Makrofinančná pomoc Gruzínsku - Makrofinančná pomoc Arménsku - Makrofinančná pomoc Srbsku - Makrofinančná pomoc Bosne a Hercegovine (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je spoločná rozprava na tieto témy:
správa pána Moreiru v mene Výboru pre medzinárodný obchod o poskytnutí makrofinančnej pomoci Gruzínsku - C7-0269/2009 -
správa pána Moreiru v mene Výboru pre medzinárodný obchod o poskytnutí makrofinančnej pomoci Arménsku - C7-0268/2009 -
správa pána Ransdorfa v mene Výboru pre medzinárodný obchod o poskytnutí makrofinančnej pomoci Srbsku - C7-0270/2009 -
a
správa pána Winklera v mene Výboru pre medzinárodný obchod o poskytnutí makrofinančnej pomoci Bosne a Hercegovine - C7-0278/2009 -
Vital Moreira
Vážená pani predsedajúca, pán komisár, dámy a páni, keďže vystupujem na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu po prvýkrát, dovoľte mi, aby som vás všetkých pozdravil a vyjadril potešenie, nadšenie a odhodlanie vyplývajúce z účasti v tomto zhromaždení, ktoré zastupuje všetkých európskych občanov.
Pokiaľ ide o úlohu, ktorá ma sem privádza, predstavím vám dnes dve správy o poskytnutí makrofinančnej pomoci Gruzínsku a Arménsku, ktorých cieľom je zmierniť fiškálne problémy oboch týchto kaukazských krajín a pomôcť im s vonkajšou platobnou bilanciou. Tieto dve krajiny sú našimi partnermi v rámci európskej susedskej politiky a boli ťažko postihnuté svetovou hospodárskou a finančnou krízou posledných dvoch rokov.
V prípade Gruzínska sa dosah krízy znásobil priamymi a nepriamymi dôsledkami minuloročného vojenského konfliktu s Ruskom spojeného s veľkým počtom osôb vysídlených v rámci krajiny.
Hospodárstvo susedného Arménska bolo takisto postihnuté hospodárskou recesiou a najmä prudkým zhoršením sa ruského hospodárstva vzhľadom na veľkú závislosť arménskeho hospodárstva od obchodu s jeho veľkým severným susedom. Tieto dve krajiny sa tak dostali do veľmi zložitej hospodárskej, finančnej a sociálnej situácie.
Dva návrhy na výnimočnú finančnú pomoc, o ktorých dnes diskutujeme, znížia rozpočtový deficit a budú mať okamžitý priaznivý dosah na verejné financie a platobnú bilanciu Gruzínska a Arménska za predpokladu, že sa zrealizujú s okamžitou platnosťou. Naše dve správy preto plne podporujú zabezpečenie tejto finančnej pomoci pre Gruzínsko a Arménsko.
Ako predseda Výboru pre medzinárodný obchod som navyše kolegom vo výbore navrhol, aby tieto dva návrhy schválili bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v rámci zjednodušeného postupu, a tento návrh bol jednomyseľne schválený.
V správach, ktoré sme predložili plenárnemu zasadnutiu, sme však zaznamenali sťažnosť na oneskorenie a nedostatočný čas, ktorý nám Komisia poskytla na prediskutovanie týchto dohôd. V budúcnosti budeme takéto oneskorenie považovať za neprijateľné, aj keď uznávame nevyhnutnosť rýchlejšieho riešenia takýchto otázok vzhľadom na ich výnimočnú povahu.
Naše stanovisko v tejto veci neznamená, že ja alebo moji kolegovia nemáme výhrady a obavy vo vzťahu k navrhovaným dohodám samotným. Navyše je pravdepodobné, že keby sme mali možnosť, niektorí z nás by využili príležitosť a predložili pozmeňujúce a doplňujúce návrhy zdôrazňujúce napríklad význam určitých podmienok a kritérií týkajúcich sa pomoci s cieľom zvýšiť transparentnosť jej obsahu a vykonávania.
To by však znamenalo - už končím, vážená pani predsedajúca -, že by sa nám nepodarilo schváliť dohody o týchto dvoch krajinách.
Vzhľadom na to a vzhľadom na okolnosti a strategický význam týchto dvoch krajín v rámci európskej susedskej politiky naliehavo vyzývam všetkých prítomných, aby tieto dva návrhy na makrofinančnú pomoc schválili bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, tak ako to odporúča Komisia.
Miloslav Ransdorf
Výbor o tejto správe rokoval, a keďže ide o mimoriadne naliehavú tému, navrhol zjednodušený postup. Mojou témou je makrofinančná pomoc pre Srbsko, ktoré považujem za ústredné hospodárstvo Balkánu. Podľa môjho názoru existuje množstvo dôvodov, prečo by sme mali poskytnúť zásadnú podporu tejto krajine, ktorá sa usiluje o členstvo v EÚ v zložitom období poznačenom obrovskou finančnou nestabilitou. Prišlo k poklesu štátnych príjmov, vznikli inflačné tlaky a krajina, samozrejme, čelí množstvu dôsledkov minulých udalostí, napríklad veľkému problému vo vzťahu k škodám na životnom prostredí, ktoré vznikli v čase leteckých útokov NATO. Je tu tiež humanitárny problém, keďže v krajine sa nachádza 750 000 utečencov z iných častí bývalej Juhoslávie, a súčasná finančná kríza, samozrejme, odhalila všetky štrukturálne nedostatky srbského hospodárstva. Vojna z roku 1999 a letecké útoky okrem toho znížili podiel finálnej výroby na celkovom objeme výroby Srbska a to tiež zhoršilo bilanciu zahraničného obchodu. Minulý rok bola navyše slabá úroda, čo ešte viac znížilo štátne príjmy Srbska. Situácia je teraz veľmi vážna.
Považujem za potrebné urýchliť túto pomoc, aby mohla fungovať už začiatkom budúceho roka, preto som prostredníctvom predsedu nášho výboru navrhol zjednodušený postup. Rád by som zdôraznil, že táto otázka je aj v záujme susedov Srbska vrátane niektorých krajín, napríklad Bosny a Hercegoviny a Chorvátska, ktoré ešte nie sú členmi EÚ, ale o členstvo žiadajú. Sú tu však aj krajiny, ktoré už sú členmi EÚ a ktoré môže nestabilita v Srbsku ohrozovať, napríklad Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko. V záujme stability tejto oblasti EÚ a v záujme vnútornej stability Srbska s dôrazom na posilnenie územnej celistvosti tejto krajiny navrhujem, aby sme realizáciu makrofinančnej pomoci naozaj urýchlili.
Csaba Sógor
zastupujúci spravodajcu. - Vážená pani predsedajúca, mám tú česť predstaviť Parlamentu správu Výboru pre medzinárodný obchod o makrofinančnej pomoci pre Bosnu a Hercegovinu.
Tak ako v iných krajinách, pre ktoré Komisia navrhla makrofinančnú pomoc, aj v Bosne a Hercegovine hospodárstvo vážne postihla súčasná hospodárska a finančná kríza. Hospodárstvo krajiny je vo vážnom stave a je zrejmé, že treba nájsť východisko z krízy. Bosna a Hercegovina preto požiadala o pomoc EÚ a Komisia navrhla poskytnutie pomoci vo forme pôžičky vo výške 100 miliónov EUR, ktorá sa poskytne v dvoch splátkach v roku 2010.
Teraz sa musíme rozhodnúť, či túto žiadosť podporíme alebo nie. Podľa pravidiel súčasnej zmluvy sa s nami len konzultuje. Na jednej strane by sa preto dalo namietať: prečo nepočkáme, kým nadobudne platnosť Lisabonská zmluva, a neriešime upravený návrh už podľa riadneho legislatívneho postupu? Na druhej strane sa domnievam, že napriek zvýšeniu významu našej činnosti po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy musí Parlament preukázať zodpovednosť a politické odhodlanie, aby naplnil svoje poslanie a poskytol tejto balkánskej krajine už na začiatku budúceho roka pomoc, ktorú teraz potrebuje, a nie zdĺhavo o tejto pomoci diskutovať a poskytnúť ju až niekedy v bližšie neurčenej budúcnosti.
Z uvedených dôvodov Výbor pre medzinárodný obchod odporúča, aby sa návrh na poskytnutie makrofinančnej pomoci Bosne a Hercegovine prijal pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v rámci zjednodušeného postupu.
Moji kolegovia vo výbore tento návrh jednomyseľne podporili a teraz žiadam aj o podporu celého Parlamentu.
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Vážená pani predsedajúca, predovšetkým by som rád pripomenul, že Komisia veľmi víta pozitívny a konštruktívny postoj Parlamentu v procese prijatia jej návrhov o makrofinančnej pomoci pre štyri partnerské krajiny: Arménsko, Gruzínsko, Srbsko a Bosnu a Hercegovinu.
Komisia oceňuje, že Európsky parlament sa rozhodol pre postup, ktorý umožňuje hlasovanie - a to sa uskutoční už zajtra - o správach týkajúcich sa týchto štyroch krajín bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhom Komisie. Pohotové a rozhodné konanie Parlamentu umožní, aby Rada prijala rozhodnutia o týchto štyroch úkonoch v najbližších dňoch. Komisia potom bude môcť začať tieto programy realizovať.
Makrofinančná pomoc je zo svojej podstaty krátkodobým nástrojom reakcie na krízu a návrhy na makrofinančnú pomoc si zvyčajne vyžadujú rýchle kroky. To sa zjavne vzťahuje na krajiny, ktorými sa dnes zaoberáme. Arménsko, Gruzínsko, Srbsko a Bosna patria ku krajinám, ktoré najviac trpia účinkami krízy, bez ohľadu na ich rozdielne hospodárske štruktúry a úroveň rozvoja. Patria tiež ku krajinám, ktoré realizujú dôrazné programy úprav s podporou Medzinárodného menového fondu a požiadali o finančnú podporu EÚ. A Komisia sa skutočne domnieva, že podmienky na rozšírenie makrofinančnej pomoci na tieto krajiny boli v plnej miere splnené.
Dovoľte mi teraz prejsť k nástroju makrofinančnej pomoci a k jeho budúcnosti podľa Lisabonskej zmluvy. Zmena, ktorú prináša Lisabonská zmluva, zabezpečuje pre makrofinančnú pomoc riadny legislatívny postup s rovnakou účasťou Európskeho parlamentu a Rady.
Zároveň si však myslím, že všetci budeme súhlasiť s tým, že zdĺhavý legislatívny postup s dlhým reťazením krokov rôznych inštitúcií nie je prispôsobený nástroju makrofinančnej pomoci, nehovoriac o stavoch krízy.
Komisia preto považuje za rozhodujúce preskúmať, ako pristupovať k makrofinančnej pomoci v budúcnosti, najmä v rámci Lisabonskej zmluvy. Radi by sme to urobili v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom s cieľom zabezpečiť, aby sa k návrhom na makrofinančnú pomoc v budúcnosti pristupovalo spôsobom, ktorý bude na jednej strane rýchly a umožní účinnú reakciu na krízu, na druhej strane však bude spĺňať požiadavky Lisabonskej zmluvy na dôkladnú kontrolu zo strany zákonodarcov v rámci spoločného rozhodovacieho procesu.
Komisia je dlhodobo za rámcové nariadenie upravujúce nástroj makrofinančnej pomoci. Útvary Komisie začali na technickej úrovni uvažovať o podobe takéhoto rámcového nariadenia podľa Lisabonskej zmluvy.
Rámcové nariadenie by potenciálne mohlo mať významné výhody. Kým sa prijme, o jednotlivých návrhoch Komisie týkajúcich sa programov makrofinančnej pomoci budú podľa konkrétnych prípadov spoločne rozhodovať Európsky parlament a Rada. Tieto návrhy, počínajúc nedávno prijatým návrhom Komisie o Ukrajine, budú dobrou skúškou medziinštitucionálnej spolupráce. Dúfam, že Parlament a Rada sa dokážu rýchlo dohodnúť.
Na záver by som rád pripomenul, že Komisia s radosťou súhlasí s odporúčaniami Parlamentu týkajúcimi sa lepšieho informovania o programoch makrofinančnej pomoci. Komisia je pripravená vynaložiť všetko úsilie na to, aby Parlamentu poskytla lepšie informácie o programoch makrofinančnej pomoci.
George Sabin Cutaş
Na úvod by som chcel spravodajcom zablahoželať k vynikajúco vykonanej práci. Chcem tiež povedať, že oceňujem tieto iniciatívy, ktoré Európska komisia a Rada navrhli so zámerom poskytnúť makrofinančnú pomoc Bosne a Hercegovine a Srbsku. Európska únia túto finančnú podporu ponúka v období, ktoré je pre obe krajiny mimoriadne zložité.
Po hroznom utrpení, ktoré táto časť Balkánu podstúpila v 90. rokoch minulého storočia a pri ktorom sa prelialo toľko krvi, nastúpil tento región na cestu obnovy, ktorú však zabrzdila súčasná hospodárska kríza. Recesia postihla obe krajiny plnou silou v situácii, keď ich rozpočtový deficit a miera nezamestnanosti boli už aj tak vysoké. Kríza prinútila zahraničných investorov, aby stiahli svoje investície z množstva východoeurópskych krajín, pričom Srbsko bolo jednou z tých krajín, ktoré deficit vyvolaný obrovským odlevom zahraničného kapitálu najviac zasiahol. Pokles hospodárskeho rastu spojený s nutnosťou rýchlejšie plniť záväzky s cieľom splatiť krátkodobé dlhy zvýšil potrebu vonkajšieho financovania.
Táto podpora zo strany Európskej únie sa preto poskytuje v čase, keď tieto krajiny pociťujú plný dosah deficitu vonkajšieho financovania, nehovoriac o tom, že hospodárske a sociálne vyhliadky sú nepriaznivé. Odhaduje sa, že miera nezamestnanosti dosiahne vrchol až o dva či tri kvartály.
Dobre si uvedomujeme, že sociálna nespokojnosť môže mať škodlivý účinok na stabilitu krajiny, najmä ak vyrastá na už existujúcom napätí a korene má v takej citlivej otázke, akou je etnický pôvod. Preto vítam tieto návrhy na makrofinančnú pomoc. Musím tiež zdôrazniť, že sú potrebné najmä ako činiteľ udržania a konsolidácie stability v regióne, ktorý bol ťažko zasiahnutý a nachádza sa v stave krehkej rovnováhy. Nemôžeme zabudnúť ani na vyhliadky na rozšírenie Európskej únie o Balkán, čo je ďalší dôvod, prečo je našou povinnosťou podporiť tieto štáty usilujúce sa o európsku integráciu.
Prv než skončím, chcel by som zdôrazniť naliehavosť tejto finančnej podpory vzhľadom na hospodársku situáciu v Srbsku a v Bosne a Hercegovine, ktorá sa zrýchleným tempom zhoršuje. Naliehavosť tejto pomoci by, podľa mňa, mala mať prednosť pred úvahami o povahe postupov, ktoré diktuje nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy. Podporujem preto návrh, ktorý predložili obaja spravodajcovia vo vzťahu k včasnému prevodu finančných prostriedkov Spoločenstva s cieľom vyhnúť sa oneskoreniu, ktoré by vzniklo, keby Európska komisia musela meniť právny základ ustanovení.
Paweł Robert Kowal
Vážená pani predsedajúca, ako členské štáty Európskej únie sme zodpovední za situáciu v Gruzínsku. Autori uznesenia nám správne pripomínajú, že hospodárska situácia v tejto Gruzínsku bola pred vypuknutím konfliktu veľmi dobrá. V dôsledku konfliktu v Gruzínsku v roku 2008 sa jeho hospodárska situácia vážne zhoršila. Zaoberáme sa krajinou, ktorá sa usiluje o úzku spoluprácu s Európskou úniou a v budúcnosti chce mať aj možnosť rozvíjať túto európsku perspektívu.
Chcel by som upozorniť na skutočnosť, že ruské sankcie, všeobecná situácia na Kaukaze a účinky minuloročného konfliktu Gruzínsku nedovoľujú, aby sa normálne rozvíjalo alebo aby vybudovalo normálne hospodárstvo. Toto je ďalší a konkrétny dôvod, a to musíme zdôrazniť, prečo by sa mala Gruzínsku poskytnúť makrofinančná pomoc a prečo by sa mal posilniť gruzínsky rozpočet, aby táto krajina dostala príležitosť na hospodársky rozvoj v súlade s vlastnými túžbami. Chcem jasne zdôrazniť, že ak to bude možné a ak to bude potrebné, táto pomoc Gruzínsku by sa mala ešte zvýšiť. Rozhodujúce je, aby sa finančná pomoc poskytla v roku 2009. Z nášho pohľadu nesmú procesné otázky a rôzne procesné detaily za žiadnych okolností stáť v ceste tomu, aby Gruzínsko dostalo pomoc tento rok.
Gruzínsko si zaslúži dostať našu podporu. Je to povinnosť nás ako Európskej únie, najmä v situácii, keď sa Sarkozyho plán pre Gruzínsko nerealizuje, a my ako zmierovatelia, ako Európska únia, nedokážeme zabezpečiť, aby sa vzťahy medzi Gruzínskom a Ruskom riadili podľa medzinárodného práva.
Tomasz Piotr Poręba
Vážená pani predsedajúca, makrofinančná pomoc, ktorú Komisia navrhuje pre Gruzínsko, Arménsko, Bosnu a Hercegovinu a Srbsko, je určite krok správnym smerom. Rozsah tejto pomoci je však nedostatočný. Mám na mysli najmä Gruzínsko, ktoré má dostať 46 miliónov EUR. Vzhľadom na reálne problémy, ktorým musí krajina čeliť, vzhľadom na hospodársku krízu a tiež vzhľadom na problémy v dôsledku vojny s Ruskom, ktorá výrazne oslabila impulz hospodárskeho rozvoja v Gruzínsku, táto pomoc určite nie je veľmi veľká.
Musíme mať totiž na pamäti, že krajiny ako Gruzínsko, Arménsko, Azerbajdžan a Kazachstan nie sú pre Európsku úniu dôležité len z politického hľadiska, ale sú tiež strategické z hľadiska energetickej bezpečnosti. Práve tieto krajiny totiž budú rozhodovať a už aj rozhodujú o tom, ako bude v budúcnosti vyzerať diverzifikácia dodávok energetických zdrojov do Európskej únie.
Ak ich dnes nepodporíme finančne a politicky, ak im neposkytneme šancu na rozvoj, rýchlo to urobí Rusko, pretože tieto krajiny majú pre Rusko mimoriadne veľký a strategický význam. Návrh Komisie preto hodnotím ako konštruktívny a dobrý. Úroveň finančnej podpory je však príliš nízka.
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Vážená pani predsedajúca, naša susedská politika dokáže vo veľkej miere poskytovať finančnú pomoc krajinám v našom susedstve, ktoré sa nachádzajú v ťažkostiach, som preto veľmi rád, že poslanci Parlamentu podporili tento návrh Komisie tak jednomyseľne. Pre podporu našich susedov robíme všetko, čo je v našich silách.
Jeden pán poslanec sa zmienil o tom, že procesné detaily by nás nemali zdržiavať, postupy však v skutočnosti musia zabezpečiť, aby sa peniaze použili správne. Vždy treba nájsť rovnováhu medzi dosiahnutím cieľov a dodržiavaním postupov. Pri poskytovaní tejto pomoci je dôležité dodržiavať jasné pravidlá.
Ako som už povedal, vo veľmi blízkej budúcnosti budeme mať možnosť vypracovať rámcovú dohodu, ktorá pre tento druh pomoci ustanoví určitý rámec a vďaka tomuto rámcu budeme potom môcť poskytovať rýchlu pomoc. To je dnes veľký problém. V súčasnosti sa rozhodujeme podľa jednotlivých prípadov a to si vyžaduje obrovské množstvo času, tak ako mnohé ďalšie postupy v našej veľkej Európskej únii.
Toto bude kľúčová otázka. Bude existovať rámcová dohoda a potom bude existovať mechanizmus rýchleho rozhodovania o rozsahu pomoci. Členské štáty stále stanovujú určité hranice a vždy to tak bude. Nikdy nebudeme mať neobmedzené prostriedky na pomoc krajinám a zároveň na zabezpečenie financovania našich vlastných projektov.
Vital Moreira
Vážená pani predsedajúca, rád by som využil túto príležitosť a predniesol tri záverečné body.
Po prvé, makrofinančná pomoc krajinám susediacim s EÚ je odôvodnená dvojako: predovšetkým má vlastnú politickú hodnotu ako spôsob na získanie prestíže Únie v rámci politiky dobrého susedstva prostredníctvom pomoci krajinám, ktoré sa nachádzajú v ťažkostiach.
Po druhé je odôvodnená vlastným záujmom EÚ prispievať k finančnej, spoločenskej a politickej stabilite našich susedných krajín, ktorá je podmienkou ich rozvoja a demokratickej konsolidácie a zároveň predpokladom našej vlastnej politickej stability.
Druhým bodom, o ktorom chcem hovoriť, je to, že makrofinančná pomoc musí byť napriek tomu starostlivo spojená s dvoma podmienkami. Cieľom tejto pomoci musí byť reakcia na výnimočné a dočasné finančné ťažkosti v týchto krajinách a nie iné účely. Tieto krajiny navyše nesmú použiť pridelené finančné prostriedky na účely, ktoré sú nezlučiteľné so zásadami pomoci EÚ, najmä na zvýšenie vojenských výdavkov.
Po tretie a na záver by som chcel zdôrazniť význam a potrebu všeobecného regulačného rámca pre prideľovanie makrofinančnej pomoci a vykonávanie jednotlivých dohôd s príslušnými krajinami, a preto oceňujem a vítam záväzok pána komisára Kallasa voči tejto otázke.
Dúfam tiež, že budúca Komisia bude pripravená tento záväzok dodržať a že onedlho budeme mať všeobecné nariadenie o makrofinančnej pomoci.
Miloslav Ransdorf
Jeden veľký spisovateľ raz povedal, že balkánske štáty si vždy naložili viac dejinnej zodpovednosti, ako dokázali uniesť. O národoch Kaukazu by sa dalo podobne povedať, že si naložili viac dejín, ako dokázali uniesť. Podľa môjho názoru by preto EÚ mala sňať časť tohto dejinného bremena z ich pliec. Bolo by to výhodné pre ne aj pre nás, pretože bez Balkánu EÚ nie je kompletná. A keďže Srbi nedávno žartovali o tom, že ich jedinými priateľmi sú Boh a Gréci, mali by sme im, podľa mňa, ukázať, že majú priateľov aj v Európskom parlamente.
Csaba Sógor
zastupujúci spravodajcu. - Vážená pani predsedajúca, všetky štyri krajiny, pre ktoré dnes Komisia navrhla makrofinančnú pomoc, boli vážne postihnuté súčasnou hospodárskou a finančnou krízou. Ich hospodárstvo je vo vážnom stave a je zrejmé, že treba nájsť východisko z krízy.
V prípade Gruzínska je navrhovaná makrofinančná pomoc vo výške 46 miliónov EUR vo forme grantových splátok zameraná na podporu obnovy Gruzínska po prudkom hospodárskom úpadku krajiny, ktorý nastal po vypuknutí vojenského konfliktu s Ruskom a nástupe svetovej finančnej krízy.
100 miliónov EUR pre Arménsko by malo mať okamžitý dosah na jeho platobnú bilanciu a takýmto spôsobom by prispelo k zmierneniu finančných prekážok vo vzťahu k realizácii hospodárskeho programu orgánov tejto krajiny a k financovaniu rozpočtového deficitu.
Srbsko sa bez ohľadu na to, ako vážne bolo postihnuté finančnou a hospodárskou krízou, rýchlo vracia k politickej stabilite. Ako balkánska krajina je potenciálnym kandidátom na členstvo v EÚ a podpísala dohodu o stabilizácii a pridružení. Preto by sa aj jemu mala poskytnúť pomoc.
Z politického hľadiska je Bosna a Hercegovina potenciálnou kandidátskou krajinou, ktorá tiež podpísala dohodu o stabilizácii a pridružení, a je v záujme Európskej únie, aby sa jej poskytla pomoc.
Na záver zopakujem svoje presvedčenie, že Európsky parlament musí preukázať zodpovednosť a politické odhodlanie a poskytnúť týmto krajinám makrofinančnú pomoc, ktorú teraz potrebujú, a nie o tejto pomoci zdĺhavo diskutovať podľa riadneho legislatívneho postupu. Z uvedených dôvodov v mene skupiny PPE navrhujem, aby sme návrh na poskytnutie makrofinančnej pomoci týmto krajinám prijali teraz. Žiadam svojich kolegov, aby tento návrh jednomyseľne podporili.
Predsedajúca
Spoločná rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra o 12.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Cristian Silviu Buşoi  
Predovšetkým chcem povedať, že súhlasím so zásadou poskytovania makrofinančnej pomoci Arménsku. Domnievam sa, že táto iniciatíva je súčasťou európskej susedskej politiky. Arménsko, ktoré sa v dôsledku finančnej krízy nachádza v mimoriadne vážnej hospodárskej situácii, naliehavo potrebuje tieto finančné prostriedky, ktoré by mu umožnili splniť si záväzky prijaté ako súčasť dohody o pohotovostnom úvere Medzinárodného menového fondu. Vítam skutočnosť, že spravodajca si uvedomil naliehavosť tejto potreby a ako riešenie si zvolil stanovisko bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Súhlasím však aj s námietkami, ktoré možno vzniesť na procesnej úrovni. Článok 308 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa zameriava na opatrenia prijaté ako súčasť vnútorného trhu, ktoré nie sú priamo ustanovené v žiadnej zmluve a nie sú nevyhnutne podobné opatreniam, ktoré je potrebné prijať na poskytnutie makrofinančnej pomoci tretím krajinám. Domnievam sa, že medziinštitucionálne postupy je potrebné vyjasniť s cieľom prijať opatrenia makrofinančnej pomoci prispôsobené obmedzeniam, ktoré môžu kedykoľvek nastať, aby sme sa v budúcnosti už nikdy neocitli v situácii, že Parlament bude musieť robiť výnimky z normálnych postupov. Okrem toho by som považoval za normálne, aby aj Rada EÚ prijímala opatrenia pohotovejšie a neignorovala úlohu Parlamentu v takýchto postupoch.
Indrek Tarand  
písomne. - Chcem vyjadriť našu nespokojnosť s takzvaným zjednodušeným postupom pre súbory makrofinančnej pomoci pre Gruzínsko a Arménsko. Kým Parlament sa v minulosti súbormi makrofinančnej pomoci zaoberal rýchlo, Komisia a Rada sú pomalé. Pri zjednodušenom postupe je Parlament takmer vylúčený. Mohli by ste nám, prosím, vysvetliť dôvody, prečo Komisia mešká, aj keď vedela, že prvá platba bola splatná už pred rokom 2009? V Skupine zelených sa vyhlasovalo, že musíme zabezpečiť, aby sa makrofinančná pomoc nepoužila na vojenské účely, a ja si to želám tiež. Do petrohradského prístavu však v rovnakom čase vchádza francúzska lietadlová loď s cieľom uzavrieť najväčší obchod so zbraňami medzi Ruskom a členským štátom EÚ. Je viac než zrejmé, že k dôvodom, pre ktoré Gruzínsko zúfalo potrebuje finančnú pomoc, prispelo predovšetkým Rusko. A keď jednu stranu konfliktu žiadame, aby znížila svoju výzbroj, a druhej strane predávame ultramodernú technológiu, povedie to nielen k destabilizácii strategickej situácie v oblasti Čierneho mora, ale aj k vážnym dôsledkom v baltskej oblasti.
(Rokovanie bolo prerušené o 21.10 hod. a pokračovalo o 21.20 hod.)
