Priekšsēdētāja paziņojums
Priekšsēdētājs
Jūs visi bijāt pelnījuši brīvdienas. Jūs visi izskatāties labi atpūtušies un es ceru, ka Jūs visi tagad vēlaties atgriezties pie mūsu darba Eiropas jautājumos.
Baidos, ka man jāsāk ar dažiem skumjiem jaunumiem.
Kopš mūsu iepriekšējā tikšanās brīža šajās telpās, mēs ar dziļām sērām esam uzzinājuši par divu lielisku eiropiešu - Gaston Thorn un Raymond Barre - nāvi, viņi abi bija izcili cilvēki, kuri sevi veltīja kalpošanai savām valstīm kā izcils premjerministri un Eiropas Komisijas dalībnieki. Gaston Thorn desmit gadus, no 1959. līdz 1969. gadam, bija Eiropas Parlamenta loceklis. No 1969. gada līdz 1974. gadam viņš bija Luksemburgas Ārlietu ministrs un tad 1974. gadā kļuva par šīs valsts premjerministru, paliekot amatā līdz 1979. gadam. Laikā no 1981. līdz 1985. gadam viņš bija Eiropas Komisijas priekšsēdētājs. Viņa vadībā Eiropas Kopienas apsprieda Spānijas un Portugāles pievienošanās noteikumus, uzsāka kopīgo zivsaimniecības politiku un panāca risinājumu strīdīgajos jautājumos par Kopienas budžeta līdzekļiem un tās finansējumu nākotnē.
Raymond Barre bija Eiropas Komisijas viceprezidents no 1967. līdz 1973. gadam un Francijas premjerministrs no 1976. līdz 1981. gadam. Kā Ekonomikas un finanšu lietu ministrs viņš iesniedza sākotnējos priekšlikumus Eiropas ekonomikas un monetārās savienības radīšanai Barre plāna ietvaros 1969. un 1970. gadā.
Abi vīri nenogurstoši strādāja pie Eiropas integrācijas līdz savu mūžu beigām, veicot īpaši nozīmīgu un praktisku ieguldījumu, atbalstot šo procesu, kurā tolaik bieži bija ļoti grūti apstākļi.
Pagājušajā nedēļas nogalē Altiero Spinelli būtu svinējis savu 100. dzimšanas dienu. Kā viens no pašreizējo Eiropas institūciju arhitektiem Altiero Spinelli desmit gadus bija šī Parlamenta loceklis. Man bija liels gods strādāt kopā ar viņu septiņus no šiem desmit gadiem līdz viņa nāvei 1986. gadā. Viņa desmit gadu laikā Eiropas Parlamenta locekļa statusā, un it īpaši Institūciju lietu komitejas priekšsēdētāja statusā, viņam bija galvenā loma, virzot uz priekšu ambiciozus darba kārtības jautājumus par institucionālo reformu. Viņa Eiropas Savienības dibināšanas līguma projekts, kuru Eiropas Parlaments 1984. gadā pieņēma ar būtisku balsu vairākumu, radīja pamatu vairākām būtiskām izmaiņām, kuras ieviesa sekojošās Līguma reformas, tajā skaitā būtisku Eiropas Parlamenta likumdošanas varas paplašināšanos.
Vasaras brīvdienu laikā mēs bijām liecinieki vairākām dabas katastrofām: no dramatiskiem plūdiem Apvienotajā Karalistē līdz karstuma viļņiem Vidusjūras austrumos un nesenajiem traģiskajiem ugunsgrēkiem Grieķijā. Šie gadījumi vairākiem cilvēkiem Eiropā ir radījuši lielas ciešanas. Grieķijā vairāk nekā 60 cilvēku nomira ievērojamo ugunsgrēku rezultātā. Pilnīgi piemēroti, lai šī traģēdija būtu mūsu šīs pēcpusdienas dienas kārtības pirmais nozīmīgais jautājums, un es esmu drošs, ka es runāju visu šajā zālē esošo vārdā, izsakot mūsu visdziļāko līdzjūtību šo un citu traģisko gadījumu upuriem.
Mūsu līdzjūtība tiek arī izteikta to vairāk nekā 500 cilvēku radiniekiem, kuri 15. augustā gāja bojā zemestrīcē Peru, un tūkstošiem, kuri kopš mūsu iepriekšējās tikšanās, ir zaudējuši dzīvības bezjēdzīgajā vardarbībā Irākā.
Neskaitāmo bēgļu nožēlojamais stāvoklis, kuri joprojām mirst, cenšoties ar laivu šķērsot Vidusjūru un Atlantiju, lai nonāktu Eiropas Savienībā, mums arī sagādā skumjas un bažas. Mums visiem saglabājas pienākums atrast risinājumus, lai izbeigtu šīs traģēdijas.
Es jūs lūgšu piecelties minūti ilgam klusuma brīdim mirušo piemiņai.
(Parlamenta sēžu zālē esošie piecēlās un ievēroja minūti ilgu klusuma brīdi)
