Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0231/2009).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.

Zadeva: Konkurenčnost in preglednost pri obdavčitvi dohodka
Ali Komisija meni, da je vzdrževanje nepreglednih sistemov obdavčitve dohodka znotraj Evropske unije skladno s svobodno konkurenco in če ne, katere ukrepe namerava uvesti, da bo ustavila take sisteme v državah članicah ali delih držav članic?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Naj vas najprej spomnim, da so države članice po zakonodaji Skupnosti precej svobodne pri načrtovanju svojih neposrednih davčnih sistemov na način, ki najbolje izpolnjuje cilje in zahteve njihove domače politike. Vendar smo v zadnjih letih dosegli skupen dogovor o nekaterih ukrepih, ki jih je predlagala Komisija in so namenjeni obvladovanju spodkopavanja davčne podlage in motenj razporejanja naložb. Pri tem so države članice priznale, da so pravila o sodelovanju na vseevropski ravni in pošteni davčni konkurenci bistvenega pomena za zaščito prihodkov.
Glede vprašanja o preglednosti, ki ga postavlja poslanec, bi vas rad spomnil, da je Evropska komisija prav pred kratkim, 28. aprila 2009 sprejela sporočilo, ki določa ukrepe za spodbujanje dobrega upravljanja v davčnih zadevah, to so preglednost, izmenjava podatkov in poštena davčna konkurenca.
Sporočilo najprej ugotavlja, kako je mogoče izboljšati dobro upravljanje v davčnih zadevah v EU tako, da bi okrepili argument in bi mu sledile druge juristikcije. Poziva države članice, naj hitro sprejmejo predloge Komisije za direktive o upravnem sodelovanju in medsebojni pomoči pri izterjavi davkov in obdavčitvi prihrankov. Države članice bi morale prav tako še naprej dajati ustrezno prednost odpravi škodljivih ureditev pri obdavčitvi podjetij. Konkretneje, predlog Komisije o upravnem sodelovanju vsebuje določbo, po kateri država članica ne bi mogla več zavrniti zahteve druge države članice po podatkih, ki se nanašajo na nerezidente, s sklicevanjem na bančno tajnost. To je povsem v skladu z mednarodnim soglasjem o izmenjavi davčnih informacij.
Drugič, da bi okrepili spodbujanje dobrega upravljanja zunaj Evropske unije, sporočilo predlaga, kako zagotoviti boljšo skladnost med politikami EU tako, da bi zagotovili, da bi tesnejše gospodarske odnose med Evropsko unijo in njenimi partnerskimi jurisdikcijami spremljal dogovor o načelih dobrega upravljanja. Poseben poudarek je namenjen zagotavljanju podpore državam v razvoju, ki se bodo zavezale načelom dobrega upravljanja.
Sporočilo predlaga tudi načine za zagotavljanje večje skladnosti med posameznimi stališči držav članic na mednarodnem davčnem prizorišču z dogovorjenimi načeli dobrega upravljanja. To bi po potrebi vključevalo zlasti usklajen odgovor jurisdikcijam, ki zavračajo uporabo načel dobrega upravljanja. Danes je Komisija na zasedanju Sveta Ecofin predstavila sporočilo finančnim ministrom EU, z namenom, da bi dobila njihovo podporo za predlagani pristop na zadnjem zasedanju Sveta Ecofin pod češkim predsedstvom junija 2009.
Manuel Medina Ortega
(ES) Najlepša hvala, komisar, za vaš odgovor. Načeli ste številne vidike, na primer preglednost, a to, kar sem jaz pogrešal v vašem govoru, je bilo sklicevanje na nedavne dogovore v okviru G20 o boju proti davčnim oazam in tako imenovanem "nesodelovanju sodnih oblasti". Ali Komisija prispeva k predlogu G20 ali je ostala povsem na robu tovrstnega pogajanja?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Komisija je polnopravna udeleženka G20 in v celoti sodeluje v tem procesu.
Omenil sem že nekatere ukrepe, za katere bi Komisija rada spodbudila države članice, da jih sprejmejo. Komisija je v celoti vpletena v proces G20.
Hubert Pirker
(DE) Gospa predsednica, komisar, načeloma sem proti uvajanju novih davkov. Prizadenejo predvsem srednji razred. Vplivajo na ustvarjanje bogastva in ne spodbujajo naložb.
Vendar moramo razmisliti o davkih v povezavi s kratkoročnimi dobički pri delnicah. Ali si predstavljate, da bi davke na kratkoročne dobičke pri delnicah, pridobljene z golo prodajo brez kritja, namenili za ustvarjanje novih delovnih mest?
Avril Doyle
Ali lahko prosim komisar zagotovi Parlamentu, da je trdno zavezan, da so vsi neposredni davki - davek na prihodek in davek od dobička pravnih oseb - čvrsto prepuščeni pristojnosti držav članic? Prosim potrdite, da je to vaše stališče.
Andris Piebalgs
član Komisije. - No, obstaja pogodba in Pogodba je zelo jasna. Vemo, da bo nov irski referendum morda o Lizbonski pogodbi, a ti členi v besedilu so zelo jasni glede tega, kako so razdeljene pristojnosti in Komisija nima namena pisati nove pogodbe z drugačnimi odgovornostmi.
To je delno odgovor tudi na vprašanje o uporabi davčne politike za ustvarjanje delovnih mest. Ker so različne države v različnih položajih, vseevropski davčni instrument verjetno ne bi dosegel enakih ciljev kot v posamezni državi članici.
Davčni instrumenti so včasih dobri za resnično ustvarjanje spodbud ali razvoj gospodarstva, vendar je to zelo odvisno od stanja v določenih državah članicah.
Zadeva: Politika EU na področju potresov: ukrepi Komisije glede na nedavni uničujoči potres v Italiji
Novembra 2007 je Parlament sprejet resolucijo (P6_TA(2007)0507) o celovitem pristopu EU k potresom (preprečevanje, odziv in nadomestilo škode), v kateri je pozval po sprejetju posebnih ukrepov v zvezi s politiko za zaščito in okrepitev zgradb (s posebnim poudarkom na zgradbah zgodovinskega in kulturnega pomena), financiranje, raziskave, obveščanje javnosti itd.
Poleg tega sem v svojih pismih komisarju za okolje (10. 1. 2008) in predsedniku Komisije (22. 5. 2008) usmeril pozornost na nujno potrebo, da se sestavi sporočilo, namenjeno posebej in izključno učinkovitemu upravljanju odzivov na potrese.
Ali ima Komisija neposredno po nedavnem smrtonosnem potresu v Italiji stališče, ki je zajeto v njenem pisnem odgovoru z dne 22. 7. 2008 in odgovorih, ki sta jih dala gospod Barroso in gospod Dimas, ali namerava sprejeti nadaljnje pobude za zaščito evropskih državljanov pred potresi?
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, Komisija se je v celoti obvezala, da bo pomagala pri zaščiti ljudi pred potresi. Ta zaščita mora tvoriti del celostnega pristopa k obravnavanju položaja, ki ga lahko povzročijo različne nevarnosti. Komisija je pred kratkim sprejela sporočilo z naslovom "Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek". To sporočilo izhaja iz ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v preteklih letih in so skladni s številnimi priporočili, ki jih je oblikoval Evropski parlament v svoji resoluciji leta 2007. Ta poseben ukrep se nanaša predvsem na širjenje najboljših praks, razvoj skupnih pristopov do ocenjevanja tveganj, določanje območij in izobraževanje ter ozaveščanje, hkrati pa skuša izboljšati kohezijo in sinergije med finančnimi in zakonodajnimi sredstvi za preprečevanje, ki že obstajajo, in s tem okrepiti dodano vrednost ukrepa Evropske unije. Komisija si bo prizadevala po najboljših močeh za ublažitev posledic potresov s spodbujanjem držav članic za popolno vključitev skupnih evropskih standardov za stavbe in civilne zgradbe, zlasti Eurocode 8, v njihove nacionalne predpise. Komisija s posebnim interesom čaka na odgovor Evropskega parlamenta na pristop, ki ga je predlagala v svojem sporočilu.
Nikolaos Vakalis
(EL) Gospa predsednica, žal mi je, a vprašanje ostaja. Resnično ne razumem, zakaj Komisija zavrača, da bi storila za potrese, kar je storila za poplave? Kakšna je razlika? Pravzaprav sem zelo presenečen, da razpravljamo o tem po nedavni katastrofi v Italiji. V zadnjem sporočilu, na katero se sklicujete, so potresi mimogrede omenjeni na treh mestih, na katera se sklicujete. Ali resnično verjamete, da sklicevanje na potrese na treh točkah v sporočilu zadošča za izravnavo velikanske potrebe, ki jo imamo v Evropi, po posebnem sporočilu o potresih? Res bi rad dobil odgovor.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, sporočilo, ki smo ga izdali februarja 2009, zavzema celostni pristop k celotnemu vprašanju, ne glede na vir nevarnosti. Menimo, da je ta pristop najboljši. V zvezi s poplavami imamo sporočilo o pomanjkanju vode in suši. Obstajajo sporočila o posebnih nevarnostih ali posebnih problemih, ki obstajajo, vendar menimo, da je celostni pristop, ki ga želimo uporabiti, najprimernejši.
Pričakujemo odgovor Parlamenta in, če obstajajo pomembni razlogi, zakaj bi morali opustiti ta pristop, potem bomo razmislili o tem. Vendar vam moram reči, da bo sporočilo Komisije nekoliko pomagalo tudi pri preprečevanju posledic potresov.
Kot takšno je naslovljeno na države članice, ki ljubosumno varujejo načelo subsidiarnosti glede pristojnosti v tej zadevi, tako da bodo vključile v svoje nacionalne zakone določbe Evropske unije o zgradbah, in sicer določbe Eurocode 8 za nove zgradbe in določbe o okrepitvi zgradb za stare. Naj to storijo, naj sprejmejo še nekatere druge ukrepe, ki so potrebni, na primer dosledno spoštovanje predpisov s področja prostorskega načrtovanja, da bodo preprečili večino nesreč.
Hubert Pirker
(DE) Gospa predsednica, komisar, s prelomno črto, ki gre skozi Apenine, je povezana še ena prelomna črta, ki prečka Slovenijo. Kot verjetno veste, je na tej prelomni črti jedrska elektrarna Krško. Na našo pobudo je bilo tam nameščenih nekaj opozorilnih naprav. Kakšne ukrepe načrtujete po tem uničujočem potresu v Italiji, da bi zajamčili varnost jedrske elektrarne Krško, ki stoji na prelomni črti, povezani s to. Ali menite, da bi lahko sprejeli previdnostne ukrepe, ki bi šli morda tako daleč, da bi zaprli Krško?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Gospa predsednica, tudi jaz sem presenečen nad stališčem, ki ga je danes tu izrazila Komisija, ker, seveda, spoštujemo odgovor v zvezi z vprašanjem o subsidiarnosti in se popolnoma strinjam s posebnimi zahtevami, vendar to ne razreši vprašanja kolektivnega političnega predloga Evropske komisije, ki bi vključeval vse vidike katastrofe, ki so jo povzročili potresi. Gospod Pirker je dodal še en vidik in seveda bomo našli še druge. Vprašanje torej ostaja: zakaj poleg načela subsidiarnosti in posebnih ukrepov, ki jih je omenil komisar, nimamo globalnega predloga Evropske komisije?
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, kot sem rekel že prej, pričakujemo odgovor Evropskega parlamenta na sporočilo, ki smo ga izdali o preprečevanju potresov. Ko bomo dobili odgovor, bomo preučili, ali je boljši ta pristop ali drugi. Predvsem obstajajo posebne določbe za jedrske objekte in obstaja direktiva Seveso II za industrijo.
Zadeva: Sončna toplotna električna energija in načrt za oživitev gospodarstva
V razpisu za spoprijemanje z resnimi energetskimi in gospodarskimi izzivi, s katerimi se sooča Evropska unija, je Komisija v svojem načrtu za oživitev gospodarstva predlagala ukrepe, ki so načrtovani, da bi prispevali h gospodarski oživitvi in energetskim ciljem. Vendar sončna toplotna električna energija, eden od najbolj obetavnih obnovljivih virov energije, ni vključena na seznam sektorjev, ki imajo od tega koristi.
Še več, evropska industrija je trenutno svetovna voditeljica na tem področju, vendar bo lahko ta položaj ohranila samo, če se bo domači trg razširil in se bodo še naprej spodbujale raziskave in razvoj.
Ali lahko Komisija prosim pojasni, zakaj je bil sektor sončne toplotne električne energije izključen iz močnih finančnih spodbud v načrtu oživitve? Kateri drugi viri financiranja so sektorju na voljo?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Sončna toplotna električna energija ni bila nikoli izključena iz evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Vanj ni bila vključena zato, ker smo obravnavali najnujnejše energetske potrebe. To pomeni, da smo pogledali zadeve, kjer je imela kriza največji vpliv in kjer se projekti niso dali uresničiti.
Prvo vprašanje je bila medsebojna povezava. Nobena proizvodnja energije, zlasti iz novih energetskih virov, ne more delovati, če obstajajo mrežne težave. Zato smo se kot nujne zadeve lotili električnega omrežja in medsebojnih povezav med državami članicami.
Poleg tega smo imeli krizo s plinom, ki je jasno pokazala, da ima manjkajoča fizična infrastruktura v nekaterih primerih velikanske posledice v motnjah z dobavo plina. To je najlažji način za odgovor na varnost dobave plina.
In lotili smo se še dveh drugih vprašanj, za katera menim, da bi ju nedvomno odložili, če ne bi zanju dobili podpore iz Skupnosti. Prvi je vetrna energija na morju, razmeroma velik projekt, ki ga je treba povezati s kopenskim omrežjem, in drugi je zajemanje in shranjevanje ogljika, kjer moramo res spodbuditi industrijo, da bo čim prej predlagala obsežen projekt.
To je razlog, zakaj nismo obravnavali drugih upravičenih področij. Zato nismo vključili tega, ne zato, ker ne bi verjeli v to. Verjamem v sončno toplotno električno energijo, vendar smo obravnavali le najnujnejše potrebe.
Kakšni viri so na voljo za podporo nadaljnjega razvoja sončne toplotne električne energije? Prvič, tu je sedmi okvirni program. Za obdobje 2007-2013 imamo 2,35 milijard EUR. Drugič, to je področje, kjer lahko zagotovite sredstva. Od naslednjega leta imamo možnost, da zagotovimo 300 milijonov pravic do emisij za novince. Projekti obnovljive energije, kot je sončna toplotna električna energija, so upravičeni. Zato, če obstajajo projekti, so zelo dobrodošli.
Uporabimo lahko tudi sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Spodbujamo večjo uporabo sinergije energetskih virov, predvsem smo zvišali meje, koliko obnovljive energije se lahko porabi pri stanovanjski in energetski učinkovitosti. Celotna upravičenost za te ukrepe se je tako povečala.
Poleg tega bo Komisija poleti ali zgodaj jeseni predložila novo sporočilo o financiranju nizkoogljičnih tehnologij. Poskušali bomo to podrobneje obdelati, tako da bodo te tehnologije dobile podporo, ne le iz proračuna Skupnosti, temveč tudi iz industrije in držav članic, tako da bo ta pomoč ciljno usmerjena in bo nov tehnološki razvoj zelo hitro dosegel naš cilj 20 % obnovljive energije do leta 2020, morda pa smo lahko v tem pogledu še ambicioznejši.
Torej tega nismo izključili. Gre le za to, da imamo veliko področij, ki jih moramo obravnavati in smo se lotili najnujnejših področij, kamor je treba vložiti denar zdaj.
Avril Doyle
Hvala, komisar, za zelo izčrpen odgovor. Skrbno sem si zabeležila, kar ste povedali.
V primeru, da kateri od projektov, ki so bili posebej imenovani v načrtu za oživitev, ne bi mogel dobiti sredstev do skrajnega roka 30. junij 2010, ali boste imeli, če tako rečem, rezervni seznam projektov, ki bodo pripravljeni za začetek, tako da bo šel denar dejansko v ta sektor za energetsko učinkovitost in majhno porabo energije?
Na primer na sončnem toplotnem področju imajo glavne projekte pripravljene za začetek gradnje konec 2009 in več projektov, ki bodo pripravljeni na začetku 2010. Ali imamo lahko rezervni seznam, tako da bi se ves ta denar uporabil v primeru, če ga projekti, za katere je razporejen ta hip, ne bi mogli črpati?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Pri sestavljanju seznama smo pogledali večino projektov in vključili tudi države članice, tako da na tej stopnji nimam razloga, da bi mislil, da nam ne bo uspelo izplačati ali dodeliti vsega denarja.
Če bo prišlo do kakšnih zaostankov ali če kateri od projektov ne bo dovolj pripravljen, bomo imeli poročilo v marcu 2010. Torej, če bo obstajala možnost, da bi bil na voljo del denarja, sem obljubil v trialogu, da bo Komisija proučila, ali bo mogoče pripraviti ustrezen predlog. Vendar je še prezgodaj za obljube, ker je odvisno od tega, kako dobro bomo lahko razdelili denar, kajti danes imamo omejeno število projektov, za katere menimo, da so dovolj napredovali, da bi lahko uporabili ta denar.
Zadeva: Jedrske elektrarne
Po navedbah Inštituta za energijo za jugovzhodno Evropo številne države EU in druge države iz južnih in vzhodnih regij in vzhodne sredozemske države, s katerimi potekajo pogajanja za pristop, proučujejo programe za razširitev ali gradnjo jedrskih elektrarn za proizvodnjo električne energije. Ali bo Komisija povedala, kakšne ukrepe in pobude namerava sprejeti, da bo uveljavila predpogoje in omejitve v zvezi s temi pobudami, ob upoštevanju posebnih geoloških značilnosti, podnebnih razmer in možnosti za financiranje teh programov in njihovo vitalnost?
Andris Piebalgs
član Komisije. - No, moj kolega Stavros Dimas je že odgovoril na dopolnilno vprašanje o tej zadevi.
V osnovi je jedrska energija vzpostavljena na tak način, da ima vsaka država svojega regulatorja jedrske varnosti, ki ima polno odgovornost za izvajanje ukrepov jedrske varnosti. Hkrati vsaka država članica odloča, ali bo uporabljala jedrsko energijo ali ne. To je predmet Pogodbe Euratom in zelo jasno je, da obstajajo dodatne zahteve. Dodatne zahteve so, da vsak projekt, ki je predložen, analizira tudi Komisija in mi damo priporočilo za projekte, ki naj se razvijajo. To smo storili v primeru Belene, pa tudi Močovce.
Obstaja tudi jasna obveznost, da morajo biti izpolnjene zahteve o presoji vplivov na okolje, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti in uporabljene bodo tudi dodatne zahteve Konvencije UN/ECE iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje.
Zato ne delamo razlik med državami članicami ne glede na predlagani projekt. Obstajajo jasne zahteve, ki jih je treba izpolniti, in vsak projekt se analizira glede na prednosti in na podlagi pravnega reda Skupnosti in okoljske zakonodaje. Lahko vam zagotovim, da je ta proces tako brezhiben, da ni bilo nikoli dano nobeno dovoljenje za gradnjo objekta jedrske elektrarne, če niso bile zajamčene varnostne zahteve.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, v zvezi s tem, kar je dejal komisar o ocenjevanju vsakega predloga, bi rada vprašala, ali je mogoče izvesti predhodno študijo za zadevno področje tudi na podlagi evropsko-sredozemskega sodelovanja in posebnih značilnosti tega področja, ali torej obstajajo merila, ki jih bo morala upoštevati vsaka država od samega začetka in jih izpolnjevati med načrtovanjem.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Prvič, prav vsaka država razvije svojo lastno zakonodajo, ki odloča o procesu, kako je treba predložiti vlogo. Pozneje je proces zelo odvisen od nacionalne zakonodaje in zakonodaje Euratom, na kateri temelji. Posledica je, da se ne moremo odločiti za regionalni pristop. Pogledati moramo položaj v vsaki državi posebej in posebej za vsak projekt.
Ne moremo preprosto pogledati povprečno stanje v regiji in dejati, da regija ni primerna za uporabo jedrske energije. To ne bi bilo realno, ker ne morete razviti projekta, ki bi bil uporaben na več ali manj vsakem mestu. Gre za vprašanje stroškov, pogojev in potrebnega časa. Zato ne moremo uporabiti regionalnega pristopa. Res moramo pogledati prav vsak konkreten projekt posebej, ker lahko samo na ta način jamčimo za popolno varnost projekta.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje. Komisar, rad bi vam čestital za jedrski paket, ki ste ga pravkar predložili in se nanaša predvsem na nove jedrske elektrarne, pa tudi za predlog, da bi bili standardi Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) v prihodnje zavezujoči.
Rad bi vedel, ali menite, da bi v naslednjem zakonodajnem obdobju lahko pripravili predlog za regulativni organ EU ali da bi lahko nadgradili združenje WENRA v organ za izdajanje zavezujočih standardov in ali bi lahko naredili tudi, da bi bili standardi MAAE obvezni za vse države članice.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Glede drugega dela sem prepričan, da se lahko s to skupino jedrskih regulatorjev na visoki ravni premaknemo naprej k močnejšim standardom. To je zgolj izhodišče, bilo je najmanjši skupni imenovalec, ki smo ga lahko razvili.
Hkrati pa zaradi občutljivosti vprašanja - politično in včasih tudi kulturno - močno dvomim, da bi evropski regulator lahko odigral zahtevano vlogo. Ne bom rekel, da evropskemu regulatorju ni mogoče zaupati, temveč, da se regulator ne sme vmešavati v jedrske objekte. Prepričan sem, da bi moral polno odgovornost za varnost vedno imeti nacionalni regulator, ker je to najboljši način in se bomo s tem vedno izognili razpravi, ali je centralni regulator dovolj trdo pritisnil na jedrsko energetiko ipd.
Dobro je vzpostaviti skupen okvir, vendar mora odgovornost ostati na vseh regulatorjih, ki imajo, kot je predlagano v direktivi o jedrski varnosti, polno odgovornost in vse potrebne instrumente za izvajanje te politike. V Uniji imamo zelo dobre regulatorje za jedrsko varnost, zato organizacijski pretres ni potreben. Zvišati moramo samo obvezujoče standarde, začeti na ravni, ki jo imamo zdaj, in sodelovati ter tako pokazati svetu, da je mogoče zvišati standarde v jedrski panogi.
Zadeva: Spodbujanje trajnostne energije v mestih
V mojem domačem mestu Cork si lokalne oblasti in podjetja prizadevajo za oblikovanje politike trajnostne energije. Kaj dela Komisija, da bi podprla mesta kot je Cork pri njihovih naporih za spodbujanje trajnostne energije?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Zelo me veseli, da ste postavili to vprašanje, ker sem zelo ponosen na enega od naših dosežkov, in to je konvencija županov.
Leta 2008 smo podprli pobudo mest za konvencijo županov. To pomeni, da bi imela mesta zavezujočo obveznost, da do leta 2020 zmanjšajo CO2 za več kot 20 %. V ta namen mesta pripravljajo akcijski načrt za trajnostno energijo. Ustanovila so tudi urad konvencije županov za usklajevanje in spodbujanje. Te ukrepe podpiramo prek skupnega raziskovalnega centra, da bosta zagotovljeni znanstvena podlaga in tehnična pomoč za pripravo, izvedbo in ocenitev akcijskih načrtov za trajnostno energijo. Za manjše občine se Komisija pogovarja z drugimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi upravami, da bi zagotovila njihovo podporo manjšim mestom.
V tem letu se načrtuje tudi izvedba naprednega sistema dobre prakse, to so primerjalna merila odličnosti.
S pomočjo Evropske investicijske banke (EIB) smo pripravili tudi aranžma za finančno podporo, s katerim dajemo nepovratna sredstva in uporabljamo EIB tudi za usmerjanje trajnostnega razvoja v mestih. EIB je že sodelovala v posebnih projektih, na primer v Barceloni, pri katerih so pogajanja že precej napredovala.
Vem, da Cork še ni podpisal te konvencije, zato je še vedno odvisno od Corka, ali bo uporabil to priložnost. To je dober način, da se resnično mobilizirajo državljani za temi pobudami.
Hkrati obstajajo tudi drugi instrumenti za trajnostni razvoj. Kohezijska politika zagotavlja mestom znatno podporo za izvajanje politik in ukrepov za trajnostno energijo. V obdobju 2007-2013 bo iz skladov kohezijske politike v pobude trajnostne energije v EU neposredno vloženih skupno 9 milijard EUR. Južni in vzhodni operativni program, ki vključuje mesto Cork, bo vložil v regijo 669 milijonov EUR in prispeval k doseganju lizbonskih ciljev za rast in delovna mesta.
Ti kohezijski skladi bodo neposredno podprli projekte trajnostne energije v regiji in pomagali vključiti nadaljnje nacionalne naložbe. Financiranje se lahko uporabi za spodbujanje energetske učinkovitosti in proizvodnjo obnovljive energije, razvoj sistemov učinkovitega upravljanja energije in spodbujanje čistega in trajnostnega javnega prevoza, zlasti v mestnih območjih.
Operativni program vključuje "sklad Gateway", ki temelji na strategiji celovitega trajnostnega razvoja za Cork.
Za konec, pred kratkim je bil sklad za regionalni razvoj spremenjen tako, da daje vsem državam članicam možnost za uporabo regionalnih sredstev za izboljšanje energetske učinkovitosti in vključitev obnovljive energije v obstoječe stanovanjske objekte. To lahko znaša do 4 % skupne razporeditve sredstev regionalnega sklada.
Torej, da povzamem, prepričan sem, da smo oblikovali okvir za mesta, ki združuje ambicijo po razvoju trajnostnih modelov za državljane, in to je konvencija županov. Ta vključuje simpatizerje kot sta New York in Rochester in ima udeležence iz drugih držav zunaj EU, tako da ponuja veliko znanja prek urada, ki ga vodimo.
Glede finančne podpore na tej stopnji nimamo nobenega programa, ki bi bil namenjen energetski učinkovitosti, vendar imamo strukturne sklade, imamo program Inteligentna energija - Evropa in imamo tudi Evropsko investicijsko banko. Vse te instrumente uporabljamo za podporo tem pobudam. Evropska investicijska banka je zelo dejavna v tem procesu. Vendar na tej stopnji ne gre toliko za vprašanje financ, temveč bolj za dobre projekte in resnično namensko politiko mest.
To je moj odgovor na vaše zelo pomembno vprašanje. Verjamem, da bodo imela mesta vse možnosti, da se usmerijo v prihodnost trajnostne energije.
Brian Crowley
Hvala komisar Piebalgs za vaš odgovor. Komisar, v svojem odgovoru ste že poudarili, da je učinkovitost v energetiki povzročila varčevanje v ekonomskem smislu, vendar moramo zdaj narediti korak naprej. Namesto, da zgolj spodbujamo trajnost in energetsko učinkovitost, moramo izkoristiti sredstva, da bomo našli nove načine za ustvarjanje energije, da bodo naša mesta, kot smo že prej rekli, še bolj samozadostna, ne pa, da bi uvažala gorivo ali gradila jedrske elektrarne. Najti moramo pametnejše in boljše načine in morda v prihodnosti ne bi gledali le investicijsko banko, ampak tudi nove zamisli, ki prihajajo iz Komisije.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Trudimo se, da bi se odzvali na to zahtevo. Načrtujemo, da bi do konca tega leta pripravili nov akcijski načrt energetske učinkovitosti, ki bo to obravnaval. Sestavljamo tudi sporočilo o financiranju nizkoogljičnih energetskih virov.
Za zainteresirane strani je zelo pomembno, da prevzamejo pobudo in od mest pričakujem, da bodo predložila predloge in pritisnila na poslance Evropskega parlamenta in na države članice, naj ustvarijo vseevropske instrumente na zadevnih področjih.
Brez tega pristopa od spodaj navzgor nam ne bo uspelo izkoristiti priložnosti, ki obstajajo. Evropska mesta so tako različna in obstaja toliko dobrih zamisli, da ne bi smeli poskušati prav v vsakem mestu z uporabo pristopa od zgoraj navzdol.
Prepričan sem, da bo konvencija županov zagotovila tako potreben intelektualni vložek in izkušnje za politike, ki jih moramo oblikovati, da bomo dosegli trajnostna mesta. Ne gre le za varčevanje. Pri tem je vpletenih več vprašanj. Gre tudi za pametna omrežja, vključevanje obnovljive energije in trajnostnega prevoza - avtobusov na vodikov pogon in električnih vozil. Obstaja veliko možnosti.
Vsako posamezno mesto lahko naredi svoj lasten program, kajti to, kar je pripravila konvencija županov, je obveznost, da se CO2 zmanjša za več kot 20 %. To ne pomeni nujno s pomočjo energetske učinkovitosti. Lahko je področje povsem druge politike. To je zelo odvisno od lokalnih okoliščin.
Predsednica
Glede na čas se bojim, da ne morem sprejeti naslednjega dodatnega vprašanja. Žal mi je, gospod Rübig, vendar ste že imeli eno vprašanje in komisar nam je dal nekaj zelo popolnih odgovorov.
Zadeva: Gospodarska kriza in protekcionizem
Kot je upravičeno dejala naša komisarka za trgovino, se moramo v svojem odzivu na sedanjo gospodarsko krizo izogibati protekcionizmu, ker je splošno sprejeto, da se iz tega gospodarskega upada ne bomo rešili z omejevanjem trgovine.
Na kakšen način se trudi Komisija preprečiti rast protekcionističnih teženj v svojih mednarodnih trgovinskih pogajanjih? Ali je mogoče poročati o kakšnem napredku v zvezi z dokončanjem kroga pogajanj v Dohi?
Poleg tega, kako bo Komisija zagotovila, da bo spodbujanje odprte trgovine uravnoteženo s prednostnimi razvojnimi nalogami EU, kot so temeljni delovni standardi in okoljska trajnost?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Evropska unija ima že od izbruha gospodarske krize v skladu s svojo zavezanostjo pošteni in odprti trgovini trdno stališče proti odkritemu protekcionizmu.
Komisija intenzivno spremlja protekcionistične ukrepe, ki jih uvedejo njene glavne trgovinske partnerice, z namenom, da bo ustrezno ukrepala. Poleg tega je EU močno podprla pobudo Svetovne trgovinske organizacije, da se med gospodarsko in finančno krizo poroča o razvoju, povezanem s trgovino.
Od začetka sedanje krize je EU bolj kot kdaj prej zavezana večstranskosti, preglednosti in odprtim trgom na podlagi pravil, ki enako koristijo razvitim državam in državam v razvoju. EU je vztrajno trdila, da je ambiciozen in uravnotežen izid kroga pogajanj v Dohi med najpomembnejšimi instrumenti za preprečevanje trgovinskega protekcionizma in izboljšanje gospodarstva.
To je tudi sporočilo, ki ga je STO podala v nedavnem pregledu trgovinske politike EU, v katerem je pohvalila vlogo, ki jo je imela EU pri krepitvi večstranskega trgovinskega sistema. Ključna vloga, ki bi jo lahko imel krog pogajanj v Dohi v sedanji krizi, je bila ugotovljena tudi v globalnem načrtu G20 za oživitev in reformo, ki je bil izdan 2. aprila. Voditelji G20 so ponovno izrazili svojo zavezo, da se na krogu pogajanj v Dohi doseže hiter sklep.
Nazadnje, zaveza EU odprti trgovini gre z roko v roki z zavezo trajnostnemu razvoju, ki je prevladujoči cilj politike EU, tudi v kontekstu različnih pobud trgovinske politike.
Trajnostni razvoj in zlasti okoljski in socialni premisleki, so pomembne sestavine naše trgovinske politike. S tem je povezano vključevanje določb trajnostnega razvoja, ki se osredotočajo na delovne in okoljske standarde, v naše dvostranske trgovinske sporazume.
Claude Moraes
Hvala, komisarka, zavedam se, da danes nadomeščate komisarko Ashton. Želel bi čestitati Komisiji in poslancem tega parlamenta, ki so v Odboru za mednarodno trgovino, za prizadevanje pri odvračanju od protekcionističnih teženj.
Rad bi vprašal glede držav v razvoju in kako lahko zagotovimo, da bomo povečali ali spodbudili trgovino z državami v razvoju in med njimi, na primer prek povečanja pomoči, povezane s trgovino. To je pomembna sestavina, ki bi jo morali upoštevati. Na splošno sem videl zelo spodbudno dejavnost Komisije in Parlamenta v zvezi s protekcionističnimi težnjami, ki bi bile korak nazaj.
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Poročili STO in poročilo Komisije o lastnem spremljanju kažeta, da ni nobenega neposrednega tveganja za splošno stopnjevanje protekcionizma. Nobeden od velikih trgovinskih narodov se še ni zatekel k vsesplošnim omejitvam trgovine in naložb. Razvoj v nekaterih državah, na primer v Rusiji, Indoneziji in Argentini, je treba pozorno spremljati, ker so bile te države do zdaj največje uporabnice mejnih ukrepov za omejitev trgovine. Na splošno so najpogostejši ciljni sektorji kmetijstvo in živilski izdelki, železo in jeklo, kovine, avtomobili, tekstil in igrače.
David Martin
Ali Komisija sprejema, da bi morali poleg tega, da poučujemo druge in jih spremljamo, ali se izogibajo tveganju protekcionizma, tudi samo paziti in poskrbeti za to, da se naši instrumenti trgovinske zaščite, res uporabljajo za to, čemur so bili namenjeni in ne kot protekcionistični ukrepi?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Komisija dela vse, kar je mogoče, da bi zagotovila, da bo spremljanje v vsakem pogledu močno, zlasti glede vprašanja, ki ste ga načeli. Lahko prenesem vaše sporočilo komisarki Ashton, da bomo dobili določnejše stališče in odgovor, vendar do zdaj ni bilo motečih signalov.
Zadeva: Internetno piratstvo v Kanadi.
Kanada ima eno najvišjih ravnih internetnega piratstva. To je resno poslabšalo zakonodajo in izvrševanje. Pravzaprav je nujno potrebna revizija kanadskega zakona o avtorskih pravicah, da bi ga uskladili s sedanjimi mednarodnimi standardi varstva v spletnem okolju, kot so standardi, navedeni v "internetnih" pogodbah Svetovne organizacije za intelektualno lastnino iz leta 1996 in Direktivi EU o avtorskih pravicah (2001/29/ES). Dlje ko bo trajalo to stanje, dlje bodo evropski imetniki pravic - predvsem ustvarjalni sektor (avtorji, skladatelji, izvajalci, pevci in proizvajalci fonogramov) - prikrajšani za pravna sredstva, ki jih potrebujejo, da se ustavi obsežno spletno kršenje njihovih pravic v Kanadi. Njihove izgube zaradi internetnega piratstva so ogromne. Stanje je takšno, da je bolje, da se sprejme zakonodajni ukrep zdaj, kot pa po skorajšnjem trgovinskem vrhu EU-Kanada v maju in po poznejših dvostranskih trgovinskih pogajanjih.
Kaj počne Komisija glede na nujnost te zadeve, da bi zagotovila, da bo Kanada brez odlašanja spremenila svojo ustrezno zakonodajo?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Komisija se zaveda vprašanj, ki so nastopila v zvezi z varovanjem in uveljavitvijo pravic intelektualne lastnine v Kanadi. Izredno smo zaskrbljeni, ker se zdi, da daje Kanada zelo malo prednosti predlagani reformi svojega zakona o avtorskih pravicah.
Razumno varovanje pravic intelektualne lastnine je bistveno za prihodnje preživetje ustvarjalnih panog. Medtem ko nekaj držav članic zdaj nestrpno razpravlja o tem, kako bi lahko pravice intelektualne lastnine bolje prilagodili spletnemu svetu, moramo resnično še vedno posvečati pozornost tveganjem internetnega piratstva, ki izhaja iz tretjih držav.
Eno od ključnih vprašanj v igri je, kako doseči pošteno ravnotežje med interesi imetnikov pravic in interesi potrošnikov ter hkrati spoštovati pravila o varstvu podatkov. Spomnili se boste, da je bila to ključna točka razprave v pobudi Komisije o ustvarjalnih vsebinah na spletu, ki jo je Komisija sprožila 3. januarja 2008.
Komisija zdaj že kar nekaj časa odločno kaže kanadskim oblastem svojo zaskrbljenost. Dejstvo, da bomo kmalu začeli pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu s Kanado, nam bo dalo novo priložnost za izpeljavo znatnega napredka v varovanju pravic intelektualne lastnine v Kanadi. Medtem pa bo Komisija predstavila zadevo kanadskim oblastem na najvišji ravni. Zahtevala bo tudi, da se čim prej začne revizija kanadske zakonodaje o avtorskih pravicah, najbolje med sedanjim zasedanjem Parlamenta.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gospa predsednica, želel bi se zahvaliti komisarki za ta odgovor. Vendar bi rad zastavil vprašanje - koliko upanja ima Komisija, da bodo njena prizadevanja v zvezi s Kanado uspešna in kakšni so neposredni načrti Komisije za zaustavitev internetnega piratstva in te prakse? Če tega ne moremo ustaviti v državi, kot je Kanada, kakšne možnosti imamo v drugih primerih?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Ko sem rekla že prej, trgovinski sporazum nam bo dal zakoniti okvir za obravnavo nekaterih trgovinskih vprašanj v zvezi s Kanado, ki motijo EU, na primer uveljavitev standardov pravic intelektualne lastnine in nekaterih protikonkurenčnih praks. Smo pa optimistični, ker bomo imeli pogajanja o sporazumu o prosti trgovini.
Zadeva: Sporazum o prosti trgovini s Korejo
Ali lahko po nedavnih razpravah med Komisijo in južnokorejskim ministrstvom za trgovino Komisija opiše stanje v zvezi s pogajanji o sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Pogajanja o sporazumu o prosti trgovini s Korejo so prišla najdlje od tekočih trgovinskih pogajanj, ki jih ima EU. Po dveh letih pogajanj imamo zdaj na dosegu roke celovit sporazum s četrto največjo partnerico EU zunaj Evrope.
Sporazum o prosti trgovini s Korejo bi vzpostavil nov dostop do trga na številnih področjih, ki so zanimiva za izvoznike iz EU. Za ponazoritev: sporazum bi takoj odpravil za 1,6 milijard EUR carinskih dajatev v korist izvoznikov EU; ponudil trdne norme, ki niso povezane s tarifami, v prednostnih sektorjih, kot so avtomobilski, farmacevtski ali sektor potrošniških aparatov, zagotovil dostop do velikega novega trga storitev, ki so posebno zanimive za ponudnike storitev iz EU; ponudil doslej najambicioznejši sveženj pravic intelektualne lastnine, javnih naročil, trajnostnega razvoja in drugih predpisov; in predvidel nove načine vključevanja civilne družbe v spremljanje izvajanja sporazuma o prosti trgovini ter varovanja naših občutljivih točk z ustreznimi dogovori.
Sporazum o prosti trgovini bi bil tudi uporabna referenčna točka za druga pogajanja. Poleg tega bi sklenitev tega sporazuma zdaj pokazala zavezanost obeh strani odprtim trgom kot odgovor na sedanje gospodarsko okolje.
Na koncu osmega kroga pogajanj marca 2009 sta obe strani naredili pomemben tehnični napredek na svoji ravni, a določeno število težkih vprašanj je ostalo nerešeno.
Komisarka EU za trgovino Ashtonova in korejski minister za trgovino Kim sta se potem 2. aprila 2009 sestala v Londonu. Kljub intenzivnim razpravam ni bilo mogoče premostiti razhajanj v preostalih vprašanjih, kot so carinska povračila in pravila o poreklu.
Komisija se trenutno posvetuje o najboljši poti naprej.
David Martin
Hvala, komisar, za ta odgovor. Prvič, popolnoma se strinjam, da bi sporazum o prosti trgovini s Korejo prinesel velikanske koristi za obe, za Evropsko unijo in za Korejo, in bi poslal pozitiven signal glede naše odločenosti, da pustimo trge odprte. Vendar se zdi, da leži vzrok za to, da nismo mogli doseči sporazuma, bolj v Združenih državah kot v naši pogajalski partnerici.
Če je to tako, če ne moremo doseči sporazuma s Korejo, ali potem Komisija sprejema, da lahko glede sporazumov o prosti trgovini GD za trgovino tudi spakira in gre domov, kajti če se ne moremo sporazumeti s Korejo, ali se potem ne bomo sporazumeli z Indijo, združenjem ASEAN in glede nobenega takega sporazuma, o katerih se pogajamo?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Nasprotno, države članice so pred kratkim potrdile svoj interes za sklenitev ambicioznega in uravnoteženega sporazuma s Korejo.
Kot po navadi bo Komisija branila načela, na podlagi katerih se pogaja z vsemi državami.
Glyn Ford
Hvala lepa. Morda bi komisarka komentirala stanje v nemški vladi glede te zadeve.
Tako kot gospod Martin podpiram sporazum o prosti trgovini z Republiko Korejo. Vendar moramo biti previdni glede podrobnosti in časovne usklajenosti. Ocenjuje se, da bi se v Evropi prodalo 650 000 korejskih avtomobilov na leto. Nekaj proizvodnje je že v vzhodni Evropi, to pa bi bil velik obseg novega uvoza.
Večina raziskav kaže, da bi se s tem nadomestila prodaja japonskih avtomobilov, izdelanih v Evropi, kot so tisti, ki jih izdeluje tovarna Honda v mojem volilnem okrožju v Swindonu. Ta tovarna je trenutno zaprta in delavci so na čakanju. Da se ne bi trenutno stanje tukaj in drugje v Evropi poslabšalo, ali boste zagotovili resen časovni odmik, preden bo dovoljen tak uvoz?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Razumem vaše skrbi glede stanja v avtomobilski industriji. Od začetka pogajanj s Korejo je Komisija vložila znatna sredstva v pridobivanje dobrih rezultatov za avtomobilsko industrijo EU. Evropski izvozniki avtomobilov bodo imeli korist iz kombinacije odprave korejskih carin na avtomobile in učinkovite odstranitve tehničnih ovir. Največje ovire bodo odstranjene od prvega dne sporazuma.
Zadeva: Gospodarski spor med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike v zvezi z govedino, vzrejeno s hormoni.
Ali bo Komisija zagotovila informacije o izidu pogajanj, ki jih vodi z organi ZDA z namenom dokončne preprečitve (po sklepu o začasnem umiku) aktiviranja tako imenovanega vrtiljaka povračilnih ukrepov, kot del čezatlantskega trgovinskega spora o govejem mesu, pridelanem s hormoni in odpravi že uveljavljenih povračilnih ukrepov?
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Komisija se trenutno še vedno ukvarja s pogajanji z Združenimi državami in smo zelo optimistični, da se utegne prav kmalu pojaviti vzajemno sprejemljiva rešitev. V zadnjih nekaj tednih smo imeli intenzivne čezatlantske stike v tej zadevi. Komisarka EU za trgovino Catherine Ashton in trgovinski predstavnik ZDA Ron Kirk sta se 22. aprila sporazumela o nadaljnjih dogovorih, s katerimi bi našli dogovorjeno rešitev dolgoročnega spora zaradi govejega mesa, pridelanega s hormoni.
Potrdila sta svojo željo, da se reši to težko vprašanje, ki škodljivo vpliva na podjetja in potrošnike v EU in ZDA in z namenom, da bi spodbudila pogajanja za rešitev, sta se komisarka Ashtonova in trgovinski predstavnik ZDA Kirk dogovorila, da se uvedba tako imenovanega "vrtiljaka" sankcij s strani ZDA za nekatere proizvode EU odloži še za naslednja dva tedna po prvotnem končnem roku 23. april.
Komisija se zavezuje, da bo po najboljših močeh iskala pozitivno in trajno rešitev tega vprašanja in trenutno se vodijo pogovori višjih uradnikov z obeh strani. Končni cilji Komisije v teh pogajanjih so dokončno preprečiti aktivacijo "vrtiljaka" sankcij in razveljaviti trenutno veljavne povračilne ukrepe. Prepričani smo, da je tik pred zdajci sporazum, ki bo povsem zavaroval javno zdravje in cilje varstva potrošnikov v tej zadevi.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, v odsotnosti pristojne komisarke, gospe Ashton, bi se rad zahvalil komisarki Kuneva za njen odgovor in prosil komisarko, naj prenese gospe Ashton mojo zahvalo za posredovanje in posvetovanje z ameriško stranjo glede odprave vrtiljaka povračilnih ukrepov s strani Združenih držav Amerike. To je ukrep, ki, če nič drugega, gre en korak naprej, gre prek meja partnerstva med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo, ki sta glavna komercialna igralca, ki igrata vodilno vlogo tudi v okviru kroga pogajanj v Dohi pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije.
Meglena Kuneva
članica Komisije. - Gospod Papastamkos, z veseljem bom posredovala vaše sporočilo komisarki Ashton in, da ne bom šla predaleč s pripovedovanjem, mislim, da bodo rezultati povsem zadovoljivi.
Zadeva: Letalske družbe, ki ne spoštujejo Uredbe št. 261/2004
Sodišče Evropskih skupnosti je 22. decembra 2008 sprejelo sodbo, na podlagi katere letalski prevoznik ne sme zavrniti odškodnine potnikom zaradi odpovedi leta zaradi tehničnih napak na letalu. Švedsko sodišče, na katerega je varuh človekovih pravic vložil zadevo, je sprejelo podobno sodbo.
Ali lahko Komisija navede, do kakšnega obsega bo upoštevala ti sodbi, ki ponovno dokazujeta odpor letalskih družb, preveč nejasno besedilo Uredbe št. 261/2004 glede "izrednih razmer", ki upravičujejo odpoved, in pasivnost Komisije spričo številnih kršitev te uredbe na škodo potnikov?
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, poslanci, prepričan sem, da moramo predvsem poudariti, da ni delo Komisije, da bi razlagala sodbe Sodišča. Te sodbe se nanašajo na vprašanja v zvezi s prejšnjimi sodbami nacionalnih sodišč, s ciljem zagotoviti enotno uporabo zakonodaje Skupnosti.
Pod pogoji člena 16 Uredbe (ES) št. 261/2004 o pravicah potnikov v primeru zavrnitve vkrcanja in odpovedi ali velike zamude letov, so države članice odgovorne za uporabo uredbe in so dolžne preganjati letalske družbe, ki ne izpolnjujejo določil. Pristojni nacionalni organi, ki jih imenujejo države članice v skladu s predpisi, morajo pri obravnavi pritožb potnikov, ki so jim dostavljene, jasno upoštevati navodila Sodišča. Vloga Komisije je, da spremlja pravilno izvajanje uredbe s strani pristojnih organov, zlasti glede ustreznih sodb Sodišča.
Zadnje srečanje med Komisijo in pristojnimi nacionalnimi organi je bilo lansko leto na začetku decembra, z drugimi besedami, nekaj tednov pred sklepom Sodišča. Komisija je načrtovala drugo srečanje za 14. tega meseca. Na tem srečanju bomo preučili nedavni sklep Sodišča v zadevi C-549/07.
Nacionalni organi bodo imeli priložnost dati pripombe na sodbo in opisati, kako ocenjujejo vedenje letalskih družb do potnikov v primeru odpovedi glede na ta precedens in tudi praktične posledice te sodbe.
Giovanna Corda
(IT) Komisar, hvala lepa, kajti mislim, da je treba tej zadevi posvetiti ustrezno pozornost. Če prav razumem, morajo države članice obvladati te zadeve, vendar lahko tudi vi pogledate, če se da kaj storiti. Torej, hvala za vaš odgovor in z veseljem pričakujemo, da bomo videli, kaj se bo zdaj zgodilo.
Antonio Tajani
Hvala, ker ste govorili italijansko. Vem, da ste Italijanka, torej še enkrat, hvala. Komisija bo seveda spremljala, kaj se dogaja, ker sem prepričan, da so pravice potnikov za vse nas zelo pomembne. To je eden od ciljev mojega dela v vlogi komisarja.
To pravim v času, ko je moje imenovanje odobril Parlament. Torej bom nadaljeval z zagotavljanjem, da se bo izvajalo spremljanje in preverjanje, če države članice spoštujejo pravice potnikov. Vsi smo zavezani, celo gospa Kuneva, da poskušamo učinkovito braniti pravice državljanov na vseh področjih.
Glyn Ford
Bom kratek, ker razumem, da je zelo malo časa. Komisar, reči moram, da je trenutno izvajanje pravic, ki jih imamo, odkrito povedano, norčevanje. Pred kratkim sem bil v Amsterdamu in sem gledal, kako je KLM ravnal s potniki, katerih let je imel zamudo, tako da jih je prenaročal na lastno prijavo za let. Osebje je sistematično, ne da bi spraševalo potnike, zavračalo odškodnino in pomoč, do katere so bili upravičeni.
Ali bi lahko Komisija to malo spremljala? Ali bi lahko dejansko imeli nekaj ljudi na letališčih, ki bi pogledali, kaj počnejo letalske družbe? Kajti, odkrito rečeno, meni se zdi, da je to postalo norčevanje.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, Komisija namerava poročati Parlamentu in Svetu o delovanju in rezultatih Uredbe (ES) št. 261/2004 s sporočilom, ki bi moral biti sprejet v drugi polovici tega leta.
Ta dokument bo analiziral štiri leta delovanja Uredbe in bo predlagal, da se sprejmejo še drugi ukrepi za zmanjšanje števila neprijetnih dogodkov in izboljšanje varstva pravic potnikov.
Zato bodo preverjena vsa letališča. Upam, da bo delo Komisije izboljšalo položaj in zagotovilo državljanom odgovore, ki jih pričakujejo. Zato vam lahko zagotovim svojo zavezanost kot komisar. Začel sem in bom nadaljeval in lahko potrdim svojo zavezo.
Zadeva: Privatizacija letalskih družb v Evropski uniji
Glede na uspešen model, ki je bil uporabljen za privatizacijo letalske družbe Olympic Airways in njen prenos na zasebnega vlagatelja, ali bo Komisija povedala, do kakšnega obsega se lahko ta model uporabi za druge letalske družbe, ki se soočajo s podobnimi problemi?
Kako Komisija ocenjuje možnosti za prihodnjo privatizacijo letalskih družb v EU? Koliko združitve letalskih družb prispevajo k obravnavi krize, ne da bi ustvarjale monopole in zmanjševale konkurenco?
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, poslanci, tudi Komisja deli z vami mnenje, ki ste ga izrazili v besedilu vprašanja, z drugimi besedami, da so sklepi Komisije očitno vodili v naročeno prodajo nekaterih delov obeh družb Olympic Airlines in Olympic Airways Services. Ti so bili gotovo uspešni glede konkurenčnosti in politike prevoza.
Alitalia je uporabila enak model in lahko ga uporabijo vse letalske družbe, ki se znajdejo v resnih težavah. Ta odločitev je torej vodila v oblikovanje novega modela letalske družbe, ki bi moral biti letalska družba prihodnosti: nič več državno podjetje, temveč povsem privatizirano podjetje. To je delo, ki ga je Komisija poskusila podpreti. Verjamem, da imajo takšen cilj privatiziranja tudi druge letalske družbe, v mislih imam Austrian Airlines, Malev in Czech Airlines.
V skladu s pogodbo mora Komisija kljub temu ostati nevtralna glede javnega ali zasebnega lastništva družb. Komisija je naklonjena konsolidaciji zračnega sektorja Skupnosti, ki ga še vedno šteje za preveč razdrobljenega, zlasti glede na sedanjo krizo.
Ta konsolidacija pa seveda ne bi smela preprečiti konkurence do obsega, ki bi ogrozil učinkovito delovanje skupnega trga. Komisija (ali pristojni nacionalni organ) je odgovorna za spremljanje koncentracij, ki se izvajajo v ta namen pod pogoji ustrezne uredbe Skupnosti, odvisno od velikosti ustrezne operacije koncentracije.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarju za pripombe in odgovor. Rad bi izkoristil navzočnost komisarja in ga vprašal, ali je Komisija opravila kakšne ocene o izgubah delovnih mest v evropskih letalskih družbah v zadnjih osmih mesecih, odkar je izbruhnila gospodarska kriza, in, če jih je, kakšni ukrepi bi se po njenem mnenju lahko uporabili za izboljšanje položaja?
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nimam nobenih natančnih podatkov o izgubah delovnih mest zaradi krize, vendar se nedvomno dobro zavedam, kaj se dogaja v sektorju zračnega prevoza.
Vsa moja prizadevanja v vlogi komisarja za prevoz so bila usmerjena v podporo tej obliki prevoza in zato me ne preseneča, da spet razpravljamo o vprašanju, o zadevi slotov, ki ima namen preprečiti, da bi se položaj letalskih družb v tem času krize poslabšal. To pomeni tudi poskuse zmanjšanja izgub delovnih mest, z drugimi besedami, zapolnitve zaposlitvenih ravni v okviru Evropske unije v sektorju zračnega prevoza.
Zadeva: Evropska železniška magistrala in osnovni predor pod Brennerjem
Ali lahko Komisija zagotovi podrobne informacije o natančnem časovnem razporedu in finančnih načrtih za oba kraka železniške povezave visokih hitrosti za Evropo od Strasbourga do Dunaja in predor Brenner kot osrednji del povezave Berlin-Rim? Kateri nadaljnji koraki se načrtujejo in ali so predvidene kakšne dodatne možnosti v načrtu oživitve?
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospod Posselt, kot veste, je os Berlin-Palermo eden od 30 prednostnih projektov vseevropskega omrežja in projekt predor Brenner je osrednji del tega prednostnega projekta.
Komisija podpira ta ključni element prednostnega projekta, ki bo omogočil povezavo železniških omrežij na obeh straneh Alp z visoko zmogljivo progo visokih hitrosti, načrtovano v glavnem za prevoz tovora. Projekt bo tako prispeval k učinkovitemu delovanju notranjega trga in okoljskim ciljem ter oživitvi gospodarstva.
Komisija bi zato rada izpolnila pričakovanja državljanov v praksi. To je še en razlog, zakaj smo pospešili dodeljevanje financ na koncu lanskega leta, potem ko je bila dana odobritev za 786 milijonov EUR za financiranje prednostnega projekta št. 1. Koordinatorka gospa van Miert je spremljala projekt od leta 2005, prepričan sem, da s pozitivnimi rezultati.
Trenutno smo začeli postopek posvetovanja z državami članicami EU, da bi obnovili mandat evropskim koordinatorjem in tako pokrili obdobje 2009-2013. Na ta način jim bomo omogočili, da bodo izpeljali svoje delo, predvsem spremljanje prednostnih projektov. Dne 22. marca 2009 so avstrijske oblasti predložile svoj večletni program za infrastrukturo, ki vključuje financiranje predora Brenner. Dne 17. aprila 2009, po dokončanju presoje vplivov na okolje, so izdali gradbeno dovoljenje za projekt.
Italijanske oblasti so za svoj del predložile projekt predora italijanskemu medministrskemu gospodarskemu programskemu odboru (CIPE), tako da bi se v maju lahko odobrilo financiranje. Minister Matteoli, s katerim sem govoril, potrjuje voljo italijanske države, da zasleduje ta cilj, z drugimi besedami, da financira projekt, in prepričan sem, da so se avstrijske in italijanske oblasti povsem sporazumele o tej zadevi.
Prednostni projekt 17 - proga visokih hitrosti Strasbourg-Dunaj, ki tvori del železniške osi Pariz-Strasbourg-Stuttgart-Dunaj-Bratislava - se zadovoljivo nadaljuje v vseh vključenih državah članicah: Franciji, Nemčiji, Avstriji in Slovaški. Večina 831 km odseka med Strasbourgom in Dunajem - konkretno odseka Strasbourg-Stuttgart in Linz-Dunaj - bo končana do leta 2015. Odsek Stuttgart-Ulm, ki pomeni najhujše ozko grlo, bo končan do 2020.
Ustrezen finančni protokol bo podpisan 2. aprila letos. Trenutno se zdi, da je najbolj zapleten mejni odsek na Bavarskem med Münchnom in Salzburgom. Nemška vlada trenutno izvaja pregled večletnega programiranja, zato bomo morali počakati do konca tega leta, preden bomo lahko začeli razpravljati o tem zelo pomembnem odseku. Odsek Strasbourg-Dunaj bo stal 10 milijard EUR in prednostni projekt bo stal skupno 13,5 milijard EUR.
Prepričan sem, da so te informacije uporabne in da pokrivajo vse zahteve iz vprašanja gospoda Posselta.
Bernd Posselt
(DE) Komisar, rad bi se vam zahvalil za zelo dober in podroben odgovor in tudi za vaše odlično delo pri teh dveh pomembnih projektih, ki prečkata München. Imam samo še dve kratki dodatni vprašanji.
Prvič, v zvezi s predorom Brenner se govori, da bo omejen na potniški promet. Ali lahko to izključite?
Drugič, v Avstriji in v Stuttgartu je bilo veliko narejenega za glavno progo od Strasbourga do Dunaja in Budimpešte. Vendar imamo problem z obvoznico v Münchnu, povezavo z münchenskim letališčem in odsekom iz Münchna do Mühldorfa, Freilassinga in Salzburga, torej s "kemičnim trikotnikom" in odsekom prek Mühldorfa. Rad bi vas opozoril na to predvsem zato, ker je napredovanje tu še vedno zelo počasno.
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, spoštovani poslanci, v zvezi s povezavo Berlin-Palermo vam lahko zagotovim, čeprav je razumljivo, da kroženje govoric povzroča zaskrbljenost, da so te govorice popolnoma brez osnove.
Rad bi vam povedal še nekaj drugih novic, ker se zanimate zlasti za odsek Strasbourg-Dunaj. Dne 31. marca je Evropska komisija objavila dva natečaja za predložitev predlogov TEN-T. V okviru teh predlogov bi lahko odsek Strasbourg-Dunaj dobil podporo na podlagi letnega programa 2009, ki znaša 140 milijonov EUR za obe študiji in delovne projekte, in iz evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ki zagotavlja 500 milijonov EUR, namenjenih izključno za delovne projekte, ki se morajo začeti najpozneje do konca leta 2010.
Seveda pa morajo nacionalne vlade poslati predloge za sofinanciranje, ki bodo ocenjeni v konkurenci s predlogi iz drugih držav članic. To pomeni, da se lahko Nemčija, če namerava predložiti načrt za ta odsek, ki vas najbolj zanima, odloči in to naredi, Komisija pa bo natančno ocenila načrt za pridobitev financiranja.
Glede napredovanja projekta 17 se je Komisija odločila, da bo odobrila znatno financiranje različnih projektov vzolž te osi, konkretno treh čezmejnih odsekov in ozkih grl.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
