Priprave na Evropski svet (25. - 26. marec 2010) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je razprava glede izjave Sveta in Komisije v zvezi s pripravo na Evropski svet (25. - 26. marec 2010).
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod predsednik, v teh prvih mesecih leta 2010 smo priča izredno močni dinamiki v Evropski uniji, in to na sred najresnejše gospodarske krize v zadnjih osemdesetih letih. Istočasno izvajamo novo pogodbo, Lizbonsko pogodbo, ustanavljamo nove institucije in opravljamo zelo obsežno preurejanje ureditve naših gospodarskih sistemov.
To se včasih dogaja na nekoliko neorganiziran način zaradi odzivanja na velike izzive, ki jih sproti srečujemo; trenutno na primer na položaj grškega finančnega sistema. Vendar se Evropa spopada s tem položajem z ustvarjanjem novih orodij gospodarske politike na vseh področjih.
Zato včasih ne razločimo gozda zaradi dreves, vendar ustvarjamo popolnoma novo pot za reševanje izjemno zapletenega gospodarstva 21. stoletja, in to z evropskim pristopom.
Na takšen način smo se odzvali na zelo resno krizo in prva reakcija je bilo vlaganje javnega denarja v gospodarstvo Evrope, kar je privedlo v velike primanjkljaje.
Na tak način smo se odzvali z obravnavo - in tukaj smo, da jo odobrimo - popolne reforme nadzora finančnega sistema.
Na tak način se odzivamo, in to z usklajevanjem gospodarskih politik. Komisija je navedla, da bo v zvezi s tem predložila predlog za usklajevanje gospodarskih politik, zlasti v območju evra. Poleg tega se prav tako srečujemo z zelo odločnimi in jasnimi ukrepi Evropske unije v podporo finančni stabilnosti na območju evra. Ta politična zaveza je bila sprejeta 11. februarja, da bi utrdila in ohranila finančno stabilnost na območju evra.
Obstaja še ena pobuda, ki je nedvomno del tega svežnja: zaveza za novo strategijo za rast in ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest. To je glavna delovna tema Evropskega sveta ta konec tedna; strategija, ki jo je opredelila in razširila Evropska komisija v dokumentu z dne 3. marca in ki jo bodo podrobno preučili voditelji držav ali vlad na spomladanskem Svetu, zlasti s stališča tako imenovanih "strateških ciljev". To so strateški cilji, ki jih je Evropska komisija navedla v svojem dokumentu, kot so vprašanja zaposlitve, vlaganj v raziskave in razvoj, podnebnih sprememb in energijo, zgodnjega zapuščanja šole, izobraževanja na splošno in revščine. Poleg tega bo Evropski svet prav tako obravnaval vprašanje vodenja, ki je po našem mnenju ena od pomanjkljivosti tako imenovane Lizbonske strategije. Svet si želi, da bi se to vodenje vrtelo okrog njegovega lastnega političnega vodenja ter ukrepov Komisije pri nadziranju izpolnjevanja zavez, ki so jih sprejele države članice. To se bo seveda odvijalo v tesnem sodelovanju z in ob nadzoru Parlamenta ter seveda institucij Unije kot celote.
To bo osnovni namen zasedanj Evropskega sveta ta konec tedna, poleg enako pomembnega področja boja proti podnebnim spremembam, pri katerem je EU še zmeraj vodilna. Evropska unija bo obdržala svojo vodilno vlogo na svetu v boju zoper podnebne spremembe; to mora storiti, še naprej mora imeti pri tem vodilno vlogo. Poleg tega imamo merljivo zavezo za tako imenovan "hiter začetek". Zato upajmo, da bo Evropski svet izmeril in ponovno potrdil to zavezo za pomoč državam v razvoju pri boju proti podnebnim spremembam tudi v naslednjih nekaj letih. Zavezo razvitih držav, da bodo na splošno sodelovale s tistimi, ki še niso razvite, da bomo vsi prispeli na zelo pomembno konferenco v Kankunu v najboljšem možnem stanju. Na tej konferenci mora Evropska unija - ponavljam - obdržati svoj vodilni položaj, ki ga ima zdaj, brez katerega københavnskih dogovorov, za katere menimo, da niso zadostni, gotovo ne bi dosegli.
Države članice so soglasno potrdile svoje popolno strinjanje s temi cilji in da se želijo odločno premakniti k pravno zavezujočim obvezam na konferenci v Kankunu v Mehiki.
Voditelji držav in vlad bodo v veliki meri obravnavali ta vprašanja. Prav tako je mogoče - odvisno od tega, kar se bo zdaj zgodilo, ko se evropske institucije odločajo, kako se lotiti krize, ki se nanaša na tako imenovani grški primer - da se bodo ukvarjali z vprašanjem finančnega položaja v Grčiji in ponovnega financiranja javnega dolga te države. Tudi to vprašanje se bo nedvomno pojavilo tam, ker predstavlja del politične zaveze, ki jo je Evropska unija sprejela 11. februarja na ravni voditeljev držav in vlad. To je bila politična zaveza za podporo finančne stabilnosti območja evra v smislu, da če je treba sprejeti posebne ukrepe za vzdrževanje te finančne stabilnosti, bodo takšni ukrepi sprejeti.
To je vsekakor načelo, ki bo zelo prisotno na srečanju Evropskega sveta ta konec tedna.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, prav zares je to zelo dobra priložnost za srečanje, ki je prišla ob pravem času - dan pred pomembnim spomladanskim Evropskim svetom. Pred nami so težke naloge. Pri teh nalogah je nova in močna podpora Evropskega parlamenta velikega pomena. V zvezi s tem naj se zahvalim in čestitam Parlamentu za njegovo resolucijo glede Evrope 2020, katero je sprejel v Strasbourgu pred dvema tednoma s široko podporo strank.
Prav tako želim izkoristiti priložnost in se zahvaliti španskemu predsedstvu Sveta za njegovo podporo pri strategiji Evropa 2020. Podpora je bila jasno izražena na različnih sestavah Sveta ministrov.
Zdaj pa k Evropskemu svetu: menim, da mora vsak Evropski svet narediti dve stvari. Pokazati mora, da se odziva na trenutne potrebe in mora delati na dolgoročnem evropskem strateškem okviru in dolgoročnih strateških ciljih.
Kriza vključuje več nujnih težav, s katerimi se srečujejo skupnosti, delavci in podjetja po Evropi. In kot vem, so javne finance na nacionalni ravni pod pritiskom, kot še nikoli. Evropska unija seveda mora rešiti ta vprašanja, vključno s finančno stabilnostjo. Kasneje se bom vrnil k temu.
Evropa ne sme narediti napake zanemarjanja nujnosti dela v tem trenutku, da bi prinesla dolgoročne spremembe. Zaradi tega bo Evropski svet obravnaval dva izmed naših najočitnejših dolgoročnih izzivov: našo gospodarsko krizo in podnebne spremembe.
O strategiji Evropa 2020 smo že skupaj razpravljali v tem parlamentu. Vaš prispevek in vaša zavezanost bosta nepogrešljivi pri uresničevanju naših ambicij za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Takšen bo tudi prispevek Evropskega sveta.
Naša raven ambicij mora biti določena z razponom nalog, ki so pred nami. Pokazati moramo, da imamo vizijo in koherentnost za delovanje. In to moramo biti sposobni sporočiti, da bi pokazali ljudem, da bodo naši ukrepi prinesli spremembe, kjer je to potrebno. Zaradi tega menim, da je zelo pomembno, da se ta teden Evropski svet sporazume za jasne cilje.
Cilji, ki jih je Komisija predstavila, so bili previdno izbrani. Obravnavajo potrebo po povišanju ravni zaposlovanja, večjega vlaganja v raziskave in inovacije, uresničevanja naših podnebnih in energetskih ciljev 2020, izboljšanja izobraževalne uspešnosti in boja proti revščini.
Teh pet glavnih ciljev določa pod cilje, s katerimi se ljudje lahko poistovetijo, in kažejo, da Evropska unija uvaja reforme na področjih, za katere vsi vedo, da so pomembna. Prav tako gre za politično voljo reševanja težkih problemov.
Seveda morajo biti cilji dosegljivi. Prav tako morajo zahtevati posebno prizadevanje v primerjavi s statusom quo, priznanje držav članic, da je sprememba potrebna, Evropskemu svetu pa bom skušal prenesti ta občutek nujnosti glede trenutnega gospodarskega položaja Evrope in glede potrebe po reformah za bolj trajnostno, vključujočo gospodarstvo in družbo v Evropi.
Kar je resnično potrebno, so ukrepi, ki jih bo sprejela vsaka država članica za dvig svoje stopnje rasti in za obravnavo pomanjkljivosti, za katere vsi vemo, da obstajajo. Potrebujemo nacionalne ukrepe za obravnavo nacionalnih težav, opredeljenih v skladu z nacionalnimi okoliščinami in ob polnem upoštevanju subsidiarnosti, vendar postavljenih v skupni evropski okvir.
Če se lahko česa naučimo iz finančne krize, je to, da smo na svetu vsi soodvisni. Zato ne smemo sprejeti načel medsebojne odvisnosti na svetovni ravni in jih zavračati v razpravah na evropski ravni.
Tudi skupni okvir, ki ga podpiramo in ki ga je treba spodbuditi s posebnimi ukrepi Evropske unije, kar v našem dokumentu imenujemo "vodilne pobude".
Ti vodilni predlogi bodo pokazali ukrepanje na Evropski ravni na področjih kritičnega pomena, kot so digitalna agenda, inovacije, učinkovitost virov in industrijska politika - in seveda, v nekaterih primerih bodo prav tako pomagali doseči cilje na nacionalni ravni.
Tukaj predlagamo novo izhodišče. Zahvaljujoč Lizbonski pogodbi lahko sprejmemo nov pristop za gospodarsko usklajevanje, utrjeno gospodarsko vodenje Evrope - takšno, ki daje potrebno svobodo za oblikovanje ciljev na nacionalni ravni, vendar ki prinaša močno evropsko dimenzijo in ki uporablja vse instrumente na evropski ravni za zagon gospodarstva. Sprejem tega pristopa bo pravi preskus za Evropski svet.
Opogumljajo me rezultati neformalnega Evropskega sveta. Upam, da bodo evropski voditelji prisotni in bodo rekli "da", ko bo šlo za odgovarjanje na te izzive v skupinskem duhu.
Glede podnebnih sprememb vem, da se Parlament strinja z mano, da podnebne spremembe niso tema, ki bi jo lahko dali na stranski tir. Obdržati jo moramo na vrhu naše agende.
Evropska unija je imela in še vedno ima vodilni položaj - samo mi smo zaveze za zmanjševanje jasno podprli z mehanizmi za vzpostavitev praktičnih ukrepov; smo največji donator pomoči državam v razvoju glede podnebnih sprememb. Zato se premaknimo od premišljevanja o Københavnu in ponovno prevzemimo pobudo.
Potrebujemo jasno, poenoteno in ambiciozno stališče. Zato je Komisija predložila sporočilo, ki določa korake, ki so potrebni za ponovni zagon mednarodnih pogajanj. Istočasno je komisar Hedegaard začel niz posvetovanj s ključnimi partnerji.
Zato bi si morali resno prizadevati za napredek v Kankunu - z nadgrajevanjem zelo jasne vsebine københavnskega dogovora. Kjoto mora ostati na programu, vendar moramo biti jasni, da se lahko oceni samo v luči globalnega sporazuma in ne prej. Pospešiti moramo dejavnosti ozaveščanja in gradnje zaupanja, najočitneje pri državah v razvoju - zato je spoštovanje naših zavez zagonskega financiranja tako pomembno.
Seveda bomo istočasno nadaljevali z izvajanjem našega svežnja 20-20-20 in zlasti pokazali, kako je skladen z delom gospodarske posodobitve in reforme, zastavljenim v strategiji 2020.
Ti dve področji jasno kažeta, kako Evropejci pričakujejo ukrepanje političnega vodstva Evropske unije. Prepričan sem, da če bomo imeli voljo za pogum, se bomo Evropi lahko pokazali kot odločilni vpliv pri gradnji prave prihodnosti za naše državljane.
V istem duhu bom Evropskemu svetu predstavil nekatere velike izzive za G20, ki se bo sestal junija v Kanadi. Nikoli ne smemo pozabiti, da so nekatera vprašanja evropska, vendar jih je prav tako treba obravnavati na globalni ravni.
Finančna stabilnost ter gospodarski in finančni položaj v Grčiji nista na uradnem dnevnem redu tega Evropskega sveta. Iskreno povedano ne vem, kako je mogoče, da voditelji držav, zlasti tisti iz območju evra, ne bodo razpravljali o tem vprašanju. Naj torej izrazim naše stališče glede tega.
Grčija je trenutno v fazi zmanjševanja svojega prevelikega javnega primanjkljaja. Znatno zmanjšanje primanjkljaja je bistvenega pomena in Grčija je v ta namen sprejela ukrepe. Grčija zlasti sprejema ukrepe, ki letos vodijo v zmanjšanje njenega primanjkljaja za 4 % BDP. Takšna davčna prizadevanja so v skladu z ukrepanjem, ki ga priporočata Komisija in Svet, kot je potrdil Svet 16. marca. Seveda je treba z davčnimi prizadevanji Grčije nadaljevati; to je edina pot za zagotovitev trajnega zmanjšanja stroškov posojil.
V odgovor na gospodarski in finančni položaj v Grčiji je neuradno srečanje voditeljev držav ali vlad 11. februarja izjavilo, citiram "države članice evrskega območja bodo po potrebi odločno in usklajeno ukrepale, da bi zagotovili finančno stabilnost v evrskem območju kot celoti".
Komisija meni, da je zdaj primerno, da se znotraj območja evra ustvari instrument za usklajeno delovanje, ki bi ga lahko uporabili za zagotavljanje pomoči Grčiji, če bo obstajala potreba. Jasno mora biti, da vzpostavitev takega mehanizma ne vključuje njegove samodejne aktivacije. Ustvarjanje takega mehanizma je prav tako vprašanje odgovornosti in solidarnosti.
Napredek je dvosmerna cesta. Grčija si zdaj prizadeva na gospodarskem področju in s podporo njenih prizadevanj ne pomagamo le Grčiji, temveč tudi stabilnosti na evrskem območju kot celoti. Okvir za usklajeno delovanje je treba razumeti kot varnostno mrežo, ki se uporabi le, ko so ostala sredstva za izogibanje krizi bila izčrpana, vključno z izrabo možnosti političnega delovanja na domači ravni.
Če presežemo tehnične vidike, morajo možne rešitve utrditi in okrepiti enotnost in koherentnost območja evra in njegovega vodenja. Svetovno gospodarstvo potrebuje stabilnost. Območje evra je pol stabilnosti in pomembno je, da se njegova zmogljivost za zagotavljanje stabilnosti še poveča. Morda se bomo glede nekaterih vprašanj morali zateči k medvladnim instrumentom, vendar jih je treba vgraditi v skupni evropski okvir.
Trdno sem prepričan, da bo odgovor na posebne izzive prav tako preskus za evropske voditelje in za njihovo zavezo Evropski - in monetarni - uniji. Pod vprašajem je temeljno načelo finančne stabilnosti, ki je osrednjega pomena za evro; in evro je ena od najpomembnejših stvaritev evropskega projekta in evropskega procesa izgradnje do zdaj.
Upam, da bo to vprašanje razrešeno v duhu odgovornosti in solidarnosti. To je evropski način dela.
(Aplavz)
Joseph Daul
Gospod predsednik, gospod López Garrido, predsednik Komisije, gospe in gospodje, skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) pričakuje, da bo Evropski svet ponovno jasno potrdil solidarnost, medtem ko bo istočasno poskrbel, da bodo vsi prevzeli svojo odgovornost.
Skupina PPE prav tako pričakuje, da bodo voditelji držav ali vlad opredelili svoj načrt za izhod Evrope iz krize. Do katere mere so pripravljeni sodelovati in katere meje ne želijo prekoračiti? Ali verjamejo, da je oživitev rasti in zaposlovanja odvisna od pravega skupnega ukrepanja z viri, ki so za to potrebni, ali bi raje ukrepali po svoje, kar se tiče inovacij, izobraževanja, usposabljanja, podpore malim in srednje velikim podjetjem in boja zoper brezposelnost in revščino, z vsemi še preveč znanimi posledicami?
Naj vas spomnim, da so se leta 2000 vse države članice zavezale prednostnim nalogam Lizbonske pogodbe. Ker pa se niso opremile z viri, ker niso resno vzele ciljev, smo zdaj zaostali za veliko let, in kar smo rekli, da se bo zgodilo, se je zgodilo, vendar zunaj Evrope.
Moja skupina zato pričakuje, da bo Evropski svet prešel od besed k dejanjem in resno obravnaval naše skupne gospodarske cilje na osnovi predlogov Komisije 2020, katerih spremenjeno različico bo Parlament predlagal junija.
Vračam se k solidarnosti, solidarnosti, o kateri se veliko govori že nekaj tednov in ki je dejansko bistvo evropskega povezovanja, od vzpostavitve enotnega trga do skupne obrambe, ter do evra. Ta solidarnost se je kazala že od začetka finančne krize in ne smemo je odreči našim grškim prijateljem ali kateri koli drugi državi EU, ki se srečuje z istimi težavami.
Ta teden je nujno, da najdemo evropsko rešitev za to krizo, rešitev, ki temelji na Skupnosti - ponavljam, rešitev, ki temelji na Skupnosti - ki mora biti predvidena v skladu z evropskimi pravili in znotraj okvira evropskih mehanizmov finančne pomoči. Če bomo želeli, lahko v ta okvir vključimo tudi Mednarodni denarni sklad, toda vedno v skladu z evropskimi pravili. V interesu vseh je, da jamčimo za stabilnost Evrope in evropskega monetarnega sistema.
Gospe in gospodje, na zadnji strani Evrope je solidarnost, na sprednji strani odgovornost. Ta odgovornost je, da vsaka država članica jamči za točne in zanesljive javne finance. Prav tako gre za to, da državljani držav, ki se srečujejo z začasnimi plačilnimi težavami, pokažejo požrtvovalnost za sodelovanje v skupinskih prizadevanjih, da se javne finance spravijo nazaj na pravi tir, in da sprejmejo reforme, ki so potrebne za dosego tega, ne glede na to, kako ostre so.
Z drugimi besedami, da, Evropa mora pokazati solidarnost do Grčije. Zagotoviti moramo, da Grčija prebrodi to težko obdobje. Vendar mora tudi Grčija izvesti te notranje reforme, ki so potrebne v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju za jamčenje te solidarnosti, in včeraj jih je predlagala Parlamentu. Zdaj Grčiji preostane, da jih izvede.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, kriza nas sili, da se spremenimo. Prva sprememba se nanaša na Komisijo, katero pozivam, da v celoti in z avtoriteto izvaja svojo vlogo varuha pogodb. Merila Pakta za stabilnost in rast se morajo uporabljati in Komisija mora to zagotoviti. Parlament jo bo podpiral pri tej težki nalogi.
Druga sprememba se nanaša na vodenje naših javnih financ. V obdobju rasti je čutiti, da ima posamezna država pravico do vodenja svoje lastne proračunske, davčne in socialne politike, brez da bi si delala skrbi zaradi katere koli druge države. Vendar v obdobju krize tiste, ki so največ porabile, pozivajo k solidarnosti tiste, ki so bile, recimo temu, razumnejše.
Se lahko to nadaljuje? Po mojem ne. Čas je, da države članice bolje usklajujejo svoje proračunske, davčne in socialne politike, in ne sme nas biti strah izreči: želimo si več vodenja Evrope! Takšno usklajevanje ne bo le olajšalo izvajanja načel, ki temeljijo na solidarnosti, ter ga naredilo pravičnejšega in naravnejšega.
Gospod predsednik Sveta, vabim vas, da v tej smeri sprejmete pobude. Kot veste, imam določene izkušnje: stroj vedno dobi zalet v kriznih časih. Smo sredi prave krize, kar se tiče naših državljanov in dejanskega položaja, in potrebujemo politični pogum.
(Aplavz)
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, evropski vrh mora in bo obravnaval krizo v Grčiji, to je očitno. International Herald Tribune piše nekaj zanimivega v današnjem glavnem članku: "Grčija je obljubila, da bo naredila svojo domačo nalogo in uravnotežila svoj proračun". Države članice, ki pripadajo območju evra, so svojo solidarnost obljubile pod pogojem, da Grčija izpolni njihove zahteve v zvezi s tem.
Grčija je izpolnila svojo obljubo, piše International Herald Tribune. Vendar pa države članice evrskega območja niso izpolnile svoje - zlasti Zvezna republika Nemčija, ki ne želi izpolniti svoje obljube. To je prva točka.
(Aplavz)
Predsednik Komisije je po pravem govoril o varnostni mreži. Ne gre za prenos denarja od davkoplačevalcev v Nemčiji, Franciji, Italiji ali kateri koli drugi državi v grške kovčke. To ni cilj. Gre za to, da se Grčiji omogoči posoja denarja na mednarodnih trgih z istimi obrestnimi merami, ki so na razpolago drugim državam. Obrestne mere običajno znašajo 2,5 do 3 %. Zaradi špekulacij, ki jih je povzročila nezmožnost prikaza solidarnosti do Grčije, ta država plačuje 6 %. Če povem naravnost, poskusi Grčije, da bi uravnotežila svoj proračun, polnijo žepe špekulantom na mednarodnih finančnih trgih.
(Aplavz)
To pomeni, da ljudi tam ropajo. To je neumno, ker če to predstavlja precedens - če nezmožnost izkazovanja solidarnosti omogoča ljudem, da špekulirajo zoper državo v območju evra, ki ima takšen primanjkljaj, da sčasoma notranja solidarnost postane nevzdržna in mora posredovati Mednarodni denarni sklad, potem bo Grčija le uvod. Špekulanti bodo potem svojo pozornost usmerili na Italijo, Združeno kraljestvo in Španijo. Če ne želimo biti priča velikemu izbruhu, potem moramo zdaj pokazati svojo solidarnost z Grčijo.
Solidarnost z Grčijo - in to je sporočilo, ki ga moramo zlasti prenesti nemški kanclerki - je zato gospodarsko smiselna. Ne gre za dajanje pomoči zaradi dejanja samega.
(Aplavz)
Posledično ne moremo odvezati gospoda Barrosa te obveznosti, tako da rečemo, da bi to moral zdaj urediti Mednarodni denarni sklad. Komisija je tista, ki mora predlagati, kako lahko dosežemo razumno stabilizacijo znotraj območja evra. Komisija je podala dobre predloge in menim, da bi se Svet z njimi moral strinjati. Ti ne vključujejo pozivov Mednarodnemu monetarnemu skladu. Zakaj ne? Ker lahko sami rešimo težavo znotraj območja evra.
Še več, osupnilo me je, da kanclerka Merklova v zadevo vpleta tudi Mednarodni monetarni sklad. Nemška Bundesbank - ki nemškim konzervativcem pomeni enako kot Vatikan katolikom - je v svojem mesečnem poročilu za marec napisala: "Vendar pa so finančni prispevki Mednarodnega denarnega sklada za razrešitev strukturnih težav - kot je neposredno financiranje proračunskega primanjkljaja ali financiranje dokapitalizacije bank - neskladni z njegovim monetarnim mandatom". To je citat iz nemške Bundesbank. V nasprotju z izjavami njenega ministra za finance nemška kanclerka pravi, da bi problem moral razrešiti Mednarodni denarni sklad. To ni prava pot.
Zdaj moramo mednarodnim trgom pokazati: špekulirate lahko, kolikor želite, vendar ne boste razdružili območja evra. Špekulacije se ne bodo nehale, dokler tak signal ne bo podan. Da bi razjasnili, o kakšnih špekulacijah govorimo, moramo pozornost znova usmeriti na posle kreditnih zamenjav. Gre samo za igro: zavaroval se bom pred požarom sosedove hiše. Če bo sosedova hiša pogorela, bom dobil denar od zavarovalnice. Če bi bil položaj takšen, bi bilo v mojem interesu, da bi ta hiša res pogorela.
V Evropski uniji ne moremo uporabiti Florijanovega načela - "Sveti Florijan, prihrani moji hiši in zažgi ostale". Zato je solidarnost z Grčijo dejanje za stabilizacijo evra in območja evra. Na koncu se morate odločiti, ali želite imeti evropsko solidarnost ali želite popustiti politiki iz naslanjačev. Ne želim si ga prisvojiti, toda pozivam vas, da pozorno prisluhnete naslednjemu citatu Wolfganga Münchauna iz Financial Times Deutschland - ki ni socialističen časopis in ta moški ni socialdemokrat: "V položaju, ko potrebe Evrope prihajajo v nasprotje z nemškim populizmom, izberimo potrebe Evrope."
(Aplavz)
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, menim, da je zaključek, ki ga lahko vsi mi - skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), zeleni, socialisti, liberalci in ostale skupine, razen evroskeptičnih skupin, ki so morda zadovoljne s tem, kar se dogaja v Evropi - potegnemo iz tega, je, da je v Evropskem sveta potrebna večja jasnost.
Zunaj evropskih institucij se že tedne odvija boj glede vprašanja, kaj je treba narediti, da bi pomagali Grčiji in območju evra. Tega še nismo doživeli: že tedne namesto sprejemanja odločitev potekajo prepiri glede ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti, in marsikaj in vse je že bilo rečeno.
Nadaljeval bom, gospod predsednik. Občutek imam, da so v štirih dneh nekateri člani Sveta storili več škode evropskemu projektu kot vsi evroskeptiki skupaj v štirih letih. Tako čutim danes.
(Aplavz)
Edini način, da to spremenimo in ustavimo, je sprejetje trdne odločitve na podlagi predloga Komisije. Zadovoljen sem, da je gospod Barroso danes oznanil, da bo v Svetu predlagal rešitev, rešitev - in ponavljam besede gospoda Daula - ki mora temeljiti na Evropi in Skupnosti in kjer ne gre za zahtevo, ki je prisotna že mesece, namreč da se denar vzame iz žepov davkoplačevalcev in da Grčiji. Ne gre za to. Gre za potrebo po evropskem instrumentu, ki bo omogočil zmanjšanje obrestnih mer za državne obveznice Grčije. Najboljši način, da se to naredi, je, da samo ena država - Grčija - izda te državne obveznice, vendar jih izda na evropski ravni, saj ima Evropa likvidnost in kredibilnost.
Pri poznavanju obrestne mere štejeta dva elementa: likvidnost in kredibilnost. Evropa ima potrebno likvidnost in kredibilnost in na tej osnovi bo možno znižati grške obrestne mere, brez da bi en sam evro davkoplačevalskega denarja šel Grčiji. To je nujno, gospod predsednik, ker je danes razpon - to je vrzel med nemško stopnjo, ki danes znaša 3,05 %, in grško stopnjo, ki je trenutno 6,5 % - 350 baznih točk. Edini način za razrešitev tega je sprejem potrebnih ukrepov za uvedbo tega evropskega instrumenta.
Drug razlog za razlago te zahteve je, da morajo prizadevanja Grčije - ki jih mora oziroma jih je obvezana izkazati - služiti namenu. Ker če se ne izbere evropska rešitev, če se te obrestne mere ne morejo znižati, bodo vsa prizadevanja Grkov na koncu šla na trge kapitala. To se bo zgodilo, če med zasedanjem tega Sveta ne bo sprejeta trdna odločitev. Grki si bodo prizadevali, varčevali in kdo bo imel od tega koristi? Špekulanti, trgi kapitala in tako dalje, saj bodo imeli veliko višje obrestne mere.
(Aplavz)
Zato mora Evropa posredovati. Evropa mora posredovati, da bi zagotovila, da so grški ukrepi za uravnoteženje primerni. So potrebni, vendar morajo biti tudi primerni. Zato podpiramo in zato mora cel Parlament zdaj podpreti predlog, ki ga bo predložila Komisija, in upati moramo, da bodo člani Sveta tiho in se bodo strinjali. Tega se nadejamo.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, vse bi rada ponovno na kratko spomnila, kako hitro - včasih praktično čez noč - smo se odločili za rešitev evropskih bank, ko so bile v težavah.
Vendar šele zdaj razpravljamo o pogojih za odobritev te pomoči. Še vedno nismo razjasnili pogojev poplačil in odgovornosti, niti nismo določili, kako je treba nadzorovati banke. Ob upoštevanju tega moram prav tako opozoriti, da je ta grška kriza - ta kriza, s katero se spopada evro - dejansko evropska kriza in da razprave potekajo že tedne in mesece, brez da bi se Evropejci lahko opremili za sprejem potrebnih odločitev; kar se mene tiče, je to sramotno. Kot nemško poslanko - upam, da poslušate, gospod Langen - me je sram svoje nacionalne vlade.
Danes beremo, da se v Bruslju sestaja posebni vrh, na katerem bodo sprejete odločitve glede Grčije v skladu z voljo kanclerke Merklove - kar ona želi in kar ji bo omogočilo, da se iz Bruslja v Berlin vrne kot zmagovalka - brez da bi dejansko z drugimi razpravljala o zadovoljivih rešitvah. Mislim, da je to sramotno. Pomeni, da so tabloidi in politiki iz naslanjačev zmagali, in menim, da bi morali dobro razmisliti - tudi vi, gospod Langen, v vaši nemški delegaciji - ali bi solidarnost v smislu "biti ali ne biti" morala biti odvisna od rezultatov javnomnenjskih barometrov, ki jih trenutno dobiva nemška stranka, katere članica je nemška kanclerka, zaradi obetov volilne zmage v neki nemški zvezni državi.
Mislim, da diši po prevelikem populizmu in nesprejemljivo je, da še ni bilo dogovorjeno, da se bodo voditelji držav ali vlad med rednima zasedanjema Sveta v četrtek in petek dogovorili, kako se bo območje evra spopadlo s krizo v Grčiji.
(Aplavz)
Tesno sem spremljala razprave v Nemčiji in prejšnji teden sem bila tudi v Grčiji in državljanom svoje države, Grčije in EU bi rada še enkrat jasno povedala, da je to čas za solidarnost in da bo od zdaj naprej Grčija lahko dobila posojila pod ugodnimi pogoji le, če to ni enosmerna ulica. Dnevi, ki sem jih preživela v Grčiji, so mi pokazali, da ima grški narod zdaj priložnost, da ustvari boljšo državo. Grška država mora uporabiti krizo za uvedbo pravih reform. Nikomur ne bomo naredili usluge, če zdaj pokažemo solidarnost, brez da bi pozvali gospoda Papandreoua, da sprejme celo bolj daljnosežne reforme, kot so bile oznanjene do danes. Kot sem povedala, Grki si zaslužijo mnogo več.
Ker se mi ta populizem v Nemčiji zdi tako prevladujoč in ker se mi zdi nevaren, bi o tem prav tako želela razpravljati z drugega stališča: v naši analizi se trajni obstoj evra - enotne valute - dolgoročno lahko zagotovi le, če Evropejci stopijo skupaj in strnejo svojo gospodarsko politiko. V nasprotnem primeru nas bo konkurenca za tako imenovane težke interese v časih dvomov vedno pripeljala k težavam, s katerimi se trenutno srečujemo. Potem bomo imeli veliko dela in stvari bodo spet postale neprijetne, gospod Langen. Našim državljanom moramo razložiti potrebo po povezovanju.
Razprave se že predolgo vlečejo, podobno kot v primeru ustave. Zelo smo zadovoljni, da je Lizbonska pogodba končno v veljavi, ko pa se srečamo s prvim izzivom po Lizboni, dopustimo, da tabloidni tisk in politiki z naslanjačev premagajo razum. Kanclerki Merklovi bi svetovala - to pomeni, da bi to lahko prišlo tudi z vaše strani, nemški kolegi iz skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) - da uporabi zavore. Potreba po povezovanju gospodarske politike mora biti odslej tema razprav. Voditi nas morajo preglednost, razum in argumenti, ki jih lahko predložimo državljanom, ne pa tabloidni tisk, kot je BILD-Zeitung. Drugače se bo, kot je danes napisal gospod Münchau, kmalu kanclerka Merklova iz Bruslja vračala poražena. Potem bo BILD-Zeitung napisal: evro je treba ukiniti - ponovno moramo uvesti nemško marko. Kaj bomo storili potem?
Ni še prepozno. Nemčija ima odločilni položaj. Upam, da gospod Sarkozy ne bo popustil in je razumnejši od kanclerke Merklove.
Michał Tomasz Kamiński
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, danes se v tej dvorani o Grčiji ne pogovarjamo brez razloga, kljub dejstvu, da na žalost Grčija ni na dnevnem redu zasedanja. V tej dvorani bi rad izrazil odobravanje grški vladi. To je vlada, ki se danes srečuje s protesti na ulicah. Morda protesti prihajajo iz vrst njenih lastnih volivcev, vendar je to vlada, ki v imenu racionalnega gospodarstva in evropske solidarnosti sprejema težke odločitve in ne popušča populizmu. Obžalujem, da moram reči, da se vsi evropski voditelji danes ne morejo upreti te vrste populizmu.
Zdi se mi, da Grčija potrebuje našo solidarnost, ker je Evropa zgrajena na načelu solidarnosti, seveda pa ne smemo dovoliti kateremu koli politiku v kateri koli državi, da gospodarsko politiko obravnava kot nakupovanje s kreditno kartico brez limita, ker se bodo stvari končale kot v Grčiji. V prihodnosti bi morali trdno postaviti pogoje za države članice, da bi zagotovili, da vodijo racionalno gospodarsko politiko, ker politika, ki ne temelji na racionalnih temeljih, privede do tega, kar se je zgodilo.
Na žalost moram reči, da se danes prav tako srečujemo s težavo, ki se pogosto pojavlja v Evropi, namreč da sta ideologija in politika pomembnejši od gospodarstva. Tako se na žalost konča in primer tega smo imeli pri uvedbi evra. Danes lahko rečemo, da je Grčija verjetno prezgodaj sprejela evro, ker pa je bila politika dana pred gospodarstvo, imamo krizo, ki je prisotna danes. Želel bi povedati, da upam, da bo Evropska komisija pod vodstvom gospoda Barrosa varuh evropske solidarnosti in evropske gospodarske razumnosti, ker potrebujemo to razumnost in solidarnost.
Prav tako bi želel izpostaviti, da v odgovor na krizo, v kateri smo se danes znašli, ne bi smeli iskati zdravil, ki bodo položaj le poslabšala. Nisem mnenja, da bi večja birokracija, povezovanje in regulacija v Evropi lahko pomagali k nečemu, kar je in bi moral biti naš največji cilj - večji konkurenčnosti. Ne smemo računati, da bodo uradniki lahko odločili, kako bi lahko izboljšali našo zavezo, namesto tega bi to morali dopustiti svobodnemu gospodarstvu. Prav tako bi morali spoštovati razlike v gospodarski in socialni politiki, ki ločujejo evropske države in ki izhajajo iz njihove različne zgodovine, kulture in ostalih dejavnikov. Lahko in moramo pozvati k evropski solidarnosti za Grčijo in upam, da bom v tej dvorani slišal izraze odobravanja za grško vlado.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, redko se strinjam s predsednikom Parlamenta in predsednikom Komisije. Ko pa oba pozivata k solidarnosti z Grčijo in svarita pred ponovno nacionalizacijo, se lahko z njima le strinjam, ker imata prav. Poleg tega smo nedavno v Strasbourgu slišali gospoda Barrosa, ki je na glas razmišljal, ali bi najhujše špekulacije na finančnih trgih morali popolnoma prepovedati. Vedno večjih socialnih razlik v Evropski uniji in znotraj držav članic ni mogoče več prezreti, vendar nujna vprašanja, ki so s tem povezana, niso na dnevnem redu voditeljev držav na njihovem prvem vrhu po začetku veljave Lizbonske pogodbe.
Razprave o gospodarski strategiji EU 2020 so seveda že na dnevnem redu. Kot veste, moja skupina sploh ni navdušena nad to strategijo, kot jo je pripravila Komisija, saj temelji na zgrešeni miselnosti konkurenčnosti, ki je pripeljala v krizo. Želimo strategijo za Evropo, ki daje prednost socialnim in ekološkim potrebam pred konkurenčnostnimi interesi. EU 2020 je zelo daleč od tega. Zanimivo pa je, ko posamezni člani nemške zvezne vlade pridejo in silno nastopijo proti tistim nekaj obvezujočim ciljem strategije EU 2020, na primer glede zaposlitvenih kvot, raziskav, izobraževanja in boja proti revščini - in to v evropskem letu boja proti revščini! Upam, da ta odnos ne bo prevladal pri večini voditeljev vlad.
Niki Tzavela
Gospod predsednik, moja država, Grčija, ima mnogo skupnega s Kalifornijo. Imamo čudovito podnebje, naša zemlja je naše premoženje, naši gozdovi so goreli kot gozdovi Kalifornije, gostili so olimpijske igre, kot smo mi, in znašli smo se pred istimi težavami kot Kalifornija.
Sprašujem se, če bi Kalifornija imela težave s posojanjem, ali bi jo centralna administracija ZDA prepustila na milost špekulantov...
(Govornico je prekinil medklic)
Gospodarstvo je tisto - da, je. Tega se zavedam. Zato sem povedal, kar sem povedal prej.
- - (EL)... ali bi centralna administracija ZDA rešila njeno težavo? Ali imamo ali nimamo v Evropi centralne administracije? Ali smo prepričani, da je Grčija, ki predstavlja 29 % evropskega gospodarstva, povzročila tako obsežen problem z evrom? Ali je prežagala kohezijo evra in ali ogroža enotnost Unije?
Tako je jasno, da se srečujemo z usodnim preskusom moči evropske valute in, še pomembneje, namere voditeljev Evropske unije, da jo branijo. Če se ozremo nazaj, lahko vidimo, kaj smo dosegli (pred 30 leti sem bila mlada uslužbenka na Ministrstvu za delo in usposabljala sem se tukaj, v Bruslju, na enotnem evropskem trgu). Naš dosežek je enotni evropski trg. Naš dosežek je evro. Mislim, da nismo skupaj dosegli ničesar drugega. Zato me najdete med evroskeptiki.
Verjamem, da bomo jutri dokazali, da smo res dosegli složnost in nekaj skupnega.
Zoltán Balczó
(HU) Tisti, ki so govorili pred mano, so vsi omenili rešitev za grško krizo. Medtem, gospod Barroso, je vrh sploh ni uvrstil na svoj dnevni red. Ali se vam to ne zdi nasprotovanje, hinavščina? Ker tega ni na uradnem dnevnem redu. Seveda se v letih 2008-2009 ni samo Grčija znašla v težkem položaju. Madžarska je država, ki se je približala bankrotu, deloma zaradi resnih napak svoje vlade. Posojilo MDS je bilo sprejeto, poteza, ki ima izjemno resne posledice za prebivalstvo. Odgovoriti moramo na vprašanje, kakšni so nauki finančne krize. Mogoče, da je vse povezano z vsem drugim? Ne. Pravi nauk je oblikoval predsednik vlade George Papandreou, ki je rekel, da je v zadnjih dvajsetih letih berlinski zid padel in Wall Street je padel. Ulica Wall Street je padla. Da, ta globalni finančni sistem, ki je izgubil stik z gospodarstvom, je glavni razlog, zakaj se države znajdejo v tem položaju.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Gospod predsednik, predsednik Sveta, bolj kot vsi drugi se zavedate, kako je moja stranka želela pomagati, da bi špansko predsedovanje bilo uspešno. Še naprej želimo s tem nadaljevati, vendar je nujno, da sprejmete določene prilagoditve in takoj nadaljujete z vodenjem Unije.
Vodenje Unije pomeni iskanje rešitve za Grčijo. Vsi so isto povedali, zato tega ne bom ponavljal. Vodenje Unije pomeni čim prejšnjo potrditev direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in ne zavlačevanja tega, kar dela špansko predsedstvo. Vodenje Unije pomeni čim prejšnjo odobritev svežnja o finančnem nadzoru in ne podpiranja za vsako ceno sporazuma Sveta, ki je mnogo bolj konzervativen kot predlog Komisije in celo bolj kot Larosièrovo poročilo, iz katerega izhaja.
Parlament bo španskemu predsedstvu predložil sporazum o nadzorovanju, ki ga je mogoče povzeti z dvema besedama: več nadzora in več Evrope. Prepričan sem, da bo španska vlada, ki je vedno pridigala o teh idejah, podprla Parlament in ne ostalih stališč, ki izvirajo z druge strani Rokavskega preliva.
Vodenje Unije pomeni okrepitev proračunske discipline in okrepitev proračunske discipline pomeni uvedbo novih idej za okrepitev preventivnega vidika. Španski predsednik vlade ve, da je pregled štirinajstih načrtov za stabilnost, ki so pravkar bili omenjeni, bil popolnoma birokratski postopek v odsotnosti boljše ideje.
Preventivni vidik bi moral upoštevati konkurenčnost gospodarstev - kajti brez bogastva ni mogoče uravnotežiti javnih financ - in upoštevati bi moral položaj tujih financ. Strožje sankcije prav tako morajo biti izvedene, tako da se sporazum res zdi obvezujoč.
Vodenje Unije pomeni uvajanje nove ideje glede vprašanja vodenja, o čemer ste pravkar pisali v časopisu. Španski predsednik vlade nam je tukaj povedal, kako si želi več vodenja, ko bosta člena 121 in 136 Lizbonske pogodbe, na katere se zdaj sklicuje špansko predsedstvo, že v veljavi.
Kaj vse še to vključuje? Povejte nam, kaj vključuje, in pomagali vam bomo. Da bi vam lahko pomagali, moramo vedeti, kaj pričakujete in želite, ker imajo v tem parlamentu nejasne, nepopolne in prazne ideje zelo kratek rok trajanja.
Stephen Hughes
Gospa predsednica, menimo, da bi osnutek sklepov Sveta, ki je ta teden prišel v javnost, lahko pomenil veliko nevarnost za Evropsko unijo.
Sklepi govorijo o pravočasnem prenehanju izrednih podpornih ukrepov. Kaj to pomeni v praksi? V sklepih Sveta Ecofin prejšnji teden smo videli umik ukrepov za podporo trgu dela od konca leta 2010. Decembra se je Svet pogovarjal o potrebi, da se vse države članice vrnejo k merilom Pakta za stabilnost do konca leta 2013.
Menimo, da je časovni okvir brezupno optimističen. Če sledimo receptu stroge vrnitve k merilom Pakta za stabilnost do konca leta 2013, bo to recept za velika varčevanja v javnem financiranju in v javni oskrbi, brezposelnost bo narasla, zbrani davki se bodo zmanjšali in začelo se bo obdobje počasne rasti, ki bi lahko vodilo v zmanjšanje gospodarskega potenciala Evropske unije še daleč v prihodnost. To je recept za katastrofo.
Namesto tega potrebujemo pametno ravnotežje med odgovorno davčno politiko na eni strani in neprekinjeno tržno podporo na drugi. Potrebujemo trajnostno socialno in trajnostno izhodno strategijo.
Danski delavski inštitut je danes predstavil številke. Pravijo, da če se bo sledilo strategijam za izhod v sili, o katerih se je dogovorilo 20 držav članic s Komisijo, bo dodatnega 4,5 milijona evropskih državljanov po nepotrebnem stalo v vrstah za brezposelne do konca leta 2013. Temu se je moč izogniti. Mi se moramo temu izogniti. Zato med drugim pozivamo k dvoletnemu moratoriju za umik podpornih ukrepov.
Po naključju ta teden prav tako podajamo predlog za nov evropski mehanizem za finančno stabilnost. Upal sem, da bo predsednik Barroso še vedno tukaj, ker sem želel povedati, da ne bi imeli nič proti, če bi ukradel naše ideje in jih jutri predstavil kot priporočilo Svetu.
Lena Ek
Gospa predsednica, Svet se bo sestal jutri, da bi razpravljal o prihodnosti Evrope, ki se srečuje z ogromnimi izzivi. Trenutno se spopadamo s finančno krizo, ki vodi v krizo delovnih mest, v kombinaciji s podnebno krizo.
Gospodarska rast, ki temelji na socialnih in okoljskih razlogih, je ključna za zagon Evrope, vendar se bojim, da bodo predlogi Sveta in Komisije za vodenje - naj bodo še tako dobrodošli - preveč ohlapni in ne bodo pomagali doseči zastavljenih ciljev. Če bo izvajana v obliki, kot jo ima zdaj, bo Evropa 2020 še ena Lizbonska strategija - neuspeh.
Evropa bi si namesto tega morala drzniti neposredno napasti te izzive z drznimi predlogi o vodenju.
Prvič, metoda odprtega usklajevanja zdaj deluje in je ne smemo opustiti. Namesto tega je treba vzpostaviti obvezujoče cilje, katere mora Komisija spremljati v skladu s členi, ki so na voljo v Lizbonski pogodbi.
Drugič, če bi financiranje bilo pogojeno s tem, kako dobro država članica izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s strategijo 2020, ne moremo še naprej zapravljati denarja davkoplačevalcev za vlade, ki lažejo in goljufajo s statističnimi podatki - solidarnost, da, vendar na podlagi preglednosti.
Tretjič, Komisija bi morala objaviti svoja letna poročila s političnimi priporočili v Parlamentu, preden se o njih razpravlja v Svetu.
Odprt postopek bi ustvaril preglednost in omogočil vključevanje državljanov. Kot evropski politiki bi si vedno morali prizadevati, da uvrstimo državljane v središče naše politike. Zato to obljubo uresničimo in iz mucke Komisije naredimo tigra - in to tigra z zobmi.
Roberts Zīle
(LV) Hvala, gospa predsednica. Obravnavati moramo vprašanje solidarnosti, ne le v primeru Grčije, ampak tudi pri oblikovanju dolgoročnih politik Evropske unije, in to pravim v kontekstu sporazuma, ki ga pričakujemo v Svetu, glede ciljev strategije 2020. Kar me skrbi v načrtu Komisije, je, da v tej strategiji poleg poudarka na socialni koheziji ni bilo poudarkov na gospodarski koheziji. Če to obravnavamo v kontekstu poudarka finančne napovedi za obdobje 2014-2020, potem v monetarnem smislu ti pojmi gospodarske kohezije resnično postanejo precej šibkejši. Z drugimi besedami, to pomeni, da bo do leta 2020 izenačevanje gospodarskih razlik manj dinamično. Lahko bi se zgodilo nasprotno, da bi gospodarske razlike v Evropski uniji bile večje, kot so leta 2010. Ali si želimo tega in ali je to pravo razumevanje solidarnosti znotraj Evropske unije? Svet moram povabiti, da se zelo resno posveti temu političnemu sporazumu, ter da poudari cilj gospodarske kohezije. Hvala.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Gospa predsednica, mislim, da smo se z vprašanjem Grčije dovolj in pravično ukvarjali. Rad bi se dotaknil vprašanja, ki prav tako zadeva druge države. Gospod Schulz je rekel, da obrestne mere v Evropi trenutno znašajo 2-3 %. Rad bi vam povedal, da na Cipru obrestna mera trenutno znaša 6 %. Če se ta raven še kakor koli dvigne, bodo banke na kolenih in nič ne bo moglo tega spremeniti. Menimo, da bi Svet moral v tej smeri delati tudi v prihodnosti, tako da druge države ne bodo zašle v isto zmešnjavo kot Grčija.
Rad bi predstavil dva predloga.
Milijarde smo dali bankam z namenom, da bi začele delovati. Ali ne bi bilo bolje za državo, če bi ta denar dala kot obrestno mero na hipoteko za primarno prebivališče, ob predpostavki, da bodo potrošniki šli na banko zaradi plačila svojega obroka?
Moj drugi predlog je naslednji: ali ne bi razmislili o uvedbi davka ne velike čezmejne transakcije med državami?
Še eno stvar moram povedati o enominutnih govorih, gospa predsednica. Žal mi je, toda reči moram, da ena minuta ne zadostuje za predstavitev stališča. Navsezadnje je ponižujoče, da se moramo zatekati k sloganom.
Predsednica
Razumem, da v eni minuti ne morete povedati veliko; vendar bom zdaj dala besedo gospodu Borgheziu za eno minuto.
Mario Borghezio
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, vsi lahko jasno vidimo, da je območje evra iz dneva v dan težje obvladovati.
Tveganje državnega bankrota ni bilo odpravljeno, klub tedenskim srečanjem in vrhom voditeljev ter finančnih ministrov pa jasna rešitev še ni bila najdena. Upam, da se ne ukvarjamo z misijo nemogoče. Reševanje države članice morda ne bo zdržalo verjetnega ustavnega priziva v Nemčiji. To so vse točke, ki se jih moramo zavedati in za katere mislim, da se niso pojavile v tej razpravi.
Rad pa bi izkoristil to priložnost in omenil, da bi s pomočjo svojih finančnih ukrepov Evropska unija morala na trden in praktičen način poudariti učinkovito oživitev sektorja malih in srednje velikih podjetij, ki je bil zanemarjen.
Kakšen delež velikih zneskov, ki so bili dani bankam, resnično konča v sektorju malih podjetij, na primer v moji državi, Italiji? Koliko od strukturnih skladov? V skladu z organi, ki predstavljajo mala in srednje velika podjetja, se samo eden do dva odstotka uporabita v sektorju malih in srednje velikih podjetij. To so resnični problemi, ki vplivajo na resnično gospodarstvo, katere bi Evropa morala zelo resno in nujno obravnavati.
Werner Langen
(DE) Gospa predsednica, rad bi začel s pohvalo Grčiji. Rešitev za grško krizo mora vključevati stroge reformne ukrepe v Grčiji. To je prava pot. Vse drugo, kar je bilo predlagano tukaj, je v nasprotju z evropskimi pogodbami in pričakujem, da bosta predsednik Komisije in Parlamenta upoštevala pogodbe in ne bosta dajala predlogov, ki so v nasprotju s pogodbami.
Gospodu Schulzu bi povedal: povečanje glasnosti ni nadomestek za poznavanje dejstev. Niso špekulanti tisti, ki so povzročili grške težave. Notranja pravila so tista - dejstvo, da države članice niso bile pripravljene za izpolnjevanje Pakta za stabilnost in rast. Nemčija in Francija - ne Grčija - sta bili krivi, saj sta vsem drugim državam članicam leta 2003 in 2004 postavili slab zgled. Ne druge.
Ni mišljeno kot kritika Grčije, če pa ne bomo spremenili pravil in države članice ne bodo pripravljene upoštevati svojih lastnih pravil, potem bo območje evra imelo težave. Zdaj se trdi, da krivda leži pri špekulantih. Manj kot tretjina grškega nacionalnega dolga je zavarovana s posli kreditnih zamenjav. Manj kot ena tisočinka izvedenih finančnih instrumentov poslov kreditnih zamenjav se nanaša na Grčijo. To je le izgovor.
Dokler ne moremo izvajati pravil in se jih držati - in tukaj so krivci finančni ministri - se bomo vedno znova znašli v težavah. To je ključ; in ne očitki določeni predsednici vlade, ki upošteva evropske pogodbe in lastno ustavo.
(Aplavz)
Hannes Swoboda
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, povsem jasno je - in že je bilo povedano, gospod Langen - da mora Grčija narediti svojo domačo nalogo. Menim, da je bilo jasno povedano, da mora obstajati solidarnost. Solidarnost, ki pomaga Grčiji izpolniti, kar mora storiti. Ne glede na odstotke špekulacije ne morejo biti odgovorne za krizo v Grčiji, vendar jih lahko krivimo za veliko breme, ki ga Grčija mora nositi, čeprav to ni potrebno. To je ključno.
Prav tako, gospod Langen - je časopis, ki je politično bližje vašim pogledom kot mojim - jasno napisal: to je razlika med kanclerjem Kohlom in kanclerko Merklovo. Kancler Kohl bi rekel: "Rešimo ta problem skupaj z Grčijo." Kanclerka Merklova se bori in pravi: "Kaj pa pravi pogodba? Kaj pravita Sodišče Evropskih skupnosti in nemška ustava? To je razlika - če ste politično naklonjeni povezovanju Evrope ali če se vedno ozirate na dom ali če imate finančnega ministra, ki pravi "Zdaj še ne bomo dali denarja na mizo". Nihče ni prosil, da bi dali denar na mizo.
Če vedno ubereš populistično pot in ne pomisliš na skupno prihodnost Evrope, potem prideš do te neubranosti. Ali, kot pravi drug časopis, ki vam je bližji, Frankfurter Allgemeine Zeitung: drug dan, drug predlog. To se ne nanaša le na Nemčijo, temveč na Evropsko unijo kot celoto. Odgovor, ali odsotnost odgovora, ki smo ga dali do zdaj, ni sprejemljiv. Potrebujemo pristop korenčka in palice. V Grčiji so potrebni ukrepi - o tem ni vprašanja - in strogi bodo, zelo strogi. Vendar prav tako potrebujemo sodelovanje na evropski ravni, zlasti da bi preprečili pojav takih težav. To se lahko zgodi le - v kontekstu Evropskega denarnega sklada, kot je predlagal gospod Schäuble, ali z drugimi sredstvi - če prav tako imamo evropsko solidarnost. Tako pričakujem, da bo vrh pokazal evropsko solidarnost, da bi ustvaril boljšo prihodnost.
Fiona Hall
Gospa predsednica, spomladanski vrh naj bi bil energetski vrh.
Če bi se konferenca v Københavnu končala z globalnim sporazumom, bi že razpravljali o tehničnih podrobnostih prehoda k 30 % zmanjšanju emisij in še vedno moramo tako postopati.
Prvič, ker se raven ambicij, dogovorjena na spomladanskem vrhu leta 2007, danes odraža v mnogo višjem kot 20 % zmanjšanju v današnjih gospodarskih okoliščinah. Še prejšnji teden je Nobuo Tanaka, izvršni direktor zelo previdne Mednarodne agencija za energijo (IEA), povedal poslancem, da napovedi glede svetovnega povpraševanja po energiji za leto 2009 IEA predvidevajo 23 % zmanjšanje emisij EU in da bi 30 % predstavljalo dober cilj.
Drugič, če smo resni glede doseganja 95 % cilja do leta 2050, potem načrt zahteva zmanjšanje za vsaj 30 % do leta 2020.
In nenazadnje, samo preobrazba EU v trajnostno, nizkoogljično gospodarstvo z učinkovito rabo virov bo zagotovila evropsko gospodarsko oživitev in ustvarjanje delovnih mest.
Zelena delovna mesta so v srcu strategije EU 2020. Zato bi Svet moral podpreti komisarko Hedegaardovo in priznati, da so pogoji zdaj pravi za premik k 30 % cilju, in Svet bi moral priznati, da najcenejši in najlažji način za nadaljnja zmanjšanja temelji na energetski učinkovitosti in zlasti obvezujočem cilju energetske učinkovitosti.
Voditelji EU morajo na tem spomladanskem vrhu 2010 dati jasno sporočilo, kot so to storili spomladi leta 2007.
Konrad Szymański
(PL) Namesto da bi razpravljali o izvajanju strategije Evropa 2020, predlagam, da se osredotočimo na področja, kjer resnično imamo vpliv. Gotovo zmoremo zaščititi skupni trg pred protekcionizmom. Gotovo zmoremo narediti evropsko pravo ugodnejše za poslovneže, tako da ne omejuje konkurenčnosti evropskega gospodarstva. Boljša zakonodaja je gotovo posebna odgovornost Parlamenta.
Države članice se bodo reformirale, če bodo izpostavljene pritiskom svetovnega gospodarstva. Zato je tako pomembno, da damo državam članicam kar največjo svobodo na področju konkurenčnosti sistemov obdavčenja, socialnih sistemov in gospodarskega prava. Z uskladitvijo teh področij samo vzdržujemo tegobe evropskega socialnega modela. Svoboda je pravilen odgovor na krizo in ne zaporedne strategije.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospa predsednica, za zdaj še ni bila najdena nujna rešitev za Grčijo in dejansko to trenutno ne predstavlja težave, saj je celo grški predsednik vlade tukaj v parlamentu povedal, da država želi sama rešiti svoje težave. Prav zares je to pravilen postopek v skladu z osnovnimi pravili Pakta za stabilnost in rast in samo po sebi gre za vrsto solidarnosti.
Kljub temu imamo problem. Evro pada, vendar se to lahko pripiše javni razpravi med glavnimi mesti, ki daje vtis, da ne moremo doseči rešitve. To moramo takoj ustaviti in upajmo, da bomo tako naredili jutri. Po mojem mnenju potrebujemo nujni ukrep za ta nujni primer, ki bi moral poenotiti Evropsko komisijo, države članice ter Mednarodni denarni sklad (MDS). Potrebujemo nujna posojila in nič drugega.
Gospa predsednica, upam, da bomo jutri gledali dlje od razprave o tej krizi. Upam, da bomo prav tako obravnavali srednje in dolgoročne rešitve. Okrepiti moramo preventivno silo Pakta za stabilnost in rast. Še več, kot so drugi rekli, nova strategija EU 2020 je lahko uspešna le, če res dosežemo zdravo evropsko gospodarsko upravljanje. To ne bo vključevalo le držav članic, ki se pojavljajo skupaj na vrhu, temveč tudi Evropsko komisijo, ki bo uporabila vsa pooblastila, katere ji podeljuje Lizbonska pogodba; vsa pooblastila za resnično delovanje in uveljavljanje stvari. Navsezadnje, kot je prav tako povedala gospa Ek, vsesplošne svoboščine za vse niso pot k uspehu.
Zelo upam, da bo dogovor o nujnem ukrepu sprejet pred začetkom vrha jutri, tako da se lahko osredotočimo, kako potegniti Nizozemsko iz krize s solidno strategijo 2020, in na doseganje rešitve, kako nadaljevati po Københavnu.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, v skladu z nedavnimi izjavami uradnikov in člankov v tisku se zdi, da je najverjetnejši scenarij za rešitev grškega gospodarstva skupno prizadevanje držav članic Evropske unije in Mednarodnega denarnega sklada. Zdi se, da tudi gospa Merkel stvari potiska v to smer.
Če lahko povem, je to najslabši, najbolj antisocialen scenarij za Grčijo in za območje evra. V primeru Evropske unije kakršna koli takšna možnost krši zakonitost Skupnosti - in to pravim tistim, ki jo branijo, saj nobena pogodba, nobeno pravno besedilo ne omenja kakršnega koli takšnega posega Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne organizacije v teh postopkih. Istočasno ustvarja politični in pravni precedens, tako da Pakt za stabilnost naredi še strožji in spušča Združene države Amerike na območje evra skozi zadnja vrata.
Kar se tiče Grčije, bi takšna možnost resno okrepila protidelavske in protidružbene ukrepe, ki jih je sprejela vlada, ukrepe, ki jih vi označujete za drzne in ki so povečali revščino, povečali brezposelnost, zatrli obete za rast in odvzeli upanje, da bi Grčija izšla iz krize.
To so obeti, ki čakajo ostale države, ki lahko uporabijo takšne ukrepe pod takšnim pritiskom.
Pervenche Berès
(FR) Gospa predsednica, gospod López Garrido, komisar, ali je običajno, da potrebujemo dva Evropska sveta za razrešitev vprašanja solidarnosti držav evrskega območja do Grčije?
Slišala sem gospoda Langna, ko je razlagal pogodbo. Da, obstaja pogodba, v besedi in duhu. Še več, če preberemo člena 143 in 122, se nihče od piscev pogodbe ni zavedal dejstva, da se bi po prehodu na evro lahko srečali s problemom te vrste, s kakršnim se srečujemo danes. Zato moramo biti ustvarjalni; zato moramo pokazati solidarnost. Ideja, da bi Grčijo napotili k Mednarodnemu denarnemu skladu, se nam zdi - tistim, ki si želimo biti odgovorni in dosledni Evropejci na mednarodnem prizorišču - popoln nesmisel.
Eno stvar moramo narediti, in upamo, da bo to storil Evropski svet, namreč da bo poslal sporočilo solidarnosti z Grčijo in sporočilo odgovornosti glede vprašanja gospodarskega upravljanja. Vprašanje je zdaj na mizi; je resno in je nerazrešeno. Obravnavati ga moramo mirno, zmanjšati moramo pritisk in ne smemo začeti s predpostavko, da moramo načeloma okrepiti orodje - doslej neučinkovito - ki je Pakt za stabilnost in rast, ker je bilo prej represivno, kot je bilo orodje za sodelovanje.
Uresničevati moramo cilje v smislu javnega primanjkljaja, v smislu dolga, moramo pa tudi oblikovati pogoje za sodelovanje in dobre dodane vrednosti med članicami območja evra. To je izziv, s katerim se srečuje Evropski svet, in upam, da se bo odzval nanj z občutkom za odgovornost.
Mirosław Piotrowski
(PL) Gospa predsednica, na predvečer srečanja Evropskega sveta, ki bo opredelil novo gospodarsko strategijo Unije, se bi morali kaj naučiti iz poloma Lizbonske strategije in si skupaj realno ogledati vse države članice. Da bi bili konkurenčni na svetovnih trgih, moramo biti inovativni, vendar bo prerazporeditev glavnega dela naših proračunskih sredstev izključno v ta namen de facto diskriminirala mnoge države srednje in vzhodne Evrope, vključno s Poljsko.
Obstajajo velika pričakovanja - kot je prej veljalo za Španijo, Portugalsko in ostale države Evropske unije - za razvoj letalske, cestne in železniške prometne infrastrukture ter interneta zahvaljujoč sredstvom EU. Posebna prednostna naloga bi morala biti, da bi pomagali mejnim regijam na vzhodu Evropske unije, kot je regija okrog Lublina na Poljskem, za katero bi bilo treba vzpostaviti posebno proračunsko postavko kot del strategije 2020.
Zasedanje Evropskega sveta ne sme poslati signala, da bodo revne regije Unije financirale ideje, ki bodo največje koristi prinesle le starim državam članicam.
Georgios Toussas
(EL) Gospa predsednica, strategija EU 2020, o kateri se bo razpravljalo na vrhu, ki izhaja iz Lizbonske strategije, dokazuje, da trdi ukrepi, naravnani proti navadnim ljudem, ki jih spodbuja vlada stranke PASOK v naši državi, s temeljnim sporazumom vseh političnih sil glavnega mesta in strank evropske enosmerne ulice, niso značilni samo za Grčijo.
O njih se vnaprej odloči politična elita in vlade držav članic Evropske unije. So del celotnega strateškega načrta kapitala in promovirajo jih enotno po vsej Evropski uniji s povečevanjem ideološkega terorizma ter zavajanjem delavskega in ljudskega gibanja. Laži in demagoške izjave predstavnikov buržujskih vlad, sil evropske enosmerne ulice, da bosta Evropska unija in EDS delovala kot zaščita pred krizo, pravljice o evropskem trgu 480 milijonov ljudi, o veliki evropski družini, solidarnosti Skupnosti in podoben idealistični govor je propadel. Evropska unija je imperialistična, nadnacionalna unija kapitala in monopolov, ki z enotno strategijo napada ljudi in se bori za svoj del dobička.
Gospodarske in politične težave v Grčiji, v državah članicah Evropske unije bodo rešene z bojem delavskega in ljudskega gibanja, z bojem in s solidarnostjo ljudstev. Očitno je, da kar se dogaja v Grčiji, je neposredno povezano z akutnim tekmovanjem med imperialističnimi državami in med Evropsko unijo, ZDA, Kitajsko in ostalimi državami v razvoju.
Tako morajo vpričo strategije kapitala delavski razred in ljudska gibanja pripraviti svoj lasten strateški boj za spremembo protiljudske politike, da bi zadostili sodobnim potrebam delavskega razreda in navadnih družin.
Gunnar Hökmark
Gospa predsednica, dve stvari. Prva zadeva javne finance in druga konkurenčnost.
Lani ob tem času smo v Parlamentu razpravljali, kako se boriti s krizo. Nekateri so rekli "v krizo stopimo tako, da porabimo več in sprejmemo večje primanjkljaje", drugi pa smo rekli "zdaj moramo nadzorovati javno porabo, da bi zagotovili stabilnost za prihodnost".
Zdaj so pred nami rezultati. Nekatere države članice so sledile politiki trošenja in sprejemanja večjih primanjkljajev in vsi lahko vidimo posledice: povečani javni dolg in večji stroški za odplačevanje javnega dolga na podlagi povečanih obrestnih mer. To je realnost, ki izriva socialne izdatke in naložbe v mnogih državah članicah.
Mislim, da se iz tega moramo naučiti: upoštevati moramo pravila, ki jih že imamo, in razviti in izboljšati Pakt za stabilnost in rast ter jih narediti dostopnejše za spopadanje s krizami v prihodnje.
Vendar imamo zdaj isto razpravo, ker nekateri zdaj pravijo, da bi morali počakati z izhodnimi strategijami in odmikom od javnih primanjkljajev. To ni prav, ker bomo potem spodkopali svojo sposobnost za oživitev in povečali strošek obrestnih mer v državah članicah.
Druga stvar je, da gre konkurenčnost z roko v roki z našo sposobnostjo, da imamo stabilne javne finance in da uvedemo prave spremembe, o katerih govorimo že desetletja. To je odvisno od predsednikov vlad ta teden.
Udo Bullmann
(DE) Gospa predsednica, gospod Hökmark, mislim, da smo bili v zadnjih letih v različnih parlamentih, ker je parlament, ki sem ga izkusil jaz, drugačen od vašega! Izkusil sem parlament, v katerem nekateri pravijo, da bi morali pobliže pogledati bonitetne agencije, hedge sklade in korporacije zasebnega kapitala. Regulirati jih moramo, izvajati preverjanja kritičnih akterjev na finančnih trgih in kritičnih produktov, da bi zagotovili, da ne gremo v smeri mednarodnega poloma. Prav tako sem slišal druge reči "roke proč": trg se bo reguliral, ni potrebe, da to počnemo mi. Ali kot je rekel gospod McCreevy - vedno ko se vmeša politika, je rezultat vedno najslabši. Videli smo rezultate.
Mednarodni polom je posledica prekomerne zadolženosti držav članic Evropske unije. Zato danes ne moremo tukaj stati in reči, da je bilo narobe, da smo našo politiko rasti osredotočili na zaposlovanje in gospodarsko dejavnost. Za razpravo je brez pomena, podobno kot ko gospod Langen pravi, da je kanclerka Merklova razumela Evropsko pogodbo. Ne, sploh je ni razumela. Kar je še slabše, verjetno bo podredila Evropsko pogodbo in njene cilje za Evropo svojemu strahu, da ne bi izgubila na pomembnih regionalnih volitvah v Severnem Porenju-Vestfaliji.
To niso vodstvene sposobnosti, ki jih v Evropski uniji potrebujemo. Komisiji tukaj smo povedali, da je EU 2020 preveč razvodenela. V njej ni nobenega bistva. Prosim, predložite dokaze, da lahko pridobite nova sredstva. Prosimo, borite se za davek na finančne transakcije. Prosim, borite se za več gospodarske dejavnosti in večje obete za rast v Evropski uniji, da bi malim in srednje velikim podjetjem in delavcem dali možnost. Zdaj skoraj sočustvujemo z vami, ker ste morali rešiti Evropsko unijo z vladami, kot jih imamo zdaj - vladami, kot jo predstavlja kanclerka Merklova. Ostanite trdni in ustvarite evropske instrumente! To je naše glavno sporočilo za ta vrh, ker lahko samo takrat ljudje upajo, da bomo dali prave odgovore.
Manfred Weber
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, gospod Schulz je rekel, da je Grčija izpolnila svojo obljubo in da je zdaj na vrsti Evropa. Sprašujem se, če mora Evropa dandanes dejansko reči "hvala", če države članice območja evra preprosto upoštevajo pravila, z drugimi besedami, če se uspejo vrniti na merilo 3 %. Prav tako se sprašujem, kaj je bilo drugače lani, ko se je Irska znašla v istem položaju in je vpeljala velika znižanja. Nihče se ni takrat pojavil z idejo, da bi se obrnila na Evropski monetarni sklad.
Gospod Verhofstadt pravi, da so na delu špekulanti. Seveda v tem smislu trenutno obstaja pritisk, dejstvo pa je, da je Grčija bila deležna velikih prednosti menjalnega tečaja, ker je del območja evra. Naši italijanski kolegi so uporabili prednost menjalnega tečaja, ki so jo pridobili ob vstopu v območje evra, za konsolidacijo. Grčija jo je potrošila. Zato lahko rečemo, da danes dober Evropejec ni tisti, ki daje svoj denar na mizo; dober Evropejec je tisti, ki dejansko izvaja pravila, h katerim so se vsi zavezali in jih sprejeli, tako da se dejansko upoštevajo v Evropski uniji.
Drugič, rad bi podprl Komisijo, ker predlogi, ki so pred nami za dolgoročno prihodnost, predstavljajo premik v pravo smer. Sporazumeli smo se glede 3 % in zato potrebujemo močno Komisijo, ki bo v prihodnosti spremljala ter uveljavila 3 % omejitev. Videli smo, da države članice v območju evra ne zmorejo nadzorovati druga druge in same upoštevati 3 % omejitve. Zato sem za močno Komisijo, ki bo v prihodnosti priča izpolnjenim merilom.
Še ena misel. O evru moramo govoriti pozitivno. Ne srečujemo se s krizo valute temveč z gospodarsko krizo. Evro prinaša velike koristi za vse. Če naši voditelji v Evropski uniji tega ne govorijo več, če se to v Svetu več ne omenja, ljudje tega ne bodo vedeli. Zato podpiram to pomembno, trdno valuto.
Jo Leinen
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, grška kriza je trenutni problem, medtem ko sta kriza rasti in okoljska kriza dolgoročna problema in oba je treba reševati dinamično z odločitvami, ki jih sprejme Evropski svet.
Strategija Evropa 2020 upravičeno pravi, da bi rast morala biti inteligentna, trajnostna in vključujoča. Ko pogledam sklepe Sveta, pa vidim, da so mnogo bolj ozko usmerjeni in omejeni na klasično strategijo za rast - strategijo, ki je propadla in s katero nismo prišli daleč. Rast ne more biti inteligentna, če ni trajnostna, prav tako pa ni inteligentna, če ni vključujoča. Zato bi želel prositi Svet in predsedstvo Sveta, da zagotovita, da se bo ta triada, ti trije stebri, obdržali. To je nov razvoj, ki ga je zdaj res treba izvesti.
Zelo sem zadovoljen, da je rast, ki prihrani pri virih in energiji, paradni projekt Evropske unije. Seveda že dolgo govorimo o tem. To bo nam resnično pomagalo prihraniti stroške, zmanjšati odvisnosti in rešiti vrsto težav.
Pričakujem, da bo Komisija tekom leta 2010 predložila načrt, saj gre za skupno odgovornost EU same, pa tudi držav članic, in mnogo področij je zato na zelo trhlih temeljih in so zelo nejasna. Predvsem mora cilj 20-odstotnega prihranka energije postati zavezujoč. Cilj učinkovitosti mora postati pravno zavezujoč, tako da bodo vsi vedeli, kam stvari vodijo, in industrija lahko prav tako poskrbi za potrebna vlaganja.
Mario Mauro
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, če bi si zastavil vprašanje, ki se pogosto zastavlja v polovici barov v Italiji, bi vprašal, kakšen je smisel Evrope in na hitro bi odgovoril, iz dna srca.
Kakšen je smisel Evrope, če ne pomagati Grčiji v tem času? Mislim, da ta ideja ni neumna, ker je v našem DNK, v naravi našega političnega projekta: v naravi našega političnega projekta, ker vključuje solidarnost. Hkrati pa sem presenečen, ker tisti, ki pravijo, da se želijo spopasti s finančnimi špekulacijami, nameravajo zamenjati finančne špekulacije s političnimi.
Kako se nameravajo boriti proti kanclerki Merklovi? Z drugimi besedami, kako lahko mislijo, da je cilj poskusa pokazati solidarnost z Grčijo napasti drugo državo članico, ker nas preprosto spominja, da mora politika solidarnosti iti z roko v roki s politiko odgovornosti? To je nekaj, na kar smo se pogosto spomnili z enim glasom, ker se zavedamo, da nam bosta solidarnost in odgovornost omogočili, da bo evropski politični projekt izvedljiv za vse.
Prepričani moramo biti, da je tisto, kar nas združuje, močnejše od tistega, kar nas ločuje, in ob upoštevanju tega moramo prositi Komisijo, da z jutrišnjim dnem postane ambiciozna in da od držav članic zahteva določeno doslednost, da se zagotovi, da so sposobne zagotavljati solidarnost na podlagi projekta, ki bo na dolgi rok lahko dal oprijemljivo obliko evropskemu projektu.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, grška kriza je zagotovo najresnejši problem, s katerim se srečuje Evropa, in nedvomno ga je povzročilo pomanjkanje doslednosti pri upravljanju javne porabe.
Vendar je zamujanje evropskih institucij pri sprejemanju ukrepov za obravnavanje te države članice v njenih težkih časih nerazumljivo in nesprejemljivo. Še več, ta zamuda je že imela negativen vpliv: naredila je prosto pot špekulacijam; v Uniji je porajala dvome glede namer določenih držav za prihodnost Evrope (ne želim, da pozabimo, da je to prvo pomembnejše vprašanje, katerega obravnavamo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe); poudarila je težave grške vlade, ki je morala izvesti nepriljubljene ukrepe - ni šlo za nepomembne ali manjše odločitve - ki vplivajo na milijone ljudi, in to je storila, brez da bi bila prepričana, da je pomoč na poti.
Poleg tega je očitno škodovalo ustanovitveni vrednoti solidarnosti, ki je temeljni kamen in vezna sila ideje, da si vsi delimo Evropsko unijo. Naše posredovanje mora zato biti brez špekulacij. Gospoda Maura bi rad spomnil, da je Nemčija nedvomno ena od držav, ki je imela največ koristi od uvedbe evra in njegovega učinka na obrestne mere.
Hitro moramo ukrepati, da bi pomagali Grčiji. Evropa mora to storiti v interesu Evrope.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Svet Evropske unije je navdušeno pozdravil sporočilo Komisije Evropa 2020.
Ta dokument je, treba je priznati, nujen, in prav zaradi tega moramo dobro preučiti njegovo vsebino. Mislim, da mu primanjkuje finančne doslednosti.
Dolžnost Sveta je, da Komisijo prosi, naj pojasni proračunske vire in njihovo razporeditev ključnim postavkam v proračunu.
Po mojem mnenju proračuna ne moremo oblikovati pred reformo skupne kmetijske politike in kohezijske politike.
Eno od pomembnejših področij, ki podpira razvoj in stabilnost EU, je v celoti izpuščeno, namreč prometna in energetska infrastruktura.
Razvoj prometne in energetske infrastrukture v Evropski uniji, skupaj z njuno uskladitvijo s tisto v sosednjih državah, lahko zagotovi močno gonilno silo, ki spodbija trajnostno rast in zagotavlja stabilna delovna mesta. Prav tako lahko Evropski uniji zagotovita zelo iskano varnost tako v energetskem kot v prometnem sektorju.
Zaradi tega pozivam Svet, da zahteva od Komisije, naj vključi ti ključni področji v strategijo EU 2020 v dobro evropskih državljanov.
Anni Podimata
(EL) Gospa predsednica, Evropski vrh 11. februarja, ki naj bi poslal sporočilo podpore Grčiji, da bi se trgi umirili, je bil praktično razveljavljen zaradi neubranosti in negotovosti, ki prevladujeta v Evropski uniji.
Evropski svet, ki bo začel delati jutri, si ne more privoščiti prestiža, da bi vzdrževal trenutno vzdušje negotovosti in neubranosti. Vsi zdaj priznavajo, da je grška vlada sprejela zelo ostre ukrepe, večina katerih je že začela veljati na račun in ob požrtvovalnosti grškega naroda. Istočasno si še zmeraj sposoja pod izjemno visokimi obrestnimi merami, nedaven primer tega se je zgodil 5. marca, ker na trgih obstajajo špekulanti, ki bogatijo s stavami glede možnosti, da bo država šla v stečaj, in nenazadnje ustvarjajo pogoje in predpogoje, da se to res zgodi.
Danes se razprava vrti okrog Grčije; jutri bo verjetno šlo za drugo državo članico. Ali jo bo Evropski svet ustavil z vzpostavitvijo učinkovitega evropskega preventivnega mehanizma, ki bo zaščitil nacionalna gospodarstva in stabilnost območja evra?
Predsednik Evropske komisije je govoril o odgovornosti in solidarnosti. Prav je imel. Obe sta potrebni, če pripadaš družini, kot je območje evra. Mislim, da nihče ne dvomi, da je Grčija popolnoma prevzela svojo odgovornost. Vendar se ne more sama boriti z besom trga na tej težki stopnji. Pred osemnajstimi meseci so trgi grozili, da bodo zrušili svetovno gospodarstvo. Gotovo bo danes ogrožena Grčija.
Tukaj nastopi pojem solidarnosti, pojem, ki bi moral biti očiten in ki bi moral iti z roko v roki s članstvom v evrskem območju.
Andreas Schwab
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, dovolj je bilo povedanega o Grčiji - zdaj se želim posvetiti prihodnosti. S strategijo Evropa 2020 je Komisija v razpravo prinesla pomemben dokument, ki namerava določiti široke smernice, kako je Evropsko unijo treba voditi v prihodnosti.
Menim, da moramo na koncu vsi doseči skupne cilje, ki jih določamo v strategiji Evropa 2020. To je bila ena od večjih težav z Lizbonsko pogodbo, na kateri moramo vsi delati. Samo če bodo vse države članice resnično upoštevale cilje, določene v strategiji, bomo skupaj lahko dosegli te cilje. Ne bo uspela, če Evropski svet meni, da je upravni organ in če se stvari organizirajo v zadnji minuti. Uspela bo samo, če tisti, ki delajo v tej instituciji, resnično dojamejo vlogo političnega vodenja, ki jo mora opravljati.
Poleg tega bo resnično uspela, če se v tej strategiji Evropa 2020 kot osnova določi načelo solidarnosti. To v prvi vrsti pomeni odgovornost posameznih držav članic na vseh področjih, kjer so same odgovorne. To vključuje prizadevanja glede reform na trgih dela, vključuje pa tudi nacionalno proračunsko politiko. Nasprotno, to prav tako seveda pomeni obveznost drugih držav članic, da pomagajo - z drugimi besedami, države članice, ki so zašle v težave, a ne po svoji krivdi, bodo prav tako deležne pomoči. Še več, uspela bo le, če Komisija prevzame politično vodstvo. Z drugimi besedami, na vsak način se moramo izogibati napakam Lizbonske strategije. V preteklosti je bilo mnogokrat rečeno, da je strategija sodelovanja, ki je bila značilna za Lizbonsko strategijo, propadla. Od Komisije potrebujemo jasne cilje in menim, da bo Parlament podprl Komisijo na tem področju.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gospa predsednica, mislim, da se vsi zavedamo, da bo petsto milijonov ljudi spremljalo Evropski svet prihodnji teden z neobičajno pozornostjo.
Razlog za to je, da bo Evropski svet imel priložnost poslati sporočilo zavezanosti izhodu iz krize, kar tisti, ki trpijo zaradi nje, nestrpno čakajo. Poleg tega se mora izhod iz krize seveda kazati v zavezanosti strategiji, prepričljiv mora biti v spremembi modela za rast in njegovem poudarku na gospodarskih, socialnih in okoljskih vidikih.
Z ekonomskega stališča se to mora odražati v zavezanosti upravljanju. S socialnega stališča se mora odražati v zavezanosti delavcem in socialni zaščiti - model, ki nas je naredil Evropejce - in zlasti enakosti; želim izpostaviti ta poudarek v dokumentu, v katerem se zaveza po enakosti jasno da izboljšati. Poleg tega se mora z okoljskega stališča odražati v zavezi k oživitvi duha, ki je Evropo naredil za vodilno pri zavezi k okoljski trajnosti in preprečevanju podnebnih sprememb na konferenci v Københavnu, in predvsem k priznanju zelo neprijetnega priokusa, s katerim smo zapustili konferenco v Københavnu.
Vendar pa je najpomembnejša stvar na zasedanju Sveta, da mora obstajati jasna evropska zaveza za podporo monetarne unije z usklajevanjem davčne, proračunske in gospodarske politike na enakovredni ravni z monetarno unijo.
Sporočilo solidarnosti do Grčije ni sporočilo za Grčijo; je sporočilo za Evropo in Evropejce. Ne gre za vprašanje reševanja Grčije; gre za to, da damo evropske znake življenja, obravnavanja težke realnosti z globoko zgodovinsko zavezo, ki jo je predstavljala monetarna unija.
Zato še enkrat razumite, da ne govorimo o Grčiji, govorimo o vseh nas.
Do zamud je prišlo pri zagonu novih institucij; ne sme biti zamud pri dajanju odgovorov, ki jih Evropejci pričakujejo od prihodnjega Sveta.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Gospa predsednica, resnica je, da moja država, Grčija, v minulih letih ni uspela razvijati svojega gospodarstva s potrebno zmernostjo in doslednostjo. Zdaj pa je vendar prevzela svojo odgovornost. Grški narod plačuje veliko ceno.
Vendar pa ne smemo skriti glave v pesek. Grčija ni edina država v EMU, ki se srečuje z resnimi težavami. Ni bila edina država, ki se je zatekla k strupenim storitvam določenih kreditnih ustanov. Ni in niti ne bo ostala edini cilj špekulantov.
Vsi vemo - in dobro se zavedamo - da je grško vprašanje evropsko vprašanje. EMU bo ostala okrnjena brez bolj usklajene gospodarske in davčne politike, predvsem pa brez solidarnosti.
Kriza, katera koli kriza, je mati sprememb. Trenutna kriza lahko rodi močnejšo Evropo in Grčija je morda babica te spremembe. Zato ne planimo na Grčijo. Skupaj planimo na špekulante, ki bi evro radi videli na kolenih; to bi Evropski svet moral narediti jutri.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospa predsednica, želel bi usmeriti pozornost Komisije in Sveta na dejstvo, da pri določanju novih ciljev strategije EU 2020 ne smejo pozabiti na politike, ki so trenutno uspešne, to sta kohezijska politika in skupna kmetijska politika. To so preskušeni in pravi instrumenti, ki, čeprav potrebujejo reformo, lahko precej prispevajo k doseganju novih ciljev EU 2020. Na žalost sta ti zelo pomembni politiki Skupnosti bili izpuščeni v gradivu, ki ga je predložila Komisija. Madžarska in nove države članice zato menijo, da so oblikovanje teh politik, pravna uskladitev notranjega trga in odstranitev zamaškov pri infrastrukturi in energetski varnosti izjemnega pomena. In končno ta strategija EU ne more nadomestiti primerne razprave glede direktive o proračunu in zdi se nam zelo pomembno, da se regionalni dimenziji kohezijske politike prav tako zagotovi prostor. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Michael Theurer
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, razprava o evru, razprava o Grčiji je zaznamovala zadnje dneve. Vašo pozornost bi na tej točki želel usmeriti na nekaj, kar je zame neprijetna novica, namreč da 40 % Nemcev zdaj meni, da je uvedba evra bila napaka. To nas mora vznemiriti, ker uvedba valute Skupnosti ni enosmerna ulica. Proces povezovanja Evrope ni nepovraten. Menim, da moramo držati obljubo, ki smo jo dali Nemcem, ko so se odpovedali svoji nacionalni valuti, namreč da bo evro enako stabilen kot nemška marka.
Prav tako sem trdno prepričan, da v Evropi potrebujemo razpravo o socialnem tržnem gospodarstvu, o regulativnem okviru. Ne smemo govoriti o tem, kako je zaradi nas Nemčija manj konkurenčna. Namesto tega moramo razpravljati, kako lahko naredimo celotno Evropo konkurenčno, tako da smo lahko uspešni na svetovnih trgih. To mora biti naš cilj; zato pozivam k razpravi o socialnem tržnem gospodarstvu v Evropi.
Ulrike Lunacek
(DE) Gospa predsednica, strinjam se z vsemi, ki na tej točki čutijo potrebo po močnejšem evropskem povezovanju, zlasti na gospodarskem področju, in upam, da se o tem ne bo razpravljalo le na vrhu območja evra, ampak tudi v Evropskem svetu.
Resnica pa je, da tudi prebivalci - in kolega je pravkar to omenil - vidijo slabe strani evra. Ob uvedbi monetarne unije je glede enotne valute prišlo do napake ob porodu, istočasno pa nismo uspeli bolj povezano oblikovati gospodarske politike. Zdaj moramo priznati, da je to bila velika napaka. Glas razuma nam pravi, da je treba ustanoviti solidarnostni sklad - tudi za Grčijo - tako da Grčija lahko pridobi nižje obrestne mere.
V tej razpravi je bilo premalokrat omenjeno dejstvo, da mora tudi Grčija sama nekaj storiti. Pomemben element bi bil, če bi zmanjšala svoj vojaški proračun. Država članica EU, ki porabi več kot 4 % svojega bruto domačega proizvoda za vojaške izdatke, za vojaško opremo iz držav, kot so Nemčija, Francija in druge, ni nekaj, kar v Evropski uniji potrebujemo, zato bi bilo prav, da bi na tem področju prišlo do zmanjšanj.
John Bufton
Gospa predsednica, želel bi povedat, da si tega danes niste mogli izmisliti. Skoraj vsi govorniki tukaj so razpravljali o Grčiji - o krizi v Grčiji - pa vendar je gospod Barroso na začetku rekel, da niti ni na uradnem programu dvodnevnega zasedanja Evropskega sveta. To je neverjetno. Cel svet vsak dan gleda, kaj se tukaj dogaja.
Resnica v zadevi je, da spet poskušate prikriti dejstvo, da ta projekt ne deluje. Hitro razpada. Videli smo že, da dobri ljudje iz Nemčije pravijo, da niso zadovoljni s položajem. Toda ali ne bi mogli Grki priti do besede in ne diktatorji od tukaj? Zakaj pa ne bi dobri ljudje v Grčiji imeli referenduma o tem, ali naj bodo v območju evra? Zanje gre. Za njihovo stvar.
Slabo mi je od tega, kar sem danes slišal od mnogih. Gre za egocentrično mnenje tistih držav članic, ki gledajo samo same nase. Grčija je trenutna težava. Čutim, da bo z Grčije prešla na Španijo, potem na Portugalsko in Italijo in tako naprej. Vlakec smrti se bo pognal. Zapomnite si moje besede: tega problema se ne bomo rešili.
Andrew Henry William Brons
Gospa predsednica, na težave Grčije in območja evra ne smemo gledati kot na izjemo. Samoumevno je, da je enotna valuta za takšno veliko, gospodarsko heterogeno regijo sveta problematična.
Vrednost valute bi morala odražati stanje gospodarstva neke države. Če gospodarstvo cveti, vrednost državne valute običajno raste. Če gospodarstvo pade v recesijo, vrednost valute pade.
Položaj gospodarstva v Grčiji zahteva devalvacijo njene valute. Če bi se ta devalvacija zgodila, bi imela koristi od povečanega turizma.
Evro ni rešitev za gospodarske težave sveta. Je problem.
Težava Grčije je, da če se odpove evru, bi ugotovila, da bi padec vrednosti njene stare valute pomnožil njen zunanji dolg. Resnično je ujetnica območja evra.
To bi moralo pomeniti opozorilo državam izven območja evra. Pridružite se mu in umrite. Ko ste enkrat v njem, ste ujeti za zmeraj.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Zelo kratka bom, ker je večina zadev seveda že bila omenjenih.
Moje osebno mnenje je, da položaj, s katerim se ukvarjamo že nekaj mesecev, ni edinstven, in morda je to znak, da je potreben nov pristop v smislu upoštevanja ali, kot ustreza, neupoštevanja Pakta za stabilnost. Načeloma imamo dve možnosti: ali vztrajamo pri upoštevanju tistega, kar je v veljavi in kar je v pogodbah in sprejmemo vse posledice tega, ali pa razumemo, da se Pakt za stabilnost kot vse drugo lahko do določene mere še razvije in zato mora iti čez določene spremembe, in mi oblikujemo te spremembe in jih izvedemo na tak način, da ne bomo le ohranili rasti in gospodarske stabilnosti neposredno v tistih državah, ki so članice območja evra, ampak da tudi pripravimo ostale države članice EU, ki še niso članice območja evra, da se pridružijo, brez da nam bi bilo treba na primer na veliko uporabiti strukturne sklade v teh državah.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospa predsednica, predstavil bi eno opazko in tri predloge. Prvič, moja opazka: ne razumem, zakaj predsednik Van Rompuy ni prisoten na tako pomembnem zasedanju - minister, vi niste član Evropskega sveta - in menim, da bi lahko bil tukaj.
Moji trije predlogi se nanašajo na grški načrt oživitve. Srednjeročno gledano podpiram idejo gospoda Cohn-Bendita, ki je bila pravzaprav pravkar omenjena: če bi Evropska unija lahko sklenila pakt s Turčijo za razrešitev vprašanja Cipra, bi lahko pomagali Grčiji pridobiti dva odstotka njenega BDP.
Moj drugi predlog zadeva finance, saj nimamo instrumentov. Zakaj Evropska unija ne podpira vrste finančnih zavez, ki bi omogočile znižanje obrestnih mer in ki so cilj, za katerega je bilo doseženo soglasje v Evropskem parlamentu?
Nazadnje je bilo rečeno, da je grško vodenje računov bilo zgrešeno. Niso samo grški računi zgrešeni. Predlagam, da ustanovimo računovodske standarde za javni sektor za celotno Evropsko unijo, tako da bomo imeli finančne izkaze, ki so dosledni, pošteni in zanesljivi za vse države članice.
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Gospa predsednica, najprej naj vam povem, kakšen vtis so name naredili jasen prikaz solidarnosti in pozivi k odgovornosti večine govornikov. Prav to potrebujemo ta trenutek, ker je zelo jasno, da evropski problem potrebuje evropsko rešitev.
Včasih se sprašujem, če se še nismo dovolj naučili glede posledic naših dejanj, če ne bomo sledili evropskim rešitvam za evropske težave in poskušali najti nekaj specifičnega, čeprav se moramo s tem ukvarjati skupaj.
Mislim, da je zelo jasno, da nismo le skupina držav. Smo evropska družina in če je eden izmed družinskih članov v težavah, mu gotovo moramo pomagati.
Komisija je zato pripravljena predlagati instrument za usklajeno pomoč Grčiji, ki bo popolnoma skladna z evropskim pravom, in prepričan sem, da je to mogoče.
Zahvalil bi se vam rad za vašo podporo glede strategije EU 2020. Ne morem dovolj poudariti, kako naši državljani pričakujejo vodstvo v tem trenutku, kako pričakujejo, da bomo postali učinkovitejši, in kako pričakujejo, da jih bomo vodili v krizi in postavili zelo trdne srednjeročne strategije, kot to počnejo naši mednarodni partnerji, kot je Kitajska, Združene države, Indija in drugi.
Prišel je čas za odločitev. Pozorno sem poslušal pozive k boljšemu vodenju. Zelo pozorno sem poslušal glede izboljšanega monetarnega in gospodarskega nadzora in da moramo biti uspešnejši pri uveljavljanju Pakta za stabilnost in rast. Prav to ima Komisija v mislih in točno ti predlogi bodo prišli zelo kmalu.
Želel bi se zahvaliti vsem, ki so podprli Komisijo pri zelo jasnih konkretnih ciljih za sklepe jutrišnjega Evropskega sveta. Mislim, da je zelo pomembno imeti srednjeročno strategijo, vendar moramo imeti zelo jasne kazalnike, kam gremo in kakšni so naši cilji. Komisija zato vztraja, da Evropski svet sprejme te konkretne glavne cilje po razpravah, ki bodo jutri in pojutrišnjem.
Potrebujemo višjo zaposlenost, potrebujemo boljšo usklajenost med spoloma in potrebujemo trdnejše izobraževanje. Zelo jasno je, da moramo več vložiti v raziskave in razvoj, in popolnoma jasno je, da se moramo boriti proti revščini.
Zato Komisija vztraja pri solidarnosti, odgovornosti in konkretni strategiji za Evropo in evropske državljane.
Naj izrazim svoje upanje, da bo pozitivni duh, ki je bil prisoten tukaj, ki je jasno podpiral solidarnost in odgovornost, prav tako prisoten med jutrišnjimi razpravami naših voditeljev.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, mislim, da je to bila zelo pomembna razprava: razprava glede vprašanja, ki je trenutno največja evropska skrb - grško vprašanje - širše pa glede gospodarskega položaja Evropske unije kot celote, razprava, na kateri je, mimogrede, gospod Audy, predsedstvo Sveta bilo prisotno, kot je bilo dogovorjeno v Parlamentu: jaz predstavljam predsedstvo Sveta tukaj.
Glede vprašanja Grčije, o kateri je potekalo največ razprav in katero se je največ omenjalo, ima predsedstvo Sveta zelo jasne ideje. Prvič, Evropa je povezava gospodarskih politik: imamo povezana gospodarstva. Drugič, Evropa temelji na solidarnosti in zato ima močno socialno vsebino. Tretjič, Evropa je gospodarsko in finančno stabilna.
Te tri evropske značilnosti so jasno nakazane v grškem vprašanju. Zaradi tega trije načini gledanja na Evropo upoštevajo in ponovno poudarjajo drug drugega pri zelo pomembni izjavi, ki jo je podal neuradni Evropski svet 11. februarja 2010. Mislim, da je to bila ena izmed najpomembnejših izjav, ki jih je Svet kdajkoli podal, ker gre za izjavo, ki rešuje vprašanje Grčije z govorom o solidarnosti in absolutni politični zavezanosti finančni stabilnosti evrskega območja; zavezanosti, da po potrebi zaščitimo to stabilnost.
Prepričan sem, da bo ta konec tedna Evropski svet, ki je isti Evropski svet, kot se je sestal 11. februarja, okrepil in ohranil to stabilnost. Močno politično sporočilo o Evropi bo poslano iz Evropskega sveta; za podporo gospodarstvu, podporo svoji valuti in zato tudi sporočilo podpore solidarnosti, ker na to upa javnost, čeprav je res, da številni evroskeptiki upajo na neuspeh. Takšen neuspeh se ne bo zgodil v Evropskem svetu. Bodite pomirjeni, da se takšen neuspeh ne bo zgodil, temveč bo politična zaveza solidarnosti v srcu Evropske unije in v srcu evrskega območja ponovno potrjena.
Še več, pogledali bomo še dlje. Pogledali bomo kratkoročno in dolgoročno obdobje. Govorili bomo o tem, kako načrtovati usklajen izhod iz krize ob zavedanju, da ne bo prišlo do popolne ukinitve davčnih spodbud, dokler ne pride do gospodarske oživitve. Prav tako bomo govorili o bolj dolgoročnih ciljih, ciljih, ki bi jih rad izpostavil, to je element gospodarske, ozemeljske in socialne kohezije; torej solidarnost. In govorili bomo o tem, kje bo nova vrsta nadzora, drugačna od Lizbonske strategije. V tem smislu bo gotovo prišlo do sprememb: vodenja Evropskega Sveta ni bilo v Lizbonski strategiji.
Usklajevanja gospodarskih, zaposlitvenih in socialnih politik, ki je v Lizbonski pogodbi, ni bilo v Lizbonski strategiji. Pomen vloge Komisije - glede nadzora, sledenja, spremljanja, nadzorovanja, določanja zahtev za izpolnjevanje ciljev - ni bil v Lizbonski strategiji. Elementi ustvarjanja spodbud s strukturnimi skladi niso bili v Lizbonski strategiji. Očitno torej delamo velik napredek.
Končno, gospa predsednica, bom omenil govor gospoda Garcíe-Margalla, ki je bil edini govor, usmerjen neposredno na špansko predsedstvo, ki je kritiziral način, na katerega je Evropska unija vodena.
Povedati vam moram, gospod García-Margallo, da špansko predsedstvo Sveta sodeluje na tesen in usklajen način - po metodi Skupnosti - z gospodom Van Rompuyem, predsednikom Evropskega sveta, za napredek pri osnovnih ciljih. Prav tako tesno sodeluje s Komisijo in Parlamentom.
Večinoma ste omenjali gospodarsko vprašanje. Želel bi vas vprašati, ali menite, da na primer sprejem odločitve, kot je tista, sprejeta na Evropskem svetu - očitno ob sodelovanju predsedstva Sveta - glede politične zaveze Evrope za finančno stabilnost območja evra, ne pomeni vodenja Evropske unije.
Rad bi vedel, če mislite, da prispevek k vodenju razprave ta konec tedna o nič manj pomembni temi, kot je strategija Evropa 2020, v kateri je mimogrede večina podpore bila pridobljena zaradi govorov v Parlamentu, ni vodenje Evropske unije. Razprava je prav tako potekala o vodenju kot temeljnem elementu v tem smislu.
Rad bi vedel, če mislite, da ni vodenje Evropske unije, če trenutno potekajo pogajanja s Parlamentom glede svežnja za finančni nadzor. Poleg tega bi vas želel spodbuditi, gospod García-Margallo, da sodelujete s tem predsedstvom, da bi lahko čim prej dosegli dogovor med Svetom, ki je sprejel stališče, in Parlamentom. Med španskim predsedstvom želimo odpraviti direktivo o hedge skladih iz Evropske unije in želimo jo odstraniti s čim več sporazuma in soglasja, kot je le mogoče. Mislim, da tega ne bi smeli kritizirati, prav nasprotno.
Prav tako menim, da je vodenje Evropske unije, da se strinjamo in s Komisijo delamo na predlogu, ki ga bo Komisija predložila glede usklajevanja gospodarskih politik pri izvajanju člena 136 Lizbonske pogodbe. Enako pomeni voditi Evropsko unijo, če potekajo prizadevanja za splošno politiko za izhod iz takšnega dolga, dolga, ki je bil bistven za Evropsko unijo ob srečanju s krizo in ob srečanju s socialno potrebo reševanja krize in zaščite najranljivejših. To je dolg, ki se mu ne da izogniti in ki ga je treba obravnavati zdaj, primerno, v skladu z Lizbonsko pogodbo, da bi se spet vrnili na pravi tir v smislu parametrov Lizbonske pogodbe.
To je vodenje Evropske unije v skladu z metodo Skupnosti. To je vodenje Evropske unije in vodenje Evropske unije pomeni organizacijo Evropskega sveta ta konec tedna, ki bo jasno sporočil svojo podporo Grčiji in grški vladi.
Predsednica
Ne, ne morete prevzeti besede z uporabo postopka modrega kartončka, ker je to rezervirano samo za poslance. Zato ministrov govor zaključuje to razpravo.
Pisne izjave (člen 149)
Elena Băsescu  
Ena od pomembnih tem na dnevnem redu Evropskega sveta se nanaša na strategijo EU 2020 glede ustvarjanja delovnih mest in gospodarske rasti. Uskladiti moramo evropske politike, tako da lahko rešimo izzive in potrebe, s katerimi se trenutno srečujemo. Prav tako moramo postaviti jasne dolgoročne cilje. Prednost moramo dati trajnostnemu razvoju evropskega gospodarstva. Nova strategija Komisije za naslednjih 10 let predvideva pet smeri ukrepanj: ustvarjanje novih delovnih mest, boj zoper revščino, zmanjšanje ravni šolskega osipa, vlaganja v raziskave in razvoj in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Zadnje države članice, ki so se pridružile EU, potrebujejo sredstva in podporo Evropske unije, da bi lahko dosegle te ambiciozne cilje. Romunija podpira cilj 20-20-20 glede zmanjšanja emisij ogljika za 20 % s povečevanjem deleža energije, pridobljene iz obnovljivih virov za 20 % in energetske učinkovitosti za 20 %. Bolj ambiciozni cilj 30-30-30, ki predvideva doseganje praga 30 % na vseh treh področjih, bi gotovo povzročil stroške, ki bi bili preveliki za mojo državo. To bi bil nerealen cilj za številne evropske države.
José Manuel Fernandes  
Pri projektu Evrope gre za mir, socialno dobrobit, svobodo in rast. Služila je kot primer v smislu svojega socialnega modela in je prav tako prevzela vodilno vlogo pri okoljskih vprašanjih, kar nima primere v svetovnem merilu.
Gospodarska, finančna in socialna kriza, s katerimi se trenutno srečujemo, zahtevajo skupen odgovor na evropski ravni. Kriza v Grčiji in napad na evro zahtevata skupen odgovor, na žalost pa ta zamuja. Možno in zaželeno je, da najdemo evropsko rešitev, da bi se izognili trenutnim špekulativnim napadom na evro.
EU ima kredibilnost in likvidnost. Če se zahtevano usklajevanje vzpostavi na evropski ravni, bi to moralo biti dovolj za hitro pomiritev trga in pokritje stroškov posojil, ki jih Grčija potrebuje. To je čas, ki zahteva solidarnost med državami članicami in evropskimi institucijami. Gre tudi za dolžnost. Treba je upati, da bo prihajajoči Evropski svet sprejel ukrepe za doseganje integrirane in usklajene solidarnosti. Tak odnos je potreben, če se evropski projekt želi pomakniti naprej. Rešitve za spremljanje primanjkljaja vsake države članice je treba poiskati kasneje.
Ilda Figueiredo  
v pisni obliki. - (PT) Resnost socialnih problemov, ki jih je čutiti v različnih državah članicah EU, vključno z brezposelnostjo, pomanjkanjem varnosti zaposlitve in revščino, zahteva, da spomladanski Evropski svet poda resen in temeljit odgovor. Vendar se bojimo, da so njegovi odgovori usmerjeni predvsem na domnevno vzdržnost javnih financ, medtem ko zanemarja ukrepe, usmerjene na socialno vzdržnost.
Odgovor na položaj v Grčiji je pomembna zadeva, ker kar se tam dogaja, je v nasprotju z vsem, kar se je trobilo glede vrlin evra in blagoslova biti v območju evra: biti na čelu močne valute bogatih držav. Rečeno je bilo, da bo članstvo v evrskem območju varovalo pred finančnimi krizami, ker se bo taka država lahko izogibala posojilom in prejemala denar od Mednarodnega denarnega sklada.
Začetna kriza je zadostovala za prikaz, da v območju evra ni prave solidarnosti in da tako imenovana gospodarska in socialna kohezija ni nič drugega kot propaganda, uporabljena v volilnih kampanjah. Zdaj gospa Merklova celo grozi, da bodo države članice, ki ne izpolnjujejo zahtev Pakta za stabilnost, kot je med drugim Grčija, izključene iz območja evra, in ob tem pozablja, da je Nemčija velika koristnica politik, ki temeljijo na močnem evru...
(Obrazložitev glasovanja je bila skrajšana v skladu s členom 170 Poslovnika)
Othmar Karas  
Gospodarska in finančna kriza ter Grčija zahtevajo evropsko ukrepanje. Javnim prepirom je treba narediti konec. Od vrha pričakujemo skupen odgovor. "Da" pravimo varčevalnemu in reformnemu programu grške vlade - Grčija je trdno odločena, da bo naredila to domačo nalogo in zadostila evropskim pravilom. Prav tako pravimo "da" posojanju denarja, kjer bi reformni program v nasprotnem primeru bil ogrožen. Prav gotovo pa pravimo "ne" kaznim in izključitvi države iz območja evra. To bi ustvarilo le verižni učinek, ki bi vodil v izgubo zaupanja trgov. Prav tako pravimo "da" predlogu komisarja Rehna, da Komisija predhodno odobri osnutek proračunov. Proračunske in gospodarske podatke morata pregledati Eurostat in Komisija. Zahtevam strogo pregledovanje knjig v vseh državah članicah na osnovi skupnega seznama meril. Davčne sisteme in tiste davčne stopnje, ki se nanašajo na notranji trg, je treba uskladiti, prav tako pa gospodarske, proračunske in socialne politike. Zahtevam načrtovalni odbor "Evropa 2020", ki bo vključeval Komisijo, države članice, Evropsko investicijsko banko, Evropsko centralno banko in Eurostat. Zato pozivam voditelje držav ali vlad, da združijo evropsko pripravljenost za jasno dokumentiranje ukrepov. Grčija je primer, iz katerega se mora Evropa kaj naučiti. Sklepe je treba potegniti na lokalni, evropski in svetovni ravni. Več evropskega sodelovanja in manj nacionalnega egoizma so na dnevnem redu.
Ivari Padar  
v pisni obliki. - Govoril bi rad o Evropski digitalni agendi. Številke Komisije kažejo, da obstajajo ovire za enotni digitalni trg: samo 7 % spletnih transakcij je čezmejnih. Čeprav internet in ustrezni infrastrukturni cilji služijo kot soliden predpogoj za nadaljnji razvoj, morajo izboljšanje infrastrukture dopolnjevati vzpostavitev vseevropskega regulativnega okvira, uporaba storitev in razširitev veščin IKT. Do leta 2020 je treba ustvariti enotno in varno območje evropskih e-storitev. Državljanom EU bi predstavljalo lahek in varen dostop do vseh digitalnih storitev, tako javnih kot komercialnih. Države članice bi morale razviti nacionalne načrte za prehod na digitalne javne storitve. Posebno pozornost je treba posvetiti spodbujanju udeležbe nižjih socialno-ekonomskih skupin, saj bodo te najverjetneje izključene iz digitalne družbe. Za čezmejno e-avtentifikacijo in digitalne podpise mora biti značilna pravna in tehnična medobratovalnost, tako da čezmejno e-avtentifikacijo lahko uporabijo vsi ponudniki storitev ter potrošniki v Evropi. Celostni pristop k trgu digitalnih storitev bi moral vključevati znižanje preostale razdrobljenosti finančnih storitev, logistike, varstva potrošnikov in intelektualne lastnine. Treba je postaviti 100 % cilj, da bodo državljani imeli dostop in možnost uporabe e-storitev.
Georgios Papastamkos  
v pisni obliki. - (EL) Strašna finančna kriza v Grčiji in finančno neravnovesje v drugih državah članicah območja evra postavljajo vprašanja o statični in dinamični moči same strukture EMU. Ni dvoma, da je ponovna vzpostavitev javnih financ v državi članici evrskega območja njena odgovornost. Vendar je finančna kriza prinesla povezavo med popolno, enotno monetarno unijo in na prvi pogled nepopolno gospodarsko unijo EU. Poudarila je nujno potrebo po vzpostavitvi politično usmerjenega evropskega gospodarskega upravljanja, po evropeizaciji gospodarske politike in gospodarskega tveganja, po pokritju strukturnih primanjkljajev EMU, za več Evrope in za usklajeno in na solidarnosti temelječe evropsko ukrepanje. Kar potrebujemo, je evropski podporni mehanizem, Evropski denarni sklad, opremljen s potrebnimi sredstvi in zmožnostjo za posredovanje. Za zaščito skupne valute pred špekulacijami je potrebno usklajeno posredovanje. Potreben je podroben pregled delovanja trga s posli kreditnih zamenjav. Evropski svet je pozvan, naj poda temeljne odgovore na krizo v območju evra in izrazi pravo solidarnost z Grčijo za premagovanje finančne krize. Grčija ne prosjači. Zahteva, da izgubljeni prihodki grških državljanov ne smejo izginiti v žepih mednarodnih špekulantov.
Rovana Plumb  
V trenutni gospodarski in socialni krizi v kombinaciji s podnebno krizo je EU pripravila novo strategijo za naslednjih 10 let. Strategija EU 2020 mora pomagati ustvariti bolj vključujočo Evropo z gospodarstvom, ki je povezano in okolju prijazno. Razvoj raziskav in inovacij mora postati prednostna naloga, ki nam bo pomagala v boju zoper učinke podnebnih sprememb in ustvariti zelena, pametna delovna mesta. Zaradi tega morajo zastavljeni cilji biti obvezni, da bi zagotovili trajnostno rast in razvoj bolj vključujočega trga dela ter dostojnih pogojev za življenje državljanov.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) EU lahko uspe le, če vemo, v katero smer želimo, ko gre za gospodarsko in socialno politiko. Zaradi tega je treba posebno pozornost nameniti pripravi strategije 2020. Države članice morajo predstaviti jasne koncepte, vizije in ideje. Priprava strategije za naslednjih 10 let je gotovo ambiciozna naloga, vendar si je treba zapomniti, da ne gre za končne podrobnosti. EU se mora vprašati, kam se želi umestiti in kakšne prednostne naloge si bo zastavila. Cilj, ki bi dolgoročno prav tako dal pozitivne socialne in gospodarske posledice, bi bila ustanovitev trajnostne mešanice energetskih virov za Evropo. Na tem področju je potreben ponovni premislek, ne le zaradi vedno slabše dobave fosilnih goriv in vpliva na podnebje, ki ga imajo neobnovljivi viri energije. Evropa mora prav tako prevzeti vodilno vlogo, ko gre za okolju prijazne tehnologije. Menim, da jedrska energija ni najbolj primerna za vodenje Evrope v trajnostno energetsko prihodnost.
Czesław Adam Siekierski  
Namen zasedanja Evropskega sveta, ki se začne jutri, je predvsem razpravljati o splošnem okviru nove strategije Evropa 2020 in oceniti izhod iz gospodarske krize ter položaj Grčije ter drugih držav območja evra. Gre za teme, ki so tesno povezane, saj je strategija Unije za gospodarsko rast in zaposlovanje povezana s temi vprašanji. Pri oceni trenutnega položaja moramo odgovoriti na vprašanja, kako se upoštevajo načela Pakta za stabilnost in rast v različnih državah in kje je bila Evropska komisija pri vsem tem? Predpostavljamo lahko, da bodo na strategijo Evropa 2020 voditelji držav ali vlad držav članic gledali na različne načine. To je posledica precejšnjih konfliktov med interesi različnih držav, ki prihajajo iz razlik v stopnjah razvoja. Iz očitnih razlogov se bodo države iz zadnjih dveh širitev, vendar ne te države, borile za večji poudarek kohezijski politiki, razvoju infrastrukture in kmetijstva, čeprav ne smemo pozabiti na inovacije in nove tehnologije. Uspešen razvoj Evrope in vrnitev na pot rasti v naslednjem desetletju bo enako odvisen od uresničevanja ciljev strategije, ki jo vsebujejo predlogi Komisije, pa tudi od nadaljevanja bolj tradicionalnih politik. Da bi se Unija lahko spopadla s težkimi izzivi na svetovni ravni, mora najprej zmanjšati notranje razlike, tega pa ne moremo doseči brez spoštovanja načela solidarnosti pogodbe.
Silvia-Adriana Ţicău  
v pisni obliki. - (RO) Glavna tema spomladanskega Evropskega sveta je strategija EU 2020. Na začetku tega leta je stopnja brezposelnosti dosegla 10 %, medtem ko je številka v državah, kot sta Španija in Latvija, dosegla 20 %. 67 % evropskih državljanov meni, da so izgube delovnih mest njihova glavna skrb. Glavna skrb evropskih voditeljev mora biti ohranitev obstoječih delovnih mest in ustvarjanje novih, da bi evropskim državljanom omogočili dostojno življenje. Ta cilj se lahko zajamči le z večjimi vlaganji v gospodarski in socialni razvoj, prometno in energetsko infrastrukturo, kmetijstvo, razvoj, izobraževanje in zdravje. Točno to je razlog, da mora Evropski svet posebno pozornost nameniti industrijski politiki EU. V skladu z evropskimi statistikami je v primerjavi z decembrom leta 2009 januarja leta 2010 industrijska proizvodnja padla za 2 % na območju evra in za 0,2 % na ravni EU-27. Na ravni Skupnosti industrija ustvari 26,4 % BDP, toda obstajajo države članice, kjer industrijska proizvodnja prispeva le 14 % BDP. Evropska unija mora obdržati svojo svetovno konkurenčnost. Da bi to dosegli, moramo delovna mesta in industrijsko proizvodnjo ohraniti v Evropski uniji, ne pa je premestiti v tretje države.
