Seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou vypracovala Tanja Fajonová jménem Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, a třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této vízové povinnosti osvobozeni - C7-0112/2009 -.
Tanja Fajon
zpravodajka. - (SL) Paní předsedající, dámy a pánové, pane Barrote, vážení přítomní, Evropský parlament jednoznačně podporuje zrušení vízového režimu pro všechny země západního Balkánu. To je rovněž klíčová myšlenka, kterou jsme se řídili při přípravě této zprávy. Ráda bych poděkovala za podporu zejména stínovým zpravodajům a poslancům Parlamentu, neboť bez jejich podpory bych takového výsledku nemohla dosáhnout. Stejně tak bych chtěla poděkovat Radě a Komisi za jejich spolupráci, která se stane pevným základem budoucí spolupráce v této oblasti, zejména po ratifikaci Lisabonské smlouvy, protože ta Parlamentu umožní, aby mohl přijmout nezbytná opatření postupem spolurozhodování.
Občané západního Balkánu byli vízovým režimem izolováni opravdu velmi dlouho. Mají v současnosti méně práv, co se týče svobody cestování, než měli v dobách bývalé Jugoslávie. Mladí lidé ze zemí západního Balkánu se dozvídají o životě v Evropě, a koneckonců i v Americe, jen z internetu a televize. Pocházím ze Slovinska a mohu prohlásit, že právě slovinské předsednictví dalo na počátku roku 2008, pět let po podepsání soluňské agendy, která zaručuje jednoznačnou evropskou perspektivu pro obyvatele západního Balkánu, podnět k zahájení procesu uvolňování vízového režimu.
S radostí vítám návrh Komise na zrušení vízové povinnosti pro Makedonii, Srbsko a Černou Horu, a především vítám iniciativu Slovinska, která si získala velkou podporu členských států a díky níž mohou občané těchto zemí začít od 19. prosince volně cestovat do zemí schengenského prostoru. Pokud by tomu tak bylo až od 1. ledna 2010, přineslo by to logistické problémy, neboť právě v období Vánoc a Nového roku chtějí mnozí občané těchto zemí navštívit své příbuzné žijící v členských státech.
Zrušení víz přispěje mimořádnou měrou k procesu regionální spolupráce a překonání etnických rozdílů a bude rovněž pomáhat při navazování vztahů v kulturní, sociální, hospodářské a politické oblasti.
Dámy a pánové, zrušení víz pro tyto tři země, které jsem zmínila, je velmi pozitivním krokem správným směrem. Chci však poukázat na to, že zemím, které nebyly do rámce pro zrušení vízové povinnosti zahrnuty, by mělo být umožněno, aby se k nám připojily co nejdříve, či lépe řečeno jakmile budou připraveny. Mám samozřejmě na mysli Bosnu a Hercegovinu a Albánii. Nemůžeme dovolit, aby se staly ještě izolovanějšími v době, kdy země, které s nimi sousedí, využívají možnosti neomezeného cestování do zemí Evropské unie.
Jistěže musí být na zrušení víz připraveny - a já zde rozhodně nechci naznačovat, že musíme snížit naše kritéria. Chceme ale vyslat občanům Bosny a Hercegoviny a Albánie jasné poselství: očekáváme vás - musíte naléhat na svou vládu, aby za sebe splnila podmínky. My na druhé straně učiníme vše, co je v naší moci, abychom zajistili, že v rozhodovacím procesu na straně Evropské unie nedojde k žádným prodlevám. Mohu s jistotou říci, že se tento přístup setkal se širokou podporou dvou výborů - Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, jehož jsem členkou.
Dále bych ráda uvedla, že zítra po hlasování požádám o slovo a seznámím vás se zvláštním politickým prohlášením, společným prohlášením Parlamentu a Rady, které významně podporuje zrušení vízové povinnosti pro všechny země západního Balkánu. V tomto prohlášení, o kterém bychom zítra měli hlasovat odděleně, uvítáme skutečnost, že 19. prosince bude zrušena vízová povinnost pro Makedonii, Srbsko a Černou horu, a Evropskou komisi rovněž vyzveme, aby co nejdříve připravila návrh na zrušení vízové povinnosti pro Bosnu a Hercegovinu a Albánii, jakmile tyto země splní příslušná kritéria. My se naopak zavážeme projednat tento návrh zrychleným postupem. Chtěla bych, abychom stanovili jasné datum pro zrušení vízové povinnosti pro Bosnu a Hercegovinu a Albánii, i když jsem si vědoma náročnosti postupů, které jsou s tím spojené. Věřím, že léto 2010 bude pro zrušení vízové povinnosti pro tyto dvě země reálným termínem.
Na závěr - neměli bychom zapomínat ani na Kosovo, nechceme-li, aby se stalo černou dírou na mapě...
(Předsedající řečnici přerušila)
Dovolte mi říci jen několik slov závěrem. Evropská unie nese politickou zodpovědnost za dokončení procesu uvolnění vízového režimu a zítra očekávám v tomto směru širokou podporu Parlamentu.
Anna Maria Corazza Bildt
Paní předsedající, je politováníhodné, že švédské předsednictví zde dnes nemohlo být zastoupeno panem ministrem, jak by si to velmi přálo.
Podle mých informací nebylo předsednictví Rady pozváno a bylo mu sděleno, že jeho přítomnost zde není nutná. Ráda bych vám připomenula, že švédské předsednictví řídilo a podporovalo tento proces uvolnění vízového režimu pro země západního Balkánu od samého počátku.
Mělo by nám být umožněno - a já vím, že je moje kolegyně Tanja Fajonová stejného názoru - poděkovat předsednictví Rady, jemuž vděčíme za společné prohlášení Parlamentu a Rady podpořené Komisí, které je v historii tohoto orgánu jedinečné.
Chtěla bych, byť možná ne teď a tady, dostat vysvětlení, proč se předsednictví Rady nemohlo zúčastnit, a prosím, aby bylo do protokolu uvedeno, že se ministr nemohl zúčastnit, neboť nebyl pozván.
Předsedající
Podle mých informací bylo předsednictví Rady pozváno, ale mělo problémy s časovým harmonogramem, a proto zde nemůže být. Pokusím se o této záležitosti zjistit více.
Jacques Barrot
Paní předsedající, rád bych reagoval na dotaz paní Corazza Bildtové. Švédské předsednictví skutečně velmi aktivně působilo v procesu, který nám, jak to před okamžikem výstižně vysvětlila paní Fajonová, dovoluje, abychom nabídli občanům dotčených členských států, a zejména mladým lidem, možnost navázat a realizovat užší vztah s touto částí Evropy, kterou leckdy vůbec neznají.
Je pravda, že tento návrh znamená mezník ve vývoji evropské politiky krátkodobé vízové povinnosti v rámci našich vztahů se zeměmi západního Balkánu. Kromě toho Komise vítá, že byl tento legislativní návrh přijat Evropským parlamentem i Radou. Všichni si uvědomujeme rozsáhlé politické důsledky a citlivou povahu této otázky, která se dotýká všech občanů dotčených zemí.
Postoji Parlamentu rozumím. Rád bych v této souvislosti potvrdil pevné odhodlání Komise bedlivě sledovat, jak budou dotčené země naplňovat všechna kritéria stanovená v plánu, který byl pro ně vytvořen. Bývalá jugoslávská republika Makedonie již získala hodnocení s kladným výsledkem, a dialog s touto zemí byl tedy uzavřen. Do Srbska a Černé Hory se v říjnu uskutečnily mise vedené Komisí a doprovázené odborníky z členských států a bylo během nich potvrzeno, že všechna kritéria daná v příslušných plánech jsou plněna správně.
Podobně budeme postupovat i v případě Albánie a Bosny a Hercegoviny. Navzdory výraznému pokroku dosaženému v posledních několika měsících se Bosně ani Albánii zatím nepodařilo dokončit nezbytné reformy požadované v plánu, které opravňují k získání osvobození od vízové povinnosti. Jak jste paní Fajonová právě řekla, skutečnost, že jejich sousedé už mohou osvobození z vízové povinnosti uplatňovat, je pro ně velmi motivující, a mohu vám slíbit, že já sám udělám vše, co je v mé moci, aby Albánie a Bosna a Hercegovina mohly toto osvobození od vízové povinnosti získat co nejrychleji, jak si vy přejete.
Parlament, který bude po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost spolutvůrcem právních předpisů v oblasti víz, vyzývám, aby podporoval strukturovaný dialog o uvolňování vízového režimu, neboť tuto metodu uplatňuje i Komise a odlišný přístup by přinesl nejasnosti, aniž by skutečně změnil vízový režim. Dal by vzniknout falešným nadějím a zapříčinil by zpomalení snahy dotčených zemí o provedení reforem vyžadovaných tímto plánem.
V této fázi zůstává Albánie a Bosnu v příloze I nařízení, přičemž potvrzujeme závazek Evropské unie pomoci těmto dvěma zemím k naplnění kritérií daných jejich plánem, aby tak mohly získat v souladu s platnými postupy osvobození od vízové povinnosti.
Paní Fajonová, Komise v této souvislosti podporuje znění společného politického prohlášení, které potvrzuje pevný závazek Unie provést co nejrychleji druhou fázi tohoto procesu uvolňování vízových režimů pro občany Albánie a Bosny.
To je vše, paní předsedající. Jsem přesvědčen, že se jedná o velmi důležitou otázku, která dává balkánským státům jasně najevo, jakou pozornost Evropa věnuje jejich očekáváním a touhám.
Sarah Ludford
zpravodajka ke stanovisku Výboru pro zahraniční věci. - Paní předsedající, tento závazek podpořený zprávou paní Fajonové a rovněž prohlášením, které navrhla Rada a Parlament, je prozíravý. Cílem je umožnit všem obyvatelům západního Balkánu bezvízové cestování. Nejedná se pouze o velkorysost a altruismus. Je to rovněž praktický a moudrý závazek, neboť bude podpořena a prohloubena bezpečnost v nejširším slova smyslu. Lidé, kteří jsou svobodní a mohou volně cestovat, mají sklon k mírovým řešením a v menší míře se uchylují k sebestřednému nacionalismu, jenž představuje hrozbu pro bezpečnost.
Všichni jsme byli dojati snímky promítanými na obrazovkách mimo tento sál a všemi těmi oslavami, které proběhly tento týden při příležitosti dvacátého výročí pádu Berlínské zdi. Tyto překážky sice nelze srovnávat s Berlínskou zdí, ale přesto představují něco, co brání svobodné komunikaci a širším obzorům, jež podporují porozumění a toleranci. Náš inkluzívní přístup by měl obsáhnout přijatelný výsledek do patnáctého výročí uzavření Daytonské dohody.
Chci zpravodajce Fajonové poblahopřát a poděkovat za velký kus práce, který odvedla, a za to, že se jí podařilo zahrnout do výsledné zprávy veškeré nuance každé změny a obratu, k nimž došlo při jednáních během posledních dvou měsíců.
Děkuji i Radě, a zejména švédskému předsednictví za jejich práci a pomoc, díky níž jsme se dohodli na prohlášení, které potvrzuje jednoznačný cíl uvolnit vízový režim pro občany zemí západního Balkánu, jakmile to bude možné - a my doufáme, že se to uskuteční v průběhu roku 2010, protože chybějící rozumná shoda ohledně cílového data pro dosažení tohoto bezvízového styku vede k rozvratům a vytváří nestabilitu.
Ve zprávě paní Fajonové jsme se rovněž zavázali k vypracování plánu pro zjednodušení a uvolnění vízového režimu pro Kosovo, podobnému těm, jaké existují pro ostatní země západního Balkánu.
Chtěla bych také vyjádřit naději, že i vláda Spojeného království - která se nepodílí na rozhodnutí o schengenském prostoru EU, neboť není jeho členem - se záhy vydá stejným směrem. Při práci na schengenském projektu vždy pociťuji jakousi schizofrenii, neboť jsem britskou poslankyní Evropského parlamentu, ale je zjevné, že by pro Evropskou unii i pro region západního Balkánu bylo dobré, pokud by Spojené království udělalo co nejdříve totéž.
Ráda bych skončila poděkováním zpravodajce Fajonové.
Anna Maria Corazza Bildt
jménem skupiny PPE. - Paní předsedající, skupina PPE je odhodlaná k urychlení procesu uvolňování vízového režimu pro všechny země západního Balkánu do července roku 2010. Vítáme a podporujeme návrh uvolnit vízový režim pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, pro Černou Horu a Srbsko již o letošních Vánocích.
Máme pochopení pro důvody obyvatel Bosny a Herzegoviny a Albánie - mladé generace, která zde je uzavřená a opuštěná a má pocit uvěznění. Vzkazujeme jim: stojíme na vaší straně a budeme připraveni v okamžiku, kdy budete připraveni vy. Je politováníhodné, že orgány Albánie a Bosny a Herzegoviny nejprve pracovaly pomalu, a proto jsou nyní pozadu. Odpovědnost za veškerá zdržení spočívá na nich. Vyzýváme je k tomu, aby kritéria splnily co nejdříve. Víme, že Komise v tomto procesu pomáhá.
Bohužel musím říci, že mne mrzí, že naše skupina PPE potřebovala tři měsíce jednání, abychom přesvědčili politickou levici v tomto Parlamentu, aby fungovala podle smluv. Je to tak těžké? Konečně i ona pochopila, že Evropský parlament nestojí nad zákonem.
Svých kolegů a kolegyň si vážím, ale tak nekonstruktivní jednání musím odsoudit. Neexistují žádná rychlá řešení. Žádná abrakadabra. Nejsme tady proto, abychom bojovali o body. Jsme tady proto, abychom dosáhli výsledku pro občany Balkánu. říkám jasně, že žádný provizorní nekonstantní polotovar tento proces neurychlí a nevyvine tlak ani na Komisi ani na Radu. V žádném případě to nevysílá silné politické poselství.
Ráda bych na závěr řekla, že jsem zažila rok a půl obléhání a bombardování Sarajeva. Mým tamějším přátelům vzkazuji svou podporu.
(Předsedající řečnici přerušila)
Claude Moraes
jménem skupiny S&D. - Paní předsedající, až do roku 2008 a do okamžiku, kdy se předsednictví ujalo Slovinsko, byly pokroky v tom, co pan komisař správně nazval historickým posunem směrem k uvolnění vízového režimu pro země západního Balkánu, nedostatečné.
Jak zcela správně podotkla paní Ludfordová, je v praxi zcela jasné, proč je tato diskuse tak důležitá a proč to pro nás není jen opatření reagující na danou situaci. Proto bych rád jménem socialistické a demokratické skupiny poděkoval zpravodajce Fajonové za pečlivou práci, kterou odvedla, aby posunula Evropskou unii směrem k vytyčenému cíli zrušení vízového režimu pro všechny země západního Balkánu. Spolupracovala přitom se stínovými zpravodaji a Komisí a Radou a ti všichni si zaslouží pochvalu.
Zatímco mnozí zjevně vnímají uvolnění vízového režimu jako velmi přínosné pro obě strany, platí také fakt, že pro plány pro jednotlivé země a zajištění toho, aby byly ve všech těchto zemích provedeny základní reformy, jež si získají důvěru pro skutečně důstojné uvolnění vízového režimu, musíme zaujmout celý Parlament.
Úkolem naší zpravodajky bylo učinit průlomový krok na cestě k uvolnění vízového režimu a získat pro něj i Parlament. Splnila ho v podobě prohlášení, které vyjednala s Radou. Prohlášení se zaměřuje na uvolnění vízového režimu pro Makedonii, Srbsko a Černou Horu, urychlení uvolnění režimu pro Albánii a Bosnu a Hercegovinu a na citlivý kompromis v otázce Kosova.
Ze všech těchto důvodů tuto zprávu moje skupina podporuje a doufá, že bude mít ve sněmovně širokou podporu.
Ulrike Lunacek
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Paní předsedající, ráda bych na úvod podobně jako předchozí řečník vyjádřila srdečné poděkování oběma zpravodajkám paní Fajonové a paní Ludfordové za Výbor pro zahraniční věci a Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, a rovněž stínovým zpravodajům. Podařilo se nám předložit návrh, ve kterém se požaduje, aby Komise a Rada nabídly ucelený balíček pro všechny obyvatele celého západního Balkánu, nikoho nevyjímaje. Pevně doufám - a nyní hovořím k panu komisaři Barrotovi - že dokážete Radu přesvědčit, že by se měl cíl uvolnění vízového režimu vztahovat i na Kosovo, aby tak začal dialog, a aby uvolnění vízového režimu pro Bosnu a Hercegovinu bylo dosaženo nejpozději do poloviny příštího roku. Dala bych přednost tomu, aby se tak stalo dříve.
Ráda bych ujasnila jednu věc. Je to samozřejmě otázka, která souvisí s provedením, ale zaslechla jsem, že v Srbsku dosud nebylo vše řádně provedeno. Chtěla bych vědět, co si o tom myslíte. Je důležité, aby bylo vše provedeno. Ráda bych všem, kteří se zapojili, poděkovala, a doufám, že všichni tito lidé...
(Předsedající řečnici přerušila)
Doris Pack
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, před dvaceti lety získali moji spoluobčané z východního Německa možnost volně cestovat. O několik let později Slobodan Miloševič svévolně ohrozil a později odňal svobodu pohybu Srbům a následně i ostatním občanům v tomto regionu. Kolikrát jsme od roku 2000 v této sněmovně, v prohlášeních i veřejných rozpravách, žádali o svobodu cestování - bezvízový styk - pro země jihovýchodní Evropy. Jsme si vědomi toho, že EU tohoto cíle nemůže dosáhnout sama - souhlasit s ním musí i vnitrostátní vlády. Musíme překonat obavy v naší společnosti. Zločinci jsou všude - a nepotřebují víza! Přecházejí hranice bez víz. Není to tedy něco, čím bychom se měli v této souvislosti zneklidňovat.
Jde o blaho mladé generace, která by díky bezvízovému styku konečně mohla cestovat, kamkoli bude chtít. Jsme proto velmi potěšeni, že občané Makedonie, Černé Hory a Srbska konečně znovu získají možnost svobodně cestovat. Úžasné! Stále nás sice trochu mrzí, že Albánie, Bosna a Hercegovina a Kosovo se k nim dosud nemohou připojit, očekáváme však, že Komise již v prosinci uzná velký pokrok, který učinila Albánie, a zjistí, že i Bosna a Hercegovina dosáhly jistých zlepšení. Bohužel se někteří politici v Bosně a Hercegovině příliš nezajímají o potřeby svých občanů, neboť oni sami mají zajištěno bezvízové cestování. Domnívám se proto, že se musíme zaměřit na to, aby to bylo možné do příštího léta. Doufám, že pan Barrot nám v tom pomůže. Nesmíme však zapomínat na Kosovo. Nesmí zůstat poslední černou skvrnou. Máme povinnost pomoci Kosovu s naplněním hodnoticích kritérií. Samo na to nestačí. Bezvízový styk je velkým humanitárním krokem. Těší mne, že všichni chceme, aby byl zrealizován. Děkuji vám za tuto příležitost, pane Barrote.
Kinga Göncz
(HU) Evropa a Evropská unie začaly jako mírový projekt a nyní se nacházejí v nejdelším mírovém období v dějinách. Jsme si proto vědomi toho, jak mocným nástrojem může být z tohoto pohledu integrace. Nyní ji musíme využít k řešení situace na západním Balkáně.
Západní Balkán prošel teprve nedávno mimořádně traumatizujícím obdobím války, která přinesla mnoha obyvatelům velké utrpení. Je nutné učinit pokrok v procesu evropské integrace, abychom mohli tuto neblahou zkušenost překonat. Bezvízový styk je v tomto úsilí důležitým krokem. Někteří poukázali na to, jak přínosné by to bylo pro mladé lidi, kteří by měli možnost navázat přímé kontakty a získat bezprostřední zkušenost, ale byla by to i příležitost pro posílení demokratických sil. Nejde jen o nabídnutí důvěry a poskytnutí bezvízového cestování. Pro Evropu může být přínosné i sblížení západního Balkánu s Evropskou unií z hlediska bezpečnostní a hospodářské politiky. Je však důležité, abychom v regionu nevytvářeli nové hranice, ale naopak zajistili, aby se každá z těchto zemí mohla účastnit režimu bezvízového styku co nejdříve.
Emine Bozkurt
(NL) Evropský parlament bude zítra hlasovat o zrušení krátkodobé vízové povinnosti pro balkánské země. Ne všechny země, pro něž byl vytvořen plán, jsou způsobilé získat vízové osvobození od 1. ledna.
Je velmi nešťastné, že v jedné zemi - Bosně a Hercegovině - umožňuje návrh Komise rozdílné zacházení s různými skupinami obyvatelstva: s občany, kteří do Evropy budou moci cestovat na chorvatské a srbské cestovní pasy, a s bosenskými muslimy, kteří takové pasy nevlastní. To je vzhledem k nedávné historii země nevhodné rozlišování.
Je na Evropském parlamentu, aby Bosně a Hercovině a Albánii zítra vyslal jasný signál. Kritéria jsou kritéria a ta je třeba splnit, má-li být země způsobilá získat osvobození od vízové povinnosti. Avšak jakmile budou ukazatele naplněny, je nezbytné toto osvobození bezodkladně udělit.
Viděli jsme, že ke splnění hodnoticích kritérií již bylo mnoho učiněno, a Komisi žádáme, aby pomohla Bosně a Hercegovině a Albánii splnit veškeré požadavky co nejdříve.
Zoran Thaler
(SL) Pro občany západního Balkánu má zrušení vízové povinnosti pro cestování do Evropské unie kromě technického rozměru také mimořádnou politickou hodnotu a význam. Dnes si v Parlamentu oprávněně připomínáme dvacáté výročí pádu Berlínské zdi a konce socialismu. Skopje, Podgorica a Bělehrad však budou moci během Vánoc a Nového roku konečně oslavit pád vízové zdi, která je oddělovala od nás v Evropské unii téměř dvanáct let.
Téměř dvacet let byla většině obyvatelstva bývalé Jugoslávie odpírána možnost volně cestovat po Evropě, tedy to, na co byli z dřívějších dob zvyklí coby občané dnes již zaniklé socialistické federace. Nepříjemné důsledky této izolace, která trvala celou jednu generaci, začínáme nyní pociťovat a je nejvyšší čas, abychom s ní skoncovali.
K obyvatelům Makedonie, Černé Hory a Srbska by se však měli připojit i Albánci, Kosované, a to co nejdříve, v roce 2010. To samo o sobě umožní novým generacím těchto zemí, aby se konečně setkaly s vnějším světem, navázaly kontakt s ostatními Evropany, přispěly k rozvoji evropských hodnot ve své zemi a připravily své národy na plnoprávné členství v našem společném evropském příběhu - v Evropské unii.
Jako parlamentní zpravodaj pro Makedonii jsem v posledních dnech zaznamenal řadu telefonátů od občanů jednotlivých balkánských zemí. Rád bych tyto občany nahlas a jednoznačně ujistil, že jejich bezvízový styk s EU není náhradou za jejich přistoupení k EU. Jsem však přesvědčen, že svobodné cestování do zemí EU je krokem na cestě k plnohodnotnému členství v EU.
Kinga Gál
(HU) Ráda bych tuto zprávu uvítala a poblahopřála k ní zpravodajům a stínovým zpravodajům. Chci také říci, že jak to při tomto dvacátém výročí pádu Berlínské zdi pozoruiji, je zajištění volného přechodu hranic pro země západního Balkánu součástí sledu událostí, které byly započaty právě před dvaceti lety, a to jako nové boření zdi.
To je důvod, proč bychom měli tento návrh uvítat. Nesmíme však zapomenout, že otázka nastolení bezvízového styku je pouze dílčí a technická, a přitom je to zároveň velmi zřetelně politický problém. Proto je to důležité. Podporuji dále přijetí společného prohlášení, neboť je to jasný projev toho, že evropské orgány správně pochopily tuto odpovědnost. Tato odpovědnost znamená současně i činnost. Především to znamená činnost pro příslušné státy, kterým se nepodařilo splnit podmínky bezvízového styku pro vyhovění těmto požadavkům co možná nejdříve, a samozřejmě též činnost ze strany Evropské komise, bez jejíž pomoci by se celý proces prodloužil.
Axel Voss
(DE) Paní předsedající, myslím, že jsme v otázce balkánských států na správné cestě. Dostali jsme se blíž k uvolnění vízového režimu a to pomůže k vytváření stability, avšak je to zároveň známka toho, že oceňujeme úsilí, které bylo vynaloženo. Myslím si však také, že je pro nás dobré udržet si jasný soubor pravidel a trvat na tom, že budou splněny požadavky, které s těmito pravidly souvisí. Rád bych v této souvislosti poděkoval zejména paní Corazza Bildtové za vynaložené úsilí.
Cokoliv jiného by podle mého názoru bylo ryzím bruselským rozhodnutím bez jasného systému, v němž by nebyla ani špetka úcty k dotčeným lidem v balkánských státech, ani tak malá, jako projevujeme vůči našim vlastním lidem. Politické signály by neměly být vysílány jen jako poznámka pod čarou nebo v příloze k evropským směrnicím nebo nařízením - musí být formulovány odpovídajícím způsobem.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Paní předsedající, těší mne, že občané zemí západního Balkánu se budou moci volně pohybovat po Evropské unii. Usnadní se tím osobní kontakty, rozšíří obchodní možnosti a vytvoří podmínky k tomu, aby obyvatelé tohoto regionu lépe poznali Evropskou unii.
Nesmíme však při tom dopustit, aby naši východní sousedé byli izolováni. Nemůžeme jim upřít příležitosti, které poskytujeme ostatním evropským zemím. Musíme i pro ně stanovit jasná kritéria a akční plán pro větší uvolnění vízového styku. Musíme mít na paměti, že cena víz je pro obyvatele těchto zemí značným nákladem a že vyřizování žádosti je časově náročné, což omezuje možnosti rozvoje mnoha forem spolupráce.
Také bychom neměli zapomínat, že v roce 2012 se bude fotbalový šampionát konat v Polsku a na Ukrajině, takže možnost svobodného pohybu bude obzvláště důležitá.
Cristian Dan Preda
(RO) Také já bych rád zdůraznil význam svobody pohybu jakožto základního práva a potvrdil, že mnozí občané ze zemí západního Balkánu budou tohoto práva využívat. Pochopitelně toto otevření vítám.
Zároveň chci však s politováním poukázat na skutečnost, že tato zpráva neobsahuje vůbec žádnou zmínku o zemi, která je členem Východního partnerství. Myslím si, že mělo být přidruženo Moldavsko, byť jen symbolicky. Hovoříme zde o Moldavsku - zemi, na jejíž politické scéně dochází k významnému pokroku. Myslím, že nejpevnější zeď v Evropě se nachází na její východní hranici, mezi Rumunskem a Moldavskem. Podle mne musíme tuto skutečnost odsoudit.
Jacques Barrot
Paní předsedající, děkuji všem řečníkům, kteří většinou proces zrušení víz pro tři hlavní balkánské státy podpořili. Jasně jste dali najevo, že svoboda pohybu je velmi žádoucí. Jak řekl pan Moraes, je to přínosné pro obě strany - pro Evropu i pro balkánské státy.
Zároveň všem řečníkům, a zejména paní zpravodajce Fajonové, děkuji, a přitom bych chtěl jen uvést, paní předsedající, že od té doby, co byla část rozhodnutí přijata hlavně ve vztahu k Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře a Srbsku, nabídli jsme trvalou pomoc Albánii, kterou jsem osobně navštívil, a Bosně a Hercegovině, což by jim mělo pomoci v dosažení pokroku - a měli bychom v tom pokračovat.
Velmi rychlé přijetí tohoto usnesení je podle mne velmi dobrým ukazatelem toho, že i v případě dalších států budeme schopni postupovat rychle, a mám na mysli zejména Bosnu a Hercegovinu a Albánii a samozřejmě nesmíme zapomínat na Kosovo.
Tanja Fajon
zpravodajka. - Pane předsedající, ještě jednou děkuji všem, kdo přispěli do rozpravy, která ukázala, že Evropská unie silně podporuje uvolnění vízového režimu pro všechny země západního Balkánu.
Lituji, že nebyl přítomen švédský ministr, neboť naše spolupráce byla velmi dobrá. Vítám závazek Komise udělat vše, co je v jejích silách, abychom urychlili proces v Bosně a Hercegovině a Albánii, a doufám, že obě země bezvízový režim zavedou, jakmile splní kritéria - co nejdříve, možná v létě příštího roku.
Ráda bych podotkla, že jsem do této iniciativy zapojila všechny, a dobře si uvědomuji, co smlouvy ukládají. Toto je však politická sněmovna, a my všichni děláme náročnou politiku, jak nejlépe dokážeme.
Znovu opakuji, že zrušení víz pro Makedonii, Srbsko a Černou Horu k 19. prosinci vítám, a skutečně doufám, že Bosna a Hercegovina a Albánie je budou moci co nejdříve následovat. Hovoříme tu o osudu mladé generace. Naší politickou odpovědností je tento proces uvolňování vízového režimu dokončit, a rovněž musíme nalézt řešení pro kosovský lid.
Velice vám děkuji za spolupráci.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra v 11:00.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Kinga Gál
písemně. - (HU) Pane předsedající, chtěla by na úvod zpravodajce a stínové zpravodajce poblahopřát k nalezení přijatelného kompromisu v této věci. Otázka nastolení bezvízového styku je pouze zčásti technická. Je to také velmi jasná politická záležitost. Bezvízový styk je založen na vzájemné důvěře a závazcích. Proto podporuji i přijetí společného prohlášení navíc ke zprávě, neboť je z toho zřejmé, že evropské orgány tuto zodpovědnost pochopily.
Odpovědnost samozřejmě znamená i činnost. Především znamená činnost dotčených států, kterým se nepodařilo splnit podmínky pro získání bezvízového styku. Musí udělat vše pro to, aby byly tyto podmínky splněny co nejdříve. Znamená to rovněž činnost Evropské komise, bez jejíž účinné pomoci by se tento proces zpomalil, a to jistě není v našem zájmu. Týká se to i Bosny a Hercegoviny, Albánie a Kosova.
Jsem poslankyní Evropského parlamentu za Maďarsko, a proto bych ráda ještě jednou připomenula, že díky bezvízovému styku se Srbskem navázali Maďaři žijící v srbské Vojvodině přímější kontakt se svou vlastí, o zbytku Evropy nemluvě. Občané žijící na obou stranách těchto hranic, kteří hovoří stejným jazykem a udržují úzké rodinné a kulturní vazby, nemohou ani nalézt slova, aby vyjádřili, jak je pro ně důležité, že mohou překračovat hranice bez jakýchkoli překážek či víz. Dnes si připomínáme dvacáté výročí pádu Berlínské zdi a přestřižení ostnatého drátu. Zajištění volného přechodu hranic pro země západního Balkánu je součástí sledu událostí, které započaly před dvaceti lety, a to jako nové boření zdí.
