Systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov - Systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je spoločná rozprava na tieto témy:
správa pani Pervenche Berèsovej v mene Výboru pre hospodárske a menové veci o systéme strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov - C6-0134/2009 - a
vyhlásenia Rady a Komisie o systéme strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov.
Pervenche Berès
spravodajkyňa. - (FR) Vážená pani predsedajúca, Európska rada sa rozhodla zdvojnásobiť systém platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny a 8. apríla Komisia predložila konkrétne opatrenia určené na uskutočnenie tohto návrhu.
V Európskom parlamente chceme prevziať svoju zodpovednosť a umožniť Rade Ecofin konať rýchlo, pretože podľa nás tento návrh nesie znak solidarity voči štátom nepatriacim do eurozóny, ktorá má zásadný význam pre riešenie podstaty tejto krízy.
V novembri sme už tento systém platobnej bilancie zdvojnásobili, keď sa zvýšil z pôvodných 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR. Dnes vám navrhujeme, nielen vzhľadom na realitu, na závažnosť krízy, ktorej čelíme a ktorá má dosah obzvlášť na štáty mimo eurozóny, ale nepochybne aj vzhľadom na harmonogram Európskeho parlamentu, aby sa systém zdvojnásobil, aby sa zvýšil na 50 miliárd EUR. Týka sa to skutočnosti, že naše rozhodnutie v novembri už umožnilo poskytnúť podporu Maďarsku, Lotyšsku a včera Rumunsku.
Myslíme si, že je to potrebné. Viedli sme medzi sebou diskusiu, ktorú vám nebudem zatajovať, aby sme zistili, či by sa posúdenie štátov mimo eurozóny malo uskutočniť výlučne individuálne, alebo či v skutočnosti v štátoch mimo eurozóny existuje všeobecná situácia.
Preto v našom uznesení navrhujeme, aby sa zvážila otázka podmienok rozširovania a potvrdil sa rozsah, v rámci ktorého členstvo v zóne môže byť ochranným faktorom.
Vytrvalo žiadame, aby bol Európsky parlament informovaný o podstate analýz krízových situácií, ktorým tieto členské štáty čelia. Pretože, keď Komisia poskytuje úvery štátom mimo eurozóny, Parlament musí mať transparentné a reálne informácie o správaní sa súkromných bánk a subjektov, ktoré zapríčinili túto krízu.
Napokon si myslíme, že by Komisia mala na riešenie tejto krízy využiť a zaviesť všetky možné mechanizmy. Je to predovšetkým prípad článku 100 Zmluvy o ES, ktorý takisto umožňuje uplatnenie špeciálnych mechanizmov pre štáty v rámci eurozóny. Vzhľadom na závažnosť krízy si myslíme, že ich treba nevyhnutne preskúmať.
Dva body na záver. Po prvé, podľa nás je podmienenosť týchto úverov prvkom, ktorý treba prediskutovať, to chápeme. Vo všeobecnosti platí, že Komisia vykonáva túto prácu v súlade s Medzinárodným menovým fondom (MMF). Žiadame vytvorenie pracovnej skupiny sledujúcej spôsob, akým sa vypracovávajú memorandá a ako sa zohľadňuje súčasná situácia daného štátu, ale aj všeobecná stratégia EÚ, obzvlášť v súvislosti s arbitrážou medzi investíciami, podporou kúpnej sily a podmienenosti v rámci stratégie environmentálneho rastu a trvalo udržateľného rozvoja.
Napokon, v tomto mechanizme vidíme dôkaz schopnosti Európskej únie a Komisie poskytnúť úvery na medzinárodných trhoch, a preto si myslíme, že predstavuje užitočný základ, na ktorom môžeme začať diskusiu, ktorú takisto vedieme o európskych úveroch a kapacite Európskej únie financovať stratégie a investície v budúcnosti pomocou podobných úverov.
Na záver, Komisia zaviedla nový mechanizmus, ktorý zabezpečí, že splátky pomôžu rozpočtu Európskej únie vyrovnať sa s týmito požiadavkami. Podporujeme tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh k nariadeniu a dúfame, že Parlament plne podporí tento užitočný návrh.
Charlie McCreevy
člen Komisie. - Zúčastňujem sa tejto rozpravy v mene svojho kolegu, pána Almunia.
Predložený návrh sa týka jednej zo základných hodnôt Únie, a to solidarity. Komisia na pozadí medzinárodnej finančnej krízy navrhuje posilnenú solidaritu s členskými štátmi, ktoré ešte nie sú pod ochrannými krídlami eura. Systém podpory platobnej bilancie členských štátov je určený pre mimoriadne okolnosti a v minulosti sa použil iba niekoľkokrát. Avšak žijeme v mimoriadnych časoch.
Ako viete, Komisia minulý rok navrhla zvýšenie stropu úverov, ktoré Spoločenstvo dokáže poskytnúť na podporu platobnej bilancie členských štátov. Strop už bol zvýšený z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR, ale podstatná časť tejto sumy je už vyčlenená. Na žiadosť zúčastnených štátov sa Rada ECOFIN rozhodla poskytnúť v novembri podporu pre platobnú bilanciu Maďarsku vo výške 6,5 miliárd EUR. Dňa 20. januára sa rozhodla poskytnúť 3,1 miliárd EUR Lotyšsku a rokuje sa o poskytnutí 5 miliárd EUR Rumunsku.
Vyčlenená finančná pomoc vyplývajúca z nariadenia spolu predstavuje približne 15 miliárd EUR. Okrem toho je okamžitý koniec finančnej krízy aj celosvetového znižovania pákového efektu v nedohľadne a pretrvávajúce finančné problémy v ostatných členských štátoch by mohli vyústiť do ďalšej potreby finančnej pomoci.
Na zasadnutí Európskej rady 19. a 20. marca sa uvítalo oznámenie pána predsedu Barrosa, že Komisia mieni predložiť návrh na zvýšenie stropu systému podpory pre platobnú bilanciu Spoločenstva na 50 miliárd EUR. Zdvojnásobenie stropu bude pre finančné trhy významným dôkazom pevného záväzku Európskej únie pomôcť členským štátom s finančnými problémami. Zvýšenie celkovej úverovej linky na 50 miliárd EUR poskytne veľké zásoby pre prípadné ďalšie finančné podpory.
Takýto silný prejav solidarity medzi členskými štátmi by mal takisto pomôcť zmierniť obavy finančných investorov z ďalšieho zhoršenia finančného trhu v členských štátoch mimo eurozóny. Obmedzením podnetov pre stiahnutie kapitálu by sa v daných štátoch znížila pravdepodobnosť výskytu problémov s platobnou bilanciou.
V tejto súvislosti by som chcel vyjadriť vďaku a uznanie za skvelú spoluprácu v Európskom parlamente, obzvlášť Výboru pre hospodárske a menové veci. Komisia prijala tento návrh 8. apríla, krátko pred Veľkou nocou, a iba dva týždne na to teraz v pléne hlasujete o legislatívnom uznesení a návrhu uznesenia.
Vďaka vašej rýchlej a účinnej práci bude Rada ECOFIN schopná prijať zmenené a doplnené nariadenie 5. mája. Európska únia tak bude dobre vybavená na to, aby rýchlo reagovala v prípade, ak bude potrebné podporiť platobnú bilanciu. Je to jasný signál pre členské štáty, že Európska únia je ochotná a pripravená pomôcť a že sa v prípade problémov s platobnou bilanciou treba v prvom rade obrátiť na ňu.
To, samozrejme, nevylučuje, aby členský štát požiadal o pomoc aj iné medzinárodné organizácie, ako napríklad Medzinárodný menový fond, s ktorým Komisia úzko spolupracovala na posledných balíkoch finančnej pomoci.
Na záver by som chcel povedať, že súhlasím s názorom vo vašom návrhu uznesenia, že súčasná medzinárodná situácia potvrdzuje význam eura a že by sa všetky členské štáty mimo eurozóny mali povzbudiť, aby splnili maastrichtské kritériá a pripojili sa.
Predsedajúca
Rada oznámila, že neurobí vyhlásenie. Rozprava preto bude pokračovať rečníkmi politických skupín.
Zsolt László Becsey
Najprv by som sa chcel poďakovať pani spravodajkyni za rýchle zostavenie tejto správy a, ak ma pani Berèsová počúva, tiež za citlivé zaobchádzanie s touto témou, čo je rozhodne pozitívne. To však nevysvetľuje problém, ktorému nerozumiem, že prečo musíme túto tému riešiť panicky, bez zohľadnenia názorov poslancov Európskeho parlamentu. Veď dostupnými 25 miliardami EUR by sa pokojne pokryla aj naliehavá finančná pomoc poskytnutá Rumunsku.
Táto téma je v priebehu krátkeho času predmetom diskusie druhýkrát. V novembri som vo svojom prejave uviedol, že zvýšenie stropu je nedostatočné, a mal som pravdu. Nebolo to iba preto, že nové členské štáty prišli s novými požiadavkami, ale aj preto, že, trvajúc na svojom vtedajšom názore, si ešte stále myslím, že ide o politickú otázku. Je vlastne hanba, že úvery pre platobné bilancie členských štátov mimo eurozóny, ktoré sa dostali do úzkych, nerieši EÚ, ale riešime ich v spolupráci s MMF niekde medzi úvermi pre Turecko a Pakistan. Je to neúcta voči členským štátom.
Doteraz sme si mysleli, že po vstupe budeme slúžiť jednému bohu, teraz však musíme slúžiť viacerým. Na druhej strane by sme tiež mali dôkladne preskúmať - v novembri sme to už bezúspešne žiadali od Komisie - čo viedlo k tejto situácii. Bolo by sa zistilo, že hlavným dôvodom bola nerozumná hospodárska politika vlád dotknutých členských štátov, ako to bolo aj v prípade Maďarska, ku ktorému prispela aj Komisia spoločnou zodpovednosťou za hospodársku politiku alebo skôr za jej nedostatok. Ale tiež by sa bolo zistilo, že solidarita, považovaná za jednu zo základných hodnôt EÚ, pri prevencii zlyhala. Veď za platobnými problémami a devalváciou mien členských štátov v skutočnosti stojí aj nedostatok likvidity eura. Je to sčasti kvôli opatrnosti materských spoločností vystavených zraniteľnej sieti pobočiek na miestnej úrovni a sčasti preto, že nedostali žiadnu konkrétnu účinnú pomoc z eurozóny, najmä od Centrálnej banky, na rozdiel od ostatných členských štátov patriacich do eurozóny, ktoré svoju likviditu doplnili, ako len bolo možné. Neutralitu konkurenčného boja sťažuje ďalší faktor, a to ten, že pre zraniteľnosť mien tieto štáty mimo eurozóny počas krízy nedokážu čerpať ani z rozpočtových stimulov poskytnutých ostatnými.
Som rád, že naša správa otvorila otázku zapojenia Európskeho parlamentu. Pozornosť našich kolegov poslancov by mohli zaujať predovšetkým osobitné podmienky čiastočnej pomoci dohodnutej so štátmi mimo eurozóny, ktoré sa nachádzajú v tiesni. Ako sa mohlo stať, že podľa dohody uzavretej s maďarskou vládou sa, úplne ignorujúc zásadný problém európskych demografických trendov, predpísalo drastické zníženie prídavkov na deti? Som obzvlášť znechutený tým, že podľa doplňujúcej dohody podpísanej v marci tohto roku je Maďarsko nútené znížiť svoje domáce doplnenie priamych platieb poľnohospodárstvu. Veď napokon nejde o sociálnu otázku, avšak bola zahrnutá v prístupovej zmluve, aby sa zmiernila naša súčasná veľká konkurenčná nevýhoda. Ako vám, spolu s bezcharakternou maďarskou vládou, prišiel na um taký nemorálny krok? Máte predstavu, akú škodu to spôsobí maďarským poľnohospodárom a dobrému menu EÚ? Samozrejme, budeme hlasovať za návrh, pretože predstavuje krok vpred, ale vykazuje iba čiastočnú mieru solidarity. Potrebujeme dosiahnuť úplnú solidaritu.
Elisa Ferreira
Vážená pani predsedajúca, kríza, okrem iných aspektov, odhalila nielen obrovské medzery medzi štátmi v eurozóne, čo bol pravdepodobne hlavný záver správy EMU@10, ale najmä mimoriadnu zraniteľnosť tých štátov, ktoré síce sú členmi Európskej únie, ale nepatria do eurozóny.
To je dôvod, prečo je úplne nevyhnutné zvýšenie prostriedkov EÚ dostupných na pomoc pre krízu platobnej bilancie. Preto sme uvítali zvýšenie stropu finančnej pomoci z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR a teraz na 50 miliárd EUR.
Dôležitejšie je však riešiť príčiny problémov a nielen ich najviditeľnejšie prejavy.
Rozšírená Európa a eurozóna musia nanovo definovať význam európskej solidarity a ciele súdržnosti a skutočnej konvergencie. V tejto súvislosti musíme nielen pochopiť kapacitu politík Európy zahŕňajúcich viacero sektorov, ale tiež zvážiť nové nástroje financovania, ako napríklad eurodlhopisy.
Finančná pomoc pre platobné bilancie je nevyhnutná, ale v žiadnom prípade nedokáže zaručiť trvalú udržateľnosť európskeho projektu a jednotnej európskej meny.
Guntars Krasts
(LV) Ďakujem, pani predsedajúca. Zvýšenie stropu mechanizmu strednodobej finančnej pomoci Európskej únie na 50 miliárd EUR je potrebnou reakciou na súčasnú situáciu. Je to dôležitý signál pre členské štáty Európskej únie, ktoré nepatria do eurozóny, obzvlášť pre tie členské štáty, ktoré nedávno vstúpili do Európskej únie. Dosah svetovej finančnej krízy na finančnú a hospodársku situáciu tejto skupiny štátov sa líšil, ale v každom z nich sa miestna a medzinárodná dôvera v ich finančné systémy výrazne znížila. Preto je posilnenie mechanizmu pomoci Spoločenstva prejavom solidarity medzi členskými štátmi, bude mať stabilizačný vplyv na finančné trhy a zníži riziko nestability hospodárstva Európskej únie ako celku. Posilnenie mechanizmu strednodobej pomoci taktiež uľahčí členským štátom získať potrebné prostriedky od medzinárodných finančných inštitúcií. Podporujem návrh príslušného výboru poveriť Komisiu, aby informovala Európsky parlament o memorandách o porozumení s členskými štátmi pri prijatí pomoci, ako aj o potrebe o dva roky vykonať kontrolu podmienok poskytovania pomoci. Ďakujem.
Alain Lipietz
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, už druhýkrát zvyšujeme záruku poskytovanú Európskou úniou na prekonanie problémov členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny. Dnes je to druhýkrát: už sme ju zvýšili v decembri.
Pán McCreevy nám blahoželal k rýchlemu konaniu. Už sme konali rýchlo v decembri a chceli by sme povedať, pán McCreevy, ako povedala aj pani Berèsová pred chvíľkou, že zvýšenie...
Áno, pán McCreevy, prosím? Prosím? Pán komisár...
... Chceli by sme uplatniť reciprocitu, myslím tým, keď Parlament od vás žiada, aby ste predložili návrh na reguláciu hedžových fondov, okamžite zareagujete, a to v tom istom časovom rozpätí, aké využijeme my, keď od nás žiadate zvýšenie finančnej pomoci na ochranu platobných bilancií.
Síce žijeme v kríze, nemusíme zasadať každý deň, ale aspoň nás nenechajte čakať šesť mesiacov, kým Komisia splní požiadavku Európskeho parlamentu týkajúcu sa smernice o hedžových fondoch.
Samozrejme, čo sa týka pomoci, plne súhlasíme s potrebou zvýšenia úverovej linky a trochu ma prekvapili poznámky pána Becseyho. Túto istú rozpravu sme viedli aj v decembri. Pán komisár Almunia vysvetlil pánu Becseymu, že samotná maďarská vláda žiadala pomoc od MMF a nie od Európskej únie, a že Európska únia povedala: "Ale aj my vám môžeme pomôcť".
Je jasné, že Európska únia povinne musí preukázať solidaritu voči štátom mimo eurozóny, ale nevidím dôvod, prečo by sa mala pomoc MMF, do ktorého každý z nás vrátane Maďarska a Rumunska prispieva, odmietnuť.
V správe pani Berèsovej, ktorú v každom prípade podporíme, sú dve veci, ktoré nás znepokojujú. Po prvé, aký má zmysel vyhlásenie v odseku 4, že sa musíme zaviazať k medzištátnej solidarite a potom v odseku 11 zdôrazniť, že za žiadnych okolností nie sme viazaní záväzkami určitého štátu? Je pravda, že nie sme viazaní záväzkami určitého štátu, ale nemá zmysel to zdôrazňovať, keď tvrdíme, že budeme solidárni.
Môj druhý problém predstavuje tvrdenie, že neexistuje žiaden právny základ na zvýšenie tejto solidarity, ale veď to je práve zodpovednosť Komisie, aby poskytla tento právny základ. Nachádzame sa v kríze a je najvyšší čas, aby sme dostali právny základ.
Werner Langen
(DE) Vážený pán predsedajúci, na úvod by som rád poďakoval pani Berèsovej za rýchlosť, s akou vytvorila návrh správy. Ako viete, postup pozostáva z dvoch fáz. Prvá je konzultácia, zaujatie stanoviska k nariadeniu Rady. Toto nie je spolurozhodovací postup. V tejto fáze sme vo výbore mali jednotný názor, že zvýšenie z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR a potom na 50 miliárd EUR je správny krok. Tri členské štáty už využili tieto finančné prostriedky: Maďarsko - o jeho situácii a vnútropolitickej zodpovednosti pred chvíľou hovoril pán Becsey - Lotyšsko a Rumunsko. Tieto európske prostriedky nám umožňujú poskytnúť účinnú pomoc, a tak aktívne podporiť štáty, ktoré sa dostali do platobných ťažkostí.
Zároveň by sme však nemali zabúdať, že medzinárodné inštitúcie sa rozhodli zvýšiť financovanie z medzinárodných finančných inštitúcií - Medzinárodného menového fondu (MMF), Svetovej banky a rozvojových bánk - o 1 100 miliárd EUR. To znamená, že máme dvojitý nástroj. Európa sa podieľala na zvýšení týchto prostriedkov a zároveň prevzala vlastnú zodpovednosť. Vzhľadom na tieto okolnosti je návrh uznesenia, o ktorom sme včera večer vo Výbore pre hospodárske a menové veci na základe kompromisných návrhov hlasovali, tiež vhodný na prijatie žiadostí, dopytov a požiadaviek Parlamentu voči Komisii a príslušnej Rade v súvislosti s budúcimi právnymi predpismi.
V súvislosti s eurodlhopismi a článkom 100 existuje právna otázka, ktorá sa týka iba eurozóny. Ak zvážime, že v súčasnosti pre eurodlhopisy v Zmluvách neexistuje žiadny právny základ, sme na správnej ceste. Na druhej strane však treba najprv poveriť Komisiu, aby zistila, za akých podmienok by boli také opatrenia možné. To považujem za zodpovedné konanie.
Naša skupina preto podporí návrh ako celok - návrh nariadenia aj návrh uznesenia. Dúfame, že to nie je začiatok nejakej ďalšej finančnej zodpovednosti Európy, ktorá by roztrieštila každý rozpočet na márne kúsky. Strop 50 miliárd EUR je preto v súčasnosti úplne oprávnený. Ak sa objavia nové problémy, nebudeme môcť pred nimi zatvárať oči.
Dariusz Rosati
(PL) Vážený pán predsedajúci, chcel by som vyjadriť svoju rozhodnú podporu návrhu Komisie na zdvojnásobenie výšky finančnej pomoci dostupnej novým členským štátom, ktoré nie sú v eurozóne. Chcel by som poblahoželať Komisii k rýchlej reakcii a tiež pani spravodajkyni Berèsovej.
Súčasná kríza nepochybne ukázala, že nové členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny, môžu byť veľmi citlivé na fluktuácie na finančných trhoch, často bez vlastného pričinenia. Už tu odznelo, že pomoc Európskej únie by mala vychádzať zo zásady solidarity. Úplne súhlasím, ale dodal by som, že to tiež vyplýva z toho, že kríza nevznikla v nových členských štátoch a ony nie sú zodpovedné za turbulencie na finančných trhoch, a preto je poskytnutie pomoci úplne oprávnené.
Zároveň by som rád dodal, že bez ohľadu na to, či sa návrh oceňuje a podporuje alebo nie, najúčinnejší spôsob, ako predísť podobným hrozbám v budúcnosti, je čím skôr povoliť vstup týchto štátov do eurozóny. Bude to lacnejšie a poskytne to Európskej únii väčšiu stabilitu.
Edit Herczog
(HU) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, pani Berèsová. Trvanie a rozsah krízy nedokážeme predvídať, ale neustále ho sledujeme. Hoci nie sme schopní riešiť krízu ex ante, musíme sa snažiť, aby sme zminimalizovali čas reakcie a dosiahli maximálnu transparentnosť, demokraciu a účinnosť. Keď už hovoríme o čase, krízu riešime ako grécky boh Kronos: čas strávený na riešenie krízy požiera vlastné deti. Ak nedokážeme rýchlo a účinne reagovať, staneme sa obeťami krízy. Európskemu inštitucionálnemu systému musí pripadnúť úloha Rhei, Kronosovej manželky, musíme oklamať Kronosa, teda čo najlepšie využiť čas na riešenie krízy. Chcela by som sa poďakovať Európskemu parlamentu, Európskej komisii a Európskej rade za spoločné rozhodnutie zvýšiť solidaritu a účinnosť. Ale keďže pán Becsey spomenul vnútropolitické záležitosti, ak smiem, tiež by som rada upozornila na fakt, že pri riešení tejto krízy je povinnosťou každého poslanca Európskeho parlamentu spolupracovať s národným parlamentom. Nepotrebujeme rozdelenie vládnej strany a opozície, ale spoluprácu všetkých strán, ktoré sa podieľajú na riadení krízy. Platí to aj pre moju vlasť, Maďarsko, a pre všetky ostatné štáty tiež.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Chcel by som sa poďakovať Európskej komisii, Rade a Európskemu parlamentu za účinnosť, s akou vytvorili toto opatrenie. Mnohé členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny, vrátane Rumunska, budú môcť ťažiť z týchto navýšených intervenčných prostriedkov potrebných na podporu platobnej bilancie. Bez tohto opatrenia by bola situácia vyvolaná hospodárskou a finančnou krízou v týchto členských štátoch mimo eurozóny oveľa zložitejšia. Keďže sa znovu ukázalo, že členské štáty, ktoré zaviedli euro, lepšie prekonali finančnú krízu, navrhujem, aby sa v memorande o porozumení, ktoré podpíše Komisia a členské štáty, ktoré budú môcť využiť tieto prostriedky, pripomenulo členským štátom, predovšetkým novým, že sú povinné prijať všetky opatrenia potrebné na prijatie eura.
Andrzej Wielowieyski
(FR) Vážený pán predsedajúci, z celého srdca podporujem správu pani Berèsovej a pripomínam, že skutočnosť, že máme G20 namiesto G8, je značný krok vpred.
Myslím, že stanoviská prijaté v Londýne, najmä Európanmi, sú rozumné, ale nesmieme pri nich skončiť. Nie je to iba otázka schopnosti lepšie monitorovať trhy a hedžové fondy alebo podpory našej platobnej bilancie a hospodárstva finančnými injekciami o veľkosti niekoľkých miliárd dolárov.
Medzinárodný menový systém nefunguje správne, pretože nevieme, koľko presne stojí tovar a služby v jednotlivých štátoch. Musíme preto ísť ďalej a zamyslieť sa nad myšlienkou zavedenia medzinárodnej meny alebo, prinajmenšom, vytvorenia spoločného politického systému zlučujúceho niekoľko hlavných mien.
Čína, Rusko, mnoho rozvojových štátov, ale aj nové členské štáty Únie - všetci potrebujú stabilitu a základné pravidlá.
To však, pán komisár, závisí aj od nás, od Únie.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Chcela by som upozorniť na nepríjemnú skutočnosť, ktorá sa skrýva za peknými slovami. Európa je dnes v skutočnosti rozdelená na dve časti: eurozónu a oblasť mimo eurozóny. Pred hodinou sme diskutovali o riadení finančných trhov. Je jasné, že cieľom je zabezpečiť, aby pohyb kapitálu a činnosti finančných skupín prebiehali jednotne v celej Európe. To znamená, že makroekonomické riadenie ostáva v rukách členských štátov, a ak sa vyskytnú problémy, členské štáty sú nechané napospas, aby si ich vyriešili sami. Tento prístup nám nepomôže posilniť spoločný trh. Potrebujeme spoločné makroekonomické riadenie a dosiahneme to podporením návrhu skupiny pána de Larosièra. Avšak toto makroekonomické riadenie potrebujeme na európskej úrovni, nielen v rámci eurozóny, a potrebujeme ho hneď. Myslím si, že návrhy Európskeho parlamentu na stretnutie Rady ECOFIN by sa mali zaoberať makroekonomickým riadením nielen na úrovni eurozóny, ale na úrovni Európskej únie.
Charlie McCreevy
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, pán Becsey nastolil otázku podmienenosti týkajúcej sa úverov. Dovoľte mi povedať len toľko, že o podmienkach sa rokuje s vládami a so všetkými členskými štátmi v rámci Rady, takže nie sú určené jednostranne.
Mnoho rečníkov nastolilo otázku právneho základu, na základe ktorého sa uskutočnila táto konkrétna pomoc. Komisia zvažovala použitie článku 100 ako základu pre nový nástroj pomoci EÚ pre platobnú bilanciu. Z dôvodu naliehavosti a zabezpečenia nadväznosti však bolo správne držať sa súčasných právnych nástrojov a obmedziť revíziu nariadenia (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci členským štátom mimo eurozóny, na minimum, teda zvýšiť strop podľa dohody Európskej rady a uskutočniť niekoľko potrebných technických zlepšení, ktoré sa ukázali byť potrebné vychádzajúc zo skúseností pri zavádzaní systému platobnej bilancie od minulej jesene. Mnoho rečníkov spomenulo práve tento bod.
Dovoľte mi, aby som ešte raz poďakoval Európskemu parlamentu za účinný spôsob, akým sa zaoberal s týmto konkrétnym dokumentom.
Pervenche Berès
spravodajkyňa. - (FR) Vážený pán predsedajúci, je pravda, že niekedy by sme boli radi, keby Komisia preukázala rovnaký zmysel pre zodpovednosť a účinnosť ako Európsky parlament.
Pánu Becseymu by som rada povedala, že uznesenie, o ktorom dnes v Parlamente budeme hlasovať, podľa mňa zdôrazňuje otázky spojené s členstvom v eurozóne, ako aj dôležitosť presadenia myšlienky solidarity v rámci Európskej únie, a to je jeden z dôvodov, prečo dôrazne podporujeme tento návrh.
Pán komisár, čo sa týka článku 100, problém nie je vedieť, či sa tu použije článok 100, ale vedieť, či si v Európskej únii zaobstaráme všetky nástroje potrebné na riešenie skutočnosti tejto krízy a jej potenciálneho vývoja v budúcnosti.
Myslíme si, že Komisia musí zaviesť sekundárne právne predpisy, aby v budúcnosti bolo možné použiť článok 100 na riešenie problémov v rámci eurozóny, na ktoré sa nebude môcť použiť 50 miliárd EUR, o ktorých dnes budeme hlasovať.
To je zmysel pozície Európskeho parlamentu a dúfam, že Komisia začuje tento odkaz, či už pôjde o opatrenia, celý balík nástrojov potrebných na riešenie krízy alebo o podmienky vypracovania memoránd a podmienenosti týchto úverov v rokovaniach so zainteresovanými členskými štátmi.
Predsedajúci
Dostal som návrh uzneseniav súlade s čl. 103 ods. 2 rokovacieho poriadku.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční v piatok 24. apríla.
(Rokovanie bolo prerušené o 11.20 hod. a pokračovalo o 12.00 hod.)
