Palīdzība Pakistānai un iespējamā ietekme uz Eiropas rūpniecības nozari (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par palīdzību Pakistānai un iespējamo ietekmi uz Eiropas rūpniecības nozari
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti! Eiropa ir ārkārtīgi nobažījusies par postošajām sekām, ko izraisīja plūdi Pakistānā, kas iznīcināja iztikas un sadzīves apstākļus iedzīvotājiem visā valstī.
Šāds katastrofas apmērs Pakistānas vēsturē iepriekš nav pieredzēts. Humanitārās palīdzības izmaksas jau tā trauslās ekonomikas apstākļos ir milzīgas. Šīs krīzes smaguma pakāpe prasa nekavējošu un ievērojamu reakciju, ņemot arī vērā Pakistānas attīstības, drošības un stabilitātes stratēģisko nozīmi reģionā.
Eiropas Padome 16. septembrī aicināja īstenot visaptverošu īstermiņa, vidējā termiņa un ilgtermiņa pasākumu kopumu, kas sniegtu atbalstu Pakistānai katastrofas seku novēršanā un turpmākajā attīstībā. Sākotnējā ES reakcija uz plūdiem bija ātra un dāsna. Mūsu kopējais ieguldījums humanitārās palīdzības pasākumos pašlaik ir vairāk nekā EUR 320 miljoni, ko dalībvalstis un Eiropas Komisija nodrošina naudā un graudā. Tas vien jau veido vairāk kā 60 % no globālā sākotnējā ANO lūguma pēc palīdzības.
Eiropas Padome atzina, ka papildus tūlītējai un ievērojamai humanitārai palīdzībai un attīstības atbalstam ir būtiski svarīgi īstenot vērienīgus tirdzniecības pasākumus ekonomikas atveseļošanai un izaugsmei. Līdz ar to tirdzniecība ir daļa no reakcijas uz pašreizējo krīzi ilgtermiņā. Tādēļ Komisija pieņēma 7. oktobrī priekšlikumu par vienpusēju importa nodevu atcelšanu uz laiku virknei Pakistānas eksporta preču. Šis priekšlikums pašlaik ir iesniegts dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam.
Komisija ierosina piešķirt nodokļu atvieglojumus 75 preču veidu importa tarifiem no Pakistānas, kas veido 27 % no Pakistānas pašreizējā importa apjoma ES un sasniedz gandrīz EUR 900 miljonus. Līdz ar to ES imports no Pakistānas palielinātos par aptuveni EUR 100 miljoniem.
Šī pasākuma mērķis ir sniegt atbalstu Pakistānas rekonstrukcijas centieniem vidējā termiņā. Tādēļ šīs īpašās koncesijas ir paredzētas ierobežotā laika periodā - Komisija ierosina trīs gadus. Ņemot vērā Pakistānas rūpniecisko bāzi un eksporta grozu, kurā tekstilizstrādājumi veido vairāk nekā 60 %, liels skaits preču, attiecībā uz kurām ierosinām šos nodokļu atvieglojumus, ir tekstilizstrādājumi. Tajā ir iekļauti arī cita veida rūpnieciskie izstrādājumi, piemēram, etanols.
Ja Parlaments un Padome rīkosies ātri, ceram, ka šie pasākumi tiks ieviesti no 2011. gada 1. janvāra. Paralēli tam strādājam arī ar citiem Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībniekiem, lai iegūtu nepieciešamās atļaujas - PTO atbrīvojumu, kas jāpiešķir pirms šo pasākumu spēkā stāšanās.
Tirdzniecības koncesijām būtu jābūt svarīgām Pakistānas ekonomikā, bet vienlaikus ir arī jāņem vērā to ietekme uz Eiropas Savienības rūpniecības nozari. Tādēļ, izstrādājot šo priekšlikumu, esam centušies ņemt vērā iespējamo risku attiecībā uz ES rūpniecības nozari, sevišķi uz tekstilizstrādājumiem. Mūsu veiktā analīze ir parādījusi, ka ietekme uz ES rūpniecību visticamāk būs neliela.
Iespējamais Pakistānas preču ES importa apjoma palielinājums (EUR 100 miljoni) atbilst mazāk nekā 0,5 % no ES produkcijas vērtības tiem preču veidiem, attiecībā uz kuriem ir ierosināti nodokļu atvieglojumi, kas faktiski sasniedz EUR 24 miljardus. Eiropas Parlamenta atbalsts, lai palīdzētu īstenot šo priekšlikumu, ir būtisks, lai pilnībā demonstrētu ES solidāro nostāju bezprecedenta vajadzību apstākļos.
Tirdzniecība var kļūt par nozīmīgu risinājumu Pakistānai ilgtermiņā. Mums ir maz laika, lai rīkotos. Varat paļauties uz mani un manā pakļautībā esošo personālu, kas labprāt jums paskaidros mūsu pieeju šajā jautājumā un palīdzēs mazināt tās bažas, kādas jums var rasties.
Nuno Melo
Priekšsēdētājas kundze! Jāsaka, ka pilnībā saprotu, ko pārdzīvo iedzīvotāji Pakistānā, bet vēlos arī teikt, ka šis lēmums ir traģisks Eiropai un jo īpaši dažām dalībvalstīm, kas jau piedzīvo grūtības, piemēram, Portugālei, Spānijai un Grieķijai.
Piemēram, tekstilizstrādājumu un apģērbu nozare veido 11 % no kopējā Portugāles eksporta un 22 % no rūpniecības nozares. Atsevišķas preces tiek ražotas Portugālē pat 80 % apmērā. Varbūt šie 80 %, sadalot uz visām 27 dalībvalstīm, Eiropas Komisijai nozīmē maz, bet Portugālei tas ir milzīgs apjoms.
Eiropa nevar pieprasīt, lai tiktu īstenoti ārkārtīgi kaitējoši, bet saprotami pasākumi valsts revīzijas kontrolēšanai un deficīta mazināšanai, bet vienlaikus pieņemt lēmumus, kas kaitē tās galvenajām ražošanas valstīm un turības vairošanas un darba vietu izveides potenciālam šajās valstīs.
Man arī jāsaka, ka šis lēmums ir nesaprotams uzbrukums vienkāršiem tirgus likumiem. Neaizstāvu nekāda veida tirgus protekcionismu, bet pieprasu, lai stingri tiktu aizstāvēti tā noteikumi - stipra un godīga tirgus noteikumi.
Man jālūdz jūs saprast, ka šis lēmums ļaus Pakistānā ražotām precēm iekļūt Eiropas tirgū, ņemot vērā, ka to ražošanas izmaksas ir mazākas par mūsu uzņēmumos iespējamām izmaksām vienkārši tādēļ, ka to ražošanas procesā netiek piemēroti vienādi noteikumi. Atvainojos, bet atzīstu to par negodīgu konkurenci. Tā ir negodīga konkurence, jo pakistāniešu uzņēmumos nav sociālo darba ņēmēju izmaksu, tajos nav vides izmaksu, tie sevišķi necenšas apkarot tajos izmantoto bērnu darbu, un tiem nav ekvivalentu ierobežojumu, kas saistīti ar izejmateriālu izmantošanu sabiedrības veselības iemeslu dēļ.
Vēlos pat pajautāt - kā ir iespējams pieņemt tik radikālu lēmumu, vispirms neiesniedzot ziņojumu, kurā būtu sīki izklāstīta negatīvā ietekme uz dažādu dalībvalstu ekonomiku?
Neskatoties uz to, saskatu dažas iespējamās sekas jau tagad, un šīs sekas ir uzņēmumu slēgšana un likvidēšana Eiropas Savienībā, sevišķi Portugālē, un augošs bezdarbnieku skaits. Būtu labi, ja jūs pilnībā to apzinātos, jo pienāks laiks, kad kādam par to vajadzēs atbildēt.
Ja galu galā varam pieņemt - un daži to noteikti pieņems -, ka šis priekšlikums ir neizbēgams, lūdzu, vismaz iepriekš apdomājiet dažus jautājumus, kas vēl nav apsvērti. Piemēram, tarifu likmju kvotu noteikšana, kas ir paredzēta etanola, bet ne tekstilizstrādājumu gadījumā. Atbrīvojums jāpiešķir ne vairāk kā uz vienu gadu, jo atbalstam ir pagaidu raksturs. Ticiet man, neviens Eiropas uzņēmums neizdzīvos trīs gadus, ja tam būs tiešā veidā jākonkurē ar Pakistānas uzņēmumiem.
Priekšsēdētājas kundze, jau beidzu - ir jāievieš noteikumi attiecībā uz izejmateriāliem, lai Pakistāna nebloķētu Eiropas uzņēmumu piekļuvi šiem materiāliem un pati gūtu labumu no šīs ražošanas.
David Martin
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Saprotu, ko Melo kungs vēlas teikt, bet nevaru tam piekrist. Atzinīgi novērtēju Komisijas priekšlikumu uz laiku atcelt importa nodevas Pakistānas preču importam Eiropas Savienībā.
Pirmkārt, mūs vieno fakts, ka Pakistāna, kuras vēsture nav bijusi viegla kopš tās kā valsts rašanās, pašlaik piedzīvo vissmagāko posmu. Tā ir iesaistījusies frontē pret terorismu, kas līdz šim tai izmaksājis USD 40 miljardus. Mēs visi zinām par plūdiem, kuru sekas bija smagākas nekā 2004. gada cunami Āzijā un Haiti plūdu sekas šī gada sākumā. Tas ir ievērojams trieciens jebkurai valstij.
Komisijas priekšlikumā atzinīgi novērtēju to, ka mēs sniedzam Pakistānai iespēju ar tirdzniecības palīdzību daļēji izkļūt no grūtībām. Tas ir racionāls priekšlikums. Pirmkārt, kā Komisija teica, 75 tarifu pozīcijas, ar kurām tiks sekmēta Pakistānas tirdzniecība par aptuveni EUR 100 miljoniem gadā, nerada lielus zaudējumus ES investīcijām. Eiropas Savienības rūpniecība no tā smagi necietīs, un vienlīdz svarīgi - necietīs arī jaunattīstības valstis, kas ir līdzvērtīgā stāvoklī ar Pakistānu, jo neviena no tarifu pozīcijām neskar Dohas Attīstības programmas preferenču atcelšanas sarakstā iekļautās preces. Tas ir ļoti pozitīvi.
Otrkārt, Komisijas priekšlikums ir pamatots tajā ziņā, ka tas ir īslaicīgs un ar to netiek mēģināts vienpusēji mainīt rezolūciju par vispārējo preferenču sistēmu (VPS). Atzinīgi to novērtēju, jo līdz ar to Pakistānai joprojām ir stimuls ievērot sociālos un cilvēktiesību standartu prasības laika posmā no šodienas līdz 2014. gadam, lai tā atbilstu VPS+ prasībām 2014. gadā. Tātad ar to tiek nodrošināta pašlaik nepieciešamā neatliekamā palīdzība, nepiešķirot carte blanche Pakistānas valdībai. Tajā ir teikts, ka "jums ir pienākums sakārtot pašiem savu valsti, ja vēlaties, lai arī turpmāk šie atvieglojumi būtu pieejami”.
Tā ir īsta Eiropas dāsnuma pārbaude, un ceru, ka mēs šajā Parlamentā to izturēsim.
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mūsu debatēs šodien esam nonākuši krustcelēs starp diviem būtiski svarīgiem principiem. No vienas puses, pastāv solidaritātes princips pret valsti, kuru ir skārušas dabas katastrofas, kā rezultātā valstij, kurai jau ir strukturālas problēmas, ir jālūdz palīdzība. No otras puses, ir nepieciešams īstenot līdzsvarotu tirdzniecības politiku. Pieņemot Eiropas Komisijas priekšlikumu uz laiku atcelt nodevas Pakistānai, Eiropas Savienība rīkojas pareizi, izvairoties no vienkāršas humanitārās palīdzības nodrošināšanas politikas, ļaujot Pakistānai stiprināt savu ekonomiku un līdz ar to arī sabiedrību.
Fakts, ka visas attiecīgās 74 tarifu pozīcijas ir saistītas ar tekstilizstrādājumiem un apģērbu sektoru, ir nenovēršams valstij, kas spēj eksportēt tikai šajā nozarē ražotās preces. Mēs, liberāļi un demokrāti, noteikti dodam priekšroku šāda veida pasākumam nekā nolīgumam par humanitārās palīdzības piegādi, kas nespēj īsti stimulēt valsts ekonomiku. Tomēr, kā pirms laika atkārtoti uzsvēra Melo kungs, mēs nedrīkstam būt naivi un lūdzam Komisiju, kas vissvarīgākais, nepieļaut kļūdu naivuma dēļ.
Komisārs labi apzinās, cik kritiska ir situācija, kādā atrodas daži tekstilrūpniecības reģioni, piemēram, Prato. Prato ir īpašs gadījums - situācija tajā ir kļuvusi valsts atbildīgajām iestādēm nekontrolējama, un tajā ir plaši izplatītas nelikumības, ko vēl ir pastiprinājusi krīze Eiropas tekstilrūpniecības nozarē.
Tā kā mēs uzskatām, ka nav taisnīgi tikai Eiropas tekstilrūpniecības nozarei maksāt par mūsu pamatoto humanitāro solidaritāti ar Pakistānu, mēs prasām veikt trīs pasākumus: pirmkārt, izstrādāt regulatīvus instrumentus, lai izvairītos no visa veida iespējamās triangulācijas ar citām valstīm, kas varētu gūt labumu no nodevu atcelšanas, no kā Pakistāna iegūst labumu; otrkārt, vēl vairāk nepadziļināt krīzi Eiropas tekstilrūpniecības nozarē, drīzāk ieviešot tādus pasākumus, kas varētu sniegt tai atbalstu, piemēram, elektrības izmaksu samazināšana, un, treškārt, izvairīties no precedenta radīšanas citām valstīm, kuras arī skar šādas dabas katastrofas. Šāds jautājuma risinājums, manuprāt, nodrošinātu kopīgu un ilgtspējīgu palīdzību Pakistānai, tostarp arī ilgtermiņa, un tieši tas šai valstij ir nepieciešams.
Jacek Włosowicz
Esam šovakar šeit sanākuši, lai apspriestu Komisijas priekšlikumu palīdzēt Pakistānai plūdu radīto seku pārvarēšanā. Atcerēsimies, ka plūdi Pakistānā skāra gandrīz 14 miljonus iedzīvotāju, kas ir tik tiešām dramatisks apmērs. Tie radīja neiedomājamu postu pašai Pakistānai, un tā sekas drīz būs jūtamas visā pasaulē. Kādēļ? Kokvilnas raža, kas tiek dēvēta arī par "balto zeltu” un kuras viens no lielākajiem ražotājiem ir Pakistāna, šogad bija slikta, turklāt šajā valstī tā ir lielā mērā iznīcināta. Apģērbu ražotāji un pasaulē vadošie zīmoli jau plāno kokvilnas preču cenu pieaugumu. Kokvilna ir izejmateriāls, ar kuru saskaramies nepārtraukti un ko izmanto apģērba, banknošu, kafijas filtru, telšu un zvejas tīklu ražošanā, kā arī tā ir atrodama pat grāmatu iesiešanas materiālos un daudzos citos ikdienā izmantojamos izstrādājumos. To izmanto ārkārtīgi daudziem dažādiem mērķiem. Mēs pašlaik esam krīzes periodā, un tiek plānots ikdienā nepieciešamo preču cenu pieaugums. Līdz ar to šīs problēmas mērogs kļūst ārkārtīgi liels.
Miguel Portas
No vienas puses, pastāv liela mēroga Eiropas importētāji, kas gūs peļņu no Eiropā ievestajām Pakistānas precēm. No otras puses, pastāv neliels skaits Pakistānas lielo tekstilrūpnīcu, kas faktiski atrodas ārpus plūdu skartajiem apgabaliem un kas arī Komisijas priekšlikuma rezultātā gūs milzīgu peļņu.
Tāda ir realitāte. Ieguvēji nav ne slimie, ne pārvietotie, ne bērni, ne arī vecāka gadagājuma cilvēki, kuru mājas tika izpostītas - ieguvēji ir turīgie uzņēmēji. Pašlaik šeit tiek mēģināts gūt labumu no šīs katastrofas - lai galēji klimata apstākļi kalpotu lielo uzņēmumu interesēm.
Tieši tādēļ Komisijas ierosinātais priekšlikums ir absolūti nepieņemams. Tā darītu labi, ja no tā atteiktos.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, agrāk bieži asi kritizēju britu premjerministru D. Cameron. Tomēr premjerministrs Cameron kungs rīkojās pilnīgi pareizi, kad lūdza piešķirt tirdzniecības preferences Pakistānai. Šobrīd īpaši uzmanīgi lietoju vārdu "lūdza”. Lūgt ir tieši tas, kas britu premjerministram bija jādara.
Kopš pievienošanās ES Apvienotajai Karalistei, valstij, kura pasaulē ir piektajā vietā ekonomikas ziņā, nav autonomu tiesību noteikt tirdzniecības politiku pat attiecībās ar sadraudzības valsti. Neskatoties uz to, tirdzniecības preferenču piešķiršana atbilst Apvienotās Karalistes nacionālajām interesēm. Reti kad esmu vienisprātis ar David Martin, bet šajā jautājumā viņam piekrītu. Pakistāna nav tikai jaunattīstības valsts ar 170 miljonu lielu iedzīvotāju skaitu un stratēģisku robežu ar Afganistānu; tā ir arī valsts, kurai pieder apmēram trīsdesmit kodolgalviņu.
Pakistānas valsts sabrukuma radītās sekas drošībai būtu katastrofālas visas attīstītas pasaules drošībai. Tirdzniecības preferenču piešķiršana Pakistānai pašlaik varbūt to novērstu.
Daniel Caspary
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Manuprāt, mums vēlreiz jāatceras, cik dramatiska situācija valdīja Pakistānā pirms pāris nedēļām un joprojām valda daudzās vietās. Ir appludināti veseli reģioni - reģioni, kas ir lielāki nekā daudzas no mūsu dalībvalstīm. Desmitiem, faktiski simtiem tūkstošu cilvēku trūkst paša nepieciešamākā. Infrastruktūra ir iznīcināta - ceļi, slimnīcas, universitātes, medicīnas iestādes, skolas un uzņēmumi. Iznīcināti daudzu iedzīvotāju iztikas avoti. Manuprāt, mēs pat iedomāties nevaram, kāda ir situācija. Esam vienisprātis, ka mums ir jāpalīdz. Tomēr problēma ir tāda, kā mēs teiktu vāciski, ka "vēlamies sausām drēbēm izlīst no ūdens”. Ko es ar to domāju? To, ka tiešais finanšu atbalsts maksā vairāk naudas, kura, protams, jāatņem citām pozīcijām mūsu budžetā. Komisija pašlaik piedāvā netiešu atbalstu - tirdzniecības atvieglojumus, un arī tas, protams, ir saistīts ar bažām no to puses, kurus tas var skart. Tieši tādēļ ir ļoti pamatoti, ka šodien apspriežam šo tematu.
Komisija nav ierosinājusi izmantot vispārējo preferenču sistēmu. Uzskatu, ka tas ir pozitīvi. Pamatā, manuprāt, pašreizējais risinājums nodrošināt atbalstu, iesaistot PTO, izvēloties šo ceļu un cenšoties patiešām ļaut iedzīvotājiem pašiem sev palīdzēt, ir piesardzīgs solis. Taču ir daudz neatbildētu jautājumu, piemēram, kāda būs priekšlikuma reālā ietekme uz Eiropas Savienības rūpniecības nozari? Ieskatoties Komisijas izstrādātajā dokumentā, regulas priekšlikumā, redzu, ka paskaidrojuma rakstā pašā sākumā ir norādīts, ka reālā premisa ir neto importa kāpums ES par EUR 100 miljoniem gadā. Vai tas tik tiešām ir ievērojams, ilgstošs atbalsts Pakistānai? Vai tas tiešām palīdzēs novirzīt tik ievērojamas summas, par kādām mēs šeit runājam? No otras puses, priekšlikums būs saistīts ar EUR 80 miljonu lieliem tarifu ieņēmumu zaudējumiem mūsu budžetā. Vai šāda attiecība ir arī pamatota? Vai ir vērts iztikt bez EUR 80 miljoniem ieņēmumu no muitas, lai saņemtu importa pieaugumu par EUR 100 miljoniem? Vai šie skaitļi atbilst patiesībai? Vēlos saņemt no Komisijas pilnu tiešo informāciju saistībā ar šo jautājumu.
Esmu stingri pārliecināts, ka mums jāpalīdz Pakistānai. Esmu arī gatavs skaidrot Eiropas Savienības un sava vēlēšanu apgabala iedzīvotājiem, ka mums ir jāpalīdz kaut kādā veidā un ka atbalsts citiem vienmēr kādam ir jāfinansē. Tomēr esmu stingri pārliecināts, komisāra kungs, ka jums jāizmanto iespēja šovakar un nākamajās dienās, lai patiešām pārliecinātu 736 Eiropas Parlamenta deputātus par to, ka jūsu ierosinātie pasākumi ir vispareizākie un ka tie ir pamatoti. Jums arī jāizmanto iespēja, lai galvenokārt parādītu veidus, kā to uzņēmumu darbinieki, kurus tas skar, tādās valstīs kā Portugāle, Itālija un Spānija, un Eiropas Savienībā kopumā, arī varētu atrast izeju un izredzes savai nākotnei. Manuprāt, šie uzdevumi patiešām ir jāveic, lai panāktu vairākuma piekrišanu jūsu priekšlikumam šajā Parlamentā pēc dažām nedēļām vai mēnešiem. Uzskatu, ka visām iesaistītajām pusēm ir daudz darāmā saistībā ar iedzīvotāju pārliecināšanu un sniegtu informācijas nodrošināšanu.
Gianluca Susta
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Manuprāt, mums jāatceras par krīzi, ko globālā līmenī piedzīvo Eiropas Savienība un tās dalībvalstis. Ņemot vērā šo krīzi, kas ir skārusi darba tirgu, nodarbinātību un izaugsmi, domāju par loģiku, kāda iedvesmo dažas Eiropas valstis, bet galvenokārt Eiropas Komisiju starptautisko attiecību veidošanas jomā. Ar Komisijas priekšlikumu, ko šodien apspriežam, smagi tiks sodītas atsevišķas rūpniecības nozares, sevišķi tekstilrūpniecība, un tādā situācijā, kāda ir pašlaik, mums sev jājautā, vai tas ir saprātīgi.
Daži cilvēki baidās, ka šādu lēmumu pieņemšanu nosaka vēlme Eiropai uzņemties vadošo lomu pasaules mērogā. Patiesībā mēs zinām, ka tas tā nav un ka vēl mazāk to pieņemšanu nosaka mēģinājumi mazināt spiedienu, tostarp terorisma radīto spiedienu, dažu politisko un institucionālo sistēmu iekšienē. Patiesība ir tāda, ka pat nesenie plūdiem nav nekāda sakara ar šo priekšlikumu, jo pakistāniešu tekstilrūpniecība nav galvenokārt koncentrēta katastrofas skartajos reģionos.
Faktiskais iemesls atkal ir tāds, ka ir mērķis sodīt kādu nozari Eiropas ekonomikas finansēšanas labā un liela mēroga mazumtirdzniecības labā, nevis tās ražošanas nozares interesēs, kas ir izvietota dažās Eiropas valstīs. Tā ir pamatīga kļūda izaugsmes, darba vietu izveides un nodarbinātības ziņā nopietnas ekonomikas krīzes apstākļos un apstākļos, kad ir nepieciešams panākt reālu ES eksporta un inovāciju un kvalitātes potenciāla izaugsmi globālā tirgū.
Sajjad Karim
Priekšsēdētājas kundze! Ja drīkstu, vispirms vēlos pateikties komisāram un kolēģiem Martin kungam un Caspary kungam par viņu ļoti lietderīgajiem komentāriem. Pēc notikušajiem plūdiem faktiski devos uz Pakistānu, lai pats redzētu postījumu apmērus. Plūdu radītie postījumi ir vislielākā dabas katastrofa Pakistānas vēsturē. Tas noteikti pārsniedza visu, ko jebkad varēju iedomāties vai paredzēt.
Protams, kad 22. septembrī satikos ar Pakistānas ministru prezidentu, viņš ļoti augstu novērtēja līdz šim izrādīto ES reakciju un uzskatīja, ka šī reakcija ir ārkārtīgi drosmīga - drosmīga tādā veidā, kā to aprakstīja komisārs De Gucht. Mums pilnībā jāpārliecinās, ka turpinām reaģēt atbilstošā veidā. Komisija šobrīd ir izvirzījusi likumprojektu, saskaņā ar kuru 75 tarifu pozīcijās tarifu ir paredzēts pielīdzināt nullei, kas atbilst 27 % no Pakistānas kopējā eksporta apjoma uz ES, kā rezultātā Pakistānas eksports palielinātos par EUR 100 miljoniem gadā. Tā tik tiešām ir ES uzticamības pārbaude.
Mums jānodrošina, lai ES līderu panāktā politiskā vienošanās tiktu pārvērsta rīcībā, kas radīs reālu ietekmi, un nodrošinās iespēju Pakistānas ekonomikai izdzīvot šajā kritiskajā brīdī. Galu galā ES ir tās lielākā tirdzniecības partnere. Dzirdu bažas no kolēģiem šajā plenārsēžu zālē, un ir tikai pareizi reaģēt godīgi; bet šai reakcijai jābūt ne tikai godīgai, bet arī vērienīgai. Pakistānai piedāvājamā tirdzniecības koncesija jāsagatavo tā, lai tā atspoguļotu patiesos ES centienus nodrošināt Pakistānai ekonomiskus ieguvumus, vienlaikus ņemot vērā pašu rūpniecības nozaru, kā arī citu PTO locekļu intereses un jo īpaši vismazāk attīstīto valstu intereses.
Manuprāt, šis priekšlikums ir pietiekami vērienīgs, drosmīgs, bet galvenokārt godīgs pret mums pašiem, kā arī pret Pakistānas iedzīvotājiem.
Joe Higgins
Priekšsēdētājas kundze! Protams, ka tiem 20 miljoniem iedzīvotāju, kurus smagi ir skāruši katastrofālie plūdi Pakistānā, ir nepieciešams tūlītējs un ievērojams atbalsts, sevišķi tiem 100 000 bērniem, kas ir palikuši bez pajumtes un kuriem draud bojāeja tikai tādēļ, ka trūkst pārtikas.
Tādas pārtikas ražošana, kas būtu pieejama par pieņemamu cenu, ir kritiski svarīga miljoniem mazo lauksaimnieku un lauksaimniekiem ar tā sauktajām "bezzemes” saimniecībām, bet tagad tā ir lielo zemes īpašnieku šķiras rokās. Sēklu un videi piemērotu mēslošanas līdzekļu un citu līdzekļu izplatīšana par velti varētu kļūt par pamatu straujai pārtikas krājumu atjaunošanai, bet lielo zemes īpašnieku sistēmas likvidēšana Pakistānā un zemes piešķiršana bezzemniekiem ir noteicošais faktors pārtikas ilgtspējības nodrošināšanai.
Īrijas zemnieki veica lielāko cīņu par lielo zemes īpašnieku sistēmas izbeigšanu jau pirms 140 gadiem, tādēļ šeit tā ir lielā mērā aizkavējusies. Tarifu samazināšana jāīsteno darba ņēmēju un nabadzīgo iedzīvotāju, bet ne lielo zemes īpašnieku, korumpētu amatpersonu vai lielrūpnieku peļņas labā. Ekonomiski ieguvumi no taisnīgām lauksaimniecības produktu cenām pasaules tirgū jāsaņem mazajiem lauksaimniekiem, nevis bezjūtīgajiem spekulantiem preču tirgos.
Cristiana Muscardini
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mūs visus ir satraukuši plūdi, kas ir izpostījuši Pakistānu, un to radītā nopietnā ietekme uz ekonomiku, bet esam arī ne mazāk satraukti par Eiropas Komisijas priekšlikumu, pat ja tas tika izstrādāts pēc dalībvalstu vai to valdību vadītāju iniciatīvas.
Komisijas piedāvātajā regulā galvenā uzmanība tiek vērsta uz īslaicīgu nodevu atcelšanu tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē, kas veido 60 % no Pakistānas eksporta, kura apgrozījums ir apmēram EUR 200 miljoni tekstilrūpniecībā un EUR 510 miljoni ādas apstrādes rūpniecībā, kurām abām ir raksturīgs tas, ka tās ir izvietotas plūdu neskartajos reģionos.
Mums šķita, ka politiskie norādījumi drīzāk bija vērsti uz tādas atbalsta politikas izvēli, ar kuru netiktu kaitēts Eiropas ekonomikas strukturālajām nozarēm. Īslaicīga nodevu atcelšana radīs nopietnas sekas Eiropas tekstilrūpniecībā un ādas apstrādes nozarēs, kā rezultātā, iespējams, darbu zaudēs tūkstošiem iedzīvotāju plānotajā regulas darbības trīs gadu periodā. Šie pasākumi tiks integrēti un situācija pasliktināsies, izmantojot vispārējo preferenču sistēmu, kas 2013. gadā tiks paplašināta arī attiecībā uz Pakistānu.
Komisāra kungs, mēs visi apzināmies, ka tiek pieņemti izņēmuma un vienpusēji pasākumi, jo vēlamies palīdzēt lielai, nabadzīgai valstij, kas to skārušās katastrofas rezultātā ir nonākusi nelabvēlīgā situācijā, ko vēl vairāk ir saasinājusi ekonomikas krīze un nespēja pielāgoties Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem. Tik tiešām pašreizējie noteikumi ir labvēlīgi valstīm, kas jau ir attīstītas, piemēram, Ķīnai un Indijai, nevis nabadzīgākām valstīm. Tomēr, ieviešot izņēmuma pasākumus vienas valsts labā, nedrīkst izraisīt krīzi citās valstīs.
Tādēļ Komisijas priekšlikumā ir nepieciešami ievērojami labojumi attiecīgo nozaru, tostarp Pakistānas ražošanas un eksporta nozares, diversificēšanai, pieņemot atšķirīgu redzējumu un nopietni pārdomājot cilvēktiesību aspektu un cīņu pret terorismu. Pakistānai ir jāpalīdz, bet izmantojot skaidras vienošanās, tostarp arī saistībā ar politisko situāciju reģionā.
Josefa Andrés Barea
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Plūdos šī gada jūlijā un augustā Pakistānā bojā gāja 1800 iedzīvotāju, un tie skāra 20 miljonus iedzīvotāju, no kuriem 12,5 miljoniem nepieciešama humanitārā palīdzība.
Eiropas Savienība ir uzņēmusies humanitārās palīdzības sniegšanas pasākumus EUR 320 miljonu apmērā, kā jūs teicāt, un Spānija ir ieguldījusi EUR 11 miljonus. Šeit mēs apspriežam ne jau tirdzniecības nolīgumu, bet Pakistānas stratēģisko attīstību.
Komisija, izmantojot Padomes piešķirtās pilnvaras, ir ierosinājusi piešķirt nodokļu atvieglojumus 70 preču veidiem trīs gadu periodā. Nav šaubu, ka Pakistānas eksportam būs atšķirīga ietekme uz dažādām ES valstīm, ņemot vērā katras valsts konkrēto raksturu. Preces, ko Pakistāna varētu eksportēt, ir etanols, tekstilizstrādājumi un ādas izstrādājumi.
Komisija neatkāpjas no viedokļa, ka tā nevar grozīt to preču veidu sarakstu, kuru nodokļu atvieglojumi negatīvi ietekmēs tekstilrūpniecību. Spānijā 16 % uzņēmumu darbojas tekstilrūpniecības nozarē. Valensijas reģionā ir koncentrēti 18 % no Spānijas tekstilrūpniecības, bet 17 % no darba vietām atrodas Valensijas reģionā. Valensijas tekstilrūpniecības nozares noieta tirgus ir Eiropa, bet Eiropā - Francija, Itālija un Vācija. Tādēļ no Pakistānas importētie tekstilizstrādājumi samazina šī tirgus apjomu gan visā Eiropā, gan Spānijā.
Jūs teicāt, ka esat veikuši stratēģisku izpēti, bet vai tajā tika novērtēts Pakistānas rūpnieciskais potenciāls? Vai tika ņemta vērā iespēja saīsināt tekstilizstrādājumu sarakstu? Vai tiks veikta šī nolīguma ietekmes ikgadējā izvērtēšana?
Christofer Fjellner
(SV) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Vēlos pateikt, ka tirdzniecības nodevu un šķēršļu atcelšana kā solis palīdzības sniegšanas virzienā Pakistānai saistībā ar tās ievērojamo dabas katastrofu ir vērtējama ļoti atzinīgi. Varbūt pirmo reizi šajā plenārsēžu zālē teikšu, ka esmu pārsteigts gan par Komisijas, gan Padomes ātro rīcību un izšķiršanos šajā jautājumā.
Tik tiešām šajā situācijā ir nepieciešami naudas līdzekļi. Tomēr, kāda nozīme nodrošināt atbalstu un naudas līdzekļus, kā tikai nomierināt sirdsapziņu, ja vienlaikus ar nodevu un tirdzniecības šķēršļu palīdzību radām lielākas grūtības iedzīvotājiem pārvarēt šīs sekas pašiem ar saviem spēkiem.
Tas, ko mēs darām pašlaik, proti, plaši un ātri atceļam nodevas un šķēršļus tirdzniecībai visās 75 atšķirīgajās tarifu pozīcijās, kas atbilst 27 % no Pakistānas eksporta, ir izcila reakcija uz katastrofu, ar ko pašlaik sastopas šī valsts. Tomēr arī mums Parlamentā ir zināms pienākums. Mums ir pienākums rīkoties ātri. Citiem vārdiem runājot, šis gadījums nedrīkst pārvērsties par piemēru tam, cik ilgu laiku var prasīt politisks process. Naudas līdzekļi un atbalsts Pakistānai nepieciešams pašlaik - ne jau pēc viena gada. Mums jāapliecina, ka to saprotam.
Vienlaikus, redzot cik liela ir pretestība šim priekšlikumam, man sāk trūkt drosmes. Saņēmu lūgumu no Eiropas tekstilrūpniekiem, kuri ir pret šo priekšlikumu, jo baidās, ka Pakistāna varētu eksportēt vairāk preču uz Eiropu, ko tie, savukārt, nevēlas.
Tomēr vai tad tam šis priekšlikums nav paredzēts? Vai tad tāds nebija mūsu nolūks, ka viņu tirdzniecības apjoms ar mums ir jāpalielina, lai viņi izkļūtu no nabadzības? Vai būtu kāda problēma, ja patērētājiem Eiropā būtu pieejami nedaudz lētāki tekstilizstrādājumi?
Brīvā tirdzniecība un solidaritāte bieži vien šeit ir vērtējama atzinīgi līdz brīdim, kad par tām jāpieņem lēmumi. Parādīsim šeit un tagad, ka šīs vērtības mums ir vissvarīgākās tieši tad, kad tas ir visvairāk vajadzīgs. Iespējams, nav labākas izdevības, kad aizstāvēt gan brīvo tirdzniecību, gan solidaritāti kā saistībā ar šo priekšlikumu.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Izmantojot izdevību teikt šo īso runu, vēlos apliecināt, ka nepiekrītu iespējamajai nodevu atcelšanai uz laiku par labu Pakistānai trīs gadu garumā un 74 tarifu pozīcijās, no kurām gandrīz lielākā daļa ietilpst tekstilizstrādājumu un apģērba ražošanas nozarē.
Mani uztrauc negatīvās sekas, kādas var rasties Eiropas rūpniecības nozarei, un sevišķi Itālijas rūpniecībai, kā arī attiecībā uz darba zaudēšanu Eiropā nozarē, kura jau ir cietusi smagus pārbaudījumus ekonomikas krīzes rezultātā. Sevišķi tas attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nozarē, kurai jebkuriem spēkiem cenšamies palīdzēt un kura ciestu ievērojamus zaudējumus.
Turklāt jāņem vērā tas, ka no šī gada sākuma Pakistāna ir ieviesusi 15 % lielu nodevu savu kokvilnas šķiedru eksportam, lai apturētu izejmateriālu piegādi. Ir skaidrs, ka tās mērķis ir saglabāt izejmateriālus, cenšoties panākt pievilcīgākus valūtas maiņas kursus savam eksportam. Pilnībā saprotu vajadzību palīdzēt valstij, kurai radušās nopietnas problēmas, sevišķi pēc tās pārciestajām katastrofām. Tomēr atbalsts no Eiropas, kādu es cerētu sagaidīt, būtu ieguldījumi ceļu un infrastruktūras celtniecībā, izmantojot vietējo darbaspēku.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Nav viegli spriest objektīvi, ja runa ir par 100 000 bērniem, kas palikuši bez pajumtes, miljoniem lauksaimnieku ielās un iedzīvotājiem, kas dzīvo pilnīgā un skarbā nabadzībā. Manuprāt, ir pareizi, ka Eiropas Savienība rīkojas strauji un ātri sniedz palīdzību uz vietas. Lielais jautājums, kāds man rodas, runājot par jūsu ierosinātajiem pasākumiem, ir, vai mēs sniedzam palīdzību īstajā vietā, vai nepalīdzam tiem, kam šī palīdzība nav nepieciešama? Tas ir jautājums, uz kuru es vēlētos saņemt detalizētāku atbildi, jo pilnīgi pamatoti varu apgalvot saistībā ar tekstilrūpniecības nozari, ka šis atbalsts nepalīdzēs Pakistānai kopumā, bet ir grūti pateikt, vai tas sasniegs īstos adresātus.
Otrkārt, vēlos arī pateikt, ka, ja šis atbalsts ir paredzēts, lai iedzīvotāji paši sev varētu palīdzēt, protams, ir jāņem vērā, kā visi šie pasākumi ietekmēs Eiropu. Man tomēr šķiet, ka situācija šeit jau tā ir dramatiska, ka mums ir jāsniedz materiālā palīdzība, un, cerams, ka šo palīdzību saņems tie iedzīvotāji, kuriem tā tik tiešām ir nepieciešama.
Jean Lambert
Priekšsēdētājas kundze! Vēlos tikai atbildēt uz dažiem šeit sniegtajiem komentāriem.
Tas, ko Pakistāna pašlaik cenšas panākt, ir faktiski palīdzēt sev izkļūt no haosa, kas tajā pēc postošajiem plūdiem ir radies. Ja rūpnīcas atrastos plūdu skartajos apgabalos, tās nespētu ražot, tādēļ nav pārsteigums, ka attiecīgās rūpnīcas neatrodas plūdu skartajos apgabalos.
Tiešā palīdzība, ko varētu uz turieni nosūtīt, ir niecīga, salīdzinot ar faktiskajām vajadzībām. Ienākumu sadale no papildu eksporta ir svarīga, kā zināms, infrastruktūrai, energoapgādei, skolām, ceļiem utt., bet vienlaikus ir pienākumi, kas tiešām gulstas uz Pakistānas demokrātiski ievēlētās valdības pleciem un kas ir saistīta ar tās efektivitāti, ienākumiem, nodokļu ieņēmumiem utt.
Iedzīvotāji arī runā par nepieciešamību panākt lielāku dažādību. Ja Pakistānā būtu lielāka rūpniecības nozaru dažādība, mēs tik daudz uzmanības nepievērstu tekstilizstrādājumiem. Aicinu dalībvalstis piedāvāt šai valstij šādu izdevību palīdzēt sev pašai izkļūt no katastrofas.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Pakistānā notiekošā traģēdija liek Eiropai parādīt solidaritāti, bet tas nedrīkst kļūt par iemeslu, lai apdraudētu tekstilrūpniecības nozari vairākās dalībvalstīs, piemēram, Portugālē. Ir vēl citi veidi, kā apliecināt solidaritāti - ne tikai daudz efektīvāki palīdzības veidi, kuru mērķis ir plūdu skarto apgabalu seku pārvarēšana un vietējo iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošana, bet arī daudz taisnīgāki palīdzības veidi.
Kā jau esmu teicis, tirdzniecības koncesijas ir ilgtermiņa pasākumi. Tie ir izdevīgi galvenokārt lielajiem Eiropas importētājiem, jo tādā veidā tiek īstenotas viņu ilgi lolotās pretenzijas. Tomēr tās kaitē tekstilrūpniecības nozarei, kā arī tām valstīm un reģioniem, kas ir visvairāk atkarīgi no šīs nozares, un tas viss notiek dziļas krīzes un augsta bezdarba līmeņa apstākļos.
Lai gan ir taisnība, ka Komisijas ierosinātie pasākumi nekādā gadījumā nedrīkst būt par iemeslu lielākam darbinieku atlaišanas skaitam, nevaram ignorēt tās objektīvās problēmas, ko rada šie pasākumi. Ir nepieciešams veikt pasākumus, lai aizsargātu Eiropas tekstilrūpniecības nozari un ar to saistītās darba vietas.
Pēc Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas ierosinājuma Eiropas Savienības 2010. gada budžetā tika paredzēta izdevumu kategorija, kas piešķirta ES programmas izveidei tekstilizstrādājumu un apavu ražošanas nozarē. Kur ir šī programma, komisāra kungs? Kādi ir tās galvenie elementi? Ļaušu jums padomāt par šiem jautājumiem.
Claudio Morganti
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Manuprāt, ir paradoksāli, ka tā vietā, lai aizstāvētu mūsu darba vietas, Eiropas Savienība ar tām riskē, noslēpjot iespējamās savas rīcības sekas aiz pozitīvās humanitārās palīdzības retorikas. Iespējamā nodevu samazinājuma rezultātā nākamajos trīs gados no Pakistānā ražotiem apģērbiem, pastāv risks, ka ražošanas nozare varētu nonākt vēl lielākā krīzē nekā pašlaik, kad visā Eiropā ir zaudētas 120 000 darba vietas, un 40 000 no tām tikai Itālijā vien.
Pakistānai ir jāpalīdz, bet mēs nevaram pieņemt neobligātus tirdzniecības pasākumus laikā, kad manā valstī, Itālijā, un citās dalībvalstīs jau ir jūtamas tekstilizstrādājumu viltošanas sekas, kas sevišķi tiek ievestas no Āzijas valstīm un jo īpaši no Ķīnas. Komisija nedrīkst nodarboties ar labdarību galvenokārt uz Itālijas rēķina, kurā ir pārstāvēti 30 % no visas Eiropas tekstilrūpniecības nozares. Uzskatu, ka līdz ar Pakistānu, ir jāpalīdz arī mūsu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izkļūt no krīzes, nosakot nodevas un kvotas Āzijas precēm. Esmu no Prato, un maniem kolēģiem un man šķiet, ka ir jau pietiekami daudz šāda veida pasākumu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Attiecībā uz ražošanas nozari, vēlos atgādināt šim Parlamentam, ka Pakistāna ir pasaulē ceturtā lielākā kokvilnas ražotāja, kas saražo 9 % no kopējās produkcijas, un Eiropas Savienība ir tikai aiz tās ar nedaudz mazāk nekā 5,5 %. Tādēļ nepārprotami šis ir ļoti nopietns jautājums. Protams, nevēlamies veicināt protekcionismu, kas kaitē pienācīgai konkurencei, tieši pretēji - vēlamies brīvu un atklātu starptautisko tirdzniecību. Taču, no otras puses, deputāti pieminēja arī šādu jautājumu. Melo kungs, kurš ir no Portugāles - valsts ar nestabilu ekonomiku -, runāja ļoti spilgti. Deputāti atsaucās uz situāciju Itālijā. Vēlos pievienot Grieķiju; visi zina, ar kādām problēmām tā saskaras. Protams, mums būtu jāatbalsta Pakistāna, bet mums arī tā jāuzrauga, un tieši tādēļ vēlos jautāt Komisijai - vai mūsu rīcībā ir jebkādi mehānismi, lai nodrošinātu, ka Pakistānai piešķirtā palīdzība tiek novirzīta pareizajā virzienā un netiks izmantota citiem mērķiem vai noteiktām rūpniecības nozarēm, kas kaitētu uzņēmumiem Eiropā un darba ņēmējiem Eiropā?
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze! Neuzskatu, ka sevišķi labi pārzinu šo situāciju, bet atzīstu Pakistānas stratēģisko nozīmi. Tādēļ atbalstu Karim kunga pausto viedokli, ka ikviena interesēs ir šajā ievērojami mainīgajā reģionā panākt stabilu politisko režīmu.
Vēlos arī teikt, ka Eiropas Savienībai, kas ir dibināta uz principiem miera un labklājības nodrošināšanai mūsu iedzīvotājiem, jābūt miera un labklājības pasākumu īstenošanas avangardā salīdzinot ar citām pasaules daļām, tādēļ šovakar šeit atbalstu šos priekšlikumus, bet vēlos arī, lai Komisija izsmeļoši komentētu Higgins kunga un citu kreisā spārna deputātu pausto viedokli.
Vai tā var garantēt, ka mūsu nodrošināto atbalstu saņems tie, kam tas paredzēts, nevis lielie tirgotāji un zemes īpašnieki? Tas ir šīvakara debašu galvenais jautājums.
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Katastrofālie plūdi Pakistānā ir radījuši neparedzama mēroga humanitārās sekas. Uzskatu, ka Eiropas Savienības pienākums ir nodrošināt, lai Pakistānas iedzīvotāji ātri saņemtu palīdzību. Ekonomikas un nodarbinātības stimulēšanai paredzētie pasākumi ilgtermiņa ir svarīgs ieguldījums, kas ES jāveic, lai palīdzētu šai smagi skartajai valstij izkļūt no krīzes. Tomēr apšaubu, vai ar vienkāršu muitas tarifu samazināšanu var panākt vēlamo efektu. Mums jānoskaidro, vai Pakistānai paredzētās preferences nonāk trešajās valstīs ar netiešo kanālu starpniecību, un līdz ar to - vai ar tām tiek panākts vēlamais efekts. Tāpat kā par tekstilrūpniecības nozari, galvenokārt šeit runāju arī par bioetanola ražošanas nozari.
Man ir konkrēts jautājums Komisijai - vai tarifu kvotas noteikšana attiecībā uz etanolu tiek uzskatīta par īsti ilgtspējīgu un efektīvu iespēju palīdzības nodrošināšanai Pakistānas iedzīvotājiem. Vai ir iespējams izvērtēt, vai prasītie ES importa ilgtspējības kritēriji tiek izpildīti arī bioetanola ražošanas nozarē?
(Runātāja piekrita atbildēt uz jautājumu, kas uzdots, paceļot zilo kartīti, saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
William
Priekšsēdētājas kundze! Es tikai vēlos zināt, vai runātāja saprot, ka šoreiz mēs faktiski neapspriežam palīdzību, bet vienkārši debatējam par tirdzniecības preferencēm. Tādā veidā Pakistānai tiktu dota iespēja pašai strādāt, lai izkļūtu no savām problēmām, pašai ar savām pūlēm un gribu. Vēlos zināt, vai runātāja to saprot.
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, tas ir galvenais elements, ko pašlaik apspriežam. Pasākumiem jābūt skaidri pārdomātiem, lai nodrošinātu ilgtspējīgu palīdzību. Galu galā vienmēr pastāv jautājums par to, cik pamatots ir izmaksu un ieguvumu aprēķins Eiropai.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pakistānai neapšaubāmi jāpalīdz atgūties pēc plūdiem, kas to ir smagi skāruši. Tomēr jautājums, kas mums šodien ir jāuzdod sev pašiem, ir kāda veida palīdzība šai valstij ir nepieciešama visvairāk, un kāda veida palīdzību Eiropas Savienība spēj nodrošināt vislabāk. Mums jārīkojas ne tikai ātri, bet arī efektīvi.
Tik tiešām lielas bažas man rada Eiropas Komisijas priekšlikuma lietderība. Man tas šķiet ne visai lietderīgs priekšlikums, kurā ir ietverts risks, ka, galvenokārt iejaucoties tekstilrūpniecības un ādas apstrādes nozarē, tas nebūs pietiekami efektīvs, jo šis atbalsts var radīt jaunu spriedzi tādēļ, ka tā rezultātā nabadzība Eiropā potenciāli vairosies un vēl vairāk cietīs Eiropas tekstilrūpniecības nozare, kurā jau tā vērojama nopietna lejupslīde.
Turklāt mums jāņem vērā fakts, ka, atbalstot eksportu no ražošanas uzņēmumiem, faktiski palīdzam tiem Pakistānas reģioniem, kuri netika appludināti, lai gan mūsu atbalstam jākalpo, lai sekmētu konkurētspēju un attīstību, palīdzot atjaunot ražošanu šīs katastrofas skartajos valsts reģionos. Visu šo iemeslu dēļ, manuprāt, nodevu atcelšana ir pilnīgi nepieņemama, un mēs tai ne piekrītam, ne arī to atbalstām.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Pirmkārt, vēlos sniegt precīzus skaitļus, par kuriem mēs šajā gadījumā runājam. Runājam par tirdzniecības apjomu EUR 900 miljonu apmērā. Priekšlikuma rezultātā Eiropas tirgus no Pakistānas iegūs papildu eksportu EUR 100 miljonu apmērā, bet kopējā Eiropas Savienības bilance būs EUR 50 miljoni, jo labvēlīgākas Pakistānas pozīcijas rezultātā attiecībā uz tās Eiropas tirgum paredzēto eksportu radīsies arī zināmas tirdzniecības novirzīšanās izmaksas, kas nozīmē to, ka citi importētāji zaudēs atsevišķas iespējas Eiropas tirgos. Tādēļ kopējā ietekme būs apmēram EUR 50 miljoni gadā.
To es pieminu tādēļ, ka atkal dzirdēju šajās debatēs, ka tiks zaudētas 120 000 darba vietas. Jums visiem mobilajos tālruņos ir kalkulators; ja Eiropa zaudēs 120 000 darba vietas papildu EUR 50 miljonu Eiropas tirgus importa rezultātā, tad Eiropas tekstilrūpniecības nozarē tik tiešām pastāv nopietnas problēmas neatkarīgi no tā, kas notiks ar Pakistānu. Vienkārši nav nopietni izvirzīt šādu argumentu.
Tā ir mana pirmā piezīme. Otrkārt, esam atbilstoši ņēmuši vērā Eiropas tekstilrūpniecības nozares intereses un zināmā mērā sarežģīto situāciju, kādā var nonākt šī nozare. Gultas veļa nav iekļauta tajās tarifu pozīcijās, kas ir paredzētas mūsu priekšlikumā, ne arī apģērbs, ne mājsaimniecības tekstilizstrādājumi, kas ir trīs no Eiropu visvairāk interesējošām preču sortimenta pozīcijām.
Tieši pretēji, tajā ir iekļauti daudzi pusfabrikāti. Ja tie ir pusfabrikāti, tas nozīmē, ka to ražošana tiek pabeigta Eiropā, kas faktiski nodrošinās lētāku importu tiem uzņēmumiem, kas veic šo ražojumu galīgo apdari. Tātad, šis priekšlikums tiešā veidā mums nekaitē. Drīzāk varu apgalvot pretējo. Ļoti rūpīgi esam pētījuši, kāds būtu vislabākais piedāvājums Pakistānai, pārāk nekaitējot Eiropas rūpniecības nozarei laikā, kad arī mēs pārvaram ekonomikas krīzi, kas nepavisam nav viegls uzdevums.
Tika sniegts arī komentārs par kokvilnas eksportu. Visā pasaulē kokvilnas tirgū ir manāms trūkums, un ir taisnība, ka Pakistāna ir viena no lielākajām kokvilnas ražotājām. Esmu iecerējis, ka tad, kad mums būs noslēgts šis nolīgums un kad redzēsim, ka esam panākuši zināmu progresu, mums būs jālūdz Pakistāna nodrošināt, ka mūsu pašu tekstilrūpniecība tiek pietiekamā apjomā apgādāta ar kokvilnu, lai mēs varētu ražot to, kas ir pieprasīts tirgū. Tā kā visā pasaulē valda kokvilnas trūkums vai vismaz zināmu kokvilnas veidu trūkums, jautāsiet, kādēļ nevaram importēt šīs kokvilnas šķirnes no Āfrikas. Tātad, tas ir tādēļ, ka tajā neražo atbilstošos, mums nepieciešamos kokvilnas veidus, un nav viegli vienas dienas laikā pāriet uz cita veida kokvilnas pārstrādi, tādēļ šai problēmai būs jāvelta īpaša uzmanība.
Noslēgumā pateikšu, ka tad, kad apsverat situāciju saistībā ar Pakistānu un jautājat, kas tai ir vajadzīgs vairāk - palīdzība vai tirdzniecība, - ir vajadzīgi abi. Eiropas Savienība jau ir ieguldījusi EUR 320 miljonus, 60 % no apjoma, ko sākotnēji lūdza Apvienoto Nāciju Organizācija. Mēs turpināsim sniegt šo ieguldījumu; tātad - vairāk palīdzības.
Tirdzniecība nav palīdzība, kā tika apgalvots šajā plenārsēdē. Tirdzniecība sniedz iespējas Pakistānas ekonomikai ražot un eksportēt, un nodrošināt darba vietas tiem iedzīvotājiem, kuriem tās vajadzīgas. Manuprāt, tā ir būtisks ekonomikas atveseļošanās instruments, un mums ir jāpiešķir Pakistānai papildu tirdzniecības iespējas. Tomēr runa nav par palīdzību, kas paredz to, ka nevarat ietekmēt, kuri būs, teiksim, palīdzības saņēmēji. Tirdzniecības gadījumā ir daudz vieglāk ietekmēt šos procesus, bet mēs arī zinām, ka, lai gan tirdzniecībai ir savas vājās puses, mēs nevaram panākt ekonomikas atveseļošanos, sniedzot materiālo palīdzību.
Manuprāt, vajadzīgi ir abi elementi - palīdzība un tirdzniecība, un tādēļ mēs strādājam, lai izmantotu abas iespējas. Protams, kā jau teicu, šajā plenārsēdē mums ir jāņem vērā, ka runājam par reģionu, kas ir smagi izpostīts. Runāja arī daudzi Parlamenta deputāti no Itālijas, un es saprotu, ka tā Pakistānas teritorija, kas ir appludināta, ir apmēram tikpat liela, cik visas Itālijas teritorija. Tieši par to arī ir runa, tādēļ, manuprāt, mums viņiem jāpalīdz, bet jāņem arī vērā, ka šis ir ārkārtīgi jutīgs reģions, kas ģeostratēģiskā ziņā ir ļoti svarīgs. Tas ir arī ļoti svarīgs mums un mūsu drošībai. Eiropai būtu ārkārtīgi bīstami, ja šis reģions kļūtu nestabils, tādēļ mums jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka neatkarīgi no tā, kas notiek Pakistānā, tas neietekmētu stabilitāti visā reģionā.
Tātad šī ir kopējā pasākumu virkne, ko vēlamies īstenot. Mums noris politiskas pārrunas ar Pakistānu; nesen ir notikusi augstākā līmeņa sanāksme ar šo valsti, un mēs turpināsim šādas pārrunas. Uz turieni ir devušās vairākas ES amatpersonas, kā arī, piemēram, komisāre K. Georgieva saistībā ar humanitāro palīdzību. Mums ir ievērojama materiālās palīdzības pakete, kā arī mēs izmantojam ekonomisku pieeju tirdzniecības paplašināšanas jomā. Uzskatu un ceru, ka tādā veidā Pakistānai tik tiešām tiks sniegta nozīmīga palīdzība. Esmu arī pārliecināts, ka, palīdzot Pakistānai, mēs paši zināmā mērā būsim ieguvēji.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
