Japanin ydinvoimalaonnettomuuden opetukset Euroopan ydinturvallisuuden kannalta
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana keskustelu neuvoston ja komission julkilausumista Japanin ydinvoimalaonnettomuuden opetuksista Euroopan ydinturvallisuuden kannalta.
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin aivan ensiksi sanoa, että olen tyytyväinen, että jatkamme viime kuussa alkanutta keskustelua. Toisaalta tämä osoittaa tilanteen vakavuuden ja toisaalta se on osoitus siitä, että kaikkien niiden tunteellisten reaktioiden lisäksi, joita Japanin edelleen erittäin vakava tilanne meissä kaikissa aivan oikein herättää, toimielimemme aikovat ryhtyä tämän asian osalta toimiin asianmukaisen varovasti. Samalla haluaisin vahvistaa, että olemme valmiita tarjoamaan jatkuvaa ja konkreettista apua Japanin kansalle sekä humanitaarisen avun muodossa että ydinvoima-asiantuntijoidemme apuna. Eurooppa-komissio totesi tämän selkeästi 25. maaliskuuta.
Haluaisin lisäksi huomauttaa, että puheenjohtajavaltio Unkari reagoi välittömästi Japanin katastrofiin, erityisesti ydinenergian riskeihin liittyvien toimien osalta. Haluaisin jo aivan aluksi hälventää noita väärinkäsityksiä, joita kansalaiset saattavat saada ydinturvallisuudesta, nimittäin sen, että EU ymmärtää vasta nyt, ulkoisen kriisitilanteen myötä, asian merkityksen. Se on suurta harhaluuloa toisaalta siksi, että todellisuudessa EU:ssa on tästä aiheesta on ollut voimassa yli 25 vuotta oikeudellisesti velvoittava kehys, jota muokkaamme jatkuvasti, viimeksi esimerkiksi vuoden 2009 ydinturvallisuusdirektiivin avulla. Toisaalta myös siksi, että ydinturvallisuuden takaaminen on jatkuva prosessi, jonka aikana kehitämme asteittain eritelmiä, teemme johtopäätöksiä Fukushiman onnettomuuden kaltaisista tapahtumista ja tarkastamme säännöllisesti laitosten todelliset turvallisuusolot. Eurooppa-neuvosto antoi maaliskuussa uuden vahvistuksen siitä, että EU:n vastauksessa on noudatettava ohjeita, joissa yhdistetään takuu itse laitoksen turvallisuudesta sääntelypuitteiden kehittämiseen. Yksi tämän EU:n monisäikeisen vastauksen näkökulma on eurooppalaisten ydinlaitosten kattava turvallisuus- ja riskiarviointi eli "stressitestit".
Niiden soveltamisala ja niihin liittyvät käytännön toimet on määrättävä ja otettava samalla huomioon viimeaikaiset tapahtumat ja hyödynnettävä täysimääräisesti saatavilla olevaa asiantuntemusta. Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän ja sen jäsenten, riippumattomien kansallisten sääntelyviranomaisten, on saatava edellä mainittujen käytännön toimien määrittäminen loppuun toukokuun puoliväliin mennessä, joten niiden arviointi voidaan luultavasti aloittaa kesällä. Monet jäsenvaltiot ja ydinalan toimijat ovat jo tehneet päätöksiä, joissa edellytetään voimaloiden turvallisuustarkastusta. Sen perusteella ensimmäiset päätelmät voidaan siksi laatia ja julkaista vuoden lopussa. Arviointiviranomaiset tiedottavat stressitestien tuloksista sekä kansalaisille että komissiolle.
Eurooppa-neuvosto arvioi viimeksi mainitun raportin perusteella alustavat tulokset vuoden loppuun mennessä. Toisen, eli sääntelynäkökulman puitteissa Eurooppa-neuvosto on jo pyytänyt komissiota tarkastamaan ydinlaitosten turvallisuudesta voimassa olevat lainsäädäntö- ja sääntelypuitteet ja antamaan tarvittaessa ehdotuksia niiden kehittämisestä. Meidän on samalla jatkettava oikeudellisen sääntelyn alalla jo käynnissä olevaa työtä, ja meidän on annettava ehdotus direktiiviksi käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen hoidosta. Turvallisuuseritelmät on määritettävä joka tapauksessa selkeästi siten, että ne kattavat ydinlaitosten koko elämänkaaren. Kolmanneksi meidän on myös pyydettävä EU:n naapurissa sijaitsevia kolmansia maita liittymään tähän arviointiin ja nostamaan turvallisuusvaatimustensa tasoa.
Turvallisuusnäkökohdat eivät tietenkään rajoitu ydinenergiaan. Meillä ei ole minkään energialähteen osalta, riippumatta siitä, miten suuri sen osuus toimitusvarmuudessa on, varaa asettaa toimituksen takaamista koskevia näkökohtia etusijalle ennen ihmisten terveyteen tai ympäristönsuojeluun liittyviä turvallisuusnäkökohtia. Kuten tiedätte, meidän on myös otettava huomioon EU:ssa olemassa oleva tilanne eli se, että jäsenvaltioiden polttoaineen käyttö perustuu erilaisiin yhdistelmiin. Sinällään kaikki voivat vapaasti päättää energiayhdistelmästään. Sellaisena se myös säilyy lähitulevaisuudessa, koska puhumme energiayhdistelmästä, jonka määrittäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Yhteisten tavoitteiden osalta se ei kuitenkaan estä meitä etenemästä kohti yhteisen energiapolitiikan luomista.
Tänä vuonna me esimerkiksi alamme tutkia energiaa koskevaa etenemissuunnitelmaa vuodeksi 2050. Siinä arvioimme tasoa, jolla yksittäisten energialähteiden on edistettävä ilmastoon liittyvien tavoitteiden saavuttamisesta, minkä ohella meidän on myös täytettävä energiapolitiikkaa, toimitusvarmuutta, kestävyyttä ja kilpailukykyä koskevat tavoitteemme. Energiayhdistelmän määrittämistä koskevan vapauden lisäksi sisämarkkinoiden syventäminen ja jatkuvasti tiiviimmät jäsenvaltioiden väliset yhteydet johtavat kuitenkin jäsenvaltioiden energiapolitiikan ja energialähteiden valintaa koskevien päätösten välisen riippuvuuden kasvuun. Siksi on myös järkevää laatia yhteinen näkemys energiapolitiikkamme seurauksista investoinneille, energian hinnoille ja sääntelylle.
Se tarkoittaa myös, että koska ydinenergian osuus on tällä hetkellä 30 prosenttia EU:n energiatuotannosta, yhdelläkään 14:stä ydinenergian valinneesta jäsenvaltiosta ei ole varaa sulkea ydinvoimaloita välittömästi kuulematta ensin toisia jäsenvaltioita ja tutkimatta sekä vaihtoehtoisia energialähteitä että verkkoon liittyviä kysymyksiä prosessissa. Puheenjohtajavaltio aikoo siksi käydä yksityiskohtaisen keskustelun energiaministerien epävirallisessa kokouksessa toukokuussa tähän aiheeseen liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi. Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä, on tärkeää, että tiedotamme myös kansalaisille taustalla olevista olettamuksista ja sekä eduista että haitoista, joita valituilla energialähteillä on. Olen varma, että voimme edistää sitä myös tämän päivän keskustelulla. Paljon kiitoksia, arvoisa puhemies.
Günther Oettinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Győri, hyvät parlamentin jäsenet, maaliskuun 11. päivän hirvittävä maanjäristys, sitä seurannut tsunami, ydinvoimalassa tapahtunut onnettomuus, joka aiheutti vahinkoa monille reaktoreille, ja se, että vahinkojen korjaaminen ja riskien voittaminen ei ole vieläkään näköpiirissä, koska ydinvoimala ei ole edelleenkään hallinnassa, edes uusinta tekniikkaa käyttämällä: kaikki nämä tapahtumat herättävät meissä huolta turvallisuudesta ja energia-alasta Euroopan unionissa ja muualla. Tämän vuoksi me kutsuimme 11. maaliskuuta ministereistä ja kansallisten hallitusten, ydinvoimaloiden rakennusyhtiöiden ja energia-alan edustajista koostuvan korkean tason ryhmän osallistumaan kokoukseen 15. maaliskuuta. Energiaministereiden neuvostossa teimme valmisteluja maaliskuun 21. päivän Eurooppa-neuvoston kokousta varten, ja siinä kehotettiin lopuksi, 25. maaliskuuta, komissiota ja kansallisia ydinturvallisuusviranomaisia tekemään erityinen stressitesti ja kattava turvallisuustarkastus, jonka tarkoituksena on taata mahdollisimman korkeat turvallisuusstandardit. Siitä asti olemme laatineet testauskriteerejä.
Olemme yhdessä pääosastojen ja ydinturvallisuusviranomaisten kanssa koonneet testauskriteereistä luettelon, joka esitetään teille ja kansalaisille ennen sen lopullista hyväksymistä. Toisaalta tämä koskee Euroopan unionin voimaloille maanjäristyksistä ja nousevasta vedestä erityisesti Atlantin rannikolla johtuvien riskien seurauksia. Toisaalta se koskee seurauksia itse voimaloille, toisin sanoen kysymystä siitä, miten jäähdytysjärjestelmiä, sähköntuotantoa ja hätägeneraattoreita voidaan suojella. Testin muita tekijöitä ovat terrori- ja verkkohyökkäykset ja lentokoneiden törmääminen voimaloihin.
Uskomme, että testauskriteereitä koskeva kuuleminen päättyy ja päätös tehdään toukokuun puoliväliin mennessä ENSREGin, Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän kokouksessa. Odotamme, että vuoden loppuun mennessä on tehty kattavat testit mahdollisimman korkeiden turvallisuusstandardien takaamiseksi Euroopan unionin 143 ydinvoimalassa. Olemme puhuneet Venäjän federaation ja Ukrainan hallituksille ja otamme muutaman seuraavan päivän kuluessa yhteyttä Sveitsiin ja Armeniaan ja lisäksi maihin, jotka aikovat rakentaa ydinvoimaloita, kuten Turkkiin ja Valko-Venäjään. Tällä kaikella pyrimme varmistamaan, että maissa, jotka ovat Euroopan unionin lähimpiä naapureita, sovelletaan mahdollisimman korkeita turvallisuusstandardeja ja turvallisuustarkastusten testauskriteerejä.
Tiedämme, että jäsenvaltiot ovat vastuussa energiayhdistelmästä ja siten myös energiateknologiasta, ydinvoimaloista ja muista teknologioista. Muutaman viime päivän aikana on käynyt selväksi, että jäsenvaltiot haluavat säilyttää nämä valtuudet. Toisin sanoen nykyisten perussopimusten ja lainsäädännön perusteella ei näytä realistiselta tehdä päätöksiä ydinvoimasta EU:n tasolla. Turvallisuustesti, johon kaikkien on osallistuttava, näyttää minusta kuitenkin olevan yhteinen nimittäjä kaikille jäsenvaltioille siinä säädettyjen korkeiden standardin vuoksi riippumatta siitä, onko niillä ydinvoimaa. Ranskassa noin 76 prosenttia sähköstä tuotetaan ydinvoimalla, kun taas Itävallassa luku on 0 prosenttia. Yhteensä 14 jäsenvaltiossa käytetään ydinvoimaa ja 13:ssa ei. Saksa selvittää tällä hetkellä voimaloiden toiminta-ajan lyhentämistä. Puola miettii, rakentaako se ensimmäisen ydinvoimalansa, ja Italia harkitsee, investoiko se uusiin voimaloihin.
Turvallisuustarkastuksen täytäntöönpanon lisäksi katsomme, että ydinturvallisuusdirektiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tämän vuoden heinäkuuhun mennessä on erittäin tärkeää. Aioimme tehdä vuonna 2014 arvioinnin ydinturvallisuusdirektiivistä, jonka parlamentti ja neuvosto hyväksyivät ja joka on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Haluamme nyt aikaistaa tätä. Aiomme tiedottaa teille vuoden loppuun mennessä lisäkeskusteluistamme siitä, miten direktiiviä voidaan vahvistaa, koska tällä hetkellä se koskee ensisijaisesti virallisia valtuuksia ja elimiä, jotka on perustettava, sekä muita aloja.
Haluaisin myös mainita ydinjätettä koskevat ehdotukset, jotka komissio antoi ja joita käsitellään tällä hetkellä parlamentissa ja neuvostossa. Niillä edistetään myös yhteisiä toimenpiteitä, joilla varmistetaan mahdollisimman korkeat turvallisuustasot. Tiedämme, että jäsenvaltiot tekevät turvallisuustarkastusten perusteella omat johtopäätöksensä. Luotan kuitenkin vaikutukseen, joka todellisuudella tässä tapauksessa on. Luotan siihen, että jäsenvaltiot ottavat huomioon turvallisuusarvioinnin, standardit ja tarvittavat toimenpiteet, joita asiantuntijat ovat ehdottaneet, ja toteuttavat nämä asiat maissaan ja ydinvoimaloissaan. Toukokuun puolivälissä kerromme teille, milloin voimme odottaa pystyvämme esittämään teille työryhmätasolla laaditun luonnoksen stressitestistä ja testauskriteereistä.
Corien Wortmann-Kool
PPE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, haluaisin ryhmäni puolesta kiittää komission jäsentä Oettingeria siitä, että hän ryhtyi ydinturvallisuutta koskevaan työhön välittömästi Japanin katastrofin jälkeen. Tämä työ on erittäin tärkeää kansalaistemme turvallisuudelle, koska Japanin ydinkatastrofi on osoittanut, että meidän on tarkistettava ydinturvallisuutta koskevia sääntöjämme.
Tämä on merkittävä tehtävä teille, ja neuvostolle, koska me EU:ssa olemme toisistamme riippuvaisia ydinturvallisuuden alalla. Kaikille ydinlaitoksille on tehtävä eurooppalainen stressitesti, ja, kuten sanoitte, kriteerit on yhtenäistettävä. Tuosta stressitestistä tarvitaan puolueeton ja avoin raportti - eli julkinen raportti - jonka lähtökohtana on oltava korkein mahdollinen turvallisuustaso.
Arvoisa puhemies, toivon, että te ja jäsenvaltiot teette ankarasti työtä tuon yhtenäisen lähestymistavan osalta, jotta voimme luottaa siihen, että korkeimmat turvallisuusstandardit ovat käytössä. Mikäli ydinlaitos ei läpäise stressitestiä, teidän ja neuvoston on varmistettava, että kyseinen jäsenvaltio sitoutuu ryhtymään välittömiin toimenpiteisiin. Kyseinen toiminta voisi jopa sisältää ydinvoimalan väliaikaisen, tai jopa pysyvän, sulkemisen. Sen suhteen on tärkeää, että otamme mukaan myös rajojemme lähellä sijaitsevat ydinvoimalat, koska joskus niillä on jopa suurempi vaikutus kansalaisiimme kuin kokonaan EU:ssa olevissa ydinvoimaloilla. Kiinnitättehän huomiota tähän.
Suunnitellut toimet ja riskit on tutkittava asianmukaisesti. Ydinvoima on energialähde, josta emme voi luopua noin vain, koska saamme siitä suuren osan energiastamme ja koska se edistää hiilidioksidipäästöjen vähentämistä. Meidän on kuitenkin ajateltava tulevaisuuttamme ja uusiutuvaa energiaa uudelleen ja myös kehitettävä lisää kunnianhimoista energiatehokkuutta.
Marita Ulvskog
Arvoisa puhemies, ydinvoima eroaa muista energialähteistä. Se voi aiheuttaa erittäin lyhyessä ajassa suunnatonta vahinkoa maille, ihmisille ja tuleville sukupolville. Olen siksi tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentissa näyttää olevan vahva ja laaja tuki ydinvoiman turvallisuuskysymyksille. Toivon, että se myös johtaa selkeisiin ja laajoihin yhteisiin päätöksiin.
Ydinvoimaa ei voida säädellä ja valvoa ainoastaan kansallisella tasolla. Ydinvoima ei tunne kansallisia rajoja, eikä se tunne EU:n rajoja. Turvallisuuskeskustelussa ja turvallisuutta koskevassa työssä on siksi oltava erittäin laaja asialista. Sen vuoksi on tärkeää, että teemme mahdollisimman yhtenäisen päätöksen ja että jätämme kerrankin huomiotta sen, että meillä on hieman eriävät näkemykset ydinvoimaa koskevasta kysymyksestä. Tässä on kyse yhteisestä edusta, sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä: turvallisuudesta.
Pidemmällä aikavälillä tilanne osoittaa nykyisen energiahuoltomme kestämättömän tilanteen. Energiayhdistelmämme ei ole riittävän monipuolinen. Puheet investoinneista uusiutuvaan energiaa ja energiatehokkuuteen on muutettava toiminnaksi. Meidän on todellakin muutettava ajattelutapaamme energiapolitiikkamme osalta, mutta tässä päätöslauselmassa ei pitäisi olla kyse siitä. Siinä on annettava uusi alku energiajärjestelmämme muuttamiselle kestävän energian suuntaan ja, tietenkin, sellaisen strategian laatimiselle, jolla poistetaan asteittain ydinvoima - joissakin tapauksissa lähitulevaisuudessa ja toisissa hieman pidemmällä tai keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
Lena Ek
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Japanin murheelliset tapahtumat eivät paljastaneet vain japanilaisten reaktorien virheitä ja puutteita. Fukushiman tapahtumat paljastivat myös ydinvoimaloiden kansainvälisen turvajärjestelmän puutteet. Nyt monet eurooppalaiset ovat huolissaan ydinturvallisuudesta täällä Euroopassa. Siksi on olennaisen tärkeää, että Euroopan unioni arvioi kattavasti uudelleen lähestymistapansa ydinturvallisuuteen.
Liberaalidemokraattien kanta on se, että neuvoston ehdottamat stressitestit ovat liian heikkoja. Tekniikan ja maantieteen lisäksi meidän pitäisi testata koko turvallisuuskulttuuri ja valmiudet vastata monitasoisiin katastrofiskenaarioihin. On ehdottoman tärkeää, että testeistä tehdään pakollisia ja että ne perustuvat yhteisiin ja avoimiin yhteisön kriteereihin.
Kaikille pitäisi olla selvää, että emme voi antaa hallitusten ja kansallisten viranomaisten valvoa itseään. Sen sijaan riippumattomien asiantuntijoiden pitäisi tehdä stressitesti täysin avoimesti. Kaikki tiedot on julkaistava komission valvonnassa.
(Suosionosoituksia)
Se on tällä hetkellä ainoa uskottava vaihtoehto tämän teknologian osalta. IAEA:n pitäisi tehdä kattava arvio EU:n ydinturvallisuuslainsäädännöstä. Meillä pitäisi olla eurooppalaiset standardit ja tiukat vaatimukset. Komission, mutta myös neuvoston vastuulla on ottaa askel eteenpäin ja kantaa vastuunsa. Lopuksi, meidän on nyt ehdottomasti myös tehtävä johtopäätökset vaihtoehtoisen energian ja energiatehokkuuden osalta. On aika päättää velvoittavista tavoitteista.
(Suosionosoituksia)
Rebecca Harms
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Oettinger, te tiedätte jo, etten luota stressitesteihinne. Haluaisin selittää lyhyesti syyn siihen. Mielestäni ei ole hyvä asia, että kansallisille viranomaisille ja valvontaelimille annetaan vastuu testauskriteerien määrittämisestä ja tulosten arvioinnista. Tähän asti ne ovat olleet yksin vastuussa ydinvoimaloiden valvonnasta ja testaamisesta Euroopan unionissa.
Näiden elinten jäsenet kuuluvat tunnettuun vanhojen kaverien verkostoon, jossa todistetaan mielellään, että toisten kavereiden ydinvoimalat olivat turvallisia, ovat turvallisia ja pysyvät turvallisina. Uskotteko todella, että kansalliset sääntelyviranomaiset ymmärtävät yhtäkkiä tehneensä työnsä huonosti ja olleensa liian sallivia? Minä en usko sitä, arvoisa komission jäsen Oettinger, ettekä te ole vielä selittänyt minulle, miten aiotte taata sen, että tästä koko valvontajärjestelmästä tulee yhtäkkiä riippumaton.
Stressitestien vapaaehtoisuus on uusi todiste siitä, ettemme voi suhtautua niihin niin vakavasti kuin haluaisimme. Teillä on kuitenkin edelleen aikaan muuttaa suunnitelmianne ja antaa meille takuu siitä, että riippumattomien asiantuntijoiden annetaan päästä laitoksiin. Voitte taata, että kaikki testataan ja että me emme näe vain paperiraportteja järjestelmältä, jota olen aivan oikein kuvannut vanhojen kaverien verkostoksi, koska nuo kaikki mukana olleet ihmiset ovat tunteneet toisensa vuosikymmeniä ja ovat kavereita keskenään, ja he ovat aina hyväksyneet suurimmat riskitasot.
Haluaisin kertoa teille, että me Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmässä odotamme, että stressitestit suunnitellaan siten, että ne todella osoittavat, mitä ydinvoimaloita ei voida enää hyväksyä ja mitkä pitäisi ensimmäisenä poistaa verkosta. Jos stressitesteillä halutaan todella muuttaa EU:n suuntaa, meidän mielestämme ne ovat perusta lakkauttamisaikataululle, joka alkaa nyt ja, jos kaikki sujuu EU:ssa hyvin, joka voisi päättyä suunnilleen vuonna 2025.
Haluaisin pyytää teitä tekemään yhden konkreettisen asian, arvoisa komission jäsen Oettinger. Olette muutaman viime päivän aikana antanut monia haastatteluja ja selittänyt esimerkiksi Saksassa, että tiedätte, mitkä ydinvoimalat eivät läpäise näitä stressitestejä ja että olette varma joistakin niistä. Olkaa hyvä ja julkaiskaa näiden voimaloiden nimet. Jos yksi niistä on esimerkiksi Fessenheim, voimala, jota, kuten Ranskan valvontaelin on sanonut, ei ole suojattu asianmukaisesti nousevalta vedeltä tai maanjäristyksiltä, teidän pitäisi julkistaa niiden voimaloiden nimet, jotka ovat vaarallisia. Se lisäisi kansalaisten luottamusta toimiinne.
(Suosionosoituksia)
Giles Chichester
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää neuvoston puheenjohtajaa ja komission jäsentä heidän julkilausumistaan. Niiden punnittu sisältö on ristiriidassa joidenkin muiden puheenvuorojen kanssa. Muistakaamme aivan ensiksi, että Japanin 50 vuotta vanhat reaktorit ja EU:ssa valmisteilla olevat uudet mallit ovat valovuosien päässä toisistaan, toistan, valovuosien päässä toisistaan. Muistakaamme myös, että Japanin ja Länsi-Euroopan seismiset riskit ovat valovuosien päässä toisistaan. Meidän on ennen kaikkea oltava ehdottoman varmoja siitä, mitä tapahtui, ennen kuin ryhdymme arvioimaan sitä, mitä teemme ja mitä aiomme tehdä.
Nykyaikaiset reaktorit suunnitellaan nyt kestämään riskejä, joita ei voitu edes kuvitella 20 tai 50 vuotta sitten. Olen iloinen nähdessäni, että olette kanssani samaa mieltä, hyvä Rebecca Harms.
(Rebecca Harmsin välihuomautuksia)
Tuo esitettiin epäkohteliaasti ilman mikrofonia, ja te viette puheaikaani, hyvä Rebecca Harms.
On ehdotettu ydinreaktorien suunnittelun ja tilaamisen keskeyttämistä. Vastustan sitä, koska silloin toimittaisiin hätiköiden ilman tieteellisiä todisteita. Meidän on saatava selville, mitä tapahtui, ennen kuin ryhdymme mihinkään toimenpiteisiin muuttaaksemme jo vaikuttavaa turvallisuuskulttuuriamme EU:ssa. Olen samaa mieltä siitä, että haluamme vahvistaa turvallisuuskulttuuriamme, mutta ei toimita hätiköiden.
Sabine Wils
Arvoisa puhemies, Saksassa on äskettäin järjestetty mielenosoituksia, joissa 250 000 ihmistä vaati lopettamaan välittömästi ydinvoiman käytön ja vaihtamaan 100-prosenttisesti uusiutuvaan energiaan. Ne molemmat on mahdollista toteuttaa.
Tšernobylin ja Fukushiman jälkeen on selvää, että ydinvoimassa on aina jäännösriski. Siksi ydinturvallisuusstandardien on koko Euroopassa perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikoihin. Nykyiset turvallisuusstandardit ovat edelleen voimassa jäsenvaltioissa siitä huolimatta, että vuonna 2009 annettiin neuvoston direktiivi ydinlaitosten ydinturvallisuudesta.
Tämä direktiivi on siksi tarkistettava kiireellisesti, ja parlamentin on osallistuttava siihen Euratomin perustamissopimukseen perustumattoman yhteispäätösmenettelyn nojalla. Haluan, että laaditaan aloite, johon osallistuu mahdollisimman monia parlamentin ryhmiä ja jossa kehotetaan neuvostoa ja komissiota laatimaan ehdotus tätä koskevaksi direktiiviksi. Katson, että ydinvoimasta irtautumiselle tarvitaan koko Euroopan kattava suunnitelma.
Niki Tzavela
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä siitä, mitä tähän mennessä on sanottu, sekä siitä, että meidän on mietittävä keskeyttämistä myöhemmin, kuten Giles Chichester ehdotti.
Haluaisin kuitenkin lisätä seuraavaa: olemme siirtymässä uuteen aikakauteen, uuteen maailmaan. Kaikki 2000-luvulla tapahtuneet luonnonkatastrofit ovat olleet jättiläismäisiä katastrofeja: jättiläismäisiä paloja, jättiläismäisiä maanjäristyksiä ja jättiläismäisiä vedennousuja. Miten voimme suojella itseämme näistä katastrofeista aiheutuvalta ydinuhalta ja välttää sitä? Huomaamme, että saatamme näiden katastrofien vuoksi päätyä myös jättiläismäisiin kuolemiin.
Tuomitsemme täällä parlamentissa rikokset ihmisyyttä vastaan. Minä katson, että Tepcon tehokkuus yhtiönä on uusi muoto rikoksista ihmisyyttä vastaan: ei avoimuutta, ei varotoimenpiteitä, ja ongelmaa torjuvien työntekijöiden hyväksi ei tehdä mitään. Kehotan teitä kaikkia miettimään tätä yhteiskuntaa vastaan kohdistuvaa uutta rikosta, joka on edessämme 2000-luvulla.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tarvitsemme energiaa syödäksemme, matkustaaksemme, opiskellaksemme, parantaaksemme tauteja ja moniin muihin asioihin. Tuo energia on aina tullut monista eri lähteistä. Joissakin tapauksissa vanhimmista lähteistä, kuten vesivoima, fossiilinen energia ja jopa ydinenergia; toisissa tapauksissa nykyaikaisimmista lähteistä, esimerkiksi uusiutuvista. Sen lisäksi teknologioita kehitetään saamaan aikaan enemmän turvallisuutta joissakin tapauksissa tai tarjoamaan enemmän tehokkuutta, kuten uusiutuvien energialähteiden tapauksessa.
On myös olemassa tutkimusta, jota ei ole vielä sovellettu, kuten hiilidioksidin varastointi, tai jonka odotetaan johtavan - ja joka johtaa - fuusioenergiaan. Kaikki tämä on välttämätöntä, hyvät kollegat, koska ihmiskunta on toiminut ja kehittynyt käytettyjen resurssien jatkuvien parannusten ja ne mahdollistavan tutkimuksen perusteella. Viestintä, energia, lääketiede ja tutkimus perustuvat siihen: kaikkien resurssiemme jatkuvaan parantamiseen.
Äskettäin tsunami ja sen aiheuttanut maanjäristys saivat aikaan vakavia vahinkoja Japanin kansalle, muun muassa kuolonuhreja, kadonneita ihmisiä ja aineellisia menetyksiä, sekä huomattavaa vahinkoa Fukushiman ydinvoimalalle. Tämän kaiken perusteella meidän on parannettava turvallisuutta.
Tämä parlamentti äänestää huomenna yhteisestä päätöslauselmasta, josta parlamentin ryhmien suuri enemmistö on samaa mieltä. Siinä ilmaistaan se, mikä meitä yhdistää, ei sitä, mikä jakaa meidät. Haluaisin pyytää ryhmiä pysymään uskollisina ehdotuksen sisällölle, jotta omien etujen ei annettaisi tulla yhteisten etujen tai tässä ehdotuksessa saavuttamamme yhteisen näkemyksen tielle. Se on meidän vastuumme huomiselle.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa puhemies, aivan ensiksi haluaisin ilmaista suuren myötätuntoni uhreille ja ydinonnettomuuden takia evakuoiduille perheille.
Hyvät kollegat, johtopäätös, joka meidän pitäisi todellakin tästä onnettomuudesta tehdä, on se, että turvallisuustoimenpiteitä on vahvistettava kiireellisesti. Turvallisuudessa on kuitenkin kyse myös inhimillisistä resursseista. Meidän on varmistettava alalla työskentelevän henkilöstön koulutuksen korkein mahdollinen taso. Meidän on taattava mahdollisimman hyvät työolot. Koulutusta ja työtä koskevien erinomaisten puitteiden luominen on tehtävä, joka voidaan toteuttaa EU:n toimielimistä käsin.
Haluaisin myös korostaa sitoumuksia, jotka Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä on tehnyt EU:ta koskevassa energiasuunnitelmassaan, joka on luja sitoumus uusiutuvien energialähteiden, infrastruktuurien, energiatehokkuuden ja sähkövoiman puolesta. Katson näissä puitteissa, että meidän pitäisi myös käynnistää uudelleen keskustelu hiilestä, koska se on meidän ainoa fossiilisen energian kotimainen lähteemme.
Fiona Hall
(EN) Arvoisa puhemies, teknisiä standardeja koskevat stressitestit eivät riitä. Kyse ei ole pelkästään maanjäristyksistä. Japanissa ongelmana oli tapahtumien kasautuminen: tulvat, ulkoisen sähkön menetys ja viestintähäiriöt. Näimme, miten yksi ongelma johtaa toiseen, ja että itse Fukushiman voimalan radioaktiivisuus haittaa nyt valtavasti turvallisuustyötä, jota on jatkettava.
Ydinonnettomuus ei ole lineaarinen tapahtuma; seuraukset leviävät ulospäin kuten radioaktiivisuus, jota pääsee edelleen mereen. Siksi on olennaisen tärkeää, että ehdotetuissa stressitesteissä otetaan huomioon katastrofaalisen tapahtuman moninkertaiset, monimutkaiset ja geometriset seuraukset.
Arvoisa komission jäsen, kuten sanotte, jäsenvaltioilla on oikeus päättää energiayhdistelmästään, mutta te vastaatte ydinturvallisuudesta. Oletteko samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden pitäisi keskeyttää uusien ydinvoimaloiden suunnittelu ja tilaaminen? Mitä aiotte ehdottaa varmistaaksenne, että hallitukset ja sijoittajat keskittyvät sen sijaan nyt siihen, miten voidaan sitoutua aiempaa enemmän energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin?
Claude Turmes
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Oettinger, hyvät kollegat, Japanin dramaattiset tapahtumat ovat osoittaneet meille, että ainoa täysin turvallinen ydinvoimala on voimala, jota ei ole koskaan rakennettu tai joka on suljettu. Vain ne ovat täysin turvallisia. Japanin tapahtumien jälkeen tiedämme, että muut väitteet eivät ole totta. EU:n kansalaiset tietävät sen, ja siksi he haluavat meiltä voimakkaan vastauksen. Ainoa vastaus, jonka voimme antaa, on se, että aiomme kehittää EU:n, joka perustuu täysin uusiutuvaan energiaan.
Voimme panna tämän aikomuksen täytäntöön asteittain yhdistämällä energiatehokkuuden kodeissa, liikenteessä, teollisuudessa ja sähköntuotannossa, laajan joukon uusiutuvia energialähteitä ja maakaasun käytön siirtymäkauden polttoaineena. Arvoisa komission jäsen Oettinger, te olette laatimassa energiaa koskevaa etenemissuunnitelmaa vuodeksi 2050. Meidän kysymyksemme teille on tämä: Oletteko valmis työskentelemään meidän kanssamme tällaisen näkemyksen perusteella? Oletteko vakuuttunut siitä, että energialähteitä koskevaa etenemissuunnitelmaa vuodeksi 2050 käytetään pohjana keskusteluille, joita käydään asiantuntijoiden lisäksi EU:n kansalaisten kanssa, erilaisesta energiaa koskevasta tulevaisuudesta EU:ssa?
Konrad Szymański
(PL) Arvoisa puhemies, jos meidän on tänään laadittava johtopäätöksiä ja otettava oppia Japanin tapahtumista, meidän pitäisi tehdä se erittäin varovaisesti. Meidän on keskityttävä ja ajateltava huolellisesti. Siirtyminen pois ydinvoimasta tai epärealististen vaatimusten määrääminen tälle energiajärjestelmämme osalla ei poista yhtään ongelmaa. Aivan rajojemme takana rakennetaan vielä enemmän voimaloita, joihin ei sovelleta turvallisuusstandardejamme eikä sääntelyelintemme valvontaa. Kaliningradissa ja Valko-Venäjällä on jo käynnissä tällaista kehitystä Keski-Euroopan kysyntään vastaamiseksi. Ydinenergian pakeneminen unionista osoittaa ponnistustemme olevan näennäisiä. Iskemme jälleen kerran energiajärjestelmämme kilpailukykyyn ja siten myös talouteemme ja teollisuuteemme. Ympäristösuunnitelmat hyödyttävät ties kuinka monennen kerran kilpailijoitamme, pääasiassa Venäjää. Jos siis aiomme nyt nostaa standardeja, joita edellytämme ydinenergialta, meillä on oltava takuu siitä, että rajojemme ulkopuolella sijaitsevien reaktorien tuottamaan sähköön sovelletaan samoja ankaria kriteerejä.
Miloslav Ransdorf
(CS) Arvoisa puhemies, Japanin katastrofista voidaan tehdä monia johtopäätöksiä. Ensinnäkin energia-alan pitäisi olla valtion valvonnassa, ja kaikissa voimaloissa pitäisi olla luotettavat suojajärjestelyt, jotka on sijoitettu riittävän kauaksi. Tepco-yritys on toiminut vastuuttomasti. Toiseksi meidän pitäisi tukea ympäristöä kaikilla mahdollisilla tavoilla ja sanoa ei vihreille maailmanlopun maalareille, jotka ovat jo kauan kiristäneet EU:ta. Kolmanneksi, meidän on muutettava asennetta parlamentissamme ja komissiossa. Euroopan parlamentissa on pitkään vallinnut sivistymätön ilmapiiri, ja tarvitsemme sellaisten rohkeiden miesten ja naisten komissiota, jotka eivät pelkää uusia ratkaisuja ja joilla on tienraivaajan henki, emmekä vastuun välttelijöitä, jotka erään kovakuoriaislajin tavoin pyörittävät edessään mitättömistä henkilökohtaisista eduista tehtyä palloa, jopa EU:n kantojen osalta.
Peter Liese
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Oettinger, hyvät kollegat, tuen täysimääräisesti yhteistä päätöslauselmaa. Lähetämme kaksi konkreettista viestiä jäsenvaltioissa vastuullisissa asemissa oleville ja EU:n kansalaisille. Tarvitsemme yhteisiä sääntöjä suojelemaan meitä ydinonnettomuuksilta koko Euroopassa. Aika, jolloin ydinturvallisuuteen suhtauduttiin nurkkakuntaisesti, on kauan sitten päättynyt. Kaksi Saksan vanhempaa voimalaa, jotka sijaitsevat 180 kilometrin päässä Strasbourgista, on suljettu väliaikaisesti ja kytketty pois verkosta. Noin sadan kilometrin päässä täältä, Fessenheimissä, on reaktori, joka ei tietojemme mukaan ole turvallisempi kuin nuo Saksan kaksi ydinvoimalaa, jotka on Japanin tapahtumien takia kytketty pois verkosta.
Tämä esimerkki osoittaa selkeästi, että tarvitsemme erittäin korkean tason yhteiset kriteerit. Meillä on käytössä oikeusperusta, ja kysymys siitä, miten pitkälle menemme voimassa olevan oikeusperustan nojalla, on aina poliittinen. Meidän on mentävä paljon pidemmälle kuin aiemmin.
Toinen viesti on se, että huolimatta jäsenvaltioiden tekemistä päätöksistä, ja jotkin niistä kytkevät voimaloitaan verkosta irti muita nopeammin, emme saisi korvata menetettyä energiaa kaasun lisätuonnilla esimerkiksi Venäjältä. Päätöslauselman 21 ja 22 kohdat osoittavat suunnan, johon pyrimme. Haluamme enemmän uusiutuvaa energiaa ja enemmän energiatehokkuutta. Arvoisa komission jäsen Oettinger, te laaditte ennen Fukushiman tapahtumia energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman. Se oli merkittävä edistysaskel, ja nyt sen täytäntöönpaneminen on vielä välttämättömämpää.
Minä itse olen tämän parlamentin enemmistön kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitaan velvoittavia tavoitteita. Emme enää halua käyttää fossiilisia polttoaineita. Haluamme työpaikkoja kauppaan ja teollisuuteen. Energiatehokkuus on kustannustehokasta, joten meidän on saatava välittömästi aikaan edistystä tällä alalla.
Catherine Trautmann
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, ydinvoima on hiilidioksiditon energialähde, mutta se on myös siirtymäkauden energialähde, joka on riippuvaista ehtyvistä luonnonvaroista. Se on myös mahdollisesti vaarallinen energiamuoto. Fukushiman jälkeen on ensin ehdottomasti arvioitava voimaloidemme turvallisuus. Nämä stressitestit on tehtävä mahdollisimman koordinoidusti unionin tasolla ja mahdollisesti välittömässä naapurustossamme, ja niiden suorittamisen pitää olla sellaisten riippumattomien elinten vastuulla, jotka työskentelevät ankarien normien mukaisesti ja erittäin avoimesti.
Seuraavaksi, ilmastonmuutoksen torjunta edellyttää johdonmukaista ja kunnianhimoista politiikkaa. Vaikka ydinvoima tarkoittaa, että voimme päästää ilmakehään vähemmän hiilidioksidia tuottaaksemme tarvitsemamme sähkön, emme saa olla siitä riippuvaisia. Ranskan kaltaisissa ydinvoimaa tuottavissa maissa sen osuuden vähentäminen on ennakkoedellytys kaikille kauaskantoisille päätöksille. Tämä prosessi tarkoittaa, että meidän on kaksinkertaistettava ponnistuksemme energian säästämisen ja uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämisen osalta, sillä niillä voidaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kattaa melkein koko kulutuksemme. Tässä on kyse voimaloiden turvallisuudesta, mutta siinä on oltava kyse myös tarjonnan turvallisuudesta koko Euroopan unionissa, jotta mikään maa ei joudu taloudellisiin vaikeuksiin.
Lopuksi, todellinen yhteenkuuluvuus edellyttää energiayhteisön luomista.
Corinne Lepage
(FR) Arvoisa puhemies, turvallisuuden osalta tuen tietenkin enemmän kuin mielelläni kaikkia ehdotuksia, jotka kollegani ovat tehneet niiden tahojen olennaisen tärkeästä riippumattomuudesta, jotka vastaavat stressitestien tekemisestä, ja ajatusta, että nämä säännöt asetetaan yhteisön tasolla.
Emme saa kuitenkaan pettää itseämme: meillä on joitakin vanhempia voimaloita, jotka suunniteltiin ottamatta huomioon riskien kasautumista, ja siksi, teemmepä stressitestejä tai emme, nykyiset voimalat eivät ole koskaan täysin turvallisia. Meidän on tiedostettava tämä perin pohjin. En myöskään usko, että useimmat EU:n kansalaiset hyväksyvät nyt ajatusta Euroopassa tapahtuvan ydinonnettomuuden laskun maksamisesta. Se on ylellisyyttä, johon meillä ei ole varaa, ja meidän on tiedostettava se täysin.
Meidän on siksi poistettava ydinvoima asteittain ja pidettävä samalla mielessä taloudelliset tarpeemme, työllisyyttä koskevat tarpeemme, teollisuuden valmiutemme ja se, että kasvihuonekaasupäästöt eivät saa lisääntyä. Uskon, että me kaikki tiedostamme sen.
Miten saamme sen aikaan? Meidän pitäisi tehdä siitä suuri EU:n hanke, jossa luovutaan asteittain ydinvoimasta. Claude puhui 15 vuodesta. Minun mielestäni se on hyvin optimistista; luultavasti se vie hiukan kauemmin. Se on kuitenkin suuri hanke, jolla voitaisiin saada eurooppalaiset liikkeelle, voitaisiin palauttaa luottamus itseemme sekä toimielimiin, koska Fukushiman lisäksi, arvoisa puhemies, tämä on toimi, jossa vastustetaan julkisia viranomaisia ja valvontaelimiä. Meidän on oltava tästä tietoisia.
Paul Rübig
Arvoisa puhemies, haluaisin pyytää Catherine Trautmannia vastaamaan kysymykseeni. Ranskassa on riippumattomien sääntelyviranomaisten järjestelmä, joka tekee erittäin hyvää työtä. Katsotteko, että Ranskan mallia voitaisiin soveltaa koko Euroopassa, siten, että EU:ssa olisi Ranskan järjestelmään perustuva sääntelyviranomainen?
Catherine Trautmann
(FR) Arvoisa puhemies, kiitän kollegaani Paul Rübigia tämän kysymyksen esittämisestä. Olen sitä mieltä, että Ranskan sääntelyviranomainen todella on riippumaton - sen ehdotukset todistavat sen. Katson, että Euroopan energiayhteisöä koskevan mainitsemani ajatusmallin perusteella meillä pitäisi olla EU:n tasolla riippumaton sääntelyviranomainen ja meidän pitäisi antaa saataville sääntelykeinot, joilla varmistetaan, että sääntelyviranomaisen työ on riippumatonta ja että sääntelyviranomainen on todella toimivaltainen.
Corinne Lepage
Tästä kohdasta, hyvä Catherine Trautmann, riippumaton viranomainen paperilla, kyllä. Kun otetaan huomioon sen kokoonpano ja se, että sen muodostavat ihmiset eivät edusta moniarvoisuutta, suoraan sanottuna, voisimme kysyä itseltämme monia kysymyksiä.
Catherine Trautmann
(FR) Arvoisa puhemies, kansallisella tasolla on aina mahdollista kyseenalaistaa kokoonpano ja tältä kannalta olen samaa mieltä Corinne Lepagen huomiosta. Luulen, että pian koittaa aika, jolloin moniarvoisuus voidaan taata paremmin, mutta en missään tapauksessa haluaisi kyseenalaistaa niiden ihmisten työn rehellisyyttä, jotka ovat suorittaneet tehtävänsä tunnollisesti, etenkään yhden henkilön eli johtaja André-Claude Lacosten.
Evžen Tošenovský
(CS) Arvoisa puhemies, olemme seuranneet jo monen viikon ajan henkeä pidättäen uskomatonta taistelua Japanissa valtavan maanjäristyksen ja sitä seuranneen tsunamin seurauksia vastaan. Ihailen myös tapaa, jolla japanilaiset ovat käsitelleet sitä, mitä ei ole vielä täällä mainittu.
Ihmiset ovat aina oppineet katastrofeista. Tällaiset tapahtumat ovat aina johtaneet teknisiin parannuksiin ja turvallisuustoimenpiteisiin. Ihmiset eivät lopeta lentämistä suurten lentokoneonnettomuuksien jälkeen. Luotettavuus ja turvallisuus paranevat. On tärkeää koota kaikki kokemukset ydinvoimaloiden toiminnasta Japanin katastrofin perusteella. Meidän on arvioitava tämä luonnon järjestämä äärimmäinen stressitesti asianmukaisesti ja saatava mahdollisimman paljon kokemusperäistä tietoa tekniikkaan ja turvallisuuteen liittyvistä toimenpiteistä. Ydinvoimaloiden on oltava valmiita kestämään äärimmäiset luonnonkatastrofit.
Meidän on myös opittava hätätoimenpiteistä, koska myös se on osa laitoksen toimintaa ja turvallisuutta. Poliitikkojen on pidättäydyttävä nopeista ja yksinkertaisista tuomioista. On varmasti järkevää järjestää mahdollisimman paljon varmistustarkistuksia ydinvoimaloissa. Japanin kokemukset ovat tilaisuus arvioida vastuullisesti nykyisiä turvallisuusstandardeja ilman tarpeetonta poliittista patsastelua.
Herbert Reul
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kaikki tietävät, että sekä jäsenvaltioissa että täällä poliittisissa ryhmissä on toisistaan erittäin paljon poikkeavia mielipiteitä siitä, pitäisikö meillä olla ydinvoimaa vai ei.
Tämän päivän keskustelu on osoittanut, että myös ryhmien sisällä on eriäviä näkemyksiä. Toisaalta Japanissa on tapahtunut katastrofi, joka on valtava ongelma. Olemme aloittaneet keskustelun tästä aiheesta, ja minun mielestäni päätöslauselma tarjoaa meille tärkeän tilaisuuden keskittyä tänään ja huomenna yhteen konkreettiseen kysymykseen, joka on se, pystymmekö nostamaan yhdessä turvallisuusstandardejamme ja pystymmekö ottamaan käyttöön enemmän mitä tahansa EU:n valtuuksia tai enemmän EU:n yhteistyötä.
Vaikka tässä päätöslauselmassa on monia asioista, joista en pidä, katson, että kollegani ovat tehneet erinomaista työtä, koska he ovat laatineet tekstin, jossa keskitytään aiempaa tiiviimmin turvallisuuteen ja eurooppalaiseen yhteistyöhön. Haluaisin siksi kysyä, eikö olisi korkea aika tarttua tämän ja huomisen päivän keskustelun tarjoamaan tilaisuuteen ja jättää syrjään kysymys siitä, pitäisikö meidän päästä eroon ydinvoimasta, tai siitä, olemmeko me ydinvoiman innokkaita vai innottomia kannattajia ja keskittyä sen sijaan tähän. Jos voisimme yhdessä sopia, ettemme aseta äänestykseen tarkistuksia, joita olemme huomisen äänestykseen esittäneet - haluaisin vain nähdä, että ne esitetään - ja keskittyisimme äänestämään suurella enemmistöllä tai ehkä jopa yksimielisesti turvallisuuden ja EU:n valtuuksien lisäämisen puolesta, se olisi paljon hyödyllisempää Euroopan parlamentin maineelle ja johtopäätöksien tekemiselle Japanin tapahtumista kuin jos jatkamme kiistoja, joita meillä aina on. Voimme ehkä lykätä ne ensi viikon jälkeiselle viikolle. Haluaisin pyytää teitä miettimään, pitäisikö meidän yrittää tätä.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Rebecca Harms
(DE) Arvoisa puhemies, hyvä Herbert Reul, tiedätte, että olen aina tukenut korkeampia turvallisuustasoja ydinalalla. Kun käsiteltiin kaksi vuotta sitten hyväksymäämme ydinturvallisuusdirektiiviä, minulla oli vain vähän menestystä. Tämän parlamentin suuri enemmistö vastusti korkeampia turvallisuusstandardeja. Keskinäistä luottamusta koskevaan uuteen tunteeseen liittyvä kysymys aiheuttaa uuden suuren ongelman. Parlamentilla ei ole mitään osuutta tässä keskustelussa. Jos epäilyksiä on, neuvosto ja Euratom tekevät päätökset ydinturvallisuudesta ja stressitesteistä. Parlamentti jätetään prosessin ulkopuolelle. Pystymme yleisesti ilmaisemaan kantamme, mutta se, onko sillä mitään vaikutuksia, on herran hallussa. Jos nyt sanotte, että ryhdymme toimiin vanhaa Euratomin perustamissopimusta vastaan tulevaisuudessa ja varmistamme, että kaikilla turvallisuuteen liittyvillä aloilla järjestetään kuulemisia ja että ne ovat avoimia, pääsemme kenties paremmin yhteisymmärrykseen.
Herbert Reul
(DE) Arvoisa puhemies, hyvä Rebecca Harms, en ymmärtänyt täysin kysymystänne, koska se ei ollut kysymys. Se ei kuitenkaan ole huono asia, koska olen ponnistellut ja ponnistelen edelleen käyttääkseni tämän tilaisuuden. Te tiedätte, että kantamme tähän asiaan ovat täysin vastakkaiset.
Valtuuksia koskevasta kysymyksestä huolimatta lähettäisimme merkittävän viestin, jos pystyisimme sopimaan turvallisuuden lisäämistä koskevasta kysymyksestä suurella enemmistöllä. Päätöslauselma kattaa useita aloja, useampia kuin ne, jotka olemme jo hyväksyneet, ja huomattavasti useampia kuin olin valmistautunut kannattamaan. Se on totta, ja te olette aivan oikeassa. Jos kuitenkin pystymme sopimaan siitä, että turvallisuutta on enemmän ja että EU:ta on enemmän, lähetämme viestin jäsenvaltioille. Jos teemme sen huomenna erimielisyyden perusteella, koska meillä on erilaiset kannat siitä, pitäisikö meidän irtautua ydinvoimasta vai ei, sitten sillä ei luultavasti ole suurta merkitystä. Tämä on kaikki, mitä pyydän, ei enempää eikä vähempää.
Giles Chichester
(EN) Arvoisa puhemies, olen erittäin loukkaantunut siitä, että Rebecca Harms esitti minulle vain välihuomautuksia mikrofonin ulkopuolella, mutta heilutti sinistä korttiaan kollegalleni Herbert Reulille. Enkö voi saada tasa-arvoista kohtelua?
Michael Cramer
Arvoisa puhemies, halusin kysyä, onko henkilökohtainen kantanne muuttunut yhtään. Paita, joka minulla on tänään päälläni, on 30 vuotta vanha. Tuolloin osoitimme mieltä ydinvoimaa vastaan. Niin sanotut asiantuntijat kertoivat meille, että onnettomuus saattoi tapahtua kerran kymmenessä tuhannessa vuodessa. Potsdamin ilmastovaikutusten tutkimuslaitoksen johtaja Schnellhuber sanoi äskettäin Die Zeit -lehden haastattelussa, että se on totta. Jos kymmenen tuhatta vuotta jaetaan maailman 400 ydinvoimalla, tulos on 25 vuotta. Siksi voidaan odottaa, että reaktorionnettomuus tapahtuu joka 25. vuosi. Ensin Tšernobyl, sitten Fukushima. Missä seuraavaksi?
Oletteko muuttanut kantaanne tähän asiaan? Uskotteko edelleen, että ydinvoimalat ovat turvallisia, vai jaatteko minun näkemykseni siitä, että Zwentendorf on maailman ainoa turvallinen ydinvoimala?
Herbert Reul
(DE) Arvoisa puhemies, tietysti kantani on muuttunut, mutta ei perusteellisesti. Onko niin väärin olla muuttamatta näkemyksiään jostakin? Minun kantani on kuitenkin muuttunut merkittävästi, ja toivon, että se on huomattu. Olen selittänyt, että äänestän tämän päätöslauselman puolesta sellaisenaan. Se on valtava muutos verrattuna aiempiin näkemyksiini. Teidän mielestänne se voi olla tyydyttävää tai epätyydyttävää. Seison sanomani takana. Olisi hyvä, jos voisimme hyväksyä tämän päätöslauselman yksimielisesti.
Jo Leinen
(DE) Arvoisa puhemies, olemme kuulleet, mitä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puheenjohtaja on sanonut. Minä puhun nyt ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan puheenjohtajana, eikä ero voisi olla suurempi. On sanomattakin selvää, että kaikille ydinvoimaloille tarvitaan mahdollisimman korkeat turvallisuustasot. Siitä olemme kaikki yhtä mieltä. Arvoisa komission jäsen Oettinger, stressitestinne on tärkeä ensimmäinen askel, mutta se ei läheskään riitä. Olen myös sitä mieltä, että meidän on ajateltava uudelleen lähestymistapaamme ja laadittava uusi, joka on aiempaa yksityiskohtaisempi ja perusteellisempi. Siksi me tarvitsemme EU:n korkeimpien turvallisuusstandardien lisäksi myös suunnitelman, jonka nojalla voimme irtautua vaarallisesta tekniikasta, jonka käyttämistä emme voi perustella tiiviisti asutetussa Euroopan maanosassa.
Hyvä Herbert Reul, teidän ja kaikkien muiden on vain hyväksyttävä tämä. Kolleganne Berliinissä ovat edistyneet huomattavasti enemmän kuin te täällä Strasbourgissa tai Brysselissä. He ovat jo luultavasti saavuttaneet käännekohdan, kun te olette vielä kiinni vanhoissa ajatuksissanne. Toivon, että pystymme laatimaan määritelmän, suunnitelman ja strategian irtautumiselle ydinvoimasta. Arvoisa komission jäsen Oettinger, etenemissuunnitelma, jonka laaditte tämän vuoden kesäkuussa, olisi loistava tilaisuus tämän aikaansaamiseksi. Stressitestin jälkeen teidän on myös esitettävä meille ajatuksenne siitä, miten pääsemme eroon ydinteknologiasta.
(Suosionosoituksia)
Antonio Cancian
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Győri, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, minun mielestäni meidän pitäisi esittää surunvalittelumme kaikille Japaniin iskeneen suurkatastrofin uhreille. Tilanne on todella huolestuttava, mutta minun mielestäni poliitikkojen tehtävänä ei ole tehdä päätöksiä paniikissa vaan yrittää pysyä mahdollisimman järkevänä ja todellisuudentajuisena.
Katson kuitenkin, että meidän pitäisi aloittaa kahdesta tärkeästä näkökohdasta. Ensimmäinen on se, että on olemassa vain yksi taivas, mutta maa on jaettu rajoilla, joilla ei ole mitään tekemistä asialistallamme olevien asioiden kanssa, ja toinen on se, että meidän on aina tähdättävä kestävään kehitykseen, jossa on monia osia. Tässä kestävässä kehityksessä on kolme osaa, jotka on yhdistettävä: talous, ympäristö ja yhteiskunta. Jos onnistumme tässä yrityksessä, luulen, että etenemme oikeaan suuntaan.
Mielestäni esitetty päätöslauselma, jota tuen täysin ja josta ollaan laajasti yksimielisiä, tulee meille oikeaan aikaan, jotta voimme ottaa vastuun turvallisuudesta, kysymyksestä, jonka pitäisi olla diagnoosi nykytilanteesta, ja katsoa tulevaisuuteen. Miten meidän pitäisi katsoa tulevaisuuteen? Täyttämällä kriteerit, joita olemme sitoutuneet noudattamaan, ja ennen kaikkea etenemällä kohti päätöksiä tehokkuudesta ja uudistamisesta, joissa olisi aina otettava huomioon kulttuuri ja tutkimusinnovaatiot, mukaan luettuna kansainvälinen lämpöydinkoereaktori ITER.
Puhemies
(EN) Puhemiehistölle on ilmoitettu, että tänään on Jo Leinenin syntymäpäivä, joten hyvää syntymäpäivää hyvä Jo Leinen.
Edit Herczog
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, ydinturvallisuudella on ihmiskasvot. Voimalan suunnittelu, rakentaminen, toiminta, valvonta ja sulkeminen sekä siihen liittyvien lakien laatiminen ovat kaikki ihmisten toimia. Turvallisuuden keskeinen osa on siksi tieto ja ihmisten toimien hyödyntäminen mahdollisimman hyvin. Tämän tiedon säilyttäminen ja käytännön soveltaminen on olennaista sekä voimaloiden toiminnan osalta että paljon myöhemmin niiden sulkemisen osalta. Olen samaa mieltä stressitestien tekemisestä ja olen samaa mieltä siitä, että saadut kokemukset olisi liitettävä ydinturvallisuusdirektiiviin.
Olen samaa mieltä siitä, että meidän olisi tehtävä rajatylittäviä tarkastuksia, vähintään väestön rauhoittamiseksi. Olen samaa mieltä siitä, että meidän pitäisi tehdä kaikkemme osallistuaksemme kansainvälisiin järjestöihin ja antaaksemme niihin parhaan tietomme. Olen erityisesti samaa mieltä siitä, että meidän pitäisi käyttää tutkimus- ja kehitystoimia 60:n viime vuoden ydinjätteen hävittämiseksi. Yhdestä asiasta olen erityisen samaa mieltä: riippumatta siitä, minkä päätöksen teemme energiasta, meidän pitäisi vaatia, että 500 miljoonalle ihmiselle EU:ssa toimitetaan sähköä. Kiitän teitä huomiostanne.
Gaston Franco
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, puhumme tänään ydinvoiman turvallisuuden parantamisesta, emme siviilikäyttöön tarkoitetun ydinvoiman kyseenalaistamisesta, koska se on olennainen osa energiariippumattomuutta ja kasvihuonekaasujen torjuntaa monissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
EU:n aloite stressitestien tekemisestä kaikille voimaloillemme on ensimmäinen olennainen ja järkevä askel, jolla vastataan EU:n kansalaisten odotuksiin. Meidän on tehtävä nämä testit käyttämällä yhteistä lähestymistapaa ja yhteisiä kriteerejä, ja vastuu näistä menetelmistä on osoitettava Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmälle. Testit olisi tehtävä myös Euroopan unionin naapurimaille, koska riskit ovat rajatylittäviä.
Näiden testien lisäksi Euroopan unionin on tehtävä työtä yhdenmukaistaakseen kansainväliset standardit korkeimmalla tasolla G20-ryhmän ja Kansainvälisen atomienergiaviraston puitteissa Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestön uusia reaktoreja koskevien tavoitteiden perusteella. Euroopan unionissa meidän pitäisi edistää ja tehostaa yhteistyötä kansallisten turvallisuusviranomaisten kesken.
Euroopan unionin on oltava malli sekä sääntöjen vahvistamiselle että solidaarisuuspyrkimyksille. Tällaisen katastrofin osuessa kohdalle katson, että EU:n pelastuspalvelujoukkoja tarvitaan enemmän kuin koskaan.
Kathleen Van Brempt
(NL) Arvoisa puhemies, se on totta. ydinenergian kannattajia ja vastustajia on poliittisen kentän kaikilla laidoilla. En kuitenkaan käsitä, miksi jotkut ihmiset eivät ole vieläkään avanneet silmiään tälle aiheelle, edes Fukushiman jälkeen. Mahdoton on tapahtunut. Tekijöiden yhdistelmä on johtanut katastrofiin, joka voisi täysin aiheellisesti tapahtua myös meidän osassamme maailmaa. Nollariskiä ei ole olemassa. Meidän on tänään otettava kolme askelta.
Aivan ensiksi, kuten komission jäsen on ehdottanut, stressitesti olisi tehtävä täysin avoimesti, täysin läpinäkyvästi, ja samalla olisi toteutettava toimia, joilla varmistetaan, että se kattaa mahdollisimman monet voimalat. Meidän on kuitenkin myös varmistettava, että toimimme tämän stressitestin tulosten perusteella. Kaikki ydinvoimalat, jotka eivät ole turvallisia, on suljettava.
Toiseksi meidän on varmistettava, että järjestämme asteittaisen luopumisen ydinenergiasta. Meillä ei voi olla ydinvoimaloita, jotka on rakennettu käytettäväksi 30 vuodeksi ja jotka ovat edelleen käytössä 40:n tai jopa 50 vuoden jälkeen.
Kolmanneksi, olisi liian järjetöntä sanoin kuvattavaksi, jos me, tässä Euroopan unionissa, aikoisimme päättää uusista ydinvoimaloista. Euroopassa on vain yksi tie eteenpäin, ja se on uusiutuva energia, ja meidän pitäisi saada tässä parlamentissa aikaan yksimielisyys uusiutuvien puolesta.
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, 26. huhtikuuta on kulunut neljännesvuosisata Tšernobylin katastrofista, historian pahimmasta ydinonnettomuudesta. Muistamme 25 vuotta myöhemmin kaikkia murhenäytelmän uhreja, niitä, jotka kärsivät, ja niitä, jotka tähän päivään asti tuntevat edelleen katastrofin vaikutukset. Tämä murheellinen vuosipäivä on valitettavasti osunut samaan aikaan Japanin tapahtumien kanssa. Tšernobylin katastrofia muistellessa haluaisin ilmaista myötätuntoni Japanin kansalle, joka taistelee tsunamin aaltojen aiheuttaman Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuden seurausten kanssa.
Ukrainan alueilla, jotka altistuivat cesium 137:lle - isotoopille, jonka puoliintumisaika on 30 vuotta - elintarvikkeissa on vielä tänäänkin havaittavissa saastumista. Greenpeace on tehnyt tutkimuksen, joka osoittaa, että ainakin kahdessa provinssissa, Zhitomirissa ja Rovnossa, paikallinen väestö käyttää saastunutta maitoa, sieniä, hedelmiä, makean veden kalaa ja vihanneksia. Virallisten tilastojen mukaan säteilytaso on korkea 130 kilometrin säteellä voimalasta olevilla alueilla. Arvioiden mukaan alue, johon säteily vaikuttaa, voi itse asiassa käsittää yhteensä noin 50 000 neliökilometriä monissa Ukrainan provinsseissa.
Euroopassa on tällä hetkellä 165 toiminnassa olevaa reaktoria, poisluettuna Venäjä. On tärkeää tietää, että ne eivät sijaitse vain Euroopan unionin alueella vaan myös naapurimaissa lähellä unionin rajoja. Venäjä ja Valko-Venäjä alkavat rakentaa voimaloita lähelle unionin rajoja. Meidän on kysyttävä, mitä takuita niiden turvallisuudesta voidaan antaa? Energiaa ei saisi ostaa Euroopan unionin rajojen ulkopuolella sijaitsevista ydinvoimaloista, jos niissä ei noudateta Euroopan unionin stressitestien mukaan määritettyjä korkeimpia turvallisuusstandardeja.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Sanon sen vielä kerran: tällä hetkellä Venäjä ja Valko-Venäjä rakentavat ydinvoimaloita Euroopan unionin rajojen lähellä. Sen osalta katson, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden ei pitäisi ostaa ydinenergiaa näistä voimaloista, jos ne eivät läpäise stressitestejä, jotka ovat samat kuin Euroopan unionissa edellytetyt.
Ioan Enciu
(RO) Arvoisa puhemies, haluan aloittaa ilmaisemalla syvän myötätuntoni Japanin kansalle. Mielestäni meidän on nyt tärkeää antaa heille kaikki mahdollinen tuki.
Fukushiman onnettomuus on osoittanut meille, että jotkin nykyiset ydinvoimalat eivät ole turvallisia. Meidän on siksi kiinnitettävä enemmän huomiota ydinturvallisuuteen. Mielestäni on olennaisen tärkeää tehdä ydinvoimaloiden turvallisuustestit välittömästi.
Toisaalta meidän on kuitenkin pyrittävä välttämään tunteellisten ja perusteettomien päätösten sudenkuoppaa päättäessämme, säilytetäänkö vai hylätäänkö ydinenergia. Energiayhdistelmän koostumusta koskevan päätöksen on pysyttävä jäsenvaltioiden toimivallassa, kun taas Euroopan unionin tehtävänä on oltava korkeimpien turvallisuusstandardien soveltamisen varmistaminen. Kaikkien EU:ssa tai kansallisella tasolla energiayhdistelmän tai ydinenergian sääntelyn osalta toteutettujen toimenpiteiden on kuitenkin perustuttava korkeatasoiseen tieteelliseen puolueettomuuteen.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Arvoisa puhemies, ydinenergialla tuotetaan tällä hetkellä noin kolmannes EU:ssa yhteensä käytetystä energiasta. Jos tämä kapasiteetti haluttaisiin korvata lyhyellä aikavälillä, todellisia vaihtoehtoja on vain kaksi: joko hiilen tai maakaasun käytön lisääminen. Näissä molemmissa vaihtoehdoissa on ongelmansa. Hiilen ongelmana ovat hiilidioksidipäästöt. Maakaasussa tietysti se, että suuri osa tuodaan Venäjältä. Lyhyellä aikavälillä voidaan siksi tehdä kaksi asiaa. Tärkeämmästä on jo käyty keskustelua: turvallisuustoimenpiteiden lisääminen. Turvallisuustoimenpiteiden lisääminen EU:ssa ei, hyvät kollegat, kuitenkaan riitä, koska EU:n naapurit, Venäjä ja Valko-Venäjä etenevät riippumatta ydinturvallisuutta koskevista keskusteluistamme. Ne kehittävät reaktoreitaan, minkä vuoksi meidän on varmistettava, että EU:n korkeita standardeja sovelletaan EU:n lisäksi myös muualla maailmassa, erityisesti naapurimaissamme, Venäjällä ja Valko-Venäjällä. Toinen asia, joka EU:n on myös tehtävä lyhyellä aikavälillä, jonka voimme tehdä, on luonnollisesti energian säästöä koskevien toimenpiteiden jatkuva vahvistaminen ja uusiutuvien energialähteiden korostaminen entistä enemmän hyödyntämällä aiempaa enemmän tuuli-, aurinko-, vesi- ja biomassalähteitä. Myös pitkällä aikavälillä luonnollisesti juuri energian säästäminen ja tuulen, auringon, veden ja biomassan käyttö vähentävät riippuvuuttamme sekä ydinenergiasta että energialähteiden tuonnista.
Mario Pirillo
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Fukushimaa koskevat uutiset ovat yhä huolestuttavampia. Turvallisuusrajat on ylitetty huomattavasti, emmekä tiedä, mitä lähitulevaisuudessa tapahtuu. Viestintä ei ole ollut selkeää ja avointa.
Nykyisille ydinvoimaloille on tehtävä stressitestit, ja jos tulos aiheuttaa huolta, meillä on oltava rohkeutta vaatia niiden välitöntä sulkemista. Meidän on otettava käyttöön aiempaa korkeammat kansainväliset turvallisuusstandardit, eikä uusien ydinvoimaloiden rakentamista pitäisi edes ajatella. Meidän on valmisteltava tietä asteittaiselle luopumiselle tällaisesta energiasta, joka aiheuttaa korjaamatonta vahinkoa ympäristölle ja ihmisten terveydelle.
Tulevan energiapolitiikan kehittämisen huolellinen harkitseminen on olennaista. Meidän on kehitettävä kiireellisesti politiikkaa, jolla pyritään energiansäästöön ja energiatehokkuuteen, ja lisättävä investointeja uusia teknologioita ja uusiutuvia energialähteitä koskevaan tutkimukseen. Lopuksi, meidän pitäisi käynnistää keskustelu, johon kansalaiset ja paikallisviranomaiset osallistuvat.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä niiden jäsenten kanssa, jotka sanoivat, että meidän olisi varmistettava ydinturvallisuus EU:n tasolla. Meidän on, hyvät kollegat, kuitenkin sen osalta tunnustettavaa, että "turvallisuuskulttuuri" on hyvin laaja käsite, jossa otetaan huomioon sekä ... joka kattaa sekä turvallisen ydinteknologian että riittävien taloudellisten resurssien, inhimillisten resurssien, riittävien turvallisuusstandardien ja voimakkaiden ja riippumattomien valvontaelinten takaamisen. Minun mielestäni myös kaiken tämän pitäisi olla osa näitä EU:n turvallisuusstandardeja. Tässä ei ole kyse luottamuksen puutteesta nykyisiä laitoksia kohtaan vaan mahdollisimman korkean turvallisuuden takaamisesta myös tulevaisuudessa toimielinten tasolla.
Arvoisa komission jäsen, te olette sanonut, että jäsenvaltiot eivät ole siitä kiinnostuneita, mutta keitä nämä jäsenvaltiot ovat? Jos kysyisimme kansalaisiltamme (ja sellaisia mielipidemittauksia on jo tehty), nähtäisiin, että he siirtäisivät mielellään joitakin valtuuksia Euroopan unionille.
Minun on todettava selkeästi, että vastustan ydinvoimaloiden sulkemista poliittisista syistä. Japanissa on lukuisia ydinvoimaloita, ja yhtä niistä kohtasi tämän vakava ydinonnettomuus. Ennen eri toimenpiteiden hyväksymistä meillä on oltava perustelut ja asiantuntijoiden havainnot. Tarvitsemme siksi asiantuntija-analyyseja siitä, mitä Fukushimassa tapahtui, jos aiomme saada selville kaikki todelliset syyt ydinonnettomuuteen ja ytimen vahingoittumiseen.
Lopuksi haluaisin sanoa, että olemme edenneet pitkälle kohti radioaktiivista jätettä koskevan direktiivin hyväksymistä ja että tällä direktiivillä voimme osoittaa olevamme vakavissamme.
(Puhuja hyväksyi kolmen kysymyksen esittämisen sinisen kortin nojalla työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Sonia Alfano
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kysyn kollegaltani, eivätkö tuhannet kuolemat ole asia, jota olisi syytä miettiä uudelleen ja pohtia kauan, koska hän sanoi juuri, että meillä ei ole riittävästi syytä ajatella, että ydinvoima on vaarallista. Koska Japanissa on kuollut tuhansia, halusin kysyä, eikö se riittäisi.
Judith A. Merkies
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kysyä kollegaltani, miten monen ydinvoimalan on sorruttava ennen kuin hän sanoo, että se riittää. Hän puhuu vain yhdestä Japanin ydinvoimalasta, johon katastrofi iski. Ydinvoimaloita oli kuitenkin kuusi, ei yhtä. Miten moni olisi riittävästi, jotta hän muuttaisi näkemystään?
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, hyvä Romana Jordan Cizelj, Krškossa kotimaassanne on ydinvoimala, johon suhtaudutaan sangen kriittisesti muun muassa siksi, että se sijaitsee maanjäristysalueella.
Oletteko valmis vähintään takaamaan, että se on yksi ensimmäisistä voimaloista, joka tutkitaan käyttämällä tiukkoja ja toivottavasti puolueettomia stressitestejä, jotta voimme varmistaa, että kansalaisilla ei ole välitöntä vaaraa tästä voimalasta, vaikka se on maanjäristysalueella, ja että parannuksia voidaan tehdä niin kauan kuin voimala on edelleen olemassa?
Romana Jordan Cizelj
(SL) Arvoisa puhemies, Japanissa on todellakin tuhansia uhreja, ja minä tunnen itse syvää myötätuntoa heitä kohtaan ja katson, että Euroopan unionin pitäisi tarjota kaikki mahdollinen apu. Vastustan kuitenkin sitä, että näitä uhreja käytetään hyväksi jonkinlaisessa aatteellisessa taistelussa ydinenergian käyttöä vastaan. Siksi sanoin, että meidän on analysoitava syyt, jotka johtivat tähän ydinonnettomuuteen ja että meidän on selvitettävä, ovatko ne lainkaan mahdollisia EU:ssa ja miten voimme välttää niitä. Pyytäisin myös, ettemme sekoittaisi toisiinsa luonnonkatastrofin uhreja eli maanjäristyksen ja tsunamin uhreja ja ydinonnettomuuden mahdollisia uhreja. Se on vastaukseni ensimmäiseen kysymykseen.
Vastauksena toiseen kysymykseen siitä, miten monta onnettomuutta ydinvoimaloissa... Voinko jatkaa? Miten monta onnettomuutta tarvitaan, jotta muuttaisin mieleni? Mainitsin yhden voimalan, jossa on useita reaktoreita, siis yhden voimalan, jossa on useita reaktoreita. Tiedämme, että Japanissa on monia voimaloita. Minun mielestäni jokaiseen voimalaan ... tai jokaiseen onnettomuuteen pitäisi suhtautua erittäin vakavasti; meidän ei pitäisi ajatella, miten monta onnettomuutta, koska meidän on otettava huomioon jokainen onnettomuus, eikä vain onnettomuuksia vaan myös muut vaaratilanteet, joita ei arvioida niin vakaviksi kuin onnettomuuksia. Meidän on opittava jotakin jokaisesta sellaisesta vaaratilanteesta. Tämä esimerkki todellakin kertoo meille, että meidän ei pitäisi tehdä yhdestä onnettomuudesta johtopäätöstä, että ydinteknologiaa ei voida hyväksyä.
Minulla on vastaamatta vielä yksi kysymys. Kysymyksiä oli kolme. Krškon ydinvoimala. Voinko? Tämän voimalan turvallisuus on testattu, ja aikanaan Itävalta, joka oli hyvin aktiivinen tässä asiassa, teki myös täydentäviä seismisiä turvallisuustestejä. Niiden perusteella tehtiin lisämuutoksia, ja se on nyt itse asiassa vakiintunut käytäntö. Uskon lujasti, että kaikki Sloveniassa ovat samaa mieltä siitä, että Krškossa tehdään kyseinen stressitesti välittömästi. Koska me olemme pieni ydinenergiamaa, olemme tottuneet siihen, että meille tehdään suhteellisesti enemmän kansainvälisiä testejä kuin muille ydinvoimaloille suuremmissa maissa.
Richard Seeber
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Oettinger, hyvät kollegat, minä olen kotoisin Itävallasta ja siellä me kaikki olemme huolissamme Krškosta. Toivon, että Romana Jordan Cizeljin antamia vakuutuksia noudatetaan. Haluaisin ilmaista surunvalitteluni ja myötätuntoni Japanin kansalle, joka on kärsinyt paljon ja joka käsittelee näitä tapahtumia stoalaisen tyynesti.
Meidän pitäisi kuitenkin yrittää tehdä katastrofista joitakin myönteisiä johtopäätöksiä. Ainoa myönteinen näkökulma on se, että meidän on harkittava kantaamme uudelleen ja alettava tehdä EU:ssa johtopäätöksiä katastrofista. Yksi lyhyen aikavälin johtopäätös on se, että EU:n reaktoreiden turvallisuusstandardeja on parannettava huomattavasti. Toinen johtopäätös on se, että meidän on luotava EU:n väestönsuojeluelin. EU:n turvallisuus- ja pelastusryhmien on voitava tehdä yhteistyötä kansallisten rajojen yli.
Pitkän aikavälin johtopäätöksessä on kyse siitä, että on laadittava yhteinen irtautumissuunnitelma, koska tapahtumat ovat osoittaneet selkeästi, että ydintekniikka on tällaisenaan liian vaarallista, eikä se todennäköisesti muutu tulevaisuudessa. Seuraukset ovat liian pitkäkestoisia.
Minun huomautuksistani voidaan nähdä, että jakolinja kulkee kaikkien ryhmien läpi, myös Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit). Katson kuitenkin yleisesti, että meidän pitäisi suhtautua vakavasti siihen, että kaikkien meille lupaamia kuuluisia turvallisuusstandardeja ei voida yksinkertaisesti taata. Stressitestien on siksi katettava eri riskien kasautuminen. Jos tutkimme vain yksittäisiä riskejä, emme ikinä saa totuudenmukaista kuvaa. Tässä yhteydessä totuudenmukainen tarkoittaa, että on esimerkiksi hyvin vaikeaa ennustaa tsunamia, vaikka sen tapahtuminen täällä Euroopassa on hyvin epätodennäköistä, mutta meillä on täällä puolestaan maanjäristysalueita.
(Suosionosoituksia)
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arvoisa puhemies, haluaisin aivan ensiksi ilmaista ihailuni ja kunnioitukseni sitä asennetta kohtaan, jolla Japanin kansa suhtautuu kokemaansa poikkeukselliseen tilanteeseen. Tämä tilanne on aiheuttanut kiivaita keskusteluja ydinenergian tulevaisuudesta - pitäisikö sitä jatkaa vai hylätä se. Minun mielestäni meidän on omaksuttava tasapainoinen asenne, jossa otetaan kaikki näkökohdat huomioon; talouden vaatimukset, yleinen turvallisuus ja ilmastonmuutos.
Minun mielestäni tulevan energiapolitiikan on perustuttava tasapainon aikaansaamiseen uusiutuvan energian, tavanomaisia energiavaroja koskevien uusien tekniikoiden ja turvallisissa oloissa käytettävän ydinenergian välille. Uusiutuvan energian tehokasta tuotantoa koskevaan tutkimukseen on investoitava. Meidän on investoitava varmistaaksemme tavanomaisten raaka-aineiden uudet lähteet ja uudet toimitusreitit EU:lle - eteläisen käytävän. Samaan aikaan edellytetään innovaatiota ja tutkimusta uusista tekniikoista, millä poistetaan saastuttava vaikutus, joka tavanomaisella energiantuotannolla on ympäristöön.
Ydinturvallisuusdirektiivi on tarkistettava vaatimusten tiukentamiseksi. Komission ehdottamat stressitestit ovat välttämättömiä. Kriteerit on esitettävä kaikki näkökulmat huomioon ottaen: ikä, tekniikat ja luonnon aiheuttamat vaarat. Komission on osallistuttava testien tekemiseen. Testituloksia on käytettävä direktiivin tarkistamisessa. Testien seurausten on oltava selkeitä. Ne, jotka läpäisevät testin, voivat jatkaa toimintaansa, ne, jotka eivät läpäise, lopettavat. Haluaisin huomauttaa, että ydinjätteen käsittelyä ja varastointia sekä voimaloiden käytöstäpoistamista varten tarvitaan EU:n politiikkaa.
Viimeisenä vaan ei missään nimessä vähäisimpänä kohtana, kansalaisten on säilytettävä luottamuksensa ydinenergiaan ja heille on tiedotettava asianmukaisesti.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin esittää lyhyen huomautuksen ydinvoimaloista kolmansissa maissa, jotka ovat hyvin lähellä EU:n rajoja. Tänään on jo mainittu kaksi erityistä tapausta, kaksi samanaikaista ydinvoimalahanketta: yksi Venäjän federaation Kaliningradin alueella, joka on kokonaan Liettuan, Puolan ja Itämeren ympäröimä, ja toinen Valko-Venäjällä, jossa ydinvoimalan rakentamista suunnitellaan vain 20 kilometrin päähän Liettuan rajasta.
Kun koko maailman seurasi dramaattisia vaiheita Fukushimassa 15. maaliskuuta, Valko-Venäjän hallitus ja Venäjän valtio-omisteinen energiayhtiö Rosatom allekirjoittivat sopimuksen, jonka nojalla Rosatomin on saatava ydinvoimala valmiiksi Valko-Venäjällä vuoteen 2018 mennessä. Venäjä valmistelee myös kuuden miljardin Yhdysvaltain dollarin määrärahoja Valko-Venäjälle kyseisen hankkeen rahoittamiseksi. Valko-Venäjän viranomaiset ovat siis uhmanneet sitä, että Valko-Venäjän naapureille on tiedotettava asianmukaisesti suunnitellusta hankkeesta, ja tällaisenaan hanke rikkoo selkeästi Espoon yleissopimusta ympäristövaikutusten arvioinnista.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti komission päätökseen määrätä stressitestit Euroopan unionin ydinreaktoreille. Kehotamme, että nämä tarkastukset tehdään yhteisten ja yksityiskohtaisten arviointikriteerien perusteella ydinturvallisuuden edistämiseksi edelleen Euroopan unionissa.
Unionissa on tällä hetkellä 143 ydinreaktoria, ja ydinenergian osuus energiayhdistelmästä on 30 prosenttia. Jäsenvaltiot ovat vastuussa omasta energiayhdistelmästään, mutta ydinturvallisuus on meidän kaikkien vastuulla. Siksi on tärkeää, että meillä on päätöslauselma ydinturvallisuudesta Euroopan unionissa. Haluaisin korostaa, että ydinturvallisuuteen tehtävät investoinnit on taattava kunkin ydinreaktorin osalta siihen asti, kunnes niiden toiminnalle suunniteltu jakso päättyy.
Stressitestit johtavat tulevia ydinreaktoreita koskevien standardien nousuun ja siten ydinenergian kustannusten nousuun. Unionin on siksi tehtävä huomattavia investointeja energiatehokkuustoimenpiteisiin ja uusiutuvien energialähteiden tuotantoon ja käyttöön, erityisesti rakennusten ja liikenteen osalta.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, on hyvä asia, että EU haluaa jäsenvaltioihinsa ja naapurustoonsa stressitestit. Heikkoutena on vain se, että ne eivät ole pakollisia. EU ystävällisesti pyytää kainosti, että jospa nämä nyt sitten suoritettaisiin. Toinen heikkous on se, että EU ei ole laatinut yhteisiä standardeja. Ne pitäisi ehdottomasti olla. Kolmanneksi riippumattoman elimen pitäisi suorittaa nämä testit. En usko lainkaan, että kansalliset elimet tulevat sanomaan, että heidän omassa maassaan on toimittu huonosti tai he itse ovat laiminlyöneet valvontansa. Jotta nämä olisivat todellisia testejä, näissä pitäisi olla siis standardit, niiden pitäisi olla avoimia ja niillä pitäisi olla riippumattomat tekijät
Michèle Rivasi
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin kaikesta huolimatta muistuttaa kollegoitani siitä, että Fukushiman onnettomuus ei ole ohi ja että siellä on edelleen sulaneeseen ytimeen liittyviä räjähdysriskejä.
Minulla on kysymys komission jäsenellemme Oettingerille. Se koskee näiden stressitestien täytäntöönpanoa. Kuten kollegamme juuri totesi, miten aiotte saada takuut siitä, että kaikki ydinvoimaloita käyttävät jäsenvaltiot ottavat huomioon kaikki kriteerit, jotka olette esittäneet teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle? Miten aiotte pakottaa jäsenvaltion sallimaan riippumattomien asiantuntijoiden tekemän voimaloiden tarkastamisen ja valvonnan, jos se kieltäytyy siitä? Kysyn tätä siksi, että jos ne valvovat itse, en ymmärrä, miten sovellamme teidän stressitestejänne. Jokaisessa jäsenvaltiossa on ehdottomasti oltava riippumaton elin valvomassa voimaloita.
Miten varmistamme lisäksi sen, että naapurimaat - puhuitte Armeniasta ja Metsamorista ja muista maista esimerkiksi Valko-Venäjästä ynnä muista - hyväksyvät kyseisen valvonnan? Parlamentin on tuettava teitä, arvoisa komission jäsen, mutta miten teemme sen?
Lopuksi, meillä on todellinen vastuu luopua asteittain ydinvoimasta, ja parlamentille on esitettävä suunnitelmia sen aikaansaamiseksi. Vain siten voidaan taata, että onnettomuuksia ei tapahdu lisää.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, poikkeuksellisen luonnonkatastrofin aiheuttama kattava tuho Fukushiman ydinvoimalassa on osoittanut, että tällaisten laitosten turvallisuudesta huolehtiminen on erittäin tärkeää. Siksi on oikein ja asianmukaista, että Euroopan komissio on päättänyt tehdä viipymättä turvallisuustarkastuksen kaikissa alueellamme olevissa ydinvoimaloissa.
EU:n kansalaisilla on oikeus turvallisuuteen, ja ydinlaitosten ammattimainen ja riippumaton tarkastus voi varoittaa meitä kaikista puutteista ja riskeistä, jotka voisimme välttää huolellisella toiminnalla. Epäilemättä ydinlaitostemme turvallisuustarkastuksen havaintojen tulos on vakava päätös, joka velvoittaa ydinvoimaloiden toimijat korjaamaan välittömästi kaikki laitostensa puutteet, eivätkä ne yritä kiertää turvallisuuskriteerejä, joiden täyttämisen on oltava edellytyksenä ydinvoimalan toiminnalle.
Arvoisa komission jäsen, olen varma, että EU:n kansalaiset odottavat meidän käyvän tänään avointa ja rehellistä vuoropuhelua EU:n energiapolitiikan tulevaisuudesta, myös kaikkien Euroopan voimaloiden uusien turvallisuusrajojen määrittelystä.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Japanin ydinkatastrofi on osoittanut meille yhden asian. Luonto on ihmistä vahvempi ja voimakkaampi. Siksi meidän on viimeinkin korkea aika kytkeä lopullisesti verkosta irti vanhat ydinvoimalat ja ne, joissa on vaara maanjäristyksistä, ja päästä pitkällä aikavälillä eroon ydinvoimasta. Me tarvitsemme stressitestejä, arvoisa komission jäsen Oettinger! Me emme halua toista Tšernobyliä. Tarvitsemme rajoituksia Japanista peräisin oleville elintarvikkeille. Minulla on yksi kysymys komissiolle: Haluatteko todella säteilyttää EU:n kansalaiset?
Tämä täytäntöönpanoasetus pitäisi perua välittömästi ja mielellään tänään. Meidän on investoitava ja hyödynnettävä vaihtoehtoisia energialähteitä. Niitä on kyllä olemassa. Ne ovat turvallisia, ympäristön kannalta suotuisia, eivätkä niin haitallisia ihmisille. Vielä yksi asia: ne luovat uusia työpaikkoja.
Itävallassa meillä oli Zwentendorfin ydinvoimala, jota ei koskaan kytketty verkkoon. Nyt se on aurinkovoimala.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, tämän keskustelun aiheena pitäisi olla ydinturvallisuus. Se on selvästi edennyt tuota pidemmälle, ja nyt sen aiheena on energiayhdistelmä. Voisinko ehdottaa, että käymme sen keskustelun, kun komissio esittää energiaa koskevan etenemissuunnitelmansa?
Haluaisin kysyä komission jäseneltä turvallisuuden osalta, onko asianmukaista käyttää ilmaisua "stressitestit", koska pankkialan osalta ilmaisu "stressitestit" on ehdottomasti pettänyt meidät. Minä pyytäisin käyttämään ilmaisua "turvallisuusarvioinnit" tai "riskinarvioinnit". Mitä jatkotoimenpiteitä noille turvallisuusarvioinneille on? Takaatteko, että ne tehdään kaikista ydinvoimaloista, myös jäte- ja uudelleenkäsittelylaitoksista, koska minä olen erityisen huolissani Sellafieldistä, joka on lähellä Irlannin rajaa?
Meidän on nyt tarkasteltava voimaloiden turvallisuutta. Valitettavasti, jotkut kollegat - jopa ne, joiden alueella ei ole voimaloita - sanovat, olemme erittäin riippuvaisia ydinvoimasta, joten turvallisuus on ensiarvoisen tärkeää. Siirtykäämme uudelle tasolle energiayhdistelmän valinnassa. Olkaamme rehellisiä: uusiutuvatkaan eivät ole helppo vastaus.
Kriton Arsenis
(EL) Arvoisa puhemies, unohdimme Tšernobylin 25 vuodessa, ja pelkään, että Japanin katastrofi ei riitä meille muistuttajaksi.
Olemme tuominneet Japanin järjestelmällisesti. Aivan kuin haluaisimme sanoa, että ydinenergian sijaan juuri Japani on turvaton. Olemme aloittaneet turvallisuustestit ydinvoimaloistamme ja vaadimme jälleen, että saadaan aikaan sellainen asia kuin turvallinen ydinteknologia. Meidän on suljettava välittömästi yli 30-vuotiaat ydinvoimalat ja pantava piste kaikille ajatuksille uusien voimaloiden rakentamisesta. Tarvitsemme välittömästi "ydinveron", joka kattaa kaikki ydinenergian ympäristökustannukset. Meidän on investoitava aurinkoenergian suorituskyvyn parantamiseen ja tehtävä todellisia investointeja kaikkien uusiutuvien energialähteiden suorituskyvyn parantamiseen.
Arvoisa komission jäsen, te olette vastuussa lainsäädäntöaloitteesta ja toimintamme vastuullisuudesta tai toiminnan epäonnistumisen seurauksista.
Günther Oettinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, haluaisin aivan ensiksi tarkastella pitkän aikavälin energiapolitiikkaamme. Haluamme kehottaa teitä osallistumaan energiaa koskevaan etenemissuunnitelmaan ensimmäisestä päivästä alkaen. Tarjoudun siksi tapaamaan ryhmiä toukokuusta alkaen keskustellakseni erilaisista EU:n energia-alaa tulevina vuosikymmeninä koskevista suunnitelmista.
Yksi suunnitelma, toisin sanoen yksi vaihtoehto ja kaikki siitä johtuvat seuraukset, koskee ehdottomasti sitä, että sähköntuotannossa käytetyn uusiutuvan energian osuutta koskeva tavoite asetetaan mahdollisimman korkealle, jopa sataan prosenttiin, mikä vaikuttaa sähköverkkoihin, varastointilaitoksiin, tutkimukseen, tehokkuuteen ja moniin muihin tekijöihin.
Pyytäisin samalla kaikkia kuitenkin ottamaan huomioon oikeusperustan. Lissabonin sopimus on vain 18 kuukautta vanha, ja te osallistuitte sen luomiseen minua tiiviimmin. Perussopimuksella annetaan Euroopan unionille energia-alalla kattavat lainsäädäntövaltuudet, joista on vain yksi kauaskantoinen poikkeus, joka otettiin mukaan sangen tarkoituksellisesti. Kysymys energiateknologiasta ja energiayhdistelmä pysyvät kansallisten parlamenttien toimivallassa.
Voimme väitellä siitä, tehtiinkö siinä oikein, mutta on selvää, että Japanin tapahtumista energiaa koskevaa etenemissuunnitelmaa varten tehtävien johtopäätösten on perustuttava Lissabonin sopimukseen, ja tässä tilanteessa en usko, että 194 artiklan tarkistaminen lähitulevaisuudessa on todennäköistä. Minä haluaisin, että se tarkistetaan, ja uskon, että EU:n tasolla on riittävästi asiantuntemusta energiayhdistelmän suhteen. Muutaman seuraavan vuoden ajan energiateknologia ja sähköntuotanto ovat kuitenkin jäsenvaltioiden asia.
Käytössä on kuitenkin yksi rajoitus, josta sovimme yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Uusiutuvaa energiaa koskeva 20 prosentin tavoite rajoittaa jäsenvaltioiden valtuudet jäljelle jäävään 80 prosenttiin. Koska meidän on siis saavutettava uusiutuvan energian 20 prosentin taso jäsenvaltioiden tuella ja niiden sitoumuksen nojalla yhdeksässä vuodessa ja koska tilannetta on arvioitava jatkuvasti edistyskertomusten avulla, jäsenvaltioiden valtuudet vähenevät 80 prosenttiin tai jopa alle sen. Minkä vuoksi? Koska yleinen 20 prosentin luku tarkoittaa ehkä kymmentä prosenttia uusiutuvaa energiaa liikennealalla.
Sähköntuotannossa, joka on tällä hetkellä huomion keskipisteessä, pyrimme uusiutuvan energian - vedestä, biomassasta, maalämmöstä, auringosta ja tuulesta saatavan energian - 35 prosentin osuuteen yhdeksässä vuodessa. Se tarkoittaa, että 3-4 vuodessa uusiutuva energia on ohittanut hiilen ja ydinvoiman sähköalalla. Minun mielestäni tätä kehitysprosessia ei voida ylistää liikaa. Yhteensä 35 prosenttia uusiutuvaa energiaa yhdeksässä vuodessa!
Energiaa koskevassa etenemissuunnitelmassa keskitytään vuoden 2050 lisäksi vuosiin 2025 ja 2030, toisin sanoen seuraavaan vuosikymmeneen, jonka aikana meidän on investoitava teknologiaan, sähköverkkoihin ja varastointitiloihin. Olen varma, että pääsemme yksimielisyyteen energiantuotannon osuudesta 40 + x prosenttia vuonna 2030 ja sitten saamme tehtyä tästä päätöksen jäsenvaltioiden kanssa.
Kun uusiutuvan energian osuus on 40 prosenttia tai enemmän, jäsenvaltiot vastaavat ainoastaan 60 prosentista tai vähemmästä, ja tämä tarkoittaa, että edistymme valtuuksia koskevassa asiassa EU:n tasolla jäsenvaltioiden asian ymmärtämisen ja sille annetun suostumuksen nojalla. Se ei saata olla riittävän nopeaa joillekin ihmisille, mutta muuttamatta Lissabonin sopimusta, jonka muuttaminen ei ole tällä hetkellä realistista, tavoite on 20 prosenttia, sitten 35 prosenttia ja myöhemmin 40 prosenttia tai enemmän uusiutuvaa energiaa. Se tarkoittaa selkeää vallansiirtoa EU:n valvontaan ja EU:n tasolle.
Uusiutuvaa energiaa koskevaa suunnitelmaan tarkastellessamme meidän pitäisi aina ottaa huomioon, mitä jäsenvaltioissa tapahtuu. Yksi esimerkki on Puola, suuri ja kehittyvä maa, jota kunnioitan suuresti. Puolassa 90 prosenttia sähköstä tuotetaan tällä hetkellä hiiltä käyttämällä. Yhdeksänkymmentä prosenttia! Minun mielestäni ei ole todennäköistä, ja siksi haluaisin kysyä kaikkien ryhmien jäseniltä, jotka ovat täällä ja jotka kotoisin suuresta ja kehittyvästä EU:n jäsenvaltiosta Puolasta: Uskotteko, että maanne poliitikot, riippumatta siitä, kuka on hallituksessa, pystyvät saamaan hiilen osuuden alas nollaan muutaman seuraavan vuoden ja vuosikymmenen aikana? Minä en usko, että he pystyvät.
Puola muuten suunnittelee tällä hetkellä uutta ydinvoimalaa. Se tarkoittaa, että puolalaiset haluavat ydinvoiman energiayhdistelmänsä osaksi, jotta he eivät olisi enää niin riippuvaisia kaasusta ja Venäjän federaatiosta.
Hyvä Rebecca Harms, Puolan hallitus on demokraattisesti valittu ja erittäin kunnioitettu maassaan. Etenkään meidän saksalaisten ei pitäisi aina ajatella, että me tiedämme paremmin. Luotan siihen, että ystävämme Puolassa ottavat turvallisuuskysymykset huomioon aivan samalla tavalla kuin luotan teidän ottavan.
(Suosionosoituksia ja välihuomautuksia)
Ryhmän puheenjohtajalle haluaisin sanoa, että Saksassa meillä on tapana haluta päättää kaikesta EU:ssa. Minä neuvon ottamaan huomioon ja hyväksymään demokraattiset prosessit Puolassa ja Ranskassa asianmukaisen nöyrästi. Puhun eurooppalaisena. Tunnen kotimaani Saksan ja kunnioitan demokraattisia prosesseja Puolassa, Ranskassa ja kaikissa muissa jäsenvaltioissa.
Kaikkien maiden, joiden energiahuolto perustuu 90-prosenttisesti hiileen, on kuitenkin vaikeampaa saada se nollaan prosenttiin. Siksi suunnitelmani sisältävät vaihtoehdon hiilestä ilman hiilidioksidipäästöjä. Kaikki, jotka tuntevat Puolan, Romanian tai Espanjan tilanteen, ymmärtävät, että hiili on sisällytettävä vaihtoehtona energiaa koskevaan etenemissuunnitelmaan vuodeksi 2050, muuten niissä jätetään huomiotta demokraattisesti valittujen parlamenttien ja hallitusten todelliset tilanteet. Siksi katson, että hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeva tutkimus ja mallihankkeet ovat erittäin tärkeitä pyrittäessä toiseen tavoitteeseen, joka koskee hiilidioksidittoman energia-alan aikaansaamista muutaman seuraavan vuosikymmenen aikana.
Komission jäsenen Hedegaardin etenemissuunnitelmassa olemme ottaneet mukaan kymmenen prosentin vähennyksen hiilidioksidipäästöissä energia-alalla vuoteen 2050 mennessä tämän päivän tasoihin verrattuna.
(Välihuomautuksia)
Ydinvoiman osalta me kaikki tiedämme, että jotkin maat, muun muassa Saksa, ovat keskeyttäneet ydinvoimaloiden rakentamisen tai haluavat sulkea ne. Jotkin naapureistamme, kuten Sveitsi, ovat lykänneet uusien ydinvoimaloiden suunnitteluprosessia. On kuitenkin maita, jotka ovat rakentamassa uusia ydinvoimaloita, esimerkiksi Suomi, ja on maita, joilla on tällä hetkellä ydinvoimaa ja jotka suunnittelevat uusia voimaloita ja toisia, joilla ei ole ydinvoimaa ja jotka haluavat rakentaa ensimmäisen voimalansa. Minusta on siksi erittäin tärkeää, että huolimatta kaikista näistä eroista ja eriävistä kulttuureista stressitesti ja turvallisuustarkastus ja korkeimmat turvallisuusstandardit otetaan käyttöön ja hyväksytään kaikissa jäsenvaltioissa. Se on pieni mutta ratkaiseva yhteinen nimittäjä, jolla varmistetaan korkeimmat mahdolliset turvallisuustasot maille, joilla on ydinvoimaa, ja maille, joilla ei sitä ole.
Jotkut puhujat ovat maininneet sen, että viranomaisten pitäisi olla riippumattomia. Meillä on julkista valvontaa ja seurantaa monilla elämän aloilla, muun muassa terveydenhoidossa, turvallisuudessa, tieliikenteessä, energiassa, teollisuudessa ja muilla aloilla. Haluaisin ilmaista, että luotan täysin julkisen valvonnan järjestelmään. Hyvä Rebecca Harms, olette antanut yleisluontoisia lausuntoja, joissa viitataan vanhojen kavereiden verkostoon, ja esittänyt, että kansalliset ydinalan sääntelyelimet eivät täytä lakisääteisiä tehtäviään. Minusta se on vakava syytös, joka osoittaa, ettette luota kollegaanne Jürgen Trittiniin, joka Saksan liittovaltion ympäristöministerinä vastasi tästä sääntelyelimestä Saksassa seitsemän vuoden ajan. Minä luotan lujasti näihin elimiin ja meidän tehtävänämme on työskennellä niiden kanssa.
Ennen päätöksen tekemistä esittelen teille toukokuussa luonnokseni stressitestiksi ja testikriteereiksi täysin avoimesti. Olen kiinnostunut kuulemaan ehdotuksenne siitä, missä luonnosta voidaan parantaa, täydentää tai tiivistää, jotta voidaan aloittaa prosessi, joka lopulta johtaa laajaan hyväksyntään kaikissa jäsenvaltioissa ja korkeaan valvonnan tasoon. Tämä stressitesti, jonka kehittämisen valtion tai hallitusten päämiehet ovat antaneet tehtäväksemme, on ensimmäinen yhteinen EU:n menettely korkeimpien turvallisuusstandardien takaamiseksi kaikissa 143 ydinvoimalassa. Tämä on innovointia ja kehitystä, jota parlamentin pitäisi tukea eikä käsitellä sitä kriittisesti ja epäluuloisesti alusta alkaen.
Viimeinen huomioni koskee sitä, että perin kesäkuun 2009 ydinturvallisuusdirektiivin, joka on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä tämän vuoden heinäkuuhun mennessä. Voin sanoa teille sangen rehellisesti, että minun mielestäni siinä ei ole riittävästi sisältöä, koska siinä keskitytään pääasiassa virallisten asetusten täytäntöönpanoon, valtuuksien määrittelyyn ja valvontaelimiä koskevien vaatimusten erittelyyn; minun mielestäni siinä ei ole riittävästi keskeistä sisältöä. Haluaisin siksi vuoden toisella puoliskolla, kun turvallisuustarkastukset ovat käynnissä, keskustella teidän kanssanne Eurooppa-neuvoston vaatimusten mukaisesti siitä, miten toteutamme tämän turvallisuusdirektiivin varhaisen ja nopean tarkistuksen ja laadimme konkreettiset vaatimukset ydinenergian turvallisuudelle EU:n tasolla.
(Suosionosoituksia)
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, tämä keskustelu on ollut erittäin opettava. Paljon kiitoksia, olen seurannut sitä erittäin kiinnostuneena.
Puheenjohtajavaltio Unkari aloitti tämän puolivuotiskauden erittäin kunnianhimoisesti energiapolitiikan alalla. Yksi tavoite, jota meillä ei ollut, oli energiayhdistelmää koskevan kysymyksen ratkaisu. Minusta näyttää, että myös tämän päivän keskustelu on osoittanut, että se ei olisi ollut realistinen tavoite. Euroopan unionin energiayhdistelmää koskevasta jonkinlaisesta ohjauksesta on esitetty monia perusteluja puolesta ja vastaan. Minä luulen, ettemme pysty ratkaisemaan sitä lähitulevaisuudessa, mutta en ole varma siitä, että se on ongelma; jäsenvaltioiden on näet voitava tehdä vastuullisia päätöksiä omasta energiayhdistelmästään.
Meillä oli kuitenkin tavoitteena huomattava edistyminen yhteisten energiamarkkinoiden luomisessa. Eurooppa-neuvosto asetti 4. helmikuuta 2011 tämän tavoitteekseen kuin myös Euroopan unionin energiasaarekkeiden poistamisen vuoteen 2015 mennessä, ja myöhemmin, energianeuvostossa helmikuun lopussa pystyimme myös antamaan päätelmät, jotka ovat mielestäni huomattava edistysaskel.
Meidän tietojemme mukaan komissio julkaisee energiaa koskevan etenemissuunnitelman vuodeksi 2050 marraskuussa. Energiaministerit järjestävät kuitenkin jo alustavan keskustelun tästä aiheesta ja siihen liittyvistä tavoitteista epävirallisessa energianeuvostossa 2.-3. toukokuuta Budapestissä, ja puheenjohtajavaltio laatii siitä raportin ja poliittisen tiivistelmän, jotka ovat virallisen energianeuvoston kokouksen asialistalla kesäkuussa.
Olen varma, että tässä salissa esitetyt kysymykset nousevat esiin myös neuvoston keskusteluissa, ja luotan myös siihen, että kun puheenjohtajavaltio tekee yhteenvedon tuosta keskustelusta, komissio pystyy kehittämään sitä viimeistellessään energiaa koskevan etenemissuunnitelmansa, jonka se julkaisee marraskuussa. Jäsenvaltioiden suuri sitoutuminen sekä ydinenergian turvallisuutta koskevaan asiaan että yhteisiin EU:n puitteisiin näkyy kuitenkin parhaiten Eurooppa-neuvoston 24.-25. maaliskuuta antamissa päätelmissä. Näissä päätelmissä korostetaan, että meidän on tehtävä johtopäätökset Japanin katastrofista ja että meidän on tarkastettava EU:n ydinvoimaloiden turvallisuustilanne ja tehtävä stressitestit. ENSREGiä ja komissiota on pyydetty tekemään niin mahdollisimman pian ja antamaan ehdotus näiden valmiuksista ja toimintatavoista, jotta komissio voi myöhemmin laatia ja julkaista yleisarvioinnin näistä riippumattomista viranomaisista. Lopuksi, itse Eurooppa-neuvostossa käsitellään tätä aihetta jälleen vuoden 2011 viimeisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
Valtion tai hallitusten päämiehet korostivat myös, että ydinturvallisuutta ei saa rajoittaa Euroopan unionin alueelle ja että meidän on pyydettävä naapureitamme tekemään nämä stressitestit. He totesivat myös, että ydinturvallisuusalalla tarvitaan mahdollisimman korkeita standardeja ja että Eurooppa-neuvosto on antanut komissiolle vakavia tehtäviä, jotka - koska olen siitä varma ja kuten komission jäsen myös on maininnut - se toteuttaa erittäin sitoutuneesti.
Vaikka tämän päivän keskustelu siis olikin erittäin kiihkeä, siinä on ollut yhteisiä kohtia, joista, niin uskon, me kaikki olemme samaa mieltä: EU:n yhteiset puitteet ovat tarpeen, meidän pitäisi tehdä kaikkemme kaikilla tasoilla mahdollisimman korkean turvallisuustason takaamiseksi ja meidän pitäisi tehdä kaikki tämä avoimesti ja mahdollisimman julkisesti. Neuvosto on valmis tekemään yhteistyötä sekä Eurooppa-neuvoston että Euroopan parlamentin kanssa näiden periaatteiden mukaisesti.
Puhemies
- (ES) Olen vastaanottanut kuusi työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Liam Aylward
Irlannille aiheutuu huomattava ydinuhka Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikolla sijaitsevista ydinvoimaloista, joista jotkin toimivat ja jotkin on suljettu. Sellafield on niistä kuuluisin. Kyseiset voimalat aiheuttavat ymmärrettävästi huolta Irlannin kansassa, jolla on oikeus saada niistä täsmällistä ja ajanmukaista tietoa. Vaikka Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä on kahdenvälinen sopimus tiedon jakamisesta ydinonnettomuustapauksessa, Irlanti ja muut naapurimaat on otettava aiemmin mukaan turvallisuusprosessiin. EU:n on tehtävä perinpohjainen tarkastus lähestymistavasta käytössä olevaan ydinturvallisuuteen ja voimaloiden turvallisuuden arvioinnissa käytetyistä kriteereistä. Kattavat, riippumattomat ja avoimet stressitestit on aloitettava välittömästi. Ydinlaitoksia koskevat stressitestit ovat edistysaskel. Niiden hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla yksityiskohtaiset tulokset on annettava naapurimaille ja Euroopan komissiolle, jotta asianmukaisia toimenpiteitä voidaan ottaa käyttöön ja panna täytäntöön turvallisuussuunnitelmia EU:n kansalaisten suojelemiseksi.
Elena Băsescu
Ydinalan turvallisuusmääräykset on tarkastettava Fukushiman ydinkatastrofi huomioon ottaen. Kyse on yli 400 ydinreaktorista koko maailmassa. Suhtaudun myönteisesti "stressitestien" käyttöönottoon mahdollisimman pian. Tämä toimenpide ei kuitenkaan riitä - tarvitaan ydinturvallisuuskulttuuria. Haluaisin mainita Tšernobylin onnettomuuden vuonna 1986, jolloin otettiin käyttöön "ydinturvallisuuden" käsite.
Romanian osalta haluaisin panna merkille, että Cernavodăn ydinvoimalan toiminnan vaarantumisesta maanjäristyksen takia ei ole vaaraa. Tehdyt ennaltaehkäisevät tutkimukset osoittivat, että molemmat reaktorit toimivat turvallisesti. Ne tuottavat noin 20 prosenttia maassa käytetystä energiasta. Voimala kestää maanjäristykset, joiden voimakkuus on 8 magnitudia Richterin asteikolla, ja maanjäristysten, joita Romaniassa voi tapahtua, keskimääräinen voimakkuus on 7-7,5 magnitudia.
Spyros Danellis
Fukushiman murhenäytelmä on vienyt meidät hyvin tuskallisella tavalla uudelle aikakaudelle ydinenergian käytön osalta. Samalla sekä 2000-luvun energiahaasteet että monien ydinvoimaloiden iän ja lisääntyvän epäluotettavuuden aiheuttamat vaarat ovat saaneet aikaan muutoksen, ja siksi Euratomin perustamissopimusta, jota ei ole käytännössä tarkistettu kertaakaan yli puoleen vuosisataan, on tarkistettava. Jos EU:n tasolle halutaan täysimääräinen valvonta alalla, jolle on luonteenomaista avoimuuden puute, Euratom pitäisi liittää Euroopan unioniin, ja ydinturvallisuuskysymykset olisi saatava tavallisen lainsäädäntömenettelyn piiriin. Tämän tarkistuksen osana voitaisiin ottaa käyttöön aiempaa ankarampia turvallisuuseritelmiä, rajoituksia (kuten maanjäristysalueet) ja tiukkoja rakennuseritelmiä uusille ydinvoimaloille sekä nykyisten voimaloiden säännöllinen ja luotettava stressitestaus. On sanomattakin selvää, että EU:n naapurimaiden on sovellettava uusia ankaria puitteita siihen asti, tietysti, kunnes onnistumme vapautumaan lopullisesti ydinvoimaloiden painajaisesta.
Proinsias De Rossa
kirjallinen. - (EN) Vastustan ydinfissioenergiaa turvallisuusperiaatteen vuoksi, mutta tuen jatkuvaa tutkimusta ydinfuusion mahdollisuuksista mahdollisena turvallisempana vaihtoehtona pidemmällä aikavälillä. Turvallista keinoa ei ole. Onnettomuuksia tapahtuu aina. Äskettäinen Japanin ydinonnettomuus, josta meille sanottiin, että sellaista ei voisi koskaan tapahtua, osoittaa jälleen kerran, että nykyinen ydinenergiatuotanto voi olla katastrofaalista. Sen sivutuote, radioaktiivinen jäte, on jo tappavaa ihmisten terveydelle ja se vaikuttaa ikuisesti. Sen sijaan, että investoitaisiin miljardeja euroja uusiin ydinvoimaloihin, meidän on investoitava nuo rahat uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen.
András Gyürk
kirjallinen. - (HU) Japanin kokemusten vuoksi monet maat ajattelevat luultavasti uudelleen ydinenergiastrategioitaan. Saksa on jo ryhtynyt konkreettisiin toimenpiteisiin ja sulkenut ennen vuotta 1980 rakennetut ydinvoimalansa kolmeksi kuukaudeksi. Mikäli monet EU:n jäsenvaltiot ajattelevat ydinenergiastrategiaansa uudelleen Japanin tapahtumien vuoksi, sillä voi olla huomattava vaikutus EU:n energiamarkkinoihin, koska ydinvoimaloiden tuottama sähkö on korvattava muilla lähteillä. Olen vakuuttunut siitä, että tässä tilanteessa hätäisillä toimenpiteillä voi olla samat haitalliset vaikutukset kuin mahdollisella katastrofilla. Sen sijaan olisi tarkoituksenmukaisinta ottaa huolellisesti huomioon yksittäisten skenaarioiden vaikutukset. Vain siten voimme estää sähkönhintojen nousun, joka vastaa edellä mainittujen Saksan toimenpiteiden seurauksia, ja estää jäsenvaltioita, jotka tavanomaisissa olosuhteissa vievät sähköä, kohtaamasta toimitusvarmuuteen liittyviä haasteita. EU:n on harkittava perusteellisesti ja kylmäpäisesti vaikutuksia, joita ydinenergiastrategian uudelleenajattelulla olisi energiamarkkinoihin. Epäselvää on myös, mitkä teknologiat voisivat sopia parhaiten ydinvoimaloiden kapasiteetin korvaamiseen. Vielä yksi tärkeä kysymys on se, mitä vaikutuksia mahdollisella strategian muutoksella olisi kaasumarkkinoihin, kaasun toimitusvarmuuteen ja EU:n hiilidioksidin vähennystavoitteisiin. Lopuksi, suhtaudun myönteisesti Euroopan komission nopeaan reagointiin ja ilmoitukseen siitä, että EU:n ydinvoimaloille tehdään stressitestit. Tärkein kysymys on kuitenkin se, mitä lisätoimenpiteitä EU suunnittelee taatakseen ydinenergiatuotannon turvallisuuden.
Ivailo Kalfin
kirjallinen. - (BG) Fukushiman murhenäytelmä pakottaa meidät tekemään johtopäätöksiä ja hyväksymään välittömästi EU:n kansalaisten odottamat toimenpiteet. Nämä toimenpiteet on kuitenkin kohdistettava oikeaan suuntaan.
Perusongelma, johon meidän on puututtava, on EU:n kansalaisten turvallisuuden takaaminen. Euroopan parlamentti käsittelee tulevina kuukausina monia lainsäädäntötekstejä, joissa määritetään EU:n energia-alan ja erityisesti ydinenergian tulevaisuus.
Tällä hetkellä turvallisuus on ensisijainen tavoitteemme. Meidän ei pitäisi vertailla EU:n voimaloita 40-vuotiaaseen Fukushiman ydinvoimalaan, jonka yksityinen omistaja oli kieltäytynyt täyttämästä turvallisuuden parantamista koskevia vaatimuksia.
EU:n on hyväksyttävä mahdollisimman pian turvallisuuden vähimmäisstandardit, joista tehdään pakollisia kaikille voimaloille. Nämä standardit pitäisi laatia ja hyväksyä ennen kuin voimaloissa tehdään stressitestit. Hallituskautensa aikana Bulgarian sosialistipuolue vaati monesti kyseisten standardien luomista, mutta mitään ei ole tapahtunut tähän mennessä. Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän asiantuntijoiden on laadittava sekä standardit että stressitestien kriteerit.
Tuen uusien teknologioiden kehittämistä ja erityisesti uusiutuvia energialähteitä. On kuitenkin piinallisen selvää, että niillä ei voida korvata ydinlaitoksia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.
Pavel Poc
Yksi Fukushiman ydinvoimalan ensimmäisen reaktorin onnettomuudesta saatu opetus on se, että sähköntuotannon antaminen kokonaan yksityiselle sektorille on vaarallista. Yksityinen pääoma maksimoi voitot, jopa turvallisuustoimenpiteitä laiminlyömällä. Miten monta maailmanlaajuista ympäristökriisiä, "Meksikonlahden öljyvuotoja" tai "Fukushimoja" tarvitaan ennen kuin tunnustamme sen lopullisesti? Maailma on nyt rahoituskriisissä yksityisten sijoittajien vastuuttomuuden takia. Meressä on miljoonia tonneja öljyä yksityisten öljyfirmojen vastuuttomuuden takia. Yksityisen yrityksen vastuuttomuuden takia Japanilta vie vuosikymmeniä selvitä maansa, merensä ja elintarvikeketjunsa radioaktiivisesta saastumisesta. Ydinvoiman olisi aina oltava valtiollisessa tai kansainvälisessä valvonnassa. Suunnitelluissa stressitesteissä on oltava yhtenäiset standardit, avoimet ja riippumattomat valvontaelimet, ja niiden on oltava rajatylittäviä. Vaikka EU:ssa on oikeudelliset kehykset, joiden puitteissa käynnistetään jatkuvia parannuksia teknologiassa, tutkimukseen ja koulutukseen on investoitava kattavasti mahdollisimman korkean turvallisuustason takaamiseksi ja terveyden ja ympäristön suojelemiseksi uusimpien tieteellisten ja teknisten tulosten mukaan. Kattavat investoinnit ovat myös välttämättömiä tällä hetkellä sangen väliaikaisesti varastoidun ydinjätteen ja käytetyn polttoaineen hallinnassa. Tästä katastrofista tehdyt johtopäätökset on suunnattava päättäväisesti turvallisuuden vahvistamiseen, eikä ainoan käytettävissämme olevan kestävän ja ilmaston kannalta neutraalin energialähteen sulkemiseen.
Daciana Octavia Sârbu
kirjallinen. - (EN) Japanin ydinonnettomuus on saanut aikaan uusia huolia ydinvoiman turvallisuudesta koko maailmassa. Romaniassa monet elimet, myös Euroopan komissio ja Kansainvälinen atomienergiavirasto ovat arvioineet Cernavodăn ydinvoimalan. Vuoden 2004 tutkimuksessa määritettiin seisminen vaara ainoaksi suureksi riskitekijäksi voimalan turvallisuuden kannalta. Tätä riskiä on hallittava tehokkaasti ja, kuten Japanin murheelliset tapahtumat osoittavat, kiireellisesti. Suhtaudun siksi myönteisesti äskettäiseen ehdotukseen stressitestien käytötönotosta ydinvoimaloissa sekä ydinturvallisuutta koskevan direktiivin täytäntöönpanoon. Riippumatta siitä, mitä päätämme tulevasta energiayhdistelmästä, tai siitä, miten saavutamme oma vähähiiliset tavoitteemme, ydinlaitosten turvallisuus, myös pitkän aikavälin varastojen turvallisuus, on edelleen erittäin tärkeää sekä nykyisille että tuleville sukupolville.
Theodor Dumitru Stolojan
Ydinenergia on luonnonvara, jota ilman maailmantalous ei pärjää kauan. Emme saa tehdä johtopäätöstä, että torjumme ydinenergian vain, koska tapahtuu vaarallisia onnettomuuksia, jotka vaikuttavat ydinvoimaloiden toimintaan. Ratkaisuna on, että osoitamme enemmän resursseja tutkimukseen tällä alalla ja parannamme ydinteknologiaa, jotta voimme vähentää onnettomuuksista aiheutuvaa riskiä.
Marc Tarabella
Kyllä, meidän on poistettava asteittain ydinvoima - se on selvää. Sitä ei kuitenkaan ole mahdollista tehdä yhdessä yössä. Pelkästään Belgiassa 55 prosenttia sähköstä tulee ydinenergiasta. Miten lämmittäisimme, ruokkisimme ja valaisisimme, jos päättäisimme sulkea kaikki ydinvoimalat huomenna? Siksi meidän on toimittava kahdella tasolla.
Ensiksi meidän on nostettava nykyisten voimaloiden turvallisuusstandardeja käyttämällä erityisesti stressitestejä, joita parhaillaan toteutetaan jäsenvaltioissa. Näiden testien yhdenmukaistaminen EU:n tasolla on ehdottoman tärkeää, ja sen lisäksi meidän on oltava mahdollisimman avoimia. Meidän on palautettava luottamus ydinvoimaan.
Toiseksi meidän on tehostettava tutkimusta ja innovaatiota kehittääksemme mahdollisimman pian ratkaisuja, joiden ansiosta voimme säästää energiaa ja edistää kestäviä ja tehokkaita uusiutuvia energialähteitä. Edullisin, vähiten saastuttava ja vaarattomin energia on käyttämätöntä energiaa. Näiden ponnistusten vuoksi tästä päivästä lähtien EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa on otettava käyttöön velvoittava lainsäädäntö ja valtavat investoinnit.
