A Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás - Az Örményországnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás - Szerbiának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás - A Bosznia-Hercegovinának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a következők együttes tárgyalása:
Moreira úr jelentése a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság nevében a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról - C7-0269/2009 -
Moreira úr jelentése a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság nevében az Örményországnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról - C7-0268/2009 -
Ransdorf úr jelentése a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság nevében a Szerbiának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról - C7-0270/2009 -
Winkler úr jelentése a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság nevében a Bosznia-Hercegovinának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról - C7-0278/2009 -
Vital Moreira
előadó. - (PT) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, mivel most beszélek először az Európai Parlament plenáris ülésén, engedjék meg, hogy üdvözöljem önöket és kifejezzem örömömet, lelkesedésemet és elkötelezettségemet a közgyűlésen való részvétel iránt, amely az összes európai polgárt képviseli.
A munkát illetően, ami miatt ma itt vagyok, Grúziának és Örményországnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló két jelentést mutatok be önöknek, amelyek célja e két kaukázusi ország költségvetési problémáinak csökkentése és fizetési mérlegének javítása. Mindkét ország partnerünk az európai szomszédságpolitika keretén belül, és mindkettőt súlyosan érintette az elmúlt két év globális gazdasági és pénzügyi válsága.
Grúzia esetében a válság hatását súlyosbították az Oroszországgal tavaly kialakult katonai konfliktus közvetlen és közvetett következményei, beleértve, hogy számos embert áttelepítettek az országon belül.
A szomszédos Örményország gazdaságát is érintette a gazdasági recesszió és különösen az orosz gazdaság gyors romlásának összesített hatása, mivel az örmény gazdaság erősen függ a nagy északi szomszédjával való kereskedelemtől. Ez nagyon nehéz gazdasági, pénzügyi és társadalmi helyzetbe taszította ezt a két országot.
A rendkívüli pénzügyi támogatásra vonatkozó két javaslat, amelyről ma tárgyalunk, csökkenteni fogja a költségvetési hiányt és azonnali pozitív hatással lesz Grúzia és Örményország államháztartására és fizetési mérlegére, feltéve, ha azonnali hatállyal végrehajtják őket. Két jelentésünk éppen ezért teljes mértékben támogatja, hogy Grúzia és Örményország számára biztosítani kell a pénzügyi támogatást.
A Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság elnökeként továbbá azt javasoltam a Bizottságban lévő kollégáimnak, hogy egyszerűsített eljárás keretében módosítások nélkül fogadják el a két javaslatot, és a javaslatot egyhangúlag elfogadták.
A plenáris ülésen bemutatott jelentésekben azonban elégedettségünknek adtunk hangot a késedelem miatt és a rövid határidő miatt, amelyet a Bizottság a megállapodások megtárgyalására biztosított számunkra. A jövőben az ilyen késedelmeket elfogadhatatlannak fogjuk tekinteni, annak ellenére, hogy az ilyen jellegű ügyek esetében, tekintettel kivételes jellegükre, elismerjük a gyors feldolgozás szükségességét.
Az erre az ügyre vonatkozó állásfoglalásunk nem azt jelenti, hogy kollégáimnak vagy nekem nincsenek fenntartásaink vagy aggodalmaink magukkal a javasolt megállapodásokkal kapcsolatban. Valószínű továbbá, hogy amennyiben erre lehetőség lett volna, néhányan megragadtuk volna a lehetőséget módosítások előterjesztésére, hangsúlyozva például a támogatásra vonatkozó kritériumok és bizonyos feltételek fontosságát annak érdekében, hogy növeljük a megállapodások tartalmának és végrehajtásának átláthatóságát.
Ez azonban azt jelentette volna - mindjárt befejezem, elnök asszony -, hogy nem tudtuk volna jóváhagyni az erre a két országra vonatkozó megállapodásokat.
Tekintettel a ténybeli körülményekre és a két ország stratégiai fontosságára az európai szomszédsági politikával összefüggésben, arra biztatom az itt jelenlévőket, hogy módosítások nélkül fogadják el a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó két javaslatot, a Bizottság javaslatának megfelelően.
Miloslav Ransdorf
előadó. - (CS) A bizottság megvitatta ezt a jelentést, és egyszerűsített eljárást javasolt, mivel ez egy rendkívül sürgős téma. Az én témám a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása Szerbiának, amely szerintem a Balkán központi gazdasága. Véleményem szerint számos ok van, amiért lényeges támogatást kell nyújtanunk ennek az országnak, hiszen jelentős pénzügyi bizonytalansággal terhelt, nehéz időszakban törekszik az uniós tagságra. Csökkentek az állami bevételek, inflációs nyomás van, és természetesen az országnak szembe kell néznie rengeteg múltbeli cselekvés következményeivel, mint például a NATO légitámadások idején keletkezett környezeti károkkal. Humanitárius problémával is meg kell küzdenie, hiszen a volt Jugoszlávia egyéb részeiről 750 ezer menekült érkezett az országba, és természetesen a jelenlegi pénzügyi válság felszínre hozta a szerb gazdaság összes strukturális problémáját. Az 1999-ben lezajlott háború és a légitámadások csökkentették továbbá a végtermékek részesedését a szerb össztermékben, és ez tovább rontotta a külkereskedelmi egyenleget. Ezenfelül a tavalyi gyenge termés tovább csökkentette Szerbia állami bevételeit. A helyzet jelenleg nagyon súlyos.
Úgy gondolom, hogy fel kell gyorsítanunk ezt a támogatást, hogy a következő év elején működésbe léphessen, éppen ezért a bizottság elnökén keresztül az egyszerűsített eljárást javasoltam. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez az ügy Szerbia szomszédainak érdekeit is érinti, köztük néhány olyan országét, amelyek még nem tagjai az EU-nak, mint például Bosznia-Hercegovina és Horvátország, amelyek azonban tagságért folyamodtak. Olyan országok is vannak ezek között, amelyek már uniós tagállamok, és amelyeket fenyegethet Szerbia instabilitása, mint például Magyarország, Románia és Bulgária. Az EU ezen részének, valamint Szerbia belső stabilitása érdekében, az ország területi integritásának megerősítését szem előtt tartva, azt javaslom, hogy valóban gyorsítsuk fel a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtását.
Csaba Sógor
az előadót helyettesítve. - Elnök asszony, nekem jutott a megtisztelő feladat, hogy bemutathatom a Bosznia-Hercegovinának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló nemzetközi kereskedelmi bizottsági jelentést a Parlamentnek.
Mint a többi országot, amelyek esetében a Bizottság javasolta a makroszintű pénzügyi támogatás odaítélését, Bosznia-Hercegovinát is súlyosan érintette a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság. Gazdasága súlyos helyzetben van és egyértelmű, hogy megoldást kell találni a válságból való kiútra. Bosznia-Hercegovina ezért kérte az EU támogatását, és a Bizottság azt javasolta, hogy ezt egy maximálisan 100 millió euró összegű kölcsön formájában biztosítsák, amelyet 2010 folyamán két részletben bocsátanának rendelkezésre.
Most azt kell eldöntenünk, hogy támogatjuk-e ezt a kérelmet vagy sem. A jelenlegi szerződés szabályai szerint velünk csupán egyeztetnek. Egyrészről, azt is kérdezhetnénk, hogy miért nem várunk arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépjen, és a módosított javaslatot már rendes jogalkotási eljárás keretében kezeljük? Másrészről, a Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően munkánk jelentőségének növekedése ellenére, úgy gondolom, hogy nekünk, a Parlamentnek felelősséget és politikai elkötelezettséget kell vállalnunk, és teljesítenünk kell a kötelességünket arra vonatkozóan, hogy már a jövő év elején rendelkezésre bocsássuk ennek a balkáni országnak a támogatást, amelyre szüksége van, ahelyett, hogy ezt hosszan megvitatnánk, és a támogatást csak egy jövőbeli ismeretlen időpontban tudnánk biztosítani.
A fenti okok miatt a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság javaslata, hogy a Bosznia-Hercegovinának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó javaslat a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése előtt, módosítások nélkül, egyszerűsített eljárás során kerüljön elfogadásra.
A bizottságban dolgozó kollégáim egyhangúlag támogatták ezt a javaslatot, és most az egész Parlament támogatását kérem.
Siim Kallas
a Bizottság alelnöke. - Elnök asszony, mindenekelőtt szeretném megjegyezni, hogy a Bizottság nagy örömmel fogadja a Parlament pozitív és konstruktív magatartását a négy partnerországnak, Örményországnak, Grúziának, Szerbiának és Bosznia-Hercegovinának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó bizottsági javaslatok elfogadásának folyamatában.
A Bizottság méltányolja, hogy az Európai Parlament olyan eljárás mellett döntött, amely lehetővé teszi a szavazást - amely már holnap lezajlik - a négy országgal kapcsolatos jelentésekről, a Bizottság javaslatait érintő módosítások nélkül. A Parlament gyors és határozott fellépése lehetővé teszi, hogy a Tanács a következő napokban elfogadja a négy műveletről szóló döntést, és ezt követően a Bizottság olyan helyzetben lesz, hogy megkezdheti a programok végrehajtását.
A makroszintű pénzügyi támogatás természeténél fogva egy rövid távú és válságra reagáló eszköz, és a makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslatok általában gyors cselekvést igényelnek. Ez igaz az általunk ma vizsgált országokra is. Örményország, Grúzia, Szerbia és Bosznia-Hercegovina azon országok közé tartozik, amelyeket legsúlyosabban érintett a válság, a gazdasági struktúrájuk és fejlettségi szintjük közti különbségektől függetlenül. Azok közé tartoznak továbbá, akik határozott alkalmazkodási programokat hajtottak végre a Nemzetközi Valutaalap támogatásával, és pénzügyi támogatást kértek az EU-tól. A Bizottság határozottan úgy véli, hogy az ezen országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás kiterjesztésének követelményei teljes mértékben teljesültek.
Hadd beszéljek most a makroszintű pénzügyi támogatás eszközéről és annak jövőjéről a Lisszaboni Szerződés értelmében. A Lisszaboni Szerződésből adódó változás megteremti a makroszintű pénzügyi támogatáshoz szükséges jogalkotási eljárást, az Európai Parlament és a Tanács egyenlő részvételével.
Azt gondolom ugyanakkor, mindannyian elfogadjuk, hogy egy olyan hosszadalmas jogalkotási eljárás, amely a különböző intézmények közötti hosszú ismétlődő folyamatot kíván meg, nem alkalmas a makroszintű pénzügyi támogatásra vagy a válsághelyzetekre.
A Bizottság ezért döntő fontosságúnak tartja a makroszintű pénzügyi támogatás jövőbeni kezelési módjának vizsgálatát, különösképpen a Lisszaboni Szerződés keretén belül. Ezt az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben szeretnénk elvégezni annak biztosítása érdekében, hogy a jövőben a makroszintű pénzügyi támogatási javaslatokat egyrészről gyorsan és oly módon kezeljék, hogy hatékonyan tudjanak reagálni a válságra, másrészről megfeleljenek a jogalkotók által a közös döntéshozatali folyamatok keretében végzett alapos vizsgálatra vonatkozó, a Lisszaboni Szerződésben meghatározott követelményeknek.
A Bizottság korábban is támogatta a makroszintű pénzügyi támogatás eszközéről szóló keretrendelet létrehozását. A Bizottság szolgálatai technikai szinten hozzáláttak a Lisszaboni Szerződés szerinti keretrendelet kialakításáról szóló elgondolások összegyűjtéséhez.
Egy ilyen keretrendelet potenciálisan jelentős előnyökkel járhat. Egy ilyen keretrendelet elfogadásáig a makroszintű pénzügyi támogatási programokra vonatkozó egyedi bizottsági javaslatokról eseti alapon közösen dönt az Európai Parlament és a Tanács. A javaslatok - kezdve a nemrég elfogadott, Ukrajnával kapcsolatos bizottsági javaslattal - jó próbái lesznek az intézmények közötti együttműködésnek. Remélem, hogy a Parlament és a Tanács gyorsan megállapodásra fog jutni.
Végül szeretném megjegyezni, hogy a Bizottság egyetért a makroszintű pénzügyi támogatási programokkal kapcsolatos információáramlás fejlesztésére vonatkozó parlamenti javaslatokkal. A Bizottság kész minden tőle telhetőt megtenni, hogy a korai fázisban több információt nyújtson a Parlamentnek a makroszintű pénzügyi támogatásokról.
George Sabin Cutaş
az S&D képviselőcsoport nevében.. - (RO) Először is szeretnék gratulálni az előadóknak az általuk végzett kitűnő munkához. Szeretném továbbá kifejezni elismerésemet az Európai Bizottság és a Tanács által javasolt kezdeményezésekért, amelyek célja makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása Bosznia-Hercegovina és Szerbia számára. Az Európai Unió mindkét ország számára egy kifejezetten nehéz időszakban ajánlja fel a pénzügyi támogatást.
A szörnyű megpróbáltatást követően, amelyet a Balkán e része átélt az 1990-es években, és amely oly sok vérontást eredményezett, a régió elérkezett a rekonstrukció időszakába, amelyet azonban a jelenlegi gazdasági válság nehezít. A recesszió teljes mértékben áthatotta mindkét országot, amelyeket már korábban is magas költségvetési hiány és munkanélküliségi ráta jellemzett. A válság arra kényszerítette a külföldi befektetőket, hogy számos kelet-európai országból kivonják befektetéseiket, Szerbia az egyik olyan ország, amelyet a legsúlyosabban érintett a külföldi tőke nagymértékű kivonása által okozott hiány. A gazdasági növekedés összeomlása és a rövid lejáratú hitelek miatt korábban jelentkező fizetési kötelezettségek együttesen megnövelték a külső finanszírozás iránti igényt.
Az Európai Unió támogatása éppen ezért egy olyan időszakban érkezik, amikor a külső finanszírozás hiányának teljes hatása érezhető, arról nem is beszélve, hogy a gazdasági és társadalmi kilátások nyomasztóak. Becslések szerint a munkanélküliségi ráta csúcsát csak a következő két-három negyedévben fogják regisztrálni.
Jól tudjuk, hogy a társadalmi elégedetlenség káros hatással lehet egy ország stabilitására, különösen, ha ez hozzáadódik a már meglévő feszültségekhez, amelyek alapjául az etnikai származás kényes kérdése szolgál. Ezért örülök a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó javaslatoknak. Szeretném továbbá hangsúlyozni ezek fontosságát, főként a stabilitás megőrzését és konszolidálását szolgáló tényezőként egy olyan régióban, amelyet súlyosan érintett a válság, és amelyet törékeny egyensúly jellemez. Nem hagyhatjuk figyelmen kívül az Európai Unió balkáni bővítéssel kapcsolatos kilátásait sem, amely egy újabb ok, amiért kötelességünk ezen államok támogatása, amelyek az európai integrációra törekszenek.
Mielőtt befejezném, szeretném hangsúlyozni a pénzügyi támogatás sürgősségét, tekintettel Szerbia és Bosznia-Hercegovina gazdasági helyzetére, amely gyors ütemben romlik. A támogatás sürgősségét véleményem szerint előtérbe kell helyezni a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése által diktált eljárási megfontolásokkal szemben. Éppen ezért támogatom mindkét előadó által előterjesztett javaslatot a közösségi források megfelelő időben való utalásáról, elkerülve a késedelmet, amely az Európai Uniónak a rendelkezések jogalapjának módosítására irányuló igényéből adódik.
Paweł Robert Kowal
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök asszony, az Európai Unió tagállamaiként felelősek vagyunk a Grúziában kialakult helyzetért. Az állásfoglalás szerzői igen helyesen emlékeztettek minket arra, hogy Grúzia gazdasági helyzete a konfliktus kezdete előtt nagyon jó volt. A 2008-ban, Grúziában bekövetkezett konfliktus súlyosan rontotta az ország gazdasági helyzetét. Olyan országgal van dolgunk, amely szoros együttműködésre törekszik az Európai Unióval, és amely a jövőben fejleszteni kívánja az európai perspektívát.
Szeretném felhívni a figyelmet arra a tényre, hogy az orosz szankciók, a Kaukázusban kialakult általános helyzet és a tavalyi konfliktus hatásai nem teszik lehetővé Grúzia számára a normális fejlődést vagy egy normális gazdaság felépítését. Ez egy újabb és konkrét ok, és ezt ki kell hangsúlyoznunk, amiért Grúzia rendelkezésére kell bocsátani a makroszintű pénzügyi támogatást, és amiért meg kell erősíteni Grúzia költségvetését, hogy Grúzia saját ambíciói szerint fejleszthesse gazdaságát. Amennyire lehetséges, és amennyiben erre igény van, a Grúziának nyújtott támogatást tovább kell növelni, és ezt egyértelműen hangsúlyozni akarom. Kulcsfontosságú, hogy 2009-ben pénzügyi támogatást nyújtsunk. Véleményünk szerint eljárási kérdések és különböző eljárási részletek semmilyen körülmények között nem akadályozhatják meg, hogy Grúzia idén támogatásban részesüljön.
Grúzia megérdemli támogatásunkat. Ez az Európai Unió kötelessége, különösen olyan helyzetben, amikor a Sarkozy-terv nem vonatkozik Grúziára, és nem tudjuk biztosítani, döntőbíróként, mint Európai Unió, hogy a Grúzia és Oroszország közötti kapcsolatokat a nemzetközi joggal összhangban szabályozzák.
Tomasz Piotr Poręba
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök asszony, a Bizottság által Grúziának, Örményországnak, Bosznia-Hercegovinának és Szerbiának javasolt makroszintű pénzügyi támogatás mindenképpen a jó irányba tett lépés. A támogatás hatása ugyanakkor nem felel meg az igényeknek. Különösen Grúziára gondolok, amely a tervek szerint 46 millió eurót kap. Tekintettel az országot érintő valós problémákra, a gazdasági válságra és az Oroszországgal zajló háborúból eredő problémákra, amelyek jelentősen gyengítették a gazdasági fejlődés lendületét, ez a támogatás egyáltalán nem jelentős.
Szem előtt kell tartanunk, hogy az olyan országok, mint Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán és Kazahsztán nemcsak politikai szempontból fontosak az Európai Unió számára, hanem energiabiztonsági szempontból is stratégiai jelentőséggel bírnak. Éppen ezért ezek az országok fognak dönteni és már most is ők döntenek arról, hogy milyen lesz az Európai Uniónak nyújtott energiaforrások diverzifikációja a jövőben.
Ha ma nem támogatjuk őket pénzügyileg és politikailag, ha nem adjuk meg nekik az esélyt a fejlődésre, akkor ezt Oroszország fogja megtenni rövid időn belül, mivel ezek az országok kiemelkedően fontosak és stratégiai jelentőséggel bírnak Oroszország számára. Éppen ezért konstruktívnak és jónak tartom a Bizottság javaslatát. A pénzügyi támogatás szintje ugyanakkor meglehetősen alacsony.
Siim Kallas
a Bizottság alelnöke. - Elnök asszony, szomszédságpolitikánk képes nagymértékű pénzügyi támogatást nyújtani olyan szomszédos országok számára, amelyek bajban vannak, ezért örülök, hogy az európai parlamenti képviselők egyhangúlag támogatták ezt a bizottsági javaslatot. Minden tőlünk telhetőt megteszünk a szomszédos országok támogatása érdekében.
Egy képviselő említette, hogy eljárási részletek nem akadályozhatnak bennünket, valójában azonban az eljárásoknak biztosítaniuk kell, hogy a pénzt megfelelő módon használják fel. Minden esetben egyensúlyt kell kialakítani a célkitűzések elérése és az eljárások követése között. A támogatás nyújtása során fontos az egyértelmű szabályok betartása.
Ahogy említettem, a közeljövőben látni fogjuk az ilyen jellegű támogatás keretét meghatározó keretmegállapodás létrehozásának lehetőségét, és e támogatásnyújtási keretrendszeren belül gyors támogatást tudunk biztosítani. Ez ma komoly problémát jelent: jelenleg eseti alapon döntünk, és ez rendkívül hosszú időt vesz igénybe, mint oly sok más eljárás is a nagyméretű Európai Unióban.
Ez kulcsfontosságú lesz. Lesz egy keretmegállapodás, és ezt követően lesz egy gyors döntéshozatali mechanizmus a támogatás mértékére vonatkozóan. Mindig léteznek a tagállamok által megszabott korlátok, és ez mindig is így lesz. Soha nem lesz korlátlan lehetőség az országok támogatására, ha ugyanakkor saját projektjeink számára is támogatást nyújtunk.
Vital Moreira
előadó. - (PT) Elnök asszony, szeretném megragadni a lehetőséget, hogy három végső megjegyzést tegyek.
Először, az EU szomszédos országainak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás két okból is indokolt: először is, lényeges politikai értéke van, hiszen az EU növeli presztízsét azáltal, hogy nehéz helyzetben lévő országoknak nyújt támogatást a jószomszédi viszony politikájával összefüggésben.
Másodszor, az EU saját érdeke is indokolja a szomszédos országok pénzügyi, társadalmi és politikai stabilitásához való hozzájárulást, amely fejlődésük és demokratikus konszolidációjuk feltétele, hiszen ez saját politikai stabilitásunknak is előfeltétele.
Második megjegyzésem, hogy a makroszintű pénzügyi támogatást mindenképpen két feltételhez kell kötni: a támogatás célja a különleges és átmeneti pénzügyi nehézségekre adott válaszlépés ezekben az országokban, és nem szolgálhatnak egyéb célt. Ezek az országok nem fordíthatják továbbá az általunk számukra odaítélt támogatást olyan célokra, amelyek nem összeegyeztethetőek az uniós segély lényegével, és a támogatás semmiképpen nem fordítható katonai kiadások növelésére.
Harmadik és egyben utolsó megjegyzésként szeretném a makroszintű pénzügyi támogatás elosztására és a szóban forgó országokkal kötött megfelelő megállapodások végrehajtására vonatkozó általános szabályozási keret fontosságát és szükségszerűségét hangsúlyozni; valamint elismeréssel és örömmel veszem tudomásul Kallas biztos úr e kérdés iránti elkötelezettségét.
Remélem, hogy a következő Bizottság majd tiszteletben tartja ezt a kötelezettségvállalást, és nemsokára megszületik egy általános rendelet a makroszintű pénzügyi támogatásról.
Miloslav Ransdorf
előadó. - (CS) Egy neves író egyszer azt mondta, hogy a balkáni államok mindig több történelmi felelősséget vettek a saját vállukra, mint amennyit elbírtak. Ugyanez mondható el a Kaukázusban élő nemzetekről is, akik több történelmet vettek vállukra, mint amennyit elbírtak. Úgy vélem tehát, hogy az Európai Uniónak le kellene vennie a vállukról valamennyi történelmi terhet. Ez nekik is, és nekünk is előnyünkre válna, mert az EU a Balkán nélkül nem teljes; és mivel a szerbek nemrégiben azzal élcelődtek, hogy egyetlen barátjuk Isten és a görögök, úgy gondolom, meg kellene mutatnunk nekik, hogy az Európai Parlamentben is vannak barátaik.
Csaba Sógor
az előadót helyettesítve. - Elnök asszony, mind a négy országot, amely számára ma a Bizottság makroszintű pénzügyi támogatást javasolt, súlyosan érintette a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság. Gazdaságuk súlyos helyzetben van, és egyértelműen megoldást kell találni a válságból való kiútra.
Grúzia esetében a vissza nem térítendő támogatás formájában javasolt 46 millió euró összegű makroszintű pénzügyi támogatás célja Grúzia fellendülésének támogatása, miután az ország súlyos gazdasági visszaesést szenvedett az Oroszországgal fennálló katonai konfliktus kitörését és a globális pénzügyi válságot követően.
Az Örményországnak nyújtott 100 millió euró előrejelzések szerint azonnali hatással lesz Örményország fizetési mérlegére, és ezáltal hozzájárul a hatóságok gazdasági programjainak végrehajtásával kapcsolatos pénzügyi terhek enyhítéséhez és a költségvetési hiány finanszírozásához.
Szerbiában, akármilyen kedvezőtlenül is érintette a pénzügyi és gazdasági válság, gyorsan halad a politikai stabilizáció. Balkáni országként potenciális uniós tagjelölt ország, amely stabilizációs és társulási megállapodást írt alá. Emiatt ezt az országot is támogatni kell.
Politikai szempontból Bosznia-Hercegovina potenciális tagjelölt ország, amely szintén stabilizációs és társulási megállapodást írt alá, és az Európai Unió érdeke az ország segítése.
Befejezésül újból hangot adnék meggyőződésemnek, miszerint nekünk, az Európai Parlamentnek meg kell mutatnunk felelősségtudatunkat és politikai elkötelezettségünket azáltal, hogy megadjuk ezeknek az országoknak azt a makroszintű pénzügyi támogatást, amelyre most szükségük van, ahelyett, hogy erről rendes jogalkotási eljárás keretében hosszasan tárgyalnánk. A fent említett okokból az Európai Néppárt Képviselőcsoport nevében azt javaslom, hogy fogadjuk el az ezeknek az országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatást. Kollégáim egyhangú támogatását kérem.
Elnök
A közös vitát lezárom.
A szavazásra holnap 12.00-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Cristian Silviu Buşoi
írásban. - (RO) Először is szeretném egyetértésemet kifejezni az Örményországnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás elvével. Véleményem szerint ez a kezdeményezés az európai szomszédságpolitika része. Örményországnak, amely a pénzügyi válság miatt különösen súlyos gazdasági helyzetben van, sürgősen szüksége van erre a támogatásra, amely lehetővé tenné számára, hogy teljesítse a Nemzetközi Valutaalappal kötött készenléti megállapodásban vállalt kötelezettségeit. Örömmel veszem tudomásul a tényt, hogy az előadó felismerte a sürgető szükséget azáltal, hogy módosítások nélküli véleményt javasolt megoldásként. Ugyanakkor az eljárási szinten megfogalmazható kifogásokkal is egyetértek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 308. cikke a belső piac részeként elfogadott intézkedésekről szól, amelyeket közvetlenül nem biztosít egyetlen szerződés sem, és nem feltétlenül hasonlítanak azokhoz az intézkedésekhez, amelyeket el kell fogadni ahhoz, hogy harmadik országoknak makroszintű pénzügyi támogatást lehessen nyújtani. Véleményem szerint az intézményközi eljárásokat egyértelműen meg kell határozni annak érdekében, hogy a makroszintű pénzügyi támogatási intézkedést bármilyen időkorlát esetében alkalmazni lehessen, és így a jövőben soha ne álljon elő olyan helyzet, amikor a Parlamentnek a rendes eljárás alól kivételt kell tennie. Elfogadhatónak tartanám továbbá a Tanács részéről történő azonnali cselekvést anélkül, hogy figyelmen kívül hagynák a Parlament ilyen eljárásokban játszott szerepét.
Indrek Tarand  
írásban. - Elégedetlenségünket szeretném kifejezni a Grúziának és Örményországnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatási dokumentumokra vonatkozó úgynevezett egyszerűsített eljárással kapcsolatban. Míg a Parlament korábban gyorsan kezelte a makroszintű pénzügyi támogatási dokumentumokat, a Bizottság és a Tanács lassú. Az egyszerűsített eljárás szinte kizárja a Parlamentet. Magyarázatot adnának arra, hogy a Bizottság - amely tisztában volt vele, hogy az első kifizetés már 2009 előtt esedékes volt - miért késik? A Zöldek Képviselőcsoportjában megvitattuk, hogy biztosítanunk kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatást nem használják fel katonai célokra, és én is ezt szeretném. Ezzel egy időben ugyanakkor a francia repülőgép-anyahajó megérkezik Szentpétervár kikötőjébe, hogy megkösse a legnagyobb fegyverkereskedelmi üzletet, amely valaha is született Oroszország és egy uniós tagállam között. Teljesen egyértelmű, hogy Oroszország a fő oka annak, hogy Grúziának rendkívüli módon szüksége van a pénzügyi támogatásra. És azáltal, hogy a konfliktus egyik résztvevőjét arra kérjük, hogy csökkentse fegyverei számát, míg eközben ultramodern technológiát adunk el a konfliktus másik résztvevőjének, nemcsak a fekete-tengeri régió stratégiai helyzetét destabilizáljuk, hanem ennek komoly következményei lesznek a balti-tengeri régióban is.
(Az ülést 21.10-kor felfüggesztik és 21.20-kor folytatják.)
