Globális energiahatékonysági és megújuló energia alap (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Claude Turmes jelentése az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében a globális energiahatékonysági és megújuló energia alapról.
Claude Turmes
előadó. - (DE) Elnök úr! Martin Luther Kingnek volt egy álma. Egy olyan társadalomról álmodott, ahol a bőrszín nem vezet diszkriminációhoz. Ez volt a forradalmasított Amerika és világ álma. Napjainkban Európának van egy álma, vagy inkább látomása, mégpedig a jövő energiáinak kifejlesztése, nem csak Európa, de az Európán kívüli világ számára is; a megújuló energiaforrások látomása fontos szerepet játszik évszázadunk közepén, segítve az fennmaradó olaj- és gázlelőhelyek feletti konfliktusok elkerülését, a klímaváltozás enyhítését, valamint annak biztosítását, hogy több milliárd embernek legyen energiához való hozzáférése szerte a világon, ami jelenleg nem érhető el számukra.
Úgy vélem, hogy a Bizottságnak, melyet ma a környezetvédelem lelkiismerete, Dimas úr képvisel, minden oka megvan arra, hogy büszke legyen erre a globális energiahatékonysági és megújuló energia alapra (GEEREF). Feltételezzük, hogy négy vagy öt éven belül ebben az alapban 500 millió euró lesz, mellyel a világ legnagyobb megújuló energiákkal és energiahatékonysággal kapcsolatos befektetések alapja lesz.
Ez az 500 millió euró egyrész közpénzekből származik, melyből körülbelül 80-150 millió az európai költségvetésből van, másrészt pedig a nemzeti kormányok költségvetéséből. Jelenleg specifikus kötelezettségvállalásunk van Németországtól és Norvégiától is.
Mit fog elérni ez az alap? Azon pénzügyi elemzők, akik részletekbe menően megnézték az az egyes megújuló energiákba és energiahatékonysági projektekbe folyó befektetéseket, észrevették, hogy nehéz kockázati tőkét bevonni a 10 millió eurónál kisebb beruházásokba. Ez az alap kifejezetten az ilyen, 10 millióig terjedő közepes méretű projektek számára lesz elindítva.
Így tehát ez lesz az 'alapok alapja', ami azt jelenti, hogy ez az alap nem fog közvetlenül beruházni marokkói szélerőművekbe vagy kínai napenergia-rendszerekbe, hanem részesedést fog szerezni dél-afrikai, közép-afrikai, kínai, orosz vagy éppen dél-amerikai befektetési alapokban. A közpénzek fogják körültekintően meghatározni, hova is megy a finanszírozás.
Vonzó lesz a magánbefektetőknek, mivel gyakorlatilag a közpénzek fogják fedezni az összes befektetési kockázatot, így a befektetések megtérülése - amennyiben ezek a befektetések bármiféle hozamot termelnek - először a magánbefektetőkhöz kerül, majd vissza a közpénzekbe, és ez természetesen nagy biztonságot jelent a magánbefektetők számára.
Mi, mint parlamenti képviselők négy vagy öt pontot vetettünk fel ezen alap kapcsán. Az első Dimas biztos úr kérdése is egyben. Akkor, amikor a bioüzemanyagok nagyon ellentmondásos témát jelentenek, mi, parlamenti képviselők azon a véleményen vagyunk, hogy nagyon szigorú feltételeket kell alkalmaznunk mindenféle olyan biomasszával vagy bioüzemanyaggal kapcsolatos befektetés kapcsán, mely az alap befektetéséből születik meg. Nem csupán a környezeti egyensúly lehet problematikus; imidzs-problémát is felvethet az alap kapcsán, ha hírnevét csorbítja egy ilyen befektetés. Ismétlem tehát, biztos úr: garantálni tudja, hogy a Bizottság minden tőle telhetőt megtesz, hogy kellően szigorú kritériumokat alkalmaz?
A számunkra, parlamenti képviselők számára fontos második kérdés - és azt hiszem, ez elsősorban azokra igaz köztünk, akik a fejlesztéssel foglalkoznak - az, hogy azt akarjuk, hogy az alap jelentősen hozzájáruljon az energiahiány legyőzéséhez. Így tehát alkalmaznunk kell az olyan mikrofinanszírozási intézmények szakértelmét, mint a Grameen Bank és hasonlók, akik már valósítottak meg projekteket a szegények legszegényebbjeinek, így például napkollektorokat vagy PV-rendszereket. Be kell vonnunk ezeket a mikrofinanszírozási intézményeket. Második kérdésem a következő, biztos úr: hajlandó a Bizottság, mint többségi támogató biztosítani, hogy a finanszírozás 20-25%-a tényleg ilyen típusú mikrofinanszírozási projektekben kerül felhasználásra mikrofinanszírozási megállapodásokon keresztül?
Harmadszor: attól félünk, hogy amennyiben olyan könnyűvé válik a befektetés Kínában, akkor a GEEREF valamennyi finanszírozása abba az irányba fog folyni. Mi azonban egyenletes földrajzi eloszlást szeretnénk a befektetésnek, így szükségünk van a Bizottság politikai kötelezettségvállalására, melynek értelmében biztosítják a befektetést Afrika, a Karib-térség és Dél-Amerika országaiban is.
Parlamentként szigorú felügyeletre és értékelésre van szükségünk a Ház és annak Költségvetési Bizottsága és Költségvetési Ellenőrző Bizottsága számára készített rendszeres jelentésekkel, mivel amennyiben lehet, növelni szeretnénk ezt az alapot az elkövetkező években: ehhez természetesen szükségünk van arra, hogy a Ház bízzék az alap működésében.
Ezek a kezdeti észrevételeim, és várom a Képviselőtársaimmal folytatott vitát.
(Taps)
Stavros Dimas
a Bizottság tagja. - (EL) Elnök úr! Hölgyeim és Uraim! Több mint egy év múlt el a Bizottság A magán- és közvagyonnak az éghajlatbarát, megfizethető és biztos energiaforrásokhoz való világszintű hozzáférés kialakítása érdekében történő felhasználása: a globális energiahatékonysági és megújuló energia alap (GEEREF-ként ismeretes) című közleményének közzététele óta.
Azóta számos előrelépés történt, amilyen például a múlt decemberi bali megállapodás. Ennek eredményeképpen jelen kezdeményezés most még fontosabbnak és időszerűbbnek tűnik. Így tehát az a jó pillanat jelen jelentés megvitatására, és elégedetten veszem tudomásul, hogy az Európai Parlament kifejezetten pozitív az energiahatékonyságot és a megújuló energiával kapcsolatos projekteket támogató ezen új és innovatív eszköz irányában.
Mindenekelőtt engedjék meg, hogy kifejtsem, miért vetette fel a Bizottság, hogy köztámogatásokat használ az üzleti kockázati tőke globális alapjában, még akkor is, ha Turmes úr már jelezte a főbb pontokat, melyek ezen döntéshez vezettek bennünket, és fel is tett nekem néhány kérdést. Gyakorlatilag a megújuló energiaforrások felhasználásukban tapasztalható folyamatos haladás ellenére a világ teljes energiaforrásainak megoszlásában továbbra is alacsonyan képviseltetik magukat.
Az is közismert, hogy az energiahatékonyság javítása nagyobb haszonnal járhat, mint új energia-infrastruktúra felállítása. Mindazonáltal nem használják ki teljes mértékben az energiaszektorban világszerte történő befektetéseket és meglévő fejlesztési lehetőségeket. Az energiahatékonysági és megújuló energiákkal kapcsolatos projektekkel kapcsolatos magánfinanszírozás megtalálásának komoly nehézségei jelentenek így jelentős problémát.
A mögöttes okok összetettek, és elsősorban az üzleti kockázati tőke hiányával kapcsolatosak. Az az üzleti kockázati tőke, melyre a fejlődő országokban és az átmeneti gazdaságokban van szükség, évente több, mint 9 milliárd euróra tehető. Ez jóval magasabb, mint a jelenleg hozzáférhető összeg. Bár az utóbbi években nőttek a köztámogatások, kevés a teljes elérhető összeg. Plusz tőkét kell találni; erre 2030-ig van szükség az energiaszektorban. Így tehát elengedhetetlen, hogy magánszektorból származó finanszírozást keressünk.
Azonban az a sok év, amire a tiszta technológiák esetében a befektetések megtérüléséhez szükség van, visszatartja a befektetőket, elsősorban a magas kockázatúnak tartott földrajzi régiókban. Például nagyon alacsony azon magánbefektetők száma, akik Fekete-Afrika területein fektetnek be; pontosan ezért az a GEEREF egyik célkitűzése, hogy bátorítsa ezen régiók befektetéseit. Az az összeg, melyre Turmes úr utalt, jelzésértékű, mivel ez a minimum, amit ezekbe a régiókba be kell fektetni.
A második probléma, melyre Turmes úr utalt, a projektek mérete. Mivel a távoli országokban a kisebb méretű projektek esetében magasabbak lehetnek az adminisztrációs és megvalósítási költségek. Így tehát a nemzetközi finanszírozási testületek nincsenek felkészülve az ilyen projektek finanszírozására, főleg, ha azoknak értéke 10 millió euró alatt van, amint azt Ön is említette.
Pontosan ez a GEEREF célja: legyőzni azokat az akadályokat, melyek elállják az ilyen kisméretű beruházások útját. Törekvéseinket az ilyen projektekre fogjuk összpontosítani. Az alap azáltal fogja vonzani a magánbefektetőket, hogy közösségi forrásokat használ, melyekkel megvédi őket az előbb említett kockázatoktól. Ahhoz, hogy a GEEREF létrejöjjön, és elinduljon, az Európai Bizottság körülbelül 80 millió eurót fog erre a célra szánni az idei évtől 2010-ig. Amint azt korábban említette, a német és a norvég kormányok plusz hozzájárulásaival meghaladtuk a 100 millió eurót. Reményeink szerint további üzleti kockázati tőke is bevonásra kerül a magánszektorból, mely minimum 300-500 millió, vagy akár 1 milliárd eurót fog kitenni, aránylag rövidtávon.
Elnök úr! Örülök, hogy ebben a jelentésben az Európai Parlament támogatja a globális energiahatékonysági és megújuló energia alap létrehozását. Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Turmes úrnak fáradozásaiért, valamint Wijkman úrnak és Korhola asszonynak munkájukért a Fejlesztési Bizottságtól, illetve a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságtól. Azt hiszem, ez egy fontos és időben történő kezdeményezés, mely megmutatja, hogy az EU lépéseket tesz és elszánta magát, hogy segítsen a fejlődő országoknak abban, hogy hozzáférjenek az energiahatékonysághoz és a megújuló energiaforrásokhoz.
A projektek - és nem csupán a biomasszához vagy bioüzemanyagohoz kapcsolódó - finanszírozásának alapvető előfeltétele kétségtelenül a fenntarthatósági kritérium tiszteletben tartása lesz, ami nem lesz enyhébb a különböző, már megállapított EU-s jogszabályoknál. Ez meg fogja erősíteni azt a bizalmi kapcsolatot, melyet ki kell építenünk ezekkel az országokkal, tekintettel elsősorban a globális klímaváltozási megállapodásra, melyet 2009 végéig meg kellene kötni.
(Taps)
Eija-Riitta Korhola
a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményének előadója. - (FI) Elnök úr! Az éghajlattal és az energiával kapcsolatos kérdések gyorsan döntő fontosságúak lettek az Európai Unió politikájának szinte minden területén. A megújuló energia megnövekedett használatával kapcsolatos felhívás időszerű jelenleg, nem kevéssé azon mennyiségi célkitűzések kapcsán, melyekben most a megújuló energia kapcsán döntés született.
Ez az alap egy ragyogó példa, mégpedig olyan, amelyik reményt sugall. Azonban a kérdés nem mindig magától értetődő. Valami, ami politikailag divatos, lakmusz tesztje lehet a politikai korrektségnek, és a helyzet egy versenyt eredményezhet, hogy meglássuk, ki akar legbuzgóbban azon az oldalon lenni, ahol minden jó. Így mentek a dolgok mostanában a megújuló energiákkal kapcsolatban bejelentett célkitűzések vonatkozásában. A javaslatnak voltak túlzott elemei is, és az időbeosztásnak is voltak egyértelmű kockázatai.
Amikor még mindig hiányzik az igazi technológiai potenciál, akkor fennáll annak a veszélye, hogy egy kötelező érvényű célpont lesz az útban, ami visszavonhatatlanul tönkreteszi a természeti értékeket. Nem minden bioüzemanyag előnyös a környezet számára, és nem minden fajta megújuló energiaforrás csökkenti a kibocsátást, amint azt Turmes úr az imént helyesen kifejtette.
Szükség van megújuló energiára, de bölcsen kell megközelíteni a kérdést a globális energiahatékonysági és megújuló energia alap, mely jelenleg a vita tárgyát képezi, nagyszerű például szolgál arra, hogy miként lehet bátorítani valami jót oly módon, hogy különféle előnyökkel járjon.
Van egy régi mondás arról, hogy ne csak halat adjunk az éhezőnek, de halászni is tanítsuk meg. Ez a helyi projektek finanszírozására is vonatkozik, hogy javuljon a szakértelem és a hozzáértés, és meg is maradjon az EU-n kívüli országokban. Így lehet fenntarthatóvá és folytathatóvá tenni a projekteket.
Romana Jordan Cizelj
a PPE-DE Képviselőcsoport nevében. - (SL) A klímaváltozás enyhítése és az energia az Európai Unió fejlesztési politikájának két fontos része. És ennek így is kell lennie. Minden olyan kezdeményezésnek örülök, ami segíthet a biztonságos és fenntartható energiaellátásban, és nem csupán Európában, hanem EU-n kívüli országokban. Engedjék meg, hogy néhány olyan kételynek adjak hangot, melyeket ezen alap felállítása előtt el kell oszlatnunk.
Először: az energia- és fejlesztési politikák terén meglévő kezdeményezések száma folyamatosan nő. Sajnálatos módon a várt eredményeket aránylag ritkán érjük el. A különféle alapok formájában jelentkező kezdeményezések nem kölcsönösen harmonikusak és mindenekelőtt ritkán finanszírozzák közvetlenül az egyes projekteket. Az utóbbi a szóban forgó alapra is vonatkozik, aminek a fejlődő országok regionális al-alapjainak létrehozásán és finanszírozásán keresztül kellene működnie. Meg kellene fontolnunk, hogy ez miként fogja befolyásolni a források felhasználásának átláthatóságát, és az intézményes feltételek milyen mértékben fogják megkönnyíteni a tervezett felhasználást.
Másodszor: csak az időben tett lépések lehetnek hatékonyak. A javasolt világalap esetében a megfelelő időzítés nem evidencia. A javaslat 2006-ban született, és a vitára csak idén került sor.
Harmadszor: szeretném kihangsúlyozni a dokumentumban magában is idézett tényt: az alaphoz tervezett források nem elégségesek. Még a sikeres működéshez minimálisan tervezett összeg sem garantált. Ez nehezen fogja segíteni azt, hogy a magánszektor stimulálja a befektetést.
Negyedszer: nehezen tudom elképzelni, hogy az alap hatékonyan működtethető csupán az Unió és nemzetközi pénzintézetek együttműködésével. Javaslatunkból hiányzik az egyértelmű ambíció és a világ egyéb iparosodott országaival kapcsolatos együttműködés, valamint a világalap nemzetközivé tétele.
Amint az már korábban elhangzott, üdvözöljük az ötletet, de hozzáadott értékét és tényleges megvalósítását még nem gondoltuk át.
Matthias Groote
a PSE Képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr! Biztos úr! Hölgyeim és Uraim! Mindenekelőtt szeretnék gratulálni az előadónak, Turmes úrnak jó munkájáért és elkötelezettségéért. A globális energiahatékonysági és megújuló energia alap aktív hozzájárulás Európa részéről a klímaváltozás leküzdéséhez.
Amint azt a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság árnyékelőadója említette, két ponthoz szeretnék hozzászólni. Először: fontos biztosítani, hogy a fenntarthatóság abszolút prioritással bír az alap által támogatott projektek kontextusában. Az üvegházgázok kibocsátását a teljes életciklusban elemezni kell, és nem szabad finanszírozást biztosítani olyan projekteknek, melyek elégtelen CO2-kibocsátási eredményt mutatnak. Ez az elemzés elsősorban az olyan projekteknél fontos, melyeknek van biomassza-komponensük.
Másodszor: optimista vagyok, így feltételezem, az ENSZ jövő évi koppenhágai Klímaváltozási Konferencia sikeres lesz, és meg tudjuk tenni a következő lépést a Kiotói Jegyzőkönyv utódszerződése felé. A megújuló energiák használata ekkor fontos szerepet fog játszani a fejlődő országokban. A Bizottságnak számításba kell vennie még ma ezt a tényezőt, és ennek megfelelően kell átdolgoznia az alapot.
Fiona Hall
az ALDE Képviselőcsoport nevében . - Elnök úr! Természetesen üdvözlöm a Bizottság globális energiahatékonysági és megújuló energia alapra (GEEREF) tett javaslatát. Alapvető fontossággal bír, hogy az energiahatékonyság és a megújuló energia egyre nagyobb szerepet játsszon a fejlődő és felemelkedő országokban, mégpedig számos okból kifolyólag - a széndioxid-kibocsátás csökkentése, az energiaellátástól való függés csökkentése, az energiahiány kezelése és munkahelyek és fejlesztési lehetőségek létrehozása-, mivel mindezen okok folytán elengedhetetlen, hogy az energiahatékonyság és a megújuló energiák egyre nagyobb szerepet játsszanak itt, az EU-ban.
Azonban számos aggodalmam van a Bizottság javaslatával kapcsolatban. Elsőként: a javasolt finanszírozás nagyon szerény a projekt méretéhez képest. Évi 15 millió eurós közfinanszírozás jelentéktelen - még olyan magvető tőkeként is, melynek célja magánbefektetések vonzása és azokra jótállás vállalása. Ezt néhány nagyobb, felemelkedő országban, így például Kínában vagy Indiában történ projekt könnyedén lenyelheti. Bár a Bizottság közleménye említi annak a lehetőségét, hogy társfinanszírozásra tesz szert a 9. Európai Fejlesztési Alaptól (EDF), egyáltalán nem tiszta, hogy miként hozzák meg a döntéseket egyrészt az AKCS-országok közötti költségkiosztásról, másrészt a fejlettebb és magasabb fokon álló nem európai és kelet-európai országok támogatásáról, mely az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) társfinanszírozásával valósul meg. Ennek eredményeképpen nem egyértelmű, hogy az alap miként járul hozzá a szegénység csökkentéséhez. Inkább tűnik egy makro-alapnak, semmint egy mikroalapnak, melyet arra terveztek, hogy olyan projektek támogatására szerezzen magánbefektetőket, melyek - bár európai mértékkel aránylag kicsik - sok afrikai ország szempontjából nagyok. Nem egyértelmű, hogy a GEEREF-finanszírozás miként sorolja Közösségi szintre az olyan projekteket, mint például PV-panelek az egészségügyi központoknak és iskoláknak, vagy napenergiával működő tűzhelyek és vízmelegítők. A alulról szerveződő fejlesztés az, ami általában a legtöbbet javít a legszegényebbek életén.
Végezetül aggaszt, hogy az alap és a Tiszta Fejlesztési Mechanizmus (TFM) közti kapcsolatról nincs egyértelmű magyarázat. Segítséget jelentene, ha a Bizottság jelezhetné, miként javít majd az alap a fejlődő országok TFM-hozzáférésén.
Esko Seppänen
a GUE/NGL Képviselőcsoport nevében. - (FI) Elnök úr! Turmes úr jelentése arra a nagyon ambiciózus célra vonatkozik a fejlődő országok kapcsán, hogy energiaforrásaikat hatékonyan használják. Ezek az országok gyakran olyan földrajzi területeken találhatók, ahol lehetőség nyílik az olcsó természeti megújuló energiaforrások kihasználására.
A fejlesztésben a legújabb technológiába történő jelentős befektetés nélkül is haladást lehet elérni. Például a faszén készítése szűkös erdőtartalékokból Fekete-Afrika elsivatagosodó területein jóval költséghatékonyabb módja a fa felhasználásának, mint annak egyszerű elégetése. Tudniuk kell, hogyan szenesítsék el a fát, mielőtt az elégne. Nincs szükség sok pénzre ahhoz, hogy ehhez hasonló ismereteket tanítsunk meg. A GEEREF olyan alapelveken működik, melyeket én úgy értelmezek, hogy nem lesz lehetőség pénz kinyerésére az alapból, csak az ismeretek és a tudás elhintésére, de természetesen fejlesztési segélyek egyéb módjait is fel lehet használni erre a célra.
A projektek tőkeberuházásokon keresztül történő finanszírozása érdekes opció. Azok szempontjából, akik készpénzben kapják meg, illetve akik elkölti az ebben a jó, hogy nem adódik hozzá a már eladósodott országok adósságaihoz. Azonban felmerül a kérdés, hogy mennyire lesz drága ezen befektetések kezelése és a kis vállalatok pénz-visszafizetési képességének ellenőrzése.
Ez az alap a legjobb forgatókönyv értelmében felkészíthetné a fejlődő országokat a fosszilis üzemanyagok felhasználásának lassabb növelésére. Csoportunk teljesen egyhangúan fogadja el Turmes úr jelentését.
Paul Rübig
(DE) Elnök úr! Nagyon köszönöm, Claude! Rengeteg megbeszélést tartott ebben a témában. Ez egy nagyon összetett kérdés, és elsősorban Önnek szeretnék köszönetet mondani azért, hogy állandóan biztosította a tárgyalások átláthatóságát, valamint azt, hogy lehetővé tette, hogy holisztikus szemszögből tekintsünk a projektre.
Manapság világszerte az jelenti a kihívást, hogy hatékonyságra gondoljunk az energiafogyasztásban, de az előállításban is. Azonban ez nem csupán a makroszintre vonatkozik; mindig azt az irányelvet kell követnünk, miszerint 'először kicsiben gondolkodj': tekintsünk először a mikroszintre, és ha ott működik, akkor makroszinten is működni fog.
Összpontosítanunk kell arra, hogy biztosítsuk, a világszinten létező lehető legjobb technológiát alkalmazzuk. Ez lehet egyszerű, egyértelműen felépített technológia; nem szükséges, hogy elektronika vagy nanotechnológia legyen. Ki kell próbáljuk és anyagilag elérhetővé kell tennünk ezt a technológiát, hogy mindenki megengedhesse magának annak használatát.
Másrészt, természetesen büntetnünk kell azokat, akik pazarolják földünk erőforrásait. Az jelenti biztosunk számára is a legfontosabb kihívást, hogy rátekintsen a globális struktúrákra: azok büntetése, akik pazarolják az energiát és azok jutalmazása, akik a legjobb és leghatékonyabb energiákat alkalmazzák. Ez egyben a klímapolitika egyik alapelve is.
Az Európai Unió tanulmányai rámutattak arra, hogy a klímaváltozás sokmilliárd euróba fog kerülni. Éppen ezért elengedhetetlen, hogy ne csak tegyünk valamit az Európán kívüli országokért; a Tanácsnak arról is el kellene gondolkodnia, hogy megfelelő új finanszírozást nyújtson az energiahatékonyság területének kutatására és fejlesztésére, elsősorban az új Európai Technológiai Központban.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Elnök úr! Biztos úr! Köszönöm közreműködésüket. Az Európai Parlament üdvözli ezt az alapot. Dimas biztos úr! Ön a megfelelő időben a megfelelő típusú kezdeményezést indította el.
Ha, mint európaiak elkötelezzük magunkat a CO2-kibocsátás csökkentése mellett, akkor nem számít, hogy azt a CO2-t hol bocsátották ki. A CO2-kibocsátásokat világszerte csökkenteni kell, és éppen ezért kell mindenütt alkalmaznunk az új technológiákat.
Azonban úgy látom, hogy ez az alap nem csupán egy fejlesztési eszköz, hanem stratégiai eszköz is. Nem csak arról szól, hogy fejlesztési segélyt nyújtson. Így bizony! Az európaiaknak nem csupán úttörőknek kell lenniük akkor, amikor felmerül a klímaváltozás problémája, hanem a többieket is bátorítanunk kell arra, hogy csatlakozzanak hozzánk utunkon. Képeseknek kell lenniük arra, hogy kövessék az általunk mutatott utat. Úgy gondolom, ez az, ahol az alap döntő segítséget jelenthet. Amennyiben túlzottan magas célokat tűzünk ki magunk elé, akkor a végén elszigeteltek és magányosak leszünk, ez jelenti majd ipari bázisunk végét is. Éppen ezért van itt szükség globális irányításra. Bali jó megközelítés volt, és Koppenhága is egy másik lesz. Azonban egy globális irányítási rendszerben nem csupán az erő számít; ösztönző rendszereket kell létrehoznunk, és hiszem, hogy ez az alap a megfelelő fajta ösztönzést teremti meg.
Claude Turmes beszéde elején Martin Luther King álmára utalt. Európaiként csak akkor válthatjuk valóra a klíma megmentéséről szőtt álmainkat, ha állhatatosan ezen az úton járunk. Claude Turmes! Ön egy nagyon jelentős többséget fog elérni holnap ezen jelentés mellett, és ehhez az eredményhez itt és most szeretnék gratulálni . Nagyon örülök.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Az európai hatékonysági és megújuló energia alap innovatív megoldás arra, hogy maximalizáljuk az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások terén felhasznált közpénzek hatékonyságát magánbefektetések mobilizálásával.
Ez az alap egy olyan köz- és magánszféra közti partnerség, melynek célja az olyan kis- és középvállalkozások által javasolt specifikus projektek finanszírozása, melyeknek értéke nem haladja meg a 10 millió eurót. A megújuló energiákkal kapcsolatos projektek kiinduló költsége 37-szer magasabb, mint a hagyományos energiaforrásokkal kapcsolatosaké, és éppen ezért tagadjuk azt, hogy jelenleg az alap tervezett értéke csupán 100 millió euró.
2005-ben az Unió 50%-ban energiaimportra támaszkodott, és a tagállamok közül csupán Dánia nettó exportőr. Az 1995-2005 közti időszak során a megújuló energiaforrások használata 40%-kal emelkedett az Unióban. Így 2005-ben a nem szennyező energiaforrások képviselték Európa elsődleges energiatermelésének 42%-át.
Ezen alap hatékony alkalmazása számos, 1-3 millió főnyi lakosnak biztosíthat energiaellátást, és ezzel egyidőben évi 1-2 tonnával csökkenti a CO2-kibocsátás. Gratulálok az előadónak.
Teresa Riera Madurell
(ES) Elnök úr! Biztos úr! Azzal szeretném kezdeni, hogy gratulálok Turmes úr jelentéséhez, valamint a Bizottság kezdeményezéséhez.
Sokan úgy véljük, hogy az Európai Uniónak nem úgy kell tekintenie a megújuló energiák és az energiahatékonyság támogatását, mint csupán energia- és klímaváltozási stratégiájának szerves részét, hanem úgy is, mint fejlesztési politikájának lényegi részét.
Ennélfogva nagyon érdekes az a javaslat, hogy hozzunk létre egy globális energiahatékonysági és megújuló energia alapot abból a célból, hogy magánbefektetéseket mobilizáljunk a fejlődő országok és az átmeneti gazdaságok számára.
Az ideális mérsékelt finanszírozáshoz arra van szükség, hogy prioritásokat és szinergiákat határozzunk meg egyéb meglévő programokkal, illetve a Világbankkal és regionális fejlesztési bankokkal, melyek egyre nagyobb mértékben fektetnek be megújuló energiákba és energiahatékonyságba.
Azonban az új eszközök megvalósításának első néhány éve múlva meg kell állapítani az eredményeket, és lépéseket kell tenni abba az irányba, hogy bátorítsuk az érintettek hozzájárulásának jelentős növelését.
Egyetértek azzal, hogy jelenleg minden azirányba mutat, hogy a támogatás elsődleges céljaként Afrikát és Latin-Amerikát kell kijelölni.
Jerzy Buzek
(PL) Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani a biztos úrnak és előadónknak a nagyszerű tervezetért, amit teljes mértékben támogatok. Nagyon jó jelnek számít az Európai Unió részéről. Arra gondolok, hogy hajlandó támogatni a fejlődő országokat, és egyben felveszi a harcot a klímaváltozással. Azonban a következő kérdéseket szeretném feltenni a biztos úrnak: Hogyan szeretné a Bizottság megelőzni az erdőirtást, ami gyakran a biomassza és a bioüzemanyagok előállításához kapcsolódik a fejlődő országokban? Továbbá megfelelő távolságot tart a Bizottság az első generációs biomassza és bioüzemanyagok előállításával, mivel jól ismert tény, hogy az nem kifejezetten biztonságos dolog?
Szeretném határozott támogatásomat felajánlani Chatzimarkakis úr állásfoglalása mellett. Az Európai Uniónak ilyen jellegű jelzéseket kell kibocsátania. Mi felelünk a közeljövőben Poznańban és Koppenhágában megrendezésre kerülő klímaváltozásról szóló konferenciáért, valamint a Kyotót követő tárgyalások sikeréért. Ugyancsak mi felelünk azért, hogy helyes jelzéseket küldjünk a világ többi része felé. Ez a program csak egy jelzést jelent.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Elnök úr! Három dologra szeretném felhívni a figyelmét. Teljes mértékben helyénvaló, hogy a jelentés írója rámutat arra, hogy a klímaváltozás legsúlyosabb következményeit a legszegényebb országokban fogják megérezni. Ez azért van, mert az utóbbiak nagyon kevés, elsősorban pénzügyi forrással rendelkeznek ahhoz, hogy válaszoljanak a klímaváltozásra.
Másodszor az imént említettek fényében helyes támogatni a Bizottságnak az alap felállítására vonatkozó javaslatát, még akkor is, ha a javasolt 80 millió euró csekély összeg. Mindazonáltal nagyon hatékonynak bizonyulhat az alap azon célja, hogy segítse a magánszektor befektetésének arra irányuló befolyásolását, hogy helyi projekteket finanszírozzanak.
Harmadszor szeretném megragadni az alkalmat, hogy rámutassak arra, hogy a klímaváltozással szembeni küzdelem jelentette teher nem igazságosan oszlik meg magán az Európai Unión belül. Például a CO2-kibocsátás határértékei anélkül lettek kiosztva a különféle országok számára, hogy jelentős figyelmet szentelnénk annak, hogy az utóbbi a fejlődés tekintetében mennyire maradhat el. Ennek eredményeképpen az olyan országok, mint Lengyelország nagyon alacsony határértékeket kaptak, és ez majdnem azonnal az áramköltségek 10 és 20% közötti emelkedéséhez vezetett.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr! Ezen alap elsődleges célja, hogy bátorítsa a magánbefektetőket és a világ legszegényebb és legkevésbé fejlett országainak szóló regionális alapok támogatását. Az alap célja, hogy támogassa az energiahatékonyságot, az energia-megtakarítást, a megújuló energiák fejlesztését, valamint az üvegházgázok kibocsátásának csökkentését. Az is szándékában áll, hogy segítse az alapvető energiaszolgáltatásokhoz való hozzáférést. Az Unió ezen a területen folytatott tevékenysége segítheti a szegényebb régiókat abban, hogy szembeszálljon a klímaváltozással, és szélesítse energiaforrásaik körét.
Észben kell tartanunk, hogy a klímaváltozás hatásait először a bolygó legszegényebb lakosai érzik meg. Helytelen lenne részünkről, ha a lépéseket a klímaváltozás elleni tevékenységekre korlátoznánk, és csak saját területünkön csökkentenénk az energiafogyasztást. Azáltal, hogy segélyt biztosítunk a szegényebb országoknak az ilyen lépésekhez, segít abban, hogy megfelelő tevékenységeket indítsanak el saját területükön. A segélynek jelentős hatása lesz, és felhívja a figyelmet ezekre a problémákra. Ez jelenti a helyes időben történő helyes kezdeményezést.
Ewa Tomaszewska
(PL) Elnök úr! Csak arra szerettem volna rámutatni, hogy a megújuló energiaforrások között nem fordítunk sok figyelmet a geotermikus forrásokra, ami szó, ami szó, tiszta technológia. A geológiai kutatási célú meglévő fúrólyukak csökkenthetik a kapcsolódó költségeket.
Stavros Dimas
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Természetesen a geotermikus energiára is gondolunk. Nagyon érdekel bennünket a geotermikus energia, csakúgy, mint a többi megújuló energiaforrás.
Ami Lengyelországot és a juttatások első kereskedelmi időszakban történő kiosztását illeti, sokkal rendelkeznek, jóval többel, mint ami energia- és ipari igényükhöz szükséges lenne, és ez a túlzott juttatás okozza a juttatási árral kapcsolatos problémát. A második kereskedelmi időszakra megfontoljuk, hogy a Lengyelországnak adott juttatások újból elég nagyok ahhoz, hogy lefedjék a lengyel ipar igényeit. A harmadik kereskedelmi időszakra új rendszer van, amely azon alapul, hogy mely iparágnak vagy energiaüzemnek van szüksége arra, hogy fedezzék igényeit, beleértve az olyan mértékű árverezést, amelyben megállapodunk.
Ami az erdőirtást illeti, komoly kérdés, és mind a biodiverzitáshoz, mind pedig a klímaváltozáshoz kapcsolódik - egyformán fontos. Az erdőirtás kezelése hozzájárul mind a biodiverzitás veszteségének megállításához, valamint a klímaváltozás elleni harchoz, tehát nagyon fontos. Azonban az erdőirtási projekteknek van egy jellegzetességük, mégpedig az, hogy nagyon összetettek. Mindazonáltal ez egyike azon prioritásoknak, melyeket kezelnünk kell, nem csupán ezen alap eszközeivel, hanem különféle egyéb eszközökkel, elsősorban azzal, hogy megállapodjunk abban, mely ösztönzőket az erdőirtás kezelésének mely különféle megközelítéseihez kellene kapcsolnunk, például az erdőirtás mértékének csökkentése és az erdők megtartása, vagy egyéb megközelítés, melyet különböző országok támogatnak. Ezen elsősorban a Világbankkal működünk együtt, illetve lesz még néhány kísérleti vállalkozás. Így tehát különböző finanszírozási források vannak különféle célokra.
Először is szeretném kifejezni nagyrabecsülésemet a nagyon jó és pozitív hozzájárulások kapcsán, és biztosíthatom Önöket, hogy javaslataikat és megjegyzéseket munkánk során figyelembe fogjuk venni. Nagyon hasznosak és számos fontos kérdést érintenek.
Nem fogom most megválaszolni például a TFM-projektek fontosságát Fekete-Afrika számára. Csupán emlékeztetném Önöket, hogy 2006-ban Nairobiban előttünk volt Kofi Annan, az Egyesült Nemzetek akkori főtitkárának javaslata, melyben Fekete-Afrika TFM-projektjeinek támogatására szólít fel. Mi az Egyesült Nemzetekhez hasonlóan elköteleztük magunkat amellett, hogy több projektre is sort kerítünk ott, és nem csupán a kínai és indiai projektekre összpontosítunk. Így tehát nagyon fontosak megjegyzéseik, de természetesen ezen alap és a TFM-ek közti kapcsolat is látható és fontos lehet.
Három további megjegyzést kívánok tenni. Először: különös hangsúlyt szeretnének fektetni a fekete-afrikai és az AKCS-országok szükségleteinek biztosítására. Természetesen foglalkozunk azzal is, hogy a nagyobb országok, mint például Kína vagy Oroszország az elérhető források mindegyikét vagy túl nagy százalékát nyelik el. E történt egyébként a TFM-ekkel, így megjegyzésük helyénvaló. A GEEREF meglévő befektetési lehetőségekben vesz részt, de egyetértünk abban, hogy különös figyelmet kell szentelni az APC-országok igényeinek megválaszolásának. Azt is biztosítani fogjuk, hogy bármely al-alap, mely csak egy országot ölel fel, nem nyelheti el az összes vagy a legtöbb elérhető forrást. A GEEREF-nek a világ különféle részeire ki kell terjednie, azzal az elképzeléssel, hogy egyenletesen elosztja a befektetési kockázatokat, és Turmes úr százalékokra vonatkozó javaslata nagyon helyes.
Másodszor: engedjék meg, hogy visszatérjek a szegénység szempontjához, ami egyértelműen alapvető fontosságú. Amint azt a mai napon említették, a világ szegényebb országaiban mintegy 1,6 milliárd embernek még mindig nincs rendszeres hozzáférése megbízható energiaszolgáltatásokhoz. Úgy vélem, hogy a GEEREF-fel lehetőségünk nyílik arra, hogy hozzájáruljunk a tiszta és megfizethető energiához való hozzáféréshez, ami a globális szegénység csökkentésének és a fenntartható fejlődés biztosításának előfeltétele.
Végül harmadszorra: Önök üdvözlik azt, hogy az alap a magánbefektetések befolyásolására összpontosít - bár azt említették, hogy az alapok nem elegendők; azt hiszem, az alapok sosem elegendők - és több tagállamot kérnek fel arra, hogy további pénzügyi támogatást ajánljanak fel. Természetesen teljes mértékben támogatom és egyetértek azzal, amit javasoltak, és a Bizottság azon dolgozik, és továbbra is azon fog dolgozni, hogy még több befektető csatlakozzon.
Ebből a szempontból abban is támogatást szeretnék kérni, hogy a GEEREF-et minden idevágó szereplőnek népszerűsítse. Minél több támogatást kapunk, annál több tényleges lépést tudunk a területen irányítani.
Claude Turmes
előadó. - Elnök úr! Ez egy potenciálisan 500 millió eurós alap lehet, mivel 3-5 magántőke-áttételi tényezője van. A 100 millió eurós, 120 millió eurós vagy 150 millió eurós közpénz képes lesz - legalábbis reméljük - további 300 millió euró, 400 millió euró áttételére, ami 500 millió eurót tesz ki. És még mindig vannak kormányaink, melyek beszállhatnak. Ha jó az ellenőrzésünk, akkor a Parlament lehetővé fogja tenni a Bizottságnak az emelést.
Jordan Cizelj felvetett egy nagyon fontos kérdést: mennyire felkészültek a világ egyes régiói a befektetésekre? Mi a Parlamentben megszavaztunk további 5 millió eurót egy másik költségvetési ágból a program keretein belül történő intézményi kapacitásépítéshez. Így ki kell építenünk kis- és középvállalkozásokat az afrikai országokban és Indiában, melyek aztán üzleti terveket dolgoznak ki. Tanulnunk kell a fejlesztési politika korábbi hibáiból, ahol anélkül garantáltuk a technológiát, hogy meggondoltuk volna, az embereket is tájékoztatnunk kell a technológiáról. Ezt a Fejlesztési biztos előtt mondom, és tudjuk, hogy a Fejlesztési Főigazgatóság segít ezeknek az országoknak az intézményi kapacitások előteremtésében.
Így tehát amit most tennünk kell - és igaza van biztos úr - az az, hogy kinyújtsuk kezünket a befektetők felé. Ezen a pénteken Luxemburgban, mely a világ második legnagyobb befektetési központja, bankártalálkozra kerül sor. Be fogjuk mutatni nekik a SICAV-ot, egy luxemburgi központú eszközt. Remélem, hogy a Bizottság jó kommunikációs stratégiát fog kidolgozni. Elmegyünk Londonba, Frankfurtba, Párizsba, Zürichbe, mivel a bankárokat tájékoztatni kell erről az eszközről.
Miért fontos ez most? Jelen pillanatban még mindig nyomást gyakorol ránk a liechtensteini botrány és a hitelpiaci válság. Több hónap alatt többszáz milliárdnyi tőkét tettünk tönkre. A finanszírozás megújítása lehet, hogy fontosabb feladata ennek a bolygónak és a politikusoknak, mint az ipar kizöldítése. Ez a fajta eszköz lehetővé teszi, hogy a tőke a megfelelő befektetésbe áramoljon. Lehet, hogy nem olyan magas a hozama, mint egyes spekulációs befektetéseknek, de ez egy közepes-hosszútávú befektetés, és talán pont az, amit egyes nyugdíjalapok és egyebek keresnek. Így ez az alap hatalmas lehetőségeket hoz az intézményi befektetőknek is, és ez az, amit keresnünk kellene.
Nagyon köszönöm a támogatást, amit egy megújuló és jobb világ rajongói közösségének nevezek.
Elnök
Turmes úr, hadd gratuláljak kiváló angoljához, és ezen témával kapcsolatos elkötelezettségéhez.
A vitát lezárom.
A szavazásra március 14-én, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
John Attard-Montalto  
írásban. - Ezen alap felállításának okai megérdemlik dicséretünket. Az ezen alapba töltött források nevetségesek.
Az alap főbb célkitűzései az energiahatékonyság, az energia-megtakarítás és a megújuló energiák támogatása, az üvegházgázok kibocsátásának csökkentése, valamint az energiaszolgáltatásokhoz történő hozzáférés javítása a legszegényebb országokban, nem is beszélve az energiaforrások diverzifikálásáról a fejlődő világban.
A statisztikák szerint (melyek már idejétmúltak) 1,6 milliárd ember nem jut alapvető energiaszolgáltatásokhoz. 2,4 milliárd ember főzés és fűtés tekintetében a hagyományos biomasszára támaszkodik.
A Nemzetközi Elektromos Ügynökség becslései szerint 2010-ig 241 milliárd dollárt kell befektetni megújuló energia generálásába. A fejlődő országok tekintetében a becsült összeg legalább 10 milliárd dollár vagy 9 milliárd euró.
A szóban forgó alaphoz javasolt költségvetés 80 millió euró 2007 és 2010 között, 2008-ra pedig 15 millió euró a kezdeményezés beindításához. A számok magukért beszélnek. Ezek a források csak cseppet jelentenek a tengerben ahhoz képest, amire szükség van. A szándékok jók, de a sovány finanszírozású szándékok nincsenek összhangban a komoly kezdeményezésekkel.
Gyula Hegyi  
írásban. - (HU) Uniós támogatást a távfűtésnek!
Üdvözlöm az Európai Bizottság kezdeményezését egy új energiahatékonysági és megújuló energiaalapra. A huszonegyedik század egyik legnagyobb kihívása a megfelelő energiaellátása - úgy, hogy se környezeti értékeinket, se stratégiai biztonságunkat, se versenyképességünket ne veszélyeztessük. A legolcsóbb energia természetesen az, amit nem használunk el, az tehát, amit megtakarítunk. Az energiatakarékosság, ebben az energiaínséges korban mindenkinek, mind a fogyasztónak, mind a nagyobb közösségnek elemi érdeke. Baloldali szemmel azt is hangsúlyozni kell, hogy az energiatakarékosság, a hatékony energiagazdálkodás szociális kérdés is, hisz sokszor a legszegényebbek pazarolják el fajlagosan a legtöbb energiát. Különösen igaz ez az új tagállamok, így Magyarország lakótelepi otthonaira, ahol négyzetméter-arányosan több mint kétszer annyi energiát használnak el, mint Nyugat-Európában. Ezért fontos, hogy közösségi támogatást adjunk az elavult kelet-európai távfűtési rendszerek modernizációjára. A távfűtés elvben energiatakarékos rendszer, és külön előnye, hogy könnyen átállítható megújuló energiára, amit az egyéni fűtés esetén otthononként kell megoldani. Ezért sorsdöntő a távfűtés uniós támogatásának biztosítása. Ezen túl egységes uniós adókedvezményeken is lehetne gondolkozni, energiatakarékossági beruházások és alapok létrehozását segítendő.
Bogusław Rogalski  
írásban. - (PL) A megújul energia és az energiahatékonyság hozzájárulnak az átlaghőmérséklet emelkedésének csökkenéséhez szerte a világban. Amint azt kutatások és jelentések jelezték, pont a szegényebb társadalmak és annak legszegényebb tagjai azok, akiket a klímaváltozás negatív következményei legjobban érintenek. Így tehát a mi kötelességünk a társadalom ezen részeinek védelme, tekintettel gazdaságilag nagyobb sebezhetőségükre.
A megújuló energiaforrások használata többek között hozzájárul az emelkedő környezetvédelmi standardokhoz, például a CO2 és egyéb üvegházgázok kibocsátása révén. Segít a foglalkoztatás növelésében és az árak csökkentésében is. Egy másik mellette szóló fő érv az, hogy csökkentik a sajátos energiaforrásoktól történő függést, miközben nő azok száma, akik mg vannak fosztva az alapvető energiaszolgáltatásoktól. Ez elsősorban a fejlődő országok gazdaságinak alakítása tekintetében fontos. Az utóbbiak többsége gazdasági növekedés időszakát éli, melynek eredményeként ezeken a területeken magas az energiaigény. A fejlődő országokban a megújuló energiaforrások fejlődése nagyon fontos, főleg azon törekvéseknél, melyek az üvegházgázok kibocsátásának korlátozását, valamint azon országok ellátásának biztosítását célozták meg, melyek saját energiaszükségleteiknek csak egy részét tudják állni.
Ilyenformán az Uniónak támogatnia kellene a megújuló energiaforrásokat és az energiahatékonyságot, elsősorban a fejlődő országokban, mivel ezek különösen fontos jellemzői az energia- és klímaváltozási stratégiának, illetve a fejlesztés politikának.
