Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
- (EL) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0207/2010/rev. 1). Käsittelemme nyt komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa
Aihe: Luottoluokituskykyä arvioivan Euroopan viranomaisen perustaminen
Aikooko komissio ehdottaa euroalueen jäsenvaltioiden tai myös niiden rahoituslaitosten luottoluokituskykyä arvioivan Euroopan viranomaisen perustamista?
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, kiitän Georgios Papastamkosta tästä kysymyksestä, jonka aihetta pidän nykyisessä asemassani erittäin olennaisena talouden ja rahoitusmarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta.
Luottoluokituslaitoksilla on ratkaisevan tärkeä asema yritysten ja myös jäsenvaltioiden tilanteeseen liittyvien riskien arvioinnissa, ja kriisi on osoittanut - lievästi ilmaistuna - että niiden toimintatavat ovat aiheuttaneet ja aiheuttavat edelleen ongelmia, joilla on toisinaan erittäin vakavia seurauksia. Siksi G20-kokous teki aivan oikein kovia päätöksiä valvontajärjestelmän ja uusien hallintosääntöjen luomiseksi.
Muistuttaisin teitä hyvät kuulijat siitä, että kriisin aikana komissio ryhtyi erittäin nopeasti kantamaan vastuuta tässä asiassa ja priorisoi luottoluokituslaitosten toimintaa koskevaa asetusta kahden viime vuoden aikana. Syyskuussa 2009 - toisin sanoen vuosi Lehman Brothersin romahduksen jälkeen - hyväksyttiin luottoluokituslaitoksia koskeva asetus Euroopan parlamentin tuella; kiitän erityisesti esittelijänne Gauzèsin työtä. Sen avulla voidaan käsitellä ongelmia, joita ovat syntyneet kyseisten laitosten toimintatavoista, jotka ovat merkittävästi syventäneet rahoituskriisiä.
Mainitsemallani asetuksella otettiin käyttöön pakollinen rekisteröintijärjestelmä kaikille Euroopan unionin alueelle sijoittautuneille luottoluokituslaitoksille. Siinä annetaan tiukat vaatimukset, jotka koskevat ensinnäkin sitä, että mahdollisten eturistiriitojen lopettaminen varmistetaan, toiseksi sitä, että luokitusten laatua ja käytettyjä menetelmiä tarkistetaan ja parannetaan, ja lopuksi sitä, että kyseisten luokituslaitosten toiminnan avoimuus varmistetaan.
Hyvät kuulijat, olen vakuuttunut siitä, että uudet luottoluokituslaitoksia koskevat säännöt, joista juuri puhuin, parantavat luokitusprosessin riippumattomuutta ja koskemattomuutta, tekevät luokitustoimista entistä avoimempia ja parantavat tällaisten luokitusten laatua, mukaan luettuna luokitukset, jotka koskevat Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja EU:n rahoituslaitosten velkaa. Tässä vaiheessa me olemme.
Georgios Papastamkos, vaatimanne kaltaisen julkisen eurooppalaisen luottoluokituslaitoksen perustaminen on ajatus, josta on tulossa osa keskustelua mahdollisista vaihtoehdoista luottoluokituslaitosten nykyiselle talousmallille, joka tunnetaan "liikkeeseenlaskija maksaa" -mallina. Tällaisen ajatuksen vaikutukset on arvioitava huolellisesti, erityisesti vastuun osalta.
Tärkein velvollisuuteni tällä hetkellä on varmistaa, että vuoden 2009 asetus pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ja katsoa, että nykyinen, uudistettu järjestelmä toimii. En kuitenkaan sulje pois tukemaanne ajatusta EU:n viraston perustamisesta. Sitä on pohdittava sen perusteella, miten vuoden 2009 asetusta arvioidaan ja mitkä sen vaikutukset ovat luottoluokituslaitoksille. Sitä paitsi kyseisestä arvioinnista säädetään asetuksessa, ja komission on toimitettava se Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2012 joulukuuhun mennessä.
Voin vahvistaa sen, että komissio ehdottaa pian tarkistusta luottoluokituslaitoksia koskevaan asetukseen antaakseen uudelle Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle yleisen vastuun kyseisten laitosten valvonnasta. Te parlamentissa pyysitte sitä, kun asetuksesta neuvoteltiin, ja valtion ja hallituksen päämiehet ovat päässeet sopimukseen kyseisestä periaatteesta. Me teemme siten kyseisen tarkistuksen. Olen vakuuttunut siitä, että luottoluokituslaitosten valvonnan siirtäminen uudelle viranomaiselle vahvistaa ja parantaa sääntelykehystä, joka meillä Euroopan unionissa on käytettävissämme.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsen Barnier'ta vastauksesta ja sanon hänelle, että tämä on aihe, josta olen suorittanut toistuvasti parlamentaarista valvontaa vuodesta 2006 alkaen, toisin sanoen ennen kuin kansainvälinen talouskriisi puhkesi.
Minun mielestäni asiassa on kaksi paradoksia: on olemassa kansainvälisiä luokituslaitoksia mutta niitä ei valvota kansainvälisesti. Toinen paradoksi on se, että yksityiset EU:n ulkopuoliset tahot toimivat omavaltaisesti EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita vastaan.
Arvoisa komission jäsen, kehotan EU:ta etenemään entistä nopeammin ja lopuksi haluaisin tietää, missä maantieteellinen toimipaikka on ja miten kyseisten luottoluokituslaitosten liikevaihto jaetaan?
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, Georgios Papastamkos, olen tietoinen pitkäaikaisesta sitoumuksestanne ja suhtaudun siksi myönteisesti tähän vuoropuheluun, jonka avaatte välillämme ensimmäistä kertaa tänään, koska olen henkilökohtaisesti ollut virassani vasta muutaman viikon.
Otan huomioon uuden asetuksen, jota edellinen komissio ehdotti Barroson johdolla ja joka parantaa asioita. Olen maininnut uudet vaatimukset, jotka määrätään luottoluokituslaitoksille, ja olen puhunut viimeisimmästä edistyksestä, joka toteutetaan ehdotuksella, jonka aion esittää teille toiveidenne mukaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen valvonnasta.
Olette oikeassa siinä mitä sanotte: tämä ei ole ainoa ala, jolla nyt pitkälle integroituneilla yhtenäismarkkinoilla havaitsemme yrityksiä, erityisesti rahoitusalan yrityksiä, jotka eivät ole enää kansallisessa omistuksessa. Muistutan teitä, Georgios Papastamkos, siitä, että joka toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa 50 prosenttia pankkialasta kuuluu muunmaalaisille ryhmille.
Olemme siten integroituneilla markkinoilla, joilla on suurelta osin ylikansallisia yrityksiä mutta joiden valvonta on jäänyt kansalliselle tasolle. Siksi tehtävänämme on varmistaa integraatio, ja sen me aiomme tehdä. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle myönnetyillä valtuuksilla vaatimanne kansainvälinen - sanotaan eurooppalainen - valvonta muuttuu pitkälti todellisuudeksi.
Teidän kotimaastanne, joka on kärsinyt nykyisestä kriisistä, sanoisin, että meidän on pysyteltävä erittäin valppaana sen suhteen. Aion nyt siirtyä päätelmiin siitä mitä tapahtui. Meidän on oltava valppaana kaikissa tapauksissa, joissa luottoluokituslaitokset tekevät päätöksiä jäsenvaltioista ja arvioivat niiden taloudellista tilannetta ja niiden julkisen roolin tilannetta. Miksi? Koska kyse on itse asiassa suvereenista valtiosta, sen velan kustannuksista ja viime kädessä sen veronmaksajista, jotka uskoakseni joutuvat liian usein kestämään pahimmat haittavaikutukset. Se oli muuten aiheena ehdotuksille, jotka esitin Ecofin-neuvostolle viime lauantaina Madridissa tulevien kriisien ennakoinnista, ehkäisystä ja hallinnasta, jottei veronmaksajien tarvitse aina kestää pahimpia haittavaikutuksia.
Tunnen varsin hyvin luottoluokituslaitosten tekemien päätösten vaikutukset ja kyseisten päätösten vaikutuksen investoijien käyttäytymiseen. Siksi me tarvitsemme tiukkaa, vaativaa lainsäädäntöä, ja kyseisten laitosten on arvioitava kaikki vastuunsa, ja niitä on valvottava, jotta niin voidaan tehdä. EU:n viranomaiset valvovat niitä niiden ehdotusten nojalla, jotka aion tehdä tämän vuoden loppupuolella.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, kiitos erinomaisesta mietinnöstä. Suhtaudun varsin optimistisesti siihen, että Euroopan luottoluokitusviranomaisen perustaminen tekee meidät lopultakin riippumattomiksi yksityisistä yhdysvaltalaisista laitoksista. Minua ei kuitenkaan kiinnosta tässä yhteydessä sijainti vaan Euroopan luottoluokitusviranomaisen toiminnallinen ja rakenteellinen koostumus. Loppujen lopuksi on tärkeää, että tällaisella organisaatiolla on hampaat. Olen tietysti kiinnostunut menettelyn odotettavissa olevista seurauksista ja seurauksista niille euroalueen jäsenille, joiden luottokelpoisuus on huono.
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Franz Obermayr, Georgios Papastamkos kysyi minulta mahdollisuutta perustaa Euroopan luottoluokituslaitos, mitä hän tukee. Kyseisen laitoksen pitäisi olla julkinen, jos olen ymmärtänyt oikein hänen ajatuksensa.
En ole ottanut kantaa tähän aiheeseen. Se ei muuten ole suunta, johon komissio oli etenemässä, koska sen ehdotuksessa keskityttiin - asetuksella jonka tämä parlamentti hyväksyi - yksityisten laitosten nykyisen järjestelmän uudistamiseen sekä avoimuutta koskevien vaatimusten erittäin tiukkaan vahvistamiseen, jotta vältetään etuja ja rehellisyyttä koskevat ristiriidat niiden luottoluokitustyössä. Tässä vaiheessa me olemme. Asetus on nyt annettu, se tulee voimaan niin pian kuin mahdollista, viipymättä - sanon tämän vain ohimennen - ja sitten me täydennämme kyseistä suunnitelmaa antamalla valvontatehtävän Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle.
En sulje pois uutta virastoa, jota Georgios Papastamkos niin kovasti haluaa. Me kuitenkin tarvitsemme aikaa arvioidaksemme liiketoimintamallin muutosta, jonka ajatus Euroopan luottoluokituslaitoksesta sisältää. Pidän ajatusta mielenkiintoisena, mutta sitä on arvioitava huolellisesti. En aio siksi sanoa, kuka olisi osa sitä tai miten se toimisi, koska en tiedä sitä. Sitten tulee vielä kysymys viranomaisten puuttumisesta tällaisen viraston toimintaan. Yksityisiin luottoluokituslaitoksiin sovellettavia tiukkoja ehtoja pitäisi soveltaa myös EU:n julkiseen virastoon, erityisesti eturistiriitoja koskevia sääntöjä.
Nämä kysymykset nousevat esiin, jos ryhdymme perustamaan uutta EU:n julkista virastoa. Suoraan sanottuna, jotta asiaa voitaisiin käsitellä vakavasti, improvisoimatta, meidän olisi ensin tehtävä huolellisesti päätökset, joilla pannaan täytäntöön uudistettu järjestelmä, jonka olette hyväksyneet asetuksella, ja toiseksi käsiteltävä perusteellisesti kaikkia kysymyksiä sekä erityisesti niitä jotka juuri mainitsin.
Puhemies
(EL) Säännöt ovat sellaiset, että jos laatija ei ole läsnä kysymys raukeaa. Koska tämän täysistunnon olosuhteet ovat poikkeukselliset, teemme niin, että luen ääneen niiden jäsenten nimet, jotka eivät ole läsnä, ja he saavat kysymyksiinsä kirjallisen vastauksen. Täysistunnossa ei kuitenkaan järjestetä asiaan liittyvää keskustelua.
Siispä, ne parlamentin jäsenet, jotka ovat poissa mutta saavat kirjallisen vastauksen siinä järjestyksessä kuin ovat jättäneet kysymyksensä, ovat Zigmantas Balčytis ja RadvilMorkūnaitė-Mikulėnienė.
Toinen osa

Aihe: Kuluttajien valinnanvapaus ja älykäs puhelintekniikka
Niin kutsuttujen älypuhelimien suosion kasvu on luonut uudet markkinat tekniikalle, ohjelmistoille ja sovelluksille. Jotkut älypuhelimien ja muiden laitteiden tarjoajat pitävät kiinni kuluttajista ja ovat luoneet markkinat sellaisiksi, että ne pystyvät valvomaan täysin sitä, kuinka käyttäjät käyttävät ohjelmistoja, selaimia ja sovelluksia. Vaikuttaa siltä, että tässä tilanteessa kuluttajan valinnanvapautta rajoitetaan. Aikooko komissio tarkastella kuluttajien oikeuksia ja valinnanvapautta kasvavilla digitaalisten tuotteiden markkinoilla, ja pitääkö se avoimia käyttöjärjestelmiä hyvänä ratkaisuna älypuhelimien kuluttajien kannalta?
Joaquín Almunia
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Komissio seuraa tarkasti älypuhelinten ja niihin liittyvien markkinoiden kehitystä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään tunnustaa, joissakin tapauksissa on luotu uudet markkinat.
Komissio on täysin sitoutunut varmistamaan, että yleisiä EU:n kilpailusääntöjä ja -periaatteita noudatetaan, samalla kun otetaan huomioon markkinoiden dynaamiset ja nopeasti muuttuvat olosuhteet. Tuoreet tapaukset, kuten Microsoft ja Intel, ovat osoittaneet, että komissio toteuttaa valvontatoimia varmistaakseen, että ansioihin perustuva kilpailu antaa tarvittaessa kuluttajille mahdollisuuden valita eri vaihtoehtojen välillä ja siten hyötyä teknisestä kehityksestä ja innovaatioista. Siinä suhteessa, samalla kun tunnustetaan, että valmistajakohtainen teknologia on keskeinen tekijä EU:n menestyksessä toisen ja kolmannen sukupolven matkapuhelinteknologian alalla, komissio on samalla tietoinen erinomaisesta teknisestä kehityksestä, jota edistetään voittoa tavoittelemattomilla teknologioilla.
Samalla kun meidän on annettava teollisuuden päättää sen haluamasta liiketoimintamallista ja markkinoiden valita voittaja, komissio korostaa sitä, kuinka tärkeää yhteentoimivuus on eri yritysten välisen ansioihin perustuvan teknologioiden kilpailun edistämiselle ja riippuvuuden estämiselle. Tässä yhteydessä komissio suhtautuu myönteisesti avoimuusvaatimusten käyttöön, joka voi estää hallitsevan aseman epäoikeudenmukaisen siirron naapurimarkkinoiden välillä. Avoimet alustat täyttävät tarkoituksen ja sallivat kilpailevien markkinoiden luomisen ohjelmistojärjestelmien päälle.
Liam Aylward
(EN) Kiitän komission jäsentä vastauksesta. Vaihdan hieman aihetta: uutisissa on viime aikoina ollut paljon juttuja sisältöön perustuvasta sensuurista, jota tapahtuu tämän teknologian yhteydessä. Operaattorit ja ohjelmistovalmistajat ovat torjuneet joitakin sovelluksia niiden poliittisen sisällön takia.
Mitä komissio voi tehdä sen varmistamiseksi, että kilpailu lisääntyy uusien teknologioiden kautta tapahtuvan tiedonhankinnan alalla ja että sananvapautta ei rajoiteta?
Joaquín Almunia
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Tiedän, että asiat, joihin viittasitte toisessa kysymyksessänne, voivat aiheuttaa markkinoilla ongelmia kilpailulle.
Seuraamme asiaa tarkasti kaiken aikaa, mutten voi kommentoida tiettyjä tutkimuksia, jotka ovat nyt käynnissä tai kehitteillä. Tiedän kuitenkin hyvin, että esittämänne kysymykset ja huolet, jotka olette esittäneet parlamentille, ovat todellisia, ja minun ja kilpailuviranomaisen tehtävänä on seurata tilannetta ja välttää hallitseva asema, johon liittyvät markkinoiden sulkeminen, esteet uusille tulijoille ja lopulta ongelmat uusien teknologioiden kuluttajille ja käyttäjille, joiden pitäisi hyötyä eikä kärsiä teknologian kehityksestä ja paranemisesta.
Paul Rübig
(DE) Michel Barnier, ensimmäisessä tiedonvaihdon ja puhelujen verkkovierailuasetuksessa säädimme siirtovelvollisuudesta, joka tarkoittaa sitä, että jokaisen operaattorin EU:ssa täytyy voida tavoittaa jokainen asiakas. Nyt on nousemassa esiin konflikteja sen takia, että operaattorit poistavat kyseisiä palveluja verkoista eivätkä ole valmistautuneet tarjoamaan tarvittavaa tukea. Katsotteko, että kansallisten sääntelyelinten pitäisi ryhtyä toimeen tässä tapauksessa?
Franz Obermayr
(DE) Olen tyytyväinen siihen, että komissio käsittelee asiaa kilpailun näkökulmasta. Kysyn siis seuraavaa: Onko Euroopan unionin tuomioistuin tehnyt päätöksiä vastaavista tapauksista ja voidaanko kyseisiä tapauksia käyttää tämäntyyppisiin käyttörajoituksiin? Onko olemassa älypuhelinten käyttäjiä, jotka ovat jo yrittäneet nostaa kanteen palveluntarjoajiaan vastaan?
Joaquín Almunia
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Vastaan kysymykseen, että meidän pitäisi mielestäni yhdistää tarvittaessa sääntely- ja kilpailuvälineet.
Totean kysymyksissä ja puheenvuoroissa esitettyihin näkökohtiin, että kilpailuvälineet ovat olleet ja tulevat olemaan hyödyllisiä, mutta en sulje pois sitä, että komissio voi tarvittaessa koska tahansa käyttää sääntelyvaltaa, joka sillä on. Olemme tehneet niin aikaisemmin ja voimme tehdä niin tulevaisuudessakin.
Pidän parhaana ratkaisuna asianmukaista kilpailun ja sääntelyn sekoitusta, ei vaihtoehtoisina vaan täydentävinä välineinä. Teidän kysymykseenne totean, anteeksi vain, arvoisa parlamentin jäsen, etten ole lakimies, en tiedä mitään yksittäisten kansalaisten tuomioistuimille esittämistä kanteluista. Joka tapauksessa me saamme tietoja ja toisinaan kanteluita, ja meidän on reagoitava joka kerta kun katsomme, että saamamme tiedot tai komissiolle lähetetyt kantelut ansaitsevat reaktion - ja te olette nähneet välineemme - me teemme juuri niin.
Kuten sanoin aikaisemmassa vastauksessani tällä alalla, tässä kysymyksessä, näistä ongelmista on käynnissä tutkimuksia, mutten voi paljastaa niitä julkisesti vaan minun täytyy olla hienovarainen.
Puhemies
(EL) Seuraava laatija Georgios Toussas, joka on poissa, ja Zbigniew Ziobro saavat kirjalliset vastaukset, kuten aikaisemmin selitin.

Aihe: Luottoluokituslaitosten toiminta
Seuraavana päivänä sen jälkeen, kun Kreikan hallitus oli ilmoittanut tiukoista säästötoimenpiteistä, luottoluokituslaitos Moody's uhkasi alentaa Kreikan viiden suurimman pankin luottoluokitusta.
Kansainvälisen luottoluokituslaitoksen mukaan työttömyyden kasvu ja käytettävissä olevien tulojen väheneminen voivat johtaa lisäpaineisiin Kreikan pankkijärjestelmälle, jonka tuottavuus on jo laskenut ja varat vähentyneet.
Tällaiset ilmoitukset ovat mannaa keinottelijoille, minkä vuoksi kysyn komissiolta, mikä on Kreikan pankkijärjestelmän tila?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä luottoluokituslaitosten toiminnan johdosta?
Karel De Gucht
Kreikan talouskriisi ei lähtenyt liikkeelle pankkisektorilta vaan julkiselta sektorilta. Pankkisektorista on kuitenkin tullut entistä haavoittuvampi, koska pankkeihin vaikuttavat Kreikan valtion joukkovelkakirjat ja, mikä vielä tärkeämpää, talouden heikot kasvunäkymät.
Komissio on tehnyt oman analyysinsä Kreikan taloudesta ja rahoitusjärjestelmästä ja on ottanut huomioon monia tietolähteitä, mukaan luettuna luottolaitokset. Tässä yhteydessä komissio seuraa tiiviisti uusien rahoitustoimien täytäntöönpanoa. Kreikka ilmoitti niistä 3. maaliskuuta 2010 ja Kreikan parlamentti hyväksyi ne 5. maaliskuuta 2010 ja niillä pyritään vuoden 2010 budjettitavoitteisiin.
Komission seuraa tiiviisti kehitystä Kreikan pankkisektorilla. Noin 8 prosenttia pankkien varoista on valtion joukkovelkakirjojen tai lainojen muodossa, vaikka valtion ja tuottamattomien lainojen ei odoteta ylittävän kahdeksaa prosenttia vuonna 2010 heikon talouden takia.
Sen lisäksi Kreikan pankit ovat erittäin riippuvaisia Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioista lyhyen aikavälin rahoituksen alalla, sen jälkeen kun ne ovat jääneet kansainvälisten rahamarkkinoiden ulkopuolelle. Komissio kantaa vastuunsa varmistaakseen makrotaloudellisen vakauden euroalueella ja koko EU:ssa. Kreikan kriisi vaikuttaa muiden EU:n jäsenvaltioiden pankkeihin pääasiassa näiden omistamien valtion velkakirjojen kautta, tämä koskee eniten Ranskaa ja Saksaa.
Vaikka kriisi ei vaikuta kovinkaan paljoa BKT:hen, sen merkitys on todennäköisesti paljon merkittävämpi yksittäisten pankkien taseisiin. Toisaalta noin 10 prosenttia Kreikan pankkien taseista on investoitu Etelä- ja Itä-Eurooppaan, mikä merkitsee uutta leviämiskanavaa.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä vastauksesta. On selvää, että Kreikan pankeilla on ongelmia. On Kreikan julkisen sektorin tuottama likviditeetti, joka ei valitettavasti siirry reaalitalouteen; mutta huomauttaisin teille, että joka kerta kun Kreikka ilmoittaa tietyistä toimista, tietyistä lainan muodoista, kuuluisat luottoluokituslaitokset alentavat Kreikan ja kreikkalaisten pankkien luottoluokitusta.
Se on surullinen tehtävä. Aiemmin käytiin keskustelu, enkä halua kierrättää sitä. Luottoluokituslaitokset, jotka ovat yksityisiä yhdysvaltalaisia yrityksiä, ovat todella epäluotettavia, enkä voi hyväksyä sitä, että Euroopan keskuspankki ja EU:n toimielimet pitävät niitä - vielä tänäänkin - tärkeinä. Kysymys, joka herää, ja vastaukset, jotka kuultiin aiemmin, ovat: asiaa voidaan siis säännellä vuonna 2013. Voivatko Euroopan unioni ja toimielimet nyt alkaa jättää kyseisten laitosten luokitukset huomiotta?
Karel De Gucht
Kuten juuri totesin, komissio ottaa omassa analyysissään huomioon luottoluokituslaitosten lisäksi myös omat analyysinsä. Euroopan komissio seuraa erittäin tiiviisti tapahtumia Kreikan julkisella sektorilla ja pankkisektorilla, niin että teemme omat päätelmämme ja ehdotuksemme neuvostolle niiden päätelmien perusteella. On tietysti jotain muutakin, ja se on luottoluokituslaitosten toiminta. Ne ovat yksityisiä yrityksiä, joilla on erittäin paljon vaikutusvaltaa rahoitusmarkkinoilla, mutta se ei tietenkään ole Euroopan komission vastuulla.
Morten Messerschmidt
(DA) Arvoisa puhemies, olemme erittäin huolestuneita siitä, mitä voimme tehdä lievittääksemme ongelmia, jotka syntyvät rahoituskriisistä. Arvoisa komission jäsen, näin pari päivää sitten tiedotusvälineissä kun ehdotitte, että jäsenvaltioiden pitäisi tulevaisuudessa toimittaa talousarvioesityksensä komissiolle, ennen kuin niistä keskustellaan ja ne hyväksytään kansallisissa parlamenteissa. Pyytäisin teitä kertomaan yksityiskohtaisemmin siitä, miten komissiolle tulevaisuudessa annetaan tilaisuus kommentoida jäsenvaltioiden talousarvioesityksiä, ennen kuin kansalliset parlamentit tekevät niin. Se kuulostaa erittäin mielenkiintoiselta. Haluaisin kuulla siitä lisää.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos paljon vastauksesta. Kuuntelin kiinnostuneena tietoja, joita annoitte, sekä sitä, miten selititte komission kantaa.
Yritän tehdä päätelmää. Jos jokin toinen euroalueen valtio kohtaa lähitulevaisuudessa samanlaisia ongelmia luottoluokituslaitosten kanssa sekä markkinapaineita, etenemmekö samaa kulunutta polkua? Omaksummeko "odotetaan ja katsotaan" -lähestymistavan? Oletammeko käsittelevämme tähän saakka Kreikan ongelmaan soveltamallamme lähestymistavalla yleisesti euroalueen rakenneongelmia, jotka voivat jossain vaiheessa aiheuttaa huolta muille jäsenvaltioille?
Karel De Gucht
Muistutan aluksi, että vastaan näihin kysymyksiin komission jäsen Rehnin sijasta, joka on sairaana, joten tämä ei ole minun oma salkkuni, mutta voin vastata kansallisista talousarvioista esitettyihin kysymyksiin, että keskustelimme viime viikolla kollegiossa ensimmäistä kertaa siitä, mitä toimia tulevaa valvontaa varten pitäisi toteuttaa. Se on tietysti yksi aiheista, joita käsitellään, mutta on selvää, että tällä hetkellä asiasta ei ole vielä tehty päästöstä. On käyty vasta yksi keskustelu sen varmistamiseksi, että asiasta keskustellaan kollegiossa asianmukaisesti, ja asiasta vastaava komission jäsen tekee pian ehdotuksia. Sitten voitte tietysti keskustella suoraan hänen kanssaan.
Toiseen kysymykseen vastaan, ettei komissiolla ole syytä ottaa eri kantaa Kreikkaan ja mihin tahansa muuhun jäsenvaltioon, joten toivon, ettei näitä kysymyksiä enää esitetä meille, jos niitä vielä esitetään, otamme täsmälleen saman kannan.
Aihe: EU:n laajakaistastrategia
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä nopeiden internet-yhteyksien saatavuuden parantamiseksi kaikkialla Euroopan unionissa ja erityisesti maaseudulla?
Neelie Kroes
Maailmassa, joka siirtyy nopeasti uuteen digitaaliseen aikakauteen, EU:n on varustauduttava huipputasoa edustavalla laajakaistainfrastruktuurilla, joka todella edistää kasvua tulevaisuudessa. Neuvoston maaliskuun 2009 kokouksessa esitettiin alustava tavoite saavuttaa 100 prosentin peitto vuoteen 2013 mennessä. Eurooppa 2020 -strategiassa haastetta on viety vielä askel eteenpäin asettamalla vuoden 2020 nopeaa laajakaistaa koskeva tavoite 30 megabittiin sekunnissa kaikille eurooppalaisille, mukaan luettuna maaseudulla asuvat kansalaiset, ja 100 megabittiin sekunnissa 50 prosentille talouksista, joilla on internet-yhteys.
Eurooppalaisessa digitaalistrategiassa, joka on yksi EU 2020 -strategian seitsemästä lippulaiva-aloitteesta, annetaan strategia nopeiden internet-yhteyksien edistämisestä EU:ssa, ja se on määrä hyväksyä pian. Strategiaa seuraa kolme laajakaistaa koskevaa asiakirjaa: ensimmäinen on laajakaistaa koskeva tiedonanto, jossa annetaan strategian täytäntöönpanon yksityiskohdat laajakaistan osalta, toinen on suositus uuden sukupolven liityntäverkoista, jossa pyritään selvittämään perusta nopeisiin internet-yhteyksiin tehtävien investointien edistämiselle, ja kolmas on ensimmäinen radiotaajuuspolitiikkaa koskeva ohjelma, joka muodostaa perustan komission strategialle riittävien radiotaajuuksien luomiseksi langatonta laajakaistaa varten.
Toimet nopeiden internet-yhteyksien edistämiseksi digitaalistrategiassa sisältävät komission sitoumuksen lisäksi myös jäsenvaltioiden ehdotuksia. Kyseisissä ehdotuksissa keskitytään kansallisten laajakaistastrategioiden kehittämisen, ja niillä edistetään yksityisiä investointeja käyttämällä kaupunkisuunnittelusääntöjä, infrastruktuurin kartoitusta ja tieoikeuksien selvittämistä; jäsenvaltiot voivat näin toimimalla leikata huomattavasti investointikustannuksia ja tehdä niistä entistä kannattavampia. Niissä keskitytään myös taloudellisten erojen tasoittamiseen käyttämällä täysimääräisesti käytettävissä olevia rakennerahastoja nopeiden laajakaistayhteyksien rahoittamiseen sekä, silloin kun yksityistä rahoitusta koskevia aloitteita ei ole, suoraan julkiseen rahoitukseen.
Komissio tarkastelee osaltaan käytettävissä olevia vaihtoehtoja yksityisten ja julkisten investointien lisäämiseksi uuden sukupolven liityntäverkkoihin, jotta sovitut tavoitteet voidaan saavuttaa. Rahoitusjärjestelyjä voidaan harkita yhtenä vaihtoehtona, jotta voidaan tasoittaa ero, joka syntyy siitä mitä vaaditaan ja siitä mitä markkinat ovat valmiita maksamaan.
Liam Aylward
Koska me elämme yhä digitaalisemmassa maailmassa, kuten te tunnustitte, missä niin paljon päivittäisistä toimitamme tapahtuu verkossa, yksi ryhmä, joka on mielestäni jätetty jälkeen, ovat ikääntyneet kansalaiset, joilla on rajoitettu pääsy internetiin tai ei lainkaan pääsyä sinne. Mitä me voimme tehdä varmistaaksemme sen, ettei heitä suljeta pois yhteiskunnasta, ja mitä me voimme tehdä heidän auttamisekseen?
Neelie Kroes
Komission lisäksi neuvosto teki niin sanotusti viisaan päätöksen asettaa suuntaa-antava tavoite saavuttaa 100 prosentin peitto vuoteen 2013 mennessä. 100 prosenttia on 100 prosenttia, joten ajattelitte ketä tahansa, 100 prosenttia kattaa heidät.
Malcolm Harbour
(EN) Olen erittäin tyytyväinen tähän Brian Crowleyn kysymykseen ja olen todella kiinnostunut siitä, että Irlannissa markkinoille tulee uusi langaton laajakaista, joka tarjoaa ensimmäisen sukupolven yhteyden maaseutuyhteisöille, mikä on mielestäni jännittävä aloite.
Kysyisin teiltä erityisesti sellaisesta asiasta, joka on tullut vastaan tekemässäni työssä, ja se on paikallisille laajakaista-aloitteille annettavan valtiontuen myöntämisperusteet. Jotkut tuntemani paikallisviranomaiset ovat yrittäneet tehdä yhteistyötä viranomaisten kanssa vahvistaakseen yhdessä kysyntää, jotta sijoittajille voidaan tarjota kannattava paketti.
Kuitenkin joissain tapauksissa sitä on pidetty valtiontuen myöntämisperusteiden rikkomuksena. Kysyisinkin, voisivatko komission yksiköt tarjota tukea joillekin näistä yhteisöhankkeista antamalla selvät suuntaviivat valtiontuen myöntämisperusteista, jotta kyseisiä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia voidaan auttaa. Hankkeet olisivat mielestäni ratkaisevan tärkeitä yleisen laajakaistan saavuttamiseksi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa komission jäsen, talouden elvytyssuunnitelmassa annetaan miljardi euroa 100-prosenttisen laajakaistainfrastruktuurin rakentamiseen. Kysyisin teiltä, missä vaiheessa hanke etenee, kun muistetaan miten tärkeä kyseinen infrastruktuuri on.
Neelie Kroes
Olen kiitollinen ensimmäisestä kysymyksestä, sillä tosiaankin kun puhutaan laajakaistasta, kyseessä ei ole vain kaapelikuitu vaan myös langaton- ja satelliittilaajakaista ja niin edelleen. Joten kun vastaan parlamentin jäsenelle, että kyse on 100 prosentin peitosta, en mainitse sitä, miten ongelmaa käsitellään tai miten se ratkaistaan.
Suhtaudun kuitenkin luottavaisesti Irlantiin ja sen investointitasoon. Kun tarjoutui tilaisuus käyttää rakennerahastoja, erityisesti keskittymällä ja investoimalla tämäntyyppisiin asioihin, Irlanti käytti tilaisuuden parhaiten hyväkseen. Se oli vähän alle 50 prosenttia. Muiden jäsenvaltioiden tapauksessa olin tyrmistynyt, kun se oli joskus yksi kolmasosa tai tilaisuutta ei käytetty lainkaan. Investoimalla tämäntyyppiseen infrastruktuuriin todellakin rakennetaan tulevaisuutta sekä edistetään talouden elpymistä ja työpaikkojen luomista.
Joskus kuitenkin näen elämäni ja myös aikaisempien kokemusteni hyvät puolet. Hoitaessani edellistä salkkuani sain kunnian tarkistaa valtiotukisääntöjä. Yksi tarkistetuista valtiontukisäännöistä liittyi esimerkiksi laajakaistaan. Annoimme tarkistuksen yhteydessä lisää ohjeita siitä, miten ja milloin sitä voitaisiin käsitellä.
Euroopan investointipankin kanssa muuten tutkitaan myös mahdollisuuksia hyödyntää sen rahastoja ja tukea tie- ja vesirakennuksen rahoitusta. Katson, että tällä hetkellä, äskettäisen valtiontukisääntöjen tarkistuksen jälkeen, on varsin selvää, mikä on mahdollista ja mitä ei voida hyväksyä. Voitte aina pyytää Joaquin Almunian henkilökuntaa antamaan teille neuvoja, joten älkää epäröikö, jos jokin asia on epäselvä.
Kaiken kaikkiaan meidän on tiedostettava, että kyseessä on todellakin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jolla saadaan paljon aikaan tällaisissa kysymyksissä. Tietysti se riippuu jäsenvaltioista ja siitä mistä on kysymys, mutta kaiken kaikkiaan uskon, että 100 prosentin peitolla - toistan nyt itseäni - palvelemme erinomaista tavoitetta puhumalla 50 prosentista. Tiedän mitä 100 megatavua ovat, mutta mitä voin kuvitella? Silmänräpäys on vähemmän kuin 100 megatavua, joten puhumme valtavasta edistysaskelesta. Laajakaistaa koskevat toimet ja se, mistä me puhumme tässä keskustelussa, on todellakin määrä toteuttaa ennen vuotta 2011.
Aihe: Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja euro
Mitä riskejä komissio katsoo yhtenäisen talousalueen muodostavalle EU:lle aiheutuvan siitä, että eräät jäsenvaltiot, kuten Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi, eivät ole vieläkään ottaneet euroa käyttöön? Mitä toimenpiteitä ja aloitteita komissio on kaavaillut asian suhteen uudella toimikaudellaan?
Karel De Gucht
Euron käyttöönotosta saatavat taloudelliset edut hyödyttävät euroalueeseen liittyneitä valtioita ja koko euroaluetta. Asian yksityiskohtainen analyysi ja perusteet löytyvät esimerkiksi komission EMU@10-kertomuksesta vuodelta 2008.
Perussopimusten mukaan kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on liityttävä euroalueeseen, kunhan ne täyttävät tarvittavat ehdot. Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat kuitenkin neuvotelleet opt-out-lausekkeen, joka antaa niille mahdollisuuden jäädä euroalueen ulkopuolelle.
Jos Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta päättävät hakea euroalueen jäsenyyttä, niistä tehdään sama lähentymistä koskeva arviointi kuin mistä tahansa muusta hakijasta, kuten tapahtui muille jäsenvaltioille, jotka ovat jo liittyneet euroalueeseen. Komissio tukisi täysin niiden valmisteluja, mukaan luettuna varsinaista käteisen rahan vaihtoa koskevat valmistelut.
Ruotsilla ei ole opt-out-lauseketta. Tällä hetkellä Ruotsi ei täytä kaikkia euron käyttöönottoa koskevia perusteita. Se ei myöskään ole valuuttakurssimekanismin jäsen, ja jotkut sen keskuspankkia koskevan lainsäädännön kohdat pitäisi mukauttaa euroalueen jäsenyyteen. Komissio kuitenkin katsoo, että niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät tällä hetkellä täytä kaikkia lähentymiskriteereitä, pitäisi pyrkiä täyttämään ne.
Bernd Posselt
(DE) Karel De Gucht, minulla on vain kaksi täydentävää huomautusta. Ensinnäkin, pyrkiikö komissio kannustamaan Ruotsia velvollisuuksien täyttämisessä? Ruotsilla on perussopimusten mukainen velvollisuus, eikä sitä voida tulkita mielivaltaisesti.
Toiseksi, mitä tapahtuu Virolle? Katsotteko, että Virosta tulee jäsen lähitulevaisuudessa, kenties jopa tänä vuonna?
Karel De Gucht
Kuten totesin perustellusti, Ruotsi ei täytä tiettyjä kriteerejä. Mainitsin kaksi kriteeriä: se ei ole valuuttakurssimekanismin jäsen, ja jotkut sen keskuspankkia koskevan lainsäädännön kohdat pitäisi mukauttaa euroalueen jäsenyyteen. Minusta vaikuttaa siltä, että kyseiset kriteerit ovat sellaisia, jotka on mahdollista täyttää. Ne eivät ole taloudellisia kriteerejä, jotka liittyvät velkaan tai vajeeseen. Sitä, ryhtyykö komissio toimiin asiassa, teidän on kysyttävä asiasta vastaavalta komission jäseneltä Rehniltä, joka on valitettavasti sairas tällä hetkellä.
Virosta totean, että tietääkseni asia on vielä raportoitavana lähentymiskriteerien osalta eikä komissiolla ole siihen lopullista kantaa.
Aihe: Leikkausten ulottaminen myös yksityiselle sektorille
Komission edustaja Amadeu Altafaj ilmoitti 4. maaliskuuta 2010, että Kreikan julkisella sektorilla tehtävien leikkausten jatkona yksityisellä sektorilla tullaan hyvin todennäköisesti tekemään vastaavanlaisia leikkauksia.
Talouden näkökulmasta tällainen kehitys pahentaa lamaa entisestään, koska se rajoittaa kotimaista kysyntää ja kulutusta voimakkaasti. Tällaisen kehämäisyyden välitön seuraus on, että valtion tulot vähenevät. Voisiko komissio kertoa, mistä on lähtöisin optimistinen ajattelu, jonka mukaan ostovoiman heikentäminen takaa Kreikalle ulospääsyn lamasta? Luulen, ettei kenenkään tarvitse tietää erityisen paljon talousasioista voidakseen sanoa varmuudella, että ostovoiman vähentäminen johtaa ehdottomasti vielä syvempään lamaan.
Karel De Gucht
Indikaattorit paljastavat, että viime vuosikymmenellä Kreikassa on tapahtunut palkkojen ja tuottavuuden kehitysten eroaminen. Se on heikentänyt kilpailukykyä ja näkynyt jatkuvana vaihtotaseen alijäämänä sekä viennin markkinaosuuksien supistumisena. Työmarkkinoiden jäykkyys ja palkkataso on havaittu merkittäviksi tekijöiksi Kreikan liiallisessa palkkojen kasvussa ja siitä aiheutuvassa yksikkötyökustannusten erossa tärkeimpiin kilpailijoihin nähden.
Viime vuosina kotimainen kysyntä on ollut talouskasvun suurin tekijä ja sitä on tukenut julkisten menojen ja kotitalouksien tulojen voimakas kasvu. Henkeä kohden lasketut yksityiset kulutusmenot kasvoivat yli 80 prosenttia viime vuosikymmenellä. Kyseinen malli ei selvästikään ole ollut kestävä, sillä siitä on seurannut suuri talousarvio, mikä merkitsee suurta julkisen sektorin alijäämää ja julkista velkaa, mikä lisää korkomenoja ja makrotaloutta, ja se taas tietää suurta vaihtotaseen alijäämää ja tulojen epätasapainoa ulkomaanvelan muodossa.
Valtion kasvava rahoitustarve on saanut julkisen sektorin nielemään suuren osan käytettävissä olevasta rahoituksesta, ja se on siten sulkenut pois yksityisen sektorin ja haitannut talouden kasvunäkymiä. Kansantalouden maltillinen palkkakehitys, jossa julkisen sektorin palkkojen alentaminen lähettää tärkeän viestin yksityiselle sektorille, ja tiukat verotukselliset toimenpiteet ovat siten välttämättömiä, jotta Kreikan talous pääsee tukevammalle pohjalle kilpailukyvyn palauttamisen ja julkisen talouden vakauttamisen avulla.
Komissio tietää, että tiukoilla verotuksellisilla toimenpiteillä ja maltillisella palkkakehityksellä voi lyhyellä aikavälillä olla kielteinen vaikutus kysyntään. Kreikan nykyisessä tilanteessa kyseiset toimet ovat kuitenkin välttämättömiä markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi ja perustan luomiseksi Kreikan talouden kestävän kasvun mallille pitkällä aikavälillä.
Kreikka on laatinut kunnianhimoisen ohjelman korjatakseen vajeensa ja uudistaakseen julkishallintonsa ja taloutensa. Kreikan toteuttamat vakauttamistoimet ovat tärkeitä julkisen talouden kestävyyden edistämiseksi ja markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi, ja komissio, euroryhmä, Euroopan keskuspankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto ovat suhtautuneet niihin erittäin myönteisesti.
Vakausohjelman sekä helmi- ja maaliskuussa 2010 ilmoitettujen pakettien sisältämät rohkeat toimet sisältävät suunnitellut palkkojen alentamiset, jotka tapahtuvat vähentämällä virkamiehille maksettuja pääsiäis-, kesä- ja joulubonuksia, sekä toimia verojen perintämekanismien kehittämiseksi, veropohjan laajentamiseksi ja verolakien noudattamisen lisäämiseksi.
9. maaliskuuta 2010 annetussa tiedonannossa komissio päättelee, että Kreikka on panemassa täytäntöön 16. helmikuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä ja että saatujen tietojen perusteella Kreikan viranomaisten 3. maaliskuuta ilmoittamat verotukselliset toimenpiteet vaikuttavat riittäviltä turvaamaan vuoden 2010 budjettitavoitteet.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Kreikan kansallinen tilastolaitos kertoo tuoreimmassa - uskoisin tämänpäiväisessä - ilmoituksessaan, että työttömyys on noussut Kreikassa 11,3 prosenttiin, ja työttömistä noin puolet (45 prosenttia) on nuoria alle 34-vuotiaita työnhakijoita. Kaikkein tuottavimmassa ikäryhmässä 25-34 työttömyys on 14,6 prosenttia. Muistuttaisin myös siitä, että kyseinen nuorten ryhmä saa Kreikassa erittäin pientä palkkaa, joka jää paljon alle EU:n keskiarvon. He ovat 700 euron sukupolvea, joksi heitä kutsutaan Kreikassa, ja olemme huolissamme, että palkat alenevat entisestään.
Niinpä katson, että meidän on oltava erittäin varovaisia kun teemme yleistyksiä, erityisesti työttömyyden kannalta vaikeina aikoina, koska kuten ymmärrätte, Kreikan yhteiskunta on huolissaan. Katsotteko että, samalla kun työttömyys on näin korkea ja Kreikalla on kaikki nämä ongelmat, voimme päästä takaisin kasvun tielle uusilla leikkauksilla ja uusilla irtisanomisilla?
Karel De Gucht
Olemme toki erittäin huolestuneita Kreikan työttömyydestä, emmekä vain Kreikan vaan myös muun Euroopan unionin työttömyydestä. Toisaalta on varsin tärkeää, että talouden perustekijöitä kunnioitetaan, ja kun palkat nousevat tietyllä aikavälillä tuottavuutta nopeammin niin syntyy ongelma, ja juuri niin on käynyt Kreikassa. Ymmärrän, että se on erittäin suuri ongelma, erityisesti nuorille, ja me seuraamme tilannetta tarkasti, mutta me katsomme myös, että Euroopan talous- ja rahaliiton jäsenvaltion pitkän aikavälinen kestävä kehitys on elintärkeää.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, kysymykseni koskee kollegani kysymyksen taustalla olevaa periaatetta ja syytä.
Hän sanoi Olli Rehnin edustajan ehdottaneen, että leikkauksia pitäisi tehdä Kreikan yksityisellä sektorilla. Arvoisa komission jäsen, kysyn seuraavaa: millä oikeudella komission valvontaviranomaiset, komission tiedottajat ja mahdollisesti komission jäsenet puhuvat jostakin, ehdottavat ja ennustavat jotakin ja painostavat johonkin, mitä Kreikan pitäisi tehdä aloilla, jotka eivät liity yhteisön politiikkaan, kuten palkat, eläkkeet, julkinen hallinto ja terveydenhuolto? Kuka myöntää valtuudet näihin lausuntoihin ja mistä tulee toimivalta kyseenalaistaa, suunnitella tai ehdottaa määräyksiä Kreikan taloudelle?
Karel De Gucht
Emme todellakaan pyydä supistamaan yksityisen sektorin työllisyyttä vaan pyrimme työllisyyden kasvuun Kreikan lisäksi suuremmassa osassa Euroopan unionia talouskriisin jälkeen.
Meidän viestimme on se, että meidän on korjattava Kreikan talous, jos haluamme Kreikan talouden olevan kestävää pitkällä aikavälillä. Meidän pitäisi myös säilyttää rahaliitto, joka on korvaamattoman tärkeä koko EU:n taloudelle: se on meidän viestimme; emme todellakaan sano, että työttömyyden pitäisi nousta. Valitettavasti se on seurausta politiikasta, jota on noudatettu tietyn aikaa.
Aihe: Jäsenvaltioiden ja EU:n toimivaltakiista Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa tehtyjen sopimusten yhteydessä
Komissio on muun muassa pk-yritysten tukikelpoisuuden yhteydessä muuttanut tilapäisesti valtiontukia koskevia määräyksiään ja yksinkertaistanut niitä merkittävästi estääkseen laajemman mittakaavan kriisin (Euroopan talouden elvytyssuunnitelma). Unkari on ajautunut viime aikoina talouspolitiikkansa vuoksi erittäin vaikeaan rahoituskriisiin. Unkari on joutunut Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa tekemänsä yli 20 miljardin euron suuruisen sopimuksen vuoksi toimimaan EU:n jäsenvaltiona hyväksymiään ja perussopimuksiin kirjattuja arvoja vastaan, eli suurta työllisyysastetta ja epäedullisessa asemassa olevien ryhmien suojelemista vastaan. Konkreettisesti tämä johtaa seuraaviin kysymyksiin: Voiko tällainen sopimus olla laillinen? Kuka kantaa vastuun siitä, että EU:n jäsenvaltion EU:hun millään tavoin kytkeytymättömän kansainvälisen organisaation kanssa tekemä sopimus heikentää dramaattisesti työllisyystilannetta ja siten myös vammaisten ihmisten työllistymistä?
Karel De Gucht
Kun maailmanlaajuinen talouskriisi iski Unkariin erityisen kovaa syksyllä 2008, komissio ja neuvosto päättivät erittäin nopeasti tukea Unkaria suurella EU:n tukipaketilla, jonka koko oli 6,5 miljardia euroa. Se oli enemmän kuin puolet euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden tuolloin käytettävissä olleesta rahoituksesta, ja yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin lainojen kanssa rahojen kokonaismääräksi tuli 20 miljardia euroa.
Korostaisin sitä, että ilman kyseistä tukea Unkarin talous olisi kärsinyt paljon suurempia menetyksiä kuin viime vuonna havaittu 6 prosentin lasku ja tänä vuonna odotettu vakautuminen. Sen lisäksi, kun otetaan huomioon se että valtio oli menettänyt pääsyn rahoitusmarkkinoille, tuen puuttuminen olisi merkinnyt sitä, että finanssipolitiikka olisi ollut vieläkin rajoittavampaa kuin se on ollut ohjelman alaisuudessa, ja menojen leikkaukset olisivat olleet vakavampia. Siten taantuman laajuuden rajoittaminen, työttömyyden nopeamman kasvun välttäminen ja alijäämän rahoittamisen tukeminen kansainvälisen avun turvin on edistänyt suoraan kriisin sosiaalisten seurausten rajoittamista, myös heikossa asemassa olevissa väestöryhmissä.
Tietysti, jotta talousohjelmasta tulisi uskottava ja jotta sijoittajat saataisiin vakuuttuneiksi siitä, että ajan mittaan Unkari palaisi terveen julkisen talouden ja kestävän kasvun tielle, oli tärkeää, että hallitus pani täytäntöön talousstrategian, joka sisälsi talouden vakautustoimia. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot ovat vastuussa sosiaalipoliittisten toimien suunnittelusta ja täytäntöönpanosta. Tuella tuettiin hallituksen toimia, joilla pyrittiin saamaan aikaan budjettisäästöjä ja paremmin kohdennettuja menoja sekä erityisesti avustamaan köyhiä ja pienituloisia palkansaajia.
Kinga Gál
laatijan sijainen. - (HU) Kiitos vastauksesta. Tekisin yhden huomautuksen Kósan puolesta. Loppujen lopuksi syy siihen, miksi Unkari ei voinut hyötyä monen miljardin euron elvytyksestä, jonka Euroopan talouden elvytyssuunnitelma tarjosi, oli juuri se, etteivät tällaiset säännöt anna mahdollisuutta laajamittaiseen taloudelliseen elvytykseen, ja se tuki työllisyyden heikkenemistä entisestään. Juuri vammaisten työllistämisen tukemista ei voitu toteuttaa, ja siitä syntyy merkillinen ristiriita. Haluaisin kuulla mielipiteenne tästä asiasta.
Karel De Gucht
En ole vastuussa tästä komission alasta, mutta minusta vaikuttaisi siltä, että arvoisa parlamentin jäsen viittaa 100 miljardin euron pakettiin, mutta kyse on paketista, jonka jäsenvaltiot rahoittivat itse ja jonka jäsenvaltiot saivat luvan toteuttaa. Kyse ei ollut rahoista, jotka annettiin jäsenvaltioiden käyttöön. Löydätte 100 miljardia euroa kansallisten talousarvioiden debet-puolelta.
Se mitä Unkarissa tapahtui, koska se oli tarpeellista, on se, että valtion käyttöön annettiin ylimääräiset 20 miljardia euroa, mitä ei ole tapahtunut muiden talouksien tapauksessa. Niille on vain annettu lupa toteuttaa toimia, niin että ne pääsevät ulos kriisistä, mutta mitään varsinaista maksua ei ole suoritettu kyseisille jäsenvaltioille.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vastaus, jonka annoitte, ei minun mielestäni heijasta ongelmaa ja spekulointia kysymyksen taustalla, ja Kreikan tilanne huomioon ottaen kysyisin teiltä seuraavaa: huolettaako teitä Kansainvälisen valuuttarahaston, ulkoisen organisaation, sekaantuminen Euroopan unionin sisäisiin asioihin? Kaikkialla missä Kansainvälinen valuuttarahasto on toiminut, se on kylvänyt - voisi sanoa - tuhoa. Kysymys kuuluu: huolettaako komissiota lainkaan se, miksi Kansainvälinen valuuttarahasto on tullut Euroopan unioniin, ja missä sopimuksessa ja missä artiklassa annetaan määräys Kansainvälisen valuuttarahaston osallistumisesta Euroopan unionin menettelyihin? Miksi Kreikan tapauksessa ei valita eurooppalaista ratkaisua, josta määrätään perussopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa?
Karel De Gucht
Hyvin lyhyesti, jos Kansainvälinen valuuttarahasto puuttuisi Kreikan tapaukseen, se tapahtuisi tietysti Kreikan pyynnöstä. Se ei puutu asioihin yksipuolisesti, ja kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, talous- ja rahaliiton jäsenvaltiot ja jäsenet ovat sopineet Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston yhteisestä toimesta. Mutta se tapahtuu itse asiassa vain jäsenvaltion pyynnöstä, tässä tapauksessa Kreikan pyynnöstä, ja siitä tässä käsittääkseni keskustellaan.
Aihe: Kyproksen julkinen vaje
Talouskriisi koettelee koko maailmaa, myös euroalueen maita.
Onko komissiolla tietoja, joista ilmenevät Kyproksen talouden julkinen vaje ja muut indikaattorit?
Ovatko Kyproksen talouden tila ja sitä kuvaavien indikaattorien arvot huolestuttavia? Onko Kyproksen julkisen vajeen johdosta komission mielestä ryhdyttävä toimiin? Jos on, mihin toimiin ja millä aikavälillä?
Onko asiasta keskusteltu ja ovatko EU ja komissio välittäneet kantansa ja suosituksensa Kyproksen hallitukselle?
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, saanko kysyä teiltä, milloin tämän keskustelu päättyy? Toimin Olli Rehnin sijaisena, ja normaalisti kyselytunti päättyy kello 20.00. Minulla on muita sitoumuksia, enkä voi jäädä tänne. Tämä on minulle todellinen ongelma. Minulla ei ole aikaa, enkä voi jäädä tänne.
Gay Mitchell
(EN) Olen matkustanut tänne suurin vaivoin Euroopan unionin puolesta, enkä hyväksy komission jäseneltä sellaista vastausta, ettei hänellä ole aikaa. Jos teillä ei ole aikaa, kävelkää saman tien ovesta ulos. Olen Euroopan parlamentin jäsen ja minulla on täällä kysymys vastattavaksi. Minullakin on paljon sitoumuksia. Olen istunut täällä hyvin kauan odottaen vastausta kysymykseeni, samalla kun on vastattu kaikenlaisiin lisäkysymyksiin. Minun pitäisi saada vastaus tässä parlamentissa. Minusta on kovin ylimielistä sanoa, ettei teillä ole aikaa.
Karel De Gucht
Puhemies päättää asiasta. Haluan tehdä täysin selväksi, etten ole nyt vastaamassa kysymyksiin, jotka on esitetty minulle, vaan toimin Olli Rehnin sijaisena. Hän ei päässyt tänne, koska on sairaana. Teidän täytyy sanoa se puhemiehelle. Kunnioitan parlamentin puhemiestä. Asia ei ole minun päätettävissäni.
Puhemies
(EN) Olette oikeassa muistuttaessanne ongelmasta. Toimitte komission jäsen Rehnin sijaisena, mikä on tietysti valitettavaa, koska kysymykset ovat tärkeitä. Joka tapauksessa kyselytunti päättyy esityslistamme mukaan kello 20.30. Näissä olosuhteissa, vaikka en voikaan sitoa teitä tuoliinne, voin kertoa teille, mitä teiltä odotetaan jouduttuanne valitettavasti toimimaan Olli Rehnin sijaisena, eli teidän on vastattava kaikkiin hänelle esitettyihin kysymyksiin.
Karel De Gucht
Olin ymmärtänyt, että kyselytunti päättyy kello 20.00, mutta kuten sanoin, te olette puhemies ja päätätte mitä minun on tehtävä, joten aion jatkaa.
Rahoituskriisi, josta on tullut myös makrotaloudellinen kriisi, on ollut suuruutensa ja maailmanlaajuisen vaikutuksensa takia pahin toisen maailmansodan jälkeen. Kriisi on vaikuttanut raskaasti maailmantalouteen, mukaan luettuna EU ja euroalueen valtiot. Siten se on väistämättä vaikuttanut Kyprokseen, pieneen, avoimeen talouteen.
Kyproksen tilastolaitoksen alustavien arvioiden mukaan Kyproksen bruttokansantuote näyttää supistuneen reaalisesti 1,7 prosenttia vuonna 2009. Se on ensimmäinen kerta kun Kyproksen taloudellisella toiminnalla oli negatiivinen kasvu viimaisen 35 vuoden aikana.
Nämä epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet, nousun hiipuminen ja elvyttävä finanssipolitiikka, joka johtui osittain Euroopan talouden elvytyssuunnitelman puitteissa hyväksytyistä toimista, johtivat julkisen talouden heikkenemiseen. Kyproksen viranomaisten maaliskuussa 2010 toimittamat BKT:tä koskevat tiedot, jotka ovat nyt Eurostatin vahvistettavana, osoittavat, että julkisen talouden rahoitusaseman vaje oli 6,1 prosenttia BKT:stä ja julkinen bruttovelka oli 56,25 prosenttia BKT:stä vuonna 2009.
Vakaus- ja kasvusopimus edellyttää, että komissio laatii kertomuksen aina, kun jäsenvaltion todellinen tai suunniteltu alijäämä ylittää 3 prosenttia BKT:n viitearvosta. Tällä hetkellä komissio valmistelee tällaista kertomusta Kyproksesta. Kunhan kertomus on valmis, se esitellään neuvostolle, jonka pitää päättää, onko alijäämä liian suuri. Jos neuvosto päättää, että niin on, se antaa Kyprokselle suosituksia ja asettaa määräajan tehokkaille korjaaville toimille.
Tällä välin Kyproksen hallitus on myös jättänyt päivitetyn vakausohjelmansa. Ohjelmassa annetaan keskipitkän aikavälin budjettistrategia, joka on voimassa vuoteen 2013 saakka. Tällä hetkellä komissio arvioi päivitystä ja valmistelee suositustaan neuvoston lausunnoksi ohjelmasta.
Eleni Theocharous
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olisi todella noloa, jos ette antaisi vastausta esitettyyn kysymykseen juuri nyt. Oli miten oli, voisitteko kertoa minulle, onko Kypros vaarassa joutua valvonnan alaiseksi ja oletteko tyytyväisiä lähentymisohjelmaan? Sanoitte tietysti jotain arvioista, mutta haluaisin tietää, oletteko tyytyväinen hallituksen jättämään lähentymisohjelmaan.
Karel De Gucht
Voin vain toistaa sen, mitä sanoin, että asiaa arvioidaan ja se on normaali menettely, jota sovellamme kaikkiin jäsenvaltioihin Kypros mukaan luettuna.
Jos komissio tulee siihen tulokseen, että alijäämä on liian suuri, niin se antaa suosituksensa Kyprokselle.
Aihe: Kreikka ja nykyinen kriisi euroyhteistyössä
Kreikka joutuu näinä aikoina kokemaan euroyhteistyön kielteisen puolen. Hyvinä vuosina EU:ssa annettiin se kuva, että kaikki on kunnossa. Kun finanssikriisi iski Eurooppaan, ennakkolaskelmat pettivät kuitenkin täydellisesti. Vuonna 2009 Kreikan valtiontalouden alijäämä oli 12,7 prosenttia bruttokansantuotteesta, mitä voidaan kutsua euroalueen maita koskevan vakauspaketin salliman 3 prosentin alijäämän merkittäväksi ylittämiseksi. Kreikan hallitus on joutunut päättämään säästösuunnitelmasta, joka leikkaa valtion menoista 4,8 miljardia euroa. Kreikkalaiset joutuvat vetämään vyötä kireämmälle ja leikkaukset koskevat kipeästi kaikkia virkamiehistä eläkeläisiin.
Kelluvat vaihtokurssit ovat lähtökohtaisesti epäedullisia. Ne eivät hyödytä ketään eivätkä ne ratkaise mitään perustavaa laatua olevia rakenteellisia ongelmia. Meidän on kuitenkin myönnettävä, että rahalla kuten kaikella muullakin on hintansa. Kreikassa hinta on konkretisoitunut huippukorkeina korkoina, jotka ovat pysäyttäneet kaiken taloudellisen toiminnan. Kun tilanne kehittyy niin dramaattiseksi, valtiolla olisi oltava "hätäjarru", jonka avulla rahan hintaa voidaan alentaa. Myöntääkö komissio edellä mainitun? Jos komissio myöntää edellä mainitun, myöntääkö komissio siinä tapauksessa myös euron sisäänrakennetun heikkouden?
Karel De Gucht
Arvoisa parlamentin jäsen näyttää vihjaavan, että Kreikan itsenäinen rahapolitiikka olisi keino lievittää maan kriisiä. Se ei pidä paikkaansa; Kreikan hallituksen korkeat korot eivät johdu rahapoliittisista tekijöistä vaan korkeista riskipreemioista, jotka liittyvät markkinoiden huoliin velan kestävyydestä.
Euroopan keskuspankin korot ovat ennätyksellisen alhaiset, ja se on tarjonnut erittäin runsasta likviditeettiä euroalueen rahoitusjärjestelmälle, mukaan luettuna Kreikan laitokset. Tietysti osallistuminen euroon vaatii sitä, että taloutta mukautetaan muilla keinoin kuin valuuttakurssilla, mikä käy ilmi monista komission asiakirjoista, esimerkiksi kattavasta kertomuksesta EMU@10 vuodelta 2008.
Mukautuminen euroalueella ei ole ollut riittävän sujuvaa menneisyydessä. Siksi komissio on korostanut tarvetta vahvistaa EU:n monenkeskisiä valvontamenettelyjä, jotka perustuvat tehokkaaseen keskinäiseen paineeseen, jäsenvaltioiden heikkouksien havaitsemiseksi ja käsittelemiseksi varhaisessa vaiheessa. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotuksia sitä varten, kuten mainitsin vastauksessani edelliseen kysymykseen.
Morten Messerschmidt
(DA) Valtion valuutan sääntelemiseksi on runsaasti mahdollisuuksia - edellyttäen että valtio on itsenäinen. Juuri niitä mahdollisuuksia euroalueen jäsenillä ei ole, koska ne ovat luovuttaneet Frankfurtiin monia välineitä, joita niillä oli. Ei myöskään pidä paikkaansa, että korot eivät vaihtele euroalueella, sillä keskipitkien ja pitkien lainojen yksityisen korot vaihtelevat huomattavasti, ja esimerkiksi Kreikan obligaatioiden korkotaso on paljon korkeampi kuin Tanskan obligaatioiden korkotaso - huolimatta siitä, että meillä on oma valuutta.
Haluaisin komissiolta vastauksen siihen tai komission myöntävän sen, että jos Frankfurtissa määrätty asema ei sitoisi Kreikkaa, niin Kreikka olisi devalvoinut, ja devalvaatio olisi korjannut suurimman osa Kreikan ongelmista.
Karel De Gucht
Ei todellakaan. Rahaliiton koko ajatuksena on tietysti - ja kaikki tietävät sen kun liittyvät Euroopan rahaliittoon - ettei omaa valuuttaa voi enää devalvoida, koska valuuttaa ei tosiasiassa enää ole. On vain yhteinen valuutta.
Sellaista asiaa kuin Kreikan valuutta ei enää ole. Kreikkalaisten valuutta on euro. Niinpä yksittäinen devalvaatio on täysin vastoin Euroopan rahaliiton koko ajatusta, eikä ole sattuma, että Kreikka on Euroopan rahaliiton jäsen. Se on jäsen, koska se teki kaikkensa - todellakin kaikkensa - päästäkseen jäseneksi.
Aihe: Euroopan valuuttarahasto
Viime viikkoina on pohdittu ajatusta Euroopan valuuttarahastosta mekanismina, jonka avulla selvittäisiin tämän vuoden alkupuolella Kreikkaa vaivanneen kriisin tyyppisistä kriiseistä.
Mikä on kyseisen ehdotuksen tämänhetkinen tilanne? Miten tällainen rahasto toimisi käytännössä? Mitkä ovat suurimmat Euroopan valuuttarahaston perustamisen esteet, esimerkiksi olisiko se mahdollista nykyisten sopimusjärjestelyiden mukaisesti?
Karel De Gucht
komission jäsen. - Kriisi on osoittanut tarpeen perustaa euroalueelle kriisinratkaisukehys.
Koska on otettava huomioon kaikki taloudelliset, oikeudelliset ja institutionaaliset vaikutukset, asiaa on käsiteltävä keskipitkällä aikavälillä eikä pikaisesti.
Euroalueen valtion tai hallituksen päämiehet antoivat asiasta selvän viestin 25. maaliskuuta, kun he kehottivat perustamaan työryhmän käsittelemään euroalueen kriisinratkaisukehystä koskevia toimia vuoden loppuun mennessä.
Euroopan valuuttarahastoa koskevassa julkisessa keskustelussa on käsitelty monia tekijöitä, jotka ovat olennaisia sen kannalta. Erityisesti komissio katsoo, että on syytä perustaa hätätukea koskeva kehys, jossa on tiukat ehdot ja johon sovelletaan kannustimien kanssa yhteensopivia korkoja.
Mitään uutta elintä ei kuitenkaan tarvita siihen tai määrittelemään ja seuraamaan ehtoja. On varmistettava, että vakauteen keskittyvää talous- ja rahaliiton hallintokehystä noudatetaan. Komissio pohtii asiaa koskevien ehdotusten soveltamisalaa. Yleisemmin sanottuna kaikkien euroalueen jäsenvaltioiden tiukka sitoutuminen järkevään politiikkaan on edelleen talous- ja rahaliiton menestyksekkään toiminnan kulmakivi.
Tässä yhteydessä komissio on valmistelemassa ehdotuksia talouspolitiikan vahvistetusta koordinoinnista ja maakohtaisesta valvonnasta niiden ehdotusten pohjalta, jotka esitetään tuoreessa komission tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategiasta.
Gay Mitchell
(EN) Saanen aluksi pyytää anteeksi komission jäseneltä. Olemme kaikki hieman ärsyyntyneitä siksi, etteivät jotkut meistä ole päässeet kotiin, ja yritämme auttaa perheitämme liikkumaan. Ymmärrän sen, että komission jäsenellä on muita tapaamisia ja että hän toimii kollegansa sijaisena.
Kysyisin komission jäseneltä hänen vastaukseensa liittyen, mitä tarkoittaa keskipitkä aikaväli? Tarkoittaako se tämän komission toimikauden puoliväliä? Tarkoittaako se vuotta, 18 kuukautta? Kuinka pitkän ajan jälkeen hän näkee tarkan vastauksen ilmaantuvan tähän kysymykseen?
Karel De Gucht
Teidän pitäisi esittää kysymys tarkasta aikataulusta komission jäsen Rehnille, mutta kun katsotaan suosituksia, jotka olemme antaneet, ja sopimusta, joka on tehty Kreikan tukemiseksi erityisesti yhdistämällä kahdenvälisiä lainoja ja Kansainvälisen valuuttarahaston tukea, on selvää, että komissio katsoo, että sitä mitä nyt tapahtui ei missään tapauksessa voida ratkaista perustamalla Euroopan valuuttarahasto, koska se veisi varmasti paljon enemmän aikaa kuin mitä meillä on Kreikan suhteen.
Kyse on siis keskipitkän aikavälin hankkeesta, johon suhtaudumme myönteisesti, mutta tarkan aikataulun osalta kehotan teitä esittämään kysymyksen Olli Rehnille.
Aihe: Jäsenvaltioiden julkisen talouden seurantamekanismit
Talous- ja raha-asioiden komissaari Olli Rehn on todennut kriisin antaman ratkaisevan opetuksen olevan, että tarvitsemme kiireellisesti talouspolitiikkojen syvempää ja laajempaa valvontaa, johon kuuluu muun muassa ajoissa tapahtuva epätasapainotilojen havaitseminen ja ryhtyminen toimiin niiden suhteen siten, että tavoitteena pidetään makrotalouden vakauden turvaamista euroalueella. Kun otetaan huomioon, että komissiolla on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 121 ja 126 artiklan nojalla käytettävissään jäsenvaltioiden finanssipolitiikan seurantavälineet ja -mekanismit ja että useimmissa jäsenvaltioissa julkinen vaje ylittää reippaasti 3 prosentin rajan, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: Aikooko se vahvistaa seurannan ennaltaehkäisevää luonnetta? Jos vastaus on myönteinen, millä välineillä ja menettelyillä? Aikooko se esittää ehdotuksia taloudellisen lähentymisen tukemisesta euroalueella? Aikooko se edistää tarvittavia rakennemuutoksia jäsenvaltioissa, jotta ne voidaan toteuttaa jo silloin, kun kyseisten jäsenvaltioiden julkisen talouden tila vielä sen sallii?
Karel De Gucht
Komissio on jo kauan puolustanut euroalueen taloudellisen valvonnan syventämistä ja laajentamista. Euroopan parlamentti tunnusti asian merkityksen mietinnössään euroaluetta ja julkista taloutta koskevasta vuotuisesta lausumasta 2009.
Komissio aikoo hyödyntää täysimääräisesti uuden sopimuksen välineet pyrkiessään entistä voimakkaampaan poliittiseen koordinointiin ja hallintoon. Tulevassa tiedonannossa annetaan uusia ehdotuksia kattavan kehyksen luomiseksi euroalueen kriisien ennaltaehkäisyä ja korjaamista varten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uuden 136 artiklan nojalla. Tiedonanto voi sisältää ehdotuksia vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän ja korjaavan osion vahvistamiseksi - ehdotuksia euroalueen sisäisen makrotaloudellisen epätasapainon tehokkaasta ja kattavasta valvonnasta - sekä vaihtoehtoja kriisinratkaisumekanismin luomiseksi euroalueen valtioita varten.
Finanssipolitiikan alalla korostetaan entistä voimakkaammin julkisen talouden kestävyyttä, mikä johtuu kriisin vaikutuksesta velkaan ja kasvumahdollisuuksiin sekä demografisista tekijöistä. Vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien ja korjaavien ulottuvuuksien noudattamista koskevia kannustimia on vahvistettava. Vakauttamiseen sitoutumisen on oltava voimakkaampaa hyvinä aikoina. Julkisen talouden heikkoudet pitäisi ottaa asianmukaisesti huomioon, kun optimaalista vakauttamisosiota suunnitellaan. Huomiota pitäisi kiinnittää myös velan dynamiikkaan ja kestävyyteen sekä julkisen talouden laatuun, mukaan luettuna kansallinen fiskaalinen perusta. On syytä käsitellä myös tapauksia, joissa sääntöjä rikotaan jatkuvasti; seuraamuksista voitaisiin tehdä entistä uhkaavampia ja kannustimia voitaisiin vahvistaa.
Kilpailukyvyn kehittyminen ja makrotalouden epätasapaino, valtiontalouden epätasapainon lisäksi, ovat huolenaihe kaikille EU:n jäsenvaltioille. Makrotalouden epätasapainon ja kilpailukyvyn muutosten valvonta on perusteltua erityisesti euroalueen jäsenvaltioissa, koska taloudelliset ja rahoitukselliset vaikutukset koko euroalueelle on huomattavia; vähemmän markkinakuria; valuuttakurssiriskien puuttuminen ja entistä haastavampi mukautuminen sekä mahdollisesti korkeat kustannukset koko euroalueelle.
Kilpailukyvyn erot aiheuttavat vakavaa huolta Euroopan rahaliiton toiminnalle. Kriisiä edeltävän vuosikymmenen aikana eroja ovat lisänneet huolestuttava kotimainen taloudellinen epätasapaino joissakin jäsenvaltioissa, mukaan luettuna suuret velka- ja asuntokuplat joissakin vaihtotaseeltaan alijäämäisissä valtioissa sekä kotimaisen kysynnän heikkous joissakin ylijäämäisissä valtioissa. Erilaiset palkka- ja kustannussuuntaukset, kestävän ulkoisen velan kertyminen ja pitkittynyt myyttinen resurssienjako ovat lisänneet mukauttamisen tarvetta ja julkisen talouden haavoittuvuutta. Samaan aikaan valtiot, jotka ovat kovin riippuvaisia kaupan ylijäämästä, ovat joutuneet maailmankaupan jyrkän supistumisen uhriksi maailmanlaajuisen kriisin varhaisessa vaiheessa. Siksi komissio aikoo täydentää julkisen talouden valvontaa ja antaa ehdotuksia talouden valvonnan laajentamisesta euroalueella siten, että siinä käsitellään makrotalouden epätasapainoa ja kilpailukyvyn kehittymistä. Tavoitteena on luoda kehys euroalueen sisäisen epätasapainon varhaiselle havaitsemiselle, ennaltaehkäisylle ja tehokkaalle korjaamiselle.
Komission ehdotuksen kolmannessa pääosiossa tutkitaan mahdollisuuksia perustaa kriisinratkaisumekanismi. Kreikan mahdollisen taloudellisen avun väliaikainen mekanismi täyttää välittömät tarpeet. On kuitenkin tarpeen perustaa pysyvä kriisinratkaisumekanismi, jossa on aktivointia koskevia vahvoja pidäkkeitä. Selvien, uskottavien ja johdonmukaisten sääntöjen antaminen etukäteen poikkeuksellisen ja ehdollisen avun antamiseksi euroalueen jäsenvaltiolle vakavassa kriisissä vahvistaa talous- ja rahaliiton perustaa.
Euroalueen tehostettua taloudellista valvontaa ja koordinointia koskevat ehdotukset ovat tärkeä täydennys EU:n kattavaan kasvua ja työllisyyttä koskevaan 2020-strategiaan. Komission varmistaa kahden kehyksen tehokkaan niveltämisen.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne; palaisin takaisin valvontaa ja epätasapainoa koskevaan aiheeseen. Halusin kuulla vastauksessa kysymykseeni sen, tuleeko eroista nyt vakava käsiteltävä aihe; talouden epätasapainon lisäksi taloudellisista eroista, valvontamekanismien lisäksi myös toimista, joilla eroja käsitellään. Kansainvälinen kriisi ja Kreikan kriisi ovat nostaneet esiin kaikki euroalueen heikkoudet.
Karel De Gucht
Ensinnäkin haluaisin pyytää anteeksi tulkeilta, mutta olen nyt varsin poikkeuksellisessa tilanteessa. Voisitte tulkita myös sen, että yritin vastata kaikkiin kysymyksiin kello 20.30 mennessä.
Lisäkysymykseen vastaisin, että teidän pitäisi palata oman maanne kriisin alkuun, sillä kyseinen epätasapaino on syntynyt ajan mittaan. On olemassa kilpailukykyä koskeva huomattava epätasapaino. Palkat nousivat huomattavasti kilpailukykyä korkeammalle, ja myös se on tietysti ensisijaisesti kansallinen poliittinen kysymys.
Kysymykseen siitä, pitäisikö valvontaa kiristää, vastaus on kyllä. Siksi me ehdotamme sitä varten uutta järjestelmää. Ette saisi unohtaa sitä, että Euroopan komissio antoi vuonna 2002 ehdotuksen, että tilintarkastajat voitaisiin lähettää johonkin jäsenvaltioon esimerkiksi tarkastamaan lukuja, mutta jäsenvaltiot eivät hyväksyneet sitä. Komissio on siis aina pitänyt valvontaa erittäin tärkeänä osana sitä, että kansalliset talousarviot ovat Euroopan rahaliiton mukaisia, erityisesti Kreikan tapauksessa.
Puhemies
(EN) Voin sanoa teille vain, että Olli Rehn on teille suuren palveluksen velkaa! Teillä on siis jotain, mistä neuvotella hänen kanssaan ennen seuraavaa kyselytuntia, ehkäpä sitten kun on teidän vuoronne seistä täällä.
