Broneeringuinfot käsitlev ELi välisstrateegia (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused broneeringuinfot käsitleva ELi välisstrateegia kohta.
Annemie Turtelboom
Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Küllap on viimaste aastatega aru saadud broneeringuinfo tähtsusest ja vajalikkusest. Piisab, kui meenutada New Yorgi rünnakuid ning ebaõnnestunud katset lennul Amsterdami Schipholi lennuväljalt Detroiti. Muidugi oleme täheldanud ka paaril viimasel päeval, et ohutase on püsinud väga kõrge.
Näete ju, milline on liikmesriikidest saabuv teave, ning mitmes riigis, näiteks Prantsusmaal ja Hispaanias, on tõstetud ohutaset. Ka minu kodumaal on teatud paikades ohutaset kõrgendatud ning hiljaaegu väljastasid Ameerika Ühendriigid reisihoiatuse. Minu arvates on komisjon ja eesistujariik broneeringuinfo küsimustega viimase paari kuu jooksul väga intensiivselt tegelenud.
Hetkeseis on järgmine: 21. septembril teavitas komisjon nõukogu broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva ELi poliitikast. Samuti esitati kolm identse sisuga volituste projekti lepingu sõlmimise eesmärgil läbirääkimiste alustamiseks Kanada, Ameerika Ühendriikide ja Austraaliaga.
Seepärast algasid nõukogus kõnelused nimetatud projektide üle viivitamatult, 7. oktoobril: vaadeldi kolme volituse meetodit ja ajastamist ning otsustati, et kõigi sisu peab tõepoolest olema identne, et nõukogu kinnitab need üheaegselt ning et läbirääkimised Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Austraaliaga peavad algama samal ajal, hiljemalt selle aasta detsembrist.
Volituste ja broneeringuinfo lepingu sisust lähtuvalt on nõukogule selge, et kõigi kolme lepingu puhul on tähtsaim tagada piisavalt kõrge andmekaitse tase. Minu arvates peavad ka meie välispartnerid saama tagatise selle kohta, et nende isikuandmed on piisavalt kaitstud. Oleme seda alati teiste riikidega lepinguid sõlmides nõudnud. Sellele on Euroopa Liit alati rõhunud, ka varasemates teiste riikidega sõlmitud lepingutes.
Seejuures tahaksin tõesti meenutada, et üht meie varasemat lepingut, mis on sõlmitud Austraaliaga, peeti kord aasta andmekaitset kõige enam soosivaks lepinguks. Selle tõttu leiangi, et Euroopa Parlament nõuab õigusega ranget andmekaitset. Seega hoolitseb nõukogu ka edaspidi andmekaitse nõuetest kinnipidamise ja eriti proportsionaalsuse põhimõtte järgimise eest, et kunagi ei riivataks õigust eraelu puutumatusele.
See on ka põhjus, miks nõukogu rõhutab läbirääkimisvolituste tekstis eriti tugevalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 7 ja 8 tähtsust. Lisaks nähakse volitustes ette proportsionaalsed ja piiratud broneeringuinfo säilitamise ning sellele juurdepääsu lubamise tähtajad.
See nõue muutub veelgi olulisemaks, kui võtta arvesse broneeringuinfo kasutamise eri viise. Varasemaid andmeid tohib kasutada ainult tagasiulatuvalt, hetkeandmeid reaalajas ning riskiprofiile koostatakse ennetavaks kasutamiseks.
Teame, et Euroopa Parlament on eriti mures just riskimudelitega seonduva nn profiili loomise pärast. Seepärast selgitab komisjon oma ettepanekus väga põhjalikult, mida täpselt nn profiili loomise all silmas peetakse. Lisaks seisab eesistujariik selle eest, et riski hindamine ei põhjustaks kunagi teatud etnilist päritolu isikute häbimärgistamist.
Tahaksin oma lühikesele sissejuhatusele lisada veel kaks märkust: 1) broneeringuinfot võivad tõesti kasutada ainult lennuettevõtjad, mitte liikmesriikide võimud; ning loomulikult peab Euroopa Liit andma lennuettevõtjatele loa info kasutamiseks; 2) ka eesistuja on teadlik sellest, kui oluliseks peab parlament Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist üldist andmekaitselepingut. Viitan sel teemal siin äsja lõppenud arutelule minu kolleegi justiitsministriga.
Tahaksin oma lühisissejuhatuses teile kinnitada, et kuigi broneeringuinfo on nõukogu jaoks väga oluline, soovib nõukogu kindlasti maksimaalselt arvesse võtta ka parlamendi põhjendatud nõudmist saavutada hea tasakaal eraelu puutumatuse ja alati tagamist vajava julgeoleku vahel. Olen seda meelt, et viimase aja sündmused ning ohud sunnivad meid faktidele otsa vaatama. Austatud juhataja, olen loomulikult igal ajal parlamendi käsutuses, mitte ainult täna, vaid ka lähinädalatel, et jätkata broneeringuinfot ja läbirääkimisvolitusi käsitlevat arutelu.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja! 21. septembril tuli komisjon välja ettepanekute paketiga broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamise kohta. Paketis oli mitmeid põhimõtteid kirjeldav teatis broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitlevast üldisest lähenemisviisist, nagu soovisite oma selle aasta mais vastu võetud resolutsioonis. Lisaks esitasime kolm soovitust läbirääkimissuunistega Kanada, Austraalia ja USAga uute broneeringuinfo lepingute sõlmimiseks. Tahaksin tänada mai resolutsiooni autoreid suurepärase meeskonnana tegutsemise, väga tõhusa koostöö ning varmalt lahenduste otsimise eest, selleks et võiksime uues institutsioonilises raamistikus edu saavutada!
Teatise eesmärk on esmakordselt välja töötada kriteeriumid ning põhimõtted, millest saaksime juhinduda oma broneeringuinfoalases välissuhtluses. Saame neid kasutada kolmandate riikidega suhtlemise meetodina, aga ka vastava oma poliitika kujundamiseks. Loomulikult püütakse teatises saavutada sidusus edaspidi esitavata ELi broneeringuinfo direktiivi ettepanekuga.
Direktiivi ei ole veel vastu võetud, st nõukogu ei ole volitusi veel kinnitanud, kuid loomulikult järgitakse volitustes üldise teatise struktuuri.
Profiili loomise küsimuse tõstatas ka eesistujariik Belgia. Tean, et riski hindamine on teema, mis sagedasti aruteludes ette tuleb, ning seepärast võtan selle kohe käsile. Profiili loomist ei ole mõistena üheski õigusaktis määratletud, kuid see ei tähenda, et meil puuduvad sellekohased seadused. Andmekaitset reguleerivad õigusaktid käsitlevad seda küll, kuid nimetades seda automaatse töötlemise keeluks, mis tähendab, et ELi andmekaitse õigusaktid ei luba ühegi üksikisiku suhtes teha otsust ega võtta meetmeid, millel on teda puudutav õiguslik mõju või mis teda märkimisväärselt mõjutab, ning mis põhineb üksnes andmete automatiseeritud töötlemisel. Andmete automatiseeritud töötlemine ei ole keelatud, kuid üksikisikut õiguslikult mõjutavat otsust ei tohi teha automaatselt.
Broneeringuinfo teatis toob nimetatud põhimõtted esile ning näeb ette tõhusad ja efektiivsed meetmed andmesubjektide huvide kaitseks. Iga automatiseeritud otsuse peab kinnitama inimene ning andmesubjektil peab olema võimalus oma seisukohta väljendada. See tähendab, et isiku kohta ei tohi lõplikku otsust teha kunagi täiesti automatiseeritud viisil. Nõnda püütakse teatises hoolitseda selle eest, et andmete töötlemine ei läheks kunagi õiguspärasest kaugemale ning et protsessid oleksid kooskõlas põhiõigustega, sh meie kehtivate andmekaitse eeskirjadega.
Palusite ka komisjonil selgitada hetkeolukorda viisanõudest loobumise programmiga seotud kahepoolsete lepingute ja vastastikuse mõistmise memorandumite puhul. Katsun teid veidi selles asjas valgustada! 2007. aasta augustis võeti USAs vastu õigusakti Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act rakendussoovitused, mille üks osa on pühendatud viisanõudest loobumise programmi nüüdisajastamisele. Õigusakti tingimused mõjutavad kõiki ELi liikmeid sõltumata sellest, kas nad osalevad viisanõudest loobumise programmis või mitte.
ELi poolel oli tagajärg kahetasandiline lähenemisviis, mille nõukogu 2008. aasta märtsis kinnitas. ELi tasandil toimuvad läbirääkimised USAsse sisenemise tingimuste ja tõepoolest ka viisanõudest loobumise programmi üle. ELi pädevusse kuulub oma kodanike repatrieerimine, tõhusamad reisidokumentide standardid ja lennujaama julgestusstandardid. Selle tulemusena sõlmiti ELi ja USA leping, mille kohaselt vastab EL nimetatud tingimustele.
Lisandus ka kahepoolsete suhete tasand: ELi liikmesriikide ja USA kahepoolsed läbirääkimised, mille eesmärk oli selgitada, kas liikmeriikide, mitte ELi pädevusse kuuluvates küsimustes olid täidetud USA viisanõudest loobumise programmis osalemise tingimused. Need tingimused hõlmasid koostööd USAga raskete kuritegude ja terrorismivastases võitluses ning asjaomase teabe jagamist.
Kahepoolsete suhete tasandil sõlmisid mitmed liikmesriigid esialgu USAga vastastikuse mõistmise memorandumi. See ei pidanud iseenesest moodustama andmevahetusele õiguslikku alust. Pigem kinnitas memorandum poolte valmidust alustada läbirääkimisi reisijaid puudutava teabe; teadaolevate terroristide või terrorismikahtlusega isikute kontrolli käsitleva teabe; terrorismi ja muude raskete kuritegude tõkestamiseks vajaliku teabe ning rände ja piirijulgeoleku küsimuste üle.
Komisjonile liikmesriikide edastatud värskeimate andmete kohaselt on kaheksa liikmesriiki sõlminud USAga sellise memorandumi.
Memorandumi allkirjastamise järel on mõned liikmesriigid pidanud USAga läbirääkimisi kaht tüüpi lepingute sõlmimiseks. Esimest tüüpi lepingutega tõhustatakse koostööd raskete kuritegude tõkestamisel ja nende ennetamisel: nähakse ette koostöö sõrmejälgede ja DNA kokkulangevuste selgitamiseks. 14 liikmesriiki on USAga seda tüüpi identsed lepingud sõlminud.
Teist liiki lepingute alusel toimub teadaolevate terroristide või terrorismikahtlusega isikute kontrolli käsitleva teabe vahetus: need käsitlevad konkreetse teabe vahetust teadaolevate terroristide või terrorismikahtlusega isikute kohta, hõlmates nende täisnime, sünniaega, passi- ja kodakondsuse andmeid. Niisugused lepingud on sõlminud kümme liikmesriiki. Olgu aga märgitud, et ükski neist kahepoolsetest lepingutest ei puuduta broneeringuinfot. Broneeringuinfo vahetus toimub ainult ELi ja USA vahelise lepingu alusel.
Lissaboni lepingu jõustumise ning varasema sammastele toetuva struktuuri kaotamise järel kuuluvad kõik USA viisanõudest loobumise programmi tingimused nüüd ELi pädevusse. Komisjon arutab praegu, kas 2008. aastal kokku lepitud kahetasandilist lähenemisviisi tuleks Lissaboni lepingu jõustumise valguses ajakohastada. Hoian teid loomulikult asjade käiguga kursis.
Parlamendi resolutsioonis mainitakse ka ELi ja USA koostööd ühekordse lennundusjulgestuskontrolli alal. See küsimus kuulub asepresidendi ja transpordivoliniku Kallase pädevusse. Tema peab läbirääkimisi USA transpordijulgestuse ametiga selleks, et USAst saabuvad reisijad vabastada ELi lennujaamades korduvläbivaatusest. See peaks parandama ELi lennujaamade toimivust ilma julgeolekut ohustamata. Asepresident Kallas on hoidnud parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni asjade käiguga kursis.
Olgu siinkohal rõhutatud, et eelmainitud teema seisab broneeringuinfost täiesti lahus. Ühekordne julgestuskontroll ei puuduta kuidagi isikuandmete edastamist ega kuriteos või terroriaktis kahtlustatavate isikutega seotud teabe töötlemist, mistõttu ei tõstata me seda teemat broneeringuinfot käsitlevatel läbirääkimistel.
Kahetsen, et nii pikalt kõnelesin, kuid leian siiski, et asjad tuli selgeks rääkida ja lõpetuseks kinnitan eesistujariigi Belgia nõukogu eesistuja öeldut: nõukogu kinnitab läbirääkimisvolitused õige pea. Nagu alati, luban teid hoida kursis läbirääkimiste igas etapis saavutatud edusammudega. Juba on ära otsustatud see, et läbirääkimisi peetakse kõigis kolmes riigis paralleelselt, kuid see ei pruugi tähendada, et need ka üheaegselt lõppevad.
Kuna tean, et see küsimus pakub parlamendile erilist huvi, siis olen teie käsutuses praeguse arutelu jooksul ning ka igal muul ajal, mil asjaomased komisjonid ja parlamendiliikmed seda soovivad.
Axel Voss
Austatud juhataja! Homset hääletust broneeringuinfo üle ei oleks vaja olnud, kui nõukogu ja komisjon oleks meid siin parlamendis tõsisemalt võtnud ning paremini kursis hoidnud pärast SWIFTi otsust ELi ja liikmesriikide kolmandatele riikidele edastavate andmete asjus. Kui institutsioonide suhted nii edasi arenevad, siis võime leida end USA-le edastava broneeringuinfo puhul taas samas psühholoogilises olukorras nagu SWIFTiga. Seda ei taha keegi ning see oleks minu arvates ka väga ohtlik. Vaatamata kõigele peame ikkagi lahenduse nimel pingutama.
Minu meelest taandub kogu asi sellele, et meil puudub selge arusaam, millist andmevahetust on terrorismi ärahoidmiseks vaja, et saaksime selle alusel kujundada oma seisukoha. Alguses oli SWIFT, siis broneeringuinfo, järgnes vastastikuse mõistmise memorandum koos juurdepääsuga riiklikele andmebaasidele, edasi raamleping USAga ning meie enda andmekaitse õigusaktide muutmine ning nüüd tahame veel ühekordse julgestuskontrolli sisse seada - mulle tundub see kõik liiga killustatud tegevusena.
Pealegi tuleb ükskord aru saada või välja selgitada, missuguseid andmeid USA tegelikult terrorismi ärahoidmiseks vajab ja kuidas meie saame sellele kaasa aidata ning protsessi käivitada. Siiamaani oleme näinud ainult seda, kuidas koera saba jupikaupa maha raiutakse, ja see on valus.
Tean, et Lissaboni lepingu jõustumises on vahepeal olnud paus, kuid meie jaoks on veelgi valusam see, kui nõukogu ja komisjon meid käimasolevast ei teavita.
Palun seepärast nõukogu ja komisjoni esindajatelt viit asja. Esiteks palun teil välja töötada mõistlik kontseptsioon, mis määratleb kõikehõlmavalt ja lõplikult, milles seisneb andmevahetus terrorismivastases võitluses. Samuti palun teil tagada sidus ELi lähenemisviis andmete edastamist puudutavatele küsimustele, mitte aga liigitada neid liikmesriikide ja Euroopa probleemideks. Ühtlasi soovin, et otsustuspädevus neis küsimustes paikneks üldisel Euroopa tasandil ning et võetaks arvesse meie võimalikku eelistust sõlmida broneeringuinfo lepingud Kanada ja Austraaliaga. Ja lõpuks soovin, et protsessi kiirendataks, sest terroristid paljastavad pidevalt nõrku kohti meie julgeolekus, meenutatagu vaid hiljutisi juhtumeid kaubasaadetistega.
Birgit Sippel
Austatud juhataja! Üleilmastunud maailmas on kahjuks ka terrorismil ja kuritegevusel üleilmne olemus ning seepärast teame, et peame tegema rahvusvahelist koostööd ning andmeid vahetama. Mul on hea meel tõdeda, et nii komisjon kui ka nõukogu omistavad ülisuurt tähtsust kodanike õigustele ja andmekaitsele. Siiski ei saa parlament loorberitele puhkama jääda, sest endiselt teevad muret andmete säilitamise aeg, andmemahtude ja andmete kasutamise piirangud, kontrollimine ning küsimus, kas andmekaitse valdkonnas on tõesti võimalik rakendada kaitseklausleid. Selles delikaatses küsimuses ei ole meil tarvis mitte pimesi kontrollimist, vaid enam usaldust.
Seepärast peavad ka andmevahetuse tingimused olema eriti kõrgel tasemel välja töötatud, sest lisaks Austraaliale ja USA-le soovivad meiega broneeringuinfo lepingut sõlmida ka sellised riigid nagu Korea ja India. Ka see on üks põhjus, miks meil tuleb juba praegu kehtestada eriti ranged julgeolekunõuded. Sama kehtib ka kolmandatele riikidele andmete edastamise suhtes. Siingi tuleb väga hoolsalt analüüsida sätteid, mida taolistes lepingutes näha soovime.
Samal ajal peame broneeringuinfost rääkides heitma pilgu ka kaugemale. Mis mõtet on broneeringuinfot puudutavatel läbirääkimistel püüelda võimalikult väikese andmemahu poole, kui USA annab vastukäiguna teada, et kavatseb mitte ainult kehtestada riiki sisenemise maksu, vaid plaanib reisijatelt ka lisaandmeid koguma hakata?
Ka Euroopa Liidus on meil probleem. Miks peaksime kokku leppima kõige rangemates tingimustes ning andmemahte piirama, kui samal ajal sõlmitakse kahepoolseid lepingud, ilma et meil oleks õrna aimugi nende sisust ja julgeolekustandarditest? Cecilia Malmström ütles, et tegemist ei ole broneeringuinfoga ning et kõik kogutavad andmed peaksid aitama võidelda terrorismi ja kuritegevusega. Seepärast tahaksin lõpetuseks esitada veel ühe palve: meil ei ole tarvis mitte ainult häid lepingusätteid üksikute meetmete jaoks, vaid lõppude lõpuks peame saama tervikliku ülevaate kõikidest meetmetest, kogu andmestikust, mida EL ja liikmesriigid edastavad. Ja üks on kindel: me ei saavuta kunagi sajaprotsendilist julgeolekut, võetagu nii palju meetmeid ja kogutagu nii palju andmeid kui tahes. See on fakt, mida tuleb tunnistada.
Sophia in 't Veld
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Tahaksin volinikku ja ministrit sissejuhatavate sõnavõttude eest tänada! Tunnustan komisjoni ja nõukogu suurt koostöövalmidust! Meil on varasemast näiteid ka vähem intiimsest koostööst. Usun, et taoline näide kolme põhiinstitutsiooni kokkuleppevaimust osutab sellele, et võime ühel häälel kõnelda ka 500 miljoni kodaniku nimel - ja see hääl on tõesti võimas.
Resolutsiooni esitasid ühiselt kuus fraktsiooni ning sellega saadab parlament maailmale väga tugeva poliitilise sõnumi. Tahaksin ka tänada koostööalteid variraportööre teistest fraktsioonidest! Ühe asja aga jätsid volinik ja minister oma ettekannetes käsitlemata, nimelt proportsionaalsuse ja vajalikkuse teema. Nii nõukogu kui ka komisjon väidavad, et terrorismivastases võitluses on proportsionaalne ja vajalik koguda ning säilitada andmeid suurtes kogustes, mitte aga ad hoc põhimõttel. Olen valmis neid uskuma, tingimusel et seda väidet põhjendatakse: vajame tõendeid nii vajalikkusest kui ka proportsionaalsusest. Miks? Proportsionaalsuse kontroll ei ole poliitiline kontroll, vaid õiguslik.
Euroopa andmekaitse õigusaktides nõutakse, et andmete kogumine ja säilitamine peab olema proportsionaalne ja vajalik. Neis asjus ei saa me poliitilist kokkulepet sõlmida, vaid need tuleb kohtus selgeks vaielda. Kui keegi annab asja kohtusse ja kohus otsustab, et lepingud ei pea vett, siis jätame endast mulje kui idiootidest. Euroopa Parlamendilt ei saa nõuda sellise asja kinnitamist, mida võib kohtus vaidlustada. See on põhiline!
Selgitust vajavad ka mõned muud teemad. Mul oli hea meel kuulda, et komisjon uurib profiilide loomise teemat, kuid arvan, et seda on vaja veel täiendavalt arutada. Mõned liikmesriigid on pakkunud välja aegumisklausli. Mina oleksin muidugi kahe käega poolt ning loodan, et nõukogu on sama meelt. Lõpetuseks tahaksin märkida, et kuigi Euroopa Komisjon räägib headest suhetest kolmandate riikidega, ei tohiks neid lepingud vaadelda rahvusvahelise diplomaatia edendamise vahenditena. Need on hoopis rahvusvahelise õiguskaitse koostöö, kodanikuõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsmise vahendid. Me peame need asjad nüüd paika saama, sest me mitte ainult ei pea läbirääkimisi USA, Kanada ja Austraaliaga, vaid loome mudeli, mis saab eeskujuks teiste riikidega sõlmitavatele lepingutele.
Jan Philipp Albrecht
Austatud juhataja, Cecilia Malmström! Head kolleegid! Homme võtab parlament vastu ühisresolutsiooni, milles jällegi rõhutatakse meie muret broneeringuinfo vahetamise pärast. Miks me nii teeme? Aga selle tõttu, et oleme mitmeid aastaid kriitikat teinud, kuid meile näib, et meie kriitikat ei ole käimasolevatel läbirääkimistel piisavalt arvesse võetud, ja on oluline, et seda siiski kohe algusest peale tehtaks, sest siis ehk on olemas ka võimalus, et leping siin parlamendis lõpuks ikka läbi läheb.
Meie kriitika on suunatud peamiselt kolmele teemale ning kolleeg Voss mainis juba mõnda neist. Esiteks on oluline ja vajalik mõista, et soovime ühist Euroopa lähenemisviisi, mitte erinevate andmekaitse sätetega eri andmevahetuse meetmeid. Sel põhjusel on oluline aru saada sellest, et vajame ühtset Euroopa tasandil lahendust kõigi lepinguosaliste jaoks.
Teine teema on veelgi tähtsam: kõik peab toimuma avatult ning kooskõlas aluslepingutes sätestatud õigusliku alusega. Oleme parlamendis korduvalt rõhutanud, et me ei luba broneeringuinfo kasutamist profiilide loomiseks ning et andmete pikaajaline säilitamine ei ole põhiseadusliku õigusega kooskõlas. Meie jaoks tähendab see seda, et me ei saa põhimõtteliselt nõustuda broneeringuinfo ennetava ja tagasiulatuva kasutamisega. See peab olema selge nii volitustes kui ka läbirääkimistel, et parlament saaks oma lõpliku kinnituse anda.
Philip Bradbourn
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Broneeringuinfot tunnustatakse riikide julgeoleku saavutamise olulise vahendina. Tegemist on meie ohutuse tagamise tähtsa elemendiga - nii õhus kui ka maal. Broneeringuinfot tohib aga kasutada vaid terrorismivastases võitluses. Valitsused ja valitsusasutused ei tohi võtta endale voli lihtsalt andmeid säilitada.
Seepärast peame hoolega kaaluma, kellele ja miks lubada andmetele juurdepääsu ning seejuures ei peeta silmas mitte ainult riike, vaid ka konkreetseid riigiasutusi. Millist kasu me juurdepääsu võimaldamisest saame? Kuidas nad andmeid kaitsevad ja - mis veelgi olulisem - kuidas saame olla kindlad, et see nii ka jääb? Samuti tuleb tagada, et kõik kolmandate riikidega tehtud kokkulepped on vastastikused, st et ka meie peame neist kasu saama. Broneeringuinfo on tõhus relv, millega saame end terrorismi eest kaitsta, kuid see ei ole meie ainus relv: pragmaatilisus ja proportsionaalsus peaksid olema iga parlamendis tehtava otsuse aluseks ning broneeringuinfo ei ole siin mingi erand.
Rui Tavares
Broneeringuinfo lepingu aruteludes on kõigil meeles, mis juhtus SWIFTiga. Seda on selle debati käigus ka korduvalt meenutatud. SWIFT oli lausa näidisjuhtum. Me võime SWIFTi puhul eriarvamusele jääda ning ka hääletasime siin istungisaalis ju isemoodi, kuid ühes olime kõik ühel meelel: saime hea õppetunni sellest, mida teha ja mida mitte teha.
Mida teha: õppisime seda, et parlament peab väga kindlasõnaliselt 500 miljoni kodaniku eraelu puutumatuse eest seisma. Sel korral osales resolutsiooni kirjutamisel kuus fraktsiooni, mis tähendab, et parlament kavatseb rääkida palju selgemalt ja ühehäälsemalt.
Teame aga ka üsna palju sellest, mida mitte teha. Praeguses broneeringuinfo läbirääkimiste etapis saame ikka veel õpitut ära kasutada. Nõukogu peab volitused ette valmistama ja meie loeme need hoolikalt läbi; komisjon peab läbirääkimiste pidajana need korraldama ja parlament peab oma lõpliku sõna ütlema. Kuid tegelikult õppisime palju enamat. Ilmselgelt tuleb parlamenti kõikides etappides arengutega kursis hoida, kuid praegu tahaksin kutsuda komisjoni üles arvesse võtma parlamendi seisukohti ka protsessi käigus. Kas mäletate näiteks, et SWIFTi puhul tuli just parlament välja ideega järelevalvajast Washingtonis. Läbirääkimiste käigus tuleb parlamendil kindlasti palju mõtteid, mis tuleks läbirääkimistesse kaasata, tungimata sealjuures muidugi komisjoni pärusmaale; aga fakt jääb faktiks - viimase sõna õigus on nii de facto kui ka de jure parlamendil ning parlament ka kindlasti kasutab seda õigust.
Ei tohi unustada veel üht asja selles protsessis, kuigi vahel oleme seda teinud - need andmed on ju isikuandmed. See tähendab, et meil on tegemist laenuks saadud andmetega, mis kuuluvad ühiskonnaliikmetele - just nii on öeldud meie resolutsioonis informatsioonilise enesemääramisõiguse kohta. See tähendab, et igal ajahetkel selle protsessi käigus ning edaspidisel andmete kasutamisel on omanikel otsene juurdepääs sellele, mida nende andmetega tehakse.
Jaroslav Paška
Praegu edastatakse meie kodanike isikuandmeid Ameerika Ühendriikidele mitmesuguste lepingute alusel. Teatud liikmesriikide ja USA vahel sõlmitud kahepoolsed lepingud ning vastastikuse mõistmise memorandumid on need, mis valmistavad Euroopa kodanike andmekaitseõiguste rikkumise tõttu muret.
Seepärast on hea, et Euroopa Komisjon pöördus Euroopa Ülemkogu poole taotlusega alustada ELi ja USA läbirääkimisi uue raamlepingu sõlmimiseks, mis käsitleb kriminaalasjadega seotud politsei- ja õiguskoostöö raames kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest süüdistuse esitamiseks isikuandmete edastamist ja töötlemist.
Lugupeetud volinik! Nõuame tungivalt, et meie Ameerika sõpradega peetavate läbirääkimiste tulemusel sõlmitav uus raamleping oleks ELi kodanike isikuandmete kaitsega seotud õiguste tagamisel tasakaalustatud ning veatu. Ühtlasi oleks hea, kui uue raamlepinguga muudetaks kehtivaid kahepoolseid lepinguid, mis sisaldavad vigu ning rikuvad paljudel juhtudel meie kodanike isikuandmete kaitsega seotud õigusi.
Daniël van der Stoep
(NL) Austatud juhataja! Hollandi Vabaduspartei (PVV) toetab kindlalt meetmeid, mis võiksid aidata kaasa terrorismi-, eriti islami terrorismi vastasele võitlusele. Ühtlasi peab PVV väga oluliseks Hollandi kodanike eraelu puutumatust ning leiab, et huvide kokkupõrke korral tuleb mõlemat hoolikalt kaaluda.
Ameerika Ühendriigid võivad meilt teatud broneeringuinfot saada, kuid seda kolmel tingimusel. Esiteks tohib neid andmeid kasutada ainult terrorismivastases võitluses. Teiseks tuleb tagada vastastikkus. Ameerika lennuettevõtjad peavad hoolitsema andmete saatmise eest Euroopa ametivõimudele ja vastupidi. Andmeid ei tule edastada mitte mingile Euroopa agentuurile, vaid lennu transiidi- või lõppsihtkoha liikmesriigi ametivõimudele.
Kolmas tingimus on mittediskrimineerimine andmete edastamisel. Ameerika Ühendriigid ja ka Euroopa riigid saavad taotleda vaid reisijate vabatahtlikult esitatud andmeid. Rõhutan sõna "vabatahtlikult”. Edastada tohib religiooni ja poliitilisi vaateid puudutavat teavet, aadressi, telefoninumbrit, krediitkaardi numbrit ja passiandmeid, kuid minu partei on seda meelt, et andmeid, mida reisijad ei ole vabatahtlikult andnud, näiteks seksuaalse sättumuse, etnilise päritolu või puude kohta, ei tohi edastada.
Austatud juhataja! Tahaksin ka üle korrata, miks need meetmed on vajalikud. Kõigile on selge, et neid ei ole tarvis kristlaste või budistide mahitatud terrorismi vastu võitlemiseks. Kahjuks on need vajalikud ohu tõttu, mida vabale maailmale kujutab endast islam. On ülim aeg, et parlamendiliikmed seda ükskord taipaksid.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Austatud juhataja! Vabadus ja julgeolek on iga tänapäevase demokraatliku õigusstruktuuri loomise nurgakivid, kus vabadus peab julgeolekut kõige väärtuslikumaks kaitsemehhanismiks.
Broneeringuinfo edastamine kolmandatele riikidele on üks rahvusvahelise terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse põhielemente. See peaks tuginema ELi isikuandmete kaitse eeskirjade rangele järgimisele vastavalt põhiõiguste harta artiklitele 7 ja 8 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16. Sel põhjusel tuleb meil toetada komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta ning soovitust, et nõukogu annaks loa vastavate läbirääkimiste alustamiseks Austraalia, Kanada ja Ameerika Ühendriikidega, kuna mõlemad instrumendid võtavad arvesse parlamendi muresid julgeoleku ning põhiõiguste ja isikuandmete kaitse pärast.
Siiski ei tohi lubada broneeringuinfo kasutamist profiilide loomiseks. Just sel põhjusel otsis komisjon selgitusi - ja minu meelest edukalt - mõiste "riski hindamine” ja eelpool mainitud mõiste "profiili loomine” erinevuste kohta.
Lisaks kinnitas komisjon, et kontroll ei hakka toimuma automaatselt, vaid seda teevad inimesed. Eks näis, mis saab!
Austatud juhataja! Me vajame ühtainsat, üldist ja õiguslikult siduvat isikuandmete kaitse lepingut. Nimetatud kõrgetasemeline leping saab rakenduse terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks sõlmitud sektoripõhiste lepingute kaudu.
Austatud juhataja! Vajaduses ei ole kahtlust. Proportsionaalsus peab aga igal juhtumil olema vääramatu nõue.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja! Minagi olen nende hulgas, kes toetavad komisjoni õigeaegset ja vajalikku soovitust nõukogule pidada läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel andmeedastust ning isikuandmete kaitset reguleeriva raamlepingu sõlmimiseks. Ühtlasi olen kõikehõlmava lähenemisviisi poolt, mille tulemusena hõlmaks raamleping mitte ainult kõiki tulevasi õigus- ja politseikoostöö raames sõlmitavaid andmeedastuslepinguid Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel, vaid ka kahepoolseid lepinguid USA ja liikmesriikide vahel.
Teiseks liitun nende parlamendiliikmetega, kes avaldasid kahetsust ja hukkamõistu Ameerika Ühendriikide ametivõimude turismi edendamise seaduse alusel kehtestatud reisiloa elektroonilise süsteemi haldustasude üle, mis suurendavad reisikulusid ning sellest lähtuvalt piiravad isikute liikumist.
Tegelikult kehtestatakse ju maks ning taaskehtestatakse viisanõue, lisaks jäetakse viisanõudest loobumise programmist välja Rumeenia, Poola, Bulgaaria ning Küpros, mis tähendab kahetasandilist süsteemi ning liikmesriikide ebavõrdset kohtlemist. Seepärast palume, et komisjon seaks prioriteediks taolised meetmed tagasi lükata ning kaaluda ka teisele poolele samaga vastamist.
Kolmandaks aga tahaksin rõhutada, et broneeringuinfo ja Euroopa Liidu ning Ameerika Ühendriikide õigusliku lepingu tähtsus seisneb just selles, et nende puhul tuleb ühitada andmekaitse ja andmeedastuse vajadused ning tagada parlamendi varasematesse resolutsioonidesse ja homme vastuvõetavasse resolutsiooni kätketud printsiipide järgimine: vajadus tugevdada proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtet, ebavajalike andmete miinimumini viimine ja loomulikult ka kasutuseesmärkide piiramine. Nimetatud põhimõtted tagavad vabaduse ja julgeoleku tasakaalu ning parlamendi üks kohustus on hoida vabadust. Julgeolekust on aga saanud üks Euroopa Liidu eesmärkidest, nagu volinik ka ise möönis.
Sel põhjusel soovime, et kohustus tagada eraelu puutumatus ja põhiõigused oleks lisatud kõikidesse tulevastesse lennundusjulgestusmeetmetesse, broneeringuinfoga seotud andmekaitsesse, julgestuskontrolli läbivaatusse ning ka käimasolevasse arutellu lennujaamades kehaskannerite kasutuselevõtu üle.
Judith Sargentini
(NL) Austatud juhataja! Oleme alati sündmustest sammu võrra maas. Enne toimub areng ning alles siis tulevad poliitika ja seadused järele. On väga mõistlik, et nüüd nähakse broneeringuinfo lepingus ette kodanikuõiguste tagamine, kuid see just tõendabki, et kipume alati sabas sörkima. Hea näide oli äsjane andmekaitse raamlepingu arutelu.
Minu kartused ei ole seotud selle, muide täitsa hea loetelu olemasolu ja kasutamisega, vaid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud mitmesuguste kahepoolsete lepingute allesjäämisega. Mul on küsimus nõukogu esindajale Annemie Turtelboomile, kas ta saab garanteerida, et neil lepingutel on nüüd kindlalt lõpp? Soovitan nüüd ka läbirääkijatel võtta ligi Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, panna see põhiõigusi koondav teos enda kõrvale läbirääkimiste laua peale ja sinna sagedasti sisse vaadata.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Austatud juhataja! Taas kord soovitakse meilt lepingut, mis käsitleb Ameerika Ühendriikidele, aga ka Kanadale ja Austraaliale üleantavate Euroopa kodanike andmete kaitset. Meie siin parlamendis peame oma kohustuseks kaaskodanike ohutuse tagamist, aga asi ei ole mitte selles.
On tõsi, et meie kaaskodanikel on õigus julgeolekule, kuid neil on see õigus kõikides valdkondades, sh õiguskindluse puhul. Teame ju, et eriti terrorismivastase võitluse nimel on ohvriks toodud paljud kodanikele ette nähtud kaitsemehhanismid ja et kvantiteeti on sageli peetud kvaliteedist ülemaks.
Tahaksin kiita raportööri tehtud töö eest, sest see on samm õiges suunas, eriti vajalikkust ja proportsionaalsust esile toovas osas! Meelsasti lisaksin sinna ka vastastikkuse. Inimõiguste kaitse puhul ei ole Ameerika Ühendriigid mingi eeskuju! Teame, et Euroopa kodanikel ei ole seal samasugust kaitset nagu kodus ja et terve hulk eurooplasi peab regulaarselt taluma kohtlemist, mida mina nimetan haldusaparaadist tulenevaks ahistamiseks ning - mis veel hullem - mille põhjuseks on terrorismikahtlus. Mida see tähendab? Ja mis juhtub nende tagatistega siis, kui andmed edastatakse kolmandatesse riikidesse, ja eriti siis, kui seda tehakse ennetaval otstarbel?
Teame, et 80% neist andmetest ongi juba Ameerika Ühendriikidesse jõudnud. Kahjuks ei olnud siin kuuldud avaldused kaugeltki veenvad.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Reisijate isikuandmete edastamise Euroopa strateegia on tähtis samm selle valdkonna õigusaktide harmoneerimisel. Asjaolu, et ühekorraga on käigus mitmeid paralleelseid algatusi, osutab ühtlustamise vajadusele. Tuleb aga tunnistada, et strateegial on hulk puudusi, eriti isikuandmete kaitse puhul, nagu ka eelmised sõnavõtjad on korduvalt märkinud.
Septembris avaldatud komisjoni dokumendis kritiseeriti ka Euroopa andmekaitseinspektorit. Nõustun selle osaga kriitikast, mis on seotud teatud liiki andmete taotlemise vajalikkuse ja lubamisega. Leian, et rangelt tuleb piirata andmete kasutamise võimalusi profiilide loomiseks ja riskide hindamiseks.
Taoline andmete käitlemine rohkem selgitusi, kui praegu tekstist leida võib, ning samal ajal tuleb ka paremini lahti seletada, kuidas hoida ära andmete kuritarvitamine.
Tahaksin tuua mõned näited teistest lepingutest, sh ELi ja USA lepingust reisijate andmete edastamise kohta Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuministeeriumile. Nimetatud lepingus võrreldakse reisijate andmeid vastakaid arvamusi tekitaval viisil immigrantide andmebaasides leiduvatega. Kaldun arvama, et see ei ole kooskõlas lepingu eesmärgiga võidelda terrorismi ja raskete kuritegude vastu.
Sel põhjusel on esmatähtis hoiduda tulevastes lepingutes sellistest vastuolusid tekitavatest vigadest ning ma loodan, et komisjon saab sellega hakkama, kuna praegust dokumenti ei saa veel rahuldavaks pidada, eriti isikuandmete kaitset käsitlevas osas.
Salvatore Iacolino
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud minister, volinik! Head kolleegid! Kuulanud ära kaasparlamendiliikmete senised sõnavõtud, ei jää mul kahtlust, et parlament tunneb tugevat vajadust jõuda suhteliselt kiiresti ühisele arusaamale broneeringuinfo raamlepingu suhtes.
Alustan väitega, et hetkel puudub kehtiv ühtne õiguslik raamistik ning see on tugevas vastuolus tegeliku ja ka tunnetatud vajadusega võidelda terrorismi vastu agressiivsete ja karmide vahenditega, hoides eraelu puutumatuse ja julgeoleku tasakaalu. Samal ajal tuleb möönda, et julgeolekut saab tõhusalt tagada rahvusvahelise koostöö abil, kuid mõnda aega tagasi parlamendis toimunud SWIFTi projekti heakskiitmine näitas, et meil tuleb kindlasti silmas pidada nõukogu läbirääkimisvolitusi ja seda märkimisväärset tuge, mida parlament võib anda, kui illegaalse rände vastu võideldakse raamlepingu abil.
Petru Constantin Luhan
(RO) Praegusel massilise ringirändamise ajastul ei saa julgeolekut tagada ilma tõhusa andmevahetuseta. Meie kohus on kaitsta kodanikke terrorirünnakute ja organiseeritud kuritegevuse eest. Peame aga ka saavutama julgeoleku ja eraelu puutumatuse tasakaalu. Mul on hea meel, et Euroopa Parlamendi resolutsioonis pannakse rõhku sellele, et broneeringuinfot ei tohi kasutada profiilide loomiseks. Usun, et suhe, kus partneriteks on ühelt poolt USA, Kanada ja Austraalia ning teiselt poolt Euroopa Liit, on terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ideaalne lahendus.
Arvan, et esiteks tuleb pooltel ühisele arusaamale jõuda selles, mida on nimetatud eesmärgi saavutamiseks vaja. Ärgem unustagem, et eurooplastel on juba selline meelelaad, mis omistab ülimat tähtsust eraelu puutumatusele! EL ei saa enne anda nõusolekut, kui iga viimanegi poolte vahel edastatavate andmete turvalisust puudutav detail on selgeks räägitud.
Ioan Enciu
(RO) Pakutav strateegia on samm edasi selles suunas, kuidas tulevikus taolisi lepinguid käsitleda. Oluline on see, et saavutati eraelu puutumatuse ja põhiõiguste kaitse ning terrorismi vastu võitlemise vajaduse tasakaal. Kui strateegia ka esitatud viisil ellu rakendatakse, kaasnevad sellega kindlad ja jõustatavad tagatised nende õiguste kaitseks, mis Euroopa kodanikel on Euroopa Liidus. Volinik Malmström kinnitas meile, et andmete automaatse töötlemise abil profiilide loomist ei lubata. Loodame, et nii ka läheb, sest just see valmistas meile muret, nagu ka küsimus andmete säilitamise aja kohta.
Kuigi me ei räägi isikuandmetest, usun, et põhimõtteliselt taandub asi siin kodaniku eraelu puutumatuse õigusele. Sel põhjusel tuleb andmesisestuse kuritarvituste tõttu kannatanud kodanikele ette näha võimalus esitada kaebus halduskorras või pöörduda kohtusse. Broneeringuinfo edastamine kolmandatele riikidele peab toimuma juhtumipõhiselt ning ainult Euroopa Liidu otsesel nõusolekul.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja! Viisi, kuidas komisjon esitas meile arutamiseks üldise lähenemisviisi broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamise kohta, tuleb toetada eriti selle tõttu, et see toimus enne kolmandate riikidega läbirääkimiste alustamist. See näitab, et komisjon on varasemast õppust võtnud. Sarnaselt paljude liikmete märkustega võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu (ACTA) ja SWIFTi kohta, on minulgi siinkohal suur mure andmekaitsestandardite pärast. Siin on aga sisuliselt tegemist taoliste andmete käitlemisega, mille abil kavatsevad ametivõimud välja selgitada võimalikud kahtlusalustele kaasaaitajad. Esmapilgul näib see olevat väga hea plaan, aga järele mõeldes jõuame väga tõsise küsimuseni: kas Euroopa kodanikke tohib seada üldise kahtluse alla vaid nappide kaudsete tõendite alusel? Kas oleme ka tegelikult valmis sellel eesmärgil nimesid ja muid andmeid edastama?
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Mina ei kiida loomulikult üldse heaks seda, et Euroopa Liit võiks võtta enesele õiguse lepinguid sõlmida. Püüan aga siiski objektiivselt vaadelda broneeringuinfo lepingute aluseks olevaid põhimõtteid. Üldiselt lähenetakse mõistlikul viisil neile sageli vastandlikele vajadustele tagada eraelu puutumatus ja julgeolek. Inimestel on õigus hoida oma elu puudutavaid andmeid saladuses, kuid ametivõimudel on nii õigus kui ka kohustus kaitsta kõigi inimeste elu. Kui vaid terroristid ja raskete kuritegude toimepanijad kannaksid peas musti kaabusid ning näol halvaendelist irvet, oleks mõlemad vajadused ühekorraga rahuldatud.
Liit ei luba aga, et selle ideoloogilised sisepiirangud takistaksid õige tasakaalu saavutamist. Ma saan aru soovimatusest paljastada ebavajalikku teavet isikute päritolu või seisukohtade kohta. Tegemist on täiesti terve lähenemisviisiga, seni kuni taolisel teabel ei ole ei suhet ega seost terrorismiga. Ajal, mil teatud elanikkonna osa (mis võib ka muutuda) on ebaproportsionaalselt suurel määral seotud terrorismiga, ei ole mul aga midagi selle elanikkonna osa kohta profiilide loomise vastu.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Terrorismioht ei ole kusagile kadunud ning meil tuleb sellega tegelda. Meie käsutuses on selle jaoks hulk vahendeid, kuid esmatähtis on teabe vahetus ja teabe jagamine. Meil on broneeringuinfo lepingud. Mul on juba praegu kindlaid tõendeid sellest, et broneeringuinfo on hädavajalik terrorirünnakutest teadasaamiseks ja nende ärahoidmiseks. Luban, et neid tõendeid tutvustatakse ka Euroopa Parlamendile koos konkreetsete näidetega nii nendest kolmest riigist, millest praegu jutt käib, kui ka ELi enda broneeringuinfost pärinevate näidetega. Ainult nii saate seda kohaselt hinnata ning oma valijatega arutada.
Broneeringuinfot tuleb vahetada, kuid mitte ilma reegliteta. Me vajame vastavat teavet selleks, et osad tervikuks ühendada ja selged reeglid välja töötada. Vaja on määratleda kohaldamisala, andmete säilitamise ajad, kõrgetasemelised andmekaitse normid ning näha ette üksikisikute võimalused end kaitsta. Vajame üheseltmõistetavaid reegleid andmete edastamiseks kolmandatele riikidele ning peame pidama silmas proportsionaalsust. Kõik see on komisjoni teatises olemas ja ma olen rahul, et te olete vaatamata mõnele detailile põhimõtteliselt sama meelt.
Neid teemasid hakkame kolme partneriga läbi rääkima; läbirääkimised ei tule lihtsad, kuid need saavad olema tõhusad, vähemalt meie poolelt. Minu eesmärk on tegutseda koos nõukogu ja kolme teise ELi institutsiooniga, et meie hääl kõlaks ühiselt ning et võiksime olla kindlad partnerid.
Olen algusest peale püüdnud kaasata parlamenti, suhelda avatult ja läbipaistvalt nii parlamendi, selle komisjonide, raportööride, variraportööride, koordinaatorite kui ka kõigi teistega ning teen seda ka edaspidi. Luban, et läbirääkimistest alates teavitan teid kohe kõigest, mis eri etappidel toimub, et saaksime pidada avatud arutelu ja kuulata ära teie seisukohad. Kuigi komisjon on läbirääkimistel eestvedaja rollis, olen valmis teiega asju arutama ja teid teavitama hea koostöö vaimus.
Annemie Turtelboom
Austatud juhataja! Alustuseks tahan igal juhul märkida seda, et siseministrina on mulle teada, kui paljudel kordadel on meil õnnestunud võimalikke rünnakuid teabevahetuse ja tõlgendamise abil ära hoida. Just see muudabki praeguse arutelu ning toimiva broneeringuinfo lepingu sõlmimise nii oluliseks.
Ma tean, et komisjonil seisab ees väga raske ülesanne niipea, kui nõukogu on volitused kinnitanud: tuleb alustada läbirääkimisi ja leida tasakaal kõigi siin väljendatud soovide vahel, mille puhul on saavutatud laias laastus üksmeel - ühelt poolt vajame isikuandmete kaitset ja teiselt poolt kõlab selgesti parlamendi hääl, mis ütleb, et vajame broneeringuinfot. Me kasutame seda infot sagedasti ja just selleks, et kaitsta end näiteks terrorirünnakute eest.
Mul on siiski hea meel, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on ühel lainepikkusel ning tahaksid saavutada ühesugust tasakaalu: andmekaitse ja julgeoleku tasakaalu, mille eest me kõik vastutame. Usun, et oleme jõudnud etappi, kus volitused on võimalik kinnitada. Sellele järgneb aga tegelik ja raske töö - läbirääkimised. Peame hoolitsema selle eest, et me ei eemalduks liialt volitatust ning peaksime igal ajahetkel tasakaalu silmas.
Tahaksin vastata mitmele konkreetsele küsimusele, näiteks aegumisklauslit puudutavale märkusele. On tõesti oluline märkida, et volitused kehtivad seitse aastat, et nelja aasta pärast toimub hindamine, et juhul kui leping sõlmitakse ning siin kinnitatakse, siis selle kehtivuse pikendamine saab toimuda alles pärast arutelu parlamendis, mis on minu arvates loogiline. See ei ole küll klassikaline aegumisklausel, kuid siiski sellele väga sarnane, kui arvestada kehtivusaega ja nelja aasta pärast toimuvat hindamist.
Lisaks märgitakse nõukogu järeldustes väga õigesti, kui tähtsaks peame Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7 ja 8, ning meil tuleb seda ka edaspidi teha, nagu mitmed sõnavõtjad märkisid. Samuti on meile oluline - ja see on volituses ka kirjas - luua sõltumatu organ, kelle poole üksikisikud saavad kaebusega pöörduda, kui nad märkavad, et nende andmeid on kasutatud seadusevastaselt või mittesihipäraselt.
Ja lõpuks profiilide loomine, mis on kõige keerulisem teema, eriti kuna me kõik ju vajame riskihinnanguid. Riskihinnanguid saab teha kogutud andmete alusel selleks, et võtta vastu õigeid otsuseid. Teisalt aga tuleb kindlasti hoiduda teatud etniliste rühmade häbimärgistamisest, mis siis, et üks fraktsioon siin sellest soosivalt kõneles. Etnilistel alustel häbimärgistamist ei tohi minu arvates absoluutselt lubada. Leian, et see on üks Euroopa kodaniku põhiõigustest, ning nõukogu eesistujana soovin teha kõik, et taolist olukorda ei tekiks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, neljapäeval, 11. novembril 2010 kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Vilija Blinkevičiūt
Parlamendi eesmärk on tugevdada broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamise korda. Erilist tähelepanu tuleb pöörata reisijate isikuandmete kaitsele. Õiguskaitseasutused võivad reisijate esitatud andmeid kasutada toimepandud kuritegude uurimiseks ja riskide hindamiseks. Selle tõttu rõhutab parlament resolutsioonis vajadust tagada isikutele juurdepääs teabele ning nende eraelu puutumatus. Lisaks soovib parlament, et andmete edastamine toimuks kooskõlas Euroopa andmekaitsestandarditega. Pean väga tähtsaks isikuandmete kaitseks jõustatavate standardite loomist, mille abil oleksid tagatud põhiõigused ja -vabadused. Standardite rakendamise eest peaksid hea seisma sõltumatud valitsusasutused kummalgi Atlandi kaldal. Parlament on nõus komisjoni soovitusega alustada Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, mis käsitleb kuritegude, sh terrorirünnakute ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest süüdistuse esitamiseks edastatavate ja töödeldavate isikuandmete kaitset. Tõhusa institutsioonidevahelise koostöö tagamiseks tuleks komisjonil Euroopa Parlamenti igas läbirääkimiste etapis isikuandmete kaitse küsimustest teavitada.
Ágnes Hankiss
kirjalikult. - (HU) Kas EL on ikka tõepoolest valmis vastu võtma Ameerika Ühendriikidest saabuvat jälitusteavet? Toetan broneeringuinfot käsitlevat resolutsiooni ettepanekut, kuna sellega püütakse aidata kaasa sellise Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu lepingu sõlmimisele, kus julgeolek ning andmekaitse on tasakaalus. Leian aga, et üks teema ei ole piisavalt käsitlemist leidnud. Kooskõlas vastastikkuse põhimõttega, mida rõhutas Viviane Reding, tahaksin küsida järgmist: kui me tõesti peame andmevahetuses tähtsaks vastastikkust, siis kas ei ole nii, et me ei pea Ameerika Ühendriikidele mitte ainult andma terrorismi ennetamiseks vajalikku teavet, vaid seda ka vastu võtma. Sellisel juhul ei piisa USA-le ainult soovide nimekirja esitamisest, sest meil tuleb selleks luua või nimetada ELi asutus, mis on võimeline USAst saabuvat jälitusteavet vastu võtma ja töötlema ning ühtlasi tagama liikmesriikidele neile andmetele ühesuguse juurdepääsu. Sama probleem kerkis üles juba pangatehingute andmete edastamist käsitleva SWIFTi lepinguga, kuid see ei ole siiani lahendust leidnud. Eriti hea oleks olnud, kui ettepanekus ka seda lahendustootavat ülesannet tungivalt rõhutatud oleks.
Andreas Mölzer
Viimastel aastatel on terrorismvastase võitluse sildi all üha rohkem põhiõigusi piirama hakatud. Sellise tegevuse põhjendatus on sageli enam kui kahtlane. Reisijad peavad ennast vahel aluspesuni lahti võtma ning tohi käsipagasis küüneviili ega deodorandipudelit hoida, kuid kaubasaadetiste kontroll on tihti jäetud vaid vedajate ülesandeks. Kui see tulevikus muutub, tuleb samuti tagada vabaduse ja julgeoleku tasakaal, sest reisijate kontrollimisel ei ole sellest enam midagi järel ning sedamööda, kuidas terrorismihüsteeria raugeb, leevendatakse jälle ka nõudeid.
Samavõrd kahtlane on ka see, kas FBI peab teadma USAsse reisijate nimesid, aadresse, e-posti aadresse, krediitkaardi ja pagasikviitungi numbreid ja tohib neid andmeid säilitada kuni 15 aastat. Kui tulevikus tekitab keegi näiteks Ühendkuningriiki reisides kahtlusi mitte religioossesse rühmitusse kuulumise tõttu, millel on tõendatud seos terrorismiga, vaid pelgalt seepärast, et ei ole reisi pikalt ette plaaninud, lendab ilma pagasita ja maksis pileti eest sularahas, siis reisija andmete edastamisel USAsse ja ka teistesse riikidesse peaks sellisele isikule olema ette nähtud vähemalt üldine õigus esitada kaebus ja pöörduda kohtusse ning taolisi andmeid ei tohiks säilitada tähtajatult. Loomulikult tohib andmeid säilitada vaid kindlal eesmärgil. Kui turvatunde tekitamiseks piiratakse põhiõigusi, siis peab piiramine olema nii vähene kui võimalik ja selle tõttu kannatanud isikutele tuleb ette näha kohased õiguskaitsevahendid.
Nuno Teixeira
Komisjon esitas mitmeid ettepanekuid kolmandate riikidega broneeringuinfo vahetamise ning Austraalia, Kanada ja USAga sõlmitavate lepingute üle läbirääkimiste alustamise kohta. Riikideülese kuritegevuse ja terrorismi vältimise üks vahend on broneeringuinfot käsitlevate üldiste põhimõtete kehtestamine, mille puhul aga tekivad küsimused kodanikuvabaduste ja põhiõiguste kohta. Broneeringuinfo andmebaas kujuneb reisijate lendude broneerimise ja lennule registreerimise käigus esitatud andmetest ning nõnda saavad vastavad ametivõimud uurida varasemaid kuritegusid, hoida ära uute toimepanekut ning koostada riskianalüüse. Seda julgeoleku tagamise vahendit kasutatakse nüüd koos kolmandate riikidega, mistõttu tuleb ka õiguslikult tagada andmete turvalisus. Ettepanekutes pööratakse eraldi tähelepanu broneeringuinfo edastamise viisidele, broneeringuinfo lepingu seadusliku rakendamise üle järelevalve teostamise standarditele ja vastastikkuse põhimõttele. Parlament toetab komisjoni soovitusi ning ka Euroopa andmekaitseinspektori arvamust, rõhutades samal ajal, et reisijate eraelu peab olema puutumatu ning andmeid tohib kasutada vaid sihipäraselt.
Georgios Toussas
Ühisresolutsiooni ettepanek on järjekordne tõend selle kohta, et Euroopa Parlament - nagu kõik teisedki Euroopa institutsioonid - kujutab endast tõsist ohtu rohujuuretasandi vabadustele ja demokraatlikele õigustele. Soovi säilitada kõigi EList Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja Austraaliasse reisivate isikute üldisi andmeid põhjendatakse resolutsioonis terrorismi ning vajadusega teha terrorismivastases võitluses koostööd. Nüüd toob Euroopa Parlament heakskiidu andmise ELi ja USA vahelisele broneeringuinfo lepingule vabanduseks sisutühjade sõnadega nn isikuandmete kaitse tagatistele, kuigi siiani on parlament silmakirjalikult seda lepingut vastuvõetamatuks nimetanud. Ühisresolutsiooni ettepaneku taga on - nagu parimad sõbramehed - koos kapitali poliitiline kõneisik ja tema vastased ning üheskoos solvavad ja petavad nad avalikkust, väites, et leping sisaldab isikuandmete kaitse tagatisi. Ükski leping ega ükski tagatis ei kaitse isikuandmeid, mis antakse USA ja teiste riikide salateenistuste ja repressiivorganite käsutusse. Kreeka Kommunistlik Partei hääletas selle sobimatu resolutsiooni vastu ning kutsub avalikkust üles võitlusele ELi ja selle rohujuuretasandivastase repressiivpoliitika vastu, kuna see õõnestab sotsiaalseid, demokraatlikke ja põhiõigusi!
Zbigniew Ziobro
Viimaste aastate suurimaid ohte maailmas on asümmeetriline terrorismivastane sõda ning kasvava rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega seonduvad riskid. Ilma Euroopa ja USA ühise tegutsemiseta ei ole võimalik tagada tõhusat ning üldist kaitset nende ohtude vastu. Taolise koostöö kõige olulisem element on teabevahetus ning broneeringuinfo on ühise julgeoleku jaoks absoluutselt hädavajalik. Tuleb aga meeles pidada, et koostöö on tõhus ainult siis, kui teabevahetus USAga on täielikult vastastikune. Ühtlasi loodan, et selle lepingu vastuvõtmine kiirendab Euroopa Liidu ja USA viisanõudest loobumise lepingute ratifitseerimise protsessi, mille tulemusena ei vaja viisat enam teiste hulgas ka Poola kodanikud.
