Esitys yleiseksi talousarvioksi 2010 (pääluokka III - komissio) - Esitys yleiseksi talousarvioksi 2010 (pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX) (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
László Surjánin budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2010, Pääluokka III - Komissio (C7-0127/2009 - ja oikaisukirjelmästä nro 1/2010 (SEC(2009)1133) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2010, sekä
Vladimír Maňkan budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö) esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2010
Pääluokka I - Euroopan parlamentti
Pääluokka II - Neuvosto
Pääluokka IV - Tuomioistuin
Pääluokka V - Tilintarkastustuomioistuin
Pääluokka VI - Talous- ja sosiaalikomitea
Pääluokka VII - Alueiden komitea
Pääluokka VIII - Oikeusasiamies
Pääluokka IX - Euroopan tietosuojavaltuutettu
(C7-0128/2009 -.
László Surján
Arvoisa puhemies, puhun äidinkielelläni, sillä, ceterum censeo, vastustan kaikkia lakeja, joilla pyritään rajoittamaan yksilöiden oikeutta käyttää äidinkieltään. Vuoden 2010 talousarvio on luonnosteltu rahoituskriisin varjostamana. Arvoisa valtiosihteeri, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, me kaikki joudumme pärjäämään rahoituskriisin kanssa tavalla tai toisella. Kriisi on osoittanut investoijien epävarmuuden, vaikeuttanut luotonsaantia, lisännyt työttömyyttä ja alentanut tuotantoa. Pystyykö Euroopan unioni vastaamaan tähän? Onko unionilla jotain sanottavaa ilmastonmuutoksen vaaroista tai terrorismista? Kykeneekö se suojelemaan EU:n rajoja? Ottaako se vastaan pakolaisia tasapuolisesti? Parlamentti toivoisi saavansa talousarvion, jolla voidaan vastata myönteisesti kaikkiin näihin kysymyksiin, ja parlamentti on varsin yksimielinen tämän toiveen suhteen.
Tästä ei ole suuria erimielisyyksiä puolueryhmien välillä. Haluankin esittelijänä kiittää kaikkia parlamentin puolueryhmiä tästä. Sitä vastoin neuvoston ja parlamentin välillä on suuria mielipide-eroja. Rahoituskriisin takia neuvosto haluaisi mahdollisimman pienen talousarvion, mikä on ymmärrettävää jäsenvaltioiden parlamenttien ja hallitusten näkökulmasta. Parlamentissa me taas olemme sitä mieltä, että parlamentilla on käytössään valtaisa määrä välineitä, jotka pitäisi saada toimimaan entistä tehokkaammin ja kitkattomammin niin, että niiden vaikutukset olisivat suuremmat ja auttaisivat kriisistä selviytymisessä. Mitä tämä kaikki tarkoittaa lukuina? Aiemmin ajattelimme vuodelle 2010 seitsemän vuoden talousarviota. Silloin tehtiin päätös, joka mahdollistaisi nykytilanteessa 134 miljardin euron talousarvion maksutason osalta. Toisaalta neuvosto on esittänyt 120 miljardin euroa lukua, mutta parlamentin mielestä 134 miljardin euron menot eivät ole realistinen arvio jäsenvaltioiden hallitusten ongelmat huomioon ottaen, minkä vuoksi se esittää 127 miljardin euron menoja, jos budjettivaliokunnan suositus viitoittaa torstaina pidettävää äänestystä.
On syytä toki kysyä, mitä mieltä on antaa parlamentin viisivuotiskaudella lupauksia seitsemäksi vuodeksi eteenpäin, jos lupauksia ei aiota pitää. Tämä on itse asiassa tilanteemme nyt, koska talousarvio on vuosi vuodelta paljon pienempi kuin se, mistä keskusteltiin aiemmin. Tässä on kuitenkin vielä isompi ongelma: Vuosibudjetit kertovat myös sitoumuksista, joista moni jää toteutumatta. Olemme jo yli yhden vuosibudjetin jäljessä, ja kuilu kasvaa vuosi vuodelta. Siksi maksutasoja on pakko nostaa. Muutoin meitä odottaa sama kuin joka toinen vuosi: neuvosto nakertaa komission esitystä, kun taas parlamentti esittää vielä suurempia lukuja.
Haluaisin kuitenkin huomauttaa, ettei tämä ole koko totuus tilanteesta. Ehdotukset eivät ole syntyneet mekaanisesti budjettikohdasta toiseen valitsemalla umpimähkään sieltä täältä. Rahoituskriisin vuoksi kaikkien on kiristettävä kukkaron nyörejä. Tämän vuoksi kannatimme tietyissä hankinnoissa neuvoston budjettivaliokunnassa esittämiä taloudellisempia lukuja. Muissa asioissa, kuten esimerkiksi erityistehtäviin nimitetyn henkilöstön osalta, otimme huomioon myös näiden tehtävien toteutustavan. Näissä asioissa myös virheitä tehdään hyvin helposti. Jos olemme tehneet virheitä, emme halua estää ohjelmien toteutumista. Jos niin kuitenkin käy tämän vuoden kuluessa, olemme aina valmiit korjaamaan tilanteen, mutta kannatamme ohjelmien oikeanlaista täytäntöönpanoa ja tarkkaa suunnittelua. Meidän on analysoitava, tuottiko käytetty raha toivomamme tuloksen ja saavutimmeko asettamamme tavoitteen.
Esimerkiksi viestintäpolitiikassa on vaikea saada aikaan tyydyttäviä tuloksia, mutta hävittyihin kansanäänestyksiin ja alhaiseen äänestysaktiivisuuteen voi toki olla monia muitakin, vielä paljon monimutkaisempia syitä. Sen vuoksi viestintäresurssien vähentäminen olisi virhe. Olemme ehdottaneet joihinkin budjettikohtiin varauksia, jotka olisi helppo irrottaa sitten, kun nykyisiin analyyseihin perustuva lupaava viestintästrategia on valmis. Meidän on tutkittava vastedes tarkemmin myös sitä, missä määrin tavoitteemme ovat toteutuneet. Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi hiljattain tutkimuksen meijerialan onnistumisista ja epäonnistumisista. Parlamentti odottaa komission laativan välittömästi oikaisukirjelmän maitorahaston toiminnasta. Myös meijeriala tarvitsee mielestämme erillisen budjettikohdan ja sopivan suuruisen varauksen.
On myös perustettava oikeusperusta, jossa otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja jolla voidaan auttaa alan ongelmien menestyksellisessä ratkaisussa. Siksi kyse ei ole yksistään rahasta vaan myös Euroopan unionin halusta tukea alaa entistä enemmän ja eriytetymmin. Tämän vuoksi kehotan kollegojani äänestämään mahdollisimman yksimielisesti hyvän ja tahokkaan talousarvion puolesta. On sanomattakin selvää, että tästä käydään vielä keskusteluja. On täysin luonnollista, että myös kukin puolueryhmä ajaa näkemyksiään ja yrittää nostaa profiiliaan. Pääsemme kuitenkin yksimielisyyteen tärkeimmistä asioista. Maitorahasto on sinänsä paljon tärkeämpi kuin se, kuinka paljon siinä lopulta on rahaa. Budjettivaliokunta on jättänyt esityksen toteutettavissa olevasta summasta. Kiitoksia kohteliaasta mielenkiinnostanne.
Vladimír Maňka
esittelijä. - (SK) Meidän on juuri nyt, kriisin aikaan, todistettava kansalaisille ja myös itsellemme, että pyrkiessämme saavuttamaan poliittisia tavoitteitamme käytämme kaikki resurssit mahdollisimman tehokkaasti.
Moni toimielin laatii talousarvionsa edellisten vuosien pohjalta. Mikä olisikaan loppujen lopuksi helpompaa kuin kertoa edellisen vuoden talousarvio inflaatioasteella? Tällainen budjetointi vuodesta toiseen saattaa kuitenkin johtaa vääristymiin, epätarkkuuksiin ja resurssien tuhlaukseen. Tavoitteenamme onkin siten varmistaa, että talousarviot laaditaan todellisten tarpeiden pohjalta. Budjettivaatimusten on kaikissa toimielimissä vastattava toteutettavien tehtävien todellisia tarpeita. Kunkin toimielimen ja toimielinyksikön on tehtävä kaikkensa säästöjen aikaan saamiseksi. Tämä saattaa edellyttää työn organisoinnin parantamista, nykyisten resurssien uudelleen kohdentamista ja priorisointia tai byrokratian vähentämistä.
Kerroin valiokunnassa pitämissäni edellisissä puheissa ja myös täysistunnoissa useita esimerkkejä onnistuneista varausten irrottamisista. Paljastamme myös muita puutteita ja aiomme tehostaa yksittäisten yksiköiden ja toimielinten toimintaa systemaattisesti. Vuoden 2010 talousarviossa otetaan käyttöön tällainen systemaattinen lähestymistapa.
Edelliseen parlamenttiin kuuluneet arvoisat jäsenet varmasti muistavat, että olemme aina yrittäneet parantaa toimielinten välistä yhteistyötä. Tähän on aina liittynyt varauksia, joista moni on jopa lisääntynyt viime vuosina. Meillä on yhteinen rahoituspotti. Jos hoidamme vain oman tonttimme ja suljemme silmämme muilta, emme voi kommunikoida emmekä tehdä yhteistyötä, mikä vaikeuttaisi resurssien tehokasta käyttöä.
Tämän vuoksi päätimme budjettivaliokunnassa toteuttaa viiden prosentin varauksen kaikkien toimielinten ulkoista käännöstoimintaa varten. Miten muutoin voisimme motivoida toimielimiä käyttämään vapaana olevaa sisäistä käännöskapasiteettia niin, ettei automaattisesti käännytä ulkoisten toimittajien puoleen? Tavoitteenamme kaikilla näillä aloilla on kunkin toimielimen vapaana olevan kapasiteetin saattaminen muiden toimielinten käyttöön.
Rakennusten hankinta- ja vuokrakulut muodostavat yhden suurimmista hallinnollisista menoeristä EU:n toimielimissä. Vuonna 2005 Brysselin, Luxemburgin ja Strasbourgin toimielinten kokonaistoimistopinta-ala oli yli kaksi miljoonaa neliömetriä. Rakennuksia ei ole aina hankittu oikeasta paikasta oikeaan aikaan tai pienimmällä mahdollisella hinnalla. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan toimielimet eivät tee yhteistyötä näissä asioissa tai edes arvioi omia käytäntöjään. Jos meillä on uuden rakennuksen hankinnassa vain yksi vaihtoehto, hankintaa on vaikea toteuttaa edullisin ehdoin. Tämän vuoksi odotamme Euroopan parlamentin puhemieheltä vuoden loppuun mennessä tarkoituksenmukaista pitkäkestoista varojen ja rakennusten strategiaa, jossa otetaan huomioon myös rakennusten kunnostustarpeet ja turvallisuuskustannukset.
Hyvät kuulijat, jos haluamme toimia vastuullisesti ja tehokkaasti, tarvitsemme kattavaa tietoa käytettävissämme olevista resursseista. Siksi haluan korostaa tarvetta luoda tiedonhallintajärjestelmä. Järjestelmän avulla voisimme toimia yhdenmukaisesti ja tehokkaasti. Hallinnon on määrä jättää budjettivaliokunnalle esitys hankkeesta lähiaikoina. Yhdessäkään toimielimen talousarvioesityksessä ei ole otettu huomioon Lissabonin sopimuksen voimaantulon kustannuksia. Sopimuksen tullessa voimaan meidän on pohdittava tarkoin nykyisten resurssien uudelleen järjestelyä ennen kuin kukaan pyytää lisää resursseja. Jos jonkin toimielimen henkilöstö saa aikaan taloudellista säästöä toiminnan tehostumisen ansiosta, budjettivaliokunta voi hyvinkin sallia sen, että lisäresursseja käytetään toimielimen muihin prioriteetteihin.
Toisaalta jos toimielin saa aikaan säästöjä odottamattomiin menoihin varatun marginaalin ansiosta, säästöt pitää yleensä palauttaa veronmaksajille. Haluan kiittää budjettivaliokunnan jäseniä heidän yksimielisestä tuestaan ehdotukselle. Olen vakaasti sitä mieltä, että EU:n budjettijärjestelmää on kehitettävä niin, että etusija annetaan kekseliäisyydelle ja innovatiivisille ratkaisuille.
Hans Lindblad
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisat nuoret (huomaan, että Euroopan tulevaisuuden toivoja istuu siellä ylälehterillä), minulla on suuri kunnia ottaa osaa tänään käytävään keskusteluun, joka koskee parlamentin ensimmäisestä käsittelyä vuoden 2010 talousarviosta.
Euroopassa on meneillään pahin talouskriisi sitten toisen maailmansodan. Työpaikkoja häviää, työttömyys kasvaa ja julkinen taloutemme on ennätysmäisen alijäämäinen. Budjettikuri ja terve taloudenhoito voivat kiihdyttää talouden elpymistä. Oikeanlaisella rakennepolitiikalla puolestaan voidaan lujittaa nousua, joka toivon mukaan on käynnissä, sekä saada noususta pysyvä.
Tämän vuoksi neuvosto hyväksyi yksimielisesti hyvin tasapainotetun talousarvion, jossa osoitetaan varoja koulutukseen, tutkimukseen, infrastruktuuriin, koheesioon ja vastuulliseen valtiontalouteen ja jossa on marginaali odottamattomia menoja varten. Toisin sanoen talousarviossa on otettu huomioon kaikki tekijät, joiden tiedämme olevan tärkeitä talouskasvulle ja vauraudelle. Suuria ongelmia on kuitenkin yhä. Euroopan talouden elvytyssuunnitelma ja meijerialan tukeminen tarvitsevat rahoitusta.
Tästä huolimatta parlamentin budjettivaliokunta ehdottaa maksujen nostamista 10 prosentilla nyt, kun Euroopan julkistalous on pahimmassa jamassa miesmuistiin! Voitteko osoittaa minulle toisen alan (työttömyyden kustannuksia lukuun ottamatta), jolla sallisimme vastaavan nousun? Talousarvioiden huomattavasta alijäämästä huolimatta (8 % BKT:sta Ranskassa, 6 % BKT:sta Saksassa sekä 14 % BKT:sta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa) budjettivaliokunnan mielestä jäsenvaltioiden olisi osoitettava lisää rahoitusta menoihin ja hallintoon. Se haluaa lisää rahoitusta hallintoon!
Olen erityisen huolissani siitä, että näin korkea menojen taso vaikeuttaa entisestään Euroopan talouden elvytyssuunnitelman rahoittamista. Olen erityisen huolissani myös siitä, ettei budjettivaliokunnan ehdotukseen sisälly lainkaan marginaalia ennakoimattomiin menoihin.
Meidän on päästävä yksimielisyyteen talousarviosta, johon jäsenvaltioilla on varaa ja jonka voimme perustella kansalaisille. Meidän on päästävä yksimielisyyteen Euroopan kehitykselle äärimmäisen tärkeästä talouden elvytyssuunnitelmasta. Huhtikuussa aikaan saadun yksimielisyyden takia luotan siihen, että onnistumme tässä. Monisyinen meijerialan kysymys vaatii ratkaisua. Tähän asti harjoitettu loistava yhteistyö saa minut uskomaan, että onnistumme ratkaisemaan myös tämän monimutkaisen kysymyksen näinä vaikeina ja tukalina aikoina.
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, olen hyvin mielissäni mahdollisuudesta puhua teille tänään ennen kuin päätätte ensimmäisen käsittelynne vuoden 2010 talousarvioesityksestä, josta äänestetään torstaina.
Haluan ensinnäkin kiittää parlamenttia alustavan talousarvioesityksen parantamisesta monilta osin.
Komissio kannattaa vahvasti sitä, että parlamentti keskittyy talousarvion hyödyntämiseen välineenä, jolla voimme selvitä nykyisestä kriisistä talouskasvua, kilpailukykyä, koheesiota ja työpaikkojen säilymistä lujittamalla.
Komissio kannattaa myös sitä, että parlamentin ensimmäiseen käsittelyyn on otettu mukaan oikaisukirjelmä, jossa vaaditaan menojen lisäämistä etenkin Palestiinan kysymystä, ilmastonmuutosta sekä AKT-valtioiden liitännäistoimenpiteitä varten.
Nykyisen talousarviomenettelyn ydinkysymyksiin palatakseni komissio on ymmärtänyt täysin sen, että parlamentti pitää Euroopan talouden elvytyssuunnitelman toisen vaiheen rahoitusta ensisijaisena tavoitteenaan. Saanen todeta, että tämä on myös komission ensisijainen tavoite. Tästä näkökulmasta ajateltuna ymmärrän logiikan, joka on elvytyssuunnitelmaa koskevan Euroopan parlamentin "tähdellä merkityn tarkistuksen" takana nykyisen menokaton ylittyessä.
Komissio esittelee ensi viikolla toimenpidepaketin, jolla pyritään ottamaan huomioon elvytyssuunnitelmaan liittyvät tarpeet yhteisen ratkaisun löytämiseksi marraskuussa pidettävässä sovittelumenettelyssä.
Komissio ei ole vielä tässä vaiheessa löytänyt kaikkia rahoituslähteitä, jotka vastaisivat täysin vuoden 2010 elvytyssuunnitelmassa edellytettyjen energiahankkeiden kokonaismäärää. Sitä vastoin komissio pyrkii määrittelemään kaikki mahdolliset saatavilla olevat rahoituslähteet voidakseen täyttää suuret vajaukset ajoissa ennen marraskuista sovittelumenettelyä.
Komissio on huolissaan meijerialan nykyisistä ongelmista, joten olemme ottaneet asianmukaisesti huomioon parlamentin ehdotuksen erityisen maitorahaston perustamisesta sekä maatalousministerien kannanotot. Ensi viikon oikaisukirjelmässä vuoden 2010 talousarvioon ehdotetaan kollegani Marianne Fischer Boelin esityksen mukaisesti 280 miljoonan euron osoittamista maidontuottajien kriisin välittömien seurausten korjaamiseen.
Tämä uusi ehdotus vaikuttaa alun perin tehtyyn ajatukseen Euroopan talouden elvytyssuunnitelman aukkojen rahoituksesta, mutta kuten jo totesin, komissio tekee kaikkensa löytääkseen lopulta tarvittavat resurssit ajoissa ennen sovittelukokousta.
Haluaisin nyt kiinnittää huomionne moniin kysymyksiin, jotka parlamentin ensimmäisen käsittelyn perusteella antavat aihetta huoleen.
Euroopan parlamentti ehdottaa maksutasoon lähes 10 prosentin nostoa vuoden 2009 tasoon verrattuna, mikä ylittää komission ehdotuksen noin neljällä prosentilla. Yhdyn Euroopan parlamentin toiveeseen talouskasvun tukemisesta EU:n ohjelmien avulla, mutta meidän olisi otettava huomioon myös niiden maksujen määrät, jotka voidaan toteuttaa järkevästi moitteetonta varainhoitoa vaarantamatta. Komissiolla ei tässä vaiheessa ole mitään syytä poiketa alustavassa talousarvioesityksessä tekemistään arvioista.
Meno-ohjelmien hallinnollisen tuen budjettikohdista eli niin sanotuista BA-budjettikohdista minun on sanottava, että ymmärrän Euroopan parlamentin toiveen suhtautua niihin varsin varauksellisesti nykytilanteessa. On kuitenkin myös tärkeää voida tarjota riittävät hallinnolliset keinot ohjelmien kasvavien määrärahojen hallinnoimiseksi, jos haluamme, että tämä talousarvio voidaan toteuttaa asianmukaisesti. Komissio toivoo, että tämä asia voidaan ratkaista toisessa käsittelyssä.
Parlamentti on lisäksi hyväksynyt useita varauksia, jotka haittaavat talousarvion toteuttamista, jos ne säilytetään lopullisessa talousarviossa. Myös palkkoja koskevat varaukset (jos ne säilytetään vuoden kuluessa) vaikeuttaisivat komissiosta lähtevien henkilöiden tilalle palkattavan uuden henkilöstön rekrytointia vuonna 2010.
Päätän puheenvuoroni vakuuttamalla, että komissio ilmoittaa toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti kantansa parlamentin hyväksymiin tarkistuksiin marraskuun alussa niin sanotussa toteutettavuutta koskevassa kirjeessä. Toivonkin, että parlamentti voisi ottaa kirjeen huomioon toisessa käsittelyssään.
Komissio toimii edelleen vilpittömän välittäjän roolissa ja tekee kaikkensa tasoittaakseen tietä talousarviomenettelyn onnistumiselle pitäen mielessä, että Euroopan talouden elvytysohjelman toisen vaiheen rahoitus on todellinen haaste, jota varten tehtävät ponnistelut olisi oltava samansuuntaiset. Luotan tukeenne siinä, että pääsemme tyydyttävään ja tasapainoiseen ratkaisuun tässä asiassa.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Arvoisa puhemies, minulla on kunnia käyttää puheenvuoro ulkoasiainvaliokunnan puolesta.
Huomaamme vuodesta toiseen, kuinka talousarvion pääluokka IV on pahasti alirahoitettu. Vuodesta toiseen huomaamme myös, että vuoden edetessä komission ja neuvoston on turvauduttava säännönmukaisten talousarviomenettelyjen vastaisiin erityistoimiin niiden tarpeiden rahoittamiseksi, joiden olemassaolosta me kaikki olimme alun perinkin tietoisia. Palestiinan tilanne on valitettavasti parhaita esimerkkejä tästä.
Tästä huolimatta panen merkille myös muutamia myönteisiä asioita. Itämeren strategia on näköjään saanut hieman lisää rahaa. Myös moniin demokratiaa ja ihmisoikeuksia tukeviin erityistoimenpiteisiin osoitettuja määrärahoja on näköjään nostettu. Haluan lopettaa sanomalla, että etenkin vuoden 2010 osalta meidän on kiinnitettävä huomiota siihen, että Euroopan ulkosuhdehallinto on todennäköisesti ja toivottavasti toiminnassa. Siihen on saatava riittävät varat.
Gay Mitchell
Arvoisa puhemies, en vaadi talousarvion romuttamista vaan kehotan vain täyttämään kehitysmaille antamamme lupaukset. Kehitysmaissa kuolee 11 miljoonaa lasta joka vuosi. Näitä ihmisiä koettelee meidän laillamme paitsi rahoituskriisi, mutta myös se, etteivät he saa rahalähetyksiä (joiden arvo on suurempi kuin meidän rahoitusapumme) kehittyneissä maissa asuvilta perheiltään, joita kriisi koettelee niin ikään. Nämä ihmiset kärsivät kaksin verroin: he kärsivät myös ilmastonmuutoksen seurauksista.
Haluan vain, että täytämme näille ihmisille antamamme lupaukset. Jos bruttokansantuotteemme alenee prosentilla, myös avustuksemme näille ihmisille vähenevät. Siten meidän olisi täytettävä tuo prosentin tavoite lupaustemme mukaisesti. Tämä edellyttää ehdottomasti budjettikohtien selkeyttä sekä täydentävyyttä, jotta voimme arvioida täällä parlamentissa lupausten täyttämistä. Pyydän siis, ettei maailman köyhimpiä ihmisiä vaadita kantamaan taakkaa, jota he eivät jaksa kantaa.
Jean-Pierre Audy
Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, talousarvion valvontavaliokunta on antanut useita ehdotuksia sisältävän lausunnon. Esitän niistä teille nyt kolme minuutin pituisessa puheenvuorossani.
Ensimmäinen ehdotus koskee tutkimusta ja etenkin kuudetta ja seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa. Oikeusvarmuuden nimissä olisi suotavaa, arvoisa puhemies, ettei Euroopan komissio arvioisi enää uudelleen jo hyväksyttyjen ja sovittujen hankkeiden rahoitusselvitystä tekemällä uusia tulkintoja tukikelpoisuuskriteereistä.
Kehotamme jälleen kerran komissiota noudattamaan kansallisesti ja kansainvälisesti tunnustettuja ja sertifioituja tilinpäätös- ja arviointimetodeja.
Toinen huomioni koskee EU:n henkilöstön eläkkeiden sisällyttämistä talousarvioon. Ehdotamme, että henkilökunnan eläkkeitä koskevat jäsenvaltioiden vaateet, joiden arvo oli noin 37 miljardia euroa 31. joulukuuta 2008, sisällytettäisiin kirjanpitoon varoina.
Ehdotamme myös, että talousarviossa ilmoitettaisiin näiden eläkkeiden tarkka summa, ei pelkästään maksettujen eläkkeiden summaa, johon ei sisälly tulevien eläkkeiden varalle maksettuja summia. Toistan ehdotuksen yhteisön eläkerahaston perustamista koskevan tutkimuksen teettämisestä, ja tuemme myös Euroopan petostentorjuntavirastoa, jota on vahvistettava niin, että se voi suoriutua valvontatehtävistään myös unionin ulkopuolella.
Juan Fernando López Aguilar
Arvoisa puhemies, olemme kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa pyrkineet lisäämään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen osoitettuja määrärahoja, joita onkin nostettu 13,5 prosentilla vuoteen 2009 verrattuna.
Lisää määrärahoja on myönnetty erityisesti ulkoisia rajoja, pakolaisten paluuta, viisumipolitiikkaa, ihmisten vapaata liikkuvuutta sekä perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskeviin lukuihin. Etenkin siviili- ja rikosoikeutta koskevaan lukuun osoitetut määrärahat ovat nousseet 4,7 prosentilla.
Sitä vastoin turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevaan lukuun osoitetut määrärahat ovat nousseet 95 prosentilla sen jälkeen, kun Europol sisällytettiin yhteisön talousarvioon. Tämä on siis aivan uutta vuoden 2009 talousarvioon verrattuna.
Hyväksyimme tarkistuksen Frontexin määrärahojen nostamisesta, mikä on selkeä viesti sitoutumisesta maahanmuuton ja siirtolaisvirtojen muiden näkökohtien hoitamiseen ihmisoikeuksia kunnioittavasti.
Minusta on myös syytä huomauttaa, että hyväksyimme valiokunnassa tarkistuksen talousarvion nostamiseksi 5 miljoonalla eurolla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisen helpottamiseksi. Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevaan osastoon 18 osoitettuja määrärahoja on nostettu 105 miljoonaan euroon, mikä auttaa parantamaan hallinnointia ja varainhoitoa jäsenvaltioissa.
Jutta Haug
ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Hyvät parlamentin jäsenet, ei ole mikään salaisuus, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta on vuodesta toiseen (myös tänä vuonna) sitä mieltä, etteivät EU:n talousarvion määrärahat riitä alkuunkaan rahoittamaan tehokkaita ympäristöohjelmia, suojelemaan biologista monimuotoisuutta tai torjumaan ilmastonmuutosta, mikä voi onnistuakin. Se, että neuvosto leikkaa lisää jo ennestään niukoista määrärahoista, on entistäkin käsittämättömämpää. Alustavaan talousarvioesitykseen palaaminen onkin vakiovastaus.
Komissiolle on tähdennettävä kahta asiaa. Ensimmäinen asia on se, että odotamme, että komissio sisällyttää välittömästi alustavaan talousarvioesitykseen niin sanotut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (jotka osoitetaan osittain erilaisista maksuista riippuvaisille virastoille, kuten Lontoossa sijaitsevalle Euroopan lääkevirastolle tai Helsingissä sijaitsevalle Euroopan kemikaalivirastolle), ja ettei talousarvioon jätetä keinotekoista marginaalia sivuuttamalla nämä tulot. Toinen asia on se, että odotamme komissiolta mahdollisimman pikaista ehdotusta siitä, miten se aikoo rahoittaa tupakoinnin vastaisen Help-kampanjan tulevaisuudessa sitten, kun tupakkarahasto ei enää ole toiminnassa. Kuten näette, mikään ei ole muuttunut.
Lena Ek
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (SV) Arvoisa puhemies, kilpailu tämän päivän maailmassa on kovaa. Kehitysmaiden osuus maailman vauraudesta on nykyisin 20 prosenttia. 15 vuoden kuluttua se on 34 prosenttia. 15 vuoden kuluttua eli vuonna 2025 Kiinan ja Intian yhteisosuus maailmanlaajuisista tutkimus- ja kehitysinvestoinneista on 20 prosenttia. Samaan aikaan kun näiden alojen investointeja tehdään Euroopan ulkopuolella, byrokratia nakertaa tutkimuslaitosten, yliopistojen ja teollisuuden toimintaa Euroopassa.
Meillä on kolme kriisiä, jotka meidän on ratkaistava samaan aikaan: ilmastokriisi, työllisyyskriisi ja rahoituskriisi. Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ratkaisuehdotus näihin kriiseihin on tutkimukseen ja innovaatioihin panostaminen. Sekä neuvosto että komissio ovat myöntäneet, että tämä on Lissabonin prosessin, seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman sekä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman ensisijainen tavoite. Käytännössä komission ja neuvoston priorisointi kuitenkin tarkoittaa seitsemän prosentin leikkauksia. Voin vain sanoa olevani kiitollinen siitä, ettei neuvosto "priorisoi" näitä todella tärkeitä aloja vielä lisää!
Emme voi hyväksyä näitä orwellilaisia puheita. Tutkimukseen ja kehitykseen tarvitaan lisää varoja. Meidän on vähennettävä byrokratiaa yhdessä. Toivoisimme, että neuvosto sekä tutkimuksesta ja tieteestä vastaava komission jäsen keskittyisivät tähän. Vaadimme ennen kaikkea tarmokkaita ponnisteluja tutkimuksessa ja innovoinnissa. Juuri näillä aloilla luodaan työpaikkoja ja juuri näillä aloilla turvataan Euroopan ja Euroopan kilpailukyvyn tulevaisuus, ei leikkauksilla.
Cristian Silviu Buşoi
Arvoisa puhemies, komission talousarvioesitys vuodelle 2010 tarjoaa vuoden 2009 talousarvioon verrattuna pienoisen lisäyksen sisämarkkinoiden ja tullipolitiikan budjettikohtiin, mutta kuluttajapolitiikkaan osoitettujen määrärahojen suuruus on pysynyt samana. Neuvosto puolestaan on vähentänyt määrärahoja vuoden 2010 talousarvioesityksessä etenkin sisämarkkinoiden kehittämistä koskevissa budjettikohdissa. Minusta taas toimivilla sisämarkkinoilla voidaan talouskriisin aikaan edesauttaa talouden elpymistä.
Tullipolitiikan osalta talousarviolla varmistetaan yhteistyö ja koordinointitoimet ja parannetaan siten ulkorajojen turvallisuutta ja valvontaa, tuetaan salakuljetusten ja petosten torjuntaa sekä parannetaan tullijärjestelmien tehokkuutta. Kuluttajavalistustoimet ovat mielestäni ensisijainen tehtävä, ja etenkin taloudellisen lukutaidon parantaminen. Talouskriisi on osoittanut kuluttajapolitiikan ja etenkin kuluttajavalistuksen merkityksen siinä, että kuluttajia voidaan auttaa tekemään vastuullisia taloudellisia päätöksiä. Näistä syistä IMCO-valiokunta vaati erillistä budjettikohtaa SOLVIT-ohjelmalle, johon osoitettaisiin yhden miljoonan euron rahoitus. SOLVIT on erinomainen esimerkki tavasta auttaa yrityksiä ja kansalaisia. Yksi miljoonaa euroa on sitä vastoin myönnetty kuluttajapolitiikan valvontatoimia koskevan pilottihankeen jatkamiseksi sekä tulostaulun ja siihen liittyvän markkinatutkimuksen vahvistamiseksi alustavana toimena.
Danuta Maria Hübner
Arvoisa puhemies, tarvitsemme vuodelle 2010 talousarvion, joka valjastaa tehokkaasti kaikki EU:n politiikanalat Euroopan talouden vetämiseksi ylös talouskriisistä niin, että säilytämme pitkäkestoiset tavoitteemme ja sitoumuksemme, joita ovat kestävän kehityksen mukainen kasvu, taloudellinen ja sosiaalinen koheesio sekä velvoitteemme muita maita, myös ehdokasmaita kohtaan.
Neuvosto leikkasi talousarvioesityksessä automaattisesti muun muassa 36 hallintomenojen budjettikohtaa ja lisäsi liittymistä valmistelevan välineen (IPA). Perusteluna käytetty alhainen käyttöaste ei ole oikeutettu, koska IPAn toteuttamisen kannalta välttämätöntä kehystä voitiin täydentää vasta heinäkuussa 2009. Euroopan komission on vuodesta 2010 alkaen arvioitava ja hyväksyttävä huomattava määrä laaja-alaisia hankkeita, joita varten sen on palkattava paljon henkilökuntaa hoitamaan ulkoisia teknisiä asiantuntijatehtäviä lyhyellä aikavälillä. Vuonna 2010 aloitetaan myös hankkeiden tosiasiallinen toteutus, mikä edellyttää, että komissio tarkastaa ennakolta suuren joukon tarjouksia ja sopimuksia.
Budjettileikkaukset merkitsevät sitä, että liittymistä valmistelevan tuen moitteeton varainhoito vaarantuu toden teolla kaikkine poliittisine ulottuvuuksineen. Siksi meidän on voitava reagoida myönteisesti Euroopan komission pyyntöön korjata alustavaa talousarvioesitystä tältä osin.
Elisabeth Jeggle
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan esittelijänä haluaisin kiittää yleisesittelijää Surjánia hänen jatkuvasta valmiudestaan käydä keskusteluja kompromissin löytämiseksi. Tämä on tärkeää, sillä Euroopan maatalouspolitiikka on nykyisin ainoa politiikanala, jolla vastuu on täysin yhteisöllä.
On aivan oikein, että koulumaitoon ja -hedelmiin sekä joihinkin muihin tuotteisiin osoitettuja varoja on nostettu. Sitä vastoin varastointi- ja vientikorvauksia pidettiin kaksi vuotta sitten jopa vanhentuneina tukivälineinä. Tänä päivänä ne ovat kuitenkin välttämättömiä välineitä markkinakriisistä selviytymisessä. Sen vuoksi vaadimme noin 81 miljoonan euron korotusta varastointitukeen vuosina 2009 ja 2010 sekä noin 440 miljoonan euron korotusta vientitukeen. Aiomme myös äänestää näiden korotusten puolesta. Tämä on kuitenkin itse asiassa liian vähän.
Kuten aiemminkin, olisin kuitenkin toivonut 600 miljoonan euron korotusta maitorahastoon. Vaatimamme 300 euron korotus vuodelle 2010 on ehdottoman välttämätön, ja vaadin sen pysyvää vahvistamista talousarviossa maitorahastona. Tämä antaisi oikeansuuntaisen ja tärkeän viestin.
Maataloustuotteiden markkinatilanne on hyvin vaikea. Komissio on laskenut itsesääntelyn varaan aivan liian kauan. Myös maatalousmarkkinat tarvitsevat budjettikehystä ja yleistä poliittista kehystä sekä sääntöjä.
Carmen Fraga Estévez
Arvoisa puhemies, kiitoksia paljon esittelijälle ja budjettivaliokunnalle kaikkien kalatalousvaliokunnan jättämien tarkistusten hyväksymisestä.
Erityisen tärkeänä pidämme tarkistusta, jossa vaaditaan lisää joustavuutta kalastuksen alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille myönnettävässä rahoituksessa. Rahoitus on paitsi niukka myös altis erilaisille tulkinnoille ja komission harkinnalle, mikä estää toimikuntia käyttämästä edes sitä vähää, mikä niillä on. Seitsemän nykyisin toimivaa toimikuntaa esitti meille yksimielisesti tämän pyynnön.
Yhdessä mielestämme erityisen otollisessa tarkistuksessa vaaditaan kokonaisvaltaista strategiaa, jolla torjutaan kalastusveneitä pahasti kansainvälisillä vesillä vaivaavaa merirosvousta.
Tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta puhuttaessa olemme edellisten vuosien tavoin olleet varovaisia sekä toivoneet, että koska kalatalouden tutkimukselle ei enää ole varattu omaa budjettikohtaa, investointiprosentti ei ainakaan alenisi, sillä kaikki kalatalouden hallinnointia koskevat päätökset riippuvat ympäristötietoudesta ja merilajeja koskevista tiedoista. Tämä etenkin siksi, että uusiin tavoitteisiimme kuuluu ekosysteemit huomioon ottavan lainsäädännön soveltaminen kaikissa yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevissa kysymyksissä.
Helga Trüpel
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet sekä komission ja neuvoston edustajat, miksi neuvoston leikkaukset, jotka joudumme toteuttamaan joka ikinen vuosi politiikan eri osa-alueilla, ovat niin tyhmiä, vääriä ja lyhytnäköisiä? Ne ovat sitä siksi, että ne eivät ole Euroopan yhteisten etujen mukaisia, ja juuri tätä kritisoin poliittisesta näkökulmasta käsin. Yhteinen eurooppalainen vastuu koskee myös teitä neuvostoa sekä jäsenvaltioita, ja EU:n menot ovat menoja Euroopan yhteisten etujen hyväksi.
On täysin käsittämätöntä, että koulutukseen varattua rahoitusta leikataan tässä vaiheessa. Yksi onnistuneimmista ohjelmistamme on juuri opiskelijavaihto-ohjelma, jonka ansiosta nuoremme voivat opiskella Euroopassa ja lähteä ulkomaille. Miksi siis leikkaatte koulutukseen osoitettuja varoja? Meidän on tehtävä enemmän kulttuurin, kulttuurivaihdon ja ystävyyskaupunkitoiminnan hyväksi, koska ne tekevät Euroopasta todellisen ja lisäävät hyväksyntää EU:ta kohtaan ruohonjuuritasolla. Ja miten voimme leikata varoja viestintäpolitiikalta, vaikka olemme todenneet, että on todella tarpeen kertoa äänestäjille ja kansalaisille Euroopan unionin myönteisistä saavutuksista? En voi kuin todeta, kuten täällä on jo todettu, että valitettavasti tämäntyyppisillä leikkauksilla on hyvin kielteiset poliittiset vaikutukset.
Pervenche Berès
talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. (EL) Arvoisa puhemies, haluan painottaa tänään kahta asiaa talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta.
Ensimmäinen on valvontarakenteiden täytäntöönpano Euroopassa. Kriisin seurauksena tai sen aikana jokainen varmasti ymmärtää, että unionin on saatava rakenteet, joiden avulla se voi valvoa pankki-, vakuutus- ja arvopaperimarkkinoita. Edellisen parlamenttikauden lopuksi pääsimme neuvoston kanssa sopimukseen joistakin summista, jotka koskivat niitä valvontaviranomaisia, joiden oli määrä enteillä tänä päivänä käyttöön otettavia viranomaisia. Nykyinen talousarvioesitys ei kuitenkaan vastaa tätä edellisellä parlamenttikaudella tehtyä poliittista sopimusta. Toivon, että uudelleen käsiteltäväksi jätetyt tarkistukset hyväksyttäisiin, jotta voisimme noudattaa poliittista sopimusta, jonka tarkoituksena on varmistaa, että unioni ottaisi lopultakin käyttöön valvontaviranomaiset.
Seuraavaksi haluan korostaa veropolitiikkaa koskevaa kysymystä. Veropoliittisia välineitä on vähennetty, vaikka veroasioiden hallinnoinnin lisäämistä on vaadittu kansainvälisesti. Jos haluamme todella taistella veroparatiiseja vastaan, unionin on hankittava myös välineet, joilla veropolitiikkaa voidaan harjoittaa yhdenmukaisesti. Emme välitä oikeanlaista viestiä vähentämällä komission toimivaltaa veroasioissa.
György Schöpflin
Arvoisa puhemies, viime vuosina on käynyt varsin selväksi, että Euroopan unionin toimielimet ovat paljon vieraampia Euroopan kansalaisille kuin pitäisi.
Euroopan unioni on demokraattinen elin, joten yhteys kansalaisiin on molempien etujen mukaista. Se, mitä Euroopan unioni tekee ja miksi, pitäisi olla hyvin kaikkien kansalaisten tiedossa. EU:n tekemiset vaikuttavat kansalaisiin, ja luonnollisesti myös Euroopan unioniin vaikuttavat kansalaisten mielipiteet.
On useita tapoja varmistaa, että tämä molemminpuolinen etu toteutuu. Yksi tärkeä tapa on viestintä, minkä vuoksi talousarvioon olisi sisällytettävä kohta, joka koskee Euroopan unionin toimista tiedottamista suurelle yleisölle.
Edit Bauer
Haluan sukupuolten tasa-arvon valiokunnan puolesta kiinnittää huomionne yhteen asiaan tässä minuutin pituisessa puheenvuorossani. Asia koskee Euroopan tasa-arvoinstituutin rahoitusta. Instituutti perustettiin Vilnaan vuonna 2007 parlamentin yhteisestä päätöksestä. Voisi luulla, että tämän jälkeen olisi ollut tarpeeksi aikaa saada instituutti toimintakuntoon. Tilanne on kuitenkin valitettavasti paljon vakavampi. Instituutilla on nyt vasta johtaja ja avustaja. Haluan kiittää budjettivaliokuntaa ja sen esittelijää Surjánia siitä, että he ovat ottaneet huomioon tasa-arvovaliokunnan viisaan ehdotuksen siitä, ettei talousarviota pitäisi automaattisesti leikata kuluvan vuoden tulojen perusteella, koska tällöin instituuttia ei saataisi jaloilleen ja toimintakuntoon. Meidän on paitsi varmistettava vastedes kasvavat henkilömenot vuosibudjetissa myös varattava rahaa instituutin toimintaan, jotta se voisi hoitaa tehtävänsä.
Alain Lamassoure
Arvoisa puhemies, haluan budjettivaliokunnan puheenjohtajana kommentoida talousarvion tarkistusta koskevan komission alustavan tiedonannon julkaisemista. Komission jäsen kertoo meille, onko kyse tahattomasta erehdyksestä.
Haluan kuitenkin varoittaa eräästä asiasta. Vaikka tiedonannossa ei ole lukuja, sen hyvin innovatiivinen ja paikka paikoin provokatiivinen sisältö ei ole kovin tarkoituksenmukainen komission toimikauden lopulla eikä vuonna 2006 allekirjoitetun monivuotisen sopimuksen väliarvioinnin kannalta. Komission puheenjohtajan on siten kiireesti tarkennettava tulevien rahoitusehdotustensa aikataulua sekä lähtevän komission että uuden kollegion osalta. Talousarviota koskevien prioriteettien eikä siten myöskään poliittisten prioriteettien muuttaminen kuulu juoksevien asioiden hoidon piiriin. Budjettivaliokunta on valmis keskustelemaan asiasta, mutta sen on tapahduttava sellaisen täysin laillisen komission ehdotusten pohjalta, jolle on myönnetty viisivuotinen toimikausi ja joka on valmis kantamaan poliittisen vastuun näin laajoista aloitteista.
Francesca Balzani
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, juuri talousarviossa parlamentti voi ja sen on voitava käyttää valtaansa kansalaisten suoraan valitsemana toimielimenä varmistaakseen, että tällä kasvun ja myös tasavertaisuuden ja oikeudenmukaisuuden tärkeällä välineellä voidaan vastata kaikkiin kansalaisten tarpeisiin. Talousarvion on oltava todellisuutta vastaava sekä dynaaminen, ja siinä on otettava huomioon kansalaisten tarpeet sekä vastattava niihin.
Olemme pyrkineet tekemään vuoden 2010 talousarvioesityksestä mahdollisimman joustavan nyt, kun meneillään on poikkeuksellinen talous- ja rahoituskriisi. Talousarvion on kuitenkin oltava myös uskottava, toteuttamiskelpoinen ja konkreettinen, ja tässä mielessä olikin hyvin tärkeää välttää tekemästä tulevia vuosia koskevista rahoituslähteistä liian joustamattomia rajoittamalla liiallisia menoja niin, että monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusnäkymissä asetetaan menojen enimmäismäärä vain äärimmäisen ensisijaisia tavoitteita varten. Euroopan talouden elvytyssuunnitelma kuuluu näihin tavoitteisiin.
Edelleen saman tavoitteen nimissä eli kansalaisten tarpeisiin vastaavan talousarvion laatimiseksi olemme muotoilleet maksuja koskevia erityisiä tarkistuksia, jotta voisimme irrottaa mahdollisimman paljon varoja, joilla on välitön vaikutus.
EU:n talousarviossa on kaksi osaa: maksusitoumukset ja maksut. Maksusitoumukset edustavat vakavasti otettavia poliittisia aikomuksia, mutta myös todellisia ja konkreettisia toimia. Siten maksuja on nostettu 127 miljardiin euroon budjettivaliokunnan jättämän talousarvioesityksen mukaisesti, kun taas neuvosto on ehdottanut maksujen nostamista 120 miljardiin ja komissio 122 miljardiin euroon.
Edelleen saman tavoitteen ja saman poliittisen lähestymistavan nimissä vastustamme puolueryhmänä vahvasti varauksia, jotka eivät ole todellisia varoja, jotka olisivat välittömästi kansalaisten saatavilla. Varauksien tekeminen kriisiaikoina olisi rajoitettava minimiin ja vain tapauksiin, joissa varaus on todella teknisesti välttämätön. Kriisiaikoina ei ole mitään mieltä vain merkitä lukuja talousarvioon, vaan sitä vastoin meidän olisi saatava aikaan hyödyllinen ja välittömästi toteuttamiskelpoinen talousarvio.
Myös jotkin muut asiat ansaitsevat erityishuomiomme. Olemme puolueryhmänä ottaneet tärkeän vastuun jättäessämme uudelleen käsiteltäväksi tarkistuksen, jossa ehdotetaan maitorahaston varojen nostamista 600 miljardiin euroon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan yksimielisen päätöksen mukaisesti sekä kaikkien jäsenten ja ryhmien myötävaikutuksella. Lisäksi olemme jättäneet uudelleen käsiteltäväksi tarkistuksen mikroluottohankkeesta, jonka määrärahat nostettaisiin 37 miljoonaan euroon niin, ettei vaaranneta (tämä on äärimmäisen tärkeää) muiden otsakkeeseen 2 kuuluvien ohjelmien täytäntöönpanoa.
Kriisiaikoina on olemassa erityinen riski: se, että budjettivaroja ei oikeasti nosteta vaan niitä siirretään budjettikohdasta toiseen. Parlamentin onkin tämän riskin välttämiseksi suoraan valittuna toimielimenä, jonka tehtävä poikkeaa neuvoston ja komission tehtävästä, oltava erityisen varovainen myös valvontatoimissaan.
Anne E. Jensen
ALDE-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää jäsen Surjánia hänen erinomaisesta työstään hänen pyrkiessään pitämään yhdessä tämän talousarviomenettelyn eri osat. Ihmiset puhuvat, että monilla jäsenvaltioilla on suuria vaikeuksia talousarvioidensa kanssa ja että meidän olisi siksi hillittävä menoja. Tämä on totta, mutta mitään talousarviota ei valvota yhtä paljon kuin EU:n talousarviota. Me ALDE-ryhmässä tuemme budjettivaliokunnan äänestystulosta. Tuemme Surjánin esittelemää talousarvioesitystä.
Tärkeimmät painopisteet vuoden 2010 talousarviossa ovat mielestämme energia- ja ilmastopolitiikan investointien rahoitus talouden elvytyssuunnitelmassa sekä tutkimuksen ja innovaatioiden painotus. Tähän suuntaan toivomme EU:n talousarvion menevän myös tulevaisuudessa, toisin sanoen meidän on keskityttävä näihin aloihin. Mielestämme on huonoa asioiden hoitoa, etteivät komissio ja neuvosto kumpikaan ole ilmoittaneet, mistä aiomme löytää rahat näihin investointeihin talouden elvytyssuunnitelman yhteydessä, sillä kyse on investoinneista, joita sekä me täällä parlamentissa että EU:n jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet tukevat. On pöyristyttävää joutua jatkuvasti todistamaan samaa näytelmää siitä, että menot voidaan osoittaa, mutta niille ei löydy kunnon rahoitusta. Kannatamme siis Surjánin ehdotusta monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta sekä sen kartoittamisesta, voitaisiinko energia-alan investointeihin tarvittava raha ottaa maatalousbudjetin käyttämättä jääneistä varoista.
ALDE-ryhmä kannattaa myös ehdotusta osoittaa 300 miljoonaa euroa maitorahastoon maidontuottajia koettelevan kriisin lieventämiseksi. Olemme samaa mieltä kriisin vakavuudesta ja siitä, että sille on löydettävä ratkaisu. Itse en kannata uutta rahastoa, koska komissiolla on jo käytössään välineitä maitotuotealan tukemiseen, mihin se onkin myöntänyt lähes puoli miljardia euroa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta halusi osoittaa maitorahastoon 600 miljoonaa euroa lisää tämän puolen miljardin euron päälle. Tältä osin katson, että budjettivaliokunnan äänestystulos (300 miljoonaa euroa) kertoo realistisesta ratkaisusta.
Talousarvioesitys poistaa monia neuvoston säästöjä ja tarjoaa realistisemman arvion tulevan vuoden maksutarpeista. Lisäksi monivuotinen sopimus on osoittautunut jäykäksi ja joustamattomaksi kehykseksi etenkin luokassa a, johon kuuluvat tutkimus, koulutus ja liikenne, sekä luokassa 3, johon kuuluvat oikeus- ja turvapaikkapolitiikka, kulttuuri- ja tiedotuspolitiikka sekä ulkoiset asiat, kun taas luokan 4 enimmäismärät ovat aina aivan liian rajoittavat.
Haluan kiittää esittelijä Maňkaa myös hänen työstään muiden toimielinten talousarvion parissa. Parlamentin talousarvio jää 20 prosentin rajoihin EU:n kokonaishallintomenojen osalta, vaikka mukana ovat uusien henkilöstösääntöjen mukaiset jäsenten palkat. Ryhmämme mielestä meidän on syytä varoa liiallisten varojen myöntämistä poliittisille puolueille, mutta hyväksymme nyt käsiteltäväksi jätetyn esityksen. Haluankin kiittää esittelijä Maňkaa myös siitä, että hän on ottanut huomioon myös käännöstoiminnan ja parlamentin kiinteistöpolitiikan menot. On korkea aika tehdä toimielinten välistä yhteistyötä parlamentin kiinteistöpolitiikassa ja laatia mietintö aiheesta moneksi vuodeksi eteenpäin. Olemme vaatineet tätä jo kauan. Nyt asian käsittely voinee lopultakin alkaa.
Helga Trüpel
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, myös minä haluan aluksi kiittää esittelijöitä Surjánia ja Maňkaa heidän ponnisteluistaan yhteistyön parissa, ja siirtyä sitten käsittelemään Surjánin lausuntoa, jossa hän totesi, että neuvosto haluaa ennen kaikkea viedä läpi pienen talousarvion. Meidän mielestämme tämä on täysin väärä suunta kriisiaikana. Kriisiaikana on oltava poliittista rohkeutta toimia ja kuluttaa enemmän rahaa oikeanlaisiin ja kestävän kehityksen mukaisiin tulevaisuuden investointeihin. Meillähän on käsillä ekologinen ja taloudellinen kriisi, ja maailma kärsii nälästä ja köyhyydestä.
Jos me eurooppalaiset haluamme toimia oikein, meidän on muutettava poliittisia tavoitteitamme. Meidän on siirryttävä kestävän kehityksen mukaiseen yhteiskuntaan, tarvitsemme Green New Deal -ohjelmaa etenkin Lissabonin strategian yhteydessä, ja tarvitsemme myös enemmän kestävän kehityksen mukaista teknologiaa, tehokkaita ekologisia tekniikoita, uusia käyttövoimajärjestelmiä sekä tietenkin uusia materiaaleja, jotka ovat oikeasti ympäristöystävällisiä. Tämä merkitsee myös sitä, että meidän on investoitava aiempaa enemmän tutkimukseen ja kehitykseen. Kuten olen jo korostanut kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan nimissä, meidän osoitettava Euroopan unionissa lisää rahaa koulutukseen ja etenkin lahjakkaiden nuorten koulutukseen ja sen parantamiseen, sillä siten voimme varmistaa, ettei raha mene hukkaan vaan maksaa itsensä takaisin tulevaisuudessa paitsi nuorille itselleen myös taloutemme menestymisenä.
Lisäksi meidän on (juuri tämä tekee Green New Deal -ohjelmasta todellisen ja monipuolisen haasteen) muutettava rakennerahastopolitiikkaa ja tehtävä siitä ekologinen työkalu rakennusten uudistamisessa ja siinä, miten liikkuvuus voidaan käsittää uudella, kestävän kehityksen mukaisella tavalla. Meidän on tehtävä maatalouspolitiikastamme entistä ekologisempi. Myös energiantuotannolla voi olla tärkeä rooli maaseudun taloudessa, jos energiaa tuotetaan ympäristön huomioon ottavalla tavalla ja ekologisesti. Toistaiseksi tällaisia energiantuotantolaitoksia on aivan liian vähän, mutta hanketta on vietävä eteenpäin.
Seuraavaksi käsittelen maidontuottajista esitettyjä argumentteja. Meidän vihreiden mielestä maidontuottajia on tuettava tässä tilanteessa. Pelkkä rahan käyttö ei riitä, vaan raha on käytettävä oikeanlaiseen politiikkaan tältä osin. Tarvitsemme kiintiöitä, hyviä sääntöjä sekä toimintakehyksen ja sääntelyä. Jos aiomme käyttää keskustelun kohteena olevan 280 miljoonan euron summan nyt, se on käytettävä suoraan maidontuottajien ja tuottajajärjestöjen hyväksi.
Rahaa on myös jaettava uudelleen. Meidän mielestämme 449 miljoonan euron summaa ei pidä käyttää maitoalan vientitukiin, koska se horjuttaisi markkinoita muualla, kuten etupäässä Afrikassa. Ehdotamme siis, että 300 miljoonaa euroa sekä tupakantuotantoon käyttämämme summa kohdennettaisiin uudelleen suoraan maidon pientuottajille. Tämä olisi ekologisempaa ja hyödyttäisi enemmän maidontuottajia kuin nykyiset toimemme.
Viimeinen huomioni koskee talouden elvytyssuunnitelmaa. Aiomme tukea sitä viime kädessä vasta toisessa käsittelyssä, jos käy selväksi, että siinä pyritään todellakin noudattamaan ekologista ja kestävän kehityksen mukaista linjaa. Kannatamme ekologista energiapolitiikkaa ja laajakaistan tuomista maaseudulle, ja kannatamme myös yleiseurooppalaisia sähköverkkoja. Nämä toimet merkitsisivät todellista askelta kohti tulevaisuuspainotteista politiikkaa. Tätä me odotamme tulevien viikkojen neuvotteluilta.
James Elles
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, keskityn puhumaan komission talousarviosta, ja haluan kiittää esittelijä Surjánia kaikesta, mitä hän on tehnyt yleisesittelijän ominaisuudessa, mutta koska ryhmäkoordinaattorimme Bokros ei ole paikalla vaan sattumoisin Unkarissa erään pitkäkestoisen hankkeen vuoksi, johon hän on sitoutunut, minua on pyydetty esittelemään myös puolueryhmämme kanta tänään. Tämä on ymmärtääkseni kolmas ryhmä, jonka näkemyksiä olen esitellyt täällä parlamentissa jäseneksi tultuani, mutta minä en ole muuttunut, vain ryhmät ovat vaihtuneet.
Haluan tehdä seuraavat kolme huomiota tämänpäiväisessä keskustelussa. Ensinnäkin yleistilanne on vakava, mikä on jo näkynyt taloudessa ja rahoituksessa. Alijäämätasomme ovat historiallisen korkeat monessa jäsenvaltiossa, kuten neuvoston puheenjohtaja on todennut. Joissakin jäsenvaltioissa, kuten kotimaassani, kyse ei ole siitä, mihin rahaa osoitetaan, vaan niiden leikkauksien määrästä, jotka ovat tarpeen menojen saamiseksi ruotuun. Siten keskustelumme on hyvin monipolvinen ja koskee sitä, miten aiomme varmistaa Euroopan unionin tehokkaan toiminnan.
Tältä osin katseemme kohdistuu talousarvioon. Valmistellessamme talousarviota vuodelle 2010 olemme toki vasta alussa. Olemme vasta avaamassa peliä, mutta tarkastelemme ryhmissämme hyvin tarkkaan menojen laatua, kuten komission jäsen totesi, ja sitä, miten menot voidaan toteuttaa järkevästi eikä missään nimessä tuhlailevasti yleistilanteemme huomioon ottaen.
Viimeinen huomioni koskee budjettivaliokuntamme puheenjohtajan Alain Lamassouren kommentteja. Meidän on tartuttava tähän tilaisuuteen, jonka parlamentin viisivuotiskauden ensimmäinen vuosi tarjoaa, ja katsottava tulevaisuuteen. Meidän on parhaamme mukaan löydettävä väliarviota tehdessämme tapa, jolla muodostamme komission, kuinka voimme katsoa eteenpäin paitsi väliarvion suhteen myös siinä, kuinka suhtaudumme tuleviin rahoitusnäkymiin, kuten Böge totesi edellisellä parlamenttikaudella laatimassaan mietinnössä. Tärkeää on myös se, kuinka aiomme käynnistää toimielinten välisen prosessin niin, että siinä otetaan huomioon pitkäkestoiset suuntaukset ja että se mahdollistaa oikeanlaisen budjettianalyysin, jota ilman tulevan suunnittelu olisi todella vaikeaa.
Miguel Portas
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Haluan aloittaa hyvin myönteisellä asialla: äänestämme torstaina yli kolmen miljardin euron suuruisista maksuvaltuuksista, jotka suunnataan rakennerahastoihin ja sosiaalisiin ohjelmiin.
Neuvosto tosin kiistää tämän politiikan, koska sen mielestä meidän ei pidä vaatia jäsenvaltioita lisää rahaa. Toivon, että Ruotsin ministeri antaa minulle anteeksi, kun sanon, että tämä näkemys kertoo ostoslistamentaliteetista. Elämme poikkeuksellisia aikoja, joten minusta komissiolla, neuvostolla ja parlamentilla olisi pikemminkin oltava uskallusta tarttua talousarvion rahoitusongelmaan ja saada aikaan poikkeusoloja vastaava talousarvio.
Talousarviossa vain vältellään kriisiä, vaikka siinä säilytettäisiin menot, jotka aiomme hyväksyä torstaina. Se on aivan tavanomainen talousarvio. Emme kaipaa vesipisaroita maitomeressä. Sitä vastoin tarvitsemme toisenlaista maaseutupolitiikkaa. Tarvitsemme paitsi rakennerahastoja alueitamme varten myös jäsenvaltioidemme sosiaalipolitiikkaa täydentävää EU:n sosiaalipolitiikkaa. Tarvitsemme ennen kaikkea rohkeutta!
Maailmassa on tällä hetkellä peräti 79 miljoonaa köyhää, mikä on yhtä paljon kuin vuosisadan alussa. Ilmastonmuutoksen torjumisen kannalta tärkeissä normeissa on paljon epävarmuutta. EU:n talousarvion ja tulevien rahoitusnäkymien rahoitus on se keskeinen asia, josta meidän on keskusteltava. Tästä on kyse, joten älkää tulko sanomaan meille, ettei rahaa ole, sillä sitä on; otamme sen veronkiertäjiltä, kapitalististen voittojen verotuksesta rahoitusmarkkinoilla sekä veroparatiiseista.
Arvoisa puhemies, arvoisat esittelijät, talousarviokysymys on niin tärkeä, että meidän Euroopan parlamentin jäsenten olisi toimittava esimerkkinä supistusten teossa. Olen tehnyt matkakuluja koskevia ehdotuksia. Euroopan parlamentin jäsenet saavat nykyisin matkustaessaan palkan sekä matkakulukorvaukset ja korvauksen matkaan kuluneesta ajasta. Tämä on naurettavaa ja käsittämätöntä. Toivon, että ymmärrämme torstaina edes tarkistaa asian laitaa.
Marta Andreasen
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, on uskomatonta, että Euroopan komissio ehdottaa talousarvioon lähes 5 prosentin lisäystä, vaikka meillä on käsillä talous- ja rahoituskriisi.
Vielä pahempaa on se, että vaikka neuvosto esitti heinäkuussa pidetyssä ensimmäisessä käsittelyssä lähes 2 prosentin vähennystä alustavaan talousarvioesitykseen, parlamentti ehdottaa nyt 5 prosentin lisäystä.
Vuoden 2010 talousarvion maksumäärärahat olisivat siten yli 127 miljardia euroa, mikä on 1,08 prosenttia EU:n bruttokansantulosta.
Näinkö parlamentti haluaa tuoda talousarviota kansalaisia lähemmäksi? On varsin mukavaa tukea Puolan ja Kreikan Special Olympics -kisoja sekä Tšekin tasavallassa pidettäviä Euroopan nuorten talviolympiafestivaaleja tai jopa Xacobeo 2010 -kisoja, mutta äänestäjillämme on muitakin prioriteetteja elämässään, kuten asuntolainan maksaminen ja lasten kohtuullinen kouluttaminen.
Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuus Euroopan unionille on nykyään 45 miljoonaa puntaa päivässä, mutta ehdotettu lisäys nostaisi summan vähintään 50 miljoonaan puntaan, ja palautukset vähenisivät.
Uskokaa pois, Yhdistyneessä kuningaskunnassa on monia muita ensisijaisia kohteita, joihin tämän rahan voisi käyttää, ja nyt kun Euroopan komissio on varoittanut, että Britannia saattaa mennä vararikkoon korkean kotimaisen velkansa takia, maamme ottaisi ilolla vastaan merkittävän alennuksen EU:n maksuosuuksiinsa. Olen varma, että myös muut maat olisivat iloisia vastaavasta alennuksesta.
Tilintarkastustuomioistuin ei ole moneen vuoteen kyennyt tuottamaan meille sitä iloa, että EU:n talousarvio olisi käytetty laillisesti ja säännönmukaisesti, ja toimiessani vuonna 2002 Euroopan komission päätilintarkastajana kannoin suurta huolta veronmaksajien rahojen valvonnan puutteesta.
Tästä huolimatta parlamentti haluaa panna lisää rahaa EU:n kirstuun. Älkää luulkokaan, että äänestäisin koskaan talousarvion kasvattamisen puolesta. Jos haluatte tukea talouskriisin torjuntaan tarkoitettuja hankkeita, on haettava aloja, joilla talousarviota voidaan supistaa.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kriisi ei näy vain luvuissa, horjuvissa markkinoissa ja niissä miljardeissa euroissa, jotka on käytetty pankkien tukemiseen ja taloutemme elvyttämiseen. Kriisi näkyy myös räjähdysmäisesti kasvaneina työttömyyslukuina. Kriisi näkyy ennen kaikkea myös Euroopan unionin kansalaisten todellisena pelkona ja ahdistuksena. He pelkäävät työpaikkojensa ja eläkkeidensä puolesta. Kansalaisemme ovat huolissaan ilmastonmuutoksesta, energiansaannista ja omien oikeuksiensa vähenemisestä terrorismin vastaisessa taistelussa.
EU voi vaikuttaa myönteisesti kansalaistensa täysin oikeutettujen pelkojen lieventämisessä, vaikka nyt on tarpeen tehostaa keskeisiä prosesseja. Tältä osin tarkoitan etupäässä esimerkiksi Euroopan globalisaatiorahastoa Nokian tapauksessa sekä solidaarisuusrahastoa Italian maanjäristyksen uhrien auttamisessa. Jotta näiden rahastojen varat todella tavoittaisivat asianomaiset, minusta on tärkeää suunnitella uudelleen näitä prosesseja niin, että ne olisivat nykyistä tehokkaampia ja niillä varmistettaisiin kristallinkirkas seuranta, sillä globalisaatiorahastoa ei pidä sekoittaa EU:n tukeen monikansallisille yrityksille.
Eurooppa on taannut rauhan ja vaurauden jo pitkän aikaa. Varmistakaamme yhdessä, että näin tapahtuu vastedeskin.
(FR) Me olemme Eurooppa.
Hans Lindblad
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, arvoisa komission jäsen, pienten viivästysten takia minun täytyy lähteä parlamentista pian, sillä lentoni lähtee 45 minuutin kuluttua. Voin vakuuttaa, että kaikki täällä sanottu välitetään minulle. Tämä on ollut hyvä keskustelu. Monia hyviä ehdotuksia on tehty. Priorisointi on vaikeaa, mutta välttämätöntä. Tutkimuksesta voin sanoa jäsen Ekille, että investoimme tutkimukseen 7,3 prosenttia enemmän kuin vuoden 2009 talousarviossa, mikä on mielestäni paljon.
Parlamentti lisää ehdotuksessaan tuntuvasti investointimenoja vuoteen 2009 verrattuna. Meidän on kuitenkin muistettava, että EU:ssa on taantuma. Euroopan unionin julkistalous on hiipumassa noin 7 prosentilla. Emme voi sivuuttaa tätä tosiasiaa.
Myös neuvosto on lisännyt investointimenoja, mutta valikoivasti. Me puolestamme investoimme kasvua elvyttäviin toimenpiteisiin, mutta suhtaudumme maltillisesti esimerkiksi hallintomenoihin. Voimme samalla todeta iloksemme, että myös parlamentti ottaa tärkeitä askelia tässä asiassa.
Tämänpäiväisen keskustelun ja parlamentin edustajien kanssa aiemmin käymieni keskustelujen perusteella uskon, että pääsemme yhdessä komission kanssa sopimukseen oikeasti hyvästä talousarviosta.
José Manuel Fernandes
(PT) Hyvät kuulijat, olen vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin vuoden 2010 talousarvio auttaa meitä selviytymään nykyisestä talouskriisistämme. Työttömyys on yksi kriisin seurauksista. Sen vuoksi haluan korostaa sen tarkistuksen merkitystä, jonka teimme Erasmus-ohjelman parantamiseksi, jotta edistetään ja helpotetaan nuorten ensimmäisten työpaikkojen luontia.
Olen hyvin iloinen, että sekä itse parlamentin talousarviossa että päätöslauselmaesityksessä on otettu huomioon keskeisimmät ehdotuksemme. Tavoitteemme on säätää erinomaisia lakeja. Tunnustamme toki monikielisyyden merkityksen, mutta meidän mielestämme tärkein tavoitteemme on huippuosaaminen lakien säätämisessä, jota varten meillä on oltava tarvittavat resurssit, joilla jäsenvaltiot pääsevät tähän tavoitteeseen.
Avoimuuden lisäämiseksi ja rahapolitiikan kiristämiseksi olemme siten ehdottaneet perusbudjettia, joka pantaisiin täytäntöön kunkin lainsäädäntökauden alussa. Olemme lisäksi ehdottaneet varauksia tätä avoimuus- ja rahapolitiikan kiristämistavoitetta varten, ja siten esimerkiksi viestintäpolitiikkaa koskevista varauksista olemme toivoneet kustannus-hyötyanalyysia. Varauksia olisi oltava myös nykyisen byrokratian vähentämiseen esimerkiksi avustajien palkkaamisessa, ja haluamme "velvoittaa" hallinnon edistämään byrokratian keventämistä tältä osin. Olemme samaa mieltä myös omaisuuspolitiikasta ja siitä, että sen olisi oltava pitkäkestoista politiikkaa.
Lopuksi haluan kiittää esittelijöitä László Surjánia ja Vladimír Maňkáa. Esittelijä László Surján ansaitsee erityiskiitokset siitä, että hän vältti kiusauksen sortua kiihkoiluun esimerkiksi maitorahastoasiassa, sekä siitä, että hän teki parhaansa eikä yrittänyt uskotella mahdottomia.
Göran Färm
(SV) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, puheenjohtajavaltio Ruotsi on arvostellut budjettivaliokuntaa halusta nostaa maksumäärärahoja näissä oloissa. Käytännössä arvostelu kohdistuu EU:n talousarvion toteuttamiseen. Minusta arvostelu on monestakin syystä naurettava. Ensinnäkin neuvoston talousarvioministerit ovat aina jäädyttäneet maksuja siihen pisteeseen asti, että suuri osa EU:n talousarviosta on jäänyt toteuttamatta. Sen sijaan jäsenvaltioille maksetaan suuria rahasummia palautuksina. Tässä ei ole mitään järkeä, sillä talousarvioon tehdyt maksusitoumukset on tehty toteutettaviksi, ei jäsenvaltioiden palautuksia varten. Olemme valmiita taistelemaan tämän asian puolesta. Siten on aiheellista kysyä, onko puheenjohtajavaltion politiikalla tarkoitus antaa hienoja lupauksia maksusitoumusten muodossa, vaikka niitä ei koskaan edes toteuteta?
Toisena syynä sanon, että mielipidettäni puoltavat argumentit ovat tänä vuonna entistäkin vahvemmat. Meidän olisi lisättävä sosiaalirahaston toimien toteuttamista työpaikkojen luomisen, taitojen kehittämisen ja muiden vastaavien toimien osalta.
Puheenjohtajavaltion arvostelu kohdistuu Euroopan parlamentin lisäksi myös komissioon, sillä suurin osa toimistamme liittyy komission talousarvioesitykseen (jonka neuvosto haluaa saada läpi) sisältyvien leikkausten palauttamiseen sekä työpaikkojen luomiseen tähtääviin toimiin. Puheenjohtajavaltio on arvostellut meitä myös sitä, että budjettivaliokunta on nostamassa tiettyjä hallintomäärärahoja. Samaan aikaan komissio kritisoi meitä täysin vastakkaisista toimista, eli siitä, että olemme hyväksyneet osan neuvoston esittämistä leikkauksista. Kestoperiaatteenamme on ollut niiden hallintomäärärahojen nostaminen, joita tarvitaan tärkeiden politiikanalojen toteuttamiseen, mutta ei muutoin. Tämän vuoden budjettikeskustelusta on ilmeisesti tulossa neuvoston ja komission välinen taistelu.
Euroopan talouden elvytyssuunnitelman osalta EU:n talousarvio ei ole niin suuri, että sitä voitaisiin käyttää keynesiläiseen edistämispolitiikkaan, mutta sitä voidaan käyttää joihinkin pieniin mutta strategisiin asioihin, kuten elvytyssuunnitelmaan. Näin korkean työttömyyden aikaan on vain hyvä asia edistää investointeja (kuten energiainfrastruktuuriin liittyviä), jotka olisi tehty joka tapauksessa ja joilla Eurooppaa voidaan yhdessä rakentaa todelliseksi sisämarkkina-alueeksi. Vaikka elvytyssuunnitelman käynnistämisestä on kulunut jo lähes vuosi, neuvosto tai Ruotsin puheenjohtajavaltio eivät vieläkään ole tehneet konkreettisia ehdotuksia siitä, mistä rahat otetaan. Olemme avoimia keskustelulle, mutta ilmeisesti rahaa ei kannata ottaa muilta ensisijaisilta aloilta, joilla edistetään niin ikään esimerkiksi työllisyyttä, elinikäistä oppimista tai energia- ja ilmastoasioiden kehittämistä.
On harmi, että ministerin piti lähteä, sillä minulla oli hänelle yksi kysymys. Esitän nyt kysymyksen joka tapauksessa ja kenties saan vastauksen siihen toisella tavoin. Puheenjohtajavaltio Ruotsi on ilmoittanut, että Itämeren alueen strategia on yksi sen ensisijaisista tavoitteista. Siitä huolimatta se ei ole ehdottanut rahoitusta tähän strategiaan. Minusta se on yllättävää, sillä se tarkoittaa, että kaikki välttämättömät toimet on rahoitettava muista lähteistä, jotka on jo varattu muihin tärkeisiin tavoitteisiin. Itämeren strategiaa varten ei ole nettomaksuosuutta. Siksi ihmettelen, kuinka puheenjohtajavaltio Ruotsi voi väittää, että Itämeren strategia on sen ensisijainen tavoite. Haluamme siihen 20 miljoonaa euroa, joka vastaa 200 miljoonaa Ruotsin kruunua. Tämä on tärkeä panos.
Jacek Włosowicz
(PL) Arvoisa puhemies, kuten me kaikki tiedämme, tärkein varainhoitovuotta 2010 koskeva budjettikohta sekä talousarvion arviointi sisältyvät 10. maaliskuuta 2009 annettuun päätöslauselmaan. Parlamentti suhtautui päätöslauselmassa hyvin kriittisesti tiukkoihin budjettimarginaaleihin suurimassa osassa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeista. On hälyttävää, että neuvosto supisti tässä esityksessä alkuperäistä esitystä edelleen. Siitä johtuvan sitoumusten ja maksujen välinen epäsuhta oli niin suuri, että se oli ristiriidassa tärkeän ennalta varautumisen periaatteen kanssa.
Odotin, että edelleen meitä koettelevaan talouskriisiin olisi kiinnitetty entistä enemmän tai jopa eniten huomiota, mutta kuten voidaan havaita, parlamentin on taisteltava omin avuin kansalaisten etujen puolesta sekä saatava heidät vakuuttuneiksi siitä, ettei Eurooppa ole ongelmien lähde vaan se saattaa löytää tehokkaan keinon niiden ratkaisemiseksi. Tämän vuoksi kannatan täysin esitystä, joka sisältää varoja talouden elvytyssuunnitelman täytäntöönpanoon, jonka pitäisi mielestäni kuulua parlamentin ensisijaisiin tavoitteisiin. Neuvoston esittämät supistukset vain rajoittaisivat kasvua ja työpaikkojen luomista tai tekisivät niistä mahdottoman. Ne estäisivät myös jatkamasta ratkaisun etsintää kansalaisten energiaongelmaan. Maatalouskriisissä ja esimerkiksi maitoalalla ei ole mahdollista laajentaa ohjelmia, joilla tuettaisiin maataloustuotteiden kulutuksen kasvua tekemällä maidon ja hedelmien kulutuksesta suosittua kouluissa.
Sen vuoksi talousarvioesityksellä ei nykyisessä muodossaan kyetä mielestäni saavuttamaan Euroopan unionin asettamia tavoitteita. Jo muutamasta mainitsemastani kysymyksestä voidaan havaita, että EU:n talousarviossa on osia, joilla voidaan ratkaista ratkottavanamme olevia ongelmia, mutta budjettierät on monilta osin suunniteltu vanhan tavan mukaan nykyisestä tilanteesta ja ongelmista piittaamatta. Niissä ei ennakoida tulevia haasteita, ja jos niin tehdään, niihin ei juurikaan pyritä vaikuttamaan. Minusta parlamentin velvollisuutena olisi tehdä nykyistä dynaamisempia päätöksiä Eurooppaa koettelevien ongelmien ratkaisemiseksi niin, että varojen hoito tapahtuu avoimesti. Tähän äänestäjämme meidät valtuutti puoli vuotta sitten.
Jürgen Klute
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, käsillämme olevan maailman talouskriisin vaikutuksia ei voida vielä ennakoida. Meidän on ymmärrettävä, ettei kriisi ole vielä iskenyt työmarkkinoihin täydellä voimalla. Mitä Euroopan unioni tekee tässä tilanteessa, jossa köyhyys ja työttömyys sekä huoli toimeentulosta uhkaavat yhä useampaa ihmistä? Euroopan unioni päättää uusista keskeisistä aloista talousarviossaan. Tarkemmin ottaen EU sopeuttaa finanssiasioitaan rajojensa sinetöimiseksi, korkean teknologian sotilashankkeiden hyväksi sekä keksiäkseen yhä pidemmälle vietyjä keinoja valvoa Euroopan kansalaisia.
Uskokaa tai älkää, mutta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen on luvassa 16 prosentin lisäys. Ulkoisten rajojen turvaamiseen tarkoitetun rahaston rahoitukseen sitä vastoin on luvassa 12 prosentin lisäys ensi vuonna. Strategiseen sotilasturvallisuustutkimukseen osoitetut menot ovat lähes kaksinkertaiset, ja niiden kokonaisosuus on jo 215 miljoonaa euroa.
GUE/NGL-ryhmän näkökannalta tämä tarkoittaa sitä, että EU on jättämässä hyvästit perusajatukselleen Euroopasta rauhanhankkeena. Sitä vastoin tämä talousarvioesitys noudattelee Lissabonin strategian logiikkaa, jonka mukaan jäsenvaltioiden jatkuvana velvollisuutena on uudistaa sotilaskoneistoaan ja turvata ulkorajansa.
Euroopan vasemmisto puolestaan vaatii Euroopan unionia toteuttamaan yhdenmukaista rauhanpolitiikkaa. Asevarusteluviraston sijasta vaadimme aseidenriisuntaviraston perustamista. Euroopan on keskitettävä resurssina konfliktinratkaisun siviilistrategioihin, kuten Euroopan laajuisiin siviilirauhanturvajoukkoihin sekä riippumattoman rauhan- ja konfliktintutkimuksen kehittämiseen. Tämä talousarvio keskittyy mielestämme kasvavassa määrin sotaan kriisinhallinnan sijasta, minkä vuoksi Euroopan parlamentin vasemmisto ei aio antaa tukeaan sille.
Bastiaan Belder
(NL) Arvoisa puhemies, vuoden 2010 talousarvio on laadittu erityisissä talous- ja rahoitusoloissa. Esittelijä Surján on halunnut asettaa talousarviolle ensisijaisia tavoitteita, mitä arvostan suuresti. Kannatan häntä siltä osin, kun on kyse Euroopan unionin ydintehtävistä sekä talouden elvytyksen kannalta erityisen tärkeistä linjauksista. Yleistuloksena on usein kuitenkin taipumus lisätä menoja, vaikka neuvosto oli jo tehnyt talousarvioesitykseen supistuksia, jotka eivät ole yhtä tiukkoja kuin muina vuosina.
Haluan antaa selkeän kiitoksen Surjánille hänen avoimesta ja rakentavasta asenteestaan sitä tarkistustani kohtaan, jolla pyritään lastenhoidon parantamiseen ja laitoshoidon lopettamiseen. Tämä Euroopan sosiaalirahastoa koskeva tarkistus sai valiokunnan laajan tuen. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on autettava varmistamaan, että lastenkotilapset saavat kasvaa perheissä niin pitkään kuin mahdollista. Nyt, kun keskitymme taloudellisiin toimenpiteisiin, emme saa unohtaa tämänkaltaisia erittäin tärkeitä sosiaalimenoja. Muutoin juuri lapset joutuvat kärsimään näinä taloudellisesti vaikeina aikoina, mikä olisi EU:n arvojen vastaista.
Daniël van der Stoep
(NL) Arvoisa puhemies, parlamentin jäsenet puhuvat usein jäsenvaltioiden solidaarisuudesta. On luonnollista ja helppoa osoittaa solidaarisuutta, jos se maksetaan toisten taskusta.
Vuotta 2008 koskevat luvut julkistettiin 23. syyskuuta. Alankomaalaiset tuntevat jälleen kerran muita eurooppalaisia enemmän, missä määrin pahamaineinen EU:lle myötämielisten unelma syö heidän palkkapussiaan. Alankomaiden kansalaiset ovat hölmöydessään jälleen kerran suurin nettomaksajaryhmä. Jokainen Alankomaiden kansalainen maksaa huikeat 267 euroa EU:lle joka vuosi.
Mielipidemittausten mukaan Alankomaiden suurin puolue Vapauspuolue (PVV) jatkaa taisteluaan tätä vastaan. On häpeä, että Alankomaat on kolmanneksi suurin nettomaksaja Saksan ja Italian jälkeen vuoden 2008 nettomaksujen kohdalla. Vapauspuolue haluaa varmistaa, ettei Alankomaiden kansalaisia kohdella enää EU:n maksuautomaattina.
Lopettakaamme rahan syytäminen korruptoituneille maille, globalisaatiorahastolle ja koheesiorahastolle, matkustusrumbaan ja vasemmistosiiven hankkeille, ja palauttakaamme Alankomaiden leipureille, lihakauppiaille ja vihanneskauppiaille heidän kovalla työllään ansaitsemansa rahat. Vuoden 2010 talousarviossa tilanne tulee ilmeisesti olemaan sama, eli vastuu jätetään alankomaalaisille, jotka joutuvat kaivelemaan taskunpohjiaan samaan aikaan kun 19 jäsenvaltiota 27:stä ja niiden edustajat täällä Euroopan parlamentissa leikkivät joulupukkia muiden ihmisten rahoilla.
Tätä kutsutaan "solidaarisuudeksi", vaikka oikeasti kyse on puhtaasta varastamisesta. PVV ei voisi koskaan kuvitella hyväksyvänsä EU:n talousarviota, joka on niin äärimmäisen ja suhteettoman epäedullinen Alankomaiden kansalaisille.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, jos Lissabonin sopimus tulee voimaan toivoaksemme tammikuun alusta, saamme lisää yhteispäätösvaltaa koko talousarviossa ja siten luonnollisesti myös maatalousasioissa. Tyytyväisyytemme budjettivaliokunnassa kenties lisääntyy Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen.
Vallan lisääntyminen merkitsee myös vastuun lisääntymistä. Vastuun kasvu koskee meitä kaikkia, sekä parlamentin, neuvoston että komission jäseniä. Ensimmäiseksi velvollisuutemme on täyttää toimielinten välinen vastuu ja sitoumukset. Mainitsen niistä nyt kaksi:
Ensimmäinen on Euroopan talouden elvytyssuunnitelman rahoittaminen. Se on häpeäksi! Olemme neuvotelleet siitä jo vuoden, mutta emme ole vieläkään kyenneet turvaamaan viittä miljardia euroa EU:n kokonaisbudjetista, joka on tänä vuonna suuruudeltaan yli 130 miljardia euroa.
Emme ole vielä löytäneet ratkaisua tähän. Ensin menetimme ylijäämän vuoden 2008 talousarviosta ja nyt meillä ei ole takeita rahoituksesta. Jos neuvosto yrittää säästää muissa kohdissa, joudumme hyvin epäedulliseen neuvotteluasemaan, sillä edellinen sitoumus edellytti talouden elvytyssuunnitelmaan liittyvien toimien rahoitusta uudella rahalla.
Toinen velvollisuutemme koskee maitorahastoa. Meidän on noudatettava periaatteita ja mukauduttava budjettikurin tarpeisiin, jotka edellyttävät marginaalin jättämistä luokkaan 2. Neuvosto ja komissio ovat juuri hyväksyneet 280 miljoonaan euroa.
Haluaisin esittää kysymyksen komissiolle, sillä on hyvin tärkeää, että olemme varmoja siitä, mistä äänestämme kahden päivän kuluttua. Otetaanko nämä meidän ja teidän hyväksymänne 280 miljoonaa euroa vuonna 2009 käyttämättä jätetyistä varoista vai voidaanko olettaa, että teette sitoumuksia suhteessa vuodelle 2010 varattuun rahaan, josta parlamentti ei ole vielä äänestänyt? Meidän mielestämme tämä kysymys vaatii välitöntä vastausta komission jäseneltä.
Joka tapauksessa tämä 280 miljoonan euron summa ei ole osa maitorahastoa, vaan kyse on pikemminkin kertatuesta. Maitorahasto on toinen pitkäkestoinen toimi, joka edellyttää komissiolta ja neuvostolta saneerauksia ja taloudellista sitoutumista.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa puhemies, onnittelen ryhmäni puolesta esittelijäämme sitäkin lämpimämmin, kun tiedämme, että olemme vuoden 2010 talousarviossa saaneet aikaan työtä, joka jatkuu edelleen. Lissabonin sopimus merkitsee meille monia velvollisuuksia, joista yksi on se, että toimimme niin, että voimme tarkistaa talousarviota suhteellisen nopeasti, vaikka tuolloin huomio saattaa kiinnittyä enemmän parlamentin oikeuksiin kuin talousarvion sisältöön.
Neuvoston puheenjohtaja on todennut, että tutkimuksen rahoitusta nostetaan 7,3 prosentilla. Me teimme osamme tämän mahdollistamiseksi. Kannatamme lisäystä, koska tarvitsemme tämän ylimääräisen rahan innovaatioita varten ja koska näin meidän on ansaittava rahamme tulevaisuudessa. Samalla meidän on kuitenkin otettava huomioon säännöt, joiden mukaan tämä raha annetaan, ja meidän on varmistettava, ettei se tapahdu niin, että tutkijat, joille raha oli alun perin tarkoitettu, eivät saakaan rahaa sen vuoksi, etteivät osaa kahlata läpi monimutkaisia sääntöjä. Tämän vuoksi kehotankin tältä osin lisäämään budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan välistä yhteistyötä.
Talousarvion valvontavaliokunta keskustelee torstaina kahdesta varauksesta, joka eivät menneet läpi budjettivaliokunnassa. Kehottaisinkin talousarvion valvontavaliokunnan edustajan ominaisuudessa hyväksymään nämä varaukset. Yksi varauksista liittyy komission henkilöstöön ja etenkin budjettivaliokunnan esittämään ajatukseen niin sanotusta henkilöstökartoituksesta. Meille on toistaiseksi tiedotettu 30 prosentista komission henkilökunnasta, mutta emme tiedä mitään jäljelle jäävästä 70 prosentista, joka ei vielä kuulu rahoituksen piiriin. Tämä varaus on tarkoitettu tiedottamiseen siitä 70 prosentista, josta emme tiedä mitään.
Toinen varaus koskee varainhoitoasetusta. Varainhoitoasetuksen tarkistaminen tapahtuu suunnitellusti tämän vuoden lopulla, ja sitä koskevalla varauksella pyrimme auttamaan komissiota, koska tarvitsemme mielestämme yksinkertaistamista ja meidän on toteutettava varainhoitoasetuksen tietyt ehdotukset. Olen hyvin kiitollinen komission jäsen Algirdas Šemetalle siitä, että komissio on hänen johdollaan ensimmäistä kertaa järjestänyt tuen saajille kuulemistilaisuuden hakemusmenettelyn esteistä ja vaikeuksista. Kannatan tätä varausta myös siksi, että se liittyy Euroopan petostentorjuntavirastoon OLAFiin. Komissio on viime vuoden marraskuun jälkeen kieltäytynyt toimittamasta meille valmisteluasiakirjaa ja estänyt siten OLAFia ja sen oikeusperustaa koskevien kuulemisten etenemisen. Siksi näille kahdelle varaukselle on tärkeää saada enemmistön tuki.
Puhemies
(EN) Paljon kiitoksia, jäsen Gräßle. Koska osoitatte puheenvuoronne suoraan komissiolle, kehotan komission jäsentä kuuntelemaan tarkoin, mitä teillä on sanottavananne. Siten jälkikäteen vastaaminen helpottuu huomattavasti.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, haluan puhua ennen kaikkea aluekehitysvaliokunnan puolesta. Juuri aluekehitysvaliokunta tekee kansalaispainotteista politiikkaa, jota tarvitaan erityisesti nyt käsillä olevan kriisin takia.
Aloittaisin kiittämällä Surjánia yhteistyöstä ja reagoinnista hyviin signaaleihin. Emme voi kriisiaikoina hyväksyä, että rahoitusjärjestelyjä rikotaan ja vähennetään, etenkään aluepolitiikassa. Minusta on erinomaista, että tätä ollaan nyt oikaisemassa.
Kriisioloissa on oltava valppaana, ja Euroopan parlamentti ja komissio ovat niin tehneetkin ehdotuksissaan, jotka hyväksyimme juuri ennen taukoa. Joustavuus on lisääntynyt, talousarviot valmistuvat entistä aikaisemmin ja voimme lisätä investointeja esimerkiksi energiatehokkaisiin rakennuksiin ja asumiseen.
Kannatan myös kolmella pilottihankkeella mahdollistettuja lisätalousarvioita. Alueiden edustajat ovat viime viikkoina kokoontuneet avoimien ovien päiville Brysseliin. He totesivat voivansa hyödyntää näitä resursseja ja mahdollistaa siten eri politiikanaloihin osallistumisen parantamisen. Tämä on juuri sitä mainitsemaani kansalaispainotteista politiikkaa.
Kuulin juuri toisen Alankomaiden edustajan van der Stoepin toteavan, ettei hän hyväksy näitä resursseja. Ajatellaanpa esimerkiksi rajatylittäviä kielihankkeita: niillä edistetään kansalaisten osallisuutta, mitä kannatamme mielellämme. Tämä oli pienoinen kiistakapula, mutta Surján löysi hyvän ratkaisun myös tähän. Tämän keskustelun kuluessa on todettu, että Green New Deal -ohjelma olisi maksettava näistä resursseista: toisin sanoen alueellisista resursseista.
Kestävän kehityksen politiikka on toki erinomainen asia, mutta kyseisen ehdotuksen hyväksyminen kokonaisuudessaan saattaisi synnyttää runsaasti epärealistisia odotuksia alueilla ja kollegoidemme keskuudessa. Olemme rakennerahastoja koskevissa asetuksissa täsmentäneet, mitä innovaatioilla, kestävän kehityksen politiikalla ja ympäristöpolitiikalla voidaan saada aikaan, joten on hyvä antaa esimerkki kuin vain julistaa, että aiomme sopeuttaa asetusta näihin vaatimuksiin.
Giovanni La Via
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, sallinette minun, arvoisa puhemies, kiittää budjettivaliokuntaa työstä, joka on tarjonnut viljelijöiden tarpeita varten kokonaisvaltaiset resurssit, joilla on mahdollista ratkaista varmasti montaa Euroopan maata nykyisin koetteleva maidontuottajien ongelma.
Vähimmäismarginaalin tarve on kuitenkin estänyt meitä ylittämästä 300 miljoonaa euroa, jota maitorahasto tarvitsisi. Kyse on kuitenkin vankasta tuesta, jos nämä resurssit ovat komission jäsenen pyynnön mukaisesti ylimääräisiä, minkä vuoksi ne edellyttävät luonnollisesti asianmukaisia toimenpiteitä. Toisaalta jotkin muut puolueryhmät ovat esittäneet (osittain kenties myös populistisesti) paljon suurempaa lukua tietäen, ettei niin suuria resursseja ole mahdollista löytää, mutta siten ne lähettävän tietynlaisen viestin ulkomaailmaan.
Saanen korostaa myös erästä toista budjettialuetta, joka ansaitsee riittävän huomion: pitkäkestoista kiinteistöpolitiikkaa. Lissabonin sopimus tuo lisää valtaa parlamentille, minkä vuoksi on olemassa selkeä tarve tiivistää suhteita alueparlamentteihin, ja uudet aiheet tuovat mukanaan lisätilan tarpeen Brysselin toimistoissa. Kun siis otetaan huomioon, että 97 prosenttia nykyisistä rakennuksista on jo käytössä, meidän on mielestäni syytä kehittää vakavasti otettavaa politiikkaa entistä laajempien EU:n tilojen rakentamiseksi, mikä antaisi selkeän kuvan Euroopan yhtenäisyydestä asianmukaisen kiinteistöpolitiikan ansiosta.
Damien Abad
(FR) Arvoisa puhemies, haluan ennen kaikkea kiittää esittelijä Surjánia tasapainoisesta talousarviosta, jota hän on esittänyt ja joka vastaa kahteen haasteeseen eli talouden elvytyssuunnitelman rahoitukseen ja maitorahaston perustamiseen.
Haluan kommentoida kahta asiaa maitorahastosta, jonka perustamiseen on osoitettu 300 miljoonaa euroa PPE-puolueen ja budjettivaliokunnan ehdotuksen mukaisesti.
Ensinnäkin haluan sanoutua irti joidenkin jäsenten demagogiasta, kun he vaativat maitorahastolle yli 600:aa miljoonaa euroa, mikä on yksinkertaisesti liikaa ja ennen kaikkea vastuuton vaatimus, sillä se johtaisi rajuihin leikkauksiin muiden maatalousalojen määrärahoissa tai vaikeuttaisi talouden elvytyssuunnitelman rahoittamista.
Maitorahaston rahoittaminen saattaisi siten vahingoittaa viljelijöillemme ja työttömien etuja, mikä on luonnollisesti taloudellisesti tehotonta ja sosiaalisesti epäoikeudenmukaista.
Saanen tuoda esille myös hämmästykseni tai jopa pettymykseni sen johdosta, että komission jäsen Fischer Boel on ottanut tiedotusvälineissä kaiken kunnian itselleen tässä maitorahastoasiassa ikään kuin budjettivaliokunta ei olisi saanut mitään hyödyllistä aikaan asiassa.
Lopuksi haluan nuorimpana Euroopan parlamentin ranskalaisena jäsenenä yhtyä pettymykseenne nuorisotoimintaohjelman rahoitukseen, sillä aiomme paradoksaalisesti juuri talouskriisin keskellä vähentää ensimmäistä kertaa 10 vuoteen tämän ohjelman määrärahoja.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olemme tämän talousarvion ansiosta jälleen kerran mielestäni onnistuneet uusien strategioiden kehittämisessä. Olen iloinen, että parlamentti on päättänyt tukea Small Business Act -aloitetta vähintään miljoonan euron maksusitoumuksilla ja 500 000 euron maksuilla. Komission jäsen Verheugen on luvannut käyttää nämä varat sovitun mukaisesti.
Olemme lisänneet myös pienten ja keskisuurten yritysten tutkimusohjelmaan osoitettuja määrärahoja. Tämä on erityisen tärkeää kriisioloissa, ja myös SOLVIT-ohjelmaan myönnettäviä varoja aiotaan nostaa tuntuvasti. Tämä liittyy liikkumiseen rajojen yli sisämarkkinoilla, mikä on usein iso haaste pienille ja keskisuurille yrityksille.
Olen iloinen, että lehtimiehille tarkoitettu Erasmus-ohjelma on vihdoin asialistalla ja että nuorten yrittäjien Erasmus-ohjelma on saatu käynnistettyä.
Georgios Stavrakakis
(EL) Arvoisa puhemies, vaikka yleisesti tunnustetaan, että rakennerahastot ja koheesiorahastot ovat johtoasemassa talouskriisin torjumisessa, neuvosto valitettavasti haraa vastaan tekemällä leikkauksia niiden maksumäärärahoihin.
Toisin kuin neuvosto ja komissio, me pyrimme turvaamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelman riittävän rahoituksen parantamalla energiainfrastruktuuria sekä tutkimusta ja innovaatioita.
Meidän on turvattava myös yhteisön nykyisen väestönsuojeluinfrastruktuurin ja -välineistön elinkelpoisuus etenkin niin, että lujitetaan entisestään EU:n nopean toiminnan valmiuksia luonnononnettomuuksissa tasoittamalla siten tietä Euroopan pelastuspalvelujoukkojen perustamiselle tulevaisuudessa.
Lopuksi haluamme huomauttaa, että ekologisen kehityksen sekä tutkimuksen ja innovaatioiden parantamisen on luotava peruspohja yhteisön talousarviolle puhtaan ja elinkelpoisen ympäristön luomiseksi kaikilla sektoreilla.
Riikka Manner
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tahtoisin ensinnäkin kiittää mietinnön laatijaa hyvästä mietinnöstä. Finanssikriisin elvytyspaketti ja maitokriisi ovat tehneet tulevan vuoden budjettimenettelystä erittäin haastavan. Haasteita on vielä edessä ja odotammekin suurella mielenkiinnolla komission ensi viikon esitystä elvytyspaketin rahoituksesta.
Puheenvuoroissa on nostettu esille tärkeitä kysymyksiä, jotka liittyvät muun muassa maitokriisiin. Omasta puolestani haluan nostaa esille vain yhden erityiskysymyksen. Taloudellinen tilanne on johtanut siihen, että jäsenmaiden kukkarot ovat tulevaa budjettia ajatellen erittäin tiukalla. Jäsenmaiden budjettikuri lienee talouskurimuksessa osin ymmärrettävää, mutta on anteeksiantamatonta, että rakennerahastojen osalta jäsenmaille on kuluneiden vuosien aikana jouduttu palauttamaan varoja budjetista käyttämättöminä määrärahoina. Syynä tähän toimimattomuuteen on hallinto- ja valvontajärjestelmä, joka vaatii pikaista yksinkertaistamista. Taloudellisen tilanteen huomioon ottaen on äärimmäisen tärkeää, että rakennerahastoja käytetään tehokkaasti hyväksi syrjäisimmillä alueilla elvytystoimien tukemiseksi.
Derek Vaughan
(EN) Arvoisa puhemies, Wales sai talous- ja finanssikriisin aikana tukea koheesiopolitiikasta ja rakennerahastojen otsakkeista 1a ja 1b. Näin ollen vaikka talouden elvytyssuunnitelma on tervetullut ja todella tarpeellinen, meidän ei pidä leikata tärkeitä kohtia otsakkeessa 1 tarvittavan 1,98 miljardin punnan rahoituksen saamiseksi. Pelkään, että näin kuitenkin tehdään ja että ehdotukset tämän mahdollistamiseksi ovat osa laajempaa vastarintaa koheesiopolitiikkaa vastaan. Viittaan budjettipääosaston laatimaan talousarvion tarkistusasiakirjaan, jonka myös komission jäsen Lamassoure mainitsi aiemmin.
Tähän liittyy käsittääkseni mahdollisuus kansallistaa uudelleen lähentymistavoitteen rahoitus, mikä vesittäisi kilpailukyvyn ja merkitsisi lähentymistavoitteen piiriin kuuluvien alueiden siirtymäaseman kieltämistä. Jäsenten pitäisi minusta vastustaa kaikkea tätä. Kannatan totisesti komission näkemyksiä näistä ehdotuksista, sillä ehdotukset vahingoittaisivat koheesiopolitiikkaa ja Walesin kaltaista aluetta sekä muita samankaltaisia alueita.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Arvoisa puhemies, olemme kaikki tietoisia vaikeasta talous- ja finanssitilanteestamme. Sen vuoksi olen erityisen iloinen siitä, että budjettivaliokunta ja esittelijä itse suhtautuvat myönteisesti tarkistukseen, joka koskee Special Olympics -kisojen järjestämistä. Special Olympics -kisat ovat, jos kerron niistä hieman, tarkoitettu henkilöille, joilla on jokin henkinen vamma ja joille on haluttu tarjota tilaisuus osallistua täysipainoisesti yhteiskuntaan ja itsensä ilmaisemiseen. Olen hyvin iloinen mahdollisuudesta järjestää Special Olympics -EM-kisat Varsovassa kesällä 2010 sekä Special Olympics -MM-kisat Ateenassa kesällä 2011. Haluan ottaa tilaisuudesta vaarin pyytääkseni neuvostoa suhtautumaan myönteisesti kisojen rahoitukseen ja kehottaakseni Euroopan komissiota auttamaan tämän vuosittaisen tapahtuman käytännön järjestelyissä.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Arvoisa puhemies, talousarvioesityksen on edustettava suoraa toimenpidettä talouskriisin torjumisessa. Laivanrakennus ja meriliikenne ovat teollisuudenaloja, joihin kriisi on iskenyt erityisen pahasti. Kaiken lisäksi Euroopan komissio on edesauttanut rajoittavalla politiikallaan eurooppalaisen laivanrakennusteollisuuden tuhoa. Euroopan komission toimet ovat murentaneet Puolan laivainrakennusteollisuutta ja vieneet työpaikan tuhansilta ihmisiltä. Tällainen talouden lujittamistapa lujittaa Lähi-idän maiden talouksia. Siksi haluankin esittää vetoomuksen ja korostaa, että ensi vuoden talousarviossa olisi tärkeää saada varat tämän teollisuudenalan eli laivanrakennuksen pelastamiseksi koko Euroopassa.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa puhemies, ensi vuoden talousarvio ennakoi myös turvallisuuteen ja puolustukseen osoitettavien varojen kasvua. Tämä on saanut jotkut poliitikot esittämään huomautuksia ja varauksia. Näitä huomautuksia on kuultu myös tässä keskustelussa. Esittäisinkin komission jäsenelle erityisen kysymyksen: mihin kohteeseen puolustuksen lisävarat käytetään? Onko kyse jonkinlaisesta yhteisestä hankkeesta vai käytetäänkö lisävaroja uusien tekniikoiden tai yhteisten sotilaallisten ohjelmien kehittämiseen? Myönteisessä tapauksessa suunta nimittäin olisi minusta oikea. Sotavoimat synnyttävät myös uusia tekniikoita ja voivat luoda uusia ja nykyaikaisia työpaikkoja. Pyytäisinkin siten lisätietoja asiasta.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, Irlannin hallitus päätti hiljattain REPS-ohjelman saamisesta viljelijöille: kyse on maaseutuympäristön suojeluohjelmasta. Ohjelma on monen muun ohjelman tavoin saanut yhteisrahoitusta EU:sta. Haluan tietää seuraavaa: Mitä tapahtuu rahalle, jota hallitukset eivät ole käyttäneet? Toimitaanko muissa maissa samalla tavoin? Mihin ja miten raha käytetään, jos se jää käyttämättä maassa, jolle se oli myönnetty?
Zigmantas Balčytis
(LT) Haluan aloittaa kiittämällä kollegaani, komission jäsen Algirdas Šemetaa, joka osallistui tänään parlamentin tuella tämänkaltaiseen keskusteluun kenties ensimmäistä kertaa.
Vuoden 2010 talousarviosta kuitenkin puhuakseni voimme varmasti kaikki tänään myöntää, että tilanne on jonkin verran muuttunut sen jälkeen, kun keskustelimme vuoden 2009 talousarviosta. Solidaarisuudesta sekä finanssikriisiin liittyvien ongelmien ratkaisemisesta käytiin tosiaan monia keskusteluja. Vuoden 2010 talousarvion olisi käsittääkseni pitänyt olla hieman toisenlainen. Halusimmepa tai emme, joudumme vielä pohtimaan todellista tilannetta, joka tuo uusia haasteita joka päivä. Haluan onnitella parlamenttia, joka hyväksyi ihan hiljattain, muutama päivä sitten Brysselissä tuen tietyille jäsenvaltioille, jotka ovat kamppailleet monien luonnonongelmien kanssa. Samankaltaisia ongelmia on uskoakseni myös joissakin muissa EU:n pienissä jäsenvaltioissa, joilta puuttuu nyt rahoitus. Olen todella sitä mieltä, että tulevaisuudessa olisi suunniteltava toimenpiteitä, joilla kyseiset valtiot voivat selviytyä finanssikriisistä.
Algirdas Šemeta
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, puhun hyvin lyhyesti. Haluan ensinnäkin kiittää kaikkia parlamentin jäseniä vuoden 2010 talousarviota koskevista ehdotuksista, ja toivon, että löydämme tulevassa talousarviomenettelyssä asianmukaisia ratkaisuja hyvän talousarvion laatimiseksi vuodelle 2010.
Halusin vain vastata asianmukaisesti tähän erittäin tärkeään maitorahastokysymykseen ja sanoa, että Fischer Boelin eilinen puhe oli komission sitoumus esittää tiettyä rahasummaa, nimittäin 280 miljoonaa euroa. Komissio keskustelee tästä ensi viikolla, ja esitämme konkreettisen ehdotuksen aiheesta työjärjestyksen mukaisesti. Tässä olivat lyhyet huomioni keskustelusta.
Puhemies
(EN) Paljon kiitoksia, komission jäsen Šemeta. Jäsenet esittivät myös joitakin muita kysymyksiä, mutta käsittääkseni ette halua vastata Garrigalle ja muille jäsenille suoraan. Haluatte kenties vastata kyseisille jäsenille kirjallisesti. He arvostaisivat sitä varmasti hyvin paljon. Gräßle, Garriga ja lukuisat muut jäsenet ovat esittäneet lisäkysymyksiä.
László Surján
Aluksi haluan osoittaa puheeni neuvostolle, vaikka valtiosihteerin piti lähteä. Olen täysin samaa mieltä hänen kanssaan, kun hän totesi, että meillä on ongelma. Olen täysin samaa mieltä myös siitä, että kaikki, mikä on hänen mielestään tärkeää, on sitä myös parlamentin mielestä, kuten koulutus ja tutkimus. Myös tavoitteista olemme hyvin pitkälle samaa mieltä. Sovellettavista tavoista sitä vastoin olemme kaukana toisistamme. Tästä on päästävä tavalla tai toisella yksimielisyyteen marraskuun puoleenväliin mennessä. Komission jäsen totesi kannattavansa parlamentin toimia komission alustavassa talousarviossa olevien budjettikohtien palauttamiseksi. Toivon hänen ymmärtävän, että tämä ei koske vain muutamaa budjettikohtaa. Itse asiassa mainitsin, että yritimme muodostaa kantamme lieventävästi.
Minun on kuitenkin syytä mainita muutamat ajatukset, jotka tulivat esille keskustelussa ja joista en ole samaa mieltä. En hyväksy asennetta, että solidaarisuuden nimissä tehtävää rahasummien siirtoa maksavasta maasta edunsaajamaalle pidetään varastamisena. Tästä ei mielestäni ole kysymys. Euroopan unioni rakentuu sille, että jäsenvaltiot osoittavat solidaarisuutta toisiaan kohtaan. Tiedän itse asiassa maksavan maan, jonka johtajat ovat todenneet, että heidän tulonsa ovat kasvaneet huomattavasti laajentumisen ansiosta, kun he ovat päässeet osallisiksi valtavista markkinoista.
Euroopan unionia ei voida arvioida maksuosuuksien suuruuden perusteella. Se olisi väärin ja harhaanjohtavaa, ja se tuhoaisi yhteisen tulevaisuutemme. Haluan kiinnittää kollegoidemme huomion myös siihen, että jotkut jäsenet puhuivat jokaisesta ehdotuksesta kovin innokkaasti menneessä aikamuodossa: otimme tämän esille ja hoidimme asian, ja näin se tulee olemaan. Äänestämme torstaina luonnoksesta ja poliittisesta viestistä. Poliittisessa viestissä on kyse siitä, kuinka parlamentti haluaisi johdattaa Euroopan unionin kohti vihreämpiä laitumia.
Pyytäisin neuvosto myös huomioimaan, ettei esittelijä edusta henkilökohtaista mielipidettä tai puolueen mielipidettä tai pelkästään budjettivaliokunnan mielipidettä. Monet ovat puhuneet eri valiokuntien ja puolueryhmien nimissä, mutta kaikilla on ollut sama viesti: tarvitsemme entistä paremman, käytännönläheisemmän ja vaikuttavamman talousarvion. Puheaikani on päättynyt. Kiitoksia kunnioittavasta mielenkiinnostanne.
Vladimír Maňka
esittelijä. - (SK) Haluan kiittää täällä parlamentissa käydystä keskustelusta ja yhteistyöstä budjettivaliokunnassa, puolueryhmissä ja välimiesmenettelyssä.
Haluan kiittää Euroopan parlamentin pääsihteeriä sekä kaikkien parlamentin pääosastojen edustajia. Olemme työskennelleet yhdessä tammikuusta lähtien etsiessämme parhaita ratkaisuja, joilla mahdollistetaan Euroopan kansalaisten varojen tehokas käyttö. Haluan kiittää myös varjoesittelijöitä ja koordinaattoreita. Minulla on keskustelujemme aikana tunne, että todella pyrimme löytämään myönteisiä ratkaisuja. Teidän ansiotanne on myös se, että löysimme ratkaisuja, joista moni päätyi mietintööni. Haluan kiittää myös neuvonantajiani sekä budjettivaliokunnan henkilökuntaa. Kaikkien toimielinten edustajien kanssa käymämme lukuisat keskustelut auttoivat meitä kehittämään objektiivisen näkemyksen asiaan, ja mikä tärkeintä, keksimme, mistä ratkaisuja kannattaa hakea.
Arvostan suuresti välimiesmenettelyssä saatua sopimusta tiedotuksen pääosaston ja turvallisuusyksikköjen järjestelmätarkastuksen suorittamisesta. Tavoitteena on arvioida, onko varat käytetty parhaalla mahdollisella tavalla. Aiemmin vain tilintarkastustuomioistuin on suostunut toimintansa ulkoiseen tarkastukseen, ja se kannatti. Tilintarkastajat vähensivät tarkastuksen seurauksena hallintokulujaan ja nostivat tuottavuuttaan.
Myös budjettivaliokunta on toiminut rakentavasti muiden toimielinten kanssa. Myös tässä kysymyksessä toimimme yhdessä löytääksemme parhaat ratkaisut EU:n toimielinten talousarvioiden laatimiseksi. Jos toimielinten vaatimukset olivat oikeutettuja, nostimme uudelleen esiin jotkin alkuperäiset vaatimukset, jotka neuvosto oli hylännyt. Haluan kiittää tavasta laatia talousarvioita näissä toimielimissä, jotka laativat jo talousarvioitaan paitsi inflaatiotason myös todellisten tarpeiden perusteella.
Puhemies
(EN) Yhteiskeskustelu on päättynyt. Äänestys toimitetaan torstaina klo 11.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
João Ferreira  
Yhteisön talousarvioesitys vuodelle 2010 on aivan liian alhainen taloudelliseen ja sosiaaliseen kriisiin nähden ja kun otetaan huomioon kriisin dramaattiset vaikutukset työllisyyteen ja lukuisten ihmisten elinoloihin. En voi hyväksyä sitä, että talousarvio on lähes kuusi miljardia euroa alle monivuotisessa rahoituskehyksessä sovitun. Kun otetaan huomioon useiden jäsenvaltioiden ja etenkin niin sanottujen koheesiomaiden, kuten Portugalin, vakava sosiaalinen tilanne, talousarviota olisi mielestämme syytä tarkistaa ja nostaa kiireesti. Olemme esittäneet tätä varten ehdotuksia, joita ovat muun muassa seuraavat:
Rakenne- ja koheesiopolitiikkaan osoitetun rahoituksen lisääminen
N+2- ja N+3-ssäntöjen tarkistaminen, koska sääntöjen vuoksi Portugali on menettänyt toistaiseksi noin 106 miljoonaa euroa edellisen rahoituskehyksen yhteydessä
Yhteisön yhteisrahoitusosuuden lisääminen rakenne- ja koheesiorahastoissa.
On valitettavaa, ettei budjettikeskusteluissa hyväksytty muita ehdotuksia, joilla on merkittäviä sosiaalisia ja ekologisia vaikutuksia. Näitä ehdotuksia olivat muun muassa:
Portugalin teollisuuden kehitysohjelma
Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tukiohjelma
Pienimuotoisen rannikkokalastuksen tukiohjelma
LIFE+-ohjelman rahoituksen lisääminen.
Louis Grech  
Vuoden 2010 talousarvion hyväksymisen jälkeen ja kun otetaan huomioon Irlannin myönteinen kehitys Lissabonin sopimuksen suhteen, minusta talousarviomenettely tarvitsee perusteellista tarkistusta, jolla koko prosessia voidaan parantaa ja tehostaa sekä tuoda näkyväksi kansalaisten keskuudessa. Tarkistuksen päätavoitteena olisi tältä osin oltava mielestäni päätöksenteon ja päätösten täytäntöönpanovaiheen avoimuuden lisääminen. Tätä varten meidän olisi syytä harkita yhtenäisten valvontasääntöjen sekä tilastomekanismien käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa talousarvion tuloksista saadun palautteen laadun parantamiseksi. Talousarviomenettelyssä olisi tämän lisäksi oltava nykyistä parempi tasapaino pitkäkestoisuuden ja joustavuuden välillä haluttaessa vastata muuttuviin tarpeisiin säilyttämällä kuitenkin toissijaisuusperiaate niin, että yhteisön talousarvio tarjoaa selkeitä etuja ja lisäarvoa kansallisiin talousarvioihin verrattuna. Joitakin politiikanaloja on myös tarpeen kehittää edelleen. Euroopalla on edessään suuria haasteita, jotka liittyvät finanssikriisiin, ilmastonmuutokseen, energiansaantiin, turvallisuuteen ja maahanmuuttoon. Arvostan komission ponnisteluja näiden haasteiden voittamiseksi, mutta tarvitsemme minusta tiukempaa, koordinoidumpaa ja kokonaisvaltaisempaa näkemystä ollaksemme tehokkaita.
Cătălin Sorin Ivan  
Talousarvion laatiminen ei ole koskaan helppo prosessi, eikä ainakaan talouskriisin aikana. Sitä suuremmalla syyllä tämä tehtävä on nyt entistäkin tärkeämpi. Näin laajan kriisin hoito riippuu EU:ssa myös tasapainosta EU:n valtuutettujen toimielinten välisissä neuvotteluissa. Euroopan parlamentilla on tässä keskustelussa epäilemättä hyvin ratkaiseva rooli. Vuoden 2010 talousarviota koskevissa neuvotteluissa pääpaino on ollut talouden elvytyssuunnitelmassa ja EU:n maitorahastossa. Nämä aiheet ovat tietyssä mielessä tuoneet esille rahoituskehyksen 2007-2013 jäykkyyden, koska kyse on uusista rahoitushankkeista ja siten uudesta rahasta. EU:n talousarvion rahoitusmarginaalit on hyödynnettävä täysipainoisesti talouskriisiin vastaamiseksi. Talousarvion vaikutukset saattavat kuitenkin jäädä vähäisiksi, jos jäsenvaltiot eivät käytä aktiivisesti saatavilla olevia varoja. Meidän on lähetettävä voimakas viesti Euroopan pääkaupungeille, kuten minun tapauksessani erityisesti Bukarestille. Ponnistelumme saada mahdollisimman paljon rahaa EU:n rahastoihin valuvat hukkaan, jos kotimaidemme valtaapitävät eivät toteuta toimenpiteitä, joita tarvitaan varojen tehokkaaksi käyttämiseksi.
Lívia Járóka  
Hyvät kuulijat, haluan ottaa tilaisuudesta vaarin ja kertoa olevani tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentin vuonna 2009 ehdottama romanien sosiaalisen osallisuuden pilottiohjelma on sisällytetty myös yhteisön talousarvioon 2010. Aluepolitiikkaa käsittelevä Euroopan komission pääosasto julkisti ohjelman tarjouspyynnön heinäkuun lopussa. Ohjelman tavoitteena on löytää omintatakeisia ja monimuotoisia vastauksia romaniyhteisöjen laaja-alaisten ongelmien käsittelyyn. Ohjelmaesityksen selkeänä tavoitteena on löytää toimenpiteitä, joilla nykyiseen kokemukseen pohjautuen voidaan edistää romanien osallisuutta koulutuksella, sosiaalisilla ja taloudellisilla toimilla, rajatylittävällä yhteistyöllä sekä parhaiden käytäntöjen jakamisella.
PPE-ryhmän alkuperäisen ehdotuksen mukaan ohjelman peruskivenä ovat varhaiskasvatuksen kehittäminen, yrittäjyyden edistäminen sekä mikroluottojen myöntäminen. Pilottiohjelman yhteydessä aiotaan järjestää myös tiedotus- ja valistuskampanjoita. Hankkeella tarjotaan toivoakseni mahdollisuus hahmottaa yhteisön toimintaohjelman suuntaviivat, joilla pyritään romanien sosiaaliseen integraatioon ja edistetään tehokkaiksi osoittautuvien ajatusten vaihdon avulla yhteisön sääntömääräisen toimintaohjelman suunnittelua niin, että se ulottuisi yli nykyisin saatavilla olevien välineiden.
Jarosław Kalinowski  
Haluan ottaa esille aiheen, joka on talouden ja työllisyyden kannalta tärkeä muuallakin kuin kotimaassani. Odotamme saavamme komissiolta lähiaikoina ehdotuksen Kiinasta ja Vietnamista tuotavien nahkajalkineiden tuonnille asetettujen polkupyynnin vastaisten tullien laajentamisesta. Yksittäisten jäsenvaltioiden kannat tähän kysymykseen vaihtelevat suuresti. Nykyisten tullien säilyttäminen on äärimmäisen tärkeää, kun otetaan huomioon, että teollisuus on merkittävän suuri työllistäjä. Teknisesti ottaen nykylainsäädännön laajentamiselle ei ole minkäänlaisia esteitä. Pyytäisinkin komissiolta vakuutusta siitä, että se perustaa ehdotuksensa keskeisiin tutkimushavaintoihin ja ottaa samalla huomioon, että nyt sillä on tilaisuus tarkistaa komission puheenjohtajan hiljattain tekemiä lupauksia työpaikkojen turvaamisesta.
Petru Constantin Luhan  
kirjallinen. - (EN) Kannatan vuoden 2010 talousarvioesitystä, sillä mietintö on tasapainoinen ja siinä otetaan realistisesti huomioon EU:n prioriteetit.
Kahta asiaa on syytä korostaa: keskeisten aluekehityksen budjettikohtien (EAKR, ESR, koheesiorahasto) maksujen nostoa sekä niin sanotun maitorahaston perustamista. Maksujen nostaminen on tärkeää, koska siten vauhditetaan rakennepolitiikan toteuttamista jäsenvaltioissa kaikkien Euroopan kansalaisten hyväksi, kun taas erityisen maitorahaston perustamisella EU:n toimielimet antaisivat voimakkaan viestin eurooppalaisille viljelijöille.
Talousarvion kolmas tärkeä kohta on energiapolitiikka, joka on keskeinen kysymys vuonna 2010, koska tuona vuonna hyväksytään uusi energiaohjelma vuosiksi 2010-2014. Ohjelman tavoitteena on tukea EU:n energiavarmuutta ja kilpailukykyä.
Komission olisi tulevina vuosina harkittava ensisijaisena toimena myös infrastruktuurin investointeja etenkin uusissa jäsenvaltioissa, koska näillä investoinneilla on myönteinen vaikutus taloudelliseen ja alueelliseen koheesioon.
Rareş-Lucian Niculescu  
Maitorahaston perustaminen antaisi tärkeän viestin Euroopan viljelijöille siitä, että EU:n toimielimet ovat aidosti huolissaan maitotuotealan kriisistä. Maitotuotteiden markkinat ovat hyvin epävakaat, ja nykyinen talouskriisimme on vahingoittanut niitä pahoin.
Maitorahaston perustaminen alan uudistamisen tukemiseksi on selvästi paljon parempi ratkaisu kuin lievittävä ratkaisu, kuten se, että palataan perinteisiin tapoihin valvoa tuotantoa maitokiintiöiden avulla. Me kaikki toivomme rahoituksen lisäämistä. Rahaston perustamiselle on nyt kuitenkin ehdotettu 300:aa miljoonaa euroa, joka on suurin mahdollinen määrä budjettikaton rajoissa. Jos tämä katto ylitetään, neuvosto ei voi hyväksyä rahaston perustamista.
Samalla on toteutettava myös uusia toimia maaseudun kehittämisrahastojen käytön tehostamiseksi karjankasvattajien keskuudessa. Kaikkein hyödyllisimpiä olisivat mielestäni toimet, jotka liittyvät tiedonsaantiin, hyvien käytäntöjen vaihtoon ja ohjeistamiseen siinä, miten hakea rahaa näistä rahastoista, joita hyödynnetään huonosti joissakin jäsenvaltioissa.
