kansainvälisen oikeuden mukaisesti tietenkin kunnioittaa.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, selkkauksesta voidaan vetää vain yksi johtopäätös: kansainvälinen yhteisö on aivan liian kauan ja aivan liian helposti hyväksynyt niin kutsuttujen jäätyneiden konfliktien olemassaolon, mikä, kuten kollegani Ioannis Kasoulides asian ilmaisi, vastaa myönnytyspolitiikkaa. Olennaisinta tässä selkkauksessa on se, että Georgia ei hyökännyt Venäjän alueelle, vaan Venäjä hyökkäsi Georgiaan valtavalla sotilasvoimalla ja aikoi vallata sen pääkaupungin. Kyseessä oli ennennäkemätön kansainvälisen oikeuden loukkaus, joka heikentää Venäjän uskottavuutta luotettavana kumppanina.
Koska kansainvälinen suhtautuminen tähän hyökkäykseen on edelleen kaksijakoista, Venäjä voi tuntea itsensä voittajaksi, mikä tarkoittaa, että samankaltaiset hyökkäykset ovat todennäköisiä esimerkiksi Krimillä tai jopa Itämeren alueella. Siksi EU:n on sitouduttava olemaan näkyvästi läsnä Georgiassa ja takaamaan sen valinnanvapaus ja alueellinen koskemattomuus. Läsnäolo alueella on äärimmäisen tärkeää.
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Haluan puhua hyvin lyhyesti ja todeta aluksi, että Georgian alueellisen koskemattomuuden periaate on toteuttamiemme toimien kannalta ratkaiseva, kuten hyvin monet puhujat ovat maininneet. Se on perusasia, jonka pidämme mielessä kaikissa toimenpiteissämme.
Haluan korostaa sitä selvästi toteamalla, että komissio aikoo edelleen jatkaa yhteistyön ja suhteiden ylläpitämistä Georgian kanssa monilla eri aloilla, jotta maa voi edistyä ja lähentyä Euroopan unionia. Kuten todettiin, tämä tuki ja nämä toimet toteutetaan monilla aloilla.
Aiomme edelleen olla mukana Geneven neuvotteluissa, joissa käydään kaikkien asianosaisten osapuolten välistä poliittista vuoropuhelua. Se on välttämätöntä tilanteen ratkaisemiseksi. Aiomme myös jatkaa avunantoa asuinseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille. Olemme parhaillaan myös käynnistämässä neuvotteluja assosiaatiosopimuksesta sekä siihen sisältyvästä vapaakauppasopimuksesta, jonka yhteydessä käsitellään ilmeisesti viisumijärjestelmän helpottamiseen liittyviä kysymyksiä.
Lopuksi toteaisin, että näiden neuvottelujen valmistelun yhteydessä haluamme Georgian viranomaisten ehdottomasti täyttävän tiettyjä edellytyksiä sekä tiettyjä oikeusvaltioperiaatteesta ja ihmis- ja perusoikeuksien kunnioittamisesta johtuvia velvoitteita muiden kaupankäyntiin liittyvien taloudellisten edellytysten ohella.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 10.55 ja sitä jatkettiin klo 11.05.)


Ana Gomes
(PT) Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron työjärjestyksen 151 artiklan nojalla, joka koskee henkilökohtaisia lausumia. Mielestäni nimeäni on käytetty väärin Nirj Devan ja Konrad Szymańskin talousarvioon tekemissä tarkistuksissa, jotka koskevat pakkoaborttia. Siteeraan tarkistusta, johon he viittaavat ja jonka esitin mietintöä "Lasten erityisasema EU:n ulkoisissa toimissa" koskevassa lausunnossa. Tarkistuksessa todettiin seuraavaa:
(EN) "kehottaa Euroopan unionia toimimaan päättäväisesti tyttöjen (jo ennen syntymää alkavan) syrjinnän lopettamiseksi ja myöntämään riittävästi varoja syrjinnästä johtuvan epätasa-arvoisuuden poistamiseksi".
(PT) Tarkistuksellani pyritään suojelemaan tyttöjä jo ennen syntymää alkavalta syrjinnältä, toisin sanoen sukupuoleen perustuvalta valikoivalta abortilta, mutta tavoitteena ei ole estää kaikkia raskaudenkeskeytyksiin liittyviä toimia.
Tarkistukseni eroaa sanamuodoltaan ja tavoitteiltaan Nirj Devan ja Konrad Szymańskin talousarvioon tekemästä tarkistuksesta. Siksi ei ole oikein rinnastaa näitä tarkistuksia keskenään eikä varsinkaan mainita nimeäni tämän asian yhteydessä. Mielestäni se on tuomittava poliittinen manipulointiyritys.
Äänestän Nirj Devan ja Konrad Szymańskin esittämiä tarkistuksia 727, 732 ja 734 vastaan.
