ELi ja India vabakaubandusleping (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on härra Karimi raport rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel, ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta.
Syed Kamall  
aseraportöör. - Härra juhataja, kulutan parlamendis palju aega sellele, et ütlen inimestele, et ma pole härra Karim, vaid hoopis härra Kamall. Inimestes võib tekitada segadust, et härra Kamall Karimi raportist kõneleb. Räägin tema nimel, kuna ettenägematute asjaolude tõttu ei saa ta täna siin viibida ning vabandab selle eest.
Tema raport katab tõhusalt kaubavahetuse, teenuste investeeringute ja intellektuaalse vara ning arenguga seotud küsimused. Fraktsioonide PPE-DE, ALDE ja UEN ühine alternatiivne resolutsioon on nüüd esitatud, kuna tunti, et komisjoni algne otsus oli üsnagi mitteesindusliku hääletuse lõpptulemus, mis jättis raportis mitmed protektsionistlikud punktid puutumata. Alternatiivne lahendus toob paremini välja selle, kui tähtis kaubanduspartner India Euroopa Liidule on, ning ka kasu, mida kaubanduse liberaliseerimine mõlemale riigile tuua võib.
Euroopa ja India alustasid 2007. aasta juunis läbirääkimisi selle üle, mida nimetatakse vabakaubanduslepinguks, ent mida paljud nimetaksid korrektsemalt eeliskaubanduslepinguks. Raport nõuab põhjaliku, ambitsioonika ja tasakaalustatud vabakaubanduslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja India vahel, mis peaks parandama turu ligipääsu kaupadele ja teenustele, kattes paljud kaubandusalad ja hõlmates sätteid regulatiivse läbipaistvuse kohta valdkondades, mis on olulised ühiskaubanduse investeeringuteks, ning ka sellised asjad nagu sanitaar- ja fütosanitaarstandardid, intellektuaalse vara kaitse, kaubanduse soodustamine ja toll.
Raporti põhipunktidest selgub, et kui vaadata kaubavahetust, on India keskmised kohaldatavad tariifid langenud tasemetele, mis on nüüd võrreldavad teiste Aasia riikidega, nimelt India keskmine kohaldatav tariif on nüüd 14,5%, võrreldes Euroopa Liidu keskmise 4,1%-ga. Samuti märgib see ära India mure REACHi tagajärgede pärast, kulukad Euroopa Liitu puuviljade eksportimise sertifikaadid ja EC-märgi saamise nõuetele vastavuse menetlused, ning rõhutab, et need küsimused tuleb lahendada eeliskaubanduslepingus.
Raportis mainitakse ka, et teenuste vabastamine ei tohi mingil moel piirata teenuste, ka avalike teenuste, reguleerimise õigust. Ent tuleks samuti tunnistada, et üsna sageli ei suuda riik pakkuda nii-öelda avalikke teenuseid ja peame tunnistama, et valitsusvälised osalejad - erasektor - mängivad rolli vaestele vajalike teenuste pakkumisel, eriti kui riik ei suuda seda ise teha, sageli sissetuleku nappuse tõttu.
Teenuste vahetus Euroopa Liidu ja India vahel on üsnagi tasakaalust väljas: Euroopa Liit ekspordib 1,5% oma teenustest Indiasse, India aga ekspordib 9,2% oma teenustest Euroopa Liitu. Raport julgustab ka Indiat sobivat andmekaitseseadust välja töötama, et tagada meie teenuste vahetuse kindlus selles, et India ettevõtted suudavad hallata suuri andmekogusid, kuna andmekaitse on muret tekitanud.
Raportis tõdetakse ka, et investeerimisalased peatükid on sageli seotud kapitali liikumise vabastamise kohustusega ja kapitali kontrollist loobumisega. Nii et palume komisjonil hoiduda selliste punktide hõlmamisest, arvestades kapitali kontrolli tähtsust, eriti vaesemate riikide jaoks, et leevendada finantskriisi mõju.
Raport tervitab ka India tugeva intellektuaalse vara kaitse kohustust ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) paindlikkuse kasutamist, et täita teatud rahvatervisealaseid. Taas peame kõik olema teadlikud sellest, et liiga paljud rahvatervisealased kohustused võivad sageli takistada vaesemate riikide kodanike ligipääsu ravimitele, kuna ravimifirmadel ei ole ajendit, et arendada nende riikide ravimeid.
Kokkuvõtteks tunnistatakse raportis, et põhjalik arengualane peatükk on tähtis osa igast kaubanduslepingust ja me peaksime tagama kaubandus- ja välismaised otseinvesteeringud. Selles tunnistatakse ka muret, eriti just täiskogus, selliste küsimuste pärast nagu keskkonnastandardid ja põhilised töö-, töötervishoiu- ja tööohutuse seadused. Peame samuti tunnistama, et otsides mingisugust tasakaalu kaubandusküsimuste ja keskkonnakaitse, ILO-standardite jms vahel, võib pendel sageli liiga palju ühele poole kõikuda ja tulemuseks on see, et need saavad kaubanduse üle ülimuslikuks ja saadavad vaesed riigid veelgi suuremasse vaesusesse, sest teeme nende riikide ettevõtjatele suutlikkuse arendamise raskeks.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Härra juhataja, tahaksin tänada Euroopa Parlamenti suure huvi eest, mida on ilmutatud meie vabakaubanduslepingu läbirääkimiste vastu Euroopa Liidu ja India vahel.
Eriti tänulik olen härra Kamallile ja rahvusvahelise kaubanduse komisjonile suurepärase töö eest, mida nad koos välisasjade komisjoni ja arengukomisjoniga teinud on, koostades raporti Euroopa Liidu ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta. Kõnelused parlamendiga on olnud väga põhjalikud ning resolutsiooni ettepanek katab peaaegu kõik võimalikud aspektid läbirääkimistes Euroopa Liidu ja India vahelise vabakaubanduslepingu üle. Väljendatud arvamused on kasulik vahend, mis aitab kaasa läbirääkimistele vabakaubanduslepingute üle.
Kui räägime Euroopa Liidu ja India vabakaubanduslepingust, siis on oluline arvesse võtta meie ja India vaheliste strateegiliste suhete üldist konteksti ja keerukust, kaasa arvatud 1994. aasta koostöölepingut ja ühist tegevuskava, et mainida vaid kahte põhilist algatust ja dialoogi, mille Indiaga loonud oleme.
Oleme veendunud, et on väga oluline teha Indiaga koostööd, et viia edukalt lõpule läbirääkimised ambitsioonika vabakaubanduslepingu kohta, mis võimaldab mõlemal poolel - nii Euroopa Liidul kui Indial - võitjateks tulla.
Mida ambitsioonikam on vabakaubandusleping, seda suuremat majanduslikku kasu see mõlemale poolele, Euroopa Liidule ja Indiale, toob. See on üks peamisi läbirääkimiste tulemusi, mis selgusid sõltumatu konsultandi läbi viidud uuringust, paralleelselt mõjude ja jätkusuutliku arengu kohta.
Mõjude ja jätkusuutliku arengu hindamise eesmärk oli analüüsida tulevase vabakaubanduslepingu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkondlikku mõju ja leida vajalikud toetusmeetmed.
Mõjude ja jätkusuutliku arengu hindamine on praegu lõppfaasis ja peaks olema kättesaadav aprillist ehk täpselt õigel ajal, et toetada käimasolevaid läbirääkimisi.
Lubage mul anda teile lühike ülevaade läbirääkimiste edusammudest. Alates 2007. aasta juunist, on peetud kuus läbirääkimiste istungit, millest viimane toimus 17.-19. märtsil New Delhis. Tahame sel aastal, ideaalis pärast Indias toimuvaid valimisi aprillis ja enne Euroopa Liidu ja India tippkohtumist novembris, kutsuda kokku kaks lisaistungit.
Mis puutub nende läbirääkimiste sisusse, siis on tehtud edusamme kõigis vabakaubanduslepinguga seotud teemades, ent teha on veel palju tööd.
Konkreetsemalt oleme vahetanud ettepanekuid tariifide kohta, pidanud edukaid arutelusid mitmete põhiliste teenindussektorite alal ning teinud edusamme, aruteludes peaaegu kõiki lepingu valdkondi puudutavaid tekste. Ent oleme siiski veel lepingust kaugel.
Enne lõpetamist tahaksin veelkord väljendada komisjoni tänu parlamendile ja raportöörile. Komisjon ootab innukalt teisi võimalusi, et teha parlamendiga tõhusat koostööd.
Juhataja
Küsimuse arutelu lõpetati.
Hääletus toimub neljapäeval, 26. märtsil 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Kader Arif  
Neljapäeval väljendas meie parlament oma arvamust tulevase vabakaubanduslepingu kohta Euroopa Liidu ja India vahel. Tänu sotsialistide tööle toob komisjonis vastu võetud tekst välja viletsad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused Indias, riigis, kus 80% rahvast elab vähem kui 2 USA dollariga päevas. Et reaalsusega silmitsi seista, esitas Euroopa Parlamendi sotsialistide fraktsioon mitmed muudatusettepanekud, märkides ära, et Euroopa Liidu kaubandussuhete tugevdamine Indiaga peaks hõlmama ka ranget raamistikku, et vältida avalike teenuste vabastamist, tagada ligipääs avalikule tervishoiule ja vajalikele ravimitele ning kaitsta kõige haavatavamate inimeste ja sektorite huve. Ei ole üllatus, et parempoolsed on parlamendis moodustanud liidu, et pakkuda parlamendi istungil välja palju liberaalsem tekst, mis nõuab eriti just panganduse, kindlustuse, postiteenuste ja avalike hangete liberaliseerimist. Kolmapäevasel hääletusel kaitsen sotsialistide nägemust õiglasest ja erapooletust kaubandusest ja olen vastu parempoolsete üritusele minna tagasi nende põhimõtete juurde.
Rovana Plumb  
Euroopa Liidu kaubavahetuse väärtus Indiaga on aastatel 2000-2007 rohkem kui kahekordistunud. Eksport tõusis 13,7 miljardilt eurolt 29,5 miljardi euroni, import aga 12,8 miljardilt 26,3 miljardi euroni. 2007. aastal moodustas India 2,4% Euroopa Liidu ekspordist ja 1,8% impordist ning oli Euroopa Liidu üheksas tähtsaim kaubanduspartner.
Tervitan seda raportit, kuna see nõuab põhjaliku, ambitsioonika ja tasakaalus vabakaubanduslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja India vahel, mis parandab kaupade ja teenuste turulepääsu, kattes praktiliselt kogu kaubanduse ja sisaldades sätteid regulatiivse läbipaistvuse kohta ühiskaubanduse ja investeeringutega seotud valdkondades ning ka vastavusstandardid ja hindamised, sanitaar- ja fütosanitaarkaitse, intellektuaalomandiõigused, kaasa arvatud rakendamine, kaubanduse soodustamine ja toll, avalikud hanked ning kaubandus ja konkurentsid, samuti ka kaubanduse ja arengu ning inimõiguste punkt kui vabakaubanduslepingu oluline element.
Tahan rõhutada, et vabakaubandusleping peab aitama:
saavutada suurenev kahepoolne kasu järjest kasvavale kodanike arvule;
saavutada aastatuhande arengueesmärgid, kaasa arvatud need, mis on mõeldud, et vältida keskkonna olukorra halvenemist ja jälgida sotsiaalseid standardeid.
Bogusław Rogalski  
kirjalikult. - (PL) India on kontrastide riik. Selle ülemaailmset kuvandit on mõjutanud ülerahvastatus, vaesus (80% India rahvastikust elab vähem kui 2 USA dollariga päevas) ja haigused. Hiljuti aitasid edusammud majanduse valdkonnas muuta India juhtivaks majanduseks terves maailmas. Ent India panus edusammudesse meditsiinis, tehnoloogias ja kosmoseuuringutes on kontrast toidu ja puhta vee puudusele, mis riiki mõjutab.
Euroopa Liit on India suurim välisinvestor ja kaubanduspartner. 2007. aastal moodustasid Euroopa Liidu investeeringud 65% kõigist investeeringutest Indiasse. India investeeringud Euroopa Liitu on viimaste aastate jooksul samuti mitmekordseks kasvanud. Euroopa Liit peaks keskenduma mitmepoolse kaubandussüsteemi tagamisele, mis põhineb Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätestatud kindlatel põhimõtetel ja pakub parimaid võimalusi õiglaseks ja ausaks rahvusvaheliseks kaubanduseks.
Ent peame rõhutama fakti, et ülemaailmsete näljaga seotud näitajate alusel peab India võitlema suure näljaprobleemiga: India on 66. kohal 88 riigi hulgast. India, mis on ülemaailmne tuumajõud, ei ole allkirjastanud ka tuumarelva leviku tõkestamise lepingut. Teine murettekitav küsimus on lapstööjõu probleem: lapsed töötavad üldiselt ohtlikes ja ebatervislikes tingimustes.
Inimõigusi ja demokraatiat puudutavad punktid peaksid moodustama peamise osa igast Indiaga sõlmitud vabakaubanduslepingust. Peame samuti tagama, et peetakse kinni sotsiaalsetest ja keskkonnaalastest lepetest ja standarditest.
