1.  Irāka - jo īpaši nāvessoda piespriešana (tai skaitā Tariq Aziz lietā) un uzbrukumi kristiešu kopienām
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par sešiem rezolūciju priekšlikumiem par Irāku, jo īpaši nāvessoda piespriešanu (tostarp Tariq Aziz lietā) un uzbrukumiem kristiešu kopienām.
Bastiaan Belder
Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, dāmas un kungi! 12. novembrī Vācijas laikraksts publicēja rakstu ar nosaukumu "Irākas kristieši tiek vajāti līdz nāvei”. Rakstam pievienotajā fotoattēlā bija redzama valsts galvaspilsētā Bagdādē baznīcā patvērusies kristiešu ģimene. Ģimene bija glābusies šajā lūgšanu namā pēc tam, kad islāmistu teroristi sāka mērķtiecīgu uzbrukumu kristiešu mājām. Tādējādi 31. oktobrī dievkalpojuma laikā notikusī atbaidošā asinspirts sīriešu katoļu katedrālē nekādā ziņā nebija atsevišķs gadījums. Kristiešu minoritāte Mezopotāmijā gadiem ilgi ir cietusi atklātas reliģiskās vajāšanas dēļ. Tā ir Irākas skumjā realitāte. Mēs esam liecinieki Irākas kristiešu masveida emigrēšanai. Kopš 2003. gada viņu skaits Irākā ir sarucis no 850 000 līdz 350 000 cilvēku, no kuriem 115 000 cilvēku ir pārvietoti valsts iekšienē. Ko šie drosmīgie "neatlaidīgie sekotāji”, liekot vārdu pēdiņās, jo viņi ir piederīgi Irākai, gaida no Eiropas? Galu galā, šīs kristiešu minoritātes vēsturiskajām saknēm Irākā iespējams izsekot līdz pat 1. gadsimtam pēc Kristus dzimšanas, un tā ir radījusi pasaules vecākās baznīcas un klosterus. Es lūgtu trīs konkrētus Eiropas palīdzības pasākumus Irākas kristiešiem. Pirmkārt, palīdzēt uz kurdu apdzīvoto reģionu pārbēgušajiem Irākas kristiešiem sākt tur jaunu dzīvi. Nodrošināt viņiem nākotni viņu pašu valstī. Tas pats attiecas uz kristiešu minoritāti Ninevijas līdzenumā. Eiropas atbalsts profesionālajām mācībām, jauniešu nodarbinātībai un aizdevumi jauniem uzņēmumiem. Otrkārt, Eiropas iestādēm ir jāmudina Irākas valdība - un tas ir ļoti steidzams jautājums - personas apliecībās nenorādīt informāciju par to turētāja reliģisko piederību, jo šādas informācijas neiekļaušana būtiski uzlabotu reliģisko minoritāšu, jo īpaši kristiešu, personīgo drošību. Turklāt pašreizējā prakse attiecībā uz personas reliģiskās piederības norādīšanu personas apliecībā izraisa diskrimināciju darba tirgū un, cita starpā, cilvēku pāriešanu citās reliģijās. Treškārt, Parlamenta līmenī es aicinātu mūsu delegāciju attiecībām ar Irāku apliecināt pieciem Irākas parlamenta kristiešu deputātiem mūsu vēlēšanos šajā bīstamajā laikā viņiem palīdzēt gan vārdos, gan darbos. Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze! Jebkurā gadījumā es, protams, pozitīvi vērtēju visus Eiropas un Irākas parlamentārā līmeņa kontaktus šīs jaunās demokrātijas atbalstam un esmu arī ļoti gandarīts, ka mans kolēģis Mauro kungs drīzumā iepazīstinās Ārlietu komiteju ar ziņojumu par Eiropas Savienību un Irāku. Tas ir ļoti svarīgi. Visbeidzot Padome un Komisija (Padome šeit gan nav pārstāvēta, bet tas neattiecas uz jautājumu)! Es paļaujos, ka jūs turpināsiet uzstājīgos centienus, lai pārliecinātu Irākas varas iestādes darīt to, ko tās spēj, lai nodrošinātu vismaz kristiešu kopienu un baznīcu saglabāšanu vēsturiskajā Mezopotāmijas teritorijā.
Véronique De Keyser
Priekšsēdētājas kundze! Kopš Irākas kara šī valsts ir nevis atbrīvota no militārā diktatora, bet gan stieg vardarbībā. Saddam Hussein pakāršanas priekšnesums nekādā ziņā nebija līdzeklis šīs vardarbības samazināšanai. Gluži pretēji - tas palielināja spriedzi šajā valstī.
Jūs zināt, ka Eiropas Savienība nerimstoši cīnās pret nāvessoda piemērošanu. Mēs uzskatām, ka, atceļot nāvessoda piemērošanu Eiropā, mēs esam snieguši ieguldījumu cilvēces attīstībā. Tāpēc iespēju, ka Tariq Aziz, kurš sadarbojās ar Saddam Hussein, un divi viņa palīgi varētu tikt pakārti, mēs uzskatām par apkaunojošu. Tas nav Tariq Aziz personības dēļ, kurš, kā man ir ļoti labi zināms, patiesībā bija ievērojams cilvēks, kas diemžēl līdzdarbojās totalitārā sistēmā. Tomēr es uzskatu (un es to paužu kā savu personīgo viedokli), ka īpaši pēdējā brīdī viņš ļoti centās padarīt savu valsti pieejamu.
Tomēr tā nav Tariq Aziz lieta, kas ir svarīga. Mēs nevaram rītdien vērot Tariq Aziz pakāršanu mūsu televizoru ekrānos kā Irākas atbrīvošanas simbolu. Tāpēc es aicinu savus kolēģus balsot par šīs rezolūcijas pieņemšanu, kurā ir iekļauta arī manis atbalstīta sadaļa par kristiešu vajāšanu Irākā.
Anneli Jäätteenmäki
autore. - Priekšsēdētājas kundze! Nāvessods ir Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteikto tiesību uz dzīvību pārkāpums. Tas ir pilnīgs cilvēktiesību noliegums.
Tomēr 2009. gadā 18 valstīs tika izpildīti nāvessodi. Irākā nāvessods tika izpildīts vairāk nekā 120 cilvēkiem, un Irānā nāvessodu izpildīja ne mazāk kā 388 cilvēkiem. Valstis, kurās piemēro nāvessodu, tostarp Amerikas Savienotās Valstis un Ķīna, un mēs šo sarakstu varam turpināt, apgalvo, ka cilvēki tiek nogalināti tiesiskuma vārdā. Nāvessodam nav nekā kopīga ar tiesiskumu.
Eiropas Savienība ir stingri apņēmusies strādāt, lai panāktu nāvessoda atcelšanu visā pasaulē, un tā cenšas panākt vispārēju šā principa atzīšanu. Šī rezolūcija ir svarīgs atgādinājums par faktu, ka mums ir jāturpina cīņa pret nāvessodu. Mēs aicinām Irākas valdību atcelt nāvessoda piemērošanu.
Peter van Dalen
Priekšsēdētājas kundze! Pār pasauli, jo īpaši Tuvajiem Austrumiem, savelkas tumši islāma ekstrēmisma mākoņi. Pakistānā Asia Bibi sacīja, ka, lai gan viņa tikusi apžēlota, ekstrēmisti viņu vēl aizvien uzskata par apdraudējumu. Diemžēl viņai nāksies emigrēt uz citu valsti. Arī kristieši masveidā jau ir devušies prom no Irākas. Viņi sistemātiski ir ekstrēmistu upuri. Irākā norisinās ļoti brutāla tādas reliģiskas kopienas izraidīšana, kura tur ir dzīvojusi daudz ilgāk par ekstrēmistiem. Tāpēc kristieši ir pelnījuši mūsu atbalstu. Viņiem ir jāļauj palikt kopā, lai viņi varētu praktizēt savu ticību. Tāpēc es aicinu komisiju šo jautājumu noteikt par galveno prioritāti. Mērenajām grupām Irākā ir ļoti nepieciešams stingrs Eiropas atbalsts. Tad mēs varētu būt spējīgi Irākā novērst musulmaņu ekstrēmistu veiktu baznīcu durvju aizvēršanu un slēgšanu uz visiem laikiem.
Frieda Brepoels
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa pilnīgi atbalsta divus šā ziņojuma punktus. Pirmkārt, mums ir jāturpina cīņa pret nāvessoda piemērošanu, kā arī jāturpina paust aicinājumus atcelt Tariq Aziz un diviem bijušajiem virsniekiem piespriesto nāvessodu. Otrkārt, ikvienam cilvēkam Irākā ir jābūt tiesībām šajā valstī praktizēt savu reliģiju, un mēs nosodām visus pret šo brīvību vērstos uzbrukumus. Mēs esam gandarīti par šiem diviem punktiem, bet mana grupa ir mazāk gandarīta par to, kas šajā rezolūcijā nav iekļauts. Šķiet, ka Eiropas Parlaments atsakās apspriest daudzos cilvēktiesību pārkāpumus Irākā, par kuriem mēs kā Eiropas Savienības dalībvalstis esam bijušas daļēji atbildīgas. Ārvalstu karaspēki ir ļāvuši Irākas drošības spēkiem slikti izturēties pret ieslodzītajiem, pat spīdzināt un nogalināt viņus. Šā gada martā Eiropas Cilvēktiesību tiesa šajā nodarījumā apsūdzēja Apvienoto Karalisti. Nesenā Wikileaks atklātā informācija ir apstiprinājusi, ka šādi nodarījumi ir veikti, un tas ir nepieņemami. Tāpēc mēs būtu vēlējušies redzēt stingru šo ASV un Eiropas valstu karaspēku veikto darbību nosodījumu. Tāpat rezolūcijā būtu bijusi iederīga atsauce uz Navi Pillay, ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos, aicinājumu rūpīgi izmeklēt apsūdzības par nelikumīgām nolaupīšanām, no vienas puses, un par vardarbību un slepkavībām Irākas ieslodzījuma vietās, no otras puses. Pēc šā jautājuma izmeklēšanas, ko nesen sāka Apvienotā Karaliste, būtu jābūt citām šādām izmeklēšanām, un dalībvalstīs, kuras uz šo reģionu nosūtīja savus bruņotos spēkus, par veiktajiem pārbaudījumiem ir jāsauc pie atbildības to pakļautībā strādājošie cilvēki. Uz to ir jāuzstāj arī Komisijai un Padomei. Klusēšana vairs nav iespējama.
Miguel Portas
Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, mēs visi piekrītam, ka centieni izpildīt nāvessodu Tariq Aziz, Irākas premjerministram Saddam Hussein režīma laikā, ir nenoliedzami traģisks farss. Šim cilvēkam jau ir piespriests mūža ieslodzījums. Mēs to neapstrīdam, bet, manuprāt, mēs nevaram apspriest un nosodīt šo mēģinājumu izpildīt nāvessodu, vienlaikus nepieminot vairāk nekā 900 nāvessodu, ko Irākas Prezidentālā padome jau ir izpildījusi. Mūsu pienākums ir pievērst vienlīdz lielu uzmanību plaši zināmiem un mazāk zināmiem gadījumiem. Protams, mēs arī atbalstām pret kristiešu kopienām vērstā islāmistu terorisma nosodījumu, bet mēs nevaram apklusināt tos 30 000 cilvēkus, kuri militārās okupācijas dēļ Irākā tiek turēti ieslodzījumā bez apsūdzības izvirzīšanas, tāpat mēs nevaram ignorēt to, kā šāda situācija Irākas sabiedrībā ir radījusi konfliktus un problēmas. Ar šo rezolūciju saistītā problēma ir fakts, ka tajā tiek ņemts vērā tik ierobežots skaits jautājumu. Tāpēc mana grupa ir sagatavojusi pati savu rezolūciju.
Constance Le Grip
Priekšsēdētājas kundze! Šo debašu laikā par stāvokli Irākā, nāvessoda piespriešanu Tariq Aziz un kristiešu situāciju Irākā es vēlējos atkārtoti uzsvērt manas grupas, Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu), absolūto noliegumu nāvessoda piemērošanai.
Tomēr kā svarīgāko es vēlētos paust arī manas grupas sašutumu par Irākā dzīvojošo kristiešu stāvokļa straujo pasliktināšanos, kā arī paust mūsu dziļo sašutumu par nesenajiem nāvējošajiem uzbrukumiem kristiešu kopienām Irākā, jo īpaši ķīlnieku gļēvo sagrābšanu sīriešu katoļu baznīcā Irākā 31. oktobrī, kā rezultātā gāja bojā 58 cilvēki. Mēs, protams, vēlamies arī paust savu solidaritāti upuriem un viņu ģimenēm.
Šajās debatēs mēs svinīgi un nopietni vēlētos vērsties pie Irākas varas iestādēm ar aicinājumu darīt visu, lai Irāka nodrošinātu kristiešu drošību un vienotību, aizsargātu visas lūgšanu vietas Irākā, garantētu Irākas kristiešiem un visām reliģiskajām kopienām un minoritātēm reliģisko brīvību un censtos samazināt vardarbību starp dažādām etniskajām grupām. Šajā situācijā ir reāli apdraudēts miers, nacionālā izlīguma panākšana šajā valstī un mūsu brīvības un iecietības vērtību aizsardzība.
Mario Mauro
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Tariq Aziz nāvessods un vajāto kristiešu drāma ir temati, ko, iespējams, būtu bijis loģiski nošķirt. Tomēr, iespējams, tas, ka mēs tos apspriežam kopā, ir labi, jo tas, ko mēs šajā rezolūcijā gribam pateikt, ir fakts, ka vēlamies taisnīgumu Irākā un taisnīgumu attiecībā uz Irāku.
Mēs vēlamies taisnīgumu Irākā, jo tie kristieši, kuri ir kļuvuši par upuriem to daudzo grupu fundamentālistiskajiem mērķiem, kas cīnās par varu, noteikti ir nevainīgi. Mēs vēlamies taisnīgumu attiecībā uz Irāku, jo pašlaik notiekošais process stabilitātes un demokrātijas atjaunošanai šajā valstī nav pelnījis iegūt izkropļotu reputāciju tāda cilvēka nogalināšanas dēļ, kurš, iespējams, ir vainīgs izvirzītajās apsūdzībās, bet kurš noteikti nav pelnījis nāvessodu.
Tāpēc es uzskatu, ka rezolūcijas instrumentam varētu būt pat lielāka praktiska ietekme, ja mēs iekļausim šos spriedumus un jautājumus arī Eiropas Savienības un Irākas nolīgumā. Šajā nolīgumā praktiskā veidā iespējams noteikt, ka ekonomisku vienošanos noslēgšanai mēs nosakām priekšnosacījumus, kas ietver cilvēktiesību ievērošanu un cieņu pret Irākas kristiešiem.
Ana Gomes
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Irāka un Irākas iedzīvotāji diktatora Saddam Hussein pakļautībā piedzīvoja un no tā mantoja virkni šausmu. Pēc tam, kopš 2003. gada, ārvalstu militārās okupācijas laikā tā ir piedzīvojusi šausminošus cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp arestus, nolaupīšanas un nogalināšanu bez tiesas sprieduma. Tāpēc ir īpaši svarīgi, ka prezidents Talabani kungs kā humānists un sociālists ir paziņojis, ka viņš atteiksies parakstīt pavēli par Tariq Aziz nāvessoda izpildi. Manuprāt, ir ļoti svarīgi, lai mēs Parlamentā paziņotu, ka mēs iestājamies pret nāvessoda izpildi neatkarīgi no tā, kādai personai tas tiek piespriests un kāda ir šīs personas reliģiskā piederība, un ka mēs necenšamies panākt Tariq Aziz piespriestā nāvessoda atcelšanu tikai tāpēc, ka viņš ir kristietis. Protams, es un visi mani kolēģi Parlamentā pilnīgi nosoda uzbrukumus, kas ir vērsti pret kristiešu kopienu Irākā - kopienu, kas veido daļu no Irākas kultūras tradīcijas un ko irākieši novērtē vairāk nekā ikviens cits un zina, kā to saglabāt. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka tie, kuri visvairāk Irākā ir cietuši teroristu un sektu vardarbības dēļ, patiesībā ir musulmaņi neatkarīgi no tā, vai tie būtu šiīti, sunnīti vai citai grupai piederīgi. Tagad svarīgāk nekā jebkad agrāk ir tas, lai mēs, Eiropas Savienība, koncentrētu savu uzmanību uz mūsu attiecībām ar Irāku un apspriestu šo jautājumu ar mūsu kolēģiem Irākas Parlamentā, jo īpaši nepieciešamību atcelt nāvessoda piemērošanu.
Marietje Schaake
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Irākā nāvessods uz laiku tika atcelts pēc ASV vadītā iebrukuma 2003. gadā, bet 2004. gadā šā soda mēra piemērošana tika atjaunota. Kopš tā laika šis sods ir ticis piespriests simtiem cilvēku, un daudziem cilvēkiem arī izpildīts.
Cilvēktiesību pārkāpumos vainīgo saukšana pie atbildības ir svarīga ikvienas valsts, tostarp arī Irākas, stabilai nākotnei. Politiķiem un bijušajiem politiķiem nav jābūt izņēmumam, jo uz viņiem gulstas galējā un bieži vien tieša atbildība par šādiem pārkāpumiem. Ir labi zināms, ka cilvēktiesību pārkāpumu skaits Irākā Saddam Hussein, Tariq Aziz un līdzīgo pilnvaru laikā bija ļoti liels. Taisnīgi tiesas procesi un pienācīga lietas izskatīšana ir nepieciešami samierināšanās nodrošināšanai un konstruktīvai virzībai uz labāku nākotni.
Eiropas Savienība ir vērtībās pamatota kopiena un unikāla teritorija pasaulē, jo īpaši attiecībā uz nāvessodu, ko mēs esam pilnīgi atcēluši. Attiecībā uz citām valstīm, vai tās būtu Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Irāna vai Irāka, mēs tās aicinām ar piemēroto sodu neliegt cilvēkiem pamattiesības - tiesības uz dzīvību.
Jalal Talabani ir paziņojis, ka viņš neparakstīs pavēli par Tariq Aziz nāvessoda izpildi, un mēs to vērtējam atzinīgi. Irākai būtu jābūt tiesiskuma principā pamatotai sabiedrības daļai, kurā tiek ievērotas visu iedzīvotāju cilvēktiesības, un Eiropas Savienība ir gatava atbalstīt Irākas valdību attīstīties šajā virzienā un nodrošināt atbilstošu atbildību cilvēktiesību pārkāpumu veicējiem.
Irākas stabilitāte ir trausla, un valsts atbalstīti nāvessodi to var negatīvi ietekmēt. Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām Otrā fakultatīvā protokola, kā arī Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 13. protokola parakstīšana un ratificēšana palīdzētu nostiprināt Irākas nostāju pret cilvēktiesību pārkāpumiem. Tas arī būtu atbalstāms solis ceļā uz tās iekļaušanos starptautiskajā sabiedrībā.
Marie-Christine Vergiat
Priekšsēdētājas kundze! Mana grupa, Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa, nav piedalījusies ne šim tematam veltītās kopīgās rezolūcijas, ne rezolūcijas par Tibetu sagatavošanā. Šīs ceturtdienas pēcpusdienas sēdes šajā Parlamentā kļūst arvien sirreālākas gan vērojamā tukšuma, gan izskatāmo jautājumu ziņā, gan tā veida dēļ, kādā mēs tos izskatām. Prizmas, caur kurām atsevišķi no šeit klātesošajiem nepārtraukti raugās uz vienu vai otru valsti vai vienu vai citu jautājumu, ir pretrunā cilvēktiesību universalitātes un nedalāmības idejai, kas ir izklāstīta starptautiskajos tekstos, par kuru ievērošanu saskaņā ar mūsu apgalvojumiem mēs iestājamies.
Šāda veida skatījums un rīcība kaitē Eiropas Savienības uzticamībai šajā jomā un nāk par labu tiem, kuri apgalvo, ka eiropiešiem ir rietumniecisks cilvēktiesību redzējums un ka viņi kārtējo reizi cenšas uzspiest savu modeli citiem.
Dāmas un kungi, es jums pievienojos nāvessoda piespriešanas, tostarp Tariq Aziz gadījumā, kā arī nāvessoda izpildes, kas Irākā ir daudzskaitlīga un skar arī sievietes un bērnus, nosodījumā. Es būtu vēlējusies, lai mēs tādā pašā veidā nosodītu arī stāvokli, kādā atrodas tūkstošiem bez iemesla, bez lietas izskatīšanas ieslodzītu un spīdzinātu cilvēku. Es būtu vēlējusies, lai mēs šā konflikta kontekstā nosodītu Irākas un okupācijas spēku ļaunprātīgu pilnvaru izmantošanu, kā arī paustu nosodījumu bērnu-kareivju izmantošanai, kā arī (jo īpaši šodien, Starptautiskajā dienā vardarbības pret sievietēm izskaušanai) vardarbībai, par kuras upuriem kļūst Irākas sievietes. Es arī būtu vēlējusies, lai mēs nosodītu to, kā Amerikas Savienotās Valstis pameta Ašrafas nometni, neizrādot interesi par simtiem tur dzīvojošu cilvēku.
Priekšsēdētājas kundze! Visu šo iemeslu dēļ GUE/NGL grupa atturēsies no balsošanas par šo rezolūciju, kā arī nebalsos par rezolūciju par Tibetu.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! 10. novembrī pieci cilvēki tika nogalināti bumbas sprādzienā, kas bija vērsts pret kristiešiem, un tikai dažas dienas iepriekš notika uzbrukums katoļu katedrālei. Par ķīlniekiem tika saņemti 100 cilvēki, un uzbrukuma rezultātā gāja bojā 40 cilvēki. Pēdējo gadu laikā Irāku ir pametuši 900 000 kristiešu. Šie notikumi sniedz skumju ilustrāciju kristiešu stāvoklim Irākā un visā Tuvo Austrumu reģionā. Tie nav atsevišķi gadījumi, bet drīzāk globāla tendence, kas parādās uz Eiropas robežām, kā arī Ēģiptē un dažkārt arī Turcijā. Eiropas Savienībai ir jāspēj izdarīt pietiekami liels spiediens, lai apkarotu pret kristiešiem vērsto diskrimināciju. Pietiek atcerēties Kipras ziemeļu daļu, kur kopš turku īstenotās okupācijas aptuveni 150 baznīcas ir iznīcinātas vai pārveidotas par mošejām un kur ir saglabāta tikai viena baznīca, kurā kristiešu iedzīvotāji drīkst organizēt vienu dievkalpojumu gadā. Atcerieties, es nerunāju par Irāku, bet gan salu Vidusjūrā uz Eiropas robežas.
Manuprāt, būtu saprātīgi ieviest pastāvīgu sistēmu kristiešu vajāšanu pārraudzībai. Būtu jāierosina konkrēti pasākumi, piemēram, ar Eiropas Savienību noslēgtajos starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos konsekventi jāiekļauj panti par kristiešu vajāšanu aizliegšanu. Mēs nevaram pieļaut situāciju, ka vēlamies veikt darījumus, bet esam ar mieru ignorēt kristiešu vajāšanas gadījumus.
Es vēlētos noslēgt runu, paužot dažus vārdus par bijušo ārlietu ministru Aziz kungu. Pat bijušajiem Saddam Hussein režīma locekļiem ir tiesības uz likumīgu tiesas procesu. Te nav vietas atriebības motivētām slepkavībām. Pat šiem bijušajiem ministriem pienākas taisnīgs tiesas process. Šāda situācija nav pieļaujama, jo īpaši jaunā valstī, kuras mērķis ir kļūt par demokrātisku valsti. Tāpēc es vēlētos aicināt Eiropas Savienību veikt pienācīgus pasākumus un noteikti turpināt darbu.
Esther de Lange
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Drošajā Eiropas Savienības vidē ticību un baznīcas apmeklēšanu mēs uzskatām par privātiem jautājumiem. Savukārt Irākā atklāti pausta piederība kristīgajai ticībai ir kļuvusi gandrīz par lielas drosmes pazīmi. Šodien mēs pamatoti esam nosodījuši svētdien, 31. oktobrī, notikušo šausminošo uzbrukumu, bet tikmēr ir notikuši jauni uzbrukumi, kuri ir prasījuši cilvēku dzīvības. Pagājušajā pirmdienā Mosulas pilsētā tika nogalināti divi brāļi. Mans kolēģis Belder kungs jums nosauca pastāvīgi sarūkošajai Irākas kristiešu grupai piederīgo cilvēku skaitu, no kuriem vismaz 100 000 cilvēku ir pārvietoti valsts iekšienē. Tā neapšaubāmi šķiet esam dažu grupu mērķtiecīga stratēģija, lai izraidītu šo sabiedrības grupu. Komisāres kundze, mēs, Eiropas Savienība, nevaram atļauties tikai stāvēt un tajā noraudzīties. Vispirms Eiropas Savienībai, protams, ir jāvēršas pie Irākas varas iestādēm, kuru stāvoklis diemžēl vēl joprojām ir vājš, un jāatbalsta tās pasākumu īstenošanā. Tomēr es vēlētos doties tālāk un, kā Mauro kungs sacīja, partnerattiecību līgumā ar Irāku, ko mēs pašlaik apspriežam, kā prioritāti iekļaut drošus dzīves apstākļus kristiešiem Irākā. Es kā delegācijas attiecībām ar Irāku priekšsēdētājas vietniece turpināšu pārraudzīt situāciju un ar gandarījumu uzklausīšu Komisijas viedokli par šo jautājumu.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Tas, ka daudziem cilvēkiem Irākā atkal ir bijis jācieš savas reliģiskās pārliecības dēļ, ir šokējoši un nepieņemami.
Pret reliģiskajām kopienām vērsti uzbrukumi, lai kur tie arī notiktu, ir nepiedodami. Reliģisko grupu tiesībām pulcēties un praktizēt savu reliģiju ir jābūt beznosacījumu tiesībām. Eiropas Savienība nav satraukta tikai par kristiešiem. Apziņas un reliģiskās pārliecības brīvībai ir jāattiecas uz visiem cilvēkiem vienādi. Šo vispārējo cilvēktiesību aizsardzība ir arī mūsu labākā garantija, ka konfliktus iespējams novērst un atrisināt pirms to sākšanās.
Manuprāt, šī rezolūcija ir vēstījums, ka Eiropas Parlaments stingri atbalsta Irākas iedzīvotājus, mudinot viņus vērsties pret vardarbību un teroru un apņēmīgi cīnīties demokrātijas un vispārējas cilvēka cieņas vārdā.
Tunne Kelam
Priekšsēdētājas kundze! Viena mēneša laikā ekstrēmistu grupas Irākā ir nogalinājušas vairāk nekā 50 kristiešu.
Drošības, taisnīguma un vienādu tiesību nodrošināšana visām reliģiskajām kopienām ir īpaša jaunās Irākas valdības atbildība. Tikai tādā veidā Bagdāde var iegūt cieņu un radīt uzticību ne tikai valsts iekšienē, bet arī attiecībās ar Eiropas Savienību.
Situācija daudzās Tuvo Austrumu valstīs, no kurām ir spiestas bēgt tradicionālās kristiešu minoritātes, ir satraucoša. Lielākā daļa Irākas asīriešu tagad ir valsts iekšienē pārvietotas personas. Manuprāt, ir ļoti svarīgi, lai, īstenojot mūsu kopējo ārpolitiku, Ashton kundze regulāri aktualizētu reliģiskās brīvības problēmu un lai turpmākajos Eiropas Savienības nolīgumos ar trešām valstīm būtu iekļauts pants par reliģiskās brīvības ievērošanu.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Pēdējā gada laikā kristiešu kopiena Irākā ir piedzīvojusi reliģiski motivētas vardarbības un vajāšanu pastiprināšanos. Bailēs no sprādzieniem un slepkavībām kristieši bēg no Irākas. Nosodot šausminošos teroristu uzbrukumus, godīgi sakot, es vēlētos sacīt, ka ASV iebrukums šajā ziņā situāciju saasināja, tāpēc ASV ir atbildīgas par stāvokļa uzlabošanu. Kopumā reliģiskās un nacionālās šķelšanās un savstarpējais naids Irākā ir sasniedzis tādu mērogu, ka valsts atrodas nopietnās briesmās. Demokrātiskā pasaule gaida, ka Irākas valdība pēc iespējas drīzāk atcels nāvessoda piemērošanu. Es pozitīvi vērtēju Irākas prezidenta lēmumu neparakstīt pavēli par Tariq Aziz sodīšanu ar nāvi, bet mēs uzmanīgi sekosim tam, kā Irākas Parlaments rīkojas šajā lietā.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Tas ir skandāls, ka pēc 2000 gadu ilgas klātbūtnes ģeogrāfiskajā teritorijā, kas tagad ir Irākas valsts, kristiešu kopienām šajā reģionā draud izzušana, jo īpaši ņemot vērā pēdējo gadu laikā notikušo Rietumvalstu intervenci un faktu, ka šie notikumi norisinās Eiropas Savienības atbalstītas demokrātiskas valdības darbības laikā. Mēs to nevaram pieļaut. Papildus vispārējiem jautājumiem par reliģisko brīvību tas ir absolūts skandāls, un es atzinīgi vērtēju faktu, ka decembrī no Irākas uz Strasbūru dosies vairāki kristiešu priesteri, lai mūs sīki informētu par to pārstāvēto reliģisko kopienu stāvokli.
Mums ir jāsaprot, ka nepietiek ar retu, nogurušu žestu veikšanu un ka mums šajā jomā ir jāuzņemas patiesa atbildība. Astoņdesmit procenti Eiropas iedzīvotāju ir kristieši. Protams, mēs atbalstām reliģisko brīvību kā tādu, bet kurš rūpēsies par šo cilvēku interesēm, ja mēs to nedarīsim? Šie cilvēki savā valstī pat pārdzīvoja briesmīgo Saddam Hussein režīmu, bet tagad ir apdraudēta viņu dzīvība.
Tāpēc Eiropas Parlamentam savā cilvēktiesību darbā ir jāpievēršas šai jomai. Es aicinātu Ashton kundzi darīt to pašu un mūs regulāri informēt par šo kristiešu stāvokli.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Kristiešu slepkavošana nebeidzas. Šodien tā notiek Irākā, Nigērijā, Ēģiptē un Afganistānā, vakar tā notika Sudānā, Indijā un Indonēzijā, un rītdien, ja kristieši jau nebūs noslepkavoti, ja viņi jau nebūs kļuvuši par grautiņu, vardarbības, izvarošanu un agresijas upuriem, viņiem nāksies dzīvot kā izstumtajiem, slēpjot savu ticību pat tur, kur viņu kultūras, politiskās un ekonomiskās saknes ir daudz senākas par islāma parādīšanos viņu dzimtenē. Lai gan Rietumvalstu musulmaņu intelektuāļi ir izteikuši aicinājumus valdībām, viņu valstīs nenotiek nekas, lai garantētu kristiešu drošību. Vienīgais, pie kā šie kristieši ir vainīgi, ir fakts, ka viņi praktizē to pašu reliģiju, ko eiropieši un amerikāņi.
2010. gadā islāmistu fundamentālisti mūsu acu priekšā ir iznīcinājuši arābu kristiešus. Šādu likteni nav pelnījusi neviena cilvēku grupa. Ir jāpiebilst, ka nevienā uz kristīgās kultūras principiem pamatotā valstī musulmaņi nesaskartos ar tik sliktu attieksmi, kādu saņem kristieši, kuri dzīvo musulmaņu valstīs. Parlamentam ir jāsagatavo ziņojums par kristiešu stāvokli musulmaņu valstīs, un Eiropas iestādēm, iesaistoties sarunās ar šīm valstīm, darba kārtībā ir jāiekļauj vajāšanu jautājums.
Carl Schlyter
(SV) Priekšsēdētājas kundze! Nav nekā neloģiskāka par nāvessodu - nogalināt kādu, lai parādītu, ka slepkavot ir slikti. Irākas iedzīvotāji ir cietuši no ārkārtīgi lielas apspiestības. Vispirms diktators Saddam Hussein apspieda un vardarbīgi izturējās pret cilvēkiem, kuru viedoklis atšķīrās no viņa uzskatiem un kuri kritizēja viņa režīmu. Tagad cilvēki ir okupācijas varas pakļautībā, kuru vairāk interesē ar ieroču palīdzību iegūts pārspēks, nevis demokrātija. Pret cilvēkiem, kuri kritizē okupācijas varu, turpinās vardarbīga izturēšanās un apspiešana.
Tagad turpinās pret kristiešiem vērsta vardarbība un apspiešana. Tām Irākā ir jābeidzas. Uz mums šajā jomā gulstas atbildība. Jūs to varat saukt par etnisko tīrīšanu. Tas ir tas, par ko mēs šeit runājam. Cilvēki tiek padzīti no Irākas. Tāpēc mums ir jānodrošina, lai mēs viņus nepadzītu no Eiropas Savienības. Tas ir mūsu pienākums. Mēs nedrīkstam nosūtīt Irākas iedzīvotājus atpakaļ - pretī garantētām ciešanām un apspiestībai.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Esmu pārliecināts, ka Irākas valdībai ir labākie nodomi, bet mums visiem ir jādara vairāk, lai šajā valstī aizsargātu kristiešu kopienu. Pret šo kopienu šodien tiek vērsta diskriminācija un uzbrukumi, tās pārstāvji pat tiek nogalināti viena iemesla dēļ: lai beidzot panāktu šīs grupas izzušanu no teritorijas, kurā tā ir dzīvojusi gandrīz divus tūkstošus gadu.
Eiropas Savienībai šajā jautājumā ir jārīkojas drosmīgāk, nepievēršot nekādu uzmanību politkorektuma uzspiestajai pašcenzūrai, kas ir saskatāma pat rezolūcijas tekstā, kuru mēs drīzumā pieņemsim. Irākas kristiešu aizsardzība šodien, protams, ietver rūpes par tiem, kuri tiek pārvietoti, un viņu uzturēšanās atļaušanu mūsu valstīs, kā arī politiskās pārmaiņas Irākā. Mans aicinājums Komisijai un Ashton kundzei ir tāds, ka tam ir jābūt mūsu sauklim, galvenajam mūsu diplomātijas sauklim pasaulē. Reliģiskajai brīvībai, jo īpaši kristiešu kopienu reliģiskajai brīvībai, ir jābūt Eiropas diplomātijas flagmanim.
Catherine Soullie
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Kristieši, bez šaubām, ir viena no pasaulē vajātākajām reliģiskajām grupām. Tuvajos Austrumos dažas ekstrēmistu grupas viņus uzskata, es citēju, par "leģitīmiem mērķiem”, un sasniedzamais mērķis gluži vienkārši ir šo cilvēku aizbraukšana no šā reģiona, kurā kristietība radās un kurā kristiešu vēsturiskā klātbūtne ir svarīga noteikta līdzsvara nodrošināšanai. Notikumi Bagdādē ir tikai kulminācija situācijai, kuru mēs pārāk ilgi esam pasīvi vērojuši.
Eiropas Savienībai kā pasaules mēroga procesu dalībniecei un daudzu šā reģiona valstu uzņēmējdarbības partnerei ir stingri jāpauž savs sašutums par šo situāciju. Diskriminācija, lai kādā veidā tā arī izpaustos, nav paciešama. Demokrātija šajā reģionā gūs uzvaru tikai tad, ja tiks ievērotas tādas cilvēku pamattiesības kā reliģiskā brīvība.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Parlamentam ir stingri jāiestājas pret uzbrukumiem, kas Irākā tiek vērsti pret kristiešu minoritātēm. Tā ir nodaļa garā stāstā par diskrimināciju un moceklību, kas ilgusi 2000 gadu, un ir neticami, ka trešajā gadu tūkstotī tas vēl joprojām turpinās.
Es piekrītu nepieciešamībai atbalstīt Irākas mērenās iedzīvotāju grupas un kristiešus, kas ir aizbēguši uz Kurdistānu, kā arī nepieciešamībai personas apliecībās neiekļaut norādi par reliģisko piederību. Tomēr es vēlētos paust nosodījumu tam, ko es uzskatu par šīs skumjās situācijas absurdāko aspektu. Kristīgās ticības simbols ir krusts, kas šķiet esam nāves simbols, bet patiesībā ir brīvības simbols, jo kristiešu uztverē Kristus nāve pie krusta izglāba cilvēci no grēka un tumsas. Tas ir neticami, ka ir cilvēki, kuriem nav ļauts godināt brīvības simbolu, jo, atstājot baznīcu, viņi tiek nogalināti tikai tāpēc, ka tajā uzturējās.
Janusz Lewandowski
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Eiropas Komisija saprot Parlamenta lielās bažas par cilvēktiesību situāciju Irākā, ko tik skaidri un nepārprotami izklāstīja godātie deputāti. Ārlietu padome pirmdien pauda asu nosodījumu nesenajiem teroristu uzbrukumiem, jo īpaši tiem, kuru mērķis bija civiliedzīvotāju pulcēšanās vietas, tostarp kristiešu un musulmaņu kulta vietas.
Padome, pieņemot Augstās pārstāves un priekšsēdētāja vietnieces Ashton kundzes ierosinātos secinājumus, arī uzsvēra, ka jaunajai Irākas valdībai būs jāvelta sevi tam, lai panāktu nacionālo samierināšanos. Tas nozīmē, ka tai ir jāpārstāv visu Irākas iedzīvotāju intereses un vajadzības neatkarīgi no to reliģiskās pārliecības vai etniskās piederības. Cilvēktiesību, tostarp minoritāšu pārstāvju cilvēktiesību, aizsardzībai un atbalstīšanai ir jābūt galvenajai prioritātei. Dialogā ar Irāku Eiropas Savienība bieži pauž savas bažas par cilvēktiesībām, tostarp ne tikai attiecībā uz reliģisko brīvību, bet arī nāvessodu.
Pirms desmit dienām, reaģējot uz Irākas Augstākās tiesas lēmumu sodīt ar nāvi piecus gāztā režīma pārstāvjus, tostarp Tariq Aziz, Eiropas Savienība vērsās pie varas iestādēm ar steidzamu un tiešu aicinājumu. Eiropas Savienība atkārtoti pauda savu stingro nostāju pret nāvessoda piemērošanu jebkādos apstākļos, cenšoties panākt vispārēju moratoriju nāvessoda izpildei kā pirmo soli mērķa sasniegšanai. Partnerattiecību un sadarbības nolīgumos, ko mēs drīzumā ceram parakstīt ar Irāku, cilvēktiesībām ir atvēlēta svarīga vieta. Tā ir tieša atbilde uz de Lange kundzes jautājumu.
Kopš 2003. gada svarīga Eiropas Savienības un Irākas sadarbības daļa ir vērsta uz tiesiskuma principa nostiprināšanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu, piemēram, izmantojot EUJUST LEX un Kopienas atbalstu. Visneaizsargātāko Irākas iedzīvotāju aizsardzībai un šiem iedzīvotājiem paredzētas palīdzības nodrošināšanai ir atvēlēti arī ievērojami līdzekļi. Daudzi no šiem cilvēkiem acīmredzamu iemeslu dēļ ir pārvietoti valsts iekšienē un tagad dzīvo minoritāšu grupu blīvi apdzīvotos apgabalos. Mēs esam veltījuši darbu dažādiem pasākumiem, sākot ar informētības uzlabošanu un cilvēktiesību īstenošanu neaizsargāto iedzīvotāju grupās, līdz skolu atjaunošanai diskusijās jau pieminētos reģionos, piemēram, Ninevijā, kurā dzīvo daudz kristiešu.
Turpinās humānās palīdzības sniegšana neaizsargātākajiem cilvēkiem gan Irākā, gan ārpus tās robežām. Eiropas Savienības palīdzību nav iespējams tieši novirzīt konkrētu etnisko vai reliģisko grupu atbalstam, bet to var un tā ir jāizmanto, lai palīdzētu neaizsargātākajiem irākiešiem neatkarīgi no tā, kur viņi dzīvo.
Mēs adekvāti novērtējam problēmas, ar kurām saskaras Irākas valdība. Ekstrēmistu izskaušana, kuri ar barbarisku pasākumu palīdzību cenšas radīt spriedzi starp reliģiskajām grupām, nav vienkāršs uzdevums. Drošība, attīstība un cilvēktiesību aizsardzība ir cieši saistītas. Eiropas Savienība vēl joprojām ir apņēmusies palīdzēt Irākai labākajā iespējamā veidā, lai nodrošinātu panākumus visos trīs jautājumos. Irākas iedzīvotāji to ir pelnījuši.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Drīz notiks balsošana.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Monica Luisa Macovei
rakstiski. - Es pievienojos saviem kolēģiem šajā Parlamentā, nosodot Irākā notiekošās slepkavības, nāvessodu izpildes un cilvēktiesību pārkāpumus. Irākas kristiešu minoritāte atrodas kritiskā situācijā: 2010. gada 31. oktobrī gandrīz 50 Irākas kristieši tika nogalināti nežēlīgā uzbrukumā Pestīšanas Dievmātes baznīcai. Saskaņā ar Human Rights Watch aplēsēm laikā kopš 2003. gada gandrīz pusei no Irākā dzīvojošajiem kristiešiem, simtiem tūkstošu cilvēku, nācās bēgt no valsts. Mums ir jāturpina cīņa, lai šie cilvēki izdzīvotu un būtu brīvi. Mums ir jāaizsargā minoritāšu tiesības un jāturpina iestāties pret slepkavošanu, vardarbību, segregāciju un jebkādu uz etnisko piederību vai reliģisko pārliecību pamatotu diskrimināciju. Es aicinu Komisiju un Padomi izvirzīt kristiešu drošību Irākā par neatliekamu jautājumu, jo Eiropas Savienība turpina veidot ciešāku sadarbību ar Irākas valdību.
