Şedinţă solemnă - Letonia
Preşedintele
Domnule preşedinte al Republicii Letonia, distins domn Valdis Zatlers, ne face o deosebită plăcere să vă urăm bun venit astăzi, în cadrul primei dumneavoastră vizite la Parlamentul European. Aş dori să încep prin a vă mulţumi pentru faptul că, în calitate de preşedinte al unui stat care a devenit relativ recent membru al Uniunii Europene, aţi acceptat invitaţia de a vă adresa Parlamentului European în această zi în care sărbătorim a zecea aniversare a monedei noastre unice, euro. Ziua de astăzi este o premieră în toate sensurile, fiindcă astăzi, imnul european a fost intonat pentru prima oară cu ocazia întâmpinării unui oaspete în plenul Parlamentului European.
(Aplauze)
V-aş ruga să-mi permiteţi să profit de această ocazie pentru a sublinia încă o dată importanţa istorică a extinderii Uniunii Europene în 2004. A fost nevoie de peste 60 de ani pentru ca ţara dumneavoastră să revină într-o Europă liberă şi democratică, iar continentul nostru să se unifice.
Astăzi trăim în pace, libertate şi democraţie. Cetăţenii noştri se bucură de perspective pe care înaintaşii noştri le-ar fi putut doar visa. Ar trebui şi s-ar cuveni să ne bucurăm de acest lucru.
Este adevărat că, în prezent, Uniunea Europeană se confruntă cu dificultăţi noi şi grave. Chiar şi cetăţenii letoni au simţit aceasta destul de clar, de exemplu, ca urmare a crizei financiare, care a lovit din plin şi ţara dumneavoastră, domnule preşedinte. Criza gazului dintre Rusia şi Ucraina constituie, de asemenea, un motiv îndreptăţit de îngrijorare pentru cetăţenii Letoniei.
Însă tocmai în astfel de vremuri de criză înţelegem mai bine valoarea calităţii de membru al Uniunii Europene, bazată pe principiul solidarităţii între popoarele acesteia. Tocmai în astfel de vremuri de criză simţim cu toţii nevoia de comunitate şi cooperare între ţările noastre şi instituţiile europene.
Împreună suntem mai puternici, împreună ne putem apăra mai bine interesele şi valorile în întreaga lume. Acesta este încă un motiv pentru care Parlamentul European speră că Tratatul de la Lisabona, care conferă Uniunii Europene competenţe sporite pentru a depăşi aceste dificultăţi, va intra în curând în vigoare.
În acest sens, alegerile europarlamentare programate să se desfăşoare în iunie anul acesta sunt extrem de importante, deoarece dorim să promovăm în continuare succesul proiectului de pace şi unificare europeană, împreună, într-o Uniune Europeană democratică, având un Parlament European cu puteri de codecizie în aproape orice domeniu.
Sper cu adevărat că cetăţenii Letoniei - şi cei ai tuturor statelor membre ale Uniunii Europene - vor înţelege că votul lor este important deoarece le conferă puteri europene de codecizie, şi, astfel, vor participa în număr mare la vot cu ocazia viitoarelor alegeri pentru Parlamentul European.
Domnule preşedinte, îmi face o deosebită plăcere să vă invit acum să vă adresaţi Parlamentului European. Încă o dată, permiteţi-mi să vă urez un călduros bun venit la Parlamentul European.
(Aplauze)
Valdis Zatlers
Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, îi mulţumesc Preşedintelui pentru cuvintele sale amabile şi pentru invitaţia domniei sale de a mă adresa reprezentanţilor aleşi ai naţiunilor europene. Sunt onorat de un asemenea prilej. Îmi face o deosebită plăcere să mă adresez plenului Parlamentului European în limba mea maternă, cu atât mai mult cu cât au trecut cinci ani de când letona a devenit una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene. Vă vorbesc astăzi într-un moment când mandatul primilor membri ai Parlamentului European din Letonia se apropie de sfârşit. Vă mulţumesc că v-aţi îndeplinit responsabilităţile cu cinste.
Dragi prieteni, acest an, 2009, este extrem de important pentru Letonia. Se împlinesc cinci ani de când Letonia a aderat la Uniunea Europeană şi la NATO. Dobândirea calităţii de membru al acestor organizaţii internaţionale a devenit un obiectiv strategic pentru Letonia după restaurarea independenţei, în 1991. Letonia şi-a exprimat clar dorinţa de a face parte din structurile economice şi de securitate europene şi transatlantice. Extinderea familiei naţiunilor europene democratice în prima decadă a secolului al XXI-lea a generat cele mai dinamice schimbări din Europa de la crearea Uniunii Europene. Acestea au fost schimbări importante. Structurilor europene li s-au alăturat naţiuni care fuseseră izolate cu forţa vreme îndelungată, deşi valorile care constituie nucleul Uniunii Europene îşi au rădăcinile istorice în aceste naţiuni.
La 18 noiembrie anul trecut, Letonia a celebrat a nouăzecea aniversare de la proclamarea republicii. Acea aniversare a fost deosebit de importantă pentru poporul nostru, afirmând încă o dată voinţa noastră neclintită de a trăi într-o naţiune independentă, liberă şi democratică. În actul de proclamare a Republicii Letoniei din 1918 apare următorul text: "Toţi cetăţenii, indiferent de etnie, sunt îndemnaţi să îşi ofere sprijinul în vederea garantării tuturor drepturilor umane în Letonia, care va fi o naţiune democratică şi legitimă, unde nu va exista loc pentru asuprire şi nedreptate...”. Sunt foarte mândru de aceste cuvinte. Cu treizeci de ani înainte de adoptarea Declaraţiei Universale a Drepturilor Omului, Republica Letonia şi-a exprimat devotamentul faţă de valorile şi principiile sale fundamentale.
Letonia a simţit dintotdeauna o afinitate cu Europa şi valorile acesteia, chiar şi în lunga perioadă în care Letonia şi alte naţiuni din Europa Centrală şi de Est s-au aflat sub influenţa unui stat în care multe valori erau filtrate printr-o prismă ideologică specială. Era pace în ţările din blocul de est, dar era pacea unei curţi de închisoare, care a fost instaurată cu ajutorul tancurilor, al represiunii şi al ameninţărilor. Anul trecut, doamnelor şi domnilor, filmul lui Edvīns Šnore, "A Soviet Story”, v-a amintit atât dumneavoastră, cât şi întregii Europe, de brutalitatea ideologiei totalitare. Deşi avem rădăcini istorice comune, destinele noastre au urmat traiectorii diferite. Trebuie să privim în trecut pentru a ne putea înţelege reciproc şi a păşi împreună către viitor. De aceea aş dori să adresez mulţumiri Parlamentului European pentru declaraţia adoptată la 22 septembrie anul trecut, prin care data de 23 august era proclamată Ziua europeană a comemorării victimelor stalinismului şi nazismului. Această declaraţie le aminteşte popoarelor Europei de evenimentele tragice din istoria Letoniei şi a Europei în general.
Astăzi, aş dori să-mi îndrept atenţia către perioada mai recentă a istoriei. Anul acesta se împlinesc cinci ani de când Letonia a devenit membru al Uniunii Europene şi al NATO. Ce a însemnat pentru Letonia această perioadă? Ce a avut de câştigat naţiunea noastră? Care au fost realizările sale şi care sunt dificultăţile cu care ne vom confrunta în viitor? În primul rând, aspiraţia de a face parte din Europa a încurajat consolidarea democraţiei în societatea noastră şi a contribuit la dezvoltarea instituţiilor democratice. Prin aderarea la Uniunea Europeană, Letonia a demonstrat hotărârea luată pentru propriul destin, hotărârea de a-şi clădi viitorul pe o bază a identităţii europene şi a valorilor noastre comune: libertate şi democraţie, responsabilitate, stat de drept şi drepturi umane, egalitate, toleranţă şi prosperitate. În al doilea rând, calitatea de membru al Uniunii Europene a contribuit la îmbunătăţirea climatului de investiţii în Letonia. "Banii europeni”, după cum sunt cunoscute fondurile structurale europene, au contribuit substanţial la dezvoltarea economiei letone. În al treilea rând, ne putem bucura de privilegiile liberei circulaţii a persoanelor. Libera circulaţie în spaţiul Schengen a devenit un obicei şi o evidenţă; a învăţa, a munci şi a acumula experienţă în alte state membre ale Uniunii Europene a devenit atât de firesc. În al patrulea rând, libera circulaţie a bunurilor şi serviciilor a generat noi oportunităţi de afaceri. Fiecare antreprenor şi consumator îşi poate desfăşura activitatea într-un mediu liber, fără graniţe şi fără taxe vamale. Pentru ţara noastră, a cărei piaţă internă are dimensiuni reduse, acest lucru are o importanţă deosebită. În al cincilea rând, şi cel mai important, vocile poporului leton se fac auzite în Europa, iar vocile europene se fac auzite în lume. Putem să ne mândrim că avem la dispoziţie un mecanism de colaborare atât de unic, care ne permite tuturor să căutăm împreună soluţii active pentru problemele globale, schimbările climatice şi demografice, consolidarea securităţii energiei, problemele generate de emigrare, iar, în cazul crizei financiare, să găsim soluţii la nivel mondial. Letonia dispune acum de noi instrumente politice şi economice, însă trebuie remarcat faptul că responsabilitatea naţiunii noastre în ceea ce priveşte viitorul comun al Europei, o responsabilitate în faţa tuturor popoarelor Europei, a crescut, de asemenea, în mod semnificativ.
Contemplând realizările noastre din trecut, trebuie să avem o perspectivă critică şi să recunoaştem în acelaşi timp greşelile care s-au comis. După aderarea la Uniunea Europeană, guvernul leton s-a lăsat captivat de satisfacţia "lucrului bine făcut”; îşi atinsese scopul. Nu am recunoscut că ne aflam abia la început şi nu la sfârşitul procesului. Uniunea Europeană oferă multe oportunităţi, însă fiecare naţiune şi fiecare societate în parte trebuie să le valorifice pe cont propriu. Letonia nu a profitat de toate oportunităţile; nu întotdeauna am dat dovadă de înţelepciune în aplicarea politicii de coeziune sau în valorificarea oportunităţilor financiare care ne-au fost oferite. Instituţiile noastre naţionale au fost nevoite să se adapteze condiţiilor din Uniunea Europeană. Nu am fost suficient de hotărâţi în ceea ce priveşte adoptarea euro, aceasta fiind una din cele mai mari greşeli comise în procesul de integrare monetară, fapt care este dureros de evident în prezent, în contextul crizei financiare.
Cu toate acestea, chiar şi cei mai fervenţi eurosceptici trebuie să admită că, în ansamblu, prezenţa Letoniei în Uniunea Europeană a fost pozitivă. Oare mai doreşte cineva din Letonia întoarcerea la o Europă în care să existe bariere vamale între naţiuni? Nu! Oare mai doreşte cineva să aştepte la rând la graniţă pentru a intra într-o ţară vecină? Nu! Mai doreşte cineva să se întoarcă la timpurile în care existau restricţii asupra liberei circulaţii a lucrătorilor, asupra educaţiei acestora şi a acumulării de experienţă? Bineînţeles că nu! Chiar şi euroscepticii se vor obişnui în curând cu lucrurile pozitive, devenind doar sceptici.
Doamnelor şi domnilor, deteriorarea situaţiei sistemului financiar şi a economiei din ultimele luni a schimbat în mod ireversibil rolul şi importanţa guvernelor naţionale în cadrul proceselor economice. Până acum, pieţele financiare se puteau dezvolta liber. Eram convinşi că legile pieţei se vor dovedi a fi suficient de eficiente pentru a încuraja dezvoltarea economică. Credeam că piaţa singură este capabilă să readucă situaţia la normal, şi aşa se şi întâmplă de fapt: piaţa se reglează singură. Totuşi, ceea ce putem observa în această criză globală este că sistemele noastre financiare şi economiile noastre sunt afectate de această piaţă, şi, cel mai important, că oamenii au de suferit de pe urma crizei. Cursul evenimentelor de la sfârşitul anului trecut ne-a arătat că este esenţial ca guvernele naţionale să îndeplinească un rol mai activ în procesul economic. Abordarea precedentă, caracterizată de indiferenţă la adresa gestionării economice, a fost iresponsabilă. Din nefericire, ne-am trezit prea târziu. Suficient de târziu pentru a descoperi obstacolul la orizont - strâmtoarea financiară - însă fără a mai putea să îl evităm.
În această situaţie, este necesară o abordare complexă la nivel naţional, european şi global. La nivel global, sunt esenţiale acţiuni coordonate pentru a relansa creşterea economică. Acest lucru va fi posibil numai prin elaborarea unor noi structuri şi mecanisme ale sistemului financiar. Este esenţial ca acest sistem să fie strict monitorizat, însă fără a se limita în acelaşi timp iniţiativa sau procesele pieţei. Cea mai dificilă problemă va fi atingerea acestui echilibru perfect. La nivel european, avem un avantaj semnificativ: acela de a putea aplica măsuri coordonate, de a fi uniţi în acţiune şi de a obţine o soluţie durabilă. Suntem de acord cu planul de relansare economică al Comisiei Europene. Este un pas important pentru a ieşi din actuala strâmtoare financiară.
Voi comenta mai pe larg soluţiile la nivel naţional. Criza financiară globală a lovit şi Letonia. Există un curent de gândire care consideră că în Letonia se desfăşoară în prezent una din cele mai spectaculoase operaţiuni de salvare a unui sistem financiar din istoria contemporană a Europei. În acest moment, în Letonia se elaborează măsuri de stimulare a economiei pentru a stabiliza situaţia financiară şi economică, rapid şi eficient. Este o sarcină dificilă, însă vom reuşi să depăşim această criză doar prin stabilirea unui plan clar, nu prin confundarea soluţiilor pe termen scurt cu viziunea dezvoltării economice pe termen lung.
La sfârşitul anului trecut, şase partide politice reprezentate în parlamentul leton, atât de la guvernare, cât şi din opoziţie, au fost de acord să adopte o poziţie comună de sprijinire a planului de stabilizare economică elaborat de guvernul leton. Acest acord prevede acordarea unei atenţii speciale faţă de monitorizarea folosirii împrumuturilor primite de Letonia. Planul defineşte priorităţile pe termen mediu pentru economia Letoniei: ajutoare pentru exporturi, încurajarea concurenţei libere şi corecte, o reducere semnificativă a deficitului de cont curent în balanţa de plăţi şi introducerea euro în 2012. Aderarea la zona euro a devenit unul din obiectivele strategice cele mai importante pentru ţara noastră. Este important ca Letonia să nu fie lăsată singură în această situaţie. Pentru a depăşi această perioadă dificilă, primim sprijin nu numai din partea organismelor financiare internaţionale, ci şi din partea instituţiilor Uniunii Europene şi a naţiunilor Europei. Letonia este recunoscătoare pentru această dovadă de solidaritate.
Doamnelor şi domnilor, fiecare extindere a adus nu doar noi state membre în Uniunea Europeană, ci a contribuit şi la diversificarea programului acesteia, inclusiv în ceea ce priveşte politica externă. Aderarea Letoniei la Uniunea Europeană a avut loc în perioada în care politica europeană de vecinătate, obiectivele, principiile şi mecanismele de aplicare ale acesteia se aflau în curs de elaborare. De atunci, s-a înregistrat o creştere deosebită a activităţii de politică externă a Uniunii Europene în ceea ce priveşte vecinii săi din est. Acest lucru fost posibil datorită angajamentului şi a experienţei noilor state membre. Letonia a privit întotdeauna relaţiile cu statele vecine într-o dimensiune amplă şi va continua să îndeplinească un rol activ în stabilirea şi aplicarea acestei politici în viitor.
Această politică nu priveşte doar relaţiile Uniunii Europene cu anumite state, mai precis, cu acelea cu care are frontiere terestre sau maritime comune. În contextul acestei politici, trebuie să ne concentrăm asupra rolului şi poziţiei Uniunii Europene în lume. Împreună cu alte naţiuni care împărtăşesc aceleaşi valori, Letonia a încurajat activ o implicare mai profundă a Uniunii Europene în relaţiile cu vecinii săi din est. S-a propus o nouă iniţiativă politică, "Parteneriatul estic”, a cărei misiune este remodelarea politicii europene de vecinătate şi adaptarea acesteia la caracteristicile specifice ale acestei regiuni, permiţând astfel ca procesul să devină mai activ, mai cutezător şi mai ambiţios. Letonia ia notă cu entuziasm de propunerile Comisiei Europene în această direcţie. În practică, Parteneriatul estic trebuie să consolideze atât relaţiile politico-economice dintre Uniunea Europeană şi statele din această regiune, cât şi cooperarea reciprocă dintre statele respective. În dezvoltarea Parteneriatului estic, trebuie să se acorde atenţie principiului diferenţierii, evaluării individuale şi atitudinii faţă de fiecare partener în parte. Fiecare dintre aceste state îşi urmează propria traiectorie de dezvoltare. Există ţări care sunt hotărâte să devină membre ale Uniunii Europene şi ţări care şi-au stabilit alte obiective pentru propria dezvoltare. Politica noastră va avea succes doar dacă vom avea o strânsă colaborare cu statele din această regiune, contribuind la obţinerea înţelegerii acolo unde va fi nevoie. De asemenea, cu ocazia vizitei mele în statele din Asia Centrală în octombrie anul trecut, când am vizitat Kazahstan, Uzbekistan şi Turkmenistan, am primit semnale pozitive pentru extinderea şi consolidarea cooperării. Letonia va fi continuare un susţinător activ al politicii europene de vecinătate şi va îndeplini un rol activ în aplicarea acesteia. Fiecare naţiune europeană îşi are propria experienţă istorică şi propriile mijloace pentru a contribui la proiectul nostru comun în beneficiul Uniunii Europene. Contribuţia specifică a Letoniei la dimensiunea estică este încrederea reciprocă reflectată în relaţiile noastre bilaterale, care îşi au rădăcinile într-o perioadă istorică comună, precum şi abilităţile generate de această încredere. Letonia are datoria de a se folosi de aceste circumstanţe speciale care ar putea dispărea în următorii zece ani. După mai multe decade, pentru ţările estice, Letonia nu va mai fi poarta de acces spre Europa, ci doar un stat membru al Uniunii Europene. Profitând de aceste avantaje, Letonia va menţine un dialog politic activ în vederea promovării unei mai bune înţelegeri a Uniunii Europene şi a valorilor acesteia în ţările vecine, contribuind astfel la clarificarea obiectivelor politicii europene de vecinătate şi a celor ale Parteneriatului estic. Acest lucru presupune avantaje reciproce, oferindu-ne şansa de a afla care este percepţia statelor vecine asupra relaţiilor viitoare cu Uniunea Europeană. Sunt convins că interesele Europei ar fi cel mai bine servite dacă Parteneriatul estic ar fi iniţiat cât mai devreme, în timpul preşedinţiei cehe.
Doamnelor şi domnilor, chestiunea securităţii energiei a devenit recent un subiect de actualitate, în primele zile ale preşedinţiei cehe. Criza economică şi financiară este ciclică în felul său. Cu toate acestea, problemele legate de securitatea energetică şi de sursele de energie durabilă figurează permanent pe agenda politică europeană şi mondială, devenind din ce în ce mai urgente. Securitatea energetică are o dimensiune externă pronunţată, ceea ce înseamnă că nu poate fi abordată în afara contextului mondial. Evenimentele recente din Ucraina şi conflictul din Georgia dovedesc acest lucru. Chiar cu puţin timp în urmă, statele membre ale Uniunii Europene considerau că problema energiei trebuie rezolvată la nivel naţional, nu european. Evenimentele de anul trecut din sectorul energetic, întreruperile periodice ale aprovizionării cu energie, reducerea resurselor energetice şi volatilitatea preţurilor au contribuit la cristalizarea unui acord între statele membre ale Uniunii Europene privind necesitatea unei politici energetice comune. La răscrucea dintre energie şi politică, sarcina noastră principală este asigurarea aprovizionării energetice în mod constant, suficient, economic, durabil şi ecologic.
Trebuie să recunoaştem că Uniunea Europeană a avut doar un succes parţial în această privinţă. Referitor la unele aspecte, ca de exemplu dezvoltarea unor sisteme energetice ecologice, ne-am stabilit obiective ambiţioase la nivel european, pe care acum trebuie să le îndeplinim. În schimb, în ceea ce priveşte alte probleme, precum sursele energetice la nivel european şi crearea unei pieţe energetice comune, suntem abia la început de drum. Evenimentele din ultimele zile, care au condus la întreruperea aprovizionării cu gaze naturale din Rusia, ne-au permis să înţelegem necesitatea găsirii unei soluţii la nivel european în cel mai scurt timp. Cu toţii avem responsabilitatea de a sprijini acest acord pentru a crea o piaţă energetică europeană cu adevărat integrată şi diversificată. Nu trebuie să permitem ca determinarea noastră să se topească odată cu zăpada de primăvară. Problema securităţii energetice poate fi rezolvată cu succes numai printr-un dialog activ cu statele de tranzit şi cele furnizoare de resurse energetice. Uniunea Europeană deţine instrumentele de politică externă pentru a rezolva această problemă. Responsabilitatea noastră este să le folosim.
De asemenea, trebuie să depunem eforturi considerabile în ceea ce priveşte integrarea pieţei energetice baltice în pieţele energetice scandinave şi ale Europei Centrale. În regiunea baltică, integrarea este superficială. Deşi comerţul şi transportul în această regiune cunosc o dezvoltare rapidă, piaţa energetică este în stagnare. În această direcţie, Comisia Europeană a avut realizări remarcabile. Iniţiativa acesteia de îmbunătăţire a securităţii şi solidarităţii în domeniul energetic include, de asemenea, dezvoltarea planului de interconexiune a pieţei energetice baltice. Acest lucru va permite o integrare progresivă a statelor baltice în piaţa energetică europeană comună. Consider că implicarea Suediei în discuţiile strategice privind regiunea Mării Baltice este demnă de toată stima. Suedia va avea în curând ocazia să îşi concretizeze participarea pe durata preşedinţiei sale, în a doua jumătate a acestui an. Sunt convins că regiunile puternice de la Marea Mediterană până la Marea Baltică vor contribui la o Uniune Europeană puternică.
Doamnelor şi domnilor, obiectivul iniţial al Uniunii Europene - securitatea şi bunăstarea popoarelor Europei - nu s-a modificat. Totuşi, mediul în care trebuie atinse aceste obiective a cunoscut modificări. Economia globală a devenit mult mai interdependentă decât cu jumătate de secol în urmă. În acelaşi timp, noi operatori economici puternici şi-au făcut apariţia pe scena mondială. Pentru a nu avea de pierdut în această luptă competitivă la nivel global, singura speranţă este ca Uniunea Europeană să întreprindă acţiuni coerente, chibzuite şi, cel mai important, comune. Numai împreună vom putea îndeplini promisiunile de securitate şi bunăstare pentru cetăţenii noştri. Numai astfel vom putea realiza obiectivul pentru care au votat cetăţenii noştri, pentru a sprijini participarea noastră la Uniunea Europeană.
Parlamentul European a demonstrat deja că are o viziune amplă asupra viitorului Uniunii Europene, ceea ce este valabil mai ales în cazul abordării uniforme şi echilibrate a politicii de extindere a Uniunii. Creşterea dinamică a Europei a oferit acestui continent şansa de a concura pe piaţa globală. Această creştere reflectă potenţialul Europei, care trebuie valorificat pentru ca Uniunea să devină, chiar peste câteva decenii, un partener economic egal pentru economiile cu o dezvoltare rapidă din Asia şi America Latină. Dumneavoastră, în calitate de reprezentanţi ai naţiunilor Europei, aleşi pe cale democratică, sunteţi cei care simţiţi din plin responsabilitatea privind acest proces. De asemenea, este imposibil să supraestimăm importanţa contribuţiei Parlamentului European la promovarea proiectului european în rândul cetăţenilor şi la sporirea legitimităţii democratice acestuia. În viitor, rolul Parlamentului European va creşte în importanţă.
Este esenţial să fim uniţi în multiformitatea şi diversitatea noastră. Este important să lucrăm în continuare la îmbunătăţirea Uniunii Europene, aceasta fiind o sarcină care trebuie asumată de toţi europenii. Aceasta este responsabilitatea noastră comună faţă de Europa. Este esenţial să evităm fragmentarea Uniunii Europene. Statele membre trebuie să caute soluţii şi să evite dezvoltarea unei abordări "cu mai multe viteze” a proiectului european. Acordul la care Consiliul a ajuns luna trecută, referitor la promovarea Tratatului de la Lisabona, este binevenit. Tratatul de la Lisabona este condiţia legală preliminară pentru funcţionarea eficientă a Uniunii Europene în viitor. Doar prin aplicarea principiilor Tratatului de la Lisabona vom putea să valorificăm potenţialul pozitiv pe care îl oferă noua Europă unită. Cât de eficient va funcţiona în practică acest tratat depinde de voinţa politică a statelor membre şi a instituţiilor, precum şi de capacitatea acestora de a se uni pentru a atinge obiectivele Europei.
Doamnelor şi domnilor, până în 2004, obiectivul Letoniei a fost aderarea la Uniunea Europeană. Începând de la acea dată, obiectivele ţării noastre au fost stabilite în concordanţă cu obiectivele Europei. Nu ne mai putem considera şi percepe separat de Europa. Putem defini şi realiza obiectivele Letoniei numai dacă acestea se încadrează în viziunea europeană comună a viitorului. La rândul lor, obiectivele Europei pot fi atinse dacă sunt în concordanţă cu viziunea fiecărui stat membru. Uniunea Europeană a fost construită şi trebuie consolidată pe baza unor valori comune. Doar prin discuţie deschisă se pot discerne acele valori pe care le împărtăşim cu toţii. Doar prin unanimitate putem stabili care sunt valorile pe care le vom situa alături de cele pe care s-a clădit Uniunea Europeană. Definirea valorilor europene şi iniţierea discuţiilor pe marginea acestora este sarcina tuturor politicienilor, dar mai ales a liderilor europeni.
Să privim spre viitor. Cum îmi imaginez Uniunea Europeană şi Letonia în viitorul mai îndepărtat, ca de exemplu, în 2015? Lumea economică post-criză se va fi grupat în câteva centre de putere economică. Unul dintre acestea va fi Uniunea Europeană. Europa va avea voinţa şi capacitatea de a fi unită, fiindcă numai astfel ne vom putea îndeplini sarcinile. Ba mai mult, Uniunea Europeană va continua să fie deschisă tuturor europenilor care îi acceptă valorile. Această unitate în diversitate va fi esenţială pentru creşterea importanţei rolului Europei în lume. Uniunea Europeană se va extinde, însă nu îşi va pierde capacitatea de acţiune eficientă. Uniunea Europeană va putea să îşi apere securitatea şi să asigure un climat de stabilitate în ţările vecine. Educaţia şi cultura vor fi punţile care vor uni experienţele diferite ale statelor membre ale Uniunii Europene, iar aceasta va permite Europei să îşi recupereze locul de frunte pe plan mondial în sfera ştiinţei şi culturii. Vor înceta să mai existe naţiuni europene vechi şi tinere, mici şi mari. În Europa, naţiunile vor fi judecate în funcţie de realizările lor, nu pe baza unor criterii geografice sau geopolitice. Europa va fi unită, iar această unitate va fi asigurată de regiuni puternice, care, pe de o parte, îşi vor apăra interesele proprii, iar pe de altă parte vor colabora îndeaproape cu celelalte regiuni, generând astfel o reţea de bunăstare şi dezvoltare în toată Europa. Fiecare naţiune va contribui la această dezvoltare în funcţie de propriile resurse şi de experienţa specifică.
Care va fi rolul Letoniei în Uniunea Europeană a anului 2015? În acel moment, Letonia va fi depăşit cu bine criza economică. Capitala Letoniei, Riga, va fi unul din centrele prospere ale regiunii economice baltice. Economia Letoniei va fi mai echilibrată, mai competitivă şi mai transformată din punct de vedere structural. În 2015, pentru prima oară în istoria statului independent, Letoniei i se va încredinţa sarcina de a rezolva probleme la nivel european şi mondial în calitate de stat membru aflat la preşedinţia Uniunii Europene. Contribuţia noastră faţă de Europa se va concretiza prin relaţiile noastre privilegiate cu naţiunile din Parteneriatul estic. Letonia şi regiunea noastră vor fi o punte către est, la fel cum statele mediteraneene vor uni ambele ţărmuri ale acestei mări. Viziunea noastră pentru o Europă deschisă şi experienţa noastră în materie de integrare vor accentua caracterul deschis al Europei.
Doamnelor şi domnilor, nu mai este mult până în 2015; doar şase ani ne mai despart de acest moment. Cu un secol în urmă, poetul leton Rainis a scris: "Ceea ce se schimbă, dăinuie.” Acestea sunt vorbe înţelepte chiar şi astăzi. Sunt convins că Europa se va schimba sub aspect material. Va deveni mai puternică din punct de vedere al economiei, bunăstării şi cooperării. Îşi va consolida sistemul de valori. Europenii vor fi mândri să trăiască în Europa şi să aparţină propriei naţiuni în acelaşi timp. Unitate în diversitate, dezvoltare, menţinerea valorilor şi responsabilitatea fiecărui cetăţean faţă de propria sa naţiune şi faţă de întreaga familie europeană, aceasta este Europa viitorului.
Doamnelor şi domnilor, dezvoltarea şi prosperitatea Europei sunt etalonul succesului nostru, criteriul de judecată al activităţii noastre, sunt responsabilitatea noastră. Vă invit, în calitatea dumneavoastră de membri ai Parlamentului European, să încurajaţi înţelegerea europenilor cu privire la obiectivele noastre comune şi la modul în care acestea vor afecta existenţa fiecărui european în propria ţară. Sprijinul cetăţenilor europeni pentru ideea europeană este cea mai solidă garanţie pentru viitorul Europei. Vă mulţumesc, doamnelor şi domnilor, pentru activitatea dumneavoastră din această sesiune. Vă doresc succes în activitatea dumneavoastră din viitor şi la următoarele alegeri europarlamentare.
Preşedintele
Domnule Preşedinte, aş dori să vă mulţumesc în numele Parlamentului European pentru discursul dumneavoastră, pentru curajul dumneavoastră european şi determinarea dumneavoastră europeană. Ne-am bucurat, desigur, să ascultăm cuvintele dumneavoastră de apreciere pentru Parlamentul European, şi pe bună dreptate.
Îmi amintesc foarte clar că, în perioada negocierilor de aderare din a doua jumătate a anilor '90, Letonia, Lituania şi Slovacia fuseseră iniţial excluse din proces. Parlamentul European a fost cel care a solicitat guvernelor includerea Letoniei, Lituaniei şi a Slovaciei în aceste negocieri. Ca urmare, Letonia, Lituania şi Slovacia au avut posibilitatea să devină membre ale Uniunii Europene la 1 mai 2004.
Aţi abordat chestiunea energiei şi vă voi răspunde pe scurt în această privinţă. Avem un comisar foarte responsabil, un concetăţean al dumneavoastră, Andris Piebalgs, care s-a descurcat admirabil săptămâna trecută şi în timpul disputei gazului cu Rusia şi Ucraina, însă mai ales cu Rusia. În prezenţa preşedintelui său, aş dori să-i mulţumesc lui Andris Piebalgs pentru activitatea desfăşurată.
(Aplauze)
Domnule Preşedinte, aş dori să formulez, în încheiere, următoarele remarci: aţi vorbit despre procesul de învăţare al dumneavoastră şi al Letoniei, ceea ce este, desigur, adevărat. Totuşi, chiar şi statele care au făcut parte din Comunitatea Europeană, din Uniunea Europeană încă de la început au de învăţat de la dumneavoastră şi din experienţele dumneavoastră istorice. Dacă suntem dispuşi să ne ascultăm unii pe alţii şi să învăţăm unii de la alţii, atunci vom fi mai bine pregătiţi. Pe baza valorilor noastre comune suntem puternici, democratici şi liberi. Vă mulţumesc, domnule preşedinte Zatlers, a fost o plăcere să vă primim aici astăzi. Vă mulţumesc.
(Aplauze)
