Příspěvek daňové politiky k Lisabonské strategii (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem na pořadu je zpráva Sahry Wagenknechtové, jménem Hospodářského a měnového výboru, týkající se příspěvku daňové politiky k Lisabonské strategii.
Sahra Wagenknecht  
zpravodajka. - (DE) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, na otázku, zda daňová politika členských států skutečně pomáhá podporovat růst, zaměstnanost a inovace, v současné době bohužel existuje jednoduchá odpověď: Nikoli! Růst se zkrátka nedá podporovat tím, že v celoevropském dumpingovém závodě necháme spadnout daňové sazby vysoce výnosných konglomerátů volným pádem a náhradou za to budeme čím dál razantněji požadovat peníze od pracovníků s průměrným platem, nezaměstnaných a důchodců, jakožto spotřebitelů.
Růst se nedá podněcovat tím, že zatížíme příjem ze zaměstnání daňovou sazbou, jež je několikrát vyšší než ta, která se vztahuje na příjem z aktiv, a tudíž propast mezi oběma ještě prohloubíme. Zaměstnanost nelze podporovat tím, že nepřiměřeně zdaníme malé investiční podniky v porovnání s těmi, které si spekulativně pohrávají s podíly, dluhopisy a finančními deriváty. Rozhodně nedojde k podpoře inovací, pokud budou mít mezinárodní monopoly s prvotřídní bilancí možnost skrývat nejlepší část svých fondů na výzkum a vývoj ve svých účtech, zatímco ti, kteří opravdu usilují o tento druh podpory, jsou ponecháni s prázdnýma rukama.
Stručně řečeno: V EU sociálně vyváženou perspektivu a rozvoj rozhodně nepodporujeme, ale doslova je zastavujeme, zatímco ti, kteří se válejí v penězích, se dočkávají větších a větších daňových úlev a rozšiřují své majetky ještě víc, ti, co již mají málo, jsou nuceni sahat ještě hlouběji do svých kapes. Tento druh daňové politiky je naprosto fatální vzhledem k hospodářské politice, kontraproduktivní vzhledem k politice růstu a katastrofický vzhledem k sociální politice.
Vím, že struktura státních daňových systémů samozřejmě stále formálně spadá pod suverenitu členských států, ale realita je někde jinde. Nedostatek celounijní koordinace ve skutečnosti znamená - dokonce i v oblasti přímého zdanění -, že čím dál častěji dochází k tomu, že státní daňové systémy již nejsou utvářeny na základě politiky, ale jsou formovány chladnokrevným systémem daňové konkurence. Tento systém může mít jednoduchého jmenovatele: Čím je faktor mobilnější, tím má větší potenciál vyvinout tlak na národního správce daní, a tudíž samozřejmě získat větší daňovou úlevu.
Pokud vládní příjmy nemají v tomto procesu úplně vyschnout a vyčerpat se, musí být odvětví, která nejsou schopna uniknout zdanění buď vůbec, nebo pouze s obtížemi, daněna dokonce ještě více, téměř jako kompenzace. Daně jsou tedy přesunuty - od zisků společností k soukromým příjmům, a poté od příjmu z investic k příjmu z práce, který je ještě méně mobilní, v rámci příjmu z vysoce placeného zaměstnání k méně dobře placeným zaměstnancům, kteří jsou méně schopní a ochotní měnit bydliště a obor, a obecně od příjmu a aktiv ke spotřebě. Skutečnost, že tento proces probíhá - a to už roky a desetiletí -, velmi jasně dokazují údaje z daňových dokladů a daňové sazby v EU. Nejen zákonné daňové sazby, ale i skutečné daňové sazby pro příjmy právnických osob v EU klesly za posledních deset let o více než 10 procent. Všechny studie provedené v této oblasti to potvrzují.
Nejvyšší daňové sazby byly sníženy prakticky všude v členských státech Unie. Ve stále větším počtu členských států je příjem ze soukromých investic stále více upřednostňován před příjmem ze zaměstnání právě kvůli přechodu na systém dvojího zdanění. Spotřební daň nadále roste: na jedné straně kvůli "ekodaním", které až příliš často nemají vůbec žádný ekologický účinek, a to dokonce i při neexistenci alternativ, ale které, řečeno bez obalu, obírají rozpočty; a na druhé straně kvůli skutečnosti, že daně z přidané hodnoty neustále rostou a v mnoha zemích již dosahují naprostého stropu dohodnutého rozmezí.
Tento vývoj není náhodný. Je to přímý důsledek nekontrolované daňové konkurence na jednotném vnitřním trhu. Téměř se zdá, že vzestupný trend daní z příjmu právnických osob v rámci EU dalece zastiňuje daně z příjmu právnických osob v rámci celého OECD. To znamená, že daňové sazby se zde zřetelně propadly hlouběji než v rámci celého OECD.
Také to jasně ukazuje, že zde nepůsobí ony tak často proklínané tlaky globalizace, ale že se jedná o "doma vyrobené" tlaky, vytvořené v EU, a tudíž tlaky, které by mohly být velmi snadno a diskrétně překonány, kdyby zde byla patřičná vůle. Bylo proto zcela na místě, že má původní zpráva obsahovala nejen požadavek společného konsolidovaného daňového základu pro daně z příjmu právnických osob, ale také požadavek celounijních minimálních daňových sazeb pro příjmy právnických osob, jež by poté již nesměly být překročeny žádným členským státem. Pouze minimální daňové sazby tohoto druhu doopravdy poskytují příležitost zastavit vzestupný trend v oblasti daní z příjmu právnických osob.
Moje zpráva obsahovala požadavek většího celounijního zdanění aktiv a finančních transakcí, požadavek odlehčit příjmům z pracovní aktivity konkrétně u nižší a střední třídy a konečně požadavek zvrátit zhoubný trend převodu přímých daní na nepřímé a znovu podnítit trend opačný.
Bohužel po hlasování v Hospodářském a měnovém výboru byl zachován pouze zlomek těchto požadavků. Namísto toho se moje zpráva proměnila v pění chvály na daňovou konkurenci, vlivem naprosté neinformovanosti o fatálních důsledcích této údajně zdravé daňové konkurence na příjmy rozpočtů EU, a tedy i na situaci, v níž se ocitnou miliony Evropanů. Ze všech těchto změn, které byly ve zprávě provedeny, je bohužel velmi zřejmé, čí zájmy jsou ve skutečnosti blízké srdcím většiny poslanců Hospodářského a měnového výboru, obzvláště pak poslancům ze skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu a skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů, jelikož je naprosto očividné, kdo bude profitovat z přetrvávajících daňových režimů v EU.
Nyní jsme zde na zasedání znovu předložili naše nejdůležitější požadavky na změny. Pokud se ani zde nepodaří zajistit jim většinu, bude moje skupina hlasovat proti zprávě. Jiná daňová politika v EU, taková, která minimalizuje sociální rozdíly, místo aby je prohlubovala - jako to dělá ta současná -, by byla samozřejmě možná a vzhledem ke své naléhavosti i žádoucí. To by ovšem předpokládalo, že Evropská komise a spolu s ní i jednotlivé členské státy se ve své politice budou řídit svou hlavní zásadou a budou brát v souladu s ní skutečný ohled na zájmy většiny Evropanů a přestanou se chovat, jak se doposud dělo, jako vykonavatelé zájmů elity společnosti. Následkem toho bude vznikat ještě větší parlamentní a mimoparlamentní tlak.
My právě proti tomuto tlaku budeme i nadále vytrvale bojovat, aby nakonec ona nevyjádřitelná rétorika sociálně neúnosných vztahů - která charakterizuje většinu zpráv a která charakterizuje i nynější zprávu o daňové politice - již nebyla schopna získat na svou stranu většinu hlasů v tomto Parlamentu.
László Kovács
člen Komise. - Vážený pane předsedající, jsem skutečně potěšen, že se mohu účastnit diskuze o příspěvku daňové politiky k Lisabonské strategii.
Hlavní prioritou Evropské unie je zlepšit svoji konkurenceschopnost a zároveň zachovat svůj sociální model. Daňová politika hraje velkou roli při dosahování cílů v oblasti růstu a zaměstnanosti. Velmi vítám hlavní sdělení vaší zprávy, jež vyjadřuje podporu Komisi pro její iniciativy v oblasti daní. Zvláště pak podporuje zvýšené snahy týkající se následujících oblastí: společného konsolidovaného základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB), návrhu na pilotní projekt zdanění v domácí zemi, strategie zaručující lepší koordinaci daňových systémů členských států, zvláště v oblasti zdanění při odchodu a přeshraniční úlevy za ztrátu, práce podniknuté ve společném fóru EU o převodních cenách, strategie pro boj s daňovými podvody, balíčku DPH a snížených sazeb DPH pro služby s vysokým podílem lidské práce a zdanění v oblasti životního prostředí.
Všechny tyto body jsou nesmírně důležité. Tvoří základ přístupu Komise k daňové politice a o mnoha z nich se již diskutovalo v několika výborech Evropského parlamentu. Je jasné, že evropské společnosti si zaslouží systém zdanění, který je přizpůsoben míře jejich skutečné i potenciální ekonomické integrace na stupnici jejich zahraničních aktivit v Evropě. To je jeden z klíčů k jejich budoucí konkurenceschopnosti. Je také nezbytné, aby se při odstraňování dalších překážek přímých daní postupovalo cestou koordinace a nikoli až na základě nákladných sporů.
Je pouze jedna oblast, ve které s vámi nemohu souhlasit. Jedná se o odstavec 17 dotčené zprávy, kde je zmíněn požadavek zrušení minimálních sazeb spotřební daně a požadavek nahrazení současných právních předpisů Společenství v této oblasti etickým kodexem. Projednávali jsme tyto položky v tomto Parlamentu v souvislosti s návrhem na zdanění alkoholu a musím při vší úctě konstatovat, že názor Komise se nezměnil.
Právní předpisy Společenství týkající se spotřební daně hrají obecně velkou roli v procesu snižování deformace vnitřního trhu, ochrany veřejného zdraví a zavedení spotřebitelských vzorců v oblasti trvale udržitelného chování. Komise je pevně přesvědčena, že minimální sazby jsou nezbytné pro řádné fungování vnitřního trhu, protože představují záchrannou síť pro členské státy, která zaručí, že všechny členské státy opravdu zavedou spotřební daně a že jejich sazby budou smysluplné. Věřím, že předložený pozměňovací návrh, který v odstavci 17 zavádí některé změny, najde u většiny poslanců podporu.
Rád bych na závěr zmínil tři skutečnosti. Zaprvé, všichni víte, že Komise pracuje velmi usilovně na tom, aby mohla předložit legislativní návrh týkající se CCCTB, který vám hodlám představit po letní přestávce v roce 2008. Zadruhé, co se týče DPH, Komise plně podporuje portugalské předsednictví v jeho snahách dosáhnout dohody o balíčku DPH a také dále pokročit v širší diskuzi o sazbách DPH před koncem roku. My také budeme pracovat na tom, abychom zajistili přijetí návrhu na prodloužení určitých omezení týkajících se snížených sazeb DPH v nových členských státech. Navíc budeme pokračovat v našich intenzivních snahách v boji s hospodářskými podvody v oblasti DPH a také brzy předložíme návrh na uplatňování DPH v oblasti finančních služeb, který poskytne tomuto odvětví větší právní jistotu a modernizovaná pravidla. Zatřetí, naším cílem i nadále zůstává systém minimálních sazeb u spotřební daně, aby se omezila deformace trhu a podpořila spravedlivá soutěž na vnitřním trhu, která přispěje k ochraně veřejného zdraví a životního prostředí.
Piia-Noora Kauppi
jménem skupiny PPE-DE. - Vážený pane předsedající, politické rozdíly mezi jednotlivými skupinami zde v Parlamentu není někdy téměř vidět, ale v tomto případě jsou rozpory velmi zřetelné, protože já naprosto nemohu souhlasit s paní zpravodajkou v některých bodech, které zmínila. Vážím si práce, kterou na této zprávě odvedla, ale v této záležitosti máme naprosto odlišné představy o tom, co by měla Komise udělat.
Především: tato zpráva je o Lisabonské strategii a o tom, co bychom měli udělat, abychom obnovili evropskou globální konkurenceschopnost. To je skutečně jediná cesta, jak Evropě a našim občanům zajistit prosperitu. Bez daňového systému je to nemožné. Zdanění hraje v tomto ohledu, v procesu obnovení konkurenceschopnosti v Evropě, zásadní roli.
Musíme si uvědomit, že celkové daňové úrovně v Evropě jsou stále nad průměrem OECD. Abychom dosáhli nižší úrovně zdanění v Evropě, musíme vytvořit prostředí podporující investice. Potřebujeme v Evropě více investic, větší růst a vzkvétající obchod.
Zdravá daňová konkurence má v tomto ohledu prospěšnou roli. Je to hospodářský, tržní kontrolní mechanismus zabraňující razantním politickým rozhodnutím. Pokud v Evropě budeme mít prospěšnou daňovou konkurenci, vlády nebudou moci klást překážky do cesty jednotnému trhu. A to je to, co chceme: opravdový jednotný trh bez daňových překážek. Na druhé straně neexistuje důkaz, že by úspěšná daňová konkurence narušovala daňovou základnu. Celkové příjmy z daní zůstaly díky zvýšené hospodářské činnosti pozoruhodně stabilní.
Nicméně existence 27 různých daňových systémů způsobuje problémy, obzvláště pro evropské malé a střední podniky, které mají pro tento růst zásadní význam. Podle daňového průzkumu Evropské komise z roku 2004 stojí dodržování daňových předpisů malé a střední podniky okolo 2,6 % jejich obratu a 31 % zaplacených daní. Z toho vyplývá, že jedna třetina všech daní putuje na dodržování daňových předpisů. Vysoký poměr dodržování daňových předpisů pro malé podniky je velkou překážkou, a proto musíme udělat vše, co je v našich silách, abychom prosadili přeshraniční úlevy za ztrátu, zjednodušené celní postupy, plán "one-stop-shop", neboli jediné kontaktní místo pro DPH, pilotní projekty zdanění v domácí zemi a tak dále. Podporujeme Komisi ve všem, co v tomto ohledu učinila.
Nakonec mi dovolte říci, že průmysl si přeje vidět dobře zvládnutý a jednoduchý daňový administrativní systém. Musíme vyřešit problém převodních cen, vyrovnání ztrát v rámci celé EU a dvojího zdanění a také snížit náklady na dodržování daňových předpisů. Velmi vítáme návrh na společný konsolidovaný základ daně z příjmu právnických osob (CCCTB) a oceňujeme skutečnost, že Komise je stabilní a přichází s tímto návrhem, protože úlevy za ztrátu jsou jen dočasným řešením. Nakonec budeme potřebovat společný konsolidovaný daňový základ.
Katerina Batzeli
jménem skupiny PSE. - (EL) Vážený pane předsedající, pane komisaři, paní Wagenknechtová vypracovala návrh zprávy, což je důkazem politické odvahy, které bylo zapotřebí ke zdůraznění redistribuční a sociální dimenze daňové politiky. Tento dokument je jedním z velmi důležitých důkazů, že diskuze o daňové politice by mohla získat celoevropský rozměr.
Závazek plnit lisabonské cíle, pravidla Paktu stability a růstu, povinnost spravovat a přerozdělovat příjem z daní státního rozpočtu tak, aby splňoval cíle týkající se soudržnosti a zaměstnanosti, a dokončení vnitřního trhu - toto všechno jsou dostatečné důkazy politického cíle. Daňové politiky členských států již nemohou být založeny výhradně a pouze na národních kritériích: dialog o daních se stává nutným východiskem podpory větší daňové koordinace v rámci celé Evropy.
V tomto dialogu, který umožnil rozsáhlou spolupráci mezi stínovými zpravodaji všech politických skupin, jsme se soustředili na následující základní body. Nejprve k otázce daňové konkurence: nevěříme, že cílem by mělo být princip daňové konkurence omezit, jelikož to by bylo stejné jako kritizovat politiku určitých členských států. V důsledku nedostatku společných pravidel pro záležitosti daňové politiky způsobuje daňová konkurence se svými nabídkami a protinabídkami problémy. To je ale i případ ostatních odvětví vnitřního trhu, daňová konkurence může zajistit konkurenceschopnost a zlepšit produktivitu národních hospodářství stejně jako celé Evropy za předpokladu, že budou platit pravidla potlačující růst škodlivé konkurence.
Druhý bod, na který jsme se zaměřili, byl vztah mezi přímým a nepřímým zdaněním. V členských státech narůstá trend zvyšovat nepřímé zdanění, ve většině případů kvůli pokrytí jejich fiskálních deficitů. To ale představuje břemeno pro spotřebitele a trh zůstává nekontrolován.
Cílem této zprávy je nalézt bezpečná opatření podporující vyváženou kombinaci přímých a nepřímých daní. Souhlasíme s reformou systému DPH a zvláštních spotřebních daní. To by nemělo znamenat nahrazení systému etickým kodexem, který nezavazuje všechny členské státy.
Pane komisaři, jsme si vědomi snah Komise a problémů v ECOFIN. Nicméně my jako poslanci Evropského parlamentu musíme především úzce spolupracovat s národními parlamenty a vést diskuzi o fiskální politice s nimi.
Margarita Starkevičiūtė
jménem skupiny ALDE. - (LT) Já bych také ráda zdůraznila důležitost této zprávy, jakožto strategické linie, které bychom se měli držet při vytváření reforem v hospodářstvích EU. Je škoda, že tu dnes s námi nejsou zástupci Portugalska, když diskutujeme o této velmi důležité záležitosti.
Co jsou hlavní závěry naší zprávy? Hlavním závěrem je, že vzhledem ke změnám v hospodářském prostředí musíme provést reorganizaci nejen našich podniků a závodů, ale také nástrojů naší fiskální politiky. Když odkazujeme na Lisabonskou smlouvu, obvykle hovoříme o výdajové politice, ale velmi zřídka zvažujeme politiku daňovou. Pokud nebudeme věnovat dostatek pozornosti daňové politice, nebudeme schopni dosáhnout lisabonských cílů.
Které otázky je třeba vzít v úvahu? Nejdříve ze všeho je nezbytné se podívat na způsoby rozdělení daňového břemene mezi výrobce a spotřebitele. Také nesmíme opomenout skutečnost, že zde existuje ještě jedna skupina lidí - ti, kteří žijí z kapitálového příjmu, tzv. oblast soukromého kapitálu.
Jakým způsobem rozdělíme daňové břemeno? To je jeden z hlavních problémů, které s sebou přináší nové hospodářské prostředí. Další zásadní otázkou je: Jak podnítit strukturní reformy? Strukturní reformy nelze provést, aniž bychom zavedli nové podniky, protože lidé nejsou schopni opustit svá stávající zaměstnání kvůli novým pracovním místům, což může vytvořit půdu pro sociální nespokojenost. Nové podniky lze vytvořit pouze za pomoci výhodných daňových podmínek. To je jeden z hlavních bodů našeho dokumentu.
Otázka, které se musíme věnovat, je následující: Do jaké míry je třeba zavést koordinaci daňové politiky mezi členskými státy? My jsme zastánci konkurenceschopných daní a nepodporujeme myšlenku zavedení minimálních sazeb. To z toho důvodu, že každá země má svoji specifickou hospodářskou strukturu a výdajovou politiku. Daňová politika musí být v souladu s politikou výdajovou, ale rozhodně jsme pro koordinaci politiky daňového základu a v tomto ohledu má Komise naši podporu.
Heide Rühle
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pane předsedající, rozhodně souhlasím s paní Kauppiovou. Rozdílné názory v otázce daňové politiky, které panují mezi skupinami zde v Evropském parlamentu, jsou stále zřetelnější. Musíme v následujících několika měsících věnovat této diskuzi mnohem více pozornosti. Ráda bych poděkovala zpravodajce a stínové zpravodajce za veškerou práci, kterou vykonaly, aby dovedly tuto zprávu k dobrému závěru.
Dobrý závěr - nikoli ovšem pro nás. Jako skupina nebudeme schopni tuto zprávu v její konečné podobě přijmout. Má několik sympatických stránek, například popisuje a požaduje důležitý krok směrem ke konsolidovanému základu daně z příjmu právnických osob. To je první důležitý krok. Po něm však musí následovat neméně jasná prohlášení, pokud jde o harmonizaci minimálních daňových sazeb, protože jinak to, obzvláště v této oblasti, povede k nekontrolované daňové konkurenci.
Také máme výhrady k článku 17, kde Výbor bohužel jasně uvádí, že je proti minimálním sazbám pro spotřební daň. To jde, opět bohužel, ruku v ruce s hlasováním v průběhu posledních týdnů, které nás skutečně velmi mrzí. Zde zastáváme názor skupiny. Domníváme se, že je třeba dosáhnout harmonizace evropské spotřební daně a že tato harmonizace musí být v každém případě posílena, protože jinak se v této oblasti dočkáme nekontrolované daňové konkurence.
Určitý problém spatřujeme rovněž v tom, že se příliš málo diskutuje o otázkách změny klimatu a otázkách ekodaní. V tomto bodě bych si dovolila se zpravodajkou nesouhlasit. Domnívám se, že ekodaně jsou důležitým nástrojem pro řešení problémů souvisejících se změnou klimatu. Musíme v tomto ohledu udělat mnohem víc.
Na druhé straně se ale domnívám, že přístup, který se soustřeďuje na jadernou energii nebo na jiné, "čisté" formy energie, je špatný. Je důležité, abychom se zaměřili čistě na úsporu energie a energetickou účinnost.
To jsou ty hlavní odpovědi. Když se podíváme na výzvy, které nás čekají v oblasti renovací domů a v oblasti dopravy, zdá se, že opravdu dokážeme splnit kjótský cíl úspory energie, pokud pro to uděláme víc.
Daňová politika může být důležitým příspěvkem k dosažení větší úspory energie a vyšší energetické účinnosti a k řešení otázky změny klimatu. Je škoda, že zpráva tento postoj nereflektuje. Jak jsem již řekla, my z těchto důvodů pro tuto zprávu hlasovat nebudeme.
Esko Seppänen
jménem skupiny GUE/NGL. - (FI) Vážený pane předsedající, pane komisaři, naše skupina podporuje v této záležitosti názory paní Wagenknechtové, a to i přesto, že jsou v rozporu s přesvědčením většiny členů výboru. Evropská unie nebude v roce 2010 přední světovou ekonomikou založenou na znalostech a technologiích. Není to však vinou daňových systémů, které jsou neustále pozměňovány reformami napomáhajícími velkým společnostem, že cíl uvedený v Lisabonské strategii je neuskutečnitelný. Velké společnosti volí převodní ceny a hledají domov pro svůj kapitál, aby se tak vyhnuly daním. V tom jim pomáhají daňové ráje a zahraniční finanční centra fungující v členských státech EU - dvě skvrny na morálním profilu EU.
Komise podle zpravodajky ve svém sdělení nebere v úvahu, jaké dopady má zdanění na rozdělení příjmů. Systém rovné daně, který používají některé členské státy, protěžuje subjekty s velkými příjmy, kdežto progresivní daň z příjmů podporuje sociální rovnost. Lisabonskou strategii nelze zavádět způsobem, který bude rozežírat finanční základnu prosperující společnosti a který bude krajně nespravedlivý.
Derek Roland Clark
jménem skupiny IND/DEM. - Vážený pane předsedající, ve zprávě se hovoří o příspěvku, ale spíše to připomíná recept, recept na harmonizaci ještě většího zdanění, který cituji ze zprávy:
"27 rozdílných daňových systémů" je "na překážku"; "koordinace fiskální politiky členských států"; "požaduje po členských státech, aby ... zajistili větší spravedlnost v rozdělení daňového břemene"; "podporuje" Komisi ve zaměření "fiskální politiky na ... environmentální cíle"; "zvýšení daně z pohonných hmot"; "zavedení panevropského ... základu daně z příjmu právnických osob". Zkrátka jsme zpátky u neúspěšných politik sedmdesátých let.
V každém případě se to ani Britům nepodařilo v rámci celé naší země. Sever není stejný jako jih, Wales a Skotsko se liší od jihovýchodu - a to bylo během desetiletého působení Gordona Browna ve funkci ministra financí. Jistě jste poslouchali, co říká; poslouchali jste ho přinejmenším minulý týden v Lisabonu, a nakonec i poslechli, když jste mu jako ministerskému předsedovi umožnili, aby si ponechal své "červené linie". Anebo se snad mýlím?
Ve zprávě se dále píše o "celounijní koordinaci přímého zdanění". Ve Velké Británii jsme se domnívali, že nám bylo přislíbeno, že k harmonizaci daní, především k harmonizaci daně z příjmu, nikdy nedojde. A nyní je to ve zprávě. Je to trochu jako ta reformní smlouva. Gordon Brown neustále tvrdí, že nejde o ústavu, ačkoli všichni vedoucí představitelé Evropské unie říkají, že jde: Valéry Giscard d'Estaing, José Luis Rodriguez Zapatero, Angela Merkelová, dokonce to tady ve sněmovně před malou chvílí prohlásil náš vlastní předseda.
Což aby tedy Gordon Brown sdělil Britům pravdu? Toto sdělení by se mělo harmonizovat! To je harmonizace, se kterou bych souhlasil. Ale raději to nezkoušejte, protože až se Britové dozvědí holou, nepřibarvenou pravdu, "prohlasují" se přímo ven z EU a svoje roční příspěvky EU ve výši 18 miliard EUR z peněz svých daňových poplatníků vezmou s sebou. Kolik bude stát taková harmonizace daní?
Petre Popeangă
jménem skupiny ITS. - (RO)
O důležitosti přezkoumání příspěvku, který by mohla fiskální a celní politika vnést do rozvoje Lisabonské strategie, nemůže být pochyb. Z tohoto, ale nejen z tohoto důvodu je záměr dokumentu, kterému se dnes věnujeme, jmenovitě záměr zprávy paní Wagenknechtové, ohodnotit, jakým způsobem přispívají zmíněné politiky k dosažení cílů Lisabonské strategie, velmi užitečný. Nemůže tomu ani být jinak, jelikož Lisabonská strategie si vytkla veliké cíle, jako je podpora hospodářského růstu a utváření politik, které evropským firmám umožní vytvořit více lepších pracovních míst. Nicméně jako občan nedávno přistoupivší země jsem při čtení této zprávy nabyl poněkud překvapivého dojmu, že se zpráva obrací na Unii složenou pouze ze zemí s rozvinutým hospodářstvím, nebo spíše ze zemí se stejně rozvinutým hospodářstvím, což ovšem není pravda. Vezmeme-li v potaz, že obecné zákony jednotného konkurenceschopného trhu nahrávají silným ekonomikám a znevýhodňují ty slabší, je velmi pravděpodobné, že na méně rozvinuté ekonomiky nebudou mít některé z navrhovaných opatření příznivý dopad. Vzhledem k nedostatku času se této věci nebudu šířeji věnovat, ale domnívám se, že k tomu, aby bylo možné splnit cíl, který tato zpráva vytkla, a přinést prosperitu do všech 27 zemí, nikoli jen do 25 z nich, jak se v ní uvádí, je nutné provést srovnávací přezkoumání jejich ekonomik a na základě výsledků pak přijmout taková opatření, která vytvoří pro zajištění dopadu tohoto projektu rovné podmínky.
Eoin Ryan
jménem skupiny UEN. - Vážený pane předsedající, zpráva, která zde byla dnes předložena, opět představuje neúprosný útok na členské státy, které používají nízké a úspěšné daňové režimy pro oblast daně z příjmu právnických osob. Nesouhlasím s tím, že nízká obchodní daň vede k nespravedlivé daňové konkurenci. Jsem přesvědčen, že zajištění konkurenceschopnosti je klíčovým prvkem daňové politiky v plně fungujícím jednotném trhu.
Kde má Komise důkaz, že CCCTB nebude bránit konkurenceschopnosti EU? Kde máme jistotu, že jí bude ku prospěchu? Proč Komise útočí na státy s nízkou daní, nízkou nezaměstnaností a vysokým růstem? Nerozumím tomu. Je naprosto směšné, když Komise tvrdí, že zavedení daňového základu nakonec nepovede k zavedení daňové sazby, protože to je přesně to, co už teď říkají větší členské státy. Takové tvrzení neobstojí při sebemenší zkoušce.
Pokusy větších členských států zabalit daňovou harmonizaci do dárkového květinového papíru CCCTB nebudou v Irsku a jiných členských státech přijaty. Jádrem problému je, že ani Irsko, ani žádný jiný členský stát nemá právo ovlivňovat stanovení daňové sazby v jiném členském státě. Jednotu Evropy nijak neoslabuje rozmanitost daňových politik, naopak, konkurenceschopnost Evropské unie je narušována špatnými daňovými politikami. Pevně věřím, že pro EU je nejlepší podpora daňové konkurence, nikoli daňové harmonizace.
Jak je možné, že země jako Irsko nebo jiné členské státy, které radikálně změnily svoji daňovou politiku a staly se úspěšnými ekonomikami, jsou nyní pod útočnou palbou?
Jakou přitažlivost bude mít země, jako je Irsko, pane komisaři, pokud zavedete tento systém a nakonec přijdete s daňovou harmonizací? Protože tak to přesně je a jediný směr, kterým daně půjdou, bude nahoru. Už zde bylo řečeno lidmi z Komise, že by rádi viděli daňový režim víceméně uprostřed toho, kde je nyní, což je přibližně na dolních 20 %. Jaká pak bude přitažlivost Irska a jiných okrajových zemí? Nebude žádná, pouze větší nezaměstnanost v dlouho ...
(Předsedající řečníka přerušil)
Gay Mitchell
Vážený pane předsedající, zpráva, kterou máme dnes v Parlamentu před sebou, správně uvádí, že daňová konkurence v EU vedla a stále vede vlivem dynamického obchodního prostředí k hospodářským ziskům celé Unie.
CCCTB by mohl právě tak dobře vést k méně konkurenceschopné Evropské unii, a podle mého názoru bychom jej neměli podpořit. Evropská unie musí být schopná reagovat na proměnlivou globální ekonomiku. Moderní konkurenceschopné ekonomiky musí být přizpůsobivé, aby splnily měnící se požadavky nových produktů a služeb. CCCTB naruší tuto přizpůsobivost z několika důvodů. Společná celounijní daňová sazba pro obchodní daň bude neohebná a bude bránit schopnosti jednotlivých zemí rozhodovat o své vlastní právní fiskální strategii založené na vlastních konkrétních okolnostech v té které zemi. Navrhovatelé CCCTB nás ujišťují, že každý členský stát si ponechá svou samostatnost v rozhodování o vnitrostátní daňové sazbě - ale bude tomu skutečně tak? Neotvírá CCCTB dveře pro další kroky?
Pokud je CCCTB volitelný, pouze zvýší počet daňových základů, které mají společnosti k dispozici, a učiní systém ještě složitějším. Domácí daňová legislativa dává obchodu jistotu. Systém, který by byl zaveden v určitém počtu členských států, by mohl vést k rozdílům ve výkladu pravidel a obchod o tuto jistotu připravit.
Ve zbývajícím čase, který mám k dispozici, bych rád shrnul některé body. Zaprvé, daňová politika je věcí národní suverenity každého členského státu. Právo zvolit si úroveň veřejných výdajů a jejich financování je základní funkcí národního demokratického procesu. Je nezbytné chránit pružnost daňové politiky a vytváření pracovních míst a růst hospodářství. Jednotný základ by tuto pružnost zničil. Neexistuje důkaz, proč bychom se měli domnívat, že společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob pozitivně ovlivní konkurenceschopnost, náklady na dodržování daňových předpisů, převodní ceny a tak dále. Ani se nezjednoduší daňové záležitosti EU, protože navrhovaný "volitelný systém" by znamenal, jak jsem před chvílí řekl, jen další vrstvu navíc.
Harmonizace daňového základu by vedla k tlaku na vnitrostátní daňové sazby. Taková harmonizace by pouze zatraktivnila mimoevropská obchodní místa. Etický kodex týkající se obchodních daní se obracel na nezdravou daňovou konkurenci. Rozdílné daňové sazby v rámci EU ale nezdravé nejsou.
Chtěl bych požádat pana komisaře, až bude příští rok předkládat tyto návrhy, jak uvádí, aby vzal tyto argumenty v potaz. Členské státy jako Irsko již daly...
(Předsedající řečníka přerušil)
Pervenche Berès
(FR) Vážený pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nejdříve ze všeho bych rád poděkoval naší zpravodajce za kvalitní práci, kterou odvedla, a za její snahu představit nám zde text, se kterým bohužel sama zjevně není úplně spokojená.
Daňový systém jednoznačně tvoří základní prvek výstavby opravdového vnitřního trhu, pokud chceme, aby trh byl něčím víc než jen zónou volného obchodu, kde je povolena jakákoli forma daně a sociálního dumpingu. Dokončení vnitřního trhu proto vyžaduje harmonizaci určitých daňových pravidel a v první řadě vytvoření společného konsolidovaného základu daně z příjmu právnických osob. Zpráva, která nám dnes byla předložena, k tomu otevírá dveře a to mě velmi teší. Jsem si vědom, že určitá část mých kolegů poslanců je ostře proti tomuto plánu, ve jménu toho, co nazývají "spravedlivou" konkurencí.
Osobně se domnívám, že volná, nepokřivená konkurence - a já nejsem vášnivým zastáncem tohoto typu konkurence - vyžaduje určitou dávku transparentnosti, co se týče pravidel. Překvapuje mě, že země, které měly prospěch z masivních příspěvků EU, dnes odmítají tento krok, který by byl důležitým krokem vpřed směrem k solidaritě, konkurenci a transparentnosti.
Daně také představují vysoce účinný nástroj, který musí Evropská unie využít, pokud chce zavést svoje strategie, protože takových nástrojů mnoho nemá. Může to mít pozitivní dopad na nejčistší energie nebo na dosažení...
(Předsedající řečníka přerušil)
Olle Schmidt
(SV) Vážený pane předsedající, tato zpráva je silně ovlivněna kompromisem mezi skupinou PPE-DE a ALDE. Jsem přesvědčena o tom, že to je z velké části zpráva objektivní. Zodpovědnost za daňovou politiku ukládá členským státům, zároveň ale existují některé daně, kterým by prospěla větší koordinace v rámci EU. V originální zprávě paní zpravodajky byl obsažen požadavek naprosté koordinace se silným důrazem na vyšší stupně redistribuce. To rozhodně není správná cesta, jak umožnit Evropě další rozvoj a vytváření nových pracovních míst. V globalizovaném světě, v němž žijeme, nejsou vyšší daně tím, co Evropa potřebuje. Naopak se domnívám, že my, kteří žijeme v zemích s vysokým zdaněním, bychom se měli poohlédnout po jiných modelech, například po rovné dani. Obecně vzato by měly být sníženy daně u práce a zvýšeny u škodlivé spotřeby. Například by měly být zavedeny zvláštní environmentální daně a rozumné spotřební daně z alkoholu a tabáku, jak zmínil pan komisař.
Zde v Evropské unii musíme být schopni jednat ve větší shodě. Toto je politicky citlivé téma - to jsme si zde již vyslechli a já jsem si toho velmi dobře vědoma -, podle mého názoru je to nicméně téma, o kterém se bavit musíme. Pokud máme vyřešit nejdůležitější problémy související se změnou klimatu a s energií, bylo by to od nás nezodpovědné, kdybychom nástroje fiskální politiky nechali stranou. Je možné dosáhnout vysokého růstu s vysokými daněmi v oblasti životního prostředí a energií a současně snížit celkové daňové břemeno. Kdo o tom pochybuje, ať se podívá na politiku pravostředové vlády v mé rodné zemi, Švédsku, jestli si smím na závěr dovolit špetku patriotismu.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Vážený pane předsedající, pane komisaři, v této rozpravě věnované vlivu daňové a celní politiky na realizaci Lisabonské strategie bych rád upozornil na to, že některé z daňových návrhů obsažených ve zprávě paní Wagenknechtové nebudou mít na hospodářský růst a zaměstnanost v zemích Evropské unie pozitivní dopad.
Zaprvé, posun od daňové konkurence a pokusy standardizovat řešení v oblasti daně z příjmu právnických osob jsou v naprostém protikladu s principem daňové suverenity států EU.
Zadruhé, snižování sazby daně z příjmu právnických osob a současné odstranění jakýchkoli přidružených daňových úlev nejenže nevede ke snížení státního příjmu z této daně, ale ve skutečnosti jej značně zvýší. To potvrzuje situace v mé zemi, v Polsku, kde sazba daně z příjmu právnických osob byla podstatně snížena, příjmy z této daně se však každým rokem zvyšují.
A nakonec zatřetí, v této situaci považuji návrhy zprávy týkající se daňových systémů a koordinace, včetně přímého zdanění, za hazardní kroky, které realizaci Lisabonské strategie rozhodně nepomohou.
Zsolt László Becsey
(HU) Děkuji vám, pane předsedající. O čem tu hovoříme? Jedním z klíčových témat je otázka, zda jsme vhodnými kandidáty - vzhledem ke konkurenceschopnosti - pro vnější daňovou konkurenci, jinými slovy pro daňovou konkurenci mimo Evropskou unii, a neměli bychom hledat obětní beránky v Evropské unii. Jinak nastane, jak již řeklo několik mých kolegů, odliv kapitálu z celé Unie. S čím v rámci daňové politiky souhlasíme? Souhlasíme s tím, že by měla usnadnit vytváření pracovních míst, jinými slovy podporovat práci; souhlasíme s tím, že bychom měli pomoci malým a středním podnikům, protože právě ty umožňují lidem zůstat tam, kde jsou, pomáhají posilovat rodiny a také vytvářet pracovní místa. Také schvaluji sociální opatření, která nám pomohou vypořádat se s demografickým problémem v EU.
S čím nesouhlasíme? Nesouhlasíme s přemírou daní v oblasti zdraví, životního prostředí a sociální politiky namísto zavedení protiinflační politiky a hledání vhodných odpovědí na problémy spjaté s konkurencí. Musíme si uvědomit, že Evropská unie se rozšířila a stala se velmi heterogenním prostředím. Očekáváme od všech, že budou dodržovat rozpočtovou disciplínu ve své nezávislé fiskální politice, ale současně chceme minimalizovat nástroje, které k tomu slouží. Pokud je naším hlavním cílem konvergence a pokud se v tomto ohledu máme někam posunout, potom bychom v oblasti nepřímého zdanění, jako je spotřební daň, měli zavázat nejen ty země, které se pohybují v blízkosti minimální sazby, ale také ty, které využívají daleko vyšších sazeb. Proto jsme v několika žádostech navrhli změnu současného přístupu, který je založen výhradně na minimální sazbě pro spotřební daň, na určitý "etický kodex", který by nasměroval členské státy na stejnou cestu. Co se týče společného kapitálu nebo společného daňového základu, rád bych řekl následující: Bylo by vážným problémem, kdyby zavedení minimálních sazeb mělo mít za následek trestání konkurenceschopných zemí. Také se obávám toho, co se stane s pohybem kapitálu, pokud bude zaveden daňový základ. Nebude to znamenat, že například zisky z dceřinných společností v nových členských státech budou neustále přehodnocovány v účetnictví jako zisky mateřské společnosti místo toho, aby byly investovány v místě? Boj proti podvodům je také velmi důležitý a já v tomto ohledu přeji Komisi hodně zdaru. Je na správné cestě, protože nejdůležitější je zavést pořádek v černé ekonomice a bojovat se zločinem. Velmi vám děkuji, pane předsedající.
Dariusz Rosati
(PL) Vážený pane předsedající, hlavním cílem Lisabonské strategie je zvýšit konkurenceschopnost vnitrostátních ekonomik. Vysoká míra konkurenceschopnosti umožňuje zvyšovat hospodářský růst, vytvářet nová pracovní místa a také financovat důležité sociální cíle. Bohužel současný daňový systém v členských státech EU realizaci Lisabonské strategie nepřeje. Břemena zatěžující pracovní právo a hospodářské aktivity jsou příliš veliká, daňové sazby příliš různorodé a nařízení příliš komplikovaná. Současně je daňový systém zatížen obrovským množstvím funkcí a úkolů - hospodářských, fiskálních, sociálních a environmentálních.
Aby daně napomáhaly konkurenceschopnosti, musí především vytvářet pobídky k práci, k rozvíjení hospodářské aktivity a k inovacím. Za tímto účelem by daně, zvláště pak ty přímé, měly být nastaveny na mírnou úroveň, abychom se vyhnuli zbytečné rozmanitosti sazeb a přílišné progresivitě. Jelikož přímé daně mají silnější, negativní dopad na produkci a zaměstnanost, musíme při plánování rozpočtových příjmů více využívat daní nepřímých.
Co se týče této rozpravy, pane předsedající, obávám se, že je v ní příliš mnoho ideologie a politiky, a příliš málo skutečných ekonomických znalostí. Nejlepším příkladem jsou pojmy jako daňový dumping a sociální dumping. Pro zdanění neexistuje žádná objektivní norma, a proto není možné obviňovat státy, které u společností uplatňují nízkou daňovou politiku, z daňového dumpingu.
Konrad Szymański
(PL) Dámy a pánové, dovolte mi na úvod pogratulovat Hospodářskému a měnovému výboru k obtížné a v podstatě úspěšné snaze předložit nezbytné změny původního textu.
Jedním z původních návrhů bylo nejen to, aby Evropská unie stanovila zásady daně z příjmu právnických osob, ale také aby tyto daně byly navzdory světovým trendům zvýšeny. Je dobře, že k tomu nedošlo. Z podobného důvodu bychom se měli také kriticky podívat na podporu harmonizace daňového základu uvedenou v textu zprávy. Společný daňový základ by znamenal ránu pro daňovou konkurenci v EU se všemi svými negativními důsledky. Jeho zavedení by v protikladu s lisabonskými cíly omezilo snahy členských států optimalizovat daň z příjmu právnických osob. Politicky řečeno, znamenalo by to břemeno pro Evropskou unii, která by ve svém vlastním zájmu měla od snahy ovlivnit podobu daňových systémů v Evropě upustit.
László Kovács
člen Komise. - Vážený pane předsedající, tato rozprava je velmi podnětná a většina příspěvků vyznívá povzbudivě. Jsem stejně jako vy přesvědčen, že naše snahy odstranit bariéry na vnitřním trhu stojí za podporu. Zvláště pak jsem vděčný za vaši podporu týkající se zásadního projektu CCCTB a těším se na vaši vlastní chystanou zprávu o společném základě. Pokud jde o některé kritické poznámky, mám v úmyslu zaslat osobní dopis váženým poslancům, kteří vyjádřili své námitky, čehož si vážím. Bude lepší, když odpovím písemnou formou, protože vás nyní nechci příliš okrádat o čas.
Těší mě, že většina z vás sdílí můj názor, že při dosahování řady cílů politiky EU hraje daňová politika zásadní roli, což se týká zvláště oblasti růstu, zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a trvale udržitelného rozvoje. Děkuji vám za pozornost a podporu.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra ve 12:00 hodin.
Dámy a pánové, rád bych mnohým z vás poděkoval za dodržení časového limitu a také všem, jak věřím, za jejich pochopení, které nám umožnilo ukončit rozpravu o pět minut dříve, a vyslechnout si tudíž každého, na rozdíl od jiných příležitostí, kdy se stává, že si před důležitou rozpravou či hlasováním nejsme schopni vyslechnout názory našich kolegů.
Písemná prohlášení (článek 142)
Gábor Harangozó  
písemně. - Všichni se nejspíš shodneme na tom, že současná existence 27 státních daňových systémů vážně brání tomu, aby se v plné míře uplatnily výhody našeho jednotného trhu. Navíc máme opravdovou příležitost znovu povzbudit realizaci Lisabonské strategie pomocí celounijního daňového systému a celních opatření, které z Evropské unie učiní přitažlivější místo pro investice i práci. Při rozšiřování a prohlubování konkurenceschopnějších trhů bychom měli využít všech dosažitelných nástrojů, včetně lepší daňové a celní politiky orientované na investice, abychom zvýšili zaměstnanost, investice do výzkumu a vývoje a rozvoj technologií šetrných k životnímu prostředí. V tomto ohledu velmi vřele vítáme vlastní zprávu sestavenou paní Wagenknechtovou, jejímž cílem je stanovit nezbytný daňový rámec pro podporu rizikových investic a investic do inovací, aby bylo dosaženo cílů v oblasti růstu a zaměstnanosti. Výhody zjednodušení a harmonizace daňových systémů v rámci Unie jako celku jsou zjevné: Nejenže vedou k dosažení lisabonských cílů - prostřednictvím silnějších daňových pobídek pro investice -, ale co víc, pomohou nám dosáhnout tržní integrace EU tím, že odstraní zbývající překážky v cestě za dokončením jednotného trhu.
(Zasedání bylo přerušeno v 9:55 a znovu zahájeno v 10:10.)
