Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamine (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel esitatud Alejandro Cercase raport autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamise kohta.
Alejandro Cercas
raportöör. - (ES) Härra juhataja, volinik, tänan, et te siin viibite! Nagu te teate, jõudsid nõukogu ja parlament 2002. aasta märtsis lepitamise kaudu kokkuleppele direktiivi 2002/15/EÜ suhtes, millega kehtestati tingimused, mida tuleb täita seoses autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööajaga, et tagada nende tervis ja ohutus, tagada maanteeliikluse ohutus ning muuta konkurentsitingimused kõikide ettevõtete jaoks võrdseteks. See hõlmab kogu tööd, peale sõiduki juhtimise ka füüsilist tööd, mida need juhid mõnikord peale- ja mahalaadimisel ning sõiduki puhastamisel teevad.
See lepitusmenetlus lahendas kõige olulisema probleemi, nimelt kas ka füüsilisest isikust ettevõtjad tuleks direktiiviga hõlmata või ei, ning osapooled jõudsid komisjoni toetusel kokkuleppele, et füüsilisest isikust ettevõtjad tuleks hõlmata, et teha üks kord ja alatiseks lõpp kahekordsete õigusaktide probleemidele, kahesugustele normidele, mida kohaldatakse füüsilisest isikust sõidukijuhtidele ja palgalistele sõidukijuhtidele.
Ühise eeskirja puudumine tekitas tohutuid probleeme: füüsilisest isikust ettevõtjad tegid äärmiselt pikki tööpäevi, mis põhjustasid probleeme nende isiklikule elule ja maanteeliikluse ohutusele, ning ka sellepärast, et sõidukijuhid olid iseenda palgal ja õõnestasid ausa konkurentsi reegleid.
Sellepärast oli suur saavutus neile kahetistele õigusaktidele ükskord ja alatiseks lõpp teha, kasutades mõõdukat üleminekuperioodi, ning 2002. aastal jõudsid komisjon, nõukogu ja parlament otsusele, et see oli kõige mõistlikum ja loogilisem samm.
Oleme koostanud selle omaalgatusliku raporti tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni abiga, sest nüüd paistab, volinik, et see põhimõte, see komisjoni, nõukogu ja parlamendi pühendumus ei olegi nii kindel. Paistab, et esineb ebamäärasust ning segadust ja seletusi, millega me rahul pole.
Komisjon pidi koostama õigusakti sätestamise raporti, millega tagada, et need füüsilisest isikust ettevõtjad oleksid muidugi hõlmatud. Tõsi küll, raport esitati eelmisel aastal, kuid nagu selles öeldakse, oli see küündimatu, ja me ootame lõplikku raportit, mis tähendab, et praegu, kuus kuud pärast integreerimiseks kehtestatud tähtaja möödumist, ei ole me saanud komisjonilt raportit ega ühtki algatust.
Sellepärast, volinik, kuna läheneb füüsilisest isikust ettevõtjate hõlmamise tähtaeg - ja meil pole selge ning me pole ka veendunud, et endiselt on olemas see tahe, mis oli omal ajal, ning liiguvad kuulujutud, et mõeldakse kriteeriumi läbivaatamisele - on parlament koostanud selle raporti kahel eesmärgil: meeldetuletuseks ja nõudmiseks.
See on meeldetuletuseks kohustusest, mille nõukogu, komisjon ja parlament töötajate, ettevõtete ja kõigi kodanike ees võtsid, teha lõpp sellele olukorrale, mis on kohtuasjade taimelava, ning nõudmiseks, et lubadused täidetaks. Nende põhjuste muutmiseks ei ole tekkinud uusi asjaolusid. Ikka on olemas sama vajadus, mille tõttu peaksime töötajate tervise, maanteeohutuse ja õiglasema konkurentsi huvides füüsilisest isikust ettevõtjad selle direktiiviga hõlmama.
Viimane nõudmine, volinik. Ma arvan, et on väga oluline, et te selle tähtaja lõpul ei pöörduks võetud kohustuse juurde tagasi. Majanduslikke nõudmisi või kutseala sektoreid, mis püüavad konkurentsieeliseid saada, ei tohiks iialgi seada ettepoole ühiskondlikest huvidest, millele ma viitan.
Sellepärast ning asja tähtsuse tõttu, volinik, tahan ma kõigi oma kaasparlamendiliikmete nimel teie poole pöörduda palvega mitte rikkuda tasakaalu, vaid lubatud õigusakt varsti paika panna.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, Euroopa Parlament arutab täna autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldust käsitleva direktiivi rakendamist ja võimalikke selle edasiarendamise viise. Selle konkreetse õigusaktiga korraldatakse vedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute, näiteks bussijuhtide ja veoautojuhtide tööaega. Direktiiv ei hõlma siiski füüsilisest isikust ettevõtjaid.
Paljud parlamendiliikmed mäletavad, et see direktiiv võeti vastu 2002. aastal pärast pingutust nõudvat lepitusmenetlust tingimusel, et kiidetakse heaks üks keerukas klausel. Selle klausliga on kehtestatud, et alates 2009. aasta 23. märtsist laieneb direktiivi rakendusala ka kõigile füüsilisest isikust ettevõtjatest sõidukijuhtidele, siis kui komisjon saadab nõukogule ja Euroopa Parlamendile mõjuhindamise aruande praeguse olukorra kohta, millele vastavalt füüsilisest isikust ettevõtjad ei ole hõlmatud, ning kavandab füüsilisest isikust sõidukijuhtide kohta õigusliku ettepaneku.
Kuigi küsimus, kas hõlmata füüsilisest isikust ettevõtjad selle direktiivi rakendusalaga või ei, on tõeline dilemma, lubage mul öelda, et see on ka võlts probleem. Komisjoni peamine eesmärk maanteetranspordi töötingimusi käsitleva õigusliku ettepaneku koostamisel on tagada sotsiaalse kaitse kõrge tase ja õiglane konkurents ning parandada liiklusohutust. Järelikult pidas komisjon vajalikuks erirežiimi kehtestamist maanteetranspordi liikuva tegevusega hõivatud isikutele eriseaduse kaudu, mis on lisatud üldisele tööaja direktiivile.
Siiski on pärast 2002. aastat sõidukijuhte puudutavad sätted märkimisväärselt muutunud ja see on olnud positiivne muudatus. Tänu teie abile ja eriti härra Markovi abile võeti 2005. aastal vastu uued eeskirjad tööaja, puhkeperioodide ja kontrollimenetluste kohta.
Kui 2002. aastal vastuvõetud tööaja direktiiv kehtis algselt ainult palgalistele sõidukijuhtidele, siis kohaldatakse 2005. aastal vastuvõetud eeskirju kõigile sõidukijuhtidele, nii palgalistele kui ka füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eeskirju kohaldatakse kuni 80% kõigi sõidukijuhtide tööajast. Järelikult on parlamendi põhjendatud mured selle probleemi pärast, mida 2002. aasta tööajadirektiivi lepitusmenetluse ajal väljendati, vaigistatud asjakohaselt. Seoses 2002. aasta tööajadirektiiviga pole mingi saladus, et üksikute liikmesriikide suhtumine sellesse küsimusse on väga erinev ning arvamused lahknevad ka liikmesriikide ja transpordisektori siseselt.
Komisjon avaldas oma aruande füüsilisest isikust sõidukijuhtide direktiivi rakendusalast väljajätmise tagajärgede kohta 2007. aasta mais. Aruandes jõuti kahele järeldusele. Esiteks leiti, et füüsilisest isikust sõidukijuhtide hõlmamisel ja väljajätmisel on nii häid kui ka halbu külgi. Teiseks, direktiivi rakendamine oli põhjustanud mõningaid probleeme, sest liikmesriigid leidsid, et seda on raske jõustada. Need probleemid tekkisid peamiselt sellepärast, et mõned sõidukijuhid liigitati ekslikult füüsilisest isikust ettevõtjateks. Transpordisektoris liigitati nõnda juhid, kes olid küll ametlikult füüsilisest isikust ettevõtjad, kuid töötasid tegelikult kindlatele ettevõtetele ega saanud ise oma tööd planeerida nii, nagu oleksid tahtnud. Nad on sotsiaalselt haavatavad ning, nagu ma enne juba ütlesin, kuigi direktiivi neile juba kohaldatakse, on meil tarvis selle rakendamist märkimisväärselt parandada. Komisjon jälgis väga hoolikalt direktiivi ülevõtmist riikide õigusaktide hulka ning alustas vajaduse korral menetlust, kui märgati vajakajäämisi. Kohe, kui liikmesriigid direktiivi riiklike õigusaktide hulka ülevõtmisega lõpule jõudsid, tegime selle ülevõtmise põhjaliku kvaliteedikontrolli. Paljudel juhtudel oli tulemuseks menetluse algatamine, juhul kui märgati vajakajäämisi.
Praegu koostab komisjon mõju hindamist, kavatsusega luua ühtne alus õiguslikule ettepanekule, mis tuleb välja töötada sel aastal. Sellest tulenevalt oleks komisjonil enneaegne võtta juba vastu seisukoht füüsilisest isikust ettevõtjatest sõidukijuhte käsitlevate teemade nende aspektide suhtes, mis tõstatavad küsimuse, kas võtta nad tööajadirektiivi rakendusalasse või ei.
Ma tervitan härra Cercase raportit, eriti ülevõtmise küsimusega seoses tehtud arenguid. Nagu ma siiski enne juba ütlesin, on komisjon arvamusel, et raportis esitatud lahendus ei võta arvesse probleemi tervikuna ning direktiivi nõuetekohast ülevõtmist töötajate jaoks, keda see juba hõlmab. Sel teemal me olemegi siiani töötanud ja loodame selle järgmise muudatusega saavutada.
Juhataja
Sellega lõpetame arutelu.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Mary Lou McDonald  
kirjalikult. - Maanteetransport on olulise tähtsusega majandustegevus ELis. Liikluseeskirjade ning tööaja- ja puhkeperioodide eeskirjade täitmine on põhinõue, et tagada liiklusohutus ning juhtide ja reisijate tervis ja ohutus.
Eriti tervitame me kõigi töötajate, sealhulgas ka füüsilisest isikust ettevõtjate, hõlmamist tööaja eeskirjadega, mis tagab sektorisisese ausa konkurentsi.
Samuti peab olema selge, et selle direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, ning see ei tohiks mingil juhul lõdvendada mõnes liikmesriigis juba kehtivaid palju paremaid tingimusi.
