Izboljšanje kakovosti življenja starejših (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Neene Gill v imenu odbora za industrijo, raziskave in energetiko o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic - C6-0178/2007 -.
László Kovács
komisar. - Gospod predsednik, zadovoljen sem in vesel, da lahko namesto kolegice komisarke, gospe Viviane Reding, predstavim tako pomembno in dobro zadevo.
Staranje prebivalstva v Evropi očitno predstavlja bistvene izzive naši družbi in gospodarstvu. Danes je na vsakega upokojenega človeka še vedno pet davkoplačevalcev. Do leta 2025 bo to razmerje padlo na tri proti ena in do leta 2050 na samo dva proti ena. Stroški nege, zlasti nege vedno večje skupine ljudi nad 80, skokovito rastejo. Upravičeno smo zaskrbljeni glede zagotavljanja dobre kakovosti življenja ter finančne trajnosti zdravstvene in socialne oskrbe za ostarele.
Obenem poudarjam, da je prebivalstvo, ki se stara, tudi idealna priložnost in obetajoč trg za nove izdelke in storitve v zvezi z zdravim staranjem in neodvisnim življenjem. Prepričani smo, da lahko in moramo uvesti informacijske in komunikacijske tehnologije za prijetno staranje v Evropi. Skupni program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju" bo pomagal obvladovati te izzive in izkoristiti možnosti. To je prav tako inovativno sodelovanje držav članic v tržno usmerjenih raziskavah in razvoju, ki si zasluži podporo Evrope.
Predlagani sporazumni predlogi sprememb so zagotovo prispevali k okrepitvi evropske razsežnosti pobude s pojasnitvijo obsega in vlog ter zavez držav članic. To bo prispevalo k zagotavljanju uspešnosti tega pomembnega evropskega prizadevanja za dobro vseh nas.
Neena Gill
poročevalka. - Gospod predsednik, izboljšanje kakovosti življenja vedno večjega števila starejšega prebivalstva v Evropi je, kot smo slišali, eden od največjih izzivov, s katerim se srečujemo v Evropi.
Podoba naše družbe se spreminja in moramo se prilagoditi, da zagotovimo kakovost življenja in neodvisnost življenja za ostarele, za katere drugače obstaja nevarnost izključitve iz družbe.
Zagotoviti moramo, da bo ta nova družba vključevala tudi to skupino. Zagotoviti moramo, da bo vedno več starejših oseb polno sodelovalo v družbi, saj se bo število državljanov EU, starih od 65 do 80 let, med letoma 2010 in 2030 povečalo za 40 %.
Staranje prebivalstva bo imelo vidne posledice na številnih področjih politike: socialnem, zaposlitvenem, stanovanjskem, izobraževalnem, vzgojnem, zdravstvenem in na področju socialne pomoči. Zato potrebujemo celovit in ne razdrobljen pristop k staranju.
To poročilo je rezultat pobud držav članic v skladu s členom 169, ki jih sofinancira Komisija v višini 150 milijonov EUR za obdobje petih let. To bo pomagalo evropskim institutom za industrijo in raziskave pri razvoju nove, vrhunske informacijske in komunikacijske tehnologije, ki bo zagotavljala storitve, izdelke in rešitve za izboljšanje kakovosti življenja ostarelih oseb.
V današnjem času smo razvili tehnologije, ki lahko rešijo težave v zvezi z izgubo spomina, vida, sluha in mobilnosti. Pomembna dela so se že začela, vendar ljudje pogosto o tem ne vedo dovolj niti ni razširjena uporaba tehnologij. Pobuda bo, upam, dejansko uporabna in pomagala reševati družbene probleme.
Zadovoljna sem, da sem neposredno na več mestih, zlasti v svoji regiji West Midlands, videla, kako je mogoče tradicionalno hišo prilagoditi novim potrebam s pomožnimi tehnologijami, ki omogočajo varnejše in dostopnejše domače okolje.
Ponosna sem na dejstvo, da moja regija uporablja najnaprednejše pomožne tehnologije, te tehnologije niso bile razvite samo zaradi ostarelih, ampak tudi za pomoč invalidom.
Tako bi moral biti program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju" prava spodbuda tem oblikam delovanja na treh področjih. Prvič, raziskave EU bodo centralno usklajene, omogočale bodo razvoj izvedljivih izdelkov, ki jih bodo uvedle na tržišče.
Naš cilj mora biti postati primer odličnosti na tem področju, zato se morajo po vsej Evropi izmenjavati znanje in najboljše prakse.
To lahko dosežemo le s pravo zavezanostjo sodelujočih držav. Zato sem zadovoljen, da se Svet strinja z minimalnim prispevkom 0,2 milijona EUR vsake sodelujoče države, skupaj z enim skupnim ocenjevalnim mehanizmom in kriterijem primernosti, v upanju, da bo to okrepilo sodelovanje, preglednost in verodostojnost programa.
Drugič, to bo koristilo industriji EU, ki ima na tem področju ogromen potencial. Zato pozivam društvo programa "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju", da razvije učinkovite poslovne modele za te izdelke in storitve informacijske in komunikacijske tehnologije, ki so ključni za nižje cene in pojavljanje teh izdelkov na trgu.
Pomembni so tudi pri zagotavljanju malim in srednje velikim podjetjem, da sodelujejo pri tem in imajo pravičen dostop do raziskovalnih možnosti ter možnosti za financiranje. Vendar je za uspešno delovanje bistveno, da program upošteva vseevropske razvojne standarde in interoperabilnost, če želimo postati svetovni voditelj na tem področju pomožnih tehnologij. Nujno je potrebno, da odpravimo tehnične in regulativne ovire, ki motijo razvoj tega področja. Pri tem ne smemo pozabiti, da se tudi ostali svet, kot na primer ZDA, Japonska in celo Kitajska, srečuje s podobnimi demografskimi izzivi. Zato je od nas odvisno, da razvijemo globalno konkurenčno prednost.
Program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju" se ne ukvarja samo z izboljšanjem neodvisnega življenja, ampak prispeva tudi k doseganju ciljev lizbonske strategije. Vendar, da nam to uspe, moramo sodelovati pri razmišljanju in ukrepanju v zvezi z drugimi programi - o ustvarjanju novih služb in gospodarski rasti - v tem sektorju.
Tretjič, medtem ko lahko tehnologija izboljša kakovost življenja ostarelih, to velja samo, če je rešenih nekaj najpomembnejših vprašanj: kako narediti cene sprejemljivejše in tako dostopne za vse, uporabnikom prijazne nove tehnologije (in zagotavljanje, da jih znajo ostareli in njihovi skrbniki uporabljati) in srečevanje veliko ostarelih z izključitvijo, ker živimo v informacijski družbi, vendar še ne družbi, ki vključuje. Zato moramo narediti internet dostopnejši in omogočiti uvajanje ter omogočati ostarelim osebam, da ostanejo socialno povezane in da izvajajo svojo vsakodnevno rutino, ki jo lahko spodbujamo, kot na primer nakupovanje, plačevanje računov, sestajanje. Vendar dostopnost tega ne sme biti odvisna od geografske razdeljenosti v Evropi. Nočemo dvostopenjske Evrope v zvezi z demografskim izzivom Evrope.
To je le začetek. Veliko moramo še narediti in upam, da bo ta program vzorčni primer za nadaljnje dejavnosti ter pobude Komisije in Sveta.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
pripravljavka mnenja odbora za pravice žensk in enakost spolov. - (PL) Gospod predsednik, staranje evropskega prebivalstva predstavlja izziv za celotno evropsko družbo. Povprečna življenjska doba trenutno znaša 80 let in do leta 2030 se bo število ljudi, dovolj starih za upokojitev, povečalo za 40 %.
Evropska unija mora uporabiti daljnosežen pristop k temu izzivu, saj demografska gibanja zadevajo veliko področij politike, vključno z zaposlitvenim in izobraževalnim področjem, področjem socialne pomoči ter zdravstvenim področjem. Splošni cilj tega raziskovalnega in razvojnega programa je izboljšati kakovost življenja starejših in okrepiti industrijsko osnovo v Evropi. To bomo dosegli z uvedbo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki bodo pomagale starejšim osebam, da izboljšajo kakovost svojega življenja, da ostanejo zdrave ter še naprej dejavne pri delu in v družbi.
Sposobnosti in izkušnje starejših oseb predstavljajo veliko prednost, zlasti v družbi znanja. Pomembno je tudi poudariti, da je žensk zaradi daljše življenjske dobe v starejši populaciji več kot moških. Zato je treba upoštevati element razlike v spolu, ko se oblikuje in ocenjuje program. Na koncu bi rada čestitala gospe Gill, poročevalki, za zelo dobro pripravljeno poročilo.
Lambert van Nistelrooij
v imenu skupine PPE-DE. - (NL) Dobro je, da vsaj enkrat danes govorimo o demografskih spremembah na drugačen način, ne kot o nečem, ki samo zahteva denar in ustvarja položaje, v katerih ljudje potrebujejo pomoč, ampak kot o zadevi, ki predstavlja tudi zelo pomembno priložnost. Z veseljem bi govoril o srebrnem gospodarstvu: če podrobno obravnavamo program, lahko zasledimo vprašanje v zvezi s kakovostjo življenja, torej, v kakšni dilemi je v zvezi s tem Evropa?
Na eni strani imamo zelo dobro osnovno znanje, vendar se novosti na trgu predolgo uvajajo. Že dolgo imamo internet in širokopasovno povezavo, pri čemer imajo sedaj ljudje z omejeno mobilnostjo ustrezno povezavo do storitev, tudi prek interneta. To lahko povzroči spremembe in sedaj imamo za to priložnost.
Po drugi strani sem zadovoljen, da je bilo v sedmem okvirnem programu za osnovne raziskave namenjenih pol milijarde evrov in seveda se bo Evropski skupnosti te pol milijarde vrnilo prek držav članic in poslovanja. Dobro je, da se to znanje uvaja, saj predstavlja pot do trga.
Kot je povedala gospa Gill, je zelo pomembno, da v Evropi spremenimo izkrivljen in razdeljen trg z uvedbo boljših standardov za povečanje vključenosti. Na primer v Ameriki ali na Kitajskem ta problem ne obstaja. Imamo zelo različne finančne sisteme. Zato je pomembno, da na mednarodni ravni predstavimo tehnologijo in sodelovanje s partnerji. Zaradi tega razloga bi bilo dobro povezati države članice in v vsak projekt vedno vključiti tri države. To je včasih težko, vendar menim, da je to pomembno, če želimo znanje hitro uporabiti.
Nekatere točke programa je treba oceniti in zelo se zanimam za tehnologije, ki obstajajo, ter za učinkovito uvedbo aplikacij informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Verjamem in upam, da bodo uporabniki imeli veliko vlogo pri tem programu, zahvaljujem se poročevalki za velik trud, ki ga je vložila v to vprašanje in zlasti v vsebino svojega poročila.
Silvia-Adriana Ţicău
v imenu skupine PSE. - (RO) Zaradi pomanjkanja ustreznih politik za spodbujanje povečevanja stopnje rodnosti ter nekaterih ustanov za vzgojo in nego otrok se bo delež prebivalstva, starejšega od 65 let, do leta 2025 povečal z 20 % na 28 %.
Starejši državljani imajo posebne potrebe in družba se mora spremeniti, če želimo zadovoljiti njihove potrebe. Prilagoditi je treba bivališča, razviti zdravstveno oskrbo in pomoč na domu za ostarele. V povezavi s tem postaja vloga informacijskih in komunikacijskih tehnologij vse pomembnejša. Digitalno televizijo, mobilne telefone, računalnike in celo internet nekateri ostareli že uporabljajo. Mnogi starejši državljani so v stiku s svojimi otroki v tujih državah prek interneta in spletnih kamer ne glede na to, ali so v mestih ali na podeželju.
Vendar je delež evropskih državljanov, starejših od 65 let, ki uporabljajo internet, le 10 %. Zavedajmo se, da več kot 21 % evropskih državljanov nad 50 let slabše sliši in vidi ter se težje giblje, kar jim otežuje uporabo standardnih naprav informacijske in komunikacijske tehnologije.
Junija 2007 je Komisija pozvala države članice in industrijo na tem področju k podprtju izvajanja akcijskega načrta "Vključevanje ostarelih v informacijsko družbo". V povezavi s tem bo programu za podporo neodvisnosti doma, ki se bo razvil znotraj sedmega okvirnega programa za raziskave, namenjenih 150 milijonov EUR sredstev Skupnosti, medtem ko bodo države članice porabile vsaj 150 milijonov EUR v obdobju 2008-2013, s tem mislim seveda na države, ki bodo sodelovale.
Cilji tega programa so: spodbujanje razvoja inovativnih izdelkov, storitve in sistemi na podlagi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za ostarele, ustvarjanje kritične mase raziskav, specifični razvoj in inovacije na evropski ravni na področju tehnologij in storitev za ostarele v informacijski družbi ter izboljšanje uporabnosti rezultatov raziskav podjetij.
V program se lahko vključi vsaka država članica. V prvih dveh letih od začetka programa bo Komisija oblikovala vmesno poročilo, medtem ko bo leta 2013 o tem podala končno oceno. Verjamem, da si ostareli zaslužijo možnost, in mi jo moramo zagotoviti. Čestitke poročevalki.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, z mano je bila danes spet skupina obiskovalcev. To mnogi moji kolegi že poznajo. Imamo skupine obiskovalcev, nekatere velike, nekatere majhne ter največjo skupino, ki jo predstavljajo predstavniki srebrne generacije. Takšno skupino smo imeli danes. V skupini je bilo 60 zelo zainteresiranih, zelo zasedenih, zelo aktivnih ljudi, kar se dogaja vse pogosteje. To je vsekakor izziv za Evropo.
Demografske spremembe so pogosto predstavljene kot grožnje. Številke govorijo zase. Pričakujemo, da se bo med letoma 2010 in 2030 število državljanov EU v starosti med 65 in 80 let zvišalo za 40 %. Vendar tako kot gospod van Nistelrooij tudi jaz ne jemljem tega kot grožnje. Menim, da je to velika priložnost za Evropejce, da pokažemo, da smo regija na svetu, ki se najbolj zavzema za visoko kakovost življenja na vsaki stopnji človekovega življenja in vsake starostne skupine. Bolj moramo poskrbeti za ostarele in moramo zagotoviti, da to naredimo kot ljudje Evrope, regije sveta, ki ščiti življenje.
Čestitam Komisiji za ta predlog. Program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju" povezuje najpomembnejši trend, in sicer demografske spremembe, kar je bolj izraženo v Evropi kot na drugih območjih, z našo vztrajnostjo pri raziskavah in inovacijah. Vsi smo močno zavezani informacijskim in komunikacijskim tehnologijam in program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju" jih povezuje.
Jasno je, gospe in gospodje, da v Evropski uniji nismo neposredno usposobljeni glede standardov, ki so povezani s starejšimi, grajenjem hiš itd. Vendar lahko s temi pilotnimi programi spodbujamo najboljše prakse in lahko združimo tisto, kar so že storile posamezne države, in uvedemo evropski pečat kakovosti, ki bo deloval kot model za druge. Gospe in gospodje, s tem programom Komisija poskuša zmanjšati digitalni razkorak med generacijami v naši družbi.
Zahvaljujem se Neeni Gill, poročevalki, ker je zelo jasno prenesla sporočilo, moram reči, da veliko jasneje kot ostali poročevalci. Iskreno se ji zahvaljujem. Prav tako je zelo pogumno branila stališče Parlamenta v pogovoru treh strank in zagotovila, da so naši argumenti učinkovito preneseni. Ni se nam treba skrivati. Kot predstavnik tega parlamenta si želim, da bo program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju" zelo uspešen. Želim mu tudi veliko sreče.
Guntars Krasts
v imenu skupine UEN. - (LV) Hvala vam, gospod predsednik. Demografski, gospodarski in socialni dejavniki v Evropi zahtevajo rešitve, ki bodo poslovne in kulturne izkušnje starejših spremenile v dobre izkušnje ter zagotovile, da so njihove življenjske razmere čim bolj kakovostne in da se čim bolj zmanjšajo stroški zaradi tega demografskega trenda.
Komisija je program predstavila kot odgovor potrebam in delno tudi način, kako pospešiti tehnološki napredek v tem sektorju. Digitalni razkorak, in sicer omejitve pri uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij, včasih tudi najpreprostejših, izključuje bistven del ostarelega prebivalstva iz aktivnega socialno-ekonomskega življenja in omejuje njihove možnosti, da uporabljajo nove tehnološke storitve in pomoč, ki so na voljo.
Medtem ko v vsakem pogledu podpiram predlog Komisije, je treba priznati, da nov razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij na področjih, na katerih je veliko reklamnega povpraševanja, bliskovito narašča. Vendar medtem ko se prav tako strinjam s trditvami Komisije, da se kupna moč starejših povečuje, moramo priznati, da je med državami članicami znatna razlika v višini dohodkov. Znatne regionalne razlike prav tako ostajajo v možnostih starejše starostne skupine, da uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije, ki so na voljo v različnih državah.
Želel bi poudariti, da se dosežki predloga Komisije ne bodo kazali samo v samih tehnologijah, ampak tudi v njihovi dostopnosti ter v pobudah za starejše, da se jih naučijo uporabljati, v tistih predelih Evrope, v katerih je to zlasti pomembno za zmanjševanje razlik v višini prihodkov in regionalnem razvoju. Vendar bo najtežja naloga odpraviti digitalni razkorak v zvezi z vsebino informacij. Kadar digitalni razkorak ostaja med majhnimi in velikimi narodi ter med majhnimi in velikimi gospodarstvi, je njegovo medgeneracijsko premagovanje najtežja gospodarska naloga.
Gospod predsednik, čeprav je bila ministrska izjava o e-vključenosti, ki je bila podlaga za dokument, o katerem razpravljamo danes, sprejeta leta 2006 v glavnem mestu Latvije, Rigi, Latvija pri programu ne sodeluje. V povezavi s tem imam vprašanje, ki se ga je poročevalka prav tako dotaknila, in sicer koliko se države članice, ki sodelujejo pri programu, zanimajo, da se druge države članice vključijo v financiranje iz sedmega okvirnega programa, ko to financiranje ostaja nespremenjeno.
Kathy Sinnott
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, živimo v smešnem svetu. Na eni strani poskušamo v zdravstvenem poročilu ugotoviti, kako svoje otroke premakniti od računalnika in jih prisiliti, da gredo v naravo in se igrajo, medtem ko po drugi strani ostarele prepričujemo, naj sedejo za računalnike in jih uporabljajo.
Vendar lahko računalniki ostarelim ljudem veliko ponudijo, zlasti ljudem na podeželju ali ljudem, ki so zaradi zdravstvenih težav izolirani. Vendar mora biti za vstop ostarelih ljudi v skupnost IT tehnologija najprej enostavna za uporabo, cenovno in na splošno vsem dostopna ter imeti nizke stroške vzdrževanja. Ob vedno večjem številu ostarelih oseb v Evropi lahko razvijanje starejšim prijaznih tehnologij izboljša kakovost njihovega življenja in jim pomaga dlje živeti neodvisno. Razvijanje računalnikov za ostarele je seveda dobra poslovna zamisel. Medtem ko jim mogoče primanjkuje tehničnih sposobnosti, imajo dovolj časa za računalnike in željo, da ostanejo v stiku z drugimi. So trg, ki čaka.
Desislav Chukolov
(BG) Spoštovani kolegi, moja država Bolgarija je na žalost med vodilnimi v zvezi s staranjem prebivalstva v Evropi.
Po koncu hladne vojne so mladino iz moje države zvabile obljube dobrega življenja na Zahodu, kamor so šli v množicah pomivat posodo, tako so doma ostali samo njihovi ostareli starši. Vaša zamisel o podaljšanju življenjske dobe starejših državljanov je dobra. Kdo bi temu nasprotoval?
Vendar preden razmišljate o uporabi nove informacijske in komunikacijske tehnologije, vas pozivam, da razumete, da je višina bolgarske pokojnine enaka 50 EUR na mesec. To je znesek, ki jim ga namenja socialna vlada bolgarske socialistične stranke. To je dejstvo.
Nagovarjam predstavnike skupine PSE v tej dvorani: gospe in gospodje internacionalisti, ali se zavedate, kaj pomeni 50 EUR upokojencu, ki je pošteno delal ali delala vse življenje? Ali se zavedate, da je treba s temi 50 EUR preživeti in kupovati hrano po cenah, ki so evropsko primerljive? Ali se zavedate dejstva, da upokojenci v Bolgariji ugašajo telefone, saj si ne morejo privoščiti roparskih stroškov bolgarskega telekomunikacijskega podjetja, ki je bilo nezakonito privatizirano?
Njim predlagati, kako izboljšati informacijske storitve, je vredno posmeha. Najprej poiščite način, kako izboljšati njihovo finančno neodvisnost. Večina upokojencev v Bolgariji nima ciganskih korenin, zato se ne zanašajo na brezplačna kosila.
Ivo Belet
(NL) Program je dober, vendar imam kljub temu nekaj pripomb.
Prva se seveda nanaša na proračun: 150 milijonov EUR ni niti približno dovolj, kar je že bilo povedano, za sektor, o katerem ste rekli, da bo v prihodnosti postal eden od rastočih sektorjev. Hitro izvajanje teh orodij je bistveno za dobro počutje ostarelih, vendar je prav tako bistveno za državno gospodarstvo in državno blagajno ter obeta odlične možnosti za gospodarstvo. Gospod van Nistelrooij je že povedal isto: zato poziv Evropi k investiranju in spodbujanju, da se program v prihodnjih letih bistveno razširi, po možnosti do ocene proračuna na sredini leta.
Moja druga pripomba, pri čemer se popolnoma strinjam z ugotovitvami poročevalke, je, da ne smemo imeti bistvenih razlik, kot je že povedal gospod Chatzimarkakis, med ostarelimi ljudmi, ki so se usposabljali in lahko uporabljajo te nove tehnologije, ter ostalimi, ki niso imeli te priložnosti in ki enostavno nimajo sredstev, da bi tehnologijo namestili doma. To nasprotuje glavnemu cilju programa, ki si prizadeva čim več ostarelim ljudem omogočiti, da čim dlje samostojno živijo doma. To je veliko ceneje, kot da bi jih pošiljali v bolnišnice ali domove za ostarele, in seveda je to najboljše za njihovo dobro počutje. Navsezadnje je pomembno samo to.
In končno, pomembno je, da so vsa ta inovativna orodja še naprej dostopna vsem ostarelim, ne glede na njihovo finančno stanje.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Pozdravljam pobudo Komisije in cenim poročilo gospe Gill, ki bo nedvomno zelo koristno ob upoštevanju vprašanj, ki zadevajo starejše. Vedno večje število starejšega prebivalstva predstavlja probleme in bistvene izzive. Danes smo razvili nove pomožne tehnologije, ki zagotavljajo dobro kakovost življenja za ostarele ter jim na podlagi njihovih želja in zmožnosti omogočajo dejavno življenje. Zato se morajo države članice EU pripraviti na neizbežno spremembo pri zagotavljanju socialnih in pomožnih storitev.
Proizvajalci modernih informacijskih in komunikacijskih tehnologij so zaznali povečanje povpraševanja po svojih izdelkih. Nove pomožne tehnologije lahko pomagajo pri reševanju vida, sluha, mobilnosti in drugih problemov ter omogočajo starejšim, da se še naprej počutijo - in tudi so - koristni družbi. Dejstvo, da želijo države članice EU do leta 2013 vložiti več kot 1 milijardo EUR v razvoj novih tehnologij, ki bodo prilagojene potrebam ostarelih, je pohvalno.
Informacijske in komunikacijske tehnologije bodo nedvomno izboljšale kakovost življenja in samospoštovanje med ostarelimi. Kljub temu se zastavlja vprašanje: bo to koristilo vsem ali samo peščici "izbranih"?
Cenim zaskrbljenost poročevalke v zvezi z možnostjo, da bo samo malo starejših, ki že uživajo visokokakovostno življenje, imelo korist od inovacij informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Nekatere države EU se ponašajo z bivališči za ostarele v stilu hotelov s šestimi zvezdicami. Vendar lahko nedaleč od teh opazimo revne domove za ostarele, katerih stanujoči se borijo za preživetje. Inovacije, pomožne tehnologije ali katera koli moderna oprema ljudem v teh institucijah nikoli niso bile dostopne. To se mora takoj spremeniti.
Pozdravljam mnenje, ki je bilo izraženo v poročilu, da morajo biti izdelki informacijskih in komunikacijskih tehnologij za ostarele dostopni in uporabniku prijazni. EU je najboljša na veliko področjih. Biti najboljši na omenjenem področju je potrebno in častno.
DanutBudreikait
(LT) Danes ima vsak peti državljan EU čez 60 let, pri čemer je njegova pričakovana življenjska doba več kot 80 let. Vendar kakovost življenja vedno večjega števila starejšega prebivalstva v Evropi ni dovolj visoka. Na primer, vsaka četrta ostarela oseba v moji državi, Litvi, opiše svoje zdravstveno stanje kot slabo, pri čemer je stopnja vključenosti v družbo samo 57 %. Izboljšanje kakovosti življenja ostarelega prebivalstva bi morala biti ena od prednostnih nalog Evropske unije.
Pobuda Komisije za uvedbo informacijskih in komunikacijskih tehnologij je zelo pomemben korak k reševanju problemov z izgubo spomina, vida, sluha in mobilnosti ostarelih. Ne glede na to Komisiji ni uspelo, da bi v celoti obravnavala vprašanje pravičnega dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij.
Eno od glavnih vprašanj, povezanih s pravičnim dostopom do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, je njihova cenovna dostopnost. Glavni prihodek starejših je njihova pokojnina, ki je nizka, zlasti v novih državah, ki pristopajo k EU. Zelo je pomembno, da so izdelki na podlagi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij cenovno dostopni vsem državljanom EU.
Drug pomembnejši element dostopnosti so uporabniku prijazne nove tehnologije. Le 18 % prebivalstva EU v starosti 65-74 let uporablja internet, v primerjavi s 60 % na splošno. Zato moramo zagotoviti, da so izdelki na podlagi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij uporabniku prijazni.
Sylwester Chruszcz
(PL) Gospod predsednik, pojav staranja družbe v evropskih državah je dejstvo in predstavlja temeljni izziv za družbo. V povezavi z ukrepi na evropski ravni moramo upoštevati demografska gibanja ter razmisliti o njihovih socialnih in gospodarskih posledicah. Število ljudi v starosti med 65 in 80 let se bo v letih 2010-2030 povečalo za 40 %.
Prednostna naloga mora biti zagotavljanje dostojanstvenega življenja in vseh mogočih pomoči za te ljudi, skupaj z dostopom do vseh bistveno pomembnih storitev. Staranje prebivalstva seveda pomeni pritisk na zagotavljanje zdravstvenih storitev in socialne nege v sklopu s finančnimi zmožnosti in tudi na dostopnost zdravstvenih storitev in osebja za zdravstveno nego. V povezavi s položajem, o katerem razpravljamo, bi želel pozornost usmeriti na nevaren pojav izključenosti in izolacije ostarelih.
Poskusi odstranitve bolnih in ostarelih ljudi z zakonito evtanazijo predstavljajo zelo resno nevarnost v sodobni Evropi. Zaskrbljen sem zaradi dejstva, da sta kljub vključitvi v boj za osnovne človekove pravice Evropska unija in Parlament ostala tiho glede te zadeve.
Ljudmila Novak
Nič ni bolj destruktivnega in ponižujočega kot občutek izključenosti, nepomembnosti ter nemoči, zato podpiram predlog Evropske komisije za sodelovanje Skupnosti v skupnem programu za podporo pri vključevanju in izboljšanju kakovosti življenja starejšega prebivalstva s pomočjo informacijskih in komunikacijskih tehnologij.
To je še en kamenček v mozaiku lizbonske strategije, da zgradimo na znanju temelječo, digitalno pismeno in gospodarsko bolj konkurenčno Evropo. Da bi tudi dejansko povečali vključenost starejših in izboljšali njihovo pismenost, morajo biti aktivnosti ustrezno prilagojene in njim zares dostopne. Biti morajo razumljive, enostavne za uporabo in učenje ter finančno ugodne. Zajeti morajo tako starajoče se prebivalstvo in invalide v mestih kot na podeželju, sicer tvegamo, da bo končni rezultat izključenost namesto vključenosti.
Z večjo razširjenostjo uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije bo tudi starejša generacija končno imela več koristi od novosti sodobnega časa. Izboljšala se bo kakovost njihovega življenja, saj bodo samostojnejši, mobilnejši, bolj aktivni in vključeni v družbeno in gospodarsko življenje.
Prilagojena oprema, pripomočki in številni sodobni elektronski sistemi omogočajo upravljanje bivalnega okolja. Hkrati pa omogočajo tudi nadzor nad njim, kar zagotavlja večjo varnost in boljše počutje uporabnikom. Taka oprema invalidom in starejšim osebam omogoča komuniciranje z zunanjim svetom, oskrbo na daljavo, delo in razvedrilo.
Vsi si želimo doseči visoko starost, nihče od nas pa ne želi te starosti preživeti samotno in na robu družbe. Zato sedaj razmišljamo tudi o naši prihodnosti in zanjo sprejemamo nove ukrepe.
Roberta Alma Anastase
(RO) Glede na statistične podatke se bo število starejših državljanov v obdobju 2010-2030 povečalo za 40 %. Ta pojav predstavlja izzive, vendar tudi priložnosti za javne politike in evropsko prihodnost. Resnično stabilna, uspešna in konkurenčna Evropa mora najti odgovor na take izzive in v celoti izkoristiti potencial novih demografskih trendov.
Starejši državljani Evrope morajo imeti koristi od kakovostnih storitev in razmer, medtem ko se morajo njihove izkušnje uporabiti pri sedanjem razvijanju družbe. Ker namerava Evropska unija postati gospodarstvo in družba, ki temeljita na informacijah, predstavljajo informacijske tehnologije inovativen odgovor na to stanje, pri čemer je potrebno vključevanje Evropske skupnosti v pomembnejše programe.
Izpostavila bi dva pomembna pogleda v povezavi z uporabo novih tehnologij za izboljšanje življenjskega standarda starejših. Najprej, evropske državljane je treba usposobiti in poučiti o novih tehnoloških možnostih, ki so na voljo. Ostareli, zlasti v novih državah članicah, sploh niso seznanjeni s tem področjem ali so z njim seznanjeni le delno, zato so jasno vidne izgube za družbo kot celoto. Zato je uspešnost odločbe, o kateri smo razpravljali danes, odvisna predvsem od potenciala Evrope, da dejavno deluje v smislu izobraževanja in zagotavljanja informacij tem ljudem. Drugič, posebno pozornost moramo nameniti ženskam, saj predstavljajo starejšo starostno skupino zaradi daljše življenjske dobe. Ta vidik je treba upoštevati pri znanstvenih raziskavah o procesu staranja ter tudi pri dejanskem izvajanju javnih politik.
Na koncu bi želela izpostaviti pomembnost osredotočenja na stanje v novih državah članicah, v katerih so starejši v slabšem položaju. Nižji življenjski standard, vendar tudi pomanjkanje znanj glede uporabe nove tehnologije, spremenijo to kategorijo v prednostni cilj za prihodnja prizadevanja na evropski ravni.
Zita Pleštinská
(SK) "Forum za pomoč starejšim", "Parlament starejših državljanov" in revija "Forum za starejše državljane", ki je bila izdana na Slovaškem s podporo Komisije, so dejavnosti, s katerimi sem se imela priložnost seznaniti na sestanku s starejšimi državljani, saj se tako tradicionalno začne moje koledarsko leto. Te dejavnosti so me prepričale, da si starejši ljudje želijo biti aktivni in se zelo hitro učijo. Mobilni telefoni na primer jim niso več uganka. Namesto tega so postali njihovi pomembni spremljevalci.
Na žalost se za računalniško pismenost ostarelih namenja le malo sredstev, zato pozdravljam poročilo gospe Neene Gill, ki podaja pomembno sporočilo Evropskega parlamenta v zvezi z izboljšanjem kakovosti življenja starejših ljudi in invalidov.
Uporaba novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij je lahko učinkovit instrument za zagotavljanje, da ta kategorija evropskih državljanov, ki so vir modrosti, izkušenj, tradicij in sposobnosti, ne bo izključena iz družbe. Vendar je pomembno, da se vsem ostarelim ljudem v Evropski uniji zagotovi enakovreden dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, pozdravljam pobudo 13 držav članic, ki so razvile skupen raziskovalni program podpore za starejše državljane, tako da lahko njihova generacija v celoti uporablja informacijske tehnologije. Brez dvoma bo to olajšalo komunikacijo in jim omogočalo, da dlje ostanejo zaposleni. Zato v celoti podpiram prizadevanja, da bi program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju" postal del naših prihodnjih odločitev in da bi tako postal skupen program Evropske unije. Verjamem, da bi s to odločitvijo podvojili sredstva na višino 600 milijonov EUR. Menim, da naš predlog o 20-odstotnem sofinanciranju iz državnih sredstev daje državam članicam dovolj motivacije, da začnejo reševati te naloge. Temu programu moramo dati zeleno luč, kar bo omogočilo učinkovit razvoj inovativnih izdelkov in specifičnih storitev z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij kot instrumenta za zagotavljanje dostojanstvenosti v starosti. Program tudi predstavlja priložnost za mala in srednje velika podjetja ter je popolnoma v skladu s cilji lizbonske strategije in našimi vrednotami.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Gospod predsednik, pozdraviti moramo predlagano sodelovanje Unije pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu, katerega cilj je izboljšati kakovost življenja starejših oseb.
Nove vrste informacijskih in komunikacijskih tehnologij lahko olajšajo življenje starejših ljudi in jim pomagajo, da ostanejo dejavni na delu in v zasebnem življenju. Zavedati se moramo, da se število starejših ljudi povečuje zaradi boljših življenjskih razmer.
Pri razvijanju podrobnega načina delovanja tega programa se moramo zavedati, da se sredstva in življenjske razmere ostarelih ljudi med državami članicami razlikujejo. Obstajajo bistvene razlike v življenjskem standardu. Zaradi tega obstajajo različne potrebe glede storitev in različne stopnje priprav na aktivno življenje, zlasti v primeru ljudi na podeželskem območju. Nove tehnologije, nove priložnosti za delo prek interneta in koristna uporaba nove tehnologije pomagajo starejšim, da ostanejo na trgu delovne sile. Vse to tudi omogoča ljudem, da se udobno starajo. Problem je zlasti pomemben v zvezi s staranjem prebivalstva Evrope.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Izključitev starejših občanov iz prednosti informacijskih tehnologij je problematična, zlasti ker bo število evropskih prebivalcev, starih med 65 in 80 let, kmalu doseglo 40 %.
Zato pozdravljamo skupni raziskovalno-razvojni program, ki se mu bo pridružila Evropska unija, da bi izboljšala življenje teh ljudi. Vendar pa želim poudariti dejstvo, da je financiranje tega projekta s strani Skupnosti omejeno. Prispevek Skupnosti znaša največ 150 milijonov EUR, glede na to, da sredstva prihajajo iz proračuna okvirnega programa za raziskave in razvoj, ki ima skupna sredstva v vrednosti več kot 50 milijard EUR. Poleg tega prispevek Skupnosti ne sme preseči 50 % javnih sredstev, ki se bodo porabila za projekt, kar je neobičajno nizek odstotek za tako pomemben projekt.
Razen konkretnih prednosti, ki jih rešitve informacijske tehnologije, določene v tem programu, ponujajo starejšim, je sodelovanje Unije pri tem projektu dobra priložnost za prispevanje h kakovosti življenja Evropejcev, zato bi finančni prispevek Skupnosti moral presegati zneske, ki jih posamezne države namenjajo tem raziskavam.
László Kovács
komisar. - Gospod predsednik, v imenu gospe Viviane Reding želim izraziti pohvalo za zelo konstruktiven pristop Evropskega parlamenta in zlasti poročevalke gospe Gill med pogajanji o predlogu o "podpori iz okolja pri samostojnem življenju". Za ta portfelj ne odgovarjam, poleg tega razprava zame ni bila le zanimiva, ampak tudi zelo poučna. Zagotavljam vam, da svoji kolegici Viviane Reding ne bom posredoval le čestitk, ampak tudi skrbi in predloge.
Razumel sem, da je eno od ključnih vprašanj uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij s strani starejše generacije, s čimer se strinjam. Gotovo zahteva tako znanje kot tudi finančna sredstva. Izobraževanje starejših, zlasti tistih, ki živijo na podeželju, je gotovo pomembno, vendar pa ga ustrezno obravnava akcijski program "Prijetno staranje". Cenovna dostopnost je drugo pomembno vprašanje, ki ga bo obravnaval program "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju". V zvezi s pridruževanjem drugih držav, ki si to želijo, je to seveda mogoče, za to ste tudi predlagali sorazmerno nizek prag.
Za konec želim poudariti, da Komisija pozdravlja in podpira kompromisne predloge sprememb poročevalke, zaradi katerih bo sporazum lahko sklenjen na prvi obravnavi. Ker ste se temu tako posvetili, bomo lahko s to pomembno pobudo začeli že spomladi. Vaša stalna podpora bo prav tako bistvena med izvajanjem pobude. Poudariti želim, da soočenje s tem izzivom ni le moralna dolžnost, ampak tudi gospodarska priložnost, kar je stališče, ki ga je izrazilo veliko govornikov. Gre za dobro počutje starejših državljanov v prihodnosti ter za našo konkurenčnost v prihodnosti.
Neena Gill
poročevalka. - Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem kolegom za njihove pripombe in prispevke.
Gospod Krasts me je vprašal, ali želim, da pri pobudi sodelujejo tudi druge države. Namen tega programa je, da je odprt čim več članicam, vanj se lahko vključijo tudi države zunaj EU, kar se že dogaja.
Vprašanje, ki so ga mnogi zastavili, obravnava financiranje. Težava je v tem, da se zdi, da je financiranje omejeno na 150 milijonov EUR. Preučiti moramo možnosti za spremembo tega v prihodnosti, če bo za program veliko zanimanja, ali možnost za rešitev te težave z drugimi pobudami sedmega okvirnega programa.
Danes sem slišala, da je poleg podnebnih sprememb staranje eden največjih izzivov 21. stoletja. Pomembno je, da Komisija nadaljuje z obravnavanjem tega vprašanja, ne le s posameznimi programi, kot je ta, ki so zelo pomembni, ampak tudi na drugih področjih in - ponovno poudarjam - da bi morala združiti razmišljanje o tem.
Menim, da mora biti Komisija pri tem tudi previdna, ker so nekatere države članice, kar je zelo očitno, veliko bolj napredne pri tem kot druge. Nujno je, da zagotovimo, da med državami članicami ne bo velikih razlik, ko se bo ta program zaključil.
Rada bi poudarila nekaj ključnih točk, ki so jih omenili kolegi, zlasti moja poročevalca v senci. Gospod Van Nistelrooij je poudaril, da traja predolgo, da proizvodi pridejo na trg in da moramo to težavo rešiti, če resnično želimo s tem programom doseči spremembe. Kot je povedal gospod Chatzimarkakis: delujemo kot del sveta, ki je najbolj zavezan kakovosti življenja ne glede na starost osebe. Menim, da je pomembno, da svoje besede podpremo z dejanji.
Zahvaljujem se tudi gospe Geringer de Oedenberg, pripravljavki osnutka odbora za pravice žensk in enakost spolov, ter vsem drugim iz sekretariata, sekretariatu skupine PSE in mojemu uradu za njihove prispevke, Komisiji in Svetu ter portugalskemu in slovenskemu predsedstvu.
(Ploskanje.)
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 13. marca 2008.
