Effekten av reklam på konsumenters beteende (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är betänkandet av Philippe Juvin, för utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, om effekten av reklam på konsumenters beteende.
Philippe Juvin
föredragande. - (FR) Herr talman, mina damer och herrar! Varför ett betänkande om reklam? Därför att reklam kan vara både det bästa och det värsta som finns.
Den kan vara det värsta som finns om den är vilseledande, om den är påträngande, om den är bedräglig, om den inte följer spelreglerna, om den i slutändan inte levererar det konsumenten förväntar sig av den, vilket är information. Den kan vara det bästa som finns eftersom reklam också är ett fantastiskt verktyg för ekonomisk utveckling. Reklamen smörjer ekonomins kugghjul, och som vissa har sagt ger välproducerad reklam också konsumenten möjlighet att göra jämförelser och stimulerar på vissa sätt konkurrensen.
Reklam är alltså inget nytt, så varför en ny text när det redan finns texter? Det finns flera olika skäl. Först och främst är reklamen inte vad den har varit. Nyligen läste jag i en amerikansk rapport, och situationen är liknande i Europa, att näthandeln den 29 november förra året, alltså under en enda dag, omsatte över 1 miljard US-dollar. Detta innebär en betydande ökning av näthandeln och nätannonseringsverktygen. En av drivkrafterna bakom detta betänkande är att de texter som reglerar reklamen ibland är helt irrelevanta för de verktyg som har börjat användas på senare år.
Reklamen kan vara påträngande och är det också i allt större utsträckning; den invaderar privatlivet. Det finns också ett helt nytt inslag i reklamen, och detta täcks inte av texterna. Reklamen kan vara dold. Reklam kan göras i smyg. Det finns ett berömt exempel på Facebook, ett av de sociala nätverken - ett nytt verktyg som inte omfattas av lagstiftningen - där grupper av personer rapporterar ett påstått fel på en produkt. Detta kan bokstavligt talat förstöra ett varumärke på några dagar eller veckor.
Det är alltså uppenbart att reklamen av i går är något helt annat än dagens reklam, som använder verktyg som inte fanns förut. Det jag tänker på är beteendestyrd annonsering, riktad annonsering och läsning av privata e-postmeddelanden. Skulle någon här vilja eller acceptera att deras privata e-post lästes? Detta är faktiskt något som i dag sker i reklamsyfte.
I grund och botten, mina damer och herrar, tror jag att vi måste tänka på några mycket grundläggande värderingar: respekten för privatlivet och skyddet för de mest sårbara personerna, för vi vet mycket väl att barn är bland de mest sårbara personerna som utsätts för så kallad beteendestyrd annonsering, vilket innebär reklam som inriktar sig på deras vanor. Dessa barn förstår inte att det här är reklam som inte skickas till dem av en slump. Det är reklam som är inriktad på deras individuella val. En vuxen kanske förstår detta, men det gör inte ett barn.
Med ny teknik följer nya utmaningar: betydande ekonomiska utmaningar. Vi inser att detta i grund och botten är en politisk debatt. Problemet är löst, enligt vissa yrkespersoner som minst av allt vill att reklambranschen ska påverkas. Vissa branschföreträdare förklarar också för oss att konsumenterna faktiskt förvarnas genom långa och mycket detaljerade sekretessförbindelser på webbplatser. Vi vet att det i praktiken inte är någon som läser dessa långa och obegripliga sekretessförbindelser, och att de när de läses inte förstås eftersom de i praktiken är oläsbara. Vi ser att vi hela tiden kommer tillbaka till samma fråga. Reklamen måste vara hederlig, den måste respektera människor och den måste respektera privatlivet. Konsumenterna får inte utsättas för spionage och får inte bli måltavlor utan att veta om det. Konsumenterna, medborgarna, måste respekteras.
Herr talman, och jag ska sluta här, vi måste därför ha två mål. Först och främst måste reklamen vara hederlig: alltså mer hederlig, mer respektfull, mer effektiv, och mer respektfull mot privatlivet, men det gäller också medborgarna, och medborgare som är konsumenter måste vara mer medvetna, inte manipulerade, mer välinformerade och mer omdömesgilla. Detta är hela syftet med det här betänkandet.
Herr talman, mina damer och herrar, jag hoppas att ni kommer att acceptera detta betänkande och i stort kommer att rösta för det i parlamentet.
Zuzana Roithová
(CS) Herr talman! Jag välkomnar betänkandet om effekten av reklam på konsumenters beteende. Eftersom betänkandet inte tar upp regleringen av reklam för spel skulle jag vilja nämna att särskilt Internetlotterier och reklam för dessa inte känner några gränser och är lättillgängliga för unga människor. Sju medlemsstater har förbud mot hasardspel på nätet, men de är ändå tillgängliga i dessa länder. Jag är helt övertygad om att vi måste försöka förebygga de negativa effekterna av att bli spelberoende. Vi måste arbeta för ett förbud i hela Europa mot att göra reklam för hasardspel som riktar sig motbarn och ungdomar, eftersom det att utsätta barn för påverkan från annonser för virtuella lotterier är detsamma som att utsätta dem för en kommande fara i livet på samma sätt som om man utsätter dem för obehindrad reklam för alkohol, cigaretter och andra beroendeframkallande substanser. Dessutom omfattas kasinon och hasardspelsannonser ibland inte av några begränsningar ens utanför Internet, vilket innebär att kasinon och reklam ofta finns nära skolor. Jag hoppas att dagens debatt kommer att innebära en förnyad drivkraft för kommissionen att föreslå ett förbud mot hasardspelsreklam med tanke på det mycket tydliga samhällsintresset.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Herr talman! Mina gratulationer till föredraganden, Philippe Juvin, för hans betänkande om effekten av reklam på konsumenters beteende.
Betänkandet utvärderar den gällande lagstiftningen, betonar problemen med dess tillämpning och orättvisa handelsmetoder och uppmärksammar vikten av självreglering, skydd för utsatta konsumenter, till exempel barn, tonåringar och äldre samt behovet av att använda reklam som ett kraftfullt medel för att bekämpa klichéer och fördomar.
Jag utformade yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och jag är glad över och tackar föredraganden för att han tog med alla förslag om att värna om jämställdheten och den mänskliga värdigheten. Jag uppmanar alla inblandade att samarbeta nära med varandra för att bekämpa nedsättande eller vilseledande reklam som förnedrar kvinnor, och att arbeta för sunda normer så att reklamen kan utöva ett positivt inflytande på sociala värderingar, med respekt för den mänskliga värdigheten och för kvinnor och män.
Christian Engström
(EN) Herr talman! Jag skulle vilja säga något om sista strecksatsen i punkt 25, som kommer att bli föremål för en särskild omröstning och som jag hoppas att vi kommer att kunna stryka från betänkandet. I strecksatsen sägs att när sökmotorer visar annonser i samband med ett visst sökord - alltså när någon skriver ett sökord och sökordet är ett varumärke - så skulle detta kräva varumärkesägarens godkännande.
Detta kan verka vettigt vid första påseende, men det strider helt och hållet mot den nu gällande varumärkeslagstiftningen. För det första är varumärken registrerade i 45 olika klasser med varor och tjänster, och man kan ha samma märke i olika klasser i samma register. Detta skulle till exempel betyda att om någon vill att hans visade annons ska kopplas till ordet ”golf” så skulle Volkswagen behöva godkänna det för alla.
Det andra problemet är blotta antalet varumärken. Det finns miljontals varumärken i Europa. Det finns 600 000 bara på harmoniseringsbyrån i Alicante, plus många fler, så om någon skulle vilja göra reklam för något som har anknytning till ordet ”silver” skulle han förmodligen bli tvungen att skaffa tillstånd från tusentals varumärkesinnehavare. Detta är helt enkelt inte praktiskt genomförbart. Om detta röstades igenom - vilket jag inte hoppas - så skulle det i stort sett omintetgöra sökmotorbranschen i Europa, och det skulle omintetgöra den lagliga reklamen och den lagliga konkurrensen. Därför ber jag kollegerna att rösta ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Jaroslav Paška
(SK) Herr talman! Jag vill börja med att säga att det är bra att en diskussion har tagits upp i Europaparlamentet om ohederliga metoder i reklamen, särskilt i samband med framväxten av nya metoder och tekniska lösningar för att göra reklam.
Nya metoder för digital kommunikation har gett reklambyråerna många nya möjligheter. Med de nya möjligheterna för att göra reklam följer dock också nya problem med hårda försäljningsmetoder och vilseledande och utnyttjande av lättlurade barn och ungdomar genom ett intensivt exploaterande av deras känslor. Reglerna för reklam på Internet måste fungera som en motvikt till reklamtextförfattarnas uppfinningsrikedom, och det är mycket viktigt att begränsa sådana metoder och tekniker som gör intrång i privatlivet eller bryter mot etiska regler, eller som ingriper i barnets unika utveckling. Vi måste därför koncentrera oss på en grundlig analys och undersökning av aktuella tendenser, och inrikta oss på att använda nya regler för att begränsa dessa tekniker och möjligheter som gör intrång i familjers och barns privatliv och är till skada för familjers goda utveckling, och vi måste tillämpa dessa regler konsekvent.
Csanád Szegedi
(HU) Herr talman, mina damer och herrar! Först och främst vill jag tacka föredraganden. Utifrån de värderingar jag har, har vi diskuterat en av de viktigaste frågorna på länge. Det enda jag tycker är synd är att diskussionen ägde rum så sent på dygnet. Som påpekas i betänkandet är de som är mest sårbara för reklamen barn och ungdomar, vars fria vilja ännu inte är tillräckligt stark och som är lättpåverkade. Detta gäller inte bara olaglig, lögnaktig och aggressiv reklam, utan också reklam i allmänhet, eftersom vi befinner oss i en ny värld där människor utsätts för ett enormt tryck att passa in i konsumtionssamhället redan i unga år. All slags reklam bör uttryckligen förbjudas i barnprogram.
Vidare vill jag särskilt påpeka att det kanske inte ens är de traditionella medierna, till exempel TV eller radio, som utgör det största hotet mot unga människor, utan Internetvärlden. Det är där reklamen är som mest aggressiv, och det är där den kan skada målkonsumenten som mest. De mest skrupelfria företagen respekterar inte ens personlig information, utan gör intrång i människors privatliv genom användning av sociala nätverk. Detta måste definitivt förbjudas och straffas. När det gäller detta måste vi alla arbeta för att åtgärder vidtas inom Europeiska unionen.
Lara Comi
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag stöder helt och hållet det förslag till resolution om effekterna av reklam på konsumenters beteende som har lagts fram av Philippe Juvin. Med tanke på hur viktig reklamen är inte bara för ekonomin utan också för hemmamarknaden och konsumenterna anser jag att det är mycket viktigt att vidta åtgärder för att eliminera den negativa inverkan som vissa marknadsföringsmetoder kan ha på dem.
Jag uppskattar särskilt föredragandens utvärdering av de befintliga lagstiftnings- och icke-lagstiftningsreglerna och de brister som konstateras i tolkningen och tillämpningen av dessa, något som har förhindrat den önskade graden av samordning.
Vi måste inrikta vårt arbete på att bekämpa otillbörliga affärsmetoder inom reklamsektorn genom att öka omfattningen av de befintliga reglerna.
Förslaget ger en lämplig lösning på det ständiga problemet med att hitta den rätta balansen mellan motstridiga prioriteringar, till exempel yttrandefrihet och konsumentskydd.
Avslutningsvis vill jag ännu en gång gratulera föredraganden och skuggföredragandena.
Miroslav Mikolášik
(SK) Herr talman! De olika typer av reklam som har spritt sig via nya kommunikationskanaler på senare år har blivit ett socialt fenomen som medför risker för utnyttjande av den vanlige konsumentens förtroende.
Enligt min åsikt kräver konsumentskyddet på det här området allra minst ett grundläggande rättsligt skydd, och jag håller med föredraganden och gratulerar honom till hans betänkande och till att han har behandlat ämnet på ett så konstruktivt sätt, till förmån för utsatta grupper, i synnerhet barn och ungdomar, vilket redan har påpekats av vissa tidigare talare. Som läkare stöder jag starkt detta. Vi måste förhindra ett medvetet utnyttjande, där konsumenter fattar beslut på grundval av information som de antar bygger på objektiva fakta eller opartiska studier, när informationen i själva verket är marknadsföring eller rent kommersiell. Jag är bestört över framväxten av det slags reklam som är direkt riktad mot privatkonsumenter, till exempel genom att e-postmeddelanden läses av tredjeparter som utnyttjar dessas innehåll i kommersiella syften. I reklam från företag måste man utan undantag respektera den privata korrespondensens sekretess och följa den lagstiftning som skyddar integriteten.
Seán Kelly
(GA) Herr talman! Det är svårt att vara säker på något när det gäller detta, särskilt i fråga om effekten av reklam på medborgarnas beteende. Varje dag kommer nya undersökningar, och alla visar olika resultat.
(EN) Men reklam är lönsamt; privata företag spenderar miljoner på radio-, TV- och tidningsreklam samt på dold reklam i form av sponsring. Samtidigt ligger det ett dilemma i att bedöma den. Å ena sidan finns det de som säger att ett av sätten att bota alkoholism är att förbjuda reklam. Ändå har vi sett användningen av droger öka explosionsartat de senaste årtiondena, och eftersom de är olagliga är det inte bara så att ingen reklam görs för dem, utan de kan inte heller köpas över disk.
Därför tror jag att det finns ett behov av en oberoende analys och en ordentlig granskning på EU-nivå, utan några egenintressen inblandade, för att vi verkligen ska kunna fastställa vad som är bra och vad som är dåligt, vad som är till nytta och vad som inte är det, och därefter kan vi utarbeta reglerna. Utan detta tror jag att vi kommer att få olika undersökningar den ena dagen efter den andra, med de olika resultat som de personer som har beställt dem vill ha.
Johannes Hahn
Herr talman! Å kommissionens och särskilt vice ordförande Viviane Redings vägnar vill jag tacka föredraganden för detta värdefulla betänkande som innehåller en analys av flera viktiga frågor som rör effekterna av den moderna reklamen och konsumenternas beteende. För att ta reda på vilket som är det bästa sättet att hantera de utmaningar som uppstår genom utvecklingen av Internet och den nya tekniken har kommissionen gjort omfattande utredningar av det befintliga juridiska ramverket för dataskydd under 2009 och 2010.
Utredningarna har bekräftat att de bakomliggande principerna för den befintliga EU-lagstiftningen för dataskydd fortfarande i hög grad är giltiga. Det blev dock också uppenbart att EU behöver en mer övergripande och konsekvent hållning i sin politik för skyddet av personuppgifter inom och utanför EU. Därför antog kommissionen den 4 november ett meddelande om en övergripande hållning till skyddet för personliga uppgifter i Europeiska unionen.
Nätreklamen ger många fördelar för Europas medborgare, särskilt genom att ge dem fri tillgång till tjänster. Många av spårningsteknikerna - visnings- och kontextbaserade samt vissa sökningsrelaterade annonser, osv. - inbegriper ingen spårning och är inte särskilt oroande. Min kollega, vice ordförande Neelie Kroes, har uppmanat branschen att skapa ett ramverk för självreglering för beteendestyrd nätannonsering baserat på EU:s rättsliga ramar och de fyra principerna om effektiv öppenhet, en lämplig form för bekräftelse eller samtycke, användarvänlighet och effektivt genomförande. Kommissionen kommer att övervaka branschens insatser för att bedöma om fler regleringar behövs.
När det gäller e-postreklam och kommunikationssekretess så förstärkte och förtydligade den telekomreform som antogs för ett år sedan EU:s integritetsregler. Genom denna skapades också en tydlig skyldighet för medlemsstaterna att införa avskräckande påföljder och se till att de behöriga myndigheterna inte bara har tillräcklig behörighet att utdöma dessa utan också får tillräckliga resurser. Medlemsstaterna har tid på sig fram till maj 2011 att införliva dessa föreskrifter med sina nationella lagar.
Kommissionen är medveten om att det finns vissa skillnader mellan medlemsstaterna i införlivandet av direktivet om otillbörliga affärsmetoder. Kommissionen anser att sådana skillnader, av vilka kommissionen håller på att åtgärda vissa genom samarbete med medlemsstaterna, är marginella och att den eftersträvade samordningsnivån verkar ha uppnåtts.
Användningen av generalklausuler ger medlemsstaterna ett visst manöverutrymme men säkerställer samtidigt att direktivet är framtidssäkert. I detta sammanhang är vägledningen om tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder ett av de initiativ som kommissionen har tagit för att säkerställa en fullständig samordning, med andra ord för att se till att samma regler tolkas och tillämpas på samma sätt i de olika medlemsstaterna. Som föreslås i förslaget till betänkande kommer vi definitivt att fortsätta vårt arbete med vägledningen och uppdatera detta dokument för att ta hänsyn till nya frågor och händelser. Kommissionen utvecklar också en rättsdatabas som omfattar lagstiftning, rättspraxis och akademiska arbeten och kommer att bidra till en enhetlig tillämpning av direktivet i medlemsstaterna.
När det gäller uttalandena om reklam i form av kommentarer som publicerats i sociala nätverk, forum och bloggar är det viktigt att komma ihåg att i de fall då konsumenter agerar som företrädare för en näringsidkare och/eller på något sätt finansieras av en näringsidkare för att påstå vissa saker utan att detta sägs i påståendet eller uttalandet så omfattas detta faktiskt av direktivet om otillbörliga affärsmetoder som en form av dold reklam. Om det bara handlar om rena åsikter så anses dessa naturligtvis inte vara reklam.
I detta sammanhang anser kommissionen att marknadsföringslagstiftningen inte är det mest passande instrumentet, eftersom det handlar om yttrandefrihet. Direktivet innehåller dock särskilda skyddsåtgärder för utsatta konsumenter. Åldern är en faktor som nationella myndigheter måste ta hänsyn till när de bedömer tillbörligheten i en metod. Betänkandet om tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder, som kommer att läggas fram 2011, kommer att bygga på medlemsstaternas erfarenheter, även av reklam riktad mot barn och ungdomar, i den mån det finns tillgängliga uppgifter om denna aspekt.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på onsdag klockan 12.30.
Skriftliga uttalanden (artikel 149 i arbetsordningen)
Tiziano Motti
Jag delar många av Philippe Juvins åsikter om effekten av reklam på konsumenters beteende. Jag anser dock att ett förhindrande av spridningen av kommentarer på sociala nätverk, forum och bloggar - vilka genom sin blotta beskaffenhet riskerar att bli ett slags modern ”dold reklam” - kan åstadkommas genom att vi fastställer de nya typer av lagbrott som främjas av Internet och genom att vi utökar reglerna för datalagring till onlineinnehållsleverantörer snarare än att tillgripa censur, eftersom jag anser att det är viktigt att vi respekterar allas rätt att uttrycka sina åsikter även på Internet, om det inte kan bevisas att de utgör ett lagbrott. Jag är förundrad över att någon kan tänka sig att censurera en kommentar i ett forum som de tror kan påverka konsumenternas köpbeslut och samtidigt anse att det är en integritetskränkning att utvidga det nuvarande direktivet 2006/24/EG om datalagring för att göra det möjligt att identifiera pedofiler som tar kontakt med barn i sociala forum. Är det ett fall av dubbelmoral? Konsumenterna, särskilt de yngsta konsumenterna, måste skyddas mot dold reklam. Men det är lika viktigt att värna om yttrandefriheten, som är en av hörnstenarna i våra demokratier. Jag hoppas därför att de ansvariga myndigheterna kan få de verktyg de behöver för att identifiera dem som begår brott på Internet, genom utvidgningen av direktiv 2006/24/EG till att omfatta innehållsleverantörer, enligt vad som efterlystes i parlamentets förklaring P7_DCL(2010)0029 av den 23 juni 2010.
