Rezistența la antibiotice (dezbatere)
Președinta
Următorul punct este dezbaterea privind întrebarea cu solicitare de răspuns oral, adresată Comisiei de Paolo de Castro, în numele Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, referitoare la rezistența la antibiotice - B7-0304/2011).
Paolo De Castro
Dnă președintă, dle comisar, doamnelor și domnilor, astăzi ni se oferă o ocazie importantă de a aborda cu responsabilitate și angajament problema tot mai mare a rezistenței la antibiotice la animale. Este o problemă strategică pentru sectorul agricol și în special pentru viitorul zootehniei europene.
Datele arată că aproximativ 50 % din antibioticele din Europa sunt prescrise pentru uzul animalelor. Utilizate corect, antibioticele reprezintă un instrument util care ajută agricultorii să mențină sănătatea și productivitatea animalelor și să asigure bunăstarea acestora. Scopul nostru nu este așadar acela de a demoniza utilizarea antibioticelor în zootehnie, ci de a solicita Comisiei să propună măsuri concrete pentru utilizarea mai eficientă și echilibrată a antibioticelor, astfel încât să se reducă rezistența la animale.
În rezoluția noastră din 5 mai 2010 referitoare la planul de acțiune al UE pentru bunăstarea animalelor, Parlamentul a subliniat legătura dintre bunăstarea și sănătatea animală și sănătatea publică și a îndemnat Comisia și statele membre să abordeze, într-o manieră responsabilă, problema dificilă a rezistenței la antibiotice la animale. Concret, am solicitat Comisiei să colecteze și analizeze date referitoare la utilizarea tuturor produselor de sănătate pentru animale, inclusiv a antibioticelor, pentru a asigura utilizarea eficientă a acestor produse. Un an mai târziu, Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală, pe care am onoarea să o prezidez, se află aici pentru a solicita Comisiei să implementeze toate inițiativele relevante pentru a soluționa această problemă de lungă durată, care poate avea consecințe și asupra sănătății umane.
Dnă președintă, dle comisar, necesar în acest moment este un angajament concret al Comisiei că va utiliza datele colectate pentru transpunerea în practică a rezultatelor obținute, nu doar prin încurajarea cercetării și a activităților de monitorizare, ci și prin asigurarea unei utilizări eficiente a antibioticelor ca instrument important pentru combaterea bolilor la animale.
În acest context, aș indica faptul că unele studii arată că un regim alimentar cu un conținut energetic scăzut ar putea conduce la o incidență mai mare a bolilor și, implicit, la o utilizare mai mare a antibioticelor. Ar fi așadar de dorit să se reconsidere interdicția privind utilizarea de făină animală pentru nerumegătoare, cu respectarea deplină a normelor de siguranță alimentară și în conformitate cu avizul Comitetului științific veterinar european. Acestea sunt cererile formulate în rezoluția adoptată de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală la 12 aprilie anul curent și care va fi supusă votului în plen mâine.--
În ultimele luni am depus o activitate intensă, motiv pentru care doresc să-i mulțumesc personal dnei Paulsen, raportorilor alternativi și tuturor grupurilor parlamentare pentru contribuțiile lor neprețuite la elaborarea unui text comun pe marginea acestui subiect. Viitorul competitivității sectorului zootehnic european ar putea depinde de gestionarea acestei probleme, natura sa transversală impunând angajament și responsabilitate printr-o abordare coordonată și o voință politică comună.
László Andor
membru al Comisiei. - Dnă președintă, doresc să subliniez de la bun început faptul că Comisia este pe deplin conștientă și la fel de îngrijorată de riscurile pe care rezistența antimicrobiană (AMR) le implică pentru sănătatea publică.
Ca răspuns la prima întrebare, vă indic faptul că, în 2009, Comisia a cerut Agenției Europene pentru Medicamente (AEM) să ia inițiativa în colectarea de date comparabile privind utilizarea substanțelor antimicrobiene la animale. Proiectul în chestiune, concretizat prin înființarea ESVAC (Organul european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene în medicina veterinară), a demarat în al treilea trimestru din 2009. Pentru a dezvolta acest sistem, AEM a colaborat cu statele membre, agențiile UE și părțile interesate relevante. Rezultatele analizelor datelor disponibile din 10 state membre vor fi publicate cât mai repede posibil. Alte 12 state membre și-au afirmat disponibilitatea de a colecta aceste date. Scopul este acela de a extinde sistemul, astfel încât să cuprindă toate statele membre ale UE, dar și de a dispune de date mai detaliate, de exemplu la nivelul speciilor de animale.
De ce avem nevoie de aceste date? Pentru a putea adopta o abordare bazată pe studii științifice. Oamenii de știință nu pot evalua adecvat adevăratul risc al AMR generat de utilizarea substanțelor antimicrobiene la animale decât pornind de la o astfel de bază solidă.
Distinși deputați, referitor la a doua întrebare, vă pot asigura că Comisia este conștientă că controlul AMR presupune o abordare multidisciplinară. Comisia consultă așadar în mod constant propriile servicii, agențiile relevante ale statelor membre și alte părți interesate prin intermediul reuniunilor și consultărilor publice, pentru a da doar câteva exemple. Activitatea Comisiei cu privire la AMR se desfășoară în strânsă colaborare cu agențiile sale relevante, printre acestea numărându-se în special Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, Autoritatea Europeană pentru Siguranță Alimentară, AEM și laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru AMR.
Ca răspuns la a treia și ultima întrebare, doresc să anunț că Comisia dezvoltă o strategie pe cinci ani privind AMR. Strategia se va construi pe o abordare holistică și va conține propuneri concrete de măsuri suplimentare menite să trateze problema AMR în raport cu sănătatea publică și animală. Strategia se va baza pe concluziile și recomandările Consiliului referitoare la AMR, precum și pe rezultatul consultărilor pe care le-am menționat deja.
Lucrările de revizuire a normelor UE referitoare la produsele medicamentoase veterinare și furajele cu adaos de medicamente sunt în curs de desfășurare. Evaluarea de impact, de pildă, are în vedere noi instrumente și mecanisme ca opțiuni de combatere a AMR.
Comisia va decide detaliile propunerii legislative pe baza rezultatelor obținute. Obiectivul nostru este să prezentăm această strategie la 18 noiembrie 2011, cu ocazia Zilei europene a sensibilizării cu privire la utilizarea antibioticelor.
Elisabeth Jeggle
Dnă președintă, dle Andor, aș dori să încep prin a-i mulțumi președintelui Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, dl De Castro, pentru inițiativa sa și întrebarea adresată Comisiei cu privire la acest subiect important. Dle Andor, după ce v-am ascultat intervenția, v-aș îndemna, înainte de toate, să treceți de la teorie la practică, pentru că avem nevoie de acțiuni concrete.
Rezistența la antibiotice este un subiect care trebuie tratat cu seriozitate și care, până acum, a fost aproape ignorat în contextul zootehnic. Utilizați corect, agenții antimicrobieni sunt fără îndoială foarte utili, ajutându-i pe agricultori să mențină sănătatea și productivitatea animalelor și să asigure bunăstarea acestora. Pentru a garanta că antibioticele vor rămâne un instrument eficient de combatere a bolilor, la animale și la om, avem nevoie de o abordare coordonată la nivel european.
În ultimele săptămâni, în Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală au avut loc discuții intense pe marginea acestui subiect, analizat în fiecare detaliu. Rezoluția comună a fost adoptată de comisie la 12 aprilie cu o largă majoritate: 34 de voturi pentru și 2 împotrivă. Excelenta cooperare cu toți raportorii alternativi ai diferitelor grupuri s-a concretizat într-un text foarte echilibrat și judicios care merită tot sprijinul dvs., sprijin pe care vă rog să îl manifestați în cadrul votului în plen de mâine. Raportul este echilibrat pentru că se axează pe bunăstarea animalelor, problema rezistenței la antibiotice și rentabilitatea fermelor.
Doresc așadar să le mulțumesc încă o dată tuturor celor implicați în Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală, precum și dnei Paulsen pentru o cooperare fructuoasă. De la Comisie nu aștept decât măsuri concrete.
Luis Manuel Capoulas Santos
Dnă președintă, dle comisar, doamnelor și domnilor, consecințele utilizării de antibiotice pentru tratarea bolilor la animale sunt bine cunoscute și tot mai îngrijorătoare. Este un domeniu care face deja obiectul unor standarde destul de ridicate, un domeniu care s-a aflat deja în atenția Parlamentului European și care constituie baza multor inițiative constructive, cum ar fi rețeaua de colectare a datelor privind rezistența la antibiotice, inițiative care însă se dovedesc a fi insuficiente.
Solicit așadar Comisiei să nu se limiteze la o îmbunătățire a mecanismelor de monitorizare, ci să adopte simultan și măsurile necesare pentru o amplă colectare a datelor și să includă o serie de stimulente menite să încurajeze cele mai bune practici din domeniu în pachetul legislativ privind politica agricolă comună, actualmente în fază de elaborare.-
Textul rezoluției depuse de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală merită să facă obiectul unei analize aprofundate din partea Comisiei, recomandările pe care le conține având sprijinul unei largi majorități, după cum a confirmat colega mea, dna Jeggle. Esențial este ca recomandările să fie transpuse în măsuri concrete, menite să protejeze într-o mai mare măsură sănătatea publică și imaginea calității produselor europene de origine animală.
Marit Paulsen
Dnă președintă, dle comisar, doamnelor și domnilor, cred că în Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală am făcut o treabă excelentă. Se întâmplă destul de rar ca o adunare atât de eterogenă din punct de vedere politic să ajungă la un acord atât de amplu precum cel la care am reușit să ajungem noi acum.
Rezistența la antibiotice este, de fapt, cea mai mare amenințare la adresa sănătății umane și animale cu care ne confruntăm. La un moment dat, bolile infecțioase erau cea mai frecventă cauză de deces la copii, tineri și animale tinere. În acest sens, nu uitați că și oamenii și animalele sunt mamifere. Sistemele noastre imunitare funcționează la fel și avem aceeași sensibilitate la stres, ceea ce înseamnă că, dacă nu ne simțim bine, sistemul nostru imunitar este slăbit și avem nevoie de antibiotice pentru că suntem mai predispuși la infecții grave.
Este un lucru pe care l-am avut în vedere atunci când am abordat medicamentele de uz uman. Am luat măsuri, am încercat să controlăm cu mai multă strictețe utilizarea antibioticelor și să înțelegem ce s-ar putea întâmpla. Nu uitați că, dacă pierdem antibioticele ca armă, ne vom întoarce pe vremea străbunicelor noastre, când infecții pe care azi le considerăm banale, cum ar fi infecții ale urechii la copiii mici, pot deveni, din nou, boli letale. Ar trebui să tratăm cu foarte multă seriozitate această problemă, care nu este deloc lipsită de implicații. Repet că mă bucură foarte mult implicarea în acest subiect.
Există, desigur, în prezenta rezoluție, unele detalii pe care le-aș fi dorit mai pregnante sau diferite, însă important nu este ca fiecare virgulă să fie la locul ei. Importantă este voința comună de a demara acest proces. Este mesajul pe care sper că îl va prelua Comisia, pentru că am credința că mâine vom obține un "da” aproape unanim. Este în orice caz ceea ce sper și mai sper că, astfel, vom transmite un semnal puternic, care va fi auzit de Comisie. Vă mulțumesc.
Richard Ashworth
în numele Grupului ECR. - Dnă președintă, doresc să-i mulțumesc președintelui Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală pentru a fi adus în discuție această problemă.
Împărtășesc îngrijorările lui cu privire la nivelul rezistenței la antibiotice depistat în infecțiile bacteriene la animale. Sunt de acord cu domnia sa că există motive reale de îngrijorare în fața dovezilor transmiterii la oameni, constatându-se că multe antibiotice, altă dată foarte sigure, și-au pierdut semnificativ eficiența. Sănătatea oamenilor este astfel pusă în pericol. Sprijin așadar intenția care a condus la această dezbatere. Sunt, de asemenea, de acord cu faptul că primul pas important trebuie să fie o colaborare strânsă cu diferitele agenții și industria farmaceutică, pentru a monitoriza și evalua amploarea problemei.
Contrar opiniei generale, consider însă că nu avem de-a face cu o problemă generată exclusiv de agricultura intensivă. Utilizarea arbitrară a antibioticelor este un fenomen frecvent în agricultură, fie ea la scară mică sau mare. Aș merge chiar mai departe și aș spune că, astăzi, în virtutea clauzelor contractuale de care sunt ținuți, există cel mai adesea o integrare verticală a producătorilor la scară largă în sectorul de prelucrare și că utilizarea profilactică a antibioticelor este în general interzisă sau limitată de sistemele de asigurare a calității.
Este însă evident că trebuie să existe unele măsuri de control și aștept cu interes să aud în timp util detalii despre strategia dlui comisar. Doresc să fac trei precizări. În primul rând, orice măsuri trebuie să se bazeze pe dovezi științifice solide. În al doilea rând, trebuie să fie proporționale și, în al treilea rând, nu ar trebui să constituie încă o povară administrativă și, implicit, financiară, asupra industriilor agricole și veterinare.
Martin Häusling
Dnă președintă, doamnelor și domnilor, este o problemă foarte serioasă, importantă nu doar pentru viitorul zootehniei, ci și, mai ales, pentru sănătatea umană. Nu trebuie să uităm acest lucru. Până la urmă, nu este o problemă a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală. A devenit însă din nou limpede că nu avem suficiente date. Doar 10 state membre au oferit informații, adică mult prea puține. Problema trebuie tratată cu mai multă rapiditate și avem nevoie de controale riguroase.
Un factor important, dar totuși ignorat în acest context, este agricultura intensivă, practicată atât în mari spații special amenajate, cât și în anumite regiuni. Este o practică ce trebuie analizată și pe care o putem preveni. Prin restructurarea politicii noastre agricole ne putem asigura că se va promova bunăstarea animalelor, că animalele trăiesc în condiții adecvate speciei lor și că sunt solide și robuste, urmând principiul conform căruia prevenția e mai bună decât tratamentul.
În egală măsură, avem nevoie de un plan pe termen lung de reducere a utilizării antibioticelor în agricultură, sarcină ce îi revine Comisiei. Impactul rezistenței la antibiotice este cel mai puternic resimțit de lucrătorii din industria agricolă, adică de fermieri și de angajații lor, oameni care se confruntă deja cu probleme uriașe în această privință. Suspiciunea că rezistența la antibiotice este transferată direct la oameni prin produsele alimentare este un alt motiv de îngrijorare. Este o problemă care trebuie analizată cu multă atenție, în interesul sănătății populației europene. Există o nevoie urgentă de acțiune în acest sens.
Trebuie spus răspicat că proporția de antibiotice utilizate în zootehnie, adică 50 % din totalul antibioticelor, este mult prea mare. În interesele pe termen lung ale agriculturii și sănătății publice, trebuie să ne asigurăm că această cifră va fi redusă.
Rareş-Lucian Niculescu
Ziua mondială a sănătății, marcată pe 7 aprilie, a avut în acest an ca temă rezistența la antibiotice, percepută ca o amenințare globală pentru sănătatea publică. La nivel european, 25 000 de oameni mor anual din motive asociate cu rezistența antimicrobiană. Animalele și alimentele de origine animală ar putea juca un rol în dezvoltarea rezistenței antimicrobiene la oameni, de aceea rezoluția dezbătută astăzi reprezintă un document important.
Cel mai important cuvânt în orice discuție privind acest subiect este prudența. Nu antibioticele sunt rele, ci folosirea acestora fără calcul și fără moderație este periculoasă. Antibioticele nu trebuie demonizate, ci doar prudent utilizate, atât în cazul oamenilor, cât și în cazul animalelor. Măsurile propuse prin această rezoluție în privința unei mai bune informări a veterinarilor și agricultorilor trebuie, de aceea, puse în aplicare cât mai activ. În ceea ce privește interdicția utilizării antibioticelor ca aditivi în hrana animalelor, aceasta trebuie să facă în mod obligatoriu obiectul unui acord la nivel internațional.
Un studiu recent arată că în Statele Unite aproape jumătate din eșantioanele de carne testate în magazine conțineau stafilococi aurii, dintre care jumătate erau rezistenți la cel puțin trei clase de antibiotice. Acest fapt demonstrează folosirea pe scară largă a antibioticelor în creșterea animalelor și trebuie să spun că fermierii europeni s-au săturat să fie singurii care își asumă și care respectă reguli cu riscul scăderii veniturilor.
Ulrike Rodust
(DE) Dnă președintă, dle Andor, doamnelor și domnilor, trebuie să facem tot ce ne stă în putință pentru a contracara răspândirea rezistenței la antibiotice. În această privință există un acord deplin. Utilizarea responsabilă a antibioticelor în medicina umană și zootehnie este primul pas. Uniunea Europeană trebuie să ia măsuri determinate. Nu putem permite ca, anual, 25 000 de persoane numai din Uniunea Europeană să moară din cauza infecțiilor cauzate de bacterii rezistente. Antibioticele nu pot fi utilizate în mod obișnuit sau preventiv. Trebuie să se garanteze faptul că antibioticele sunt utilizate în mod responsabil în statele membre.
Este esențial să depunem toate eforturile pentru a menține sănătatea animalelor de la naștere până la vârsta adultă. Asigurarea sănătății animalelor este cea mai bună metodă de a evita infecțiile și, implicit, utilizarea antibioticelor. Hrana animalelor este decisivă în acest sens, dar modul în care sunt crescute este la fel de important.
Totodată ar trebui să fim deschiși la utilizarea de metode alternative, cum ar fi introducerea în zootehnie a homeopatiei și fitoterapiei. Avem nevoie, în Europa, de mai multe informații și cercetare cu privire la aceste abordări alternative.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Dnă președintă, dle comisar, doamnelor și domnilor, țara mea, Olanda, este campioană mondială. Nu la fotbal însă, șansa asta am ratat-o anul trecut, ci la utilizarea de antibiotice în creșterea animalelor. Nicio altă țară din lume nu utilizează atât de multe antibiotice ca Olanda în creșterea animalelor. Consecințele pe care le antrenează acest fenomen sunt foarte grave, nelimitându-se la această utilizare în Olanda. 25 000 de oameni mor anual în Europa din cauza infecțiilor bacteriene, după cum au spus deja alți colegi. Oamenii sunt contaminați prin carne. 90 % din carnea de pui din Olanda conține bacteria rezistentă ESBL, iar luna trecută a fost dezvăluit faptul că s-au găsit bacterii rezistente în legume, fiind transmise prin gunoiul de grajd și sol. Dnă președintă, lucrurile trebuie să se schimbe neapărat. Danemarca ne-a arătat că lucrurile pot fi schimbate și că, prin măsuri solide și stricte, sectorul creșterii animalelor poate rămâne puternic și sănătos chiar dacă se utilizează mult mai puține antibiotice.
Comisia a declarat anterior, și a repetat și în această seară, că în noiembrie va prezenta măsuri mult mai cuprinzătoare, care vor fi dezvoltate în 2012. Îndemn Comisia să trateze această problemă ca o chestiune prioritară și să nu o lase la latitudinea statelor membre, care sunt prea lente pentru a lua măsurile corecte.
Mairead McGuinness
Dnă președintă, este evident că există un acord transpartinic cu privire la îngrijorările legate de rezistența la antibiotice. Comisia tocmai ne-a comunicat că doar 10 state membre au transmis date, date la care nu avem încă acces. Prin urmare, vorbim de îngrijorări în lipsa unor fapte detaliate care să le justifice. Avem nevoie de aceste informații.
Aș dori să văd un grafic al utilizării de medicamente per animal în toate statele membre, care să ne permită să identificăm țările care adoptă cele mai bune practici și să le raportăm la cele care nu o fac. Nu vreau să arătăm cu degetul, ci mai curând să le dăm posibilitatea acelor state membre care poate abuzează de antibiotice să-și îmbunătățească practicile zootehnice.
Cred că este corect să spunem că fermierii nu recurg la antibiotice la întâmplare, utilizându-le atunci când animalele sunt bolnave. Antibioticele sunt costisitoare, așadar fermierii nu aleg să le utilizeze cu lejeritatea cu care adapă animalele.-
Cred că avem nevoie de un oarecare echilibru în această dezbatere. Să primim înainte de toate informațiile. Așteptăm cu interes strategia din noiembrie, care sperăm că va contribui la eliminarea acestei probleme tot mai mari pentru Uniunea Europeană și populația umană și animală.
Peter Jahr
(DE) Dnă președintă, îi sunt foarte recunoscător autorului întrebării, președintele comisiei noastre, pentru a fi introdus acest subiect pe ordinea de zi. Utilizarea antibioticelor la animale implică deopotrivă avantaje și dezavantaje strâns corelate. Utilizate necorespunzător, medicamentele care ajută la menținerea sănătății animalelor pot reprezenta un risc major pentru oameni. Întrucât va trebui să recurgem la antibiotice și în viitor pentru a trata animalele, se impune o abordare coordonată, integrată și, mai ales, științifică. În același timp, trebuie să reducem riscurile la care este expusă populația.
Prezentul raport înglobează tocmai aceste cerințe. Sper că Comisia va prelua sugestiile, dorințele și solicitările Parlamentului. Astfel cum au indicat și mulți dintre antevorbitorii mei, esențială în acest context este o analiză a situației actuale din statele membre, analiză de care avem nevoie în interesul animalelor, al agriculturii europene și mai ales al cetățenilor Uniunii Europene.
Miroslav Mikolášik
(SK) Dnă președintă, aș dori să menționez o verigă care leagă medicina veterinară de cea umană. Atunci când este invocată în congresele europene ale microbiologilor, rezistența la antibiotice manifestată la oameni este automat corelată cu staphylococcus aureus meticilino-rezistent. Este o calamitate împotriva căreia medicina umană nu mai are un antibiotic eficient. Nu știm cum să o vindecăm. Până la 25 000 de oameni mor anual din această cauză.
Știți însă cum a apărut? Pur și simplu prin utilizarea iresponsabilă a antibioticelor în medicina veterinară. Animalele sunt literalmente îndopate cu tone de antibiotice. În cazul administrării preventive, antibioticele sunt adăugate în hrana animalelor, slăbind astfel și omul și capacitatea acestuia de a lupta cu infecțiile pe care le ia prin tulpinile din spitale.
Îndemn Comisia să accelereze procesul de colectare a datelor rezultate din cercetările întreprinse în statele membre și să sprijine totodată cercetarea axată pe descoperirea de noi antibiotice eficiente pentru om și care ar salva vieți.
Jaroslav Paška
(SK) Dnă președintă, pătrunderea produselor din industria chimică și farmaceutică în lanțul alimentar este consecința inevitabilă a intensificării producției agricole. Organismul uman devine astfel victima firească a eforturilor producătorilor de alimente de a produce cât mai mult, cât mai ieftin și cât mai eficient.
Trebuie așadar să începem să monitorizăm îndeaproape utilizarea produselor chimice și farmaceutice moderne în agricultură și, totodată, pentru protejarea sănătății cetățenilor noștri, să efectuăm în permanență evaluări punctuale și sistematice ale consecințelor utilizării acestor substanțe. Doar printr-o monitorizare permanentă și eficientă a produselor alimentare vom fi în măsură să detectăm din timp riscurile sau amenințările pe care noile tehnologii le generează pentru populație.
E adevărat că astăzi vorbim mai mult despre antibiotice și rezistența tot mai mare la antibiotice, însă este o problemă care trebuie abordată și evaluată mai cuprinzător. Sper că preocuparea pentru siguranța alimentară va fi considerată de Comisie ca fiind o strategie coerentă.
László Andor
membru al Comisiei. - Dnă președintă, strategia Comisiei privind rezistența antimicrobiană (AMR), pe care intenționăm să o prezentăm în noiembrie, va oferi noi idei despre modul în care Comisia, în colaborare cu statele membre și părțile interesate, ar putea aborda AMR în toate sectoarele implicate. Unele dintre aceste măsuri ar putea implica modificări ale legislației, altele nu. Secretul este să găsim instrumentele adecvate pentru sarcina în chestiune.
Sunt pe deplin de acord cu dvs. că nu este vorba doar despre sau mai ales despre o problemă a zootehniei. De aceea, scopul nostru este să reducem dezvoltarea rezistenței antimicrobiene ca urmare a utilizării antibioticelor la animale.
Avem la dispoziție mai multe instrumente: educație, campanii de sensibilizare și așa mai departe. În același timp, considerăm că colectarea datelor va facilita o mai bună înțelegere a problemei. Este încurajator că statele membre manifestă cu adevărat interes în furnizarea de date.
Și da, avem un calendar al acestui proces. Lucrările pregătitoare sunt în curs de desfășurare și includ evaluarea de impact, revizuirea normelor privind produsele medicale veterinare, etc. Am menționat deja că propunerile legislative vor fi prezentate în 2012.
Comisia salută contribuția valoroasă a Parlamentului și își exprimă interesul pentru continuarea colaborării cu Parlamentul, statele membre și părțile interesate din toate sectoarele, obiectivul comun fiind protejarea sănătății cetățenilor din întreaga Uniune Europeană.
Președinta
Pentru a încheia dezbaterea, am primit o propunere de rezoluție.
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc joi, 12 mai, la ora 12.00.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Luís Paulo Alves
În ultimii ani, rezistența la antibiotice întâlnită la șepteluri și animalele domestice a devenit o problemă care tinde să se agraveze necesitând noi abordări, motiv pentru care solicit intensificarea cercetării și controale mai eficiente ale efectelor pe care le antrenează în lanțul alimentar. Utilizate corect, antibioticele reprezintă un instrument eficient. Solicit așadar Comisiei să introducă măsuri concrete prin care să impună o utilizare mai eficientă a acestora, care să determine o scădere a rezistenței la antibiotice la animale, fiind vorba de o problemă care antrenează consecințe la nivelul întregului lanț alimentar, afectând mai ales nivelurile de rezistență la antibiotice și având, astfel, repercusiuni asupra sănătății umane. În acest scop, bugetul destinat Oficiului Alimentar și Veterinar (OAV) și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) trebuie să includă fondurile necesare pentru intensificarea muncii de teren și pentru o monitorizare adecvată a problemei. În cele din urmă, având în vedere importanța acestei probleme, solicit Comisiei să elaboreze un plan de abordare la nivelul UE, care să ia în considerare amploarea reală a acestei probleme presupuse de combaterea rezistenței la antibiotice, în special legătura dintre sănătatea animală și utilizarea antibioticelor și dintre sănătatea animală și cea umană.
Ismail Ertug
Absorbim antibiotice prin mâncarea pe care o consumăm, dezvoltând astfel o rezistență tot mai mare. Iată așadar un progres medical pe care îl distrugem treptat, deși cunoaștem această problemă de mult timp. Dl De Castro a indicat măsurile care s-au luat deja. Sprijin propunerile conținute în rezoluție. Doresc să mă concentrez pe două aspecte.
Regulamentele nu sunt suficiente. Scandalul dioxinei ne-a demonstrat cât de ușor pot fi eludate acestea dacă există "oi negre” care acționează cu neglijență. Avem bineînțeles nevoie de norme și trebuie să introducem un sistem de monitorizare, însă soluția nu se poate limita la atât.
Soluția pe termen mediu și lung este ca utilizarea antibioticelor să devină inutilă. Este un lucru realizabil în primul rând prin investiții în cercetare și crearea de rețele de experți, în al doilea rând prin transmiterea cunoștințelor către fermieri și veterinari și, în al treilea rând, prin furnizarea de informații consumatorilor.
Trebuie să exploatăm inteligent forțele care acționează pe piață, pentru că, pe termen lung, consumatorii sunt cei care decid cum este produsă hrana noastră.
Pavel Poc
Potrivit Centrului European de Prevenire și Control al bolilor, în Europa există 400 000 de pacienți infectați cu tulpini de bacterii rezistente. Salut așadar rezoluția Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, din conținutul căreia sprijin mai cu seamă solicitarea privind colectarea și analiza adecvată de date comparabile referitoare la vânzarea de preparate pentru uz veterinar și utilizarea ulterioară a acestora la animale. Ar trebui să se impună obligativitatea colectării acestor date în toate statele membre. Dacă UE va adopta măsuri stricte cu privire la utilizarea antibioticelor pentru animalele de fermă, ne putem aștepta la modificări ale legislației și în țările terțe, având în vedere în special pierderile financiare care ar fi generate de o restricție a exporturilor de carne în Europa. În SUA, de exemplu, 74 % din totalul antibioticelor este folosit în zootehnie pentru prevenirea bolilor sau accelerarea procesului de creștere a animalelor sănătoase. Jumătate din totalul produselor din carne verificate și aflate la vânzare în SUA conțin bacterii periculoase (MRSA). Este o problemă care se cunoaște în SUA încă din 2008, fără a se fi găsit însă o soluție fiabilă până în prezent. Tulpinile de bacterii nepatogene multirezistente reprezintă un risc și din cauza posibilității de transferuri transgenice și, potrivit ultimelor cercetări, a rezistenței comune. Apariția de noi tulpini de bacterii multirezistente ar putea priva generațiile viitoare de posibilitatea de a utiliza eficient antibioticele. Un astfel de scenariu ar putea avea consecințe catastrofale asupra sănătății umane. Rezistența la antibiotice reprezintă o problemă extrem de gravă, care necesită soluții imediate și eficiente.
