Förstärkning av säkerheten och de grundläggande rättigheterna på Internet (debatt)
Talmannen
- Nästa punkt på dagordningen är betänkandet av Stavros Lambrinidis, för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förstärkning av säkerheten och de grundläggande friheterna på Internet.
Stavros Lambrinidis
föredragande. - (EL) Herr talman! Vi lever i en tidsålder då alla - regeringar, privatföretag och även brottslingar - strävar efter att få största tänkbara tillgång till våra elektroniska uppgifter, till vårt privatliv.
Internet i synnerhet tillhandahåller detaljerade uppgifter om vårt privatliv, någonting som var otänkbart för ett par år sedan. Samtidigt är det tydligt att Internet förbättrar möjligheterna för oss att utöva våra grundläggande rättigheter, så som yttrandefrihet, frihet till politisk handling, frihet till kunskap och utbildning samt föreningsfrihet.
Det är mindre tydligt att vi löper risk att just dessa friheter kommer att kränkas till följd av Internetanvändningen, med hemlig övervakning från regeringar, privatföretag och även kriminella av vad vi gör eller tittar på på Internet. Det är därför ännu mindre uppenbart hur vi kan få en balans här, hur vi kan reglera Internet på ett sådant sätt att vi kan utnyttja dess fördelar samtidigt som vi begränsar dess uppenbara risker.
Mitt betänkande är ett försök att svara på dessa frågor, bland annat följande:
För det första efterlyses ett europeiskt initiativ för att skapa en global förteckning över rättigheter på Internet.
För det andra signaleras behovet av en effektiv men proportionerlig kamp mot gamla och nya former av it-brottslighet, så som identitetsstöld och skyddandet av immateriella rättigheter, samtidigt som det påpekas att lagstiftning inte får leda till systematisk övervakning av alla medborgare, misstänkta och inte misstänkta, rätt och fel, eftersom detta naturligtvis skulle vara ett flagrant intrång i privatlivet.
För det tredje när det gäller medborgarnas rätt till tillgång till Internet, uppmanas regeringarna att trygga en sådan tillgång för de fattigaste medborgarna i de mest avlägsna regionerna.
För det fjärde betonas att elektronisk analfabetism kommer att vara 2000-talet nya analfabetism, precis som att inte vara läs- och skrivkunnig var det på 1900-talet, och tillgången till Internet är därför en grundläggande rättighet som motsvarar rätten till skolutbildning.
För det femte efterlyses åtgärder för att begränsa samtycke från användare, en viktig fråga som jag nu ska diskutera.
Frågan om samtycke är oerhört komplicerad och om vi inte löser den på en gång, kommer den att komma tillbaka och hemsöka oss. Låt mig ge er ett exempel: För några decennier sedan visste ingen vilken tidning jag läste mer än min familj och kanske några få vänner. Därför - och detta stämmer särskilt under diktaturer - försökte säkerhetstjänster att ta reda på det, så att de kunde registrera mig. Så att de kunde säga att Stavros Lambrinidis läser den och den tidningen och alltså måste han vara kommunist eller alltså måste han vara USA-vän. I dag lämnar jag ett spår varje gång jag läser tidningen. Det innebär att privatföretag kan sammanställa liknande register och skapa en profil för mig, över de politiska uppfattningar som jag delar, av mina matvanor och till och med om min hälsa. Innebär mina besök på dessa webbplatser att jag samtycker till att mitt samhälle backar 40 år bakåt i tiden?
Vi måste snarast anta förnuftiga lagar som upprättar en balans mellan att bekämpa brott och att skydda rättigheter i den elektroniska tidsåldern. Denna balans kan förefalla svår men det är den inte. Det är genomförbart. Vi måste sluta att behandla cyberrymden som om det vore något utanför vårt dagliga liv, någonting separat. Det är vårt liv. Det innebär att alla rättigheter eller hinder som gäller för polisen och privatföretag på Internet också måste gälla utanför. I annat fall löper vi risk att avskaffa friheter för säkerhetens skull och att vi till sist varken har friheter eller verklig säkerhet.
Avslutningsvis vill jag varmt tacka skuggföredragande och alla politiska grupper som jag ser här i kammaren för deras betydande stöd. Tack alla parlamentsledamöter i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor för den enhällighet med vilket betänkandet tog emot av alla partier. Jag ser fram mot att det antas av plenum.
Ján Figeľ
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka inte bara parlamentet i allmänhet utan särskilt Stavros Lambrinidis för hans viktiga betänkande, som ger ett lägligt bidrag till främjandet av de grundläggande friheterna och säkerheten på Internet.
Samtidigt som Internet har fått allt större betydelse i moderna samhällen och ekonomier, vilket påverkar många områden av våra liv, går den tekniska utvecklingen allt snabbare, vilket medför stora problem som måste lösas om vi vill att de fulla möjligheterna med Internet och informationssamhället ska förverkligas.
Vi delar särskilt Stavros Lambrinidis omsorg om skyddet av personuppgifter, en fråga som är av största betydelse för Internetanvändarna. Jag försäkrar att kommissionen även i fortsättningen vill stärka medborgarnas grundläggande rättigheter och grundläggande friheter, och särskilt sörja för ett högt skydd av privatlivet och personuppgifter, både på Internet och i andra sammanhang.
Jag är övertygad om att strävan efter lämpligt skydd av personuppgifter inte står i strid med behovet av att garantera ökad säkerhet. I stället kan och bör dessa två mål eftersträvas tillsammans.
Stabiliteten och säkerheten på Internet var prioriterade frågor under toppmötet om informationssamhället 2005, och vi fortsätter att arbeta med dessa mål. Frågorna kommer snart att tas upp i en ny strategi för skyddet av kritiska informationsinfrastrukturer och för att förstärka EU:s beredskap mot storskaliga it-attacker och störningar. I denna strategi ingår en handlingsplan med en färdplan för att främja principer och riktlinjer för Internets stabilitet och motståndskraft.
Strategiskt samarbete med tredjeländer kommer att utvecklas inom strategin, särskilt i dialog med informationssamhället, som medel att bygga upp ett globalt samförstånd på området. Samtidigt är kommissionen övertygad om att det är nödvändigt att respektera grundläggande friheter, t.ex. yttrandefriheten, på Internet.
Återigen är dessa båda mål inte ömsesidigt uteslutande. I ert betänkande utvecklas vidare möjligheten att arbeta för globala standarder, dataskydd och yttrandefrihet. Kommissionen deltar i de årliga internationella konferenserna om datatillsynsfrågor och följer det pågående arbetet med tänkbara framtida internationella normer om skydd av privatlivet och personuppgifter. Vi är starkt engagerade i att främja de höga skyddsnivåer som EU:s medborgare för närvarande åtnjuter.
I fråga om yttrandefrihet kommer kommissionen att fortsätta att främja denna grundläggande rättighet i internationella forum. Ny lagstiftning på området kan inte anses vara den framkomliga vägen för närvarande. Vi har redan ett antal bindande internationella instrument om saken. För närvarande anser jag att det är mer fruktbart att inleda verkliga reflexioner om det rätta sättet att upprätthålla den befintliga lagstiftningen. Det handlar alltså om genomförandet. Denna reflexion bör också omfatta och hjälpa globala kommersiella aktörer att bättre definiera sina roller och sitt ansvar i främjandet och förstärkandet av den grundläggande yttrandefriheten i den globala Internetmiljön.
Låt mig avsluta med en allmän kommentar. Jag anser att vi bör ta itu med de allvarliga problem som uppmärksammas i betänkandet och se till att det konkreta utövandet av rättigheter och friheter inte i onödan begränsas på Internet.
Ett viktigt inslag sedan 2006 i kommissionens strategi för ett säkerhet informationssamhälle har till exempel varit ett helhetsgrepp, som svarar för samordningen bland intressenterna men där vi också erkänner att var och en av dem har särskilda uppgifter och förpliktelser att fullgöra. Vi är alla skyldiga att se till att våra åtgärder på Internet inte i onödan begränsar - och om möjligt främjar - säkerheten för andra på detta medium.
Det är således i denna samarbetsanda som kommissionen välkomnar och stöder betänkandet.
Manolis Mavrommatis
föredragande för yttrandet från utskottet för kultur och utbildning. - (EL) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! För det första vill jag tacka föredraganden Stavros Lambrinidis för det viktiga betänkande som han har handlagt och för hans mål när det gäller att sträva efter att skydda personuppgifter, en princip som majoriteten av oss respekterar, bland annat jag själv.
Som föredragande för yttrandet från utskottet för kultur och utbildning anser jag att Internet är en enastående plattform för spridning av kultur och kunskap. Jag påpekar detta för att gratulera och tacka alla ärade vänner i utskottet för kultur som röstade för mitt yttrande.
Exempel som digitala museiarkiv, elektroniska böcker, musik och audiovisuellt material kan vara tillgängligt för människor i alla världens hörn. Tyvärr är dock kulturmaterial inte tillräckligt skyddat i den vidsträckta cyberrymdens värld. Piratkopiering tenderar att vara regeln snarare än undantaget och det är upphovsmännen som förlorar på den illegala distributionen av deras immateriella egendom. Med andra ord poeter, låtskrivare, kompositörer, producenter och alla som är engagerade i kreativt arbete i allmänhet.
Det är tre saker som bidrar till att piratkopieringen sprids: tekniska möjligheter och den låga kostnaden för kopiering, negativa ekonomiska villkor och genombrottet av Internet.
Genom ändringförslag 4 återställs rekommendationen från utskottet för kultur till en rättvis balans mellan rättigheter och friheter för alla berörda parter och för att alla grundläggande personliga rättigheter, som bygger på Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, ska skyddas inom ramen för den breda Internetanvändningen.
Det är därför som vi stöder detta ändringsförslag, där det upprepas att alla grundläggande rättigheter har samma värde och måste skyddas på samma sätt.
Nicolae Vlad Popa
för PPE-DE-gruppen. - (RO) Betänkandet är resultatet av ett samarbete mellan ledamöter av denna kammare. Därför vill jag tacka mina kolleger, och särskilt Stavros Lambrinidis, samt Urszula Gacek, Alexander Alvaro, Inger Segelström och Manolis Mavrommatis, som jag hade nöjet att arbeta med, samt även skuggfördragande.
Jag anser att betänkandet täcker de viktigaste frågorna av intresse för stärkandet av säkerheten och de grundläggande rättigheterna på Internet, med hänvisning till skyddet av de rättigheter som särskilt föreskrivs i gällande förordningar, inbegripet deras digitala aspekter, och erkännandet och utvecklingen av nya principer för att styra Internet.
Texten har en bra balans mellan skyddet av yttrandefriheten och privatlivet och behovet av fortsatt kamp mot it-brottslighet, samtidigt som man framhåller det stora problemet med överdriven övervakning av Internetverksamheten, som kan urarta till en ny form av censur.
I betänkandet tas också frågor upp som gäller Internets utbildningsaspekt, e-lärande, definitionen av digital identitet och erkännandet av användarnas rättigheter till innehåll som de lagt upp på Internet, liksom skyddet av privatuppgifter, i den meningen att användare ges möjlighet att permanent radera det material som de själva lagt upp.
Det här är känsliga ämnen i det rådande klimatet där sociala nätverk allt mer fylls av ungdomar, men inte enbart av dem. Det är därför som jag har uppmanat mina kolleger att med full övertygelse rösta för betänkandet.
Inger Segelström
för PSE-gruppen. - Herr talman! Jag vill börja med att tacka Stavros Lambrinidis och alla andra i LIBE-utskottet som har gjort det här betänkandet så bra och genomtänkt. Jag vill också tacka för det stöd jag har fått för mina ändringsförslag. Det innebär ett stöd för att stärka just användarnas och konsumenternas rättigheter.
Avsnittet om vad tekniken kan användas till har stor betydelse, t.ex. övervakning av Internettrafiken. Det är bra att Europaparlamentet nu med kraft säger ifrån att den personliga integriteten och de medborgerliga mänskliga rättigheterna går före.
I betänkandet klargörs att övervakningen av Internettrafiken endast får ske vid brottsmisstanke och som en del i en rättsprocess efter domstolsbeslut. Det blir en viktig bas för synen på medborgerliga rättigheter. Betänkandet kommer i sista minuten för nödvändiga åtgärder.
Jag är förvånad över de ändringsförslagen som lagts fram av konservativa och liberala ledamöter. Deras förslag försvagar medborgarnas rättigheter och integritet. De har heller inte gjort någon kritisk granskning av vad den tekniska utvecklingen kan föra med sig om vi inte är observanta.
Självklart ska brott på Internet, brott som utnyttjande av barn och unga bekämpas. De centrala frågorna i detta sammanhang är dock till exempel att den svenska moderatregeringen har beslutat om den så kallade FRA-lagen, en lag som handlar om granskning av folk som varken begått brott eller är kriminella, istället för att folket ska granska oss. Betänkandet är en svidande kritik av den svenska moderatregeringen som trotsat all kritik och ändå infört denna FRA-lag i Sverige. I Sverige ges myndigheterna nu rätt att övervaka Internettrafiken utan att vare sig misstanke om brott eller fara för säkerhet för individen eller samhället föreligger.
Efter beslutet i morgon tar jag för givet att den svenska regeringen tänker om och ser till att ändra lagen. Annars går man emot Europaparlamentet och de folkvalda från EU:s 27 länder.
Alexander Alvaro
för ALDE-gruppen. - (DE) Herr talman! Jag vill börja med att gratulera Stavros Lambrinidis till ett väl utfört arbete. Han gjorde de skuggfördragande helt delaktiga under utarbetandet av sitt betänkande och ansträngde sig för att uppnå kompromisser.
Betänkandet, som behandlar viktiga frågor om informationssamhället, är ett viktigt steg mot att skapa ett Internet som garanterar våra medborgare både säkerhet och deras grundläggande friheter. Gränserna mellan frihet och säkerhet slutar inte vid den virtuella världens gränser. Stavros Lambrinidis har i betänkandet beaktat kampen mot it-brottslighet, barnpornografi, identitetsstöld och bedrägerier samt kränkningar av upphovsrätten. Han har försökt involvera Europol och gör det klart att de nuvarande lagarna i den fysiska världen också måste tillämpas i den virtuella världen.
Samtidigt lyckas han hitta en balans mellan skyddet av medborgerliga rättigheter, yttrandefrihet, skydd av personuppgifter och rätten att helt radera data på Internet. Hittills har Internet aldrig glömt något. En del av oss kan vara glada över att Internet inte fanns när vi var 13, 14, 15 eller 16 år gamla, när vi begick de ungdomssynder som vi nu inte vill hitta på YouTube eller Facebook.
Han framhåller behovet av tillgång till information och framför allt tillgång till Internet och respekt för immateriella rättigheter. Jag är mycket väl medveten om att för många ledamöter går betänkandet inte tillräckligt långt i skyddet av immateriella rättigheter och upphovsrätt. Låt oss arbeta på det genom direktivet om skyddet av immateriella rättigheter och framhålla dessa frågor i det direktivet.
I betänkandet görs det klart att censur på Internet eller spärrning av tillträdet till nätverket, så som planerats eller redan genomförts i vissa av EU:s medlemsstater, är åtgärder som inte är värdiga vårt upplysta samhälle. Det görs också klart att Europeiska unionen inte ska följa de totalitära staternas exempel och avskära sina medborgare från information eller förse dem med information enligt principen om information enligt behov.
Jag är nöjd med att vi här har ett balanserat betänkande som beaktar informationssamhället behov och det skulle glädja mig om både min och andra grupper gav betänkandet bredast tänkbara stöd i morgon så att vi kan utveckla ett Internet i samhällets intresse.
Roberta Angelilli
för UEN-gruppen. - (IT) Herr talman, mina damer och herrar! Andra ledamöter har redan sagt det men jag vill upprepa att Internet inte bör kriminaliseras eller censureras eftersom det ger möjligheter till kommunikation, socialisering, information och kunskap, men det finns trots detta ett behov av att utveckla en global strategi för att bekämpa it-brottslighet.
Vi måste framför allt skydda barnen och utbilda och informera föräldrar och lärare om de nya potentiella farorna på webben. Det är de mål som EU måste klara att effektivt verka för och jag vill gratulera föredraganden till ett väl utfört arbete.
Trots sanktioner och den ganska höga skyddsnivå som erbjuds av medlemsstaternas lagstiftning om sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp mot barn och barnpornografi, måste standarden för skyddet av barnen höjas ytterligare, inte minst på grund av den fortlöpande utvecklingen av nya tekniker, särskilt Internet, och pedofilers användning av nya former av sökandet efter kontakt med barn på Internet.
Det var av just detta skäl som jag valde att lägga fram ett förlag till ändring av betänkandet, där medlemsstaterna uttryckligen uppmanas att uppdatera sin lagstiftning om minderårigas användning av Internet, framför allt genom att införa brottet grooming (kontaktsökning med barn i brottsligt uppsåt via Internet), så som detta definieras i Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp från oktober 2007.
Eva-Britt Svensson
för GUE/NGL-gruppen. - Herr talman! Ett stort tack till Stavros Lambrinidis för att han har lyckats med att både respektera säkerheten på Internet och samtidigt skydda och respektera de ovärderliga grundläggande rättigheterna. Jag utgår ifrån att skyddet av våra grundläggande rättigheter i enlighet med det här betänkandet också kommer att få stöd när vi ska ta beslut om telekom-paketet. Det finns klara samband mellan detta betänkande och telekom-paketet. Jag hoppas att vi också då är överens om att de fri- och medborgerliga rättigheterna är viktiga att skydda.
Internet har, som flera av kollegerna har sagt, inneburit starkt ökade möjligheter för yttrandefrihet. Medborgare som normalt inte har tillgång till de stora mediernas debattsidor kan via Internet väcka opinion och driva frågor. Det är en ny arena för åsiktsutbyte som vi så väl behöver för politisk mobilisering. Den innebär ökade möjligheter för medborgarna att granska beslutsfattarna. Det viktiga är att medborgarna själva har möjligheten att granska lagstiftare och andra makthavare. Det har inneburit ökade kunskaper. Framför allt har vi också fått möjligheter till utbyte och kontakter människor emellan från olika kulturer och olika delar av världen.
När vi diskuterar den här frågan är det också viktigt att vi ser till att vi får en verklig yttrandefrihet, och garantier mot censur och kontroll av exempelvis åsikter, information och opinionsbildning. De grundläggande mänskliga rättigheterna, yttrandefrihet och personlig integritet, är viktiga demokratiska inslag och måste alltid både skyddas och respekteras. Internet är därför idag en viktig faktor i vårt demokratiska samhälle och ska så förbli.
Därför vill jag att vi röstar emot ändringsförslag fem om att ta bort följande text ”Garantera att det inte blir straffbelagt att uttrycka kontroversiella politiska åsikter via Internet”. Skulle detta ändringsförslag gå igenom så innebär det ett demokratiskt bakslag. Vem avgör vad som är kontroversiella politiska åsikter? Det är en demokratisk rättighet att få ge uttryck för olika politiska uppfattningar.
Internetanvändarnas rätt att varaktigt kunna radera personliga uppgifter som finns på webbplatser är också viktig. Självklart ska brottslighet på Internet motarbetas, liksom all kriminell verksamhet, men det ska också ske på ett rättssäkert sätt, i enlighet med straffrätten, som i andra fall av kriminalitet.
Brott på Internet som begås mot barn är särskilt allvarliga. Här följer vi Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. Det finns andra grupper som också har drabbats. Jag tänker speciellt på kvinnor som fallit offer för sexslavhandel. Sexindustrin använder idag Internet och det sexualiserade våld som många kvinnor och barn råkar ut för. I detta sammanhang vill jag påminna mina kolleger om att de kan stödja en skriftlig förklaring som handlar om att sätta stopp för det här våldet, skriftlig förklaring nummer 94.
Jag vill avsluta med att också ta upp den fara som vi har sett när det gäller det så kallade kriget mot terrorismen. Det har ibland lett till att regeringar har gjort orimliga inskränkningar i yttrandefriheten och den personliga integriteten. Dessa inskränkningar har lett till en säkerhetsfara för medborgare. Olika länders säkerhetstjänster har handlat med personuppgifter som de fått fram via övervakning på Internet. Det har inneburit fara för människors liv när någon till exempel tvingats fly från sitt land på grund av politiskt förtryck. Jag uppmanar till stort stöd till betänkandet imorgon!
Hélène Goudin
för IND/DEM-gruppen. - Herr talman! Jag fascineras dagligen över det fantastiska redskap som Internet är, men Internet är, hur mycket än EU motsätter sig det, ett globalt nätverk av datorer, inte ett europeiskt. Att tro att dekret från Bryssel eller Strasbourg skulle kunna ändra på det är ganska otroligt och mycket världsfrånvänt. Man kan med fog hävda att EU är fel forum för att lösa den typ av problem som lyfts fram i betänkandet. Låt mig ta fram ett par exempel. I betänkandet jämställs rätten till Internet med rätten till skolgång. Det är ganska magstarkt när vi vet att rätten eller möjligheten till skolgång inte är en självklarhet i många EU-länder.
Skydd och främjande av enskildas rättigheter på nätet och den balans som bör finnas mellan integritet och säkerhet är oerhört viktig, men ska inte heller lösas på EU-nivå. Det är ett internationellt problem som i första hand ska behandlas internationellt.
En annan fråga som ligger mig varmt om hjärtat är fildelning. Här uppmanas vi att tillämpa gemensamma straffåtgärder till skydd av immateriella rättigheter. Jag anser bestämt att det är medlemsstaterna som ska avgöra vad ett brott är och vilka eventuella påföljder det kan få. Att som EU helt och hållet gå på musik- och filmindustrins linje är fullkomligt oacceptabelt. Inte minst med tanke på att man försöker kriminalisera en hel generation.
Avslutningsvis vill jag påstå att försöket att överhuvudtaget lagstifta på de här områdena är vanskligt eftersom tekniken är långt mycket snabbare än politiken.
Urszula Gacek
- (EN) Herr talman! Jag vill tacka föredraganden för att han tagit in mitt förslag om att uppmuntra tillverkare av programvara att vidta ytterligare åtgärder för att spärra tillgången till webbplatser med pornografi och våldsinslag.
Detta är en särskilt angelägen fråga för föräldrar. Det är en realitet att våra barn ofta är mer datorkunniga än vi själva. Föräldrar kan vara vagt medvetna om att de kan aktivera filter i webbläsare men det kräver en smula kunskap om programvaran samt ett medvetet beslut om att aktivera systemet.
Om filtren som standard förinstallerades i läget ”på” är det troligt att många fler barn - inklusive de yngsta som alltmer använder Internet på egen hand - skulle skyddas mot att oavsiktligt hamna på webbplatser som är skadliga för dem. Jag vädjar till tillverkarna att hörsamma vårt förlag. De bör inte betrakta detta som ett påbud eller en inskränkning utan snarare som ett marknadsföringstillfälle. Om jag hade valmöjlighet mellan att köpa två jämförbara datorer och såg att en av dem var märkt som barnvänlig, som bekräftelse på att filtren förinstallerats, skulle jag som förälder välja den produkten. Med tiden kan föräldrar genom att göra sådana val se till att den blir branschstandard. Jag hoppas verkligen att vi kan uppnå detta i samarbete med branschen.
Alin Lucian Antochi
. - (RO) Internet har nu nått en ny fas och betraktas redan som ett viktigt verktyg i näringslivet och även som ett globalt forum för att framföra olika åsikter.
Denna utveckling har dock lett till vankelmodiga attityder. Å ena sidan fortsätter Internet att erbjuda fantastiska möjligheter och fungerar som katalysator för utveckling inom utbildning, kultur, ekonomi och sociala företeelser, å andra sidan uppfattas det som en plattform som kan användas för att befordra våld och som påverkar människors frihet och säkerhet.
På grund av sin globala natur har Internet också blivit en fara för privatlivet, eftersom medborgarnas Internetverksamheter ofta övervakas av regeringar, polismyndigheter, företag och även av kriminella och terrorister, vilket ibland även leder till identitetsstöld.
I detta läge måste den rättsliga skiljelinjen dras mellan att skydda medborgarnas säkerhet och grundläggande friheter på Internet och obegränsad övervakning av deras verksamheter av olika myndigheter så att lagstiftningen blir effektiv och inte överdriven i de åtgärder som vidtas för att bekämpa brott. Det är därför nödvändigt att fastställa globala normer för skydd av personuppgifter, säkerhet och yttrandefrihet genom kontinuerligt samarbete mellan Internetoperatörer och Internetanvändare.
Det är också viktigt, och här stöder jag helt föredraganden, att granska och fatställa gränser för det samtycke som begärs av användarna, oavsett om det kommer från regeringar eller privatföretag, när det gäller att ge upp en del av sin integritet i utbyte mot vissa Internettjänster eller behörigheter.
Herr talman! Sist men inte minst anser jag att medlemsstaterna måste anstränga sig för att få sina nationella lagstiftningar att stämma överens när det gäller skyddet av de grundläggande rättigheterna på Internet, eftersom detta är något som också kan bidra till utformandet av en gemensam strategi för kampen mot it-brottslighet eller terrorism.
Jag vill framföra mina gratulationer till Stavros Lambrinidis och hela gruppen som bidragit till utarbetandet av betänkandet.
Sophia in 't Veld
- (NL) Herr talman! Jag vill instämma i de beröm som redan har framförts till föredraganden, som har utarbetat ett fantastiskt bra betänkande. Jag vill helt kort ta upp ett par punkter.
För det första har vi under senare år sett att företagens och myndigheternas lagring av personuppgifter ökar explosionsartat. Myndigheterna utnyttjar företagsdatabaser men vi ser att olika nivåer av skydd tillämpas för den första och den tredje pelaren - vilket jag anser oerhört oroande.
Den andra punkten - och jag är glad över att mitt ändringförlag om detta har antagits - är att även brottslingarna utnyttjar Internet till sin fördel på alla tänkbara sätt. Identitetsstölderna ökar alarmerande och vi måste därför be Europeiska kommissionen att skapa en kontaktpunkt för stöld av detta slag - inte bara som ett medel för informationsutbyte utan också till nytta för de drabbade.
För det tredje behövs det verkligen globala standarder. Arbete pågår också för detta men sådana standarder måste utarbetas inom ramen för en öppen demokratisk process och inte bara av Europeiska kommissionens tjänstemän som förhandlar med tjänstemän från Förenta staterna.
Slutligen talar Europeiska kommissionen talar ofta vackra ord om frihet och medborgerliga rättigheter men jag har märkt att under ledning av kommissionsledamot Franco Frattini och också med hjälp av rådet har oräkneliga åtgärder vidtagits på senare år som gör det möjligt att spionera på medborgarna dygnet runt och att inskränka deras friheter. Det är på tiden att vi utvärderar vad som har skett och vilka konsekvenser det har medfört. Jag vill därför avsluta med ett förslag till kommissionen: Jag uppmanar den att införa en särskild kommissionsledamot för medborgerliga rättigheter och friheter under nästa mandatperiod.
Talmannen
- Jag gav Sophia in't Veld lite extra tid eftersom hon har 400 anhängare på Twitter. Jag har bara fått nio. Fyrahundrafemtio nu.
Jean-Paul Gauzès
- (FR) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag talar på vår kollega, Jacques Toubons vägnar.
Jag vill först tacka Nicolae Vlad Popa, som har gjort ett utmärkt arbete i att försöka nå fram till en kompromiss som är acceptabel för oss alla trots de extrema ståndpunkter i frågan som vissa ledamöter i Europaparlamentets socialdemokratiska grupp och i gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen har intagit.
I betänkandet väcks viktiga frågor om att hitta en balans mellan säkerhet och de grundläggande friheterna på Internet. Även om teknik för många är synonymt med framsteg och möjligheter är den inte utan risker. Det är till exempel viktigt att garantera yttrandefrihet och information om det nya mediet, samtidigt som vi ser till att respekt samtidigt visas för andra grundläggande friheter, så som skyddet av människors privatliv och personuppgifter och för immateriell äganderätt.
Föredraganden Stavros Lambrinidis, som har gjort ett utmärkt arbete, har därför beaktat de nya typerna av Internetbrottslighet och de faror som de innebär, särskilt för barnen. Tyvärr förblir betänkandet mer oklart och till och med farligt på andra punkter.
Syftet med de ändringförslag som lagts fram av Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis och Jacques Toubon är att göra klart att angreppen mot grundläggande friheter inte bör stödjas i yttrande- och informationsfriheten namn.
Medlemsstaterna och Internetoperatörerna bör behålla ett visst manöverutrymme så att de kan hitta de bästa lösningarna för att se till att somligas rättigheter inte helt förhindrar andra att utöva sina rättigheter. Lagar måste tillämpas på Internet så som överallt annars. Internet kan inte vara ett virtuellt utrymme där en handling som utgör ett brott i den verkliga världen anses vara tillåtlig och till och med skyddas helt enkelt till följd av teknikens effekter och det sätt på vilken tekniken används. Demokratiska samhällens rättsstatsprincip står på spel.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Herr talman! Jag vill gratulera min kollega och vän Stavros Lambrinidis till det betänkande han har utarbetat och dessutom till den helt balanserade muntliga förklaringen till vad han försöker uträtta genom betänkandet.
Jag har tagit med en bok: fördrag om upprättande av en konstitution för Europa. Denna bok godkändes av 90 procent av de spanska väljarna och av en majoritet av de nationella parlamenten i de länder som vi parlamentsledamöter tillhör.
Den trädde inte i kraft på grund av vissa vårigheter av politisk art, men texten är viktig eftersom den inbegriper Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna - och personligen ser jag det som ett uppdrag från mina väljare. Enligt min mening innehåller stadgan de principer som Stavros Lambrinidis beskriver i sitt betänkande.
För det första är Internet ett område av frihet, modernitet och lika möjligheter, där människor kommunicerar med varandra, blandas med och ger varandra information, utbyter idéer och delar med sig av kunskap. Denna rätt erkänns i artikel II-71 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa.
För det andra borde Internet skydda friheten och utvecklingen av informationssamhället på ett sätt som är förenligt med respekten för immateriella rättigheter och skyddet av användarnas privatliv. De immateriella rättigheterna och även användarnas rätt till integritetsskydd erkänns i artikel II-77 i utkastet till europeisk konstitution.
För det tredje behöver vi söka efter en lämplig balans mellan skyddet av rättigheter, främjandet av det erbjudna innehållet och den lagliga marknaden för digitalt innehåll på Internet samt en utveckling som är öppen för de nya bolagsformer som uppkommer på nätet. Vi måste också ta itu med skyddet av personuppgifter, som också erkänns i artikel II-68 i utkastet till konstitution.
Jag anser således att Lambrinidisbetänkandet täcker dessa angelägenheter. Uppenbart går det inte in i detaljer om villkor, krav, konsekvenser och sanktioner som uppkommer från missbruk av Internet, men jag anser att det skulle vara passande för ett lagstiftningsdokument, och för närvarande är det inte det som vi debatterar.
Claire Gibault
- (FR) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Som konstnär blir jag beklämd. Jag är mycket chockad över bristen på intresse för kultursektorn i Stavros Lambrinidis betänkande.
Jag vill framhålla att vi alltid bör skydda den enskildes rättigheter som helhet, i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och att vi bör garantera rättigheterna och friheterna för alla berörda parter. Informationssamhället håller på att bli en allt viktigare ekonomisk sektor, men även en viktig källa till innovation och kreativitet som underbygger moderna tiders ekonomi.
Detta innebär bland annat att allas tillgång till en mångsidig kultur och till utbildning måste garanteras inom ramen för respekten av gemenskapsrätten och att värdet av upphovsrättinnehavares och utövares kreativa arbete, även i den digitala ekonomin, vederbörligen måste erkännas. Ett sådant erkännande innebär dock att de ska få ersättning för alla sätt på vilka deras kreativa bidrag används så att de kan försörja sig på sitt yrke och ha full frihet att ägna sig helt åt det.
I detta sammanhang bör immateriella rättigheter inte ses som ett hinder utan i stället som en drivkraft för kreativa verksamheter, särskilt i samband med utvecklingen av nya online-tjänster.
Jag anser dock att även på Internet måste rasistiska, hatfyllda eller revisionistiska uttalanden beivras. Yttrandefriheten måste utövas ansvarsfullt. Den rätta balansen måste hittas mellan friheten att få tillträde till Internet, respekten för privatlivet och skyddet av immateriell äganderätt. Mina damer och herrar! Jag uppmanar er därför att stödja mina ändringförslag 2 till 6.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Herr talman! Det har nästan blivit en vana för oss att granska ett betänkande om Internet vid varje plenarsammanträde. Det är bra, eftersom det ger medlemsstaterna och Europeiska unionen möjlighet att till sist verkligen ta itu med dessa aktuella frågor om användningen av Internet. Jag gratulerar min ärade vän Stavros Lambrinidis till att han gick med på att ta med ledamöternas ändringförslag i sitt mycket omfattande betänkande, vilket därmed tillfördes flera nya aspekter om det ämne som är under debatt.
Förra gången granskade parlamentet frågor i samband med videospel på Internet och farorna för minderåriga samt EU:s finansieringsmekanism för ett säkert Internet för minderåriga. Dagens debatt övertygar mig mer och mer om att allting i slutänden kondenseras till en fråga om den rättsliga uppläggningen.
Det är därför som jag anser att det enda vi bör efterlysa är en undersökning på rättslig nivå av flera frågor som uppkommer av användningen av Internet. Betänkandet är därför till nytta som en katalog som behöver granskas i grunden av juridiska experter, som sedan ska genomföra det forskningsarbete som kommer att ge de olika intressenter som nämns i betänkandet verktygen att utarbeta lagförslag som garanterar rättsstatsprincipen i fråga om en demokratisk användning av Internet. Naturligtvis kan vi inte tala om demokrati när inte varje medborgare har rätt att oberoende av sin ekonomiska ställning använda Internet. Så är inte fallet i dag men vi hoppas att det en dag kommer att bli det.
Katrin Saks
- (ET) Mina damer och herrar! Kan ni föreställa er livet utan Internet? Det kan till exempel inte jag längre. Jag kommer från Estland, som är världsledande på Internettillgång. Det är förmodligen därför vi också har större erfarenhet av farorna på Internet, alltifrån det it-angrepp som riktades mot vårt land för två år sedan till att våra barn enligt internationell forskning har fallit offer för it-förföljelse i högre utsträckning än barnen i många andra länder.
Genom flera av de betänkanden som har antagits på senare år har Europaparlamentet försökt att svara på frågan: Vad är Internet? En mer relevant fråga i dag är om Internetvärlden är ett separat område, som om det vore en virtuell värld som inte ingår i det verkliga livet, eller om det är en del av den offentliga sfären. Detta diskuteras också av Stavros Lambrinidis i hans betänkande, där han konstaterar att vår huvuduppgift är att hitta en lämplig balans mellan personlig integritet och säkerhet.
Yttrandefriheten åberopas genast så fort begränsningar av Internetfriheten nämns - yttrandefriheten är rätten att sprida idéer, åsikter, övertygelser och annan information, men det innebär också ansvar. Jag vill tacka föredraganden och hoppas att vi alla kommer att ha styrkan att hitta svaret på frågan: Vad är Internet? Kan det regleras, och i så fall, hur ska det ske? Eftersom Internet är ett av de tydligaste tecknen på globalisering måste vårt förhållningssätt till ämnet också vara internationellt.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
- (BG) Mina damer och herrar! Innehållet i betänkandet lever helt upp till sin titel. Det täcker rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter och syftar till att skydda barn mot brott. Jag gratulerar föredraganden!
Internet är en värld där förhållanden dyker upp som inte uttryckligen definieras som kränkningar av rättigheter och friheter eller som brott mot dessa. Möjligheter att yttra sig, hitta information och sociala kontakter ersätts ofta av det rakt motsatta. Internet är en fertil grogrund för att kringgå bestämmelser och har inga inskränkningar av yttrandefriheten.
Under omständigheter som erbjuder anonymitet och utan några kontroller är resultatet av detta ett förnekande av ansvar när det gäller att välja och använda språkliga uttryck. Dessa genomsyras ofta av slang, cynism och även av grovt språk. De frambringar ett språk fyllt av misstroende och hat, som övergår till dagligt bruk, blir en förebild och imiteras och formar en viss attityd.
Sådant språk bidrar inte till ett barns sociala, andliga och moraliska välfärd och leder inte till kultur och värderingar. Det är därför jag riktar min uppmärksamhet mot behovet av en separat analys av det språk som används på Internet och om det påverkar barnets personliga utveckling.
Csaba Sógor
- (EN) Herr talman! Jag är en av de personer som skulle vilja värna om Internets fortsatta frihet. Skaparna av Internet hade stor tilltro till mänsklighetens grundläggande godhet och jag tenderar att dela den tilltron. Tyvärr möts vi ofta när det gäller Internet, precis som i alla mänskliga samhällen, av det sorgliga faktum att regleringar krävs för att se till att de som inte kan skydda sig själva ändå skyddas. Individens säkerhet är en grundläggande rättighet, precis som yttrandefriheten och rätten att uttrycka sig.
Styggelser som barnpornografi och pedofili, liksom Internetbedrägerier, måste stoppas. Vi kan inte tolerera Internetrövare av något slag, och medan vi diskuterar detta ämne som är av stort intresse vill jag uppmärksamma er på ett mycket mindre diskuterat faktum: Internet är också fullt av webbplatser som uppmuntrar till hat, våld och intolerans mot minoriteter av alla slag, bland annat etniska minoriteter. Det är en aspekt av Internet som behöver vår uppmärksamhet. Vi måste se till att minoriteterna också känner sig skyddade. Det är oacceptabelt att många extremistgrupper använder Internet för att väcka hat och främlingsfientlighet.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Herr talman! Jag vill uppmärksamma er på flera problem i samband med Internet.
För det första vill jag ta upp skyddet av personuppgifter och skyddet av konfidentialiteten i samband med e-röstning, som gör det möjligt för personer med funktionshinder att utöva sina medborgerliga rättigheter. För det andra vill jag nämna skyddet av immateriella rättigheter i samband med konstnärligt material som lätt kan överföras via Internet. En annan fråga gäller skyddet av barn mot skadligt innehåll, exempelvis våldsskildringar och pornografi, genom lämpliga filter och utbildning av föräldrar. Den fjärde frågan är problemet med skydd av barnen mot pedofiler och kidnappare, och även möjligheten att spåra upp brottslingar med hjälp av de spår som de lämnat på Internet, t.ex. pedofilens adress, eller inspelningar av brott gjorda med hjälp av mobiltelefoner och sedan upplagda på Internet. Om de uttalanden som gjordes på Internet av en ung man i Tyskland inte hade nonchalerats hade hans offer fortfarande varit vid liv: nämligen de elever och lärare han sköt. Nästa fråga, som faktiskt är den viktigaste, gäller respekten för yttrandefriheten, och här ska lagen respekteras precis som inom alla andra områden. En del av dessa problem kräver nya tekniska lösningar. Jag gratulerar föredragande.
Ján Figeľ
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag skulle vilja tacka alla talare för deras engagerade och intressanta bidrag. Jag vill bara lägga till två punkter om vad jag sa inledningsvis. Vi delar till exempel våra omsorger om de immateriella rättigheterna och det balanserade förhållningssätt som behövs här. Det här är viktigt för informationssamhällets generella framväxt eller utveckling. Skyddet för dessa immateriella rättigheter måste som sig bör avvägas mot de grundläggande friheter och rättigheter som räknas upp i betänkandet, bland annat rätten till privatliv, skyddet av personuppgifter och rätten att delta i informationssamhället.
Många av er nämnde barnen - de minderåriga - skyddandet av dem som förmodligen mest möter dessa hot, och de sitter vid datorn dagligen. Här vill jag inte bara rekommendera utan starkt uppmana parterna, medlemsstaterna och institutionerna att samarbeta om programmet för ett säkrare Internet 2009-2013. Det finns en ganska ansenlig budget för detta. Åtgärder har redan vidtagits i fråga om otillbörligt eller olagligt innehåll men också mot skadligt beteende som grooming och mobbning, så som har nämnts.
Det finna många frågor men jag vill förespråka genomförandet av allvarligt menade politiska åtgärder för nationella och internationella åtaganden. Vi har ett direktiv om privatlivet och elektronisk kommunikation, en rad konkreta åtgärder och handlingsplaner, ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur. Det är därför som jag sa att vi inte behöver mer lagstiftning utan snarare ett tillbörligt och lämpligt genomförande och sedan naturligtvis vidareutveckling och förbättringar. Någon nämnde med rätta telekom-paketet. Gårdagens trepartssamtal ger stort hopp om en slutlig överenskommelse.
Jag vill avsluta med att säga att detta år utsetts till Europeiska året för kreativitet och innovation vars paroll är: tänk, skapa, förnya. Vi kan kanske alltså inte tänka oss världen utan Internet men det är viktigt att tänka och skapa och förnya för att göra Internet säkrare och närmare människor och mänskligt ansvar.
Stavros Lambrinidis
föredragande. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka kommissionen. För att göra tolkarnas liv lättare - eftersom jag talar utan manus - framför jag det undantagsvis på engelska.
Jag respekterar känslorna hos dem som är oroade över skyddet av de immateriella rättigheterna. Men jag har intrycket av att de utkämpar en strid om fel betänkande. Mitt betänkande är inte ett en-fråge-betänkade. Det är ett betänkande som i generella ordalag handlar om skyddet av de grundläggande rättigheterna och säkerheten på Internet, och det är just därför som det fått enhälligt stöd.
I den mån det hänvisas till immateriella rättigheter, skulle man efter att ha lyssnat till anförandena, kunna tro att dessa ignoreras i betänkandet. Låt mig särskilt läsa upp hur balanserade vi har försökt att vara i betänkandet. I punkt 1 k uppmanar vi rådet att ”Gå vidare med antagandet av direktivet om straffrättsliga åtgärder till skydd av immateriella rättigheter - efter en bedömning som görs i ljuset av samtida innovationsforskning och som avser den nödvändiga och proportionerliga”. Detta är vad som sägs i betänkandet.
Ändringsförslagen är emellertid allt annat än balanserade. Ändringsförslag om att det som efterlyses i betänkandet - vilket är förbud mot systematisk övervakning av alla användare, oavsett om de är misstänkta eller inte och oavsett om de är skyldiga eller inte, bör utgå för att skydda någon säkerhetsrätt - är allt annat än balanserat. De uppmanar oss att helt överge grundläggande rättigheter för att skydda någonting annat.
För det andra invänder jag mig mot ändringsförslag om att stryka eller vattna ur en mycket exakt och specifik hänvisning i betänkandet - att det inte ska vara straffbelagt att uttrycka kontroversiella politiska åsikter - och jag är glad att höra att många andra i den här lokalen gör detsamma.
Rätten att uttrycka politiska åsikter måste skyddas, särskilt om de är kontroversiella. Om alla i lokalen var överens med varandra skulle vi inte behöva lagstiftningen om yttrandefrihet. Det är för de tillfällen när vi inte är det - och särskilt för att skydda uttryckandet av åsikter som kan göra folk som mig eller andra särskilt upprörda - som vi har dessa lagar. Denna hänvisning i betänkandet handlar inte om ”kriminella” uttalanden. Det talas uttryckligen om ”kontroversiella politiska åsikter”. Jag uppmanar därför alla att stödja denna särskilda punkt i betänkandet och att stödja betänkandet i allmänhet.
Jag är djupt tacksam mot alla - även mot dem som inte är överens med mig - som har varit här i kväll. Jag vet att det inte är lätt. Tack för ert stöd under alla dessa månader som ledde fram till detta betänkande. Jag er fram emot att arbeta med er på era betänkanden i framtiden och visa er liknande förståelse och stöd.
Talmannen
- Tack kolleger! Tack Manolis Mavrommatis för ert yttrande och ett särkilt tack till föredraganden Stavros Lambrinidis för hans framgång och för ett viktigt och intressant betänkande.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen äger rum på torsdag den 26 mars 2009.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Neena Gill  
skriftlig. - (EN) Jag gratulerar föredraganden till detta betänkande. Jag anser att Internet har förbättrat européernas liv på oräkneliga sätt. Det har ökat vår förmåga att få tillgång till kunskap, bidragit till vår förståelse av världen runt omkring oss och förstärkt våra sociala relationer till andra människor.
Men väljare säger mig att de också är oroade över farorna på Internet. Vi har tillgång till fantastisk teknik men just den frihet den ger oss har också gett kriminella möjlighet att missbruka tekniken. Detta betänkande, vars fokus ligger på de grundläggande rättigheterna, kommer att föra långt när det gäller att göra Internet säkrare. Vi talade under förra sammanträdesperioden om behovet av att ta itu med barnpornografi. Genom att balansera frihet och säkerhet, kommer de förslag om vi har röstat om i dag att bilda ytterligare ett viktigt verktyg i kampen mot detta hot.
I betänkandet tas även upp farhågor om e-analfabetism. Vi kan inte utvecklas tillsammans som ett samhälle om vi genom att främja nya friheter för somliga begränsar rättigheterna för dem som är mindre vana vid Internet. Vi har gladeligen tagit till oss de djupgående förändringar som Internet har medfört. För att komma ännu längre framåt bör vi förskjuta vårt intresse till att lika villigt hantera de negativa sidorna av denna revolution.
Daciana Octavia Sârbu  
Det är välkänt att Internet blir allt svårare att kontrollera, men att skydda den grundläggande rätten till privatliv på Internet och se till att Internet blir säkrare måste ingå bland prioriteringarna för medlemsstaternas regeringar.
Internetanvändningen erbjuder oräkneliga fördelar, men vi får inte glömma risken för missbruk som en del Internetanvändare är utsatta för.
För att begränsa detta missbruk är det därför vår plikt att fastställa standarder för uppgiftsskydd, säkerhet och yttrandefrihet på både europeisk och medlemsstatlig nivå.
Å andra sidan måste skyndsamma åtgärder vidtas för att bekämpa it-brottslighet och i fråga om detta ämne vill jag framhålla vikten av att utforma en global strategi.
Jag insisterar på att när det gäller kampen mot it-brottslighet måste det finnas aktiv samverkan mellan polismyndigheter, Internetleverantörer, användare och andra berörda aktörer.
Avslutningsvis vill jag säga att rätten till utbildning och Internettillgång, samt säkerheten och skyddet av rättigheterna för dem som använder Internettjänster måste garanteras.
