Matkailun rannikkoalueisiin kohdistuvan vaikutuksen aluekehitykselliset näkökohdat (lyhyt esittely) 
Puhemies
- (PL) Esityslistalla on seuraavana lyhyt esittely Jamila Madeiran aluekehitysvaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä matkailun rannikkoalueisiin kohdistuvan vaikutuksen aluekehityksellisistä näkökohdista.
Jamila Madeira
esittelijä. - (PT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen hyvin iloinen, että olen täällä edessänne kertomassa kaikkien tämän valiokunta-aloitteisen mietinnön osalta tekemästä työstä. Minun mielestäni ja kaikkien tämän mietinnön laatimisessa auttaneiden mielestä on selvää, että olemme tehneet työmme. Minun on kiitettävä kaikkia, erityisesti eri poliittisten ryhmien varjoesittelijöitä, jotka pyrkivät niin ankarasti saamaan aikaan kompromisseja tulevaisuuden osalta, aluekehitysvaliokunnan henkilökuntaa, joka on aina valmis auttamaan, ei vähiten Miguel Tell Cremadesia ja Elisa Daffarraa; Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän henkilökuntaa, Lilaa ja Petrusia, sekä Euroopan komissiota. Viimeksi mainittu, jota kuten aina edustivat eri pääosastot, joita niin laaja mietintö koskee, valvoi jatkuvasti ja tiiviisti työtämme ja toteutti merkittäviä ponnisteluja menestyksekkään tuloksen aikaansaamiseksi. Minun on myös kiitettävä vilpittömästi koko toimistoani, erityisesti Joana Benzinhoa, Euroopan unionin rannikkoalueiden ja matkailun yhtenäisemmän ja jäsennellymmän kehityksen puolesta.
Euroopan unionin 27 jäsenvaltiossa on yli 89 000 kilometriä rantaviivaa. Siinä on paljon todella erityisiä piirteitä, joille on sijainnista riippuen ominaista kosmopoliittisuus, kuten Lissabonin, Kööpenhaminan tai Tukholman suurkaupungeissa, tai syrjäisyyteen tai kaukaisuuteen liittyvät vaikeudet, kuten Algarvessa, Liguriassa, Kanariansaarilla tai Madeiralla, jotka ponnistelevat säilyttääkseen yhteyden tärkeimpiin kaupunkeihin tai kärsivät nopeutuneesta aavikoitumisesta. Tavalla tai toisella kaikissa samastutaan rannikon ja rannikkoalueiden määritelmään ja koetaan niihin liittyviä etuja ja haittoja joka päivä.
Saatavilla olevien tietojen mukaan vuoteen 2010 mennessä noin 75 prosenttia ihmiskunnasta asuu rannikkoalueilla. Niiden välisten yhteyksien ja suhteiden perusteella määrittelemme näiksi alueiksi ensimmäiset 50 kilometriä suoraan sisämaahan rantaviivasta. Ne ovat alueita, eivät rantakaistaleita. Niillä ei ole niiden kipeästi tarvitsemaa yhdennettyä näkemystä, jota myös esi-isämme kannattivat. Juuri siihen koko väestö perustuu, mahdollisuuksien ja taloudellisen vuorovaikutuksen etsimiseen ja monissa tapauksissa vain siihen odotukseen, että ne liittyvät matkailuun. Siksi kiinnitimme huomiomme selkeään tarpeeseen pragmaattisesta ja yhdennetystä näkemyksestä matkailun vaikutuksesta rannikkoalueisiin ja aloitimme työmme.
Nykyisessä rahoituskriisissä, jonka vaikutusta reaalitalouteen on koko ajan vaikeampi kumota, matkailu näyttää olevan ala, johon kohdistuvat välilliset tai välittömät vaikutukset voivat mitä todennäköisimmin olla ankaria. Kyseisillä alueilla, jotka ovat täysin tai erittäin riippuvaisia matkailunsa kehittämisestä, yritykset ovat uhattuina ja niiden tulevaisuus on epävarma, erityisesti siksi, että matkailu ei tällä hetkellä kuulu Euroopan unionin toimivaltaan. Yhdennettyjä toimenpiteitä kuitenkin voidaan ja pitää hyväksyä ja Lissabonin sopimusta innoittavassa hengessä tämä ajatus näkyy. Sopimuksen voimaantulon odottaminen ennen toimintaan ryhtymistä merkitsisi kuitenkin sen ajan odottamista, jolloin on jo myöhäistä toimia.
Matkailu sellaisena kuin se on tällä hetkellä ja kyseisten, siitä riippuvaisten alueiden herkkä tilanne edellyttää, että toimimme kiireesti ja tehokkaasti. Nämä alueet ovat rakenteellisesti riippuvaisia matkailusta työpaikkojen, vaikkakin kausittaisten, luojina, eikä työvoimavaltaisen alan työntekijää voida unohtaa kaupunkialueiden ja työttömyyden paineiden puitteissa. Tämä mietintö, jonka nyt esittelemme, oli jo hyvin ajankohtainen ja kiireellinen, kun aluekehitysvaliokunta päätti laatia sen. Nyt sitä on pidettävä Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston painopistealana. Meidän on annettava etusija tähän mietintöön sisällytetyille lukemattomille aloitteille sekä muiden toimielinten jo kehittämille aloitteille, joita siinä selkeästi tuetaan komission hätäsuunnitelmaan sisällytettyjen toimenpiteiden mukaisesti. Näistä minun on korostettava globalisaatiorahaston tarkistamista, jonka avulla on puututtava selkeästi tähän alaan ja sen tällä hetkellä kokemiin vaikeuksiin liittyviin kysymyksiin.
On elintärkeää varmistaa näiden rannikkoalueiden talouden uusien osien kehittäminen ja siten varmistaa niiden yhteiskunnallinen ja ympäristöön liittyvä elinkelpoisuus ja edistää eri alakohtaisten politiikkojen todellista yhdentymistä, kuten merenkulkuala, liikenne, energia, jo käytössä olevat koheesiovälineet, yhteisen maatalouspolitiikan tarkistamiseen sisällytetty uusi laatutuotteita koskeva politiikka terveystarkastusta koskevan mietinnön mukaisesti sekä uudet matkailutuotteet näillä rannikkoalueilla ottaen huomioon niiden olennainen panos Euroopan taloudelle. Tätä politiikkaa koskevan asianmukaisen kokonaisvaltaisen näkemyksen hyväksymisestä on tultava Euroopan unionissa totta mahdollisimman pian.
Lopuksi, arvoisa puhemies, vain näiden välineiden selkeällä yhdentämisellä ja kaikkien sidosryhmien nopealla ja tehokkaalla mukaan ottamisella itse paikalla voidaan saada aikaan kestävä rannikkomatkailuala, jolla on todellinen tulevaisuus Euroopan unionissa.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin kiittää esittelijää, Jamila Madeiraa, mietinnöstä ja onnitella häntä hänen työnsä laadusta ja merkityksestä: rannikkoalueet ovat EU:lle hyvin tärkeitä, koska näille alueille keskittyy huomattava osa taloudellista toimintaa.
Mietinnössä annetaan lisäksi kattava lähestymistapa matkailuun rannikkoalueilla, koska se sisältää meri- ja rannikkoympäristön, meriliikenteen, rannikkoalueiden työllisyyden, pienten ja keskisuurten yritysten tuen ja kalastusalan tuen kaltaisia kysymyksiä. Siinä vahvistetaan, että Euroopan unionissa tarvitaan vahvaa ja yhdennettyä meripolitiikkaa, jonka parissa Euroopan komissio on tehnyt työtä vuodesta 2005 alkaen ja jossa korostetaan yhteyksiä aluepolitiikan, alueellisen yhteenkuuluvuuden ja meripolitiikan välillä.
Antaakseen politiikalle konkreettisen muodon komissio antoi lokakuussa 2007 yhdennettyä meripolitiikkaa koskevan toimintasuunnitelman, jota sovelletaan asteittain. Joitakin komission tällä hetkellä täytäntöönpanemia toimia on suora vastaus mietinnössä ilmaistuihin ongelmiin ja vaatimuksiin, erityisesti seuraaviin:
1) Rannikkoalueiden rahoittamisen täysimääräistä avoimuutta koskevien vaatimusten perusteella syksyllä 2009 perustetaan eri yhteisön rahastoista tuettuja hankkeita koskeva tietokanta. Haluaisin mainita tässä, että tämän tietokannan laatu ja täydellisyys riippuu alueiden valmiudesta tarjota tietoa.
2) Alueiden välisen yhteistyön vahvistaminen rannikkoalueiden matkailussa. Interreg IVC -ohjelman nojalla voidaan luoda alueiden verkosto, joka liittyy 30 ensisijaiseen aiheeseen, joista kaksi liittyy meriasioihin, mukaan luettuna matkailu. Kerron tiedoksenne, että IVC-ohjelman puitteissa on esitetty toinen pyyntö esittää tarjouksia vuoden 2009 tammikuun puoliväliin mennessä. Kehotan rannikkoalueita esittämään verkostojen luomista koskevia hankkeita, joilla pyritään varmistamaan hyviksi todettujen menetelmien esittäminen ja täytäntöönpano rannikkoalueiden puitteissa.
Olen iloinen voidessani sanoa, että mietinnössä myös tunnustetaan selkeästi EU:n koheesiopolitiikan suotuisa vaikutus rannikkoalueiden kehitykseen. Vuosien 2007-2013 ohjelmakaudella tarjotaan monia todellisia mahdollisuuksia näille alueille ja annetaan puitteet niiden kehityssuunnitelmia koskevalle EU:n tekniselle ja taloudelliselle tuelle. Koheesiopolitiikan nykyisen määritelmän ansiosta rannikkoalueet voivat investoida rannalla sijaitsevien alueidensa ja saariensa kehitykseen, koska politiikassa etusija annetaan investoinneille satamiin, merentutkimukseen, rannikkolähteistä saatavaan energiaan, meriperintöön ja tietysti rannikkomatkailuun. Erityisesti pääkauden ulkopuolella matkailulla voidaan auttaa korvaamaan paikallisesti laskenutta kalastuksen, maatalouden, raskaan teollisuuden ja liikenteen tasoa.
Haluaisin kuitenkin mainita, että on rannikkoalueiden vastuulla valita parhaat hankkeet, joilla parannetaan niiden talouden kilpailukykyä ja tuetaan kestävää matkailua paikallisesti. Haluaisin mainita, että komissio toteuttaa hyvin konkreettisia toimia, joilla pyritään vähentämään matkailualan toiminnan kausittaista luonnetta, kuten eurooppalaisia matkailun huippukohteita koskevaa pilottihanketta (EDEN). Yksi tämän aloitteen tavoitteista on auttaa luomaan säännöllisempi matkailijoiden virta ja ohjaamaan heidät uusiin kohteisiin, minkä tavoitteena on tukea kaikkia Euroopan maita ja alueita.
Lopuksi haluaisin kiittää esittelijää hänen mietinnössä tekemästään hyvästä työstä ja huomauttaa, että matkailulla on myönteinen vaikutus rannikkoalueisiin edellyttäen, että sitä valvotaan asianmukaisesti kestävyyden kannalta.
Tässä yhteydessä olen iloinen voidessani kertoa teille, että Jamila Madeiran mietinnössä ilmaistun mielenkiinnon perusteella komissio voi järjestää keskusteluja rannikkoalueiden matkailua koskevista aiheista 19. ja 20. toukokuuta 2009 Euroopan merenkulun päivän kunniaksi järjestettävässä konferenssissa. Haluaisin käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni kutsuakseni Euroopan parlamentin jäseniä osallistumaan vuoden 2009 merenkulun päivään liittyvien toimien hajauttamiseen, mitä komissio tukee täysimääräisesti.
Puhemies
- (PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 16. joulukuuta 2008.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
John Attard-Montalto  
Huomattava osa Euroopan väestöstä elää rannikkoalueilla. Useimmat eivät ymmärrä, että Euroopan mantereen rannikko on miltei 90 000 kilometriä pitkä. Kestävän matkailun kehittämistä on kannustettava vastakohtana kausittaiselle matkailulle. Se voidaan saada aikaan vain tuotteiden monipuolistamisen ja matkailun vaihtoehtoisten muotojen, kuten liike-elämään, konferensseihin, kulttuuriin, lääketieteeseen, urheiluun, maatalouteen, kieleen ja mereen liittyvän matkailun avulla.
Perinteisen rannikkomatkailun edistäminen pysyy kuitenkin painopistealana. Kotimaassani pyrimme lisäämään hiekkarantojen kokoa ja määrää. Tähän asti tätä on kuitenkin valitettavasti käsitelty amatöörimäisesti. Hiekan vieminen nykyisille rannoille ja uusien hiekkarantojen perustaminen toteuttamatta tarvittavia infrastruktuuritöitä on vain resurssien tuhlausta. Hiekkarantoja on laajennettu ja luotu monissa muissa maissa ja monilla muilla alueilla vuosien ajan. Ero on siinä, että siinä edettiin toteuttamalla ensin tarvittavat infrastruktuurityöt hiekan lisäämiseksi luonnollisesti ja sen kulumisen estämiseksi. Ja tässä suhteessa yksi täydentävä ja tärkeä näkökohta, joka näyttää puuttuvan Maltan suurinta hiekkarantaa l-Ghadiraa koskevien nykyisten ehdotusten osalta, on välittömän ympäristön kunnioittaminen ja sitä koskeva herkkyys.
Rumiana Jeleva  
On tunnettu tosiasia, että EU:n monen rannikkoalueen talous on hyvin riippuvainen matkailusta. Sen varmistamiseksi, että myös tulevat sukupolvet voivat nauttia kauniista rannoistamme ja rannikkomaaseudustamme, meidän on kuitenkin oltava aktiivisia. Rannikkoalueidemme kestävyys ja tulevaisuus eivät ole itsestään selviä, ympäristön pilaantuminen ja väärä suunnittelu aiheuttavat suurta haittaa rannikkoalueille. Meidän on vältettävä asuntojen ja hotellien liiallista rakentamista ja varmistettava, että kaikki sellainen rakentaminen toteutetaan yhdessä infrastruktuurin parantamisen kanssa, erityisesti viemäröinti- ja jätehuoltojärjestelmien osalta. Yksinkertaisesti ilmaistuna meidän on tehtävä kaikkemme säilyttääksemme ja suojellaksemme rannikkoalueita. Yksi vaihtoehto on ekomatkailuun keskittyvien ohjelmien edistäminen ja parhaita käytäntöjä koskevan paremman järjestelmän luominen rannikkoalueiden välille. Yksi asia, joka käy ilmiselväksi, on se, että meidän on ehkäistävä kaikkea ympäristön saastumista. Olen erityisesti hyvin huolissani öljykentistä ja muista laitoksista, jotka aiheuttavat vakavan uhan rannikkoalueillemme. Kehotan siksi kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan, että kyseisissä laitoksissa käytetään viimeisimpiä saatavilla olevia tekniikoita ja että ne eivät aiheuta mitään ympäristöuhkaa rannikkoalueidemme herkille ekosysteemeille.
Maria Petre  
Matkailun vaikutus rannikkoalueisiin on tärkeää alueellisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta, ja se on otettava huomioon kauden 2007-2013 talousarvion välitarkastuksessa.
Romanialla on merkittävä rannikkoalue Mustallamerellä, ja niin on myös Bulgarialla, Ukrainalla ja Turkilla.
Tämä todellisuus lähtökohtana sekä se, että mereen virtaavien jokien suistot pitäisi myös ottaa huomioon, juuri tälle alueelle suunnitellussa yhdennetyssä kansallisessa matkailusuunnitelmassa on asetettava tavoitteeksi sekä kestävä matkailu että elämänlaadun parantaminen paikallisesti.
Romanian kansalliset viranomaiset sekä alueelliset ja paikalliset viranomaiset antavat etusijan rakennerahastojen käytölle Mustanmeren rannikkoalueen kestävän matkailun kehittämistä varten. Alueellisen tason yhteistyö ja vuorovaikutus ovat tässä ehdottoman olennaisia, ja niin on myös yhteistyö, joka sisältää EU:n poliittisten välineiden soveltamisen.
Yhdennetty lähestymistapa on välttämätön yhteisön yhteenkuuluvuutta, liikennettä, energiaa, yhteiskunnallista hyvinvointia, terveydenhuoltoa, maataloutta, merta ja kalastusta mutta ennen kaikkea ympäristöä koskevilla politiikanaloilla, ja sen tavoitteena on vuorovaikutuksen luominen ja ristiriitaisten toimenpiteiden välttäminen.
Silvia-Adriana Ţicău  
Matkailu tarjoaa huomattavat mahdollisuudet yhteiskunnalliselle ja taloudelliselle kehitykselle sekä sosiaaliselle ja alueelliselle koheesiolle. Meidän on otettava huomioon rannikkoalueiden erityiset maantieteelliset piirteet. Niiden kehitys riippuu huomattavasti meren läheisyyteen, jokisuistoihin ja suistoalueisiin liittyvistä toimista sekä matkailusta, kalastuksesta ja liikenteestä peräisin olevista tuloista.
Rannikkoalueille voi yleisesti päästä vain, jos niissä on saatavilla tehokas ja nykyaikainen liikenneinfrastruktuuri. Mielestäni on tärkeää, että jäsenvaltiot laativat erityisiä strategioita ja käynnistävät konkreettisia toimia rannikkoalueiden matkailun kehittämiseksi ja ottavat huomioon lähiympäristön erityisluonteen sen suojelemiseksi.
Jäsenvaltioiden on monipuolistettava matkailupalvelujaan kunkin alueen erityispiirteiden (kulttuuri, urheilu, kylpylä, historia) mukaisesti, jotta kausittaisen matkailun kielteisiä vaikutuksia voidaan vähentää.
Suosittelisin, että jäsenvaltioiden pitäisi matkailun kehittämiseksi käyttää rakennerahastoja alueellisen kehityksen lisäksi myös talouden kilpailukykyyn ja uudistumiseen.
