Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0407/2011).
Šie klausimai skirti Komisijai.
Pirma dalis
Tema: Maisto kokybės sistemos
2011 m. vasario mėn. Komisija užregistravo 1000-ojo kokybiško maisto produkto pavadinimą. Tačiau akivaizdu, kad paraiškų registruotis skaičius pagal saugomą geografinę nuorodą (SGN), saugomą kilmės vietos nuorodą (SKVN) ir garantuotų tradicinių gaminių (GTG) maisto kokybės schemas gerokai skiriasi įvairiose valstybėse narėse. Kodėl, Komisijos manymu, tarp valstybių narių yra tokie skirtumai? Ar Komisija gali pateikti pastabas dėl nuomonių, kurias išreiškkai kurie maisto gamintojai, kad registracijos procesas yra ilgas ir biurokratiškas, todėl atgraso paraiškų teikėjus? Ką būtų galima padaryti, kad registravimo procesas būtų patogesnis?
Ar Komisija gali pateikti informacijos, susijusios su vartotojų informuotumu apie maisto kokybės sistemas? Kaip galima padidinti SKVN, SGN, GTG etikečių atpažįstamumą ir jį labiau susieti su vartotojais, ypač valstybėse narėse, kurios teturi keletą registruotų produktų?
László Andor
Komisijos narys. - Pone pirmininke, kai buvo sukurta Europos saugomos geografinės nuorodos (SGN), saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) ir garantuotų tradicinių gaminių (GTG) sistemos, kai kuriose valstybėse narėse tokios sistemos jau veikė.
Taigi geografinių nuorodų sąvoka buvo žinoma ir jų pavadinimai užregistruoti nacionaliniu lygmeniu. Tai paaiškina, kodėl tam tikrose valstybėse narėse yra daug užregistruotų pavadinimų. Vis dėlto, daugelyje valstybių narių pastebimas didėjantis susidomėjimas sistema.
Apskritai pavadinimo užregistravimo procedūra trunka kelerius metus. Taip yra todėl, kad paraiškos teikėjas turi parengti specifikacijas, kurios turi būti patvirtintos nacionaliniu lygiu ir vėliau Komisijos. Tuomet geografinių nuorodų specifikacijų santraukos dokumentas arba pačios tradicinių gaminių specifikacijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kad būtų galima pateikti prieštaravimus.
Prieštaravimus pateikti galima per šešis mėnesius. Jei prieštaravimų nėra, pavadinimą galima registruoti. Jei pateikiamas prieštaravimas, suinteresuotosios šalys gali pasiekti susitarimą per šešis mėnesius. Jei nepavyksta pasiekti susitarimo, Komisija pateikia sprendimą, dėl kurio balsuojama nuolatiniame komitete. Būtent dėl tokios procedūros reikia tiek laiko užregistruoti pavadinimą. Tačiau užregistravus pavadinimą, jam taikoma griežta apsauga ir pavadinimas įgauna tarptautinį pripažinimą ir naudos iš informavimo priemonių, ypač logotipo naudojimo.
Komisija žino, kad reikia paspartinti registravimo procedūras. Su tuo susiję pasiūlymai pateikti Kokybės pakete, įskaitant Komisijos paraiškų tikrinimo laiko sutrumpinimą iki šešių mėnesių ir prieštaravimų pateikimo laiko sutrumpinimą iki dviejų mėnesių.
Informuotumas apie sistemą labai skiriasi įvairiose valstybėse ir dažnai tai priklauso nuo registruotų pavadinimų šalyje skaičiaus. Komisija kuria fondus veiklos vykdytojų turimiems kokybiškiems produktams skatinti, siekiant padidinti vartotojų informuotumą apie sistemą.
Jim Higgins
pavaduojantis autorę. - Pone pirmininke, noriu padėkoti Komisijos nariui už jo atsakymą. Manau, kad reikėtų pakomentuoti maisto produktų ženklinimą. Tačiau Komisijos narys labai tiksliai nurodkai kurias susijusias problemas: pirma, tai, kad yra tam tikrų skirtingų standartų; antra, ilgą laiką, kuris praeina nuo paraiškos pateikimo iki tikrojo užregistravimo. Jei norėtume rasti biurokratijos Europos lygmeniu pavyzdį, šis pavyzdys neabejotinai tinkamas.
Mano šalyje Žemės ūkio departamentui reikia penkerių metų, kad nuo paraiškos pateikimo būtų užregistruotas pavadinimas. Atsižvelgiant į krizę Vokietijoje, mums reikia plėsti maisto ženklinimą, mums reikia daugiau standartų; mums reikia kokybiškesnės kontrolės. Todėl norėčiau paraginti Komisiją, kad būtų nustatytas griežtesnis laiko grafikas.
Barbara Matera
(IT) Pone pirmininke, tęsiu diskusijas dėl maisto kokybės.
Per praėjusias dvi savaites Italija patyr20 mln. eurų siekiančią žalą dėl neparduotų daržovių, daugiausia agurkų, dėl E. coli bakterijos. Teigiama, kad 4,4 mln. eurų nuostolis patirtas vien tik Rusijai laikinai uždraudus importą.
Visas daržovių sektorius parklupdytas ant kelių. Todėl noriu paklausti Komisijos, kokių priemonių ji ketina imtis saugodama vaisių ir daržovių rinką ir kokių priemonių ji imsis vėliau, kad būtų išvengta nepatikimos informacijos dėl E. coli bakterijos kilmės plitimo, nes tokia informacija smogia visam vaisių ir daržovių sektoriui ir dėl jos visi gyventojai puola į paniką. Kalbame apie maisto kokybę!
László Andor
Komisijos narys. - Mano atsakymas į pirmą klausimą. - Komisija žino, kad reikia paspartinti teisėkūros procedūras. Šiuo tikslu Kokybės pakete, apie kurį kalbėjau atsakydamas į prieš tai pateiktą klausimą, buvo pateikta pasiūlymų.
Komisija siūlo sumažinti jos gautų paraiškų tikrinimo laiką iki šešių mėnesių ir iki dviejų mėnesių sumažinti prieštaravimų pateikimo laiką. Jei Parlamentas ir Taryba nuspręs patvirtinti Komisijos pasiūlymus, daugumos paraiškų atžvilgiu procedūros sutrumpės beveik metais - bent jau dešimt mėnesių.
Dėl kito klausimo - vakar posėdžiavo Sveikatos taryba. Vėliau atsižvelgsime į jos ir šiandien posėdžiausiančios Žemės ūkio tarybos išvadas. Šiuo metu negaliu pateikti išsamesnės informacijos, tačiau neabejotinai dirbsime prie šio klausimo.
Marian Harkin
Pone pirmininke, kalbėsiu labai trumpai. Atsiprašau, kad nespėjau atvykti ir Komisijos nario atsakymą girdėjau ne nuo pradžių. Manau, kad mano klausimas susijęs su tuo, kad daugelio valstybių gamintojų informuotumo lygis yra žemas, o kai kurių valstybių narių - labai žemas. Ar Komisija imasi kokių nors veiksmų bandydama padidinti ne tik vartotojų, bet ir gamintojų informuotumo lygį?
László Andor
Komisijos narys. - Pone pirmininke, visose valstybėse narėse informuotumas apie sistemą labai skiriasi, taip pat skirtingas ir atskirose valstybėse narėse užregistruotų pavadinimų skaičius. Yra sukurti Europos skatinimo fondai, kad įvairios veiklos vykdytojai skatintų kokybiškus produktus ir 2006-2010 m. penkiolikai skatinimo programų skirta daugiau nei 19 mln. eurų.
Be to, Komisija nori iš naujo įvertinti žemės ūkio produktų skatinimo politiką ir planuoja šią vasarą išleisti žaliąją knygą. Tai bus proga dar kartą aptarti šios politikos tikslus ir išnagrinėti su produktų skatinimu ir kokybe susijusius lūkesčius, taip pat su tuo susijusios informacijos skleidimą.
Tema: Jaunimo nedarbas
Dėl ekonominės krizės labai išaugo jaunų absolventų nedarbo lygis. 2010 m. lapkričio mėn. Europos Sąjungoje jaunimo nedarbas sudar 21 proc.
Jaunimo nedarbas mažiau nei 10 proc. siekia tik trijose šalyse - Vokietijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje. Likusiose šalyse jaunimo nedarbo lygis yra itin aukštas: Baltijos šalyse, Airijoje, Graikijoje ir Slovakijoje jaunimo nedarbas siekia 30 proc. ar daugiau. Ispanijoje - daugiau nei 40 proc.
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija siekdama užkirsti kelią masiniam jaunimo išvykimui iš Europos?
Kaip Komisija planuoja perimti Vokietijos, Nyderlandų ir Austrijos geriausią patirtį ir taikyti ją Europos Sąjungos mastu?
László Andor
Komisijos narys. - Didelis jaunimo nedarbas yra vienas svarbiausių Komisijos prioritetų ir vienas man asmeniškai labiausiai rūpimų klausimų. Dėl darbo vietų trūkumo jaunimas gali išvykti iš Europos, tačiau dauguma į kitą šalį darbo ieškoti išvykstančio jaunimo greičiausiai rinktųsi kitą valstybę narę. Būtent todėl taip svarbu skatinti darbuotojų judėjimo laisvę Europos Sąjungoje.
Tai tinkamas sprendimas regionuose, kuriuose didelis jaunimo nedarbas, atsižvelgiant į tam tikruose sektoriuose kai kuriose valstybėse narėse jaučiamą darbo jėgos trūkumą, matomą iš Komisijos paskutinės ketvirtinės laisvų darbo vietų stebėjimo ataskaitos. Jaunimo judumo skatinimas yra vienas programos "Europa 2020" pavyzdinės iniciatyvos "Judus jaunimas" tikslų. Šioje iniciatyvoje nustatytos įvairios priemonės dabartiniam dideliam jaunimo nedarbui sumažinti.
Norėčiau pateikti kelis pavyzdžius. Jaunų darbuotojų judumas bus ypač skatinamas per naują ES darbo vietų judumo sistemą "Tavo pirmasis EURES darbas", kurios imtis pritaršis Parlamentas ir Taryba. Šia sistema siekiama padėti jaunimui rasti darbą Europos darbo rinkoje ir padėti darbdaviams įdarbinti jaunus ir judžius Europos darbuotojus.
Pagal iniciatyvą "Tavo pirmasis EURES darbas" bus teikiama konsultacinė, darbo paieškos, įdarbinimo ir vidutiniškai 1000 eurų dydžio finansinparama daugiau nei 2000 darbo ieškančių jaunuolių ir bendrovių, norinčių įdarbinti jaunus ES darbuotojus.
Komisija taip pat skatina valstybes nares įtvirtinti jaunimo garantijas, pagal kurias būtų užtikrinta, kad visi jaunuoliai per keturis mėnesius nuo bendrojo lavinimo įgijimo vėl pradėtų dalyvauti švietimo ar mokymo sistemoje arba pradėtų dirbti. Kaip teisingai nurodgerbiamas Parlamento narys, Vokietijoje, Austrijoje ir Nyderlanduose jaunimo nedarbo lygis palyginti žemas. Iš dalies taip yra dėl šiose valstybėse narėse veikiančios visapusiškos profesinio rengimo ir mokymo sistemos, kuria palengvinama jaunimo integracija į darbo rinką.
2010 m. gruodžio mėn. Briugės komunikatas dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje 2011-2020 m. yra svarbus Europos laimėjimas šioje srityje. Jame nustatyti tikslai ir veiksmai, kurių reikia norint pagerinti profesinio mokymo kokybę, jį padaryti lengviau prieinamą ir labiau atitinkantį darbo rinkos poreikius.
Taip pat norėčiau atsakydamas į šį klausimą pabrėžti kampaniją "Dirbantis jaunimas". Ši iniciatyva pradėta balandžio 29 d. Budapešte, o ja siekiama sujungti mažąsias ir vidutines įmones ir darbo ieškančius jaunuolius, teikti informaciją ir paramą, siekiant skatinti jaunimą kurti savo verslą. Nuo dabar iki 2012 m. pabaigos, kai baigsis ši iniciatyva, planuojama apie 30 renginių.
Gerbiami Parlamento nariai, tikiuosi, kad valstybėse narėse bus veiksmingai įgyvendinamos mano minėtos priemonės ir iniciatyvos.
Jim Higgins
Skaičiai yra gąsdinantys: Baltijos šalyse, Airijoje, Graikijoje ir Slovakijoje 30 proc., Ispanijoje 40 proc., jūsų paties, pone pirmininke, šalyje vienas milijonas asmenų iki 25 metų neturi jokių darbo perspektyvų. Italijoje 76 proc. jaunuolių teigia, kad jie ketina emigruoti. Norėčiau tikėti, kad taip yra dėl judumo pačioje Europoje, tačiau dauguma Europos valstybių, išskyrus tris jūsų minėtas, turi problemų dėl nedarbo.
Svarbiausia, turime sutelkti dėmesį į tai, kad Europos gyventojai senėja. Negalime leisti vykti šiam smegenų nutekėjimui. Kalbame apie puikiai išsilavinusius, labai motyvuotus jaunus žmones, tad privalome juos sulaikyti, juos išlaikyti ir įdiegti tam tikras išmoningas sistemas, panašias į jūsų jau minėtas ir veikiančias trijose valstybėse narėse: Vokietijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje. Tačiau manau, kad kai kuriose valstybėse narėse mums reikia tam tikros finansinės pagalbos, kad galėtume žmones mokyti ir juos išlaikyti namuose, nes, manau, kad užuot užėmę darbo rinką ES viduje, jie užims Australijos ir kitų toli nuo namų esančių valstybių darbo rinkas.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pone pirmininke, Komisijos nariui norėčiau užduoti šiek tiek kitokį klausimą. Komisijos narys kalbėjo apie įvairias priemones, kuriomis ketinama sumažinti nedarbą, tačiau nžodžio nepasakapie tai, kad svarbus ir veiksmingesnis metodas šiam tikslui pasiekti galėtų būti valstybių narių susitarimas abipusiai pripažinti kitose valstybėse narėse įgytą kvalifikaciją. Jaunimas šiandien dažnai ieško darbo kitose šalyse, kuriose turi laikyti tokius pat egzaminus, kokius jau yra išlaikę. Ką ketinama daryti šiuo klausimu?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, aukštas nedarbo lygis reiškia, kad valstybių narių padarytos investicijos į jaunimo švietimą yra iššvaistomos, nes jaunimas mano esąs priverstas emigruoti už Europos Sąjungos ribų. Atsižvelgiant į tai, kad mokyklos nebaigusių asmenų santykis pasiek16 proc., o Portugalijoje netgi 40 proc., noriu jūsų, Komisijos nary, paklausti, koks procentas jaunimo neturės darbo po 15-20 metų ir kokių priemonių ketinate imtis, kad tam būtų užkirstas kelias?
László Andor
Komisijos narys. - Atsakydamas į klausimą pabrėžiau priemones, kurios jau nustatytos programoje "Europa 2020" ir kurios per veikiančias Komisijos programas įvairiose valstybėse narėse jau įgyvendinamos praktiškai.
Teisybir tai, kad Komisijai tai daugiau horizontalusis klausimas ir kad kitose ES iniciatyvose yra labai tinkamų pasiūlymų, įskaitant, pvz., specialiai valstybei skirtas rekomendacijas, kurias paskelbėme šiandien, ir labai svarbių nuorodų į tai, kad reikia reformuoti švietimo politiką ir pagerinti švietimo ir mokymo sistemų veikimą įvairiose valstybėse narėse, kad švietimo ir mokymo turinys būtų geriau susietas su darbo rinkos poreikiais.
Taip galima kokybiškai pagerinti jaunimo užimtumo galimybes daugelyje valstybių narių, įskaitant Ispaniją ir kitas, kuriose yra sudėtingiausia padėtis ir kuriose švietimo sistemos reforma vėlavo arba pastaruoju laikotarpiu buvo apleista.
Be to, labai svarbu pabrėžti Bendrosios rinkos aktą, kuriuo kartu su kitomis iniciatyvomis siekiama skatinti kvalifikacijų ir diplomų pripažinimą ir taip Europos darbo rinką padaryti skaidresnę ir veiksmingesnę, pabrėžiant ir kuriant daugiau galimybių nei anksčiau.
Dar svarbu pabrėžti, kad daug veiksmų remiama pagal ES finansines priemones, šiuo atveju ypač iš Europos socialinio fondo, taip pat norėčiau paminėti naują mikrofinansų priemonę, pagal kurią teikiamos programos ir šiuo atveju kuriamos verslumo ir savarankiško darbo galimybės ir manau, kad šie aspektai turi būti atspindėti būsimame pasiūlyme dėl DFP. Tikiu, kad Parlamentas pritars šiai DFP sričiai.
Tema: Migracija ir Šengeno erdvė
Kaip manoma per Italijos ir Prancūzijos derybas dėl migrantų, atvykstančių daugiausia iš Tuniso, perkėlimo ir dėl pakartotinio sienų kontrolės nustatymo, judėjimo laisvės Šengeno erdvėje principui kyla pavojus būti pažeistam dėl Šiaurės Afrikos krizės. Tai taip pat patvirtinama Prancūzijos pareigūnų pareiškimuose dėl būtinybės persvarstyti tam tikras Šengeno susitarimo nuostatas.
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija siekdama užkirsti kelią tam, kad judėjimo laisvės Šengeno erdvėje principas, kuris yra Europos susivienijimo pagrindas, nebūtų pažeidžiamas?
Kaip Komisija, atsižvelgdama į tai, kad nustačius Šengeno erdvę atsakomybuž ES išorės sienų kontrolę tenka ribotam valstybių narių skaičiui, įtikins visas valstybes nares veiksmingiau rodyti didesnį solidarumą masinio migrantų antplūdžio laikotarpiu ir nugalėti akivaizdų nenorą prisiimti atsakomybę šiuo požiūriu tam, kad ši našta būtų sąžiningai pasidalijama?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, G. Papanikolaou pateiktame klausime - ir vėlesniuose klausimuose - nagrinėjami skirtingi Šengeno aspektai ir perspektyvos, migracijos krizir Šengeno patiriamas spaudimas. Pirmiausia norėčiau atsakyti G. Papanikolaou.
Pirmiau diskutavome dėl C. Coelho pranešimo ir poreikio apsaugoti Šengeną, kaip vieną gražiausių Europos Sąjungos laimėjimų. Iš tiesų, teislaisvai judėti yra labai svarbi Europos projekto dalis. Kiekvienais metais turistai ES viduje vidines sienas karta daugiau nei 1,25 mlrd. kartų. Laisvas judėjimas labai skatina vidaus rinką ir duoda jai daug naudos, taigi šio laimėjimo apsaugojimas - labai svarbus Komisijai ir kartu - svarbiausias prioritetas man asmeniškai.
Leiskite dar kartą pabrėžti, kad Komisijos pozicija yra stiprinti Šengeną, gerinti vertinimą - kaip jau siūlėme prieš Kalėdas - paaiškinti taisykles, nustatyti priemones, padėti valstybėms narėms, kurioms reikia pagalbos ir, jei galima, įdiegti priemonę, kurią taikant būtų bendrai Bendrijos lygmeniu reaguojama į išskirtinę padėtį, pvz., kai valstybės narės nesugeba sukontroliuoti savo vidaus sienų.
Pagrindinis Komisijos tikslas - laikytis prevencinio metodo. Siūlomi pakeitimai sustiprinti stebėsenos mechanizmą, kuris skirtas abipusiam valstybių narių pasitikėjimui ir jų gebėjimams veiksmingai ir efektyviai taikyti papildomąsias priemones išlaikyti, sudarys sąlygas išlaikyti erdvę be sienų.
Tai bus padaryta rengiant daugiau patikros vizitų į vietą, siekiant patikrinti, kaip valstybėse narėse taikomas Šengeno acquis. Atliekant tokią kontrolę gali būti teikiamos rekomendacijos valstybėms narėms imtis skubių veiksmų ir nustatytos datos tiems veiksmams įgyvendinti. Sustiprėjus valstybių narių tarpusavio pasitikėjimui taip pat sumažės valstybių narių noras imtis vienašališkų iniciatyvų laikinai grąžinti vidaus sienas ar aktyviau rengti policijos patikrinimus savo vidaus pasienio zonose.
Šengeno dvasia, tai - pasitikėjimo ir solidarumo dvasia. Svarbu, kad ES rodytų apčiuopiamą solidarumą valstybėms narėms, kurioms didžiausią poveikį daro didelio masto migrantų ir asmenų, kuriems reikia tarptautinės pagalbos, antplūdis. Solidarumas gali būti įvairių formų, pvz., pagalba, kai spaudimą patiria išorės siena. Čia svarbus vaidmuo tenka agentūrai FRONTEX, o per neseniai skubios pasienio pagalbos būrio (RABIT) intervenciją Graikijos ir Turkijos pasienyje ir bendrą jūrinę operaciją "Hermes" parodėme, kad valstybės narės yra pasirengusios padėti kitoms valstybėms narėms.
Taip pat privalome paskatinti kasdienį nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą sienų stebėjimo srityje. Būtent šiuo tikslu nuo 2008 m. laipsniškai plėtojama Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR), dėl kurios Komisija per šiuos metus pateiks teisėkūros pasiūlymą.
Taip pat galime rodyti solidarumą rodydami finansinį solidarumą. Šiais metais tai yra pagrindų programa, leidžianti atsižvelgti į migracijos srautų suvaldymą. Turime finansinę priemonę, skirtą šių srautų valdymui pagerinti Europos lygiu ir padidinti valstybių narių solidarumą. Be abejo, dabar vyksta plataus masto konsultacinis procesas ir jaučiame biudžetinius apribojimus, tačiau galite manimi pasikliauti, kad bus užtikrinta pakankamai pinigų šiam fondui ir ateityje.
Didžiausią spaudimą dėl migrantų srauto patiriančios ir prie išorės ES sienų esančios valstybės narės turi gauti atitinkamą finansinę kompensaciją už jų visos Šengeno erdvės labui atliekamus veiksmus - tai būtų sąžiningas naštos pasidalijimas, siekiant paremti tas valstybes nares, kurioms didžiausią poveikį daro dideli asmenų, kuriems reikia tarptautinės pagalbos, srautai.
Turi būti aišku, kad bet koks sprendimas dėl neteisėtų migrantų ir tarptautine apsauga besinaudojančių asmenų perkėlimo priklauso nuo Tarybos ir valstybių narių noro. Valstybės narės dar nepareiškjokios paramos tokiam metodui bendrai, išskyrus vieną pažymėtiną išimtį - bandomąjį projektą dėl asmenų, kuriems Maltoje suteikta tarptautinapsauga, perkėlimo į kitas valstybes nares. Siekiant laiku imtis su šiuo projektu susijusių priemonių, prieš mėnesį surengiau įsipareigojimų konferenciją. Esu laiminga galėdama pasakyti, kad valstybės narės ir asocijuotos šalys suteikvietų daugiau nei 300 asmenų. Tikėkimės, kad ateityje jų bus dar daugiau. Tai - konkretaus solidarumo ženklas. Noriu padėkoti toms šalims ir tikiuosi kad jos prisidės ir ateityje.
Georgios Papanikolaou
(EL) Labai ačiū, Komisijos nare. Visiškai jums pritariu - manau, kad pritaria ir Parlamentas. Tai buvo aišku jau diskutuojant dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo. Tačiau, kaip gerai žinote, dėl Bulgarijos ir Rumunijos klausimo Taryboje kyla vieningumo problemų.
Kalbėjote apie pasitikėjimą. Taip, norime ir toliau kurti pasitikėjimą. Ar pasirinkimą padariusi Danija pritaria jūsų pranešimui?
Taip pat kalbėjote apie naujo mechanizmo klausimą. Atsižvelgiant į aukščiausio lygio susitikimą noriu paklausti, ar šiomis diskusijomis dėl mechanizmo vis dėlto didinamas supratimas apie pasitikėjimą - primenu, kad bet kokiu atveju Šengeno kodekso 23 straipsnyje nustatytas mechanizmas išskirtiniams atvejams - ar tokiomis diskusijomis veikiau dar labiau didinamas susirūpinimas valstybėse narėse ir visose Šengeno erdvės valstybėse?
Giovanni La Via
(IT) Komisijos nare, iki kito mėnesio pabaigos Europos Komisija parengs pasiūlymą dėl naujos 2014-2020 m. Daugiametės finansavimo programos.
Kokius dar veiksmus, be jūsų minėtos agentūros FRONTEX, Europos Komisija ketina finansuoti, kad būtų paremtos tos valstybės narės, kurioms tenka daugiausia prašymų dėl prieglobsčio ir, svarbiausia, kad būtų užkirstas kelias ekonominių migrantų antplūdžio didėjimui ateityje? Kitaip tariant, kokius veiksmus Komisija ketina finansuoti per Viduržemio jūros regiono politiką, kad per ateinančius mėnesius ir metus būtų užkirstas kelias plačiai paplitusiai migracijai?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Niekuomet negalima įsakyti pasitikėti, pasitikėjimą reikia nusipelnyti ir užsitarnauti. Galime tik bandyti pagerinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą diegdami geresnį Šengeno valdymą; siekiant užtikrinti, kad vertinsime taikydami ne šiandien turimą tarpusavio vertinimo sistemą, o nepriklausomą Europos bendruomeniškumu pagrįstą mechanizmą dalyvaujant Europos Sąjungai, kad kuo anksčiau nustatytume Šengeno sistemos problemas ar silpnąsias vietas ir kad tikrai savo žinioje turėtume priemones, skirtas nedelsiant padėti sunkumų patiriančioms valstybėms narėms. Tikėkimės, kad tai sudarys mums sąlygas padidinti pasitikėjimą.
Atsakant kitam gerbiamam Parlamento nariui - dabar deramės dėl programos, todėl negaliu jums pateikti jokių skaičių. Tačiau kaip ir šiandien, siekiame padidinti agentūros FRONTEX nepriklausomumą ir išteklius. Taip pat siekiame pagerinti valstybių narių pasinaudojimo įvairiais su migracija susijusiais fondais galimybes, paprastindami su sienomis, prieglobsčiu, integracija ir pan. susijusius aspektus.
Be abejo, privalome atskirti nelegalius migrantus ir migrantus, kuriems reikia tarptautinės apsaugos. Kaip žinote, šiuo metu Taryba ir Parlamentas derasi dėl pabėgėlių perkėlimo programos ir tai yra sritis, kurios didelės dalies finansavimo galimybių klausimą Europos Komisija galėtų svarstyti. Dėl mūsų artimiausių kaimynių už Viduržemio jūros: į partnerystę judumo srityje norime įtraukti visus nelegalios, legalios ir su tarptautine apsauga prašant prieglobsčio susijusios migracijos aspektus.
Visiems šiems dalykams reikia tvirtos politinės valios ir papildomų išteklių, taigi kiek galėdama stengsiuosi kovoti, kad šie ištekliai patektų mano atsakomybėn.
Antra dalis
Tema: Vizų režimas Kosovui
Kaip Komisija vertina dabartinę padėtį kalbant apie vizų režimo liberalizavimą Kosovui (supaprastintas vizų režimas) ir koks yra veiksmų tvarkaraštis šiuo skubiu klausimu?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Šiuo metu Komisija nuolat stebi visus Kosovo valdžios institucijų veiksmus siekdama įsitikinti, ar vykdomos dialogui dėl vizų režimo liberalizavimo pradėti būtinos sąlygos. Visą laiką sakėme, kad norint pradėti tokį dialogą reikia išspręsti du likusius klausimus: teisingos readmisijos ir ES standartus atitinkančios reintegracijos politikos.
Reikia ir toliau tinkamai įgyvendinti readmisijos įstatymą ir dvišalius susitarimus dėl readmisijos su ES valstybėmis narėmis. Siekiant įvertinti Kosovo integracijos proceso padėtį praėjusių metų birželio ir gruodžio mėn. Kosove buvo surengtos dvi vertinimo misijos. Šių misijų metu pastebėta, kad padaryta ženkli pažanga, tačiau dar reikia padaryti kai kuriuos dalykus, siekdami padėti atlikti šiuos likusius dalykus palaikome dialogą su Kosovo vyriausybe. Taip pat reikia siekti pažangos savivaldos lygmeniu.
Nuolat gauname atnaujinamą informaciją apie padėtį Kosove, taip pat aš susitinku su atsakingais ministrais, remdamiesi visais šiais elementais būsime pasirengę pradėti naują misiją, nuvykti ir pažiūrėti, kokių veiksmų galima imtis norint pradėti dialogą dėl vizų režimo liberalizavimo. Dar nepasiekėme šio etapo, tačiau pažanga Kosove didelir mes labai glaudžiai bendradarbiaujame su valdžia, siekdami juos paremti ir padėti siekti pažangos.
Bernd Posselt
(DE) Komisijos nare, labai dėkoju už teigiamą atsakymą. Tik norėjau paklausti, ar manote, kad įmanoma, kad tokia misija į Kosovą būtų surengta dar šiais metais, ar tai vis dėl to klausimas, kurio jūs negalėtumėte spręsti? Ar nebūtų svarbu, kad tokia maža šalis, kurią dosniai finansuojame ir dedame daug pastangų jai remti, suteiktų savo jaunimui galimybę realiai pažinti Europą? Ten įkalinti visą liaudį žinoma yra visiškai netikslinga. Žinau, kad jūs palaikote sienų atvėrimo idėją, bet ar manote, kad būtų realu, kad ši misija įvyks dar Lenkijos pirmininkavimo metu?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone B. Posseltai, visiškai pritariu jūsų užmojui padaryti viską, kad Kosovas netaptų izoliuota salele šiame regione, kuriame vieną po kito bandome šalinti vizų apribojimus. Tikrai neketiname palikti Kosovo likimo valiai. Misijos laikas labai priklauso nuo Kosovo vyriausybės. Bendradarbiaujame su Kosovo atstovais ir kai tik jie praneš, kad padarviską, ko prašėme, galės į mus kreiptis ir tą misiją nusiųsime. Tai labai priklauso nuo jų, tačiau nesame nustatę laiko apribojimų. Galime atvykti, kai mus pakvies ir kai bus pasiekta reikiama pažanga.
Tema: Kova su nusikaltėliais, kurie naudojasi internetu
Dėl greitai besivystančių technologijų, ypač interneto, darosi vis sudėtingiau įsiskverbti į nusikalstamas organizacijas. Nusikaltėliai šiandien tarpusavyje bendrauja internetu, o ne mobiliuoju telefonu, kuriam jie dar visai neseniai teikpirmenybę.
Kaip Komisija siūlo kovoti su nusikaltėlių gaujomis, kurios naudojasi internetu visoje Europoje?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Kibernetiniai nusikaltimai iš tiesų yra vis labiau didėjanti grėsmė. Ši grėsmtampa vis mobilesnė, o naujausioje grėsmių analizėje teigiama, kad organizuoti nusikaltimai tampa vis labiau susiję su nusikalstama veika kibernetinėje erdvėje. Taigi Komisija tęsia įvairią veiklą šioje srityje, siekdama pagerinti saugumą kibernetinėje erdvėje, išvengti kibernetinių nusikaltimų ir juos išaiškinti.
Politiniu lygmeniu naujausiuose politikos dokumentuose nustatyti konkretūs uždaviniai ir sudaryti žemėlapiai. Turime Europos skaitmeninę darbotvarkę ir Europos vidaus saugumo strategiją. Šioje strategijoje kibernetiniai nusikaltimai aiškiai įvardyti kaip vienas mūsų darbo ateityje prioritetų.
Praėjusiais metais pateikėme du pasiūlymus dėl teisės aktų: vieną jų, direktyvą dėl vaikų išnaudojimo internete, Komisija priėmkovo mėn. ir žinau, kad dabar dėl jo tariamasi, taip pat pasiūlymą dėl direktyvų dėl išpuolių prieš informacines kibernetines sistemas. Tai buvo praėjusių metų rugsėjo mėn., dėl jos taip pat tariasi Parlamentas ir Taryba ir žinau, kad jau pasiekta nemaža pažanga.
Susidūrimai su naujausiomis grėsmėmis kibernetinėje erdvėje, žinoma, skatina priimti europinius teisės aktus. Įtraukėme nuostatas, kuriomis draudžiama naudoti priemones, pvz., kenksmingus kodus, kurios naudojamos vadinamiesiems "botnetams", kuriais naudojasi nusikaltėliai, sukurti.
Kovojant su kibernetiniais nusikaltimais tarptautinis bendradarbiavimas ypač svarbus, todėl spręsdami šiuos klausimus stengiamės pritraukti tarptautinius partnerius. Praėjusių metų lapkričio mėn. buvo sukurta ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų darbo grupė, kuri surengnemažai susitikimų su įvairių sričių specialistais. Pranešime jums apie kitame ES-JAV aukščiausiojo lygio vadovų susitikime šių metų lapkričio mėn. pasiektą pažangą. Taip pat planuojame įkurti kibernetinį centrą, kuriame galėtume Europos lygmeniu koordinuoti skirtingų valstybių narių veiksmus.
Kibernetiniams nusikaltimams tiesioginės įtakos turėjo sparti technologijų pažanga, staiga atsiradę nauji verslo modeliai, taip pat teisėsaugos ir plačiosios visuomenės sugebėjimas laipsniškai priimti tokią nestabilią aplinką, kaip kibernetinerdvė. Kibernetiniai nusikaltimai tampa masiniais. Todėl norint įveikti šią problemą mums reikia kartu sutvarkyti sistemas ir dalytis žvalgybos informacija. Jei yra pagrindo tikėti, kad organizuotos nusikaltėlių grupuotės yra atsakingos už vis daugiau nusikaltimų, vykdomų internetu, išaiškinant ir patraukiant baudžiamojon atsakomybėn už organizuotus nusikaltimus, vykdomus ne internetu, reikėtų taikyti tokias pat tyrimo priemones, žinoma jas derinant su patobulintu koordinavimo mechanizmu.
Galiausiai prieš dešimt metų buvo priimta Europos Tarybos konvencija (Budapešto konvencija) dėl kibernetinių nusikaltimų. Po dešimties metų dar ne visos valstybės narės pasirašir ratifikavo šią konvenciją. Visais įmanomais būdais siekiame baigti ratifikacijos procesą iki metų pabaigos, iki dešimtųjų konvencijos metinių, nes tai būtų rimtas visų valstybių narių įsipareigojimas kovoti su tokiais nusikaltimais.
Gay Mitchell
Ačiū už atsakymą, Komisijos nare. Suprantu, kad yra žmonių besigiriančių ir vykdančių vadinamąjį nusikalstamą verslą internete ir kad gaujų verslas yra susijęs su prekyba narkotikais, žmonėmis, prostitucija, prekyba ginklais, nelegalių imigrantų pervežimu per sienas, net žmogžudystėmis, vagystėmis, sukčiavimu, ginkluotais apiplėšimais ir daugeliu kitų dalykų. Visa tai daroma socialiniame tinkle "Facebook", naudojantis sistema ir giriantis tuo. Žinoma Europolas ir paslaugų teikėjai, galbūt net koordinuojami Komisijos, gali nustatyti kai kurių tokių asmenų tapatybę. Kuo labiau jie jausis neliečiami, tuo labiau augs jų skaičius.
Norėčiau paprašyti Komisijos narę apsvarstyti galimybę imtis kai kurių specialių veiksmų siekiant koordinuoti reakciją į tai, ką kai kurie asmenys daro internete.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kibernetinių išpuolių skaičius, apimtis ir sunkumas pastaraisiais metais išaugo. Nuo šių išpuolių nukentėjo paprasti piliečiai, bendrovės ar net valstybės, vietos, nacionalinės ar europinės institucijos. Europos Sąjungai reikia sustiprinti kovos su kibernetiniais nusikaltimais strategiją. Norėčiau jūsų paklausti, kokių priemonių ketina imtis Komisija, kad sustiprintų savo vadovaujamą vaidmenį užtikrindama kibernetinį saugumą, neskaitant teisinės sistemos ir Europos tinklų bei informacijos apsaugos agentūros įgaliojimų pratęsimo?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Taip, iš tiesų įprasti nusikaltimai dabar taip pat daromi internetu, nes internetas naudinga priemonė, tačiau yra ir naujų rūšių nusikaltimų, kuriems atsirasti sąlygos sudaromos internete, pvz., sukčiavimas tapatybe arba vagystės iš banko sąskaitų ir pan.
Galite būti tikri, kad mes labai atidžiai stebime padėtį. Europolas, visai neseniai nustatęs tarpvalstybines grupuotes, susijusias su pvz., vaikų pornografija, taip su nelegalia prekyba ir narkotikais, kai kurioms iš šių grupuočių sudavgana didelį smūgį, taigi yra daugybspecialistų, dirbančių šioje srityje.
Žinoma, turime daryti daugiau. Turime sujungti visus perspėjimo apie pavojų centrus Europos Sąjungoje, dalytis statistiniais duomenimis, informacija ir daugiau dirbti kartu su privačiomis bendrovėmis, siekdami rasti tam tikrus šių problemų sprendimus. Taip pat planuojame (ir šiuo metu atliekame galimybių studiją) iki 2013 m. įkurti Europos kibernetinį centrą, kuris koordinuotų šią veiklą, atliktų perspėjimo apie pavojus centro funkciją ir remtų jau veikiančius skirtingus nacionalinius kibernetinius centrus. Labai atidžiai stebime šį procesą, o Europolas ir nacionalinės institucijos deda visas pastangas, bandydamos kovoti su šios rūšies plintančiu nusikaltimu.
Tema: Šengeno vertinimai ir galimas sustabdymo mechanizmas
Kilo pavojus, kad Komisijos pasiūlymuose dėl Šengeno zonos valdymo Europos procedūroms teikiama pirmenybprieš Europos turinį. Komisija siūlo, kad peržiūrėtame Šengeno vertinimo procese jai atitiktų pagrindinis vaidmuo, o Parlamentas siūlo tai pakeisti, kad subalansuoti Europos ir nacionalinių ekspertų vaidmenį. Kalbant apie Šengeno sustabdymą, Komisija siūlo ES mechanizmą vietoj valstybių narių sprendimo, tačiau buvo plačiai (kartais neteisingai) interpretuojama, kad tokiu atveju būtų paprasčiau atkurti vidines sienas praktikoje. Kadangi būtų prasminga, tačiau politiškai pernelyg sudėtinga įgyvendinti Bendrijos metodą tiek vertinimams, tiek sustabdymui, gal reikėtų teikti pirmenybę Europos turiniui, prireikus inicijuojant pažeidimų nagrinėjimo procedūrą tais atvejais, kai valstybės narės pažeidžia Šengeno taisykles?
Tema: Šengeno susitarimo taikymas
Šengeno erdvės be vidaus sienų sukūrimas užtikrinant laisvą asmenų judėjimą yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos principų ir struktūrinių ramsčių. Vidaus sienų kontrolės atnaujinimas Europos Sąjungoje nepadės išspręsti imigracijos problemų. Tokios priemonės tik apsunkins ES piliečių gyvenimą ir sustiprins nacionalizmą.
Taip pat atsižvelgiant į Europos Parlamento pirmininko pareiškimą, kuriame pabrėžiama, kad ES gyventojai laisvą asmenų judėjimą laiko bene pačiu vertingiausiu Europos Sąjungos principų, ar Komisija gali atsakyti į šiuos klausimus: kokios pozicijos ji ketina laikytis Danijos atžvilgiu, kuri nesenai priėmsprendimą atnaujinti vidaus sienų kontrolę? Ar Komisija ketina priimti kitas ES išorės sienų apsaugos stiprinimo priemones? Ar Komisija ketina persvarstyti, principą, pagal kurį valstybnarė, kurios teritorijoje buvo pirmiausia nustatytas neteisėtas atvykimas, turi išskirtinę kompetenciją?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, atsakysiu į abu klausimus iš karto, nes jie beveik tokie patys. Juose kalbama apie Šengeno erdvės išsaugojimo ir tolesnės plėtros iššūkį migracijos krizės aplinkybėmis. Trumpai šią temą paliečiau atsakydama į G. Papanikolaou klausimą, tačiau šiomis aplinkybėmis, žinoma, taip pat reikėtų prisiminti šiuos elementus.
S. Ludford savo klausimu išreišksusirūpinimą, kad gali būti sudėtinga sutarti dėl naujų vertinimo ir narystės Šengeno erdvėje sustabdymo taisyklių ir derybos gali užsitęsti, todėl prašiau Komisiją pažeidimo procedūrų inicijavimą prieš Šengeno taisykles pažeidusias valstybes padaryti prioritetu. Norėčiau labai aiškiai pasakyti: negalima toleruoti Šengeno erdvės taisyklių pažeidimų, tačiau vienas elementas nepadeda panaikinti kito. Mes taip pat planuojame laikytis panašaus požiūrio.
Esame ES teisės saugotojai. Komisija ir toliau stengsis užtikrinti, kad Šengeno erdvės taisyklės būtų taikomos tinkamai ir visi jų laikytųsi. Esami teisės aktai turi būti mūsų darbo pagrindas. Esu įsitikinusi, kad šiuo metu galiojančius teisės aktus galima taikyti esant daugeliui įvairių aplinkybių. Kai atsiranda skirtumų dėl aiškinimo ar įgyvendinimo, Komisija turėtų tartis su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir išaiškinti taisykles. Tą galima padaryti paskelbiant gaires ar rekomendacijas.
Komisija yra pasirengusi panaudoti visas turimas priemones, kad užtikrintų tinkamą ES teisės taikymą, įskaitant pažeidimo procedūrų inicijavimą, kai to reikia. Kartu toliau kursime prevencines priemones, kurios turėtų padėti išvengti pažeidimo procedūrų. Šioje srityje vis dar vyksta Komisijos, Parlamento ir Tarybos derybos siekiant sukurti veiksmingesnę Šengeno erdvės vertinimo sistemą. Šiuo metu svarstome ar ir kaip papildyti šį vertinimo mechanizmą, kad sudarytume sąlygas tarpusavio pasitikėjimui ir užtikrintume, kad taisyklės būtų taikomos nuosekliai.
Kalbant apie Danijos vyriausybės planus dėl Danijos vidaus sienų kontrolės, kuriuos minėjo M. E. Koppa, tikriausiai žinote, kad Komisijos Pirmininkas nedelsdamas parašDanijos ministrui pirmininkui laišką, kuriame pabrėžė, kad pirmoji Komisijos analizsukėlrimtų abejonių ar siūlomos priemonės neprieštaraus pagal Europos ir tarptautinę teisę Danijos prisiimtiems įsipareigojimams. Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso pabrėžė, kad valstybės narės negali taikyti sisteminių sienų kontrolės priemonių prekėms ir žmonėms ES viduje ir paragino Daniją susilaikyti nuo vienašalių veiksmų. Dabar nagrinėjame Danijos pateiktą informaciją ir tuomet apsispręsime dėl tolesnių veiksmų.
M. E. Koppa taip pat klausė, ar Komisija siūlys peržiūrėti valstybės, į kurią asmuo nelegaliai atvyko pirmiausia, išimtinės atsakomybės principą. Norėčiau pabrėžti, kad tai principas, pagal kurį valstybės narės teritorijoje nelegaliai atsidūręs asmuo yra grąžinamas į ES valstybę narę, į kurią atvyko pirmiausia. Tai speciali taisyklė, taikoma remiantis Dublino reglamentu, kuria nustatyta, kad valstybės narės turi nustatyti, kuri valstybnaryra atsakinga už jų teritorijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą. Todėl tai nėra su nelegalia migracija susijusioms problemoms spręsti skirta priemonė.
Komisijos siūlyme dėl Dublino reglamento naujos redakcijos apie šį principą neužsimenama. Už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą turėtų būti atsakingos valstybės narės, kurių vaidmuo prašymą pateikusio asmens atvykimo į ES atžvilgiu yra svarbiausias. 2009 m. gegužės mėn. balsavime dėl pasiūlymo Europos Parlamentas išreiškdidžiulę paramą šiam sprendimui. Ši parama taip pat buvo patvirtinta ir balsavimu Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete praėjusių metų lapkričio mėn.
Sarah Ludford
Komisijos nare, man žinoma labai malonu girdėti, kad jūs vėl pabrėžiate Šengeno erdvės išsaugojimo svarbą. Žinau, kad esate labai nuoširdi šiuo klausimu, tačiau man nerimą kelią tai, kad nepaisant to, žmonės, rodos, neteisingai viską suprato ir užsienyje susidarklaidingas įspūdis, pvz., praėjusios savaitės "Financial Times" išspausdintame straipsnyje teigiama, kad "Šengeno erdvė, kaip ir euro zona griūva", kad Komisijos pozicija dėl pakartotinio vidaus sienų kontrolės priemonių įdiegimo yra gan palanki.
Bijau, kad Komisija nepakankamai įgyvendina savo institucines teises, o ji turėtų ryžtingai imtis veiksmų ir uoliai juos įgyvendinti praktikoje, t. y. jei reikia, pradėti pažeidimo procedūras. Nesu girdėjusi, kad Roma ar Paryžius būtų sulaukę tokio laiško, kokį Pirmininkas nusiuntį Kopenhagą.
Maria Eleni Koppa
(EL) Komisijos nare, ačiū jums už aiškų atsakymą į klausimą dėl Šengeno susitarimo ir už tai, kad paminėjote ankstesnį klausimą dėl priemonės, skirtos paskirstyti imigrantus tarp valstybių narių pagal demografinius, ekonominius ir geografinius kriterijus.
Kad ir kaip būtų norėčiau pabrėžti II Dublino reglamento svarbą kai kurioms valstybėms, pvz., mano šaliai Graikijai, kuri yra prie išorinių Europos Sąjungos sienų ir iš tiesų sulaukia maždaug 90 proc. į Europą atvykstančių imigrantų, II Dublino reglamentas yra nepriimtinas, nepriimtinas vietos gyventojams, nepriimtinas ir valstybėms. Todėl, mūsų požiūriu, nauja šio reglamento redakcija jau įtraukiant naujas nuostatas yra būtina.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisijos nare, pirmiau kalbėjote apie solidarumo sąvokos ir sąžiningo naštos pasidalijimo svarbą. Labai taikliai priminėte mums, kad derybos dėl pabėgėlių iš trečiųjų šalių perkėlimo neišvengiamos. Taip pat praėjusiais metais pasakėte, kad planuojama nauja programa dėl vidaus perkėlimo. Gal galėtumėte mums pasakyti ar Komisija rengiasi netrukus ją paskelbti?
Antra, dėl II Dublino reglamento papildydamas M. E. Koppa norėčiau pabrėžti štai ką. Prancūzija, kaip ir Vokietija, sustabdpabėgėlių grąžinimą į Graikiją. Europos Žmogaus Teisių Teismas pripažino mus kaltais dėl konkrečių priežasčių: dėl II Dublino reglamento ir jo veikimo. Kas dar turi įvykti, kad suprastume, kad naujos II Dublino reglamento redakcijos reikia nedelsiant, kaip kad to prašo Parlamentas?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Atsiprašau, jei susidaro klaidingas įspūdis apie Komisijos požiūrį į Šengeno susitarimą. Man rodos, pastarąjį mėnesį nekalbėjau apie nieką kitą, tik Šengeno erdvę! Pabrėžiau Šengeno erdvės svarbą, kad šis susitarimas Europos Sąjungai yra dovana ir kad turėtume ją stiprinti, o ne silpninti.
Labai rimtai žiūrime į visus pranešimus apie Šengeno susitarimo sustabdymą. Siekdami konkrečiai išsiaiškinti, kas buvo atlikta, kas siūloma ir ar tai neprieštarauja Šengeno taisyklėms, vedame dialogą su Italija, Prancūzija ir Danija. Taip pat ieškome galimybių sustiprinti Šengeno vertinimą, kad galėtume iš anksto užtikrinti, kad dabartintarpusavio vertinimo sistema, kuri nėra labai gera, būtų pakeista į kokią nors Europos lygmens priemonę, kuri padidintų Europos Parlamento vaidmens svarbą.
Turime turėti daugiau priemonių, kuriomis galėtume padėti valstybėms narėms. Turėtume geriau rengti ir skelbti gaires. Taip pat siekdami išvengti vienašalių veiksmų, kurie keltų grėsmę visai sistemai turime paaiškinti, kokiomis išimtinėmis aplinkybėmis galimas suspendavimas. Taigi, galite būti ramūs, kad mes tikrai padarysime viską, ką galime, kad sustiprintume Šengeno erdvę ir kad šioje srityje reikia daugiau, o ne mažiau Europos lygmens susitarimų.
Dublino reglamentas, žinoma, su tuo susijęs, tačiau tai lygiagretus procesas. Tai prieglobsčio paketo, dėl kurio šiuo metu derasi Parlamentas ir Taryba, dalis. Komisija pasiūlDublino reglamente išsaugoti nuostatą dėl pirmosios prieglobsčio valstybės atsakomybės, tačiau taip pat vėl nustatyti skubias priemones, kad ypatingomis aplinkybėmis būtų galima tą mechanizmą sustabdyti. Tai kelia daug valstybių narių prieštaravimų, vos kelios pritaria tokioms skubioms priemonėms. Tai vienas sudėtingiausių derybų dėl prieglobsčio paketo etapų.
Taigi tai nėra Graikijos problemos sprendimas. Lygiagrečiai visos Europos prieglobsčio sistemai, kuri taip pat padėtų geriau pasidalyti naštą, nes jei būtų sukurta visoms valstybėms narėms tinkama sistema, visos valstybės narės galėtų priimti prieglobsčio prašytojus, Graikijos problemos sprendimas būtų toliau planuoti reformas, kurios įgyvendinamos pagal Graikijoje taikomą veiksmų planą. Komisija ir valstybės narės remia Graikiją didžiulėmis pinigų sumomis, kompetencija, teikdamos vertėjų ir administratorių paslaugas. Padeda Graikijai dirbti svarbų darbą, kuriuo siekiama sukurti Europos teisę atitinkančią sistemą. Jau daug nuveikta, tačiau vis dar reikia padaryti nemažai darbų. Juos reikia padaryti kartu vykdant derybas dėl prieglobsčio sistemos.
Tema: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) ateitis
Ne vieni balsavimai ir pateiktos deklaracijos rodo, kad Europos Sąjungoje dėl šio fondo esama bendro sutarimo įvairiais aspektais.
Pirmiausia jis skiriasi nuo Europos socialinio fondo savo metodu ir tikslais, ir todėl šios dvi priemonės negali būti painiojamos nei formaliai, nei faktiškai.
Antra, nepaisant sunkios pradžios, 2009 m. iš dalies pakeistas įgyvendinamasis reglamentas leido veiksmingiau naudoti EGF. Iš tiesų pastebimas pagausėjęs prašymų mobilizuoti šios priemonės, suartinančios Sąjungą ir jos darbuotojus, lėšas skaičius. Taigi akivaizdu, kad būtinas jos tęstinumas.
Galiausiai, atsižvelgiant į šį konkretų EGF aspektą fondas turi būti nuolatinis ir savarankiškai veikiantis ir jame turi būti pakankamai mokėjimų asignavimų, kad nereikėtų atlikti perkėlimų siekiant mobilizuoti jo lėšas.
Ką galvoja Komisija apie tikro fondo, kuris būtų toks pat kaip kiti fondai, įsteigimą, kad būtų patenkinti visi EGF poreikiai nesumažinant Europos Parlamento, kuris itin aktyviai dalyvauja šioje srityje, vaidmens?
László Andor
Komisijos narys. - Esu dėkingas už parodytą susidomėjimą Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu. Šie metai lemiami fondo ateičiai, nes Komisija ketina pateikti pasiūlymą dėl fondo veiklą reglamentuojančių taisyklių ir fondo veiklos kitu programavimo laikotarpiu.
Per pastaruosius kelis mėnesius dėl šių klausimų Komisija konsultavosi su svarbiausiais fondo suinteresuotaisiais asmenimis. Mes ypač atidžiai išnagrinėjome puikų Europos Parlamento pranešimą apie Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, kurį prieš keletą mėnesių parengM. Portas. Remdamiesi iš dabartinės fondo veiklos įgyta patirtimi ir konsultacijų metu gautais pasiūlymais puoselėjame dideles viltis, kad mūsų pasiūlymas padės reikšmingai patobulinti fondą po 2013 m., o ypač padės išspręsti dvi dabartinio finansavimo mechanizmo problemas.
Pirmoji problema susijusi su laiku, per kurį valstybei narei pateikus prašymą skiriamas finansavimas. Dideldalis šio laiko skiriama paraiškai vertinti. Komisija ieško būdų, kaip išaiškinti arba supaprastinti informaciją, kurią turės pateikti valstybės narės ir kuri padėtų įrodyti paraiškos tinkamumą. Taip pat daug laiko reikia norint paprašyti ir gauti abiejų biudžeto valdymo institucijų patvirtinimą kiekvienai paraiškai. Dėl šių priežasčių atleistų darbuotojų nenaudai uždelsiami mokėjimai iš fondo, nes kai kurios valstybės narės nenori avansu mokėti už mokymo, pagalbos ieškant darbo ir kitas priemones.
Be to, per pastaruosius dvejus metus fondui pateiktų paraiškų skaičius ir apskritai sumos, dėl kurių buvo kreipiamasi, smarkiai išaugo. Todėl pasidardar sudėtingiau nustatyti pakankamas ribas, nuo kurių būtų skaičiuojamas paramą gaunančios valstybės indėlis. Tai yra problema. 2011 m. pirmą kartą teko atidėti Komisijos vykdomą paraiškų patvirtinimą, nes nebuvo greitai rasta pakankamai lėšų mokėjimams. Esu tikras, kad pritarsite, kad tai tikrai nepadeda atleistiems darbuotojams, kuriems paramos reikia greitai. Turime rasti šių problemų sprendimus ir kiek galima labiau susieti fondo finansavimą ir minėtus uždavinius.
Šiuo metu galima rinktis kelis variantus. Pvz., šis fondas galėtų būti Europos socialinio fondo dalis. Galėtų turėti savo biudžetą. Komisija kol kas dar nepriėmjokio sprendimo dėl geriausio būdo šioms problemoms spręsti, tačiau atsižvelgdama į Europos dirbančiųjų interesus rudenį ketina pateikti pasiūlymą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ateities. Nekantrauju išgirsti jūsų nuomones.
Pervenche Berès
Pone pirmininke, Komisijos nary, F. Daerdeno vardu norėčiau jums padėkoti už atsakymą. Žinoma, pritarsime visoms iniciatyvoms, kuriomis prisidedama prie procedūrų, skirtų padėti dėl globalizacijos ar ekonomikos krizės atleistiems darbuotojams, paspartinimo.
Tiesiog norėtume atkreipti jūsų dėmesį į dvi problemas. Pirmoji: fondo tikslas - remti atleistus darbuotojus - turėtų būti didžiausias prioritetas. Tai reiškia, kad, peržiūrint procedūras, mes prieštarausime sumanymui paversti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą dar viena priemone, pvz., sanglaudos politikos priemone, nes tai reikštų, kad visi ES pinigai, išskyrus užsienio politikai ir moksliniams tyrimams bei technologijų plėtrai atidėtas lėšas, būtų skirti sanglaudos politikai. Turime siekti konkrečių tikslų ir mums reikia šių išteklių. EGF vienas jų.
Taip pat prašome jus kartu su kolegomis Komisijos nariais derinti EGF valdymą ir kitas šiai sričiai įtakos turinčias politikos sritis, pvz., konkurencijos ar pramonės politikos sritis.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisijos nary, metų pradžioje kai klausėme, ar Graikija pateikprašymą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo, atsakėte, kad ne. Toks atsakymas Graikijoje sukėlsąmyšį dėl ekonominės ir socialinės padėties šalyje.
Mano klausimas labai tiesmukas: ar praėjus šešiems mėnesiams mano šalis pateikprašymą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo aktyvavimo, kad būtų padėta dėl finansų krizės nukentėjusiems darbuotojams? Jei taip ir jei jūs turite tokios informacijos, pasakykite man, prašau, ar toks prašymas patvirtintas. Jei ne, gal galite paaiškinti kodėl Graikija nepateiktokio prašymo?
Marian Harkin
Buvau parengęs klausimą Komisijos nariui, kurį norėjau pateikti vėliau, bet jam laiko šį vakarą neužteks, norėjau paklausti Komisijos nario nuomonės apie ESF ir EGF susijungimą, apie kurį kalbėjote, tačiau nepareiškėte savo nuomonės. Taigi, jei galite tai padaryti, norėčiau išgirsti jūsų nuomonę ir taip pat, jei fondai susijungs, ar Socialiniam fondui bus padidinti biudžeto asignavimai?
Galiausiai kitas mano klausimas yra susijęs su laiku, pasakojote apie sunkumus dėl Komisijos ir biudžeto valdymo institucijos. Galbūt reikėtų paraginti ir valstybes nares, kad jos iškart po to, kai kreipiasi į EGF, pačios pradėtų taikyti priemones, dėl kurių jos kreipėsi į EGF, nes taip bent užtikrintume, kad darbuotojams nereikėtų laukti, kol bus patvirtinta paraiška?
László Andor
Komisijos narys. - Man malonu diskusijose išgirsti Komisijos uždavinių kitoje finansų programoje paversti EGF tvirtesne ir veiksmingesne priemone atleistiems darbuotojams remti patvirtinimą. Tokius planus patvirtina ir tai, kad artimiausiu metu fiskalinis konsolidavimas išliks daugelio valstybių narių darbotvarkėse ir joms bus labai naudinga, jei turėsime tvirtą, greitą ir veiksmingą ES lygmens priemonę staiga darbo netekusiems darbuotojams remti.
Jau minėjau, kad į kai kuriuos klausimus lieka neatsakyta, pvz., klausimą dėl EGF ir ESF santykių. Tikriausiai žinote, kad ESF veikia taikant pasidalijamąjį valdymą ir aš manau, kad dabartinESF valdymo sistema yra nesuderinama su EGF uždaviniais. Nesvarbu dėl kokio galutinio formato apsispręsime, manau, kad šis valdymo klausimas bus labai svarbus ir turės įtakos galutiniams susitarimams. Kalbu ne apie pavadinimus, o apie būtinybę atskirti fondą ir skirti didesnį dėmesį, ypač greičiui.
Žinoma, net dabar ir, tikriausiai, ateityje įvairios valstybės narės ras būdų programoms finansuoti iš EGF arba ESF lėšų ir turės tam tikrą sprendimų laisvę, tačiau labai svarbu išsaugoti EGF, kad jis būtų prieinamas visoms valstybėms narėms, kilus būtinybei reaguoti į staigias nedarbo krizes.
Antrasis klausimas susijęs su tinkamumo apibrėžties problema dabartiniame reglamente. Siekdami aiškumo nagrinėjame ir šį klausimą, tačiau kol kas bandome laikinojo reglamento taikymo laikotarpį pratęsti iki šios finansų programos pabaigos. Turiu galvoje taisykles, kurios buvo nustatytos kaip atsakas krizei ir siekiant padidinti EGF efektyvumą sprendžiant su krizės poveikiu darbuotojams susijusias problemas.
Liam Aylward
Pone pirmininke, ar galėtumėte pasakyti kiek dar klausimų esate pasirengęs apsvarstyti šioje dalyje?
Pirmininkas
Pone L. Aylwardai, prieš jums ateinant jau sakiau, kad kiekvienam Komisijos nariui buvo skirta 20 minučių, tai reiškia, kad galbūt spėsime atsakyti į V. Blinkevičiūtės klausimą Nr. 15, bet nemanau, kad suspėsime prieiti iki jūsų klausimo. Galbūt galėtumėte papildyti kitą klausimą?

Tema: Kolektyvinių darbo sutarčių tvarka
Pasinaudojusios finansinės pagalbos priemone Graikija, Airija ir Portugalija patyrdidelį Komisijos ir TVF spaudimą vadovaujantis memorandumu įgyvendinti didelius pokyčius darbo santykių ir kolektyvinėms darbo sutartims taikomos tvarkos srityse, dėl kurių panaikintos valstybinės garantijos darbuotojams.
Pavyzdžiui, memorandume Graikijai nustatyta, kad vyriausybprivalo užtikrinti, jog bendrovės lygmens susitarimai būtų viršesni už sektorių susitarimus, kuriems teikiama pirmenybė, palyginti su profesiniu organizacijų lygmeniu sudarytais susitarimais. Vyriausybprivalo panaikinti nuostatą, pagal kurią Darbo ministerijai leidžiama visus sektorių susitarimus taikyti ir tiems darbuotojams, kuriems nebuvo atstovaujama derybose.
Ar atsižvelgdama į tai, kad Sutarties dėl ES veikimo 156 straipsnyje nustatyta, jog klausimams, susijusiems su kolektyvinėmis sutartimis, taikomas subsidiarumo principas, Komisija supranta, kad šie metodai ne tik lemia ydingą darbo užmokesčio ir darbuotojų teisių mažinimo ratą, bet ir prieštarauja Sutartims, kurių turi laikytis Komisija?
László Andor
Komisijos narys. - Komisija pripažįsta, kad Graikijos krizkai kurioms gyventojų grupėms labai brangiai kainuoja socialiniu požiūriu, tačiau iš esmės tai lėmfinansiniai netolygumai, kurie mažina konkurencingumą ir sukelia finansinius sunkumus, būtent šiuos sunkumus memorandumu ir siekiama panaikinti, o ne padidinti.
Kai kurie teigia, kad apie tai kalbama memorandume, todėl jame nesilaikoma Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatyto subsidiarumo principo. Netikiu, kad tai tiesa. Memorandume nustatytos priemonės buvo parengtos glaudžiai bendradarbiaujant su Graikijos vyriausybe, jas patvirtino Graikijos parlamentas. Tai rodo, kad jie laikosi subsidiarumo principo.
Savo nuomonę grindžiu Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija. Chartijos 28 straipsniu nustatyta, kad remiantis ES ir nacionaliniais teisės aktais bei praktika darbuotojai ar jų organizacijos turi teisę derėtis dėl kolektyvinių sutarčių ir jas sudaryti atitinkamais lygmenimis, o kilus interesų konfliktui imtis kolektyvinių veiksmų interesams apginti, įskaitant streikus. Tačiau chartijos 51 straipsnyje teigiama, kad nuostatos skirtos ES institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms, tinkamai taikant subsidiarumo principą ir valstybėms narėms tik tuomet, kai jos įgyvendina ES teisės aktus.
Konkrečių ES teisės aktų, kuriais būtų nustatyta, kurios kolektyvinės sutartys yra viršesnės, kai jos sudaromos skirtingais lygmenimis, nėra, taip pat nėra konkrečių ES teisės aktų, kuriais būtų nustatyta galimybpratęsti filialo lygmeniu sudarytą kolektyvinę sutartį įsikišus valstybei. Todėl šie klausimai yra išimtinai nacionalinės teisės kompetencija, tinkamai laikantis susijusių Graikijos tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant atitinkamas Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas.
Manau, kad į klausimus atsakiau pakankamai. Taip pat manau, kad įtikinau jus, kad memorandume išvardytos biudžeto, finansų ir struktūrinės priemonės yra gyvybiškai svarbios, siekiant, kad Graikija įveiktų krizę. Tikiuosi, kad išsklaidžiau kai kurių jūsų abejones dėl galbūt nesilaikomo subsidiarumo principo.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisijos nary, apgailestauju, bet ir vėl nedavėte aiškaus atsakymo. Į mano rašytinius klausimus atsakėte daugiau ar mažiau panašiai. Jei Komisija tikrai atsižvelgia į faktą, kad kolektyvinės sutartys yra nacionalinės teisėkūros klausimas, ar ragindamas iš esmės panaikinti kolektyvinių sutarčių režimą jūs nepažeidžiate pagal sutartis jums pavestos funkcijos? Europos profesinės sąjungos nepriėmjūsų aiškinimo ir pateikskundą prieš jus dėl sutarčių pažeidimo.
Mano klausimas toks: kas ragina panaikinti kolektyvines sutartis? Ar jūs? Ar Tarptautinis valiutos fondas? Ar Graikijos, Portugalijos ir Airijos kreditoriai? Norėčiau aiškaus atsakymo, jei galima.
László Andor
Komisijos narys. - (iki pirmo sakinio pradžios mikrofonas išjungtas) ... daugeliui institucinių susitarimų, įskaitant susitarimus dėl atlyginimo nustatymo įvairiose valstybėse narėse. Tokias nepaprastąsias padėtis sprendėme pasitelkę ES, TVF, ECB ir susijusių valstybių narių vyriausybių kartu parengtas politikos nuostatas.
Iš tiesų vis dar yra neatsakytų klausimų, kurių kilo dėl vadinamojo pakto "Euro plius". Neseniai kartu su socialiniais partneriais, įskaitant Europos profesinių sąjungų konfederaciją, surengėme nemažai diskusijų dėl socialinio dialogo ir ekonomikos valdysenos ryšio. Diskusija dar vyksta . Nesakau, kad į visus klausimus atsakyta ir kad būtent todėl ėmiausi iniciatyvos organizuoti konferenciją apie atlyginimus ir jų nustatymą ES. Šioje konferencijoje rugsėjo mėn. dalyvaus socialiniai partneriai ir kiti suinteresuotieji asmenys. Pratęsime šią diskusiją ir tikėkimės, kad rasime tinkamus atsakymus.
Tema: Reglamento (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje persvarstymas
Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje įtvirtintos pamatinės laisvo darbuotojų judėjimo nuostatos ir nuo to laiko jis jau kelis kartus persvarstytas.
Europos Parlamentas kaip tik šiuo metu rengia pranešimą dėl darbuotojų judumo skatinimo ES. Komisijos atstovas, dalyvavęs Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto posėdyje, šių metų balandžio 19 d. paskelbė, kad Komisija rengiasi šį reglamentą persvarstyti ir patobulinti.
Kada, Jūsų manymu, galėtume tikėtis šio proceso pradžios?
László Andor
Komisijos narys. - Laisvas darbuotojų judėjimas yra pagrindinis ES principas. Šis principas ir laisvo prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo principai sudaro bendrosios rinkos ramstį ir prisidėjo prie Europos integracijos per pastaruosius 50 metų.
Jis taip pat reikšmingas socialiniu požiūriu, nes skatina ES darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių socialinę, ekonominę ir kultūrinę integraciją priimančiojoje valstybėje narėje. ES teisynu dėl laisvo darbuotojų judėjimo suteikiama ES piliečiams teislaisvai judėti Europos Sąjungos teritorijoje darbo tikslais ir ginamos darbuotojų bei jų šeimos narių socialines teisės.
Tikriausiai žinote, kad 2011 m. gegužės 1 d. buvo Europos Sąjungai svarbi diena. Ši diena žymi teisės dirbti apribojimų pabaigą aštuonių valstybių narių, įstojusių į ES 2004 m., piliečiams, kurie dabar gali laisvai dirbti bet kurioje valstybėje narėje.
Komisija viliasi, kad valstybės narės, kuriose vis dar taikomos pereinamosios priemonės darbuotojams iš Rumunijos ir Bulgarijos, liberalizuos darbo rinkas pasibaigus antrajam etapui 2011 m. gruodžio 31 d.
Pereinamojo laikotarpio susitarimų pabaiga reiškia, kad daugiau ES piliečių galės pasinaudoti viena iš pagrindinių ES laisvių ir laisvai dirbti kitose valstybėse narėse. Tai atveria puikias galimybes žmonėms, kurie gali judėti ten, kur yra darbo vietų, ir ekonomikai.
Žinau, kad darbuotojų judumas ir judėjimo laisvyra svarbi ir Europos Parlamento nariams. Komisija palankiai vertina savo iniciatyva parengtą pranešimą dėl darbuotojų judumo Europos Sąjungoje skatinimo ir su didžiuliu susidomėjimu seka diskusijas Parlamento komitetuose.
Tačiau taip pat žinome, kad nepaisant didelio ES teisyno laisvo darbuotojų judėjimo srityje, daugelis ES piliečių vis dar mano, kad norint dirbti kitoje valstybėje narėje reikia įveikti daug kliūčių. Pastaruoju metu tokia padėtis buvo minima keletą kartų. 2010 m. gegužės 9 d. M. Monti pranešime "Naujoji bendrosios rinkos strategija" pabrėžiama, kad nors darbuotojų judėjimo laisvteisiniu požiūriu yra apskritai užtikrinta, ja iš keturių bendrosios rinkos laisvių naudojamasi mažiausiai.
Norint spręsti šias problemas, reikia pasitelkti platų požiūrį ir derinti jį su veiksmingu laisvo judėjimo principo įgyvendinimu. ES teisės aktų suteiktos laisvo judėjimo teisės vykdytinumas yra ypač aktualus diskriminavimo dėl tautybės atvejais, nes su tuo susidūrusiems žmonėms reikia tinkamų priemonių, kurios padėtų užtikrinti tinkamą tokių teisių saugojimą.
Komisijos tarnybos šiuo metu vertina ES teisės aktus dėl laisvo darbuotojų judėjimo, o ypač Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68, taip pat nagrinėja galimybes pagerinti ES teisės aktų dėl judėjimo laisvės įgyvendinimą, įskaitant iniciatyvos pristatymą 2012 m., jei to reikės.
Todėl Europos Parlamento pranešimas apie darbuotojų judumą parengtas pačiu laiku ir neabejotinai prisidės prie diskusijų dėl ES teisės aktų dėl laisvo darbuotojų judėjimo įgyvendinimo ir bet kokių tolesnių veiksmų šioje srityje pasirinkimo.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ačiū labai, komisare, už jūsų atsakymą. Iš tikrųjų lauksime ateinančiais metais Komisijos pateikto pataisyto reglamento, tačiau aš noriu dar išgirsti jūsų nuomonę, ar Komisijai nereikėtų vertinti ne tik teigiamų laisvo darbuotojų judėjimo pasekmių, bet ir neigiamų laisvo darbuotojų judėjimo pasekmių. Pavyzdžiui, iš kai kurių Europos Sąjungos šalių išvyko labai daug darbuotojų, kvalifikuotų, gerai parengtų, į kuriuos valstybės narės daug investavo. Jie išvyko į kitas Europos Sąjungos šalis. Ar nemanote, kad reikėtų įsteigti tam tikrą fondą, iš kurio galėtume solidariai kompensuoti tuos praradimus toms valstybėms narėms, iš kurių išvyko parengti kvalifikuoti darbuotojai.
László Andor
Komisijos narys. - Tai labai aktualus klausimas. Neseniai gegužės 1 d. proga buvo surengta nemažai įvairių diskusijų šia tema. Šį klausimą iškėliau Vyšegrado valstybių ir Baltijos šalių darbo ministrų susitikime. Bandėme panagrinėti, kur laisvo judėjimo principas gali sukelti tam tikrą įtampą, ypač kai jis yra susijęs su tam tikromis profesijomis, kur laisvas judėjimas nėra grįžtamojo pobūdžio, o yra labiau vienakryptis reiškinys.
Jei pastebėsime tokias tendencijas, pirmiausia valstybių narių vyriausybės turės parengti tinkamą mokymo, darbo užmokesčio ir karjeros galimybių strategiją, siekiant pagerinti pvz., medicinos profesijos atstovų galimybes, kurie gan dažnai buvo minimi šiose diskusijose.
Ir toliau stebėsime šią problemą ir toliau ją aptarinėsime su susijusių valstybių narių vyriausybėmis, kaip tą aš jau ir dariau.
Tema: Regioninių ir sanglaudos fondų lėšų perskirstymas
Ar Komisija pasirengusi perskirstyti mažiausiai 10 proc. dabar kasmet regioniniams ir sanglaudos fondams numatytų 51 mlrd. eurų pradiniam naujų elektros tinklų atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje finansavimui?
Johannes Hahn
Pone H. Martin, labai dėkoju už klausimą. Svarbu paminėti, kad šiuo 2007-2013 m. finansavimo laikotarpiu struktūrinių fondų ištekliai jau paskirstyti ir su regionais bei valstybėmis narėmis sutarta dėl daugiau nei 400 veiklos programų.
Finansavimo proceso pradžioje nustatyti einamojo laikotarpio programas ir nuspręsti, kiek lėšų galima skirti atskiroms programoms yra viso proceso dalis. Remiantis pasidalijamųjų pareigų arba pasidalijamojo valdymo sąvoka už praktinį programų įgyvendinimą yra atsakingos valstybės narės ir (arba) regionai. Jiems taip pat suteikta kompetencija ir atsakomybparinkti ir įgyvendinti projektus ir galiausiai stebėti jų įgyvendinimą, bent pradiniame etape.
Net šio laikotarpio pradžioje buvo svarbūs energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos formų skatinimo klausimai. Šie klausimai yra vienas regionų politikos prioritetų, įgyvendinamų atsižvelgiant į apytikriai 400 programų, kurias minėjau pirmiau, sudarytų remiantis pasiūlymais, parengtais pagal poreikius.
Pagal šį susitarimą su regionais ir valstybėmis narėmis tvariai energetikos politikai šiam laikotarpiui numatytas iš viso 9,2 mlrd. EUR biudžetas, didžiausią dėmesį skiriant atsinaujinančiajai energijai ir energijos vartojimo efektyvumui gerinti. 2009 m. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu taip pat numatyta galimybpanaudoti iki 4 proc. išteklių iš Europos regionų plėtros fondo priemonėms energijos vartojimo efektyvumui gyvenamuosiuose namuose gerinti. Nuo to laiko šiais ištekliais pasinaudojo maždaug pusvalstybių narių, o Prancūzija ypač pavyzdingai naudojosi ir įgyvendino šią galimybę.
Hans-Peter Martin
(DE) Komisijos nary, nepykite, tačiau pereikime prie rimtų dalykų. Norėčiau jums perskaityti savo klausimą. Jis skamba taip: ar Komisija yra pasirengusi perskirstyti bent 10 proc. iš 51 mlrd. EUR, kurie kasmet skiriami atsinaujinančiosios energijos naujų elektros tinklų "skubios pradžios" finansavimui?
Dabar turėjote mums daug ką pasakyti, viską pasakėte teisingai. Tik visi šie pasakyti dalykai nėra svarbūs. O svarbu duoti ženklą ir pasakyti - taip, mes supratome. Taip, mes darome išvadas ir mokomės iš Fukušimos. Taip, mes labai rimtai nusiteikę strategijos "Europa 2020 m." atžvilgiu. Norėdami skatinti pokyčius energetikos srityje turime atvesti elektrą iš Šiaurės Vokietijos į Austriją. Mano tėvas buvo Austrijos Forarlbergo provincijai energiją gaminančios bendrovės Voralberger Kraftwerke vadovas. Esu tikras, kad turite patirties šioje srityje. Norint tiekti elektros energiją iš Austrijos į Vokietiją reikia nutiesti elektros laidus.
Dar kartą noriu paklausti, ar esate pasirengęs konkrečiai pradėti "skubios pradžios" finansavimą, kurio kaip visi sako, mums skubiai reikia, o ne tik įgyvendinti savo pirmtakų priimtus sprendimus?
Johannes Hahn
D. Martinai, perskaičiau jūsų klausimą labai atidžiai. Todėl, remdamasis regionų politikos srityje nustatytomis taisyklėmis, pateikiau jums labai konkretų atsakymą. Šių taisyklių esmyra valstybių narių susitarimai, kurių vienašališkai negali keisti nei Komisija, nei regionai.
Aš norėčiau, kad tam būtų panaudoti jau turimi ištekliai ir man būtų malonu, jei taip ir būtų padaryta. Vykstu iš konferencijos į konferenciją, iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę, tarsi atlikdamas tibetietišką maldos ratą, maldaudamas, kad šie jau turimi ištekliai būtų panaudoti. Kadangi atsinaujinančiosios energijos sektoriaus plėtra iš tiesų yra vienas pagrindinių strategijos "Europa 2020" elementų, manau, kad būsimuoju laikotarpiu šiai sričiai tikrai bus skirtas didesnis biudžetas, įskaitant ir regionų politikai skirtas lėšas. Be to, bendradarbiaujant su G. Oettingeriu tikrai bus tam skirtų investicijų infrastruktūros srityje, kai kalbama apie transeuropinius energijos tiekimo tinklus. Jei šiandien, be jau turimų išteklių, regionai siekia perskirstyti išteklius, šioje srityje mes, žinoma, esame atviri sumanymui pasinaudoti tokia galimybe arba bet kuriuo atveju pradėti rimtas derybas šiuo klausimu. Tačiau ir vėl Komisija negali vienašališkai pakeisti šių susitarimų.
Tema: Tikslų įgyvendinimas struktūrinių fondų mokėjimų srityje
2011 m. birželio mėn. pabaigoje Komisija pateiks savo pasiūlymą dėl būsimos 7 metų biudžeto struktūros (2014-2020 m.). ES regioninės politikos srityje susidurta su didelėmis problemomis, susijusiomis su gebėjimu panaudoti lėšas įgyvendinant atskiras programas. Be to, įgyvendinant kai kurias programas nebuvo pasiekti jų tikslai.
Kaip Komisija būsimąjį biudžeto laikotarpį ketina atskirų valstybių narių gebėjimą panaudoti lėšas laikyti kriterijumi skirstant struktūrinių fondų asignavimus?
Ar Komisija sutinka, jog reikėtų peržiūrėti išmokas, jei regionas jau daug metų gauna struktūrinį finansavimą, tačiau nustatyti tikslai lieka nepasiekti?
Ar Komisija svarstys galimybę taikyti vadinamąją saulėlydžio priemonę, pagal kurią būtų nustatyta paskutinstruktūrinių fondų asignavimų skyrimo atskiriems finansavimą gaunantiems regionams data? Ar Komisija sutinka, jog tokia priemonpadėtų sukurti labiau rezultatais grindžiamą sanglaudos politiką?
Audito Rūmų 2009 m. metinėje ataskaitoje nurodoma, kad daugiausia klaidų pasitaiko mokėjimuose pagal ES sanglaudos politiką. Taip pat buvo ir praėjusiais metais. Kaip Komisija ketina ištaisyti šią padėtį?
Johannes Hahn
Ponia A. E. Jensen, labai dėkoju už klausimą. Kalbant apie gebėjimą įsisavinti lėšas ir svarstymus dėl lėšų skyrimo būsimuoju laikotarpiu, norėčiau paminėti galiojančią taisyklę dėl lėšų skyrimo viršutinės ribos, arba tiesiog ribos. Yra taisyklė, pagal kurią atsižvelgiant į tam tikrą kiekvienai valstybei narei nustatytą slankiąją skalę, struktūrinei politikai skiriama tik tam tikra suma, nustatoma palyginus ją su visu valstybės BVP. Kasmet skiriamos lėšos neturėtų viršyti šios viršutinės ribos.
Būsimuoju laikotarpiu būtinai apsvarstysime, ar dabartinis viršutinės ribos lygmuo pasiteisina ir ar reikia kokių nors pakeitimų siekiant geriau prognozuoti arba užtikrinti gebėjimą įsisavinti lėšas.
Kalbant apie tai, kaip pavyksta pasiekti programų tikslų, privalau jums priminti penktąją sanglaudos ataskaitą ir biudžeto peržiūrą, kurioje buvo aiškiai pasakyta, kad turi būti skiriama daugiau dėmesio programų rezultatams. Artimiausiu laikotarpiu šioje srityje numatyta nemažai testų ir skatinamoji sistema, Komisija šiuos dalykus įtraukį ataskaitų apie teisės aktus sanglaudos politikos srityje po2014 m. paketą.
Dėl klaidų dažnumo, jau daug kartų minėjau, taip pat ir savo kalbose šiame Parlamente, su daugiamečių programų auditu susijusias metodikos problemas. Maždaug pusES biudžeto sudaro kasmetiniams veiksmams skiriami ištekliai. Audito Rūmų atliekamas biudžeto įgyvendinimo auditas visuomet apima tik einamuosius metus, todėl metodikos problemos dėl regionų politikos išryškėja tik trečiajame audito lygmenyje, o metinis Audito Rūmų auditas vykdomas pirmojo audito lygmeniu ir todėl šioje vietoje klaidų lygis visuomet didesnis nei programų ciklo pabaigoje, tą jau galime įrodyti.
Bet kuriuo atveju mano pirmtakD. Hübner kartu su Parlamentu taip pat buvo parengusi veiksmų planą šioms problemoms spręsti, jo veiksmingumas jau akivaizdus ir jis jau pasiteisino. Tačiau viena tokių priemonių taip pat buvo generaliniams direktoratams suteikta galimybpagrįstais atvejais sustabdyti mokėjimus laikotarpiu iki šešių mėnesių. Pavyzdžiui, praėjusiais metais šia priemone buvo pasinaudota daugiau nei penkiasdešimt kartų. Išsprendus klausimus, dėl kurių buvo kilę prieštaravimų, visus šiuos sustabdytus mokėjimus buvo galima atnaujinti iki termino pabaigos.
Tačiau, kai kalbama apie klaidų lygį, norėčiau paprašyti jūsų visada prisiminti tai, kad regionų politika atlieka tam tikrą sniego valytuvo funkciją šioje srityje, tikrinama, kaip tam tikri įstatymais nustatyti elementai įgyvendinami kasdienėje praktikoje, ar jie veiksmingi ir kokių kyla problemų. Viešųjų pirkimų klausimas - nuolatinvalstybių narių, regionų ir galutinių pagalbos gavėjų diskusijų tema. Apie 70 proc. klaidų yra susijusios būtent su šia sritimi. Jei mums pavyks supaprastinti šią sistemą, o mes su Komisijos nariu M. Barnier jau pradėjome iniciatyvą šioje srityje, sumažinsime praktinių klaidų skaičių ir šioje srityje. Stengiamės daryti namų darbus ir siekti pažangos.
Anne E. Jensen
(DA) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui J. Hahnui už puikų atsakymą, kuris rodo, kad šias problemas jis vertina rimtai. Ekonomikos krizė, aišku, nkiek neprisidėjo prie šių problemų sprendimo, todėl daugeliui valstybių sunku rasti bendro finansavimo šaltinių. Ar Komisija atsižvelgia į tai, kokios šių problemų pasekmės galėtų būti kitam programavimo laikotarpiui? Ar tikrai struktūrinių fondų parama padės šiems regionams vystytis? Ar matome rezultatus? Ar Komisija svarsto, ką būtų galima padaryti siekiant pagerinti pažangos stebėjimą įgyvendinant tikruosius uždavinius ir apskritai uždavinius susijusius su plėtra, kad atsižvelgiant į juos būtų ne tik rengiami projektai, bet ir siekiama realios plėtros?
Johannes Hahn
Ponia A. E. Jensen, artimiausio programų laikotarpio tikslas - teminiu požiūriu susieti struktūrinę politiką, bent tiek, kiek ji yra susijusi su strategija "Europa 2020". Todėl šioje srityje nustatyti svarbiausi uždaviniai ir prioritetai, kuriuos ketinama įgyvendinti regionuose prisitaikymo laikotarpiu, kuris nustatytas atsižvelgiant į individualius poreikius. Tuomet regionai, ypač konkurencingi regionai, lyg iš meniu turės pasirinkti keletą jiems tinkančių prioritetų.
Tuomet regionai kartu su Komisija nustatys ir sutars dėl labai tikroviškų, bet kartu plačių užmojų ir kiekybiškai įvertinamų tikslų, sudarydami partnerystės ir investicijų sutartį, kad laikotarpio pabaigoje galėtume aiškiai matyti, ar tikslai, dėl kurių sutarėme, pasiekti, o gal net viršyti. Jei pasirodytų, kad tikslai nepasiekti, turėtume galimybę kartu panagrinėti neatitikties priežastis ir tai, ar jas lėmvidaus, ar išorės veiksniai. Remdamiesi tokia analize galėtume daryti išvadas planuodami būsimas programas ir skirstydami finansavimą kitam laikotarpiui. Tai rodo ypač materialią ir kokybinę regionų politikos raidą artimiausiu finansavimo laikotarpiu.
Pirmininkas
Į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus atsakyta raštu (žr. Priedą).
Klausimų valanda baigta.
