Radiotaajuuspolitiikka (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Gunnar Hökmarkin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö radiotaajuuspolitiikasta - C7-0270/2010 -.
Gunnar Hökmark
Arvoisa puhemies, tämä mietintö koskee Euroopan pääsyä johtavaan asemaan, ja siksi on sopivaa, että käymme keskustelun täällä tänään. Vuonna 1950, kun Schuman ehdotti unionin perustamista, kyse oli hiilestä ja teräksestä, mutta nykypäivänä kyse on tietotekniikasta ja tiedosta, jotka ovat keskeisiä Euroopan tulevaisuudelle.
Ilokseni voin todeta, että mietintö, jonka esittelemme täällä tänään, perustuu erinomaiseen yhteistyöhön varjoesittelijöiden Catherine Trautmannin, Jens Rohden, Giles Chichesterin ja Philippe Lambertsin kanssa, jotka kannattivat ehdotusta. Olen tästä hyvin kiitollinen, koska keskustelemme tänään ehdotuksesta, jonka avulla Eurooppa voi palata johtoasemaan matkapuhelintekniikassa, langattoman internetin tekniikassa ja nykyaikaisessa tietotekniikassa.
Mielestäni keskustelu tämän mietinnön eri ehdotuksista on samalla valinta sen suhteen, tuleeko Eurooppa olemaan ensimmäisellä vai kolmannella sijalla. Minusta valinta on yksinkertainen. Toisinaan, kun puhumme maailman suurimmista talouksista, puhumme Yhdysvalloista ja Kiinasta, ja me kaikki unohdamme, että Euroopan unioni on maailman suurin talous, vaikka meillä ei ole suurimpia markkinoita. On meidän tehtävämme keskustella tänään siitä, aiommeko ryhtyä toimiin, joilla tilanne voi muuttua.
Jos aiomme tehdä niin, siinä tapauksessa haluan - jotta varmistamme johtoaseman kaikilla televiestinnän ja laajakaistan kehittämisen alueilla - että Euroopalla on paras laajakaistakapasiteetti ja suurimmat nopeudet, koska näin me voimme kehittää kaikkia niitä uusia palveluita, jotka ovat keskeisiä nykyaikaisen talouden ja kilpailukykymme kannalta. Haluan, että Euroopassa kehittyvät seuraavan sukupolven Googlet, Yahoot, Applet ja kaikki muut yritykset, jotka osoittavat sekä kilpailukykyä että innovointia. Tämä on meille mahdollista, mutta mahdollista on myös se, että esimerkiksi Yhdysvallat, Kiina tai Intia ottaa johtoaseman, joten meillä on edessämme valinta.
Tässä mietinnössä olen ehdottanut, että pidämme vuoden 2013 aikarajan 800 MHz:n taajuusalueen osalta. Lisäksi olen ehdottanut, että asennoidumme tavoitteellisemmin ja toteamme, että Euroopan unionin olisi vapautettava 1200 MHz:n taajuus 1,5 GHz:n taajuusalueella ja 2,3 GHz:n taajuusalueella, ja että meidän olisi alettava keskustella myös 700 MHz:n taajuusalueesta - koska jos emme aloita keskustelua nyt, meillä ei ole mahdollisuutta tehdä päätöksiä tulevaisuudessa - ja että meidän pitäisi käyttää 5 GHz:n taajuusaluetta kaikkeen yleiseen ilman toimilupaa tapahtuvaan lähiverkon langattomaan internetviestintään.
Ehdotus on tässä. Haluaisin mahdollisimman vahvan kannatuksen parlamentilta, koska silloin voimme keskustella tästä jäsenvaltioiden kanssa ja nostaa heidän kanssaan esiin kysymyksen siitä, haluavatko he olla ensimmäisiä vai riittääkö heille kolmas sija. Mielestäni valinta on selvä, ja odotan tätä keskustelua ja keskiviikkona toimitettavaa äänestystä.
Neelie Kroes
Arvoisa puhemies, tämä on selkeä muistutus, ja mielestäni tämä on sellaista kieltä, jota Eurooppa tarvitsee. Haluan omasta puolestani kiittää erityisesti esittelijä Gunnar Hökmarkia hänen tekemästään kovasta työstä ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman parissa.
Tässä on kyse tiedosta ja tekniikasta sekä sen päättämisestä, mikä kanta Euroopan pitäisi ottaa: Kaukoidässä, kaukana lännessä ja niiden välimaastossa on muutamia tärkeitä alan toimijoita, mutta Eurooppa voi todellakin olla ykkönen.
Ohjelma on keskeinen digitaaliselle Euroopalle ja Euroopan taloudelle ja koko yhteiskunnallemme. Mietinnöstä käy selväksi, että parlamentti on komission kanssa samaa mieltä siitä, että koordinoitu ja tehokas taajuuspolitiikka on tärkeää laajakaistaa koskevien tavoitteiden saavuttamiselle.
Se on ehdottoman tärkeää myös Euroopan taloudelliselle asemalle ja kilpailuasemalle sekä sen yhteiskunnallisen ja kulttuurisen vaikutuksen maksimoinnille, koska se mahdollistaa kansalaisia hyödyttävät innovatiiviset palvelut. Haluaisin lisätä myös termin "kulttuurinen" vaikutus, koska tämä on varsin tärkeää. Kun puhumme internetistä, se on yksi tärkeimmistä välineistä, jolla eurooppalaisen yhteisön jäsenille voidaan antaa enemmän mahdollisuuksia saada sisäistä tietoa ja sisäinen näkemys kulttuurisesta vaikutuksesta.
Aivan oikein todettiin, että tämä on valinnan hetki. Enää ei ole kyse kauniista sanoista, vaan nyt on totuuden hetki ja nyt meidän on otettava vastuu. Ensimmäistä sijaa, joka on johtoasema, ei saa, ellei tee valintoja, jotka on pakko tehdä.
Mitä tulee kulttuurisiin näkökohtiin, haluan painottaa juuri kulttuurista osatekijää ensin, koska tiedän, että tämä on ollut parlamentin jäsenille merkittävä huolenaihe.
Sivumennen sanoen näen paljon synergioita taajuuksien käyttämiselle sisällön ja kulttuurin jakelemiseen erityisesti silloin, kun puhutaan audiovisuaalisesta mediasisällöstä ja langattomasta laajakaistasta. Digitaalinen televisio ja langaton laajakaista voivat kehittyä rinnakkain, emmekä saa unohtaa, että laajakaistainternetin käyttö tarjoaa myös korkeaa kulttuurista ja yhteiskunnallista arvoa. Lisäksi langaton palvelu on keskeinen alueilla, joilta saatavuus vielä puuttuu.
Ehdotus suojelee näiden arvokkaiden kulttuuristen ja taloudellisten palvelujen olemassaoloa ja varmistaa niiden kehityksen tulevaisuudessa, palvelujen, jotka sivumennen sanoen tuottavat monipuolista mediasisältöä ja tuovat tuleville tiedon valtateille houkuttelevaa kulttuurista tarjontaa. Jäljellä olevat esteet, kuten ilmaliikenteen tai kaapelitelevision häiriöt, on ratkaistava, eikä siitä ole epäilystäkään.
Me kaikki tiedämme, ettei lähetystoiminta tunne rajoja. Euroopan unionin politiikoille tarvitaan asianmukaista tukea kansainvälisissä neuvotteluissa ja jäsenvaltiot saattavat myös tarvita apua neuvotteluissa EU:n naapurimaiden kanssa. Pelkästään keskustelun valmistelun myötä olen luonnollisesti jo yhteydessä tiettyihin ministereihin tietyissä jäsenvaltioissa, joita naapurimaihin liittyvät näkökohdat koskevat vieläkin enemmän.
Mitä tulee mietinnön sisältöön, komissio voi kannattaa, pienin muutoksin, lähes kaikkea parlamentin lähestymistavassa. Komissio on erityisen tyytyväinen ja yhtä mieltä kannasta, joka raportissa on otettu muutamaan kysymykseen. Ensinnäkin taajuuksien tärkeys digitaalistrategian kannalta nopean laajakaistakäytön tarjoamiseksi kaikille kansalaisille. Ei ole epäilystäkään: olemme täysin teidän puolellanne.
Toiseksi lisätaajuuksiin liittyvien mahdollisuuksien tarkkaileminen, jotta voidaan vastata langattoman laajakaistan kasvavaan kuluttajakysyntään. Olemme täysin puolellanne, ja vaikka määrittämänne nopeus saattaa olla hiukan korkeampi, voitte olla varmoja, että tiedämme tämän olevan seuraava askel.
Kolmanneksi vuoden 2013 vahvistaminen 800 MHz:n taajuusylijäämän vapauttamisajankohdaksi ja sen tunnustaminen, että poikkeuksille on tarvetta vuoteen 2015 saakka. Näin ollen vuosi 2013 on tavoite, mutta poikkeukset ovat mahdollisia vuoteen 2015 saakka poikkeuksellisissa teknisissä olosuhteissa, ja lisäpoikkeukset koordinointikysymyksissä kolmansien maiden kanssa, mikä on aihe, jota sivusin aiemmin.
Neljänneksi muiden tärkeiden unionin politiikkojen kattavuus sähköisen viestinnän lisäksi: puhun tässä ympäristöstä, liikenteestä tai tutkimuksesta ja tarpeesta tuoda saataville merkittävä määrä taajuuksia.
Viidenneksi sen tärkeys, että taajuuksien käyttö kartoitetaan tehokkaasti, koska tämä on keskeinen osa tehokkaan ja eteenpäin suuntautuvan poliittisen ohjelman luomista.
Kuudenneksi tarve koordinoida EU:n politiikkojen edistämistä kansainvälisellä tasolla ja tukea jäsenvaltioita niiden neuvotteluissa muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden kanssa.
On useita muita tärkeitä kysymyksiä, joiden osalta mietintö tukee tai vahvistaa komission ehdotusta, ja tämä on kannustavaa. Joidenkin tarkistusten kohdalla komission on kuitenkin panostettava vivahteisiin. Periaatteiden ja tavoitteiden esittely ei saa viedä uudelleenjärjestelyssä näkyvyyttä taajuuksien tehokkaan käytön periaatteelta, jonka pitäisi koskea kaikkia aloja mahdollisimman laajasti. Toinen monivivahteinen kysymys on se, että vaikka ymmärrän, miksi tarve varmistaa riittävät taajuudet audiovisuaalisille palveluille on lisätty, tällä ei saisi erotella jakelutapoja.
Toinen vivahde-ero komission ja esittelijän mietinnön välillä koskee kilpailua. Taajuuksien varaaminen uusille tulokkaille saattaa olla sopiva väline tietyissä tapauksissa, mutta sillä pyritään välttämään tarpeettomia menettelyjä: tässä voisimme olla lähempänä toisiamme. Vielä yksi pelkkään vivahde-eroon liittyvä asia: vaikka jäsenvaltioiden suorittama siirtymiskustannusten korvaaminen on erittäin tärkeä aihe - siitä ei ole epäilystäkään - se on toteutettava valtiontuen sääntöjen mukaisesti. Mielestäni näkökantojemme välillä ei ole eroa, mutta tämä on asia, joka on mainittava.
Komissiolla on pieniä vaikeuksia vain kahden ehdotuksen hyväksymisessä. Ensinnäkin teknisesti jo yhdenmukaistettujen taajuuksien osalta velvoitetta niiden käytön valtuuksien myöntämiseen vuoteen 2012 mennessä ei pitäisi korvata lievemmällä vaatimuksella asettaa kyseiset taajuudet saataville. Tämänhetkisissä kannoissa vaaditaan jo tätä, ja meidän on siirryttävä taajuuksien tehokkaaseen lisensointiin: on mentävä eteenpäin, ei taaksepäin.
Toinen kysymys, jossa on eroa ja jota meidän on vaikea hyväksyä, koskee laajakaistaa hyödyntävän satelliittikäytön taajuuksia: komissio haluaa voida varmistaa niiden saatavuuden. Molemmissa kysymyksissä - valtuuksien myöntämisessä ja saatavuuden varmistamisessa molemmissa kysymyksissä - on löydettävä ratkaisut ja olen varma, että ne voidaan löytää.
Lopuksi pari huomautusta. Sekä parlamentti että komissio tunnustavat, että ehdotuksen nopea hyväksyminen on toivottavaa, kun otetaan huomioon ohjelman toteuttamiseen tarvittavan työn tärkeys. Tarvitaan selkeä lausunto, mitä nopeammin, sitä parempi. Komissio tukee prosessia parhaansa mukaan, ja olen täysin varma, että parlamentti ryhtyy alustavaan vuoropuheluun neuvoston kanssa päästäkseen nopeaan ja onnistuneeseen tulokseen.
Aika on loppumassa kesken. Aika ei ole puolellamme, ja jos todella haluamme löytää ratkaisun ja jos kannatamme Gunnar Hökmarkin vaatimaa johtoasemaa, meidän on lähdettävä mahdollisimman nopeasti siihen suuntaan.
Petra Kammerevert
kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, poliittiset aloitteet kattavien nopeiden internetyhteyksien kehittämiseksi ovat periaatteessa tervetulleita. Taajuudet ovat kuitenkin niukka luonnonvara ja ennen kaikkea julkinen hyödyke. Näin ollen kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan näkökulmasta oli erityisen tärkeää tehdä selväksi se, että taajuudet ovat nyt ja tulevaisuudessa keskeisiä moninaisten yhteiskunnallisten, kulttuuristen ja sosiaalisten tehtävien hoitamiselle. Tästä syystä meille oli erityisen tärkeää, että televiestintäpaketin tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja kulttuurin monimuotoisuuden takaavia määräyksiä ei heitetty takaovesta ulos.
Sekä julkinen että yksityinen lähetystoiminta ovat olennaisia viestinten moniarvoisuuden ja mielipiteiden moninaisuuden takaajia Euroopassa. Meidän on varmistettava, että ne voivat jatkaa keskeisten toimintojensa hoitamista esteettä myös tulevaisuudessa. Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta oli näin ollen ehdottanut, että 790 MHz:n taajuusaluetta ei avattaisi ensimmäisessä vaiheessa, mutta valitettavasti teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta ei noudattanut ehdotustamme. Vaikka useissa kohdissa on mainittu, että lähetystoiminnan edut on otettava huomioon, kulttuuri- ja koulutusvaliokunta olisi halunnut, että tämän osalta olisi käytetty selkeämpää sanamuotoa.
Meille oli erityisen tärkeää, että ennen taajuuksien jakamista säädetään selkeät asetukset, joilla estetään esimerkiksi teattereita ja muita langattomia mikrofoneja käyttäviä tahoja joutumasta taajuuksien muutoksen tai uuden tekniikan maksumiehiksi.
Meitä kaikkia kehotetaan jatkossakin varmistamaan oikeudenmukainen tasapaino kaikkien tahojen etujen välillä. Toivon, että onnistumme siinä tulevaisuudessakin.
Pilar del Castillo Vera
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan aloittaa onnittelemalla esittelijää ja kollegaamme Gunnar Hökmarkia, koska hänen mietintönsä on loistava, ja sen lisäksi, että mietintö on loistava, siinä on hieno tulevaisuudennäkymä, joka tekee siitä mielestäni erityisen arvokkaan. Sallikaa minun kuitenkin kiittää myös kaikkia varjoesittelijöitä, kuten hänkin teki. Kaiken tämän työn tuloksena mietintö sai yksimielisen tuen teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa.
Käsiteltävänä olevaa mietintöä ohjaa luonnollisesti tavoite, joka ei ole enempää eikä vähempää kuin keino tehdä Euroopan talous kilpailukykyisemmäksi globaalissa maailmassa. Tämä on mietinnön keskeinen tavoite ja pidän sitä erittäin sopivana.
En mene yksityiskohtiin, mutta haluan keskittyä kahteen tai kolmeen näkökohtaan, joita pidän keskeisinä. Ensinnäkin olemme tilanteessa - kuten mietintö osoittaa - jossa langattoman laajakaistan käyttö ottamalla 800 MHz:n taajuus käyttöön matkapuhelinviestinnässä tulee toteutumaan koko Euroopassa. Mietinnössä mennään kuitenkin pidemmälle: siinä pohditaan enemmän tulevaisuutta.
Keskustelemme 700 MHz:n taajuusalueesta, jolla on myös erinomainen kapasiteetti matkapuhelimille ja niiden kehitykselle. Mielestäni tämä on syy, jonka takia meidän on nähtävä ja arvioitava mietinnössä annetut ehdotukset erittäin myönteisesti. Tämä ei ole vähäpätöinen asia: tämä taloudelliseen toimintaan liittyvä taajuus edustaa tällä hetkellä kolmea prosenttia Euroopan bruttokansantuotteesta (BKT) ja tämä on vasta alkua.
Haluan mainita videokuvan räjähdysmäisen kasvun merkityksen ihmisten sekä laitosten ja yritysten välisen viestinnän osana. Tällä hetkellä videokuvalla on 40 prosentin osuus maailman liikenteestä ja tämä on vasta alkua: vuoteen 2014 mennessä se edustaa 91 prosentin osuutta loppukäyttäjien liikenteestä.
Mietinnössä annetaan siis realistinen näkemys poikkeuksellisesta tulevaisuudesta, joten katson, että meidän olisi annettava sille täysi tukemme ylihuomenna.
Catherine Trautmann
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aiomme tehdä päätöksen radiotaajuuspoliittista ohjelmaa koskevasta ehdotuksesta ensimmäisessä käsittelyssä, ja haluan kiittää komissiota tämän ehdotuksen tukemisesta ja muuttamisesta, ehdotuksen, joka jätettiin ensimmäistä kertaa, kun keskustelimme televiestintäpaketista.
Haluan myös kiittää esittelijä Gunnar Hökmarkia sekä muita varjoesittelijöitä hyvästä yhteistyöstä laatiessamme mietintöä, joka paljastaa muutamia merkittäviä poliittisia kysymyksiä sen sisältämien erittäin teknisten näkökohtien takaa. Olemme käyneet useita keskusteluja, joiden seurauksena olen huomannut, että parlamentilla ja komissiolla on luonnollisesti sama mielipide ja tavoite.
Taajuuksia pidetään niukkana luonnonvarana, joka ei tunnusta rajoja. Kaikki näyttävät olevan tästä samaa mieltä. Joitakin eroja voidaan kuitenkin nähdä ratkaisuissa niiden hallinnan parantamiseksi ja yleisessä tavoitteessa, erityisesti jäsenvaltioissa, joilla on kieltämättä ollut historiallisesti tietty itsenäinen vastuu.
Vaikka kaikki teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan esittämät ja hyväksymät kompromissit eivät ole niin tasapainoisia kuin itse olisin halunnut, tuen vilpittömästi yleistä pyrkimystä kehittää taajuushallintaan lähestymistapa, joka on yhtenäisempi, realistisempi ja toimivampi kansalaistemme yhteiskunnallisten, kulttuuristen ja taloudellisten tarpeiden kannalta. Arvoisa komission jäsen, tämä on yhteinen tekijä kaikissa parlamentin hyväksymissä kannoissa, niin kollegani Patrizia Toian valiokunta-aloitteisessa mietinnössä kuin ehdotuksissa, joita itse kannatin yhtenä televiestintäpaketin esittelijöistä.
Radiotaajuuspoliittisen ohjelman osalta ryhmäni ja minä painotimme erityisesti useita tarkistuksissa esittämiämme seikkoja. Ne koskevat avoimuuden lisäämistä sen selvittämiseksi, miten taajuuksia tällä hetkellä jaetaan ja hallitaan - eli kartoitusperiaatetta - sekä innovatiivisten ja omintakeisten ratkaisujen löytämistä sähköisen viestinnän alan taajuuksien käytön kysynnän kasvulle. Ratkaisujen on oltava laadullisia eikä ainoastaan määrällisiä. Painottamalla taajuuksien käytön tehokkuutta voimme korjata tilanteen rajoittamatta taajuuksilla saatavilla olevien palvelujen monimuotoisuutta.
Toimimalla näin käytämme taajuuksia myös digitaalisen kahtiajaon poistamiseen ja sellaisten uusien palvelujen kehittämiseen, jotka ovat sekä suurten televiestintäyhtiöiden että niitä tarvitsevien pk-yritysten ja uusien yritysten saatavilla. Mielestäni tämä taloudellinen ulottuvuus on oleellinen.
Haluan lopuksi sanoa pari sanaa seuraavasta vaiheesta. Kuten itsekin sanoitte, alusta saakka oli selvää, ettemme pääse sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä, mutta on välttämätöntä, että pääsemme sopimukseen vuoden loppuun mennessä. Tämä on välttämätöntä julkisille palveluillemme, kuluttajien odotusten täyttämiselle ja internetin kehittämiselle olemassa olevasta infrastruktuurista riippumatta. Tämä on välttämätöntä myös Euroopan unionin talouden elvytyksen suunnittelulle tämän resurssin avulla.
Jens Rohde
Arvoisa puhemies, parempaa ja edullisempaa tiedonsiirtoa nopealla laajakaistalla kaikille vuonna 2020: on todettava, että tämä on kunnianhimoinen poliittinen tavoite, ja kannatan sitä täysin. Meidän on kuitenkin oltava rehellisiä: sitä ei ole helppo saavuttaa. Olen kuitenkin sitä mieltä, että parlamentin ensimmäisen käsittelyn kannan myötä voimme ottaa ensimmäisen ison askeleen kohti tätä tavoitetta.
Selvyyden vuoksi totean, että se, että kaikilla on käytettävissään laajakaista, ei tarkoita ainoastaan sen varmistamista, että kaikilla on Facebook-profiili. Se tarkoittaa sen varmistamista, että Eurooppa on maailman johtava tietoon perustuva talous. Jos onnistumme yhdistämään 500 miljoonaa ihmistä, kansalaisemme ja yrityksemme voivat saada kaikki digitaalisen talouden edut ja mahdollisuudet. Erityisesti kahden asian on muututtava, jotta Eurooppa saavuttaa nämä tavoitteet.
Ensinnäkin tarvitsemme hyvin toimivat ja kilpailua edistävät televiestintäalan markkinat Euroopan tasolla. Tästä syystä olemme ottaneet mukaan säännöt kilpailun varmistamisesta. Jäsenvaltioille ei pitäisi sallia juuri vapautettujen taajuuksien jakamista tietylle markkinatoimijalle, jos tämä vähentää tai vääristää kilpailua markkinoilla.
Toiseksi tarvitsemme taajuuksien tehokkaamman jakamistavan: tavan, joka vastaa paremmin taajuuksien nykyistä monimuotoista kysyntää ja tarvetta. Tästä syystä pyrimme vapauttamaan tällä poliittisella ohjelmalla 800 MHz:n taajuusalueen ja lisäksi vapauttamaan lisätaajuuksia, jotta niitä on vähintään 1200 MHz vuoteen 2015 mennessä.
Lopuksi haluan kiittää komissiota, arvoisaa komission jäsentä, esittelijää ja muita varjoesittelijöitä erinomaisen hyvästä yhteistyöstä; ilman sitä tällainen tavoitetaso ei olisi ollut mahdollinen.
Giles Chichester
Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan onnitella esittelijä Gunnar Hökmarkia tämän mietinnön taidokkaasta ohjaamisesta valiokunnassa ja hyvin laajan yhteisymmärryksen saavuttamisesta. Yhdyn muihin varjoesittelijöihin ja kiitän häntä hänen tekemästään työstä.
Kannatan vahvasti hänen pyrkimystään säätää aihetta koskevaa lainsäädäntöä, jotta Eurooppa voi vastata alan teknisiin haasteisiin ja pitää maailmanlaajuisen johtoasemansa. Kyse on huipputekniikasta, joka on erittäin tärkeää. Keskeistä on löytää oikea tasapaino eri tahojen - vastuullisten lähetystoiminnan harjoittajien, mobiilioperaattoreiden, laajakaistatarjonnan ja viranomaiskäyttäjien, muun muassa puolustusvoimien ja hätäpalveluiden - etujen välille.
Haluan esittää varoituksen sanan siitä, että meidän on huomioitava toissijaisuus ja kansallinen toimivalta tällä alueella ja tässä prosessissa. Lainsäädäntötyö tällä politiikan alalla on erityisen vaikeaa siksi, että aiheeseen liittyvät tekniikat muuttuvat ja kehittyvät niin nopeasti ja niin paljon, mikä tarkoittaa, että olemme aina jäljessä sen sijaan, että voisimme ennakoida tilannetta. Siitä huolimatta meidän on mielestäni avattava tietä uudelle tekniikalle, sen hyödyntämiselle ja taajuuksien käytölle, ja toivon, että tällä ehdotuksella ja tällä mietinnöllä tehdään juuri niin.
Philippe Lamberts
Arvoisa puhemies, haluan jatkaa vastaamalla muutamiin mainittuihin seikkoihin ja aloitan siitä, mitä Catherine Trautmann sanoi. Meille kerrottiin - ja se on totta - että radiotaajuudet ovat niukka luonnonvara.
Haluan ensinnäkin painottaa, että ne ovat yhteistä omaisuutta. Ne ovat omaisuutta, jota kukaan ei voi väittää omistavansa kokonaan. Meidän mielestämme mikään sidosryhmistä, mikä se sitten onkaan, ei näin ollen voi väittää, että sillä olisi etuoikeus tai saatu oikeus taajuuksiin, ja mielestäni tämä on asia, joka tässä mietinnössä todetaan.
Koska taajuudet ovat sekä yhteistä että niukkaa omaisuutta, meillä on oltava hyvä käsitys ensinnäkin siitä, miten niitä käytetään tällä hetkellä, ja tästä on lähtöisin ajatus laaja-alaisesta ja kattavasta tutkimuksesta siitä, miten kaikki sidosryhmät, muun muassa Giles Chichesterin mainitsemat väestönsuojelupalvelut ja jopa puolustusvoimat, käyttävät taajuuksia tällä hetkellä. On todellakin tärkeää ymmärtää, miten tätä niukkaa luonnonvaraa todella käytetään tällä hetkellä, koska meistä sitä ei käytetä parhaalla mahdollisella tavalla - kaukana siitä. Toiseksi meillä on oltava avoin prosessi tämän niukan luonnonvaran jakamiseen, mutta sen on oltava myös riittävän dynaaminen estämään se, että ajatus saaduista oikeuksista nousee jälleen esiin.
Haluan myös, että kiinnitämme huomiota taajuuksien jakamisen ja huutokauppaamisen periaatteisiin, koska niitä ei aina käytetä kaupallisiin tarkoituksiin eli voiton hankkimiseen. Tarkoitan luonnollisesti kulttuurista ulottuvuutta, joka on mainittu, ja sen lisäksi taajuuksien käyttöä julkisiin palveluihin - meidän pitäisi oikeastaan keskustella myös väestönsuojelupalveluista - ja sotilaallisiin tarkoituksiin.
Jos valitsemme puhtaasti markkinalähtöisen lähestymistavan, on vaara, että asetamme etusijalle - tai ainakin liian vahvaan asemaan - markkinatoimijat, joiden tiedämme voivan vääristää markkinoita kokonsa takia, eli tiedämme, että pienet operaattorit eivät aina voi kilpailla niiden kanssa.
Lopuksi haluan kiinnittää huomion siihen, että radiotaajuuksien käytön räjähdysmäisellä kasvulla on myös kansanterveydellisiä seurauksia. Tiedän, ettei tämä kuulu mietinnön aiheeseen, mutta mielestäni meidän on seurattava tätä asiaa hyvin tarkkaan, koska se vaikuttaa kansalaisiimme.
Sabine Verheyen
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Kroes, taajuudet ovat arvokas ja rajallinen resurssi, jota on hallittava huolellisesti ja harkiten niin, että koko yhteiskunta otetaan huomioon. Näin ollen radiotaajuuspoliittinen ohjelma on erityisen tärkeä. Taajuuksia on hyödynnettävä tehokkaasti ottaen huomioon taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset näkökohdat. Tästä syystä meidän on hyödynnettävä täysin kaikilla taajuusalueilla käytettävissämme olevat tekniset keinot suurimman mahdollisen tehokkuuden saavuttamiseksi.
Viime vuonna hyväksytyn televiestintäpaketin on muodostettava pohja radiotaajuuspolitiikallemme, koska myös siinä säädetään, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden taajuuksien hallinnassa on otettava tasapuolisesti huomioon kulttuuriset, yhteiskunnalliset ja taloudelliset edut. Tämä on otettava huomioon erityisesti taajuuksien käytön yhdenmukaistamisessa EU:n alueella.
Tältä osin haluaisin huomauttaa, että ensimmäisen taajuusylijäämän käyttöönotto jäsenvaltioissa on tähän mennessä edennyt hyvin eri tahtia. UHF-kaistan uusien taajuuksien avaamista erityisesti 800 MHz:n alapuolelta olisi näin ollen harkittava vasta sen jälkeen, kun on otettu huomioon kokemukset tämän kaistan valkoisista alueista.
On olemassa monia teknisiä ja taloudellisia kysymyksiä, joihin ei ole vielä lopullista ratkaisua. Erityisesti häiriöitä koskevaa ongelmaa sekä kulujen korvaamista kulttuuripalveluille ja paikallisille viranomaisille teknisestä uudelleenvarustelusta, esimerkiksi uusista radiomikrofoneista, ei ole vielä ratkaistu tyydyttävästi.
Taajuusalueita jaettaessa eri etuja on verrattava keskenään vastuullisella tavalla. Yhtäältä mobiililaajakaistaverkkojen tarjoaminen kaikille on perusvaatimus, joka on kaikkien Euroopan kansalaisten edun mukainen, mutta toisaalta julkisen ja yksityisen lähetystoiminnan alan kehitys on otettava huomioon tärkeänä kulttuurisen monimuotoisuuden ja tietojen tarjoamisen välineenä. Meidän on valittava oikea suunta tekniselle kehitykselle ja Euroopan asemalle digitaalisen tietotekniikan ja kulttuurisen monimuotoisuuden alalla.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, meidän on todellakin onniteltava itseämme tänään tämän keskustelun johdosta.
Liian usein olemme saaneet kuulla, että taajuuksien suunnittelu ja hallinnointi ovat teknisiä kysymyksiä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaisen toimivallan piiriin. Koska parlamentti osoitti päättäväisyyttä kollegamme Catherine Trautmannin erinomaisesti esittelemää televiestintäpakettia koskeneiden neuvottelujen aikana, tämä keskustelu taajuuksista käydään tänään siellä, missä pitääkin: Euroopan unionin politiikan piirissä.
Koska kyseessä on niukka julkinen luonnonvara, jota käytetään rajojen yli, on meidän EU:n lainsäätäjien tarpeellista puuttua asiaan, mutta meidän ei pidä tässä prosessissa asettaa vastakkain eri käyttökohteita, joille voisimme jakaa taajuusalueita.
Jatkuva tekninen kehitys tarkoittaa sitä, että tietoja voidaan lähettää jatkuvasti enemmän vähemmillä taajuuksilla ja aiheuttaen vähemmän häiriöitä. Meidän on pyrittävä luomaan dynaamisen suunnittelun perusta, jossa käytetään teknistä edistystä eri käyttäjäryhmien parempaan yhteensovittamiseen, jotta arvokkaasta resurssista saadaan suurempi taloudellinen ja yhteiskunnallinen hyöty.
Emme halua, että prosessissa on voittajia tai häviäjiä, vaan operaattoreita, jotka sitoutuvat prosessiin, jossa taajuuksien käyttöä ja jakamista parannetaan jatkuvasti, ja haluamme, että prosessissa pyritään ensisijaisesti väestön sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen.
Jean-Pierre Audy
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Kroes, arvoisa jäsen Hökmark, hyvät kollegat, haluan aluksi onnitella ystävääni Gunnar Hökmarkia hänen erinomaisesta mietinnöstään ja avoimuuden hengestä, jota hän on osoittanut kaikissa keskusteluissa.
Mietintöluonnoksessa tuetaan pääosin komission ehdotusta erityisesti siitä, että jäsenvaltioiden on asetettava 1. tammikuuta 2013 mennessä saataville 800 MHz:n taajuusalue, joka vapautuu digitaalisiin televisiolähetyksiin siirtymisen ja kaikkien analogisten televisiolähetysten lopettamisen myötä.
Maanpäällisen televisiolähetystoiminnan digitalisoinnin seurauksena suuri määrä taajuuksia, joita kutsutaan myös taajuusylijäämäksi, asetetaan saataville. Näiden taajuuksien ominaisuudet, jotka koskevat kattavuutta ja käyttöä rakennuksissa, tunnetaan kaikkialla: niitä kutsutaan kultaisiksi taajuuksiksi.
Tämä on tilanne, jossa Euroopan komissio ehdottaa ensimmäistä ohjelmaa lähestymistavan laatimiseksi vuosille 2011-2015 Euroopan unionia koskeviin strategisiin radiotaajuuskysymyksiin.
Arvoisa komission jäsen Kroes ja arvoisa jäsen Hökmark, haluan kuitenkin korostaa kahta näkökohtaa, joita pidän tärkeinä. Ensinnäkin katson, että meidän olisi laadittava 8 artiklassa ehdotettu katsaus, koska on parempi luottaa tarkkaan asiantuntevasti laadittuun katsaukseen, jotta voidaan löytää uudet taajuudet ennen kuin yhdenmukaistetut taajuusalueet mainitaan erikseen. Jos aikomuksena on pyrkiä ja kannustaa löytämään langattomalle laajakaistaviestinnälle enemmän taajuuksia, olisi hyvä edetä tämän katsauksen perusteella - ennakoimatta tuloksia - valitsemalla ilman aiempaa teknistä asiantuntemusta yksi tai useampi taajuusalue.
Viimeinen seikka, jonka haluan mainita, koskee niiden taajuusalueiden käyttöä, joita käytetään tällä hetkellä sotilastarkoituksiin. Komissiolla ei todellakaan ole valtuuksia tutkia mahdollisuuksia taajuuksien jakamiseen sotilaskäytön kanssa. Vastustan näin ollen 7 artiklan 3 kohdan tarkistusta, joka koskee EU:n tiettyjen politiikkojen radiotaajuustarpeita ja jossa ehdotetaan siviilitaajuuksien käyttämistä sotilastarkoituksiin.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, tänään käsiteltävä päätös käynnistää ensimmäisen eurooppalaisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman. Siinä pyritään radiotaajuuksien käytön strategiseen suunnitteluun ja yhdenmukaistamiseen sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi. Käytännössä ohjelmalla edistetään taajuuksien saatavuutta, maksimoidaan joustavuus ja käytön tehokkuus yleisten valtuutusten perusteella, estetään kilpailun vääristyminen sekä vältetään haitalliset häiriöt ja kielteiset vaikutukset sekä yhdenmukaistetaan tekniset ehdot ja suojellaan terveyttä.
Päätöksen mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot laativat yhdessä katsauksen taajuuksien nykykäytöstä ja mahdollisista tulevista taajuustarpeista unionissa taajuusalueella 300 MHz - 3 GHz.
Pyysimme jätetyillä tarkistuksilla digitaalisen kahtiajaon poistamista niin, että kaikki unionin kansalaiset voivat vuoteen 2020 mennessä saada laajakaistapalveluja vähintään 30 Mbit/s:n siirtonopeudella ja että laajakaistakapasiteetin lisäämisellä varmistetaan mahdollisuudet sekä kaupalliselle sektorille että julkisille palveluille. Olemme myös pyytäneet huolehtimaan uusien kuluttajalaitteiden ja -tekniikoiden helppokäyttöisyydestä, jotta varmistetaan kuluttajien tuki siirtymiselle digitaaliseen tekniikkaan ja taajuusylijäämän tehokas hyödyntäminen. Olen tyytyväinen siihen, että tarvittavien radiotaajuuksien saatavuutta ilmakehän ja maan pinnan seurantaan pidetään tärkeänä. Tämä mahdollistaa avaruusteknisten sovellusten kehittämisen ja käyttämisen sekä liikennejärjestelmien parantamisen erityisesti Galileo- ja GMS-järjestelmissä, sekä liikennealan älykkäät turvallisuus- ja hallintajärjestelmät.
Patrizia Toia
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, uskoakseni yksi seikka, josta me kaikki olemme samaa mieltä ja jonka olemme todenneet, on se, että taajuuksien yhdenmukaistamista ja taajuuksien koordinoitua käyttöä koskeva ohjelma voi palvella kahta tarkoitusta.
Mielestäni tämä on keskeinen seikka, joka on pidettävä aina mielessä: toisin sanoen ohjelman avulla voimme kehittää televiestintäalan, audiovisuaalisen alan ja uusien palvelujen suuria mahdollisuuksia tämän alan taloudelliseen hyödyntämiseen samalla, kun tuemme talouskehitystä ja muita televiestintäalaan liittyviä aloja. Voimme kehittää myös niitä kulttuurisen ja yhteiskunnallisen kehityksen mahdollisuuksia, joita tämä kahdenlainen tavoite sallii ja edellyttää.
Arvoisa komission jäsen, mielestäni tämä ohjelma pitäisi nähdä myös mahdollisuutena, jonka puitteissa voimme valinnoillamme noudattaa ja ylläpitää tiettyjä perusperiaatteita.
Ensinnäkin viestinten moniarvoisuuden periaatetta. Euroopan tason radiotaajuuksien hallintajärjestelmän tarkastelu on hyvin tärkeää, ja mielestäni meidän on selkeästi estettävä taajuuksien käyttöoikeuksien kasaantuminen sekä monopolien ja oligopolien muodostuminen, joita valitettavasti on joissakin Euroopan maissa ja jotka vahvistuvat ja saavat enemmän jalansijaa lähetystoiminnassa.
Toisena markkinoiden vapauttamisen ja uusille operaattoreille avaamisen sekä oikeudenmukaisuuden välisen tasapainon periaatetta, jotta merkittäviä sijoituksia tehneiden operaattorien kanssa tehtyjä sitoumuksia voidaan myös edistää, tukea ja ylläpitää markkinoilla.
Viimeisenä avoimuutta ja takuita hyvin hallinnoidusta taajuuksien jakamisesta. Puhumme huutokaupoista, emme ainoastaan siksi, että keskittyisimme tiettyyn markkinoiden näkökohtaan, joka pitäisi sovittaa yhteen taajuuksien kaikkien mahdollisten yhteiskunnallisten käyttötapojen kanssa, vaan myös todetaksemme, että radiotaajuuksien osalta ei pidä käyttää harkintaa eikä antaa epäoikeudenmukaista etua. Myös tämä seikka vaatii huolellista tarkastelua.
Totean lopuksi, että minulla ei valitettavasti ole aikaa käsitellä laajemmin yhteiskunnallisia näkökohtia, mutta kaikki ryhmäni jäsenet ovat käsitelleet niitä perusteellisesti.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Kroes, vietämme tänään Eurooppa-päivää. Eurooppa pyrkii innokkaasti tiettyihin tavoitteisiin, joilla on merkitystä kansalaisillemme ja jotka myös tuovat mukanaan vaurautta ja hyvinvointia Euroopan yhteisöön. Tämä aihe ja Gunnar Hökmarkin mietintö sopivat tähän täydellisesti. Mietintö on tarkka ja antaa meille tarkemman käsityksen yhteiskunnallisista ja taloudellisista ulottuvuuksista. Yleisiä taajuuksia, joista on pulaa, vapautetaan, ja tämä on todella tarpeen, jos aiomme vastata alati kasvavaan entistä nopeampien internetyhteyksien kysyntään.
Hyvä koordinointi Euroopan tasolla on tältä kannalta päivänselvä edellytys. 800 MHz:n taajuus vapautetaan vuonna 2013 ja 1200 MHz:n taajuus vuonna 2015, ja näitä tarvitaan kipeästi, jos Eurooppa aikoo pysyä maailmanlaajuisten edelläkävijöiden joukossa. Näillä palveluilla on valtava taloudellinen arvo: 200 miljoonaa euroa vuodessa, mikä tarkoittaa, että noin 3-4 prosentin osuus talouskasvusta riippuu siitä, että taajuuksia on riittävästi. Ja prosenttiosuus jatkaa kasvuaan.
Mietitäänpä esimerkiksi GSM-standardia, jonka saimme yhdessä aikaan 1990-luvulla: myös se oli oikea askel oikeaan aikaan. Voin kertoa, että mittakaavan etuja alkaa kertyä. Ero voi olla 80 miljoonaa euroa vuodessa. Kotimaani Alankomaat, jota minulla ja muilla alankomaalaisilla Euroopan parlamentin jäsenillä on valtuudet edustaa täällä, on valmis tähän: me olemme jo vapauttaneet tilaa neljännen sukupolven langattomalle internetille.
Lyhyesti sanottuna niin lisäpalveluiden, televisioasemien ja julkisten lähetystoiminnan harjoittajien ongelmat kuin jatkuvat ongelmat, jotka liittyvät mahdollisesti ilmeneviin häiriöihin eli paikallisia mikrofoneja koskevat ongelmat, jäävät historiaan. Toivon näin ollen vilpittömästi, että pääsemme tämän erinomaisen ja lupaavan mietinnön pohjalta komission kanssa sopimukseen niinkin aikaisin kuin ensimmäisessä käsittelyssä. Toivotan onnea.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, haluan aluksi pyytää anteeksi sitä, että jäseniä poistuu parhaillaan istuntosalista. Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa on kuitenkin äänestys samaan aikaan tämän keskustelun kanssa, emmekä ole vielä keksineet keinoa jakaa ihmisiä kahtia.
Gunnar Hökmark on löytänyt tässä hyvän kompromissin. Tässä asiassa meidän on kuitenkin aina otettava huomioon suoritustaso, jonka haluamme tulevaisuudessa, yhtäältä ensimmäisen sukupolven verkoille ja toisaalta kaapelioperaattoreille ja kaikille muille, jotka haluavat käyttää taajuuksia, erityisesti hätäpalveluille.
Tämä suoritustaso on määriteltävä. Kaikkein tärkein näkökohta datan suhteen on datan määrä. Toiseksi tärkein näkökohta on aika, joka sen lähettämiseen kuluu, lähetyksen teho, joka mahdollistaa rinnakkaiselon, ja lopuksi painopisteet, jotka määritetään ohjelmistojen avulla. Tarvitsemme tulevaisuutta varten yksityiskohtaisen mietinnön tästä aiheesta, jotta voimme kasvattaa huomattavasti ensimmäisen sukupolven GSM-verkon nopeutta. Kaapelioperaattorit saavuttavat jo hyvin suuria jopa 100 Mbit/s:n nopeuksia, jotka ovat kunnioitettavia ja joita voidaan kasvattaa lisää tulevaisuudessa.
Meillä on kuitenkin suuria ongelmia hintatason osalta erityisesti datapalvelujen verkkovierailuissa. Joissakin jäsenvaltioissa on tällä hetkellä mahdollista ostaa yksi gigabitti alle 1 eurolla. Katsoin juuri, kuinka paljon matkapuhelimeni käyttö maksaa. Kotona gigabitti maksaa 1 euron. Kun olen täällä, yksi gigabitti maksaa minulle 9 900 euroa, ja kun matkustan toiseen jäsenvaltioon, se saattaa maksaa 14 900 euroa. Meidän on ryhdyttävä asiassa nopeasti toimiin. Arvoisa komission jäsen, pyytäisin teitä varmistamaan, että tässä päätöksessä otetaan huomioon sekä tehoalue että suoritustaso ja ennen kaikkea se, että luomme hintatason kannalta yhteiset eurooppalaiset markkinat , jotta ihmiset voivat käyttää datapalveluita myös silloin, kun he eivät ole omissa jäsenvaltioissaan. Meillä on asiassa kiireellisiä painopisteitä käsiteltävänä.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, Eurooppa voi puolustaa kärkisijaansa maailman suurimpana talousalueena vain, jos se ottaa johtoaseman uusien tekniikoiden kehityksessä ja käytössä.
Laajakaistatekniikka on epäilemättä tärkeä osa tätä. Uuden radiotaajuuspolitiikkamme on varmistettava suuret siirtokapasiteetit ja suuret siirtonopeudet. Yleinen taajuuksien suunnittelu ja hallinta Euroopan tasolla on epäilemättä vähemmän sopiva keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi, koska komissio itsekin painottaa, että tämä voidaan suorittaa hyvin ja tehokkaasti yksittäisissä jäsenvaltioissa. Koordinointirooli olisi kuitenkin toivottava.
Valokuituverkkojen tarjoamiseen tulisi mielestäni kannustaa korkeista kustannuksista huolimatta. Euroopan unioni on tällä hetkellä jäljessä kilpailijoistaan Yhdysvalloista ja Kiinasta. Tämä johtuu todennäköisesti epäröivästä politiikasta ja liiasta byrokratiasta.
Olen näin ollen samaa mieltä esittelijä Gunnar Hökmarkin kanssa siitä, että meidän on ehdottomasti noudatettava aikataulua, joka taajuuksien vapauttamiselle on asetettu.
Neelie Kroes
Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia tähän mielenkiintoiseen keskusteluun osallistuneita, sillä vaikka kysymys saattaa vaikuttaa hyvin tekniseltä, se on loppujen lopuksi yleinen kysymys, koska radiotaajuuksia voi verrata veteen tai puhtaaseen ilmaan. Kuten Catherine Trautmann totesi, taajuudet ovat niukka luonnonvara, julkinen hyödyke ja myös peruspalvelu. Esittelijä ja hänen varjoesittelijänsä ovat onnistuneet tekemään kysymyksestä selkeän ja esittämään meille, mitä on tehtävä, jotta päästään myönteiseen lopputulokseen.
Tämä on luonnollisesti demokratia: keskustelemme aiheesta ja keskustelu on kiinnostavaa. Vasta hiljattain kuitenkin keskustelimme digitaalistrategiasta: olemme kaikki samaa mieltä digitaalistrategiasta ja tämä asia on digitaalistrategialle tärkeä. Ja jos emme ota meille kuuluvaa vastuuta ja selkeää linjaa, voimme unohtaa, mitä Patrizia Toia sanoi aiemmin: meidän on muistettava, että vuonna 2020 - ja tämän määritimme digitaalistrategiassa - jokaisen eurooppalaisen pitäisi pystyä ajamaan omia etujaan taajuuksien tarjoamilla mahdollisuuksilla.
Olemme keskustelleet myös digitaalisten mahdollisuuksien tarjoamisesta jokaiselle eurooppalaiselle vuoteen 2013 mennessä. Jos tavoitteemme on tämä, meidän on oltava johdonmukaisia ja sellaisessa asemassa, jossa voimme vastata johdonmukaisen toiminnan seurauksista.
Haluan kiittää jäseniä, jotka ovat puhuneet selkeää kieltä ja maininneet painopisteitä, ja loppujen lopuksi olleet samaa mieltä juuri siitä, miten meidän on toimittava strategisessa lähestymistavassa lainsäädäntöön, kun käsitellään radiotaajuuksien hallintaa. Esteitä on vielä edessä, siitä ei ole epäilystäkään. Kun kuitenkin otetaan huomioon, miten tärkeästä asiasta on kyse, olen varma, että esteet voidaan ylittää.
Hyväksymme täysin taajuuksien käytön lähetystoimintaan ja kulttuuritoimintaan: tämän on oltava selvää. Käsittelemme tämän asian, jos sen suhteen ilmenee vielä epäröintiä. Mitä tulee laajakaistan lisätaajuuksiin ja toiseen taajuusylijäämään, mielestäni kaikki tietävät, että ennemmin tai myöhemmin - ja suurin osa parlamentin jäsenistä arvelee luultavasti, että ennemmin - meidän on käsiteltävä myös tämä asia. Tilanne hyödyttää kaikkia, ja vapauttamalla 800 MHz:n taajuuden valitsimme vaihtoehdon, joka vaikutti pienimpään määrään taajuuksia, joten voimme pitää tätä etenemisen ensimmäisenä askeleena.
Palatkaamme hetkeksi menneeseen: kuka olisi voinut kuvitella 15 vuotta sitten, mitä käsittelemme tänään? Jos olisimme 15 vuotta sitten odottaneet ja epäröineet päätöksentekoa poliitikkoina, olisimme epäonnistuneet. Siinä tapauksessa emme nyt keskustelisi siitä, haluammeko ensimmäiselle vai kolmannelle sijalle, vaan siitä, haluammeko välttää viimeisen sijan.
Taajuudet kuuluvat kansalliseen toimivaltaan. Tiedän sen. Komissio on samaa mieltä, ja katsaus on jäsenvaltioiden asia. Olemme kuitenkin kaikki samaa mieltä siitä, että taajuudet ovat arvokas resurssi ja että meidän on otettava huomioon, että digitaalisista sisämarkkinoista puhuminen antaa meille myös mahdollisuuden rajatylittävään ajatteluun ja siihen liittyvään vastuuseen - ja jos on olemassa alue, jolla meidän on otettava rajatylittävä lähestymistapa, se on taajuuspolitiikka.
Mitä tulee määräaikoihin ja siihen, mistä on ollut ja on kyse, ainakin minulle on selvää, että vuosi 2013 ei ole liian pian. On myös otettava huomioon, että poikkeuksia ehdotetaan kahdenlaisin tilanteisiin: tapauksiin, joissa naapurimaiden kanssa on ongelmia, ja tilanteisiin, joita kukaan ei olisi voinut ennakoida. Katson kuitenkin, että meidän on otettava kanta, jonka mukaan aika ei ole puolellamme ja poikkeuksia ei saa käyttää väärin.
Kaiken kaikkiaan odotan keskusteluja neuvoston jäsenten kanssa, odotan äänestyksenne tulosta ja odotan luottavaisena tulevaisuutta siinä toivossa, että jokin käsittelemistämme pilareista saadaan päätökseen ennen vuoden loppua.
Haluan lopuksi jälleen kiittää esittelijän ja varjoesittelijöiden lisäksi mukana olleiden eri valiokuntien jäseniä heidän rakentavasta ja erittäin myönteisestä panoksestaan.
Gunnar Hökmark
Arvoisa puhemies, mielestäni meidän on muistettava, että keskustelemme yhteiskunnan osasta, joka kehittyy äärimmäisen nopeasti. Muutosvauhti on ollut ja tulee olemaan äärimmäisen nopeaa. Keskustelemme oikeastaan siitä, millainen tilanteen pitäisi olla vuonna 2020.
Tästä syystä on tärkeää todeta, että kun keskustelemme 700 MHz:n taajuusalueesta, emme sano enempää kuin sen, että voimme tehdä myöhemmin päätöksiä sen parhaasta käyttötavasta. Kuten on todettu, taajuudet ovat niukka luonnonvara, mutta ne ovat myös julkinen hyödyke, ja meidän vastuullamme on käyttää niitä mahdollisimman hyvin ja tehokkaasti, kuten myös Catherine Trautmann totesi.
Haluan myös painottaa, että kulttuurisen ja kaupallisen käytön välillä ei ole ristiriitaa. Haluan, että meillä on tavoitteita, joiden avulla voimme tuoda kulttuurin uuteen tekniikkaan sen sijaan, että tekniikka varattaisiin kaupalliseen käyttöön, mikä on tuloksena, jos emme ole riittävän tavoitteellisia. Siinä tapauksessa kulttuuri jätetään pois, enkä usko, että Euroopan kulttuuri saa parhaita mahdollisuuksia, jos se joutuu käyttämään vanhoja tekniikoita.
Uskon, että on mahdollista sekä taata lähetystoiminta tästä eteenpäin että luoda uusia mahdollisuuksia uutta aikaa varten. Meidän on kuitenkin voitava tehdä päätöksiä. Minun on todettava - ilman ironiaa ja erittäin tyytyväisenä - että kukaan ei ole täällä tänään kyseenalaistanut sitä, etteikö meidän olisi oltava ensimmäisellä sijalla. Kilpailun ja tiedon globalisoituneessa maailmassa ainoa tapa voittaa on se, että pääsee johtavaan asemaan, ja tämän pitäisi olla meidän tavoitteemme.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 11. toukokuuta 2011.
