Doba vyhrazená pro otázky (Komisi) 
Předsedající
Dalším bodem jsou otázky (B7-0316/2010).
Komisi jsou pokládány následující otázky.
První část

Předmět: Kritéria výběru vrcholového managementu a předních vedoucích pracovníků pro oblast společné technologické iniciativy (JTI) a podpora malých a středních podniků
Vzhledem k tomu, že jako součást sedmého rámcového programu je zřizována celá řada partnerství veřejného a soukromého sektoru, zejména společných technologických iniciativ (JTI), která budou samostatně spravovat významnou část rozpočtu EU (např. iniciativa týkající se vodíku částku ve výši 470 milionů EUR) ráda bych věděla, zda:
postup pro výběr vedoucích pracovníků zaručuje nezávislost na vlivu velkých firem, a to jak během výběrového procesu samotného, tak i s ohledem na životopisy vybraných vyšších vedoucích pracovníků;
je při těchto výběrových řízeních zohledňován závazek EU podporovat malé a střední podniky, vzhledem k tomu, že malé a střední podniky budou tvořit základ budoucího průmyslového rozvoje v Evropě.
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - První část otázky paní Gutiérrez-Cortinesové zní, zda postup pro výběr vedoucích pracovníků společných technologických iniciativ zaručuje nezávislost na vlivu velkých firem.
Odpověď zní "ano". Výběrová řízení na posty výkonných ředitelů ve společných technologických iniciativách se budou řídit pokyny pro jmenování vedoucích pracovníků agentur a společných podniků společenství. Tyto pokyny platí pro všechny orgány Evropské unie a výběrová řízení ve společných technologických iniciativách budou tedy plně v souladu s výběrovými řízeními do ostatních orgánů EU, jako jsou výkonné či regulační úřady. Podle těchto pokynů je tedy výběrové řízení do všech orgánů EU včetně společných technologických iniciativ založeno na odborné kvalifikaci a dosažených výsledcích, a zajišťuje tak rovné zacházení všem kandidátům.
V tomto smyslu tedy, jak to předepisují zmíněné pokyny, byli vedoucí pracovníci Komise většinově zastoupeni jak v předvýběrových komisích, tak v průběhu jednání Poradního výboru pro jmenování. To jsou jediné dva případy, kdy průmysl měl nějaký vliv, s výjimkou nepřímého vlivu zástupců průmyslu při hlasování v řídící radě v okamžiku samotného jmenování, kdy se vybírá z užšího seznamu kandidátů sestaveného Komisí.
Je třeba mít na paměti, že provozní náklady všech společných technologických iniciativ jsou částečně hrazeny ze zdrojů průmyslu - v případě ENIAC a ARTEMIS, dvou společných technologických iniciativ z oblasti nanotechnologií a vestavěných počítačových systémů, činí tento podíl až 67 %. Z toho vyplývá, že účast průmyslu na výběrovém řízení byla nezbytná a na místě, protože společné technologické iniciativy jsou založené na partnerství soukromého a veřejného sektoru.
Druhá část otázky zní, zda se v těchto výběrových řízeních zohlední závazek Evropské unie podporovat malé a střední podniky. Obecně vzato - jak již bylo zmíněno v souvislosti s pokyny pro jmenování - jsou kritéria pro výběr zaměstnanců každodenního provozu společných technologických iniciativ založena na odbornosti a dosažených výsledcích. V tomto ohledu je podpora malých a středních podniků důležitým politickým cílem Komise, ale nebude snadné ji aplikovat na kritéria pro výběr a jmenování zaměstnanců, pro něž platí služební řád zaměstnanců Evropské unie a tedy i zaměstnanců společných technologických iniciativ.
Výkonný ředitel či ředitelka a členové jeho či jejího týmu zaměstnanců jsou vázáni zásadami profesní etiky služebního řádu EU, podle nichž nesmí hájit nebo prosazovat zájmy žádné skupiny, ať by šlo o malé a střední podniky nebo o velké společnosti. Porušení tohoto závazku by podle služebního řádu EU vedlo k disciplinárnímu řízení. Ustavující předpisy společných technologických iniciativ však s malými a středními podniky počítají. Jejich součástí jsou nařízení, jež podporují účast a zastoupení malých a středních podniků na úrovni řídících rad.
Salvador Garriga Polledo
Paní komisařko, pane předsedající, Parlament i Komise jsou si vědomi těchto závazků, ale konkrétní případy ukazují něco jiného. Víme, že společné technologické iniciativy (JTI) jsou "společnými orgány" a že se na ně vztahují pravidla pro výběrová řízení, jež musí být dodržována. Víme rovněž, že volené osoby nesmí přímo pocházet ze společností, v nichž jsou členy představenstva.
Popíšu nyní jeden aktuální případ. V případě společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku s rozpočtem 470 milionů EUR uspořádala Evropská komise výběrové řízení, z něhož vzešla trojice kandidátů. Z té byl nakonec vybrán jeden člověk, odborník Komise pocházející ze sféry malých a středních podniků, jehož však po jeho jmenování členem představenstva společné technologické iniciativy pro palivové články a vodík nahradil člověk pocházející z velké firmy, jmenovitě ze společnosti Toyota Daimler.
Tento konkrétní příklad dle mého zcela vyvrací vaši odpověď, kterou jste mi dala a jež by měla být vzhledem k postupu výběrového řízení logická. Chci vás proto, paní komisařko, požádat, abyste výběrová řízení sledovala.
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - Jsem samozřejmě připravená, jak žádáte, tento problém pozorně sledovat. Musíme mít na paměti, že provoz společných technologických iniciativ a s ním spojené náklady průmysl částečně hradí. Vzhledem k této spoluúčasti a v souladu s principem partnerství veřejného a soukromého sektoru počítají pravidla pro jmenování výkonných ředitelů i s jistou účastí partnerů z oblasti průmyslu ve výběrovém řízení.
Je však zachována silná pozice vedoucích pracovníků Komise, neboť právě ti mají ve výběrovém řízení vždy většinu. Průmysl je zastoupeni dvojím způsobem a bude asi dobré, když situaci v hrubých obrysech popíšu. V každé, tříčlenné předvýběrové komisi je jeden zástupce z oblasti průmyslu s hlasovacím právem, přičemž dvěma zbývajícími členy jsou: generální ředitel domovského generálního ředitelství Komise nebo jeho zástupce, který má roli předsedy, a ředitel z domovského generálního ředitelství. V poradním výboru pro jmenování vedoucích pracovníků je jeden pozorovatel z oblasti průmyslu (ten ale nemá hlasovací právo) a šest členů tohoto výboru tvoří vedoucí pracovníci Komise.
Tři ze šesti zástupců soukromého sektoru v řídící radě společné technologické iniciativy pro palivové články a vodík, jmenovaní jejím výkonným ředitelem, pocházejí v současné době ze sféry malých a středních podniků. Zastoupení malých a středních podniků v řídící radě je zakotveno v nařízení týkajícím se společné technologické iniciativy pro palivové články a vodík, kde se praví, že "alespoň jeden ze zástupců průmyslu v řídící radě musí zastupovat malé a střední podniky".
Jak jsem řekla již na začátku a jak mě žádal pan poslanec, budu výběrová řízení samozřejmě s radostí nadále pozorně sledovat.
Předmět: Přistoupení Evropské unie k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv
Evropský soud pro lidská práva nedávno vynesl několik rozhodnutí ohledně právní úpravy v Polsku porušující Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv. Až dosud mohly členské státy Evropské unie, které jsou rovněž členskými státy Rady Evropy, samy rozhodovat o tom, jakým způsobem provedou rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva. Změní se očekávaným přistoupeními Evropské unie k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv uvedená praxe, a zejména počítá se s tím, že Evropská unie přijme mechanismy kontroly provádění rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva členskými státy Evropské unie, které jsou členskými státy Rady Evropy?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Přistoupení Evropské unie k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod neovlivní způsob aplikace rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva proti členskému státu. To znamená, že přístupová smlouva může nanejvýš stanovit závazky vyplývající z úmluvy a případně z jakéhokoli dalšího protokolu úmluvy, který bude Unií ratifikován, pokud se bude týkat zákonů či opatření přijatých institucemi, orgány, úředníky nebo agenturami Unie, avšak nikoli zákonů či opatření přijatých samotnými členskými státy.
Žádný plán na vytvoření unijního mechanismu k monitorování aplikace výnosů a rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva neexistuje, neboť pro takový plán neexistuje právní základ. Protokol číslo 8 k Lisabonské smlouvě doslova uvádí, že přistoupení se nedotkne "působnosti Unie ani pravomocí jejích orgánů" ani "zvláštního postavení členských států ve vztahu k Evropské úmluvě". To se netýká pouze rozsahu zásadních závazků členských států, ale i způsobu, jakým bude vykonáváno rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva proti jednotlivým členským státům.
Joanna Senyszyn
(PL) Děkuji, pane Šemeto, za vaši odpověď. Bohužel mne neuspokojuje. Některé členské státy se nebudou chtít rozhodnutím Evropského soudu pro lidská práva dobrovolně řídit a je tedy nasnadě, že monitorování výkonu rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva bude zásadní.
Mám ještě doplňující otázku ohledně rozhodnutí soudu o porušování Evropské úmluvy o lidských právech, konkrétně v případu Lautsi vs. Itálie. V rozsudku vyneseném dne 3. listopadu 2009 soud rozhodl, že zavěšování křížů v učebnách je porušováním lidských práv, a 15. června 2010 pak v případu Grzelak vs. Polsko rozhodl, že porušováním lidských práv je také chybějící možnost navštěvovat přednášky z etiky ve většině polských škol. Je polská legislativa, jež podle soudu v těchto dvou případech pochybila, také v rozporu s návrhem...
(Předsedající mluvčí přerušil)
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Pane předsedající, pokusím se na otázku odpovědět. Jedná-li členský stát v rámci unijního práva, musí respektovat základní lidská práva tak, jak jsou zakotvena v Listině základních práv a svobod a v obecných zásadách práva Unie. Jakékoli porušení tohoto závazku může vést k řízení o porušení Smlouvy před Evropským Soudním dvorem podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Toto je nicméně jediný procesní nástroj k zajištění souladu členských států se základními lidskými právy, kterým Evropská unie disponuje. Jedná-li naopak členský stát mimo rozsah unijního práva, žádná všeobecná pravomoc na poli základních lidských práv podle Smluv neexistuje. Unie je proto předem vyloučena, ať už se jedná o monitorování toho, zda členský stát dodržuje lidská práva obecně, tak i toho, zda se členský stát řídí rozhodnutím Evropského soudu pro lidská práva.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Pane Šemeto, jsem si jistá, že se Komise bude účastnit jednání o přistoupení Unie k úmluvě. Jednou z nejdůležitějších otázek tohoto jednání bude problematika vzájemného vztahu Soudního dvora Evropské unie a Soudu pro lidská práva ve Štrasburku. Jak by měla být podle názoru Komise zajištěno, že bude zachováno svrchované právo Soudního dvora EU, pokud jde o výklad práva Evropské unie?
Sarah Ludford
Po formální a právní stránce odpověď pana komisaře chápu. Politicky i co do skutečných závazků v oblasti lidských práv však vůbec nedává smysl a je v přímém rozporu s články 6 a 7 smlouvy, podle níž se Evropská unie a její členské státy mají úmluvou řídit. Součástí článku 7 je dokonce mechanismus, který by měl zajistit, že v členských státech nebude docházet k porušování lidských práv - jak je tedy možný takový nesoulad mezi tím, co říká pan komisař a tím, co stojí v článku 7?
Potřebujeme systém vzájemného hodnocení, potřebujeme mechanismy pro monitorování. Odpověď pana komisaře podle mne bohužel ukazuje, že Komise nedokáže účinně zasahovat proti porušování lidských práv v členských státech Unie.
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Při jednání by mělo být dosaženo toho, aby a priori interní kontrola Soudního dvora Evropské unie byla v souladu s primárním právem použitelná i v případech, kdy je soulad jednání instituce, orgánu, úřadu či agentury Unie projednáván před Evropským soudem pro lidská práva, přičemž Soudní dvůr Evropské unie neměl před tím možnost rozhodnout o souladu projednávaného jednání s lidskými právy definovanými na úrovni Unie.
Jakýkoliv procedurální nástroj, jenž by umožňoval Soudnímu dvoru Evropské unie posoudit soulad takového jednání s lidskými právy, by měl především ochránit subsidiaritu této procedury před Evropským soudem pro lidská práva a nikoli způsobovat v průběhu této procedury neopodstatněné prodlení.
Sarah Ludford
Pane komisaři, po tom, co jste odpověděl, a v souvislosti s mechanismy k zamezení porušování lidských práv, jaký mají podle vás význam články 6 a 7?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Chtěl bych vás jen informovat, že práce Rady Evropy v oblasti zlepšení ve věci výkonu rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva nadále pokračuje. Práce je tedy v plném proudu.
Předsedající
Nezbývá než doufat, že nebude trvat příliš dlouho.

Předmět: Mezinárodní spolupráce v oblasti daňových rájů a "offshore" společností
V rámci úsilí vyvíjeného v souvislosti s bojem proti daňovým podvodům a únikům Evropská unie vyjednává dohody se třetími zeměmi, které jsou považovány za "daňové ráje", mezi něž patří například Lichtenštejnsko a Švýcarsko. Dohoda s těmito dvěma zeměmi byla předložena členským státům EU k ratifikaci.
Má Komise informace o tom, jaké třetí země si pro zakládání "offshore" společností hlavně vybírá evropský kapitál, který je kandidátem na daňové úniky?
Má EU v úmyslu uzavřít vedle dvoustranných dohod, které jsou bezesporu velmi důležité, i vícestranné dohody o mezinárodní spolupráci, které by přispěly k účinnějšímu boji proti daňovým únikům?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Komise skutečně loňského roku předložila Radě návrh smlouvy mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé, jejímž cílem je boj s daňovými podvody a jinou nelegální činností a jež by měla zajistit efektivní výměnu informací v oblasti daní. Dále Komise předložila Radě návrh mandátu k zahájení jednání o obdobných smlouvách s Andorrou, Monakem, San Marinem a Švýcarskem.
Návrh smlouvy s Lichtenštejnským knížectvím i návrh mandátu stále čekají na schválení Radou, neboť některé členské státy mají politické výhrady a spojují tyto dokumenty s revizí směrnice Evropské unie o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb. Návrhy smlouvy a mandátu by podle mého neměly být překážkou revize této směrnice, neboť jejich cílem je boj proti podvodům, a v době, kdy je více než naléhavě třeba chránit naše společné ekonomické zájmy.
Komise nemá specifické informace o konkrétních třetích zemích, v nichž evropští podnikatelé zakládají "offshore" společnosti za účelem daňových úniků. Jsem nicméně přesvědčen, že předložené návrhy přispějí ke zlepšení výměny právě takových informací a že jsou nástroji nezbytnými pro podporu řádné správy v daňové oblasti, jež je postavena na těchto třech principech: transparentnost, výměna informací a svobodnější daňová soutěž.
Cílem této politiky není zaměřit se na daňové ráje jako takové, nýbrž dosáhnout dohody s co největším počtem třetích zemí na společných principech spolupráce a transparentnosti. Tyto principy byly ustaveny Radou ECOFIN, která považuje za nezbytné prosazovat tyto principy v co nejširším geografickém měřítku.
Návrh smlouvy s Lichtenštejnským knížectvím a návrh mandátu k jednání s dalšími čtyřmi jurisdikcemi jsou skvělou ukázkou soudržného přístupu Evropské unie. Poskytují mnohostranný rámec pro minimum pravidel týkajících se výměny informací a vzájemné pomoci všech zúčastněných stran. To by mělo umožnit členským státům Evropské unie i třetím zemím účinněji bojovat s daňovými podvody a úniky. Komise ale ve vztahu k třetím zemím podniká i další kroky na podporu politiky transparentnosti, výměny informací a svobodnější daňové soutěže. Prostřednictvím iniciativ jako je rozšiřování administrativní spolupráce, je to kodex chování v oblasti zdanění právnických osob nebo vývoj a danění komunikačních systémů, ve spolupráci s rozvojovými zeměmi v oblasti podpory řádné správy v daňové oblasti, která znamená také rozvoj vztahů se třetími zeměmi. Spolu se členskými státy je Komise rovněž aktivní na mezinárodním poli, kde spolupracuje s organizacemi jako OECD především v globálním fóru výměny informací a jeho procesu vzájemného dohledu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, z toho, jak věci probíhají v praxi a z toho, co jste nám dnes řekl, je patrné, že členské státy nejsou s to poradit si s tímto nesmírně závažným problémem jen pomocí vlastních kontrolních mechanismů. Není třeba zmiňovat, že takováto forma daňových úniků vážně ohrožuje růst a vede k finančním tokům nikoliv na základě kritéria návratnosti, ale toků s cílem co nejlépe se vyhnout placení daní.
Ve Spojených státech a ve Španělsku funguje systém s volnější kontrolou vkladů, a daňové ráje nejsou tím pádem tak přitažlivé. Takový systém ale samozřejmě nemůže být zaveden v členských státech EU, které nemají účinné kontrolní mechanismy, protože by to vedlo k poklesu výnosů.
Moje otázka tedy zní: jaké jsou priority Komise v této záležitosti, jakou má strategii, jaký je její celkový přístup a s jakými počítá výslednými...
(Předsedající mluvčího přerušil)
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Především bych chtěl říci, že jednání se třetími zeměmi, tedy s těmi, které jsem zmiňoval, vedeme jménem 27 členských států a jednání o problematice daňových úniků jsou tedy mnohostranná. Vámi zmiňovaný problém je nesmírně zajímavý, máme totiž před sebou různé druhy daňových úniků. Jak správně zdůrazňujete, pachatelé daňových úniků se přizpůsobují změnám našich kontrolních mechanismů - proto existuje Skupina pro kodex chování, jejíž snahou je uplatnění kodexu nejen v rámci členských států; snažíme se rovněž přesvědčit třetích zemí, aby i ony tento kodex zavedly a uplatňovaly. I to by totiž vedlo k výraznému posunu vpřed v boji s daňovými úniky
Janusz Władysław Zemke
(PL) Mám následující otázku: z toho, co jste zde dnes řekl, pane Šemeto, vyplývá, že existuje dobrý návrh, ale máme problém s jeho uvedením do praxe. Je totiž blokován skupinou členských států a já - neboť vím, že nám nemůžete sdělit, o které státy se jedná - bych se rád zeptal, kolik jich je a jaká je jejich argumentace? Předpokládám totiž, že nějaké zdůvodnění mají a používají je.
Seán Kelly
Poslouchal jsem dnes britského kolegu poslance, který mluvil o tom, že by jeho zemi bylo lépe mimo Evropskou unii se stejnou dohodou, jakou mají s Unií Norsko a Švýcarsko. Může k tomu pan komisař něco říci? Mají tyto země s Unií dohodu tak výhodnou, že je pro ně lepší nebýt jejími členy, a jsou proto příkladem dalším zemím, aby Unii opustily a dosáhly obdobné dohody?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Co se týká těchto dohod EU, dva členské státy vůči nim stále mají politické výhrady. Požadují "balíčkový" přístup k řešení této otázky - spojení návrhu, který pozměňuje směrnici o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb, s návrhem vzájemné spolupráce a návrhem o způsobu jednání s těmito členskými státy.
Na této otázce stále pracujeme a belgické předsednictví její vyřešení považuje za svou prioritu. Doufám, že v této oblasti dosáhneme pokroku.
Omlouvám se, ale úvod druhé otázky je poněkud nesrozumitelný.
Předsedající
Pane Kelly, mohl byste prosím stručně zrekapitulovat, co jste měl na mysli? První část vaší otázky nebyla příliš srozumitelná.
Seán Kelly
Nebyl to snad britský poslanec, kdo řekl, že by jeho zemi bylo mnohem lépe mimo Unii s podobnými finančními a jinými dohodami, jaké mají s Unií Norsko a Švýcarsko? Souhlasí Komise s jeho tvrzením? Nabízíme Norsku a Švýcarsku dohody přespříliš výhodné, zejména v souvislosti s otázkou pana Papanikolaou? Neměli bychom změnit svůj postoj k těmto zemím tak, aby pro ně bylo výhodnější stát se členy Unie, a změnit tak současný stav, kdy některé země mohou prohlašovat, že by pro ně bylo výhodnější z Unie vystoupit a být v pozici, v jaké jsou Norsko a Švýcarsko?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Nechci se vyjadřovat k tomu, zda by bylo pro Británii lepší nebýt členem Evropské komise. Otázku ať zodpovědí ti, kdo tuto poznámku pronesli.
Co se týká problematiky škodlivé daňové soutěže, daňových úniků a podvodů ve vztahu k Norsku, v současné době s Norskem probíhá na toto téma jednání. V této oblasti již bylo dosaženo značného pokroku a já doufám, že již brzy v těchto konkrétních problémech dosáhneme vzájemné dohody.
Jak jsem řekl již v úvodu, požádali jsme Radu o mandát k jednání o podobné dohodě se Švýcarskem. Momentálně pracujeme se současným balíčkem, jehož součástí jsou tři směrnice a otázka Lichtenštejnska. Teprve po vyřešení těchto částí balíčku budeme mít možnost získat mandát k jednání se Švýcarskem a ostatními evropskými zeměmi, jež nejsou členy Evropské unie.
Co se týče Švýcarska, probíhá rovněž jednání v další věci, a to uplatnění kodexu chování při zdaňování podniků. Zcela nedávno jsme od Rady obdrželi pokyn k zahájení dialogu se švýcarskými úřady o jejich postoji k uplatňování zásad kodexu chování ve Švýcarsku. Dialog byl zahájen minulý týden a v budoucnu vás budu moci informovat o tom, jakého bylo v této oblasti dosaženo pokroku.
Druhá část
Předmět: Přeshraniční spolupráce Srbska, Makedonie a Kosova
Jak Komise hodnotí šance jihosrbsko-makedonsko-kosovského pohraničního prostoru na přeshraniční spolupráci a rozvoj, zejména v Albánci obývaném Preševském údolí, které je součástí Srbska? Jak tam lze podpořit právní stát, investice, infrastrukturu a příhraniční styk?
Štefan Füle
člen Komise. - Evropská komise si je vědoma závažnosti situace a znepokojivých hospodářských podmínek v oblasti na jihu Srbska a v Preševském údolí. Z historického pohledu jde o zaostalý a v současnosti nejchudší region v Srbsku. Komise poskytuje oblasti od roku 2000 značnou finanční pomoc.
Cílem je snížit rozdíl mezi jihem Srbska a zbývajícími částmi území této země v oblasti životních podmínek a veřejných služeb a zajistit, aby se regionem v plné míře zabývaly státní úřady zodpovědné za plánování a budoucí investice a za jejich provádění. Co se týče přeshraniční spolupráce v rámci nástroje IPA pro předvstupní pomoc v regionu, k němuž se otázka vztahuje, vše bude záležet na budoucím pokroku ve vztazích mezi zúčastněnými stranami.
Mezitím bude Evropská unie nadále podporovat upevnění právního státu a rozvoj investic, infrastruktury a lokální přeshraniční dopravy v regionu pomocí nástrojů, jež má v současné době k dispozici. Těmi jsou mimo jiné mise Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX) a aktivity podporované Evropskou unií v rámci každoročních programů IPA pro Srbsko, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii a Kosovo.
Co se týče Kosova, sdělení Komise z října 2009 týkající se Kosova obsahovalo několik důležitých návrhů, o jejichž realizaci nás v prosinci 2009 požádala Rada pro obecné záležitosti. Ještě tohoto roku tedy začne Kosovo čerpat podporu z projektu přeshraniční spolupráce financovaného Evropskou unií. Letos, tedy v roce 2010, Komise mobilizuje 2. část nástroje IPA pro Kosovo a Albánii a pro Kosovo a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii. Zamýšlíme zahrnout Kosovo a Černou Horu, a to v příštím roce.
Komise bude i nadále pozorně sledovat iniciativy v této oblasti, a to jak prostřednictvím strukturovaného dialogu s úřady, tak ve svých výročních zprávách, z nichž další bude vydána v listopadu 2010.
Bernd Posselt
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, děkuji za vaši skvělou odpověď. Vy sám pocházíte z překrásné části Evropy, Euregio Egrensis. Podle mne bychom měli podporovat přeshraniční dopravu, zejména v regionu, o kterém mluvíme. Hranice zde nebudou otevřeny ještě dlouho a bylo by tedy záhodno, aby místní lidé nemuseli čekat ve frontě plné turistů, když se chtějí dostat na svá pole na druhé straně hranice. Musíme těmto lidem usnadnit přístup k nemocnicím v příhraničních oblastech a musíme se zasadit o to, aby bylo uznáváno dosažené vzdělání a kvalifikace. Jedná se o region, který čeká ohromná spousta práce, a já bych se opravdu velice přimlouval za to, abyste otázku tohoto regionu považovali za prioritní. Jeho obyvatelé opravdu prožívají nesmírné utrpení.
Štefan Füle
člen Komise. - Opravdu se jedná o jednu z mých priorit v tomto regionu. Nebyl zatím čas na rozsáhlé rozhovory o závažnosti regionální spolupráce, zejména v tomto konkrétním regionu. Vámi přednesené téma bylo předmětem mých konzultací s Radou pro regionální spolupráci, jež probíhaly v návaznosti na poměrně úspěšnou konferenci v Sarajevu. Zůstane tedy i nadále jednou z mých priorit při jednání s jednotlivými zeměmi v regionu i s místními organizacemi, které nám mohou pomoci v našem společném úsilí.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, jak asi víte, poté, co byl minulý pátek do davu srbských demonstrantů proti otevření kosovských vládních úřadů v Mitrovici vržen ruční granát, nastala v Kosovu výbušná situace.
Vzhledem k teprve očekávanému červnovému rozhodnutí mezinárodního soudu v Haagu ve věci jednostranného vyhlášení nezávislosti Kosova bych se rád zeptal, zda tuto akci, tím mám na mysli otevření úřadu v Mitrovici, objektivně považujete za provokaci a zda si myslíte, že k ní nemělo dojít?
Georgios Papanikolaou
(EL) Pane předsedající, otázka přeshraniční spolupráce je nesmírně závažná a já děkuji panu komisaři za jeho odpověď.
Rád bych nicméně uvedl do záznamu, že název otázky v oficiálním seznamu Parlamentu je nepřijatelný. Mezinárodně uznaný název jedné ze tří zúčastněných zemí zní Bývalá jugoslávská republika Makedonie (FYROM). To je její oficiální název a vy velmi dobře víte, že o tomto problému stále probíhají jednání mezi Řeckem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií. Je nepřijatelné, aby na parlamentním seznamu v oficiální rozpravě byl název uveden takto.
Štefan Füle
člen Komise. - Po rozhovoru s oběma premiéry, panem Gruevskim a panem Papandreou, mohu potvrdit, že jednání o řešení problému, zmíněném váženým panem poslancem, jsou opravdu v pokročilém stadiu. Doufám, že lídři obou zemí využijí příležitost, vyřeší tyto problémy a umožní tak jmenované zemi a vládě ve Skopje zahájit přístupová jednání.
Abych odpověděl na první otázku: před několika týdny jsem při příležitosti otevření několika úřadů Evropské unie navštívil severní Kosovo a hovořil tam o programech Unie i o tom, jak zajistit, aby naše pomoc obyvatelům Kosova, a samozřejmě i ostatních zemí regionu, byla k dispozici všem a aby nevznikala izolovaná území, kde občané nemají možnost naši pomoc využívat.
Máte naprostou pravdu v tom, že před rozhodnutím Mezinárodního soudního dvora bychom se měli vyvarovat jakýchkoli kroků, které by mohly situaci vyostřit a vést k násilnostem. V tomto smyslu také po této tragické události baronka Ashtonová, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a místopředsedkyně Komise, telefonicky hovořila s lídry v Prištině i v Bělehradu a vyzvala je, aby pokračovali v politice zdrženlivosti, tím spíše, že se blíží očekávané rozhodnutí Mezinárodního soudního dvora.
Předmět: Plné uplatňování dohody o přidružení a dodatkového protokolu ze strany Turecka
Ve zprávě o pokroku Turecka v roce 2009 Komise uvádí, že " (...) Turecko neprovedlo dodatkový protokol k dohodě o přidružení v plném rozsahu (...) Turecko musí neodkladně splnit svůj závazek týkající se zajištění úplného a nediskriminačního provádění dodatkového protokolu (...)".
Vzhledem k tomu, že již čtvrtý rok v řadě nedokázalo Turecko provést dodatkový protokol, jakým způsobem je podle mínění Komise třeba vyvíjet na Turecko tlak, aby začalo dohodu o přidružení a dodatkový protokol plně uplatňovat, když se dosavadní snahy minuly účinkem? Je Turecko vázáno povinností podepsat tento protokol nejpozději do konce roku 2010?
Štefan Füle
člen Komise. - Komise na všech možných úrovních a při každé příležitosti opakovaně zdůrazňuje Turecku nutnost přikročit k naplnění dodatkového protokolu přístupové dohody a odstranit všechny překážky volného pohybu zboží včetně omezení přímého dopravního spojení na Kypr.
Komise podá další zprávy o všech otázkách obsažených v prohlášení Evropské rady z roku 2005 ve své příští výroční zprávě. Ta stejně jako loni a předloni přinese faktické a objektivní zhodnocení pokroku, jehož bylo či nebylo v těchto otázkách dosaženo. Na základě této zprávy bude Rada moci situaci vyhodnotit a přijmout patřičné závěry.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane komisaři, děkuji za vaši odpověď.
Mám však ještě doplňující otázku: v nedávném prohlášení prezident Kyperské republiky, pan Christofias, spojil otevření nových kapitol v tureckém předvstupním procesu s otevřením přístavu ve Famagustě. Zdůraznil, že přístav by mohl být svěřen OSN a provozován pod záštitou Evropské unie. Tento návrh byl učiněn již v roce 2006 a setkal se v OSN s příznivým přijetím.
Rád bych se tedy zeptal, jaký máte názor na návrh pana Christofiase, co na něj říkáte?
Štefan Füle
člen Komise. - Při jednání o komplexním řešení kyperského problému leží na stole, ať přímo či nepřímo, vícero otázek. Pozice Komise je v tomto případě jednoznačná: nejenže podporujeme proces vedený OSN, nejenže podporujeme lídry obou zemí v nalezení řešení tohoto problému, ale vyslali jsme také osobního zástupce Předsedy Evropské komise, aby byl oběma stranám nápomocen při jednání o opatřeních souvisejících s Evropskou unií.
Existují však další otázky, jež možná nejsou přímo předmětem jednání, avšak přesto s projednávanými otázkami souvisejí. Jednu z nich jste zmínil vy sám. Úlohou Komise je apelovat na obě strany a na další země, jež mají na řešení zájem či jsou do jednání zapojeny, aby pro nalezení řešení učinily, co je v jejich silách. Komise rovněž apeluje, aby zúčastněné strany byly při hledání řešení kreativní, aby zapojily fantazii, a pokud by kreativní hledání řešení vedlo k vyřešení problému, Komise takové řešení navrhne. Jinak doufáme, že vámi zmiňovaná otázka bude otevřena a vyřešena v rámci souhrnných jednání o celkovém vyřešení.
Předsedající
Než přikročím k doplňující otázce pana Kellyho, chtěl bych kolegy upozornit, že budeme končit ve 20:30. Nejen proto, že je tento čas uveden v programu jednání, ale i proto, aby se tlumočníci mohli před znovuzahájením zasedání ve 21:00 najíst.
Další komisař, pan De Gucht, přijde zhruba ve 20:15 a vzhledem k tomu, že otázky 27, 28, 29, 30 a 31 nelze přednést, začne otázkou 32, kterou pokládá pan Tarabella.
Co se týká otázky pana Crowleyho, zatím jsme neobdrželi informaci o náhradě za pana Crowleyho a z téhož důvodu jeho otázka nebude projednávána. Dostaneme se tedy rovnou ke společné odpovědi na otázku pana Howitta.
Pane Gallaghere, požádal jsem někoho z pracovníků sněmovny, aby za vámi zašel a o věci s vámi promluvil. Nyní se dostáváme zpět k panu Kellymu - vaše druhá a poslední doplňující otázka.
Mairead McGuinness
Pane předsedo, pokud vy nebo kolegové nepovažujete otázky ohledně sdružení Mercosur, jež jsme položili já a další kolegové, za nepřípustné protože jsou to špatné otázky, pak to chápu tak, že je nelze přednést, neboť jsou na programu jednání až ve čtvrtek.
Je třeba zdůraznit, že jsme to, jako tazatelé, nevěděli. Opravdu se snažíme otevřít diskusi o dvoustranném jednání se sdružením Mercosur. Proto si myslím, že by mělo být umožněno, aby tato otázka byla přednesena. A myslím si, že by měla být přednesena nyní, neboť to nejsem jen já, ale i mnozí další kolegové, kteří tento problém chtějí otevřít, a jsem si jistá, že se najdou i další, kteří se do diskuse zapojí. Chtěla bych, aby do záznamu bylo uvedeno, proč byla otázka vyloučena z pořadu této doby vyhrazené pro otázky, a apeluji na kolegy, aby nás ve čtvrtek v této diskusi podpořili.
James Nicholson
Pane předsedo, budu stručný, neboť vím, že vás tlačí čas. Plně souhlasím s tím, co právě řekla paní McGuinnessová. Upřímně řečeno, jsem velice rozhořčen kvůli způsobu, jakým k tomu došlo. Vím, že je nezbytné jednat podle pravidel, toto je však ožehavý problém a otázka měla být zodpovězena dnes, neboť by následující čtvrteční disukse měla větší podporu.
Předsedající
Vím, že jste oba autory ústní otázky a zasloužíte si uznání, že se vám ji podařilo dostat do programu čtvrtečního jednání. Tam se jí dostane mnohem většího prostoru k debatě a diskusi. Proto si myslím, že je lépe ponechat ji tam. Děkuji však za připomínky, pro příště se budeme snažit informovat všechny s dostatečným předstihem.
Pat the Cope Gallagher
Pane předsedo, moje kancelář uvědomila kancelář předsedy, že pořadí pro otázku pana Crowleyho zaujmu já.
Předsedající
Je mi líto, ale problém je v tom, že nás neuvědomil pan Crowley, a to je podle všeho nezbytné. Ale uvidíme, jak bude jednání pokračovat, pane Gallaghere. Buďte prosím trpělivý a vyčkejte, možná se čas najde.
Seán Kelly
Mne více zajímala otázka atletů z řad tureckých Kypřanů a názor Komise na tento problém. Jako sportovec jsem totiž přesvědčen, že sportovcům by v pohybu nemělo bránit nic jiného, než jejich vlastní limity. Pokud je situace stále stejná, podnikl nějaké kroky ke zlepšení kupříkladu Olympijský výbor? Ne všechno by totiž mělo být ponecháno na bedrech Komise.
Štefan Füle
člen Komise. - I v tomto konkrétním případu si myslím, že by měl být problém izolace sportovců a sportovkyň z řad tureckých Kypřanů řešen v rámci interního kyperského dialogu, v rámci pokračujících jednání o nalezení mnou již zmiňovaného celkového vyřešení.
Takovou rámcovou možnost nabízí Organizace spojených národů. Evropská unie nemá žádnou pravomoc v takových případech zasahovat. A konečně, tato politováníhodná situace pramení z dosud nevyřešeného kyperského problému. Jak jsem již uvedl, Komise plně podporuje lídry obou kyperských komunit v probíhajících jednáních o celkovém vyřešení situace.
Rychlé vyřešení kyperského problému by asi bylo nejlepší odpovědí na otázku váženého pana poslance, mohu ale dodat, že sportovci a sportovkyně z řad tureckých Kypřanů by měli mít možnost svobodné volby, kterou zemi chtějí reprezentovat. Žádná ze stran by na ně v tomto ohledu neměla vyvíjet nátlak. Jak již bylo uvedeno, tato otázka je předmětem pro interní kyperský dialog.
Předmět: Mír na Blízkém východě
I navzdory své malé vzdálenosti od Blízkého východu a navzdory úsilí o koordinování společné zahraniční politiky hraje Evropská unie pouze okrajovou roli, pokud jde o snahy pokročit v mírovém procesu mezi Izraelci a Palestinci.
Jakým způsobem může Komise využít evropské politiky sousedství k dosažení pozitivních výsledků za této situace?
Štefan Füle
člen Komise. - Evropská unie je v mírovém procesu na Blízkém východě jedním z hlavních aktérů, ať už z politického nebo praktického hlediska. Na politické úrovni je pozice EU založena na silných dvoustranných vztazích se všemi partnery v tomto významném regionu. Rámec pro tyto dvoustranné vztahy, který lze přizpůsobovat potřebám jednotlivých zemí, dala Evropská politika sousedství (EPS).
Schůze EPS poskytují prostor pro pravidelné, důkladné a všestranné diskuse o mnoha různých problémech, mezi něž patří i mírový proces na Blízkém východě.
Evropská unie se díky setkáním v rámci EPS s Izraelem a Palestinou dotkla řady odlišných aspektů: politických otázek, diskusí o konkrétních případech týkajících se lidských práv, situace v oblasti, našeho asistenčního působení a mnohých dalších. Ve všech případech umožnil rámec EPS konsolidaci pravidelné výměny informací a sdílení názorů.
Na úrovni praktické, jako výsledek dvoustranných konzultací v rámci EPS, poskytuje Unie tomuto regionu značnou podporu. Je například jedním z hlavních partnerů v palestinském úsilí o budování státua při organizaci uprchlické pomoci na celém Blízkém východě. Souběžně s úzkými dvoustrannými jednáními podporuje Unie ve vztahu k mírovému procesu na Blízkém východě mnohostranný přístup. Další prostor pro jednání všech zúčastněných partnerů o mírovém procesu v regionu pak poskytuje Unie pro Středomoří.
Evropská unie je navíc, spolu s Ruskem, Spojenými státy a OSN, členem takzvaného Kvartetu pro Blízký východ, který podporuje současné rozhovory o sblížení mezi Izraelem a Palestinou. Na svém zasedání dne 19. března 2010 Kvartet oznámil, že mírová dohoda obsahující řešení všech otázek konečného stavu v regionu by měla být dokončena do dvou let.
Gay Mitchell
Děkuji panu komisaři za odpověď. Nevadí vám však, pane komisaři, že arabské státy na Blízkém východě soustavně nedodržují své závazky ohledně humanitární pomoci v regionu? Za posledních dvacet let je dodržely jen jednou, tuším někdy v polovině 80. let, daňoví poplatníci v Evropské unii přitom i za obtížných podmínek své závazky plní. Vznesli jste vůbec kdy tuto otázku?
Za druhé, ze zprávy pana Ginga z Úřadu pro palestinské uprchlíky na Blízkém východě (UNRWA), předložené smíšeným výborům pod vedením Výboru pro rozvoj, je patrné, že se nevládním organizacím podařilo vyvinout nátlak na izraelskou vládu ve věci humanitární pomoci, což se nám v tomto případě nepovedlo.
Všichni víme, jaký bude výsledek - půjde o přístup založený na dvou státech, jehož plán máme my. Neměli bychom ale přijít s novými způsoby, jak sdělit Izraelcům i Palestincům v tomto regionu své poselství?
Štefan Füle
člen Komise. - Začnu tam, kde vážený pan poslanec skončil.
Do nejvyšší míry bychom měli využít stávající komunikační kanály, a tam, kde je to třeba, nalézat nové. V záležitosti mírového procesu na Blízkém východě, a zejména v tomto regionu, úzce spolupracujeme s Cathy Ashtonovou, vysokou představitelkou a místopředsedkyní Komise. Doufáme, že v této oblasti brzy sklidíme plody zahraniční politiky Evropské unie po schválení Lisabonské smlouvy, politiky, jež spočívá v jednotném přístupu Společenství a ve využití nástrojů naší společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
Co se týče první části vaší otázky, jsem hrdý na to, že je Evropská unie jedním z největších dárců v regionu, i na to, že v regionu prosazuje státotvorné aktivity. Zároveň se obávám, že ostatní země regionu, zejména ty bohaté, se zdaleka nesnaží tolik, jako my.
Gay Mitchell
Moje otázka měla ještě druhou část - ptal jsem se na potřebu nového způsobu sdělení našeho poselství. Nevládní organizace se vloží do věci, prosadí svůj postoj na program jednání, a my se ocitáme v situaci, kdy prohlašují, že mírové prostředky nezabírají. Neměli bychom změnit způsob komunikace?
Štefan Füle
člen Komise. - Omlouvám se, mám za to, že jsem na tuto část otázky reagoval na začátku své odpovědi.
Má odpověď zněla ano, potřebujeme nové způsoby komunikace. Jsme v úzkém kontaktu s vysokou představitelkou a místopředsedkyní Komise, s níž projednáváme a koordinujeme možnosti, jak toho docílit a jak v tomto konkrétním regionu skloubit nástroje, jež bude mít Evropská služba pro vnější činnost k dispozici po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.
Chris Davies
Tony Blair, náš zvláštní zmocněnec, v nás vzbudil dojem, že se Izrael chystá zrušit blokádu pásma Gazy. Dnes ráno jsme nicméně slyšeli od Johna Ginga, ředitele operací UNRWA, že ačkoli nyní Izrael umožňuje dovoz potravin do oblasti, lidé si je ve skutečnosti nemohou koupit, neboť není povolen dovoz zboží za účelem prodeje či obchodu, aby se vytvořila zaměstnanost a pracovní místa, která by místním obyvatelům poskytla potřebný příjem.
Myslím, že mnozí z nás považují politiku Izraele za klamavou. Minulý měsíc Parlament apeloval na Komisi i Radu, aby přestaly planě mluvit a začaly jednat. Komise má v podobě Dohody o přidružení v ruce silný nástroj k nátlaku na Izrael. Kdy konečně uvidíme Komisi jednat s cílem uvolnit napětí v Gaze?
Štefan Füle
člen Komise. - Abych se přiznal, nejsem si jistý, že je Dohoda o přidružení a její celkový rámec tím nejlepším způsobem nátlaku na kohokoli.
Vážený pan poslanec ví, že Izrael vyjádřil ochotu ke zlepšení vztahů mezi Státem Izrael a Evropskou unií, prostřednictvím takzvaných širších stanov, ale mimo jiné i z důvodů, které zde poslanci zmiňovali, se toto přání v Evropské unii nesetkalo s příznivým ohlasem.
V tomto okamžiku je nezbytné najít politické řešení blokády pásma Gazy. Catherine Ashtonová, vysoká představitelka a místopředsedkyně EU, se hledání takového řešení věnuje takřka každý den. Chystal jsem se již k návštěvě oblasti, shodli jsme se však nakonec, že bude lepší nejprve nalézt politické řešení k otevření regionu a teprve poté hledat způsoby, jak může Komise přispět ke zlepšení situace i jinými prostředky, nežli je pouze humanitární pomoc.
Předsedající
Omlouvám se baronce Ludfordové, která sněmovnu právě opustila. Naznačil jsem, že na její otázku nezbude čas, zatím se však ukázalo, že tomu tak není, neboť poslanci s otázkami pro pana De Guchta nejsou ve sněmovně přítomni.

Předmět: Pokrok dosažený v oblasti demokratizace v Gruzii a v Ázerbajdžánu
Jak Komise posuzuje zřejmý pokrok, kterého bylo v oblasti demokratizace a lidských práv dosaženo v Gruzii (v souvislosti s posledními volbami) a v Ázerbajdžánu? Hodlá Komise ocenit pokrok, kterého tyto státy dosáhly, pokud jde o dodržování evropských standardů?
Štefan Füle
člen Komise. - Úcta k lidským právům a základním hodnotám spolu s dodržováním zásad demokracie jsou základními pilíři evropské politiky sousedství. Zavádění akčních plánů pro Ázerbajdžán a Gruzii Komise monitoruje od roku 2006, kdy byly tyto akční plány podepsány. Výsledky monitorování jsou zaznamenány ve výročních zprávách Komise o pokroku, které jsou vydávány vždy na jaře.
V případě Ázerbajdžánu ukazuje loňské hodnocení v procesu demokratizace a v oblasti ochrany lidských práv nevyrovnaný vývoj. Zaznamenali jsme určité pozitivní výsledky, nadále jsme však znepokojeni některými nedostatky především v oblasti svobody projevu a svobodných médií. Toto hodnocení bylo předloženo Evropskému parlamentu v usnesení ze dne 17. prosince 2009.
Co se týká Gruzie, v roce 2009 země významně pokročila v zavádění prioritních bodů akčního plánu evropské politiky sousedství do praxe, a to především v oblasti právního státu, reformy soudního systému, řádné správy a boje s korupcí. Otázka ochrany lidských práv byla pravidelně projednávána v rámci dialogu o lidských právech mezi EU a Gruzií, jež se v roce 2009 sešel dvakrát a sejde tento týden se v Tbilisi sejde znovu, aby zhodnotil dosažené výsledky.
Komise sleduje vývoj v obou zemích i vzhledem k závazkům přijatým v souvislosti s usneseními Rady Evropy a OBSE a na různých úrovních předkládá své připomínky týkající se správy Ázerbajdžánu i Gruzie.
Komise hodnotí pokrok ve svých výročních zprávách o provádění akčních plánů dohodnutých s partnerskými zeměmi. Destinace finanční pomoci partnerům prostřednictvím evropského nástroje sousedství a partnerství bude od příštího roku objektivně a transparentně odrážet, do jaké míry jsou v praxi naplňovány hodnoty, které jsou v oblasti demokratické správy a úcty k lidským právům a základním svobodám jádrem programu evropské politiky sousedství.
Východní partnerství navíc nyní nabízí nové, ambiciozní dohody o přidružení mezi Evropskou unií a těmi partnerskými zeměmi, jež jsou ochotné a schopné dostát závazkům programu, včetně závazků týkajících se správy veřejných věcí.
Jacek Włosowicz
Pane Füle, děkuji za vaši odpověď. Otázka však zněla: je ze strany Komise zapotřebí nějakého schválení či pobídky k tomu, aby bylo uznáno, že partnerská země, jež v daných oblastech splňuje podmínky dohodnuté ve smlouvě, může spoléhat na odpovídající odměnu?
Štefan Füle
člen Komise. - Souhlasím s tím, že politika sousedství podporuje reformy pro reformy. Čím více jsou naši partneři odhodláni k reformám, tím aktivněji je Komise bude podporovat s cílem reformy zahájit a dokončit.
Když se podíváte na země, které se účastní Východního partnerství, uvidíte, že tato politika je opravdu úspěšná. Máme tentýž soubor nástrojů - dohodu o přidružení, dohodu o hospodářské integraci a metodu pro volnější pohyb osob a pro vízové záležitosti. Když se na účastníky Východního partnerství podíváte, uvidíte veliký rozdíl v jejich přístupu k reformám a rozdíl v přístupu Komise k nim. Jako skvělý příklad mohu uvést Moldavsko, tedy zemi, s níž jsme právě zahájili jednání o dohodě o přistoupení a dialog o vízové politice, a s níž, jak doufám, brzy začneme projednávat také dohodu o hospodářské integraci, o níž je známo, že je souborem důkladných a komplexních dohod o volném trhu.

Předmět: Evropští dovozci porušují pravidla spravedlivého obchodu (fair trade)
Během uplynulých měsíců bylo díky několika sporům, především soudním, prokázáno, že evropští dovozci a distributoři porušují nejzákladnější pravidla spravedlivého obchodu (pokud jde o pracovní dobu, práci dětí, práci přesčas atd.), přestože prostřednictvím klamavé reklamy a tzv. etických označení tvrdí pravý opak.
Může Komise sdělit, jak začleňuje povinnost respektovat minimální sociální standardy Mezinárodní organizace práce (MOP) do obchodních dohod, které pro Evropskou unii dojednává, jak dodržování této povinnosti kontroluje a jaké sankce ukládá v případě prokázaného porušování těchto povinností, jak tomu bylo v případě společnosti Lidl, která byla v nedávné době odsouzena německým soudem?
Předmět: Spravedlivý obchod
Evropský parlament, Rada a Komise si uvědomují, že iniciativy zaměřené na spravedlivý obchod přispívají k udržitelnému rozvoji a zavádějí do oblasti obchodu spravedlivější podmínky, což je jedním z cílů nové smlouvy o EU. Výrobky spravedlivého obchodu podporují také evropští občané, jak bylo prokázáno na základě výrazného nárůstu prodeje, zejména v mém vlastním členském státě, Velké Británii, kde zprávy hovoří o 12% nárůstu prodeje. Kromě toho stovky místních úřadů prohlásily své obce za města, kde se prodávají tyto výrobky.
Komisař Mandelson se v roce 2006 ujal koordinace záležitostí spojených se spravedlivým obchodem v rámci GŘ TRADE. Má Komise v úmyslu si tento úkol ponechat? Jak chce Komise dosáhnout toho, aby v celém Evropském společenství platila důsledná politika, která by zajistila, že iniciativy spravedlivého obchodu sehrají svou úlohu při prosazování spravedlivějšího mezinárodního obchodu?
Karel De Gucht
člen Komise. - Koncepce typu fair trade - neboli "soukromá koncepce záruk udržitelnosti" - abychom je nazývali pravým, byť lehce krkolomným názvem, hrají důležitou roli v podpoře udržitelného rozvoje a informovaného rozhodování zákazníků. Jejich největší předností je jejich "nevládní" povaha. Ve vyjádření Komise k těmto koncepcím z května 2009 stojí, že by vliv státních úřadů měl být omezen tak, aby nenarušoval přirozenou dynamiku koncepce fair trade a projev volby spotřebitele.
Já bych k tomu dodal, že existuje rovněž značný prostor pro matení spotřebitele. Proto Komise podporuje úsilí institucí, jako jsou Aliance ISEAL, Mezinárodní obchodní centrum či Konference OSN o obchodu a rozvoji s cílem poskytovat jasnější přehled o kritériích udržitelnosti pro různé obchodní koncepce.
V Komisi sdílejí zodpovědnost za agendu koncepce fair trade jednotliví komisaři podle druhu dané iniciativy. Takto se například komisaři Tajani a Barnier ujali vedení týmu připravujícího manuál pro společensky zodpovědné přidělování zakázek. Tým komisaře Dalliho pracuje na informovanosti spotřebitelů v rámci Evropské unie a komisař Piebalg vede tým, jenž se zabývá projekty v rozvojových zemích.
GŘ TRADE hraje v současné době úlohu ústředního koordinátora s cílem zajistit, aby všechny iniciativy EU byly soudržné a v souladu s vyjádřením Komise z roku 2009. Já sám jsem připraven vést tuto koordinaci v souladu se závazky přijatými mými předchůdci.
Linda McAvan
Jsem potěšena zprávou o vaší koordinační roli. Vaše útvary poskytnou vedení týkající se fair trade a spojení s ním a mě by zajímalo, nakolik jste byl zapojen v otázce společensky zodpovědného přidělování zakázek s komisařem Barnierem. Koordinace je nezbytná, neboť - jak jsme se dozvěděli před několika týdny - v textu, který má být publikován v nejbližší době, jsou obsaženy formulace, jež by koncepci fair trade mohly poškodit.
Komisař Barnier naštěstí zasáhl, v původním textu byl však patrný nedostatek soudržnosti. Ptám se tedy, je toto součástí práce vašeho koordinačního týmu? Jste ve spojení se všemi ostatními týmy? A jak bude spolupráce fungovat v praxi?
Karel De Gucht
člen Komise. - Tato koordinace bude probíhat mezi jednotlivými útvary a my zajistíme, aby koordinace s ostatními komisaři probíhala dostatečně často a politika EU se díky tomu vyvíjela v souladu s vyjádřením z roku 2009. Bude-li to nutné, budu vést přímá jednání se svými kolegy komisaři.
Předsedající
Děkuji za stručnost, pane komisaři.
Vzhledem k tomu, že autor otázky není přítomen, otázka 34 bude přeskočena.

Předmět: Návrh dohody o volném obchodu mezi EU a Kolumbií
Domnívá se Komise, že dohoda o volném obchodě v podobě, v jaké byla vyjednána a parafována, bude vyžadovat ratifikaci národními parlamenty členských států EU?
Předmět: Dohoda o volném obchodu mezi EU a Kolumbií
Může Komise upřesnit, kdy asi bude Parlamentu v rámci postupu souhlasu doručena dohoda o volném obchodu mezi EU a Kolumbií, která byla podepsána minulý měsíc v Madridu? Může Komise potvrdit, že byla s Kolumbií dohodnuta doložka o lidských právech a zda bylo znění této doložky předáno Parlamentu?
Tato doložka o lidských právech by měla zahrnovat ustanovení o pozastavení platnosti dohody, pokud dojde k porušování lidských práv. Může proto Komise upřesnit postup pro pozastavení dohody, tj. je Komise jediným iniciátorem návrhů na pozastavení dohody a je na podporu takových návrhů nutná kvalifikovaná většina nebo jednomyslné rozhodnutí Rady? Může kromě toho Komise nastínit, jakou roli bude hrát Parlament a zainteresované třetí strany, např. odbory, v případných návrzích nebo rozhodnutích o pozastavení dohody?
Mohla by Komise potvrdit, zda bude nutná ratifikace dohody národním parlamentem a jaký harmonogram a postup by se v tomto případě očekával?
Karel De Gucht
člen Komise. - Odpovím opravdu velice stručně, neboť o tomto tématu bychom mohli vést dlouhé debaty. Chtěl bych jen poznamenat, že dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Kolumbií a Peru byly skutečně nedávno uzavřeny, nebyly však ještě formálně parafovány.
Dohoda nyní prochází právním přezkumem, abychom se ujistili, že je její znění soudržné a že její anglická a španělská verze si odpovídá. Tento proces bude zakončen letos na podzim, a jakmile bude její znění jednajícími stranami parafováno, Komise ji předloží Radě k podpisu a uzavření dohody o volném obchodu.
Dohoda o volném obchodu bude formálně předložena Radou Evropskému Parlamentu k souhlasu po té, co bude přijato rozhodnutí Rady ji podepsat. Nyní je těžké odhadnout přesné datum, bude to však pravděpodobně ve druhé polovině roku 2011.
Není zatím jasné, zda budou k přijetí dohod vyzvány vnitrostátní parlamenty. Jakmile bude konsolidováno konečné znění dohody, Komise prozkoumá, zda bude zapotřebí její ratifikace vnitrostátními parlamenty. Vezme při tom v úvahu nové rozdělení pravomocí mezi Evropskou unií a členskými státy vyplývající z Lisabonské smlouvy.
Mohu potvrdit, že dohoda s Kolumbií i s Peru obsahuje rozsáhlou klauzuli o lidských právech. Jelikož tato klauzule představuje zásadní prvek vztahů s těmito zeměmi, může její porušení vést k jednostrannému pozastavení platnosti dohody bez předchozí konzultace. Takové pozastavení by proběhlo z rozhodnutí kvalifikované většiny Rady po návrhu Komise nebo vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, jak je uvedeno v odstavci 9 článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Celé znění dohody včetně klauzule o lidských právech bylo předloženo Výboru pro mezinárodní obchod po té, co byla jednání v březnu tohoto roku uzavřena.
Richard Howitt
Děkuji vám, pane komisaři, za odpověď. Můžete sdělit, zda jste věděl o zpravodajských dokumentech, které unikly z kolumbijské výzvědné služby DAS, podle nichž na evropské půdě docházelo k potenciálně protiprávním zpravodajským aktivitám proti belgické humanitární organizaci Broederlijk Delen, proti Fédération internationale des droits de l'homme, proti Amnesty International v Madridu, proti dalším organizacím na ochranu lidských práv bona fide a dokonce proti podvýboru tohoto parlamentu pro lidská práva?
Souhlasíte s tím, že je to relevantní a závažná informace, jež vyžaduje prošetření, a že je relevantní ve vztahu k dalšímu osudu návrhu dohody o volném obchodu s Kolumbií?
David Martin
Vysoká představitelka popsala lidská práva jako stříbrnou nit, jež se bude vinout všemi našimi aktivitami na poli zahraniční politiky. Může Komise sdělit, jaké je hodnocení možných reakcí Kolumbie na podepsání dohody o volném trhu? Jaké byly vypracovány analýzy o dopadech, negativních či pozitivních, na situaci v oblasti dodržování lidských práv?
Vyslechl jsem slova pana komisaře o klauzuli o možném pozastavení platnosti dohody. Vítám ji, před podepsáním takové dohody bychom si však měli být jisti, že bude znamenat zlepšení situace v oblasti lidských práv a nikoli její zhoršení. Chtěl bych vědět, zda bylo vypracováno nějaké hodnocení.
Karel De Gucht
člen Komise. - Především, co se týká údajné špionáže tajných služeb, o této zprávě víme a bereme ji velice vážně. Komise toto téma otevřela při jednání s kolumbijskou vládou, mimo jiné při návštěvě ředitele DAS Felipe Muñoze v Komisi v březnu 2010 a při kontaktu delegace Evropské unie v Bogotě s DAS a dalšími státními úřady. Nadále budeme situaci pozorně sledovat.
Co se týká otázky Davida Martina, ano, hodnocení jsme vypracovali. Je to nakonec politické hodnocení. Opatření ke zlepšení situace znáte, jsou správná. Souhlasím však s vámi, že než začneme hovořit o opatřeních ke zlepšení situace, musíme si být jisti, že samotné přistoupení k dohodě o volném obchodu situaci v oblasti lidských práv napomůže, nebo, lépe řečeno, že ji nebude zhoršovat. Podle našeho hodnocení, a podle mého osobního politického přesvědčení, vzhledem k celkové situaci v Kolumbii uzavření dohody o volném obchodu situaci v oblasti lidských práv prospěje.
Předsedající
Děkuji, pane komisaři. Děkuji vám, kolegové, za vaše otázky. Pozice Předsedy Evropského parlamentu je zcela nestranná a nezávislá, ale doufám, že Holandsko vyhraje!
Otázky, na něž se z nedostatku času nedostalo, budou zodpovězeny písemně (viz Příloha).
Doba vyhrazená pro otázky je ukončena.
(Zasedání bylo přerušeno ve 20:30 a obnoveno ve 21:00)
