Subalansuotas žemės ūkis ir biodujos: ES teisės aktų apžvalga (debatai)
Pirmininkas
Kitas klausimas yra Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto vardu sakomas Csaba Sándor Tabajdi pranešimas apie subalansuotą žemės ūkį ir biodujas: poreikį peržvelgti ES teisės aktus.
Csaba Sándor Tabajdi, pranešėjas
- (HU) Pone Pirmininke, Komisare Fischer Boel, ponios ir ponai, vykstant klimato kaitai, didėjant energijos paklausai ir augant kainoms, ES didžiausias prioritetas ir svarbiausias klausimas yra priklausomybės nuo energijos ir energijos vartojimo sumažinimas bei energijos šaltinių diversifikavimas. Didėjantis atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas yra to dalis. Privalome diversifikuoti, o tai reiškia ir diversifikavimą atsinaujinančių energijos šaltinių srityje.
Kalbant apie atsinaujinančius energijos šaltinius, skirtingos valstybės turi skirtingų gamtinių išteklių, kuriuos privalome kuo labiau išnaudoti. Biodujos kaip atsinaujinantis energijos šaltinis turi milžinišką potencialą. Jo laukia didi ateitis dėl daugelio priežasčių, išvardintų šiandienos debatams parengtoje ataskaitoje.
Ponios ir ponai, pirmoji ir svarbiausioji priežastis yra ta, kad pirminžaliava biodujoms gaminti yra gyvulių mėšlas ir faktas, kad energijos gamybą galime sujungti su mėšlo apdorojimu aplinkosaugos tikslais. Tai yra vienas iš svarbiausių biodujų gamybos privalumų, nors jas galima gaminti ir iš kitų medžiagų, pvz. komunalinių atliekų, skerdyklų atliekų ir energetinių augalų.
Biodujos yra daugiafunkcinis energijos šaltinis: jas galima naudoti elektros gamybai, šildymui, vėsinimui ar džiovinimui. Hermetiškos biodujos yra tinkamos automobiliams ir viešajam transportui, o išgrynintos - gamtinių dujų tinklui. Biodujų gamyba yra puiki proga gaminti energiją Europoje. Tarp kitko, jei manysime, kad biodujas galima gaminti iš gyvulių mėšlo, galėtume pagaminti jų 14 kartų daugiau nei pagaminame šiandien. Tai didelis potencialas, nes iš aplinkos pusės žinome, jog prieš naudojant gyvulių mėšlą dirvai tręšti, jį reikia apdoroti. Priešingu atveju, jis gali rimtai pakenkti.
Savo komitete truputį diskutavome, ar biodujų gamyba, panaudojant augalines medžiagas, konkuruotų su maisto gaminimu. Europos Komisija parodė, kad tokia situacija dar nesusidarEuropoje. Tikimės, kad ir nesusidarys, nes dabar turime antros kartos energetinius augalus. Gali būti, jog ši problema iškilo pasauliniame kontekste, Brazilijoje ir Jungtinėse Valstijose, tačiau ne Europoje. Tikimės, jog taip ir išliks.
Kita šiame kontekste aptarta problema yra biodujų sektoriaus reglamentavimas. Dabartinis reglamentavimas nacionaliniame ir Europos Sąjungos lygmenyje yra nepaprastai sudėtingas ir biurokratiškas, todėl savo ataskaitoje pasiūliau priimti ES biodujų direktyvą. Tačiau tuo pat metu per pasitarimus su Europos liaudies partija Europos Komisijos atstovai įtikino mane, kad atskiros biodujų direktyvos nereikia, nes rengiama atsinaujinančių energijos šaltinių direktyva, kurioje bus aptartas ir biodujų klausimas šiame kontekste. Šiuo atžvilgiu prašau Komisijos atsinaujinančių energijos šaltinių direktyvoje ypatingą dėmesį skirti biodujoms ir priimti mano ataskaitoje išdėstytus pasiūlymus.
Ponios ir ponai, atsakydamas, vėliau norėčiau padėkoti šią ataskaitą padėjusiam rengti Danijos institutui ir visiems prisidėjusiems. Ačiū už Jūsų dėmesį.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Pone Pirmininke, prieš gilindamasi į kontekstą, norėčiau padėkoti Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetui ir pranešėjui, ponui Tabajdi, už labai įdomią ir svarbią ataskaitą.
Parlamento ataskaitoje aiškiai pabrėžiami biodujų gamybos privalumai žemės ūkio sektoriui ir visuomenei. Visiškai sutinku su biodujų gamybos plėtros akcentavimu. Stiprių, klimatą keičiančių dujų, pvz. metano ir azoto suboksidų, emisijų mažinimas yra naudingas aplinkai, todėl biodujų gamyba dar labiau padidins darnų žemės ūkio vystymą aplinkos atžvilgiu - nuo 1990 m. šiltnamio dujų emisijos sumažėjo jau 20%. Yra akivaizdžių ekonominių privalumų, nes tai naudinga gamtinių dujų alternatyva dabar, kai naftos kainos viršijo 100 JAV dolerių už barelį.
Nuo 2004 m. iki 2006 m. padvigubėjo biodujų gamyba iš agrokultūrinės žaliavos. Nors bendra biodujų gamyba auga, manau, kad neabejotinai galime ir daugiau. Biodujų gamyba Europos Sąjungoje turi didelį neišnaudotą potencialą. Komisijoje tai žinome, todėl priėmėme keletą svarbių dokumentų, skatinančių biodujų gamybą. Dabartinmūsų Elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, direktyva ir įgyvendinimo teisės aktai kai kuriose valstybės narėse rodo, jog tai yra svarbi varomoji jėga.
Kaimo plėtros politika taip pat palaiko biodujų gamybos vystymą. Valstybės narės turi galimybę prisidėti prie investicijų, techninės pagalbos ir kooperatyvų bei kitų veiklų, didinančių biodujų gamybą ir naudojimą.
2007-2013 m. kaimo plėtros programų įgyvendinimas dar tik prasidėjo, tačiau manau, jog pirmasis valstybių narių programavimas yra daug žadantis, ir esu įsitikinusi, kad, kalbant apie biologinę energiją, su biodujomis susijusios priemonės bus tarp daugiausiai naudojamų savo srityje.
Į Komisijos naujausią energijos ir klimato paketą įtrauktos priemonės dar labiau paskatins biodujų gamybą kitais metais. Ypač svarbus yra 20% planinis rodiklis atsinaujinančiai energijai. Tikimasi, kad biodujos svariai prisidės prie šių planinių rodiklių siekimo. Biodujos taip pat vaidins svarbų vaidmenį, siekiant 20% sumažinti šiltnamio dujų emisijas sektoriuose, kurie nedalyvauja emisijos leidimų prekybos sistemoje. Todėl esame labai palankioje padėtyje ir galime vienu šūviu nušauti du zuikius. Esu įsitikinusi, kad biodujų gamyba bus pagrindinis Europos Sąjungos strategijos elementas, padedantis kovoti su klimato kaita ir pasiekti Kioto tikslus.
Pritariu Jums, kad būtina nuosekli biodujų politika. Mano nuomone, ES iniciatyvos yra nuoseklios ir eina ta pačia kryptimi. Nepaisant to, tikiu, kad šią politiką geriausiai būtų plėtoti ir įgyvendinti regioniniame arba nacionaliniame lygmenyje, remiantis vietiniais ištekliais, poreikiais ir ekonomine tikrove.
Šiuo atžvilgiu pritariu rekomendacijoms dėl dabartinės teisės aktų sistemos supaprastinimo. Jos atitinka mūsų diskusijas dėl paprastinimo ir geresnio reglamentavimo ir tai atsispindi fakte, kad Komisijos strategija yra viena pirmųjų darbotvarkėje.
Galiausiai turiu pasakyti, kad abejojau dėl tam tikrų biodujoms nustatytų planinių rodiklių ir girdėjau pranešėjo pastabą. Manau, kad 20% planinis rodiklis atsinaujinančiai energijai apima ir biodujas. Biodujos taip pat gali prisidėti prie 10% planinio rodiklio biokurui pasiekimo. Jei nustatysime planinį rodiklį biodujoms, atsirastų blaškymosi rizika. Specialaus planinio rodiklio biodujoms nustatymas užkrautų papildomą administracinę naštą privatiems operatoriams ir valstybės institucijoms. Manau, kad taip pat būtų pernelyg didelis politinis spaudimas tam tikrai atsinaujinančios energijos rūšiai, o tai būtų negerai, jei vėliau ekonominės aplinkybės nebus tokios palankios biodujų gamybai.
Ataskaita apie biodujas, kurios reikalaujate iš Komisijos, yra neabejotinai naudinga. Tačiau man atrodo, kad Jūsų nustatytas terminas 2008 m. yra per ankstyvas, jei žiūrėtume į visas kitas vykstančias iniciatyvas. Kad ir kaip ten bebūtų, iki 2008 m. pabaigos Komisija pateiks ataskaitą apie Biomasės naudojimo veiksmų plano įgyvendinimą, todėl esu ganėtinai įsitikinusi, kad šiuo klausimu rasime bendrą sprendimą. Tai labai svarbi ir labai įdomi ataskaita. Esu gana tikra, kad ji bus puikus pagrindas tolimesnėms diskusijoms.
Jens Holm
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pozicijos rengėjas. - (SV) Ponia Pirmininke, biodujos gali vaidinti svarbų vaidmenį kovoje su klimato kaita. Jos gali gaminti ne tik šilumą ir elektros energiją, bet ir būti naudojamos transporto priemonėse. Biodujas galima gaminti, pavyzdžiui, iš mėšlo ir buitinių atliekų. Šiuo metu biodujų gamyba turi didelį potencialą gerokai didėti. Aplinkos komitete norime teigiamai reaguoti į šią galimybę ir ateityje matyti daugiau biodujų, tačiau pati padidėjusi biodujų gamyba neturėtų baigtis. Kalbant apie atliekas, pagrindiniu prioritetu turi išlikti bendro atliekų kiekio mažinimas. Jei norime sumažinti atliekų kiekį - sakydama tai, jaučiuosi lyg keikdamasi bažnyčioje - privalome sumažinti vartojimą.
Norėčiau pasinaudoti galimybe ir užduoti porą klausimų šį vakarą su mumis esančiai Komisarei Fischer Boel: ar Komisija turi strategiją, kaip sumažinti didėjantį atliekų kalną ES? Galbūt Komisija taip pat turi strategiją, kuri padėtų mums sumažinti daugelio prekių, kurių mums iš tiesų nereikia, vartojimą?
Aplinkos komitete taip pat norime matyti tvariųjų biodujų sertifikavimą. Tokia sertifikavimo sistema turėtų apimti visą grandinę, t.y. nuo lauko iki transporto priemonės. Sertifikavimo sistemą reikia kurti, atsižvelgiant į socialines ir aplinkos aplinkybes. Pritariu Komisijos siūlymui dėl naujos atsinaujinančių degalų direktyvos, tačiau reikia nuveikti daugiau, siekiant padidinti biodujų vaidmenį. Dar vienas klausimas poniai Fischer Boel: ką manote apie tokią sertifikavimo sistemą?
Šis ir kiti su aplinka susiję klausimai pabrėžia valstybės atsakomybės svarbą. Dagelis mūsų čia sutinka, kad turėtumėme padidinti biodujų vaidmenį. Daugiau automobilių ir sunkvežimių turėtų turėti galimybę važiuoti biodujomis. Biodujos beveik 90% sumažina šiltnamio dujų emisijas iš automobilių. Be to, kai kurios emisijos taip pat mažėją, o važiuodami dujomis, automobiliai tyliau dirba. Tačiau, jei esame tikrai rimtai nusiteikę dėl savo aplinkosauginių įsipareigojimų, negalime palikti atsakomybės rinkai.
Pavyzdžiui, norint, kad daugiau automobilių važiuotų biodujomis, reikia degalinių, kuriose būtų galima jų gauti. Valstybturi teisės aktais ir laikinu finansavimu užtikrinti, kad degalinės prisiimtų savo atsakomybę. Mano tėvynėje, Švedijoje, paskutindegalinvažiuojant į šiaurę yra Upsaloje - šalies viduryje. Kitaip tariant, vairuotojai, norintys pripildyti savo bakus, turi važiuoti daugiau nei 1000 km, neturėdami galimybės užsipilti biodujų. Žinoma, kad tai nepriimtina. Todėl mes visi turime pareigą skatinti biodujų naudojimą: ES - rengti direktyvas, valstybės narės - skatinti nacionalinę gamybą, o vietos institucijos - pastatyti daugiau biodujų įrenginių.
Werner Langen
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos patariamojo komiteto pozicijos rengėjas. - (DE) Ponia Pirmininke, pristatau už energetikos politiką atsakingo Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę. Šiuo klausimu neturiu asmeninės nuomonės, tačiau mano parengtą poziciją komitete palaik45 balsai, balsavusių prieš ar susilaikiusių nebuvo. Pramonės komitetas žino apie biodujų, kurios gaminamos ne tik iš mėšlo, kaip mano pranešėjas, bet ir iš organinių atliekų, teigiamą indėlį.
Mes pažymėjome, kad konkurencija maisto produktų srityje tampa vis didesne problema. Būtina aptarti faktą, kad biodujų tiekimas dujų tinklui būtų be jokios diskriminacijos. Reikėtų pasiūlyti naujų antrosios kartos techninių biodujų procesų. Mes aptarėme žaliojo geno technologiją, susijusią su biodujomis, ir manome, jog jaunam ir moderniam biodujų sektoriui reikia pradinio finansavimo, o ne nuolatinio asignavimo.
Be to, norime vienodų rėmimo instrumentų visoje ES ir tai aiškiai nurodėme savo 13 tikslų: norime supaprastintos biodujų įrengimų planavimo leidimų išdavimo tvarkos. Pramonės komitetas nereikalauja pagreitinti keturių naujų direktyvų, kaip savo ataskaitos projekte padarmano kolega narys. Pritariu Komisarės nuomonei, kad mums reikia ne naujų direktyvų, o jau galiojančiose atsinaujinančios energijos direktyvose biodujoms skirti teisingą vaidmenį.
Šiuo atžvilgiu Pramonės komitetas susidarkitokią nuomonę nei už ataskaitą atsakingas Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas.
Albert Deß
PPE-DE grupės vardu. - (DE) Ponia Pirmininke, Komisare, ponios ir ponai, kaip Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų šešėlinis pranešėjas, didžia dalimi pritariu šiai ataskaitai. Pranešėjas gerai atliko darbą.
Galiu pritarti tam, kas jau buvo pasakyta: biodujos gali gerokai prisidėti prie mūsų atsinaujinančių energijos šaltinių tikslų, nes jos naudoja mažiau iškastinio kuro energijos ir taip mažina CO2 emisijas. Žinoma, būtina išnaudoti biodujų potencialą. Vokietijoje yra daug biodujų įmonių, kuriose gaminama tik elektros energija. Čia sunaudojama tik apie 38% turimos energijos. Virš 60% nesunaudotos energijos virsta šiluma ir patenka į aplinką. Tai negali būti biodujų gamybos siekis! Tikiu, kad šioje ataskaitoje galima reikalauti, kad biodujos būtų tiekiamos dujų tinklui. Privalome eiti abiem kryptimis: išnaudoti elektros energijos gaminimo metu prarastą šilumą arba biodujas tiekti tiesiai į tinklą. Tuomet šiuose procesuose galime pasiekti didelį efektyvumą.
Taip pat manau, kad esant modernioms įmonėms galima auginti net geresnius augalus, tačiau tikrai nesutinku, kad tam reikėtų genetinės inžinerijos. Augalų augintojai sako, kad biodujoms tinkamų augalų derlius gali padvigubėti, esant tinkamam žemės plotui ir pasitelkiant tradicinį augalų kultivavimą. Iš vieno hektaro biodujoms galime gauti derlių lygų maždaug 5 tūkst. litrų mazuto. Turėdami geras biodujų įmonės, kuriose ateityje bus kultivuojami augalai, viename hektare galėsime užauginti iki 10 tūkst. litrų. Tai geras būdas biodujoms prisidėti prie kovos su klimato kaita.
Bogdan Golik
Ponia Pirmininke, man buvo labai įdomu skaityti mano kolegos pono Tabajdi parengtus siūlymus. Norėčiau pasveikinti jį su puikia ataskaita.
Esant dabartinei situacijai pasaulyje, kai, pavyzdžiui, naftos ir kitų energijos šaltinių kainos staigiai kyla ir priklauso nuo neprognozuojamų sūpuoklių, sunku protingai planuoti ir apskaičiuoti investicines sąnaudas. Kylant ir energijos poreikiams Europos valstybėse, ataskaita apie biodujas yra neįprastai pačiu laiku parengtas dokumentas. Ši ataskaita parodo mums, kiek, plėsdami šią energijos gaminimo sferą, dar galime padaryti. Nepakenkiant natūraliai aplinkai, galima daug kartų padidinti energijos gamybą iš šių šaltinių.
Teigiamas postūmis šiai plėtrai būtų parama naudos gavėjams lėšomis, skirtomis regioninei ir kaimo plėtrai. Komisija ir atskirų valstybių valdžia taip pat turi pasirūpinti tokio tipo energijos generatoriais ir remti šią plėtrą tam tikrų finansinių iniciatyvų mechanizmais. Todėl visiškai sutinku su pranešėjo nuomone, kad Europos Komisija turėtų suintensyvinti savo pastangas išgaunant energiją iš tokio tipo šaltinių ir įtraukti ją į Europos energetikos strategiją.
Mums, europiečiams, labai svarbu, kad Europos Sąjunga, didindama įvairinimą, kuo greičiau išsilaisvintų nuo eksporto energetikos srityje.
Willem Schuth
Ponia Pirmininke, Komisare, ponios ir ponai, norėčiau pasveikinti poną Tabajdi su jo harmoningu pranešimu. Manau, jam pavyko apibrėžti biodujų svarbą tvarios energetikos ateities mišiniui.
Būdamas Šiaurės Vokietijai atstovaujantis Parlamento narys, biodujų potencialą suprantu kaip svarbią ir universalią iš agrokultūrų gaminamos biomasės energijos formą. Vokietija, ypač Žemesnioji Saksonija, iš kurios esu kilęs, pirmauja biodujų įmonių srityje. Neturėtume praleisti galimybės pristatant biomasės degalų ES sertifikavimo sistemą sukurti griežtus ir aiškius kriterijus biodujų technologijai. Tai turėtų būti ypač taikoma importui.
Tačiau mūsų gamintojų neturėtų užgulti papildoma administracinnašta. Tik tokiu būdu galima efektyviai išsklaidyti abejones dėl biodujų gamybos iš grūdų ir maisto produktų, nes maisto gamyba turi išlikti pagrindine žemės ūkio atsakomybe. Tik tokiu būdu biodujų technologija gali svariai prisidėti ir prisidės prie saugaus energijos tiekimo, mūsų priklausomybės nuo užsienio importo mažinimo, klimato apsaugos ir kaimo plėtros. Tuomet Europos tyrumų ir plėtros programos taip pat taps efektyvesnėmis.
Wiesław Stefan Kuc
UEN grupės vardu. - (PL) Ponia Pirmininke, mano kolegos nario pono Tabajdi ataskaitoje pateiktų idėjų įgyvendinimas iš tiesų padėtų mums žengti didžiulį žingsnį į priekį, didinant biodujų gamybą. Tuo pačiu, gerokai sumažinant daržovių ir gyvulių atliekų, mėšlo ir nuotėkų dumblo kiekį ir įsigyjant atsinaujinančios energijos, tai būtų žingsnis link supratimo apie tvarų žemės ūkį.
Tačiau biodujų gamyba turi trūkumų. Esant dabartinei gamybai ir pardavimo kainoms, ji nepadengtų išlaidų, todėl pasibaigus dienai tai vis dar būtų atliekos, tik labiau koncentruotos. Turime blaiviai įvertinti visus pliusus ir minusus. Mano politingruptai padarė. Tikime, kad netgi su dabar turimomis technologijomis turėtume remti pono Tabajdi ataskaitą. Galbūt kitos technologijos padės modernizuoti gamybos procesą, o kylančios kainos padidins jo ekonominį efektyvumą. Kad ir kaip ten bebūtų, nėra abejonių dėl pasiekimų aplinkosaugos srityje ir tai yra svarbiausia.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
Ponia Pirmininke, Komisare, pranešėjas pateikgerą ataskaitą, kurią jis taip pat pristatŽemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto įvertinimui, kas yra gerai. Mes ką tik išgirdome iš pono Langen, kad, matyt, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas varžosi su mumis. Kaip visada, vos tik kas nors sulaukia sėkmės, Pramonės komitetas bando pasigvelbti tai. Tai nebūtinai gerai.
Nepamiršau, kad biodujų gamybos pradininkai yra ūkininkai, iš kurių noro gaminti energiją iš mėšlo prieš 10, 15, 20 metų buvo šaipomasi. Bent kartą kalbant vaizdingai, pagrindinidėja yra iš mėšlo pagaminti auksą. Tai iš tikrųjų reiškia iš mėšlo gaminti energiją ir nekonkuruoti su žmonių maistu. Mėšlo liekanos netgi būtų geresnės, universalesnės trąšos už kitas, agresyvias, trąšas.
Tai reiškia, kad biodujos yra svarbi atsinaujinanti energija kaip vėjas, vanduo, saulir mediena. Iš tiesų tai yra atsinaujinanti energija, jei gaminsime ją tik iš organinių atliekų. Esant situacijai, kokia prieš vienerius ir dvejus metus buvo pieno sektoriuje, kai už pieną buvo mokami 23,5 centai, sąlyginis pranašumas buvo daug didesnis, kai kukurūzai buvo tiekiami tiesiai biodujų įmonei nei, kai jie buvo paprasčiausiai siunčiami karvei, kuri duoda pieno.
Tai reiškia, kad maisto ir energijos kainos visada dera. Tai susiję su faktu, kad ne tik Vokietijoje, bet ir keliose kitose šalyse turime Elektros energijos tiekimo aktą, kuris gali padėti pasiekti, kad energetikos sektoriuje augalinių produktų perdirbimas būtų geresnis nei maisto sektoriuje. Čia turime pasisaugoti, kad neatsidurtume konkurencinėje padėtyje, nes kitaip tarp rezervuaro ir maisto atsiras konkurencija. Tačiau, jei biomasės degalų klausimu pasieksime balansą, šis balansas taps neigiamu, tuo tarpu su biodujomis - netgi su biodujomis automobiliams - turėjome teigiamą balansą.
Todėl norėdami išvengti perėjimo prie pramoninės gamybos, savo subsidijų ir atlyginimo politikoje turime aiškiai palaikyti mažesnes įmones.
Derek Roland Clark
IND/DEM grupės vardu. - Ponia Pirmininke, leiskite mums aiškiai pasakyti: šį reikalą su biomase skatina žmogaus veiklos leidžiamų anglies dioksido emisijų sukeliamas tariamas visuotinis atšilimas.
Pamirškite anglies pėdsakus. CO2 yra natūrali sudedamoji atmosferos dalis. Tai ne koks nors "velnio gėrimas", kaip klaidingai tvirtinama, situaciją pristatant kaip "Nepatogią tiesą". Šis labai aktyvus filmas visai ne įrodymas, net ne tiesa. Tai teorija, esanti toli nuo įrodymo. Suprantate, kaip chemijos mokytojas - kertu lažybų, kad šioje Asamblėjoje tokių yra keletas -žinau, ką chemijos dėsnyje reiškia pereiti nuo hipotezės prie teorijos. Aš nekalbu teatrališkomis ar pamokančiomis frazėmis kaip JAV politikai.
Laimei, dabar turime praeitą savaitę 500 mokslininkų išleistą Manheteno deklaraciją, kurioje teigiama, kad nėra jokių įtikinančių įrodymų, kad pažangios pramonės leidžiamas CO2 sukelia klimato kaitą. Tai primena mums, kad klimatas visada keitėsi ir visada keisis. Nejaugi niekas iš čia esančiųjų nesidžiaugia, kad Žemė, kurią pažįstame, nuolatos dinamiškai evoliucionuoja, o ne prieina galą?
Apmokestinti mus visus dėl nepasiekiamo ir nereikalingo tikslo yra politinis gobšumas., Augant gyventojų skaičiui ir trūkstant grūdų visame pasaulyje, beprotybversti dirbamąją žemę gaminti biodujas. Nusikaltimas gaminti biodujas, kertant ištisus atogrąžų miškų plotus, deginant medieną, ten kur ji nukrenta, tam, kad keleriems metams būtų nitratų, ir tuomet vėl tęsti vertingų miškų grupinį prievartavimą.
Tai kas gi sukelia dabartinį minimalų visuotinį atšilimą? Perfrazuojant buvusio prezidento Klintono žodžius: tai saulė, kvailiai!
Jim Allister
NI grupės vardu. - Ponia Pirmininke, džiaugiuosi dėl potencialios galimybės gerokai padidinti biodujų gamybą pripažinimo. Tai padės gyvulių augintojams pasinaudoti alternatyvių pajamų srautu ir tuo pat metu, išsprendžiant problemas, susijusias su agrokultūrinėmis atliekomis, naudingai prisidės prie aplinkos apsaugos.
Trečias aiškus biodujų privalumas yra tai, kad, kitaip nei biokuras, jos padeda maisto saugai, o ne jai kliudo. Pagrindinis biodujų pranašumas yra faktas, kad naudodamos atliekas, o ne grūdus, jos netrukdo pagrindinių maisto produktų ar paties maisto gamybai.
Jaunam biodujų sektoriui reikia reikšmingos pradinės paramos ir bendros ES paramos priemonės, o ne dabar mūsų turimos pavienės paramos. Ateityje papildoma parama antros kartos biodujų kaip biokuro tyrimams taps būtinybe. Taigi, nedaug ką galime ir turėtume padaryti skatindami biodujų gamybą ir tuo pačiu tvaresnio žemės ūkio kūrimą.
Tikiu, kad ES mes gerokai apsiskaičiavome naudodami biokurą. Nepakartokime tos klaidos nepakankamai įvertindami biodujas.
Mairead McGuinness
Ponia Pirmininke, aš taip pat pritariu šiai ataskaitai: ji pristato mums biodujų potencialą. Suprantu, kad skirtingos valstybės narės turi skirtingos patirties. Kai kas gali stebėtis, kodėl vienose šalyse yra atotrūkis tarp biodujų gamybos ir jų naudojimo, o kitose ne. Kaip Komisarminėjo, yra didžiulis neišnaudotas potencialas ir mes turime ką nors daryti su juo. Aš nepritariu dar vienai direktyvai, nes jų turime daug ir tai tik klaidintų, o ne padėtų žengti į priekį šioje srityje.
Leiskite man atkreipti Jūsų dėmesį į ataskaitos 37 punktą, kuriame raginama supaprastinti planavimo leidimų išdavimo tvarką. Tai tikriausiai yra vienintelis atvejis, kai visuose svarstymuose dėl atliekų panaudojimo ir perdirbimo minimas aktualiausias faktas. Mano šalyje ir remiantis mano pačios patirtimi, kaskart planuojant "žaliojo" perdirbimo įrenginį ar energijos gamybą iš mėsos ir kaulų miltų atsiranda prieštaravimų, nes žmonės įtariai žiūri į tokias plėtras ir baiminasi dėl savo sveikatos. Visuomennerimauja, todėl privalome drauge atlikti tyrimą ir turėti labai tvirtą nuomonę apie tai, kas yra tiesa. Turime šviesti visuomenę apie poreikį perdirbti agrokultūrines atliekas ir dumblą. Taip pat negalima pamiršti, kad ši technologija turi savo trūkumų, ir, kad po energijos gamybos lieka liekanų, kurias reikias atsargiai sutvarkyti.
Pritarčiau kai kurioms pastaboms apie šią debatų pusę, nes šiuose Rūmuose mes linkę žiūrėti į atsinaujinančią energiją kaip į nuostabų dalyką, tačiau taip pat žinome, kad visuomennesutinka su vėjo jėgainėmis savo soduose. Todėl mes turime pasiimti visuomenę kartu ir pripažinti, kad yra spręstinų sveikatos problemų.
Galiausiai, leiskite man pasakyti, kad visiškai palaikau pono Mulder 1-ąją pataisą - protingiausią ir labai svarbią pataisą. Aš ją perskaičiau, nes joje dar kartą pabrėžiamas poreikis klasifikuoti gyvulių mėšlą, kad būtų galima jį tinkamai panaudoti ūkiuose. Šiame kontekste reikėtų peržiūrėti ir Nitratų direktyvą.
Gábor Harangozó
(HU) Labai ačiū, ponia Pirmininke. Ponios ir ponai, globalizuotame šiandienos pasaulyje susiduriame su daugybe iššūkių, pavyzdžiui, klimato kaita, didėjančiu skurdu, energijos efektyvumo ir energetinio saugumo problemomis, atsinaujinančios energijos naudojimo klausimu. Žemės ūkio tvarumo vardan turime ne tik priimti šiuos, ES įtakojančius, iššūkius, bet ir pradėti bendrąja politika paremtas koordinuotos politikos priemones, kurios padėtų pabandyti išspręsi sunkumus, su kuriais susiduria 27 valstybės narės.
Atsižvelgiant į tai, aš ypač pritariu savo kolegos pono Tabajdi iniciatyvai dėl biodujų ir tvaraus žemės ūkio. Pasinaudodamas šia proga, sveikinu jį su puikia ataskaita. Manau, kad norėdami koordinuoti ES teisės aktus ir nacionalinę politiką, koordinuoti teisės aktus ES ir valstybės narės lygmenyje, būtina priimti Europos Sąjungos direktyvą dėl atsinaujinančių energijos šaltinių.
Biodujos, pagamintos integruotose žemės ūkio įmonėse, yra vienas iš svarbiausių bioenergijos šaltinių. Tačiau steigti biodujų įmones yra brangu. Siekiant išnaudoti biodujų potencialą, būtų protinga koordinuoti sanglaudos politiką, žemės ūkio, kaimo plėtros ir pagrindų programas bei skatinti investicijas į biodujų įmones ir jų išlaikymą. Visų pirma ir svarbiausia, finansinę paramą reikia skirstyti pagal efektyvumą. Jei efektyvumas yra pagrindinis kriterijus, tuomet elektros energijos gamyba iš esmės yra vienintelis paramos vertas dalykas.
Tačiau yra daug kitų biodujų panaudojimo būdų, todėl, norėdami praplėsti efektyvų šio ištekliaus panaudojimą, turėtumėme sukoncentruoti savo jėgas į tyrimus ir plėtrą bei naujovių diegimą. Be Europos Sąjungos finansavimo, turime sukurti palankias sąlygas biodujų įmonių statybai ir eksploatacijai valstybėse narėse. Šiame kontekste valstybėms narėms būtų naudinga teikti kainų subsidijas ar kitas priemones, skatinančias naudoti šį naują energijos šaltinį.
Kitas biodujų kaip energijos šaltinio privalumas yra jų svarbus gebėjimas kurti pridėtinę vertę žemės ūkio valdose ir kaimo regionuose bei padėti gerinti tų regionų ekonominį gyvybiškumą. Todėl taip svarbu užtikrinti, kad skurdūs regionai taip pat galėtų pasinaudoti šiomis galimybėmis. Ačiū.
Anne Laperrouze
- (FR) Ponia Pirmininke, Komisare, ponios ir ponai, pritariu šiai pono Tabajdi ataskaitai. Energijos šaltiniai yra skirtingi kaip ir jų potencialas ar poveikis aplinkai. Kalbant apie kovas su klimato kaita ir gamtinių išteklių švaistymą, svarbu, kad nvienos nepralaimėtume. Biodujos yra viena iš energijos formų, kurią reikėtų remti.
Svarbu nesudaryti konkurencijos tarp biodujų ir maisto gamybos. Šiuo tikslu, prioritetas būtų skatinti biodujų gamybą iš mėšlo, dumblo, komunalinių, organinių ir gyvulių atliekų. Kalbant apie biodujų gamybą iš atliekų, norėčiau pabrėžti, kad iš esmės atliekos arba kitaip teršalai būtų naudingi. Tačiau nesuklyskite. Svarbiausias tikslas yra sumažinti atliekų kiekį.
Be to, tikiu, kad svarbu, jog biodujos būtų panaudotos ne tik elektros energijai gaminti, bet svarbiausia, kad jos būtų panaudotos vietos mastu - gamtinių dujų tiekimui tinklams, besilaikant garantuotų sveikatos reikalavimų. Todėl norint gauti prieigą prie energetinės sistemos, reikėtų susitvarkyti su techniniais suvaržymais. Taip pat reikėtų padidinti visų sektoriaus aspektų - išteklių, patogumų, tiekimo ir panaudojimo - tyrimus ir plėtrą. Tuo tikslu, būtina peržiūrėti teisės aktus, atsižvelgiant į realybę ir biodujų privalumus.
Leopold Józef Rutowicz
- (PL) Ponia Pirmininke, pono Tabajdi ataskaita iškelia ūkininkams, ūkiui ir aplinkai labai svarbų klausimą. Biodujos riboja importuojamų gamtinių dujų kainą, mažina į atmosferą išleidžiamo metano kiekį ir yra kuras, kurį galima tiesiogiai naudoti žemės ūkio produkcijos gamybai ir komunalinių paslaugų tikslams. Mėšlo, atliekų ir nuotėkų dumblo perdirbimas biodujoms gaminti yra labai naudingas gamtos apsaugai. Nepaisant to, biodujų gamyba ES valstybėse labai skiriasi.
Šioje srityje ES institucijos turėtų imtis veiksmų, pvz., gerinti teisinių ir ekonominių reglamentų veikimą ir taip skatinti biodujų gamybos plėtrą; pagreitinti tyrimų programas, susijusias su biodujų, įskaitant kurą, gamybą iš biomasės, organinių atliekų, nuotėkų dumblo ir mėšlo; pradėti programas informacijai skleisti ir Vokietijos, Belgijos ir Danijos ūkininkų gerajai praktikai skleisti.
Nils Lundgren
Ponia Pirmininke, pasak Jungtinių Tautų klimato kaitos komisijos, žmogus išmeta tiek šiltnamio dujų, kad keičiasi pasaulio klimatas. Atsižvelgiant į tai, ES pritarė, kad per ateinančius dešimtmečius žmonija turėtų gerokai sumažinti emisijas ir pareiškė, kad šioms pasaulinėms pastangoms turėtų vadovauti ES. Ką dėl to darysime? Man baisu stebėti, kaip dabar politikų kišimasis ir ambicijos pakeisti ES institucijų politinę valdžią tampa nebevaldomi.
Mes, Europos parlamentarai, neturėtumėme reikalauti subsidijų biodujoms. Nnenutuokiame, kaip reikėtų taikyti mokesčių lengvatas, kad naudos gautų biodujos, o ne kitos alternatyvos. Privalome leisti kiekvienai ES valstybei nusistatyti emisijų normas, ką ir padarėme, ir tuomet leisti joms pačioms surasti efektyvių priemonių šioms normoms pasiekti. Klasikinis Europos sprendimas yra institucinkonkurencija, ne centrinis valdymas.
Neil Parish
Ponia Pirmininke, labai dėkoju ponui Tabajdi už ataskaitą. Aš, kaip ir daugelis kitų pranešėjų, pritariu šiai biodujų ataskaitai, nes ji vaidins svarbų vaidmenį. Žemės ūkis gamina ypač daug atliekų, kurios labai efektyviai galėtų būti paverstos biodujomis. Su jomis galėtų būti maišomos maisto ir daržovių atliekos elektros energijai gaminti. Todėl, tikėtina, jog tai gali būti labai produktyvu. Tiesą sakant, biodujų panaudojimas laikomas viena iš efektyviausių priemonių elektros energijai gaminti, pasitelkiant "biologines" priemones.
Ponui Tabajdi pasakyčiau tik tiek, kad mums nereikia direktyvos, skirtos būtent bioenergijai. Ją gali apimti atsinaujinančios energijos direktyva. Primygtinai jam siūlyčiau nesiekti jos.
Taip pat pasakyčiau, kad vienas iš labai ūkininkus dominančių dalykų yra Nitratų direktyva. Jiems taip pat reikia daug sandėlių atliekoms savo ūkiuose laikyti. Ūkyje galima laikyti srutas, kurios būtų paverčiamos biodujomis, o mėšlą paskirstyti po žemę. Kaip Komisarsakė, galima vienu šūviu nušauti du zuikius.
Pasak ponios McGuinness, viena iš problemų, kurią turėtume spręsti galbūt ne Europos, o valstybių narių lygmenyje, yra faktas, kad biodujų įmonės visada yra nuostabus dalykas, kol jos neatsiranda Jūsų kaimynystėje. Nuo to Europoje labai kenčiame - tai visada atsitinka kur nors kitur.
Galiausiai, nors manau, kad ponas Clark, klausęs, ar vyksta visuotinis atšilimas, jau išvyko, norėčiau jam atsakyti. Kalbėjau su garsiu Izraelio mokslininku, kurio teigimu, visuotinis atšilimas gali vykti arba ne, bet, ar galime laukti 20 metų, kad išsiaiškintume, ar buvome teisūs?
Cristian Silviu Buşoi
- (RO) Turint omenyje dabartinę naftos kainą, biodujos yra energijos šaltinis, į kurį reikėtų atsižvelgti, ypač didėjant Europos Sąjungos priklausomybei nuo angliavandenių importo.
Visi žinome apie tikslą iki 2020 m. pasiekti, kad atsinaujinanti energija sudarytų 20% visos suvartojamos energijos Europoje. Tačiau tokiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad reikia skatinti biodujų kaip energijos ištekliaus naudojimą, ypač pasitelkiant finansines priemones.
Biodujos ir kitas biokuras kartu su saulės ir vėjo energija gali gerokai sumažinti priklausomybę nuo įprastų energijos šaltinių. Be to, palyginti su kitais atsinaujinančios energijos tipais, biodujos turi privalumą, nes gali būti naudojamos elektros energijos ir šiluminės energijos gamybai bei transportavimui.
Galbūt per daug prašyti naujos, vien tik biodujų direktyvos, bet pritariu Komisijai pateiktam prašymui pristatyti specialią ataskaitą dėl biodujų Europos Sąjungoje, kurioje taip pat turėtų būti pateiktos rekomendacijos dėl šios srities Europos ir nacionalinių teisės aktų.
Samuli Pohjamo
- (FI) Ponia Pirmininke, Komisare, ponios ir ponai, aš taip pat norėčiau padėkoti pranešėjui, ponui Tabajdi, už nuostabią ataskaitą. Jo atliktas darbas yra labai išsamus. Biodujos yra svarbus atsinaujinantis energijos šaltinis, prisidedantis prie tvaraus žemės ūkio vystymo ir gerinantis aplinkos būklę. Biodujos taip pat gali padėti ūkiams ir regionams savarankiškiau apsirūpinti energija, tačiau tik labai maža jų dalis yra iš tikrųjų panaudojama.
Mums vis dar tiek daug reikia kelyje į produktų plėtrą. Mums reikia diegti naujoves, keistis gerąja patirtimi ir skirti papildomą finansavimą. Svarbių biodujų žaliavų, mėšlo ir maisto šalutinius produktus, reikėtų priskirti ne prie atliekų, o žaliavų, kurias galima panaudoti biodujų ir trąšų gamybai. Tuo pat metu turime nustatyti bendras taisykles biodujų naudojimui visoje Europos Sąjungoje skatinti bei pašalinti susijusius nacionalinius barjerus ir apribojimus.
Miroslav Mikolášik
- (SK) ES priklauso nuo energijos tiekimo iš valstybių, esančių už Sąjungos ribų. Be to, Europa netoli energetikos krizės.
Todėl mums būtina įsikišti ir remti atsinaujinančios energijos naudojimą. Mano nuomone, žvelgiant į ekonominės ir aplinkos pusės, biodujos yra patogi galimybė. Jos prisideda prie tvaraus ekonomikos ir žemės ūkio vystymo, kaimo plėtros ir aplinkos apsaugos. Pagamintos iš gyvulių mėšlo, dumblo, komunalinių ir organinių atliekų, ūkininkų bendruomenei jos siūlo naujų galimybių.
Tačiau taip pat būtina atkreipti dėmesį į saugos priemones. Kai kurie agrokultūrinėse ir komunalinės atliekose esantys aktyvūs komponentai ir bakterijos pasklidę gali kelti grėsmę visuomenės sveikatai ir natūraliai aplinkai. Taip pat norėčiau tvirtai paprieštarauti grūdų, javų ir kitų pirminio žemės ūkio maisto produktų naudojimui energijos gamybai. Apskritai jų deginimas lemia per aukštas pašarų ir maisto produktų kainas.
Avril Doyle
Ponia Pirmininke, žiūrint iš energijos tiekimo perspektyvos, atsinaujinančios energijos gamyba iš biodujų yra pozityvi plėtra, tačiau reikia it toliau tirti iš mėšlo pagamintų biodujų indėlį į šiltnamio dujų mažinimą.
Iš tiesų ataskaitos projekte nenagrinėjama problema dėl nenumatytų ar neorganizuotų emisijų, t.y. dujų emisijų, išleidžiamų gamybos proceso metu. Kai kurie tyrimai rodo, kad metano netekimas gamybos metu ir azoto suboksido emisijos, kai substratas patenka ant žemės, gali sustabdyti šiltnamio dujų mažėjimo potencialą. Reikia nedelsiant atlikti daugiau tyrimų.
Siekiant galutinai įvertinti biodujų gamybos procesą atsinaujinančios energijos gamybos ir šiltnamio dujų mažinimo strategijos kontekste, ją remiančių teisės aktų peržiūra turi būti grindžiama kruopščia gyvavimo ciklo analize.
James Nicholson
Ponia Pirmininke, noriu pradėti, prisidėdamas prie sveikinimų pranešėjui už laiku parengtą ataskaitą.
Energetikos saugumas, kylančios energijos išlaidos ir klimato kaita yra didžiausi sunkumai, su kuriais XXI a. susiduria Europa. Aišku viena: Europa turi tapti savarankiškesnsavo energetiniuose poreikiuose ir užtikrinti savo energijos tiekimo saugumą. Tai reiškia, kad reikės įvairesnių alternatyvių energijos šaltinių bei didesnio pasitikėjimo naujosiomis technologijos ir atsinaujinančiais šaltiniais. Paskaičiuota, kad į mano paties rinkimų apygardą importuojama net 96% mūsų energijos.
Daugelis iš Jūsų pritars man, kad besivystanti biomasės ir biokuro rinka ūkininkui suteikia daug naujų galimybių. Tai vis konkurencingesnrinka: ūkininkai iš mano apygardos Šiaurės Airijoje galėtų pasipelnyti iš alternatyvaus savo žemės panaudojimo naujoms verslo galimybėms biokuro gamyboje sukurti.
Nors neturiu iliuzijų, kad biokuras ir biomasės energija yra vienintelis didėjančio Europos nerimo dėl energijos sprendimas, esu įsitikinęs, kad jie vaidins svarbų vaidmenį sumažinant jį.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Ponia Pirmininke, dujų vaidmuo yra svarbus vis7 pirma įvairinant dujų tiekimą, antra, kovojant su klimato kaita, ir trečia, gerinant aplinką, kitaip tariant, ją saugant. Taip pat nepamirškime, kad biodujos yra gaminamos iš komunalinių ir organinių atliekų, srutų ir mėšlo.
Biodujos yra labai svarbus atsinaujinantis energijos šaltinis. Jas galima panaudoti energijos gamybai, šilumai gaminti ir transporto priemonėms varyti. Biodujomis galėtų pasinaudoti vis daugiau automobilių, tačiau reikia, kad jos būtų prieinamos ir rentabilios naudoti. Kad ir kaip ten bebūtų, privalome biodujų gamybai taikyti antrosios kartos technologijas. Tuomet turime sudaryti stabilias sąlygas biodujų vystymui ir parengti tinkamus finansinės paramos instrumentus.
Claude Turmes
Ponia Pirmininke, kaip Atsinaujinančių šaltinių direktyvos, dėl kurios šiame Parlamente greitai balsuosime, pranešėjas, išties pritariu pono Tabajdi ataskaitai. Taip pat visiškai sutinku, kad biodujos yra vienas iš geriausių biomasės perdirbimo būdų Europoje. Savo pranešime bandysiu akcentuoti biodujų potencialą. Tai sandėliuojama energijos forma, todėl papildanti kitus kintančius atsinaujinančius energijos šaltinius. Taip pat sieksiu sumažinti biurokratizmą. Manau, kad Europoje susiduriame su tikra problema, susijusia su leidimais, ypač gaminti nepavojingą energiją, o biodujos ir yra nepavojingos.
Norėčiau tiesiog paminėti dar vieną problemą. Šiuo metu svarstome ir vidaus rinkos Dujų direktyvą. Mes turime taip pat palengvinti biodujų prieigą prie dujų tinklo. Visi susidomėję turėtų peržiūrėti mano pateiktas Dujų direktyvos pataisas.
Mariann Fischer Boel
Komisarė. - Ponia Pirmininke, dėkoju visiems, prisidėjusiems prieš šios diskusijos. Kaip visada, labai sunku visą dėmesį skirti tik dujoms - tuomet pradedame diskusiją apie visas atsinaujinančias energijas.
Visa diskusija remiasi praeitą sausį Komisijos išleista energetikos ataskaita, nes staiga galėjome pamatyti, kad labai priklausome nuo energijos importo, ypač iš mūsų kaimynų iš Rytų. Antra, kaip galėtume prisidėti prie C02 ar šiltnamio dujų emisijų mažinimo?
Kalbant apie transporto sektorių, iki 2020 m. 10% energijos turi sudaryti atsiniaujančios energijos. Čia žemės ūkio sektorius buvo pirmasis ir šiame etape vienintelis tiekėjas. Visi žinome ir šiandien visi girdėjome apie maisto, pašaro ir kuro konkurenciją. Apie tai kalbėsime tol, kol bus pirmoji skirtingo biokuro karta. Todėl visiškai sutinku su tais, kurie pabrėždidelių investicijų skyrimo tyrimams ir plėtrai būtinybę, kad galėtume pereiti nuo pirmosios kartos prie antrosios.
Ateityje ji turi būti ekonomiškai perspektyvi, nes taip nėra šiandien, kai yra tiek skirtingų atsinaujinančios energijos tipų. Mes turime sugebėti rasti "auksinį sprendimą", kad ji taptų ekonomiškai tvaria.
Kita problema yra tvarumas - aplinkos tvarumas. Čia turime aiškų metodą. Mes nepriimsime atsinaujinančios energijos, kuri gamina neatsižvelgdama į aplinką. Tai taikoma ir gamybai Europos Sąjungoje, ir atsinaujinančiai energijai, importuojamai iš užsienio šalių. Mums reikės importo. Nebandykite įtikinti kitų, kad galime remtis išimtinai tik Europos produkcija. Tai paprasčiausiai neįmanoma. Mums reikės importo.
Manau, kad toliau sunkiai dirbti su biodujomis yra nuostabi mintis. Joms naudojame atliekas - srutas - ir visas liekanas iš skerdyklų, kurios yra labai geras komponentas šiame gamybos procese. Žiūrint iš žemės ūkio ir aplinkosaugos pusės, tai gali išspręsti kelias problemas, su kuriomis, kaip šiandien jau buvo minėta, dėl Nitratų direktyvos susiduria kai kurios valstybės narės ir kai kurie regionai. Tai gali padėti išspręsti ir šias problemas.
Manau, kad atsinaujinančios energijos sektoriuje yra daug galimybių, tačiau, norėdami, kad tai būtų gyvybingas sprendimas ateityje, turime toliau investuoti. Dar kartą labai dėkoju pranešėjui. Tai buvo labai gera ataskaita.
Csaba Sándor Tabajdi
pranešėjas. - (HU) Komisare, Ponia Pirmininke, ačiū už šiuos debatus. Kaip šiandienos debatai parodė, akivaizdu, kad ir biodujos, ir bioenergija, ir atsinaujinantys energijos šaltiniai yra ne panacėja, o gyvybiškai svarbus elementas energijos diversifikavime.
Antra, kaip teigmano kolega narys, ponas Kuc, ir daugelis kitų, biodujos ir toliau yra brangios, todėl reikia technologinės plėtros. Iš pradžių, kaip minėjo KomisarFischer Boel, reikia valdžios paramos iš kaimo plėtros fondo.
Trečiasis aspektas yra ypač svarbus. Matyt, pasakiau neaiškiai. Kreipiuosi į poną Parish - rytoj žodžiu atsiimsiu savo pasiūlymą dėl biodujų ir bioatliekų direktyvos ir rekomenduosiu įtraukti ją į bendrą atsinaujinančios energijos direktyvą. Tokį susitarimą pasiekėme aš, ponia Fischer Boel, jos kolegos ir Europos liaudies partija.
Ketvirta problema yra susijusi su galutiniu terminu. Žinoma, šiuo atžvilgiu būsime lankstūs. Norėčiau pasakyti poniai McGuinness, kad dabartintvarka yra pernelyg biurokratiška. Danijoje, šalyje, kuri šiuo atžvilgiu turi daugiausiai ambicijų - ir ne todėl, kad Komisaryra dan- nuo idėjos pradžios iki įmonės perdavimo praeina penkeri metai, o kai kuriose šalyse ir dešimt.
Galiausiai, norėčiau pakalbėti apie Avril Doyle išskeltą klausimą. Čia savo rankose turiu Danijos žemės ūkio konsultavimo tarnybos nacionalinio centro parengtą nuostabią Danijos studiją - kuri vėlgi nėra niekaip susijusi su faktu, kad Komisaryra danė. Poniai Doyle nusiųsiu dalį, kurioje pateikti labai tikslūs paskaičiavimai dėl "Potencialių aplinkos problemų", kitaip tariant, dėl tokių problemų kaip neorganizuotos dujos. Šie paskaičiavimai tikrai mane nuramino, nors ir nesu aplinkosaugos ekspertas.
Baigdamas, norėčiau išreikšti savo dėkingumą - iš anksto atsiprašau Komisarės už savo prastą danų tarimą - Thorkild Birkmose, Henning Lyngsø Foged ir Jørgen Hinge iš Danijos žemės ūkio konsultavimo tarnybos, kurie parengšia nuostabią studiją. Taip pat norėčiau padėkoti Nicolas Nevez, kuris dirbo kartu su Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetu, ir savo kolegoms Dávid Korányi ir Tomás Bíró. Taip pat dėkoju dviem sudarytojams Werner Langen ir Jens Holm už jų komitetų nuomonę. Ir ačiū visiems už konstruktyvią kritiką. Ženkime į priekį su biodujomis, net jeigu jos nėra vaistas nuo visų ligų. Ačiū už dėmesį.
Pirmininkė
Debatai baigti.
Balsavimas vyks rytoj 12 val.
