Čas vyhrazený pro otázky (Komise) 
Předsedající
Dalším bodem je čas vyhrazený pro otázky (B7-0223/2009).
Komisi byly položeny následující otázky.

Předmět: Opatření Komise s účelem podpořit prostředí, které podporuje korporátní investování do výzkumu a vyzvat banky k financování těchto investic
Rok 2009 je Evropským rokem kreativity a inovací. Lisabonská strategie přijatá v roce 2000 usiluje o to, aby do roku 2010 učinila evropskou ekonomiku "nejvíce konkurenceschopnou dynamickou ekonomikou založenou na znalostech”. Tento cíl dal vzniknout dalším dvěma cílům: zvýšit míru zaměstnanosti na minimálně 70 % pracovních sil a zvýšit míru investování do výzkumu na alespoň 3 % hrubého domácího produktu s tím, že dvě třetiny této částky by pocházely ze soukromého sektoru. Rok 2009 byl naneštěstí poznamenán hospodářskou a finanční krizí, která postihla všechny členské státy EU a omezila přístup soukromých firem k finančním nástrojům. Celkové investice do výzkumu nepřesahují 1,85 % HDP a pouze pět členských států do výzkumu investovalo více než 2 % HDP. Členské státy se hospodářsky zotaví jen v případě, že se EU podaří zůstat konkurenceschopnou, a to závisí na tom, zda bude investováno do výzkumu a vzdělávání.
Jaké opatření má Komise na mysli, aby podpořila prostředí, které by podněcovalo soukromé firmy k investování do výzkumu, zvláště do aplikovaného výzkumu, a které by vyzývalo banky, aby investice do výzkumu a inovací financovaly?
Günter Verheugen
Evropská politika v oblasti výzkumu a inovací je v podstatě založena na sedmém rámcovém programu pro výzkum v letech 2007 až 2013, na rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovaceve stejném období a na fondu soudržnosti, rovněž ve stejném období. Při přípravě těchto tří hlavních programů předložila Komise v roce 2005 a 2006 dlouhodobou strategii a akční plán. Akční plán byl předložen v roce 2005, zatímco celková rámcová inovační strategie je z roku 2006. Výsledky těchto odlišných programů jsou uvedeny v podrobné dokumentaci Komise a byly zde v Parlamentu často projednávány. Rád bych Vám, paní Ţicăuová, všechny tyto dokumenty ještě jednou poskytl. V čase vyhrazeném pro otázky není možné Vám jejich obsah vysvětlovat, ale chci se pokusit poukázat na hlavní body.
Pomocí sedmého rámcového programu pro výzkum jsme zaznamenali opravdu pozoruhodné zvýšení evropských výdajů na výzkum a vývoj, přičemž byla vytvořena i řada nových nástrojů, zvláště společné technologické iniciativy. Ty se ukázaly být nesmírně hodnotné.
Fond soudržnosti je nový a lépe vyhovuje cíli podporovat výzkum a vývoj. Když se na číselné údaje podíváte, je to opravdu pozoruhodné - pro dané období činí rezervy pro tyto oblasti ve fondu soudržnosti a strukturálních fondech 86 miliard EUR, což je v každém případě 25 % celkového objemu strukturálních fondů a fondu soudržnosti. V rámci cíle evropské strukturální politiky byl vytvořen nový nástroj, podpůrná iniciativa JEREMIE (Společné evropské zdroje pro nejmenší až střední podniky), která především malým a středním podnikům usnadňuje přístup ke kapitálu. Prováděno je to ve spolupráci s Evropským investičním fondem.
Program k podpoře inovací a konkurenceschopnosti, za který jsem zodpovědný já, je v podstatě i programem, který vytváří finanční nástroje. Hlavní díl finančních prostředků je skutečně vynakládán na usnadnění přístupu malých a středních podniků k finančním nástrojům, které jsou navrhovány tak, aby došlo ke zlepšení jejich schopnosti provádět inovace.
Jsem si jist, že je vám známo, že naše evropská politika v oblasti růstu a zaměstnanosti nemá mnoho kvantitativních cílů. Jeden kvantitativní cíl, který se od roku 2000 nezměnil, však opravdu máme. Tímto cílem je vynaložit 3 % hrubého domácího produktu na výzkum a vývoj. Již dnes můžeme říci, že tento cíl nebude naplněn. Když se však podíváme jen na procentuelní vyjádření, je to poněkud zavádějící, neboť absolutní částky vynaložených prostředků na výzkum a vývoj v Evropské unii v letech 2000 až 2006 přesto vzrostly o 14,8 %. To je větší míra navýšení než například ve Spojených státech. Navzdory tomu musíme konstatovat, že výsledky nejsou uspokojivé, a Rada z tohoto důvodu již v prosinci loňského roku přijala dokument nazvaný "Vize 2020" evropského výzkumného prostoru, který se zabýval otázkou, zda můžeme začít s větším financováním evropské politiky výzkumu a vývoje.
Nechci vám skrývat svou obavu, že současná hospodářská recese ohrožuje dlouhodobou strategii týkající se uskutečňování pokroku v oblasti výzkumu a vývoje. V listopadu 2008 reagovala Komise na tuto hrozbu velmi rychle. Plán evropské hospodářské obnovy, který doplňuje opatření členských států pro boj s hospodářskou krizí a který má za cíl dodat hnací sílu a pomoci čelit obtížné situaci ve finančním sektoru, je intenzivně zaměřen na oblasti investování do výzkumu a vývoje a na podporu investic. Uvedu vám tři příklady: iniciativa "továrny budoucnosti", která se týká modernizace evropské průmyslové základny, s objemem finančních prostředků ve výši 1,2 miliard EUR; iniciativa "energeticky účinnější budovy", na kterou byla přidělena 1 miliarda EUR a "partnerství pro evropské zelená automobily", na kterou byla přidělena rovněž 1 miliarda EUR v oblasti výzkumu, dovršena výdajem na ostatní hospodářská opatření dosahujícím částky 4 miliard EUR .
Komise již zahájila přípravy nové strategie pro růst a zaměstnanost. Aniž bych prozrazoval utajované informace, mohu též říci, jak již pojednával předseda Barroso ve svých pokynech, že výzkum, vývoj a inovace budou v nové strategii pro růst a zaměstnanost hrát naprosto klíčovou roli.
K inovacím mám další poznámku. Pokud je řeč o výzkumné politice, Evropa je ve skutečnosti v poměrně dobrém postavení. Máme dobré, a v některých případech dokonce vynikající, výzkumné kapacity. Máme i velmi dobré výsledky, pokud jde o technologický pokrok. Přesto bychom jistě mohli být lepší, pokud jde o inovace. Jestliže inovaci chápeme jako praktické uplatňování výzkumu a vývoje na produkty, služby, design a metody - jinými slovy na cokoli, kde je možné praktické využití - vidíme stále obrovský potenciál k vyvolání dalšího růstu a vytvoření dalších pracovních míst v Evropě. Proto Komise v letošním roce oznámila předložení "inovačního aktu". V tomto smyslu "akt" představuje nový politický nástroj, který jsme poprvé vyvinuli v souvislosti s malými a středními podniky - budete si pamatovat "Small Business Act" pro Evropu - a předložíme inovační akt, který spojí zákonná opatření, politické iniciativy a politicky závazné pokyny do většího balíčku.
Usiloval jsem o směrování této činnosti tak, aby se Komise v novém složení mohla svobodně rozhodnout, kdy bude tento inovační akt chtít předložit. Snad pochopíte, že já to nemohu předjímat - bude to nová Komise, kdo o tom rozhodne. Přípravné práce nicméně již značně pokročily a myslím, že mohu s jistotou říci, že Parlament bude se subjekty tohoto inovačního aktu jednat během příštího roku.
Na závěr mi dovolte říci, že v průběhu několika posledních letech jsme v řadě oblastí zaznamenali celkově dobrý pokrok, třebaže byl velmi proměnlivý. V této souvislosti je však nezbytné zaujmout nestranný postoj. Nemůžeme například očekávat, že nové členské státy budou ihned na výzkum, vývoj a inovace vydávat takovou část hrubého domácího produktu jako starší členské státy. Velmi mne však těší, když vidím, že nové členské státy, zejména ty, které potřebují dohánět nejvíce, tvoří i nejrychleji základy. Já tedy vidím celkový vývoj pozitivně.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Děkuji Vám za informace a odpověď, které jste poskytnul. Ráda bych se zeptala Komise, zda zamýšlí pořádat diskuse s evropskými bankovními institucemi o možnosti poskytovat firmám zabývajícím se výzkumem a vývojem a na projekty záruky a půjčky s preferenční úrokovou sazbou, které jsou v současnosti považovány za rizikovější. Evropské programy na podporu výzkumu, jakým je sedmý rámcový program, který žádá až o 50% spolufinancování, nejsou navíc pro malé a střední podniky vhodné. Chtěla bych se Komise zeptat, zda za účelem zvýšení zapojení malých a středních podniků zamýšlí tyto programy pozměnit.
Günter Verheugen
Paní Ţicăuová, to je bod, který si zasluhuje velkou pozornost, a mne těší, že Vám mohu říci, že to je přesně to, co má Komise na mysli, a právě proto takto jednala. Chci zdůraznit, že zásadním problémem pro naše malé a střední podniky je získání nezbytného rizikového a rozvojového kapitálu, aby byly schopny vývoj a výzkum financovat. V této oblasti byly vytvořeny dva důležité nástroje, jmenovitě rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace a program JEREMIE.
V obou případech je otázka, jež se naskýtá, stejná. Je jí schopnost připravit samostatně prostřednictvím Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu levný úvěr s pomocí rizikového a rozvojového kapitálu - jinými slovy, s přímou účastí obchodního kapitálu - a s pomocí záruk, aby malé a střední podniky měly k tomuto úvěru snazší přístup. To jsou hlavní investiční programy, kterých se účastní stovky tisíc evropských firem.
Jsem si jist, že chápete, že Evropská investiční banka a Evropský investiční fond nejsou schopny spravovat podrobnosti o každém poskytnutém úvěru. To je důvodem, proč se to odehrává prostřednictvím zprostředkovatelů, obvykle bank v členských státech. Na základě nejnovějších informací, které mám, je situace taková, že jsme ve všech členských státech dosáhli pozice, s jejíž pomocí je národní bankovní systém do této politiky začleněn a firmy, které hledají přístup k peněžním prostředkům poskytovaným z rozpočtu Společenství, jsou schopny získávat výše zmíněné finanční prostředky prostřednictvím příslušného národního bankovního systému.
Paul Rübig
(DE) Můj dotaz se týká koncepce programu Eurostars, tedy něčeho, co jsme zavedli v rámci iniciativy EUREKA, což usnadnilo zvláště rychlou a účinnou alokaci finančních prostředků malým a středním podnikům. Myslíte si, že zmíněný program může být prodloužen? A dále, jak vidíte výzvu pro osmý rámcový program pro výzkum, v rámci kterého je projednávána naše představa poskytnout v budoucnu 50 miliard EUR zejména na výzkum energetické účinnosti ve spojení s malými a středními podniky.
Günter Verheugen
Pane Rübigu, vy moji odpověď samozřejmě znáte, ale jsem za Vaši otázku vděčný. Ano, myslím si, že všechny programy, které máme a které malým a středním podnikům usnadňují přístup k finančním prostředkům, mohou být prodlouženy. S těmito programy jsou velmi kladné zkušenosti a proto bychom je měli prodloužit. Musím Vás požádat o pochopení pro skutečnost, že nechci komentovat priority osmého rámcového programu pro výzkum. Na jednu stranu to není, jak víte, v mé kompetenci, ale na druhou stranu by bylo nevhodné, kdybych předjímal novou Komisi, která bude brzy sestavena.
Na stěžejní premisu vaší otázky mohu z pohledu současné Komise říci jen to, že se naše výzkumná rozvojová a inovační politika bude muset v příštích deseti letech soustředit na oblasti energetické účinnosti, obnovitelných energií a, v širším smyslu, na oblast technologií, které razí cestu udržitelnému životnímu stylu a hospodářství.
Znáte mne dost dobře, abyste věděli, že jsem vždy poukazoval na to, že zvyšování energetické účinnosti je pravděpodobně nejlevnějším a nejúčinnějším druhem programů udržitelnosti, neboť nám umožňuje dosáhnout mnohého s relativně malými výdaji. Pokud tedy nová Komise předloží specifické návrhy, které budou tímto směrem zaměřeny, bude skutečně schopna navázat na přípravné práce, které odvedla současná Komise a její politiky.
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, samozřejmě zvláště ve farmaceutickém průmyslu jsou výzkum a vývoj klíčové, pokud jde o inovace a boj s nemocemi, z čehož pro změnu těží občané EU. Jaká opatření přijme Komise vůči farmaceutickým firmám, které se snaží omezit paralelní obchodování ve farmaceutickém odvětví? Bude takováto opatření považovat za protisoutěžní?
Günter Verheugen
Pane Mölzere, tato otázka prostě není aktuální, neboť byla komplexně prozkoumána a bylo o ní rozhodnuto ve spojitosti s farmaceutickým balíčkem, který Komise navrhla v loňském roce. V této věci máme od Evropského soudního dvora jasné a nedvojsmyslné precedenční právo, které zahrnuje paralelní obchod ve farmaceutickém odvětví na svobodném vnitřním trhu a není tu tedy žádný právní rámec, který by to rozporoval.
Farmaceutický balíček navržený v loňském roce Komisí nestanoví žádná zvláštní pravidla, která by měla negativní dopad na paralelní obchod. V rámci velmi důležitých a rozsáhlých návrhů vztahujících se k ochraně před padělanými léčivy v zákonném dodavatelském řetězci platí pro výrobce léčiv přesně tatáž pravidla jako pro ty, kdo provozují paralelní obchod. Nedochází tu vůbec k žádné diskriminaci. Nejsem si vědom toho, že by byl v Komisi někdo, kdo by měl v úmyslu se tímto tématem zabývat.
Předmět: Informace o cenách energií pro spotřebitele
Nedávno Komise zahájila druhé zasedání "Občanského energetického fóra" v Londýně. Komisařka pro ochranu spotřebitelů ve svém sdělení zdůraznila, jak je pro spotřebitele energií důležité, aby vyúčtování za plyn či elektřinu, která jsou nejlepším ukazatelem spotřeby energie, byla jednoduchá a přesná a aby umožňovala srovnání mezi poskytovateli.
Pomineme-li tyto každoroční hlavní veřejné události, může Komise výslovně uvést, jak zamýšlí přinutit výrobce a distributory energií, aby tento pro občany nezbytný cíl naplnili navzdory tomu, že odmítli přijmout Chartu spotřebitelů energie navrženou Parlamentem?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Jako odpověď na první otázku pana Tarabelly, která se týkala cen energií, mohu uvést, že s přijetím třetího balíčku pro vnitřní trh s energiemi byla v rámci vnitřního trhu s energiemi podstatně zvýšena důležitost občana. Nová opatření jsou určena ke zlepšení fungování maloobchodního trhu s energiemi a k poskytování dodatečné ochrany spotřebitelům. Tato témata jsou návazně projednávána v rámci Občanského energetického fóra ustaveného s cílem zlepšit fungování maloobchodního trhu ve prospěch jednotlivých spotřebitelů.
Fórum, které zapojuje představitele spotřebitelů, průmyslu, národních regulační orgánů pro energetiku a vnitrostátních správních orgánů, usiluje o zlepšení provádění energetických předpisů a může vyvinout prvky pro kodexy chování týkající se samoregulačních a kvazizávazných účinků na průmysl. V této souvislosti byla na prvním zasedání fóra v roce 2008 ustavena pracovní skupina pro fakturaci. Doporučení pracovní skupiny představují příklady dobré účetní praxe a byly představeny a schváleny na druhém zasedání fóra v roce 2009. Regulační orgány pro energetiku a průmysl budou podávat zprávy o provádění doporučení v oblasti fakturace na příštím fóru, které se, dle předpokladů, bude konat na podzim roku 2010.
Třetí balíček pro vnitřní trh s energiemi přinesl i nový nástroj určený k informování spotřebitelů - kontrolní seznam evropského spotřebitele energie. Kontrolní seznam je nástrojem, který pomůže informovat spotřebitele v členských státech o jejich právech - obzvláště ohledně fakturace - a pomáhat jim s prováděním a vynucováním energetických předpisů. Má za cíl podávat spotřebitelům zjednodušené, přesné a praktické informace ohledně místních trhů s energiemi. Jejich ochranu dále zvýší harmonizace kompetencí regulačních orgánů pro energetiku týkajících se ochrany spotřebitelů, jejímž výsledkem bude aktivní sledování strhu.
Marc Tarabella
(FR) Pane předsedající, paní komisařko, ve své odpovědi vlastně hovoříte o výsledku druhé zprávy na podzim roku 2010, o třetím energetickém balíčku, který bude pozorně sledován.
Prozatím velmi dobře víte, že tisíce stížností podaných spotřebitelským organizacím a národním regulačním orgánům se týká naprostého nedostatku transparentnosti faktur za plyn a elektřinu, pokud jde o ceny i o skutečnou spotřebu. A to v době, kdy jak Komise, tak členské státy kladou ve svých energetických plánech důraz na snižování spotřeby a na možnost srovnávání cen s cílem potenciálně změnit dodavatele. To bylo hlavním cílem liberalizace.
Proto, paní komisařko, přejdu rovnou k problému tím, že se Vás zeptám, jaká opatření - a používám zde množné číslo - hodlá Komise v krátkodobém časovém horizontu přijmout, aby se s těmito nedostatky vypořádala. Rád bych upozornil i na to, že Komise odmítla chartu práv spotřebitelů energie navrženou Parlamentem, kterou jste sama předtím doporučila. Paní De Vitsová byla tou, kdo ji navrhl.
Meglena Kuneva
členka Komise. - Pane Tarabello, Váš dotaz je příliš zaměřen na to, proč bylo od charty upuštěno. Veřejná konzultace Vykročení k evropské chartě práv spotřebitelů energie byla spuštěna v červenci 2007. Výsledky konzultace ukázaly, že o existujících právech spotřebitelů energie panovalo nízké povědomí.
Myšlenka charty vytvořit jediný právní předpis zahrnující práva spotřebitelů, která jsou v současné době včleněna do řady evropských směrnic a četných vnitrostátních prováděcích nástrojů, byla z právních důvodů odmítnuta. Práva spotřebitelů energie, která jsou v existujících evropských právních předpisech zakotvena, jsou již právně závazná.
Ptáte se, proč nemůže existovat standardizovaná faktura pro všechny spotřebitele. Naše pracovní skupina pro fakturaci, založená Občanským energetickým fórem, potvrdila, že právo průmyslu na samoregulaci, která podporuje inovace v oblasti fakturace, by mělo být zachováno. Současně by měla být zajištěna větší transparentnost a srovnatelnost cen a služeb, jež jsou spotřebitelům nabízeny.
Preciznost účetní agendy je těsně spjata s frekvencí měření. Frekvenci odečtů měřičů evropské právo neurčuje. Je to však řešeno nepřímo prostřednictvím inteligentního měření.
Ráda bych též zdůraznila, že jsme na Občanském energetickém fóru schválili doporučení pro dobrou účetní praxi, jejímž cílem je poskytnout spotřebitelům jednoduché a jasné informace ohledně faktur za plyn a elektřinu.
Prostřednictvím hodnotící zprávy o spotřebitelských trzích v rámci které jsme prozkoumali různé spotřebitelské trhy, jsme zaznamenali, že trhy, ze kterých pocházelo nejvíce stížností, byly trhy s elektřinou. Na druhém místě byly finanční trhy a na třetím místě místní doprava.
Proto Komise spustila významnou studii o maloobchodním trhu s elektřinou, jejíž výsledky bude prezentovat na fóru v roce 2010. To je druhou úrovní, na které jsou prováděny výsledky hodnotící zprávy o spotřebitelských trzích, a já si myslím, že v budoucnu zůstane jedním z nejsilnějších nástrojů k rozpoznání toho, jak maloobchodní trh funguje, zvláště v tomto případě, který je předmětem tak důležitého a základního zájmu a který se též ve velkém měřítku vztahuje na služby.
Chris Davies
Mohu-li navázat na otázku: víme, že pro úsporu energie v tuzemských domácnostech existuje obrovský potenciál. Dívám se na svou fakturu za elektřinu, dívám se na ni se zájmem, protože těchto úspor dosáhnout chci, a upřímně říkám, že ji shledávám matoucí.
Jestliže ji shledávám matoucí já, obávám se, že pak i řada mých voličů. Samoregulace není dostatečná. Vyjasněním by Evropská komise mohla vnést do této oblasti skutečně smysl, což by, dle mého mínění, bylo všude občany přivítáno a poskytlo by nám to významnou pomoc v pokusu o snížení našich celosvětových tepelných emisí.
Vezměte to, prosím, zpět do Komise a znovu o tom popřemýšlejte.
Franz Obermayr
(DE) V první polovině tohoto roku spadly ceny topného oleje u dodavatelů paliv až o 40 %. Přesto měl tento vývoj na spotřebitele pouze okrajový pozitivní vliv, což je obzvláště důležité v chladnějších částech roku.
Jaké kroky Komise podnikne, aby zajistila, že z tohoto příznivého pohybu cen budou mít prospěch i spotřebitelé?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Jsme si vědomi toho, že Komise není tím, kdo ceny stanovuje. To, co můžeme udělat a k čemu jsme zavázáni, je zprůhlednit ceny.
V jedné z posledních směrnic - směrnice o spotřebitelském úvěru z roku 2007 - jsme požádali banky, aby zavedly společnou metodologii pro výpočet úrokových měr na takovém základě, aby spotřebitelé mohli porovnávat nabídky a nacházet pro sebe nejlepší řešení. Můžeme pracovat s několika nástroji. Zde se jedná o nepoctivé obchodní praktiky a je to právě transparentnost cen, která je jádrem této směrnice.
Máme i další horizontální směrnici týkající se nepoctivých obchodních podmínek, která se zaměřuje na to, zda se podmínky netýkají nenáležitého nebo bezdůvodného obohacení. To je myslím to, kam jste mířil, když jste položil otázku ohledně cen.
Tuto záležitost máme ve svých rukou a musíme také udělat vše, co je možné, abychom zajistili, že vynucování bude ve všech členských státech Evropy prováděno stejně dobře, jelikož všechny tyto směrnice jsou na způsobu provedení velmi závislé. Proto Evropské komisi navrhuji, aby o vynucování komunikovala. Zde začínáme úplně s něčím novým, neboť vynucování je běžně v rukou členských států, ale potřebujeme porovnat výsledky a mít minimální standardy, což - pokud jde o předchozí dotazy na měření a porozumění - je mimochodem důvodem, proč tak důrazně podporujeme projekty inteligentního měření. Nemusí to být celoevropskou iniciativou, ale země jako je Švédsko, jež právě předsedá, jsou v této oblasti mezi průkopníky. Mohu každému pouze doporučit, aby se na tento příklad podíval a maximálně jej využil. Mohlo by to vést k dalším otázkám, jako například jak vypočítat uhlíkovou stopu, kterou za sebou všichni necháváme prostřednictvím spotřeby energií.
Když se podíváme do jiných oblastí, v poslední době dělá Komise mnohem více ohledně označování energetické účinnosti a ohledně dalšího srovnávání cen, vyzývá k využívání spotřebitelských indexů, jak je tomu například v Itálii a v dalších zemích, jelikož i to je velmi dobrá služba, jež je poskytována přes internet a pomáhá spotřebitelům bojovat za lepší cenu.
Aby se tak však mohlo stát, potřebujeme mít přeshraniční obchod a dostupnost. Přeshraniční internetový obchod v Evropské unii v současné době tvoří pouze devět procent, takže nás skutečně volá povinnost dokončit druhou fázi vnitřního trhu, kterou je maloobchodní trh. Tato oblast je v rámci vnitřního trhu jedním z chybějících článků a já pevně doufám, že Parlament a Komise urychlí jednu z nejdůležitějších směrnic navržených v rámci směrnice o právech spotřebitelů, jejímž cílem je mít soubor pravidel, která přinesou více jistoty a důvěry - z pohledu spotřebitelů a firem - aby byla zlepšena tato skutečně velice špatná úroveň přeshraničního obchodu v Evropě.
Předmět: Označování potravin pro spotřebitele
Mohla by Komise nastínit, jaká šetření nebo zprávy týkající se potravin, které jsou údajně prospěšné pro zdraví, provedla či vyhotovila? Byla za účelem ochrany spotřebitelů paleta těchto potravin zkoumána nebo testována, aby bylo možno ověřit, zda jsou tvrzení, kterými se pyšní, odůvodněná?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - V návaznosti na požadavek členských států a investorů navrhla Komise nařízení o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin, jež bylo Parlamentem a Radou přijato v prosinci 2006.
Přesným cílem tohoto nařízení je zajistit, aby výživová a zdravotní tvrzení uváděná na potravinách byla pravdivá, jasná a založená na obecně přijímaných vědeckých důkazech tak, aby byl spotřebitel přiměřeně chráněn. Cílem Komise je proto vytvořit seznam povolených zdravotních tvrzení, jakož i aktualizovat povolená výživová tvrzení. K zajištění toho, že budou uváděna pouze vědecky doložená zdravotní tvrzení, jsou nařízeními stanoveny autorizační postupy
Tyto postupy v prvé řadě zapojují Evropský úřad pro bezpečnost potravin, který posoudí odůvodnění zdravotních tvrzení. Dále Komisi, která předloží návrhy opatření, jimiž se v souladu s nimi povolují nebo zamítají zdravotní tvrzení, a za třetí členské státy, které v regulačním výboru k těmto opatřením poskytnou své stanovisko.
Komise dále přijala čtyři nařízení opravňující nebo zamítající zdravotní tvrzení. Na základě vyhodnocení zdravotních tvrzení ze strany Evropského úřadu pro bezpečnost potravin budou i nadále přijímána obdobná opatření, která zajistí, že spotřebitelé nebudou uvedeni v omyl.
Jim Higgins
(GA) Rád bych paní komisařce poděkoval za její odpověď. Vítám studii i průzkum v oblasti výroby potravin, který je právě prováděn Evropským úřadem pro bezpečnost potravin, jelikož jak bylo nyní prokázáno, za potraviny, s nimiž je spojována zdravotní prospěšnost, nakupující rádi zaplatí více peněz.
V závěru dne je nejdůležitější skutečnost, že nová pravidla dodržujeme a že vyvíjíme na různé společnosti tlak v tom směru, aby byly zcela poctivé, pokud jde o objem informací, jež poskytují, aby lidem, kteří si tyto věci kupují, neudávaly nepravdy.
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Nemohu než souhlasit s váženým panem poslancem. To je přesně ten důvod, proč jsme nařízení navrhli.
Musím říci, že jsme žasli nad tím, kolik žádostí jsme obdrželi. Očekávali jsme pár set a obdrželi jsme 44 000 tvrzení. Sloučili jsme těchto 44 000 tvrzení do skupiny 4 000 a předložili je Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) k vydání stanoviska. To je důvodem, proč úřad EFSA není schopen dokončit prošetřování všech 4 000 tvrzení ve lhůtě do prosince 2010.
Myslím si však, že pro spotřebitele je velmi důležité, že my tento proces dokončíme a že budou přesně vědět, když uvidí tvrzení a když v supermarketu uvidí některé potraviny s tvrzením, budou s jistotou vědět, že je založeno na vědeckých poznatcích a že není zavádějící.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Rád bych paní komisařce za tyto informace poděkoval - to, co děláte, je opravdu velmi důležité.
Více než 40 000 firem požádalo o rozhodnutí, které by potvrdilo, že jejich výrobky splňují nejvyšší požadavky a kritéria. Co se však stane, jestliže toto potvrzení dostanou, zatímco po určité době v praxi již tyto výrobky nebudou splňovat všechny požadavky nebo všechny parametry označené na štítku? Co se stane zejména v případě velkých mezinárodních koncernů? Získaly souhlas a schválení a uvádějí to na štítku, ale skutečnost je zcela odlišná. Co se tedy stane?
Paul Rübig
(DE) Zajímalo by mne, jak hodláte v budoucnu označovat a uvádět na trh, v odpovídající čerstvosti a vysoké kvalitě, regionální výrobky nabízené ke koupi přímo na místě?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Moje odpověď na poslední otázku zní ne, to je zcela odlišná záležitost. Zde se jedná o původ výrobku. My nyní hovoříme o zdravotních tvrzeních. Pokud výrobce uvede tvrzení, že výrobek je pro vaše zdraví prospěšný z toho či onoho důvodu, pak musí být vědecky doloženo, že tomu tak skutečně je.
Pokud jde o další otázku, Evropský úřad pro bezpečnost potravin prověřuje zdravotní tvrzení, která byla uvedena v době podání žádosti na základě vědeckých důkazů platných v době podání žádosti.
Pokud je samozřejmě nějaké tvrzení uvedeno na základě určitého vědeckého důkazu a výrobce produkt následně pozmění, jde o jasný podvod a na takového výrobce bude podána žaloba, neboť neuvádí veřejnost pouze v omyl, ale jedná se také o podvod.
Předmět: Rozdílná práva spotřebitelů
Často se stává, že voliči přicházejí za svými poslanci s problémy, které se týkají jejich spotřebitelských práv, když žijí v jiném členském státě nebo do jiného členského státu cestují. Co děláte, paní komisařko, pro to, abyste zvýšila znalost a pochopení práv spotřebitelů, která se mezi členskými státy Evropské unie liší?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Tato otázka se týká odlišných spotřebitelských práv a je velmi aktuální. Ve všech členských státech existují instituce a organizace, které mají za úkol u svých občanů zvyšovat informovanost o právech spotřebitelů a jejich pochopení.
Přehled těchto národních institucí a organizací je dostupný na internetových stránkách. Tyto internetové stránky vám samozřejmě mohu poskytnout. Je to http://ec.europa.eu/consumers/empowerment/cons_networks_en.htm" . Je skutečně velmi zajímavé si je projít.
Komise zvyšuje povědomí o právech spotřebitelů pomocí různých nástrojů. Sponzorujeme širokou síť spotřebitelských center v celé EU, která spotřebitelům poskytují informace o jejich právech, nakupují-li přes hranice, a poskytuje jim podporu tak, že octnou-li se v nesnázích, usilují o nápravu. Internetové stránky center, letáky a brožury spotřebitelům vysvětlují, jaká jsou jejich práva, například když v jiném členském státě nakupují na internetu, pronajímají si vůz nebo rezervují dovolenou.
Komise by tedy doporučila, aby poslanci Evropského parlamentu odkázali své voliče na evropské spotřebitelské centrum umístěné v jejich příslušných zemích. Kromě toho Komise vede v členských státech, které se nově připojily k EU, informační kampaně, jejichž cílem je zvýšit povědomí o spotřebitelských právech a podpořit národní organizace a instituce, u nichž mohou spotřebitelé nalézt další pomoc a podporu.
Komise rovněž podporuje seznamování s těmito právy prostřednictvím svých iniciativ k výchově spotřebitelů, jakou je "Evropský diář" zaměřující se na studenty ve věku 15 až 18 let a Dolceta - webové stránky zaměřující se na dospělé a učitele.
V neposlední řadě, v říjnu roku 2008 Komise předložila svůj návrh směrnice o právech spotřebitelů, která je v současné době předmětem vyjednávání v Parlamentu a v Radě.
Tato směrnice, bude-li přijata, omezí současnou roztříštěnost spotřebitelských acquis a zajistí, že všichni spotřebitelé v EU budou využívat jediný jednoduchý soubor spotřebitelských práv, a usnadní vedení celoevropských kampaní k výchově spotřebitelů.
Komise v současné době provádí průzkum a sběr informací pro spotřebitele v místě prodeje a předtím, než navrhne konkrétní opatření, se hodlá poradit s odborníky na maloobchod, spotřebitelskými organizacemi a dalšími investory na místě.
Mám také pár pro nás důležitých zpráv. Provedli jsme dvě nová rozšíření webových informačních stránek Dolceta. Přidali jsme dvě nové oblasti: jedna je "udržitelná spotřeba" a další je "služby obecného zájmu", takže expandujeme.
Gay Mitchell
Děkuji paní komisařce za odpověď. Mohu se paní komisařky zeptat, zda si je vědoma toho, že lidé, kteří, jak zmiňuje, nakupují na internetu, řekněme, hotelové věrnostní karty nebo cokoli jiného, mají skutečné potíže najít někoho, kdo by ve skutečnosti přijal stížnost? Možná tam bude nějaký P. O. box, ale zřídka telefonní číslo nebo patřičná e-mailová adresa. Paní komisařko, budete žádat po každém, kdo prodává zboží, aby měl přímé kontaktní telefonní číslo, prostřednictvím kterého se lidé, kteří mají potíže, spojí přímo s těmi, kdo jim prodali vadné zboží nebo služby?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Tohle je v kompetenci zvláště veřejných orgánů členských států. Komise by mohla požádat o prověření, zda v těchto zemích existují veřejné orgány, které se touto otázkou zabývají. Máme síť takových orgánů. Čas od času shromažďujeme informace, ale na úrovni subsidiarity se zaměřujeme na to, co bychom mohli učinit na přeshraniční či celoevropské úrovni. Jinak je to stát od státu velmi oddělené. Je to součástí vzdělávání a jak víme, vzdělávání je především v rukou členských států.
Co se týče stížností, tak to, co dělám já, je shromažďování všech stížností a v rámci hodnotící zprávy o spotřebitelských trzích vidím, na jaké úrovni se ty stížnosti nacházejí, srovnávám je se spokojeností spotřebitelů a poté navrhnu nezbytné závěry, pokud jde o to, jak je se spotřebiteli nakládáno. Máte úplnou pravdu v tom, že potřebujeme porovnat, kolik stížností z jednotlivých oblastí přichází. Proto tedy navrhujeme - a pracujeme - na společném evropském formuláři pro stížnosti, jelikož informace, které v současné době veřejným orgánům přicházejí v zemi "X" nejsou evidovány stejným způsobem, jakým jsou evidovány v zemi "Z". Pokud budeme mít tento společný formulář pro stížnosti, nebude to tak, že Komise se stane někým jako ombudsmanem v oblasti spotřebitelských záležitostí, ale na základě těchto stížností vypracuje naši politiku, která se bude více týkat občanů. Myslím, že tohle je do budoucna velmi důležitý projekt.
Máme skutečně poměrně omezená práva zasahovat do toho, jak členské státy se stížnostmi na národní úrovni nakládají a jak na ně reagují. Mohli bychom vytvořit hodnotící zprávu o spotřebitelských trzích a stanovit minimální standardy, ale nemůžeme nahradit přítomnost konkrétního členského státu.
Převelice ráda setrvám v Evropské komisi a společně s Parlamentem se budu podílet na stanovování minimálních standardů a měření toho, jak je se spotřebiteli nakládáno, a výše částek, které členské státy do této politiky investují. Myslím si, že je to zvláště nyní, v časech pro hospodářství obtížných, velmi dobrou investicí, že můžeme vidět, jak je se spotřebiteli nakládáno, neboť tohle podává o trhu dobré informace.
Malcolm Harbour
Pane předsedající, chtěl jsem tu dnes večer být zvláště proto, že si myslím, že toto je poslední příležitost, kdy k nám paní Kunevová může promluvit jako komisařka, a chtěl jsem položit dvě otázky
V první řadě, souhlasila by se mnou v tom, že dramaticky přibylo spotřebitelských informací, průzkumů i její práce během jejího funkčního období první komisařky, jejíž zodpovědnost je specificky zaměřena na spotřebitele?
Za druhé, souhlasila by se mnou rovněž v tom, že je zcela zásadní, abychom v příští Komisi měli i nadále komisaře, který by se věnoval záležitostem spotřebitelů? Zaslechli jsme znepokojující zvěsti o tom, že v nové Komisi tomu tak nebude, a já jí chci dát příležitost k tomu, aby nám dnes večer poskytla svůj názor.
Meglena Kuneva
členka Komise. - Měla jsem tu čest pracovat s panem Harbourem a bylo mi to velkým potěšením. Dovolte mi tedy výslovně a osobně vám za tuto příležitost v posledních třech letech poděkovat. Věřte mi, zůstanu velmi oddanou političkou pro tržní ekonomiku, neboť trh není jednoduchý, ale je něčím jako laboratoří pro občanská práva. Jsem ráda, že máme tak blízko ke stejných právům, která jsou nyní tak důležitá pro celé lidstvo. Těmito právy jsou práva environmentální.
Spotřebitelské portfolio je opravdu velmi důležité. Týká se trhu a maloobchodního trhu, ale je zde něco víc, něco dodatečného, a tím je problematika práv, vynucování, spotřebitelských stížností a otázka, jak navrhnout náležitější politiku.
Jsem si naprosto jistá tím, že předseda Barroso najde tu správnou rovnováhu, neboť ve svém projevu uvedl, že v rámci vnitřního trhu musíme najít chybějící články. Myslím si, že jedním z těchto chybějících článků je maloobchodní trh. Jsem si naprosto jistá, že předseda bude věnovat problematice spotřebitelů tak jako tak plnou pozornost, a jsem přesvědčena, že tato politika zůstane velmi vyrovnaná. Musím však rozhodně tuto zprávu předat.
Předmět: Autopůjčovny
Schvaluje Komise praktiky autopůjčoven, které vyžadují po zákaznících, aby zaplatili za plnou palivovou nádrž před vypůjčením vozu bez ohledu na to, že zákazník by mohl při vracení vozidla nechat palivovou nádrž například z poloviny plnou, což mu však není proplaceno?
Jsou tyto postupy v souladu se směrnicí o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy (90/314/EHS)?
Meglena Kunevová
členka Komise. - Komise je dobře obeznámena s postupy společností půjčujících vozidla a odpověděla již na řadu podobných parlamentních otázek a stížností občanů týkajících se této otázky. Já osobně dostávám spoustu z nich.
Již dříve jsem uvedla, že takové praktiky jsou nepřijatelné, pokud vedou k tomu, že zákazníci zaplatí za pohonné hmoty, které nespotřebují, aniž by o tom byli předem informováni. Směrnici o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy by bylo možné uplatnit pouze, pokud by se na autopůjčovny vztahoval soubor služeb pro dovolenou. Tato směrnice nicméně neupravuje tuto konkrétní otázku. Tyto postupy by však mohly být v rozporu se směrnicí o nekalých obchodních praktikách a směrnicí o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách.
Zaprvé, podle směrnice o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách standardní podmínky smlouvy nesmí být výrazně nevyvážené v neprospěch spotřebitelů. Navíc smluvní podmínky by měly být psány jasným a srozumitelným jazykem. Dalo by se argumentovat tím, že bod smlouvy, na jehož základě zákazníci v praxi zaplatí za něco, co nespotřebovali, je nepřiměřený.
Zadruhé, směrnice o nekalých obchodních praktikách zavazuje obchodníky chovat se podle standardu náležité profesionální péče. Obchodníci musí otevřeně a jasně informovat o základních charakteristikách poskytovaných služeb. Autopůjčovny, které neinformují zákazníky o tom, že nespotřebované pohonné hmoty jim neproplatí, mohou porušovat tuto směrnici. Takové postupy mohou rovněž být považovány za porušování standardu náležité profesionální péče, který tato směrnice od obchodníků vyžaduje.
Nicméně vážený pan poslanec by měl vědět, že posuzování přiměřenosti podobných postupů a stíhání společností porušujících určitý zákon či předpis je odpovědností vnitrostátních orgánů pro vymáhání práva. Komise nemá žádné vymáhací pravomoci. Spotřebitelé, kteří nakupují přeshraniční služby, nicméně mohou podat stížnost k evropskému spotřebitelskému centru v jejich zemi, které by mělo být schopno pomoci získat náhradu od obchodníků z jiných zemí EU.
Domnívám se však, že musíme učinit maximum pro to, aby v zákonech nebyly žádné mezery a spotřebitelé neměli pocit nespravedlnosti, beznaděje a bezmoci.
Pat the Cope Gallagher
Dovolte mi poděkovat paní komisařce za její odpověď a popřát ji, aby se jí dařilo ve všem, co bude dělat po ukončení své práce v této Komisi.
Tyto postupy převládají v celé unii, tj. spotřebitelé si pronajímají vozidlo s pocitem, že uzavírají rozumnou dohodu - chápeme otázku spojenou s pojištěním, která je důležitá - pak je jim však řečeno, že musí vrátit vozidlo s prázdnou nádrží.
Musí existovat směrnice, kterou tyto společnosti porušují. Věřím, že Komise si nemůže vystačit s prohlášením, že tato záležitost může být vyřešena tak, že se spotřebitel obrátí na spotřebitelské centrum v konkrétní zemi. Myslím si, že to je hlavní problém. Měl by vyznít jasný signál, že se jedná o vydírání. Lidé, kteří jedou na dovolenou, si často půjčují auto pouze pro cestu na místo jejich dovolené a zpět. Vím, že spousta mých voličů spotřebovala při své cestě pohonné hmoty za 15 EUR, zaplatila však 60 EUR. Vzniká tak rozdíl 45 EUR na průměrné vozidlo při ceně 60 EUR za natankování plné nádrže.
Jedná se o záležitost, kterou, jak se domnívám, bychom se měli zabývat, a doufám, že nově nastupující Komise a komisař za ni převezmou odpovědnost a podniknou účinné kroky.
Meglena Kunevová
členka Komise. - Jak jsem již uvedla, je odpovědností vnitrostátních orgánů, aby vymáhaly příslušné právní předpisy, a jakkoli kritičtí můžeme být vůči evropským orgánům, domnívám se, že si musíme rovněž uvědomit, že jednáme na základě zásady subsidiarity a že existují určité oblasti, ve kterých Komise nemůže učinit přímá opatření.
Domnívám se, že je také zapotřebí zdůraznit odpovědnost členských států. Jinak si myslím, že v Parlamentu dochází ke správné věci, kdy Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitele (IMCO) se v současné době zabývá zprávou z vlastního podnětu týkající se ochrany spotřebitele. Zpravodajem této zprávy je paní Anna Hedhová. Jak bylo dohodnuto na posledním zasedání výboru IMCO, tato zpráva z vlastního podnětu se bude zabývat jak hodnotící zprávou spotřebitelských trhů, tak vymáháním práva, o kterém hovoříme. Komise k tomu vydala sdělení dne 2. července 2009.
Řešíme otázku vymáhání práva, ale bez účasti členských států bude velmi složité uspět. Nicméně plně uznávám závažnost tohoto problému - věřte mi, jsem stejně znepokojena jako Vy, dostávám spoustu stížností, přičemž nemám reálnou představu, jak tuto otázku řešit namísto příslušného členského státu.
Seán Kelly
Pronajal jsem si ve Frankfurtu vozidlo pro svůj první den zde v parlamentu. Palivová nádrž byla plná a zaplatila ji autopůjčovnou. Musel jsem vůz vrátit opět s plnou nádrží. Je to jednoznačně nejlepší postup. Může Komise zajistit nebo doporučit, aby tento postup byl uplatňován v rámci celé Evropské unie? Je spravedlivý, transparentní a korektní.
Malcolm Harbour
Jedná se o oblast, o které jsem vedl diskusi se společnostmi zabývajícími se půjčováním aut. Kromě této existují také další problematické otázky: například žádosti o nečekaně vysoké náhrady škod a vozidla, která neprocházejí technickou kontrolou. Zajímalo by mě proto, zda paní komisařka bude se mnou souhlasit, že podle ustanovení pro přeshraniční poskytování služeb směrnice o službách jsou členské státy výslovně podporovány, aby prosazovaly správná pravidla chování pro přeshraniční poskytování služeb. Zdá se, že to je přesně druh oblasti, ve kterém bychom měli podporovat členské státy, možná za asistence Komise, aby spolu s provozovateli autopůjčoven vypracovaly kodex chování, ke kterému by se renomovaní provozovatelé zavázali, který by se zabýval otázkami, o nichž hovořili mí kolegové, stejně jako dalšími závažnými spotřebitelskými otázkami.
Meglena Kunevová
členka Komise. - Domnívám se, že se jedná o jednu z nejdůležitějších myšlenek, kterou musíme v budoucnu rozvíjet. Nejprve směrnici o službách, jelikož naše ekonomika a naše životy jsou nepochybně velmi závislé na službách, a my nemůžeme dopustit, aby společnosti se špatným jménem zahltily celé jedno odvětví.
Musíme bojovat proti špatným praktikám a musíme vždy chránit spotřebitele. Musíme však definovat odpovědnost členského státu na straně jedné a Komise na straně druhé.
Máme síť veřejných orgánů, jejichž prostřednictvím přenášíme svou činnost do členských států. Pokud budeme mít určitý druh kodexu chování, na který pan Harbour poukazoval, nebo pokud odhalíme porušení zákonných předpisů týkajících se nekalých obchodních praktik, mohlo by být spotřebitelským centrům a různým veřejným orgánům doporučeno, aby provedly kontroly ve všech půjčovnách aut v členských státech a urovnaly situaci na trhu.
Postupovali jsme takto v případě leteckých společností, které prostřednictvím svých internetových stránek nabízely letenky, stejně jako v případě vyzváněcích tónů nebo elektronického zboží. Proč nepokročit v našich snahách a neučinit konkrétní kroky týkající se dodržování práva také v odvětví půjčování vozidel?
Předmět: Akční program pro snížení administrativní zátěže v EU
V lednu 2007 Komise zahájila akční program pro snížení administrativní zátěže v Evropské unii s cílem posoudit administrativní náklady plynoucí z právního rámce v EU a snížit administrativní zátěž o 25 % do roku 2012. Tento program je financován ze zdrojů rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP).
Jak Komise hodnotí pokrok v dosavadním provádění výše zmíněného akčního programu a jeho dopad na konkurenceschopnost evropských podniků?
Günter Verheugen
Pane Papastamkosi, tato otázka mi dává příležitost, abych vás zde seznámil s jedním velmi úspěšným příkladem. Akční program na snížení administrativní zátěže v Evropské unii je jedním z pilířů programu lepšího zákonodárství. V roce 2006 jsem poprvé řekl, že mám v úmyslu omezit administrativní náklady, které vynakládají evropské podniky v souvislosti s pravidly Evropské unie o 25 % do roku 2012, a že bude nezbytné, aby Komise v tomto ohledu předložila příslušné návrhy do konce roku 2009.
Komise nejenže předložila příslušné návrhy, zašla mnohem dál. Učinila tak na základě kvantifikace, kterou jsme provedli po celé Evropě. Každý by mohl říct, že se snižují náklady o 25 %, přičemž nikdo neví, jak vysoké tyto administrativní náklady v Evropě skutečně jsou. Proto jsme uskutečnili dosud největší kvantifikaci, jejímž prostřednictvím jsme chtěli stanovit, jaké skutečné náklady plynoucí z evropských právních aktů a jejich provádění vznikají evropským podnikům, pokud se týká dokumentace, statistik, poskytování informací a podobně.
Výsledky zhruba odpovídají tomu, co jsme očekávali. Evropské podniky utratí na tuto administrativu 124 miliard EUR ročně, což představuje přibližně polovinu celkových administrativních nákladů pro evropské podniky. Jinými slovy, 50 % těchto nákladů produkujeme zde ve Štrasburku nebo v Bruselu.
S ohledem na britský tisk a britské poslance a poslankyně této komory chci zvláště dodat, že by bylo zcela špatné činit závěry ve smyslu, že vnitřní trh sám o sobě vytváří administrativní náklady dosahující výše 124 miliard EUR. Pokud bychom tato evropská pravidla neměli, nahrazovalo by je 27 souborů různých vnitrostátních pravidel ve všech těchto oblastech a zátěž pro evropské podniky - pokud by se účastnily vnitřního trhu - by byla mnohem větší. Chci tento bod velmi jasně a důrazně podtrhnout, jelikož mě skutečně unavuje, když poslouchám naprosto urážlivé připomínky některých evropských médii týkající se nákladů spojených s vnitřním trhem. Nicméně domníváme se, že 124 miliard EUR je příliš vysoká částka a že prostřednictvím lepšího zákonodárství můžeme jak plně dosáhnout cílů našeho právního rámce, tak snížit náklady s ním spojené.
Komise proto předložila příslušné návrhy a výsledky jsou následující - chtěl bych pouze uvést čísla. Opatření, která zákonodárci již přijali - a která jsou tudíž již v platnosti - snižují administrativní náklady pro evropské podniky o 7 miliard EUR ročně. Potenciální úspory z opatření, která Komise navrhla a zákonodárci dosud neschválili, činí 31 miliard EUR ročně. V současné době Komise pracuje na přípravě dalších návrhů, které budou v nejbližší době předloženy a umožní potenciální úspory ve výši dalších více než 2 miliard EUR, což znamená, že bychom dosáhli celkových úspor ve výši více než 40 miliard EUR ročně. Toto číslo by představovalo větší úsporu, než stanovuje cíl 25% snížení výdajů za předpokladu, že zákonodárci tato opatření skutečně schválí.
Závěrem chci učinit jednu poznámku a to, že tento program je ve všech členských státech doplňován odpovídajícími vnitrostátními programy. Jsem potěšen, že vám mohu oznámit, že ve všech 27 členských státech jsou v současné době v platnosti srovnatelné programy. Jistě vás však nyní nepřekvapí, když řeknu, že se dosud žádnému z členských států nepodařilo dosáhnout těchto vysoce úspěšných čísel, které jsem vám dnes představil.
Georgios Papastamkos
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, v akčním programu Komise ze dne 22. října mimo jiné odkazujete na výjimku z účetních požadavků pro mikrosubjekty. Dle mého názoru, pane komisaři, existují jiné mnohem větší překážky legislativní, administrativní a fiskální povahy. Je málo mikrosubjektů, jejichž podnikání má přes-hraniční dopad, mnohem víc mikrosubjektů potřebuje mít jistotu, že jejich účetnictví projde účetní prověrkou, aby získaly přístup k bankovním finančním prostředkům a jejich transakce byly transparentní. Chtěl bych vás požádat o odpověď na tuto konkrétní otázku.
Günter Verheugen
Pane Papastamkosi, pravděpodobně znáte můj osobní názor, který je ve skutečnosti dokonce o něco radikálnější než ten váš. Můj velmi pevný názor je takový, že mikro-podniky, jejichž činnost není provozována na vnitřním trhu, jsou zcela mimo náš zájem - zájem jak evropských zákonodárců, tak Komise.
Nicméně, pane Papastamkosi, víte, že vy i já jsme v tohle ohledu v menšině. Při každém zasedání této komory - a zejména během doby vyhrazené pro otázky - slýchávám řadu návrhů, které se týkají podnikové strategie a chování malých podniků a mikro-podniků. Jinými slovy, pane Papastamkosi, čeká vás spousta přesvědčování.
Nicméně zavedením zvláštního testu pro malé a střední podniky, jehož cílem je vyhodnocení dopadu opatření, Komise usiluje o to, aby zvláštní důraz byl kladen na skutečnost, zda se dopad týká malých, středních či mikro-podniků. V zásadě se jedná o to, aby mikro-podniky byly pokud možno vyloučeny z těchto pravidel.
Zmíním v tomto ohledu aktuální příklad. Komise navrhla osvobození mikro-podniků od plnění evropských nařízení o účetních uzávěrkách. Toto opatření ušetří těmto podnikům náklady ve výši 7 miliard EUR ročně. Omlouvám se, že vám musím oznámit, že příslušný výbor Evropského parlamentu odmítl návrh Komise, a lituji, že vám musím říct, že proti tomuto návrhu existuje organizovaná opozice. Jsem si jist, že si umíte představit, kdo tuto opozici organizuje. Navzdory tomu si Komise nadále stojí za svým návrhem. Představuje naprosto klíčový prvek naší politiky pro malé a střední podniky a snižování administrativních nákladů pro mikro-podniky.
Předmět: Cestovní ruch podle Lisabonské smlouvy
Může Komise nastínit, jaké plány vypracovává v rámci přípravních akcí a jiných iniciativ s cílem připravit základy pro rozvoj pravomoci v oblasti cestovního ruchu podle Lisabonské smlouvy (článek 195 SFEU) za předpokladu, že Lisabonská smlouva vstoupí v platnost?
Může se Komise vyjádřit k možnosti rozvoje součinností mezi politikami zabývajícími se cestovním ruchem a politikami regionálního rozvoje se zvláštním odkazem na zeměpisně a hospodářsky opomíjené regiony Evropské unie?
Günter Verheugen
Pane Kelly, ze striktně právního pohledu přináší Lisabonská smlouva změnu, na jejímž základě považuje cestovní ruch za pravomoc třetí úrovně Společenství, jinými slovy Společenství může jednat v zastoupení členských států, nemůže však v této oblasti předkládat žádné harmonizační právní předpisy. V praxi to znamená, že Lisabonská smlouva nepředstavuje žádnou změnu v současném stavu, kterého bylo dosaženo již před několika lety, a Lisabonská smlouva nyní v tomto ohledu poskytuje právní základ formou dobrovolné spolupráce s členskými státy. To znamená, že již před několika lety členské státy souhlasily s tím, že Komise bude mít svou úlohu v politice cestovního ruchu. Mohli jsme tak učinit celou škálu konkrétních rozhodnutí společně s členskými státy.
Skutečnost, že cestovní ruch nyní zaujímá své vlastní místo v evropských smlouvách, bude nicméně znamenat, že získá na významu v rámci naší souhrnné politiky růstu a zaměstnanosti. Kdybych mohl předat nově nastupující Komisi jednu věc za sebe, byla by to tato. V této oblasti je obrovský potenciál pro růst, který by mohl být rozvíjen dobrou a inteligentní spoluprací mezi členskými státy a orgány Společenství. Je zcela jasné, že Evropa je stále nejpřitažlivější destinací pro turisty z celého světa. Nicméně se musíme zabývat opravdu zásadními strukturálními změnami. Musíme se vypořádat s obrovskou konkurencí zejména z Asie. Musíme ji zastavit, abychom zajistili, že Evropa zůstane číslem jedna mezi světovými turistickými destinacemi.
Pokud byste se mě zeptal, co se dle mého názoru musí nejnaléhavěji učinit, odpověděl bych vám, že všichni poskytovatelé služeb v cestovním ruchu - regiony, členské státy a orgány Společenství - musí dělat více, aby Evropa byla v celosvětovém měřítku známější turistickou značkou a známkou kvality. Podnikli jsme první kroky v tomto směru a domnívám se, že je ještě spousta věcí, které se v tomto ohledu musí udělat. Doufám, že na základě jasného politického signálu, který Lisabonská smlouva a začlenění politiky cestovního ruchu do ní vysílá, budeme za několik málo let svědky zde v Parlamentu, v Radě a v Komisi lepšího využívání příležitostí podpory evropského cestovního ruchu a jeho většího zviditelnění. Jsem zcela přesvědčen, že se jedná o oblast, ve které se nám nabízí značné možnosti většího růstu a především ve které můžeme nabídnout pracovní pozice v regionech Evropy, ve kterých neexistují jiné praktické možnosti, kde pouze cestovní ruch může nabídnout skutečně dobrá pracovní místa.
Seán Kelly
Zpočátku mě poněkud zarazily úvodní poznámky pana komisaře, poté však objasnil situaci. Jsem rád, jak říká, že nová Komise může tuto otázku brát v úvahu. Existují obrovské příležitosti pro rozvoj cestovního ruchu přímo v rámci Evropské unie a já jsem rád, že mohu spolupracovat s Komisí a učinit maximum, protože to znamená určitou příležitost. Je velmi důležité ukázat, že Lisabonská smlouva pracuje ve prospěch lidí a že vytváří pracovní nabídky zejména v oblasti cestovního ruchu. Jsem proto spokojen s odpovědí a nemám již další dotaz.
Jörg Leichtfried
(DE) Pokaždé když projednáváme otázku cestovního ruchu na evropské úrovni - nyní opravdu vím, že v tomto ohledu nadále nebude ani do budoucna žádná legislativní alternativa - narážíme na hlavní problém, který se týká cestovního ruchu, dopravy a ochrany životního prostředí, konkrétně období prázdnin v Evropě, která nebyla harmonizována, integrována ani vzájemně propojena. Nyní bych vám chtěl položit otázku vzhledem k vašim bohatým zkušenostem opírajícím se o dlouholeté působení v pozici komisaře, zda vidíte do budoucna nějaké možnosti koordinace období prázdnin v Evropě - zpočátku možná ne na zákonném základě - ale aby došlo k nějakému započetí snah o jejich koordinaci takovým způsobem, abychom se stali v tomto směru flexibilnější a celková podoba prázdnin mohla být do určité míry koordinována, protože zde v současné době panuje zmatek, kdy prázdniny začínají vždy a všude a ve stejnou dobu v sobotu?
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pane předsedající, pane komisaři, moje doplňující otázka vám dá příležitost odpovědět mi, jelikož otázky, které chci položit, byly umocněny vašimi dosavadními odpověďmi. Celosvětová hospodářská krize měla negativní dopad také na cestovní ruch. Proto s ohledem na důležitost přínosu cestovního ruchu pro Evropu a pro některé země, jako je Řecko, odkud pocházím, bych se vás chtěl zeptat na následující: nejprve, jaká opatření Komise zamýšlí podniknout, aby posílila a ochránila pracovní místa v odvětví cestovního ruchu v Evropské unii? Zadruhé, jaké iniciativy Komise učiní, aby posílila vnitřní cestovní ruch v rámci Evropské unie? A zatřetí, jaká opatření podniknete, abyste přilákali turisty z jiných zemí mimo Evropskou unii?
Günter Verheugen
Pane Leichtfriede, v souvislosti s první otázkou bych chtěl říct, že se vždy musíme o něco snažit. Během rakouského předsednictví došlo k řadě pokusů o koordinaci začátku období prázdnin, ačkoli se nesetkaly s úspěchem. Já bych se přimlouval za uskutečnění dalších pokusů, ale také bych chtěl varovat před přehnanými očekáváními.
Názor, který převažuje v některých turistických oblastech, že je možné zkoordinovat období prázdnin v Evropě takovým způsobem, aby tyto turistické oblasti mohly být kapacitně plně vytíženy během celého roku, je iluzorní, a mimochodem by v žádném případě nezískal mou podporu. Každý má právo mít dovolenou v době, která mu nejlépe vyhovuje a kdy význam odpočinku má pro něj největší hodnotu. Máte nicméně zcela pravdu, že sousední země by se měly dohodnout, aby jejich období prázdnin nezačínala všude ve stejný den. To jsou věci, kterých lze dosáhnout nejen z pohledu politiky cestovního ruchu, ale kterými bychom se měli vážně zabývat ve světle politiky týkající se ochrany životního prostředí a dopravy.
Co se týká otázky pana Chountise, podrobně jsme se zabývali dopadem hospodářské krize na cestovní ruch a na základě informací od 50000 zúčastněných stran po celé Evropě jsme zjistili, že lidé stále jezdí na dovolené - nemohou se obejít bez svých prázdninových výletů - cestují však na kratší vzdálenosti, utrácejí méně peněz a tráví dovolenou spíše ve své vlastní zemi. Požadují stále stejný standard, což znamená, že ti, kdo na tom nyní získají, jsou ti, kteří jsou schopni nabídnout zajímavý poměr mezi cenou a službou.
Jakákoli opatření, která Komise v této oblasti podniká, mohou pouze doplňovat opatření členských států. Nemáme autonomní evropskou politiku pro cestovní ruch a bylo by v tomto bodě zbytečné podrobně uvádět velký počet iniciativ, jejichž cílem je šířit po celém světě, stejně jako v Evropě povědomí o přitažlivosti Evropy jako turistické destinace. Chci zmínit pouze jeden příklad, jelikož je v současné velmi úspěšný. Před třemi lety jsme zahájili soutěž Evropské turistické destinace nejvyšší kvality (EDEN). Tato soutěž podporuje turistické regiony v Evropě, aby představily své úspěchy v konkrétních oblastech. Tříletá zkušenost ukázala, že po celé Evropě máme mimořádné turistické produkty v téměř všech aspektech. Klíčovou věcí skutečně také je šířit informovanost o těchto turistických produktech. Proto jsme vytvořili internetový portál, který umožňuje přístup po celém světě a jedním jednoduchým kliknutím poskytuje všechny dostupné turistické informace ze všech členských států.
Předmět: Účast sociálních partnerů na vytváření a uplatňování zaměstnaneckých politik na vnitrostátní a evropské úrovni.
Jak je dobře známo, intenzita a rozsah hospodářské krize přispěly k vážným organizačním a funkčním problémům trhů práce v členských státech EU; řešení těchto problémů přesahuje pravomoci národních centrálních vlád. Jedním z nejhorších důsledků, kterému členské státy čelí, je snížení zaměstnanosti a následný růst míry nezaměstnanosti a mimořádné potíže při vytváření nových stabilních a kvalitních pracovních pozic. Mimoto současná restrukturalizace fungování vnitrostátních trhů práce má neblahý dopad na pracující, jelikož v praxi dochází k obcházení kolektivních dohod, pracovní místa se stávají méně jistá, pracovní vztahy jsou poškozeny trendem směřujícím k flexibilním formám práce bez odpovídajícího posílení systému bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
Jaké je stanovisko Komise a plánuje Komise aktivnější účast a zapojení sociálních partnerů při přípravě politik zabývajících se bezproblémovou organizací a fungováním trhu práce, bojem s nezaměstnaností a podporou zaměstnanosti na vnitrostátní i evropské úrovni?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Vážený pane předsedo, vážený pane poslanče, jak víte, primární odpovědnost za vytváření a provádění politických opatření reagujících na krizi a konkrétněji na její dopad na zaměstnanost nesou členské státy. I přes tuto skutečnost podnikla Komise od loňského podzimu, kdy krize vypukla, řadu iniciativ s cílem dopad finanční a hospodářské krize na trh práce zmírnit.
Plán evropské hospodářské obnovy předložený v listopadu 2008 Komisí a schválený Evropskou radou se zabývá řešením naléhavých otázek a navíc vyzývá k investicím, jejichž výsledkem by měly být dlouhodobé přínosy pro Unii. Plán obnovy zdůrazňuje význam provádění integrovaných politik shrnutých pod pojmem flexikurita s cílem ochránit evropské občany před nejhoršími dopady krize. V této souvislosti klade důraz na posílení aktivačních režimů, přeškolování a zvyšování kvalifikace, lepší sladění nabídky dovedností s potřebami trhu práce a zdůrazňuje nutnost podporovat ty nejzranitelnější. Cílem je ochrana zaměstnanosti a dlouhodobé zaměstnanosti spíše než konkrétních pracovních míst. Zkušenosti ukazují, že základní cíle flexikurity - tj. schopnost přizpůsobit se změnám a usnadnění přechodu mezi pracovními místy - mají největší význam při hospodářském útlumu a rostoucí nestabilitě na trhu práce.
Integrovaný přístup poskytuje jednotný rámec politiky, který umožňuje koordinovat úsilí v rámci řešení dopadů krize na zaměstnanost a sociální oblast, může pomoci nalézt rovnováhu mezi krátkodobými opatřeními, jejichž cílem je vyřešit momentální potřeby, např. dočasné zkrácení pracovní doby, a dlouhodobými reformami, např. prostřednictvím zvyšování kvalifikace a aktivních politik na trhu práce.
Po plánu obnovy následoval v květnu letošního roku summit o zaměstnanosti. Při této příležitosti projevily klíčové zúčastněné strany společné odhodlání zmírnit dopad hospodářské krize na zaměstnanost v Evropské unii. V návaznosti na summit o zaměstnanosti přijala Komise 3. června sdělení s názvem "Společný závazek v oblasti zaměstnanosti", které stanoví tři klíčové priority činností: udržování zaměstnanosti, vytváření pracovních míst a podpora mobility, zvyšování kvalifikace a sladění nabídky dovedností s potřebami trhu práce a zlepšení přístupu na trh práce. Tyto tři klíčové priority byly schváleny na červnovém zasedání Evropské rady.
Komise je přesvědčena, že spolupráce se sociálními partnery a mezi nimi je velmi důležitá, zejména v době krize a v případě restrukturalizace. Sociální partneři mají zásadní úlohu ve vytváření a provádění opatření na hospodářskou obnovu. Na vnitrostátní úrovni se tato úloha odvíjí od tradice a praxe související se zapojením sociálních partnerů do vymezování a provádění politik na trhu práce. Na úrovni Evropské unie probíhají konzultace ohledně navrhovaných politik, zejména v rámci trojstranného sociálního summitu. Spolupráce se sociálními partnery Evropské unie se tento rok v souvislosti s přípravami týkajícími se výše uvedeného summitu o zaměstnanosti a sdělení ze 3. června zintenzívnila.
Konstantinos Poupakis
(EL) Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, jsem potěšen, že vy také, nebo se to tak alespoň vyznělo z vašeho projevu, považujete aktivní účast sociálních partnerů za mimořádně důležitou pro demokratický charakter a účinnost sociálního dialogu zejména v tuto krizovou dobu, kdy se stupňuje hospodářská krize, snižuje se zaměstnanost, roste nezaměstnanost a nejistota práce. Nicméně vzhledem k tomu, že známe dosavadní formální podobu této účasti, měli bychom také vědět, zda Komise zamýšlí učinit zvláštní institucionální opatření formou konkrétních pokynů Evropské unie, aby tak zajistila nezbytnou účast sociálních partnerů jako základní podmínku jak na evropské, tak vnitrostátní úrovni.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Dámy a pánové, musím konstatovat, že článek 138 Smlouvy o ES stanovuje jasnou pozici sociálních partnerů a podíl sociálních partnerů v rámci projednávání všech důležitých sociálních otázek. Komise využívá tohoto rámce v plné míře, proto také došlo k dohodám sociálních partnerů v některých oblastech, které byly transponovány nebo jsou právě transponovány do evropských směrnic.
Pokud jde o institucionální nebo legislativní změny, víte dobře, že Evropská komise navrhla a v rámci tohoto projednávání pak byla schválena novela směrnice o evropské podnikové radě, která posiluje pozici evropských sociálních partnerů zejména při jednáních o restrukturalizacích na transnacionální úrovni. Víte stejně dobře, že Evropská komise podporuje využívání všech těchto prostředků k účinnému zasahování na trhu práce. Stejně tak bych chtěl zdůraznit, že Evropská komise velmi intenzivně působí i v rámci mezinárodních organizací, tzn. intenzivně posiluje a podporuje aplikaci základních dohod a konvencí ILO jak na globální úrovni, tak samozřejmě na evropské úrovni. V každém případě v průběhu mandátu této komise došlo k posunu v rámci spolupráce se sociálními partnery a jsem si jist, že na této cestě se bude pokračovat, protože jak už jsem konstatoval, debata se sociálními partnery je součástí Smlouvy o ES, je to zvláštnost našeho evropského práva a je to po mém soudu nepopíratelný pokrok.
Georgios Toussas
(EL) Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, strategie Evropské unie týkající se zaměstnanosti představuje nový balík kapitalistických reorganizací, jejichž cílem je zajistit a zvýšit zisky podnikatelů vystupňováním zneužívání pracovních sil. Na jedné straně zde jsou obavy a překážky, které brání nezaměstnaným, ženám a mladým lidem mít naději, na straně druhé zde jsou zisky pro podnikatele. Co řeknete, pane komisaři, nezaměstnaným, pracujícím na flexibilních, dočasných, nejistých pracovních pozicích, kteří více než 4-5 let pracovali ve veřejném i soukromém sektoru, na nejprestižnějších nemocničních praxích a dostali výpověď? Co řeknete ženám, kterým pod záminkou rovnosti pohlaví bylo řečeno, že jejich věk pro odchod do důchodu se posune o pět až sedmnáct let, jak k tomu dochází v Řecku?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Pokud jde o evropskou politiku zaměstnanosti, chci konstatovat, že v době před krizí dosáhla míra zaměstnanosti historicky nejvyšší úrovně, která kdy v Evropě existovala. To signalizuje určitým způsobem vliv evropské politiky zaměstnanosti na pracovní trh. Pokud jde o Vámi zmiňované dílčí otázky, které se týkají systému sociálního pojištění a sociálního zabezpečení ve smyslu Smlouvy o ES, tyto systémy jsou součástí národní odpovědnosti.
Bernd Posselt
(DE) Chtěl bych pouze poděkovat panu komisaři při jeho posledním vystoupení před námi za jeho práci. Lituji, že se nevrátí, a chtěl jsem pouze říct to zde, aby to bylo zaznamenáno. Často jsme zastávali opačné názory, byl však dobrým komisařem.
Předsedající
Děkuji vám za poznámku, pane Posselte. Nechtěl jsem dnes činit tyto poznámky směrem k ostatním komisařům. Nejsme si zcela jisti: mohou se za několik málo týdnů vrátit zpět!
Omlouvám se kolegům, kteří byli tak laskaví a zúčastnili se, avšak nedošlo na jejich otázky.
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
