Sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošana darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (debates)
Priekšsēdētāja
(EL) Mūsu dienaskārtībā apspriešanai ir Csaba Öry ziņojums Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā - C6-0104/2007 - .
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, godātie Eiropas Parlamenta deputāti! Šodien jums iesniegtais dokuments ir pēdējā regula, ar kuru groza Regulu 1408/71. Tā ir labi zināmā regula par sociālā nodrošinājuma sistēmu saskaņošanu. Vairāk nekā 30 gadus šī regula bija dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu saskaņošanas pamats. Iepriekšējo gadu laikā ir uzsāktas ierosmes šīs regulas un tās īstenošanas regulas modernizēšanai un vienkāršošanai. Parlaments jau ir apstiprinājis jauno Regulu 883/2004, un jau tiek apspriesti instrumenti tās īstenošanai. Tie ir īstenošanas regula un pielikumu teksti. Gaidot šo jauno tiesisko instrumentu stāšanos spēkā, jāatjauno Regulas 1408/71 derīgums. Tādēļ jums ir iesniegts šis jaunais tehniskais precizējums. Tas attiecas tikai uz regulas pielikumu tekstu, un tā mērķis ir ņemt vērā dalībvalstu tiesību aktos veiktos grozījumus.
Ir svarīgi pieņemt šo tekstu nekavējoties, lai varētu atjaunot Regulu 1408/71, nodrošinot tiesisko noteiktību un iedzīvotāju tiesību ievērošanu.
Es īpaši vēlētos pateikties referentam Őry kungam par mūsu iestāžu sadarbību. Kā viņš skaidri norādīja ziņojumā, balsojums par šo aktu pirmajā lasījumā dos iespēju pieņemt to nekavējoties. Šādā garā ir uzrakstīti grozījumi, tostarp padomes veiktās tehniskās izmaiņas. No otras puses, šajā posmā viņš nav iekļāvis apspriešanu, kuru varētu veikt daudz rezultatīvāk saistībā ar īstenošanas regulas, par kuru referente ir Lambert kundze, vai ar pielikumu tekstu, it īpaši 11. pielikuma, pārbaudi, par kuru referente ir Bozkurt kundze.
Šeit ir daži, kuri, izmantojot šā ziņojuma doto iespēju, vēlētos ķerties pie plašākiem jautājumiem, piemēram, pārrobežu veselības pakalpojumiem. Neraugoties uz nepārprotamajām rūpēm par šiem jautājumiem, man nešķiet, ka tos būtu ieteicams pārbaudīt saistībā ar pašreizējo tehnisko atjaunojumu. Ierobežota, tomēr pragmatiska pieeja tehniskajam atjaunojumam ir labākā iedzīvotāju tiesību aizsardzība. Es īpaši vēlētos par to pateikties Őry kungam.
Komisija atbalsta 1. - 6. grozījumu, 9. un 11. grozījumu, kuri saskaņo sākotnējo tekstu ar padomes vispārējo virzienu, un atbalsta 7. un 8. grozījumu, kuri regulē īpašos sarežģījumus, kas pēc veselības apdrošināšanas reformas stāšanās spēkā nesen radušies kādā no dalībvalstīm, Nīderlandē. No otras puses, Komisija neatbalsta 10. grozījumu. Šā grozījuma neprecīzā redakcija nedod iespēju pienācīgi pārvaldīt īpašas situācijas, kuras paredzēts regulēt ar šo grozījumu. Šis grozījums liek apšaubīt noteikumus par prioritāti ģimenes izdevīguma jomā. Šādam grozījumam būtu tiesiskas un ekonomiskas sekas, kas tālu pārsniegtu attiecīgo dalībvalsti.
Patiecos par uzmanību un vēlreiz apsveicu referentu ar šo ieguldījumu un lielisko sadarbību.
Csaba Őry
referents. - (HU) Priekšsēdētājas kundze, komisār! Atļaujiet man teikt dažus vārdus par mūsu priekšā esošajiem tiesību aktiem un to nozīmi, pirms es pāreju pie sīkākiem jautājumiem, kas attiecas uz ierosinātajiem grozījumiem.
Kā teica komisārs, ir tiesa, ka šis ir ļoti vecs tiesību akts. Tas radies 1971. gadā, un kopš tā laika tam tradicionāli ir bijusi izcila nozīme kā sekundāram reglamentācijas instrumentam pamattiesībās uz nodarbinātības brīvību Eiropas Savienībā. Nevar noliegt, ka Līgumā ierakstītās tiesības uz brīvu darbaspēka pārvietošanos pašas par sevi nozīmētu ļoti maz, ja iedzīvotājiem, kuri meklē darbu citās dalībvalstīs, nebūtu pieejamas sociālā nodrošinājuma sistēmas, vai arī ja nevarētu nodrošināt tiesību pārnesamību.
Darba ņēmēji, kuri uzņemas ievērojamu risku, nedrīkst ciest nekādus zaudējumus attiecībā uz sociālo nodrošinājumu un sociālajām pamattiesībām saistībā ar pārvietošanos Eiropas Savienībā. Tikai tad brīvai darbaspēka kustībai var būt svarīga loma Savienības darba tirgu izlīdzināšanā, kas vajadzīga Savienības ekonomikai.
No otras puses, mums jāredz un jāievēro arī tas, ka Regula 1408, kuru mēs pašlaik apspriežam, var pildīt paredzētās funkcijas tikai tad, ja mēs pastāvīgi to saskaņojam ar dalībvalstu tiesību aktiem. Taču sociālās politikas, nodarbinātības un darbaspēka pārvietošanās jautājumi pamatā attiecas un skar dalībvalstu kompetenci. Tādēļ bija un ir nepieciešams gadu no gada pastāvīgi grozīt un papildināt tiesību aktus.
Šiem tiesību aktiem ir ārkārtīgi liela nozīme, jo, lai gan šķiet, ka mēs tikai vienojamies par citādu redakciju, tie skar cilvēkus, cilvēku likteņus un cilvēku ikdienas problēmas. Tādēļ tas joprojām ir mūsu kā likumdevēju pienākums, pat ja mēs zinām, ka šis teksts būs spēkā tikai ļoti īsu laiku, jo, kā komisārs minēja, jau pastāv jauna regula un jauna direktīva. Tās jau ir dzimušas.
Kamēr mēs gatavojam īstenošanas regulu, tiesiskās drošības intereses prasa, lai mēs pastāvīgi atjaunotu un pielāgotu šo redakciju pārmaiņām dalībvalstu tiesību aktos. Labs piemērs tam ir pirmais ierosinātais grozījums, kad Ungārijas tiesību aktos tika grozīta ,,uzturama tuvinieka” koncepcija Civillikumā, un tas tagad deva mums iespēju pielāgot tai Eiropas redakciju.
Taču tas attiecas arī uz ierosinātajiem grozījumiem, kuri skar Nīderlandi, kur tas tāpat ļoti nepārprotami skar cilvēku likteņus, un kur ir šaubas par tiesībām uz dažādiem sociālajiem ieguvumiem ģimenēm un karavīriem, kuri dien ārzemēs. Tas noteikti ir nepieņemami un ir jāgroza.
Tomēr mēs atradām šīs problēmas risinājumu Komisijas darba laikā, pieņemot Padomes vārdisko priekšlikumu un iekļaujot to tekstā. Tādēļ šeit nav problēmu, jo man šķiet, ka minētais ierosinātais desmitais grozījums arī ir radījis apmierinošu risinājumu, jo Nīderlandes valdība ir apņēmusies informēt attiecīgos iedzīvotājus ar skaidrojoša apkārtraksta palīdzību, tādēļ Parlamentam nevajag pieņemt šo ierosināto grozījumu.
Tomēr pastāvēja vajadzība sadarboties, tādēļ es vēlētos pateikties dalībniekiem, maniem kolēģiem - deputātiem, kuri iesniedza grozījumus, Padomei un Komisijai. Liels paldies par iespēju uzstāties, priekšsēdētāja kungs!
Ria Oomen-Ruijten
PPE-DE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs! Kā tikko teica Őry kungs, mobilitāte darba tirgū ir ārkārtīgi svarīga. Patiesībā saskaņošanas regulējums, kuru mēs pašlaik apspriežam, katru gadu veido pielāgojumus dalībvalstu tiesību aktiem.
Dalībvalstīm faktiski ir jāpārbauda katrs tiesību akts vai katrs grozījums sociālā nodrošinājuma vai nodokļu likumos, lai pārbaudītu, vai tas ir drošs arī Eiropā. Tad nebūtu tik daudz problēmu. Ja rezultāts būtu skaidrs, nevajadzētu veikt grozījumus vēlāk.
Es iesniedzu vairākus grozījumus kopā ar Őry kungu, un man tiešām šķiet, ka katram deputātam jāvēro sava dalībvalsts, kad nāk ikgadējā pielāgojuma laiks, lai redzētu, vai viss, kas ierosināts administratīvajās apspriešanās, tiešām ir saskaņots ar reālo situāciju Eiropā.
Mēs esam iesnieguši divus vai trīs grozījumus. Pirmie divi - 7. un 8. grozījums - attiecas uz veselības apdrošināšanu tā militārā personāla ģimenes locekļiem, kuri dzīvo Beļģijā vai Vācijā. Veselības aprūpes apdrošināšanas akts neattiecas uz Nīderlandes militāro personālu, un tādējādi viņu ģimenes locekļus arī nevar apdrošināt, un viņiem bija jāpievienojas sistēmai, kas kļuva arvien dārgāka un dārgāka. Nīderlandes valdība rakstīja Parlamentam, lūdzot Eiropas Parlamentu pieņemt grozījumus, jo tas ir ātrākais risinājums.
Trešais grozījums - 10. grozījums attiecas uz Nīderlandes likumu par bērnu aprūpi. Ģimenei, kura dzīvoja Nīderlandē un strādāja robežas otrā pusē, nebija tiesību uz bērnu aprūpes pabalstu. Arī tas tagad ir atrisināts ar likuma grozījumu.
Tas nozīmē, ka, pateicoties mūsu uzstājībai, mēs esam panākuši ļoti daudz lietu daudziem cilvēkiem. Esmu pateicīga arī kolēģiem par to, ka viņi neļāva visiem otrā lasījuma argumentiem sevi iebaidīt, bet gan atbalstīja mūs, tā kā mēs varējām panākt ļoti daudz.
Joel Hasse Ferreira
PSE grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! vispirms es vēlētos sveikt referentu Őry kungu par viņa izsvērto ziņojumu. Otrkārt, es vēlētos uzsvērt, cik svarīgi ir saskaņot, uzlabot un, ja vajadzīgs, pielāgot, Eiropas Savienības dažādās sociālā nodrošinājuma sistēmas. Ir pilnīgi skaidrs, ka ir iesniegti daudzi grozījumi, kurus mēs uzskatām par svarīgiem un kuri dod iespēju informētai apspriešanai kā procedūras daļai, atvieglojot Őry kunga ziņojuma pieņemšanu pirmajā lasījumā.
Sociālā nodrošinājuma jautājumi Eiropā, bez šaubām, ir saistīti ar daudz ko vairāk nekā tikai ar problēmām, kurās mēģina risināt šis ziņojums un ar attiecīgajiem reglamentēšanas paņēmieniem. Tomēr šeit problēma ir ņemt vērā sociālā nodrošinājuma tiesību aktu izmaiņas tādās valstīs kā Īrija, Ungārija, Polija, Nīderlande un Austrija, lai nodrošinātu efektīvu modernizāciju un pielāgošanu.
Dāmas un kungi, kā mēs zinām, pašlaik līdztekus jaunās reglamentējošās sistēmas ieviešanai notiek diskusijas, it īpaši sarunas par attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. Mēs atzinīgi vērtējam referenta nostāju arī šajā gadījumā, un mēs saprotam un piekrītam viedoklim, ka ir jāatbalsta tikai neliels skaits absolūti svarīgu grozījumu, kā mēs teicām komitejā. Šo grozījumu mērķis ir garantēt vajadzīgo tiesisko noteiktību, lai jauno regulu varētu vislabāk īstenot. Tagad es esmu uzzinājis, ka minēto iemeslu dēļ Őry kungs ir svītrojis attiecīgo grozījumu.
Nobeigumā, priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, jāsaka, ka vissvarīgākais arī sociālā nodrošinājuma jomā ir palīdzēt nodrošināt darba ņēmēju mobilitātes principa īstenošana Eiropas Savienībā, kas atkārtoti tika apstiprināts augstākā līmeņa tikšanās laikā Lisabonā un visā 2006. gadā - Eiropas mobilitātes gadā. Ja nebūs šādas darbaspēka mobilitātes sistēmas un sociālā nodrošinājuma sistēmas pienācīgas saskaņošanas, Eiropas darba ņēmējiem būs ierobežotas iespējas pārvietoties darba tirgos. To mēs nevēlamies un tādēļ atbalstām šo ziņojumu.
Ona Juknevičienė
Vispārējā cilvēktiesību deklarācija garantē iedzīvotājiem pārvietošanās un dzīvesvietas brīvību. Eiropas Savienības Pamattiesību harta garantē brīvību izvēlēties nodarbošanos un tiesības stāties darbā. Taču mēs zinām, ka praksē joprojām ir daudz šķēršļu, kas neļauj iedzīvotājiem pilnībā izmantot šīs tiesības Kopienā. Kopš 1971. gada regula, kuru mēs apspriežam, ir uzskatīta par pamatu sociālā nodrošinājuma garantēšanai iedzīvotājiem, kuri pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu. Kā jau minēts, šī regula ir piemērota vairāk nekā 30 gadus, un tās noteikumi ir diezgan bieži grozīti, ievērojot dalībvalstu tiesību aktus. Tomēr šajā regulā noteikts vispārējais princips, ka visam dalībvalstu valdībām, sociālā nodrošinājuma iestādēm un pat tiesām tā ir jāizpilda, piemērojot valsts tiesību aktus. Tādējādi tiek nodrošināts, ka iedzīvotāji, kuri izmanto tiesības pārvietoties uz citām Kopienas valstīm, necietīs, ja tiks piemēroti atšķirīgi valsts tiesību akti.
Dažādu valstu sociālā nodrošinājums sistēmas ir ļoti atšķirīgas, un, kaut gan regula ir bieži grozīta, tās mērķis ir nevis unificēt sistēmas, bet gan tās vispārināt. Tādēļ ir patīkami, ka šādā veidā pastāv iespēja aizsargāt Kopienas visneaizsargātākos iedzīvotājus, piemēram, sievietes, pensionārus un invalīdus, un arī viņu ģimenes locekļus. Manuprāt, šis dokuments palīdz unificēt ne tikai ES dalībvalstis, bet arī iedzīvotājus. Tādēļ, dāmas un kungi, es noteikti lūdzu jūs balsot par to!
Wiesław Stefan Kuc
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Pārvietošanās, darba un dzīvesvietas brīvība Eiropas Savienībā ir daži no mūsu iedzīvotāju svarīgākajiem ieguvumiem. Šā iemesla dēļ viņu sociālās apdrošināšanas situācija ir viens no nozīmīgākajiem jautājumiem it īpaši tagad , kad notiek Eiropā nekad iepriekš nepieredzēta cilvēku pārvietošanās, migrācija, kuru ļoti atbalsta visas ES iestādes.
Es saprotu, ka, aplūkojot grozītās Regulas par sociālā nodrošinājuma sistēmām (pašlaik joprojām ir spēkā 1971. gada regula) īstenošanu. mēs tikai cenšamies mainīt to, kas jāmaina, un pielāgot to dažās valstīs īstenotajām pārmaiņām.
Tomēr es uzskatu, ka mēs neesam izmantojuši šo iespēju, kas radās pati par sevi, un mēs neesam grozījuši regulu saskaņā ar jaunajā regulā ierosināto virzienu. Kaut gan kopš jaunās regulas projekta pieņemšanas ir pagājuši jau četri gadi, tā joprojām nav stājusies spēkā, un vecajai regulai tagad ir vairāk nekā 37 gadi. Varbūt ir labāk veikt pamatīgus uzlabojumus jau esošajā regulā nekā gaidīt jaunu, jo laiks iet un cilvēki kļūst nepacietīgi.
Jean Lambert
Verts/ALE grupas vārdā - Priekšsēdētāja kungs, es arī gribu pateikties referentam par viņa labi veikto darbu. Es zinu, ka bieži tas šķiet ļoti tehnisks darbs, bet šī straujā ikgadējā atjaunināšana ir svarīga, jo tā piedāvā pilsoņiem pārredzamību, uz ko viņiem ir tiesības. Tas nozīmē arī, ka konkrētas personas var aizsniegt ātrāk.
Es vēlos arī uzsvērt - kā to ir darījuši citi - ka šī ir koordinēšana, nevis saskaņošana. Tas bieži nozīmē, ka zināmas lietas, kas šķiet ļoti saprātīgas, ne vienmēr ir pieņemamas koordinēšanas ļoti ierobežoto iespēju dēļ. Es domāju, ka mums arī vajag skaidri apzināties, ka šī koordinēšana nav iecerēta nacionālo sistēmu vājināšanai un to pakļaušanai tirgus spēkiem - kā man šķiet, mēs sākam to pašlaik saprast, it īpaši veselības aprūpes jomā.
Kā citi to ir minējuši, īstenošanas regula atjaunināšanai tiek izstrādāta, bet mēs jau zinām, ka daži jautājumi netiks iekļauti. Es domāju, mums ir jāatrod atrisinājums šiem jautājumiem ārpus koordinēšanas loka, un es mudinu Komisiju tam pievērsties: piemēram, kad ienākumi no nodokļiem arvien vairāk tiek izmantoti sociālās nodrošināšanas sistēmas balstīšanai, un cilvēki, kas strādā ārzemēs, atklāj, ka viņi maksā nodokli,. kas aiziet sociālās nodrošināšanas sistēmai, kura viņiem vairs nav pieejama.
Es rosinātu arī - kā Parlaments izdarīja pirms kāda laika - lai valstu prakse pieskaņojas regulas garam, lai mēs visi neatrodam, kā tas pašlaik notiek Francijā, ka dažas personas vairs nevar piekļūt sistēmām, kurām viņi ir maksājuši, jo ir mainījušies valsts tiesību akti.
Zuzana Roithová
(CS) Komisār! Nav šaubu, ka ir jāpieņem regulas pielikumos ierosinātie tehniskie grozījumi. Šādā veidā mēs saskaņosim regulu ar 'dažu dalībvalstu jauno terminoloģiju. Taču es vēlētos vēlreiz norādīt, ka Eiropas tiesību akti jau vairākus gadus ir bijuši pretrunā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, kas prasa precīzākus noteikumus par pacientu prasībām atlīdzināt izdevumus par ārzemēs saņemtu veselības aprūpi. Šī pretruna visskaidrāk iezīmējas attiecībā uz aprūpi slimnīcā un attiecas uz visiem spriedumiem. Es vēlētos uzsvērt, ka tā attiecas uz visām lietām nevis tikai tām, kurās Padome jau panākusi vienprātību. Ir tiesa, ka pacienti aizstāv savas tiesības, ja viņi vēršas Eiropas Kopienu Tiesā, taču šis tiesiskais stāvoklis ir nepieņemams.
Es vēlētos jum vēlreiz atgādināt par garām palaisto izdevību ar piemērotas metodes palīdzību grozīt apdrošināto personu sūdzības, sagatavojot jauno, vienkāršoto Regulu (EK) Nr. 883/2004. Garām palaista arī pēc diviem gadiem radusies izdevība grozīt Eiropas Kopienu Tiesas noteiktos principus Pakalpojumu direktīvā. Tagad ir sācies vēl viens gads, un mēs veicam tikai tehniskus, nevis konceptuālus grozījumus. Jaunā īstenošanas regula var atrisināt šo problēmu, tomēr nešķiet, ka tā šīs lietas atrisinās, jo Padome nepiekrita visos jautājumos. Turklāt situācija var sarežģīties, jo SANCO ģenerāldirektorāts patlaban iepazīstina ar priekšlikumu jaunai direktīvai par pacientu mobilitāti. Atšķiras viedokļi par atlīdzības līmeni un apdrošināšanas sabiedrības apstiprināšanas noteikumiem cilvēka izcelsmes valstī.
Manuprāt, šāda situācija ir ļoti nevēlama no tiesiskās noteiktības, pieejamības un iedzīvotāju izpratnes viedokļa. Dažas valstis risina šo problēmu, neinformējot iedzīvotājus par Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu apmierinātajām prasībām. Esmu pārliecināts, ka šī problēma jāatrisina iespējami ātrāk, grozot Regulu (EK) Nr. 883/2004. Mums nevajadzētu paļauties uz SANCO ģenerāldirektorāta pretrunīgo jauno direktīvu par mobilitāti, lai bez kavēšanās nodrošinātu atbilstību spriedumiem.
Emine Bozkurt
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Pateicos Őry kungam par izcilo darbu. Tajā nelielajā laikā, kas atvēlēts manai runai, es vēlētos uzsvērt vienu punktu. Tiesību aktus nevar vainot par visu, kas ir slikts sociālā nodrošinājuma sistēmu saskaņošanā. Daudzas no problēmām, kuras rodas, izraisa noteikumu īstenošana, tātad kaut kas tāds, par ko atbild pašas dalībvalstis.
Daudzas no šīm praktiskajām problēmām atklājās, strādājot pie C. Őry ziņojuma. Tas ir tieši tāpat, runājot par saskaņošanu; pareiziem jābūt ne tikai tiesību aktiem, arī to praktiskajam pielietojumam jābūt tiem atbilstīgam. Tādēļ es atzinīgi vērtēju to, ka laiku pa laikam Padomes priekšsēdētāji apspriežas ar parlamentu, piemēram, par Regulas Nr. 883 XI un VI pielikumu, par kuru referente esmu es pati.
Pats par sevi saprotams, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Padomes darbs pie šīs regulas un tās pielikumiem tiktu pabeigts šā Parlamenta pilnvaru laikā. Vēlu Padomes priekšsēdētājiem panākumus šajā darbā!
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos atbalstīt Őry kunga ziņojumu. Ir ļoti labi, ka ES saskaņo sociālā nodrošinājuma sistēmas, jo paplašinātajā Eiropas Savienībā miljoniem cilvēku strādā ārpus savas valsts robežām. Visvairāk tādu cilvēku ir mani tautieši, poļi, no kuriem vairāk nekā 2 miljoni tagad strādā dažādās dalībvalstīs.
No viena puses, tas, ka darba ņēmēji var brīvi pārvietoties, ir iepriecinoši, bet no otras puses, mūs apbēdina tas, ka arvien biežāki sastopami slitas apiešanās gadījumi ar ārzemju strādniekiem. Dažās valstīs atklājušies noziedzīgas rīcības gadījumi pret poļu darba ņēmējiem, kad viņi piespiesti strādāt vergu darbu. Poļu darba ņēmēji kļūst par rasistisku uzbrukumu upuriem. Tas ir noticis Apvienotajā Karalistē un pavisam nesen Vācijā - Polijas plašsaziņas līdzekļi ir aprakstījuši brutālus uzbrukumus poļiem Vācijas pilsētā Leknicā, Meklenburgā.
Tie ir divi nopietni gadījumi, un mēs ceram, ka dalībvalstis īstenos vairāk pasākumu ārzemju strādnieku aizsardzībai pret ekspluatāciju un vajāšanu.
Gyula Hegyi
- (HU) Sabrūkot Eiropas robežām un mainoties dzīvesveidam, vairāki miljoni Eiropas iedzīvotāju, kuri dzimuši vienā valstī, ir strādājuši vienā vai vairākās citās valstīs un vēlas pavadīt pensijas gadus vēl kādā citā valstī. Viņi maksā sociālā nodrošinājuma nodevas ne tajā vietā, kur viņi vēlāk gūs no tām labumu.
Arī konkurences vienlīdzības noteikumi prasa saskaņot sociālā nodrošinājuma pakalpojumus. Tādēļ ilgtermiņā nav novēršama standartizētas Eiropas sociālā nodrošinājuma sistēmas izveide, tostarp pensiju sistēma, veselības apdrošināšana un sociālie pabalsti.
Ungārijas Sociālistiskās partijas darba grupa ir ierosinājusi iekļaut šo vīziju Eiropas Sociālistiskās partijas ilgtermiņa programmā. Protams, saskaņošana prasīs laiku un tiesiskus strīdus, tomēr esmu pārliecināts, ka nākotne pieder standartizētam sociālam nodrošinājumam.
Petya Stavreva
(BG) Priekšsēdētāja kungs, godātie kolēģi! Sociālo tiesību aktu saskaņošana un sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija ES dalībvalstīs ir ārkārtīgi svarīga vienotajai Eiropai, jo pārvietošanās brīvība ir viena no mūsu pamatvērtībām.
Ikvienam, kurš vēlas strādā kādā no ES valstīm, ir labi jāzina savas tiesības un pienākumi; arī dalībvalstīm jāaizsargā iedzīvotāju sociālās tiesības un jānodrošina vislabvēlīgākie darba un dzīves apstākļi. ES valstīs strādājošo iedzīvotāju sociālā nodrošinājuma stāvoklis tieši ietekmē Kopienas labklājību un ekonomiskos sasniegumus.
Bulgārijā kā vienā no dalībvalstīm sociālā nodrošinājuma jautājums ir īpaši aktuāls. Es uzskatu, ka sociālā nodrošinājuma saskaņošana Eiropas līmenī nodrošinās skaidrākus un vienkāršākus likumus Eiropas pilsoņiem. Es atbalstu Őry kunga ziņojumu un aicinu arī jūs to atbalstīt balsojumā.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs! Jautājumā par šo dokumentu svarīgākais ir tas, ka tas jāpieņem ātri, lai nostiprinātu tiesisko noteiktību iedzīvotājiem.
Mēs zinām, ka pašlaik apstiprināšanā ir regulas par modernizāciju un vienkāršošanu, un tādēļ šis priekšlikums zaudētu daudz no tā nozīmes, ja mēs to aizkavētu.
Par nepieciešamību iekļaut mūsu tiesību aktos Eiropas Kopienu tiesas jaunākos spriedumus es vēlētos teikt, ka tas ir tehnisks jautājums, kas jāapspriež diskusijās par īstenojamo regulu.
Priekšlikumā par pārrobežu veselības aprūpi, kuru drīz apspriedīs Komisāru kolēģijā, Komisija jau lielā mērā ir ņēmusi vērā Tiesas neseno praksi.
Eiropas Parlamenta labvēlīgs balsojums par šo dokumentu Komisijai dos iespēju turpmāk cieši pievērsties modernizēšanai un vienkāršošanai. Līdz jauno tekstu īstenošanas sākumam mums priekšā vēl daudz darba. Ilgtermiņā šīs pūles atvieglos to iedzīvotāju tiesību īstenošanu, kuri pārvietojas Eiropas Savienībā, un tādējādi šis Eiropas vienotības fundamentālais mērķis iegūs noteiktāku apveidu.
Atļaujiet man vēlreiz paust pateicību referentam par viņa veikto lielisko darbu.
Csaba Őry
referents. - (HU) Pateicos par iespēju izteikties, priekšsēdētāja kungs! Nobeigumā varbūt ir vērts apkopot jautājumu, kurš slēpjas aiz šīm debatēm - to pieminēja vairāki cilvēki, arī Lambert kundze un Bozkurt kundze.
Kamēr es gatavoju šo ziņojumu, mēs patiesībā nekad neapspriedām nevienu jautājumu par saturu, jo mēs vienmēr tam piekritām. Mēs spriedām par to, kur ir Eiropas likumdevēju kompetence un kur ir dalībvalstu likumdevēju kompetence. Es vēlētos jums apliecināt, ka šajā gadījumā mums izdevās panākt šo trauslo līdzsvaru.
Tādēļ mēs runājām ar Komisiju un Padomi par visiem ierosinātajiem grozījumiem. Dažkārt debates izraisījās reti, dažkārt - bieži, bet mēs atradām risinājumu. Lai tas būtu veiksmīgs vai labs piemērs, ka laiku pa laikam mēs pat varam strādāt kopā, ja mums tas jādara. Tas, ka mums tas jādara, ir mums pašsaprotami, taču man šķiet, mēs nedrīkstam šaubīties, ka esam vajadzīgi arī Eiropas iedzīvotājiem.
Varu teikt, ka ziņojumā neesmu centies ieteikt tālejošas pārmaiņas tekstā vienkārši tāpēc, ka mēs gaidām Bozkurt kundzes un Lambert kundzes ziņojumus par 2003. gada regulu. Tādēļ man šķiet, ka šie tiesību akti pagaidām paliek spēkā (iespējams, mēs tos esam nedaudz uzlabojuši), bet mēs turpināsim apspriešanu, kad gatavosim īstenošanas regulu, un es domāju, ka tas ir pareizi un piedienīgi.
Es vēlreiz vēlētos pateikties par sadarbību Padomei, Komisijai un kolēģiem - deputātiem.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks šodien plkst. 11.30..
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Monica Maria Iacob-Ridzi  
rakstiski. - (RO) Regula, kuru šodien grozām (Nr. 1408/71) ir ļoti svarīga, lai sasniegtu vienu no Eiropas Savienības pamatbrīvībām - pārvietošanās brīvību. Darbaspēka brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā nedrīkst ierobežot ne tieši (ierobežojot profesionālās kategorijas citu dalībvalstu pilsoņiem), ne netieši (mazinot ārzemju darba ņēmējiem pienākošos sociālo nodrošinājumu).
Šā iemesla dēļ Komisijas ierosinātā Regula ar Parlamenta papildu grozījumiem skaidri noteiks, kad iedzīvotāji var izmantot savas valsts piešķirtos īpašos nodrošinājumus, kādos apstākļos šos nodrošinājumus var eksportēt, un vai ir piemērojamas citas sociālās sistēmas, lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret ārzemju pilsoņiem. Turklāt ja mums jāpaplašina Eiropā izmantoto darba līgumu kategorijas, mums vajadzīga vienota izpratne par to, kas ir individuālā tirdzniecība vai pašnodarbinātība.
Ne mazāk svarīgi pateikt, ka es ticu, ka šis ziņojums palīdz aizsargāt citā dalībvalstī strādājošo iedzīvotāju tiesības. Likvidējot šķēršļus sociālo tiesību atzīšanai, Savienībā palielināsies mobilitāte un nodarbinātība.
