Galimybnaudoti dujas iš alternatyvių šaltinių Europoje (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas punktas - Komisijos pareiškimas dėl galimybės naudoti dujas iš alternatyvių šaltinių Europoje.
Günther Oettinger
Komisijos narys. - (DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, šis darbotvarkės punktas susijęs su klausimu, kuris ateinančiais mėnesiais taps tikrai svarbus: kaip atrodys dujų rinka ateinančiais dešimtmečiais? Klausimas, į kurį reikia atsakyti - koks bus artimiausioje ateityje dujų vaidmuo šilumos, elektros gamyboje, pramonėje, kiek bus naudojamos kaip kuras transporto priemonėms, žodžiu, kokią vietą užims mūsų energetikos planuose iki 2050 m., kuriai sričiai jos bus itin svarbios?
Taip pat turime apsvarstyti, kaip turėtų būti rengiami transporto maršrutai, tarp jų vamzdynai, infrastruktūra ir terminalai. Tarp kitų klausimų yra investicinės sąnaudos ir dujų kainų prognozės kitų energijos šaltinių atžvilgiu. Šiuo metu Europos dujų rinkos apimtis - apie 520 mlrd. kubinių metrų per metus. Dalis jų gaunama iš mūsų nuosavų telkinių Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose, tačiau daugiau nei 60 proc. mūsų dujų išteklių yra importuojama iš trečiųjų šalių, ir šis skaičius greit viršys 80 proc. Todėl nauji telkiniai, pvz., dujos uolienose - itin naudingas esamų telkinių papildymas, kuris sumažins mūsų priklausomybę nuo importo.
Šiuo metu JAV sparčiai auga uolienų porose susikaupusių dujų ir skalūnų dujų pardavimas. Prieš dešimt metų niekas nebūtų patikėjęs, kaip greitai ir smarkiai dujų gavyba iš uolienų naudojant vandens slėgį ir chemines medžiagas gali pakeisti rinką. Dar prieš keletą metų JAV buvo dujų importuotoja. Šiandien ji yra eksportuotoja netgi neatsižvelgiant į tai, kad jos pačios dujų poreikiai auga. Tai reiškia, kad dujų rinka, kuri visuomet buvo žemyninrinka, pirmą kartą gali tapti globalia, o dujos iš JAV gali būti tiekiamos į suskystintų dujų terminalus (SDT) Europoje.
Šiuo metu dar nedarau jokių išvadų. Poreikis išvengti augančios priklausomybės, atvira rinka ir pasaulinprekyba - visa tai byloja to naudai. Be to, tai yra svarbu Europos Sąjungos valstybėms narėms. Tačiau, kita vertus, būtina aiškiai suvokti, kad turime galiojančius aplinkosaugos reikalavimus, susijusius su tekančiais ir gruntiniais vandenimis bei žaliavų gavyba iš žemės. Taip pat turime įstatymus dėl angliavandenilio išteklių, kuriais siekiama suteikti nediskriminacinį priėjimą prie aplinkos ir ją apsaugoti. Be to, ES piliečių atžvilgiu taikomi sveikatos ir saugumo reikalavimai. Į visa tai būtina atsižvelgti.
Yra galimybės tyrimams, taip pat ir gavybos, visų pirma Lenkijoje bei Jungtinėje Karalystėje ir Vokietijoje. Tačiau Vokietijoje kyla klausimas ir dėl pritarimo. Šių dujų gavyba bus neįmanoma be gyvenančių tuose regionuose žmonių bei vietos gyventojų pritarimo.
Komisija stebi šį procesą ir yra pasirengusi paskelbti ekspertų ataskaitas. Manau, kad trejus-penkerius metus tiksliai nežinosime, kokia yra mūsų dujų iš uolienų dalis Europos rinkoje. Turime stebėti šią raidą be išankstinių nuostatų. Tačiau būtina pastebėti, kad net jei ir nuspręsime pasinaudoti šiais ištekliais, jie tik papildys esamus dujų šaltinius. Tai reiškia, kad įprastų dujų importas iš trečiųjų šalių, pvz., Norvegijos, Rusijos ir Alžyro ar jūros keliais iš Kataro ir kitų šalių, ir toliau bus svarbiausias tenkinant Europos dujų rinkos poreikius artimiausiais dešimtmečiais. Tokia infrastruktūra, kaip nauji saugūs vamzdynai ir papildomi suskystintų gamtinių dujų terminalai, ir toliau bus reikšminga. Manau, turime galimybę išgauti savo nuosavas dujas taip papildydami importuojamas, tačiau tai tikrai nepakeis importuojamų dujų.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Ponia pirmininke, Komisijos nary, džiaugiuosi, kad Europos Parlamentui pavyko inicijuoti diskusijas dėl galimybės panaudoti dujas iš netradicinių dujų išteklių, pvz., skalūnų dujas, uolienų porose susikaupusias dujas bei metaną iš anglių klodų.
Atsižvelgiant į naujausias Energetikos tarybos išvadas dėl energijos bei į plačiosios publikos debatus, tikiu, kad ilgainiui skalūnų dujos gali tapti vienu iš būdų įvairinti energijos šaltinius. Europos Sąjunga neturėtų mokyti mokytų. Priešingai, ji turėtų atidžiau pažvelgti, pvz., į Jungtines Valstijas, ir suvokti, kaip skalūnų dujų gavyba pakeittenykštę energetikos rinką. Atsižvelgiant į tai, kad ateityje tai turės dar didesnės įtakos pasaulinei rinkai, skalūnų dujų gavyba turėtų būti ir Europos prioritetas. Ypač todėl, kad, remiantis Antrąja strategine energetikos apžvalga, dujų ištekliai keturis kartus viršija įprastų dujų atsargas Europos Sąjungoje.
Komisijos nary, Europos Sąjunga turėtų atlikti pirminius skalūnų dujų gavybos Europoje tyrimus. Skalūnų dujų galimybės, be kita ko, jau aptariamos Vokietijoje, Prancūzijoje, Rumunijoje, Bulgarijoje, Nyderlanduose, Švedijoje, Lenkijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Jei įmanoma, turėtų būti suteikta finansinparama tyrimų programoms, kurios leistų sukurti saugias ir ekonomiškai gyvybingas dujų ir netradicinių energijos šaltinių gavybos technologijas.
Norėčiau užduoti du klausimus. Pirma, ar Komisija ėmėsi veiksmų vykdyti pirminę galimybės eksploatuoti alternatyvius dujų šaltinius Europoje analizę ir ar ji rengia tokios gavybos techninių ir ekonominių galimybių studijas atsižvelgdama į energetikos infrastruktūros prioritetus, nustatytus iki 2020 m.? Mano antras klausimas yra toks: ar Komisija planuojamoje finansinėje 2014-2020 m. perspektyvoje numatkokią nors paramą geologiniams tyrimams, skirtiems nustatyti esamų telkinių potencialą bei skalūnų dujų gavybos Europoje galimybes, kurie, savo ruožtu, pagreitintų technologijų raidą šioje srityje?
Zigmantas Balčytis
Atsigaunant valstybių narių ekonomikoms ir pramonei, dujų paklausa bus vis didesnė. Tuo tarpu greitai mažėjantys nuosavi gamtinių dujų ištekliai iš esmės Sąjungą gali padaryti dar labiau priklausoma nuo trečiųjų šalių tiekėjų bei susilpninti mūsų pramonės konkurencingumą. Dujos iš alternatyviųjų šaltinių gali būti veiksminga išeitimi iš esmės pertvarkant Europos apsirūpinimo dujomis žemėlapį ir perskirstant ekonominius svertus. Tačiau veiksmų būtina imtis nedelsiant ir galėtume pasinaudoti kitų valstybių jau sukaupta patirtimi. Pastaruoju metu daug kalbama apie skalūninių dujų potencialą, tai jūs, gerbiamas Komisijos nary, taip pat šiandien pažymėjote, tai buvo pažymėta ir Europos Vadovų Tarybos vasario 4 dienos išvadose. Manau, kad Europos Sąjunga iš tikrųjų turi kuo skubiau nustatyti konkrečius planus ir pradėti tirti galimus tokių dujų klodus bei jų panaudojimą. Žinoma, skalūninės dujos, kaip jūs minėjote, neturi ir negali būti vienintele išeitimi mažinant energetinę priklausomybę. Tačiau, jei pasitvirtintų Europos Sąjungos geologų prognozės, tai ne tik Lenkijoje, Vokietijoje, bet galbūt ir kitose valstybėse gali būti atrastos dujų sankaupos. Tai ateityje leistų sumažinti trečiųjų šalių įtaką Europos Sąjungos ekonomikai ir jos konkurencingumui. Deja, ir šioje srityje mes atsiliekame bent geru dešimtmečiu nuo Jungtinių Amerikos Valstijų, kurių dujų rinką iš esmės pakeitvis didesni išgaunami skalūninių dujų kiekiai. Manau, kad turi būti intensyvinamos pastangos šioje srityje ir priimtos konkrečios priemonės panaudojant šiuos šaltinius ekonomikoje.
Corinne Lepage
Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, aš labai gerai suprantu tą entuziazmą, kurį kelia skalūnų dujos Europos podirvyje, o noras būti energetiškai nepriklausomiems yra itin pagirtinas.
Vis dėlto manau, kad šį optimizmą būtina tramdyti, ir visų pirma Jungtinėse Valstijose, kur skalūnų dujos iš tiesų yra plačiai naudojamos. Kelios valstijos svarsto moratoriumo galimybę, o Nepriklausomai ekspertų grupei (IPE) pavesta atlikti poveikio vertinimą, kuris užtruks daugiau nei dvejus metus, siekiant ištirti tokios eksploatacijos pasekmes aplinkai.
Antra. Tuo metu, kai stengiamės gerokai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršą, būtų visiškai nesuderinama su ES politika, jei prieš imantis bet kokių nuodugnių tyrimų nebūtų atliktas tokių telkinių eksploatacijos poveikio klimatui šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos požiūriu įvertinimas.
Trečia. Komisijos nary, jūs minėjote, kad privalome laikytis aplinkosaugos standartų. Mes tai girdėjome ir pritariame tam. Tačiau šiandien yra akivaizdu, kad tose šalyse, kuriose yra suteikiamos licencijos išžvalgymui, ir aš turiu galvoje konkrečiai savo gimtąją šalį, buvo visiškai užmiršta apie aplinkosaugos įstatymus. Jie nėra taikomi, ir mes pažeidžiame įstatymus. Nėra taikoma Orhuso konvencija, žmonės nebuvo įspėti, nebuvo atlikta visuomenės apklausa, taip pat slepiama informacija apie naudojamus pavojingus chemikalus.
Todėl visiškai nepriimtina toliau taip veikti. Komisijos nary, iš tikrųjų kyla klausimas, ar skalūnų dujų eksploatacija tokioje tankiai apgyvendintoje teritorijoje, kaip Europa (kuri yra visiškai nepanaši į Amerikos teritorijas), būtų suderinama su mūsų teisės aktais dėl aplinkos apsaugos ir žmonių galimybės gauti informacijos.
Man būtų įdomu išgirsti jūsų atsakymus.
Michèle Rivasi
Ponia Pirmininke, Komisijos nary, aš visiškai pritariu tam, ką pasakC. Lepage, ir norėčiau užduoti šį klausimą: ar tai yra galimybė, ar nuspėjama ekologinkatastrofa?
Kad ir kaip būtų, eksploatacijos atžvilgiu mes 10 metų atsiliekame nuo Jungtinių Valstijų. Ir ką matome? Matome, kad požeminiai vandenys buvo užteršti chemikalais, prasiskverbusiais į šią vandenų dalį. Taip pat galime matyti oro užterštumą. Dabar jau matome, kad dėl į orą išmetamų medžiagų susidarlakūs organiniai junginiai (VOC) ir netgi ozonas. Matome pasekmes ne tik netoliese gyvenančių žmonių, bet ir galvijų sveikatai, taip pat, be jokios abejonės, ir gruntinių vandenų naudotojams, kurie nebegali gerti šuliniuose esančio vandens. Praėjusią savaitę "New York Times" pranešė, kad ne tik požeminiai vandenys buvo užteršti angliavandeniliais ir biocidais, teršaluose yra ir radioaktyvių dalelių.
Prancūzijoje, kaip minėjo C. Lepage, be jokių svarstymų, konsultacijų, poveikio analizės išduotos aštuonios licencijos. Ir jūs kalbate apie socialinį priimtinumą? Vyksta tikras sukilimas. Paskutinėse demonstracijose, vykusiose département of Ardèche, dalyvavo daugiau nei 20 tūkstančių žmonių būtent todėl, kad jiems rūpi jų žemė. O jūs sakote, kad "tai yra ekonomingalimybė". Tačiau kam naudingos tos dujos? Ar mes kalbame apie cui bono? Ar kalbame apie dujų gavybą pramonės reikmėms, pakenkiant gruntiniams vandenims? Niujorko moratoriumas - geras šios problemos pavyzdys.
Todėl paprasčiausiai prašome atšaukti licencijas. Negali būti jokios kalbos apie žvalgybos vykdymą tol, kol nėra garantijų, kad bus laikomasi Gruntinio vandens pagrindų direktyvos, Oro kokybės pagrindų direktyvos arba Orhuso konvencijos nuostatų. Todėl laukiame jūsų atsakymų ir be tokių garantijų atsisakysime Europoje, Prancūzijoje ir kitose šalyse leisti eksploatuoti šias netradicinių rūšių dujas.
Konrad Szymański
Ponia pirmininke, sėkminga prekyba netradicinėmis dujomis pavertJungtines Valstijas tokio kuro eksportuotoja, kurios potencialas viršija Rusijos potencialą. Padėtis rinkoje taip pat pasikeitė. Ilgalaikes fiksuotas sutartis ir kainų mechanizmus, pagrįstus naftos kainomis, pakeitkur kas lankstesnės sutartys, o faktinių sandorių rinkai tenka vis didesnis vaidmuo. Tai naudinga ir pavieniams vartotojams, ir pramonei, nes visi gauname mažesnes sąskaitas. Europa negali sau leisti švaistyti tokį potencialą ir galimybes. Tai, kad ES vis pabrėžia atsisakanti anglių, reiškia, kad didėja dujų reikšmEuropos ekonomikai. Tokią galimybę įvairinti dujų šaltinius ir padidinti nuosavų išteklių dalį, taip sumažinant mūsų priklausomybę nuo importo, dabar gavo Lenkija, Prancūzija ir Vokietija. Visose šiose šalyse dujų gavybos iš netradicinių išteklių darbai jau gerokai pažengę į priekį. Nepamirškime, kad šis sektorius nesitiki, jog suteiksime jam pinigų ar specialių lengvatinių veiklos sąlygų. Tai sektorius, kuriame Europoje jau dabar investuojami šimtai milijonų eurų, ir jam reikia tik vieno: nesudaryti jam kliūčių ir taikyti vienodas sąlygas. Šio Parlamento Europos konservatoriai ir reformistai taip pat to tikisi iš Europos Komisijos. Tikėkimės, kad mes, Europa, nepraleisime tokios galimybės.
Jaroslav Paška
Ponia pirmininke, palyginti su tradiciniais dujų šaltiniais, gavyba iš netradicinių šaltinių šiandien sudaro tik apie 5 proc. visos dujų gavybos.
Netradiciniuose šaltiniuose žaliavos koncentracija yra mažesnnei tradiciniuose telkiniuose. Be anglies metano ar dujų mažiau laidžiose uolienose, ar dujų hidratų, daugiausia žadantis šaltinis, panašu, yra skalūnų dujos. Geriausia tokių dujų išgavimo patirtis yra Šiaurės Amerikoje, kur gavyba iš netradicinių šaltinių sudariki 42 proc. visos 2007 m. produkcijos.
Remiantis Tarptautinės energetikos agentūros įvertinimais, Europoje gali būti iki 991 mlrd. kubinių metrų netradicinių dujų atsargų. Greičiausiai, jos yra Lenkijoje, Vokietijoje, Vengrijoje, Rumunijoje, Švedijoje ir Didžiojoje Britanijoje. 2007-2010 m. Lenkija išdavbeveik 60 licencijų skalūnų dujų žvalgybai ir gavybai. Tarp šių licencijų turėtojų yra ir pasaulinių energetikos koncernų.
Todėl remiantis tuo, kas pasakyta, aišku, kad šie nauji netradiciniai dujų šaltiniai taip pat tampa ir įdomia alternatyva naujų horizontalių gavybos technologijų naudojimui.
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, G. Oettinger, kainų svyravimai energetikos rinkoje pastarosiomis savaitėmis rodo, kad saugios strategijos ateičiai kūrimui trukdo ne tik daugelio šalių nurodyti politiniai pavojai, bet ir finansinės rinkos ir daugybkitų svarbių faktorių. Todėl būtina supjaustyti energetinį pyragą į kuo daugiau dalių. Taip pat yra aišku, kad ateityje šiuo atžvilgiu dujos ir toliau atliks reikšmingą vaidmenį. Be abejo, turime sutelkti dėmesį į efektyvų dujų panaudojimą. Būtinas didesnis efektyvumas ne tik mūsų gavybos procese, bet ir vartojime. Privalome užtikrinti, kad mokesčius dėl CO2 taršos padengia vartotojai, o ne gamintojai. Priešingu atveju tarptautinkonkurencija bus iškreipta. Mums neturėtų būti svarbu, ar CO2 išskiriančios dujos naudojamos Europoje, ar už jos ribų. Europa - tai regionas su didžiausia perkamąja galia. Jei importuojame ar gabename Europa produktus, kuriuos gaminant išskirta daug CO2, tai neturi turėti įtakos mūsų konkurencingumui.
Taip pat privalome apsvarstyti vamzdynų svarbą ateityje. Vamzdynai - tai kaip santuoka. Norint abiem pusėms naudingo rezultato, abu partneriai turi būti sujungti ilgam laikui.
Reinhard Bütikofer
(DE) Ponia pirmininke, man buvo malonu išgirsti, G. Oettinger, kad jūs neprisijungėte prie vis didėjančios "skalūnų dujų euforijos" mados, bet, priešingai, pasiūlėte taikyti praktiškesnį požiūrį. Be jokios abejonės, ši sritis yra iki tam tikros ribos daug žadanti, nes leistų sumažinti mūsų priklausomybę nuo dujų importo. Iš tiesų jau dabar juntame to teikiamą naudą. Paminėjote, kad kainos krinta dėl didelio kiekio netradicinių dujų tiekimo iš JAV. Tačiau, kaip minėjote, mums būtina sukurti pasitikėjimo atmosferą, jei norime nešališkai išnagrinėti šį klausimą.
Komisija siūlo peržiūrėti reglamentuojančius aktus. Nustebau nesenai išgirdęs jūsų atstovą sakant, kad taisyklėse neabejotinai bus spragų. Tačiau, priešingai nei JAV, Komisija neatliko keleto darbų. JAV aplinkos apsaugos agentūra (EPA) atlieka didelį tyrimą. Norėčiau žinoti, kodėl mes nedarome ko nors panašaus ir nelaukiame tyrimų rezultatų prieš imdamiesi tolesnių veiksmų. Šiuo metu mums reikalingas politinis moratoriumas veiklai, susijusiai su skalūnų dujomis, kol galėsime atsakyti į daugelio piliečių užduodamus klausimus, nes pastarieji suvokė, kad JAV ėmėsi veikti per anksti. Ten kyla problemų, kurios yra kur kas svarbesnės, nei buvo norima tikėti iš pradžių, ir dabar JAV susidūrsu tokiomis problemomis, kokių mes tikrai norėtume išvengti.
Todėl kreipiuosi į jus kaip Komisijos narys, atsakingas už šią sritį, ir prašau netęsti to, ką suplanavote, tačiau atlikti detalesnius tyrimus, kaip Amerikoje, kad būtų sukurta pasitikėjimo atmosfera.
Zbigniew Ziobro
(PL) Ponia pirmininke, alternatyvių dujų, ypač skalūnų dujų, telkiniai leido Jungtinėms Valstijoms per pastaruosius 10 metų tapti visiškai nepriklausomomis dujų atžvilgiu. Naudodamos šiuos telkinius Jungtinės Valstijos iš dujų importuotojos tapo dujų eksportuotoja, o tokių išteklių naudojimas suteikir apčiuopiamos aplinkosauginės naudos, pvz., buvo apribotas iškasamų anglių kiekis ir, atitinkamai, anglių daroma žala.
Mokslininkai prognozuoja panašų scenarijų Europos Sąjungoje. Netradicinių dujų išteklių eksploatacija Europoje yra geriausia alternatyva atsižvelgiant į didelius Parlamento lūkesčius CO2 taršos ir, atitinkamai, anglių gavybos sumažinimo klausimu. Be to, neseniai stebėjome iš alternatyvių šaltinių gaunamų dujų rinkos kilimą. Padėtis Vidurio Rytuose taip pat turi neabejotinos įtakos. Todėl galimybeksploatuoti išteklius leis realiai sumažinti energijos gamybos sąnaudas, nes tai yra alternatyva importui, kuris vis labiau brangsta.
Kaip matyti iš Jungtinių Valstijų pavyzdžio, netradicinių dujų gavyba taip pat leidžia sumažinti nedarbą. Ten patirtis parodė, kad tokia gavyba atsiperka. JAV, vien tik Pensilvanijos valstijoje, apie 200 000 žmonių gavo darbą netradicinių dujų gavybos ir apdorojimo srityje, o vietos ekonomika kasmet gauna apie 8 mlrd. JAV dolerių iš mokesčių, gavybos bendrovių teikiamų užsakymų ir koncesijų mokesčių. Todėl neatsilikime ir imkimės konkrečių veiksmų, kad pasinaudotume šia didžiule galimybe ir potencialu.
Andrzej Grzyb
(PL) Ponia pirmininke, sveikintina, kad mums pavyko išprovokuoti diskusijas tema, kuriai nebuvo skiriama dėmesio Europos Sąjungoje, konkrečiau, dėl dujų gavybos iš alternatyvių telkinių. Kaip Komisijos narys jau minėjo, geologinės sąlygos tokių dujų buvimui potencialiai egzistuoja daugelyje šalių. Lenkijos turimas kiekis, kaip prognozuojama, yra 1 000-3 000 mlrd. m3, kasmet išgaunant apie 14 mlrd. m3. Europa negali sau leisti ignoruoti šio klausimo jau vien dėl to, kas nutiko Amerikos rinkoje. Galų gale, kaip, pvz., matyti iš Antrosios strateginės energetikos apžvalgos, dujos kaip kuras dar ilgą laiką bus pagrindinis energijos šaltinis. Taip pat ši ataskaita atskleidžia, kad Europa yra priklausoma nuo tiekimo iš trečiųjų šalių. Atsižvelgdami, pvz., į dabartinius konfliktus Šiaurės Afrikoje, kurie atsiliepia kuro rinkoms, turėtume atsakyti į klausimą, ar tokių alternatyvių šaltinių galima rasti pačioje Europoje.
Be jokios abejonės, kils klausimas, kokį poveikį aplinkai turės tokia veikla. Manau, turėtume numatyti didelę pinigų sumą aplinkai draugiškų dujų gavybos iš alternatyvių šaltinių (pvz., skalūnų telkinių) būdų tyrimui. Panašu, kad Europa galėtų pirmauti ir šioje srityje. Jei norime įgyvendinti savo aplinkosaugos tikslus, privalome, viena vertus, gauti naujų dujų šaltinių ir, kita vertus, parengti tokias eksploatacijos technologijas ir būdus, kurie leistų išvengti rimtos žalos aplinkai. Ačiū.
Elena Băsescu
(RO) Ponia pirmininke, jau seniai žinoma, kad pasaulio angliavandenilių atsargos senka. Dėl to susidarys didesnės gavybos išlaidos, reiškiančios išpūstą kainą.
Dujos, gaunamos iš alternatyvių šaltinių, turėtų vaidinti svarbų vaidmenį Europos energetikos rinkoje. Europa galėtų jas naudoti įvairinant energijos šaltinius, taip sumažindama priklausomybę nuo trečiųjų šalių. Europos dujų išteklių eksploatavimas netradiciniu būdu yra vienas galimų pasirinkimų. Rumunijoje jau trys naftos bendrovės yra gavusios leidimus tai daryti. Juodojoje jūroje gausu dujų hidratų, taip pat žinomų "degančio ledo" pavadinimu. Jei jis būtų naudojamas vietoje, šis turtas sumažintų ES priklausomybę nuo Rusijos dujotiekio.
Biodujų rinka yra viena geriausiai išvystytų rinkų Europoje. Tokios šalys kaip Rumunija turi galimybę tiekti dujas, bet vis dar reikia didinti investicijas į technologiją.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Ponia pirmininke, tik įsivaizduokite pinigų srautą, kuris iš Europos Sąjungos kiekvieną dieną nuteka už importuojamas dujas. Jei mes galėtume tai įsivaizduoti, jei pinigai būtų gabenami sunkvežimiais, prie Rusijos sienos, Šiaurės Afrikos ir Norvegijos link nusidriektų eilės. Kaip ir skambi revoliucija Šiaurės Afrikoje, taip pasaulyje prasidėjo ir tyli revoliucija - dėl skalūno dujų gavybos. Kaip jau minėjo daugelis kitų pranešėjų, Jungtinės Valstijos per dešimt metų iš importuotojos tapo dujas eksportuojančia valstybe dėl šių naujų technologijų, kurios palengvina priėjimą prie skalūno dujų.
Ponios ir ponai, jeigu mes turime galimybę Europoje pritaikyti šias naujas technologijas ir Europoje išgaunamas gamtines dujas minėtoms skalūnų dujoms išgauti, galėtume pagerinti mūsų bendrą ekonomikos būklę sumažindami priklausomybę nuo importo.
Ačiū už jūsų dėmesį.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ponia pirmininke, vasario 4 d. Europos Taryba rekomendavo, kad valstybės narės naudotų skalūno dujų išteklius Europoje. Vis dėlto šių netradicinių dujų šaltinių eksploatavimas kelia didelių aplinkosauginių ir socialinių pavojų. Jokia skalūno dujų gavyba negali būti vykdoma be poveikio tyrimo, kurioje būtų nurodytos susijusios grėsmės ir priemonės, reikalingos nuolatiniams gyventojams ir savininkams apsaugoti nuo ekologinių pavojų.
Komisijos nary, Europos Sąjungos energetinio saugumo politika grindžiama energijos šaltinių ir maršrutų įvairinimu. Priklausomybę nuo Rusijos dujų galima mažinti įgyvendinant tokius projektus kaip "Nabucco" vamzdynas, kuris yra Europos Sąjungos prioritetas, taip pat kitus mažesnius projektus - Adrijos jūros dujotiekio, Turkijos-Graikijos-Italijos jungiamosios linijos arba Azerbaidžano-Gruzijos-Rumunijos jungiamosios linijos, kuri išryškina ypatingą Juodosios jūros svarbą Sąjungos energetiniam saugumui.
Bogusław Sonik
(PL) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui G. Oettingeriui už pareiškimą Lenkijos spaudai, kuriame jis sakė, kad skalūno dujos - galimybEuropos Sąjungai, o kadangi mes nenorime būti priklausomi nuo importo, skalūno dujų eksploatavimas atitinka Europos Sąjungos interesus.
Vis dėlto išklausęs Komisijos nario šiandien, norėčiau paskatinti jį parodyti daugiau entuziazmo kalbant apie skalūno dujas, kurios gali pasirodyti esąs paslėptas lobis. Aš suprantu visus jo nuogąstavimus dėl aplinkos apsaugos, kurie akivaizdžiai pagrįsti ankstesne patirtimi. Vis dėlto norėčiau paskatinti Komisiją aktyviau remti šią viziją ir išnaudoti minėtą laiką (jūs sakėte, kad pirmieji rezultatai gali būti po penkerių metų), padedant visiems, kurie ieško skalūnų dujų, siekiant užtikrinti, kad naudojami metodai nekenkia gamtai. Pirmiausia tai turėtų būti Komisijos užduotis. Norėčiau paskatinti Komisijos narius pasistengti dėl skalūno dujų, kurių galima rasti Europoje.
João Ferreira
(PT) Ponia pirmininke, pasaulyje iškastinis kuras šiuo metu patenkina didžiąją dalį pirminės energijos poreikių, t. y. daugiau nei 80 proc., iš jų nafta sudaro 34 proc., anglys - 26 proc. ir gamtinės dujos - 21 proc. Kaip žinome, šie ištekliai buvo eksploatuojami kur kas didesniu tempu nei jų natūralus atsikūrimo greitis, o tai reiškia, kad nenumaldomai artėja jų išeikvojimas.
Padėtis dėl gamtinių dujų yra panaši į naftos, išskyrus tai, kad nafta pasaulyje mažiau paplitusi, ją sunkiau transportuoti ir laikyti. Taigi mums skubiai reikia įvairinti mūsų energijos šaltinius. Nėra jokių stebuklingų sprendimų, todėl būtina dar likusį iškastinį kurą naudoti labai atsargiai, protingai ir taupiai. Kad ir kokios alternatyvos būtų rastos energijos šaltiniams, beveik aišku, kad bendras energijos vartojimas, palyginti su dabartiniu, turės sumažėti, o tai nebūtinai blogas dalykas. Jau dabar turime pradėti ruoštis tokiam scenarijui.
Alejo Vidal-Quadras
Ponia pirmininke, energetikos srityje, kurioje Sąjunga susiduria su didžiulės priklausomybės nuo importo problema, daug padaryta siekiant sumažinti nuolatinę riziką, susijusią su mūsų silpnąja vieta, o naujausias ir ryškiausias to pavyzdys - priimtas reglamentas dėl dujų tiekimo saugumo.
Negalime praleisti nvienos mūsų darbotvarkėje esančios galimybės, norėdami sumažinti mūsų priklausomybę nuo energijos išteklių importo. Štai dėl ko aš kartu su kitais kolegomis pristatome Rašytinę deklaraciją Nr. 67 dėl galimybių naudoti alternatyvius dujų šaltinius Europos Sąjungoje. Norėčiau pasidalyti trimis faktais, kurie susiję su šiuo klausimu.
Pirma, atsinaujinantieji energijos ištekliai sudaro vis didesnę mūsų energijos išteklių dalį, o dujos tarp jų yra pagrindinis atsarginis kuras. Antra, JAV įrodė, kad šie netradiciniai šaltiniai turi technologinių žinių ir ekonominę perspektyvą, ir, trečia, Sąjunga turi didelį netradicinių dujų šaltinių potencialą. Kalbant apie priklausomybę nuo energijos, mes negalime praleisti nvienos galimybės.
Edit Herczog
Ponia pirmininke, malonu buvo matyti Komisijos narį Liublianoje per ACER atidarymo ceremoniją. Manau, tai gera žinia mūsų kolegoms.
Skalūno dujos gali tapti vienu iš sprendimo būdų. Todėl prieš jas eksploatuojant mes, politikai, turime daryti viską, kad nesunaikintume visuomenės pasitikėjimo, o jį kurtume.
Be abejo, yra vienas skirtumas, palyginti su Jungtinėmis Valstijomis. Europos gyventojų tankis yra daug didesnis nei JAV. Taigi, aš manau, kad mes turime prašyti Komisijos atlikti poveikio vertinimą. Mes svarstome galimybę pradėti bandomąjį projektą ir atidėti šiek tiek pinigų, o vadovaujant Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui jį įgyvendinti ir iš ES fondų finansuoti poveikio vertinimą. Manau, jeigu mes norime remtis šia technologija kaip sprendimo dalimi, mums reikia visuomenės paramos.
Seán Kelly
Ponia pirmininke, visų pirma, turiu pasakyti, kad pritariu Komisijos nariui ir dėkoju jam už gerą pristatymą. Žengiant tolyn, energijos tiekimo saugumas - Europos energetikos politikos sine qua non. Geriausiu ir idealiausiu atveju mes galime šį saugumą užsitikrinti per atsinaujinančiuosius išteklius ir mes esame sukūrę politiką šiuo klausimu, bet vis dėlto turime ieškoti ir kitų šaltinių. Negalime likti priklausomi nuo Rusijos (matėte, ką jie padarGruzijoje prieš kelerius metus) ir į M. Gaddafi panašių režimų, nes visa tai turi poveikio kainoms.
Žvelkime į save, ir jei matome alternatyvų - o šiuo atveju tai yra skalūno dujos - turime jas išnaudoti iki galo. Yra asmenų, kurie jaudinasi dėl aplinkos apsaugos, vis dėlto Europos Sąjunga šioje srityje yra neprilygstama. Paklauskite bet kurio Europos ūkininko ir jis jums pasakys, kaip mes rūpinamės gamta ir kokių priemonių griebiamės, kad ją apsaugotume. Tas pats galioja ir čia, bet privalome peržiūrėti kiekvieną būdą, kuriuo galėtume gauti dujų iš alternatyvių tiekėjų, ir - jei galiu pajuokauti - tai padarę turėsime daugybę dujų.
Günther Oettinger
Ponia pirmininke, pamėginkime prognozuoti, kurlink vystosi dujų rinka. Šiandien mes pristatėme mūsų komunikatą dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo plano, kuriame dėmesys skiriamas energijos taupymui, efektyvesniam jos naudojimui, o ne eikvojimui, taip pat energijos tiekimo saugumui.
Antra, Europos Sąjungai reikia vis daugiau energijos. Vienas tokių pavyzdžių - judumas. Vokietijoje 1 000 žmonių tenka 520 dyzeliniais varikliais varomų transporto priemonių. Naujose narėse šis rodiklis nesiekia n200. Šie du skaičiai susilygins, bet greičiausiai augs, o ne mažės iki Lenkijos lygio.
Trečia, mūsų pačių dujų ištekliai senka. Per pastarąjį dešimtmetį Jungtinėje Karalystėje jų kiekis akivaizdžiai sumažėjo, tas pats per ateinantį dešimtmetį nutiks Nyderlanduose, o tai reiškia didėjančią priklausomybę. Be to, dauguma mūsų vilčių, be abejonės, yra susijusios su dujomis. Kodėl? Nors tai yra iškastinis kuras, išskirdamos CO2 jos daro kur kas mažiau žalos gamtai nei anglys ar nafta, jos yra kur kas lengviau pritaikomos nei branduolinenergija ir anglys. Štai dėl ko dujos yra būtinos, kad galėtume užtikinti, jog elektros energija būtų vis dažniau gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Dabar jų bazinapkrova siekia 8 000 valandų per metus, o vėjo energijos, nelygu aplinkybės - 2 000-5 000 valandų, o saulės energijos - tik 600-2 000 valandų. Tampa aišku, kad mums reikia dujų. Jei norime atsinaujinančiosios energijos, dujos - logiška išeitis, nors kai kuriems žmonėms ir gali būti sunku su tuo susitaikyti.
Štai dėl ko mano skaičiavimų pagrindas - ne 300 mlrd., bet 600 mlrd. kubinių metrų poreikis Europai per metus. Tai reiškia, kad priklausomybės lygis padidės iki 80 proc. Dėl to mums pirmiausia reikia įvairinti ir modernizuoti mūsų transporto maršrutus, kad jie atitiktų naujausius techninius reikalavimus. Mes taip pat turime panaikinti energetines salas, plėsti mūsų saugyklų talpas ir įvairinti mūsų šaltinius. Tai reiškia, kad, be Rusijos, Norvegijos, Alžyro, Kataro ir Libijos, turime gauti dujų iš Kaspijos jūros regiono. Dujos iš ten gali būti atgabenamos į Europos dujų rinką per Turkijos-Graikijos-Italijos jungiamąją liniją, Adrijos jūros vamzdyną ir "Nabucco". Siekiant įvairinimo, neatmetu galimybės naudoti valstybių narių dujas iš uolienų. Šis procesas dar tik prasideda.
Vis dėlto kyla klausimas, ar mums reikia, kad Europa tai reguliuotų. Kodėl to galėtų prireikti? Įsivaizduokime, kad Lenkija išdalija licencijas atsitiktine tvarka ir Lenkijos gruntiniams vandenims ar dirvai kyla grėsmių. Tai greičiausiai neturėtų jokio didesnio poveikio už Lenkijos sienų. Turime panagrinėti šį klausimą, jei nenorime per daug rimtai savęs vertinti. Ar mes netikime, kad Varšuvos Vyriausybgali užtikrinti, jog vanduo ir dirva būtų švarūs jos piliečių sveikatos labui ir saugant nuosavybės teises? Aš pasitikiu kiekviena demokratiškai išrinkta valdžia Europoje, kuri yra atskaitinga parlamentui ir visuomenei. Štai dėl ko, jei tikrai gerbiame subsidiarumo principą, turime kelti klausimą, kodėl gręžinius Lenkijoje turi valdyti, palaiminti ar atmesti Briuselis, o ne Varšuva. Aš tikrai pasitikiu nacionalinėmis vyriausybėmis. Aš nejaučiu nepasitikėjimo jomis. Nepaisant to, man malonu aptarti bendrus teisės aktus.
Turime ištirti, ar Europos reguliavimo sistema yra pakankama, ar bus užtikrinta, kad bus laikomasi teisės aktų dėl aplinkos apsaugos, dirvožemio išsaugojimo, gruntinio vandens nuostatų, taip pat užtikrinta susijusių darbuotojų sauga bei vietos žmonių sveikata ir nuosavybės teisės. Tiksliai nežinau, bet įtariu, kad mano atstovas spaudai teisingai pasakė, jog Europos reguliavimo sistemą dar galima tobulinti. Tai pasakytina apie visas sritis. Tai galima pritaikyti ir moterų kvotoms, ir šiuo atveju. Dėl to mes įvertinsime, ką galima patobulinti. Mes taip pat prašysime, kad valstybės narės pateiktų mums bendrą, suderintą leidimų reikalavimų sąrašą. Visa tai įvyko be jokių konkrečių išvadų. Vienais aspektais JAV ir Europos padėtis panaši, o kitais - skirtinga. Ten gyventojų tankis smarkiai skiriasi, todėl ir klausimai dėl vietinių gyventojų, sveikatos ir saugumo bei gruntinių vandenų turi visai kitokią reikšmę nei tankiai apgyvendintose Vidurio Europos vietovėse, kaip antai Lenkija, Vokietija ar Prancūzija.
Mes pateiksime ekspertų ataskaitą, kurioje bus įvertinta, kokie pavojai glūdi ES viduje naudojant tipiškus bandomuosius gręžinius, ar valstybių narių teisės aktai tinkami ir ar mums reikia, o jei reikia, tai kokius patobulinimus diegti ES lygmeniu. Patariu visiems nereikšti labai daug emocijų šia tema. Atsakydamas į šio Parlamento Prancūzijos atstovo skundą, kad jų interesai nėra ginami, norėčiau pasakyti, kad šiuo metu man kur kas svarbiau, kad Prancūzijoje būtų užtikrinta aukščiausio įmanomo lygio sauga atominėse elektrinėse, nei atlikti bandomuosius skalūno dujų gręžinius, bent šiuo metu.
Norėčiau pastebėti dar vieną, paskutinį dalyką, kuris būtų neoficialus. Esu labai dėkingas, kad šiandien čia susirinkote tokį vėlyvą metą ir dalyvavote diskusijose. Apgailestauju, kad nemažai narių - o aš šio Parlamento nariu esu buvęs ilgą laiką, todėl ir galiu tai pasakyti - pakalbėjo, o tada paliko posėdžių salę. Nemanau, kad kur nors kitur dar vyksta svarbūs renginiai. Manau, kad nesąžininga man ar jums iš pradžių pakalbėti, o tada išeiti. Toks elgesys kenkia Parlamento reputacijai.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
András Gyürk
Ateityje dujų gavyba naudojant netradicines technologijas gali vaidinti ypatingą vaidmenį ES energijos rinkoje. Taip yra dėl to, kad alternatyvių dujų šaltinių naudojimas gerokai pristabdytų augantį Europos dujų importą ir sušvelnintų dujų tiekimo sąlygas Vidurio ir Rytų Europos šalyse. Be to, mes negalime ignoruoti fakto, kad daugiau naujų dujų šaltinių ES galėtų prisidėti prie ekonomiškai efektyvių būdų mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Per pastaruosius kelerius metus Jungtinėse Valstijose naujoji technologija jau sukėlrevoliuciją dujų rinkoje. Naudojant alternatyvių dujų šaltinius, kurie šiuo metu sudaro daugiau nei pusę JAV gamybos, gamtinių dujų kainos smarkiai sumažėjo ir valstybdaugiau nėra priklausoma nuo importo šaltinių. Europoje, didžiausioje pasaulio dujų rinkoje, alternatyvių dujų šaltinių naudojimas vis dar yra ankstyvoje stadijoje. Nepaisant JAV sėkmės, Europoje pradėtos bandomosios investicijos iki šiol neatitiko lūkesčių. Be įvairių geologinių sąlygų, Europoje investuotojai taip pat susiduria su didesniu reguliavimu ir aplinkos apsaugos reikalavimais. Norint pakartoti Amerikos sėkmę ES, Europai svarbu turėti atitinkamą strategiją, skirtą alternatyvių dujų šaltiniams. Reikia išsamaus įvertinimo europiniu lygiu, kad būtų aiškiai nustatytos alternatyvių dujų šaltinių galimybės, taip pat su jomis susijusi rizika. Taip yra dėl to, kad Europa negali sau leisti prabangos atsisakyti alternatyvių dujų, kurios galėtų būti eksploatuojamas ES, gavybos tuo metu, kai tradiciniai Šiaurės jūros dujų šaltiniai senka.
Marian-Jean Marinescu
Ateityje dujų tiekimo saugumas priklausys ne tik nuo ES santykių su trečiųjų šalių dujų gamintojais, bet ir nuo ES dujų gavybos plėtros. Investicijos į gamtinių dujų gavybos iš alternatyvių šaltinių technologijų plėtrą ateityje gali svariai prisidėti prie priklausomybės nuo dujų importo mažinimo.
Manau, kad negalime nekreipti dėmesio į potencialius skalūno dujų telkinius ir gavybą Europoje, ir aš laukiu, kad Komisija parengtų techninį ir ekonominį dėl gavybos galimybių. Europoje yra įvairių finansavimo šaltinių, kurie gali padėti valstybėms narėms investuoti į būtiną infrastruktūrą, gamybą ir į priemones, kurių tikslas - pasiekti energijos vartojimo efektyvumą regioniniu ir vietos lygmeniu. Šiuo konkrečiu atveju tai apima paskolas ir garantijas iš Europos investicijų banko arba lėšas iš regioninių, struktūrinių ar sanglaudos fondų. Remdamasi šiomis finansavimo priemonėmis ir 2014-2020 m. biudžeto perspektyva, Komisija taip pat turi nustatyti alternatyvių dujų šaltinių, kurie galėtų turėti radikalų poveikį Europos dujų ir energetikos rinkai, eksploatavimo finansavimo galimybes.
