Kopienas finansiālais atbalsts Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.-4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai - "Kozlodujas programma” (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Rebecca Harms ziņojums Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.-4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai - "Kozlodujas programma” - C7-0289/2009 - 2009/0172(NLE)).
Rebecca Harms
referente. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties Komisijai un kolēģiem Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā par aizraujošajām un interesantajām debatēm par kodolatkritumu apsaimniekošanu. Mēs vienmēr nebijām vienisprātis, bet viena lieta, par ko mēs vienojāmies, ir sniegt kopēju Eiropas atbalstu izmaksu segšanā Bulgārijai četru reaktora bloku ekspluatācijas izbeigšanai Kozlodujā.
Šajā punktā es vēlos vēlreiz stingri uzsvērt, ka 2006. gadā Bulgārija saņēma EUR 340 miljonus, 2007.-2008. gada periodā EUR 253 miljonus un 2009. gadā EUR 89,5 miljonus. Rītdienas balsojumā mēs lemsim par turpmāku solidaritātes ieguldījumu, kas sasniegs EUR 300 miljonus.
Šis ieguldījums tiek piešķirts tāpēc, ka sarunās par pievienošanos Eiropas Savienībai Bulgārijas valdība piekrita slēgt šos reaktorus Kozlodujas kodolelektrostacijas nepietiekamas drošības dēļ. Savā ziņojumā esmu centusies mainīt šā maksājuma pēdējo daļu, par kuru mēs pašlaik lemjam (es pieņemu, ka tā ir pēdējā daļa). Es ierosinu naudu, kura vairs netiek tieši tērēta ekspluatācijas izbeigšanai un atkritumu apsaimniekošanai, proti, atkritumu stratēģijām pagaidu glabāšanai Kozlodujā, un mēs runājam apmēram par EUR 120 miljoniem, vismaz daļēji ieguldīt ļoti radioaktīvu atkritumu galīgas apglabāšanas risinājuma plānošanā un sagatavošanā. Citiem vārdiem sakot, es ierosinu izveidot fondu šim uzdevumam, pie kura Bulgārija līdz šim nav ķērusies.
Lai gan man nav izdevies iegūt šai idejai vairākuma atbalstu komitejās, es patiešām domāju, ka tā ir svarīga lieta. Es atkārtoti iesniedzu grozījumus par divām lietām, kas jāsaglabā kompromisa risinājumā, par kuru patlaban vienojas komitejas rītdienas balsojumam.
Pirmkārt, par ekspluatācijas izbeigšanu, atkritumu apsaimniekošanu un galīgo apglabāšanu, kas ietver arī pagaidu uzglabāšanu. Es aicinu Komisiju ļoti cieši pārraudzīt Kozlodujā notiekošā precīzās izmaksas un cik naudas mums patiesībā vajadzēs, lai nodrošinātu rūpīgu ekspluatācijas izbeigšanu, atkritumu apsaimniekošanu un galīgo apglabāšanu atbilstīgi augstiem drošības standartiem.
Otrkārt, es vēlos, lai mēs nodrošinātu, ka nauda, kas tagad tiks nosūtīta uz Bulgāriju, netiks izmantota ieguldījumiem oglēs vai brūnoglēs. Tas nav svītrots komitejas pieņemtajā pašreizējā ziņojuma projektā.
Par pārējo jāsaka - esmu gandarīta, ka šis ziņojums radīs dzīvas politiskās debates, kādas kopumā bija ar komisāru Oettinger par kodolatkritumu galīgo apglabāšanu, un ceru, ka tās virzīs lietas uz priekšu. Direktīva ir izsludināta, un es ar nepacietību to gaidu.
Günther Oettinger
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti! Trešā plenārsesijas vakara darba kārtībā ir vēl viens ar energopatēriņu saistīts temats. Šovakar tas skar ES sniegtā finansiālā atbalsta pagarināšanu Kozlodujas kodolelektrostacijas reaktoru bloku ekspluatācijas izbeigšanai Bulgārijā.
Tas ir delikāts un svarīgs temats. Tādēļ esmu gandarīts par konstruktīvo darba atmosfēru un vēlos pateikties jums par to. Temats tika ļoti lietišķi apspriests ar referenti Harms kundzi, ēnu referentiem un attiecīgajās komitejās.
Man ir prieks, ka ziņojums kopumā atbilst Komisijas uzskatiem un atbalsta mūsu priekšlikumu. Pirmkārt, es vēlos minēt jūsu atbalstu EUR 300 miljonu sākotnējā finansējuma sniegšanai no Eiropas budžeta atbilstīgi ES interesēm un tādējādi drošības līmeņu saglabāšanai kodolrūpniecībā.
Otrkārt, es vēlos piebilst, ka papildu palīdzība jāvirza uz ekspluatācijas izbeigšanu un prasītā summa, kas patlaban ir EUR 180 miljoni, ir saprātīga. Treškārt, tā kā Bulgārijas Republikā vēsturisku iemeslu dēļ trūkst pietiekamu finanšu rezervju, Eiropas finansējums palīdzēs nodrošināt augstu drošības līmeni ekspluatācijas izbeigšanas laikā, lai pasargātu cilvēkus un apkārtējo vidi.
Attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem es vēlos uzsvērt, ka Komisija pieņems lielāko daļu ierosināto grozījumu. Diemžēl es nevaru iedziļināties tajos visos laika trūkuma dēļ. Es vēlos paskaidrot Komisijas viedokli par diviem tematiem, kuri mums ir ļoti svarīgi un kuri tieši minēti ziņojumā gan grozījumos, gan Harms kundzes paskaidrojumā.
Vispirms es pievērsīšos finansiālā atbalsta turpināšanai pasākumiem enerģētikas nozarē. Papildus Bulgārijas valdības konkrētajām vēlmēm var izmantot vairākus citus argumentus, lai attaisnotu turpmāka finansiāla atbalsta nepieciešamību pasākumiem enerģētikas nozarē. Tie ietver, no vienas puses, vienlīdzīgu attieksmi pret Lietuvu un Slovākiju, kur atbilstīgi ES finansēti pasākumi notiks līdz 2013. gadam, un, no otras puses, citus pasākumus, lai radītu rezerves jaudu, tostarp turpmākus ieguldījumus energoefektivitātē. Bulgārijā esošajās ogļu spēkstacijās jāveic milzīgi potenciālās enerģijas ietaupījumi.
Pēc kodolreaktoru ekspluatācijas izbeigšanas Bulgārijā ir mainījies ražošanas jaudu sadalījums. Tā rezultātā Bulgārijas elektrotīkli sastopas ar plašām problēmām, kuras var pārvarēt ar papildu palīdzību, lai stabilizētu un pasargātu elektrības tīklus.
Tādēļ Komisija uzskata, ka arī turpmāk jāgarantē atbalsts pasākumiem enerģētikas nozarē, ietverot pasākumus, kas saistīti ar elektrotīklu infrastruktūru.
Tagad es vēlos aplūkot tematu par atbalstu apstarotas kodoldegvielas elementu ģeoloģiskās galīgās apglabāšanas risinājuma izstrādei. Komisija atbalsta referentes viedokli par nepieciešamību izstrādāt risinājumu apstarotas kodoldegvielas elementu drošai galīgai apglabāšanai. Tomēr šāda risinājuma izstrādi nevar iekļaut finanšu palīdzībā, kas tiek sniegta Kozlodujas programmā, šādu iemeslu dēļ.
Tā kropļotu konkurenci, jo visām dalībvalstīm, kurām ir kodolenerģijas programma, ir jāizstrādā šādi risinājumi. Lai gan apstarotas kodoldegvielas elementu galīgā apglabāšana ir daļa no kodolatkritumu apsaimniekošanas, tā neietilpst ekspluatācijas izbeigšanas procesā un nav tam būtiska. Ir nepieciešams apstarotas kodoldegvielas elementu drošas pagaidu uzglabāšanas risinājums, kuru segs pašreizējais finansiālais atbalsts. Galīgas apglabāšanas risinājuma izstrāde, ko mēs uzskatām par nākamo loģisko pasākumu, tomēr nav četru Kozlodujas reaktoru bloku slēgšanas un ekspluatācijas izbeigšanas sekas.
Tomēr jāuzsver, ka Komisija, kā jau tika minēts, risinās jautājumu par galīgo apglabāšanu un šogad sagatavos priekšlikumu par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, kurš iekļaus arī apstarotas kodoldegvielas elementu drošas galīgās apglabāšanas risinājumu izstrādi. Es paļaujos uz jūsu konstruktīviem priekšlikumiem un gaidu aizraujošas debates.
Nobeigumā es vēlos apkopot situāciju šādi. Komisija atzinīgi vērtē faktu, ka tai ir Eiropas Parlamenta piekrišana atbalstīt Bulgāriju turpmākos četrus gadus ar summu EUR 300 miljonu apmērā. Mēs atzinīgi vērtējam arī faktu, ka varam turpināt koncentrēties uz atbalsta sniegšanu drošiem demontāžas pasākumiem. Turklāt mēs esam gandarīti, ka Parlaments uzskata projektus enerģētikas nozarē par mūsu atbalsta vērtiem. Manuprāt, šis nolīgums par turpmāko finansējumu un tā īstenošana ir apliecinājums Eiropas Savienības solidaritātei ar Bulgāriju un svarīgs ieguldījums kodoldrošībā Eiropā un ārpus tās. Paldies jums par uzmanību.
Antonyia Parvanova
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinuma sagatavotāja. - (BG) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Kā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas referente es vēlos paust savu atbalstu Eiropas Komisijas pieejai šim priekšlikumam un ziņojumam, kā tika balsots komitejā.
Es ļoti priecājos, ka nostāja, kuru es aizstāvēju savā ziņojuma projektā, ir izklāstīta galīgajā tekstā un ka Eiropas Parlaments var tagad dot nepārprotamu atļauju pagarināt Kopienas finansiālo atbalstu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.-4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai.
Bulgārija ir izrādījusi apzinīgu attieksmi finansējuma izmantošanā kodolelektrostacijas darbības izbeigšanai līdz 2009. gadam. ES atbalsts jāturpina, lai garantētu drošu un laicīgu ekspluatācijas izbeigšanas darbību pabeigšanu, kuras ir veiktas ar vislielāko pārredzamību un ievērojot apkārtējās vides aizsardzību.
Finansiālā atbalsta turpināšana, lai finansētu pasākumus, kas mīkstina sākotnējās četru reaktoru ekspluatācijas izbeigšanas sekas, ir sevišķi svarīga, ņemot vērā ietekmi un sekas uz apkārtējo vidi, enerģijas cenām patērētājiem un energoapgādes drošību reģionā.
Uz šo lietu politisku un ideoloģisku iemeslu dēļ tika mēģināts izdarīt spiedienu. Tomēr mums jāpatur prātā šīs programmas galīgie mērķi, proti, garantēt drošu ekspluatācijas izbeigšanu un godīgu kompensāciju Bulgārijai, atbalstīt centienus radīt ilgtspējīgāku enerģētikas politiku un nodrošināt pārredzamību, vadot projektus un resursus.
Vēlos teikt Harms kundzei, ka jautājums par radioaktīvo atkritumu galīgo apglabāšanu ir ļoti nopietns. Tam jāpievērš īpaša uzmanība, bet tas nav jautājums, ar kuru saskarsies tikai Bulgārija. Tā ir vispārēja problēma, kuras dēļ mums būs vajadzīga speciāli veidota stratēģija un programma visai Eiropai. Es vēlos apgalvot jums, Harms kundze, ka Bulgārija neplāno izmantot šo finansējumu, lai turpinātu pilnveidot ar brūnoglēm darbināmas elektrostacijas.
Jūs varat būt droša, ka mēs esam apņēmušies izpildīt visas prasības un pilnībā ievērot Eiropas tiesību aktus un vismodernākās tehnoloģijas Eiropā. Bulgārija ir ļoti atbildīga valsts un vienmēr centīsies būt laba un solīda partnere.
Priekšsēdētājs
Vēlos izmantot šo iespēju un lūgt jūs visus censties un runāt lēnāk, jo mūsu cienījamie tulki nepārtraukti signalizē man, ka nespēj sekot mums līdzi, kad runājam ļoti ātri. Tādējādi ir problēma, ka vienīgie deputāti, kas jūs klausās, ir tie, kas var to darīt oriģinālvalodā. Tādēļ es lūdzu jūs censties runāt lēnāk. Pretējā gadījumā tulkošana nebūs iespējama.
Vladimir Urutchev
PPE grupas vārdā. - (BG) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Sarunās par pievienošanos Eiropas Savienībai Bulgārija atsevišķu politisko spēku spiediena ietekmē apņēmās slēgt četrus Kozlodujas kodolelektrostacijas reaktorus un izpildīja šo apņemšanos precīzi paredzētajā laikā. Savukārt Eiropas Savienība saskaņā ar pievienošanās līgumu sniedza finansiālo atbalstu, kas aprobežojās tikai ar laika posmu no 2007. līdz 2009. gadam, lai atbalstītu ekspluatācijas izbeigšanu un laikus risinātu reaktoru slēgšanas sekas.
Eiropas Savienība deva arī politiskas garantijas Kopienas atbalsta sniegšanai laika posmā no 2010. gada līdz 2013. gadam. Tas nozīmētu tādu pašu attieksmi pret mūsu valsti - vismaz finansiālā atbalsta periodos - kā pret Lietuvu un Slovākiju, kurām arī ātri jādemontē sava kodolkapacitāte.
Tāpēc, ņemot vērā manas valsts īpašo gadījumu un ievērojot dalībvalstu solidaritātes un vienlīdzības principus, Eiropas Komisija sagatavoja šo priekšlikumu. Papildu finansējuma apmērs nekādā veidā nevar kompensēt miljardiem eiro lielos zaudējumus, kurus valsts cietusi, priekšlaicīgi demontējot blokus. Tajā pašā laikā šī palīdzība ir absolūti nepieciešama turpmākā ekspluatācijas izbeigšanas procesa īstenošanai, kam tiks izmantota lielākā daļa kopējās summas.
Tikpat svarīgs valstij ir enerģētikas nozares modernizēšanai, kaitīgo emisiju samazināšanai un energoefektivitātes uzlabošanas un taupības pasākumiem paredzētais finansējums.
Šis ziņojums, kuru apstiprināja Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas milzīgs vairākums, pilnībā atspoguļo šīs vajadzības. Tādēļ mēs uzskatām par nepieņemamiem jaunos mēģinājumus ieviest jaunus grozījumus, kas sagatavoti plenārsēdes laikā, lai virzītu tekstus pret ogļu elektrostacijām vai pasniegtu tiešu izmantotās kodoldegvielas apglabāšanu kā aizspriedumainu secinājumu.
Šis jautājums turpmāk būs Eiropas Savienības diskusiju temats. Ņemot to vērā, es ierosinu atbalstīt Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšlikumu un noraidīt piecus jaunos Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas grozījumus.
Ivaylo Kalfin
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Atļaujiet man sākt ar pateicību Komisijas locekļiem un komisāram Oettinger personīgi par ārkārtīgi prasmīgo darbu, ko viņi ir padarījuši, sagatavojot dokumentu, kuru viņš iesniedz. Es vēlos pateikties arī referentei Harms kundzei par ieguldītajām pūlēm, apspriežot šo dokumentu, lai nodrošinātu, ka tas satur tematus, kuri ir ļoti svarīgi Eiropas iedzīvotājiem.
Šā dokumenta pamatmērķis ir atbalstīt Bulgārijas centienus izbeigt četru (no sešiem) bloku ekspluatāciju tās kodolelektrostacijā. Es nekomentēšu šā lēmuma pamatotību, bet, tā kā tas ir iekļauts pievienošanās līgumā, Bulgārijas valdībai jāpilda šīs saistības. Faktiski tā veic visas nepieciešamās darbības šajā sakarībā. Tomēr šāda milzīga uzņēmuma agrīna slēgšana ietver milzīgas tiešās un netiešās izmaksas saskaņā ar ekonomiskiem aprēķiniem. Daļu šo izmaksu kompensē Eiropas Savienība.
Šodien apspriežamais lēmums dos iespēju Eiropas Savienībai veidot savu nostāju pret Bulgāriju ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nostāju pret divām citām valstīm, jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuras ir uzņēmušās un pilda tādas pašas saistības. Ir ļoti svarīgi pieturēties pie vienas nostājas, jo mūsu pienākums ir saglabāt Eiropas Savienības politikas viendabīgumu.
Sešdesmit procenti no atvēlētajiem resursiem tiks tieši izmantoti Kozlodujas kodolelektrostacijas iekārtu darbības izbeigšanai, bet pārējie 40 % tiks izmantoti energoefektivitātes uzlabošanai un oglekļa dioksīda emisiju samazināšanai Bulgārijā.
Vēlos pievērst īpašu uzmanību dažiem ļoti atbilstošiem punktiem, kurus diskusijās komitejās minēja Harms kundze un kuri tika ļoti plaši apspriesti. Pirmā lieta ir par izlietotās kodoldegvielas un apstarotu elementu atkritumu likteni. Šo jautājumu šodien minēja arī komisārs Oettinger. Tā ir ārkārtīgi svarīga lieta, par kuru mēs gaidām atsevišķu Eiropas Komisijas sagatavotu direktīvu rudenī. Tad Eiropas Parlamentam būs iespēja apspriest šo jautājumu padziļināti, kas, esmu pārliecināts, ir svarīgi daudziem Eiropas iedzīvotājiem.
Tādēļ es neuzskatu, ka Parlamenta lēmumam par šo jautājumu, kuru mēs apspriežam, par kompensācijām Kozlodujai, ir priekšlaicīgi jāiespaido mūsu debates rudenī. Turklāt es pilnībā atbalstu Komisijas argumentu, ka, radot vienu precedentu šādas programmas finansēšanai, tas var apdraudēt visu Eiropas Savienības budžetu. Dabiski, ka tas nekādā ziņā neatceļ vai nemazina valdību atbildību valstīs, kurām ir šādas iekārtas, meklēt galīgos risinājumus izlietotās kodoldegvielas jautājumam.
Otrā lieta attiecas uz resursu izmantošanu. Nav šaubu, ka no Eiropas Savienības saņemtos resursus nedrīkst izmantot, lai finansētu projektus, kuri palielina oglekļa dioksīda emisijas. Starp citu, pagaidām balstoties uz Bulgārijas un abu pārējo valstu pieredzi šādu resursu saņemšanā, nav nekādu norāžu uz jebkādiem šādiem pārkāpumiem. Tomēr es uzskatu, ka mums šajā tekstā jāredz viendabīga Eiropas politika un vienādas nostājas pieņemšana pret visiem.
Eiropas iedzīvotājiem ir ārkārtīgi svarīgi, ka šie resursi tiek izmantoti tiem paredzētajam mērķim pārredzami un efektīvi. Bulgārijai piešķirtie Eiropas Savienības resursi nonāk speciālā fondā, kurš ietver summas arī no citiem donoriem. Balstoties uz iepriekš apstiprinātām programmām un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas uzraudzībā līdzekļi no šī fonda kopā ar atbilstošo valsts finansējumu tiek piešķirti attiecīgajiem projektiem.
Eiropas Revīzijas palāta ļoti drīz veiks šo fondu revīziju, arī to, kuri ir Bulgārijā. Esmu pārliecināts, ka Eiropas Parlaments arī nākotnē stingri pārraudzīs šo līdzekļu izlietojumu.
Adina-Ioana Vălean
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Kā referente par ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā un ēnu referente par gāzes piegādes drošību, es esmu ļoti jūtīga pret jautājumiem par energodrošību. Es domāju, ka Eiropai šajā jomā jāspēlē galvenā loma.
Kā Parlamenta deputātei no Rumānijas man ir vēl lielāka interese par konkrēto jautājumu par Kozlodujas kodolelektrostaciju. Atrazdamās pie manas valsts robežas, tā ilgu laiku ir saistījusi Rumānijas uzmanību acīmredzamu apkārtējās vides iemeslu dēļ. Kozlodujas kodolelektrostacija atrodas četrus kilometrus no Donavas un 150 kilometrus no Bukarestes. Starptautiskie eksperti uzskata, ka kodolelektrostacijai nav aizsargseguma un pastāv liels radioaktīvās noplūdes risks augsnes un ūdens slāņos.
Esmu pārliecināta, ka Eiropai ir pienākums palīdzēt un veicināt tās ekspluatācijas izbeigšanu un mums jānodrošina pietiekama finansējuma pieejamība šim projektam, jo ir svarīgi saglabāt drošību augstā līmenī, nodrošināt vajadzīgo ekspertīzi un ieviest labāko starptautisko pieredzi. Ekspluatācijas izbeigšana un demontāža jāveic saskaņā ar ļoti stingriem noteikumiem un standartiem, citādi tā var radīt drošības apdraudējumu visam reģionam.
Tādēļ es pilnībā atbalstu šo priekšlikumu un mūsu apņemšanos piešķirt papildu EUR 300 miljonus šim projektam. Vēlos jums arī atgādināt, ka Eiropas Parlaments pirms dažiem mēnešiem ieņēma stingru nostāju šajā lietā, piešķirot pirmos EUR 75 miljonus 2010. gada budžetā.
Tomēr es domāju, ka mums jābūt nepiekāpīgiem jautājumā par pārredzamību Eiropas finansējuma izmantošanā. Līdz šim Komisija ir bijusi diezgan neapmierināta ar informāciju, kas saņemta no Bulgārijas par ekspluatācijas izbeigšanu. Finansējuma pārraudzībai jābūt stingrai. Tāpēc es uzskatu, ka Eiropas Komisijai vispirms jāveic iepriekšējo projektu stipro un vājo pušu novērtējums, lai kopā ar ERAB uzlabotu finansējuma plānošanu nākamajam finansēšanas periodam no 2010. līdz 2013. gadam.
Mēs esam sagatavojuši vairākus grozījumus, kuros pieprasām, lai Bulgārijas iestādes iepazīstina ar pienācīgu valsts stratēģiju, kas iezīmē ilgtermiņa mērķus energoefektivitātē un atjaunīgās enerģijas nozarēs, kā priekšnoteikumu EUR 120 miljonu saņemšanai.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Man ir ļoti īss, konkrēts jautājums. Tā kā kundze uzdeva jautājumus par drošību, es vēlētos, lai viņa man atbild uz šādu jautājumu: vai viņa ir informēta, ka pirms četru mazo Kozlodujas kodolelektrostacijas bloku ekspluatācijas izbeigšanas Eiropas Atomenerģijas kopiena bija pasludinājusi tos par visdrošākajiem reaktoriem Eiropas Savienībā?
Adina-Ioana Vălean
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ko es varu teikt? Vai mēs visi esam traki? Vai arī kāds var saskatīt tajā kādu iemeslu? Es domāju, ka daudzi cilvēki ir nolēmuši rīkoties vienā veidā un mums vajadzētu sekot, un mēs visi atbalstām uzskatu, ka tas jādara šādi. Komentāru vairs nebūs.
Michail Tremopoulos
Verts/ALE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs! Šodienas debatēs mums jāatceras, ka pēdējo desmit gadu laikā Eiropas Savienība ir piešķīrusi Bulgārijai EUR 550 miljonus četru bloku slēgšanai Kozlodujas kompleksā. Šodien tā piešķir vēl EUR 300 miljonus, kas kopā veido EUR 850 miljonus, neskaitot milzīgās summas, kuras piešķirtas modifikācijām un drošības uzlabojumiem. Citiem vārdiem sakot, mēs esam vairāk vai mazāk zeltā samaksājuši par šo kompleksu un dažiem cilvēkiem tas bija zelta bedre. Tomēr Komisija turpina netieši finansēt kodolenerģijas lobiju.
Mēs aicinām izbeigt šos apmaiņas darījumus ar Bulgārijas valdību. Mēs aicinām Parlamentu kopā ar Komisiju sargāt drošu un efektīvu kodolatkritumu apsaimniekošanu un neuzskatīt to par daļu no nojaukšanas programmas. Kā Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa mēs aicinām Bulgārijas valdību atlikušos 40 % no EUR 300 miljoniem, kas paredzēti kodolreaktora nojaukšanas programmai, novirzīt radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, nevis apkārtējo vidi iznīcinošu ar urānu un oglēm darbināmu elektrostaciju veidošanai.
Protams, es ceru, ka ikviens, kurš domā par kodolenerģijas lobija stiprināšanu ar jaunām būvēm, ir mācījies no nesenā Turcijas un Krievijas nolīguma par kodolelektrostacijas celtniecību Akkuyu, zemestrīču zonā, kur pret kodolenerģijas izmantošanu vērsta kustība novērsa tās būvniecību...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Priekšsēdētājs
Tremopoulos kungs, jūsu uzstāšanās laiks ir beidzies. Tomēr Parvanova kundze ir pacēlusi zilo kartīti, lai uzdotu jums jautājumu. Vai jūs ļausiet kolēģei deputātei uzdot jums jautājumu?
Parvanova kundze, vai jūs varat formulēt savu jautājumu, cik īsi vien iespējams?
Antonyia Parvanova
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Šeit tika lietots vārds "šantāža”, un pirms īsa brīža mana kolēģe Vălean kundze minēja, ka Bulgārija ir nepareizi izmantojusi finansējumu un nav to apdomīgi izmantojusi no iepriekšējā maksājuma, kas tika izlietots atbilstošajam mērķim kā kompensācija. Man ir viens jautājums, uz kuru es vēlētos Komisijas pārstāvja un Komisijas apstiprinājumu: vai par to ir bijuši brīdinājumi vai ne?
Priekšsēdētājs
Nē, piedodiet, Parvanova kundze. Tas neatbilst Reglamentam. Procedūra paredz jautājuma uzdošanu runātājam, kurš konkrētajā brīdī uzstājas. Tādēļ šis jautājums tiek noraidīts tāpat kā iespēja atbildēt uz to.
Geoffrey Van Orden
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti cīnījos, lai novērstu priekšlaicīgu Kozlodujas 3. un 4. bloka slēgšanu. To slēgšana vairākus gadus pirms laika nebija nepieciešama, tā noteikti nebija drošības iemeslu dēļ. Kā tika paredzēts, tās sekas ir apkārtējai videi nedraudzīgo ar brūnoglēm darbināmo elektrostaciju izmantošanas palielināšanās, elektrības cenu pieaugums un Bulgārijas elektrības eksporta samazināšanās - citiem vārdiem runājot, kaitējums gan ekonomikai, gan apkārtējai videi.
Mēs tagad maksājam par Eiropas Savienības iestāžu kļūdainajiem spriedumiem. Tādēļ ir tikai taisnīgi, ka Eiropas Savienībai pret Bulgāriju ir jāizturas vismaz tikpat labi kā pret citām valstīm, kurām pirms laika bija jāslēdz to novecojošās kodoliekārtas, un es priecājos, ka Komisija to atzīst.
Protams, šajā ekspluatācijas izbeigšanas procesā ir iesaistīts liels daudzums naudas. Ir ļoti svarīgi, lai šie līdzekļi tiktu pienācīgi un efektīvi izmantoti un par tiem atskaitītos. Es domāju, ka Komisija var mūs par to pārliecināt.
Ir svarīgi arī risināt jautājumus par zaudētās enerģijas jaudas aizstāšanu un kompensēšanu. Bulgārijai būs nepieciešama palīdzība jaunas ilgtspējīgas jaudas radīšanā, kas nodrošinās piegāžu drošību un dažādošanu, lai Bulgārija nebūtu atkarīga no vienas ārvalsts jaudas labvēlības.
Miloslav Ransdorf
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Es vēlos teikt, ka "Kozlodujas programmai” nav jākoncentrējas tikai uz apstarotas kodoldegvielas pārvietošanas finansēšanu, energoefektivitātes palielināšanu Bulgārijā un alternatīvo enerģijas avotu finansēšanu.
Pēc manām domām, šī programma jāuzskata arī par ieguldījumu Balkānu ekonomikas un sociālajā stabilitātē. Tas ir tādēļ, ka Balkānu valstis kopumā, ieskaitot Bulgāriju, ir neaizsargāta Eiropas Savienības daļa, kā mums parādīja pašreizējā ekonomiskā krīze. Uzskatu, ka Pievienošanās līguma 30. pantu nedrīkst pārkāpt, kā liecina juridiskās konsultācijas ar cilvēkiem no Eiropas Komisijas. Pat ja šis Pievienošanās līgums vai pasākumi tika izsmelti 2009. gadā, jaunam nolīgumam jāturpina kopības gars, kas noteikts 30. pantā.
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Šovakar mēs diskutējam par kompensāciju, kas jāsaņem Bulgārijai par Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanu. Šī kompensācija ir taisnīga, godīga un laicīga, jo eksperti ir atzinuši, ka zaudējumi, kurus Bulgārija cietusi 1.-4. bloka slēgšanas dēļ, ir daudz lielāki par visām līdz šim izmaksātajām kompensācijām.
Tomēr joprojām ir vajadzīga atbilde uz šādu jautājumu: kāpēc mums vispār bija jānonāk līdz šim punktam, un kāpēc, kā es jau minēju, bija jāslēdz visdrošākie bloki Eiropā, kurus par tādiem atzina nevis kurš katrs, bet visprestižākā aģentūra - Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra? Mani pārsteidz arī niknums, kādu ziņojums par kompensāciju izraisījis Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupā, kura sāka un beidza savas runas ar to, ka jāiznīcina Kozloduja, līdzīgi kā Katons vecākais izteicās par Kartāgu.
Šeit es gribētu vērsties pie Tremopoulos kunga, kam, ja es drīkstu teikt, diez vai pieklājas tā runāt, jo tieši viņa valsts pavisam nesen ir saņēmusi daudz lielāku summu nekā tā, kuru Bulgārija pašlaik prasa, pateicoties tās šantāžai. Tādēļ viņam nevajadzētu tik neatlaidīgi apgalvot, ko Bulgārijai vajadzētu un ko nevajadzētu saņemt.
Tagad mēs redzam dažus Zaļo sagatavotos grozījumus, kuriem ir tikai viens mērķis. Tādēļ Zaļajiem šobrīd ir problēma. Patiesi, viņu problēma ir tā, ka viņi ir veicinājuši oglekļa dioksīda emisiju pieaugumu, kas saistīts ar Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanu. Tagad ar šīm pārmaiņām, kuras viņi pat vēl uzkrītošāk vēlas izmantot, lai atņemtu naudu Bulgārijai un piešķirtu citai teritorijai, viņi patiesībā vēlas slēpt savu vainu. Tādēļ viņi nevar paskaidrot saviem vēlētājiem, kāpēc viņiem, kas ir Eiropas Savienības iedzīvotāji, jāmaksā, lai iegūtu augstākas oglekļa dioksīda emisijas ES. Šajā gadījumā Zaļie ieņem nostājas, kas ir diametrāli pretējas viņu uzskatiem.
Ir arī grozījums, kurā apgalvots, ka Kozlodujai jākalpo par piemēru. Tomēr vienīgā lieta, kurai Kozloduja kalpoja par piemēru, bija tā, ka veci reaktori var būt droši un darboties ļoti labi. Vienīgā lieta, kam tā var kalpot par piemēru no šī brīža, ir brīdinājums: brīdinājums par to, kā politiskas muļķības dēļ valstī var iznīcināt brīnišķīgu, efektīvu un veiksmīgu rūpniecības nozari.
Priekšsēdētājs
Stoyanov kungs, patiesībā jūs žonglējat uz nepieklājības, nepiedienības robežas, parlamentārajā valodā runājot. Es nepārtraucu jūs, jo vēlos parādīt mūsu augstsirdību, jo īpaši mūsu kolēģu no Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas augstsirdību, kuriem, kā es sapratu, jūs uzbrukāt savā runā. Es vēlējos parādīt to, ka mēs spējam klausīties. Tomēr man jāsaka jums, ka jūsu runa man šķita pilnīgi nepiemērota. Ja tas atkārtosies, es jūs pārtraukšu, jo šādi teiktas runas mēs nevēlamies atbalstīt.
Theodor Dumitru Stolojan
Es vēlos pateikties Komisijai, jo, kamēr mēs visi šobrīd esam aizņemti ar krīzi, Komisija joprojām rūpējas arī par citām pastāvošām problēmām. Domāju, ka Bulgārija ir pilnībā pelnījusi saņemt naudu, kas tai tika solīta par šīs kodolelektrostacijas demontāžu.
Esmu kodolelektrostaciju ražotas elektrības aizstāvis un neticu, ka Eiropa spēs sasniegt konkrētos tīras enerģijas mērķus, neceļot kodolelektrostacijas. Tomēr esmu cieši pārliecināts, ka katrai valstij ir tiesības būvēt kodolelektrostacijas, turklāt es domāju, ka mums Eiropas Savienībā ir kolektīva atbildība un solidaritātes apziņa attiecībā uz šo kodolelektrostaciju celtniecībā izvēlētajām tehnoloģijām. Uzskatu, ka šādā gadījumā Eiropas Komisijai vajadzēs izvēlēties pavisam stingru pieeju jaunu kodolelektrostaciju celtniecības projektu vērtēšanai.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Es vēlos sirsnīgi apsveikt referenti Harms kundzi par izcilo darbu. Es atbalstu apspriežamo dokumentu un priekšlikumu piešķirt palīdzību EUR 300 miljonu apmērā Bulgārijai 1.-4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai Kozlodujas kodolelektrostacijā trīs gadu laikā, vienlaikus, protams, pastiprinot uzraudzību pār saņemto līdzekļu izlietojumu. Jāsaka, ka tā ir vienlīdzīgas solidaritātes izpausme, jo citas dalībvalstis - Lietuva un Slovākija - ir līdzīgā situācijā un ir saņēmušas šādu finansiālu atbalstu.
Kodolelektrostacijas 1.-4. bloks kādu laiku nav darbojušies, un ir loģiski, ka to ekspluatācija jāizbeidz. Tas samazinās apdraudējumu apkārtējai videi un palīdzēs mums labāk izmantot darbinieku zināšanas un profesionālo pieredzi. Slēdzot daļu kodolelektrostacijas, tās personāls saskarsies ar jaunām problēmām. No mūsu pieredzes Lietuvā es varu teikt, ka rodas neparedzētas problēmas, kuras ir grūti iekļaut laika grafikos.
Tiesa, lielākā daļa finansējuma jāpiešķir reaktoru ekspluatācijas izbeigšanai, un ir neizbēgams jautājums par apglabāšanas iekārtām. Tomēr tikpat svarīgi ir domāt par cilvēkiem. Es ceru, ka, izmantojot Eiropas Savienības nodrošināto atbalstu, Bulgārijas valdība palīdzēs darbiniekiem un kodolelektrostacijas apkārtnes sabiedrībai piemēroties apstākļu maiņai, un ir ļoti svarīgi palīdzēt viņiem saglabāt un izmantot savu pieredzi citās nozarēs, veicināt jaunu ilgtspējīgu darbvietu radīšanu un pārslēgties uz jauno enerģijas taupīšanas vidi.
Konrad Szymański
(PL) Kozlodujas kodolelektrostacijas četru reaktoru slēgšana, bez šaubām, ir radījusi ļoti lielu deficītu Bulgārijas enerģētikas sistēmā. Tai ir nozīmīga ietekme uz apgādes drošību reģionā, un tā izraisīs oglekļa emisiju palielināšanos, kas varētu rūpēt vismaz dažiem deputātiem šajā zālē. Par spīti tam tiek ierosināts, jo īpaši grozījumos, uzgriezt muguru vienas mūsu dalībvalsts enerģētikas problēmām. Tas ir pretrunā solidaritātes principam, kuram vajadzētu valdīt enerģijas politikā. Tas rada arī iespaidu, ka Parlamentam ir diskriminējoša attieksme pret kodolenerģiju, kas ir pretrunā principam, ka dalībvalstis var brīvi izvēlēties savus enerģijas avotus.
Corina Creţu
(RO) Veids, kādā tiks atrisināts jautājums par Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanu un ekspluatācijas izbeigšanu, nav svarīgs, izņemot to, kā Bulgārija pati risinās šo jautājumu. Tomēr, kā jau šajā zālē tika teikts, ekspluatācijas izbeigšanas process ietekmē arī kaimiņvalstis un var radīt precedentu citām valstīm, kurās līdzīgas iekārtas tuvojas sava darbības cikla beigām.
Es neslēpšu arī faktu, kā jau tika teikts, ka Kozlodujas kodolelektrostacija ir bijusi pastāvīgs Rumānijas iedzīvotāju bažu avots, it sevišķi pēc Černobiļas avārijas. Tādēļ būtu svarīgi, lai ekspluatācijas izbeigšanas process notiktu vienlaikus ar sabiedrības informēšanas kampaņu, kas domāta visām ieinteresētajām pusēm, kurām ir tiesības zināt par šī procesa posmiem, laika grafikiem, katra posma potenciālajiem riskiem, sadalāmo un bīstamo atkritumu aizsardzības veidiem, kā arī par Kozlodujas reģiona ekoloģisko atjaunošanu.
Es vēlos uzsvērt nozīmi, kāda mums jāpiešķir radioaktīvo atkritumu pārstrādei. Tāpēc šim mērķim Bulgārijai piešķirtie līdzekļi jānodrošina periodiski, bez pārtraukumiem. Es šo punktu minu tāpēc, ka izmaksas, lai gan šķiet pietiekami lielas, ir tikai aplēses, jo Bulgārijā nav precedenta tik liela mēroga kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanai. Vēlos nobeigt, izsakot cerību, ka ar pietiekamu finansējumu un akurātu plānošanu, kā arī visu šā reģiona attiecīgo iestāžu pārraudzībā ekspluatācijas izbeigšanas process būs piemērs labai Eiropas fondu izmantošanai.
Zigmantas Balčytis
(LT) Pievienojoties Eiropas Savienībai, dažas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis pievienošanās līgumos uzņēmās saistības, kuras bija gan politiski, gan ekonomiski grūtas, saistības izbeigt kodolelektrostaciju ekspluatāciju un nodrošināt drošu apiešanos ar kodolatkritumiem. Tās ir no kodolenerģijas atkarīgas valstis, un tās mantoja kodolelektrostacijas, kuras neatbilst ES drošības standartiem un pašlaik spēkā esošajām prasībām, un, protams, nespētu pašas iegūt finansējumu, kas nepieciešams kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanai. Eiropas Savienībā ir spēkā stingras prasības, kas regulē ekspluatācijas izbeigšanas un demontāžas darbu veikšanu, un finanšu un ekonomiskā krīze traucē šīm kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanā iesaistītajām dalībvalstīm veikt ekspluatācijas izbeigšanas un degvielas apglabāšanas darbus pienācīgi un paredzētajā laikā. Komisijas bažas par izlietotās kodoldegvielas pārstrādi ārpus ES dalībvalstīm ir pilnībā saprotamas, jo tas var arī apdraudēt mūsu nākamās paaudzes. Tādēļ es atzinīgi vērtēju Komisijas lēmumu piešķirt papildu atbalstu Bulgārijai no Eiropas Savienības budžeta, jo ir skaidrs, ka bez Kopienas atbalsta tai, tāpat kā Lietuvai, būtu neiespējami nodrošināt ekspluatācijas izbeigšanas pasākumu īstenošanu prasītajā apjomā, Kopienas kopējās drošības politiku vai pasākumus, kas nepieciešami Eiropas iedzīvotāju drošībai un apkārtējas vides aizsardzībai.
Günther Oettinger
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, cienījamie deputāti! Es vēlos pateikties jums par atklātajām debatēm par šo delikāto tematu.
Nobeigumā es vēlos uzsvērt - Komisija ļoti atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā paustā pieeja kopumā ir pozitīva, un faktu, ka Parlaments ir vienisprātis ar Komisiju par to, ka Bulgārijai jāsaņem turpmāks atbalsts EUR 300 miljonu apmērā līdz 2013. gadam. Komisija ir gandarīta arī par to, ka mēs varam turpināt pievērsties atbalsta sniegšanai drošiem demontāžas pasākumiem un ka Parlaments uzskata - projekti enerģētikas nozarē ir pelnījuši mūsu atbalstu.
Mēs varam apliecināt, tāpat kā agrāk, ka finansējums tiks izmantots paredzētajam mērķim, un mēs plānojam ieviest uzticamus kontroles mehānismus. Mēs ņemam vērā jūsu priekšlikumus un grozījumus. Esmu pārliecināts, ka Padome ņems vērā Parlamenta nostājas, ja vien tās varēs palīdzēt uzlabot regulas mērķu skaidrību.
Jūsu vienošanās par turpmāku finansējumu demontāžas darbam simbolizē Eiropas Savienības solidaritāti ar Bulgāriju. Drošība ir visaugstākā prioritāte kodolelektrostaciju demontāžas procesā, un tas ir uzsvērts paziņojumā.
Vēlos vēlreiz pateikties jums par darbu un arī Harms kundzei par šo ziņojumu.
Rebecca Harms
referente. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Debašu nobeigumā es vēlreiz vēlos teikt, ka kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšana Lietuvā, Slovākijā un Bulgārijā pamatojas uz starptautiskiem atzinumiem. Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) pārbaudīja šos reaktorus, kam ir tāds pats projekts kā Černobiļas reaktoriem, un nesaskatīja iespēju pārveidot tos atbilstoši drošības standartiem, kuri bija spēkā vecajā Eiropas Savienībā. Tas bija gudrs lēmums, kurš apliecina, ka mēs esam pauduši savu solidaritāti ar Lietuvu, Slovākiju un Bulgāriju un, jau ņemot vērā rītdienas lēmumu, esam izturējušies pret tām vienlīdzīgi attiecībā uz ekspluatācijas izbeigšanas izmaksām.
Turklāt es vēlos vēlreiz norādīt, ka neviena no šīm valstīm un neviena cita valsts Rietumeiropā vai citur pasaulē vēl nav atradusi drošu risinājumu ļoti radioaktīvu atkritumu galīgajai apglabāšanai. Šis uzdevums vēl joprojām nav atrisināts, lai gan daudzas valstis tagad ir ieguldījušas miljardus šajā nozarē un jau 30 gadus meklē drošus risinājumus. Tās ir debates, par kurām būtu jādomā cilvēkiem, kuri sevišķi atbalsta augsta riska kodolenerģijas tehnoloģijas, jo šobrīd kodolatkritumu apglabāšana, pēc manām un Eiropas iedzīvotāju vairākuma domām, rada lielu un neatrisinātu apdraudējumu, kas ir spēcīgs arguments pret kodolenerģijas turpmāku izmantošanu. Mēs arī turpmāk diskutēsim par to ar Oettinger kungu. Paldies jums par uzmanību.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks rīt (ceturtdien, 20. maijā) plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Eija-Riitta Korhola  
1999. gadā Eiropas Komisija, rīkojoties Eiropas Savienības vārdā, lika Bulgārijai slēgt četras no tās sešām kodolelektrostacijām kā priekšnoteikumu pievienošanās sarunām. Komisija kādu laiku apgalvoja, ka minētie reaktori atbilst finansiālai uzlabošanai. Saskaņā ar nolīgumu divi reaktori tika slēgti 2002. gadā, bet nākamie divi - 2006. gadā. Pēc tam, kad tika ieguldītas ievērojamas summas un veikti vairāki neatkarīgi vērtējumi, konstatēja, ka reaktori atbilst visiem drošības kritērijiem un saskaņā ar Padomes Kodoljautājumu darba grupas atzinumu papildu pārraudzība nav nepieciešama. Bulgārija bija kļuvusi par elektrības neto eksportētāju uz visām tās kaimiņvalstīm un dažreiz sedza 100 % reģiona elektrības deficīta. Atlikušie bloki tomēr tika slēgti saskaņā ar nolīgumu, reģions cieta no elektrības daudzuma samazināšanās, un rezerves elektrostacijas palielināja siltumnīcefektu izraisošo gāzu daudzumu. Es personīgi uzdevu jautājumu Komisijai un Padomei, pamatojoties uz Van Orden kunga ziņojumu par Bulgārijas Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai pieteikumu un tā 33. pantu. Tajā Eiropas Parlaments prasīja Padomei elastīgāk pārskatīt slēgšanas datumus, līdz tiktu uzbūvēta jauna paaudze, kas nepalielinātu emisijas, un tas nenotiktu pirms 2011. gada. Tomēr atbilde bija noliedzoša, un tā vietā ES izrādīja solidaritāti ar Bulgāriju, sniedzot ievērojamu finansiālo atbalstu. Tādēļ ir tikai taisnīgi turpināt sniegt atbalstu ilgāk, nekā bija plānots, jo elektrības ražošanas jaudas zaudēšana, nemaz nerunājot par citiem saspīlējumiem reģionā, ir bijusi Bulgārijai ekonomiski un sociāli nopietna. Tomēr mums pavisam godīgi jājautā, vai no šiem milzīgajiem finanšu ieguldījumiem varēja izvairīties, ja Komisija un Padome būtu pārskatījušas to neelastīgos un apšaubāmos nosacījumus.
Franz Obermayr  
Pievienošanās sarunu laikā 2005. gadā Bulgārija apņēmās slēgt 1.-4. bloka reaktorus Kozlodujas kodolelektrostacijā un pēc tam izbeigt to ekspluatāciju. Sākotnēji ES plānoja nodrošināt finansiālu atbalstu ekspluatācijas izbeigšanas procesam līdz 2009. gadam. Tagad finansiālās palīdzības sniegšana ir pagarināta līdz 2013. gada beigām, un kopumā būs pieejami EUR 300 miljoni. Protams, ir nepieciešams sniegt atbalstu Bulgārijai Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas laikā un palīdzēt risināt ar to saistītās finansiālās un apkārtējās vides problēmas, tādas kā droša radioaktīvo atkritumu apglabāšana, atjaunīgo enerģijas resursu izmantošanas veicināšana un darbinieku pārkvalificēšana. Tomēr finansiālajai palīdzībai jābūt saistītai ar precizētu dažādu plānu sadalījumu, stingru finanšu kontroli un regulāru finanšu izlietojuma pārraudzīšanu. Naudu nedrīkst neoficiāli izmantot, lai sniegtu finansiālu atbalstu otrai Bulgārijas kodolelektrostacijai Belenē. Bulgārija pašlaik meklē Eiropas ieguldītājus Belenei, un iespēja izmantot ekspluatācijas izbeigšanas naudu šim mērķim nāk pašā laikā. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka tas notiek. Tādēļ ir svarīga Komisijas, Eiropas Parlamenta un Eiropas Revīzijas palātas rūpīga ziņošana un vispusīga izpēte uz vietas.
Silvia-Adriana Ţicău  
rakstiski. - (RO) ES ir atkarīga no enerģijas importa, kurš ir 53 % no tai nepieciešamā enerģijas daudzuma. Lai mazinātu atkarību no enerģijas importa, dažas dalībvalstis ir pieņēmušas vērienīgas stratēģijas kodolenerģijas un enerģijas no atjaunīgiem avotiem izmantošanai. Kodolenerģija patlaban rada 28 % no visas ES patērētās elektroenerģijas un ir lielākais enerģijas avots Beļģijā, Francijā, Lietuvā, Slovākijā un Zviedrijā. Kodolenerģijas ražošana nerada oglekļa dioksīda emisijas, nemaz nerunājot par to, ka mājsaimniecību ikmēneša rēķini par patērēto enerģiju ir zemāki dalībvalstīs, kurās izmanto kodolenerģiju. Tomēr ES izvirza ļoti stingras prasības drošai kodolelektrostaciju izmantošanai un kodolatkritumu apstrādei. Stingri pasākumi un augsti standarti kodolelektrostaciju drošībai un cieša vietējo, reģionālo, valstu un Eiropas iestāžu sadarbība nodrošina nosacījumus drošai kodolenerģijas izmantošanai ES. Komisijas iesniegtā regula garantē godīgu attieksmi pret Bulgāriju, piešķirot tai finansiālu atbalstu līdz 2013. gadam, lai tā izbeigtu kodolelektrostaciju ekspluatāciju, un šie pasākumi bija paredzēti pievienošanās līgumos. Kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšana prasa ilgtermiņa finanšu plānošanu, kas turpinās līdz vietas pilnīgai atjaunošanai un visu radioaktīvo atkritumu un izmantotās degvielas drošai apglabāšanai.
