Pregătirea reuniunii Consiliului European din 24 iunie 2011 (dezbatere)
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi sunt declarațiile Consiliului și ale Comisiei privind reuniunea Consiliului European din 23-24 iunie 2011.
Enikő Győri
președintă în exercițiu a Consiliului. - Dle președinte, dle președinte al Comisiei, onorabili deputați, aceasta este ultima mea ocazie de a mă adresa acestei Camere în numele Consiliului într-o dezbatere în plen.
În ianuarie, am promis că vom conduce o președinție favorabilă Parlamentului. Fiind conștienți de consecințele Tratatului de la Lisabona, am realizat că o cooperare strânsă cu Parlamentul European și cu deputații săi este esențială pentru succesul oricărei președinții viitoare. Cetățenii europeni așteaptă rezultate de la UE, fără a se preocupa prea mult de diferențele dintre Parlament, Comisie și Consiliu. Și au dreptate în acest sens. Avem o responsabilitate comună și, prin urmare, împărțim și succesele, și eșecurile.
Următorul Consiliu European marchează sfârșitul Președinției maghiare. Prin urmare, această dezbatere este o oportunitate excelentă pentru a raporta ce s-a realizat într-o serie de dosare, în strânsă cooperare cu această Cameră.
Permiteți-mi să încep cu politica economică. Consiliul European va elabora o concluzie privind primul semestru european. Acesta reunește într-un singur ciclu de politică două componente ale relansării economice: stabilitatea financiară care se bazează pe consolidarea fiscală, reflectată în programe de stabilitate și de convergență și reforme structurale pentru o creștere inteligentă, durabilă, care favorizează incluziunea socială și generează locuri de muncă. Datorită excelentei cooperări dintre Comisie, Consiliu și statele membre în ceea ce privește gestionarea recomandărilor și a programelor naționale de reformă, primul semestru european a durat un semestru, nicio zi în plus.
Consiliul European va fi invitat să adopte recomandările specifice fiecărei țări care au fost aprobate de Consiliu și care ar trebui să fie reflectate de către toate statele membre în deciziile naționale referitoare la bugetele și reformele lor structurale. Chiar în timpul negocierilor din cadrul trialogului, am inclus o referință la semestrul european, astfel încât Parlamentul să poată fi informat în mod corespunzător cu privire la aceste evoluții.
Referitor la Pactul euro plus, majoritatea statelor membre participante au prezentat angajamente care înseamnă peste o sută de măsuri separate în total. Acele angajamente sunt o etapă importantă în vederea îndeplinirii obiectivelor Pactului, care trebuie acum pus în aplicare la nivel național.
Cu toate acestea, gradul de ambiție și precizie al acestor angajamente inițiale este inegal. Pentru elaborarea angajamentelor lor viitoare, statele membre vor asigura un domeniu de aplicare mai larg, o abordare mai concretă și un grad mai mare de ambiție.
Permiteți-mi acum să revin asupra celor șase propuneri legislative privind guvernanța economică, numite "pachetul celor șase” în jargonul nostru comun. Nu voi intra în detalii deoarece este un punct separat pe ordinea de zi o ședinței plenare. Permiteți-mi doar să vă reamintesc faptul că Președinția maghiară a primit un mandat din partea Consiliului European de a ajunge la un acord politic cu Parlamentul până la sfârșitul lunii iunie. În urma adoptării unei abordări generale de către Consiliu în luna martie, am început să ne desfășurăm activitatea imediat, ne-am implicat în negocieri intense în cadrul trialogului cu Parlamentul și Comisia.
Cele trei instituții au desfășurat o activitate imensă. Poziția inițială a Parlamentului avea aproximativ 2 000 de amendamente. Până acum, am reușit să reducem chestiunile pendinte la o singură problemă majoră și câteva aspecte tehnice. Sunt convinsă că textul aflat acum pe masa negocierilor este mai puternic și mai potrivit pentru prevenirea unor crize viitoare. Îl vom informa pe președintele Consiliului European, în consecință, raportând astfel organismului care ne-a însărcinat cu această misiune.
Am fost implicată personal în discuții fascinante cu mulți dintre deputații din această Cameră. Am dori să profit de această ocazie pentru a vă mulțumi sincer tuturor pentru această experiență. Fiind o Președinție favorabilă Parlamentului, sperăm ca rezultatele care
ne-au adus la limita acordului să nu fie irosite. Piețele financiare, afacerile europene și, cel mai important, cetățenii noștri europeni se așteaptă ca noi să dăm dovadă de responsabilitate, să decidem și să acționăm împotriva datoriilor - principala situație dificilă din economiile noastre. În cele din urmă, și noi știm că problema Greciei va fi pe agenda Consiliului European.
Permiteți-mi acum să mă refer la justiție și afaceri interne. Consiliul European va aborda aspectele strategice referitoare la azil, migrație și spațiul Schengen; pornind de la concluziile adoptate de Consiliul Justiție și Afaceri Interne la 9 iunie 2011.
Având în vedere evoluțiile recente, Consiliul European va discuta ideile și va oferi mai multă asistență și cooperare politică în spațiul Schengen. Va discuta, de asemenea, despre ideile referitoare la un posibil mecanism de salvgardare. Dar, permiteți-mi să subliniez că buna funcționare a spațiului Schengen impune statelor membre să pună în aplicare pe deplin normele și astfel, să consolideze încrederea dintre acestea. De asemenea, este necesar un sistem de monitorizare și evaluare eficient și actualizat.
Permiteți-mi să abordez pe scurt subiectul liberei circulații a persoanelor. Acesta face parte dintr-un alt capitol al acquis-ului comunitar decât spațiul Schengen, dar cele două sunt strâns legate între ele. Ambele se numără printre realizările cele mai vizibile și populare ale integrării europene. Statele membre sunt conștiente de acest aspect și intenționează să le protejeze pe deplin. Logica aflată la baza spațiului Schengen este neschimbată: gestionarea tot mai eficientă a frontierelor externe reprezintă condiția prealabilă pentru circulația fără controale vamale în interiorul spațiului Schengen.
Precum știți, au existat negocieri intense referitoare la Regulamentul de modificare a agenției Frontex. Frontex reprezintă instrumentul european prin excelență, care este esențial pentru controlul frontierelor noastre externe. Președinția salută rezultatul pozitiv al celei mai recente reuniunii din cadrul trialogului. Statele membre au discutat rezultatele în această după amiază și suntem optimiști că se va putea ajunge la un acord în timp util pentru Consiliul European.
Referitor la politica europeană în domeniul azilului: evoluțiile recente au generat o serie de tensiuni. Pentru persoanele care au nevoie de protecție sunt necesare proceduri sigure și eficiente de acordare a azilului. Prin urmare, este crucial ca până în anul 2012 să fie finalizat sistemul european comun de azil - bazat pe standarde ridicate de protecție combinate cu proceduri echitabile și eficiente, capabile să prevină abuzul și să permită o examinare rapidă a cererilor de azil pentru a asigura durabilitatea acestui sistem.
Consiliul European va reexamina, de asemenea, progresul înregistrat în legătură cu pregătirea planurilor pentru dezvoltarea capacității de gestionare a fluxurilor de migrație și de refugiați. Obiectivul trebuie să fie abordarea clauzelor principale ale migrației ilegale. În acest scop, vor fi elaborate parteneriate cu țările din vecinătatea sudică. Ca un prim pas, împreună cu aceste țări va fi stabilit un dialog amplu și structurat privind migrația, mobilitatea și securitatea, cu scopul de a asigura beneficii concrete atât pentru țările în cauză, cât și pentru UE.
Aș dori să spun acum câteva cuvinte despre Croația. Încheierea negocierilor de aderare cu Croația a fost enumerată printre prioritățile esențiale ale Președinției noastre. Ca rezultat al eforturilor enorme depuse de către Croația, Comisie și Președinție, cu sprijinul esențial al acestei Camere - care merită astfel o apreciere deosebită - Consiliul European va solicita încheierea negocierilor de aderare a Croației până la sfârșitul lunii iunie 2011. Se preconizează semnarea tratatului de aderare înainte de sfârșitul anului.
Aceste evoluții conferă un nou impuls perspectivei europene a țărilor din Balcanii de Vest. Consiliul European va reveni asupra acestei chestiuni în cadrul reuniunii sale din decembrie 2011. În acest context, se așteaptă salutarea arestării Generalului Mladić și a transferului acestuia la Haga. Serbia a avansat enorm în vederea aderării la UE.
Referitor la vecinătatea sudică: se așteaptă aprobarea de către Consiliul European a noii abordări a relațiilor cu vecinii UE, care a fost aprobată luni, în cadrul Consiliului Afaceri Externe. Datorită evoluțiilor grave din anumite zone situate în vecinătatea de sud a Uniunii, se așteaptă, de asemenea, adoptarea de către Consiliul European a unei o declarații referitoare la evenimentele recente din această regiune.
Printre altele, permiteți-mi să vă informez că Consiliul European urmează să îl numească pe dl Mario Draghi următorul guvernator al Băncii Centrale Europene, pentru care această Cameră își va exprima votul.
Nu în ultimul rând, este posibilă adoptarea de către Consiliul European a strategiei UE pentru regiunea Dunării și a unui cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor, realizând astfel încă două priorități ale Președinției maghiare.
Strategia pentru regiunea Dunării este concepută pentru a spori oportunitățile pentru întreaga regiune care cuprinde o varietate de state membre și țări terțe în zona Balcanilor de Vest - națiuni, popoare și comunități, deopotrivă. Prin intermediul cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor, vom aborda pentru prima dată la nivel european situația deplorabilă a romilor și o vom transforma într-o oportunitate pentru noi toți.
Adresez mulțumiri speciale acestei Camere pentru elaborarea unui asemenea raport excelent - raportul Járóka - și pentru decizia care a reprezentat o bază excelentă pentru activitatea noastă în cadrul Consiliului. Astfel, Europa va arăta că are și inimă, nu doar creier, așa cum s-a exprimat prim-ministrul Orbán.
Dle președinte, dle președinte al Comisiei, onorabili deputați, Președinția maghiară a ales ca motto "o Europă puternică”. Permiteți-mi să sper că veți fi de acord cu opinia dlui Președinte Buzek, care a declarat recent că după Președinția maghiară Europa va fi mai puternică și mai bună.
Vă mulțumesc din nou, din adâncul sufletului meu, pentru cooperarea dvs. din ultimele șase luni.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dle președinte, săptămâna aceasta, Consiliului European are o agendă foarte încărcată. Dna ministru Győri a prezentat agenda, în general, în numele Președinției maghiare a Consiliului. Aș dori să îi mulțumesc, în această conjunctură, pentru angajamentul de care a dat dovadă în aceste șase luni.
Permiteți-mi să mă concentrez asupra câtorva aspecte specifice: am elaborat o scrisoare către membrii Consiliului European în care am subliniat pozițiile Comisiei cu privire la punctele de pe agendă pe care le consider cele mai importante și aș dori să vă împărtășesc și dvs. pozițiile noastre. În final, voi prezenta, de asemenea, unele comentarii referitoare la Grecia.
Acest Consiliu European va întreprinde măsuri foarte importante pentru a garanta că procesul de elaborare a politicilor economice din Uniunea Europeană va fi mai coerent și mai eficient.
În primul rând, avem pachetul de guvernanță economică. Aș dori să mulțumesc foarte sincer acestui Parlament pentru activitatea deosebit de dificilă și pentru angajamentul de care a dat dovadă în menținerea unui nivel ambițios privind acest aspect. Mai târziu în această după-amiază, dl comisar Rehn, în numele Comisiei, va prezenta pozițiile noastre detaliate cu privire la aceste aspecte extrem de importante. Acum, aștept ca Parlamentul și statele membre să ajungă la un acord, deoarece adoptarea pachetului de guvernanță este esențială pentru răspunsul nostru cuprinzător la situația de criză.
Este vital un acord referitor la acest pachet. Va fi extrem de dificil să le explicăm cetățenilor noștri de ce nu putem conveni asupra pilonilor fundamentali ai răspunsului la această criză, atunci când încercăm să răspundem provocărilor de anvergura actuală. Cred că acordul referitor la acest pachet va consolida mecanismele noastre economice de supraveghere la nivel european. Va oferi o poziție mult mai bună Uniunii Europene pentru a preveni extinderea datoriei și deficitelor publice nedurabile și apariția unor dezechilibre macroeconomice dăunătoare. Deși prevenirea este mai eficientă decât vindecarea, vom fi, de asemenea, mai bine pregătiți pentru a adopta măsuri pentru corectarea acestor situații, dacă acestea vor reapărea.
În al doilea rând, sper ca șefii de stat și de guvern să adopte recomandările specifice fiecărei țări pe care Comisia le-a prezentat la 7 iunie. După cum știți, aceasta este prima dată când îndeplinim acest tip de exercițiu colectiv la nivel european.
Recomandările se bazează pe o analiză amplă realizată de Comisie asupra planurilor statelor membre de creștere durabilă și creare de locuri de muncă, asociate cu finanțe publice solide. Acestea se concentrează, măsoară și se adaptează celor mai presante provocări din fiecare țară. Bineînțeles, discuțiile dintre Comisie și statele membre despre aceste recomandări au fost uneori foarte intense, dar sunt încântat că rezultatul general a menținut un nivel deosebit de ambițios.
Nu putem profita de avantajele pieței unice, pe de o parte, și să ignorăm elaborarea de politici economice imprudente, pe de altă parte. Nu are niciun sens semnarea unui pachet de guvernanță economică cu totul nou, dacă în aceeași săptămână, statele membre pun la îndoială metodologia și recomandările independente ale Comisiei din cadrul exercițiului specific fiecărei țări. Acest nou mod de elaborare a politicilor este, de asemenea, un apel puternic la responsabilitate colectivă, deoarece spațiul economic al Uniunii Europene reprezintă mult mai mult decât totalitatea diferitelor noastre economii.
În al treilea rând, Consiliul European urmează să aprobe modificarea necesară a tratatului pentru a permite instituirea mecanismului european de stabilitate în anul 2013, având capacitatea de a asista - pe baza unor condiții stricte - statele membre din zona euro aflate în dificultăți financiare.
MES, împreună cu creșterea capacității efective de creditare a FESF, demonstrează clar angajamentul nostru de a proteja stabilitatea zonei euro pe baza unor finanțe publice solide și durabile.
Poate că vă amintiți că în ianuarie, când Comisia a prezentat analiza anuală a creșterii, un subiect foarte important a fost necesitatea consolidării capacității efective de creditare a FESF. La acel moment, am fost foarte criticați, dar acum - în unanimitate - guvernele din Europa au decis creșterea capacității efective de creditare. Mă întreb dacă nu ar fi fost posibil să o aprobăm cu câteva luni în urmă.
Pachetul de guvernanță economică, recomandările specifice fiecărei țări și mecanismele de stabilitate: aceasta este modalitatea prin care Europa ar trebui să învețe temeinic din lecțiile crizei și să acționeze în consecință. Comisia va depune toate eforturile pentru a menține acest nivel de determinare de neclintit în toate aspectele care vor fi discutate.
Pentru a răspunde crizei economice, fiecare sector trebuie să contribuie, iar cel mai mare contribuție îi revine sectorului financiar. Am promis Parlamentului că Comisia va înainta o propunere legislativă oficială cu privire la o taxă financiară.
Propunerea va avea trei obiective. Primul se referă la evitarea fragmentării pieței interne a serviciilor financiare, deoarece există un număr din ce în ce mai mare de măsuri fiscale naționale necoordonate. În al doilea rând, această taxa financiară își propune, de asemenea, să creeze mijloace de constrângere corespunzătoare pentru tranzacțiile excesiv de riscante sau pur speculative. Al treilea obiectiv se referă la asigurarea că instituțiile financiare aduc o contribuție echitabilă și substanțială la partajarea costurilor crizei recente, precum și pentru a răspunde preocupărilor cu privire la profiturile excesive.
Bonusurile foarte mari care le sunt încă oferite bancherilor - bancheri care au fost uneori salvați datorită sumelor uriașe din banii contribuabililor - sugerează că există profituri excesive în sectorul bancar și că sectorul bancar ar trebui să contribuie, de asemenea, la bunul public comun.
(Aplauze)
Al doilea aspect major al Consiliului European este migrația. Problema migrației a ieșit în evidență în ultimele luni, în special sub presiunea evenimentelor recente din sudul Mediteranei.
În luna mai, am prezentat Parlamentului pachetul Comisiei privind migrația, care stabilește inițiative de politică recente și viitoare într-un cadru care permite UE și statelor membre să gestioneze într-un mediu securizat azilul, migrația și mobilitatea resortisanților țărilor terțe.
Migrația este, să recunoaștem, o problemă foarte delicată. Dar permiteți-mi să precizez clar: Comisia nu va accepta nicio încercare de a submina principiile Schengen. De fapt, cred că vom asista exact la contrariu, printr-o consolidare a abordării europene cu privire la migrație și libera circulație.
Comisia a propus consolidarea guvernanței spațiului Schengen, crescând astfel încrederea statelor membre în gestionarea eficientă a frontierelor noastre externe.
Aceasta se va realiza atât prin consolidarea agenției pentru gestionarea frontierelor Frontex, cât și printr-un mecanism de evaluare în care agențiile naționale de gestionare a frontierelor vor conlucra în vederea evaluării amenințărilor. Explorăm, de asemenea, fezabilitatea unui sistem de salvgardare care ar permite adoptarea deciziilor la nivel european pentru a face față unor posibile situații dificile în cazul în care frontierele noastre externe comune sunt supuse unor presiuni excepționale sau în cazul în care statele membre nu reușesc să își îndeplinească obligațiile de control vamal. Deciziile referitoare la cel mai bun mod de gestionare a unei asemenea situații ar trebui adoptate la nivelul Uniunii Europene, evitând acțiunile unilaterale ale statelor membre. Precum un mecanism de ultimă instanță și în cazul în care se impune într-o situație critică, aceste decizii ar putea să prevadă reintroducerea temporară a controlului vamal intern, dar întotdeauna într-un cadru comunitar.
Acest lucru nu înseamnă reintroducerea frontierelor interne. Aceasta este o metodă de consolidare a dimensiunii europene a sistemului, astfel încât statele membre individuale să nu se simtă presate să acționeze unilateral. Voi aștepta o susținere clară a acestei abordări din partea Consiliului European, astfel încât propunerile detaliate ale Comisiei să poată fi finalizate și să poată avea posibilitatea de a reuși.
Pachetul privind migrația este completat cu propuneri pentru un sistem de azil comun, eficient și de protecție care le garantează solicitanților de azil un tratament egal pe întreg teritoriul Uniunii Europene. Sunt încrezător că Parlamentul și Consiliul vor susține propunerile prevăzute în propunerile revizuite ale Comisiei privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil și privind statutul de refugiat. Voi invita Consiliul European să sprijine finalizarea în întregime a pachetului privind azilul, cât mai repede posibil în termenul stabilit.
De asemenea, Consiliul European a discutat despre situația din vecinătatea noastră, în special despre punerea în aplicare a Parteneriatului pentru democrație și prosperitate împărtășită în țările sud-mediteraneene. Acest parteneriat este extrem de important pentru partenerii noștri arabi, care doresc ca Uniunea Europeană să susțină tranzițiile democratice din sudul Mediteranei. Nu trebuie să îi dezamăgim.
Un alt punct pe agenda următorului Consiliu European este recomandarea Comisiei conform căreia Croația va deveni cel de-al 28-lea stat membru al Uniunii Europene, să sperăm, până la 1 iulie 2013. Mai există încă activități substanțiale care trebuie desfășurate, dar sper că la sfârșitul lunii putem finaliza capitolele rămase în cadrul Conferinței de aderare.
În cele din urmă, voi spune câteva cuvinte despre Grecia, deoarece sper că statele membre vor avea ocazia să discute la cel mai înalt nivel despre această situație, care este importantă nu doar pentru un singur stat membru al Uniunii noastre, ci, cred, și pentru stabilitatea zonei euro și pentru stabilitatea Uniunii Europene, în ansamblu. Problema Greciei ridică aspecte foarte importante, nu doar în materie de stabilitate financiară, ci și în ceea ce privește angajamentul social și determinarea politică a Uniunii Europene.
Votul de noaptea trecută din parlamentul elen permite guvernului să obțină un consens pentru susținerea pachetului de reformă, de comun acord cu Uniunea Europeană și FMI, precum și a măsurilor fiscale, a privatizărilor și reformelor care sunt necesare pentru revenirea Greciei la creștere economică. Deoarece, să fim foarte clari, nu există nicio alternativă la acest plan. Deci, haideți să acționăm în consecință.
Știu că mulți oameni din Grecia trec printr-o perioadă de mari încercări și incertitudini. Mesajul meu pentru poporul elen este următorul: dacă guvernul va acționa, Europa își va îndeplini obligațiile. Dacă Grecia poate demonstra că este devotată cu adevărat pachetului de reformă convenit cu Uniunea Europeană și FMI, vom însoți Grecia înapoi pe drumul către creșterea economică. Consolidarea fiscală este în totalitate necesară, dar obiectivul este creșterea.
Nu ar trebui să uităm niciodată că un euro cheltuit pe rata dobânzii pentru plata datoriei este un euro care nu poate ajunge la cetățenii eleni, deci este extrem de important să reducem datoria și să controlăm deficitul pentru a putea restabili încrederea în economia Greciei, în vederea promovării creșterii.
În același timp, este extrem de important ca cetățenii eleni să înțeleagă că în astfel de circumstanțe dificile, este necesar un consens național: un consens național, și nu politici partizane pe termen scurt. Avem nevoie de un consens național în Grecia, astfel încât Grecia să poată câștiga încrederea partenerilor și a piețelor prin prisma unor reforme foarte importante, care sunt necesare.
(Aplauze)
Luni noaptea m-am întâlnit cu prim-ministrul Papandreou și am discutat, de asemenea, despre o utilizare mai strategică a fondurilor structurale europene. Grecia are potențialul de a accesa o sumă importantă din fondurile europene în cadrul politicii de coeziune. Consider că ar trebui să creștem rata de absorbție și să accelerăm aceste fonduri, cu scopul de a obține un impact semnificativ asupra îmbunătățirii competitivității și a ocupării forței de muncă.
Acest lucru se va realiza din fondurile existente. Va fi un program amplu de asistență tehnică axat pe creștere și ocuparea forței de muncă, dar cu un caracter de urgență, deoarece - repet - Grecia se află într-o situație de urgență.
Voi discuta despre aceste chestiuni cu Consiliul European: ce putem face împreună în cazul Greciei. Noi, Comisia, putem pune în aplicare acest aspect, la nivel bilateral cu guvernul, dar cred că sunt necesare eforturi din partea tuturor celor care pot contribui, în special în ceea ce privește asistența tehnică oferită de diverse state membre.
Guvernul elen este pregătit să ni se alăture în această abordare. Cred că ar trebui, de asemenea, să fim pregătiți să reacționăm într-un mod pozitiv, întotdeauna pe baza unei condiționalități stricte referitoare la reformele necesare pentru această țară.
Punerea în aplicare a planurilor de reformă din Grecia implică eforturi excepționale din partea poporului elen. Comisia propune acum un răspuns excepțional pentru a oferi un semnal cetățenilor eleni că există o speranță. Aceștia fac sacrificii și noi știm acest lucru, dar la sfârșitul acestui drum există o speranță, iar soluțiile sunt la îndemâna acestora. S-au realizat câteva reduceri importante, dar aceste reduceri sunt necesare pentru obținerea creșterii. Creșterea este răspunsul și vom coopera cu autoritățile elene și cu poporul elen pentru a îndeplini acest obiectiv.
Joseph Daul
Dle președinte, dle președinte al Comisiei, dnă ministru Győri, președintă în exercițiu a Consiliului, în primul rând, aș dori să vă adresez câteva cuvinte dvs., pentru recunoașterea întregii activități pe care ați desfășurat-o și mai ales pentru abordarea metodică pe care ați folosit-o și pentru orele în care v-ați dedicat acestei activități, în special împreună cu Parlamentul. Cred că acest aspect merită menționat și de aceea, vă mulțumesc încă odată.
(Aplauze)
O aplaudați, dar nu ar fi existat nicio altă metodă: am instruit-o bine în cadrul grupului nostru. Prin urmare, știe totul despre Parlament.
Rareori are loc o reuniune a Consiliului European în asemenea circumstanțe dificile și tensionate. Rareori cetățenii din diverse țări au avut așteptări atât de mari, așteptări de curaj și de decizii unitare din partea liderilor lor cu privire la problema arzătoare a monedei euro și a crizei datoriilor, precum și cu privire la guvernanța economică. În mai multe țări și în special în Grecia, concetățenii noștri sunt confuzi, îngrijorați și profund preocupați de viitorul lor și al copiilor lor. Aș dori să profit de această oportunitate pentru a transmite trei mesaje prietenilor noștri eleni.
În primul rând, Europa este solidară cu ei, iar noi, europenii, facem tot ce putem în limitele posibilităților noastre pentru a-i salva dintr-o situație extrem de dificilă, în spiritul solidarității și al responsabilității - și subliniez cuvântul "responsabilitate”.
În al doilea rând, situația cu care aceștia - și într-adevăr multe alte țări europene - se confruntă este rezultatul multor ani în care au trăit, peste posibilitățile lor. Acest lucru trebuie spus și le solicit tuturor europenilor să înfrunte realitatea.
Cel de-al treilea mesaj pe care doresc să îl transmit este rezultatul primelor două: Europa poate ajuta Grecia sau orice altă țară aflată în dificultate, doar dacă aceasta face tot ce este posibil pentru a-și consolida situația economică și financiară pe termen lung. Acest lucru presupune sacrificii, dar va conduce la schimbări pozitive pentru țară, în final. Și acest lucru trebuie spus și nu pot să nu mă gândesc la exemplul Letoniei: acum câțiva ani, a fost la un pas de faliment și datorită unei politici curajoase de redresare, conduse de prim-ministrul țării, ales de două ori, dl Valdis Dombrovskis, a fost restabilită o situație echilibrată.
Pot fi adoptate două atitudini diferite cu privire la situația actuală: fie oamenii acceptă să mărșăluiască pe străzi și să intre în grevă - este o parte a mișcării sindicale (eu însumi am fost sindicalist) - fie, în urma exprimării preocupărilor lor, încep să redreseze situația, pe baza unei politici echitabile.
Grupul meu, doamnelor și domnilor, solicită o restructurare. Solicităm tuturor țărilor noastre să conștientizeze faptul că aceste schimbări sunt și necesare, și benefice. Vom ieși din criză nu prin evidențierea celor vinovați (Europa, Fondul Monetar Internațional și alții), ci prin muncă asiduă - și când spun "noi”, mă refer desigur la clasa politică, dar și la toți cei 500 de milioane de cetățeni europeni.
Revin astfel la Consiliul European, din partea căruia așteptăm confirmarea solidarități europene. Cu toate acestea, mai presus de criza actuală și pentru a realiza o relansare durabilă, așteptăm, de asemenea, reforme ample de guvernanță economică deoarece, în timp ce am finalizat latura monetară a uniunii economice și monetare, odată cu moneda euro, latura economică este inadecvată și astăzi, plătim un preț mare pentru acest lucru. Grupul Partidului Popular European (Creștin-Democrat) face apel la utilizarea metodei comunitare pentru negocierea pachetului legislativ, doar pentru a împiedica statele membre să se poată sustrage prea ușor de la obligațiile care le revin, așa cum au procedat în trecut. În momentul în care Consiliul, împreună cu Parlamentul, decide cu privire la reglementările economice care urmează să fie respectate de cele 27 de state membre, acestea nu pot fi încălcate cu prima ocazie. Pur și simplu, dorim o garanție că acestea vor fi respectate. Dacă nu putem învăța nimic din criza prin care trecem, este necesar să învățăm din trecut. Îi invit pe toți cei din această Cameră să recunoască acest aspect.
Voi încheia cu o atitudine pozitivă, prin a saluta anticipat decizia Consiliului privind apropiata aderare a Croației, care va deveni cel de-al 28-lea stat membru al Uniunii Europene, în numai câteva luni. Această decizie va recompensa eforturile uriașe ale cetățenilor croați și ale guvernului lor, al cărui curaj și simț de bun public aș dori să le apreciez. Această aderare este un semnal important și pozitiv pentru europeni, care sunt neîncrezători acum. Cu toate acestea, valorile pe care le întruchipează Europa - solidaritate, toleranță, deschidere față de ceilalți, respectul față de minorități, respectarea drepturilor omului și a demnității umane - nu au fost niciodată mai demne de sprijin decât în această perioadă de globalizare, când echilibrul de putere are deseori prioritate față de orice altceva. Sunt sigur că dacă oamenii din Europa doresc acest lucru și dacă Uniunea va depăși divizarea și populismul, vom ieși mai puternici din perioada dificilă în care ne aflăm în prezent. Sper că șefii de stat sau de guvern vor promova această viziune față de orice altă perspectivă.
Martin Schulz
în numele Grupului S&D. - (DE) Dle președinte, doamnelor și domnilor, rareori Parlamentul European s-a pregătit pentru o reuniune a Consiliului European în timpul unei crize mai grave decât aceasta. Cred că nu ar trebui să ne facem nicio iluzie. Această reuniune a Consiliului European va fi una istorică, deoarece va decide asupra viitorului acestei Uniuni.
Am citit un articol interesant într-un ziar german, săptămâna aceasta. Piețele - scrie în ziarul german - nu au încredere în Uniunea Europeană deoarece nu cred că va mai găsi soluții la problemele existente. Oamenii din Europa, cetățenii, nu au încredere în Uniunea Europeană deoarece nu mai cred că guvernele le vor mai soluționa problemele. Ne aflăm într-o criză severă. Ne aflăm într-o criză a încrederii în proiectul european. Cu toții avem criza pe care o merităm. Problemele noastre au fost cunoscute cu mult timp în urmă. Întrebarea este dacă ne propunem să le abordăm cu îndrăzneală sau descumpănire și dacă avem curajul să realizăm acest lucru sau lașitatea ne va face să ne recunoaștem învinși.
Voi spune un singur lucru, care, probabil, este unul dintre mesajele cele mai nepopulare care ar putea fi adresat Europei în prezent. Îl voi spune totuși, deoarece sunt ferm convins că este corect. Nu avem nevoie de mai puțină coeziune europeană, avem nevoie de mai multă! Avem nevoie de mai mult curaj pentru a depăși criza folosind resurse europene.
(Aplauze)
De ce avem nevoie de mai mult spirit european? Această reuniune a Consiliului se referă în principal la două aspecte. În primul rând, șefii de stat sau de guvern trebuie să recâștige guvernanța, deoarece șefii de stat sau de guvern nu sunt singurii care decid. În această lume în care trăim există 43 de companii cu un bilanț cu o valoare totală mai mare decât bugetul național al unui stat membru al UE de mărime medie, cum ar fi Polonia. Acest lucru înseamnă că există 43 de șefi de companii care sunt cel puțin la fel de puternici ca prim-ministrul Poloniei. Și acești oameni decid asupra destinului oamenilor de pe acest continent. S-a discutat de fapt vreodată despre această realitate - și acesta este un alt aspect - că întotdeauna, exact înainte de o reuniune a Consiliului Ecofin sau înainte de o reuniune a Consiliului European, există una, două sau trei agenții de rating care evaluează ca inadecvată orice soluție la problemele existente, aflată pe masa negocierilor? Cine sunt în realitate oamenii care exercită adevărata putere asupra dezvoltării economice din Europa? Cine se află în spatele lor?
Cine plătește de fapt agențiile de rating pentru evaluările lor? Cu siguranță nu acționează pur și simplu pentru o recompensă în rai. Cu siguranță, primesc bani pentru propunerile lor de la părțile interesate. Șefii de stat sau de guvern trebuie să aibă curajul să recâștige suveranitatea posibilității lor de intervenție la nivel național și în mod democratic. Numai prin unitate pot realiza acest lucru.
(Aplauze)
Nu vor putea să realizeze acest lucru dacă se despart în elementele constitutive. În cele 27 de state membre ale UE se află în prezent 7,8 % din populația globului. Statisticile demografice ne arată că în 2050 doar 4 % din populația lumii va trăi aici. Restul de 96 % din populația globului nu se va situa în Europa. Competențele emergente și economiile emergente ale acestei lumi nu așteaptă ca Europa să se despartă în elementele sale constitutive, de la cele mari, precum Germania, până la cele mai mici, precum Malta, cu convingerea că fiecare parte individuală va putea să supraviețuiască pe cont propriu - retorica renaționalizării pe care mulți dintre politicieni o oferă oamenilor. Vom supraviețui în concurența intercontinentală - de mediu, economică, financiară și monetară - numai dacă ne unim. Dacă avem dorința comună de a transforma cea mai puternică economie din lume - deoarece aceasta este Europa dacă suntem uniți - într-un succes prin a fi solidari împreună. Solidaritatea înseamnă asumare. Unde-s mulți puterea crește. Apropo, pentru noi, acesta nu reprezintă o taxă financiară; este o taxă pe tranzacțiile financiare. Dacă merg la supermarket și cumpăr o cutie de lapte, plătesc taxa pe valoare adăugată. Dacă vând un produs financiar, nu plătesc nicio taxă. Nu este drept. Prin urmare, avem nevoie de această taxă pe tranzacțiile financiare.
(Aplauze)
Toate aceste aspecte au fost explicate și sunt pe masa discuțiilor. Fie vom reuși să menținem Europa unită și să nu provocăm o dispută între națiunile europene, fie ne vom juca cu sentimentele uneia împotriva sentimentelor celorlalte, fie proiectul de integrare europeană este într-un pericol real. Cu toate acestea, dacă Uniunea Europeană, ca proiect transfrontalier, nu reușește să asigure pacea și prosperitatea și se desparte, atunci va fi mai mult decât o uniune politică care se destramă. În acel moment, vor reapărea rapid demonii secolului al XX-lea care au aruncat acest continent în suferință. Apărarea Europei este mai mult decât un summit european, este apărarea unei idei mărețe.
(Aplauze)
