Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
József Szájer
(HU) Herr talman! Medan vi höll vårt sammanträde här i måndags under den senaste sammanträdesperioden inträffade händelser i Budapest som hela Europa bör känna till. Femtioårsjubileet av 1956 års revolution firades nämligen i Ungern. Firandet tog dock en märklig vändning när folket inte tilläts delta. En av de mest prominenta gästerna, Italiens vice premiärminister, sa att folket utestängdes från firandet.
Människor på gatorna som ville fira på ett fredligt sätt blev brutalt attackerade och misshandlade. Polisen skadade personer allvarligt genom att skjuta gummikulor i huvudhöjd, och de tvingade bort folk från gatorna. Förbipasserande som ville fira minnet av revolutionen 1956 på ett fredligt sätt fick inte göra det. Vilken skam att detta kunde hända mitt i Europa! Jag uppmanar alla som kämpar för de mänskliga och medborgerliga friheterna att fördöma detta agerande.
Catherine Guy-Quint
(FR) Herr talman! Jag vill passa på att återigen ta upp frågan om de bulgariska sjuksköterskorna och den palestinska läkaren. De befinner sig fortfarande i Tripoli, i staten Libyens fängelser.
Ni vet lika väl som jag att de hålls fängslade på felaktiga grunder. Den nya rättegången skulle ha avslutats i slutet av oktober, men då sköt domstolen återigen upp sitt beslut, denna gång till den 19 december. Domstolen påstår att man nu beaktar synpunkter från internationella experter, som outtröttligt fortsätter att lägga fram bevis för att de anklagade är oskyldiga.
Kan vi på nytt visa vårt engagemang för dessa fångar, som har torterats och varit hemifrån i åtta år för att behandla unga libyer? Vi kan inte tolerera denna situation, där de, månad efter månad, blir lovade en rättegång. Denna nya rättegång, den tredje i ordningen, är orättfärdig och orättvis och lämnar dem åt sitt öde, nämligen dödsstraff.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Herr talman! Det är tragiskt nog att våld och vandalisering blir allt vanligare i EU-länderna. Dessa händelser tyder på tumult och inre oroligheter. Man kastar stenar och sätter bilar i brand för att provocera polisen att ta till våld, och dessa händelser visas upp på löpsedlar och tv. Detta skadar EU, de protesterande och ordningsmakten, med andra ord hela demokratin.
Det gör dock ännu mer skada när vissa politiker och politiska partier anser sig ha rätt att döma på förhand, innan det tillsatta oberoende rättsliga organet har genomfört sin granskning. Den ungerska socialdemokratiska delegationen läste med stor bestörtning uttalandet från Europeiska folkpartiets ordförande om händelserna vid 50-årsjubileet. József Szájers uttalande förvånar oss inte. De allvarliga anklagelser som Europeiska folkpartiet gjorde innan granskningen var klar bör betraktas som skadliga, och därför avfärdar vi dem bestämt på den ungerska socialdemokratiska delegationens vägnar.
DanutBudreikait
- (LT) Herr talman, mina damer och herrar! Det har redan gått 16 år sedan Litauen blev självständigt från Sovjetunionen. Lika lång tid har gått sedan Litauen förvägrades att få tillbaka sin ambassadbyggnad i Rom, Villa Lituania, som ägdes av Litauen fram till 1937. Än i dag vajar den ryska flaggan över byggnaden.
Efter Sovjetunionens ockupation och annektering av Litauen 1940 ingav den dåvarande litauiska ambassadören Stasys Lozoraitis en skrivelse till den italienska regeringen, där han framhöll att Sovjetunionens införlivande av Litauen var olagligt och att litauiska diplomatiska uppdrag utomlands inte borde ändra status. Trots detta ockuperade sovjetiska tjänstemän Villa Lituania i närvaro av företrädare för det italienska utrikesministeriet och polisen.
När Litauen blev självständigt igen frånsade sig Italien allt ansvar och föreslog att man skulle förhandla med Ryssland om byggnaden. Nu tycks den italienska regeringen ha ändrat sig, men frågan har ännu inte lösts. Varför vill den italienska regeringen inte ompröva sitt tidigare beslut?
Manolis Mavrommatis
(EL) Herr talman, mina damer och herrar! Trots lugnande meddelanden och besked från Europeiska centralbanken (ECB) och kommissionen när det gäller fallen med förfalskningar av euron, fortsätter detta problem att sysselsätta de administrativa myndigheterna och Europol.
Senast förra veckan inträffade två särskilt oroväckande fall. Det första gällde avslöjandet av en liga med colombianska förfalskare. Man beslagtog totalt 6 miljoner euro i förfalskade 50- och 100-eurosedlar som var på väg till Spanien och andra EU-länder.
I Tyskland upplöstes samma vecka hundratusentals 5- och 20-eurosedlar i vatten, vilket ledde till att de tyska myndigheterna fick stå till svars för orsakerna till detta, samtidigt som landets medborgare vill ha tillbaka den starka och oberoende tyska marken.
Vad är det som händer med euron? Hur trygga är medborgarna när de själva, trots att de är offer, riskerar att kallas till förhör på grund av misstanke om förfalskning eller användning av förfalskade sedlar, vilket har hänt i flera länder?
Hur länge tänker ECB blunda för detta? Eller är de bara intresserade av när räntorna kommer att stiga igen och bakbinda konsumenterna?
Jean Lambert
(EN) Herr talman! Jag har begärt ordet för att be er och andra parlamentsledamöter att ingripa i fallet med de tio iranska rättsaktivisterna från staden Ahwaz, som enligt iranska massmedier kommer att dömas till döden i veckan.
Männen anklagas för att ha bombat oljeanläggningar, men bevisen är bristfälliga. Samtliga tio män erkände under tortyr. Enligt Amnesty International och Human Rights Watch fick ingen av dem en rättvis rättegång. Deras advokater fick inte träffa dem före rättegången och informerades bara kortfattat om åtalet några timmar innan de hemliga rättegångsförhandlingarna inleddes. De dömda männens advokater har själva anhållits för att de protesterade mot att rättegångarna var olagliga och orättvisa. De har åtalats för att de anses utgöra ett hot mot den nationella säkerheten.
Jag hoppas att många ledamöter kontaktar de iranska myndigheterna för att framföra sina åsikter om dessa tragiska händelser.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Herr talman! Det har gått en vecka sedan de nya bagagereglerna för flygpassagerare infördes. Jag får dock hela tiden frågan om vad som pågår, eftersom dessa restriktioner infördes inom hela EU bara några dagar efter det att Storbritannien hade lättat på samma restriktioner. Jag har fortfarande inte fått situationen förklarad för mig, trots att jag företräder utskottet för transport och turism.
Ett annat problem är oklarheterna kring de nya restriktionerna, som är mycket förvirrande för passagerarna. Det verkar som om de tolkas olika på varenda flygplats. På den flygplats som jag använder, Wrocław, blev jag till exempel tillsagd att kasta en stickdeodorant, trots att den inte var i vätskeform, som bestraffning för att jag inte hade deklarerat den.
När det gäller en sådan enkel sak, skulle det inte gå att samordna reglerna så att de tolkas enhetligt, och så att det inte hänger på enskilda tjänstemäns välvilja eller liknande? Jag hoppas få dessa frågor besvarade.
Kinga Gál
(HU) Herr talman! Under åren 1989-90 lade Ungern grunden för demokrati och rättsstatsprincipen under fredliga former. Nu, 16 år senare, har tvångsväldet dock släppts loss genom att den sittande regeringen tyvärr fann för gott att använda sig av skrämselmetoder för att uppnå sina mål och därigenom tysta ned den demokratiska oppositionen. Det råder inga tvivel om att vi måste fördöma användningen av våld. Upplopp bland våldsamma grupper är oacceptabelt, och till och med i svåra situationer är det absolut nödvändigt att respektera rättsstatsprincipens verktyg.
De som försvarar demokratin i Ungern måste utnyttja alla tänkbara rättsliga medel så att inte våldsamheterna den 23 oktober upprepas, då polisen med våld skingrade folksamlingarna utan att respektera ens de mest grundläggande människorättsliga principerna, just då människor firade femtioårsjubileet av 1956 års revolution. Vi ungrare tror på den demokratiska friheten, som vi har kämpat så hårt för att uppnå, och vi vill använda våra mänskliga rättigheter.
Glyn Ford
(EN) Herr talman! Jag vill ta upp frågan om uppvigling till rasistiskt och religiöst hat i Europa.
Två rättegångar har hållits i Storbritannien under de senaste två veckorna. Den ena gällde en ung muslim som under en demonstration, som handlade om de ökända danska karikatyrerna, uttalade åsikten att alla som förolämpar islam borde halshuggas. Han dömdes och fängslades. Nick Griffin, ledaren för det nyfascistiska British National Party (BNP), som filmades av BBC när han sa att islam är en avskyvärd och ond religion, befanns däremot inte skyldig till samma brott. Jag vill be ansvarig kommissionsledamot att överväga om vi behöver ny och starkare EU-lagstiftning på detta område. Det handlar inte om yttrandefrihet utan om frihet från fruktan. Uttalanden som de från BNP:s ledare utsätter de muslimska grupperna och andra minoritetsgrupper för fara. Detta bevisas av att det rasistiska våldet fördubblas eller tredubblas när ledamöter från BNP väljs in i kommunfullmäktige, vilket leder till problem för hela det aktuella området.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! Jag vill be er att stödja de insatser som görs på EU-nivå för att motverka diskriminering på arbetsplatsen, framför allt det EU-finansierade programmet ”Work It Out”, som är ett projekt där man tar fram verktyg för att hjälpa förståndshandikappade personer, deras stödpersonal och europeiska juridiska experter på området. Programmet ger information om ramdirektivet om sysselsättning, som syftar till att bekämpa diskriminering och ojämlik behandling på arbetsmarknaden. Detta direktiv har nyligen införlivats av medlemsstaterna och ger ett mycket viktigt skydd åt förståndshandikappade personer som diskrimineras på arbetsmarknaden.
Herr talman! Jag ber er att se till att direktivets definition av ”arbetstagare” omfattar personer med skyddad anställning. Vi måste vara vaksamma och se till att direktivet införs på ett korrekt sätt i samtliga medlemsstater. Begreppet förståndshandikapp omfattar många olika människor med mycket varierande förmåga: en del personer med förståndshandikapp arbetar och bor utan hjälp i samhället, medan andra har komplexa eller omfattande behov och behöver ständigt stöd. Det är dock viktigt att inte ha förutfattade meningar om vad förståndshandikapp är, eftersom många förståndshandikappade människor kan utgöra en viktig del av personalen med rätt stöd och förberedelser.
Herr talman! Jag ber er att personligen ägna uppmärksamhet åt denna fråga.
Zbigniew Zaleski
(ES) Herr talman! Låt mig först tacka er på ert eget språk för det som ni sa till president Vladimir Putin, nämligen att vi inte kommer att byta mänskliga rättigheter mot energi.
(PL) Jag vill också att vi vid detta sammanträde diskuterar det importförbud mot polskt kött som Ryssland har infört. Rysslands anklagelser är ogrundade och frågan har dragit ut alltför länge på tiden. Jag anser att detta inte bara är en fråga mellan Polen och Ryssland, utan mellan Ryssland och hela EU. Jag vill be parlamentet att sätta press på kommissionen så att den vidtar åtgärder för att lösa denna onormala situation.
Françoise Castex
(FR) Herr talman! Natten mellan den 4 och 5 november drabbades de västra delarna av Europa av det mest omfattande strömavbrottet någonsin. Detta visade på sårbarheten hos det europeiska energisystemet och på den bristande kapaciteten när det gäller att producera och transportera elektricitet, vilket är följden av en dålig investeringspolitik.
Trots risken för strömavbrott har de europeiska operatörerna under de senaste sex åren minskat investeringsnivån, från 16 till 10 procent av deras omsättning. Samtidigt har elförbrukningen fortsatt att öka med 1,8 procent per år. Dessa minskade investeringar är en direkt konsekvens av avregleringen av energimarknaden. I stället för att investera i utveckling av ny produktionskapacitet inriktar sig operatörerna på att tjäna pengar och köpa upp sina konkurrenter.
Allmänheten har drabbats av stigande elpriser samtidigt som energitryggheten har försämrats. Endast genom en europeisk energipolitik kan vi se till att medlemsstaterna samarbetar på ett framgångsrikt sätt och att nödvändiga investeringar till ett belopp av 700 miljarder euro fram till 2030 görs.
Elektricitet är till allmänhetens bästa, och detta bör återspeglas i EU:s politiska initiativ.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Herr talman! Trots ett antal ingripanden, diskussioner och åtgärder från Polens sida för att uppfylla Rysslands villkor, upprätthåller Ryssland handelsförbudet mot polska livsmedel, bland annat kött. Polen kommer inte att kunna lösa situationen förrän EU tillämpar enhetliga bestämmelser för marknadsskydd i alla medlemsstater.
Det är oacceptabelt att Polen har problem med att sälja sina produkter, både på den externa marknaden och på EU:s inre marknad, på grund av att varor från tredjeländer dumpas på den polska marknaden. Varken Polen eller någon annan medlemsstat kan stå upp mot Ryssland på egen hand. Den partner som Ryssland borde förhandla med är EU.
Därför ställer jag den mycket viktiga frågan om huruvida Polens situation kommer att behandlas som ett problem som påverkar hela EU vid toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november i år.
Talmannen
Detta är naturligtvis en viktig fråga. Jag kan dock inte besvara den eftersom vi som bekant inte har inbjudits att delta i toppmötet, men jag är övertygad om att både kommissionen och rådet kommer att ha Polens problem i åtanke när man diskuterar förbindelserna mellan EU och Ryssland.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Herr talman! Även jag vill ta upp frågan om kommissionens regler för handbagage. Jag vet inte om talmannen och kommissionen känner till att det är omöjligt för livsmedels- och kosmetikabranschen att anpassa sig till dessa bestämmelser, och att de flesta kosmetikaprodukter inte finns i förpackningar som rymmer högst 100 ml. Detta innebär att schampon, krämer och annan kosmetika i flytande form måste hällas ut och resten hällas över i förpackningar som rymmer högst 100 ml, eftersom förpackningar som rymmer 200 ml inte får tas ombord.
Man kan naturligtvis checka in sitt bagage, men fem miljoner incheckade väskor försvinner varje år över hela världen. På flygplatserna råder ofta fullständigt kaos och förvirring, och de ansvariga tjänstemännen lyckas inte reda ut situationen.
Det verkar inte bättre än att terroristerna ligger ett steg före oss igen och har trängt in oss i ett hörn. Om utvecklingen fortsätter på samma sätt kommer vi snart att tvingas flyga iklädda tvångströjor och sjukhustofflor för engångsbruk.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Herr talman! Just nu förhandlar man med de enskilda medlemsstaterna om Jeremy, som är ett gemensamt och oerhört värdefullt initiativ från generaldirektoratet för regionalpolitik och Europeiska investeringsbanken (EIB) för 2007-2013. Målet med initiativet är att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillgång till pengar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF).
Syftet med Jeremy är att hjälpa regionala företag att komma igång och utvecklas genom olika instrument som inte är anslagsbaserade, till exempel mikrokrediter och garantier. Tyvärr motsätter sig vissa medlemsstater - det är nämligen de som ska fatta beslutet - att omfördela en del av strukturfonderna till detta nya initiativ. Vissa vägrar helt och hållet att införa dem i sina program, trots att det är uppenbart att de inte kan utnyttja alla medel och kommer att få problem med upptagningen.
Detta kan innebära att Jeremy, som är ett utmärkt instrument till stöd för företagsinitiativ i regionerna, inte kommer till användning. Europaparlamentet är skyldigt att uppmuntra medlemsstaterna att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom Jeremy. Förutom stora investeringar från strukturfonderna är det nämligen utvecklingen av små företag och främjandet av affärsverksamhet som driver den regionala utvecklingen framåt, och därför bör det erbjudas särskilt stöd för detta.
Jörg Leichtfried
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! I år var det tionde gången som Europacentrum i Graz anordnade ett europeiskt ungdomsmöte med deltagare från hela Europa på temat ”Framtida europeiska mål”, där man diskuterade EU:s framtid. Efter en informationsstund om EU och dess institutioner genomförde deltagarna, över 60 stycken, en rollspelsövning där de agerade företrädare för dessa institutioner och arbetade igenom ett stort antal frågor, som sedan sammanställdes till en förordning med 20 punkter. Slutresultatet blev bland annat att EU bör få ökade befogenheter, att budgeten bör förstärkas och att unionen inte bör utvidgas ytterligare förrän konstitutionsfördraget har trätt i kraft. Ungdomarna är Europas framtid och vi bör verkligen främja deras utbildning och vidareutbildning, för i detta ligger även vår egen framtid.
Georgios Karatzaferis
(EL) Herr talman! En av demokratins förtjänster är asyl för universitetsstudenter, som förstås ser olika ut i olika länder. I Grekland har denna asyl plötsligt lett till att anarkister, de terroristhärdar som vi försöker utplåna här i parlamentet, skapar celler och använder universiteten för att tillverka molotovcocktails och attackera affärer och grannar.
Detta är ett stort problem för mitt hemland, som inte har lyckats finna någon lösning. Grundproblemet är att man inte har kapacitet att stå upp mot dem. Kan vi inte införa en enhetlig EU-lagstiftning om lika respekt för asyl, för situationen håller på att urarta, vilket inte bara gäller Grekland? I andra europeiska huvudstäder råder samma problem: anarkisterna utgör en egen stat i staten. Vi måste respektera rätten till asyl, men den får inte leda till att det skapas celler, anarkisthärdar, med personer som maskerar sig och kränker, ansätter och plundrar medborgarna. Låt oss en gång för alla lagstifta med universitetens och studenternas bästa i åtanke och inte för att underlätta för extremisterna, eller rättare sagt vissa extremister som motarbetar staten.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! Det kan tolkas som diskriminering mot de nya medlemsstaterna om de administrativa kostnaderna för 2007 minskas på deras bekostnad. Att skära ned på administrationen är en hedervärd målsättning, men detta äventyrar tillsättandet av 800 tjänster för de nya medlemsstaterna. Dessa tjänstemän borde redan ha anställts under första halvåret 2006. Jag uppmanar kommissionen att uppfylla sina åtaganden och fortsätta att anställa nya tjänstemän i den takt som vi enades om.
Jag hoppas inte att kommissionen lyssnar på partiet Fidesz. Jag vill inte att de nya medlemsstaterna ska utsättas för den smutskastning som detta parti ägnar sig åt, när man hävdar att de nya medlemsstaterna inte förtjänar att behandlas på samma sätt eftersom de leds av före detta kommunister som undertrycker de mänskliga rättigheterna. Oavsett vad Kinga Gál och József Szájer säger här i kammaren är det enligt min mening den intervju som i dag gjordes med Elmar Brok, ordförande för utskottet för utrikesfrågor, som vittnar om sanningen: den ungerska demokratin och rättsstatsprincipen står inte på spel.
András Gyürk
(HU) Herr talman! För några dagar sedan blev miljontals européer utan ström efter ett avbrott i ett energinät, om än bara för en timme. Detta strömavbrott, som var det största sedan 1970-talet, har återigen visat på de ökande problemen med att anpassa energilagstiftningen, som till stor del faller under medlemsstaternas ansvar, till 2000-talets krav på energitrygghet.
Samtidigt blir farorna när det gäller gasförsörjningen alltmer uppenbara. De senaste veckornas konflikt mellan Ryssland och Georgien om gaspriser visar att Ryssland inte tvekar att, helt öppet, utnyttja sina energiresurser för politiska ändamål, vilket är mycket oroande för EU:s del. Det är också anledningen till att Ryssland, som spelar en viktig roll för vår gasförsörjning, inte vill underteckna Europeiska energistadgan.
Efter det att vi har fått uppleva hur beroende vi är vid två tillfällen under den senaste tiden kan vårt svar bara bli en gemensam energipolitik inom EU, som bygger på solidaritet och där vi visar upp en enad front på internationell nivå. Den grönbok om energi som just nu diskuteras i parlamentet är en lämplig utgångspunkt för en sådan politik.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! Under perioden mars 2003-juli 2006 har cirka 655 000 civila dött till följd av våldet i Irak. Det visar en studie från den mycket väl ansedda Johns Hopkins Hospital Medical School i USA i samarbete med Baghdad Medical School, som publicerades förra månaden i den internationellt prestigefyllda medicinska tidskriften The Lancet. Många tusentals av de omkomna är barn, vars död ansågs vara en rimlig sidoeffekt av agerandet från grymma kriminella terrorister i Irak och till synes hjärtlösa politiker i Washington och London.
George Bushs och Tony Blairs invasion och ockupation av Irak har förvandlats till en massaker på oskyldiga människor, värre än under den ondskefulle Saddams skräckvälde. Vi kan inte längre stå passiva och se på. Jag uppmanar er att föreslå talmanskonferensen att en brådskande debatt ska hållas om slakten av civila i Irak, så att vi kanske kan förvandla krigets galenskap till fredens logik.
Jim Higgins
(EN) Kyotoprotokollet var och är en plan för en omdömesgill och förståndig miljöpolitik, genom minskade utsläpp av skadliga växthusgaser. De rimliga mål som medlemsstaterna enades om har dock tyvärr ignorerats i många fall, och fortsätter att ignoreras.
På Irland har vi till exempel en tradition av att underteckna internationella överenskommelser och protokoll för att sedan strunta i dem. Den största syndaren är dock USA. Jag välkomnar resultaten av kongressvalet i USA. Att den amerikanska befolkningen har vänt George Bush ryggen på grund av Irak kan också tyda på att den stora majoriteten av folket inte heller delar hans envisa vägran att underteckna Kyotoprotokollet. Kan det vara så att de tornados, orkaner och andra naturkatastrofer i USA som har inträffat på grund av den globala uppvärmningen är en följd av det oansvariga beroendet och användningen av fossila bränslen? Världsbankens förra chefsekonom, britten Nicholas Stern, uttryckte det mycket koncist när han sa att en god miljöpolitik inte bara är förnuftigt ur ett miljöperspektiv, utan även ur ett ekonomiskt perspektiv.
Mairead McGuinness
(EN) Herr talman! Förra veckan i Bryssel mötte en grupp irländska parlamentsledamöter en grupp barmhärtighetssystrar som arbetar mycket nära fattiga och marginaliserade asylsökande och flyktingar. De religiösa systrarnas berättelser var mycket oroväckande, särskilt med tanke på att de kommer från ett land som utger sig för att vara civiliserat och behandla människor på ett anständigt sätt, även om Irland inte är det enda land där flyktingar och asylsökande inte behandlas på ett korrekt och humant sätt.
Vår grupp kommer att driva denna fråga i Irland. Det verkar som om Dublin II-förordningen, vars utvärdering vi nu väntar på, inte fungerar. Vi får ofta höra från personer som arbetar med dessa frågor att teorin och praktiken inte går ihop, och det måste vi göra något åt. Särskilt oroande är dock de barn som försvinner i systemet. Sådana barn finns i Irland, men ingen vet var eller vem som ansvarar för dem. Detta är ett skrämmande scenario i ett EU-medlemsland.
Vi måste noggrant se över hur vi behandlar de fattiga och marginaliserade människorna inom vår gemenskap. Vi måste genomföra en oberoende utvärdering av processen och finna en långsiktig lösning på frågan om varför dessa människor behöver vårt stöd.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman! Jag anser att utvecklingen vid universiteten i samband med den grundläggande utbildningsfrågan är ett bekymmer för miljontals anställda och studenter i medlemsstaterna. Därför måste vi vara mycket försiktiga när vi talar om asyl för studenter, som är ett mycket viktigt resultat av studentrörelsen i vårt hemland.
Studentupproret vid polytekniska universitetet i Aten för 30 år sedan är fortfarande ett lysande exempel på människors demokratiska rättigheter vid universiteten och behovet av genomgripande förändringar på denna nivå. De åsikter som uttrycks här i kammaren om att begränsa dessa grundläggande demokratiska friheter är farliga.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Jag är mycket upprörd över det senaste mötet mellan medlemsstaternas diplomatiska ledare, där majoriteten av utrikesministrarna efterfrågade ett EU-mandat för att förhandla fram en ny överenskommelse mellan EU och Ryssland innan Ryssland upphäver sina handelsrestriktioner mot Polen, som består av importförbud mot kött och jordbruksprodukter från Polen. I stället för europeisk solidaritet har vi nu alltså en överenskommelse med Moskva som har slutits över huvudet på Polen, som lämnas att försöka klara sig på egen hand. Warszawa kräver dock med rätta att förhandlingsmandatet omfattar ett förbud mot handelshinder mellan Ryssland och enskilda medlemsstater. I stället för stödjande ord från kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner bör förbindelserna mellan EU och Ryssland bygga på de tre musketörernas motto ”en för alla och alla för en”. Annars reduceras den europeiska solidariteten till tomma ord, och detta säger jag med eftertryck i de tre musketörernas hemland.
Willy Meyer Pleite
(ES) Herr talman! Förra veckan informerade tyvärr Volkswagen om personalnedskärningar vid sina europeiska fabriker, vilket kan påverka anläggningarna i Pamplona i Spanien, Bryssel i Belgien och Palmela i Portugal.
Även i Tyskland kan 20 000 av de 100 000 fabriksanställda komma att förlora sina arbeten. Det innebär att en av fem anställda kan tvingas gå och att 2 400 arbetstillfällen kan komma att flyttas till andra fabriker.
Om vi sedan betänker händelserna med Opel och General Motors i Portugal är det tydligt att vi står inför ett mycket allvarligt problem, en industriell kris som måste lösas. Jag anser att vi inte längre kan undvika att utarbeta ett ramavtal med hela den europeiska bilindustrin och en uppförandekod med de multinationella företagen, helt enkelt för att trygga arbetstillfällena.
Jag anser att det är dags att kommissionen och EU-institutionerna markerar ett mycket tydligt ställningstagande i frågan.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Herr talman! Iraks förra ledare Saddam Hussein har dömts till döden genom hängning för brott mot mänskligheten, eftersom han befanns skyldig till 148 shiiters död efter ett mordförsök på honom 1982.
Hur fruktansvärt detta brott än är anser jag inte att dödsstraff är lösningen och det strider dessutom mot EU:s regelverk. Tyvärr sa Storbritanniens utrikesminister Margaret Becket att hon var nöjd med domslutet och att de som står anklagade för brott mot den irakiska befolkningen ska ställas inför rätta. Med tanke på att dödsstraffet har avskaffats i samtliga EU-länder eftersom det kränker människans värdighet och helt enkelt är våldsfrämjande, men inte alls är brottsförebyggande, undrar jag därför hur en medlemsstat kan välkomna ett sådant domslut? På vilket sätt bidrar dödsstraffet till att uppehålla den lag och ordning som Margaret Becket talar om?
Bogusław Rogalski
(PL) Herr talman! Den 16 oktober inträffade ännu en tysk kränkning av Polens territoriella suveränitet. Ett tyskt fartyg var på väg till den polska hamnen Świnoujście. När fartyget kom in på polskt vatten gick polska tulltjänstemän ombord och fann smuggelsprit. När fartyget var några meter från land vände det plötsligt om och styrde mot den tyska sidan. Trots att hamnmästaren beordrade fartyget att stanna i hamn, och trots att det förföljdes och beordrades att stanna av två av den polska gränsbevakningens patrullbåtar, lämnade det tyska fartyget polskt vatten med de polska tulltjänstemännen ombord. Sedan anhölls de i Tyskland för olaglig verksamhet. Det hela är en skandal!
I augusti genomförde den tyska flottan dessutom aktioner på polskt vatten utan att informera de polska myndigheterna, vilket ställde till med problem för de passagerarfärjor som försökte komma in till polska hamnar.
Detta är den senaste i raden av tyska kränkningar där man ignorerar gränsen mellan Polen och Tyskland. Detta strider mot den internationella rätten och kan skada de interna förbindelserna inom EU. Jag uppmanar tyska politiker att ta sitt förnuft till fånga och äntligen erkänna sitt lands gränser mot grannländerna.
Janusz Wojciechowski
(PL) Herr talman! I egenskap av parlamentsledamöter har vi fått rapporter från personer och organisationer om att herrelösa hundar i Rumänien behandlas på ett grymt sätt.
Anledningen till att jag tar upp detta är att vi inom EU har antagit vissa normer. När vi nyligen diskuterade en handlingsplan för djurskydd enades vi om att skydd och human behandling av djur är en utmaning för den europeiska kulturen och civilisationen under 2000-talet.
Om några veckor kommer Rumänien att bli medlem i EU och vi kan inte tolerera förfaranden som strider mot EU:s normer. Detta är ett problem som jag vill uppmärksamma er på och jag uppmanar också kommissionen att ta upp frågan och vidta lämpliga åtgärder.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Jag vill uppmärksamma ledamöterna på de kränkande uttalanden och negativa hänvisningar som görs om vissa historiska perioder, framför allt medeltiden. Vi hör ofta talas om ”medeltida sysselsättning”, som tydligen införs genom resolutionen om tjänstedirektivet och genom främjandet av det omarbetade direktivet om arbetstider.
Medeltiden var en lång historisk period då man lade grunden till det Europa som vi i dag lever i och då den grekisk-romerska civilisationen förenades med kristendomen. Under medeltiden präglades arbetsförhållandena av en obruten förbindelse med ”herren”, arbetsgivaren, och arbetsplatsen, och man sammanslöt sig i skrån, som var solida system som säkrade monopolen. I dag har det liberala enade Europa tvärtom garanterat fri rörlighet och fortsätter att avreglera tjänstesektorn och avskaffa de förfaranden som plågade invånarna i Europa under olika historiska perioder, till exempel medeltiden.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
