Sankcijas darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir Claudio Fava ziņojums par sankcijām darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli.
Claudio Fava
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, ar četrām minūtēm pietiks, lai sniegtu jums kopsavilkumu par četru gadu darbu - darbu, kas ir bijis grūts, tomēr, es ceru, lietderīgs -, kurā tika iesaistīts Parlaments kopā gan ar Komisiju un tās priekšlikumu, gan ar Padomi. Galvenais šajā darbā bija sagatavot direktīvu, kas pirmo reizi noteiktu sankcijas darba devējiem, kuri gūst labumu no nelegālo imigrantu darba.
Es uzskatu, ka mēs esam veiksmīgi izmainījuši šīs direktīvas pamatā esošo filozofiju, kas aprobežojās tikai ar nelegālās imigrācijas apkarošanu. Kompromisa teksts, kas ir saskaņots ar Padomi, sniedz arī zināmu aizsardzību imigrantiem, kuri ir spiesti strādāt nelegāli un kurus bieži tur gūstā noziedzīgas organizācijas. Pretējā gadījumā, priekšsēdētājas kundze, pastāvētu risks sodīt šos imigrantus divreiz - gan kā ekspluatētus strādniekus, kas bieži ir spiesti pieņemt nepieņemamus darba apstākļus, un kā nelegālus imigrantus, kas ir jārepatriē, uzliekot iebraukšanas aizliegumu, kurš daudzās valstīs ir gadiem ilgs.
Šajā kontekstā mēs esam noteikuši 7. un 14. pantā, ka gadījumos, kad ir iesaistīti nepilngadīgie, smagas ekspluatācijas vai cilvēku nelegālās tirdzniecības gadījumos dalībvalstīm būs pienākums izstrādāt noteikumus pagaidu uzturēšanās atļauju izsniegšanai ar iespēju pagarināt atļaujas termiņu, līdz tiek samaksāta iekavētā atlīdzība. Mēs vēlētos, lai šī iespēja tiktu attiecināta uz visiem nelegālajiem imigrantiem, taču to neļauj izdarīt pagājušajā gadā pieņemtā Atgriešanās direktīva. Es nebiju viens no tiem, kas šo direktīvu atbalstīja.
Tomēr mēs veiksmīgi ieviesām noteikumu, kas ļauj dalībvalstīm piemērot imigrantiem labvēlīgākus pasākumus uzturēšanās atļauju izsniegšanai. Manuprāt, 10. pants ir galvenais pants. Pirmo reizi tas paredz kriminālsankciju piemērošanu vissliktākajos gadījumos, arī tajos, kad regulāri tiek nodarbināti nepilngadīgie.
Es domāju, ka 8. pantā noteiktās papildu sankcijas ir svarīgas. Tās ietver licenču anulēšanu, iestāžu slēgšanu īpaši smagos gadījumos un svītrošanu no valsts atbalsta saņēmēju saraksta, ja atbalsts piešķirts no Eiropas fondu līdzekļiem. Pretējā gadījumā mūs varētu apsūdzēt ārkārtīgā liekulībā: mēs ar vienu roku sodītu darba devējus, bet ar otru tajā pašā laikā dotu viņiem dāsnas subsīdijas.
Es uzskatu, ka ļoti būtiski ir tas, ka mēs tekstā esam veiksmīgi iekļāvuši atlīdzības definīciju, kura, nepieļaujot nekādu diskrimināciju, nosaka izlīdzinātu samaksu nelegālajiem imigrantiem un samaksu pastāvīgajiem strādniekiem.
Direktīvas darbības jomā mēs esam iekļāvuši arī pagaidu darba aģentūras. Dažās valstīs - arī manējā - tieši šīs organizācijas visbiežāk nodarbina nelegālos strādniekus vissliktākajos darba apstākļos. Tikai padomājiet par gadījumiem, kad nelegāli darbā tika pieņemti laukstrādnieki, kas bija pavadījuši ilgu laiku noziedznieku kolonijās.
Mēs esam guvuši panākumus, lūdzot arodbiedrībām pārstāvēt imigrantus administratīvos un civilprocesos. Tekstā iepriekš bija minētas trešās puses kopumā, bet tagad ir minētas arodbiedrības.
Mums ir nepieciešams piestrādes laiks, lai redzētu, kā direktīva darbojas, un tāpēc mēs esam lūguši Komisiju trīs gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā ziņot Parlamentam un Padomei īpaši par noteikumiem attiecībā uz pārbaudēm, uzturēšanās atļaujām, sankcijām un apakšuzņēmuma līgumiem.
Attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumiem - 9. pants, par ko bija diskusijas starp Parlamentu un Padomi un arī pašā Padomē, - referents vēlas paplašināt atbildību, uzliekot to visai apakšuzņēmēju ķēdei, kā to sākotnēji piedāvāja Komisija. Padome un Parlaments vai drīzāk daļa Parlamenta vēlējās pilnībā izslēgt apakšuzņēmuma līgumus, taču mēs esam panākuši kompromisa risinājumu, kas, manuprāt, ir praktiski realizējams: divkārša atbildība, kam nevajadzētu mūs atturēt no tiesību aktu izdošanas šajā jomā nākotnē. Tāpēc rīt savā un citu līdzreferentu vārdā, kam es pateicos par sadarbību šo divu gadu laikā, es lūgšu Padomei pievienot kompromisa tekstam deklarāciju, par ko mēs šodien gatavojamies balsot, lai 9. panta nosacījumi neierobežotu turpmākos likumdošanas pasākumus attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumiem.
Nobeigumā, priekšsēdētājas kundze, es uzskatu, ka šī direktīva ļauj mums paredzēt, ka Eiropā imigrācija kļūs par kopējas atbildības un atzītu tiesību jomu, nevis tikai par jomu ar noteikumiem pret imigrantiem.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Es, protams, vēlos pateikties Fava kungam un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai.
Dažādas puses ir pielikušas lielas pūles, lai panāktu vienošanos pirmajā lasījumā, un, ņemot vērā to, ka pirms dažām dienām liela daļa LIBE komitejas un Pastāvīgo pārstāvju komiteja tieši pirms Ziemassvētkiem to atbalstīja, es domāju, ka mēs to apstiprināsim.
Šis teksts, protams, neatbilst sākotnējiem mērķiem visos aspektos. Tomēr Komisija nešauboties var apstiprināt šo kompromisu. Šī direktīva ļauj mums ieviest efektīvu instrumentu, vienotu regulējumu, lai apkarotu dalībvalstīs nelegāli dzīvojošu trešo valstu strādnieku nodarbināšanu.
Komisija būs modra attiecībā uz pārbaudēm. Kompromisa tekstā ir ieteikts veikt mērķtiecīgākas, kvalitatīvākas pārbaudes, tāpēc nākamajos gados varēs redzēs, vai šie kvalitātes kritēriji tiek izmantoti un vai dalībvalstu pienākums regulāri noteikt riskantos sektorus nelegālās nodarbinātības ziņā to teritorijās patiešām ir efektīvs. Tas ir tas, ko mēs vēlamies, lai apkarotu dalībvalstīs nelegāli dzīvojošu trešo valstu strādnieku nodarbināšanu un galvenokārt piemērotu sankcijas darba devējiem, kas gūst peļņu no šiem cilvēkiem. Tāpēc ar pārbaudēm saistītu nosacījumu ieviešanas izskatīšana būs Komisijas prioritāte nākamajos ziņojumos par šīs direktīvas piemērošanu.
Turklāt šim kompromisam, protams, ir pozitīvi rezultāti, īpaši vienprātība saistībā ar sarežģīto apakšuzņēmuma līgumu jautājumu. Esmu atzīmējusi, ka Fava kungs cer sagaidīt deklarāciju no Padomes un Parlamenta. Personīgi es neredzu tam nekādus šķēršļus.
Komisija ir apmierināta, ka direktīvā ir ieteikts piemērot kriminālsankcijas īpaši nopietnos gadījumos, kur šādas sankcijas ir gan nepieciešamas, gan piemērotas. Tās ir nepieciešamas, lai pastiprinātu iebiedēšanu, jo nopietnākos gadījumos ar administratīvām sankcijām nepietiek, lai iebiedētu negodīgus darba devējus. Tās ir piemērotas instrumentā, kas paredzēts, lai īstenotu mērķtiecīgo Eiropas politiku nelegālās imigrācijas apkarošanai. Šajā ziņā Komisija novērtē to, ka galīgajā kompromisa tekstā ir atkārtoti iekļauts tas, ka darba devēji, kas nodarbina nelegālās cilvēku tirdzniecības upurus, ir atzīstami par noziedzniekiem.
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, šī direktīva ir pirmais nozīmīgais solis cīņā pret nelegālo imigrāciju. Tā ir vērsta pret negodīgu darba devēju praksi, vienlaicīgi aizsargājot imigrējušos strādniekus, kas bieži šādos gadījumos ir upuri.
Šī direktīva ir jāpieņem un jāapstiprina ātri. Komisija atbalstīs un iesaistīsies šajā procesā, sasaucot regulāras dalībvalstu ekspertu sanāksmes, lai transponēšanas posmā diskutētu par visiem jautājumiem, kas varētu rasties. Tas ir svarīgs rīks, un Komisija darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka šis rīks tiek izmantots efektīvi.
Es pateicos Parlamentam, Fava kungam un LIBE komitejai.
Edit Bauer
Tiek cerēts, ka tiesību aktu izdošana pret darba devējiem, kas nodarbina nelegālos imigrantus no trešām valstīm, būs instruments, lai samazinātu faktoru, kas veicina nelegālo imigrāciju. Tomēr, no otras puses, var saskatīt arī tā iespējamo pozitīvo ietekmi uz konkurenci, un es arī uzskatu, ka tas palīdzēs apkarot cilvēku nelegālo tirdzniecību.
Pastāv viedoklis, ka šis tiesību akts nedos pievienoto vērtību. Tā kā pašlaik Kopienas līmenī nav šādu tiesību aktu, dažām dalībvalstīm pievienotā vērtība būs augsta, bet citām, kur šādi tiesību akti jau pastāv, pievienotā vērtība var būt nemanāma.
Diskusijās ar Komisiju un Padomi par iespējamiem kompromisiem uzmanība tika pievērsta konkrētiem problēmjautājumiem. Pirmkārt, jautājumam par darbuzņēmēju atbildību par saistībām saskaņā ar tiesību aktu par apakšuzņēmējiem, ja priekšlikuma projekts ierobežo atbildību par tiešo apakšuzņēmēju darbībām. Otrkārt, jautājumam par līdzekļiem, lai nodrošinātu efektīvu kārtību, kādā nelegālie imigranti varētu saņemt nesamaksātās algas, ja mēs ievērojam nediskriminācijas principu un meklējam iespējas sniegt nelegālajiem imigrantiem palīdzību un rīkus, lai viņi varētu saņemt algu pat pēc atgriešanās savā mītnes valstī. Treškārt, jautājumam par iespējamo ietekmi, ko varētu radīt nelegālo imigrantu atgriešanās atlikšana, kamēr viņi saņem savas algas. Šeit es vēlos teikt, ka šī lēmuma izpildes atlikšana grautu un, iespējams, iznīcinātu ierosinātā tiesību akta mērķi. Un, visbeidzot, pārbaužu problēma ir atstāta dalībvalstu ziņā, zinot to, ka darba inspektoriem ir būtiska nozīme tiesību akta efektivitātes nodrošināšanā.
Protams, ir dažādi viedokļi par to, kā atrisināt vienu vai otru problēmu šajā projektā. Par dažām problēmām lēmums tiks pieņemts, kad pienāks laiks tos īstenot. Nobeigumā es vēlos pateikties Fava kungam, Komisijai un Francijas prezidentūrai par veiksmīgu kompromisu apvienošanu.
Esther de Lange
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (NL) Arī es vēlos pateikties referentam par viņa darbu, tomēr arī nenoniecinot Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas referenta Busuttil kunga un sociālo lietu referentes Edit Bauer pūles. Galvenokārt pateicoties tieši viņu pūlēm, panāktais kompromiss dara tieši to, ko tam vajadzētu darīt, proti, likvidē darba iespējas, kas ir stimuls nelegālajai imigrācijai, reāli sodot strādniekus, kas uzturas Eiropas Savienībā nelegāli.
Pretēji tam, ko dažas grupas šajā Parlamentā mēģināja panākt sākumā, šis instruments nav kļuvis par instrumentu nelegālo imigrantu legalizēšanai. Patiesībā debates par legālo migrāciju notiek citur. Kā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības referente es tomēr uzskatu, ka, runājot par cilvēku grupām, kas uzturas Eiropas Savienībā nelegāli un, kā jau tika minēts, bieži ir ekspluatācijas upuri, lielāka uzmanība būtu jāpievērš dzimuma jautājumiem.
Aplēses par to, cik cilvēku no trešām valstīm uzturas Eiropas Savienībā nelegāli, nav precīzas un svārstās no 4,5 līdz 8 miljoniem cilvēku. Turklāt šīs aplēses nedod nekādas norādes par to, kāda ir vīriešu un sieviešu attiecība, kā arī nesniedz ieskatu ar dzimumu saistītās problēmās, ar ko saskaras nelegālās imigrantes sievietes. Es vēlos pievērst jūsu uzmanību tam, ka nelegālās imigrantes sievietes ir ļoti neaizsargātas un bieži strādā sliktākos piespiedu darbus, ir pakļautas cilvēku nelegālajai tirdzniecībai un vardarbībai. Tāpēc ir jāveic specifiska to iestāžu apmācība, kas risina šos jautājumus.
Tomēr kā vienmēr tas ir saistīts ar efektīvu uzraudzību. Man ir prieks, ka sākotnēji ierosinātais 10 % uzraudzības līmenis tagad ir atcelts un ka kompromisa tekstā ir iekļauta pieeja, kurā tiek ņemti vērā riski. Raksti Beļģijas laikrakstā De Standaard pagājušajā vasarā par vergiem dažās vēstniecībās Briselē, tikai rokas stiepiena attālumā no Berlaymont ēkas, liecina, ka šie apraksti nav aiz matiem pievilkti. Tāpēc es vēlos teikt Eiropas Komisijai - labāk vienreiz redzēt, nekā simtreiz dzirdēt. Pildiet savu pienākumu un kritiski izvērtējiet, kā valstis rīkojas ar šo tiesību aktu un vai tās to piemēro efektīvi.
Simon Busuttil
Šis tiesību akts, priekšsēdētājas kundze, iespējams ir viens no pirmajiem, kas tieši cīnās pret nelegālo imigrāciju ar tiesību rīkiem, un tagad var teikt, ka šis tiesību akts beidzot ir klāt. Tas bija ārkārtīgi nepieciešams, un tāpēc es esmu ļoti priecīgs, ka mums šeit ir izdevies panākt teicamu kompromisu. Ko mēs patiesībā esam panākuši ar šo tiesību aktu? Mēs ķērāmies klāt vienam no galvenajiem iemesliem, kas motivēja cilvēkus pievērsties nelegālajai imigrācijai. Mēs ķērāmies klāt stimulam. Par kādiem stimuliem mēs runājam? Stimuls ir tāds, ka cilvēks, kas dzīvo, piemēram, Āfrikā, iespējams, riskē ar savu dzīvību, lai aizceļotu uz citu valsti ar domu, ka tur, iespējams, varēs atrast darbu kaut vai nelegāli. Turpmāk mēs skaidri paudīsim to, ka nelegālā imigrācija vairs netiks pieciesta, un tāpēc nav jēgas šķērsot Eiropu, maldīgi uzskatot, ka šeit varēs dabūt darbu. Turpmāk tas būs pilnīgi neiespējami. Kā sacīja iepriekšējā runātāja, ir svarīgi, lai šo instrumentu izmantotu nevis nelikumīgu situāciju noregulēšanai, bet gan kā skaidru ziņu, ka nelegālā nodarbinātība vairs netiks pieciesta. To apstiprina efektīvi pasākumi un sankcijas: finansiālas, administratīvas un pat kriminālas. Līdz ar to arī darba devējiem tiek sūtīta nepārprotama ziņa, ka mēs vairs nepacietīsim darbinieku nodarbināšanu bez atļaujām. Paldies!
Stavros Lambrinidis
Priekšsēdētājas kundze, mēs šeit, Eiropas Parlamentā, esam spējuši krasi mainīt šodien apspriestās direktīvas mērķi. Claudio Fava par to ir pelnījis īpašus apsveikumus. Pirmkārt, mēs esam panākuši nosacījumu attiecībā uz obligātu iekavēto atlīdzību izmaksu izsūtītajiem nelegālajiem imigrantiem. Otrkārt, mēs esam palīdzējuši nodrošināt, ka ir noteiktas bargas un saistošas kriminālsankcijas pret darba devējiem, kas nepieņemamos apstākļos nodarbina imigrantus. Treškārt, mēs esam aizstāvējuši arodbiedrību un citu iestāžu tiesības vērsties tiesā imigrantu vārdā, un, ceturtkārt, mēs esam noteikuši tiesības piešķirt uzturēšanās atļaujas īsākam vai garākam periodam nelegālajiem imigrantiem, kas atklāj noziedzīgas organizācijas. Citiem vārdiem sakot, mēs uzskatām nelegālos imigrantus par cilvēciskām būtnēm, taču mēs arī nepieļaujam nelegālās imigrācijas legalizāciju, un tāpēc mēs atbalstām šo kompromisu.
Tomēr vēl joprojām pastāv bīstamas neatbilstības starp spēkā esošo policijas pieeju nelegālajai imigrācijai un reālo situāciju daudzās dalībvalstīs. Tāpēc īpaša uzmanība būs jāpievērš arī direktīvas piemērošanai. Tas var izraisīt situāciju, kad tūkstošiem nelegālo imigrantu nokļūs nabadzībā, veidos graustu rajonus un iesaistīsies noziedzībā, un, lai arī mēs demonstratīvi nevaram viņus izsūtīt vai neizsūtīsim, šie nelegālie imigranti var palikt bez darba. Ja neskaitāmi nelegālie imigranti pašlaik strādā darbos Eiropā, kurus eiropieši nevēlas darīt, tad mums šajā Parlamentā beidzot tomēr vajadzētu debatēt par vienotiem legālās imigrācijas noteikumiem Eiropā un šo cilvēku legalizāciju, nevis jauniem noteikumiem viņu izsūtīšanai.
Visbeidzot, neapšaubāmi nepieciešamā cīņa pret melno darba tirgu acīmredzot attiecas ne tikai uz nelegālajiem imigrantiem; tā galvenokārt attiecas uz legālajiem imigrantiem, tā attiecas uz miljoniem Eiropas iedzīvotāju, kuru darba tiesības ik dienu mīda kājām darba devēji, tā attiecas uz situācijām, kad nodarbinātības tiesību akti tiek mīdīti kājām bez jebkādām materiālām pārbaudēm vai sankcijām. Tāpēc šodien apspriežamās direktīvas juridiskajam pamatam, manuprāt, ir jābūt vispārējai cīņai pret nedeklarētu darbu Eiropā, nevis tieši pret imigrāciju. Šī imigrantu vainošana visos gadījumos, kad Eiropā kaut kas noiet greizi, ir ļoti bīstama sociālajai kohēzijai mūsu valstīs. Protams, arī pret nelegālo imigrāciju ir jācīnās, taču mēs nevaram pārvērst par dēmoniem cilvēkus, kas bēg no nožēlojamiem apstākļiem savās mītnes zemē ar cerību dzīvot labāk.
Jeanine Hennis-Plasschaert
ALDE grupas vārdā. - (NL) Gadiem ilgi Eiropas Savienībai bija jācīnās ar miljoniem nelegālo imigrantu tās teritorijā, un spiediens rast risinājumu pastiprinās. Šis spiediens ir vērā ņemams, un, taisnību sakot, godīgs. Patiesi, ja mēs vēlamies pieņemt kontrolējamu un uzticamu migrācijas politiku, kurā noteikts, ka bēgļi ir tiesīgi saņemt aizsardzību un kurā mēs iekļaujam pārredzamas legālās migrācijas iespējas, tad pieeja, kas ņemtu vērā visus veicinošos un kavējošos faktorus, kuri izraisa nelegālo imigrāciju, ir nepieciešams pasākums.
Pagājušajā vasarā Padome un Parlaments panāca vienošanos par tā dēvēto Atgriešanās direktīvu, kas galvenokārt ir vērsta uz pašiem nelegālajiem imigrantiem, taču šodien mēs pievēršamies darba devējiem, kas nevilcinās nodarbināt nelegālos imigrantus. Tas ir ne tikai būtisks stimuls nelegālajiem imigrantiem, bet arī neapšaubāmi izraisa ļaunprātīgas un masveida ekspluatācijas gadījumus.
Manuprāt, nepieciešamība saskaņot Eiropas politiku ir neapstrīdama. Galu galā, ja nepastāv iekšējās robežas, dalībvalsts A var muļķīgi satraukties, taču, ja dalībvalsts B risina vienīgi nelegālo imigrantu jautājumu, ja vispār risina, tad dalībvalsts A bažas būs tikai sauciens tuksnesī.
Pēc diezgan lēna sākuma tagad, pēc intensīvām sarunām ar Padomi, mēs esam nonākuši pie kompromisa, kas man šķiet pieņemams, un es vēlos pateikties referentam par viņa konstruktīvo un pragmatisko darba stilu. Tas bija kā svaiga gaisa vēsma, ko patiesībā nevar teikt par dažiem viņa kolēģiem, kuri tagad par katru cenu uzstāj uz šo pievienoto rakstisko deklarāciju, kura patiesībā ir šovs, kas neuzlabo šī Parlamenta tēlu. Arī to mana grupa apstiprinās.
Turklāt ir jābūt skaidram, ka pēc šīs direktīvas pieņemšanas dalībvalstīm pašām būs jāmudina sevi rīkoties. Jāsaprot, ka nedz Eiropas Komisijai, nedz Eiropas Parlamentam nav maģisku vārdu, ko teikt lēmuma pieņemšanas vai tiesību akta ieviešanas brīdī. Padome nešaubīgi pretojās saistošajam pārbaužu daudzumam, un tieši tas bieži rada problēmas - kā norādīja daudzi cilvēki šajā Parlamentā, arī komisārs. Viss, ko es tagad varu darīt, ir mudināt jūs tagad ieviest šo tiesību aktu praksē, lai tie atkal nebūtu tikai tukši vārdi uz papīra, jo patiesībā neviens no tā negūst labumu.
Priekšlikums ir vēl viens solis uz priekšu pareizajā virzienā, kad runa ir par vispārējas migrācijas politikas īstenošanu. Tomēr mums vēl ir tāls ceļš ejams, tāpēc tagad mums ir jābūt neatlaidīgiem. Šajā sakarā es gribētu uzdot 64 tūkstošu dolāru jautājumu, kas šodien bija uz mēles daudziem: kāpēc Padome šodien nepiedalās šajās debatēs? Atklāti runājot, tas, manuprāt, ir nepieņemami.
Zdzisław Zbigniew Podkański
Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienība necīnās pret nelegālo imigrāciju. Par to liecina daudzi faktori, un mēs to redzam arī Fava kunga paskaidrojumā, kur mēs bez visa cita varam izlasīt arī to, ka "tiek lēsts, ka ES ir no 4,5 līdz 8 miljoniem nelegālu imigrantu, šis skaitlis turpina palielināties, jo nelikumīgi iegūt darbu ir viegli.” Pats fakts, ka parādās skaitļi no 4,5 līdz 8 miljoniem, liecina par to, ka mēs pat precīzi nevaram noteikt šīs problēmas un jautājuma apmēru. Un tomēr migrācija ekonomisku iemeslu dēļ skar daudzas ES dalībvalstis, īpaši tās, kas pievienojās nesen.
Mūsdienās miljoniem poļu un citu valstu iedzīvotāju pārvietojas ES teritorijā uz vecajām dalībvalstīm. Šie iedzīvotāji ir pakļauti tādām pašām nedienām un ir tādā pašā situācijā, kā migranti no trešām valstīm. Nelegālā nodarbinātība nozīmē darbinieku ekspluatāciju, liedzot viņiem veselības apdrošināšanu vai tiesības saņemt pensiju, jauniešu ekspluatāciju un pat cilvēku nelegālo tirdzniecību. Mēs varat tikt galā ar šo parādību tikai ar bargām juridiskām sankcijām un to konsekventu piemērošanu.
Jean Lambert
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, mēs augstu vērtējam darbu, ko ir paveicis gan Fava kungs no Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, gan Bauer kundze no Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas. Es domāju, ka mums šajā Parlamentā vajadzēs pierast pie ciešākas sadarbības procedūras attiecībā uz pasākumiem, kuros nodarbinātība patiesībā ir sasaistīta ar migrāciju.
Kā jau teikts, šis tiesību akts ir paredzēts kā daļa no Eiropas Savienības kopējās migrācijas politikas, lai cīnītos pret galveno faktoru, kas veicina iespēju mazāk aizsargātākajiem un neorganizētākajiem strādniekiem atrast darbu ēnu ekonomikas uzņēmumos. Tomēr to var piemērot arī vakancēm, kuras nevar aizpildīt valsts darbaspēka resursi, un tiem gadījumiem, kad dalībvalstis neizsniedz darba atļaujas pietiekamā daudzumā, vai tām vietām, kur ir liels birokrātiskais aparāts, kas traucē pietiekami ātri reaģēt uz iesniegumiem, kuri attiecas uz darba tirgu. Vēl viena problēma, kas mums ir jāatrisina, ir saistīta ar cilvēkiem, kuri nevar atgriezties savā izcelsmes valstī - piemēram, Zimbabvē - un bieži ir palikuši bez likumīgiem līdzekļiem, un tāpēc meklē iespējas izdzīvot.
Lielākajā daļā dalībvalstu teorētiski ir pasākumi, lai risinātu nelikumīgās migrācijas gadījumus, un varētu domāt, ka tas liecina par nepārprotamu apņēmību rīkoties. Tomēr Komisijas ierosinājums par pārbaudēm tās sākotnējā dokumentā ir noraidīts, un Parlamentam bija jācīnās, lai panāktu vismaz to, kas tagad ir noteikts 15. pantā. Jācer, ka šīs pārbaudes skars ne tikai mazos uzņēmumus, bet patiešām tiks veiktas dažos lielajos uzņēmumos, kas lielā mērā sliktākajos darbos nodarbina neaizsargātos darbiniekus. Tāpēc jautājums par apakšuzņēmēju atbildību daudziem no mums šajā Parlamentā bija ļoti svarīgs. Daži no mums uzskata, ka mēs atkal esam palikuši pie noraidītā Komisijas sākotnējā priekšlikuma.
Tika pieminēts jautājums par uzturēšanās atļaujām, nosakot, ka dalībvalstis var pieņemt lēmumu tās izsniegt īpaši smagos gadījumos, par kuriem ir saņemtas sūdzības. Tas, manuprāt, ir solis uz priekšu - vismaz no tās vietas, kur atradās dažas dalībvalstis.
Viens no jautājumiem, kas satrauc daudzus no mums, ir atlīdzība, kad nevar noteikt, kāds ir bijis darba līguma termiņš, un jautājumi par valsts apdrošināšanas maksājumiem un nodokļiem, kas, kā mēs zinām, bieži tiek atskaitīti no neaizsargātajiem darbiniekiem aploksnēs maksātajām algām, bet ne vienmēr tiek samaksāti attiecīgajām iestādēm.
Daudziem no mums šis jautājums par padarītā darba atalgojumu, ir principa jautājums; jautājums ir arī par to, ka uzņēmumi un tautsaimniecības ir guvušas labumu, un par to, ka šis nevar būt tiesisks pasākums likumīgo migrantu sodīšanai. Skatoties uz to kā uz daļu no vispārējās politikas, tā ir arī daļa no pastāvīgas atgriešanās, kad cilvēki patiešām dosies atpakaļ ar to, ko būs nopelnījuši.
Mums nav nekādu garantiju, ka dalībvalstis nodrošinās to, ka cilvēkiem maksās. Mēs esam pārliecināti, ka tiks ieviesti pasākumi, lai varētu iesniegt sūdzības, bet ne, lai samaksātu naudu. Daži var uzskatīt, ka cilvēki izmanto izdevību un ka pastāv risks, taču, ja mēs raugāmies no cilvēka cieņas neaizskaramības viedokļa un ja tas ir viens no kopējās imigrācijas politikas vispārējiem mērķiem, tad šis ir nopietns jautājums.
Līdz ar to manai politiskajai grupai vairs nav skaidrs šī priekšlikuma līdzsvars, proti, nav skaidrs, vai ir samazināts uzsvars uz pārbaudēm vai atlīdzību, vai kādu citu jomu. Mums nešķiet, ka dalībvalstis izrāda lielu apņēmību, un tāpēc mēs neatbalstīsim šo priekšlikumu.
Giusto Catania
GUE/NGL grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Eiropā nelikumīgi uzturas no četrarpus līdz astoņiem miljoniem trešo valstu iedzīvotāju - tie ir Komisijas sniegtie skaitļi.
Tas ir pavisam niecīgs skaitlis: tikai nedaudz vairāk par 1 % no Eiropas Savienības pilsoņiem. Tā nepārprotami ir pārspīlēta problēma. Tie ir strādnieki, kas veic noderīgus darbus, piemēram, individuālos pakalpojumus, vai strādā tūrisma nozarē, un vairumā gadījumā viņi ir integrējušies darba tirgū. Šie strādnieki ir noderīgi mūsu ekonomikai, taču viņi ir ekspluatētie strādnieki - ekspluatēti, lai samazinātu darbaspēka izdevumus un padarītu bagātākus negodīgos darba devējus. Tie ir strādnieki, kas parasti dara darbus, ko ES pilsoņi nedara.
Mums ir vajadzīgi šie cilvēki, taču viņi ir ieradušies Eiropā nelegāli vienkārša iemesla dēļ, jo viņiem nav legālu iespēju šeit nokļūt. Tas pats notika ar lielu daļu iedzīvotāju, kas tagad šeit dzīvot legāli, bet iekļuva šeit nelegāli.
Bija nepieciešams cits pasākums: tāds, kas regulētu situāciju, kurā atrodas šie miljoni cilvēku. Bija nepieciešams pasākums, lai atbrīvotu viņus no verdzības, šantāžas un izmantošanas. Bet tā vietā mums ir direktīva, kas turpina Atgriešanās direktīvas iesākto darbu. Vispirms mēs pieņēmām lēmumu par izraidīšanas kārtību; šodien mēs lemjam par potenciālu izraidīšanas jomu un pat nosakām, kas maksās par izraidīšanu. Saskaņā ar šo direktīvu izmantotie maksā vairāk nekā izmantotāji. Diemžēl nav neviena nosacījuma par vispārēju noregulēšanas pasākumu, pat ne attiecībā uz tiem, kas ziņo par savu statusu vai kas ziņo par saviem izmantotājiem, vai par veiktu noziegumu. Viņu ceļš iet tieši no izmantošanas līdz izraidīšanai.
Mums bija nepieciešams kaut kas cits. Mums bija nepieciešams pasākums, kas veicinātu likumību, nevis klasificētu par noziedzniekiem tos, kas pašlaik atrodas šeit nelegāli. Mums bija nepieciešams pasākums ksenofobijas apkarošanai. Vakar Itālijas iekšlietu ministrs pateica konkrēti: "Mums ir jābūt stingriem attiecībā pret nelegālajiem imigrantiem.” Es uzskatu, ka ar šo direktīvu mēs veicinām šāda veida ksenofobisku attieksmi.
Mums Eiropas Savienībā ir nepieciešami imigranti - Komisija pati to saka: 50 miljoni līdz 2060. gadam -, jo mēs atrodamies demogrāfiskās krīzes vidū, taču mēs nedarām neko, lai palīdzētu viņiem šeit iekļūt. Tā vietā mēs saskaņojam izraidīšanas sistēmu, un šodien mēs lemjam par to, lai izraidītu strādniekus, kuri šeit uzturas nelegāli, lai arī viņi ir integrējušies Eiropas darba tirgū.
Es domāju, ka šīs direktīvas ietekme būs postoša, jo tā liks imigrantiem un darba tirgum noiet vēl dziļāk pagrīdē un palielinās negodīgo priekšnieku paveiktos ekspluatācijas noziegumus.
Nigel Farage
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, nelegālā imigrācija ir problēma, ko vēl vairāk pastiprina personu brīva kustība. Tomēr pašreizējo nemieru vilni, kas ātri izplatās Apvienotajā Karalistē, protams, ir izraisījusi legālā migrācija un pašas Eiropas Savienības noteikumi.
20 gadus Apvienotās Karalistes arodbiedrības, Jacques Delors rosinātas, domāja, ka Eiropas Savienība aizstāv to intereses. Taču tagad pensa vērtība ir kritusies un tās ir sapratušas, ka Apvienotās Karalistes valdība nav spējīga vispirms aizstāvēt britu intereses.
Es baidos, ka kļūs vēl daudz sliktāk. Tā kā mēs sākam vairākus lielus valsts līdzekļu izlietojuma projektus, tādus kā gatavošanos Olimpiskajām spēlēm un Padomes ēkas būvniecību, tūkstošiem strādnieku Eiropā gūs no tiem labumu. Kamēr mēs esam ES, britu strādniekiem nav iespējams garantēt britu darbavietas. Atklāti runājot, ir nepieņemami, ka Apvienotās Karalistes nodokļu maksātāji finansē ārvalstu strādniekus.
Taču valdība ir nelokāma apgalvojumā, ka Eiropas Savienība ir brīnišķīga savienība. Tas nepārsteidz, vai ne? Lords Mandelson vēl aizvien saņem GBP 78 000 gadā no Eiropas Komisijas un, protams, pēc dažiem gadiem, pamatojoties uz šo summu, viņš saņems pensiju - interešu konflikts, par ko nav nekādu šaubu.
Tagad lielākās bažas rada tas, vai galēji labējie radikāļi, kas cieš no ksenofobijas, gūs labumu. Arī to mēs nevēlamies. Mēs, Apvienotās Karalistes Neatkarības partija, Eiropas vēlēšanās piedāvāsim Apvienotās Karalistes iedzīvotājiem nerasistisku darba kārtību, sakot, ka ir pienācis laiks likt britu intereses pirmajā vietā. Mēs neesam protekcionisma piekritēji, taču vēlamies, lai uzvar veselais saprāts. Mēs vēlamies paši kontrolēt savas robežas un lemt, kas dzīvo, strādā un iekārtojas mūsu valstī.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, visā pasaulē cerība iegūt labi apmaksātu darbu ir ļoti spēcīgs pamudinājums. Īpaši grūtos ekonomiskos apstākļos ēnu ekonomika sāk augt, kas, protams, izraisa to, ka daudzi cilvēki riskē ar savu dzīvību, meklējot pārpilnības zemi. Ir svarīgi, lai mēs skaidri paustu to, ka nelegālā nodarbinātība vairs netiks paciesta.
Tomēr nesenajā ziņojumā par cilvēku pamattiesībām šajā ziņā atklājās vairākas problēmas. Ziņojumā ir norādīts, ka izdevumi saistībā ar ES ieceļošanas noteikumu pārkāpumiem tiks atlīdzināti, jo imigranti būs vairāk aizsargāti nekā Eiropas iedzīvotāji, kuru identitāti un sociālo harmoniju apdraud masveida imigrācija. Nelegālā imigrācija kļūs par ikdienišķu parādību, ja nākotnē katrs nelegālais imigrants tiks uztverts vienkārši kā cilvēks bez derīgas darba atļaujas.
Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka migranti, kuriem nav uzturēšanās atļaujas, galu galā ir jāizraida. Mums ir svarīgi pārtraukt pamudinājumus attiecībā uz masveida legalizēšanu un uz iespēju iegūt darbu. Turklāt mums ir jārunā par efektīviem nolīgumiem ar izcelsmes valstīm par izsūtīšanas kārtību. Arī FRONTEX robežsardzes organizācija beidzot ir jāpaplašina, lai to varētu racionāli izvietot.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Šī direktīva palīdz konsolidēt kopējo nelegālās imigrācijas politiku un ir pirmais solis ceļā uz nelegālas nodarbinātības apkarošanu, piemērojot finansiālus sodus darba devējiem. Tomēr es vēlos jums atgādināt, ka visās dalībvalstīs ir tiesību akti attiecībā uz nelegālo nodarbinātību un izvairīšanos no nodokļu un nodevu maksāšanas. Šo tiesību aktu piemērošana arī palīdz atklāt nelegāli nodarbinātos imigrantus.
Tāpēc es uzskatu, ka ir svarīgi, lai mums būtu piemērots regulējums, taču vēl svarīgāk ir, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka šie noteikumi tiek stingri piemēroti. Es atbalstu galīgajā tekstā iekļautos nosacījumus par sankcijām, kas ir proporcionālas attiecībā pret nelegālajiem darbiniekiem, kā arī par mazāku sodu piemērošanu gadījumos, kad darba devējs ir fiziska persona, bet darba ņēmējs sniedz individuālus pakalpojumus vai palīdz mājsaimniecībā, un kad darba apstākļi neliecina par izmantošanu.
Savstarpējās sarunās starp Eiropas Parlamentu un Padomi tika noskaidrots jēdziens apakšuzņēmējs, ko var saukt pie atbildības, un tika noteikts apmērs maksājumiem, kuri ar atpakaļejošu datumu ir jāveic darba devējam. Es esmu pārliecināts, ka šīs direktīvas piemērošana uzlabos situāciju, ņemot vērā Kopienas interešu priekšrocību, piešķirot darbu.
Man arī šķiet, ka šīs direktīvas piemērošana varētu būt papildu iemesls dalībvalstīm likvidēt darba tirgus ierobežojumus attiecībā uz Eiropas iedzīvotājiem, ņemot vērā to, ka, ierobežojot nelegālo imigrantu nodarbinātības iespējas, tiks radītas jaunas iespējas nodarbināt pašas ES iedzīvotājus.
Inger Segelström
(SV) Es vēlos sākt ar pateicību Claudio kungam un pārējiem, kas palīdzēja sagatavot šo ziņojumu. Iepriekšējās debatēs par nākotnes patvēruma, bēgļu un migrācijas politiku mēs galvenokārt koncentrējāmies uz tiem, kas šeit uzturas nelegāli, uz tiem, kam ir laba izglītība un kuriem ir atļauts šeit ierasties, uz cilvēkiem, kas ir vienkārši nabadzīgi un vēlas palīdzēt savai ģimenei, un vēlas braukt uz šejieni.
Tagad mēs saucam pie atbildības darba devējus, kas nodarbina cilvēkus bez dokumentiem. Mums nebūtu tik daudz cilvēku, kas uzturas šeit bez dokumentiem, ja nebūtu bezatbildīgu darba devēju, kas viņiem maksā un viņus ekspluatē. Es domāju, ka ir patiešām pareizi piemērot darba devējiem sankcijas un izvirzīt viņiem prasību sniegt informāciju, un, ja darba devējs ir kādu ekspluatējis, viņam vajadzētu maksāt kompensāciju pat tad, ja izmantotais cilvēks jau ir devies mājās.
Tomēr es būtu vēlējies balsot pret vienu priekšlikumu, ja balsošana nebūtu notikusi komitejā, un tas ir priekšlikums par ne tik bargiem noteikumiem attiecībā uz nodarbinātību mājsaimniecībā, ko atbalsta vairākums deputātu. Man tas it jautājums par vienlīdzību, jo tās galvenokārt ir sievietes, kas strādā mājas darbos par zemu atalgojumu. Arī šai grupai ir grūtāk nekā tiem, kas strādā darbavietās ar vairākiem darbiniekiem, taču man šķiet, ka tas ir pirmais solis.
Mani apbēdināja šodien dzirdētās ziņas, ka Zviedrijas konservatīvā valdība negatīvi vērtē šo ziņojumu, kura mērķis ir atbalstīt atbildīgus uzņēmumus un kriminalizēt bezatbildīgus uzņēmumus, kas izmanto strādniekus bez dokumentiem.
Visbeidzot mani, protams, arī satrauc viedokļi, kurus mēs saņēmām no arodbiedrībām par šo ziņojumu. Es ceru, ka mēs varēsim atrisināt šos jautājumus, pirms lēmums tiks pieņemts. Visiem darba devējiem ir jāpiemēro vienādi noteikumi, tādi kā kopīga atbildība par darba līgumiem, pretējā gadījumā mēs radīsim noteikumu apiešanas iespējas un veicināsim krāpšanos.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Priekšsēdētājas kundze, labākais veids, kā nodrošināt kontrolētu imigrāciju, ko var izbeigt mūsu sabiedrība - gan ekonomiskā, gan sociālā ziņā -, ir apkarot arī nelegālo nodarbinātību.
Tas nenozīmē, ka mums ir jācīnās nevis pret pašiem nelegālajiem imigrantiem, jo ikvienam no viņiem ir savs stāsts, bet gan pret nelegālo imigrāciju kā tādu, jo tas ir vienīgais ceļš uz pamatotu un patiešām sistemātiski kontrolētu imigrāciju, īpaši mūsdienu pasaulē.
Protams, tas būtu jādara ne tikai darba meklētāju līmenī, bet arī darba devēju līmenī. Cīņu pret nelegālajiem imigrantiem nevar veikt tikai metro stacijās Londonā vai Madridē, tas ir jādara arī to daudzo uzņēmumu personāla departamentos, kas nodarbina nelegālos strādniekus, lai tos ekspluatētu un liegtu viņiem viņu tiesības.
Tas ir iemesls, kāpēc mēs kopumā atzinīgi vērtējam šo direktīvu. Šī ir direktīva, kas nosaka darba devēju pienākumus un, protams, sankcijas, kuras ir jāpiemēro darba devējiem, kas ekspluatē strādniekus, liedzot viņiem tiesības gūt savu labumu.
Šī ir labi līdzsvarota direktīva. Referents ir jāapsveic ar to, ka ir panākts godīgs kompromiss un līdzsvars šajā jomā.
Es vēlos uzsvērt tos pantus, kas aizstāv izmantoto strādnieku tiesības. Tie aizsargā strādniekus, lai viņi varētu ziņot par situāciju, kurā ir nonākuši. Tie aizsargā strādniekus, nodrošinot, ka viņi var pieprasīt savu peļņu, protams, bez tiesībām palikt. Tomēr ikviens darbs, kas ir veikts nelegāli bez valsts apdrošināšanas un samaksas, protams, tiks atlīdzināts neatkarīgi no nelegāli nodarbinātā strādnieka statusa.
Sankcijas noteikti ir piemērotas un proporcionālas. Vienošanās par apakšuzņēmējiem, par ko referents jau minēja savā runā, ir ļoti svarīga. Tai ir ļoti liela nozīme praksē, un tieši par to mēs runājam.
Tikai viena pēdējā piebilde: es uzskatu, ka 24 mēnešu transponēšanas periods šai direktīvai ir par daudz. Es saprotu, ka to nevar mainīt, taču 24 mēneši ir pārāk ilgs laiks un ir pēc iespējas jāsaīsina.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, nodarbinot trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas Eiropas Savienībā nelegāli, tiek padarīta neiespējama godīga konkurence, un strādniekiem tiek liegta viņu tiesību aizsardzība.
Es pirmām kārtām un galvenokārt domāju par drošiem darba apstākļiem un sociālo aizsardzību nelaimes gadījumā darbā. Aplēses par nelegālo imigrantu skaitu ES liecina, ka tie ir 4,5 - 8 miljoni cilvēku, un pārsvarā viņi strādā celtniecībā, lauksaimniecībā un apkalpojošā sfērā. Gadījumi, kad cilvēki tiek nodarbināti kā vergi, ir novērojami apstākļos, kad cilvēki tiek ekspluatēti un kad tiek izmantots bērnu darbs. Nelegālajai nodarbinātībai ir liela nozīme standartu pazemināšanā nodarbinātības jomā.
Tāpēc tik svarīgas ir arodbiedrību tiesības pārstāvēt šo strādnieku intereses. Tieši darba devējs pieņem lēmumu nodarbināt personu, kas uzturas nelegāli, un tāpēc tieši darba devējam ir jāpiemēro sods par likuma pārkāpšanu. Lai apkarotu visus nelegālās nodarbinātības veidus, ir nepieciešama saskaņota rīcība.
Mary Lou McDonald
Priekšsēdētājas kundze, šajos ekonomiskās krīzes laikos ir ļoti nepieciešams aizsargāt strādniekus pret ekspluatāciju, kā arī neapstrīdami ir tas, ka ir jānodrošina, lai noteikumi un nosacījumi, kas attiecas uz Eiropas strādniekiem, sistemātiski nepasliktinātos neaizsargātu migrantu strādnieku ekspluatācijas dēļ. Atbildība par šo ir tieši jāuzņemas dalībvalstu valdībām un iestādēm.
Kaut arī dalībvalstīm ir jāveic pasākumi imigrācijas regulēšanai, man ir ļoti žēl, ka šā priekšlikuma juridiskais pamats ir cīņa pret nelegālo imigrāciju. Īstā cīņa ir pret negodīgajiem darba devējiem - izmantotājiem, un pašlaik mums ir nepieciešama darba kārtība, kas atbalstītu strādniekus, nevis būtu vērsta pret imigrantiem.
Politiskajai un ekonomiskajai prasībai ir jābūt izbeigt nelikumīgo imigrantu ekspluatāciju, sodīt negodīgos darba devējus, nevis padarīt par grēkāžiem vai par noziedzniekiem, vai par ko citu strādniekus un migrantus. Šajā priekšlikumā minēto kriminālsankciju izmantošanai nevajadzētu būt ES kompetencē, un tie, kas uzskata, ka migrantu strādnieku izsūtīšana ir risinājums ekspluatācijai, kļūdās. Ar šo direktīvu netiek panākts pareizais līdzsvars.
Johannes Blokland
(NL) Ir pagājuši jau divi gadi, kopš komisārs Frattini atklāja plānus, lai risinātu problēmas saistībā ar nelegālo nodarbinātību, kad uz Eiropas Savienību darbā nepārtraukti brauc nelegālie imigranti. Šāda situācija ir graujoša un ir jāaptur.
Priekšsēdētājas kundze, es uzdrošinos nepiekrist referentam jautājumā par to, vai Eiropas Savienībai būtu jāiejaucas krimināltiesībās. Es neatbalstu krimināltiesību atstāšanu Eiropas ziņā. To vietā ir nepieciešama atvērta saskaņošanas metode. Tāpēc mani priecē tas, ka grozītajā kompromisa priekšlikumā ir vērojama piesardzība attiecībā uz krimināltiesību normu piemērošanu. Pietiek uzlikt naudas sodus, lai uzņēmēji kļūtu uzmanīgāki darba ņēmēju atlasē. Es ceru, ka uzņēmumu pārbaudes mudinās dalībvalstis piemērot krimināltiesību normas.
Philip Claeys
(NL) Tādas direktīvas ieviešana, kas sodīs nelegālo imigrantu darba devējus, ir atbalstāma. Pamatoti ir teikts, ka iespēja atrast darbu Eiropas Savienībā ir pievilcīgs faktors nelegālajai imigrācijai. Tomēr mums ir jārīkojas konsekventi un jāapkaro arī citi faktori, kas piesaista imigrantus. Viens no svarīgākajiem šādiem faktoriem ir Eiropā nelegāli iebraukušo imigrantu nesodāmība. Eiropas Savienībā ir tādas dalībvalstis, kas atalgo nelegālos imigrantus, tam piemērs ir masveida imigrantu legalizācija Spānijā, Itālijā, Beļģijā un citās valstīs.
Liekulīga ir arī tā dēvētā individuālā legalizācija humanitāru apsvērumu dēļ. Tikai pagājušajā gadā vien tādā mazā valstī kā Beļģija tika legalizēti vismaz 12 000 cilvēku. Nelegālie imigranti ir jāizsūta, nevis jālegalizē, jo galu galā legalizēts nelegālais imigrants piesaista neskaitāmus jaunus imigrantus. Katra dalībvalsts, kas viņus legalizē, dara to citu dalībvalstu vārdā. Tāpēc nepietiek tikai cīnīties ar darba devējiem. Mums ir jāķeras klāt pašai nelegālajai imigrācijai visās tās izpausmēs.
Carlos Coelho
(PT) Priekšsēdētājas kundze, Barrot kungs, dāmas un kungi, šajā plenārsēdē mēs pieņēmām vairākus pasākumus, lai izstrādātu saskaņotu un integrētu imigrācijas politiku. Šai kopējai politikai pirmkārt ir jānosaka legāli imigrācijas kanāli, kā arī jāparedz šo imigrantu integrācija jaunajā sabiedrībā. Šajā nolūkā pirms diviem mēnešiem mēs pieņēmām Zilās kartes direktīvu un direktīvu par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju ES.
Mums ir arī efektīvi jāapkaro nelegālā imigrācija, kā arī dažādas ar to saistītās noziedzības formas. Šīs iniciatīvas mērķis ir apkarot galveno faktoru, kas veicina nelegālo imigrāciju Eiropā, un pielikt punktu nelegālo strādnieku ekspluatācijai. Ir svarīgi, lai tie, kas mēģina par katru cenu iekļūt Eiropas teritorijā - dažkārt pat riskējot ar savu dzīvību -, saprastu, ka ir tikai viens iespējamais ceļš: legālā imigrācija ar visām tās sniegtajām iespējām un tiesībām. Tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā uzturas no 5 līdz 8 miljoni nelegālo imigrantu; liela daļa dara mazkvalificētus, bieži slikti apmaksātus darbus un dažkārt tiek smagi ekspluatēti. Es apsveicu referentu Fava kungu un īpaši manu kolēģi Bauer kundzi saistībā ar viņu darbu un panākto kompromisu.
Tāpēc es piekrītu nelegālā darba apkarošanai Eiropas Savienībā. Šīs direktīvas nolūks ir nodrošināt, ka visas dalībvalstis ievieš vienādas sankcijas attiecībā uz nelegālo imigrantu nodarbināšanu un īsteno tās efektīvi. Atkarībā no nozieguma smaguma būs iespējams ieviest trīs veidu sankcijas: finansiālas, administratīvas un kriminālas. Būs arī prasība darba devējiem veikt profilaktiskus pasākumus un pārbaudīt cilvēku imigrācijas statusu, lai nepieļautu tādu strādnieku nodarbināšanu, kas Eiropas Savienībā uzturas nelegāli.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Priekšsēdētājas kundze, pirmām kārtam es vēlos apsveikt savu kolēģi Claudio Fava saistībā ar šo ziņojumu un ar to, ka trialogā tika panākta vienošanās. Protams, vienmēr var vēlēties vairāk un sasniegt vairāk. Tomēr tas, ka Eiropas Savienība beidzot ir atzinusi, ka noķertajiem nelegālajiem imigrantiem ir jāpiešķir tiesības un ka viņi jāaizsargā pret ekspluatāciju, ir svarīgs solis uz priekšu.
Protams, tam ir jābūt daļai no kopējās migrācijas un imigrācijas politikas. Neviens to neapšauba. Tomēr ir viena lieto, ko es nesaprotu. Lai arī Zaļie - Jean Lambert vairs nav šeit - vai tie, kas atrodas pa kreisi tā dēvētajā komunistu pusē, tādi kā Giusto Catania, turpina apgalvot, ka šī politika nedarbojas, ka mēs atkal esam nonākuši pie nekā, ka nekas nevar palīdzēt, es vēlos teikt, ka nepietiek ar to, ka šajos grūtajos apstākļos dzīvojošajiem cilvēkiem apsola četru ēdienu maltīti, bet pēc tam neiedod viņiem pat dienišķo maizi. Tas ir mazdūšīgi un liecina par nevēlēšanos palīdzēt. Es nesaprotu, ko Zaļie patiesībā vēlas, ja viņi vienmēr balso pret pasākumiem, kas varētu uzlabot cilvēku dzīvi? Mēs esam to novērojuši daudzos gadījumos, kad notiek balsošana par daudziem ziņojumiem un pasākumiem.
Turklāt nekas nevar traucēt dalībvalstīm ieviest pienācīgas pārbaudes, piemērot sodus un padarīt pieejamas subsīdijas un valsts un ES finansējumu uzņēmumiem, kas nodarbina nelegālos imigrantus.
Es vēlētos redzēt to pašu stingro pieeju, ko dalībvalstis dažkārt izmanto attiecībā uz nelegālajiem imigrantiem, kas izvairās no nodokļu maksāšanas, un tiem, kas strādā melnajā tirgū. Protams, mums ir jārunā ar kolēģiem dalībvalstu parlamentos, lai mudinātu viņus pieprasīt piešķirt nelegālajiem imigrantiem tiesības, par ko mēs šeit esam lēmuši. Protams, ir viena lieta, par ko mēs varam būt droši. Ja kāds tiek nodarbināts nelegāli, jo savā valstī vairs ilgāk nevar dzīvot, viņam nav iespēju vērsties policijā un teikt, ka viņš tiek ekspluatēts. Tieši tāpat izvarota sieviete nevar ziņot par noziegumu. Abi šie cilvēki zina, ja viņi vērsīsies iestādēs, viņi tiks izsūtīti.
Tāpēc mēs balsosim par šo ziņojumu. Tas ir pirmais solis pareizajā virzienā.
Alexander Alvaro
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, es uzskatu, ka tas, ko teica Kreissl-Dörfler kungs, ir taisnība. Es vēlos pateikties Fava kungam par viņa ziņojumu un izcilo darbu, ko viņš ir paveicis.
Ziņojumā ir skaidri pateikts, ka abām nelegālajā nodarbinātībā iesaistītajām pusēm ir jāuzņemas vienāda atbildība, kas nodrošinās tiesisku līdzsvaru. Par nelegālo nodarbinātību ir jāsoda, un tā ir jāaizliedz visās dalībvalstīs.
Darba devējiem ir jāuzņemas atbildība par šī aizlieguma ievērošanu, taču tas ir arī attiecīgo iestāžu uzdevums uzraudzīt aizlieguma ievērošanu un piemērot sodus. Galvenais ir šādās darba attiecībās esošu cilvēku aizsardzība pret ekspluatāciju.
Tiesisku sodu ieviešana noteikti ir solis uz priekšu. Tomēr iestādēm ir jāievieš vairāk pārbaužu un jāierosina lietas pret tiem, kas tiek turēti aizdomās par noziegumu izdarīšanu. Ziņojums ir kompromiss starp Padomi un Eiropas Parlamentu, un tajā ir norādīti obligāti piemērojamie standarti.
Tomēr dalībvalstu plāni pastiprināt vai pavājināt prasības neiedvesmo. Mēs esam spēruši pirmo soli uz priekšu. Tagad pārējais ceļš mums ir jāiet kopā. Es domāju, ka varu teikt vismaz savā un manas grupas vārdā, ja ne vairākuma vārdā, ka mēs varam atbalstīt šo ziņojumu ar tīru sirdsapziņu.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētājas kundze, direktīva, ko mēs apspriežam, ir par vienu no svarīgākajiem mūsu valstu attīstības un ekonomiskās ilgtspējas pamataspektiem. Tā ir par nelegālo nodarbinātību, kas bieži izraisa algu un valsts ieņēmumu samazināšanos ar visām no tā izrietošajām grūtībām attiecībā uz pabalstu izmaksāšanu un labklājības līmeņa pazemināšanos. Tas liedz darbiniekiem piekļuvi sociālajai un cita veida apdrošināšanai, pensijām un pat iespējām vērsties iestādēs, kas ir atbildīgas par darba apstākļu nodrošināšanu.
Diemžēl nelegālā nodarbinātība ir daļa no pašreizējās sistēmas, kas ir izraisījusi pasaules ekonomisko krīzi, kura mums ir jārisina ar līdzekļiem, kas palīdzēs īstenot ne tikai terapeitiskus, bet arī reālus koriģējošus pasākumus labklājības nodrošināšanai ilgtermiņā. Mēs uzskatām, ka cīņu pret nelegālo nodarbinātību nevar aplūkot pa daļām. Ierosinātie pasākumi humānas pieejas īstenošanai attiecībā uz imigrantiem mūs neapmierina. Tāpēc rīkosimies uzmanīgi, lai tie nepārvērstos par divkāršām problēmām.
Panayiotis Demetriou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, referents Claudio Fava un līdzreferenti patiesi ir pelnījuši mūsu sirsnīgus apsveikumus. Viņi ir panākuši izcilu kompromisu ar Padomi, protams, ar priekšsēdētāja vietnieka Barrot kunga palīdzību, kuru es apsveicu. Galu galā direktīva, kas paredz piemērot sankcijas nelegālo imigrantu darba devējiem, ir nonākusi līdz galīgajai apstiprināšanai. Es uzskatu, ka direktīvu tādā veidā, kādā tā ir pašlaik noformulēta, varēs efektīvi izmantot, lai pildītu uzdevumu nelegālo imigrantu nodarbināšanas apkarošanā. Šī ir pirmā reize, kad Eiropas Savienība ir vērsusi uzmanību pareizajā virzienā - nelegālo imigrantu izmantotāju virzienā, likumus neievērojošo darba devēju virzienā. Beidzot nelegālo imigrantu nodarbināšana ir atzīta par noziegumu. Es esmu pārliecināts, ka direktīvā noteiktās kriminālās un citas sankcijas būs iebiedējošs līdzeklis, kas palīdzēs ierobežot un novērst nelegālo imigrantu nepieņemamu ekspluatāciju. Šajā direktīvā ir noteiktas vairākas līdzsvarotas un reālas sankcijas. Es ticu, ka tās izrādīsies efektīvas. Lai arī nelegālie imigranti tiek uzskatīti par upuriem un viņus aizsargā direktīva, arī viņiem ir paziņots, ka viņi vairs nevarēs viegli atrast darbu un līdz ar to nebūs arī stimula meklēt vismaz kaut kādu darbu pat uz nelabvēlīgiem nosacījumiem. Tomēr īpaši ir jāparūpējas par tiem nelegālajiem imigrantiem, kas jau ir Eiropas Savienībā. Manā valstī Kiprā, kur nelegālā imigrācija ir milzīga problēma, nelegālā nodarbinātība tika atzīta par noziegumu jau pirms kāda laika. Protams, tas nav pilnībā likvidējis nelegālo nodarbinātību, taču tā ir ierobežota. Tomēr ar daudzajām direktīvā noteiktajām sankcijām un ieviesto darba devēju pārbaužu sistēmu nelegālo imigrantu nodarbinātības un nelegālās imigrācijas problēma kopumā noteikti tiks mazināta.
Catherine Boursier
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es vēlos pateikties Fava kungam par vērā ņemamo darbu, ko viņš ir paveicis pēdējo mēnešu laikā, lai sagatavotu šo līdzsvaroto tekstu.
Tas nebija viegls uzdevums, un ceļā bija daudz lamatu. Tomēr es domāju, ka rezultāti ir ļoti pozitīvi, un es minēšu trīs konkrētus punktus.
Piemērojamās sankcijas attiecas uz darba devējiem -likumpārkāpējiem, savukārt migranti tiek uzskatīti par upuriem. Bez finansiāliem sodiem būtu ieteicams piemērot arī kriminālsankcijas par atkārtotiem pārkāpumiem, par cilvēku nelegālo tirdzniecību vai nepilngadīgo ekspluatāciju. Es uzskatu, ka kriminālsankcijas ir būtiskas, un tāpat es arī uzskatu, ka mūsu uzdevums ir nodrošināt regulāras pārbaudes, lai noteiktu, vai šī direktīva tiek efektīvi īstenota.
Vēl viens pieminēšanas vērts pozitīvs punkts ir automātiska iekavēto algu izmaksa strādniekiem. Beidzot asociācijas un biedrības aizstāv valstī nelegāli dzīvojošo strādnieku intereses, lai viņi varētu ziņot par negodīgiem darba devējiem, nebaidoties no turpmākas lietu ierosināšanas.
Protams, tāpat kā ar daudziem tekstiem, arī šoreiz mēs būtu varējuši iet tālāk, taču vai mēs varam uzņemties risku apdraudēt kompromisu, kad šis teksts jau ļauj veikt svarīgus pasākumus strādnieku un viņu cieņas aizsardzībai?
Mums ir jāatbalsta līdzsvarota nostāja migrācijas jautājumā un ir jāatzīst, ka imigrācija ar mērķi strādāt ir vairāk nekā nepieciešama un kļūs arvien lielāka, par ko liecina nākotnes demogrāfiskās prognozes.
Šajā kontekstā ir svarīgi pateikt, ka modelis, kuru mēs vēlamies ieviest, ir tāds, kurā strādniekiem imigrantiem būs tādas pašas tiesības kā strādniekiem no dalībvalstīm.
Tāpēc mums ir jāmobilizējas, lai aizsargātu šīs tiesības, un tāpēc es domāju, ka mums būtu jāatbalsta šis ziņojums, jo tas ir izšķirošs solis obligāti piemērojamo standartu ieviešanai un cīņā pret nelegālo darbu un migrantu strādnieku ekspluatāciju.
Olle Schmidt
(SV) Mēs zinām, ka arvien vairāk cilvēku slēpjas ES teritorijā. Mēs zinām, ka tuvākajā nākotnē ES būs nepieciešami vēl vairāk imigrantu strādnieku. Mēs arī zinām, ka tūkstošiem cilvēku katru nedēļu mēģina atrast labāku dzīvi Eiropā. Daudzi no viņiem nomirst ceļā uz mūsu kontinentu. Mēs zinām, ka daudzi cilvēki bez dokumentiem tiek ekspluatēti un dzīvo nožēlojamos apstākļos. Tas nav Eiropas Savienības cienīgi. Universālās vērtības, ko ES vēlas izplatīt visā pasaulē, ietver ikviena cilvēka tiesības uz cienīgu dzīvi. Šis ir apkaunojošs paradokss.
Tas, ka ES gatavojas ieviest kopēju patvēruma un migrācijas politiku, ir prātīgi, taču tas nedrīkst nozīmēt to, ka valstīm, kas vēlas ievērot stingrāku kursu un ķert cilvēkus dažādos veidos, būtu jābūt tām, kuras pieņem lēmumus. Tas samazinās iespējas atrast Eiropā vietu pieklājīgai dzīvei. Ir arī svarīgi, lai negodīgie darba devēji, kas ekspluatē neaizsargātus cilvēkus, zinātu, ka sodus un sankcijas var piemērot visā ES.
Es apzinos, ka ziņojums ir izgājis sarežģītu ceļu, lai panāktu līdzsvaru, un es varu piekrist Catania kunga pamatotajam iebildumam. Tomēr šis kompromiss ir solis pareizajā virzienā, lai arī man ir savs noteikts viedoklis, piemēram, par to, kāds ir darba devēja saistību apjoms attiecībā uz ziņošanu.
Es vēlos sacīt Segelström kundzei, ka mums Zviedrijā nav konservatīvas valdības. Mums ir četru partiju valdība ar spēcīgiem liberāliem elementiem.
Maria da Assunção Esteves
(PT) C. Fava ziņojums imigrācijas tiesību aktus padara progresīvākus un cilvēcīgākus. Tas mums sniedz morālu mierinājumu, pēc kā esam tiekušies kopš Atgriešanās direktīvas. Vispārējais aizliegums nodarbināt nelegālos imigrantus ne tikai novērš imigrācijas endēmisko prettiesiskumu, bet galvenokārt novērš izmantošanas potenciālu un labuma gūšanu no cilvēku ciešanām, kas parasti iet roku rokā ar šāda veida darbu.
Pirmkārt, C. Fava ziņojums apstrīd to pieeju nelegālajai imigrācijai, kas vienkārši, bet nepieņemami nosoda imigrantus tā vietā, lai, reaģējot uz problēmu, izveidotu sistēmu, saskaņā ar kuru valsts un darba devējs būtu vienlīdz atbildīgi. Līdz šim imigrācijas politikas galvenokārt bija nesekmīgas tādēļ, ka tās nespēja taisnīgi reaģēt uz nelegālo imigrantu briesmīgo situāciju, kurā tos nomāc tiesiskās sistēmas slogs un kurā viņus uzskata par vainīgajiem, nevis upuriem.
Otrkārt, svarīgi ir tas, ka ziņojums Eiropas sabiedriskajā arēnā ievieš dalītās atbildības ētiku starp valsti un uzņēmumiem. Darba devēju pienākums veikt iepriekšēju uzraudzību, pārbaudot darbinieku uzturēšanās stāvokli, ir vērtīgs, jo tas piešķir kompetenci privātajam sektoram - Eiropas Savienība to reti ir mēģinājusi darīt. Mēs atbalstām šo kompetenci, jo tiesiskuma aizstāvība un sabiedrības ētika attiecas ne tikai uz valsti, bet katru tās iedzīvotāju. Tāpēc ziņojums lauž ceļu jaunai politiskai pieejai, kuru vajadzētu izmantot arī citiem ziņojumiem.
Trešais un vienlaikus būtiskākais punkts attiecībā uz ziņojumu ir kritiskais dalījums starp pienākumu maksāt atlīdzību un uzturēšanās tiesiskuma problēmu. Tas atspoguļo vienkāršo vispārējo morālo priekšstata prasību, saskaņā ar kuru cilvēcīgums ir pārāks par tiesību aktu sistēmas noteikumiem un prioritāte attiecībā pret tiem.
Tāpēc es izsaku atzinību Fava kungam.
Javier Moreno Sánchez
(ES) Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, es vēlos pateikties referentam Claudio Fava par viņa ieguldīto darbu, panākot kopēju nostāju ar Padomi; tas ir devis iespēju Parlamentam ierosināt daudzus uzlabojumus.
Pieņemot šo direktīvu, mēs atkal apliecinām savu apņemšanos izstrādāt kopēju migrācijas politiku, kuras pamatā ir globāla pieeja. Šīs direktīvas mērķis ir skaidrs - cīnīties pret mafijas grupējumiem, sodīt negodīgus darba devējus un aizsargāt netaisnīgi izmantotos imigrantus, kuri nav sociāli aizsargāti.
Mēs vēlamies izskaust algas zem iztikas minimuma, kas ir netaisnīgas pret imigrantiem un turklāt izkropļo vidējās algas, jo īpaši tādās nozarēs kā būvniecība, lauksaimniecība, mājkalpotāja darbs un viesnīcu nozare.
Šiem pasākumiem vajadzīga liela drosme un politiskā griba, jo ēnu ekonomikā ir daudz tiešu interešu un liels naudas apgrozījums. Jo īpaši grūtos laikos ir īpaši svarīgi gudri un dāsni, bet atbildīgi pārvaldīt migrācijas plūsmas.
Padoties kārdinājumam un nemēģināt kontrolēt ēnu ekonomiku būtu viegli. Mēs nevaram novērst skatienu un pamest neaizsargātus aptuveni 8 miljonus nelikumīgo imigrantu darba apstākļos, kas gandrīz līdzinās verdzībai.
Dāmas un kungi, ja vēlamies, lai šī direktīva būtu efektīva, ir vajadzīgas bargas pārbaudes un ekonomiskas sankcijas, arī kriminālas sankcijas visnopietnākajos gadījumos, kas iebiedēs darba devējus.
Tādējādi mums izdosies samazināt ēnu ekonomikas tirgu un pārtraukt veicināt migrāciju, kas rodas no iespējas strādāt nelegāli. Ir skaidri jānosaka, ka Eiropā ir iespējams tikai legāls darbs. Tāpēc mēs vēlamies virzīties uz priekšu, izmantojot globālu pieeju, un, komisār, Barrot kungs, mēs aicinām Komisiju pēc iespējas drīzāk ieviest jaunās ,,zilās kartes” visām pārējām darbinieku kategorijām.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Eiropas Savienībā ir vairāki miljoni nelegālo imigrantu tādēļ, ka nelegālais darbs ir viegli pieejams. Nelegālā nodarbinātība, kad darba apstākļi bieži ir izmantojoši, samazina atalgojuma līmeni attiecīgajā nozarē un arī apdraud konkurenci starp uzņēmumiem. Turklāt nereģistrētiem darbiniekiem nav veselības apdrošināšanas vai tiesību uz pensiju. Tāpēc ir būtiski izveidot mehānismus, kas dos iespēju izmantotajiem iebraukušajiem strādniekiem iesniegt sūdzības par saviem darba devējiem personīgi vai ar trešo personu starpniecību.
Es arī vēršu jūsu uzmanību uz to, ka direktīvas darbības jomā vajadzētu būt darbiniekiem, kas ES uzturas legāli, jo īpaši tiem iedzīvotājiem no dalībvalstīm, kas ES pievienojās 2004. un 2007. gadā, uz kuriem joprojām attiecas pārejas noteikumi, kas ierobežo viņu iespējas strādāt likumīgi.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, šodienas priekšlikums ir daļa no kopējiem centieniem rast risinājumu Eiropas Savienības imigrācijas politikai, kas, kā mums visiem, protams, jāatzīst, ir negodīga. Negodīga, jo mēs cenšamies labot atsevišķus šīs politikas aspektus ar zilajām kartēm, ar lēmumu novērst nelikumīgo nodarbinātību, šodienas lēmumu sodīt nelegālo imigrantu darba devējus, bet tie ir tikai daži tās problēmas aspekti, ko cenšamies atrisināt.
Protams, mēs nevaram saprast to, kā nelegālais darbinieks stājas darbā un kā cilvēks, kas pieņem viņu darbā, lai segtu viņa uzturēšanās un izdzīvošanas izmaksas, tiek galu galā sodīts. Tā ir loģiska pretruna, kas mums jāatrisina ar pienācīgiem darba nosacījumiem. Visu 27 dalībvalstu tiesību akti aizliedz nelegālo un nedeklarēto darbu, jo īpaši divkāršu absurdu, kas ietver nelegālu dalībvalsts robežas šķērsošanu un nelegālu izmantošanu darbā. Tāpēc problēma ir sarežģīta un panāktajam kompromisam, protams, ir daudzi trūkumi. Viens no tiem attiecas uz darbiniekiem, kurus cilvēki galvenokārt izmanto t. s. labdarības mērķiem, un, protams, viņi strādā, bet vienlaikus arī spēj izdzīvot. Kas notiks ar viņiem? Kā viņi nodzīvos atlikušo dzīvi piespiedu nelegālajā statusā, ņemot vērā, ka kaimiņvalstis nepieļauj imigrantu atgriešanos?
Donata Gottardi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, kā mēs visi šajā Parlamentā zinām, kompromisi jāanalizē, apdomājot plusus un mīnusus un panākot kopēju spriedumu, kurā ņemti vērā ierobežojumi un tiesiskais un politiskais konteksts.
Attiecībā uz nodarbinātības jomu - būtisku tās direktīvas elementu, par ko rīt notiks balsojums, mūsu spriedums par daudziem aspektiem ir pozitīvs. Daži no tiem ir tādas atalgojuma definīcijas iekļaušana, kas dod iespēju salīdzināt ar likumīga darba attiecībām; sankciju procedūru sloga samazināšana attiecībā uz mājas un aprūpes darbu; un tādu Kopienas noteikumu sasaistīšana un stiprināšana, kuri aizsargā cilvēku tirdzniecības un izmantošanas upurus, jo īpaši nepilngadīgos. Svarīgi ir arī nosacījumu par apakšuzņēmumu līgumiem neuztvert kā precedentu.
Šaubas saglabājas attiecībā uz saistībām darba devēju ķēdē un uz grūtībām, ar kādām strādnieki sastopas, lai saņemtu pienācīgo samaksu pirms aizbraukšanas no valsts. Jautājums nav pilnībā neskaidrs, bet, ņemot vērā, ka šī direktīva ir cieši saistīta ar Atgriešanās direktīvu, tai ir ierobežotas iespējas attiecībā uz nelegālo strādnieku situāciju un darba devējiem, kas nav spējuši atrast legālas nodarbinātības iespējas.
Mana pārliecība, ka mēs nolemsim pieņemt šo dokumentu pirmajā lasījumā, nemazināsies, ja norādīšu uz pāris riskiem: risku, ka valstu valdības turpinās izdarīt spiedienu uz Parlamenta darbu, un risku, ka mēs pastiprināsim Eiropas ,,ļaunās pamātes” tēlu.
Patrick Gaubert
(FR) Priekšsēdētājas kundze, šis direktīvas projekts ir ļoti svarīgs nelegālās imigrācijas apkarošanai un ir bijis ļoti būtisks, ieviešot kopēju imigrācijas politiku. Mēs visi zinām, ka nedeklarēts darbs ir galvenais, kas piesaista tūkstošiem vīriešu un sieviešu, kuri katru dienu šķērso mūsu robežas, meklējot pienācīgu darbu un veidu, kā pabarot ģimeni.
Patiesībā viņi bieži nonāk pie darba devējiem, kas izmanto, arī ļaunprātīgi, viņu neaizsargāto situāciju un to, ka viņi neapzinās savas tiesības, un ekspluatē un izmanto viņus kā lēto darbaspēku. To mēs pazīstam kā moderno verdzību.
Mēs nedrīkstam slēpt to, ka šī parādība attiecas arī uz personām - Eiropas pilsoņiem vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuras normāli strādā un uzturas valstī, bet uz kurām neattiecas šīs direktīvas darbības joma, jo tā ir daļa no pasākumiem nelegālās imigrācijas apkarošanai.
Šajā gadījumā nav jānorāda uz vīriešiem un sievietēm, kas bieži ir labticīgi un tomēr ir negodīgu darba devēju tīklu upuri. Šī dokumenta mērķim tieši jābūt pasargāt šos viegli ievainojamos cilvēkus un nodrošināt to, ka viņu pamattiesības tiek ievērotas; tieši šis ir panāktā kompromisa deklarētais uzdevums un mērķis.
Mums nevajadzētu visus darba devējus ,,bāzt vienā maisā” un, protams, nevajadzētu attiekties pret kādu, kas labticīgi nodarbina cilvēkus, uzskatot, ka viņi strādā un uzturas legāli, tāpat kā pret tiem, kas cenšas netaisnīgi izmantot šo cilvēku situāciju.
Mums jābūt nelokāmiem, skaidri jāpauž sava nostāja. Mums vajadzīgi drosmīgi noteikumi, kas rūpīgi jāpiemēro. Šī dokumenta pieņemšana patiešām raidīs divus nepārprotamus signālus. Pirmo - darba devējiem par to, ka viņi nevarēs turpmāk ļaunprātīgi izmantot šo viegli ievainojamo darbaspēku un tādējādi tiks patiešām atrunāti no nelegālo imigrantu pieņemšanas darbā. Otrais signāls būs tiem tūkstošiem iespējamo imigrantu, kas zaudēs drosmi bargo Eiropas nodarbinātības apstākļu dēļ.
Es saku paldies visiem ēnu referentiem un referentam, un tāpat kā daudzi citi es ceru, ka šis dokuments drīz stāsies spēkā, lai cīnītos pret nelegālo imigrāciju, un tāpēc imigrācijas veicināšana...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Genowefa Grabowska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos sākt, izsakot atzinību referentam. Es apzinos, ka nebija viegls uzdevums panākt kompromisu, ņemot vērā valsts darba tirgus intereses, vienlaikus aizsargājot imigrantus pret ekspluatēšanu. Fava kungs noteikti ir pelnījis uzslavu.
Es devos uz Foggia Itālijā, tiklīdz tika atklātas tā sauktās darba nometnes. Tajā gan Eiropas Savienības pilsoņi, gan nelegālie imigranti dzīvoja un strādāja drausmīgos apstākļos. Mani nepamet atmiņas par apstākļiem, kādos viņi dzīvoja un strādāja. Viņi patiešām bieži nomira no bada un nežēlīgas necilvēcīgas izturēšanās. Es ļoti atbalstu šo direktīvu, jo tā beidzot radīs darba attiecībām civilizētu pamatu. Tā simbolizē uzvaru pār alkatīgiem darba devējiem, viņu dzīšanos pēc peļņas, lētu un bieži pat bezmaksas darbaspēku un to, kā viņi izmanto nelegālos imigrantus.
Lai šī direktīva stātos spēkā, tā jāievieš visās dalībvalstīs. Paradoksāli, ka saskaņā ar valstu iekšējiem tiesību aktiem nelegālā nodarbinātība ir sodāma rīcība. Tomēr tiesību akti nedarbojas. Tāpēc mums jāpieliek visas pūles, lai ieviestu šo direktīvu. Jāīsteno visi vajadzīgie tiesiskie mehānismi, lai šāda veida negadījumi vairs nenotiktu.
Tagad es vēlos vērsties pie šī Parlamenta deputātiem no Lielbritānijas un lūgt viņiem pateikt saviem darba devējiem, ka imigrantu nelegāla nodarbināšana ir noziegums. Nesūdzieties, ka Eiropas Savienība..
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētājas kundze, šī ziņojuma vissvarīgākais iznākums ir tas, ka tiks sodīti ne tikai nelegāli nodarbinātie trešo valstu valstspiederīgie, bet arī viņu darba devēji. Mums jāapzinās - un šis patiešām ir noziegums - ka šie cilvēki tiek ekspluatēti pat tādā progresīvu valstu konfederācijā kā Eiropa. Kāds, izmantojot šos cilvēkus, gūst labu peļņu. Viņiem nav tiesību uz veselības aprūpi vai pensiju, un viņi dzīvo pastāvīgās bailēs, ka viņus noķers un nosūtīs atpakaļ uz mītnes zemi.
Tādēļ es uzskatu, ka vēl viens būtisks punkts ir iespēja nākotnē uzlikt sodus darba devējiem, kas ekspluatē nelegālos imigrantus. Tādiem pasākumiem kā sodi, atbildība segt izraidīšanas izmaksas, valsts finansējuma vai atbalsta atņemšana, vai pat pagaidu vai pastāvīga uzņēmējdarbības apturēšana, pēc manām domām, steidzami vajadzēja mainīt situāciju. Šajā saistībā, protams, svarīgas ir arī atsevišķu dalībvalstu regulāras un efektīvas pārbaudes, sniedzot iespēju prasīt ar atpakaļejošu spēku veikt nodokļu un sociālā nodrošinājuma iemaksas.
Eiropa, kurā daži cilvēki izmanto citus cilvēkus, nav patiesi sociāla Eiropa. Es uzskatu, ka šī direktīva ir solis pareizajā virzienā. Es vēlos pateikties referentam par viņa izcilo darbu. Tomēr tas nekādā gadījumā nedrīkst būt pēdējais solis, ko speram.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Es uzskatu, ka šī likumdošanas iniciatīva ir vēlama laikā, kad strādnieki no trešām valstīm ir liela daļa no Eiropas Savienības darbaspēka, kas tādējādi nelegālo imigrāciju padara par problēmu. Ņemot to vērā, es vēlos uzsvērt vajadzību izveidot tiesību aktu sistēmu, kas mums dos iespēju skaidrāk definēt sankcijas, kas jāparedz darba devējiem, kuri nodarbina trešo valstu imigrantus, kas nelegāli uzturas Eiropas Savienībā, ņemot vērā to, ka nelegālais darbs ir satraucoša problēma Eiropas līmenī, un imigrantu darbaspēka imigrantu darbaspēka ekspluatēšana patiesībā notiek .
Mums arī jāapzinās, ka daudzi darba devēji palielina peļņu, nodarbinot imigrantus bez dokumentiem, tādējādi izvairoties no sociālās apdrošināšanas vai nodokļu maksājumiem valstij. Mums arī jānodrošina, ka šāda veida rīcība tiek pienācīgi sodīta.
Tāpēc katrai valstij jāpieņem pasākumi nelegālās nodarbinātības apkarošanai, jāsniedz lielāka aizsardzība imigrantiem un jāorganizē regulāras pārbaudes, jo īpaši uzņēmējdarbības nozarēs, kurās šķietami tiek nodarbināti nelegālie imigranti. Mēs arī vēlamies, lai piekļuve Eiropas darba tirgum tiktu piešķirta kontrolētā veidā un lai tiktu ievērotas imigrantu tiesības. Tādēļ mēs lūdzam dalībvalstis pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvāku sadarbību un veicinātu informācijas apmaiņu starp attiecīgajām valstu iestādēm.
Yannick Vaugrenard
(FR) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos izteikt atzinību Fava kungam par viņa izcilo darbu, kas dos iespēju pieņemt direktīvu, kas paredz sankcijas nelegālo imigrantu darba devējiem.
Tomēr es vēlos vērst jūsu uzmanību uz pašreizējās situācijas sarežģītību. Mums jāizstrādā tiesību akti, kuros ir ņemta vērā šī sarežģītību.
Visā Eiropas Savienībā pasūtītāji darbojas uz daudzu apakšuzņēmēju līgumu pamata, izmantojot apakšuzņēmējus no visām dalībvalstīm, nezinot, vai to darbinieki strādā legāli vai nelegāli. Tika ierosināts grozījums pārbaudīt viņu darbinieku stāvokļa likumību. Kāpēc tas netika iekļauts direktīvā?
Ir arī paredzēts, ka galvenais darbuzņēmējs ir atbildīgs par algu izmaksu, bet tikai tad, ja zina, ka apakšuzņēmēji nodarbina nelegālos imigrantus. Jūs neatradīsiet nevienu pasūtītāju, kas brīvprātīgi atzīs savu vainu.
Visbeidzot labākā direktīva pasaulē būs efektīva tikai tad, ja tajā būs īsti pārbaudes mehānismi. Mēs varētu pilnveidot šīs pārbaudes, ja mums būtu vairāk nodarbinātības kontrolieru katrā Eiropas valstī ar plašākām pilnvarām.
Ir būtiski pēc iespējas drīzāk izstrādāt bargāku tiesību aktu kopumu, lai pasūtītāji būtu pilnībā atbildīgi gadījumos, kad vainīgi ir apakšuzņēmēji.
Mums nevajadzētu ignorēt zināmu praksi noteiktās uzņēmējdarbības nozarēs, kas līdzdarbojas organizētās nelegālās imigrācijas tīklu pasākumos.
Richard Falbr
(CS) Priekšsēdētājas kundze, šī ziņojuma kontekstā es vēlos pievērst jūsu uzmanību steidzamai problēmai, kas radusies saistībā ar pašreizējo krīzi. Dažās valstīs - arī manā - mēs esam liecinieki līgumstrādnieku masveida atlaišanai, no kuriem lielākā daļa ieradās mūsu valstī no Austrumeiropas un Āzijas valstīm. Viņi kļuvuši par nelegālajiem darbiniekiem. Pēc atlaišanas no darba viņi palikuši bez iztikas līdzekļiem un kļuvuši par marionetēm ,,uzņēmēju” rokās, kas ekspluatē viņus vēl vairāk nekā aģentūras. Tajā pašā laikā es vēlos vēlreiz uzsvērt neatbilstošos cilvēkresursus darba inspekcijas dienestos daudzās mūsu dalībvalstīs. Nekas nemainīsies, ja vien mēs neizveidosim pienācīgi apmācītu un aprīkotu tīklu ar kontrolieriem, kas saprot darba tiesību aktus un pārzina Eiropas direktīvas.
Ņemot vērā, ka Eiropas iestādes ir vienojušās par noteiktiem uzņēmējdarbības standartiem, dalībvalstis parasti skaļi protestē pret jebkuru niecīgāko mēģinājumu izdarīt kaut ko līdzīgu sociālo tiesību aktu jomā. Ir smieklīgi un liekulīgi atsaukties uz tradīcijām, funkciju decentralizāciju un tamlīdzīgiem faktoriem situācijā, kad strādnieki Eiropas Savienībā tiek pakļauti nevaldāmai ekspluatācijai. Tādēļ es atbalstu visus centienus piespriest sankcijas un iesniegt prasības pret tiem, kas nodarbina nelegālos imigrantus, un izsaku pateicību Fava kungam.
Corina Creţu
(RO) Nelegālā nodarbinātība ir koncentrēta noteiktās nozarēs, kurās darbs tiek uzskatīts par nekvalificētu, piemēram, būvniecība, lauksaimniecība, uzkopšana un viesnīcu un ēdināšanas nozare. Šīs nozares izmanto nelegālo darbu satraucošā apjomā. Jo īpaši krīzes laikā darba devēji izjūt kārdinājumu mēģināt apiet tiesību aktus un pieņemt nelegālos strādniekus, lai saglabātu peļņu un vienkārši izdzīvotu darba tirgū.
Dokuments, ko šodien apspriežam, ir solis uz priekšu, lai samazinātu nelegālo nodarbinātību, kas ir ļoti nelabvēlīga fiskālā un sociālā ziņā. Mums sodīt tos, kas nelegāli nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, bet mēs nedrīkstam aizmirst, ka tas pats posts skar mūsu līdzpilsoņus no Eiropas Savienības mazāk attīstītajām dalībvalstīm. Eiropas Savienībā daudzos gadījumos darba devēji ļaunprātīgi izmanto pat rumāņus.
Attiecībā uz ziņojumu es vēlos, lai tajā būtu noteiktas stingrākas sankcijas darba tirgus starpnieku sodīšanai.
Sebastiano Sanzarello
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, man šķiet, ka mēs risinām šo jautājumu īpaši jutīgā laikā.
Starptautiskā ekonomikas krīze ir novedusi vai noved pie tā, ka valstis, kurās ir vislielākā krīze, izmanto nelegālo darbaspēku, kas gandrīz vienmēr ir nelegālie imigranti, jo īpaši atsevišķās nozarēs, kā piemēram, būvniecībā, lauksaimniecībā un citās iepriekš nosauktās nozarēs. Tas veicina nelegālo imigrāciju, izraisot pašreizējās traģēdijas. Nav pārsteidzoši, ka nelegālā imigrācija strauji pieaug, un šo pēcpusdien un rīt šajā Parlamentā mēs risināsim problēmas, ar kurām saskaras Lampedūza un citas robežvalstis.
Tāpēc šis pasākums ir pareizajā laikā. Es uzskatu, ka darba devējiem noteiktās sankcijas noteikti joprojām būs iebiedēšanas līdzeklis, jo par nelegālo darbu jau ir noteiktas sankcijas, it īpaši attiecībā uz nelegālo imigrantu nodarbināšanu. Šīs sankcijas turpmāk atturēs darba devējus pieņemt darbā strādniekus.
Mēs esam dzirdējuši, ka nelegāli tiek nodarbināti 8 miljoni nelegālo imigrantu; mums jāpieņem, ka, tiklīdz šie pasākumi stāsies spēkā, būs 8 miljoni imigrantu uz ielas, un mums šī problēma būs jārisina. Es uzskatu, ka mums jāsāk šo problēmu apzināties, jo citādi par tiem, kas izdzīvo nelegāli, bet tomēr izdzīvo, oficiāli ziņos darba devēji, kas vairs nevarēs viņus izmitināt, un mums būs milzīga problēma - 8 miljoni cilvēku Eiropā, kas jāizraida un kuriem jāpalīdz. Es uzskatu, ka šim jautājumam jāpievēršas jau iepriekš - es jau beidzu, jo, šķiet, ka mans laiks ir beidzies. Mums uzmanīgi jāaplūko pagaidu nodarbināšanas problēma, jo īpaši lauksaimniecībā, un jāizbeidz birokrātiskie pasākumi, lai veicinātu viņu iekļaušanu un pieņemšanu.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētājas kundze, nelegālā nodarbinātība ne tikai skar piecus līdz desmit miljonus cilvēku, bet jo īpaši tos, kuri viņus nodarbina. Atšķirībā no šī ziņojuma autora es uzskatu, ka problēma attiecas ne tikai uz nelegālajiem imigrantiem no trešajām valstīm, bet arī miljoniem Eiropas Savienības pilsoņu, kas veic gadījuma rakstura darbu, lai nopelnītu algu, kas netiek aplikta ar nodokļiem un no kuras darba devēji neatrēķina apdrošināšanas iemaksas. Nelegālā darba pieaugums nopietni grauj uzņēmējdarbības konkurenci. Dalībvalstu rīcībā efektīvs līdzeklis būtu samazināt nodokļu slogu nodarbinātībai. Tomēr es arī atbalstu Komisijas priekšlikumus saskaņot sankcijas darba devējiem, jo uzskatu, ka pastāvīgas sankcijas, kas galvenokārt paredzētas darba devējiem, kuri atkārtoti pārkāpj tiesību aktus, ierobežos piekļuvi nelegālajam darbam un tādējādi - nelegālo migrantu skaitu. Tās arī samazinās sociālās izslēgšanas gadījumu apjomu un zināmā mērā trešo valstu valstspiederīgo ekspluatēšanu. Tomēr es uzskatu, ka ir problemātiski uzlikt par pienākumu darba devējiem pārbaudīt strādnieku uzturēšanās dokumentus.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos atgriezties pie jautājuma par sankcijām darba devējiem, kuru apakšuzņēmēji nodarbina nelegālos imigrantus. Esmu ļoti nobažījies par šo noteikumu, jo darba devējam nav iespējas pārbaudīt to, vai apakšuzņēmēji nodarbina šādas personas vai ne. Pat ja darba devējam būtu šādas aizdomas, kādi pasākumi darba devējam jāveic? Vai viņam vai viņai jāziņo par to policijai vai jāpārtrauc līgums? Ja līgums tiek pārtraukts, darba devējs riskē ar to, ka viņu iesūdzēs tiesā, kur viņam jāpamato līguma pārtraukšana. Darba devējam nebūtu iespējas sniegt attiecīgos pierādījumus. Tāpēc es vēlos vēlreiz uzsvērt, ka esmu ļoti nobažījies par šo noteikumu. Šis noteikums var arī izrādīties nederīgs. Vai arī var gadīties, ka to izmantos, lai negodīgi un nepamatoti vērstu sankcijas pret darba devējiem.
Colm Burke
Priekšsēdētājas kundze, es atbalstu ziņojumu, jo mums jāpievērš uzmanība un jāatrisina šī problēma, kuras pamatā ir darba devēju īstenotā nelegālo imigrantu ekspluatēšana. Esmu saņēmis vēlētāju protestus, tāpēc atbalstu rīcību šajā jautājumā.
Nelegālai nodarbinātībai ir liela kaitīga ietekme, arī imigrantu ekspluatēšanai, nepietiekami atalgojot vai atsevišķos gadījumos vispār neizmaksājot atalgojumu. Tas rada negatīvu spiedienu uz legāli nodarbinātajiem strādniekiem un konkurences kropļojumu starp uzņēmumiem, kas ievēro darba tiesību aktus, un tiem, kas tos ignorē.
Tātad, ja cenšamies novērst šo nelikumīgo praksi dalībvalstīs, mums skaidri jāpavēsta, ka šis nav tikai strādnieku tiesību jautājums, bet arī konkurences jautājums.
Genowefa Grabowska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pabeigt komentāru, ko minēju savā pamatlaikā, un paskaidrot, ko vēlējos pavēstīt Apvienotās Karalistes deputātiem, kas sūdzas, ka direktīva ir iejaukšanās dalībvalstu iekšlietās. Patiesībā tā nav iejaukšanās, bet lietu sakārtošana.
Es gribēju pateikt Apvienotās Karalistes deputātiem, kas izteikuši sūdzības, ka viņiem jāvēršas pie darba devējiem, lai nodrošinātu to, ka tiek ievērotas imigrantu tiesības un ka personas, kas nelegāli uzturas Apvienotās Karalistes teritorijā, netiek nodarbinātas. Tad mēs visi varētu piekrist, ka šī ir laba direktīva.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Par migrāciju saka, ka tas varētu būt viens no veidiem, kā atvieglot demogrāfijas krīzes negatīvās sekas. Ir svarīgi veicināt trešo valstu pilsoņu iebraukšanu Eiropas Savienības teritorijā, lai iegūtu darbu. Tomēr mūsu interesēs ir tikai legāla uzturēšanās un legāla nodarbinātība. Nelegāli ārvalstu strādnieki rada budžeta zaudējumus un izkropļo veselīgu konkurenci starp uzņēmumiem. Tieši darba devēji gūst visvairāk priekšrocību no nelegālo strādnieku pūliņiem. Viņi viegli iegūst lētu nelegālo darbaspēku. Ārvalstnieki no trešajām valstīm visbiežāk tiek nodarbināti smagākajos un vismazāk apmaksātajos darbos. Ņemot vērā to, ka viņi ir sarežģītā situācijā, viņi ir gatavi darīt jebko, ko prasa darba devējs. Pēdējais bieži ļaunprātīgi izmanto viņu izmisumu. Šie cilvēki ir ne tikai slikti atalgoti, bet arī nesaņem sociālo aizsardzību vai veselības apdrošināšanu, un viņiem pastāvīgi draud izraidīšana no valsts, kurā viņi uzturas. Eiropas Savienībai jāvienkāršo darba iegūšana, un mums jārīkojas tāpat. Piemēram, man padomā ir darbs Polijā Ukrainas pilsoņiem.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, šīs ļoti interesantās debates, par kurām es pateicos visiem runātajiem, ir parādījušas Parlamenta plašo vienprātību par to, ka jāpievēršas darba devējiem, kas pieņem darbā un bieži vien ekspluatē nelegālos imigrantus.
Es vēlos norādīt Parlamentam, ka Komisijas veiktais ietekmes novērtējums parādīja, ka pašreizējās sankcijas nav spējušas nodrošināt noteikumu ievērošanu. Šī direktīva ir uzlabojusi šo situāciju, uzliekot par pienākumu dalībvalstīm ieviest līdzvērtīgus sodus un nodrošināt, ka tie tiek efektīvi īstenoti. Šīs sēdes sākumā es arī uzsvēru to, ka Komisija uzraudzīs pārbaudes, kas jāveic dalībvalstīm.
Es vēlos vēlreiz pateikties Fava kungam un Parlamentam par panākto kompromisu. Tas, manuprāt, ir labs pirmais solis.
Es vēlos arī norādīt, ka šī direktīva ir Eiropas Savienības kopējās imigrācijas politikas daļa. Protams, mums jācīnās pret nelegālo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību. Mēs šodien risinām šo jautājumu, bet mums jāuzsver arī imigrācijas priekšrocības. Neņemot vērā divus 2007. gada oktobrī iesniegtos priekšlikumus par zilo karti augsti kvalificētam migrējošam darbaspēkam un apvienoto atļauju, 2009. gada pavasarī Komisija attiecībā uz migrantu tiesībām iesniegs trīs citus direktīvu projektus par legālo imigrāciju, lai pieņemtu kopējus noteikumus attiecībā uz sezonas strādniekiem, kas parasti ir mazāk kvalificēti, personām, kurus darbā pārceļ uzņēmumi, un apmaksātiem mācekļiem.
Es vēlos piebilst, ka Komisija, atbilstoši savam solījumam Eiropas Parlamentam un gatavojoties un īstenojot Stokholmas programmu, apsvērs, vai ir vajadzīgi tiesību akti attiecībā uz citu kategoriju migrējošo darbaspēku.
Lūk, es uzskatīju, ka par direktīvas priekšlikumu jārunā plašākā Eiropas imigrācijas un patvēruma pakta kontekstā. Es vēlējos to pateikt Parlamentam, lai parādītu, ka jūsu vēlmes tiks īstenotas. Paldies jums arī par šo debašu kvalitāti.
Claudio Fava
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es atbalstu komisāra piezīmes un cerības. Es uzskatu, ka Parlaments ir skaidri pateicis - un ne tikai šodien -, ka ir vajadzīgi pasākumi attiecībā uz nelegālo imigrāciju un ka migrācijas jautājums jārisina kopējā kontekstā, ne tikai veicot represijas pret nelegālo imigrāciju.
Attiecībā uz šo jautājumu mēs rīkojamies par vēlu, un, protams, neesam apmierināti, ka līgumi nepilnvaro šo Parlamentu īstenot koplēmuma procedūru ar Padomi par legālo imigrāciju. Arī es uzskatu, ka šis tiesiskais pamats, kā dēļ mēs esam spiesti tikai runāt par tiesiskajiem aktiem imigrācijas apkarošanai, ir neapmierinošs, bet mums tas ir jāievēro.
Ņemot vērā šo apstākli, es uzskatu, ka ziņojumā, ko šodien apspriežam, ir ieviesti panti, kas patiesi aizsargā ārvalstu strādnieku tiesības, pat ja tie ir nelegālie imigranti. Ar šo es domāju pagaidu uzturēšanās atļauju izmantotajiem nepilngadīgajiem. Es runāju par atlīdzību - galu galā ir skaidri pateikts, ka atlīdzība nedrīkst būt zemāka par to, kas tiesību aktos noteikta visiem Eiropas pilsoņiem. Es runāju par arodbiedrību nozīmi, kas pirmo reizi var aizstāvēt un pārstāvēt ārvalstu strādniekus, pat nelegālos strādniekus, administratīvās un civillietās.
Es uzskatu, ka tieši šie ir iemesli, kādēļ mēs varam runāt par atgūtām tiesībām, par soli uz priekšu, nevis atpakaļ, un direktīvu, kas risina sarežģītu un jutīgu jautājumu, bet samērīgā veidā, kuram šis Parlaments pievērš īpašu uzmanību.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2009.gada 4. februārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Carl Lang  
rakstiski. - (FR) Šim ziņojumam ir vairākas labas īpašības.
Pirmkārt, tas tiecas būt informatīvs - tajā sniegti satraucošie fakti par to, ka Eiropā palielinās nelegālā imigrācija; saskaņā ar Komisijas datiem tiek lēsts, ka Eiropā ir no 4,5 līdz 8 miljoniem nelegālo imigrantu. Tajā arī norādītas tās ekonomikas nozares, kurās nelegālā imigrācija ir visvairāk koncentrējusies; proti, būvniecība, lauksaimniecība, uzkopšanas darbi, viesnīcu un ēdināšanas pakalpojumu joma.
Ziņojuma otrā labā īpašība ir tāda, ka tas pastiprina cīņu pret nedeklarēto darbu, jo īpaši ar iespēju vērst finansiālas un soda sankcijas pret nelegālo strādnieku darba devējiem.
Diemžēl ziņojumam ir vairāki trūkumi. Tajā netiek aplūkoti pasākumi, ko varētu veikt, lai pārtrauktu periodiskās nelegālās imigrācijas plūsmas. Tajā pat nav apsvērta iespēja atjaunot pārbaudes iekšzemes robežpunktos.
Šajā sociālās un ekonomiskās krīzes laikā, kad krasi pieaug bezdarbs, Eiropas Savienības valstu primārā vajadzība ir aizsargāt savas darbavietas. Lai to izdarītu, ir būtiski ieviest valsts un Eiropas sociālās aizsardzības politikas. Darbavietas Francijā jārezervē Francijas valstspiederīgajiem, bet darbavietas Eiropā - eiropiešiem. Valsts vai Eiropas priekšrocības principa piemērošana un aizsardzība ir būtisks nosacījums, lai Eiropas Savienības valstīs panāktu sociālo un ekonomikas atlabšanu.
Rareş-Lucian Niculescu  
Neviens nevar apšaubīt to, ka tie pasākumi, kuru mērķis ir sodīt tos, kas nodarbina nelegālos imigrantus, ir derīgi vai savlaicīgi. Valsti, kuru es pārstāvu, šīs bažas skar mazāk, jo to joprojām nelegālie imigranti izmanto kā tranzītvalsti.
Vienlaicīgi mums jāapzinās turpmākie riski. Attiecībā uz pašu ziņojumu es atbalstu priekšlikumu atcelt obligāto pārbaužu procentu, ko Komisija vēlas noteikt. Šis procents ir pārmērīgs un tikai radītu papildu birokrātiju un milzīgus valsts izdevumus, patiesībā nesniedzot efektu.
Maria Petre  
Pirmkārt, es vēlos izteikt atzinību referentam par labi paveikto darbu. Mēs visi zinām, ka Eiropas Savienībā strādā no 4,5 līdz 8 miljoniem nelegālo imigrantu tādās nozarēs kā celtniecība, lauksaimniecība un tūrisms.
Es atbalstu to, ka direktīva nosaka kriminālas sankcijas darba devējiem, kas izdara atkārtotu pārkāpumu, nodarbinot lielu skaitu cilvēku, kuru statuss ir nelikumīgs, ja darba ņēmējs ir cilvēku tirdzniecības upuris, un darba devējs to zina, vai ja darba ņēmējs ir nepilngadīgs.
Dalībvalstīm arī jāizveido mehānisms, kas nelegāliem imigrantiem sniedz iespēju iesniegt sūdzību gadījumos, kad viņi, piemēram, ir izmantošanas upuri.
Mums jāatceras, ka cilvēki, kas nelegāli uzturas, ir atstājuši savu izcelsmes valsti, lai nodrošinātu savām ģimenēm labāku nākotni. Arvien lielāks skaits bērnu tiek pamesti - daži netiek uzraudzīti, bet citi tiek atstāti vecvecāku, kaimiņu un pat iestāžu aprūpē.
Kad šie bērni pievienojas saviem vecākiem, mums jāsniedz viņiem iespēja piekļūt izglītības sistēmai un sociālajai aizsardzībai Eiropas Savienībā, pat ja viņi tajā uzturas nelegāli.
Nicolae Vlad Popa  
rakstiski. - (RO) Claudio Fava ziņojums ir daļa no pasākumiem, kuru mērķis nelegālās imigrācijas apkarošana, atturot uzņēmumus no šo cilvēku nodarbināšanas. Diemžēl referents pārāk uzsvēra pasākumus, kuru mērķis ir darba devēju sodīšana, un atbalstīja nelegālo imigrantu tiesību paplašināšanu.
Ņemot vērā to, ka ir ļoti svarīgi uzturēt līdzsvaru attiecībā uz sankcijām, ko var noteikt darba devējiem, esmu mēģinājis ar ierosinātajiem grozījumiem izcelt tos noteikumus ziņojumā, kuros sankcijas pret darba devējiem ir pārāk bargas un kuri radītu iespēju tos ļaunprātīgi izmantot pret viņiem.
Vienlaikus ir jāpievērš īpaša uzmanība šo imigrantu humanitārajai situācijai. Šā iemeslā dēļ ir īpaši svarīgi iedrošināt dalībvalstis noteikt kriminālas sankcijas nopietnos gadījumos, piemēram, kad darba devējs zina, ka darba ņēmējs ir cilvēku tirdzniecības upuris. Turklāt pienākumam darba devējiem veikt pārbaudes un sniegt ziņas, kā norādīts ziņojumā, ir būtiska nozīme, padarot pēdējos pienācīgi atbildīgus par šo samilzušo problēmu, ar kuru mēs arvien biežāk saskaramies ES.
Bogusław Rogalski  
Dalībvalstīm ciešāk jāsadarbojas nelegālās nodarbinātības apkarošanā, stiprinot rīcību pret nelegālo nodarbinātību Eiropas Savienības dalībvalstu līmenī. Viens no galvenajiem faktoriem, kas iedrošina nelegālos imigrantus ceļot uz ES, ir iespēja stāties darbā bez vajadzības nokārtot savu juridisko statusu. Rīcībai pret nelegālo imigrāciju un nelegālo uzturēšanos tas jānovērš.
Tomēr direktīva par nelegālās imigrācijas apkarošanu jāpiemēro, nekaitējot valstu tiesību aktiem, kas aizliedz nodarbināt trešo valstu valstspiederīgos, kas legāli uzturas dalībvalstu teritorijā, bet kas strādā, pārkāpjot uzturēšanās atļaujas nosacījumus.
Jāapsver arī finanšu sodu samazināšana darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos gadījumos, kad darba devējs ir fiziska persona.
Kopējas definīcijas, metodes un standarti nelegālās imigrācijas apkarošanas jomā ir obligāts priekšnoteikums kopējas Eiropas migrācijas politikas izstrādāšanas procesā.
Andrzej Jan Szejna  
rakstiski. - (PL) Dāmas un kungi, es vēlos sākt ar pateicību visiem, kas bija iesaistīti šīs direktīvas izstrādāšanā.
Statistika par nelegālo strādnieku skaitu Savienībā ir satraucoša. Neapšaubāmi ir vajadzīga cieša sadarbība, lai apkarotu nelegālo imigrāciju. Nelegālās nodarbinātības risināšana ir ES stratēģijas prioritāte imigrācijas jomā.
Direktīvas projekts ir nepilnīgs. Tam varētu būt plašāka darbības joma, un tas varētu attiekties uz iedzīvotājiem, kas legāli uzturas ES teritorijā, bet kuri tiek nodarbināti ļoti nelabvēlīgos darba apstākļos. Būtu labi paplašināt darba devēja definīciju, tajā iekļaujot pagaidu darba aģentūras un arī līgumstrādniekus. Neņemot vērā šīs nepilnības, apspriežamais projekts ir pelnījis uzslavu.
Ir tiesa, ka darba devējs ir atbildīgs par nelegālo nodarbinātību. Direktīva darba devējiem nosaka papildu administratīvus pienākumus un paredz dažādas sankcijas, ja šie pienākumi netiek izpildīti. Tomēr tas nenozīmē, ka direktīva attiecas tikai uz darba devēju sodīšanu.
Es vēlos skaidri pateikt, ka mūsu pamatmērķis ir novērst cilvēku ekspluatēšanu darbā. Cilvēku nodarbināšana necienīgos un necilvēcīgos apstākļos, atņemot viņiem tiesības un pamata sociālos pabalstus, jāpadara nepiespējama. Es uzskatu, ka šī direktīva ir būtiska, lai panāktu noteikumu par nelegālās nodarbinātības aizliegumu obligāto saskaņotību. Es arī uzskatu, ka dalībvalstis efektīvi īstenos noteikumus.
