Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen (keskustelu) 
Puhemies
- (FR) Esityslistalla on seuraavana Ria Oomen-Ruijtenin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittämisestä.
Ria Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, kiitän keskustelun aluksi kollegoitani erittäin miellyttävästä ja hedelmällisestä yhteistyöstä. Kiitän myös parlamentin sihteeristöjen neuvonantajia sekä tietysti omaa henkilöstöämme.
Ei ollut helppoa käsitellä näin suurta määrää tarkistuksia. Katson kuitenkin edelleen, että olemme onnistuneet, koska me olemme saaneet aikaan jotain konkreettista vastauksena vihreään kirjaan. Turvatut, kestävät ja riittävät eläkkeet, jotka muodostavat EU:n kansalaisten haluaman takuun. Asia ei kuitenkaan ole niin yksinkertainen, koska eläkkeet kuuluvat nyt ja tulevaisuudessa jäsenvaltioiden vastuulle.
Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettemme voi ilmaista mielipiteitämme tai jättää ehdotuksia avoimella koordinointimenetelmällä, joka voi sisältää tarkistuksen.
Eläkejärjestelmien kestävyys on uhattuna, kun väestöpyramidit kääntyvät ylösalaisin: meillä on nyt entistä enemmän ikä-ihmisiä, vanhukset elävät kauemmin ja siksi jäljelle jää vähemmän ihmisiä maksamaan eläkkeet. Ensimmäisen pilarin jakojärjestelmät ovat täydellinen ilmaus sukupolvien välisestä solidaarisuudesta, ja ne säilyvät tärkeimpinä myös tulevaisuudessa.
Nuorempien sukupolvien taakan lisäksi esiintyy epäilemättä myös painetta yhteisiin talousarvioihin, ja se puolestaan heijastuu vakaussopimukseen, pidimmepä siitä tai emme.
Jäsenvaltiot ovat nostamassa eläkeikää. Torjun ehdotuksen eurooppalaisesta eläkkeiden indeksoinnista elinajanodotteen kasvuun. Teen niin, koska eri jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja elinajanodotteessa ja koska, vaikka voisimmekin indeksoida nuo kaksi, se ei olisi mielestäni sosiaalisesti vastuullista.
Olemme todenneet sen, että meidän on siirryttävä kohti korkeampaa eläkeikää ja että prosessi on toteutettava jäsenvaltioissa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa.
Kolikolla on myös kääntöpuolensa - ja huomaan, Elisabeth, saaneeni teidän huomionne - joka on se, että meidän on varmistettava, että ikäihmiset jatkavat työssä. Se tarkoittaa siten, että meidän pitäisi keskittyä entistä enemmän joustaviin urajärjestelmiin ja joustaviin eläkejärjestelmiin ja että meidän on kehitettävä ja mukautettava olosuhteita, jotta ikäihmiset voivat jatkaa työssä.
Jäsenvaltiot, jotka ovat perustaneet eläkejärjestelmänsä toiseen pilariin, ovat säästäneet usein työnantajien ja työntekijöiden yhteisillä järjestelmillä, ja joissakin tapauksissa, uusissa jäsenvaltioissa, sekajärjestelmillä. Varat on talletettu säästörahastoihin, eläkerahastoihin tai ne näkyvät yritysten taseessa. Säästö- ja kartuttamisjärjestelmiin kohdistuu vähemmän painetta kuin julkiseen talouteen, mutta niissäkin kasvanut elinajanodote aiheuttaa ongelman.
Sen lisäksi on tullut rahoituskriisi, huonot tulokset joukkovelkakirja- ja osakemarkkinoilta sekä alhaiset korot, jotka luovat paineita odotettujen eläkkeiden takuille.
Komission valmistelema vastaus on seuraava: entistä tiukempien vakavaraisuusvaatimusten soveltaminen - toistan sen jälleen täällä - ei ole oikea ratkaisu. Hyvä valvonta: kyllä! Ensin meidän on kuitenkin, ennen kuin hyväksymme lainsäädäntöä, tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi vakavaraisuuden vaikutuksista.
Tässä yhteydessä muistutan myös johdannaisia koskevasta keskustelusta. Johdannaisia ja eläkerahastoja ei voi yhdistää noin vain. Eläkerahastossa johdannaisia käytetään riskeiltä suojautumiseen. Ei siis keinotteluun. Jopa siellä, arvoisa komission jäsen, on parempi katsoa kuin katua.
Sitten siirryn kolmanteen pilariin. Minusta vaikuttaa siltä, ettei meillä pitäisi olla epärealistisia odotuksia. Yksilöllisiä säästömahdollisuuksia voi käyttää vain, jos on rahaa. Haluamme kuitenkin lisätä tietoa, ja tieto lisääntyy, kun ihmisille tiedotetaan heidän eläkkeistään, niinpä tarvitsemme myös seurantajärjestelmän.
Arvoisa puhemies, EU:n sisämarkkinat puuttuvat kolmannesta pilarista, joten meidän on tehtävä jotain sillekin.
Yhteenvedoksi esitän kaksi kommenttia. Riittävyydestä: emme voi saavuttaa sitä EU:ssa, jäsenvaltioiden on tehtävä se. Siirrettävyydestä: mielestäni avoimet työmarkkinat voivat toimia vain, jos on enemmän vapaata työmatkaliikennettä, joka ei heikennä sitä käyttävien työntekijöiden asemaa. Siinäkin tarvitsemme siirrettävyyttä: kyllä, mutta sopeutumiskauden kanssa, niinpä tarvitsemme uusia sopimuksia ja sitten vaikutustenarvioinnin.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, vihreä kirja eläkkeistä, jonka julkaisimme viime kesänä, käynnisti kaivatun keskustelun EU:n eläkkeiden tulevaisuudesta. Siitä seurasi yli 100 kokousta ja konferenssia sidosryhmien kanssa, ja saimme lähes 1 700 vastausta.
Vihreässä kirjassa luetellaan keskeiset haasteet, joita unionilla on tällä alalla, ja esitetään 14 kysymystä siitä miten EU:n toiminta voisi auttaa jäsenvaltioita varmistamaan, että eläkkeet ovat riittäviä, kestäviä ja turvattuja, noudattaen täysin toissijaisuusperiaatetta. Vihreässä kirjassa on kokonaisvaltainen lähestymistapa, koska kollegani Olli Rehn ja Michel Barnier ja minä olemme vakuuttuneita siitä, että riittävät, kestävät ja turvatut eläkkeet edellyttävät koordinoitua, yhteistä politiikkaa, joka kattaa kolme vastuualaamme.
Toistan lyhyesti komission perusteet vihreän kirjan julkaisulle viime vuonna. Ensinnäkin meidän on korjattava epätasapaino, joka johtuu elinajanodotteen ja eläkeiän kasvavasta erosta. Toiseksi meidän on mukautettava eurooppalaista kehystä heijastamaan muutoksia, joita on tapahtunut kansallisissa eläkejärjestelmissä vuosikymmenen jatkuneiden eläkeuudistusten jälkeen. Kolmanneksi meidän on opittava rahoitus- ja talouskriisistä. Kriisi on korostanut tarvetta tarkistaa rahoitusmarkkinoiden altistumista ja eläkejärjestelmiemme mallia riskien lieventämiseksi ja rahastoivan eläkejärjestelmän šokkien kestokyvyn parantamiseksi. Neljänneksi meidän on valmisteltava eläkejärjestelmämme täydellisesti väestön ikääntymisen kiihtymiseen.
Jäsenvaltiot ovat jo käynnistäneet pitkäaikaisen yhteistyön oppiakseen toistensa kokemuksista ja vaihtaakseen hyviä käytäntöjä eläkeuudistuksessa. Yksimielisyys vallitsee tarpeesta EU:n laajuiseen koordinointiin ja EU:n sääntöjen laatimiseen rajat ylittäviä asioita varten. 10 viime vuoden aikana koordinointia EU:ssa on tuettu jäsenvaltioiden pyrkimyksillä uudistaa eläkejärjestelmiä, ja monet jäsenvaltiot ovat jo edistyneet eläkejärjestelmien mukauttamisessa siten, että ne heijastavat demografista ikääntymistä, työmarkkinoiden muutoksia ja kehittyviä sukupuolirooleja. Useimmilla jäsenvaltioilla on vielä pitkä matka edessään, ja muutama muu ei ole vielä edes aloittanut eläkeuudistuksia.
Olin tyytyväinen lukiessani mietintöä, josta onnittelen esittelijää. Mietinnössä tuetaan valitsemaamme kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Siinä korostetaan useassa kohdassa yhteyttä riittävyyden, kestävyyden ja turvallisuuden välillä. Siinä esitetään myös politiikanaloja, joilla EU voi antaa lisäarvoa. Komissio saa pian valmiiksi kuulemisen tulosten analysoinnin. Siihen sisältyy myös Euroopan parlamentin lopullinen mielipide. Koska tilanne on kiireellinen, komissio on jo aloittanut valkoisen kirjan valmistelut. Se julkaistaan vuoden 2011 kolmannella neljänneksellä.
Lopettelen toteamalla, että yksi Euroopan sosiaalisen mallin suurista menestyksistä on sen varmistaminen, että korkea ikä ei merkitse köyhyyttä. Se on lupaus, joka meidän on edelleen pidettävä ja autettava jäsenvaltioita tekemään oikeat päätökset sen varmistamiseksi, että eläkejärjestelmät vastaavat tarkoitustaan. Viimeisen vuoden aikana on käyty vilkasta keskustelua eläkeuudistuksesta, ja tämä vuosi vaikuttaa yhtä lupaavalta. Luotan vahvasti Euroopan parlamentin tukeen, jonka avulla saadaan aikaan todellinen muutos, jolla luodaan riittävät ja kestävät eläkkeet tulevaisuudessa.
George Sabin Cutaş
Arvoisa puhemies, se, että me keskustelemme eläkkeistä tänään Euroopan parlamentin täysistunnossa vahvistaa sen miten tärkeitä ne ovat EU:lle. Ikääntyvä väestö, talous- ja rahoituskriisin vaikutus ja nuorten myöhäinen tulo työmarkkinoille vaativat yhteisiä ratkaisuja. Eläkkeet ovat kuitenkin edelleen jäsenvaltioiden vastuulla, ja toissijaisuusperiaatteen tarkoituksena on asettaa rajat EU:n toimille. Jos jäsenvaltiot kuitenkin panevat nykyistä EU:n lainsäädäntöä paremmin täytäntöön, hyödymme sisämarkkinoista, jotka toimivat tehokkaammin, mikä kannustaa työntekijöiden liikkuvuuteen.
Lisäksi, jotta julkiset eläkejärjestelmät ovat kestäviä, meidän on varmistettava, että ihmiset voivat jatkaa työntekoa eläkeikään saakka. Työttömyyden kasvu jäsenvaltioissa on huolestuttavaa ja vaarantaa sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatteen. Eläkejärjestelmän uudistamista koskevien toimien on siis edettävä rinnakkain työllisyyspolitiikan edistämisen kansa. Eläkeuudistus ei saa myöskään merkitä sitä, että jo nyt heikossa asemassa olevilta ryhmiltä riistetään turvattu, kohtuullinen toimeentulo. Valtiot eivät saa luistaa velvollisuudestaan tarjota riittäviä eläkkeitä kaikille kansalaisille.
Hyväksikäytön välttämiseksi jäsenvaltioissa meidän on esiteltävä ajatus riittävän eläkkeen määrittelemisestä EU:ssa. Mielestäni ei riitä, että jäsenvaltioita pyydetään takaamaan ensimmäisestä pilarista eläketaso, joka ylittää köyhyysrajan. Ymmärrän toki väitteen jäsenvaltioiden olosuhteiden eroista ja valtioiden vastahakoisuuden sallia EU:n puuttuminen kansallisen itsemääräämisoikeuden ytimessä olevaan asiaan. Katson kuitenkin, että EU:n toimielinten on osoitettava enemmän huomiota EU:n kansalaisten elinoloille. Sosiaalisella tyytymättömyydellä voi olla odottamattomia seurauksia. Kaksi tuoretta esimerkkiä EU:n ulkopuolelta osoittavat sellaisen kansan sietokyvyn rajan, joka on jatkuvasti pakotettu tekemään uhrauksia kansalaisten tarpeita laiminlyövien kansallisten hallitusten etujen takia.
Cornelis de Jong
Arvoisa puhemies, ensinnäkin kiitän vilpittömästi kollegaani Ria Oomen-Ruijtenia hyvästä yhteistyöstä. Olen kiitollinen siitä, että hän toisti suuren osan lausunnosta, ellei itse asiassa koko lausuntoa, jonka kirjoitin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan (IMCO) puolesta.
Olen erityisen tyytyväinen suositukseen, että kehitetään eurooppalainen järjestelmä, joka antaa kaikille mahdollisuuden tietää miten paljon eläkettä heille on kertynyt riippumatta jäsenvaltiosta, missä se on kertynyt.
Minulla on kuitenkin vielä joitakin kysymyksiä erityisesti ristiriidasta, joka koskee Ria Oomen-Ruijtenin äskeistä lausuntoa ja suositusta, että eläkepolitiikka siirretään EU:n talouden ohjausjärjestelmän piiriin. Emme tiedä tarkalleen millaisen muodon se saa, mutta on olemassa todellinen mahdollisuus, ettei se ole vapaaehtoista. En halua antaa mietinnön puolesta äänestämällä vaikutelmaa, että esimerkiksi minä edistän kansallisen toimivallan siirtoa EU:lle tässä asiassa.
Olen myös huolestunut suosituksesta, joka siinä itse asiassa on, että eläkeikää pitäisi nostaa elinajanodotteen valossa. En pidä sitä todellakaan tarpeellisena Alankomaissa, ja siksi en voi hyväksyä suositusta. Pyydän esittelijää kommentoimaan tätä asiaa.
Barbara Matera
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minäkin kiitän esittelijää Ria Oomen-Ruijtenia.
On huolestuttavaa, ettei komission vihreässä kirjassa eurooppalaisten eläkejärjestelmien tulevaisuudesta kiinnitetä tarpeeksi huomiota sukupuolikysymyksiin: naisia syrjitään eläkelaskelmissa, koska he keskeyttävät uransa useammin hoitaakseen lapsiaan, sairaita sukulaisiaan ja vanhuksia. Perhesitoumustensa täyttämiseksi naiset hyväksyvät miehiä todennäköisemmin epävarman tai osa-aikaisen työn, mikä johtaa EU:ssa keskimääräiseen 18 prosentin palkkaeroon sukupuolten välillä.
Sen takia syrjitään väistämättä naisia, jotka saavat selvästi miesten eläkettä pienempää eläkettä. Se lisää ikääntyneiden naisten köyhyyden riskiä, erityisesti kun otetaan huomioon se tosiasia, että he elävät yleensä pidempään kuin miehet. Aika, jonka naiset käyttävät lastensa ja muiden huollettavien perheenjäsenten hoitamiseen, on tunnustettava laskentajärjestelmissä samanarvoiseksi kuin kaikki muut sopimukset eläkkeitä laskettaessa. Vihreä kirja tarjosi...
Lopuksi toivon, että uudessa valkoisessa kirjassa kiinnitetään enemmän huomiota arkaluonteiseen ja huolestuttavaan kysymykseen, joka koskee sukupuolten välistä eroa eläkeoikeuksien laskennassa EU:ssa.
Csaba Őry
Arvoisa puhemies, ensinnäkin tarkistusten suuri määrä - niitä on ollut lähes 500 - on hyvä osoitus valtavasta kiinnostuksesta aiheeseen, ja esittelijä Ria Oomen-Ruijten ansaitsee kiitoksemme siitä, että on muuttanut valtavan tarkistuspinon mietinnöksi, joka kuvastaa parlamentin nykyistä mielipidettä. Sanon sen nykyisen mielipiteen, koska olemme keskustelun alussa, ja tämä koskee vihreää kirjaa, jota seuraa valkoinen kirja ja sitten uudet mietinnöt, mikä merkitsee sitä, että olemme ilmeisesti suuren prosessin yhdessä vaiheessa.
Yleisesti minun on sanottava, että hyväksyn komission lähestymistavan, jossa suhtaudutaan myönteisesti monipuolistamiseen eli siihen, että eläkejärjestelmät perustuvat useaan pilariin, mutta samalla huomauttaisin, että sanamuoto voisi olla hieman tarkempi. On selvää, että kun puhumme toisista pilareista, tarkoitamme toisia pilareita, jotka täydentävät ensimmäisiä pilareita näiden heikkouksien osalta. Se ei ole sama asia kuin toinen pilari silloin, kun jotain on poistettu ensimmäisestä vain sen takia, että järjestelmää käytetään eri tavoin. Edellinen palauttaa vakauden, kun taas jälkimmäinen vaarantaa sen.
Meidän on kuitenkin myös ymmärrettävä - ja tämä on kenties jo sanottu mutta vahvistaisin sen - että eläkejärjestelmillä ei välttämättä voida ratkaista niiden ongelmia sisältäpäin; on jopa todennäköistä ettei se onnistu. Tarvitaan lisää työpaikkoja ja entistä vahvempaa taloudellista yhteistyötä, ja tavoitteemme pitäisi ehdottomasti olla se, että kun komissio on laatinut valkoisen kirjan, tämä yhteinen ajatusprosessi pitäisi jotenkin yhdistää Eurooppa 2020 -strategian ja talouden ohjausjärjestelmän tavoitteisiin. On selvää, että jos niin käy, voimme jatkaa tätä keskustelua entistä tuloksekkaammin.
Frédéric Daerden
Arvoisa puhemies, korostaisin aluksi tärkeää konsensustyötä, jonka esittelijä on tehnyt. Onnittelut, Ria! Kun kompromisseista neuvoteltiin, hän oli avomielinen ryhmäni esittämiä perusteluja kohtaan, mikä johti mietintöluonnoksen hyväksymiseen suurella enemmistöllä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa. Jos suuri enemmistö asettuu sen taakse myös huomenna, se lähettää voimakkaan viestin muille toimielimille.
Mietintö eurooppalaisten eläkejärjestelmien tulevaisuudesta on tähän mennessä ainoa EU:n toimielimen laatima asiakirja, jossa vastustetaan komission ajattelua - sellaisena kuin se esitetään erityisesti vuotuisessa kasvuselvityksessä - sekä Merkel-Sarkozy-kaksikon ajattelua kilpailukykyä koskevasta sopimuksesta tehdyssä asiakirjassa. Kyseisissä asiakirjoissa vaaditaan melko suoraan harkitsemaan uudelleen ensimmäistä pilaria ja myös nostamaan automaattisesti lakisääteistä eläkeikää elinajanodotteen perusteella. Tarkistetussa ja hyväksytyssä mietintöluonnoksessa Euroopan parlamentti suosittelee seuraavaa: ensimmäiselle pilarille annetaan eläkkeissä keskeinen asema, joka tarjoaa hyvän solidaarisuustakuun ja jota voidaan täydentää muilla pilareilla, mukaan luettuna toisen pilarin ottaminen yleiseen käyttöön; kiinnitetään entistä enemmän huomiota todellisen eläkeiän nostamiseen sekä työllisyystasoihin, erityisesti ikäihmisten osalta, sen sijaan että lakisääteistä ikää nostetaan automaattisesti ja fatalistisesti; määritellään perusteet sille, että jäsenvaltioissa voidaan taata riittävä vähimmäiseläke; vahvistetaan työmarkkinaosapuolten asemaa kaikkien eläkeuudistusten määrittelyssä ja täytäntöönpanossa EU:ssa sekä poistetaan miesten ja naisten väliset erot eläkkeissä, mikä liittyy syrjintään, josta Barbara Matera meitä muistutti.
Olen tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti voi näillä tekijöillä, näillä ja muilla edistysaskelilla, jotka olisin voinut mainita, lähettää komission jäsenelle selvän viestin, sosiaalisen ja edistyksellisen viestin, ja toivon, että hän ottaa sen huomioon valkoisen kirjan seuraavassa vaiheessa.
Marian Harkin
Arvoisa puhemies, ensinnäkin kiitän esittelijää hyvästä työstä; hän todellakin teki elämästäni helppoa. Kiitän myös komission jäsentä tämän erittäin ajankohtaisen keskustelun käynnistämisestä.
Jotkut puhuvat eläkkeiden aikapommista, ja jos otetaan huomioon luvut, joissa olen nähnyt arvioitavan kuilua joka erottaa sen, mitä säästämme tällä hetkellä julkista ja yksityistä eläketurvaa varten, ja resurssit, joita tarvitaan riittävän eläketurvan varmistamiseen seuraavan 40 vuoden aikana, kuilu on valtava. Tässä yhteydessä ilmaisu "eläkkeiden aikapommi" on todella osuva. Tiedämme toki kaikki mitä aikapommille on tehtävä: se on tehtävä vaarattomaksi. Mielestäni tämä on prosessin alku.
Tärkein kysymys on kuitenkin tämä: kuka on vastuussa? Mietinnössä toteamme selvästi, että jäsenvaltiot ovat itse vastuussa sen varmistamisesta, että kansalaisille maksetaan riittävästi eläkettä. Toteamme myös, että jäsenvaltioiden taloudet ovat toisistaan riippuvaisia ja siksi eläkepolitiikan koordinointi avoimella koordinointimenettelyllä on varmasti hyödyllistä. Emme kuitenkaan pidä mahdollisena sitä, että EU asettaa riittävän eläketason tai itse asiassa yhdenmukaistaa eläkeiät.
Katsomme kuitenkin, että jäsenvaltioiden pitäisi määritellä riittävyys ehtona ikäihmisten ihmisarvoiselle elämälle. Olen tyytyväinen siihen, että olemme korostaneet sukupuolikysymystä ja pyytäneet jäsenvaltioita käsittelemään hoitovapaata ottaneiden miesten ja naisten asiaa ja että olemme kiinnittäneet huomiota liikkuvuuskysymykseen sekä Eurooppa 2020 -strategian rooliin.
Lopuksi totean kannattavani eläkevastuiden sisällyttämistä vakaus- ja kasvusopimukseen. Tiedämme, että eläketurvassa on avautumassa fiskaalinen musta aukko emmekä voi vain jättää sitä huomiotta.
Jean Lambert
Arvoisa puhemies, minäkin liitän ääneni niiden joukkoon, jotka kiittivät esittelijäämme erittäin hyvästä työstä mietinnön eteen.
Tiedämme kaikki, että jäsenvaltioiden välillä on eroja samoin kuin poliittisten ryhmiemme välillä, ja jos saa aikaan jotain, mikä saa osakseen huomattavaa tukea, se on melkoinen saavutus. Ryhmäni on erityisen tyytyväinen siihen, että käsillä olevassa mietinnössä tunnustetaan ensimmäisen pilarin eläkkeiden merkitys, sitoutuminen riittävään tasoon ja ihmisarvoisen elämän takaaminen. Loppujen lopuksi vietimme koko viime vuoden 2010 käsitellen köyhyyttä koskevia kysymyksiä. Ja kyse on tietysti monille ihmisille kiinteästä tulosta, olennaisesta takuusta. Muiden tavoin mekin olemme tyytyväisiä tunnustukseen, että meidän on käsiteltävä täällä kohtuullisen eläkkeen maksamista naisille.
Tunnustamme myös sen, että on tärkeää torjua ikääntyneiden työntekijöiden syrjintä ja käyttää muita toimia, joilla ihmisiä autetaan pysymään töissä. Meillekin eläkeoikeuksien siirrettävyys on ratkaiseva kysymys. Yhä useammat ihmiset eivät työskentele yhdessä yrityksessä koko työelämänsä ajan. Itse asiassa he työskentelevät useissa yrityksissä eivätkä aina samassa maassa. Meidän on myös vältettävä eläketurvan pirstaloituminen, ja siinä EU:lla on keskeinen rooli.
Olemme myös tyytyväisiä nähdessämme, että mietintö sisältää sitoumuksen toisen pilarin turvasta ja että sen pitäisi olla käytettävissä ilman ikään, sukupuoleen ja työsopimukseen perustuvaa syrjintää. Katsomme myös - ja olemme tyytyväisiä nähdessämme sen mietinnössä - että meidän on hyväksyttävä pikemminkin elämänkaarta koskeva lähestymistapa, jossa käsitellään nykyaikaisen työelämän erilaisia rytmejä ja muotoja, myönteisiä ja kielteisiä.
Tunnustamme jälleen solidaarisuuden merkityksen ensimmäisessä pilarissa varsinkin niille, joiden työelämään liittyy enemmän tilapäisiä töitä, lyhytaikaisia sopimuksia ja niin edelleen. Olemme huolestuneita kaikista toimista, joilla ajetaan kolmannen pilarin yksityisen eläketurvan asiaa, ja katsomme, että on olennaisen tärkeää, että ihmiset saavat riittäviä ja selviä tietoja.
Olisimme tyytyväisiä myös siihen, että mietintö sisältää - jos eläketurvaan tulee muutos - riittävästi aikaa ihmisille harkita uudelleen taloudellista tulevaisuuttaan.
Julie Girling
Arvoisa puhemies, ryhmäni tukee vihreän kirjan julkaisua. Se on erittäin ajankohtainen ja tulee aikana, jolloin me keskustelemme kaikissa jäsenvaltioissa asioista, jotka on jo mainittu ja joista en aio jauhaa enempää - muuttuva väestörakenne, sukupuolihaaste, vain kaksi mainitakseni.
Mietinnössä tunnustetaan se, että jäsenvaltioiden on tärkeää jakaa parhaita käytäntöjä ja vaihtaa tietoja, mutta korostetaan myös sitä, että eläkkeet säilyvät jäsenvaltioiden toimivallassa. Siinä tunnustetaan, että EU:n ei pitäisi antaa lainsäädäntöä eläketason riittävyydestä ja eläkeiästä, vaan pyytää - ja pyytää erittäin selvästi ja ponnekkaasti - että jäsenvaltiot antavat säännöksiä omien olosuhteidensa mukaisesti ottaen kyseiset asiat huomioon.
Katson, että siirrettävyyttä koskevan työn jatkaminen on erittäin tärkeää sisämarkkinoiden vahvistamiseksi. EU:n kansalaisia, jotka työskentelevät muualla EU:ssa - ja olen tavannut heistä monia - ei saa jättää heikompaan asemaan sen takia, että heidän eläkesäästönsä on jäädytettynä eri jäsenvaltioissa. Väestörakenne muuttuu, ja niin muuttuvat työtavatkin. Odotuksemme muuttuvat, mutta on elintärkeää, että pysymme muutosten tasalla ajattelussamme ja päätöksenteossamme.
Ilda Figueiredo
Arvoisa puhemies, tässä keskustelussa emme saa unohtaa, että on olemassa ehdotus niin kutsutusta kilpailukykyä koskevasta sopimuksesta, jonka avulla Saksan johtama direktoraatti haluaa käynnistää uuden hyökkäyksen yleistä ja keskinäistä julkista sosiaaliturvajärjestelmää vastaan, nostaa eläkeikää ja alentaa palkkoja ja yrittää lopettaa indeksoinnin inflaatioon vain hyödyttääkseen rahoitusalaa, joka yrittää löytää kyseisistä eläkkeistä uusia muotoja suurille keinotteluvoitoille.
Vastustamme painokkaasti tällaista tietä Euroopan integraatioon, joka perustuu antisosiaaliseen politiikkaan, joka tässä mietinnössä valitettavasti hyväksytään, kun siinä tuetaan Euroopan komission vihreää kirjaa, annetaan luoda yhteys lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen välillä, kannustetaan ihmisiä pysymään entistä pidempään työmarkkinoilla ja sallitaan tuki yksityisille eläkejärjestelmille vaikka jo nyt tiedetään, että rahastojen ja yksityispankkien keinottelusta niillä voi koitua vakavia seurauksia, jotka jättävät vanhukset sekä erityisesti vanhat naiset köyhyyteen.
Siksi olemme jättäneet vaihtoehtoisen päätöslauselman, jossa osoitetaan, että on mahdollista parantaa etuja ja eläkkeitä nostamatta lakisääteistä eläkeikää edellyttäen, että työpaikkoja ja niihin liittyviä oikeuksia lisätään, erityisesti nuorten työpaikkoja, palkkoja korotetaan ja rahoitusalan ja rahoitustapahtumien valvontaa lisätään.
Vastustamme eläkeiän nostamista ja puolustamme eläkejärjestelmää, joka on integroitu yleiseen ja keskinäiseen julkiseen sosiaaliturvajärjestelmään. Näin korotetaan pienten etujen ja eläkkeiden arvoa, kunnioitetaan ikäihmisiä ja annetaan heidän elää arvokkaasti, millä edistetään köyhyyden poistamista. Sitä kansalaiset odottavat taistelussa, jota olemme nähneet Portugalissa, Ranskassa, Kreikassa ja niin monessa muussa paikassa.
Derek Roland Clark
Arvoisa puhemies, esittelijä sanoi työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa 22. marraskuuta viime vuonna, että eläkkeet kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Nyt se kuulostaa enemmän seuraavalta: vaikka jäsenvaltiot ovat johtoasemassa, on osia, joissa eurooppalainen koordinaatio on tärkeää. Päätöslauselman 9 kohdassa korostetaan jäsenvaltioiden toimivaltaa mutta vaaditaan niitä koordinoimaan erilaista eläkepolitiikkaansa. Se on kaksinaamaista, ja EU:n hallinta kumoaa periaatteen.
Yhdistyneen kuningaskunnan eläkerahastojen järjestö (NAPF) toteaa, että mietintö tekee eläkkeistä entistä kalliimpia - 90 prosenttia Punter Southallin vakuutusmatemaattisten neuvonantajien mukaan. Jos se on liioittelua, on varmasti totta, että tarvitaan valtavasti lisää rahaa eläkkeiden romahduksen estämiseksi, joten vakuutusmaksut nousevat valtavasti. Eläkeyhtiöt ja jäsenvaltiot eivät tarvitse tätä mietintöä; ne tarvitsevat apua vakuutusmaksujen pitämisessä alhaalla. Muuten tällä harhaanjohtavalla mietinnöllä voidaan tuhota se, mitä sillä yritetään suojella.
Marine Le Pen
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, vakaussopimuksen Euroopassa - ja tulevaisuudessa kilpailukykyä koskevan sopimuksen Euroopassa - eläkeuudistukset ovat tulilinjalla.
Miten voimme pelastaa eläkkeet, kun Euroopan unioni vaatii jäsenvaltioita, jotka ovat nyt alijäämäisiä, tasapainottamaan talousarvionsa vuoteen 2013 mennessä? Teidän ratkaisunne on nostaa eläkeikä 67:ään ja toteuttaa jakojärjestelmien perusteellisia uudistuksia vakuutettujen ihmisten etujen supistamiseksi. Mietintö ei ole väärässä tässä asiassa, koska siinä vaaditaan taattua eläkkeiden vähimmäistasoa, jonka te pakotatte meidät takaamaan ulkomaalaisille, jotka saapuvat rannoillemme mutta jotka eivät ole koskaan suorittaneet maksuja.
Lisäksi suorien julkisten eläkevastuiden laskeminen, sellaisena kuin se mietinnössä esitetään, lisää entisestään jäsenvaltioiden paineita ja pakottaa ne kehittämään eläkerahastoja, jotka perustuvat pääoman muodostamiseen, ja me tunnemme hyvin suuret riskit, joita siitä aiheutuu.
Eläkejärjestelmät kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kuitenkin te esitätte vastoin kansalaisten tahtoa ennennäkemätöntä budjettikuria. Euroopan unionin työssäkäyvät ihmiset, virkamiehet ja eläkeläiset muodostavat joustavan muuttujan, jolla euro ja teidän ääriliberalistinen unioninne pelastetaan.
Thomas Mann
(DE) Arvoisa puhemies, on hyvä, että kerrankin valiokunta-aloitteista mietintöä ei piiloteta maanantaihin ja käsitellä muutamassa minuutissa. Se johtuu työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan jättämästä 463 tarkistuksesta sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan jättämästä 211 tarkistuksesta.
Olisin toivonut, että sitoudutaan jatkamaan onnistuneita ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä Saksassa, Luxemburgissa, Suomessa ja Itävallassa. Valitettavasti enemmistöpäätöksellä suositeltiin uusia vähimmäisnormeja ja Solvenssi II:n soveltamista ammatillisiin lisäeläkkeisiin. Siihen liittyy riski, että kustannukset kasvavat huomattavasti, mikä yksin Saksassa voisi johtaa vapaaehtoisissa lisäeläkkeissä 40 prosentin kasvuun. Emme saa tuhota sitä, mikä on saavutettu ammattiliittojen ja johdon välisen konsensuksen perusteella. Pystyin vaikuttamaan kompromisseihin ehdottamalla, että tulevaisuudessa kaikkia Solvenssi II:n vähimmäisnormeja on arvioitava yksityiskohtaisesti perusteellisessa vaikutustenarvioinnissa. Se merkitsee edistystä lisäeläkkeiden jatkamisen suuntaan, vaikka se ei millään tavoin takaa sitä.
Myönteistä on se, ettei meillä ole standardoitua määritelmää riittävistä eläketasoista. Lisäksi ehdotus yhdenmukaisesta eläkeiästä EU:ssa on hylätty. Liittokansleri Merkel ja presidentti Sarkozy kannattavat perustellusti eläkejärjestelmien ja eläkeiän asteittaista lähentämistä. Koska syntyvyysasteet ja elinajanodotteet vaihtelevat eri valtioissa, kukin kansallinen eläkejärjestelmä on mukautettava väestörakenteen muutoksiin.
Kompromissit saavutettiin kovassa ajallisessa paineessa. Toivon, että voimme käydä yksityiskohtaisemman keskustelun valkoisesta kirjasta, joka sisältää yritysten käytännön kokemukset. Vapaaehtoisiin lisäeläkkeisiin liittyvät rahamäärät ovat suurempia kuin EU:n pelastuspaketissa.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Ria Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, en halua, että tästä asiasta jää mitään epäselvyyttä. Siksi pyydän teitä, Thomas Mann, määrittelemään missä mietinnön kohdassa sanotaan, että solvenssia on pakko soveltaa toisen pilarin eläkkeisiin? Vastustan sitä henkilökohtaisesti, mutta missä niin sanotaan?
Thomas Mann
(DE) Arvoisa puhemies, meillä on kaksi mietintöä kahdelta valiokunnalta, joissa suositellaan Solvenssi II:n soveltamista ammatillisiin lisäeläkejärjestelmiin. Mielestäni se ei yksinkertaisesti toimi. Ranskan kaltaisissa valtioissa on saatu siitä kokemuksia, mutta ei muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Meidän olisi tutkittava asia yksityiskohtaisesti. Saamme siihen tilaisuuden, kun käsittelemme valkoista kirjaa ja keskustelemme siitä perusteellisesti vakuuttaaksemme kaikki siitä, koska monilla ihmisillä ei ole siitä kokemuksia eivätkä he ole vielä törmänneet siihen kotimaassaan. Siinä on meille hyvä tilaisuus tehdä pohjatyötä.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, olemme täällä suuntaa-antavassa keskustelussa, ja Euroopan parlamentti haluaa teidän vievän viestiä eteenpäin. Tällä välin maailma kuitenkin menee eteenpäin ja myös kysymys eläkkeistä on mainittu. On selvää, että haluan mainita täällä Euroopan unionin standardoidun eläkejärjestelmän 67 vuoden iässä. Se on luotu kilpailukykyä koskevassa sopimusluonnoksessa. Huomaamme selvästi, että jos alamme rakentaa siitä sosiaalista Eurooppaa, niin me rakennamme sitä kansalaisia vastaan, emmekä me sitä halua.
Ria Oomen-Ruijtenin mietinnössä mainitsemme muita suuntauksia monessa kohdassa, ja pyytäisin teitä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta ottamaan sen huomioon, kun kehitätte komission kantaa valkoisen kirjan ympärillä. Tämä koskee sukupuolikysymystä, jota ette ole ottaneet riittävästi huomioon.
Mainitsemme myös ajatuksen, että paras keino päättää eläkekysymyksestä on tukea työllisyyttä ja että sen sijaan, että takerrumme lakisääteiseen eläkeikään, meidän on otettava huomioon todellinen ikä. Ria Oomen-Ruijtenin mietintö sisältää ranskalaisten sosialistien mielestä yhden asian, joka on meille ongelma ja jota emme voi hyväksyä. Ymmärrätte toki, että meille ajatus siitä, että kasvanut elinajanodote on automaattisesti indeksoitava lakisääteiseen eläkeikään, on taantumuksellinen askel sosiaalisten oikeuksien kannalta, emmekä voi sitä tukea.
Lopuksi totean, että ilman työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, ilman työmarkkinosapuolten osallistumista kaikkiin näihin neuvotteluihin, ajaudumme karille.
Dirk Sterckx
(NL) Arvoisa puhemies, minusta tuntuu siltä, että esittelijän avulla olemme saaneet monia erittäin tasapainoisia vastauksia komission kysymykseen. Löydän kaksi asiaa, joissa Euroopan unioni todella tuo lisäarvoa.
Jos tunnustamme ensimmäisen pilarin merkityksen, mikä on järkevää, niin meidän on tunnustettava samalla myös, että julkisten talouksiemme terveys on yhtä tärkeää, koska vakaat julkiset taloudet tukevat ensimmäistä pilaria. Toiseksi on tunnustettava pitkäaikainen rasitus, jonka eläkkeet aiheuttavat valtiolle, ja se on tehtävä täysin selväksi. Mielestäni komission ja Euroopan unionin on tehtävä se selväksi kaikille jäsenvaltioille, niin että kaikki voivat nähdä missä riskit ja vaikeudet ovat.
Toinen asiani on se, että Euroopan unioni on merkittävässä roolissa myös toisessa pilarissa. Siinä olette huomauttaneet Solvenssi II:n merkityksestä. Pyydämmekin, että komissio tutkii pitkän aikavälin riskit ja tekee säännöissään selväksi miten riskeiltä tulee suojautua. Katson, että siinä yhteydessä on otettava erityisesti huomioon eläkejärjestelmien pitkäaikainen riski yleisesti: ei vain yhden tyypin riski vaan kaikkien toisen pilarin eläkejärjestelmien riski. Siinä on siis työ, joka täytyy tehdä.
Kun tarkastelen lukuja, kuten Marian Harkin on tehnyt, pelkään, ettemme ole suojautuneet kaikilta riskeiltä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Tadeusz Cymański
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin päätöslauselmaesitys, josta on keskusteltu Euroopan komission kuulemisten aikana, ansaitsee tukemme. Päätöslauselmassa suositellaan keskinäisen valtion sisäisen koordinoinnin ja parhaiden käytäntöjen vaihdon tehostamista puuttumatta samalla jäsenvaltioiden toimivaltaan eläkejärjestelmien alalla, mikä on erittäin tärkeä ja erittäin arkaluonteinen ala.
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa pidetyn keskustelun aikana korostin demografisen kehityksen merkitystä eläkejärjestelmien turvallisuuden ja tulevaisuuden kannalta. Siksi on erittäin tärkeää, että me toteutamme kaikki mahdolliset toimet, joilla pyritään torjumaan demografinen kriisi Euroopassa. Kun arvioimme eläkejärjestelmiä ja laadimme ehdotuksia, meidän olisi mielestäni myös otettava huomioon merkittävät erot yksittäisten jäsenvaltioiden välillä niiden taloudellisissa valmiuksissa sekä julkisissa ja pääomaan perustuvissa lisäeläkejärjestelmissä, joita on jo olemassa.
Thomas Händel
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, valtion vauraus luodaan sen kansalaisten työllä. Tulevaisuudessa sosiaalialan töistä on maksettava paremmin. Ihmiset haluavat asianmukaisia, turvattuja eläkkeitä vanhuudessaan.
Yksi selvä viesti kriisistä on se, että vain julkiset ja valtion eläkkeet ovat luotettavia ja vakaita. Sitä vastoin lisäeläkerahastot ja yksityiset eläkerahastot ovat hävinneet miljoonia euroja pörssissä. On naurettavaa keskittyä entistä enemmän yksityisiin, pääomaan perustuviin eläkejärjestelmiin, kun huolehditaan ihmisten eläkkeistä. Kansalaiset ovat rahoittaneet suurten pankkien pelastuspaketit. Ihmiset maksavat tiukasta säästöpolitiikasta, joka on Euroopan unionin valvonnassa. Nyt heidän odotetaan terveyttävän kansalliset talousarvionsa hyväksymällä leikkauksia eläkkeisiinsä ja korkeamman eläkeiän. Aikaisemmat eläkeuudistukset ovat jo johtaneet vanhusten köyhyyden lisääntymiseen. Ainoa ratkaisu on vahvistaa luotettavia julkisia eläkejärjestelmiä.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, EU:n väestöpyramidi kääntyy pian ylösalaisin ja yli 55-vuotiaiden ryhmä edustaa pian väestön suurinta osaa. Elinajanodote kasvaa edelleen, ja syntyvyysaste säilyy alhaisena. Nuoret aloittavat työnteon aina vain myöhemmin. Tiedämme kaikki sen seuraukset: ikääntyvä väestö ja pullonkaulojen määrän kasvu eläkkeiden rahoituksessa.
EU:ssa tarvitaan perhemyönteistä politiikkaa, kuten perheveron jakamista tuloveron alalla tai vastaavia sosiaalisia toimia, joissa otetaan huomioon panos, jonka perhe antaa sukupolvien väliseen sopimukseen vähentämällä perheiden verotaakkaa. Lisäksi meidän on luotava kannustimia, joilla ikäihmiset pidetään töissä niin pitkään kuin mahdollista.
Haluan välittää László Andorille selvän viestin. Suosittu joukkomaahanmuuttoa koskeva politiikka on väärä keino eläkkeidemme turvaamiseksi, ja sillä vaarannetaan lopulta myös yhteiskuntarauha EU:ssa.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Arvoisa puhemies, väestörakenteen muutokset, pidentyneet eliniät ja laskeva syntyvyysaste, eläkejärjestelmissä myönnetyt erilaiset etuoikeudet ja talouskriisi ovat asettaneet valtavia paineita jäsenvaltioiden julkisille talouksille. Meidän on esitettävä entistä useammin kysymyksiä, jotka koskevat nykyisten eläkejärjestelmien vakautta ja turvallisuutta sekä sitä, kuinka pitkälle ne takaavat oikeudenmukaiset tulot eläkkeellä. Olemme päätymässä siihen tulokseen, että uudistukset eurooppalaisissa eläkejärjestelmissä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, ovat elintärkeitä. Siitä tulee erittäin pitkä ja kallis prosessi, ja jotta valtiot voivat päättää niin suuren askelen ottamisesta, neuvoston ja Euroopan komission on taattava, että uudistusten kustannukset otetaan aina huomioon, kun liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä sovelletaan. Kaikki muut ratkaisut voivat johtaa tilanteeseen, jossa valtiot hylkäävät uudistukset taloudellisen taakan pelossa.
Muistuttaisin näiden olennaisten uudistusten kahdesta keskeisestä näkökohdasta. Ensinnäkin eläkejärjestelmien turvallisuuden takaamiseksi meidän on monipuolistettava tulolähteitä ja luotava järjestelmiä, jotka perustuvat muun muassa pääomamarkkinoilta tulevaan julkiseen rahoitukseen ja työntekijöiden eläkejärjestelmiin. Toiseksi meidän on varmistettava korkeampi työllisyys eläkejärjestelmien vakauden takaamiseksi. Jäsenvaltioiden on pyrittävä varmistamaan, että todellinen eläkeikä on sama kuin lakisääteinen ikä, ja tarvittaessa niiden on harkittava lakisääteisen eläkeiän nostamista luonnollisena seurauksena siitä, että eurooppalaiset elävät aina vain vanhemmiksi. Työelämän pidentämiseen pitäisi liittää vastaavia työmarkkinoiden uudistuksia, mukaan luettuna asianmukaisen koulutuksen ja terveydenhuollon tarjoaminen työntekijöille.
Onnittelen esittelijää ja kiitän häntä avusta ja erinomaisesta yhteistyöstä mietintöä laadittaessa.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Arvoisa puhemies, on jo sanottu, että eurooppalaisten eläkejärjestelmien selkärankana on ja sen on tulevaisuudessakin oltava julkinen järjestelmä, koska se on ainoa järjestelmä, joka takaa koheesion ja vähentää lisäksi köyhyyden riskiä yhteiskunnassamme.
On kuitenkin silmiinpistävää, että OECD-valtioissa suurin tasa-arvo tulojen osalta vallitsee eläkkeissä tai että kriisin takia yksityiset eläkkeet menettivät 20 prosenttia arvostaan yksin vuonna 2008 ja ovat edelleen kaukana vaaditusta vakavaraisuuden tasosta.
Kaikki tämä osoittaa, että väistämättömien uudistusten aikana toimien, jotka koskevat eläkkeidemme kestävyyden varmistamista, on oltava monialaisia ja niissä on otettava huomioon muiden tekijöiden ohella kunnianhimoinen syntyvyysastetta sekä työ- ja perhe-elämän tasapainottamista koskeva politiikka sekä kunnianhimoinen politiikka, jolla varmistetaan että ihmiset pääsevät töihin ja pysyvät töissä, tai jopa maahanmuuttopolitiikka joka perustuu kotouttamiseen, mikä takaa myös eläkkeidemme kestävyyden demografisesta näkökulmasta.
Minusta on valitettavaa, että tekstissä ei aseteta rajoja avustuksen käsitteen väärinkäytölle yrityksissä, koska yleisesti ottaen niihin ei sovelleta sosiaaliturvamaksuja. Mielestäni se on olennaista kokonaiselle uudelle työntekijöiden sukupolvelle, koska jos heiltä vaaditaan enemmän kohtuullisen eläkkeen saamiseksi, heidän ei pitäisi kärsiä niin paljon saadakseen kunnon työtä.
Elizabeth Lynne
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän Ria Oomen-Ruijtenia kovasta työstä mietinnön eteen. Mielestäni hän on tehnyt erittäin hyvää työtä.
Tässä tehdään hyvin selväksi, että eläkkeet kuuluvat ennen kaikkea jäsenvaltioiden vastuulle. Onneksi olemme torjuneet kaikki vaatimukset eurooppalaisesta vähimmäiseläkkeestä ja sen, että eläkkeisiin sovelletaan Solvenssi II -tyyppistä säännöstä. Lissabonin sopimuksessa tehdään täysin selväksi, että eläketurvasta vastaavat jäsenvaltiot eikä EU. Mitä sitten voimme tehdä parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtamiseksi. Olen tyytyväinen siihen, että mietintöön on sisällytetty tarkistukseni, jossa vaaditaan panemaan täytäntöön työdirektiivi 2000 syrjinnän estämiseksi iän perusteella.
Eläkeiästä olen aina tehnyt selväksi sen, että meidän on säilytettävä jäsenvaltioiden säätämä eläkeikä - ikä jolloin ihmisellä on oikeus eläkkeeseen - mutta samalla on poistettava pakollinen eläkeikä, joka pakottaa ihmiset lopettamaan työnteon vaikka he haluaisivat jatkaa. Olen pahoillani, että sitä ei ollut mietinnössä.
Milan Cabrnoch
(CS) Arvoisa puhemies, onnittelen esittelijää, joka on tehnyt erinomaista työtä käsittelemällä satoja tarkistuksia. Vaikka mietintö ei koske lainsäädäntöä, se on erittäin tärkeä EU:n jäsenvaltioiden sosiaalijärjestelmien tulevaisuuden kannalta. Tärkeimmät päätelmät, joita me tuemme, ovat:
eläkejärjestelmiä koskevat päätökset ovat poliittisia päätöksiä ja kuuluvat täysin ja yksinomaan yksittäisten jäsenvaltioiden vastuulle
on tärkeää nostaa eläkeikää
ainoa kasvun lähde EU:ssa tulevina vuosina on työvoiman tuottavuuden kasvu
keskeinen tehtävä on tukea ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyttä, erityisesti lisäämällä joustoa palvelussuhdelainsäädännössä ja mukauttamalla oikein eläkejärjestelmiä
EU:n ei ole syytä koordinoida eläkejärjestelmiä ja niiden uudistuksia
emme kannata eläkeiän standardointia koko EU:ssa, emmekä kannata sen yhdistämistä keskimääräiseen elinajanodotteeseen
emme kannata toimia määritelmien yhtenäistämiseksi, esimerkiksi yhteisön määrittelemä riittävä eläke.
Kartika Tamara Liotard
(NL) Arvoisa puhemies, toissijaisuus, yksittäisten jäsenvaltioiden asia, ja solidaarisuus, siinä ovat kaksi asiaa, joita esittelijä korosti eläkepolitiikassa. Siksi ajattelin, että hän laittaisi menoleikkauksia puolustavan vihreän kirjan välittömästi roskakoriin. Putosin melkein tuoliltani, kun esittelijä viittasikin vihreään kirjaan myönteisenä asiana.
Vaikka esittelijä toisaalta puhuu koko ajan toissijaisuudesta, toisaalta hän tekee lukemattomia ehdotuksia EU:n vaikutusvallan lisäämiseksi. EU:n pitäisi antaa vähimmäiseläkettä koskevat vaatimukset. EU:n pitäisi taivutella jäsenvaltiot nostamaan eläkeikää. EU:n pitäisi edistää kilpailua eurooppalaisten eläkerahastojen ja yksityistämisen jatkamisen välillä. Toissijaisuus? Mikä toissijaisuus?
Jos tämä kaikki johtaisi sosiaalisesti vastuullisempiin eläkejärjestelmiin, niin ehkä te sitten voisitte perustella EU:n vaikutusvallan täällä. Valitettavasti komissio ja esittelijä ovat asettaneet sisämarkkinat etusijalle ja vain lisäävät kuilua rikkaiden ja köyhien välillä.
David Casa
(MT) Arvoisa puhemies, aloitan onnittelemalla kollegaani Ria Oomen-Ruijtenia erinomaisesta työstä tämän mietinnön laadinnassa. Mietinnössä tunnustetaan, että aikana, jolloin Euroopan unionin kansalaiset ovat erityisen haavoittuvia, jäsenvaltioiden on tärkeää varmistaa, että sosiaaliturvatoimet sekä erityisesti eläkkeet ovat korkeita ja luotettavia, ja siten taata jatkuvasti ikääntyvän väestön mielenrauha ja varmistaa, että he pysyvät taloudellisesti riippumattomina.
Korostaisin sitä miten tärkeää on se, että jäsenvaltiot määrittelevät tarvittavat kriteerit turvatakseen kohtuullisen elintason ikä-ihmisille. Määrittelyssä on otettava huomioon erityiset olosuhteet, jotka koskevat kutakin valtiota, ja siksi toissijaisuusperiaatetta on noudatettava.
Suhtaudun kuitenkin myönteisesti komissiolle esitettyyn pyyntöön antaa suuntaviivoja ja kannustaa parhaiden käytäntöjen vaihtoon. Tällä tavoin tehdyt päätökset ovat niiden henkilöiden etujen mukaisia, joihin ne suoraan vaikuttavat. Monissa jäsenvaltioissa eläkeuudistus on elintärkeä, jos aiomme saavuttaa vihreässä kirjassa mainitut tavoitteet; se merkitsee vakaita, riittäviä ja kestäviä eläkejärjestelmiä.
Uudistus voi olla vaikea toteuttaa erityisesti näinä vaikeina aikoina, ja siksi uudistuksen menot on myös otettava huomioon talouden ohjausjärjestelmässä.
Kinga Göncz
(HU) Arvoisa puhemies, useiden minua ennen puhuneiden parlamentin jäsenten tavoin minäkin pidän tärkeänä sitä, että eläkkeissä on mahdollisimman paljon EU:n koordinointia. Yksi syy siihen on se, että kriisi on nostanut esiin kysymyksen makrotalouden vakaudesta ja se on nostanut esiin myös kysymyksen siitä, miten me voimme varmistaa turvallisuuden ja ihmisarvon vanhuudessa. On selvää, että jäsenvaltioissa tapahtuu erilaisia muutoksia. Jotkut valtiot ovat lähteneet uudistusten tielle ja vahvistavat yksityisten eläkerahastojen pilaria tai luovat sellaisen, kun taas toiset yrittävät palata ajassa taaksepäin. Olipa muutoksen luonne millainen tahansa, on kuitenkin erittäin tärkeää tehdä eläkkeiden kestävyydestä, vakaudesta ja ihmisarvoisesta vanhuudesta painopisteitä.
Kaikista muutoksista on kuultava työmarkkinaosapuolia, ja muutoksille on varattava riittävästi aikaa. Ihmisille, kansalaisille on kerrottava siitä, mitä muutoksia toteutetaan ja miten ne vaikuttavat heihin, jotta voidaan antaa heille mahdollisuus tehdä kaikissa tapauksissa tietoon perustuvia päätöksiä ja kaikki muutokset on tehtävä kansalaiset huomioon ottavalla tavalla.
Vicky Ford
(EN) Arvoisa puhemies, kun Bismarck otti käyttöön valtion eläkkeen vuonna 1889, keskimääräinen elinajanodote oli vain 45 vuotta. Nykyään elämme vanhemmiksi, mutta meillä on haasteena se, miten saavuttaa kohtuullinen tulotaso eläkkeellä. Taloudelliset, demografiset ja työmarkkinoita koskevat perinteet vaihtelevat. Yksittäisten jäsenvaltioiden on vastattava omista uudistuksistaan ja politiikastaan. Kestävät valtion eläkkeet edellyttävät kestävää julkista taloutta, mutta tässä parlamentin mietinnössä tehdään selväksi, että yhteistä EU:n eläkeikää tai vähimmäistulotasoa ei voi määrätä.
Yritysten järjestelmät ja yksittäiset säästöt pitäisi voida siirtää yhdeltä työnantajalta toiselle ja toiseen valtioon. Säästäjät ansaitsevat avointa tietoa, joka on helposti ymmärrettävissä ja saatavilla. Tarvitsemme toki säästöjärjestelmiä, mutta pääomaa koskevien sääntöjen on oltava älykkäistä. Eläkkeitä koskevat riskit eivät ole samoja kuin vakuutusyhtiöillä tai pankeilla. Sääntelyn kustannukset lankeavat kuluttajien ja tässä tapauksessa vanhuuseläkeläisten maksettavaksi.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Arvoisa puhemies, totean aluksi, että kriisi ja väestörakenne aiheuttavat meille yhdessä tämän ongelman, joka koskee eläkkeitä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.
Käsiteltävänä olevassa työssä olen tyytyväinen ensinnäkin edistysaskeleeseen, jonka muodostavat kuuleminen, josta komission jäsen meille kertoi ja jonka puheenjohtajana hän toimi vihreän kirjan valmistelussa, mutta myös kuulemiseen perustuvaan työhön, avoimuuteen ja kompromissiin, jotka Ria Oomen-Ruijten toteutti valmistellessaan mietintöä.
Korostaisin kolmea seikkaa, jotka meidän on ehdottomasti otettava huomioon, jotta voimme ratkaista eläkkeiden vakavaraisuutta koskevan ongelman.
Ensimmäinen seikka on eläkeiässä olevien naisten kohtaama epätasa-arvo, koska epätasa-arvo työssä johtaa köyhyyteen eläkeiässä.
Toinen seikka, arvoisat komission jäsen ja Ria Oomen-Ruijten, on se, että haluan varmistaa leskeneläkkeiden säilyttämisen. Meillä on edelleen sukupolvi köyhiä naisia, jotka eivät ole työskennelleet mahdollisen työelämänsä aikana ja joiden leskeneläke on ainoa keino saada vähimmäiseläkettä.
Kolmas seikka on nuorten sukupolvien tulo työmarkkinoille. Heidän on kohdattava kriisi, mutta heidän on myös kannettava useiden sukupolvien taakka: heidän lastensa, vanhempiensa ja isovanhempiensa.
Se muodostaa lopulta ikäihmisten ongelman, jota meidän on käsiteltävä entistä nopeammin työssämme.
Jutta Steinruck
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, eläkkeiden on riitettävä elämiseen koko EU:ssa. Yksi tärkeä vaatimus on se, että ihmisillä on kunnollinen työpaikka, koska matalapalkkaiset työt johtavat vanhuuden köyhyyteen ja riittämättömään eläketurvaan. Kun kuulen toisten parlamentin jäsenten sanovan, että ihmisten on vain otettava yksityinen lisäeläke vanhuutta varten, haluan vastata, että monet ihmiset tuskin selviävät tuloillaan saati että he voisivat maksaa yksityistä lisäeläkettä. Siksi eläkejärjestelmän ensimmäinen pilari on erittäin tärkeä. Jakojärjestelmän, joka perustuu solidaarisuusperiaatteeseen, on muodostettava eurooppalaisten eläkkeiden perusta ja sen on oltava niin suuri, että ihmiset voivat elää sillä. Emme voi vain sanoa, että asia kuuluu jäsenvaltioille. Meidän on lähetettävä selvä viesti siitä, että tarvitsemme eläkkeitä, jotka tarjoavat ihmisille riittävästi rahaa kohtuulliseen elämänlaatuun.
Thomas Mann kuvasi yksityiskohtaisesti Saksan ammatillista lisäeläkejärjestelmää. Minäkin haluan sen mainita, vaikka en käsittelekään sitä niin yksityiskohtaisesti. Arvioidessani vihreää kirjaa olen tehnyt saman päätelmän, minkä takia käsittelimme tarkistuksia yhdessä valiokunnassa. Siksi kehotan komissiota varmistamaan sen, että kaikessa mitä me teemme tulevaisuudessa ei sivuuteta valtioiden erityispiirteitä - asioita jotka toimivat todella hyvin ja jotka ovat olennaisia jäsenvaltioiden eläkejärjestelmien selviytymisen kannalta.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Arvoisa puhemies, mielestäni meidän on oltava realistisia ja tunnustettava, että nykyiset julkiset eläkejärjestelmät, jotka perustuvat resurssien siirtoon sukupolvien välillä ja jotka tunnetaan "jakojärjestelminä", eivät ole enää taloudellisesti elinkelpoisia ja ne vaativat siksi tukea julkisista varoista selviytyäkseen.
Väestön ikääntyminen ja työvoiman liikkuvuuden lisääntyminen vain pahentavat kyseisten eläkejärjestelmien epätasapainoa, ja ehdotetut toimet, joilla nostetaan eläkeikää tai korotetaan maksuja, ovat rajallisia ja niitä rajoittaa entisestään tällaisten toimien sosiaalinen vastustus. Loppujen lopuksi meidän on tunnustettava, että ratkaisuna on siirtyä sellaisiin eläkejärjestelmiin, joissa ihmiset kartuttavat oman eläkerahastonsa työelämänsä aikana.
Ádám Kósa
(HU) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on käsitellyt monia asioita, jotka liittyvät vammaisiin. Valitettavasti jäsenvaltioiden eläkejärjestelmät eivät näytä todella kattavan juuri kyseistä sosiaalista ryhmää, mitä ei voida hyväksyä. Niiden lisäksi, jotka ovat joutuneet työkyvyttömyyseläkejärjestelmään ilman omaa syytään, on monia, jotka ovat päässeet järjestelmään käyttämällä hyväksi sen aukkoja. Ongelma koskee pääasiassa Keski- ja Itä-Euroopan eläkejärjestelmiä, joissa hyväksikäyttäjiä on erittäin suuri määrä. Heidän määränsä on niin korkea, että he järkyttävät itse eläkejärjestelmän perusteita. Tilanne ei ole Eurooppa 2020 -strategian mukainen. Kyseiset henkilöt saavat ei-yksilöllisiä palveluja todellisen avun sijasta, vaikka he voisivat pärjätä työmarkkinoilla ja tehdä työtä. Nykyiset ennusteet osoittavat, että huollettavien määrä EU:ssa kaksinkertaistuu pian. Samaan aikaan työikäisten ihmisten määrä putoaa miljoonalla joka vuosi. Kaiken kaikkiaan sen merkitsee sitä, ettei tällä hetkellä ole kestäviä eläkejärjestelmiä, varsinkaan ilman aktiivisia ihmisiä, joilla on vammoja. Kannatan täysin esittelijän ajatusta siitä, että EU:ssa, jossa asuu 50 miljoonaa vammaista, vain noin 40 prosenttia heistä tekee työtä. Missä loput 60 prosenttia ovat? Tärkeintä on se, että heidänkin pitäisi tehdä työtä.
Konstantinos Poupakis
(EL) Arvoisa puhemies, onnittelen esittelijää pyrkimyksistä löytää tarvittava tasapaino eläkejärjestelmien taloudellisen kannattavuuden ja sosiaalisen riittävyyden välillä ottaen huomioon, että korkean työttömyyden, työmarkkinoiden sääntelyn purkamisen, palkkaleikkausten ja vakavien demografisten haasteiden aikana riittävien, sosiaalisesti oikeudenmukaisten ja taloudellisesti kannattavien eläkejärjestelmien luominen ja vahvistaminen on suuri haaste kaikille jäsenvaltioille.
Järjestelmien on kuitenkin perustuttava ensimmäiseen pilariin, julkiseen, tasaavaan pilariin, ainoana riittävien etujen perustakuuna. Pilaria on täydennettävä, ei tuettava toisella pilarilla, ja niiden pitäisi toimia yhdessä, kun on huolehdittu yleisestä pääsystä siihen ja myös sen turvallisuudesta perustamalla sitä koskeva hallintokehys.
Yhdistämällä korkeampi eläkeikä elinajanodotteeseen ei millään tavoin saada aikaan automaattisia mukautuksia. Tietysti on otettava huomioon muita parametreja, kuten sijainti, työn luonne, erittäin epäterveelliset työt, elämän laatu ja terveys. Myös työn jatkamista koskevien kannustimien ehtona pitäisi olla turvajärjestelmiä, joilla ylitetään esteet, jotka voivat estää nuoria pääsemästä työmarkkinoille, erityisesti aikana, jolloin työttömyys on valitettavasti noussut huimiin korkeuksiin.
(Suosionosoituksia)
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Arvoisa puhemies, keskustelut, joita tietyissä EU:n jäsenvaltioissa käydään eläkejärjestelmistä, ja julkiset tunteet, jotka liittyvät kyseisiin keskusteluihin, osoittavat miten tärkeä ja samalla vaikea aihe se on. Ei ole mahdollista ottaa käyttöön yhtä eläkemallia, jota sovellettaisiin kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Talouskriisin ja väestörakenteen muutoksen aikana kansallisten eläkejärjestelmien uudistuksista on tulossa väistämättömiä. Jo nyt monet valtiot kokevat ongelmia, jotka johtuvat eläkkeiden kasvavista kustannuksista, ja tällaiset ongelmat voivat heikentää sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatetta. Meidän on kuitenkin muistettava, että eläkkeiden on oltava turvattuja ja turvallisia, ja niissä on otettava huomioon mitä meille maksetaan. Tässä yhteydessä kiinnittäisin entistä enemmän huomiota naisten ja miesten palkkaeroon, koska naisten alhaisemmat tulot johtavat pienempiin eläke-etuihin.
Rovana Plumb
(RO) Arvoisa puhemies, haluan mainita sen, että tämänkin keskustelun alussa komission jäsen puhui Euroopan sosiaalisen mallin menestyksistä. Yksi niistä on myös naisten ja miesten välisen tasa-arvon saavuttaminen. Toivon, että tällä mietinnöllä lähetetään selvä viesti sukupuolten tasa-arvon integroinnista osaksi oikeudenmukaisen eläkejärjestelmän saavuttamista.
Siksi haluan, jos sallitte, korostaa kolmea seikkaa. Ensinnäkin se, että arvioidaan kotona tehdyn työn tunnustamista koskevien toimien vaikutusta yhteiskuntaan ja naisten työllisyyteen, mukaan luettuna kustannuslaskelmien käyttö eläketarkoituksiin. Kehotan komissiota käynnistämään menettelyn direktiivin 2004/113/EY 5 artiklan 2 kohdan poistamiseksi. Siinä sallitaan naisten syrjintä eläketuotteiden tapauksessa.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Arvoisa puhemies, eläkejärjestelmä on Euroopan sosiaalisen mallin keskeinen osa, joka on säilytettävä. Se on jäsenvaltioiden vastuulla, mutta sen säilymisen varmistamiseksi meidän on toteutettava toimia ja saavutettava mahdollisimman suuri yksimielisyys työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. Kyseisissä toimissa on keskityttävä asettamaan eurooppalainen normi, jolla taataan kaikkien järjestelmien vakavaraisuus soveltamalla niihin valvontaperusteita jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämän rajoittamiseksi ja laajentamalla takuita, joita vaaditaan vakuutusyhtiöiltä vuodesta 2013 keskinäisille yhtiöille, jotka hallinnoivat järjestelmiä joissakin jäsenvaltioissa.
Kyseinen normi on asetettava keskustelun järkeistämiseksi, koska ongelman ratkaiseminen merkitsee enemmän kuin eläkeiän määrääminen lainsäädännössä. Meidän on otettava huomioon henkilön työajan pituus ja maksutaso, ja sisällytettävä siihen tekijöitä, jotka liittyvät eläkeläisten toiveisiin. Työelämän pidentämisen on johdettava parempaan eläkkeeseen.
Kyseisessä normissa on katsottava myös tulevaisuuteen. Työntekijöiden liikkuvuus edellyttää, että passiivisten oikeuksien siirtäminen valtiosta toiseen ei muodostu ongelmaksi. Kun eurooppalaiset siirtyvät valtiosta toiseen, heidän on voitava päästä käsiksi työhistoriaansa kaikissa jäsenvaltioissa, joissa he ovat suorittaneet maksuja.
Katson myös, että meidän on kiinnitettävä erityistä huomiota sukupuoleen ja vammaisuuteen.
Elisabeth Schroedter
(DE) Arvoisat puhemies ja László Andor, kysyisin, onko järkevää vastata tähän keskusteluun ja mietintöön valkoisella kirjalla. Eikö meidän sen sijaan pitäisi pyrkiä ratkaisemaan todella kiireellisiä ongelmia? Minun mielestäni käsillä on kaksi ongelmaa: Toinen on se, että todellisen eläkeiän ja lakisääteisen eläkeiän välillä on valtava kuilu. Se merkitsee sitä, että syrjinnän vastaiset toimenpiteet on todella pantava täytäntöön komission toimien tai valvonnan muodossa tilanteen parantamiseksi, koska se tekee eläkkeistä kestäviä.
Toinen on se, että mietinnössä vaaditaan selvästi toteuttamaan heti ammatillisten lisäeläkkeiden siirrettävyyttä koskevia toimia, mikä merkitsee uuden direktiivin harkitsemista. Se on paljon kiireellisempää, koska yrityksestä toiseen siirtyvät työntekijät menettävät paljon rahaa eläkkeissään, jotka toisivat heille paljon turvaa vanhuudessa. Siksi meidän on toteutettava toimia tällä alalla. Me vain tuhlaamme aikaa valkoisella kirjalla.
Alfreds Rubiks
(LV) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, talouskriisin ja väestön ikääntymisen seurauksena sosiaaliturvabudjetteihin suoritettavat maksut vähenevät. Se on yleisesti tunnustettu tosiasia. Eläkeläisten määrä kasvaa. Se uhkaa eläkejärjestelmien kestävyyttä. On välttämätöntä mukauttaa sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiä nykypäivän haasteisiin. Olen samaa mieltä komission jäsenen kanssa, kun hän sanoi, että tarvittaisiin paljon kovaa työtä tämän asiakirjan laatimiseen. Uskon kuitenkin, että meidän pitäisi perustaa EU:n laajuinen sosiaalirahasto, samanlainen kuin koheesiorahasto, jonka tavoitteena on auttaa eläkeläisiä niissä valtioissa, joissa tulot ovat suhteellisen alhaiset. Kansallisilla talousarvioilla ei voida turvata ihmisarvoista vanhuutta. Meillä on jo kokemuksia siitä. Viime vuonna torjuimme köyhyyttä, ja tulos on se, että meillä on enemmän köyhiä kuin koskaan.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, onnittelen vielä kerran kaikkia valiokuntia, jotka ovat osallistuneet keskusteluun ja mietintöjen laatimiseen.
Ymmärrän, että on vaikeaa koota yhteen niin monen erilaisen poliittisen ja kansallisen taustan omaavien edustajien kannat, mutta valiokuntien äänestykset osoittavat, että mietinnöt ovat saaneet osakseen laajaa tukea. Se lähettää selvän viestin komissioon vihreän kirjan jatkokäsittelyä varten. Julkistanen yhteenvedon ensi kuun alussa, ja sisällytän siihen Euroopan parlamentin kannan. Jatkamme käsittelyä vuoden 2011 jälkipuoliskolla valkoisella kirjalla, jonka mainitsin aikaisemmassa puheenvuorossani ja johon liitetään sopiva vaikutustenarviointi. Se antaa kaikille sidosryhmille mahdollisuuden osallistua keskusteluun vielä kerran.
Eläkkeitä käsittelevä komission jäsenten ryhmä keskusteli jo viime viikolla mahdollisista menettelytavoista, jotka koskevat sitä miten päivittää ja kehittää eläkkeitä koskevia eurooppalaisia puitteita. Siellä sovittiin, että meidän pitäisi jatkaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa eläkeuudistuksiin.
Sen osana meidän on jatkettava vuoropuhelua keskeisten sidosryhmien kanssa mahdollisista uusista sääntelyaloitteista sellaisilla aloilla kuin siirrettävyys, ammatilliset lisäeläkejärjestelmät ja maksukyvyttömyyttä koskeva suojelu sekä muut ei-sitovat sääntelymuodot, kuten menettelyohjeet. Päätimme myös käsitellä perusteellisesti sukupuoliulottuvuutta ja käsitellä sitä valkoisessa kirjassa perusteellisemmin kuin vihreässä kirjassa.
Tällä välin haluan varmistaa, että vihreää kirjaa ja valkoista kirjaa ei sekoiteta muihin Euroopan taivaalla lentäviin kohteisiin. Komissiolla ei ole mitään yhteistä sellaisten lähestymistapojen kanssa, joissa oletetaan, että Euroopan unionissa voisi olla yhtenäinen eläkeikä. Monimuotoisuus on keskeistä unionissa, ja se koskee myös demografista todellisuutta ja meidän on tutkittava asiaa entistä perusteellisemmin.
Meidän olisi tunnustettava myös, että jatkuvat uudistukset sisältävät uusia riskejä, koska ne tekevät tulevista eläkkeistä paljon riippuvaisempia työmarkkinoiden ja rahoitusmarkkinoiden pitkän aikavälin kehityksestä. Se tarkoittaa sitä, että meidän on luotava työllistymismahdollisuuksia myös vammaisille ja lisättävä rahoitusjärjestelmien vakautta.
Odotan innokkaasti yhteistyötä Euroopan parlamentin ja sen valiokuntien kanssa tässä erittäin tärkeässä asiassa.
Ria Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, käytän tätä tilaisuutta antaakseni tunnustusta kollegoilleni, jotka ovat työskennelleet kanssani tämän mietinnön parissa: George Cutaş, Barbara Matera ja Cornelis de Jong. En tiedä, missä Cornelis de Jong on. Hän onkin tuolla takana. Hän on antanut muutaman kommentin, joita en ymmärrä, esimerkiksi kun hän sanoi, että me haluamme löytää kaikkeen eurooppalaisen ratkaisun. Se ei pidä paikkaansa. Toissijaisuus on tässä johtavana periaatteena.
Voisin selventää kohtaa, jossa Cornelis de Jong kyseenalaisti talouden ohjausjärjestelmän: haluamme sellaisen talouden ohjausjärjestelmän, jolla varmistetaan että jokainen, joka yrittää parhaansa, voittaa. Sitä me haluamme, emmekä sitä, että tiettyjä jäsenvaltioita - niitä kymmentä jotka ovat kirjoittaneet meille kirjeen - rangaistaan siitä, että ne varautuneet hyvin tulevaisuuteen, eläkkeisiinsä. Toivottavasti tämä tyydytti teitä, Cornelis de Jong.
Kartika Liotard ei ole täällä, mutta minua hämmästyttää se, ettei hän näytä lukeneen mietintöä ja kuitenkin hän kommentoi sitä ikään kuin olisi.
Arvoisa puhemies, olen jo kiittänyt kollegoitani George Cutaşia, Barbara Materaa ja Cornelis de Jongia, mutta kiitän vielä Frédéric Daerdenia, Marianne Harkinia, Julie Girlingiä ja Jean Lambertia, jotka ovat puhuneet ryhmiensä puolesta, sekä oman puolueeni Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) varjoesittelijää Danuta Jazłowieckaa siitä, että hän teki tästä mietinnöstä sen mitä se on. Mielestäni olemme tehneet perusteellisen analyysin siitä mitä on tehtävä.
Tiedän myös, että mietinnössä on vielä joitakin erittäin arkaluonteisia aiheita, jotka koskevat yksittäisiä jäsenvaltioita. Toivon kuitenkin, että me, valiokunta, ja te, komission jäsen Andor, olemme auttaneet viemään asioita oikeille raiteille, että me voimme saada myös parlamentin valkoisen kirjan taakse ja että kaikki myös äänestävät sen puolesta. Se oli vaativa asiakirja, mutta toivon, että voimme huomenna sanoa: "loppu hyvin, kaikki hyvin".
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna keskipäivällä (keskiviikkona 16. helmikuuta 2011).
Muistutan niitä, jotka eivät saaneet tilaisuutta puhua, että halutessanne te voitte jättää korkeintaan 200 sanaa sisältävän kirjallisen lausuman, joka liitetään sanatarkkaan istuntoselostukseen, jos te haluatte pitää kirjaa siitä mitä halusitte sanoa, jos olisitte voinut tehdä niin.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Corina Creţu
Arvoisa puhemies, EU:n haavoittuvin eläkejärjestelmä on julkinen eläkejärjestelmä, joka perustuu sukupolvien väliseen solidaarisuuteen. Eläkeoikeus on nimittäin periytyvä oikeus, jota hallitukset eivät voi evätä riippuen siitä, vallitseeko kriisiaika vai ei, vaikka jotkin hallitukset, kuten Romanian hallitus, katsovat, että ne voivat tehdä mitä huvittaa eläkkeille ja niiden laskentamenetelmille. Demografinen tilanne ei myöskään ole meidän kannaltamme suotuisa. Niinpä järjestelmän kestävyys on kiireellisesti ratkaistava ongelma. Eläkejärjestelmiä eivät rahoita hallitukset vaan ne, jotka suorittavat maksuja kyseisiin järjestelmiin, eli työmarkkinaosapuolet, työntekijät ja työnantajat, tyypistä riippumatta. Kaksi tekijää vaikuttavat merkittävästi näihin järjestelmiin: laiton työnteko ja unionin talouden kyvyttömyys luoda uusia työpaikkoja, joista maksetaan asianmukaista palkkaa ja jotka ovat kohtuullisen pitkäkestoisia. Julkiset järjestelmät ovat jatkuvassa kriisitilassa huonopalkkaisten ja epävarmojen työpaikkojen vuoksi, joiden väitetään edistävän työmarkkinoiden joustavuutta. Mielestäni on kannustavaa, että eläkejärjestelmiä koskevassa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa korostetaan, että naisia syrjitään eläkkeen määrään nähden, vaikka eläkeikä ja ajanjakso, jolta eläkemaksuja maksetaan, ovat käytännössä samat kuin miehillä. Tämä on ensimmäinen askel kohti epäkohdan poistamista, minkä lisäksi on toteutettava muita toimia.
Vilija Blinkevičiūt
Arvoisa puhemies, Euroopan komission vihreässä kirjassa esitetään vakuuttavia väitteitä nykyisten eläkejärjestelmien parantamisen puolesta. On kuitenkin muistettava, että suuri osa ehdotetuista ratkaisuista on yhteiskunnallisesti arkaluonteisia.
Tästä syystä on arvioitava huolellisesti kyseisten ratkaisujen tuottamia etuja mutta myös niihin mahdollisesti liittyviä riskejä, erityisesti, kun tarkastellaan eläkeiän nostamista tai sitä, että jäsenvaltiot menettävät vaikutusvaltansa eläkepolitiikkaan nähden. Vaikka komissio katsoo, että eläkeiän nostaminen on helpoimpia tapoja mukautua eliniänodotteen nousemiseen, se ei esitä erityisiä ehdotuksia ikääntyneiden ihmisten työllistämiseksi työmarkkinoilla. Jos eläkeikää on mahdollista nostaa, monet työttömät, jotka eivät ole saavuttaneet eläkeikää, saattavat jäädä köyhyysloukkuun. Sitäkään ei ole otettu riittävästi huomioon, missä määrin ihmisten terveys sallii eläkkeelle siirtymisen lykkäämisen. Lisäksi on huomioitava, että naiset tekevät miehiä useammin matalapalkkaista tai osa-aikaista työtä, että he menettävät vakuutustakuut synnytysten, äitiyden sekä lasten ja vammaisten perheenjäsenten hoitamisen takia ja saavat lopulta pienempää eläkettä. Meidän on mielestäni tarkasteltava lähemmin muita keinoja eläkejärjestelmien parantamiseksi, kuten työelämään siirtymisen ajoittamista, työ- ja perhe-elämän parempaa yhteensovittamista, eläkeiän "joustavaa" arvioimista, eläkkeitä koskevien vähimmäisvaatimuksien käyttöön ottamista ja niin edelleen.
Katson kuitenkin, että vihreä kirja on vakavasti otettava askel kohti normaalien elinolojen takaamista tuleville ja nykyisille eläkeläisille.
Alajos Mészáros
Arvoisa puhemies, muuttuvien demografisten indikaattoreiden ja pitempien eliniänodotteiden vuoksi on kehitettävä eläkejärjestelmiä koskeva uusi strategia. Meidän on määriteltävä uudelleen nuorten ja vanhojen tulevaisuuteen liittyvät näkökulmat, jotta voimme taata eläkkeiden kestävän, varman ja asianmukaisen maksamisen. Unionin jäsenvaltioiden välillä vallitsee suuria eläkejärjestelmiin liittyviä eroja. Siinä, missä tämänhetkisten ja tulevien kustannuksien nousemisesta johtuvat ongelmat koettelevat Länsi-Euroopan valtioita, uudet jäsenvaltiot pyrkivät luomaan erilaisia järjestelmiä. Kun vuonna 2008 oli jokaista eläkeläistä kohti neljä henkilöä työmarkkinoilla, vuonna 2020 heitä on viisi. Syynä on muun muassa se, että eurooppalaiset nuoret siirtyvät myöhemmin työmarkkinoille pidemmän ja kattavamman koulutuksensa vuoksi, ja se, että työntekijöiden työsuhteet eivät kestä lakisääteiseen eläkeikään saakka.
On luotava kestävä järjestelmä, jolla taataan eläketurva ottaen huomioon jäsenvaltioissa vallitseva tilanne. On myös tarkasteltava mahdollisuutta vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa. Lähtökohtana on oltava olettamus siitä, että uuden sukupolven tehokas ja menestyvä työvoima edellyttää myös liikkuvuutta. Eläkejärjestelmien tulevan uudistuksen vuoksi on luotava yhteys ensimmäisen ja toisen pilarin välille, jotka ovat jo useissa jäsenvaltioissa osittain päällekkäisiä, ja ne on myös liitettävä läheisesti kolmanteen pilariin. Laitonta työtä on myös pyrittävä poistamaan, mikä on yhtä ratkaisevassa asemassa eläkejärjestelmiemme suojelemisen kannalta.
Vasilica Viorica Dăncilă
Arvoisa puhemies, Euroopassa viime vuosina havaittu väestön ikääntymistä koskeva suuntaus on aiheuttanut suuria muutoksia lääketieteen ja kulutustottumuksien alalla samoin kuin väestörakenteeseen ja sosiaaliturvajärjestelmään. Näissä oloissa eläkejärjestelmien toimivuuden takaaminen tulevaisuudessa liittyy tiiviisti siihen, miten pitkään EU:n kansalaiset osallistuvat aktiivisesti työmarkkinoiden toimintaan. Mielestäni on hyödyllistä, että EU 2020 -strategialla tuetaan aktiivista ja kohdennettua työmarkkinapolitiikkaa, jolla edistetään ikääntyneiden työntekijöiden, naisten, vähemmistöryhmiin kuuluvien henkilöiden ja pitkäaikaistyöttömien työllistymistä. Katson, että tämän tavoitteen saavuttamisen myötä työntekijöiden määrä kasvaa Euroopassa, samoin kuin talous, mikä vaikuttaa myönteisesti eläkejärjestelmien toimivuuteen EU:ssa.
Jarosław Kalinowski
Arvoisa puhemies, me kaikki tiedämme, ettei ihanteellista eläkejärjestelmiä koskevaa mallia ole olemassakaan. Kukin valtio on kehittänyt omat ratkaisunsa ja tulevia uudistuksia koskevat suunnitelmansa, joita mukautetaan vastaamaan tarpeita. Yksittäisten järjestelmien välisistä merkittävistä eroista huolimatta katson, että Euroopan unionin olisi näytettävä suunta, jota kaikkien jäsenvaltioiden olisi seurattava muutoksia toteutettaessa. Valiokunnassa painotettiin moneen kertaan, että viime vuosien rahoitus- ja talouskriisin myötä on käynyt selväksi, että eläkejärjestelmiä on uudistettava kiireellisesti. Solidaarisuus- ja toissijaisuusperiaatteet velvoittavat meitä vahvistamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tällä alalla. Jakamalla kokemuksemme vältämme hukkaamasta aikaa päällekkäisyyksiin, jotka ovat jo aiheuttaneet tuhoisia seurauksia yhdessä valtiossa, ja parhaita käytäntöjä koskevan tiedonvaihdon avulla on mahdollista kehittää tehokkaasti parhaita strategioita.
On muistettava, että pelkkien maksujen korottamisen ja niiden maksuajan pidentämisen lisäksi on toteutettava muita uudistuksia. Talousarvion vakaus, eläkkeiden rajat ylittävät koordinointitoimet, vähimmäistakuiden kehittäminen ja miesten ja naisten yhtäläiset oikeudet ovat kysymyksiä, joita olisi tarkasteltava kussakin jäsenvaltiossa. Kaikkialla unionissa olisi kehitettävä keskinäisessä riippuvuussuhteissa oleviin ja toisiaan täydentäviin pilareihin perustuvaa kestävää järjestelmää, joka kattaa julkiset ja yksityiset eläkkeet sekä työntekijäeläkkeet samoin kuin rahastoivat ja muut kuin rahastoivat eläkejärjestelmät. Tämän ratkaisun avulla voidaan mielestäni taata vakaiden ja oikeudenmukaisten eläkejärjestelmien luominen, jotka pysyvät samanaikaisesti riittävän joustavina, jotta voimme mukautua kokemiimme sosiaalisiin ja taloudellisiin muutoksiin.
Zuzana Roithová
Arvoisa puhemies, lähes kaikki maailman valtiot joutuvat väestönsä ikääntymisen vuoksi kohtaamaan kysymyksen siitä, miten tulevaisuudessa rahoitetaan etupäässä joustavaan rahoitukseen perustuvia eläkejärjestelmiä. Pidän myönteisenä jäsen Oomen-Ruijtenin laatimaa erinomaista mietintöä, jossa ehdotetaan ratkaisumahdollisuutta toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. Haluaisin mainita ratkaisuvaihtoehdon, jota kristillis-demokraattinen liitto - Tšekkoslovakian kansanpuolue (Christian and Democratic Union - Czechoslovak People's Party, KDU-ČSL) on jo vuosien ajan edistänyt Tšekin tasavallassa. Ansiotyössä käyvien lasten olisi halutessaan voitava ohjata osa lakisääteisistä maksuistaan joustavaan järjestelmään eli vanhempiensa eläketilille, kattaen siten osittain heidän lapsuutensa aikana aiheutuneet kustannukset mahdollistamalla näin vanhemmilleen maksettavan suuremman eläkkeen. Tämä yksilöllinen sukupolvien välinen solidaarisuus kohdistuisi yhtäältä oikeudenmukaisempana nykyisiä eläkeläisiä kohtaan, jotka ovat tehneet hyvää työtä kasvattaessaan uuden sukupolven, kun taas siitä toisaalta olisi varmasti apua pyrittäessä parantamaan yhteiskunnan suhtautumista suurperheitä kohtaan. Lasten hankkimisen olisi oltava kannattavaa eikä pelkkä kustannus. Tämä on avain sekä eläkeongelmasta aiheutuvien seurauksien että sen pääsyyn pysyvään ratkaisemiseen.
Jaromír Kohlíček
Arvoisa puhemies, kymmenen vuoden työ vihreän kirjan parissa, jonka otsikkona on harhaanjohtavasti "Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen", on johtanut pelkkään järjettömistä väitteistä koostuvaan sattumanvaraiseen kokonaisuuteen. En tiedä, millainen tilanne on muissa valtioissa, mutta esimerkiksi Tšekin tasavallassa asiantuntijoiden 10 vuotta sitten esittämät syntyvyyslukuja koskevat arviot eroavat niin perinpohjaisesti vallitsevasta asiaintilasta, että vihreän kirjan väittämät, jotka koskevat vuosia 2040-2060, ovat mielestäni järjettömiä. Mikäli asiantuntijat eivät pysty ennustamaan syntyvyyslukujen kehittymistä edes viiden-seitsemän vuoden päähän, miten heidän ennustuksillaan, jotka ulottuvat yli 30 vuoden päähän, voi olla minkäänlaista arvoa? Koko vihreä kirja perustuu sille virheelliselle olettamukselle, että niin kauan kuin veronmaksajat velvoitetaan lain nojalla sijoittamaan osa eläkejärjestelmään osoitetuista varoista rahastoon, joka ei ole valtion takaama, he saavat suurempaa eläkettä kuin yksinomaan ensimmäisen pilarin perusteella. Vastuuntuntoinen perustuslakituomioistuin kuvailisi tällaista lakia epäilemättä perustuslain vastaiseksi. Jopa sellaisissa valtioissa, joissa toinen pilari otettiin aiemmin käyttöön, se ei selvästikään tuottanut toivottuja tuloksia. Esimerkiksi Chilessä 1970-luvulla, kun Augusto Pinochet oli suistettu vallasta, yksityiset rahastot, jotka eivät olleet valtion takaamia, olivat pakollisia armeijaan ja poliisivoimiin kuulumattomille kansalaisille. Miksi näin oli? Miksi Unkarin nykyinen konservatiivihallitus poistaa myös eläketurvan tehottomasta toisesta pilarista? Nämä ovat tärkeimmät syyt, joiden vuoksi Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto ei voi äänestää jäsen Oomen-Ruijtenin mietinnön puolesta. Emme voi tukea vuosisadan suunniteltua rikosta!
Louis Grech
Arvoisa puhemies, EU:n ja jäsenvaltioiden on vastattava yhteen suurimmista niihin kohdistuvista haasteista taatakseen eläkejärjestelmien riittävyyden ja kestävyyden unionissa. Koska suuri prosenttiosuus kansalaisista on toimeentulonsa kannalta erittäin riippuvainen eläkejärjestelmästä, painotan solidaarisuusperiaatteeseen perustuvien valtion rahoittamien eläkejärjestelmien merkitystä.
Monitahoisissa tilanteissa, joissa on kyse eläkejärjestelmiin liittyvistä erilaisista perinteistä ja tyypeistä, ja ottaen huomioon, että jäsenvaltioilla on päävastuu eläkeuudistuksesta, on mahdoton soveltaa "yhden koon" periaatetta. EU voi kuitenkin tuottaa lisäarvoa toteuttamalla koordinointitoimia eri eläkejärjestelmien välillä ja jakamalla parhaita käytäntöjä.
Eläkejärjestelmiä olisi uudistettava avoimesti, kuluttajien tarpeita suojellen ja tiedottaen heille heidän oikeuksistaan eri eläkejärjestelmiin nähden samoin kuin asiaan liittyvistä riskeistä, kuten erityisesti rajat ylittävään liikkuvuuteen liittyvistä riskeistä. Eläkejärjestelmien olisi kestettävä jäsenvaltioihin mahdollisesti kohdistuvia budjetti- ja väestörakennepaineita aiheuttamatta tarpeetonta painetta tavallisille kansalaisille.
Kaikkea tätä on tarkasteltava ottaen huomioon tulevat demografiset ja sosioekonomiset haasteet, kuten epätyypillisten työsuhteiden kehittyminen, naisten työvoimaosuuden kasvaminen, muuttuvat perherakenteet ja nuorten työttömyys.
Angelika Werthmann
Arvoisa puhemies, jotkin tätä vihreää kirjaa koskevaan komission aloitteeseen sisältyvät aiheet ovat mielestäni erityisen tärkeitä. Olemme velvollisia huolehtimaan siitä, että erityisesti ikääntyneet kansalaiset, jotka ovat työelämänsä aikana osallistuneet nykyisen vaurautemme luomiseen, eivät joudu haavoittuvaan asemaan vanhoilla päivillään. Samalla mietinnössä otetaan toissijaisuusperiaate asianmukaisesti huomioon. Komission olisi vaadittava selvemmin miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. Naiset ovat miehiä yleisemmin epätyypillisissä työsuhteissa. Heidän eläkkeensä ovat usein pienempiä, minkä vuoksi heihin kohdistuu suurempi vanhuusiän köyhyysriski. Asianmukaiset ja varmat eläkejärjestelmät ovat sukupolvien välisiä pitkän aikavälin sopimuksia. Kannustan näin ollen komissiota hyödyntämään vihreää kirjaa sellaisten aloitteiden käynnistämiseksi, joilla edistetään yleisön tietoisuutta sukupolvien välisestä solidaarisuudesta eläketurvan alalla.
Elena Băsescu
Arvoisa puhemies, EU:ssa on mielestäni luotava avoin, yhtenäinen eläkejärjestelmä, jossa otetaan huomioon demografiset suuntaukset ja liikkuvuus. Mainitsen esimerkkinä oman kotimaani. Vuotuiset eläkemenot ovat Romaniassa talousarvion suurin menoluokka. Valtion sosiaaliturvamenoissa on havaittu vuodesta 2006 alkaen vuotuinen alijäämä, joka oli suuruudeltaan 1,5 miljardia euroa vuonna 2009. Maailmanpankin arvioiden mukaan eläkemenoista johtuva alijäämä olisi noussut 12 prosenttiin BKT:stä vanhan järjestelmän kehyksessä. Tästä syystä ja lain N:o 263/2010 hyväksymisen myötä Romaniassa on toteutettu merkittäviä uudistuksia, joilla varmistetaan julkisen eläkejärjestelmän kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Näitä uudistuksia ovat muun muassa varhaiseläkkeelle ja perusteettomista lääketieteellisistä syistä työkyvyttömyyseläkkeelle jäämisen rajoittaminen, julkiseen ja yhtenäiseen eläkejärjestelmään osallistuvien henkilöiden määrän lisääminen sekä miesten ja naisten tavanomaisen eläkeiän vaiheittainen nostaminen 65 vuoteen miesten kohdalla vuoteen 2015 mennessä ja 63 vuoteen naisten kohdalla vuoteen 2030 mennessä.
Ville Itälä
Arvoisa puhemies, tällä hetkellä kaikki eläkkeet ovat kunkin jäsenvaltion vastuulla, mutta EU:lla on jo vahva rooli eläkepolitiikassa. Jotta me voimme päästää päämäärään, että ihmisten ja työvoiman vapaa liikkuvuus on todella aidosti vapaata, tulee eläkejärjestelmien olla riittävästi harmonisoituja ja riittävä minimitaso on turvattava, jotta perheet voivat todellisuudessa liikkua täysin vapaasti. Sen takia on mentävä kohti yhtenäistä järjestelmää, ja mitä nopeammin, sen parempi. Muuten epäyhtenäinen eläkejärjestelmä luo todellisuudessa esteen vapaalle liikkuvuudelle EU:n sisällä.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Olin iloinen saadessani tietää, että komission vihreää kirjaa riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittämisestä koskeva mietintö sisällytetään tämän päivän esityslistalle. Kysymykset, jotka koskevat tulevia eläkkeitä, niiden turvallisuutta ja niiden tuottamaa tulotasoa, ovat tärkeimpiä yhteiskuntaan kohdistuvia ongelmia. Vaikka jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää eläkejärjestelmien muodosta eikä Euroopan unionilla periaatteessa ole oikeutta toteuttaa toimia tällä alalla, EU:ssa olisi laadittava eläkejärjestelmiä koskevia tietynlaisia oikeudellisia ratkaisuja. Parlamentin vaatimus siitä, että komission olisi kehitettävä suuntaviivoja jäsenvaltioiden hallituksia varten, on hyvin merkittävä eläkeläisten taloudellisen turvan kannalta, koska suuntaviivoissa vahvistettaisiin eläkkeiden vähimmäistaso ja eläke-etujen laskentaperusteet, minkä ansiosta naisten eläke-edut eivät enää jäisi jälkeen miesten eläke-eduista. Naiset joutuvat tyytymään pienempiin eläkkeisiin ilman omaa syytään, sen vuoksi, että heille maksetaan erisuuruista palkkaa samasta työstä tai että he ovat joutuneet keskeyttämään työnteon hoitaakseen lapsia, minkä vuoksi heidän eläkemaksunsa jäävät alhaisemmiksi koko heidän työelämänsä ajan. Eläkejärjestelmien vakauteen kohdistuvat uhat huomioon ottaen komission on syytä varmistaa sellaisten oikeudellisten ratkaisujen käyttöön ottaminen, joilla taataan miesten ja naisten yhtäläinen kohtelu kaikkialla EU:ssa tulevien eläkkeiden tasoon liittyen.
Mara Bizzotto
Unionissa, jossa on nyt kauhistuttavat 23 miljoonaa työtöntä, saavutettiin vuonna 2011 kaikki vuosikymmenen negatiiviset ennätykset työllisyyspolitiikan alalla, minkä myötä sen voidaan virallisesti katsoa epäonnistuneen. Kriisi on enemmän kuin riittävä peruste hyväksyä asiakirja, jossa esitetty kehotus soveltaa toissijaisuusperiaatetta eläkkeiden alalla osoittaa, että eurokraatit ovat jälleen tulleet järkiinsä ryhtyessään tarkistamaan todella epäonnistunutta Euroopan sosiaalista mallia. Hallitukset, joita on vuosikymmenen ajan sysätty syrjään, astuvat nyt esiin ja edistävät sosiaalisen unionin uudelleen rakentamista prosessin tärkeimpinä toimijoina. Tämä ei kuitenkaan riitä: ainoastaan ruohonjuuritason demokratiaa puoltava rohkea päätös, joka perustuu työnteon houkuttelevuutta lisääviin työllisyysalan uudistuksiin ja palkkakuittifederalismiin, jossa otetaan huomioon elinkustannuksien vaihtelevuus eri Euroopan alueilla, minkä perusteella mukautettaisiin niin palkkoja kuin eläkkeitä, olisi todellinen suunnanmuutos kohti uudistumista. Työvoimakustannuksien alentaminen vähentämällä verotusta ja antamalla pienyrityksille mahdollisuus jatkaa toimintaansa ja sijoitustoimien toteuttamista alueellaan on keskeisessä asemassa, jotta varmistetaan eläkemaksujen yhtäläisyys vanhemmille sukupolville ja varmuuden ja elämänlaadun täyteinen tulevaisuus uusille sukupolville.
