Doba vyhrazená pro otázky (otázky na Radu) 
Předsedající
Dalším bodem je doba vyhrazená pro otázky (B7-0236/2009).
Radě byly položeny následující otázky.

Předmět: Etnické menšiny v Srbsku
Jak Rada hodnotí situaci etnických menšin v Srbsku, zejména albánské skupiny obyvatelstva v údolí Preševo, kde opět došlo k útokům proti civilnímu obyvatelstvu??
Cecilia Malmström
Děkuji za otázku, pane Posselte. Na zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti jsme přijali závěry týkající se rozšíření a procesu stabilizace a přidružení. Rada v těchto závěrech uvítala závazek Srbska přistoupit k EU a ocenila jeho činnost při provádění klíčových reforem v souladu s evropskými normami. Rada rovněž zdůraznila, že je potřeba v reformách pokračovat.
Vzali jsme na vědomí sdělení Komise ze dne 14. října, v němž se uvádí, že v Srbsku je zaveden obecný právní a institucionální rámec pro dodržování lidských práv a že bylo dosaženo pokroku směřujícího k lepšímu dodržování právních předpisů týkajících se mezinárodních lidských práv. V této oblasti hraje důležitou roli nové ministerstvo pro lidská práva a práva menšin v Srbsku. Je nicméně potřeba vyvíjet další úsilí ke zvýšení informovanosti o mezinárodních normách. Rada rovněž konstatuje, že Srbsko ratifikovalo všechny hlavní nástroje týkající se lidských práv.
Co se týče zvláštní situace v jižním Srbsku, o které se pan poslanec zmiňuje, v červenci se skutečně udály některé velmi násilné incidenty, k nimž patřil i útok na policejní síly v této oblasti. Po zatčení několika osob již k žádným dalším incidentům nedošlo. Atmosféra v koordinačním orgánu pro jižní Srbsko se od té doby zlepšila. Situace je sice nestálá, ale do celé věci jsou zapojeny hlavní etnické politické strany Albánců v této oblasti. Došlo také k pozitivním změnám v citlivé záležitosti vzdělávání. V této souvislosti bych se ráda zmínila zejména o otevření univerzitní katedry ve městě Medveđa, kde bude výuka vedena v srbštině a albánštině.
V blízké době bude vytvořena Rada národnostních menšin pro albánské obyvatelstvo Srbska. Lidé tak budou moci více ovlivnit vzdělávání, kulturu a další záležitosti. Pro etnické menšiny v jižním Srbsku je překážkou slabý hospodářský a sociální rozvoj. Mezinárodní společenství, zejména OBSE, nadále situaci v jižním Srbsku sleduje a v úzké spolupráci se srbskou vládou a místními čelnými představiteli hraje aktivní úlohu při podpoře míru a stability v oblasti.
Bernd Posselt
(DE) Paní Malmströmová, děkuji vám za skvělou odpověď. Mluvíme samozřejmě o třech oblastech: dvě příhraniční oblasti - Vojvodina a jižní srbská oblast Preševa, jinými slovy oblasti se třemi hraničními pásmy. Chtěl bych vás také požádat, abyste ve své budoucí funkci komisařky zajistila, že se tyto země budou dále rozvíjet v rámci přeshraničního programu podpory. Vnitřní Srbsko, zejména Sandžak v oblasti Novi Pazar, je samozřejmě zcela odříznuto. Tuto oblast je třeba rovněž podporovat s cílem zlepšit hospodářské podmínky, což pomůže vyřešit problémy týkající se menšin. V této oblasti, zejména v jižním Srbsku, je však hodně násilí. Chtěl bych požádat Radu, aby se i nadále touto výbušnou situací zabývala.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Pane Posselte, ujišťuji vás, že tuto situaci budeme nadále velmi pečlivě zkoumat, a to je také součástí soustavné práce Komise. Budeme se tím samozřejmě zabývat. Jsme si vědomi toho, že situace se sice zlepšila, ale je nestabilní. Nicméně ke zlepšení došlo a tato institucionální opatření, která mám na mysli, která byla provedena, jsou dobrým krokem správným směrem. Můžeme jen doufat, že s naší podporou a také s podporou OBSE bude vývoj pokračovat tímto směrem.
Franz Obermayr
(DE) Násilí se bohužel - a tato slova směřuji předchozímu řečníkovi - vyskytuje nejen v Srbsku, ale také v Kosovu. Na jedné straně je albánská menšina v Srbsku a na straně druhé je srbská menšina v Kosovu.
Moje otázka zní: pokud jde o zjednodušení vydávání víz pro Srbsko, jak EU zajistí, aby nedošlo k vytváření "šedých zón" a ke zneužívání systému? Není toto poskytnutí zjednodušeného postupu jedné skupině obyvatelstva Kosova v rozporu s kontroverzním uznáním Kosova jako suverénního státu?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Nejsem si úplně jista, na co se ptáte. Pokud jde o Kosovo, je potřeba na celé záležitosti dále pracovat, bez ohledu na skutečnost, že ne všechny členské státy Kosovo uznaly. Komise pracuje na tom, aby zjistila, jak bychom mohli Kosovu celou situaci usnadnit. To však bude nějakou dobu trvat. Stále tam jsou určité problémy. V budoucnu by měl být zjednodušen také vízový režim pro Kosovo, ale zatím nebyly splněny všechny podmínky.
Předsedající
Je jasné, že to bylo trochu mimo předmět otázky, nicméně s tématem to souvisí.

Předmět: Úroveň nezaměstnanosti
Jaké další kroky Rada podniká ve snaze řešit problematiku rostoucí nezaměstnanosti v rámci EU-27 kromě zavádění opatření pro rekvalifikaci a profesní rozvoj pracovníků?
Cecilia Malmström
Děkuji za otázku, paní Harkinová. Současná krize má velmi vážný dopad na miliony lidí. Jedním z hlavních úkolů, před nimiž EU stojí, je proto řešení důsledků hospodářské krize. Vzhledem ke stárnutí obyvatelstva musí členské státy EU snížit současnou úroveň nezaměstnanosti a zajistit, aby se nynější vysoká míra nezaměstnanosti nestala trvalou.
Politika zaměstnanosti je především odpovědností členských států. Nicméně Rada ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele přijala před několika lety určité pokyny. Zdůrazňovali jsme skutečnost, že přijatá opatření musí být různorodá, protože situace na trhu práce je v jednotlivých členských státech odlišná. Máme společnou výroční zprávu o zaměstnanosti, v níž Rada a Komise sleduje situaci v jednotlivých členských státech. Během současné krize věnovala Evropská rada zvláštní pozornost právě problematice nezaměstnanosti. V prosinci 2008 byl schválen plán evropské hospodářské obnovy, který poskytuje jednotný rámec pro opatření, která mají být přijata. Jako součást tohoto plánu přijala Rada a Evropský parlament v červnu 2009 nařízení, kterým se mění nařízení o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Toto změněné nařízení umožňuje použít prostředky z fondu k boji proti krizi.
V závislosti na situaci v dané zemi mohou být zavedena různá opatření: dočasná úprava pracovní doby, snížení příspěvků na sociální zabezpečení, snížení administrativní zátěže podniků, zlepšení postupů používaných úřady trhu práce, zaměření opatření na nezaměstnané mladé lidi a usnadnění mobility. Tato opatření byla zdůrazněna ve zprávě předsednictví vydané po neformálním summitu o zaměstnanosti.
Rada ve svých závěrech z červnového summitu stanovila řadu opatření, která by měla pomoci členským státům - a případně i účastníkům trhu práce - řešit dopady globální krize, a to uplatňováním zásad flexikurity. Mohou to být například takové kroky jako nabízení alternativ k propouštění pro podniky, což poskytuje příležitosti pro vytvoření flexibilních forem pracovních úvazků a pro dočasné úpravy pracovní doby, dále zlepšení podmínek pro podnikatele zajištěním flexibilního, bezpečného pracovního trhu a zpřístupněním systémů výhod, které poskytují motivaci k práci, odpovídající úrovně příspěvků na sociální zabezpečení, rozšířené a lepší opatření pro návrat k práci, opatření pro podporu příjmů a volný pohyb.
Ministři se během rozpravy v listopadu shodli na tom, že je potřeba zachovat aktivní politiku zaměstnanosti, která zahrnuje krátkodobá opatření. Mezi tato opatření patří například krátkodobá zaměstnanost nebo zlepšení zaměstnatelnosti a odborné přípravy zaměřené na zapojení osob do trhu práce. Na stejném zasedání Rady se ministři dohodli, že zaměstnanost je významným faktorem pro zamezení vyloučení. Protože je velmi důležitá provázanost rovnosti s hospodářským růstem a zaměstnaností, členské státy byly vyzvány k rozšíření péče o děti a ke snížení rozdílů v odměňování a dalších odlišností v přístupu k ženám a mužům.
Opatření musí být zaměřena zejména na osoby, které jsou krizí postiženy nejvíce: starší lidé, mladí lidé, osoby se zdravotním postižením a zaměstnanci bez trvalého pracovního poměru. Vytváření většího počtu rovných příležitostí pro mladé lidi v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti je jedním z hlavních cílů nového rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže pro období 2010-2018, který přijala Rada dne 27. listopadu 2009.
Marian Harkin
Děkuji za odpověď. Musím říct, že jsem velmi ráda, že vás vidím, paní ministryně, a doufám, že vás příští rok uvidím častěji. Budu se těšit na vaše odpovědi na naše otázky.
Ve své odpovědi jste se nezmínila o dvou bodech, které považuji za důležité: zaprvé je to podpora podnikání a zadruhé zvýšení výdajů na výzkum a vývoj. Ale chci se vás především zeptat na toto: až dosud jsme spoléhali na otevřenou metodu koordinace, která byla skutečně velmi slabým nástrojem a v úsilí o dosažení cílů lisabonské agendy nefungovala dobře. Máte vůbec nějaké návrhy na posílení tohoto mechanismu?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - To je skutečně velmi důležitá otázka a jak víte, Rada již obdržela návrh Komise a začala o budoucnosti Lisabonské strategie a o strategii pro Evropu do roku 2020 jednat. Rozhodnutí padne během španělského předsednictví na jaře příštího roku.
Jednou z otázek je, jak se z dlouhodobého hlediska ze současné situace dostaneme? Jak můžeme vytvořit Evropu, která bude konkurenceschopnější, v níž bude více rozvinuto podnikání, a vyhnout se tak sociálnímu vyloučení a nezaměstnanosti? Jak lze investovat do výzkumu a vývoje, aby se Evropa stala silným globálním hráčem v hospodářské oblasti, jak si to všichni přejeme? To vše bude pravděpodobně potřeba do nové strategie začlenit.
Jedním z velmi důležitých aspektů této strategie je způsob řízení. Myslím, že otevřená metoda koordinace má své výhody, ale je třeba ji zlepšit. Musíme zapojit mnohem více místních a regionálních orgánů, protože právě tyto orgány pak strategii realizují. Členské státy musí být za proces odpovědné a je potřeba přezkoumat také správu věcí veřejných. To je vysvětleno také v dokumentu Komise, který je nyní s členskými státy projednáván. Myslím, že od nich dostaneme velmi dobré návrhy, protože je to skutečně jeden ze slabých bodů strategie.
Andreas Mölzer
(DE) Jak víme, nástroj pro takzvané mikrofinancování, který chce EU zavést, nebude financován z nových zdrojů, ale z programu Progress. Jak se bude v této souvislosti postupovat, aby tento nový nástroj neohrozil program zaměstnanosti a sociální solidarity, který byl přijat ještě před tímto nástrojem pro mikrofinancování?
Paul Rübig
(DE) Mám následující otázku: nebylo by rozumné zabránit v prvé řadě nezaměstnanosti? Víte o nějakých pracovních místech ve veřejném sektoru, která by mohla být poskytnuta nezaměstnaným? Jak bychom mohli podpořit zejména vytváření nových malých a středních podniků? Existují možnosti pro uplatnění přeshraničních metod a osvědčené postupy, díky nimž by bylo vytvořeno více nových společností?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Jak jsem uvedla, hlavní odpovědnost za vytváření pracovních míst mají samozřejmě členské státy. Ale je tu spousta práce a jak jsem zmínila v úvodu v odpovědi pro paní Harkinovou, Rada vydala řadu doporučení, jak byste mohli pracovat na zvyšování flexibility pomocí různých podpůrných systémů a zvýšit aktivitu lidí umožňující předejít mechanismům vyloučení. Je velmi důležité, abychom se nadále setkávali na vysoké úrovni se sociálními partnery a členskými státy a vyměňovali si navzájem své zkušenosti a osvědčené postupy. Ty se mezi jednotlivými zeměmi skutečně liší, ale je potřeba, abychom si příklady vzájemně sdělovali a sledovali nejlepší způsoby, které by pak mohly být využity. Jedná se tady o kombinaci doporučení Rady a potřeby, aby členské státy přijaly svůj díl odpovědnosti a trochu se - podle konkrétní situace v každé zemi - přizpůsobily.
Co se týče vaší otázky, pane poslanče, nejsem si úplně jista, zda jsem ji pochopila. Možná byl problém v překladu. Nikdy jsem nemluvila o mikroorgánu. Zmínila jsem se o globalizačním fondu, jehož flexibilitu jsme nyní s pomocí Evropského parlamentu zvýšili, aby členské státy a firmy, které se dostaly do potíží, mohly získat podporu a pomoci lidem, kteří jsou nezaměstnaní nebo byli propuštěni ze zaměstnání.
Předmět: Jednání ohledně účasti Turecka ve společných operacích agentury Frontex
Dne 21. října 2009 na plenárním zasedání Evropského parlamentu úřadující předsedkyně Rady paní Malmströmová informovala o tom, že probíhají jednání "s cílem dosáhnout případné dohody, která by se týkala také výměny informací a možnosti zapojení tureckých orgánů do společných operací agentury Frontex". Čl. 8e odst. 2 nařízení (ES) č. 863/2007, kterým se zřizuje mechanismus k vytvoření pohraničních jednotek rychlé reakce a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, uvádí, že "všechny změny nebo aktualizace operačního plánu vyžadují dohodu výkonného ředitele a žádajícího státu".
Vzhledem k výše uvedenému, sdělí Rada, do jaké fáze dospěla jednání o turecké účasti na společných operacích agentury Frontex? Jaké podmínky si Turecko klade pro svou účast? Je o těchto jednáních informováno Řecko - členský stát, který je hostitelskou zemí agentury Frontex?
Cecilia Malmström
Důležitým prvkem strategie EU pro lepší řízení přistěhovalectví je vytvořit partnerství v oblasti kontroly hranic s třetími zeměmi. To je ústředním principem konceptu integrované správy hranic, který přijala Rada v prosinci 2006. Ráda bych také zmínila, že operativní spolupráce se třetími zeměmi je důležitým prvkem práce agentury Frontex.
Podle podmínek nařízení o agentuře Frontex může tato agentura podporovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky Evropské unie v oblasti vnějších vztahů a může spolupracovat se třetími zeměmi v rámci dvoustranné spolupráce. Řada opatření již byla dokončena a další opatření jsou v současné době projednávána.
Mandát pro jednání je dán správní radou, v níž jsou zastoupeny všechny členské státy. V současné době bylo dosaženo výrazného pokroku v jednáních o operativní spolupráci, která probíhají mezi agenturou Frontex a příslušnými tureckými orgány.
Vzhledem k tomu, že jednání ještě neskončila, je pro Radu obtížné podrobněji se k obsahu a vývoji diskusí vyjadřovat.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážená paní předsedající, paní ministryně, z vaší dnešní odpovědi jsem vyrozuměla, že v této záležitosti jsou důležité tři body: zaprvé, že jednání mezi agenturou Frontex a Tureckem jsou v pokročilé fázi, zadruhé předpokládám, že všechny členské státy Evropské unie, tedy včetně Řecka, o jednáních vědí, a zatřetí, že - podle závěrů nedávné schůzky ministrů zahraničí - s hraniční kontrolou souvisí dohoda o zpětném přebírání osob.
Jinými slovy, požaduje Turecko za účelem spolupráce, za účelem dohody o zpětném přebírání osob s Evropskou unií, společné operace s kontrolami na vnějších hranicích? Pokud ano, jak vyřešíme závažný problém ochrany lidských práv a důstojnosti přistěhovalců a velmi citlivou otázku, která se netýká tolik kontroly hranic, jako spíše definice hranic?
Jinými slovy - přijímá Turecko vnější hranice Evropské unie? Akceptuje skutečnost, že agentura Frontex provádí svou činnost na vnějších hranicích Evropské unie?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - To je samozřejmě velmi obsáhlá otázka. Jednání s Tureckem teprve začala. Zástupce Komise, komisař Barrot, a švédský ministr pro migraci a azylovou politiku pan Billström, byli před několika týdny v Turecku, aby tato jednání zahájili. První diskuse byly plodné, ale zatím nedospěly k závěru, takže je velmi obtížné informovat vás o aktuální situaci. Všechny členské státy - včetně Řecka - jsou samozřejmě o jednáních průběžně informovány.
V této souvislosti je vždy zmiňováno dodržování základních práv a evropských hodnot, takže Turecko není z této záležitosti vyloučeno. Ale jak jsem řekla panu poslanci, jednání teprve začala. Probíhají zatím velmi dobře, ale nebyla dosud ukončena. Jednání jsou otevřená, takže všechny členské státy jsou do nich zapojeny prostřednictvím agentury Frontex, v níž je zastoupeno i Řecko.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážená paní předsedající, paní ministryně, jestli tomu dobře rozumím, shoda, k níž jsme s Tureckem došli a jež by se v konečném důsledku měla v oblasti přistěhovalectví transformovat do dohody o zpětném přebírání osob, bude zahrnovat rovněž otázky týkající se spolupráce s agenturou Frontex.
Dále bych chtěl říct, že jsme si v Řecku všimli, že v poslední době působí turecké orgány letadlům agentury Frontex záměrně potíže. V odpovědích Komise není uvedeno nic konkrétního k diskusím, které k tomu proběhly, a zda jde skutečně o obtěžování.
Můžete se k této záležitosti vyjádřit?
Andreas Mölzer
(DE) Pro úspěšné řešení situace je určitě rozumné, abychom spolupracovali na mezinárodní úrovni, pokud - a to říkám velmi otevřeně - nebude nutné tuto spolupráci koupit s pomocí finančních prostředků EU. S kterými ostatními státy v současné době jednáme nebo máme v plánu jednat? Byly tureckému státu nabídnuty finanční prostředky s cílem motivovat jej k účasti na operacích Frontex?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Letadla byla předmětem několika otázek během doby vyhrazené pro otázky. Rada informovala turecké orgány, tureckou vládu a její zástupce, že předpokladem pro další diskuse na toto téma je dobrá spolupráce v této oblasti. Rada turecké úřady rovněž požádala, aby se zdržely jakýchkoli provokativních akcí. Bylo to řečeno velmi jasně a příslušné odpovědi si můžete najít, na některé z nich jsem velmi nedávno odpovídala i já sama.
Jednání probíhají. Jejich vedením byly pověřeny příslušné osoby. Jak jsem uvedla, nemohu vám přesně říct, v jaké fázi nyní jsou, protože stále probíhají, ale děje se tak podle obvyklého postupu, a abych odpověděla na vaši otázku, vedeme také diskuse se Senegalem a Kapverdami. Diskuse byly zahájeny také s Marokem, Egyptem a Mauritánií, ale zatím jsme dosáhli velmi malého pokroku.
Postupujeme jako obvykle. Používáme standardní postupy. Zahájením jednání byla pověřena rada agentury Frontex. Některá jednání jsou velmi úspěšná, jiná méně. Spolupracujeme například s Ruskem, Moldavskem, Ukrajinou, Gruzií atd., ale v ostatních oblastech nebyl pokrok velký.
Předmět: Jednání o klimatu v Kodani
Může Rada poskytnout nejnovější informace o stavu jednání, jež budou brzy zakončena v Kodani? Může upřesnit, kdy předpokládá přijetí právně závazného dokumentu navazujícího na Kjótský protokol, pokud v Kodani k uzavření právně závazné dohody nedojde?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Během doby, kdy probíhají jednání v Kodani, se situace stále mění, nicméně pokusím se vám přiblížit aktuální stav.
Jak dobře víte, tato záležitost zahrnuje dvě hlavní otázky: zmírnění a financování. Jak dnes ráno řekl pan premiér, jsme stále přesvědčeni, že v Kodani můžeme dosáhnout úspěchu, který nám umožní udržet globální oteplování na úrovni nepřesahující 2 °C ve srovnání s teplotou v předindustriálnm období.
EU hraje v celém procesu klíčovou roli, která spočívá ve vytváření mostu, díky němuž bychom měli v konečném důsledku dosáhnout právně závazné dohody. Doufejme, že nyní dosáhneme politicky závazné dohody s jasným harmonogramem směřujícím k dosažení právně závazné dohody pro období od 1. ledna 2013.
Pro dosažení dohody je však potřeba dojít ke shodě názorů týkající se těchto základních stavebních kamenů.
Zaprvé se jedná o hluboké a ambiciózní závazky rozvinutých zemí snížit do roku 2020 emise. Některé země, například Japonsko a Norsko, své původní sliby zvýšily, ale je jasné, že návrhy předložené v současné době k dosažení cíle 2 °C nestačí.
V této souvislosti EU zopakuje své požadavky, aby další rozvinuté země přijaly ambiciózní plán a aby rozvíjející se země i nadále usilovaly o měřitelná, vykazovatelná a ověřitelná zmírňující opatření.
Větší rozvíjející se země - Čína, Indie, Indonésie, Brazílie, Jižní Afrika a Jižní Korea - nabídly, že omezí původně předložené návrhy růstu emisí, což představuje významný přínos.
Rada se však domnívá, že tyto země, zejména Čína a Indie, mají oproti navrhovaným opatřením větší potenciál. Je také zřejmé, že je potřeba učinit více, nechceme-li hranici oteplování o 2 °C překročit.
EU proto tyto země požádá, aby v souvislosti s ambiciózní dohodou vyvinuly větší úsilí.
Potřebujeme také rámec pro přizpůsobení se změnám klimatu, pro přenos technologií a budování kapacit. Potřebujeme financování v rámci spravedlivého a rovného systému řízení zmírňování, přizpůsobení se, budování kapacit a přenosu technologií do rozvojových zemí.
Důležitým impulsem pro probíhající jednání je poslední zasedání Evropské rady, které se zabývalo výší částky pro rychlé zahájení financování během prvních tří let, což také posiluje důvěryhodnost Evropské unie.
Hlavy států a vlád se nyní blíží do Kodaně. Doufáme, že k zásadním otázkám zmírňování a financování poskytnou potřebné politické podněty. Takže doufejme, že ambiciózní dohody bude dosaženo.
EU předložila návrhy, aby byla jednání o právně závazné smlouvě na období od 1. ledna 2013 završena v co nejkratším termínu po skončení konference v Kodani.
Ještě je příliš brzy na to říct, kdy toho bude možné dosáhnout, ale měli bychom usilovat o dohodu, aby se tak stalo do šesti měsíců po ukončení konference.
Seán Kelly
Chtěl bych vám, paní Malmströmová, poděkovat za vaše stručné, přesné a logické odpovědi nejen na mou otázku, ale na všechny otázky, které zazněly od června minulého roku, kdy jsem nastoupil do tohoto parlamentu. Jste skvělá.
Jsem také hrdý, že jsem součástí Evropské unie, která vede diskusi o změně klimatu a působí na ostatní, aby učinili totéž. Myslím, že nejlepším příkladem toho je dnešní příjezd amerického prezidenta a čínského premiéra do Kodaně, což by před několika lety bylo něco naprosto nepředstavitelného.
Nicméně jak bychom mohli dále postupovat v případě, že závazná dohoda nebude k dispozici?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Vzhledem k tomu, že politická jednání začnou v podstatě zítra, jak sám říkáte, kdy přijedou premiéři a prezidenti z celého světa, myslím, že bychom už neměli mluvit o plánu "B". Myslím, že díky svému přínosu, síle a dynamice mohou pomoci vytvořit ambiciózní, politický závazek.
Pokud by nebylo možné závazku dosáhnout, budeme prostě muset o této záležitosti nadále diskutovat. V žádném případě to nevzdáme. Svět od nás očekává výsledky. Jedná se o nejdůležitější otázku naší generace, nesmíme selhat. Pokud se nám zítra nebo pozítří nepodaří dosáhnout dohody, budeme nadále vést diskuse, dokud dohody nedosáhneme.
Předmět: Financování boje proti změně klimatu v rozvojovém světě
Při nadcházejícím jednání o změně klimatu v Kodani by se měl stanovit celosvětový přístup k problematice změny klimatu z krátkodobého a střednědobého hlediska. Je naprosto nezbytné, aby bylo dosaženo dohody a aby bohaté země poskytly peníze na boj proti účinkům klimatických změn v rozvojovém světě. Nelze přece očekávat, že rozvojové státy budou platit za následky problému, který způsobily západní státy.
V dohodě dosažené na summitu Evropské rady v říjnu se odhaduje, že k tomu, aby se rozvojové země přizpůsobily změně klimatu, budou potřebovat 100 mld. EUR, zatímco samy rozvojové země tvrdí, že tyto náklady budou třikrát až čtyřikrát vyšší.
Jakým způsobem chce Rada dosáhnout kompromisu za situace, kdy existují takto rozporuplná čísla?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Jak správně připomíná pan poslanec, základním prvkem jednání v Kodani je financování záležitostí týkajících se klimatu v rozvojových zemích, které bude také klíčem k dosažení dohody.
Nejprve bych ráda znovu upozornila na to, že na říjnovém zasedání Evropské rady jsme zdůraznili důležitost rychlého zahájení financování s cílem podniknout okamžité kroky a připravit se na společně prováděnou a efektivní činnost ve střednědobém a dlouhodobém horizontu se zvláštním důrazem na tyto rozvinuté země. Na prosincovém zasedání Rady, které se konalo před několika dny, vyjádřila EU společně s členskými státy svou připravenost vyhradit na období 2010-2012 částku 2,4 miliardy EUR ročně s cílem pomoci rozvojovým zemím v boji proti změně klimatu. Myslím, že tímto závazkem jsme dali stranám jednajícím na konferenci velmi jasný signál a posílili svou důvěryhodnost.
Evropská rada dále konstatovala, že je nutné do roku 2020 značně zvýšit veřejné i soukromé finanční toky. Je třeba revidovat a případně i reformovat stávající finanční strukturu tak, aby byla schopna na tento problém reagovat. Jak jste ve své otázce uvedl, Evropská rada schválila v říjnu odhad Komise, že by celkové čisté dodatečné náklady na přizpůsobení se změně klimatu v rozvojových zemích a její zmírnění mohly do roku 2020 činit přibližně 100 miliard EUR ročně. Finance pro tento účel budou tvořit vlastní zdroje rozvojových zemí, finance mezinárodního trhu s uhlíkem a mezinárodní veřejné finance. Podle odhadu Komise je to nutnost, není to návrh ani nabídka EU.
Existuje také celá řada jiných odhadů z dalších zdrojů, ale Rada schválila právě odhad Komise, protože je přesvědčena, že je to odhad nejlepší. Celková úroveň mezinárodních veřejných financí na potřebnou podporu se do roku 2020 podle odhadů pohybuje v rozmezí 22 miliard EUR až 50 miliard EUR ročně. EU je spolu s členskými státy připravena přispět k této částce spravedlivým dílem, ale na mezinárodním veřejném financování by se měly podílet všechny země kromě těch nejchudších, a to na základě komplexního distribučního klíče vycházejícího z úrovní emisí a HDP. A jak zdůraznila říjnová Evropská rada, kodaňská dohoda musí obsahovat ustanovení zahrnující cíl, aby globální oteplování nepřesáhlo 2 °C, dále ambiciózní závazky rozvinutých zemí snížit emise, technologie pro přizpůsobení se změně klimatu a dohodu o financování.
Gay Mitchell
Chtěl bych se připojit k panu Kellymu a poděkovat paní ministryni za její odpovědi, které nám zde v Parlamentu poskytla, a také za celkové vedení švédského předsednictví, které je nám všem příkladem.
Paní ministryně, v poslední době jsme zaznamenali, že prezident Spojených států jedná s některými lídry v rozvojovém světě. Vstoupila Evropská unie do těchto jednání ve snaze překlenout se Spojenými státy a ostatními zeměmi propast a pokusit se vyřešit zbývající otázky? Může nás paní ministryně ujistit, že pokud budou pro tento účel pro rozvojové země vyhrazeny finanční prostředky, budou to nové peníze, a nikoli peníze, které by pocházely ze stávajících závazků vůči rozvojovému světu určených na programy týkající se hladu a rozvoje?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Co se týče první otázky, na podzim se konalo několik dvoustranných schůzek s cílem pokusit se dohodnout na uspořádání těchto jednání a připravit se na ně. EU je se Spojenými státy americkými v neustálém kontaktu, snaží se na ně tlačit, aby poskytli ambicióznější vyjádření. Oni mají naopak své vlastní dvojstranné vztahy, do některých jsme byli při několika příležitostech zapojeni, do jiných ne, protože se snažíme tlačit z různých stran. Během švédského předsednictví jsme absolvovali také šest dvoustranných schůzek s důležitými zainteresovanými zeměmi, jako je Čína, Indie, Ukrajina, Jižní Afrika, Rusko a Spojené státy. Při všech těchto příležitostech byly předmětem jednání i otázky klimatu, takže na toto téma proběhla celá řada schůzek.
Pokud jde o finanční prostředky, musím říct, že se jedná o kombinaci starých a nových peněz. Některé země použily právě takovou kombinaci. Jiné země již přidělily část svého rozpočtu na rozvojovou pomoc. Protože změny klimatu budou mít největší dopad na nejméně rozvinuté země, je logické, že některé části rozpočtu na rozvojovou pomoc jsou určeny na různé druhy opatření týkající se klimatu.
V důsledku hospodářské krize nyní mnohé členské státy snížily své nároky na celkové rozpočty na rozvojovou pomoc, což je politováníhodné.
Jedná se o kombinaci důvodů, z velké části je to kvůli hospodářské krizi.
Předmět: Návrh směrnice Rady o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo přesvědčení, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci
Je velmi důležité zdůraznit obecný požadavek dostupnosti pro všechny. A to nejen pro zdravotně postižené osoby, ale do deseti let také pro většinu evropské společnosti. Uvažuje Rada o vytvoření skutečně sjednoceného základu antidiskriminační politiky bez výjimky (např. design, výroba zboží), aby tak vytvořila udržitelnou společnost a odstranila celou řadu různých právních základů zaměřených na boj proti diskriminaci?
Vzhledem k tomu, že dostupnost infrastruktury a služeb představuje v mnoha případech a v mnoha zemích skutečný problém, domnívám se, že je zcela nepřijatelné odkládat povinnost přijímat nová pravidla pro lepší a skutečnou dostupnost (nových) infrastruktur a (nových) služeb na úrovni členských států o 10 nebo 20 let. Uvažuje Rada přesto o dalším odložení termínu pro provedení povinné dostupnosti do vnitrostátního práva v případě stávajících a/nebo nových infrastruktur? Pokud ano, proč?
Cecilia Malmström
Jak uvedl pan poslanec ve své otázce, velmi důležitou součástí boje proti diskriminaci jsou opatření ke zlepšení dostupnosti. Během švédského předsednictví jsme i nadále zkoumali technickou úroveň návrhu směrnice o provádění zásady rovného zacházení. Tento návrh obsahuje čtyři důvody diskriminace, které v současnosti nejsou zahrnuty v oblasti zaměstnanosti: náboženské vyznání nebo víra, zdravotní postižení, věk a sexuální orientace.
Rada dne 30. listopadu 2009 prostudovala zprávu předsednictví o stavu v této oblasti, která upozorňuje na potřebu další práce na těchto záležitostech, zejména pokud jde o rozsah působnosti, ustanovení týkající se zdravotního postižení a harmonogram provádění. Předsednictví dále oznámilo, že návrh by měl zahrnovat také otázku designu a výroby zboží. Je třeba o tom dále jednat.
Podle zprávy o stavu je třeba vyřešit i další problémy týkající se finančních důsledků směrnice. Máme-li dosáhnout politické jednoty, musíme vytvořit text přijatelný pro všechny členské státy. Je potřeba, aby mezi všemi členskými státy panovala shoda, jinak Rada nebude moci v této věci pokračovat.
Nemohu předjímat výsledky jednání, nicméně diskuse týkající se provádění, termínů a rozsahu stále probíhají a budou ještě nějaký čas probíhat.
Ádám Kósa
(HU) Paní ministryně, velice děkuji za vaši odpověď. První kroky, které byly přijaty, jsou velmi povzbudivé, rád bych ale zdůraznil tři věci. V Evropské unii žije 50 milionů lidí se zdravotním postižením. Tato záležitost nemá vliv pouze na ně, protože Evropská unie výrazně pociťuje také stárnutí obyvatelstva. Proto se tento problém dotýká nejen lidí se zdravotním postižením, ale i budoucnosti všech starších osob, například lidí na invalidním vozíku, kteří potřebují rampy. Tato záležitost se tedy rychle stává obecným problémem celé společnosti, a proto je třeba ji považovat za prioritní, protože tady jde o budoucnost. Přístup ke službám byl odložen o 10 let. Je důležité, aby tato lhůta zůstala tak, jak je, právě proto, že je to v zájmu nás všech.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - S panem poslancem naprosto souhlasím, že je taková směrnice potřeba. V Evropské unii stále existují miliony lidí, kterým není většina běžných věcí dostupná. Tím je omezena jejich svoboda a možnost vést normální život, což je mi velmi líto.
Jednání Rady je časově velmi náročné. Jedná se o průlomový návrh s rozsáhlou působností a obrovskými praktickými a finančními důsledky. Aby mohla být tato směrnice přijata, bude nejprve potřeba jednomyslné shody členských států a potom souhlas Evropského parlamentu. Vyjednávali jsme. Měli jsme v Radě spoustu pracovních skupin. Dosáhli jsme pokroku, ale - musím k vám být naprosto upřímná - nedosáhli jsme bohužel konsenzu, kterého je stále potřeba dosáhnout. Budeme na tom ale pracovat až do konce našeho předsednictví. Jsem docela optimistická v tom, že španělské předsednictví udělá vše pro dosažení řešení.
Předmět: Ochrana práv zdravotně postižených osob
V době složité hospodářské situace je důležité zajistit odpovídající sociální ochranu osobám, které jsou nejvíce sociálně znevýhodněny. Zdravotně postižené osoby tvoří jednu z nejzranitelnějších skupin ve společnosti. Je nanejvýš politováníhodné, že se objevují snahy vyrovnat státní rozpočty snižováním sociálních dávek a omezováním programů pro zdravotně postižené. To je nejen v rozporu se zásadami solidarity a sociální spravedlnosti, ale oslabuje to i procesy a mechanismy sloužící k začlenění zdravotně postižených osob do společnosti a zvětšuje jejich sociální vyloučení.
Počítá Rada s přijetím dalších opatření na pomoc zdravotně postiženým osobám v době hospodářské krize? Nedojde v důsledku nepříznivé hospodářská situace k tomu, že se v Radě zpomalí projednávání návrhu směrnice Rady zavádějící do praxe zásadu rovného zacházení se zdravotně postiženými osobami?
Cecilia Malmström
Jsme si plně vědomi sociálních problémů vyvolaných hospodářskou krizí. Je nezbytné zajistit zvláštní ochranu osob a skupin, které jsou těmito problémy zvlášť ohroženy, a bojovat proti vyloučení. Víme, že často dochází k diskriminaci osob se zdravotním postižením a dalších zranitelných skupin a že není využíván jejich potenciál. Rada proto neustále zdůrazňuje důležitost podpory přístupu lidí se zdravotním postižením na trh práce.
Tuto důležitost zdůraznila v rámci Lisabonské strategie i ve stávajících pokynech pro zaměstnanost. V březnu 2008 Rada společně s vládami členských států rovněž přijala usnesení o situaci osob se zdravotním postižením v rámci EU. Význam začlenění zranitelných osob a skupin na trh práce Rada dále schválila ve svých závěrech ze dne 13. listopadu 2009, o čemž jsem se zmínila i v odpovědi na předchozí otázku. Usnadnění přístupu těchto skupin na trh práce je také předpokladem pro dlouhodobý růst.
Ráda bych vám připomněla společnou dohodu Evropského parlamentu a Rady vyhlásit rok 2010 Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Věřím, že toto rozhodnutí bude zahrnovat také dostupnost vzdělání všem lidem. Rozhodnutí dále zahrnuje úsilí zaměřené na dosažení rovného přístupu všech lidí k informačním a komunikačním technologiím se zvláštním zřetelem na potřeby zdravotně postižených osob. Další priority, kterými se budeme zabývat, se týkají potřeb zdravotně postižených osob, jejich rodin a dalších zranitelných skupin. Jsem přesvědčena, že v následujícím roce bude přijata celá řada iniciativ, na které se těšíme.
Co se týče návrhu směrnice Rady o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk či sexuální orientaci, uvědomujeme si, že kdyby se návrh Komise stal realitou, mělo by to na život lidí se zdravotním postižením velmi pozitivní vliv. Pracovní skupina Rady pro sociální otázky na textu návrhu stále pracuje. Jak jsem již uvedla, uspořádali jsme dne 30. listopadu rozpravu a připravili zprávu o stavu, ale nepodařilo se nám dosáhnout rozhodnutí.
Nemůžeme předjímat výsledek jednání, která stále probíhají, ale je důležité, aby byl text formulován správně, protože jde o právní jistotu a vymezení působnosti této směrnice. Jak již bylo zmíněno, členské státy se musí na tomto návrhu jednomyslně shodnout. Jejich úkolem je posoudit v této souvislosti možné dopady ekonomické recese. Jakmile bude jednomyslnosti dosaženo, požádáme samozřejmě Evropský parlament, aby návrh v souladu s článkem 19 nové Lisabonské smlouvy odsouhlasil.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Děkuji vám, paní předsedající, a děkuji vám, paní ministryně Malmströmová, za vaši odpověď. Ráda bych také poděkovala Švédsku, protože právě v průběhu švédského předsednictví Rada ministrů EU ratifikovala úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením. Je to sice velký krok, ale je jen jeden.
Popravdě řečeno, život postižených se v jednotlivých zemích neuvěřitelným způsobem liší. Někteří neslyšící neumí používat znakový jazyk, některým nevidomým nejsou dostupné příslušné asistenční služby. Pro osoby s pohybovým postižením nejsou k dispozici žádné úpravy. Osoby se zdravotním postižením jsou ve velké míře také nezaměstnaní. Přitom osoby se zdravotním postižením tvoří přibližně 10 % obyvatel Evropské unie.
Paní ministryně, vím, že s antidiskriminační směrnicí (tak bych ji stručně nazvala) jsou určité problémy a potíže, ale možná by bylo rychlejší, kdybychom vytvořili samostatnou směrnici o právech osob se zdravotním postižením. Směrnice by byla závazná pro všechny členské státy EU, takže osoby se zdravotním postižením by nebyly diskriminovány.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Ráda bych zdůraznila, že se nejedná o nedostatek politické vůle. Chápeme důležitost této směrnice a na jejím vytvoření opravdu velmi pilně pracujeme.
Jak už jsem však řekla, nic nenadělám s tím, že potřebujeme jednomyslnou shodu členských států, a tu prostě nemáme. Švédské předsednictví i předchozí předsednictví se snažila navrhovat různé kompromisy, různé způsoby řešení. Probíhá celá řada setkání pracovních skupin, které na této věci pořád pracují, jednání stále probíhají. Budeme na tom pracovat až do konce našeho předsednictví. Stále však jsme bohužel nedosáhli jednomyslnosti.
Bylo by nešťastné rozdělit jednotlivé části směrnice, protože celkovým účelem, který byl také velmi podporován Parlamentem, bylo vytvořit komplexní směrnici o diskriminaci. Pokud z ní začneme vypichovat jednotlivosti, ztratíme pak podle mého názoru hlavní myšlenku, a to by nebylo dobré. Takže zkusme na vytvoření směrnice pracovat usilovněji, protože to pak velmi pomůže v boji proti diskriminaci zdravotně postiženým, ale i jiným diskriminovaným lidem v celé Evropě.
Christa Klaß
(DE) Musíme zabránit diskriminaci, která je sociálním problémem. Je na nás všech, abychom zabránili všem způsobům diskriminace.
Myslíte si také jako já, že neexistují jasná pravidla pro to, jak určit, zda došlo k diskriminaci - například v situaci, kdy pronajímatel pronajímá byt, a jeden ze zájemců tvrdí, že byl diskriminován, protože jej nedostal právě on?
Souhlasíte se mnou, že evropská směrnice může pouze stanovit požadavky, které pak členské státy budou muset provést ve svých vnitrostátních právních předpisech? Vytvoření evropského práva v této oblasti je pro EU velmi obtížné.
Mairead McGuinness
Protože hovoříme o právech osob se zdravotním postižením, chtěla bych jen oznámit, že náš kolega pan Kósa byl nedávno zvolen předsedou meziskupiny Evropského parlamentu pro problematiku zdravotního postižení. Přejeme mu v jeho práci hodně úspěchů.
Co se týká hospodářské krize, o které jsme včera jednali a vy jste souhlasně pokyvovali hlavou: máme obrovské obavy z institucionální péče o děti a mladé lidi a obávám se, s čímž možná budete souhlasit, že hospodářská krize zpomalí proces deinstitucionalizace a že jde o problém, který musíme zkoumat velmi pečlivě, uvnitř i vně EU.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - V době hospodářské krize vždy nejvíce trpí právě ti nejzranitelnější - děti, mladí lidé, starší lidé, lidé s postižením. Proto my, jakožto zodpovědní politici, si toho musíme být vědomi. Do závěrů různých sdělení a doporučení Rady bylo doplněno, že bychom měli podporovat členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost skutečnosti, že nejvíce vždy trpí právě nejzranitelnější skupiny lidí, takže s tím souhlasím.
V odpovědi na vaši otázku chci říct, že nemáme-li k dispozici nejprve celkovou, komplexní a vyčerpávající směrnici, je velmi obtížné stanovit v oblasti diskriminace zdravotně postižených osob pravidla evropské povahy. Musíme mít nejprve celkovou směrnici a z ní pak musíme vycházet.
Uvědomuji si, že je třeba udělat ještě mnoho práce, a jsem si dobře vědoma obrovské diskriminace a obtíží, s nimiž se lidé se zdravotním postižením v běžném životě potýkají a které jim brání využít své životní možnosti a potenciál. Myslím, že nejprve musíme pracovat na celkové směrnici.
Rozhodnutí vyhlásit příští rok rokem boje proti sociálnímu vyloučení nám dává možnost přijít s novými konkrétní návrhy a zorganizovat veřejné akce k posílení povědomí o této problematice ve všech členských státech.
Předsedající
Jsem si jista, že v rámci této rozpravy by sněmovna určitě chtěla, abychom také poblahopřáli panu Kósovi ke zvolení do křesla meziskupiny.
Otázky č. 8 a 9 byly zrušeny.
Otázkou č. 10 se nebudeme zabývat, protože předmětem této otázky je záležitost, která je již na pořadu jednání tohoto dílčího zasedání.
Otázka č. 11 se nebere v potaz, protože není přítomen její autor.

Předmět: Kruté zabíjení chudých peruánských zemědělců kvůli zisku
Články v zahraničním tisku uvádějí, že v posledních letech v Peru v oblastech Huánuco a Pasco zabil gang známý jako "Los Pishtacos" desítky zemědělců s cílem prodat jejich tuk - údajně až 17 kg - evropským kosmetickým firmám za 15 000 dolarů za kilo. Peruánské úřady se domnívají, že zmizení mnoha lidí, včetně dětí, lze přičíst této kruté praktice. Odsuzujeme praktiky evropských nadnárodních společností, které již po mnoho desetiletí zabíjejí lidi a drancují bohatství Latinské Ameriky kvůli zisku.
Jaký je celkový názor Rady na tento trestný čin, který páchají evropské nadnárodní společnosti, a do jaké míry EU financuje tyto společnosti, jež jsou činné v Latinské Americe?
Cecilia Malmström
Jak pan poslanec ví, dodržování lidských práv je jednou ze základních hodnot Evropské unie. Rada ve všech svých vztazích s třetími zeměmi vždy věnuje zvláštní pozornost tomu, aby bylo zajištěno dodržování základních práv a principu právního státu.
Co se týče událostí, které zmiňuje pan poslanec, nejsou Radě známy a nebyly v Radě projednávány. Zástupci předsednictví četli noviny a vědí o zprávách v médiích, ale chtěli bychom také uvést, že poslední zprávy naznačují, že celý příběh je založen na falešných informacích.
Protože zprávy z médií jsou rozporuplné a jelikož Rada obvykle zprávy z médií nekomentuje, předsednictví nemůže a nemělo by spekulovat o této události ani odpovídat na tuto otázku.
Charalampos Angourakis
(EL) Vážená paní předsedající, musím říci, že odpověď paní ministryně mne ani v nejmenším neuspokojila. Jedná se o strašný zločin, řekl bych, že o bezprecedentní zločin, a v každém případě se domnívám, že pokud by Evropská unie chtěla, má zdroje k podrobnějšímu prošetření záležitosti tohoto typu.
Protože máme s Peru navázány vztahy, žádáme, aby peruánská vláda poskytla k této události oficiální informace a aby byla přijata opatření. V opačném případě se situace bude opakovat.
Cecilia Malmström
Zprávy o této události jsou velmi rozporuplné. Podle informací ze strany státních orgánů i novinářů neexistuje žádný důkaz o tom, že by k této tragické události skutečně došlo.
Protože neexistují žádné konkrétní důkazy a hodně nasvědčuje tomu, že ve skutečnosti k této události nedošlo a že se jedná o falešné informace, Rada nemůže přijmout v této oblasti žádná opatření a není k tomu ani kompetentní.
Předmět: Diskriminace polské národnostní menšiny v Litvě
Hodlá Rada vyzvat litevskou vládu k dodržování práv národnostních menšin vzhledem k tomu, že diskriminace polské národnostní menšiny v této zemi není novým jevem a projevuje se povinností psát příjmení způsobem, který neodpovídá polskému úzu, diskriminací v oblasti vzdělávání, zákazem uvádět dvojjazyčné místní názvy a neochotou vrátit Polákům majetek zabavený sovětskými orgány? Kdy má Rada v úmyslu přijmout v této souvislosti opatření?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Rada znovu potvrzuje prioritu základních práv a lidských práv uvedených ve smlouvách a v Listině základních práv. Rada je - a nadále bude - odhodlána zajistit předcházení všem formám ponižujícího a diskriminujícího zacházení a jejich odstranění.
Chtěla bych upozornit, že otázkami týkajícími se ochrany práv menšin se zabývá také Rada Evropy ve své Rámcové úmluvě o ochraně národnostních menšin. Otázky, které vznesl pan Czarnecki, v současné době zkoumají příslušné orgány Rady Evropy. Podle směrnice Rady č. 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se provádí zásada rovného zacházení s lidmi bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ, jsou chráněny před diskriminací na základě rasy nebo etnického původu všechny osoby bez ohledu na jejich právní status. Rozsah právní ochrany této směrnice zahrnuje oblast zaměstnanosti, sociální ochrany, vzdělávání a přístupu ke zboží a službám. Je povinností Evropské komise sledovat, zda je evropské právo v členských státech prováděno a dodržováno.
Závěrem bych chtěla říct, že ve Stockholmském programu schváleném Evropskou radou ve dnech 10. a 11. prosince letošního roku zvažujeme potřebu dalšího návrhu týkajícího se zranitelných skupin, a to na základě zkušeností získaných z toho, jak členské státy uplatňují Haagskou úmluvu z roku 2000 o mezinárodní ochraně dospělých osob, které se v budoucnosti stanou jejími stranami.
Ryszard Czarnecki
(PL) Paní Malmströmová, velice vám děkuji za odpověď, zejména za zdůraznění toho, že Rada se bude stavět proti všem formám diskriminace národnostních menšin v Evropské unii, včetně polské menšiny v Litvě. Toto stanovisko je velmi důležité. Děkuji vám za něj. Chtěl bych zdůraznit, že máme bohužel co do činění se systematickou činností litevských orgánů v oblasti systému vzdělávání a dvojjazyčných názvů míst, a to na různých úrovních správy. Jedná se proto o vysoce důležitou záležitost a chtěl bych požádat, aby ji Rada sledovala.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Mohu jen zopakovat zásady a hodnoty, na kterých Evropská unie stojí a které Rada samozřejmě zastává.
Události, které pan Czarnecki zmiňuje, jsou příslušnými orgány Rady Evropy prověřovány, a pokud bude zjištěna jakákoli další forma diskriminace, je úkolem Komise zajistit, aby členské státy postupovaly v souladu se Smlouvami a s právními předpisy Evropské unie.
Předmět: Pronásledování buddhistických mnichů a mnišek ve Vietnamu
V návaznosti na přijetí usnesení Evropského parlamentu o situaci v Laosu a ve Vietnamu ze dne 26. listopadu 2009 (P7_TA(2009)0104), jaká konkrétní opatření byla přijata s cílem ukončit pronásledování a šikanování buddhistických mnichů a mnišek ve Vietnamu?
Cecilia Malmström
Děkuji za váš dotaz. Rada si je velmi dobře vědoma stavu lidských práv ve Vietnamu. Vývoj v této zemi pozorně sledujeme.
Rada a Komise posuzují situaci dvakrát ročně v rámci dialogu o lidských právech, který vedeme s vietnamskými orgány. Poslední dialog se konal v Hanoji minulý týden, 11. prosince. Diskutovali jsme o řadě naléhavých otázek, jako je svoboda projevu, reforma trestního zákoníku včetně trestu smrti, a také svoboda náboženského vyznání a náboženská tolerance, včetně situace stoupenců Plum Village. Předali jsme vietnamské vládě seznam EU se jmény osob a vězňů, jejichž situace je zvlášť velkým důvodem k obavám. Kromě dialogu o lidských právech EU také pravidelně vznáší otázky zvláštního zájmu na setkáních s vietnamskou vládou.
Rada a Komise uspořádaly 10. listopadu rozsáhlou debatu se členy komunity Plum Village. Dne 26. listopadu bylo k této záležitosti vydáno usnesení Evropského parlamentu. Komise vedla ve stejný den rozhovory na vysoké úrovni s úřady v Hanoji. Tato setkání se uskutečnila v rámci zasedání smíšeného výboru pro jednání o dohodě o partnerství a spolupráci, která, jak doufáme, bude uzavřena příští rok. Naším hlavním cílem na setkání bylo vyjádřit naléhavost, jakou stavu lidských práv ve Vietnamu přisuzujeme.
Hovořili jsme o vyvlastňování církevního majetku, o útocích na aktivisty za lidská práva a na pisatele blogů, což tady ve sněmovně již dříve uvedli někteří poslanci, a zmínili jsme se také o situaci stoupenců komunity Plum Village. Žádali jsme naše protějšky o ochranu a dodržování lidských práv a o splnění všech závazků stanovených ve Všeobecné deklaraci lidských práv a v mezinárodních úmluvách, které Vietnam uzavřel. Tyto záležitosti jsou zdůrazněny v parlamentním usnesení, za což bych chtěla Evropskému parlamentu poděkovat. Dále jsme Vietnam informovali o nové a důležité roli Evropského parlamentu, zejména pokud jde o budoucí dohodu o partnerství a spolupráci.
Delegace EU navštívila ve dnech 8.-10. prosince 2009 klášter Bat Nha a chrám Phuoc Hue, kam uprchlo téměř 200 zbývajících členů komunity Plum Village. Mluvili jsme s místními náboženskými představiteli a s orgány, abychom získali o aktuální situaci více informací. EU bude situaci v chrámu Phuoc Hue nadále velmi pozorně sledovat.
Pat the Cope Gallagher
zastupující autora. - Rád bych paní předsedající jménem svým i jménem pana Crowleyho poděkoval za její vyčerpávající odpovědi a chtěl bych říct, že jsem s přístupem Rady i Komise velmi spokojen. Doufám, že budete vývoj i nadále věcným způsobem sledovat.
Předmět: Žádost Islandu o vstup do Evropské unie
Může Rada poskytnout aktuální informace o stavu žádosti Islandu o vstup do Evropské unie?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Paní předsedkyně, myslím, že tato otázka se vás také velmi dotýká.
úřadující předsedkyně Rady. (SV) Dovolte mi nejprve připomenout, co je obsahem závěrů Rady ze dne 8. prosince, kde Rada uvádí toto: "Island je zemí s dalekosáhlými a hlubokými demokratickými tradicemi, mající potenciál významně přispět EU strategicky i politicky. Tato země je již v řadě oblastí úzce spojena s EU prostřednictvím svého členství v Evropském hospodářském prostoru a v schengenském prostoru."
Žádost Islandu o členství v Evropské unii byla švédskému předsednictví oficiálně předložena dne 16. července 2009 ve Stockholmu. Sama jsem u toho byla a převzala jsem žádost, která byla okamžitě předána členům Rady.
Rada na svém zasedání dne 27. července 2009 připomněla obnovený konsenzus o rozšíření, který byl uveden v závěrech ze zasedání Evropské rady v prosinci 2006, včetně zásady, že každá země má být posuzována podle svých vlastních kvalit. Rozhodli jsme se zahájit postup uvedený v článku 49 Smlouvy o Evropské unii. Komise byla proto vyzvána, aby k této žádosti předložila Radě své stanovisko.
Žádost bude posouzena podle zásad stanovených ve Smlouvě, podle kritérií dohodnutých na zasedání Evropské rady v Kodani v roce 1992 a podle závěrů zasedání Evropské rady v prosinci 2006. V souladu se závěry přijatými minulý týden Radou ve složení pro všeobecné záležitosti se Rada bude touto záležitostí opět zabývat, jakmile Komise předloží své stanovisko. Rada by tak měla být schopna rozhodnout o případném zahájení jednání s Islandem v průběhu prvních měsíců španělského předsednictví.
Pat the Cope Gallagher
Chtěl bych poděkovat paní předsedající za odpověď. Jako předseda delegace pro vztahy se Švýcarskem, Islandem a Norskem a ve Smíšeném parlamentním výboru Evropského hospodářského prostoru (EHP) plně chápu, že každá žádost musí být samozřejmě rozhodnuta podle vlastních kvalit a že se na této věci pracuje.
Je to myslím zřejmé z faktu, že Island odpověděl v přiměřeně krátké době na mnoho otázek a celé věci samozřejmě pomohlo i to, že je členem EHP. Islandská vláda tím dává najevo své odhodlání. A domnívám se, že by bylo dalším významným krokem v rozšiřování Evropy, kdyby se Island stal členem Evropské unie.
Zmínila jste se však o tom, že záležitostí, o které by měl rozhodnout islandský lid, je stará demokracie. Těším se však, že na příštím zasedání Rady postoupíme zase o krok dál, a doufejme, že to bude velký krok a že se dočkáme oznámení Rady.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Žádost Islandu musí být řešena v souladu s pravidly a postupy, přičemž Komise zatím nedokončila kontrolu a nevypracovala stanovisko. Stejně jako Island i Komise postupuje vpřed. Určila své vyjednávací týmy a je připravena pracovat velmi rychle, ale důkladně. Proto se domnívám, že můžeme počítat s tím, že Komise předloží své stanovisko na začátku příštího roku, a doufejme, že Rada bude moci rozhodnout o dalších krocích.
Předsedající
Otázka č. 16 se nebere v potaz, protože není přítomen její autor.

Předmět: Biologicky rozložitelný odpad
Může se Rada vyjádřit k pokroku členských států v oblasti snížení množství biologicky rozložitelného odpadu na skládkách podle směrnice o skládkách (ES) č. 1999/31/ES?
Cecilia Malmström
Členské státy denně produkují velké množství odpadu. Způsob, jakým s tímto odpadem nakládáme, má pochopitelně výrazný dopad na životní prostředí. Komise nedávno zveřejnila zprávu o provádění právních předpisů EU o odpadech, v níž dospěla k závěru, že některé členské státy sice dosáhly pokroku, avšak má-li infrastruktura pro nakládání s odpady splňovat požadavky EU, v celé řadě států je zapotřebí na provádění právních předpisů intenzivně pracovat. Zvlášť obtížné je provádění směrnice o skládkách.
Pokud jde o ukládání biologicky rozložitelného odpadu na skládky, zpráva Komise uvádí, že podle poměrně omezených informací svého cíle snížení v roce 2009 dosáhlo pouze devět zemí. Rada již dříve ve svých závěrech z června 2009 uvedla, že s Komisí souhlasí. Je velmi důležité, aby byly cíle EU pro ukládání biologicky rozložitelného odpadu na skládky splněny. Rada rovněž vyzvala Komisi, aby pokračovala v provádění analýzy dopadů, aby mohla v případě potřeby připravit návrh právních předpisů EU v oblasti biologicky rozložitelného odpadu.
Rada uvedla, že je nutné vzít v úvahu potřebu právních předpisů EU, zejména potřebu právních předpisů pro recyklaci biologicky rozložitelného odpadu kompostováním a využitím energie v bioplynových zařízeních s následnou recyklací zbytkového materiálu. Rada rovněž uvedla, že lepší správa biologicky rozložitelných odpadů by přispěla k udržitelnému řízení našich zdrojů, k lepší ochraně půdy boji proti změně klimatu, a navíc by umožnila splnění cílů pro odklon od ukládání odpadu na skládky, recyklaci a obnovitelné zdroje energie.
Mairead McGuinness
Myslím, že všichni v této sněmovně tyto snahy podporují. Pokud jste jako já někdy stáli na skládce a dýchali jste ten vzduch, víte, že to je dost strašné, a myslím, že by to měli zkusit i lidé, kteří ukládají odpad na skládky.
Mohla byste uvést důvody, pokud je znáte, a vysvětlit podrobněji, proč je v této fázi jen devět členských států? Víme, že je potřeba to udělat, a souhlasím s tím, že musíme začít používat bioplyn. Všichni s principy souhlasí, proč se nám však nedaří dosáhnout cílů?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Musím se přiznat, že nejsem odborník na toto téma, ale pokud jsem dobře pochopila vyjádření Komise, chybí nám vhodná infrastruktura, jejíž zavedení je navíc docela nákladné. V dlouhodobém horizontu to samozřejmě přináší spoustu výhod, ale členské státy do vhodné infrastruktury neinvestovaly, proto to trvá tak dlouho.
Předsedající
Teď přejdeme k poslední otázce dnešního večera, která bude i poslední otázkou pro vaše předsednictví. Předložil ji pan Hans-Peter Martin a týká se úspěchů švédského předsednictví Rady v oblasti transparentnosti, kde - troufám si říct - máme o čem mluvit.

Předmět: Úspěchy švédského předsednictví Rady v otázkách transparentnosti
Švédské předsednictví Rady dne 16. 9. 2009 ve své odpovědi tazateli sdělilo, že "sdílí názor pana poslance ohledně významu větší transparentnosti v činnostech Unie". Předsednictví Rady také prohlásilo, že "bude plně provádět odpovídající předpisy týkající se transparentnosti v souladu s čl. 8 odst. 1-4 jednacího řádu Rady. V zásadě budou podle jednacího řádu Rady veřejně přístupná veškerá jednání o právních aktech, na něž se vztahuje postup spolurozhodování".
Jak nyní Rada na konci švédského předsednictví tuto otázku hodnotí; jakých konkrétních úspěchů a v jakých oblastech bylo dosaženo?
Cecilia Malmström
Jak upozorňuje pan poslanec, zvýšení transparentnosti v práci Evropské unie je významnou prioritou Švédska jakožto členského státu i jako země předsedající Radě. Zvýšení transparentnosti v každé oblasti práce Rady bylo jedním z jasných cílů, které jsme si vytýčili.
Ráda bych zmínila například webové stránky předsednictví, kde lze najít ve třech jazycích informace o jednáních, podkladové dokumenty a odkazy na přenos ze zasedání.
Předsednictví se v několika posledních měsících snažilo udělat vše pro to, aby zajistilo, že budou uplatňována ustanovení o transparentnosti uvedená v jednacím řádu Rady.
V červenci, září, říjnu a listopadu 2009 se v souladu s článkem 8.3 jednacího řádu z iniciativy švédského předsednictví konalo 20 veřejných diskusí. Kromě toho se konala také veřejná diskuse o pracovním programu předsednictví v rámci práce Rady Ecofin. Celkem je to tedy 21 veřejných diskusí za čtyři měsíce.
Co se týče počtu veřejných jednání, během veřejných zasedání Rady bylo veřejně přijato 59 právních předpisů jakožto předpisů skupiny A a v rámci řádného legislativního postupu bylo projednáno devět navrhovaných právních předpisů jakožto předpisů skupiny B. Z iniciativy předsednictví se konalo ještě jedno veřejné jednání. Pokud má pan poslanec pocit, že to není mnoho, je třeba připomenout, že počet bodů jednání Rady, které musí být projednány veřejně, poněkud závisí na počtu bodů, které jsou předmětem řádného legislativního postupu. Navíc nový Parlament neměl tolik bodů k jednání, jak bývá obvyklé. Nová Komise bezpochyby zvýší počet legislativních návrhů, které má řešit Rada a Evropský parlament, a pak se počet položek zvýší.
Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost jsou veřejná také všechna zasedání Rady zabývající se tou částí programu, která se týká jednání o právních předpisech. Švédské předsednictví tuto změnu k lepšímu vítá. Evropská unie tak bude efektivnější a demokratičtější.
Na závěr bych chtěla zmínit, že švédské předsednictví včera iniciovalo setkání s interinstitucionální pracovní skupinou o transparentnosti, místopředsedkyní Komise Margot Wallströmovou a místopředsedkyní Dianou Wallisovou. Diskutovali jsme o celé řadě konkrétních návrhů, které by měly evropským občanům zajistit lepší a uživatelsky příjemnější přístup k informacím orgánů EU.
Hans-Peter Martin
(DE) Nestává se často, že bychom tady v plénu vyjadřovali určitý druh emocí. Myslím, že je nám ctí a potěšením, že vedeme tento závěrečný dialog. Paní Malmströmová, sama víte, že cesta směrem k větší transparentnosti je pomalá a úzká a my po ní často postupujeme hlemýždím tempem, když pomyslíme, kde jsme byli před deseti lety a kde jsme dnes. Jako kritik, ale také jako vášnivý zastánce sjednocené Evropy prostě nemohu být spokojen jen s tím, čeho jsme zatím dosáhli.
Chtěl bych vědět, jaké poselství nám po sobě zanecháte v tom smyslu, co by měli zlepšit vaši následovníci. Mám na mysli zejména pracovní skupiny Rady. Nemám moc velkou radost z počtu bodů na pořadu jednání, které byly dosud veřejně přístupné, ani ze způsobu, jakým lze získat přístup k dokumentům. Když se na celou věc podíváte z dlouhodobého hlediska a na základě svých desetiletých zkušeností v evropské politice, myslíte si, že v oblasti transparentnosti někdy dojdeme do fáze, které Švédsko dosáhlo před několika desetiletími?
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - To je skutečně velmi důležitá otázka. Řekla bych, že za posledních deset let se značně zlepšil přístup k dokumentům a transparentnost. Stalo se tak díky nařízení (ES) č. 1049/2001, které je velmi důležitým právním předpisem, a jsem hrdá na to, že jsem se mohla podílet na zrodu tohoto nařízení.
Jde také o to, jak nařízení provádíme, jde také o postoje. Během posledních 10 let se to zlepšilo. Mnoho lidí v evropských orgánech si uvědomilo, že transparentnost a otevřenost nejsou nebezpečné. To je dobře. Je to efektivní. Je to dobré pro legitimitu a omezuje to také příležitosti k špatnostem a korupci.
Stále máme před sebou spoustu práce. Lisabonská smlouva nám přináší nové možnosti. Doufám, že všechna následující předsednictví tyto příležitosti maximálně využijí. Komise včera řekla, že se vrátí k návrhům vyplývajícím z Lisabonské smlouvy, které se týkají možnosti dalšího pokroku v oblasti transparentnosti.
Je před námi ještě spousta práce, ale ušli jsme už docela dlouhý kus cesty. Jak říká pan poslanec, je to neustálý boj, a já se těším, že na té cestě budeme v boji pokračovat společně.
Předsedající
Mně už zbývá jen říci, paní ministryně, milá Cecilie, že vám moc děkuji za spolupráci během švédského předsednictví a za tak aktivní účast v dnešní době vyhrazené pro otázky. Těšíme se, že pokud to tato sněmovna schválí, zase vás zde uvidíme. Velice děkuji vám i vašemu týmu.
Tím doba vyhrazená pro otázky končí.
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
