A kazettás bombákról szóló egyezménynek 2008 vége előtt hatályba kell lépnie (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Beer asszony által a Zöldek/ az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja nevében, Gomes asszony által az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja nevében, Neyts-Uyttebroeck és Lynne asszony által a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport nevében, Kristovskis úr által a Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja nevében, Pflüger úr és Zimmer asszony által az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja nevében, és Zappalà úr által az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja nevében a Tanácshoz előterjesztett, szóbeli választ igénylő kérdés (B6-0481/2008), amelynek tárgya: "A kazettás bombákról szóló egyezménynek 2008 vége előtt hatályba kell lépnie” (O-0110/2008/rev. 1).
Angelika Beer
a kérdés előterjesztője. - (DE) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! 2008. december 3-án Oslóban végre eljutunk oda, hogy alá tudjuk írni a kazettás bombákról szóló egyezményt. Dublinban 107 állam fogadta el az egyezményt, és tett ígéretet annak aláírására. Két héttel a konferencia előtt arra szeretnénk felszólítani a világ országait, hogy tartsák be ígéretüket, írják alá az egyezményt, és mindenekelőtt gyorsan ratifikálják azt.
A kaukázusi háború, és az, hogy mind Grúzia, mind pedig Oroszország alkalmazott kazettás bombákat, kihívást jelent számunkra. Nem vesztegethetjük tovább az időt. Komoly elvárásaink vannak az Európai Bizottsággal és a Tanáccsal szemben. Az Európai Unió valamennyi tagállamától elvárjuk, hogy december 3-án aláírja az egyezményt, és most különösen azokra az országokra gondolok, amelyek még nem döntöttek a kérdésben: Görögországra, Lettországra, Lengyelországra, Romániára és a Ciprusi Köztársaságra.
Azt reméljük, hogy az Európai Unió folytatja kampányát a kazettás bombáknak a bizonyos hagyományos fegyverekről (CCW) szóló ENSZ egyezmény részeként történő, jogilag kötelező érvényű betiltásáért. Egyhangúlag elítéljük az USA, Oroszország és Kína által a legutóbbi genfi konferencián tett, megdöbbentő kísérletet, hogy a CCW keretében legalizálják a kazettás bombákat.
A jövőben is szeretnénk kiértékelni az aláírás előtt álló oslói egyezmény és a taposóaknák betiltását eredményező ottawai egyezmény közötti szinergiákat és kapcsolatokat. Állásfoglalásunkban felszólítjuk a Bizottságot, hogy bocsásson több - sokkal több - forrást rendelkezésre a szennyezett területeken élő emberek védelme, illetve a szétszóródott kazettás bombák eltávolítása érdekében. Ezekre az intézkedésekre szükség van Libanonban, a Balkán-régióban és minden egyéb szennyezett régióban. Nem rendelkezünk semmiféle megbízható finanszírozási forrással, ez pedig tarthatatlan. Ha komolyan akarjuk venni ezt az ügyet, a Bizottságnak meg kell találnia a módját, hogy finanszírozni tudja.
Képviselőcsoportom nevében ismételten hangsúlyozni szeretném, hogy célunk az, hogy jogilag kötelező érvényű tilalmat vezessenek be ezeknek az embertelen fegyvereknek a használatára, gyártására, valamint készletek felhalmozására. Ezek a fegyverek évtizedek óta okoznak szenvedést az érintett területeken élő civil lakosság számára.
Még egyszer egyértelművé szeretném tenni, hogy e fegyverek alkalmazása - azokban az országokban is, ahol az Európai Unió rendőri és katonai erőket vet be, például Afganisztánban, Boszniában és a Kongói Demokratikus Köztársaságban -misszióinkra is ugyanakkora veszélyt jelentenek, mint magukra az emberekre.
Ana Maria Gomes
December 3-án 107 ország vezetői, akik ez év májusában elfogadták a kazettás bombákról szóló egyezményt, fognak összegyűlni Oslóban az egyezmény aláírására. A december 3-i dátum nem véletlen. 1997-ben ugyanezen a napon nyitották meg aláírásra Ottawában a gyalogsági aknák alkalmazásának betiltásáról szóló egyezményt. E dokumentumokban nem csak az aláírásuk dátuma a közös. Szégyenletes, hogy egyik egyezményt sem támogatják az emberiség nagy részét kitevő országok, úgy mint az Egyesült Államok, Kína, India, Irak, Pakisztán, Oroszország és Izrael.
Az oslói egyezmény tárgyalásaira Dublinban került sor, a 107 aláíró közül pedig 22 európai uniós tagállam. Reméljük, hogy Ciprus, Lengyelország, Románia, Lettország és Görögország hamarosan elállnak fenntartásaiktól, és ezzel lehetővé válik, hogy az Európai Unió egységes frontot alkotva lépjen fel e fegyverek ellen, amelyek válogatás nélkül ölnek és nyomorítanak meg embereket.
Ezek a fegyverek nemcsak erkölcstelenek, de katonai szempontból is egyre kevésbé használhatók. Az Európai Védelmi Ügynökség az európai védelmi kapacitás és kapacitási igények hosszú távú jövőjéről szóló jelentésében kiemelte, hogy:
a kérdés előterjesztője. - "komolyan mérlegelni kell a nem irányítható lövedékek, valamint a kazettás bombák, aknák és más, megkülönböztetés nélkül ható fegyverek jövőbeni alkalmazhatóságát”.
a kérdés előterjesztője. - (PT) Az európai katonai erők - és nem csak ők - műveleteiket egyre gyakrabban civil lakosokkal körülvéve végzik, a cél pedig egyre kevésbé egy könnyen azonosítható ellenség megsemmisítése. Ebből következik, hogy a kazettás bombák amellett, hogy összeegyeztethetetlenek a humanitárius joggal, felhasználásuk is korlátozott. A nemzetközi jog, az erkölcsi kötelesség és a legalapvetőbb katonai logika is azt diktálja, hogy sürgősen ki kell vonni ezeket a fegyvereket. Ezért alapvető fontosságú az oslói egyezmény egyetemes ratifikálásának biztosítása.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
a kérdés előterjesztője. - (FR) Tisztelt elnök úr, a Tanács tisztelt soros elnöke! Képviselőcsoportom nevében támogattam ezt a szóbeli választ igénylő kérdést. Ezzel azt kívánjuk kifejezni, hogy - teljesen nyilvánvaló okokból - elítéljük a kazettás bombák alkalmazását, és támogatásunkról biztosítjuk azokat a tagállamokat, amelyek hozzájárulásukat adták az ilyen fegyverek betiltásáról szóló egyezményhez.
Kollégáimmal együtt reméljük, hogy az elkövetkező hetekben kivétel nélkül minden tagállam aláírja majd ezt az egyezményt és betartja majd az abban foglaltakat. Ugyanis, mint Önök is tudják, vagy az Egyesült Államok vezetésével, vagy az USA hatására, néhány állam - ezek között több uniós tagállam is - az egyezmény megkerülését tervezi azáltal, hogy átdolgozzák azt a meghatározást, hogy mi minősül kazettás bombának, és azzal, hogy kicsinyítik azt a veszélyt, hogy vétlen embereknek okoznak sérüléseket, ha azok hozzáérnek a fel nem robbant részekhez.
Remélem, erre nem fog sor kerülni. Képviselőcsoportom reméli, hogy ez nem történik meg, én pedig kihasználnám az alkalmat, és megkérdezem a Tanácstól, hogy milyen lépéseket szándékozik tenni ezen egyezmény hatálybalépésének biztosítása érdekében.
Végül, egy másik témával kapcsolatban, miniszter úr, olvastam, hogy a közeljövőben Ön új kihívások elé néz. Ebben az ez esetben én és képviselőcsoportom a legjobbakat kívánjuk Önnek.
Ģirts Valdis Kristovskis
Tisztelt elnök úr, a Bizottság tisztelt képviselői, az elnökség tisztelt képviselői! Országomban csaknem hat évig voltam védelmi miniszter, a NATO-csatlakozáshoz vezető időszakban. Ezért elmondhatom, nagyon is jól tudom, mit jelent vigyázni a saját országunkra, védelmi intézkedések, a megkívánt fegyverek és hadianyagok alkalmazásával. Ennek ellenére saját nevemben és az UEN képviselőcsoport nevében támogattam az Európai Parlament összes intézkedését, a kazettás bombák betiltásának kérdésében is. Már mindent elmondtak előttem. Mindenki számára világos, hogy ez a fegyver rendkívül pontatlan, és eddig - mint tudjuk - elsősorban civileknek ártott, gyerekeket sebesített meg.
Ezért el szeretném mondani, hogy az Európai Parlament és én magam is azon a véleményen vagyunk, hogy az uniós tagállamoknak egységes álláspontot kell képviselniük, és közös erővel kell fellépniük e fegyvertípus betiltása érdekében. Másrészről javasolni szeretném, hogy ezt a követelményt érvényesítsék az olyan országokkal folytatott kétoldalú tárgyalásokon, mint például Oroszország, az Amerikai Egyesült Államok és Kína, amelyek a legtöbb ilyen fegyverrel rendelkeznek. Ezt rendkívül fontosnak tartom - emlékszünk arra, hogy a közelmúltban a Grúzia és Oroszország közötti háborúban, Oroszország sajnálatos módon bevetette a kazettás lövedékek e fajtáját a grúz lakosság ellen. Ez is bizonyítja, hogy már nem tartható az az érv, miszerint azért kell megtartani ezeket a lövedékeket, mert védelmi célokat szolgálnak. Sajnos, mint láthatjuk, ezt az eszközt más országokban is a polgári lakosság elleni támadáshoz használják fel.
Luisa Morgantini
a kérdés előterjesztője. - (IT) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! A kazettás bombák - szándékuk és céljuk szerint is - tömegpusztító fegyverek, embertelen eszközök, ha egyáltalán beszélhetünk háborúban humánus eszközökről.
Az USA egyik katonai kiadványa, a Field Artillery, a következőket írja: "A fel nem robbant lövedékek problémát jelentenek az ártatlan civileknek, de saját könnyű hadosztályaink, gyalogsági katonáink számára is, akik egy városi terület bombázását követően nyomulnak előre”. Ennek ellenére továbbra is gyártják és alkalmazzák ezt a fegyvertípust, amelynek fel nem robbant lövedékei folyamatosan szedik áldozataikat a bombázás által érintett területeken, mint ahogyan azt Grúzia esetében is láttuk.
Oslóban a kazettás bombák használata, gyártása, és készletei felhalmozása elleni küzdelemről szóló konferencián egy fiatal libanoni férfi, a 24 éves Ibrahim, akinek teste telis tele volt sérülésekkel, és akinek egyik lábát amputálni kellett, így mutatkozott be: "Üdvözlöm Önöket. Egy túlélő vagyok”. Szerettem volna meghalni, de csak átöleltem. Elmentem hozzá a falujába, Libanon déli részébe, és mindenhol az izraeli repülőgépekről ledobott, fel nem robbant bombákat láttam: a házak, iskolák udvarán, a fűben, a fák alatt, mindenhol. Több mint 1 400 000 ilyen bombát dobtak le az utóbbi néhány napban, amikor már életbe lépett a tűzszünet. Ez puszta kegyetlenség volt. Rengeteg olyan gyerekkel, nővel és férfival találkoztam Afganisztánban sürgősségi ellátást végző kórházakban, akiket ilyen lövedékek csonkítottak meg. Több ezer olyan gyermek él a világon, akik elveszítették valamely testrészüket, mert kazettás bombák darabjaival játszottak, miután azok érdekes, élénk színe vonzotta őket.
Dublinban 10 napig tartó tárgyalás után 109 ország vállalta, hogy aláírja az e halálos fegyverek betiltásáról szóló egyezményt, segítséget nyújt az áldozatoknak és pénzügyi támogatást biztosít az érintett területek számára. A megállapodás azt is előírja, hogy e fegyver készleteit nyolc éven belül meg kell semmisíteni. Ez viszont csak akkor fog megtörténni, ha az ENSZ-egyezmény aláíró országai erős nyomást gyakorolnak azokra az országokra, amelyek civil lakosok elleni elkövetett bűntettekért felelősek, például Izrael, az Egyesült Államok, Oroszország, Kína, India és Pakisztán, amely országok nem mentek el Dublinba és amelyek nem akarják betiltani a kazettás lövedékeket.
Robert Gates védelmi miniszter megkísérelte elmagyarázni az USA ellenérveit: azt mondta, hogy a kazettás lövedékek hatékony eszközt jelentenek számos különböző célpont esetében. Ezt bizonyítják mindazok, akik meghaltak Irakban, Afganisztánban és a volt Jugoszlávia területén. Európa, amelynek 22 tagállama csatlakozott a dublini egyezményhez és aláírta azt, ismét a józan ész mellé állt, de konkrét intézkedésekre van szükség.
December 2-án és 3-án Oslóban megtörténik az egyezmény hivatalos aláírása, de a ratifikálásra még várni kell. Gyorsan végezzük el a ratifikálást, és ezzel akadályozzunk meg minden, az egyezmény kijátszására irányuló kísérletet. Úgy vélem, hogy a Tanácsnak valóban hatékony politikai és pénzügyi eszközöket kell megállapítania annak biztosítása érdekében, hogy végrehajtsák az egyezményt, és hogy ne haljon meg többé senki tömegpusztító fegyverek által.
Stefano Zappalà
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Csak egy kis adalék a Tanács elnökének; kérem, adja át elődjének. Korábban elhangzott, hogy hárman is vannak köztünk, akik Neil Armstronggal egy napon születtek. Ezzel kapcsolatban el szeretném mondani, hogy 1994 és 1999 között egy olasz származású európai asztronauta is tagja volt e Parlamentnek, és e parlamenti ciklusban is részt vesz egy európai asztronauta, aki szintén olasz.
De visszatérve a kazettás bombák témájához, képviselőcsoportom nevében csatlakoztam ehhez a kezdeményezéshez, mert ezt az ügyet rendkívül fontosnak tartom a civilizálódás és az emberiesség szempontjából. Képviselőtársam említette, hogy korábban az egyik tagállam védelmi minisztere volt. Én szintén a katonai világból érkeztem. Úgy vélem, hogy a kazettás bombák betiltása - mint mondtam - a civilizálódás és az emberiesség szempontjából kiemelten fontos ügy.
Miért? Azért, mert a civilizálódás és az emberiesség az Európai Unió két fontos alapelve a sok közül és alapvető részét képezik szerződéseinknek; és ezért azt hiszem, komolyan el kell gondolkodnunk azon, hogy az EU-nak összességében hogyan kellene viszonyulnia az ilyen típusú fegyverekhez.
Tudjuk, hogy ezek a fegyverek és lövedékek mi mindent okoznak a világban. Tudjuk, mi történik egy háborúban. De a kazettás bombák esetében a háború nem ér véget a tűzszünettel, hanem még sokáig folytatódik, mindaddig, amíg a földben fel nem robbant lövedékek vannak. Sajnos az is igaz, hogy gyakran fejletlen, elmaradott országokban folyik háború, ahol a földeken talált lövedékdarabok nagyon sok súlyos sérülést okoznak, és gyakran gyerekek az áldozatok. Sok olyan filmfelvételt juttattak el hozzánk a világ számos tájáról, amelyek e fegyverek használatának következményeit mutatják be.
Képviselőcsoportom nevében ezért felszólítom a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy legyen kitartó e kérdésben. Remélem, hogy e munka eredményeként megtörténik az egyezmény ratifikálása, ami - véleményem szerint - az egyik legfontosabb lépés a civilizálódás és az emberiesség tekintetében, amelyet az Európai Unió megtehet.
Jean-Pierre Jouyet
Tisztelt elnök úr, tisztelt képviselők, Beer asszony, Gomes asszony, Neyts-Uyttebroeck asszony - Önnek személyesen köszönöm a jókívánságokat -, Morgantini asszony, Kristovskis úr és Zappalà úr! Önöknek teljes mértékben igazuk van, mint ahogyan Zappalà úr említette, ez civilizáltság és emberiesség kérdése.
Az Európai Unió minden tagállama osztja a kazettás bombákkal kapcsolatos humanitárius aggályokat. Az Európai Unió támogatja egy, a kazettás bombákat betiltó nemzetközi dokumentum elfogadását, mivel e fegyverek elfogadhatatlan károkat okoznak a civil lakosság számára. Az Európai Unió tagállamai ezért is vettek részt a dublini konferencián, vagy érdekelt félként - mint a tagállamok többsége -, vagy megfigyelőként. Természetesen az Európai Unió az érdekelt fél, ezt így kell érteni.
Az aláírás és a ratifikálás az egyes tagállamok szuverén döntése lesz, de Neyts-Uyttebroeck asszonyhoz hasonlóan én is sajnálni fogom, ha decemberig nem írja alá valamennyi tagállam.
Az uniós tagállamok nagy többsége kinyilvánította azon szándékát, hogy az elkövetkező hetekben aláírja az egyezményt - szeretném hangsúlyozni és kijelenteni, hogy Morganitini asszonynak igaza van, gyakorlati lépéseket kell tennünk még az egyezmény hatálybalépése előtt. Ennek szellemében Franciaország, az az ország, amelyet a legjobban ismerek, 2008 májusában úgy döntött, hogy kazettásbomba-készleteinek 90%-át haladéktalanul kivonja a szolgálatból.
De mint tudjuk, számos tagállamnak még meg kell hoznia ezt a döntést. Ami a francia elnökséget illeti, a dublini konferencia után, májusban bejelentette, hogy december elején aláírja az egyezményt. Az elnökség szeretné felhívni minden képviselő figyelmét a kazettás bombák kérdéséről - a bizonyos hagyományos fegyverekről (CCW) szóló egyezmény keretében - folyó tárgyalásokra, amely az egyetlen olyan egyezmény, amelyben a legnagyobb katonai hatalmak, azaz az Egyesült Államok, Oroszország, Kína és India, vagy olyan országok mint Grúzia, vállalták a részvételt. Az oslói egyezménnyel már más a helyzet. Felhívnám a figyelmet arra, hogy ezek az országok nem jelezték, hogy szándékukban áll aláírni ezt az egyezményt.
Az Európai Unió minden tagállama részes fele ennek az egyezménynek, és most a kazettás bombákról szóló jegyzőkönyv elfogadására szólítanak fel. Az e téren tett kötelezettségvállalások teszik majd lehetővé - és Kristovskis úr nagyon helyesen hangsúlyozta ezt -, hogy változásokat érjünk el. Ezenkívül, a kazettás bombák által okozott halálesetek, amit Grúziában is láthattunk - a jövőben elkerülhetővé válnak az ezen egyetemes egyezmény keretében folytatott tárgyalások sikere esetén.
Tisztelt képviselők! Mint láthatják, a kazettás bombák kérdése cselekvésre készteti az Európai Uniót. Az Uniónak nemzetközi szinten továbbra is nyomást kell gyakorolnia egy egyetemes jogi eszköz elfogadása érdekében. E cél érdekében a francia elnökség mindent megtesz és továbbra is meg fog tenni, hogy meggyőzze partnereit.
Charles Tannock
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Nem vagyok pacifista - bárki, aki itt jól ismer engem, megmondhatja -, de a háborúskodásban és a fegyverkereskedelemben sok olyan dolog van, amit meg kell bánnunk. A kazettás bombák számomra az egyik legszörnyűbb háborús eszközt jelentik, amelyet csak a legvégső esetben szabadna bevetni.
Számos bizonyítéka van annak, hogy ezek a fegyverek aránytalan hatással vannak a civil lakosokra, akiket a nemzetközi jog értelmében mindenekelőtt védelmezni kell. A ledobott kazettás bombák óriási területen szóródnak szét, és hosszú, hosszú ideig felfedezetlenül maradnak, halálos fenyegetést jelentve a lakosságra, akik akár sok évvel a konfliktus lezárása után is életüket veszthetik vagy súlyos sérüléseket szenvedhetnek.
E bombák felkutatása és eltávolítása nagyon költséges, és elhelyezkedésüket sem lehet úgy feltérképezni, mint egy aknamezőt. Sokszor előfordul, hogy gyerekek veszik a kezükbe ezeket a lövedékeket, mivel azt hiszik, hogy játékok, amiért aztán valamely végtagjukkal vagy akár az életükkel fizetnek. Kisgyermekes édesapaként ennél borzasztóbb dolgot nem igazán tudok elképzelni.
Ha komolyan gondoljuk, hogy egy közös értékeken alapuló Európai Uniót építünk, és ezeket az értékeket megosztjuk a világgal, közös álláspontot kell kialakítanunk, és szót kell emelnünk e borzasztó és rettenetes fegyverek végleges tilalmáért, amelyek a harctéren viszont csak meglehetősen korlátozott hatást tudnak elérni.
Minden rendelkezésünkre álló diplomáciai eszközt meg kell ragadnunk, hogy másokat is rábeszélhessünk, hogy kövessék a példánkat. Az Európai Parlament jogosan lehet büszke arra, amit azért tett, hogy a világot megszabadítsa a gyalogsági aknák veszedelmétől. A kazettás bombák kérdését ugyanilyen elszántsággal és elkötelezettséggel kell megközelítenünk, hogy egy jobb és emberségesebb világot hozzunk létre, és ne fordulhasson többé elő, hogy egy fegyveres konfliktus nyomán ártatlan polgárok szenvednek.
Richard Howitt
a PSE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Ma azzal a kéréssel fordulunk azokhoz az uniós országokhoz, amelyek jelenleg nem tervezik a kazettás bombák betiltásáról szóló egyezmény aláírását, hogy változtassanak álláspontjukon. Ciprus, Észtország, Finnország, Görögország, Lengyelország, Románia, Szlovákia és Szlovénia, és az uniós csatlakozásra váró Szerbia és Törökország, kérem, csatlakozzanak a többi uniós országhoz és a világ több mint száz államához, és írják alá ezt az egyezményt!
Kinek a nevében kérjük ezt? Az afganisztáni Heratban élő Suraj Ghulam Habib nevében, akik hatéves korában mindkét lábát elveszítette, amikor talált egy kazettás bombát, amiről azt hitte, hogy valamiféle ennivaló. Most szinte lehetetlen számára, hogy iskolába járjon vagy hogy a kerekes székében ülve a barátaival játsszon. A Laosz Sepone kerületében élő Chanhthava asszony nevében, aki elveszítette egyik lábát és sérült a látása, amikor véletlenül egy kazettás bombára ütött, miközben élelmet gyűjtött a családja számára a rizsföldeken. Most a lányát kell kiküldenie ugyanarra a veszélyes földre, hogy rizst gyűjtsön. A 13 éves grúz fiú, Beka Giorgisvili nevében, aki az egyik legújabb áldozata lett a kazettás bombáknak, amikor idén egy barátjánál volt és segített neki felpumpálni az új biciklijét. Bekának pótolni kellett a koponyája egy részét és egy srapnel lövedék benne maradt.
Az uniós országok képmutatóan viselkednek, amikor elítélik a Grúziával szembeni orosz agressziót, de nem ítélik el ennek az agressziónak az eszközeit, amelyek rendkívüli károkat okoznak a polgári lakosságnak, ha a kazettás bombákat vetnek be. Az is csak üres kifogás, amikor az országok a taposóaknákra vonatkozó tilalomra hivatkozva halmoznak fel kazettásbomba-készleteket, hiszen a kazettás bombák ugyanannyira halálosak, sőt, még nagyobb humanitárius károkat okoztak a világon.
Az én tagállamom, az Egyesült Királyság, már megkezdte közel 30 millió robbanótöltet megsemmisítését, módosította exportellenőrzési szabályait, és közvetlenül hozzájárult hadianyagok felszámolásához, ideértve a kazettás bombákat Grúziában. A német és a szovjet erők Európában vetették be először ezeket a fegyvereket a második világháborúban; becslések szerint Európában jelenleg 1 milliárd ilyen eszközt tartanak készleten; és Európának kell vezető szerepet vállalnia a világon e fegyverek elpusztításában.
Elizabeth Lynne
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Mint ahogyan már többször elhangzott, civilek, és sok esetben gyermekek válnak a kazettás bombák áldozatává, amelyek nap mint nap válogatás nélkül ölnek és sebesítenek meg embereket. A kazettás bombák által megsebesített gyermekek közül sokan örök életre rokkanttá válnak. Mégis, megdöbbentő tény, hogy 15 európai uniós ország raktároz ilyen kazettás bombákat. Ami még rémisztőbb, az az, hogy bizonyíték van arra, hogy legalább hét uniós tagállam még mindig gyártja ezt a fegyvert. Véleményem szerint ezeknek az országoknak, azokkal együtt, amelyek felhasználták e fegyvereket, köztük az én hazámnak, az Egyesült Királyságnak, vér tapad a kezéhez.
A kazettás bombák gyártásának, szállításának és raktározásának betiltása sok életet fog megmenteni. Ez az egyezmény biztosítani fog olyan erőforrásokat, amelyekre nagy szükség van, például a kazettás bombák áldozatai számára nyújtott orvosi ellátást és rehabilitációt. Nyomatékosan felszólítok minden uniós tagállamot, hogy írja alá és ratifikálja ezt az egyezményt, és ne próbálja meg újrafogalmazni a kazettás bombák meghatározását, hogy ezáltal kibújjon a felelősség alól, amint ahogyan ezt bizonyos tagállamok megpróbálják megtenni.
Seán Ó Neachtain
Tisztelt elnök úr! Határozottan támogatom az arra irányuló javaslatot, hogy a kazettás bombák betiltásáról szóló egyezményt ez év végétől alkalmazzák.
A 2007. évi oslói nyilatkozatot végrehajtó valamennyi kormánynak az a szándéka, hogy még 2008 vége előtt megszövegezzenek egy jogi dokumentumot , amely véget vetne a kazettás bombák alkalmazásának, rendszert hozna létre az együttműködés ösztönzésére és azok segítésére, akik eddig az ilyen támadások elől menekültek, továbbá előírná minden raktáron levő készlet megsemmisítését.
Büszkeséggel tölt el, hogy e nemzetközi megállapodás hazámban, Írországban, és azon belül is Dublinban jött létre egy, az év korábbi részében szervezett konferencián. Minden résztvevő teljesen egyértelműen kifejtette, hogy mit is kívánnak elérni ezzel az egyezménnyel - azt, hogy mostantól betiltsák a kazettás bombákat. Kollégáimhoz hasonlóan én is arra kérem azokat az országokat, amelyek még nem írták alá az egyezményt, hogy haladéktalanul írják alá.
Egyszer és mindenkorra meg kell semmisítenünk e szörnyű fegyvereket!
Satu Hassi
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Kiváló lépésnek tartom a kazettás bombákról szóló egyezményt. Nagyon fontos, hogy minden uniós ország csatlakozzon az egyezményhez, ideértve Finnországot, Görögországot és Lengyelországot is, máskülönben a többi országnak könnyű lesz kifogásokat találni ezen embertelen fegyverek bevetésére.
Mélységesen sajnálom, hogy országom, Finnország, nem szándékozik az egyezmény részesévé válni. Az indoklás erre az, hogy a kazettás bombákat egy másik embertelen fegyver, a gyalogsági aknák helyett szerezték be. Ez pontosan olyan, mintha Belzebubbal akarnák kiűzetni az ördögöt. Az 1990-es évek végén, amikor az akkori finn kormány a gyalogsági aknák kivonása mellett döntött, a hadsereg nem mondta, hogy helyettük kazettás bombákat, a polgári lakosokat fenyegető másik gyilkos eszközt szereznek be.
Az EU-nak és az összes uniós országnak következetesen el kell utasítania a kazettás bombákat, és távol kell tartania magát minden olyan katonai művelettől, ahol ilyen fegyvereket vetnek be. Adatok szerint a kazettás bombák áldozatainak 98%-a a polgári lakosság köréből kerül ki. Több mint húsz évnyi tapasztalatunk van ezekkel a fegyverekkel, és e tapasztalatok azt mutatják, hogy azok válogatás nélkül gyilkolják a polgári lakosságot, köztük gyerekeket is. Itt az ideje, hogy véget vessünk ennek.
Jean-Pierre Jouyet
Tisztelt elnök úr, tisztelt képviselők! Őszintén és komolyan, meg kell mondanom Önöknek, hogy nagyon büszke vagyok, amiért részt vehettem ebben a kazettás bombákról folytatott vitában. Az elnökség nevében csatlakozom mindazokhoz, akik az egyezmény ratifikálására szólítottak fel.
Az Európai Unió már 2007-ben felismerte, hogy sürgősen foglalkozni kell a kazettás bombákkal kapcsolatos humanitárius aggályokkal. Tudom, hogy az Unió tagállami aktív szerepet vállaltak mind az oslói folyamatban, mind pedig a bizonyos hagyományos fegyverekről szóló egyezmény keretében. Meglátásunk szerint a hagyományos fegyverekről szóló egyezmény és az oslói folyamat kölcsönösen erősítik egymást, ez pedig ennek a parlamentnek köszönhető, azoknak, akik felszólaltak és emlékeztettek bennünket az európaiak által vallott értékekre. Cselekvésre szólítjuk fel az összes tagállamot, mindazon okokból, amelyek Önök - nálam sokkal érzékletesebben - ismertettek e vita során.
Elnök
Két állásfoglalásra irányuló indítványt terjesztettek elő az eljárási szabályzat 108. cikkének (5) bekezdésével összhangban.
A vitát lezárom.
A szavazásra csütörtökön, 12 órakor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Proinsias De Rossa  
írásban. - Nyomatékosan felszólítom az EU valamennyi tagállamát, hogy haladéktalanul ratifikálja és hajtsa végre a kazettás bombák betiltásáról szóló egyezményt. A kazettás bombák válogatás nélkül kimondhatatlan szörnyűségeket okoznak a polgári lakosságnak világszerte. Legutóbb a grúziai konfliktusban vetették be e fegyvert.
A kazettás bombákról szóló egyezmény tiltja a kazettás bombák használatát, gyártását, raktározását és szállítását. Az egyezményt 107 állam fogadta el az idén májusban, Dublinban megrendezett konferencián. Ugyanakkor az egyezmény csak akkor lép életbe, ha legalább 30 állam ratifikálja azt.
Egyszerűen hihetetlen, hogy nyolc uniós tagállam jelenleg nem tervezi az egyezmény aláírását. Így megtörténhet, hogy az EU, a valaha létezett legsikeresebb békeprojekt, ez az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának elvein nyugvó közösség, nem támogatja a nemzetközi humanitárius jog kiterjesztését a jelenleg használatban levő egyik legalattomosabb emberiség elleni fegyver betiltása érdekében.
Felszólítom Ciprust, Észtországot, Finnországot, Görögországot, Lengyelországot, Romániát, Szlovákiát és Szlovéniát, hogy haladéktalanul ratifikálják a kazettás bombák betiltásáról szóló egyezményt, és segítsenek abban, hogy örökre véget vethessünk a kazettás bombák alkalmazásának.
Kelam, Tunne  
írásban. - Nem hagyhatjuk figyelmen kívül, hogy a kazettás bomba az egyik legpusztítóbb fegyver, amely nem tesz különbséget katonai és polgári célpont között.
Napjainkban, a 21. században, a háborúzást már nem vezetheti a pusztítás vagy a maximális károkozás elve. Háborús helyzetben, a polgárokra a lehető legkisebb hatást gyakorló, célzott támadások jelentik az egyetlen elfogadható cselekvést. A kazettás bombák alkalmazását ezért egyértelműen el kell utasítani és be kell tiltani.
Felszólítom az Európai Uniót és tagállamait, hogy - először is - nyomatékosan javasolják a világ más államainak, hogy december 3-án írják alá ezt az egyezményt. Ezenkívül felszólítom az EU-t és tagállamait, hogy vállaljanak kötelezettséget az iránt, hogy a lehető legrövidebb időn belül, hatékonyan végrehajtják ezt ez egyezményt. Arra is felszólítom az EU-t és a tagállamokat, hogy ne csak az egyezmény technikai részét valósítsák meg, hanem nyújtsanak segítséget azokon a területeken, ahol kazettás bombákat vetettek be, támogassák az érintett társadalmakat, és biztosítsanak hatékony és személyre szabott segítséget azoknak a polgároknak, akik valamilyen módon a kazettás bombák áldozatává váltak.
