A kohéziós politikáról és a 2013 utáni időszak kohéziós politikai stratégiájáról szóló 5. jelentés - A 2007-2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtása - Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában - 3. célkitűzés: A határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje - Az ERFA és egyéb strukturális alapok közötti hatékonyság növelése (a vita folytatása) 
Elnök
Most pedig folytatjuk a kohéziós politikáról szóló jelentések vitáját.
Oldřich Vlasák
Elnök úr! Azzal szeretném kezdeni, hogy megköszönjem valamennyi képviselőtársamnak a kiváló együttműködést és az igen konstruktív vitát. A vita egészére nézve két eléggé provokatív megjegyzéssel szeretnék zárni.
A strukturális alapokat elsősorban az egyes régiók közötti különbségek kiegyenlítésére hozták létre, ezért különösen az EU legelmaradottabb részeire, más szóval az 1. konvergencia célkitűzésre kell irányulniuk. Másrészt a 2. célkitűzés alá tartozó régiókban a beruházások fellendítésére vagy pénzügyi szakértelem nélkül erős átmeneti régiókategória létrehozására irányuló valamennyi javasolt próbálkozást vissza kell utasítanunk. Nem látom a pénz gazdagoktól gazdagok irányába történő végtelen újraelosztásának értelmét. Megfelelő kiegészítésnek tartom azonban az 1. és a 2. célkitűzés közötti konkrét átmeneti mechanizmust.
Másodszor, úgy gondolom, hogy a piaci torzításoknak az alapokon keresztül történő megállítása alapvető fontosságú. Egyértelműen a piac torzításához vezet, ha a gyárépítéshez az egyik vállalkozó kap támogatást, míg a másik nem. A másiknak ebben az esetben a gyárépítés költségeit be kell építenie az általa értékesített termékek árába, ezáltal logikusan magasabbak lesznek az árai és alacsonyabb a nyeresége. Sokkal jobb lenne, ha az egyedüli végső kedvezményezettek közigazgatási szervek, azaz az állam, a régiók, a prefektúrák, a városok és falvak lennének, amelyek a pénzt növekedést célzó intézkedésekbe fektetnék. Világos számomra, hogy egy ilyen radikális változás lehetetlen. Ennek az útnak a kipróbálása és az ebbe az irányba mutató kis lépések megtétele azonban lehetséges. Neil Armstrong szavaival kis lépés lenne az európai alapoknak, de hatalmas ugrás az európai gazdaságnak.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Elnök úr! Európa jelenleg válságban van: pénzügyi válság, makrogazdasági válság, társadalmi válság és erkölcsi válság uralkodik. A polgárok Európában ellenséget látnak, amely szabályoz és drasztikus megszorításokat vezet be. Nem látják, hogy Európa mit tesz a beruházás, a növekedés támogatása, a leginkább hátrányos helyzetben lévők integrálása és a régiók közötti fejlődési egyenlőtlenségek kiküszöbölése érdekében.
Hamarosan szavazni fogunk a gazdasági kormányzási csomagról, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum betartására, az államháztartások rendbetételére és a növekedés beindítására irányuló felelős intézkedéseket tartalmaz. A kohéziós politika a második pillér, amelyre ennek a növekedésnek támaszkodnia kell, amelynek fenntartható, intelligens és inkluzív növekedésnek kell lennie.
A gazdasági kormányzás és a kohéziós politika ugyanazon érem két oldala, és hangsúlyozni kell, hogy egyik nem létezhet a másik nélkül. Ezért kell harcolnunk annak érdekében, hogy megvédjük e politikát, megvédjük költségvetését, és meggyőzzük a tagállamokat, hogy a regionális politika nem luxus, hanem szükségszerűség.
Sok múlik a következő programozási időszakra vonatkozó költségvetési tárgyalásokon. Továbbra is integrált és ambiciózus, egyszerűbb és láthatóbb, a területi együttműködést előmozdító és valamennyi régióban tisztességesen vezetett európai kohéziós politikára kell törekednünk.
Így különösen támogatom a Pieper-jelentésben megfogalmazott javaslatot, amely azon régiók esetében, ahol a GDP az európai uniós átlag 75 és 90%-a közötti, egy közbenső kategória létrehozását javasolja. Ez a kategória számos, strukturális növekedési problémával küzdő régió számára tisztességes és kiegyensúlyozott elbánást tenne lehetővé.
Természetesen szeretném továbbá ismételten hangsúlyozni a fejlődő európai területi együttműködés jelentőségét. Ez Robert Schuman kijelentésének gyakorlati megvalósulása: Európa nem azonnal jön létre vagy nem egy általános integráció révén; konkrét eredményeken keresztül épül fel, amelyek először tényleges szolidaritást hoznak létre. Ez igaz volt 60 évvel ezelőtt és még ma is igaz.
Georgios Stavrakakis
előadó. - (EL) Elnök úr! Szeretnék gratulálni az előadóknak jelentésükhöz, amely ma lehetőséget ad arra, hogy megvitassuk a jövőbeli kohéziós politika alapdimenzióit és kifejezzük azokkal kapcsolatos álláspontunk főbb elemeit. Szeretnék azonban megjegyzést fűzni Pieper úr jelentéséhez, amelynek árnyékelőadója voltam, mert az tartalmazza a kohéziós politikához szükséges, 2013 utáni szerkezettel kapcsolatos részletes európai parlamenti véleményt.
Szeretném hangsúlyozni, hogy az Európai Parlament álláspontjának főbb elemeit az Európai Unió kohéziós politikára vonatkozó jövőbeli pénzügyi tervéről szóló állásfoglalás külön fejezete már tartalmazza, és azokat a plenáris ülés elfogadta. E tételekre vonatkozóan nem kell engedményeket tennünk.
A jövőbeli kohéziós politikának megfelelő költségvetéssel kell rendelkeznie, hogy tényleges eredményeket érjen el az új kihívásokkal szemben, támogatni tudja az Európai Unió valamennyi régióját, mint mindig, különös hangsúllyal a legtöbb fejlődési problémával rendelkező régiókra, tematikus célkitűzéseket, ugyanakkor bizonyos fokú rugalmasságot tartalmazzon, a lehető legnagyobb mértékben egyesített, egyszerűsített szabályokon alapuljon, és biztosítsa, hogy az Unió polgárai élvezhessék annak előnyeit, még akkor is, ha az Európai Unió legtávolabbi részein, szigeteken vagy hegyvidéki területeken élnek.
Végül, ami különösen a közbenső támogatási kategória létrehozására irányuló javaslatot érinti, amelyet én és képviselőcsoportom, valamint a Parlament nagy többsége mindig támogatott, hangsúlyoznom kell, hogy teljes mértékben egyetértek Hahn biztos úr ma elhangzott véleményével. Létrehozása teljes mértékben indokolt, és azt szeretnénk, ha a jövőbeli regionális támogatási rendszer az egyenlő fejlettségi szintű régiókat tisztességes, egyszerűsített és átlátható módon kezelné. Úgy gondolom, hogy egyértelmű üzenetet kell küldenünk, hogy az Európai Unió a statisztikai adatok mögé néz, különösen a jelenlegi gazdasági válságban.
Elnök
A közös vitát lezárom.
A szavazásra rövidesen sor kerül.
(Az ülést 11,45-kor felfüggesztik és 11,50-kor folytatják.)
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Slavi Binev
írásban. - (BG) Az üzleti környezet javítása is a kohéziós politika része. Ennek megvalósításához azonban hatékonyan működő igazságügyi rendszerre van szükség. Az igazságügyi rendszer rendkívül sürgető módosításának tekintetében a jogalkotó fellépésének hiánya figyelhető meg. Európai partnereinkkel szemben kötelességünk, hogy széleskörű reformokat vezessünk be e területen, amelynek megfelelően kell kezelnie a bolgár bíróságok előtt tárgyalt számos ügyet, különösen azokat, amelyek a magas szinteken tapasztalható korrupcióval és az arra utaló jelekkel kapcsolatosak. Az igazságügyi rendszert érintő reformok és a kiterjedt korrupció tekintetében az Európai Bizottság és európai bíróságok számos negatív értékelése nem változtatta meg az e terület reformjaival kapcsolatos botrányosan nemtörődöm kormányzati hozzáállást. Azok az emberek, akik jogosultak a jogszabályok módosításának kezdeményezésére, miért nem teszik ezt meg és ugyanakkor miért indokolják hibáikat a reformok hiányával? Miért védik a kettős mércét? Kinek az érdekében áll a reformok késleltetése? Felháborító, hogy a XXI. században a bolgár polgároknak nincs lehetőségük arra, hogy egyéni panasszal éljenek az Alkotmánybíróság előtt, amely egy olyan jog, amellyel a német polgárok például rendelkeznek. A vezető bírókat miért választják rendkívül kétes, homályos módon és miért van az, hogy a végrehajtással való interferenciával kapcsolatosan továbbra is igen alapos kételyek állnak fenn.
Vilija Blinkevičiūt
írásban. - (LT) Mivel a 2013 utáni új pénzügyi időszakra készülünk, az európai uniós kohéziós politika célkitűzéseinek végrehajtása és a strukturális alapok eredményességének érdekében az egységes stratégiai keretre vonatkozó, a 2014-2020 közötti időszakra szóló európai uniós pénzügyi tervvel kapcsolatosan konkrét javaslatokat kell előterjesztenünk. E nehéz időszakban a pénzügyi és gazdasági válság következményeinek leküzdése érdekében jó lehetőségünk van arra, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló jövőbeli tárgyalásokat arra használjuk fel, hogy megvalósítsuk az európai uniós strukturális alapok és programok eredményesebb irányítását és végrehajtását.
Az Európai Bizottságnak a végrehajtással kapcsolatos problémák megoldása terén a tagállami, regionális és kormányzati szervek és szervezetek kapacitásainak növelése és a szabályokkal kapcsolatos ismereteik szélesítése érdekében fokoznia kell a számukra biztosított technikai segítségnyújtást és több képzést kell szerveznie részükre. Ezenkívül az adminisztratív terhek mérséklése érdekében a tagállamoknak elsőbbséget kell biztosítaniuk az intézményi kapacitásba való befektetéseknek és a nemzeti rendelkezések egyszerűsítésének.
Egyetértek az Európai Parlament felhívásával, hogy a Bizottság dolgozza ki a többszintű kormányzás európai útmutatóját, és bátorítsa a tagállamokat ennek a sajátos helyi és regionális célkitűzések figyelembevételével történő alkalmazására, terjessze ki a kohéziós politikai irányítási intézkedések alkalmazását (azaz programozás, finanszírozás és megvalósítás nemzeti, regionális és helyi partnerség alapján) és alkalmazza azokat a tervezett közös stratégiai keret által felölelt alapokra, az állami kiadások hatékonyságának növelése céljából.
Tamás Deutsch
A kohéziós politika bizonyította nélkülözhetetlenségét, hatékonyságát és rugalmasságát a válság elleni küzdelemben. Ezen kívül jelentős mértékben járul hozzá az EU 2020-as célok eléréséhez, bár fontos hangsúlyozni, hogy nem a kohéziós politika e célok megvalósításának egyetlen eszköze, minden politikaterületnek megfelelő mértékben hozzá kell járulni az Unió új növekedési stratégiájának sikerességéhez. Szeretném kiemelni, hogy a hibaarány jelentősen csökkent az elmúlt években, és hibák nagy része a kohéziós politikán kívüli területekről (pl. közbeszerzés) származik. A kohéziós politika finanszírozását nem szabad csökkenteni, mert továbbra is léteznek egyensúlytalanságok, amelyekre csak a kohéziós politika tud választ adni. A legszegényebb régióknak nagyobb szükségük van a támogatásra, de ezért cserébe eredményesebbnek kell lenniük. Ugyanakkor fontos, hogy a regionális politika területén alkalmazott feltételek valóban olyan területekhez kötődjenek, melyekre a kohéziós politikának ráhatása van, és nem követelhető meg a tagállamoktól, hogy a feltételesség nevében alapvető társadalmi és gazdasági reformokat hajtsanak végre. A kohéziós politika hatékonyságának növeléséhez nélkülözhetetlen a jelenlegi rendkívül bonyolult szabályozási rendszer egyszerűsítése, a szabályok és kötelezettségek egységes értelmezése, a jogszabályi környezet kiszámíthatóvá tétele és a felelősségi körök világos lehatárolása. A kohéziós politika nem segélypolitika, hanem befektetés a kevésbé fejlettebb területek felzárkóztatásába, aminek pozitív következményei a gazdagabb régiókban is érezhetőek lesznek, hiszen növekszik a kereslet.
Filiz Hakaeva Hyusmenovа
A kohéziós politika elengedhetetlen az európai régiók közötti egyenlőtlenségek megszüntetéséhez, a válságból való kilábaláshoz és az intelligens, fenntartható és inkluzív fejlődés eléréséhez. Az eddig elért eredmények ellenére még mindig vannak fejlődésben lemaradt régiók. Ezért az Európában tapasztalható társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek csökkentésére, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdésére irányuló, több és célzottabb intézkedésre van szükség. A kohéziós politika eredményességének növeléséhez a strukturális alapok között megfelelőbb együttműködésre, valamint az egyéb európai uniós pénzügyi eszközökkel és a nemzeti támogatással való jobb koordinációra van szükség. Az operatív programok kellően rugalmassá tétele is kulcsszerepet játszana annak biztosításában, hogy azok az adott körülmények között a lehető legrelevánsabbak legyenek. A kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentésének irányába kell elmozdulnunk, beleértve az e-kormányzati szolgáltatások használatának szélesebb körű elterjesztését, és meg kell erősítenünk a helyi és regionális hatóságok, valamint a társadalmi-gazdasági partnerek által játszott szerepet. Befejezésül szeretném hangsúlyozni, hogy a valódi társadalmi, gazdasági és területi kohézió elérése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy minden európai polgárnak méltó lakó- és munkahelye legyen, a kohéziós politika alapjainak a következő programozási időszakban legalább a jelenlegi időszakban rendelkezésre álló összegűvel megegyezőnek kell lenniük.
Tunne Kelam
írásban. - (ET) A jövőben az Európai Unió kohéziós politikájának az eddigieknél határozottabban figyelembe kell vennie a makroregionális stratégiákat, például a Balti-tengerre vonatkozó stratégiát és a Duna régióra vonatkozó stratégiát. A makroregionális stratégiák képesek kiaknázni a nemzetközi lehetőségeket, javítani a különböző kormányzati szintek közötti együttműködést, közös megközelítést alkalmazni közös problémák megoldására, valamint növelni a régiós versenyképességet és az innovációs kapacitást. A következő időszakra vonatkozó kohéziós politika meghatározása során világosabban meg kell határozni a makroregionális stratégiák elkövetkezendő időszakban történő végrehajtásának módját, valamint azok szerepét és helyet a kohéziós politikán belül, valamint finanszírozásuk módját a következő időszakban. Fontos, hogy a makroregionális stratégiák vizsgálata a Lisszaboni Szerződésben és a 2020-ra vonatkozó európai uniós területi fejlesztési tervben előírt európai területi kohézió célkitűzésével összefüggésben történjen. Az Európai Bizottságnak a tagállamok számára pontosabb iránymutatást kell nyújtana, mint például meghatározott eljárásmódok vagy a makroregionális vonatkozású területek meghatározása: például közlekedési folyosók, a szolgáltatások szabad mozgása és környezetvédelmi kérdések. A meglévő támogatási mechanizmusok jobb koordinációja révén lehetővé válik az EU strukturális alapjainak célirányosabb felhasználása, anélkül, hogy ezek az interregionális együttműködési területek nagyobb forrásigénnyel jelentkeznének. Véleményem szerint rendkívül fontos, hogy a makroregionális stratégiák koordinációjához és az együttműködési szinergiák fokozásához további forrásokat kell rendelkezésre bocsátani. A koordináció állandó javulást kíván, és a tagállamok felelősségét e téren bizonyára növelni kell.
Lena Kolarska-Bobińska
A kohéziós politika az Európai Unióban a szolidaritás legjobb bizonyítéka. Lengyelország és különösen a szegény régiók, mint például az általam képviselt Lubelskie Voivodship régió, ezeket az alapokat gyors fejlődéshez használták. Ma nehéz lenne elképzelni, milyen lenne régiónk az EU támogatása nélkül. Kár, hogy e pénz elköltésének konkrét hatásairól hiányoznak az információk, mert valójában kutatás értékeli, hogy az egész régió milyen módon alkalmazta a különböző programokat és nem az egyedi programokat értékelik, amelyből látni kellene, hogy az elkövetkezendő években merre menjen a kohéziós politika.
A kohéziós politika az Európa 2020 stratégia egyik pillére, így a következő közös pénzügyi keretben a kohéziós politikára jutó pénznek nem szabad a jelenlegi programozási időszakban rendelkezésre álló összegnél kevesebbnek lennie. Most az európai versenyképesség növelésére irányuló új célkitűzésekhez szükséges forrásokat keressük. Ez azonban nem történhet a városok és régiók kárára. A Politikai Kihívások Bizottságának jelentésében és a Pieper-jelentésben az Európai Parlament határozott üzenetet küldött a tagállamok kormányainak és a Tanácsnak: ne rontsák el a kohéziós politikát.
Marian-Jean Marinescu
A 2013 utáni időszak kohéziós politikai stratégiáról szóló jelentésében az Európai Parlament az Európai Unió számára kedvező, kiegyensúlyozott álláspontot javasol. Az Uniónak továbbra is határozott kohéziós politikára van szüksége, amely megfelelő finanszírozásban részesül. Ugyanakkor szükség van a szabályozások javítására. A kijelölt alapok teljes összegben való felhasználásához a további követelmények részét képezik a jelentős európai hozzáadott értéket képviselő projektek, a tagállamok felelőssége és kötelezettségvállalása, az Európai Bizottsággal kötött szerződés alapján.
A gazdasági hanyatlás időszakában a munkahelyek megőrzéséhez és a fejlődés előmozdításához beruházásokra van szükség. A kohéziós politika kizárólagosan beruházásokra irányul. A következő pénzügyi évre vonatkozóan a kohéziós politikára elkülönített költségvetésnek legalább a jelenlegi szinten kell maradnia.
Monika Smolková
A 2013 utáni időszak kohéziós politikájának Európa fejlődésében továbbra is jelentős tényezőnek kell lennie. Biztosítania kell az infrastruktúra fejlődését és korrigálnia kell az egyes régiók fejlődésében fennálló egyenlőtlenségeket. A pénzügyi válság tovább súlyosbította a regionális különbségeket. Európa nagymértékű munkanélküliséggel szembesül. Most, amikor a munkanélküliek száma meghaladja a 23 milliót, a kohéziós politika egyike azoknak a politikáknak, amelyek új munkahelyek létrehozásához is hozzájárulhatnak. Talán egyetlen európai parlamenti képviselő sincs, aki kétségbe vonja, hogy a 2013 utáni időszakban is szükség van a kohéziós politika fennmaradására. Az alapok hatékony felhasználásának, a teljes folyamat átláthatóságának és javulásának, valamint a beruházás megtérülésének kérdése időszerűvé válik. A kohéziós politika eredményei mérhetőek, azokkal szemben az EU lakossága kiemelt figyelmet tanúsít és lelkesen fogadja azokat. Ezért fontos továbbá, hogy a többéves pénzügyi keret elfogadásakor a kohéziós politika számára megfelelő finanszírozást biztosítsanak. A regionális politikákba való befektetések a jövőbe és az EU fejlődésébe történő befektetések.
Zbigniew Ziobro
Az európai kohéziós politika célkitűzéseinek követése számos területen kétségtelenül a helyes irányba tett lépés, ezen a ponton eddigi előrehaladásából azonban van néhány, az európai kohéziós politika jövőbeli prioritásainak kidolgozásához felhasználható, levonható tanulság. Az alapoknak az infrastruktúra és környezetvédelem vonatkozásában való viszonylag alacsony felhasználása vetette fel, hogy szükség van azoknak az eszközöknek a felülvizsgálatára, amelyek e területen projektek kezdeményezésére irányuló ösztönzést nyújtanak.
Ennek különös jelentősége van a kelet-európai országok számára, amelyekben az e célra elkülönített alapokat más stratégiai területekkel összehasonlítva kisebb mértékben használták fel. Ezenkívül további támogatásra van szükség a nemzetközi és a határokon átnyúló együttműködés terén, amelyre a fejlődés és az európai konvergencia szempontjából, valamint az infrastruktúra és a környezetvédelem terén a közös regionális projektek végrehajtásához van szükség.
További fontos elem a kis- és középvállalkozásokon alapuló fejlődés erősítése. E téren nemcsak új vállalkozások létrehozásának ösztönzése, hanem a piacon való túlélésükhöz szükséges megfelelő feltételek létrehozása is fontos. Ehhez a kisvállalkozói intézkedéscsomag elveinek a kohéziós politikával való nagyobb fokú integrációját kell megvalósítani. A 2013 utáni időszak stratégiájának és kohéziós politikájának kidolgozásában az e területek figyelembevétele hozzájárulhat az Európai Unió tartós és harmonikus gazdasági fejlődéséhez.
