Nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise kohta läbivaatamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa töönõukogu asutamist, läbivaatamise kohta.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Tänan teid võimaluse eest arutada kahte tihedalt seotud teemat, Euroopa töönõukogu ja sellega seonduvat ümberkorraldamist, mida komisjon peab võrdselt tähtsaks ja mille juures me saavutasime möödunud aastal märkimisväärse edasimineku.
Mis puutub Euroopa töönõukogusse, siis on komisjoni arvates selleks, et täiustada Euroopa töönõukogu tegevuse õiguslikku raamistikku, vaja võtta meetmeid ühenduse tasandil. Euroopa töönõukogudega ei konsulteerita ümberkorraldamiste puhul automaatselt. Lisaks sellele ilmneb direktiivi rakendamisel õiguskindluse puudumine, ning on vaja tagada parem kooskõla töötajate teavitamise ja konsulteerimise vahel riiklikul ja riikidevahelisel tasandil ning asjaomaste direktiivide vahel.
Nagu te teate, algatas komisjon 20. veebruaril teise konsultatsiooni sidusrühmadega direktiivi läbivaatamise kohta. Seda tehes esitas komisjon mitu lähenemisvõimalust, mida direktiiviga saaks rakendada, silmas pidades eespool mainitud küsimuste lahendamist. Need puudutavad eelkõige mõistete muutmist, kohaldatavate nõuete tugevdamist juhul kui puudub kokkulepe, töötajate väljaõpet, muudatusi kokkuleppes oluliste muutuste korral nagu ühinemised, ja vastastikuse dialoogi pidamiseks riiklikul ja riigiülesel tasandil kokkulepitud süsteemi rakendamiseks.
Konsultatsioon viidi läbi enne komisjoni õigusloome ettepanekute esitamist. See andis sotsiaalpartneritele võimaluse küsimust arutada. Sidusrühmadel on kahtlemata kõige parem võimalus kindlustamaks, et direktiivi läbivaatamisel oleksid positiivsed tagajärjed, mis on ülimalt oluline. Seepärast kutsus komisjon neid läbirääkimistele Euroopa töönõukogude üle. Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon väitis lõpuks, et ta ei suutnud avada läbirääkimisi tööandjate organisatsioonidega Euroopa töönõukogude üle. Ma kutsun komisjoni nimel sotsiaalpartnereid veel kord tegema kõiki võimalikke pingutusi meetmeraamistiku täiustamiseks. Komisjon vaatab praegu läbi ühenduse meetmete võimalikke valikuid, võttes arvesse sidusrühmade vastuseid ja ettepanekuid.
Kui selle hindamise järeldused kinnitavad, et tõusetunud küsimuste parim lahendamisviis on direktiivi läbivaatamine, ja kui sotsiaalpartnerid ei reageeri neile esitatud viimasele kutsele, teen ma suvel komisjoni liikmetele ettepaneku heaks kiita tasakaalustatud õigusakti eelnõu, mis võtab arvesse kõikide poolte huve ja nende väljendatud seisukohti.
Euroopa töönõukogud vajavad uut tõuget edasiminekuks, nad peavad arendama tõeliselt toimivat riikideülest dialoogi ja nad peavad asuma positsioonil, kus nad saavad täielikult osaleda, kui jõuab kätte muutuste prognoosimine ja rakendamine. Nad peavad olema tugevamad ja tulemuslikumalt tegutsema. See on komisjoni üks prioriteete 2008. aastaks ja ta panustab selles osas tihedale koostööle parlamendi ja nõukoguga.
Teine teema on ümberkorraldamised. Ümberkorraldamine on vältimatu reaktsioon olulistele majanduslikele ja sotsiaalsetele muutustele Euroopas, mille on esile kutsunud tehniline progress, üleilmastumine ja elanikkonna vananemine, aga ka möödapääsmatud meetmed, mis aitavad meil võidelda üleilmse kliima soojenemise ja keskkonna kahjustamise vastu. Esmajärjekorras vastutavad kohanemise eest ettevõtjad, sest nad tunnevad turutingimusi ja tehnoloogiat ja näevad ette riske, mis kaasnevad ümberkorraldamisotsustega.
Ümberkorraldamise sotsiaalne, majanduslik ja piirkondlik mõju, eriti suures ulatuses, on selline, et alltöövõtjad, ettevõtjad, töövõtjad ja nende esindajad peavad saama kohanemise erinevate etappide ajal sõnaõiguse. Samal põhjusel nõuab majanduslike muutustega kohanemine riiklike meetmete võtmist, mis on suunatud mitte üksnes majandusliku konkurentsivõime edendamise raamistiku loomisele, vaid ka sihipärase toetuse tagamisele ümberkorralduste ettevalmistamiseks ja ümberkorralduste sotsiaalselt vastutustundlikuks juhtimiseks.
Nii nagu asjaomased piirkonnad, on ka ettevõtjad ümberkorralduste esireas. Ühelt poolt peavad nad suutma kiiresti areneda ja oma konkurentsivõime säilitada, teiselt poolt aga peavad nad muutuste ettenägemisega täitma oma sotsiaalsed ja piirkondlikud ülesanded, tagades asjaosaliste nõuetekohase teavitamise nii vara kui võimalik, ja eelkõige võttes kasutusele meetmed töövõtjate ja piirkondade ettevalmistamiseks ettenähtavateks ümberkorraldamisteks.
2003. aastal leppisid sotsiaalpartnerid kokku üldises raamistikus, mis vastab nendele nõuetele. Selle raamistiku alusel töötati välja direktiivid, kuid käesoleval ajal kohaldatakse neid harva. Seetõttu esitab komisjon lähemal ajal aruande, mille eesmärgiks on aidata sotsiaalpartneritel võtta selles valdkonnas edasisi meetmeid, näiteks rakendada kehtivaid suuniseid tõhusamalt ja laiendada põhimõtete kohaldamisala ning määrata kindlaks olemasolevate tõsiste probleemide lahendamisvõimalused.
Tahaksin rõhutada, et komisjon on valmis tegema parlamendiga koostööd mõlema prioriteetse teema puhul, nimelt Euroopa töönõukogud ja ümberkorraldamine ja kindlasti sotsiaalse agenda osas, minnes tänase arutelu piiridest kaugemale.
Philip Bushill-Matthews
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, ma võtan sõna erinevates rollides, mitte ainult parlamendi suurima poliitilise fraktsiooni koordinaatorina, vaid ka inimesena, kes täitis selle toimiku arutamise ajal juhtrolli eelmise mandaadi kehtivusajal, ja eelkõige inimesena, kes oma eelmises ametis tegelikult juurutas töönõukogud mitmes erinevas ettevõttes: inimesena, kes põhimõtteliselt usub teavitamise ja konsulteerimise arendamisse ja kes teab, mis toimib ja mis mitte - kindlasti tõelise filosoofia eestvõitlejana.
Volinik, on tõesti ülimalt irooniline, et selline teema - mis käsitleb sotsiaalset dialoogi ja tööstuse kahe poole kokkusaamist - kukub tegelikult esimesel takistusel, sest ETUC keeldub maha istumast ja seda arutamast. Ma tunnustan teid üritamise eest ja püüete eest ikka veel dialoogi elustada. Aga kui te väidate, et kui dialoogi ei toimu, võtate õigusaktid sellele vaatamata ikkagi vastu, siis mis motiveerib mõlemat poolt läbirääkimiste laua taha istuma? Kus on karistus poolele, kes ei olnud valmis laua taha istuma? Minu arvates - ja ma ütlen seda raske südamega - on teie jaoks, volinik, lahendus see, et kui te "vaatate läbi oma valikuid" õigusloome ettepaneku tegemiseks, peaks see kajastama ka asjaolu, et üks pool oli valmis rääkima ja teine pool mitte.
Lõpuks, arvestades, et maailm globaliseerub üha rohkem ja sellega sammu pidamiseks suureneb ettevõtete ümberkorraldamise vajadus, on töötajate teavitamine ja nendega konsulteerimine otsustava tähtsusega. Aga mida me näeme? Sotsiaalse dialoogi läbikukkumist, tõrkeid sotsiaalse partnerluse toimimises, ja just nende inimeste ebaõnnestumisi, kes peaksid olema eestvedajad. Euroopa ametiühingud on läbirääkimisest keeldudes mitte ainult ise läbi kukkunud; nad on alt vedanud töötajaid, keda nad väidetavalt esindavad. Kui see küsimus lõpuks parlamenti jõuab, peame Euroopa Parlamendi liikmetena tagama, et meie ei ebaõnnestuks.
Harlem Désir
fraktsiooni PSE nimel. - (FR) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, direktiiv Euroopa töönõukogude kohta oli vastuvõtmise ajal 1994. aastal tõeline pioneer. Ehkki see sätestas ainult miinimumnõuded, avas see liikmesriigiüleste kontsernide töövõtjatele võimaluse teostada õigust olla teavitatud ja konsulteeritud, ja oli Euroopa tööõiguse üks aluselemente. Kuid praegusel hetkel jääb see maha ettevõtluses tegelikult toimunud muutustest, jääb maha ettevõtete finantsjuhtimise arengust, ja jääb maha isegi teiste hiljem vastu võetud töövõtja teavitamist ja konsulteerimist käsitlevate direktiivide eesmärgi osas. Seetõttu on absoluutselt vajalik direktiiv läbi vaadata, tagamaks, et liikmesriikidevahelised kontsernid, kes saavad teabe õigeaegselt ja kindlustavad konsultatsioonide kõrgetasemelise standardi, mõtleksid tõsiselt sellele, et kohtadel, kus töövõtjaid ohustavad ümberkorraldamisotsused, ettevõtete sulgemine ja massilised vallandamised, on võimalik leida ka alternatiivseid lahendusi.
Viimastel aastatel oleme liiga sageli olnud äkiliste kollektiivse koondamise otsuste tunnistajaks, mis jätavad töövõtja ilma tegelikust konsulteerimise võimalusest või nende esindajad tegelikust kaasarääkimisvõimalusest. Mõnikord kuulevad töövõtjad raadiost, et neid ootab koondamine. Nende esindajaid teavitatakse mõni minut enne otsuse avalikustamist, tavaliselt siis, kui börsid avatakse.
Kõik see rõhutab läbivaatamise tungivat vajadust. Lisaks nähti läbivaatamine ette esialgses direktiivis, ja 2000. aastal oleks tulnud selle direktiivi sätteid kaasajastada. Sellest alates on BusinessEurope - või vana nimetusega UNICE - teinud kõik, mida suutis, läbivaatamise takistamiseks, hoolitsedes selle eest, et konsulteerimine ei viiks kuhugi.
Sellepärast, daamid ja härrad, härra Bushill-Matthews, ei saa ma ühena Euroopa Parlamendi raportööridest 2001. aastal, ja direktiivi ambitsioonika läbivaatamise taotluse kaaluka enamusega vastuvõtmise taganttõukajana parlamendis, nagu juhtus jällegi 2007. aastal, aktsepteerida kriitikat Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni aadressil. See organisatsioon on siiras ja läbirääkimisteks valmis. Kui see konsultatsioon, need läbirääkimised ei anna tulemusi, peab komisjon kasutama oma algatusõigust. Komisjonil on algatusõiguse monopol. Me austame seda. Siiski tähendab see ka vastutust Euroopa üldiste huvide kaitsmise eest, erahuvide pantvangiks sattumise ärahoidmist, meie kontinendi töövõtjatele kindlustunde tagamist, et Euroopa Komisjon kaitseb nende õigeaegset konsulteerimis- ja teavitamisõigust, nii et suurtes liikmesriigiülestes kontsernides oleks võimalik pidada sisulist Euroopa sotsiaalset dialoogi.
Siiri Oviir
fraktsiooni ALDE nimel. - (ET) Lugupeetud kolleegid, on väga positiivne, et komisjon on teadvustanud probleemid, mis puudutavad Euroopa töönõukogu, mis puudutavad vajadust konsulteerida ja teavitada töötajaid olukorras, kus ülemaailmastumise tingimustes on paratamatu ja loomulik teatud ümberstruktureerimine majanduses.
Nii nagu ütles eelkõneleja mu vasakul käel, olen ma täiesti nõus sellega, et väga oluline on konsultatsioon. Mitte ainult konsultatsioon, vaid konstruktiivne ja positiivne teabejagamine on väga tähtis. Siin on rõhutatud sotsiaalse dialoogi vajadust.
Aga täna ei ole Euroopa Liit enam 15 vana demokraatiaga riiki, meid on 27. Ja minu riigis näiteks kuulub ametiühingutesse, kes oleks ju loomulik osa sotsiaalse dialoogi ühe poolena, umbes viis protsenti töötajaskonnast. Töötajaskond omal vabal tahtel ei ole ametiühinguga liitunud. Selleks on omad põhjused ja üheks põhjuseks on kindlasti, et nad ei näe ametiühingus jõudu, kes nende huve kaitseb.
Ja kui nüüd ühtset õigusraamistikku ja õigusnorme komisjon ette valmistab, siis sarnane olukord on veel väga mitmetes ja mitmetes liikmesriikides. Ja ma palun, et seda arvestataks, muidu saame mitmete riikide jaoks õigusakti, mis jälle ei toimi ega rakendu.
Ewa Tomaszewska
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Sõltumatu omavalitsusliku ametiühingu "Solidaarsus" liikmena räägin ka mina praegu oma ametiühingu kolleegide nimel. Tööandjad viivitavad kõigest väest, kui asi puudutab dialoogi algatamist. Dialoog on ametiühingutegelaste ja töökoha keskkonna huvides.
Direktiiv 94/45 kaotas seose tegelikkusega juba pikka aega tagasi ja seda ei ole ühtlustatud teiste ELi direktiividega, eriti direktiiviga 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes ja direktiiviga 2002/14, mis kehtestab töövõtjate teavitamise ja nendega konsulteerimise üldise raamistiku Euroopa Ühenduses. Puudub ka ametiühingu rolli nõuetekohane määratlus Euroopa töönõukogude loomises ja tegevuses. Nende loomise menetlus on keeruline, ja sellepärast ongi neid vaid kolmandik sellest hulgast, mis võiks potentsiaalselt tegutseda.
Teavitamise ja konsulteerimise täpse mõiste puudumine põhjustab töövõtjatele tõsiseid raskusi teabele juurdepääsemisel, eelkõige ettevõtte erastamise või ülevõtmise ajal. Me ootame selle õigusakti kiiret muutmist.
Elisabeth Schroedter
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, daamid ja härrad, ma saan ainult öelda, kui rõõmus ma olen, volinik, et te päästate lõpuks Euroopa sotsiaalpoliitika senistest kammitsatest. On viimane aeg seda teha. Viimaks ometi sai selgeks, et läbirääkimised ametiühingute ja Euroopa Tööandjate Liidu vahel olid määratud luhtumisele, kui üks pool keeldus kategooriliselt mis tahes läbivaatamisest. Selle võtmetähtsusega kohustusliku projekti edasilükkamine komisjoni poolt jätab inimestele mulje, et komisjon püüab läbi suruda üksnes liberaalset siseturu mudelit ning ei tee midagi Euroopa sotsiaalse mudeli edendamiseks.
Sellest ei piisa, kui sotsiaalsest Euroopast üksnes räägitakse; inimesed tahavad näha tegelikke meetmeid. See on juba pikka aega selge, et miinimumarv 1000 töövõtjat on liiga kõrge töövõtjate asjakohaseks esindamiseks ettevõtete juhtimise pidevalt muutuvates tingimustes kogu Euroopas.
Samuti on selge, et Euroopa töönõukogud ei suuda oma esindajarolli nõuetekohaselt täita, kui neid teavitatakse ettevõtete ühinemisest või müügist või osalisest müügist liiga hilja. Kui komisjon tõepoolest on veendunud, et Taani paindliku turvalisuse mudel sobib kõige paremini Euroopa tööhõive strateegiaga, siis peab see loomulikult kindlustama ka eeltingimuste loomise Euroopa tasandil Taani tööhõiveturu mudeli toetamiseks, mille all ma mõistan töövõtjate tõhusat esindamist.
Seejärel peab komisjon tugevdama läbi vaadatud töönõukogude direktiivi raames ka ametiühingute õigusi. Lisaks sellele peaks komisjon Euroopa läbipaistvuse algatuse ja ettevõtte juhtimiskoodeksi rakendamise tulemusena kindlustama, et kõik töönõukogude direktiiviga hõlmatud ettevõtted moodustaksid ka Euroopa töönõukogud. Ma saan rääkida üksnes oma riigist: ainult 30% ettevõtetest, kelle peakorter on Saksamaal ja kes peaksid asutama töönõukogud, on seda teinud. Euroopa tööhõiveõigustiku nõuete täitmata jätmine peab kaasa tooma ebameeldivad tagajärjed! See on komisjoni jaoks tõeline väljakutse.
Francis Wurtz
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, kaheksa aastat tagasi avaldas komisjon aruande, mis oli ette nähtud 1994. aasta direktiiviga Euroopa töönõukogude kohta, milles tunnistati, et selle kohaldamine näib käesoleval ajal - ma tsiteerin - "garanteerivat ainult rahvusvahelise konsulteerimise ja teavitamise väga madala taseme". Raportis tehti järeldus, ja ma tsiteerin jälle, et "direktiivi võimalikku läbivaatamist peetakse käesoleval hetkel vajalikuks". See oli kaheksa aastat tagasi. Neli aastat möödus ja mitte midagi ei juhtunud. 2004. aastal algatas komisjon lõpuks sidusrühmadega konsulteerimise esimese etapi. Seejärel kulus veel neli aastat, ehkki kõikide poolte seisukohad olid hästi teada ja polnud muutunud.
Tööandjate organisatsioonide arvates on direktiivi igasugune läbivaatamine mõttetu, samas leiavad ametiühingud, et see on eluliselt oluline. Ma peaksin lisama, et komisjon ise tunnistas, et 2006. aastal oli ainult kolmandik ettevõtetest sellise nõukogu loonud, et 20%ga Euroopa olemasolevatest töönõukogudest konsulteeriti üksnes pärast juhtimisotsuse avalikustamist ja et 30%ga ei konsulteeritud üldse. Selle aja jooksul kasvas ühinemiste, ümberkorraldamiste ja ümberpaigutamiste arv plahvatuslikult.
Täna ärkame sellest põhjendamatust talveunest. Mõned ettepanekud on laual. Need on kahtlemata nii arglikud, et BusinessEurope, mis oli läbivaatamise vastu, on äärmiselt rõõmus, et ettepanekud on organisatsiooni sõnul pigem inspireerivad kui ettekirjutavad, kuid vähemalt võib arutelu alata. Pall on nüüd parlamendi väljakupoolel, ja parlament ei pea nullist alustama. Ma tuletaksin meelde, et 2001. aastal saavutas meie kolleeg PPE fraktsioonist, härra Menrad, sellesisulise raporti heakskiitmise. Direktiivi jõustamiseks vajalike nõuete seas märkis raport ära ka - ma tsiteerin - "asjakohased sanktsioonid riiklikul ja Euroopa tasandil direktiivi mittetäitmise eest" - konkreetsed ja karmid karistused-, õiguse peatada juhtimisotsuse täitmine töövõtjate esindajate taotlusel, ja ametiühingute tugevama rolli.
Meie fraktsioon toetab fraktsiooni PPE vanas raportis tehtud ettepanekute, mida pooldas 2001. aastal parlamendi enamus, uut menetlust, ja soovitab nende osas konkreetsem olla, eriti kahe punkti puhul. Esiteks, Euroopa töönõukogud peavad saama juurdepääsu strateegilisele teabele kontserni kohta, nii et konsulteerimine poleks ainult pelk formaalsus, ja kõigepealt peavad nad saama õiguse peatada mis tahes ümberkorraldamiskava: mitte ainult tähtaja tagasilükkamise osas, vaid nii, et nad saaksid läbi viia omapoolse hindamise, esitada omapoolsed ettepanekud ja osaleda tegelikel läbirääkimistel. Meie käsutuses on vaid piiratud aeg. Parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõpp läheneb. Ma arvan, et tõe hetk on saabunud.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Minu lähenemine pigem erineb sellest, mida just väljendas minu kolleeg härra Bushill-Matthews. Ma olen temaga nõus mitme punkti osas, näiteks selles, et ühinemiste, asukoha muutmiste, ümberkorraldamiste tulemusel - ja see kõik toimub piiriüleselt - on suureneva üleilmastumise tingimustes üha suurem vajadus parema teavitamise ja konsulteerimise järele.
Praegu tegutseb tervelt 800 kuni 820 Euroopa töönõukogu, mis esindavad umbes 145 miljonit töötajat. Nii nagu mina seda näen, peavad töötajate huvid, mis võivad kindlustada ka rahu ja stabiilsuse tööturul, saama sotsiaalse orientatsiooniga turumajanduses realiseeruda nii hästi kui võimalik.
Härra juhataja, just sellepärast tähendavad Euroopa töönõukogud mulle nii palju. Tööandjad ja töötajad ei ole veel kokkuleppele jõudnud, ja ma kutsuksin töötajaid jätkama püüdlusi kõnealuse kokkuleppe saavutamiseks. Kui nad peavad naasma läbirääkimiste laua taha, peab seal olema ka tööandjate pakkumine, mis on läbirääkimiste aluseks.
Ma toetan täielikult oma kolleegi härra Menradi raportis esitatud seisukohta, mille poolt me hääletasime 2001. aastal. Mida me tookord ütlesime? Me ütlesime, et tuleb kehtestada uued õigusaktid, mis tagaksid sätted varasema, õigeaegse teavitamise ja konsulteerimise täiustamise kohta, vähendada Euroopa töönõukogudesse kuuluvate töötajate arvu piirmäära, võtta kasutusele rohkem, erinevaid ja paremini toimivaid sanktsioone juhuks, kui õigustik ei toimi nõuetekohaselt, ja parandada Euroopa töönõukogude tegutsemistingimusi.
Härra juhataja, ma kutsuksin kõiki läbirääkimiste laua taha. Kui seda ei juhtu, on teie kohus, volinik Špidla, tagada, et uus eelnõu esitatakse käesoleval aastal. Tänan teid väga.
Juhataja
Meil on raskusi ajaga, sest nõukogu peab esinema järgmisel arutelul ja nõukogu esindaja peab lahkuma teatud kellaajal, nii et mul on kahju, daamid ja härrad, kuid seetõttu pean kõneajast üpris rangelt kinni pidama.
Jan Andersson
- (SV) Härra juhataja, igaüks näib sellega nõustuvat, et tegemist on olulise direktiiviga. On tähtis, mitte üksnes sagenevate ümberkorraldamiste ajal, et teavitamine ja konsulteerimine toimiksid nõuetekohaselt. Ma jagan ka komisjoni vaateid ja volinik Špidla seisukohta, et praegu kehtiv direktiiv ei ole piisavalt hea. Seda on vaja parandada. Me teame, et ulatuslikud ümberkorraldused on toimunud ilma teavitamiseta ja konsulteerimist pole üldse toimunud.
Ma jagan ka seisukohta, et oli igati õige jätta see teema sotsiaalpartnerite arutada. Siiski, arvestades asjade praegust seisu, on vähe võimalusi, et direktiiv esitatakse uuesti selle parlamendi ametiajal. Juhul kui üks läbirääkimiste pool kasutab läbirääkimisi üksnes protsessist kasu saamiseks ja pärast üheksa kuu möödumist ei ole kokkulepet sõlmitud, siis me direktiivi ei saa, ja siis me ei saavuta ka muutusi. On selge, millega sel juhul riskitakse. See on ka põhjus, miks üks pool on tagasi tõmbunud. Nagu näete, on olemas selge oht, et tegemist on lihtsalt viivitamisega.
See on tänaseks kujunenud olukord. Sellises seisus on komisjonil kohustus tegutseda. Me leiame ennast selles olukorras, sest läbirääkimistel pole edu saavutatud. Kuna asjaolud on sellised, peab komisjon esitama ettepaneku, mis põhineb härra Špidla mainitud põhimõtetel ja tema tehtud analüüsil. Sel juhul lubame meie siin parlamendis, nagu me juba arutasime tööturu komitee koordinaatorite kohtumisel, et me anname oma parima, et valmistada ette direktiiv esitamiseks selle parlamendi ametiajal. See on praegusel hetkel oluline. Komisjon peab tegutsema.
José Albino Silva Peneda
(PT) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, esiteks tahaksin ma õnnitleda komisjoni sidusrühmadega tehtud koostöö puhul Euroopa töönõukogu direktiivi läbivaatamisel. Ma arvan siiski, et lõhe Euroopa retoorika ja inimeste igapäevaelu praktilise tegelikkuse vahel on peamine tegur, mis õõnestab juhtkonna ja töötajate vahelist usaldust.
Konkurentsivõime ja solidaarsuse kasvu huvides Euroopa Liidus on muutunud eluliselt oluliseks tööstuse kahe poole vahelise usalduse suurendamine. Usaldusaste tõuseb, kui sotsiaalne dialoog käivitub ja mida rohkem hoogu sotsiaalne dialoog saab, seda läbipaistvam on otsuste langetamine kohandamis- või ümberkorraldamisprotsessi osas.
Teabevoogude parandamisega tööandjate ja töötajate vahel soodustame rahvusvaheliste ilmingute mõju parema mõistmise saavutamist, samuti aitame mõlemal poolel kokku leppida ümberkorraldamisprotsessile lahenduste otsimiseks. Seepärast peame läbi vaatama ja kaasajastama töötajate konsulteerimise ja osalemisega seotud õiguslikud mehhanismid, et välja töötada õiguslik raamistik, mis soodustab selguse saavutamist sotsiaalses dialoogis.
Eelnevat arvesse võttes kutsun Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni üles uuesti kaaluma oma seisukohta ja istuma läbirääkimislaua taha koos tööandjate esindajatega, et tutvuda direktiivi eelnõuga. Kui see ei osutu võimalikuks, on mul kahju, kuid ma pean samuti ütlema, et komisjon peab tunnistama oma vastutust ja oleks väga soovitav, et selle direktiivi läbivaatamine viidaks lõpule käesoleva parlamendi koosseisu ja käesoleva komisjoni ametiaja jooksul.
Harald Ettl
(DE) Härra juhataja, kui komisjon soovitab Euroopa sotsiaalpartneritele "uuesti proovida" üksteisega läbi saada, paljastab see teatud võhiklikkust poliitilise tegelikkuse osas. Tööstus ei taha osaleda ja komisjon ei saa aru, miks sidusrühmade skeem nii halvasti toimib.
Kiiresti muutuval tööstusmaastikul, kus tuleb kiirelt kohaneda, on otsuste langetamise sõltuvusse seadmine ühehäälsusest, nagu on BUSINESSEUROPE'il tavaks, ebapraktiline. Lõppude lõpuks hääletab ITUC kvalifitseeritud häälteenamusega, mis võimaldab paindlikkust ja muudatusi. Just tänu sotsiaalpartnerite otsuste langetamise põhimõtetele suutsid poliitikud nagu Helmut Kohl ja Euroopa Parlament saavutada 1994. aastal läbirääkimistel kokkuleppe ja surusid Euroopa töönõukogu direktiivi läbi, kuid isegi siis sätestati läbivaatamine ja edasine kohandamine viie aasta pärast. Praegu on 2008. aasta, ja komisjon tahab jälle algatada läbirääkimismenetlust, mis kestab igal juhul kauem kui praegune ametiaeg, isegi kui tööstus ei taha või ei suuda oma sisemise otsustamismehhanismi tõttu läbirääkimisi pidada.
Tuletan veel kord meelde, et tegemist on samasuguse olukorraga nagu 1994. aastal. Kas me tahame täiustada nii eluliselt olulist instrumenti kui Euroopa töönõukogu, nagu härra Barroso siin täiskogul selgitas, või tahame üksnes teeselda, et tahtsime läbivaatamist igal juhul, aga lõpuks luhtus see olude tõttu, nagu on nii sageli juhtunud ka teiste sotsiaalsete teemadega?
Kui tegemist on viimase variandiga, siis ei ole me parema lahenduse saavutamiseks teemaga piisavalt energiliselt tegelnud ja kõikide meie jõupingutuste tulemus selle ametiaja jooksul sotsiaalsete ja töövõtjatega seonduvate teemade puhul tundub veelgi kesisem. Seda ei tohi juhtuda!
Alejandro Cercas
(ES) Härra juhataja, tänan teid, volinik. Kui ma sain teist õigesti aru - ja ma loodan et mõistsin teid õigesti ning ei ajanud oma soovunelmaid tegelikkusega segamini - siis arvan, et te tahate seda lahingut pidada, et te ei loobu oma algatussuutlikkusest, et te püüate tagada, et enne, kui selle parlamendi ametiaeg lõpeb ja selle komisjoni ametiaeg lõpeb, on meil lõpuks ometi ümbersõnastatud töönõukogu direktiiv, pärast kaheksa aastat kestnud ootamist. On selge, et omal ajal oli direktiiv väga edumeelne, kuid nüüdseks on ta tegelikule arengule jalgu jäänud.
Kui see on tõesti nii, volinik, siis on teil meie täielik toetus, minu täielik toetus, sest ma mõtlen, et teil on õigus ja kohustus juhinduda komisjoni algatusõigusest, kui üks pooltest ei taha direktiivi läbivaatamist, vaatamata sellele, et on ilmne, et seda on vaja teha. Seda on vaja, sest kaalul on üldised huvid. Euroopa töötajad on väga pahased, ja põhjusega.
Volinik, täna hommikul võtsin ma vastu töötajate delegatsiooni Valladolidi tehasest Smurfit Kappa, mis suletakse järgmisel kuul; nad said sellest teada ajalehe kaudu ja nad ei tea, miks nende ees uks kinni lüüakse, sest tegemist on kasumliku ettevõttega. Nad ei tea isegi seda, kes on nende ülemused, sest ettevõte on osa ettevõtete konglomeraadist ja mitte keegi ei tea enam, kes on aktsionärid.
Volinik, töötajad soovivad turvalisust ja Euroopa peab seda neile andma; Euroopa peab andma neile selgust, ta peab andma neile õiguse teavet saada ja nendega nõu pidada. Ilma sotsiaalse dialoogita ei saa olla ümberkorraldamist. Sotsiaalne dialoog on igal juhul tähtis, ja raskustest on igal juhul vaja üle saada.
Ma tean, et see ei ole teile kerge. See ei saa kerge olema volinike kolleegiumis või nõukogus. Siiski, volinik, kui te astute sellele rajale, on teil meie täielik toetus; mõnikord ei võideta kõiki lahinguid, kuid kõikide tähtsate asjade eest on vaja võidelda, ja selle eest siin on vaja võidelda.
Karin Jöns
(DE) Härra juhataja, volinik, jälle tundub, et komisjon räägib sotsiaalse Euroopa ideest pelgalt suusoojaks. Teie vastutate selle eest, et meil pole ikka veel töönõukogude reformi ettepanekut, sest see on komisjon, ja mitte keegi teine, kes eirab ETUCi avaldust, et ta ei taha astuda läbirääkimistesse BUSINESSEUROPE'ga, välja arvatud juhul, kui need on sisulised. Te kehtestate täiesti uued mängureeglid, asutamislepingu artikkel 138 ei näe ette konsultatsiooniprotsessi kolmandat etappi. Sellist etappi pole kunagi varem olnud. Komisjoni taktika on ilmne - ta püüab venitada.
Kas komisjon asub tõepoolest jälle tööandjate poolele? Tegelikult ei taha mitte keegi töönõukogude ulatuslikku reformi, kindlasti mitte enne järgmisi Euroopa valimisi. Kas ma tohin teile meelde tuletada, et Jacques Delors juba esitas meile ettepaneku, täpselt kaks nädalat pärast seda, kui tööandjad keeldusid läbirääkimistest. Võib-olla tegite samamoodi. Juuni lõpp on liiga hilja, rääkimata asjaolust, et "tasakaalustatud ettepanek" tähendab midagi muud.
Proinsias De Rossa
Härra juhataja, ma tahan tänada härra Špidlat tema selgituse eest ja selle eest, et ta kavatseb muuta Euroopa töönõukogude direktiivi. Kuid me vajame tähtaegu ja me peame kiiresti tegutsema, kui me tahame edukalt veenda Euroopa inimesi, Euroopa tööinimesi, et Euroopa on midagi enamat kui ühisturg.
Ma pean ütlema, et nende ERP liikmete väidetes, kes süüdistavad ETUCi läbirääkimistest loobumises, puudub loogika. ETUC, ametiühingud ja töötajad on need, kes saavad Euroopa töönõukogu direktiivi põhjalikust läbivaatamisest kasu. See on suures osas mõttetu. Kui nad oleksid arvanud, et läbirääkimistega on võimalik edasiminekut saavutada, peaksid nad läbirääkimisi. Kuid nad pole valmis läbi tegema üheksa kuud kestvat läbirääkimiste näitemängu, et tööandjad siis lihtsalt minema kõnniksid.
Seetõttu arvan ma, et on ülimalt oluline, et komisjon esitaks aega viitmata ettepaneku.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Austatud juhataja, daamid ja härrad, ma arvan, et isegi teie, volinik, mõistate objektiivset vastuolu väite vahel, et direktiivi läbivaatamine on üks komisjoni prioriteete, ja suutmatuse vahel seda rada käia: teil on vaja rohkem julgust ja sihikindlust, ilma et laseksite ennast mõjutada läbirääkimistest, mis ei anna tulemusi mitte ETUCi süül, vaid inimeste tõttu, kes rääkimissoovi teeseldes üksnes aega raiskavad!
On kaks põhjust, miks te peaksite suurema vastutuse võtma: esimene on meetod. Me ei saa siin peatuda ja komisjon peab kaitsma oma otsustusõigust. Teine põhjus on poliitiline: te teate, et praegu kehtiv õigustik takistab töönõukogude tõhusat toimimist. Direktiivi läbivaatamine on vajalik mitte üksnes algsete eesmärkide elluviimiseks, vaid ka kindlustamiseks, et me oleksime kaasaja väljakutsetega toimetulemiseks paremini varustatud.
Sel põhjusel, volinik, palun ma teid tungivalt, et te saadaksite välja selge signaali ja näitaksite, et teil on julgust otsustada!
Genowefa Grabowska
(PL) Härra juhataja, Euroopa töönõukogu direktiiv on pärit 1994. aastast. Sellest ajast alates on globaliseeruvas majanduses tekkinud uued väljakutsed, ja ELiga on ühinenud uued liikmesriigid, sealhulgas minu kodumaa Poola. Seetõttu on vaja direktiivi kiiremas korras muuta. Muutused sunnib peale ka Lissaboni leping, mis väärtustab sotsiaalset dialoogi väga kõrgelt. Direktiivi tuleb muuta ka sellepärast, et seda nõuab põhiõiguste harta, mille artikkel 27 sätestab selgelt: "Töötajatele või nende esindajatele tuleb (...) tagada, et nad saaksid õigel ajal informatsiooni ja et nendega konsulteeritaks (...)".
Seetõttu peaks uus direktiiv täiustama olemasolevaid mehhanisme ja kehtestama olulisi uusi skeeme - mehhanismid, mis muudavad lihtsamaks selliste organisatsiooniliste muutustega seotud pingete hajutamise ELi piires nagu ettevõtete lahutamine või ühendamine, kollektiivne vallandamine ja eelkõige ettevõtte asukoha muutmine ning ettevõtte asutamine.
Ma olen kindel, et sellistest ebapopulaarsetest meetmetest varajane teavitamine võimaldab tööturu pingeid hajutada ja liidab Euroopa Liidu ametiühinguliikumise.
Ilda Figueiredo
(PT) Härra juhataja, rahvusvaheliste kontsernide ümberkorraldamise, ühinemise ja osalise või täieliku ümberpaigutamise protsessid toimuvad erinevates ELi riikides, kaasa arvatud minu riigis Portugalis, ilma vähimagi austuseta töötajate õiguste vastu ja absoluutselt ilma kõnelusteta ametiühingutega - mida juba mitu korda on mainitud - ja isegi ilma otsese teavitamiseta.
Selle direktiivi läbivaatamine on liiga kaua veninud ja see on töötajate õiguste kaitse parandamise seisukohalt oluline. Läbivaatamise käigus on vaja sisse viia mitte üksnes teavitamise garantiid, vaid ka garantiid, mis on seotud töötajate, töötajate esindajate ja ametiühingute osalemisega kogu protsessi jooksul, samuti garantiid, mis tagavad töötajate õiguse vajaduse korral meelt avaldada ja protesteerida, sealhulgas vetoõiguse ümberkorraldamise või asukoha muutmise suhtes, mis ei austa töötajate õigusi, piirkondlikke ja riiklikke õigusi. Seda oleks tulnud teha juba ammu ja seetõttu, volinik, ei saa seda väljakutset kauem edasi lükata.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, kahjuks ei ole piisavalt aega, et saaksin üksikasjalikult vastata. Ma käsitlen siiski mõnda kõige tähtsamat küsimust. Esimene teema on sidusrühmade positsioon. Ma usun kindlalt, et sotsiaalpartnerid on kõige paremini ette valmistatud vahetuks osalemiseks kõnealustes muutustes. Teiselt poolt on ainult komisjonil algatusõigus, ja loomulikult ei esitatud direktiivi ettepanekut kergemeelselt; see põhines pigem tookordse olukorra hindamisel ja selleks ajaks saadud kogemustel. Seetõttu ei hoia komisjoni tagasi sidusrühmade käitumine. Sellele vaatamata olen arvamusel, et on ja oli asjakohane kutsuda veel üks kord sotsiaalpartnereid osalema.
Arutelu jooksul mainiti, et ettepanekuga tehakse ilmselt teatud sidusrühmadele etteheiteid. Ma tahaksin öelda, et me elame õigusriigi põhimõtete alusel ja seetõttu ei saa kedagi karistada selle eest, et ta püüab oma õigusi teostada. See tähendab, et kui üks sotsiaalpartneritest kasutab ära oma õigust läbirääkimistest tagasi tõmbuda, ei tohiks see takistada nende läbirääkimiste edasiarendamist. Ma peaksin tähelepanu juhtima asjaolule, et minevikus olid need tööandjad, kes katkestasid läbirääkimised ja nendest keeldusid. Seda arvestades on sidusrühmadel oma õigused ja nad võivad neid õigusi teostada, ja ilmselgelt on sellel mõjud, millega tuleb arvestada. Tagajärjed on vaja arvesse võtta, kuid väärtushinnangud ei tohiks mõjutada eelnõu läbirääkimiste eesmärki.
Komisjoni eesmärk on täiustada töönõukogu direktiivi ja teha seda selle parlamendi ametiajal, ja sellest sõltuvad loomulikult kõik tähtajad. Meie eesmärk on muuta direktiiv tõhusamaks. Vaatamata mõiste "tasakaal" kriitikale olen veendunud, et tasakaalustatud lähenemine on sellise keerulise dokumendi põhieeldus.
Olen täheldanud selle parlamendi kõikide poliitiliste fraktsioonide entusiasmi, mis toob esile, isegi käesolevas piiratud formaadis, direktiivi keerulisuse ja mitmetasandilisuse. Seetõttu jään lootma edasisele koostööle parlamendiga, Euroopa Ülemkoguga ja sotsiaalpartneritega kõnealuse direktiivi täiustamiseks mõeldud eeltööde osas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Mary Lou McDonald  
kirjalikult. - Euroopa töönõukogu direktiivi läbi vaadates peab komisjon täielikult lahendama töötajate õiguste kaitse küsimuse.
Töövõtjatel peaks olema täielik juurdepääs teabele ümberkorraldamisprotsessi kohta ja võimalus kogu selle protsessi jooksul otsustavalt sekkuda. Liiga sageli saavad töötajad teada ümberkorraldamisplaanidest, mis toovad kaasa märkimisväärse töökohtade vähendamise või palga alanemise ja tingimuste halvenemise, pärast otsuse vastuvõtmist. Töötajad on ära teeninud õiguse olla kaasatud ümberkorraldamisprotsesside kõikides etappides ja saada võimaluse neid mõjutada viisil, mis kaitseb töökohti ja töötingimusi.
Luís Queiró  
Arutelu Euroopa töönõukogude üle on toonud läbirääkimiste lauale erinevad ettepanekud, mis järgivad parimaid põhimõtteid: osalemispõhimõtte tugevdamine, koostöö ja partnerlus erinevate asjaomaste poolte vahel. Siiski on selles arutelus tajutav ka pidev surve ebamajandusliku nägemuse käsitlemiseks, mis annab, küll heade kavatsustega, sageli tulemuseks ettepanekute kogumi, mis ei soodusta majanduslikku edu ega kaitse töökohti. See kehtib ka meetmete kohta, mis üritavad päästa töökohti, isegi kui seotud ettevõte või tööstussektor ei ole elujõuline. Mitte keegi ei kavatseks loomulikult keelustada digitaalkaamerate kasutamist või lisada nende kaamerate hinnale täiendavat sotsiaalmaksu. Ometi on digitaalkaamerate ulatuslik levik olnud tuhandete töökohtade kaotuse otsene põhjus filmitööstuses, kus filme toodetakse "vanamoeliste" kaameratega.
Töötajate laialdane osalemine peab põhinema tööalase konkurentsivõime kontseptsioonil, individuaalsuse kaitsel ja majanduskriisidest ülesaamisel, mitte visioonil, mille mõjujõud on majanduslikus reaalsuses marginaalne. Tehnilist arengut ja turu avamist tuleks käsitada võimalusena ja äridialoog peaks olema suunatud sellele eesmärgile.
