1. Valstybės perversmas Mauritanijoje 
Pirmininkas
Kitas klausimas darbotvarkėje yra diskusijos dėl šešių pasiūlymų dėl rezoliucijos dėl perversmo Mauritanijoje.
Alain Hutchinson
autorius. - (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, Mauritanijoje įvykęs perversmas yra tikra tragedija. Kaip ir daugelyje kitų šalių, Europos Sąjunga daug investavo į Mauritanijos demokratiją. Be to, dar svarbiau yra tai, kad Mauritanijos žmonės labai prie to prisidėjo. Asmenims, kurie yra atsakingi už neseniai įvykusį diktatoriaus Maaouya Ould Sid'Ahmed Tayją nuvertimą, pavyko sukelti didelis viltis tos šalies visuomenėje ir įvykdyti visus savo įsipareigojimus pradedant konstitucinio referendumo organizavimu 2006 m. liepos mėn. ir baigiant prezidento rinkimais 2007 m. kovo mėn., įskaitant vietos bei bendrus rinkimus 2006 metais. Šis ilgo proceso metu žodis buvo suteiktas visiems - profesinėms sąjungoms, pilietinei visuomenei ir, aišku, politikams. Šis perversmas, įvykęs vos po metų, visa tai sugriovė. Demokratų gretose tvyro didžiulis nusivylimas.
Ši demokratijos ir Mauritanijos žmonių nelaimaiškiai parodė, kokios trapios yra visos jaunos demokratinės valstybės ir kaip reikėtų joms skirti specialių dėmesį. Labai svarbu, kad be jokių išsisukinėjimų pasmerktume naująjį Mauritanijos režimą. Jei išrinktas prezidentas padarklaidų, Mauritanijos žmonės, jos parlamentas ir išrinkti šalies atstovai turėjo į tai reaguoti, kritikuoti ir taisyti. Kariuomenė, žandarmerija ar kitos policijos pajėgos neturėjo jokios teisės dalyvauti sprendžiant šį išskirtinai politinį klausimą.
Todėl prašome, kad naujieji Mauritanijos "stiprūs vyrai" grąžintų Mauritanijos žmonėms valdžią, kurią iš jų atėmė. Reikalaujame, kad kaip galima greičiau būtų leista išrinktam prezidentui atnaujinti savo politines funkcijas, net jei dėl to sulauks kritikos. Tai turi būti padaryta demokratiškai ir gerbiant Mauritanijos žmones, kurie dar kartą tapo mažumos įkaitais.
Gerb. pirmininke, taip pat norėčiau pridurti, kad man teko garbvadovauti Parlamento stebėtojų misijai Mauritanijoje ir šis įvykis labai sujaudino. Savo kalbą baigsiu ir užleisiu vietą M. A. Islerai Béguin, kuri vadovavo Europos Sąjungos rinkimų stebėtojų misijai. Labai apgailestaujame dėl šių įvykių, nes Mauritanijoje buvome visų gyventojų norų, kurie buvo pildomi visus metus, liudytojais. Tai kas dabar įvyko yra tragedija.
Marios Matsakis
autorius. - Gerb. pirmininke, ši Afrikos tauta jau daug metų kenčia nuo politinio nestabilumo ir neramumų. Tai parodo faktas, kad per pastaruosius trejus metus šalyje įvyko du kariniai perversmai. Antrasis įvyko 2008 m. rugpjūčio 6 d. Generolas pažeidkonstitucines teises, užgrobvaldžią ir suėmprezidentą, ministrą pirmininką, kitus vyriausybės narius ir daugybę civilių gyventojų. Keista, kad du trečdaliai Mauritanijos parlamento narių pasirašdeklaraciją, palaikančią karinio perversmo vadovybę.
Nepaisant to, kad tai galėjo įvykti bijant persekiojimo, yra demokratijos įžeidimas ir apgalėtina padėtis, kai išrinkti parlamento nariai pripažįsta demokratinės tvarkos žlugimą ir pritaria karinei diktatūrai. Kviečiame visas Mauritanijos politines jėgas pirmiausia atsižvelgti į savo tautos interesus ir vadovaujantis sveiku protu kartu veikti atkuriant konstitucinę tvarką savo šalyje. Todėl primygtinai reikalaujame ir tikimės, kad ES, JT ir Afrikos Sąjunga suteiks visą reikalingą paramą.
Esko Seppänen
rengėjas. - (FI) Gerb. pirmininke, karinės chuntos Mauritanijoje įvykdytas valstybės perversmas buvo teisingai visuotinai pasmerktas. Remiantis šalyje esančių tarptautinių stebėtojų žodžiais, 2006 m. ir 2007 m. rinkimai vyko pagal taisykles, todėl nėra jokių abejonių dėl pašalintos Mauritanijos valdžios teisėtumo.
Nuo tada, kai Mauritanija atgavo nepriklausomybę iš kolonijinės Prancūzijos, šalyje įvyko arba bandyta įvykdyti daugiau kaip 10 perversmų. Paskutinis perversmas įvyko tik prieš trejus metus. Jame taip pat dalyvavo karininkai, kaip tai įvyko ir dabar. Šį įvykį sunku būtų pavadinti stabiliu arba demokratiniu.
Valstybės perversmui įtaką padarvykę tarp demokratiškai išrinkto prezidento ir generolų ginčai dėl požiūrio į ekstremistinį islamizmą. Tai didžiulis iššūkis kitiems, kurie bando užtikrinti taiką ir stabilumą regione.
Rezoliucijos projekte gana teisingai pastebėta, kad norint užtikrinti stabilų ir demokratinį Mauritanijos vystymąsi būtina grąžinti teisėtą ir demokratiškai išrinktą valdžią. Todėl nėra priimtinas sprendimas rengti naujus rinkimus, nes tai suteiktų karinei chuntai teisę panaudoti jėgą. Padėtis yra pavojinga, nes jei šalis išliks izoliuota, puoselės ekstremistines nuotaikas ir veiklą. Taip bus nukrypta nuo demokratinio vystymosi. Todėl turime pritarti JT sprendimui, kad padėtis būtų ištaisyta kaip galima greičiau ir taikiu būdu. Mūsų frakcija pritaria rezoliucijos projektui dėl padėties Mauritanijoje.
Marie Anne Isler Béguin
autorė. - (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, jūsų dėka galėjau vadovauti rinkimų stebėjimo misijai Mauritanijoje.
Labai didžiuojamės rezultatais, nes po 24 m. kariuomenperdavvaldžią į žmonių rankas.
Praėjusią savaitę buvau Mauritanijoje aštuonias dienas ir ką ten išgirdau? Išgirdau, kad žmonės, kurie anksčiau buvo tokie laimingi turėdami pilietinę valdžią, džiaugėsi, kad kariuomensugrįžo "pataisyti demokratiją".
Aišku, kad tai vadiname perversmu, nes taip ir yra. Mes jį pasmerkėme. Tačiau manau, kad turime nuvykti ir pamatyti, kas ten vyksta. Gerbiamieji kolegos, patarčiau nusiųsti delegaciją, kad tai sužinotų. Afrikos Sąjungos atstovas J. Pingas tai vadina "netipiška situacija". S. Djinnitas iš Jungtinių Tautų tai vadina "pasikeitimo situacija". Abu jie sako, kad turime būti išradingi. Sakydami, kad padėtis yra be išeities, jie yra gana teisūs, nes taip ir yra. Tačiau tokia padėtis yra ne dėl perversmo. Tai prasidėjo balandį ir pasiekapogėjų birželį arba liepą, pateikus siūlymą pareikšti nepasitikėjimą, už kurį negalima buvo balsuoti, vykstant neįprastiems Parlamento posėdžiams, esant dviejų trečiųjų daugumai, o gal net ir daugiau, kurie palaiknuverstą prezidentą, reikalaujančiai jį atsistatydinti. Tai buvo visiškai nesėkmė. Tiems, kurie neseka įvykių, yra sunku tai suvokti.
Gerb. kolegos, norėčiau paprašyti jūsų, kad nuvyktumėte ir pamatytumėte tikrąją padėtį. Prašau paremti demokratiją, kurią šalis sugebėjo pasiekti per pastaruosius rinkimus.
Taip pat turėtume prisiminti, kad tokios institucijos kaip senatas, parlamentas ir savivaldybių tarybos vis dar veikia. Todėl tikrai tikiu, kad šios institucijos yra tautos galių globėjos. Manau, kad jos turi rasti sprendimą. Turime pasitikėti savo kolegomis parlamente, kad jie pasiūlys sprendimą dėl šios karinės chuntos, kuriai mes nepritarėme. Išrinkti tautos atstovai, kaip ir mes, būdami savo piliečių atstovai, turi nuspręsti, ką daryti.
Manau, kad turime parodyti savo pasitikėjimą jais. Jeigu jiems nepavyks rasti teisėto ir teisingo sprendimo, tada galėsime įsikišti. Tačiau manau, kad šiandien šie teisėti tautos atstovai turi pateikti pasiūlymus, o mes turime juos paremti kaip savo kolegas.
Ryszard Czarnecki
autorius. - (PL) Gerb. pirmininke, visiems, kurie domisi Mauritanija, žinoma dabartinpadėtis šalyje. Taip pat yra EP nariai, kuriems teko garbatstovauti Europos Parlamentui šioje šalyje. Aš irgi buvau šioje grupėje.
M. A. Islera Béguin turi didelę patirtį šioje srityje. Manau, kad ji yra teisi teigdama, kad turėtume didinti lėšas, kad Europos Parlamentas galėtų veiksmingai prisidėti šioje situacijoje, kaip tai jau buvo padaryta kitų šalių atvejais. Tai neturėtų būti susiję su teigimais, kas yra teisinga, kaip turėtų būti remiantis tam tikromis normomis. Vietoj to reikėtų suteikti tikrą pagalbą žmonėms, kovojantiems už piliečių teises ir demokratines vertybes tose srityse, kur tai daug sunkiau pasiekti nei Europos Sąjungoje. Dėl to buvo pasiūlyta paskirstyti išteklius taip, kad būtų galima efektyviai juos panaudoti.
Colm Burke
autorius. - Prieš balsavimą ketinu pateikti pakeitimą žodžiu. Šis perversmas Mauritanijoje kelia nusivylimą. Šaliai, kuri per pastaruosius metus kuriant demokratiją padardidelę pažangą, tai yra grįžimas atgal.
Neturėtume nepakankamai įvertinti demokratinės Mauritanijos svarbos šiame trapiame Afrikos regione, todėl yra svarbu grįžti prie demokratijos ir pilietinės valdžios. Demokratiškai išrinktos valdžios nuvertimas yra paprasčiausiai nepriimtinas kaip ir besitęsiantis šios šalies prezidento ir ministro pirmininko namų areštas. Tačiau taip pat reikia paminėti, kad du trečdaliai Mauritanijos parlamento narių pasirašdeklaraciją, kurioje yra remiamas perversmo vadovas ir jo generolai. Praėjusį sekmadienį generolai sudarsavo vyriausybę, kuri turėtų būti laikoma neteisėta.
Nors ir nepripažindamas šios laikinos apsišaukėlės vyriausybės, vis tiek skatinčiau karinę chuntą kaip galima greičiau paskirti naujus prezidento rinkimus, kad vėl vietoj kariuomenės atstovų būtų paskirti civiliai ministrai. Chunta privalo laikytis rinkiminio neutralumo, kaip tai padarpo perversmo 2005 metais. Jei tai nebus padaryta artimiausiu metu, Europos Sąjunga privalo apsvarstyti griežtesnių priemonių taikymą - nehumanitarinės pagalbos teikimo sustabdymą. Komisija privalo rimtai apsvarstyti Kotonu susitarimo 96 straipsnio atnaujinimo galimybę. Taip būtų įšaldytas chuntos narių turtas ir sustabdytas pagalbos teikimas. Baigdamas primygtinai reikalauju, kad Europos Sąjunga glaudžiau bendradarbiautų su Afrikos Sąjunga sprendžiant šią politinę krizę.
Laima Liucija Andrikienė
Tenka apgailestauti, kad rugpjūtį Mauritanijoje generolai vėl įvykdkarinį perversmą, dėl kurio, deja, labiausiai nukentės paprasti šios šalies piliečiai. Tikrovyra ta, kad esant blogai ekonominei ir socialinei padėčiai po perversmo Pasaulio Bankas priėmsprendimą sustabdyti paramą šiai šaliai, tai dar pablogino jos padėtį, o tai netruks pajusti šalies gyventojai. Situaciją galime vertinti tik vienareikšmiai - mes smerkiame perversmo sumanytojus ir vykdytojus ir reikalaujame, kad konstitucinir pilietintvarka šioje šalyje būtų kuo greičiau atkurta. Taip pat reikalaujame, kad prezidentas Sidi Mohamedas Cheikhas Abdallahi būtų nedelsiant išlaisvintas, o vyriausybės nariai galėtų vykdyti savo pareigas.
Karinis perversmas nėra būdas įveikti krizę. Tik politinės diskusijos, laisvi ir teisingi rinkimai gali išvesti bet kurią šalį iš konstitucinės krizės, o mūsų, Europos Sąjungos, pareiga - padėti maksimaliai greitai ir efektyviai įveikti krizę suteikiant būtiną pagalbą šalies gyventojams, kurie yra labiausiai pažeidžiami ekonominės ir maisto krizės metu.
Leopold Józef Rutowicz
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, Mauritanija yra neturtinga šalis. Taip pat tai yra netipinmusulmonų šalis, kurioje be kraujo praliejimo yra įvykę daugybvalstybės perversmų. Tai šalis, kuri pripažįsta Izraelį ir remia Jungtines Valstijas kovoje su Al-Qaeda. Mauritanija turi demokratinę konstituciją. Šalyje vyko daugybstichinių nelaimių. Čia vergovvis dar yra įprastas dalykas, o tai reiškia, kad iš žmonių yra atimamas jų kultūrinis ir religinis identiškumas bei tapatybė. Tačiau tai šalyje gyvuoja jau daug metų. Mauritanija gana neblogai panaudoja pagalbą, teikiamą jos infrastruktūros ir švietimo vystymui.
Paskutinio valstybės perversmo metu Al-Qaeda taip pat paskelbšventąjį karą. Tai gali destabilizuoti šalį, padidinti badą ir panaikinti padarytą pažangą. Dėl to taip pat gali mirti daug žmonių, o šalyje būtų nežmoniškas radikalaus islamo valdymas. Atsižvelgiant į visus šiuos pavojus, Europos Sąjunga ir Afrikos šalių organizacijos turi skubiai užkirsti kelią tokiai tragedijai.
Raül Romeva i Rueda
Verts/ALE frakcijos vardu. - (ES) Gerb. pirmininke, tik vakar kalbėjome apie nesuderinamumą ir neveiksmingumą, kuris kartais atsispindi Europos Sąjungos sankcijų politikoje. Mauritanijos atvejis yra akivaizdus to pavyzdys. Privalome pasmerkti šią vasarą šalyje įvykdytą perversmą. Tai mes ir darome šioje rezoliucijoje.
Tačiau taip pat prašome sumažinti politinę įtampą atitinkamose šalyse, kurios turi kompetenciją tai padaryti šiuo metu.
Be to, tarptautiniu mastu neturėtų būti griežtai kritikuojami tie, kurie tokios kritikos nėra nusipelnę. Ypač Mauritanijos žmonės, kurie jau ir taip kenčia nuo ekonominių ir maisto krizių.
Todėl prašome Europos Komisijos nenutraukti finansinės paramos, skiriamos pilietinės visuomenės paramos projektams, kuri yra teikiama pagal Europos priemonę demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) bei iš naujo svarstyti Žuvininkystės susitarimo įšaldymą.
Taip pat kreipiamės į Komisiją, kad remiantis Kotonu susitarimo 8 straipsniu, ji dalyvautų politiniame dialoge, siekiant atkurti konstitucinį teisėtumą. Jei toks dialogas nepavyks, tada reikėtų atnaujinti Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kad galima būtų įšaldyti pagalbos teikimą, išskyrus maisto ir humanitarinę paramą.
Koenraad Dillen
- (NL) Gerb. pirmininke, trapių demokratinių režimų Afrikoje nuvertimas kariniais valstybės perversmais yra nesibaigianti istorija, besitęsianti saga. Turbūt neperdėsiu sakydamas, kad šiame Parlamente praeityje jau daug kartų buvo pasmerkti visi perversmai Afrikoje. Daugiausiai Afrikos šalyse vis dar yra neteisėtų valdžių ir tie patys vadovai jau dešimtmečius užima postą. Milijonai, teikiami pagalbai, to nepakeitė. Gana dažnai despotai išlieka valdžioje, o mes per dažnai iškilmingai juos sutinkame. Tokia yra šio pesimizmo priežastis.
Rikimai, kuriuos šis Parlamentas padėjo stebėti, buvo sąžiningi. Dėl to visi sutinkame. Tačiau šios vasaros įvykiai Mauritanijoje parodė, kad norint, kad Afrikoje visam laikui išliktų demokratinės vertybės, vien rinkimų neužteks.
Šiandien mes sužinojome, kad Europa turi išdrįsti teikti ekonominę paramą ir vystymosi pagalbą atsižvelgiant į gerą valdymą ir demokratiją. Galų gale tai bus naudinga patiems Afrikos gyventojams. Tačiau iki dabar ES neišdrįso užimti tokios pozicijos. Vien tik žodžiu pasmerkti perversmo Mauritanijoje neužteks, jeigu Europos Sąjunga netaikys tuo pačiu metu konkrečių sankcijų chuntai izoliuoti.
Filip Kaczmarek
(PL) Gerb. pirmininke, apgailestauju, kad šiandien vyksta diskusijos dėl Mauritanijos. Praėjusiais metais Mauritanijoje įvyko pirmieji laisvi rinkimai. Tarptautinbendruomenė, įskaitant Europos Parlamento stebėjimo misiją, šiuos rinkimus pripažino teisingais ir skaidriais. Mauritanija padardidelę pažangą gyvybiškai svarbiose demokratinimo, stabilumo ir ateities vystymosi srityse. Čia kalbu apie vergovės pasmerkimą, žiniasklaidos liberalizavimą ir pabėgėlių sugrįžimą.
Dabar Mauritanija žengžingsnį atgal, atšaukdama demokratinių rinkimų rezultatus ir rodydama savo nepagarbą teisinei valstybei. Galima būtų įvairiai aiškinti ir vertinti prezidento Sidi Mohamedo Cheikho Abdallahi elgesį. Tačiau yra aišku, kad negalima pakeisti prezidento, išrinkto visuotiniuose, demokratiniuose ir laisvuose rinkimuose, perversmu. Tai nėra priimtina šalyje, vystančioje demokratiją, kaip tai iki šiol darMauritanija. Europos Sąjunga turėtų bendradarbiauti su Mauritanijos vyriausybe ir Afrikos Sąjunga ieškodama išeities.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gerb. pirmininke, rugpjūčio pradžioje, pirmasis demokratiškai išrinktas prezidentas Mauritanijoje buvo nušalintas ir kartu su ministru pirmininku bei vidaus reikalų ministru įkalintas po karinio perversmo.
Mauritanija yra viena iš neturtingiausių pasaulio šalių ir viena iš naujausių naftos teikėjų. Jei jos demokratiniam vystymuisi iškils grėsmė, reikės spręsti dėl bendradarbiavimo su šia šalimi tarptautiniu mastu. Šiuo metu Pasaulio Bankui įšaldžius 175 milijonų JAV dolerių finansinės pagalbos bei ES svarstant dėl 156 milijonų eurų įšaldymo, kyla grėsmė, kad bus nutraukti keli vystymosi projektai. Tačiau labai atsargus požiūris ateityje naudos neduotų.
Akivaizdu, kad dėl griežtos pozicijos Mauritanijos gyventojams nebus nustota tiekti maisto ir humanitarinės pagalba. Tačiau valdančiajai karinei chuntai reikėtų priminti apie Kotonu susitarimą, kad, nevykstant dialogui dėl demokratinės tvarkos atkūrimo, ES dar kartą nutrauks finansavimą.
Glyn Ford
Gerb. pirmininke, norėčiau pakartoti daugelio šią popietę pasisakiusių kolegų žodžius - demokratinMauritanija užtikrina stabilumą šiame regione. Vos praėjus 12 mėnesių po to, kai Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misija paskelbė, kad rinkimai buvo teisėti, generolai Mauritanijoje įvykdantrąjį per dvejus metus perversmą.
Reikalaujame, kad tuoj pat būtų paleistas prezidentas ir ministras pirmininkas. Manome, kad tai galima išspręsti dialogu. Pritariame Afrikos Sąjungos dalyvavimui šiame procese, tačiau primygtinai reikalaujame, kad Komisija dalyvautų taip pat ieškant taikaus ir demokratinio šios krizės sprendimo. Ir kad, esant reikalui, būtų pagrasinta nutraukti visos pagalbos teikimą, išskyrus maisto ir humanitarinę pagalbą, Mauritanijai, jei per ateinančius mėnesius nebus rasta tinkamo sprendimo.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, norėčiau pritarti F. Kaczmarek. Nieko nestebina valstybės perversmas Afrikoje, tiksliau Mauritanijoje. Vertinant padėtį šiame žemyne, galime teigti, kad, nors demokratinimo procesas jau yra prasidėjęs įvairiose srityse ir vis dar tęsiasi, jis dar yra silpnas. Tai faktas.
Mes turime padaryti viską, ką galime, kad padėtume vystytis demokratijai. Tai liečia ir mūsų misijas vykti stebėti parlamento ar prezidento rinkimus bei teikiamą finansinę paramą. Tikrai yra verta dalyvauti keliant žmonių sąmoningumą ir supratimą, kas yra demokratija, aiškinant, kaip jie gali dalyvauti šiame procese. Nemanau, kad turėtume nustoti tai daryti. Priešingai, turime būti dosnūs. Afrikos ateitis yra pavojuje.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, keletą mėnesių Mauritanijoje buvo įtempta politinsituacija dėl didelės daugumos parlamento narių pasipriešinimo Mauritanijos prezidentui. 2008 m. rugpjūčio 6 d., po to, kai prezidentas Sidi Mohamedas Cheikhas Adallahi atleido kelis kariuomenės vadovus, greitai ir be kraujo praliejimo įvyko perversmas. Šiuo metu išrinktas prezidentas yra įkalintas svečių namuose. Būtina pažymėti, kad ministras pirmininkas taip pat buvo suimtas, tačiau kitų institucijų, pavyzdžiui, išrinkto parlamento, tai nepalietė.
Prieš trejus metus, 2005 m. rugpjūčio 3 d., tie patys generolai, kurie tada buvo pulkininkai, panašiai nuvert20 metų trukusį pulkininko Ouldo Taya režimą. Jis pateko į valdžią po valstybės perversmo.
Tačiau pastarasis perversmas visiškai skiriasi nuo 2005 m., kai buvo nuverstas diktatoriaus režimas ir prasidėjo perėjimas prie demokratijos, kurią labai politiškai ir finansiškai rėmEuropos Sąjunga. Po įvykusių laisvų ir teisėtų rinkimų pirmą kartą Mauritanijoje buvo demokratiškai išrinkta valdžia, kurios veiklą vis dar būtina gerinti.
Nuo pirmosios valstybės perversmo dienos mūsų pozicija yra aiški. Komisijos narys L. Michelis ryžtingai pasmerkvalstybės perversmą ir pareikalavo paleisti ir sugrąžinti į valdžią prezidentą Sidi Mohamedą Cheikhą Abdallahi bei skubiai grįžti prie konstitucinio valdymo. Visa tarptautinbendruomenlaikosi panašios pozicijos.
Paskutiniai sprendimai, kuriuos priėmkarinchunta, save vadinanti "Aukščiausia valstybės taryba", yra formalizuoti perversmą ir paskirti naują ministrą pirmininką bei vyriausybę. Šie veiksmai yra neteisingi, prieštaraujantys tarptautinės bendruomenės reikalavimams.
Manau, kad šis perversmas akivaizdžiai pažeidžia pagrindinius Kotonu susitarimo punktus dėl demokratinių principų ir teisinės valstybės. Todėl 2008 m. rugsėjo 2 d. Komisija priėmkomunikatą Tarybai pradėti konsultacijas su Mauritanija, remiantis Kotonu susitarimo 96 straipsniu.
Priklausomai nuo šių konsultacijų rezultatų, bus pasiūlytos atitinkamos priemonės. Tačiau vertinant galimą neigiamą poveikį gyventojams, vis dar tikimės, kad bus rastas priimtinas sprendimas, neizoliuojant tokios strategiškai svarbios šalies.
Tuo tarpu toliau stebėsime įvykius Mauritanijoje ir palaikysime Afrikos Sąjungos pastangas atkurti konstitucinę valdžią šalyje.
Dar norėčiau pateikti savo pastabas dėl dviejų klausimų. Per anksti išsamiau kalbėti apie atitinkamus veiksmus, kurių reikėtų imtis dėl tam tikrų projektų ar bendradarbiavimo sričių. Manau, kad turėtume sulaukti išvadų dėl Kotonu susitarimo 96 straipsnio konsultacijų. Taip pat, gerb. M. A. Isler Béguin, būtų gerai sulaukti, kol ten nuvyks delegacija. Pirmiausia reikia pradėti konsultacijas dėl Kotonu susitarimo 96 straipsnio.
Galiausiai ten yra vykdomi du svarbūs projektai. Vienas iš jų yra Europos vystymosi fondo projektas (jo vertyra 4,5 milijonų eurų) dėl pilietinės visuomenės paramos, o kitą projektą planuojame vykdyti dėl demokratijos ir žmogaus teisių paramos (jo vert- 300 000 eurų). Jei bus iš dalies įšaldytas bendradarbiavimas, tikriausiai šie projektai bus toliau vykdomi. Taigi, šiuo metu esame tokioje stadijoje, kai turėtų būti taikomas Kotonu susitarimas ir vykti konsultacijos dėl 96 straipsnio. O tada jau bus matyti.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks po diskusijų.
Nuomonės raštu (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Sebastian Valentin Bodu  
raštu. - (RO) Deja, žmogaus teisių klausimas Afrikos šalyse yra amžina tema. Daugumai europiečių pagarba žmogaus teisėms yra dovana, kurią jie gauna gimę. Esu kilusi iš šalies, kuriai daugiausiai teko susidurti su komunizmu Europoje, kur žmogaus teisės nebuvo labai svarbios. Negalėčiau pasakyti, kad po 18 demokratijos metų visiškai nebeliko žmogaus teisių pažeidimo, tačiau padėtis yra daug geresnnegu buvo komunizmo laikais.
Trapus Afrikos žemynas, kurio istorija paliko žymę jos gyventojų mentalitete, šiuo metu po Mauritanijos kariuomenės lyderių įvykdyto perversmo susiduria su viso regiono destabilizavimo grėsme. Jie panaikino 2007 m. Mauritanijos žmonių priimtą demokratinį sprendimą, kai pirmą kartą prezidentas buvo išrinktas demokratiškai. Teisinvalstybyra pirmas ir pagrindinis reikalavimas kuriant demokratiją.
Naujasis režimas Mauritanijoje nėra palaikomas žmonių. Tai tik nedidelės žmonių grupės noras. Tarptautinbendruomen vardan šalies gyventojų saugumo ir viso regiono stabilumo, kur terorizmas kelia tikrą grėsmę, privalo užtikrinti, kad reikalai šioje šalyje neblogėtų.
