Gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekme uz vidi (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Lūgumrakstu komitejas vārdā iesniedza M. Libicki, par plānotā gāzes vada Baltijas jūrā, kam jāsavieno Krievija un Vācija, ietekmi uz vidi (lūgumraksti 0614/2007 un 0952/2007).
Marcin Libicki
referents. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, šodienas debates ir ļoti īpašas, jo to pamatā ir Eiropas Savienības parasto iedzīvotāju prasība. Es vēlētos apsveikt zāles balkonā sēdošos, kas ir šodienas debates pamatā esošā lūgumraksta autori. Starp klātesošajiem ir Krzysztof Mączkowski, kas pārstāv daudzas ekoloģijas organizācijas, un, manuprāt, arī R. Morkunaite no Lietuvas. Lūgumrakstu ir parakstījuši gandrīz 30000 cilvēku. Lūgumrakstu komiteja turpina saņemt parakstus. Šīm debatēm neapšaubāmi seko līdzi miljoniem cilvēku un visu Baltijas jūras valstu sabiedrība.
Šī lūgumraksta vēsture Eiropas Parlamentā ir bijusi tāda, ka vispirms mums bija virkne diskusiju par šo jautājumu Lūgumrakstu komitejā. Šo diskusiju pamatā bija ārkārtīgi spēcīgas lūgumraksta autoru publiskās uzstāšanās. Kopumā mums bija piecas debates par šo jautājumu. Tāpat mēs rīkojām publisku uzklausīšanu. Publiskās uzklausīšanas laikā pasaulē atzīti zinātnieki pārrunāja un atbalstīja lūgumraksta iesniedzēju pausto: ka draudi Baltijas jūras dabiskajai videi ir šausmīgi un to, vai tas vispār ir noderīgi uzņemties šādu risku šādā milzīgā ieguldījumā. Kamēr šīs diskusijas notika Lūgumrakstu komitejā un kad Eiropas Parlaments piekrita šī jautājuma publiskai apspriešanai, kas tieši šobrīd notiek, papildu debates notika Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā un Ārlietu komitejā. Apstiprināšanai iesniegtos tekstus Lūgumrakstu komiteja un abas pārējās komitejas atbalstīja deviņdesmit procentu apmērā.
Tikai tad šī ziņojuma un tajā iekļauto argumentu pretinieki un kritiķi pēkšņi kļuva ļoti aktīvi. Lūgumrakstu komitejai pēkšņi tika iesniegti 180 grozījumi. Gandrīz visi šie grozījumi tika noraidīti. Līdzīga pieredze bija arī padomdevēju komitejām. Tas liecina par milzīgu uzbrukumu no Nord Stream puses - tas ir vienīgais veids, kā to raksturot. Mēs saņēmām Nord Stream sagatavotus balsošanas norādījumus; tas notika Lūgumrakstu komitejā. Es strādāju Eiropas Parlamentā četrus gadus, un es pirmo reizi pieredzēju, kad kāds, kas iesaistīts lobēšanā, faktiski saka deputātiem, kā balsot, un iesniedz neskaitāmus grozījumus: atturieties šajā jautājumā, balsojiet "par” šajā jautājumā, balsojiet "pret” šajā jautājumā.
Šodienas debašu pamatā ir 40 dažādi atzinumi un ekspertu ziņojumi. Dāmas un kungi, šajā apsvērumā ir trīs puses: parastie ES iedzīvotāji, milzīgs politiskais un ekonomiskais kapitāls un Eiropas Parlaments. Eiropas Parlamentam ir jāaizstāv parasto Eiropas Savienības iedzīvotāju intereses. Ņemsim vērā pieredzi, kas gūta referendumos Francijā, Nīderlandē un Īrijā. Mēs vēlamies iegūt parasto iedzīvotāju uzticību Eiropas Savienībai, un es ceru, ka tāda būs visu Parlamenta deputātu attieksme.
Es vēlētos pateikties visiem, kas mums palīdzēja nodrošināt, ka šīs debates šodien faktiski noteikt. Es vēlētos pateikties Foltyn-Kubicka, kas šeit Eiropas Parlamentā sagatavoja brīnišķīgu izstādi par Baltijas jūru, M. Cashman, kurš ir Lūgumrakstu komitejas pirmais priekšsēdētāja vietnieks, un C. Beazley, kurš ir Eiropas Parlamenta Baltijas Eiropas intergrupas priekšsēdētājs. Tāpat es vēlētos pateikties Lūgumrakstu komitejas sekretariātam, tostarp David Lowe, Karen Chioti un Silvia Cannalire, kā arī tiem, kas man ir devuši padomu, snieguši palīdzību un sadarbojušies: Szymon Szynkowski, Norbert Napierajów, Wojciech Danecki, Witold Ziobrze un Michał Krupiński. Tie ir cilvēki, kas ir devuši vislielāko ieguldījumu šajā darbā.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētājam M. Libicki par viņa ziņojumu, kas mums ļauj diskutēt par šī milzīgā projekta - 1200 km garā dabasgāzes cauruļvada, kurš šķērsos seklo Baltijas jūru - ietekmi uz visi. Tas nav tikai tāpēc, ka tas ir nozīmīgs projekts, kas rada daudz jautājumu par vides aizsardzību Baltijas reģionā, bet arī tāpēc, ka tas ir pirmais no daudziem līdzīgiem projektiem, kuri tiek plānoti nākotnē.
Projekts dažu pēdējo mēnešu laikā jau ir piesaistījis ievērojamu plašsaziņas līdzekļu un politiķu uzmanību visā Baltijas reģionā. Tas ir ticis pārrunāts daudzos forumos un daudzās iesaistītajās valstīs.
Kā pieminēja M. Libicki, tas janvārī tika pārrunāts arī Eiropas Parlamentā publiskā uzklausīšanā, ko organizēja Lūgumrakstu komiteja un kurā es piedalījos kopā ar savu kolēģi komisāru A. Piebalgu, kurš ir atbildīgs par enerģētikas jautājumiem. Komisārs A. Piebalgs sniedza pārskatu par Eiropas Savienības izredzēm attiecībā uz dabasgāzi un uzsvēra, ka Eiropas Savienības vajadzība pēc gāzes strauji palielinās, kamēr gāzes ražošana Eiropas Savienībā dramatiski samazinās un tiek izmantoti krājumi.
Mūsu Eiropas enerģētikas politika uzsver steidzamo vajadzību veicināt energoefektivitātes uzlabošanu un atjaunīgus enerģijas avotus, un mēs strādājam, lai sasniegtu šo mērķi.
Tomēr joprojām būs vajadzīgs ievērojams dabasgāzes importa palielinājums, lai apmierinātu Eiropas enerģijas vajadzības turpmākajās desmitgadēs. Papildu infrastruktūrai, piemēram, dabasgāzes cauruļvadiem un sašķidrinātas dabasgāzes termināliem būs nozīmīga loma, apmierinot Eiropas patērētāju vajadzības un nodrošinot pastāvīgas piegādes. Nord Stream cauruļvads ļaus palielināt dabasgāzes piegādes no Krievijas.
Kā jūs zināt, Eiropas Parlaments un Padome 2006. gada septembrī pieņemtajās Eiropas energotīklu pamatnostādnēs ir apzinājušās vajadzību būvēt jaunu infrastruktūru Krievijas gāzes transportēšanai uz Eiropas Savienību. Es īpaši norādu uz Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. 1364/2006. Pamatnostādnes precizēja noteiktus prioritārus projektus, un šis projekts ir klasificēts kā Eiropas interesēs esošs projekts un tādējādi kā augstākā prioritāte. Ja ietekmes uz vidi pētījumā tiks izdarīti pozitīvi secinājumi, Nord Stream cauruļvads būs Eiropas interešu projekts.
Mans viedoklis Eiropas Parlamenta uzklausīšanas laikā janvārī bija tāds, ka šim projektam tāpat kā jebkuram citam projektam ir jāievēro visi attiecīgie starptautisko un Kopienas tiesību aktu vides noteikumi tā būvniecības, darbības un uzraudzības posmā. Šo viedokli es vēlos paust arī šodien.
Saskaņā ar starptautiskajiem un Kopienas tiesību aktiem pēc tam projekta īpašniekam, proti, Nord Stream AG ir jāpiesakās uz īstenošanas atļauju vai būvniecības atļauju tajās valstīs, kam ir jurisdikcija pār veicamajiem darbiem, proti, Vācijā, Dānijā, Somijā un Zviedrijā. Tomēr īstenošanas atļauja šādiem projektiem tiek piešķirta saskaņā ar ietekmes uz vidi novērtējuma procedūru. Tas ir noteikts arī iepriekš minētajās Eiropas energotīklu pamatnostādnēs. Ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras ir noteiktas gan Kopienas, gan starptautiskajos tiesību aktos. Pārrobežu līmenī pastāv attiecīga ES direktīva, kā arī Espo Konvencija.
Espo Konvencija ir daļa no Kopienas acquis, ņemot vērā, ka gan Kopiena, gan dalībvalstis to ir parakstījušas. Šajā gadījumā tiek piemērotas gan Kopienas, gan valstu tiesību aktu procedūras. Projekta pārrobežu raksturs nozīmē to, ka Espo Konvencija ir stingri jāievēro, bet iesaistītajām dalībvalstīm pirms piešķirt īstenošanas atļauju ir pareizi jāpiemēro direktīvas par ietekmes uz visi novērtējumu noteikumi.
Ietekmes uz vidi procedūra, pamatojoties uz Espo Konvenciju, tika uzsākta ar projekta atklāšanu 2006. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju dažādos forumos un sanāksmēs ar sabiedrības un kompetento iestāžu piedalīšanos dažādās dalībvalstīs ir pārrunāti neskaitāmi pētījumi, ziņojumi un jautājumi.
Kā ir noteikts Espo Konvencijā, darbuzņēmējam vai projekta īpašniekam ir jānodrošina piemēroti dokumenti attiecībā uz ietekmi uz vidi. Vienlaicīgi valstij, kas ir pilnvarota piešķirt īstenošanas atļauju, izcelsmes valstij, izcelsmes pusei, kā tā ir minēta Espo Konvencijā, ir šādi divi pienākumi:
Pirmkārt, tām ir jārisina sarunas ar vides iestādēm un skarto sabiedrības daļu un, otrkārt, tām ir jāuzsāk sarunas ar iesaistīto pusi vai pusēm, proti, kaimiņvalstīm, ko var skart projekta pārrobežu ietekme. Šajā gadījumā iesaistītās puses ir trīs Baltijas valstis un Polija.
Tādēļ ietekmes uz vidi procedūras pienācīga ievērošana nozīmē to, ka gan kompetentajām iestādēm, gan sabiedrībai ir jānovērtē un jāpārrunā visas intereses, jautājumi un svarīgās domstarpības, piemēram, tās, kas minētas ziņojumā, kuru mēs šodien pārrunājam.
Pašreizējā posmā ir pāragri uzsvērt jebkādu iespējami negatīvu ietekmi uz vidi, ko nevar mazināt vai no kuras nevar izvairīties, kā noteikts ietekmes uz vidi tiesību aktos. Faktiski galīgais ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojums vēl nav sagatavots. Tādēļ vides iestādēm vēl nav bijusi iespēja analizēt un novērtēt visu tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai sniegtu atbildes uz visiem pamatotajiem jautājumiem.
Izcelsmes valstīm ir likumīgas tiesības pieprasīt jebkādu papildu informāciju, ko tās uzskata par vajadzīgu, lai varētu piešķirt īstenošanas atļauju, ja tās to nolemj darīt; piemēram, Zviedrija to jau ir izdarījusi, kad projekta īpašnieks iesniedza oficiālu pieprasījumu, lai izpildītu valsts tiesiskās prasības.
Tomēr iesaistītajām pusēm arī ir likumīgas tiesības nodrošināt, ka to rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai apmierinātu savas vajadzības. Es tiku informēts, ka visas iesaistītās puses, proti, gan izcelsmes puses, gan iesaistītās puses regulāri rīko sanāksmes un diskusijas par notikumu attīstību ietekmes uz vidi procedūrā, pamatojoties uz Espo Konvenciju.
Ir sagaidāms, ka galīgais ietekmes uz vidi ziņojums tiks sagatavots līdz gada beigām. Kad tas būs iesniegts, notiks oficiālas sarunas, un tās noteiks galīgo lēmumu par to, vai tiks piešķirta īstenošanas atļauja.
Es sagaidu, ka kompetentās iestādes visās dalībvalstīs, kas ir pievienojušās Espo Konvencijai, pildīs savus pienākumus un uzņemsies savu atbildību.
Krievija, kas ir parakstījusi Espo Konvenciju, bet nav tai pievienojusies, tomēr ir piekritusi ievērot tās noteikumus.
Nobeigumā es vēlētos uzsvērt, ka mēs sekojam līdzi notikumu attīstībai un ka mēs uzturam sakarus ar Espo Konvencijas atbildīgajām pusēm, ar iesaistītajām pusēm un darbuzņēmēju. Attiecībā uz darbuzņēmēju Komisijas iestādes ir skaidri noteikušas, ka ir jāievēro visi pienākumi, kas attiecas uz vajadzīgo informāciju un pārredzamību.
(Aplausi)
Christopher Beazley
Priekšsēdētāja kungs, komisār, M. Libicki, dāmas un kungi, jūs sapratīsiet, ka šis ziņojums ir ļoti svarīgs ne tikai Parlamentam, bet arī sabiedrībai kopumā, kā M. Libicki jau teica.
Ārlietu komitejas atzinuma sagatavotājs. - 30000 parakstu parāda interesi par Baltijas jūras piekrasti; Baltijas jūra ir raksturota kā jūra, kas iet bojā piesārņojuma dēļ. Tā ir ļoti sekla. Tās dzelmē joprojām atrodas militārie kuģi no Otrā pasaules kara. Jautājums ir šāds: vai tas tiešām ir pats saprātīgākais būvēt enerģijas cauruļvadu cauri šai konkrētajai Eiropas Savienības daļai?
Man ir tas gods rakstīt atzinumu Ārlietu komitejai, kā arī par vides jautājumiem, kurus ir izskatījusi Lūgumrakstu komiteja; tāpat mēs bijām noraizējušies par Komisijas tikko pieminētā vides novērtējuma pētījuma raksturu.
Komisār, vai savā atbildē jūs varētu apstiprināt, ka jūs pieņemsiet Parlamenta ierosināto M. Libicki ziņojuma 20. punktu, kurā jūs un Komisija tiek aicināta veikt neatkarīgu vides novērtējumu? Pastāv bažas, ka gadījumā, ja ierosinātāji pilnvaros vides novērtējumu, tam var trūkt objektivitātes.
Tāpat mēs aicinām visas Baltijas jūru piekrastes valstis - visas deviņas, tostarp Krieviju - pilnībā iesaistīties konsultācijās un šāda cauruļvada apsaimniekošanas un drošības nodrošināšanā, lai kur tas tiktu būvēts. Komisija jau ir uzsvērusi starptautisko un Eiropas tiesību aktu atzīšanas nozīmīgumu, un mēs vēlētos papildināt, ka ir vajadzīga arī uzņēmuma atbildība. Ir jāiegādājas pienācīga apdrošināšana, lai segtu jebkādu iespējamu projekta radītu risku vai kaitējumu tā būvniecības laikā vai pēc tam.
Visbeidzot, mēs uzstājam uz uz to lai tiktu ievērots savstarpīguma princips. Krievijas partneru vakardienas neveiksmīgais mēģinājums atstādināt BP-TNK izpildpersonu nevēsta neko labu par savstarpējo sapratni starp ES un Krievijas uzņēmumiem. Mēs cenšamies sasniegt līdzsvaru šajā sakarā, bet mēs arī vēlamies, lai Komisija ļoti uzmanīgi sekotu līdzi šim projektam, un, kā jau referents norādīja un kā divi komisāri izteicās uzklausīšanā, pašreizējais ierosinājums, kādu to iesniedzis Nord Stream, nav pieņemams.
Es vēlētos nobeigt, sakot, ka mana grupa balsos par M. Libicki ziņojumu.
Andres Tarand
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinuma sagatavotājs. - (ET) Vienīgā neatrisinātā diskusija par Baltijas gāzes cauruļvada būvniecību ir diskusija attiecībā uz vides aizsardzību. Šveices uzņēmums Nord Stream neiesniedza ietekmes uz vidi novērtējumu atļautajā termiņā, kā rezultātā Eiropas Parlamentam bija jābalso neinformēti.
Tāpat ir kļuvis skaidrs, ka Nord Stream pilnvarotajā ietekmes uz vidi novērtējumā jaunās pētniecības problēmas tika iekļautas tikai pēc tam, kad Parlaments norādīja uz milzīgajiem trūkumiem tā pētniecības plānos. Svarīgākā ar IVN saistītā problēma ir tādu desmitu karakuģu atliekas un to munīcija, kas tika nogremdēti kaujā Somu līci 1941. gada augustā; šo faktu Krievijas Domes deputāts Andrei Klimov atzina tikai pirms desmit dienām.
Tomēr pagājušajā gadā tika ziņots, ka maršruts ir pilnībā tīrs. Īpaša uzmanība ir jāpievērš fosfora ietekmei, kad tiek izjauktas grunts nogulas: lai gan IVN ir minēts, ka tam nav nekādas ietekmes uz eitrofikāciju, pastāv atšķirīgi viedokļi. Tāpat mums ir jāparedz dioksīnu un smago metālu ietekme. Smagie metāli ir būtiski pārtikas pagatavošanā, izmantojot zivis, kurās ir cilvēkiem indīgas vielas. Mēs jau zinām, ka šo vielu un radioaktivitātes līmenis Baltijas jūrā jau šobrīd ir augsts.
Rihards Pīks
Paldies, priekšsēdētāja kungs! Runājot par šo projektu un par Libicki kunga ziņojumu, es gribētu atzīmēt, ka principā šajā projektā ir jāņem vērā trīs aspekti. Pirmais - tas ir ekonomiskais aspekts. Un te ir skaidrs, ka energoresursi ir vajadzīgi gan Vācijai, gan Eiropai, un no šī viedokļa šāds gāzes vads no Krievijas ir vajadzīgs, jo Krievijai ir šie gāzes resursi. Otrs ir politiskais aspekts. Kā šis projekts tika gatavots - mēs visi zinām, ka viņš bija ar tādu lielu politisko aizmuguri, pirms vēlēšanām, bez konsultācijām ar valstīm, uz kurām var iedarboties gan ekonomiski, gan no vides viedokļa.
Otrkārt, kā mēs zinām, tad atbilstoši Eiropas Savienības stratēģijai enerģētikas jomā ir paredzēta energolīniju savienojamība. Un šeit nav nekas tamlīdzīgs paredzēts, tātad faktiski viņš neatbilst mums jau tagad akceptētai Eiropas Savienības stratēģijai par energosolidaritāti, energodrošību.
Un, treškārt, ir vides aspekts, par ko konkrēti ir M. Libicki ziņojums. Kā mēs zinām, pēc Pasaules Vides fonda ziņojuma no desmit vispiesārņotākajām Pasaules okeāna vietām septiņas atrodas Baltijas jūrā. No šī viedokļa man liekas, ka ļoti maz diskutēts - es pieļauju, protams, kompānijas, kas realizē šo projektu, ir rēķinājušas un diskutējušas - bet publiski nav diskutēts otrs alternatīvais variants - likt šo gāzes vadu pa zemes ceļu. Līdz ar to būtu arī daudz vieglāk atrisināma savienojamība, un faktiski divi aspekti - vides aspekts un politiskais stratēģiskais - būtu izslēgti. Paldies!
Lasse Lehtinen
PSE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, ziņojumā izskatītais lūgumraksts attiecas uz vidi, bet notikušajās diskusijās mēs pamanījām, ka gāzes cauruļvada projektam ir dimensijas, kas neattiecas uz vidi.
Uzticoties Parlamenta ietekmei, mēs pieturamies pie rezolūcijā minētajiem faktiem. Fakts ir tāds, ka ES ir vajadzīga Krievijas gāze un ka Krievijai pat vēl vairāk ir vajadzīgi Eiropas patērētāji.
Otrs fakts ir tāds, ka projektu, kas šobrīd tiek pārrunāts, ES apstiprināja kā daļu no TEN programmas. Tas ir milzīgs būvniecības projekts, kura īstenošanai var būt kaitīga ietekme uz Baltijas reģiona ekosistēmu.
Tādēļ ir svarīgi sagatavot objektīvus vides ziņojumus, lai varētu konstatēt risku un salīdzināt to ar ieguvumiem. Neviens projekts nav bez riska.
Mūsu grupas ierosināto ziņojuma grozījumu pamatā ir princips, ka netiks noteiktas koncesijas par vidi, bet netiks arī ieviesti mākslīgi šķēršļi.
Tāpat tas ir fakts, ka lielākā vides problēma, ar ko šobrīd saskaras Baltijas reģions, ir kaimiņvalstu lauksaimniecība, un naftas pārvadāšana ar kuģi, kas kļūst arvien izplatītāka, rada reālus draudus. Tomēr šajā ziņojumā mēs nerunājam par šīm problēmām.
Tāpat tas ir fakts, ka sarunas par cauruļvadu ir kļuvušas politiskas tādā mērā, ka pastāv risks, ka pats jautājums kļūs otršķirīgs. Bijušā prezidenta V. Putin piezīme, ka Krievijas flotei ir jāaizsargā arī finanšu intereses, neveicina uzticības veidošanos. Enerģijas izmantošana politiskā spiediena izdarīšanai nav civilizēts starptautiska dialoga risināšanas veids.
Somija ir saskārusies ar spiedienu no Krievijas puses, kas izpaužas kā nodeva kokmateriāliem, bet vismaz pagaidām Somijas valdība nav saistījusi šo jautājumu ar gāzes cauruļvada projektu.
Krievija nav ratificējusi Espo Konvenciju par Baltijas reģionu. Krievijai ir jāizvirza prasība to izdarīt, pirms cauruļvada būvniecība var sākties.
Diana Wallis
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, tas ir ārkārtīgi svarīgs daudzpusīgs ziņojums, un tajā ir izskatīta virkne ļoti sarežģītu Eiropas jautājumu, tostarp vides jautājumi. Tas ir ievērības cienīgi, ka tas ir nonācis mūsu rīcībā ar Lūgumrakstu komitejas palīdzību, un šī komiteja ir jāuzslavē par to, ka tai ir izdevies apvienot visus Parlamenta viedokļus ar uzklausīšanu un šī ziņojuma palīdzību, lai mēģinātu iegūt kopēju viedokli.
Manas grupas pamatprincips, izskatot šo ziņojumu, lielā mērā bija mēģināt virkni Eiropas atbilžu piemērot Eiropas problēmām. Būtībā cauruļvads uzsver vajadzību, ja vien mums vispār vajadzēja to uzsvērt, pēc Eiropas pieejas energoapgādei.
Tas nav piemēroti, ka dažādas valstis veic dažādus darījumus ar dažādiem partneriem. Mums ir vajadzīga Kopienas reakcija, ko uzsver solidaritātes princips.
Ir daudz runāts par vidi, un komisārs ir sniedzis dažas labas atbildes attiecībā uz Eiropas vides tiesību aktiem un starptautiskajām tiesiskajām saistībām, bet mums ir jāveicina uzticēšanās šajā jautājumā; mums cik vien iespējams ir jānodrošina, ka tiek stingri ievēroti Eiropas standarti un ka tiek īstenota koordinēta, saskanīga Eiropas pieeja vides jautājumiem.
Tad, protams, mēs nonākam pie ārkārtīgi sarežģītā jautājuma par ES un Krievijas attiecībām. Šī ir unikāla iespēja: Baltijas jūras reģionā galējos ziemeļos mums ir Ziemeļu dimensijas partnerība. Izmantosim šo instrumentu, kas ir viens no panākumu avotiem ES un Krievijas attiecībās, lai veicinātu darbu šajā sakarā.
Visbeidzot, es atstāšu jūs ar šo pozitīvo domu. Manā vēlēšanu apgabalā Jorkšīrā ir mazs ciemats, kas šobrīd ir savienots ar mazu ciematu Norvēģijā, izmantojot milzīgu zemūdens gāzes cauruļvadu, kas uzbūvēts cauri Ziemeļjūrai. Tas ir izveidojis attiecības cilvēku starpā, kas pastāvēs ļoti ilgu laiku. Tas ir pozitīvi.
David Hammerstein
Verts/ALE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties referentam, Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētājam M. Libicki. Šobrīd mēs noteikti izskatām lūgumrakstu, ko iesnieguši Eiropas iedzīvotāju, kas pārstāv tūkstošiem cilvēku, kuri ir noraizējušies par gāzes cauruļvada būvniecību, lai savienotu Krieviju un Vāciju.
Jo īpaši zināmā mērā ir jāšaubās par tāda nolīguma starp Krieviju un Vāciju divpusējo raksturu, kurā piedalās tādi uzņēmumi kā Gazprom un E.ON, lai uzbūvētu vienu no pasaules lielākajiem cauruļvadiem. Cauruļvadu tiek plānots būvēt Baltijas jūrā, lai tas nešķērsotu Polijas un Baltijas valstu teritoriju.
Jā, šis projekts ir politisks apvedceļš, un, jā, tas ir apvedceļš, kas ne tikai ļauj izvairīties no jebkurām iespējamām politiskām problēmām, kas saistītas ar būvniecību uz sauszemes, bet arī parāda absolūtu nicinājumu pret ES kopējo enerģētikas politiku, kā arī vājina tās stāvokli attiecībās ar Krieviju. Divpusējie enerģētikas nolīgumi ar Krieviju, kuros nav gandrīz nekādas ES koordinācijas, arī kavē stabilu un vienotu ES ārlietu politiku.
Projekta mērķis ir šķērsot trauslo Baltijas jūru, kas jau ir piesārņota ar toksiskiem produktiem un kurā ir ārkārtīgi ierobežota dabīgā ūdens apmaiņa. Jebkādu negadījumu sekas būtu katastrofālas visām robežvalstīm. Galvenokārt mums ir jāuzstāj uz piesardzības principa apņēmīgu piemērošanu kopā ar vispusīgu vides novērtējumu, lai pārbaudītu visas alternatīvas, kā arī starptautisko noteikumu striktu ievērošanu.
Vislabākais veids, kā garantēt mūsu energodrošību, ir ieviest koordinētu ES politiku ar visstriktākajām vides prasībām.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, gāzes cauruļvads Baltijas jūras dzelmē nozīmē palielinātas klimata pārmaiņas izraisošas emisijas un nopietnus vides draudus jūtīgajai Baltijas reģiona ekosistēmai. Pastāv risks, ka var tikt izjaukts bioloģiskais līdzsvars. Kas var notikt ar visām mīnām, kas izgāztas jūras dzelmē? Plānotais cauruļvads, ja tas tiks pabeigts saskaņā ar plānu, nozīmē milzīgu atkāpšanos no apņemšanās, kas tik bieži tiek pieminēta diskusijās par klimatu. Tomēr visas šīs runas par klimata jautājumu ir nopietni jāņem vērā un tās ir jāīsteno ar konkrētu rīcību un pasākumiem.
Jebkurš pasākums, lai ieguldītu miljardiem eiro dabasgāzes projektā, kavē ārkārtīgi vajadzīgos ieguldījumus atjaunīgos alternatīvas enerģijas avotos un ir pretrunā visiem paziņotajiem nodomiem pārdomāt vides politiku un apturēt klimata pārmaiņas. Baltijas jūrai un klimata jautājumam ir jāpievērš galvenā uzmanība, tādēļ mēs pieprasām, lai Nord Stream pārbaudītu alternatīvu sauszemes maršrutu, pirms pieņemt jebkādu lēmumu par iespējamu turpmāko gāzesvadu - tas ir pilnībā atbilstīgi Zviedrijas valdības šī gada februārī pieņemtajam lēmumam.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Krievijas rīcība nebūt nav pārsteidzoša, jo tā nav Eiropas Savienībā un tai ir savtīgas ekonomiskās intereses būvēt cauruļvadu Baltijas jūras dzelmē un padarīt to neatkarīgu no starpniekiem. Tomēr Vācijas valdības rīcība Berlīnē ir skandaloza un klajā pretrunā Eiropas solidaritātei. Tie vācieši, kas atbalsta Eiropas Savienības projektu un neseno Eiropas Konstitūciju, šķiet izmanto vārdu "Savienība” ļoti selektīvā veidā. Mēs tam nevaram piekrist. Arī jūs, priekšsēdētāj H.-G. Pöttering, kā vissvarīgākais vācietis Eiropas Savienībā neko neesat darījis šajā sakarā. Tā vietā, lai dotos uz tautiešu sanāksmēm, varbūt jūs varētu padomāt par darbībām, kas neradītu naidīgumu Eiropas tautu starpā?
András Gyürk
(HU) Paldies par iespēju runāt, priekšsēdētāja kungs. Dāmas un kungi, temats par gāzes cauruļvadu Baltijas jūrā ir viens no visstrīdīgākajiem jautājumiem kopējā enerģētikas politikā, kas tiek izstrādāta. Daudzi cilvēki ir noraizējušies, ka cauruļvada būvniecība palielinās nevis piegāžu drošību kontinentam, bet gan mūsu neaizsargātību pret Krieviju.
Mēs nevaram zināt, vai cenas būs pieejamākas patērētājiem, vai arī milzīgo ieguldījumu rezultātā tās strauji palielināsies. Un, visbeidzot, nav skaidras atbildes uz jautājumiem par pašreizējo darbakārtību: kāda būs Nord Stream projekta ietekme uz vidi?
Manuprāt, ir būtiski, lai pirms plānotā cauruļvada iegremdēšanas, kas noteiks Eiropas energoapgādi tuvākajās desmitgadēs, tostarp Nord Stream, tiktu veikts piemērots ietekmes novērtējums. Protams, ietekmes uz vidi novērtējumā ir jāiekļauj visi aspekti. Diemžēl mūsu gadījumā nav neviena pilnīga, objektīva novērtējuma, kurā būtu ņemta vērā vides perspektīva.
Tomēr mūsu priekšā esošais ziņojums ievērojami paskaidro bažas par vidi, kuras rodas attiecībā uz cauruļvadu Baltijas jūrā. Manuprāt, tas nav pareizi, ka nav sagatavota detalizēta analīze par precīzu ietekmi uz vidi, kāda var būt jūras dzelmes bagarēšanai 1200 km garumā. Tāpat nav noskaidroti draudi, ko rada neuzsprāgusī munīcija no Otrā pasaules kara, kura atrodas attiecīgajā teritorijā. Tāpat bažas rada tas, ka cauruļvada būvniecības laikā jūrā varētu iekļūt bīstamas ķīmiskās vielas.
Tie ir tik svarīgi jautājumi, ka, manuprāt, ir neiedomājami atbildīgā veidā realizēt projektu, skaidri un pārliecinoši neatbildot uz tiem. Manuprāt, vides aizsardzība un energoapgādes drošība nav savstarpēji izslēdzoši jautājumi. Ja Eiropas Parlaments tiešām vēlas kļūt par iestādi, kas ir tuva ES iedzīvotājiem, tai ir jāņem vērā 30000 paraksti par dažādiem lūgumrakstiem, kas vērš uzmanību uz Baltijas jūrā plānotā cauruļvada vides draudiem, un ir jāsniedz reāla atbilde uz uzdotajiem jautājumiem. Paldies!
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs, šis ziņojums ir sagatavots, pamatojoties uz lūgumrakstu, ko parakstījuši 30000 Eiropas iedzīvotāju. Lūgumrakstu komitejai jau ir bijusi nenovērtējama loma, iekļaujot šo jautājumu Eiropas darba kārtībā. Tas ir būtiski iedzīvotāju uzticībai, ka Eiropa var reāli ar viņiem kopā strādāt viņu vārdā. Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropa arī turpmāk radītu iespaidu, ka tā nodarbojas ar šī ierosinājuma ietekmi uz vidi, tādēļ liels slogs gulstas uz komisāra S. Dimas pleciem.
Mums ir jāparāda, ka mēs spējam aizsargāt iedzīvotāju veselību un mūsu vides ilgtspēju. Absolūtās vajadzības attīstīt energoresursus un to iepirkšanu pamatā ir jābūt ilgtspējīguma principam. Manas grupas sagatavoto šī ziņojuma grozījumu mērķis ir koncentrēt vai drīzāk jāsaka - atkārtoti koncentrēt ziņojumu uz šiem principiem. Es vēršos pie Parlamenta, lai tos atbalstītu.
IVN ir vajadzīgs un obligāts, kā komisārs S. Dimas norādīja, lai atļaujas varētu sniegt likumīgi. Tas, kā mēs risināsim šo jautājumu, ietekmēs notikumu attīstību nākotnē, un mums ir jāatrod pareizais līdzsvars.
Henrik Lax
(SV) Priekšsēdētāja kungs, vismaz divas labas lietas izriet no tā, ka Eiropas Parlaments ir uzsācis debates par Nord Stream lietu. Pateicoties sabiedrības pieprasījumam, kas janvārī tika izteikts Lūgumrakstu komitejā, mēs varam sagaidīt, ka Nord Stream veiks objektīvu un vispusīgu ietekmes uz vidi novērtējumu.
Otra labā lieta ir tāda, ka debašu rezultātā Nord Stream īpašniekiem un Krievijas valdībai ir jāsaprot, ka atļauju būvēt gāzes cauruļvadu var iegūt tikai tad, ja arī Krievija ratificēs Espo Konvenciju. Tas ir priekšnoteikums, ka jānosaka atbildība par iespējamu kaitējumu. Tomēr, kā mēs dzirdējām, būs vajadzīgi arī citi uzticības veicināšanas pasākumi, lai šis projekts kļūtu par stabilu vienojošo saiti starp ES un Krieviju, un mēs ceram, ka tā notiks. Cita starpā, Gazprom arī jāspēj publiski parādīt savu spēju praksē ievērot savas apņemšanās attiecībā uz turpmākajām piegādēm.
Helmuth Markov
- (DE) Priekšsēdētāja kungs, protams, ka gan naftas, gan gāzes cauruļvadu būvniecība ietekmē vidi, un nav nekādas starpības, vai šī cauruļvada maršruts iet caur Ziemeļjūru no Ekofisk līdz Emden, kā tas ir šobrīd, vai arī tas iet no Krievijas uz Vāciju caur Poliju; arī šāds cauruļvads pastāv.
Ir jāveic ietekmes uz vidi revīzijas; ir jāuzsāk plānošanas apstiprinājuma novērtējumi. Tas viss tiek reglamentēts starptautiskā līmenī. Mūsu rīcībā ir Espo Konvencija, kas nozīmē to, ka valstis, caur kuru teritoriju ir plānots izvilkt cauruļvadu, ir atbildīgas par pārbaudi, vai to teritorijā var veikt būvniecības darbus. Es uzticos šīm valstīm, un es esmu pārliecināts, ka šī Konvencija tiks ievērota, un tikai tad mēs varēsim diskutēt par to, vai pastāv alternatīvi varianti ar vienu vai otru maršrutu.
Man dažkārt šķiet, ka tas, ko mēs šobrīd darām, ļoti līdzinās politiskam objektivitātes trūkumam. Tāpēc, ka mums ir politiskā ietekme, mums ir absolūti jābūvē tur cauruļvads. Tas nozīmē ietekmes uz vidi novērtējuma apiešanu. Lūdzu, ļaujiet valstīm un to iestādēm lemt, vai vides prasības tiek pienācīgi ievērotas. Tas ir mūsu kā eiropiešu uzdevums teikt, ka mēs uzticamies attiecīgajām dalībvalstīm.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Priekšsēdētāja kungs, mēs šodien rīkojam šīs debates, jo iedzīvotāji un valdības ir noraizējušies par šī cauruļvada būvniecību. Tie ir noraizējušies, jo jūtīgās Baltijas jūras vide tiek apdraudēta.
Tomēr debates ir kļuvušas ārkārtīgi politiskas. Visi piekrīt, ka mums ir jāievēro visas starptautiskās un vides konvencijas, jo īpaši attiecībā uz jūtīgo Baltijas jūras reģionu. Priekšsēdētāja kungs, šeit notiekošajai politizēšanai nav nekāda sakara ar šo jautājumu. Mums ir jāatzīst, ka mums ir vajadzīga enerģija, ka vietējā ražošana, piemēram, Nīderlandē un citur turpina samazināties, tādēļ mums ir vajadzīga gāze no citiem avotiem. Šī gāze nāk no Krievijas. Būtu bijis daudz labāk transportēt šo gāzi pa sauszemi, bet tas tika padarīts par neiespējamu. Tagad mums ir jāšķērso šis jūtīgais reģions. Tādēļ mans pirmais punkts attiecas uz visu starptautisko un vides konvenciju ievērošanu.
Mans otrais punkts - un es ceru, ka ne visi ir bijuši kurli attiecībā uz to - ir tāds, ka apmierinoša ietekmes uz vidi ziņojuma rezultātā ir jāizsniedz atļaujas. Atļaujas būtu jāizsniedz Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un arī Somijai. Mums tas būs jānovērtē vēlāk pie citas izdevības, kas radīsies gada beigās.
Vēl viens punkts ir tāds, ka mums ir vajadzīgs arī noteikts savstarpīguma līmenis. Mēs esam atkarīgi no Krievijas gāzes, un Krievija ir atkarīga no mūsu gatavības to iegādāties. Es ceru, ka šis savstarpīgums drīz tiks pienācīgi reglamentēts partnerattiecību nolīgumā bez visām politiskajām emocijām, ko izraisa šis projekts. Tad mēs spēsim atrisināt daudzas problēmas.
Victor Boştinaru   -
(RO) Šis ziņojums attiecas uz vides jautājumiem, bet tas nevar un tam nevajadzētu attiekties tikai uz vides jautājumiem.
Pirmkārt, es vēlētos uzsvērt, ka mēs atbalstīsim šo projektu, kas varētu uzlabto Eiropas energoapgādi. Tādēļ es uzskatu par nožēlojamu to, ka Eiropas Savienība vēl nav izstrādājusi kopēju enerģētikas politiku.
Eiropas Savienībai ir vajadzīgi kopēji vides standarti un ne tikai tad, kad runa ir par Nordstream mēroga projektiem. Citās Eiropas daļās tiek plānoti līdzīgi projekti, un šos standartus, par kuriem ir jāvienojas, ir jāīsteno visā ES.
Nordstream būs svarīgs precedents, un mums ir jānodrošina, ka mēs ejam pareizajā virzienā. Šis ziņojums ir Eiropas Parlamenta atbilde uz lūgumrakstu, ko parakstījuši vairāk nekā 30000 iedzīvotāju, un mums nav tiesību ignorēt viņu viedokli.
Cilvēces attīstības vēsturē, jo īpaši rūpniecības laikmetā, ir notikušas patiesas vides katastrofas. Mēs, Eiropas Parlaments, 2008. gada Eiropā neļausim atkārtot šos notikumus.
Johannes Lebech
(DA) Priekšsēdētāja kungs, Baltijas jūra ir ļoti neaizsargāta, un Nord Stream ietekmēs jūras dzelmi un reģiona bioloģisko daudzveidību. Tādēļ es uzskatu, ka visām piekrastes valstīm ir kopīgi jāuzrauga vides drošība un ka Nord Stream ir jāmaksā kompensācija par jebkādu kaitējumu, kas var rasties saistībā ar cauruļvada būvniecību. Tomēr vides problēma nav vienīgais strīda jautājums ar Nord Stream. Tāpat trūkst uzticības starp Krieviju un Baltijas jūras reģiona valstīm. Krievija ir pazīstama ar to, ka tā ir atkārtoti izmantojusi enerģētikas politiku kā politisku instrumentu. Turklāt daudzas Baltijas jūras reģiona valstis uzskata Nord Stream par skaidru Krievijas mēģinājumu tās apiet un tiešā veidā ienākt Rietumeiropas tirgū. Turklāt Nord Stream var uzskatīt par piemēru divpusējam nolīgumam starp Krieviju un ES dalībvalsti. Tādēļ Eiropai ir īpaša un būtiska interese par Nord Stream, jo gadījumā, kad runa ir par energoapgādi, ir svarīgi, lai ES būtu vienota kopējā enerģētikas politikā un lai atsevišķas dalībvalstis neslēgtu divpusējus nolīgumus. Ņemot to vērā, ir svarīgi, lai Krievija parādītu labu gribu un parakstītu visus starptautiskos nolīgumus.
Urszula Gacek
Priekšsēdētāja kungs, Nord Stream Baltijas cauruļvads ir bijis strīdīgs projekts kopš dienas, kad bijušais Vācijas kanclers ieņēma vadītāja amatu uzņēmumā, kas pārvalda šo riskanto pasākumu. Tas ir radījis pamatotas bažas par energodrošības jautājumiem vairākās valstīs, kas atrodas pie Baltijas jūras. Tas ir kļuvis par klasisku Eiropas solidaritātes principa neveiksmes piemēru. Noteikti nevar būt nekādu šaubu attiecībā uz Nord Stream projekta ģeopolitisko nozīmi Krievijai.
Tomēr šodien mēs nediskutējam par šiem jautājumiem. Šodien mēs diskutējam par citu ļoti svarīgu Nord Stream cauruļvada aspektu: tā ietekmi uz vidi. Tādēļ es biju ļoti pārsteigts, ka komisārs S. Dimas vispirms uzsvēra projekta energoapgādes un uzņēmējdarbības aspektu nozīmi, tikai vēlāk norādot uz ietekmi uz vidi. Es biju gaidījis savādāku prioritāšu iedalījumu no Vides komisāra puses.
Mēs visi piekrītam, ka Baltijas jūra ir unikāla un trausla vide. Virkne ekspertu piekrīt lūgumraksta iesniedzēju bažām un ir pamatoti aizdomu pilni par Nord Stream ekspertu sagatavoto ietekmes uz vidi ziņojumu. Lūdzu, ņemiet vērā, ka tās pašas valstis ap Baltijas jūru, kuras visvairāk jūt cauruļvada radītos ar vidi nesaistītos draudus, arī tiešā veidā cietīs no jebkāda kaitējuma videi. Tādu grozījumu pieņemšana, kas apslēpj draudus videi, atklāti sakot, palielinās kaitējumu.
Vural Öger
- (DE) Priekšsēdētāja kungs, protams, tas ir visu ES iedzīvotāju interesēs un īpaši to valstu interesēs, kas atrodas pie Baltijas jūras, lai vide nekādā veidā netiktu apdraudēta. Tomēr, kad visi iebildumi par vidi būs atspēkoti, nekas vairs nekavēs Baltijas cauruļvada projektu, jo ES paļaujas gan uz enerģijas avotu, gan enerģijas tranzīta maršrutu dažādošanu.
ES no 2012. gada būs jāimportē papildu 200 miljardi kubikmetru gāzes gadā. Ja mēs vēlamies nodrošināt mūsu turpmāko energoapgādi, tad ES ir svarīgs jebkurš cauruļvads: Baltijas jūras cauruļvads ir papildu enerģijas maršruts, tādēļ tas nav jāuzskata par konkurentu citiem projektiem. Politiski pamatoti argumenti nedrīkst kavēt ES ekonomiskās intereses.
Jebkuras atšķirības starp Austrumeiropas un Rietumeiropas dalībvalstīm bija jāatrisina jau iepriekš. Nākotnē šo uzdevumu varētu uzticēt "Eiropas enerģētikas kungam”. Pārpratumus un nesaskaņas varētu novērst jau savlaicīgi ar koordinācijas, pārredzamības un informācijas apmaiņas palīdzību. Šī diskusija kārtējo reizi uzsver vajadzību pēc kopējas un koordinētas ES ārpolitikas.
Grażyna Staniszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, manuprāt, ziemeļu gāzes cauruļvads un pieeja, kādu Eiropas Parlaments ir pieņēmis attiecībā uz ziemeļu gāzes cauruļvadu, ir patieso Eiropas Savienības vērtību pārbaude, vai ES patiešām rīkojas, pamatojoties uz solidaritāti. Tas ir arī mūsu apņemšanās attiecībā uz vides aizsardzību pārbaude. Ja daudz mazākos projektos, kas ir ievērojami mazāk riskanti cilvēkiem un videi, ir noteikta prasība iesniegt vairākus alternatīvus ierosinājumus, lai varētu izvēlēties vislabāko, tad šajā milzīgajā projektā, kurš, iespējams, var radīt nopietnus draudus ne tikai videi, bet arī cilvēkiem, pretendentiem ir jāizvirza prasība iesniegt vairākus alternatīvus ierosinājumus. Tikai tad ir jāizvēlas visizdevīgākais ierosinājums, kas ir vismazāk kaitīgs cilvēkiem un videi. Tas ir ļoti dīvaini, ka šī milzīgā pasākuma gadījumā šī pieeja tika ignorēta.
Vytautas Landsbergis
Priekšsēdētāja kungs, es ceru, ka neviens no ES vadītājiem nepriecājās Khanty-Mansiysk, kad jaunais Krievijas prezidents ņirgājās par Eiropas solidaritāti.
Tagad mums ir šāds uzdevums: vai mazāko piekrastes valstu likumīgās pastāvēšanas intereses tiek ievērotas vai pārkāptas? Ja šīs "pierobežas” ciltis netiek respektētas un to liktenis joprojām ir margināls, mēs visi Eiropā tiekam ievilkti neokoloniālisma purvā. Ja Parlaments nobalsos pret patiešām neatkarīgu ietekmes uz vidi novērtējumu un ja tam nepatiks reālu draudu novēršana, jo galvenie investori atklāti teiks, ka "nepastāv katastrofas draudi” pēc tam, kad viena valsts grupa steidzami ierosina šādu viedokli, tad ES riskē pati kā Eiropas ideja tikt izmesta piesārņotā dzelmē.
Kolēģi, kas mani klausās, aizejiet pie K. Adenauer, R. Schuman un A. De Gasperi kapiem un jautājiet, kā jums ir jābalso, jo īpaši par pirmajiem pieciem Gazprom grozījumiem. Kas attiecas uz mani, es paspiedīšu roku katram ieredzētajam Vācijas parlamentārietim šeit Parlamentā, kas nobalsos pret šiem grozījumiem, ko sagatavoja 41 deputāts.
Tie, kas tika maldināti, var kompensēt kļūdu, atturoties balsojumā. Saglabāsim Eiropu par mūsu prioritāti.
(Aplausi)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs, plānotais ziemeļu gāzes cauruļvads, kas savienos Krieviju un Vāciju, būs garākais dubultais zemūdens cauruļvads pasaulē, kā arī seklākais, kas to padara īpaši jutīgu pret iespējamiem bojājumiem. Nav šaubu, ka plašo darbu mērogs milzīgajā Baltijas jūras teritorijā rada nopietnus draudus dabiskajai videi, bioloģiskajai daudzveidībai un dzīvotnēm, kuģošanas drošībai un kustībai un gadījumā, ja notiktu ekoloģiska katastrofa, arī to valstu iedzīvotāju veselībai, kas atrodas pie Baltijas jūras.
Saskaņā ar Espo Konvenciju, ņemot vērā nopietnos draudus dabiskajai videi, pirmajam solim ir jābūt alternatīvu gāzes cauruļvada uzstādīšanas maršrutu izskatīšanai, netraucējot jūras videi. Šajā gadījumā tas nozīmētu cauruļvada maršrutus pa sauszemi. Būvniecība Baltijas jūras dzelmē nav divpusējs jautājums starp Vāciju un Krieviju, jo gadījumā, ja notiktu ekoloģiska katastrofa, ciestu visas pie Baltijas jūras esošās valsti. Šāds nozīmīgs projekts ir jārealizē tikai Eiropas solidaritātes garā un panākot vienošanos starp visām valstīm, kas atrodas pie Baltijas jūras, pēc tam, kad ir veikts pienācīgs un neatkarīgs ietekmes uz vidi novērtējums.
Adam Bielan
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu sākt ar pateicību šī ziņojuma autoram priekšsēdētājam Marcin Libicki. Viņš sagatavoja šo ziņojumu ārkārtīgi grūtos apstākļos, jo viņam bija jāsaskaras ar neparasti spēcīgu lobiju no tāda konsorcija pārstāvju puses, kas atbildīgs par šī pretrunīgā projekta sagatavošanu. Es ceru, ka šī ziņojuma galīgais variants parādīs, ka ir pagājuši tie laiki, kad lobiju grupām bija ievērojama ietekme uz Eiropas Savienības pieņemtajiem tiesību aktiem.
Ņemot vērā lietas mērogu, nākamo es vēlētos uzsvērt to, ka, pārbaudot projektus, kas tieši ietekmē dalībvalstis, Eiropas Savienībai ir jāpiemēro objektīvi vides aizsardzības standarti. Šodienas ziņojums ir šīs objektivitātes pārbaude. Kā mēs visi labi zinām, Nord Stream projektam būs katastrofāla ietekme uz Baltijas jūras dabīgo vidi. Mēs nedrīkstam pieļaut šādus bīstamus ieguldījumus Eiropas Savienībā bez ceturtās daļas tās iedzīvotāju piekrišanas. Mūsu mērķim ir jābūt vienprātības sasniegšanai, nevis tāda videi bīstama un ekonomiski apšaubāma projekta īstenošanai, ko virza milzīgs enerģētikas uzņēmums.
Ziemeļu gāzes cauruļvads ir neekonomisks: tas ir vairāk nekā 30 reizes dārgāks par būvniecību uz sauszemes. Saskaņā ar pēdējiem aprēķiniem projekts izmaksās EUR 10-20 miljardus. Alternatīvs cauruļvads pa sauszemi izmaksātu apmēram EUR 3 miljardus. Tas nozīmē to, ka pārsūknētajai gāzei būs jāmaksā daudz vairāk, kas nekavējoties palielinās gāzes importa izmaksas visai Eiropas Savienībai.
Otrs šī neparasti strīdīgā projekta punkts ir Eiropas Savienības energodrošība. Nord Stream būvniecības projekts radikāli ietekmēs šo drošību. Reaģējot uz Krievijas rīcību, Eiropas Savienībai ir jāpaplašina dalībvalstu piekļuve gāzes un naftas resursiem Centrālāzijā tā vietā, lai padarītu mūs vēl atkarīgākus no Gazprom gāzes piegādēm, kā tas notiek šobrīd. Kremļa rīcība ir vērsta uz to, lai kavētu gāzes piegāžu dažādošanu Eiropā, un Nord Stream ir lielisks veids, kā šo mērķi realizēt. Kā jau es iepriekš teicu, šim projektam nav pilnīgi nekāda ekonomiskā pamatojuma.
Nord Stream projekts parāda Kremļa spēju monopolizēt gāzes tirgu Eiropā. Tajā pašā laikā problēmas ar Eiropas Nabucco projektu ir piemērs ES nespējai nodrošināt pašai savu energodrošību. Šajā vietā rodas jautājums: kāpēc Vācija, kas pavisam nesen bija kvēls brīvības un drošības aizstāvis bijušajās austruma bloka valstīs, šobrīd pakļauj šīs valstis kārtējiem suverenitātes zaudēšanas draudiem? Atbalstot Kremļa plānus, kuru mērķis ir vispārēja kundzība Rietumeiropā, Vācija pakļauj šīs valstis Krievijas politiskās šantāžas draudiem.
Es aicinu visas parlamentārās grupas atbalstīt šodienas ziņojumu, lai novērstu milzīgu ekoloģisko katastrofu un ievērotu visu to valstu tiesības piekrist vai iebilst šāda veida ieguldījumiem, kas atrodas pie Baltijas jūras. Šobrīd Eiropas Savienībai ir vajadzīga solidaritāte visos aspektos gan attiecībā uz energodrošību, gan vides aizsardzību.
Tunne Kelam
Priekšsēdētāja kungs, manuprāt, šis ziņojums būs pārbaude, vai Eiropas Parlaments vispirms kalpo iedzīvotāju interesēm - un iedzīvotāji ir patiešām noraizējušies - vai pakļaujas lielu uzņēmumu spiedienam, kas ir kļuvis patiešām mulsinošs.
Man ir žēl, ka šis jautājums ir bijis ļoti politizēts. Bet tas ir rezultāts tam, kā projekts tika sākts ar divpusējo darījumu palīdzību, ignorējot visas pārējās ieinteresētās puses.
Šobrīd es uzskatu, ka mums ir vajadzīga koordinēta, saskaņota ES pieeja un strikta ES tiesību aktu ievērošana, un es pilnīgi piekrītu D. Wallis šajā sakarā. Cauruļvada būvniecības priekšnoteikumam ir jābūt patiešām neatkarīgam ietekmes uz vidi pētījumam, kas veikts Komisijas uzraudzībā, nosakot atbildību par iespējamu kaitējumu, un Krievijas veiktai Espo Konvencijas ratifikācijai.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju.)
DanutBudreikait
(LT) ES dalībvalstis turpina īstenot projektus ar iespējami katastrofālām sekām, vienlaicīgi diskutējot par cilvēku rīcības ietekmi uz vidi.
Vakar Nord Stream cauruļvads bija uzņēmējdarbības projekts starp divām valstīm - Vāciju un Krieviju; šobrīd tas ir kļuvis par ES prioritāti.
Nord Stream cauruļvads tiks būvēts seklas un pasaules vispiesārņotākās jūras dzelmē; tās dzelme ir pilna ar ķīmiskajiem ieročiem no Otrā pasaules kara un Krievijas militāro bāžu sārņiem. Plānotais maršruts iet cauri Natura 2000 teritorijai. Ir obligāti vajadzīga neatkarīga izmeklēšana par iespējamām sekām uz vidi.
Katastrofas gadījumā cilvēki, kas dzīvo pie jūras, jebkuru kaitējumu izjutīs tieši un tāpat tiks ietekmēta attiecīgo valstu ekonomika un vide kopumā. Kas par to būs atbildīgs?
10 valstu iedzīvotāji dzīvo pie Baltijas jūras; tā nav tikai Vācija un Krievija, kas vēsturiski ir lēmušas citu tautu likteni.
Es aicinu Eiropu vienprātīgi meklēt citas alternatīvas, piemēram, sauszemes cauruļvadi un izskatīt kodolenerģijas nevis gāzes iespēju kā videi nekaitīgu alternatīvu ar iespēju nodrošināt ES ar drošu enerģiju.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, pēdējo mēnešu laikā es esmu Komisijai iesniedzis virkni jautājumu par šo tematu, un visas saņemtās atbildes ir bijušas neskaidras un vispārīgas. Es vēlētos vērst jūsu uzmanību uz trim jautājumiem šajās debatēs. Praksē visām valstīm, kas atrodas pie Baltijas jūras, ir nopietni iebildumi pret šo projektu, un tās uzskata, ka tam būs negatīva ietekme uz Baltijas jūras dabisko vidi. Otrs jautājums ir šī projekta izmaksas, kas pat saskaņā ar ieguldītāja sniegto informāciju dramatiski palielinās: sākotnēji tās tika plānotas EUR 4,5 miljardu apmērā; šobrīd tās ir apmēram EUR 8-12 miljardi. Varētu teikt, ka tas ietekmē tikai pamatkapitālu, bet patiesība ir tāda, ka beigās izmaksas būs jāsedz patērētājiem. Tas ir vēl pārsteidzošāk tāpēc, ka pastāv alternatīva - gāzes cauruļvada sauszemes maršruti, kas ir divreiz vai trīsreiz lētāk. Treškārt un visbeidzot, tas ir projekts, kas pašos pamatos skar ideālu par Eiropas Savienības kopējo enerģētikas politiku. Ir grūti iedomāties, ka nākotnē šis ideāls varētu tikt realizēts, kad gāzes cauruļvada projekts (...)
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Carl Schlyter
(SV) Priekšsēdētāja kungs, gāzes cauruļvada projekta pamatā ir trīs būtiskas kļūdas. Tas ir nepareizi no vides viedokļa: miljardiem eiro tiek ieguldīti fosilajā degvielā nevis atjaunīgos enerģijas avotos, un tam būs postoša ietekme uz vidi, un tas radīs milzīgu nogulšņu daudzumu. Kad tika būvēts 10 km garais Öresund tilts, tika aiztransportēts daudz lielāks toksisku dūņu daudzums nekā bija plānots. Šis cauruļvads būs vairāk nekā 1000 km garš. Tā būs vides katastrofa ar polihlordifenilu, DDT un ķīmiskajiem pesticīdiem jūras dzelmē.
Tā pamatā ir savtīgums, nevis solidaritāte. Vācija un Krievija rīkojas, apejot citas valstis, kurām netiks piedāvāta gāze, un tas arī ir briesmīgi. Pat vēl sliktāk: tas ir nedemokrātiski. Tas tiek būvēts jūrā, lai zemes īpašnieki nevarētu nobloķēt cauruļvadu. Tas tiek būvēts jūrā, jo, iespējams, tikai dažas valdības var pateikt "nē”, ja tas šķērso to teritoriālos ūdeņus. Tieši jums, komisār, saskaņā ar Espo Konvenciju ir tiesības aizsargāt Baltijas reģiona neteritoriālo daļu. Tas esat jūs un tikai jūs, kas var iestāties par zemes īpašnieku tiesībām saskaņā ar Espo Konvenciju un pieprasīt alternatīvus maršrutus.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Šodien vairākas reizes tika pieminēta Espo Konvencija galvenokārt attiecībā uz vajadzību, lai visas ieinteresētās puses ievērotu starptautiskos vides aizsardzības standartus. Dāmas un kungi, fakts ir tāds, ka Krievija nav ratificējusi Espo Konvenciju. Solījumus ievērot standartus, kas definēti minētajā dokumentā, to neratificējot, nevar uzskatīt par ticamiem, jo mums ir zināma pieredze Enerģētikas hartas gadījumā.
Grupa kolēģu deputātu sola šodienas dokumenta grozījumus. Četrus gadus strādājot Parlamentā, es nekad neesmu saskārusies ar viena uzņēmuma lobēšanu šādā mērogā. Mēs ļoti labi apzināmies vajadzību pēc neatkarīga ietekmes uz vidi novērtējuma, un viedoklis, ka šis novērtējums ir jāveic neatkarīgam uzņēmumam, ko daži ir minējuši, it kā to varētu izdarīt šis uzņēmums viens pats, ir pilnībā nepieņemami.
Es atbalstu M. Libicki ziņojumu un aicinu savus kolēģus deputātus man pievienoties.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, mēs runājam par šo projektu tā, it kā tā būtu pirmā reize, kad pasaulē tiek būvēts cauruļvads. Mūsu jūras šķērso dučiem cauruļvadu, neradot nekādas problēmas. Mūsdienās mums ir pieejama tehnoloģija, lai transportētu gāzi un enerģiju uz reģioniem, kam to vajag, un miljoniem Vācijas iedzīvotāju ir vajadzīga gāze, un viņiem tā ir vajadzīga steidzami.
Mums ir jābūt pietiekami godīgiem, lai apzinātos, ka šī ziņojuma mērķis nav apturēt gāzes ienākšanu Vācijā vai ES, bet apturēt to, ka tā šķērso Baltijas jūru, un iegūt to pa sauszemi. 25. pantā ir skaidri teikts, ka gāzi ir iespējams transportēt pa sauszemi, lai tā varētu šķērsot Polijas robežu tīri politisku un ekonomisku apsvērumu dēļ. Mums ir jābūt pietiekami godīgiem, lai to atzītu. Nav ētiski izmantot vides intereses, lai sasniegtu politiskus mērķus, un šī iemesla dēļ es balsošu pret šo ziņojumu.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos atbildēt komisāram S. Dimas, kurš koncentrējās uz politiskajiem un ekonomiskajiem jautājumiem, zināmā mērā izvairoties no vides jautājumiem. Mēs visi zinām, ka Krievija negrasās ievērot savstarpīguma principu attiecībā uz ieguldījumu enerģijas tirgū. Labākajā gadījumā tā regulēs piekļuvi savam tirgum, jebkurā laikā izraidot jebkuru Eiropas ieguldītāju. Tādēļ Nord Stream projekts stiprina Krievijas ekonomisko stāvokli, un tas ir kaitīgs Eiropai. Mēs visi zinām, ka Krievijai nav nekādu plānu pārtraukt izmantot enerģiju kā politiskā spiediena izdarīšanas instrumentu. Šobrīd tas principiāli skar Ukrainu. Nord Stream projekta realizācija nozīmēs to, ka visas Eiropas Savienības valstis būs līdzīgi pakļautas šāda veida spiedienam un ka tās varēs šantažēt. Mums ir jāgaida Baltijas valstu negatīvais novērtējums, lai to ņemtu vērā šajā sakarā. Komisārs S. Dimas var ignorēt šos viedokļus. Mēs pat varētu finansēt šo projektu ar Eiropas līdzekļiem. Tādā gadījumā, lūdzu, neesiet pārsteigti, ja arvien vairāk Eiropas grupas novērsīsies no integrācijas procesa. Daži teiks, ka šis projekts nav viņu interesēs, citi teiks, ka tas ir kaitīgs.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Nord Stream ir viens no plāniem, kuru mērķis ir apmierināt ES pieprasījumu pēc enerģijas. Tomēr ir daudz neskaidrību. Pastāvošajiem vides draudiem ir vajadzīgi profesionāli ietekmes pētījumi, kas ir jāveic, piedaloties visām astoņām skartajām valstīm, bez kurām nekāda plānošana nedrīkst sākties.
Plānam, kas līdz šim ir bijis divpusējs, ir arī plašāks aspekts, kurš skar Eiropas energodrošību un kuru ES nedrīkst ignorēt. Ievērojot 2006. gada kopējo nostāju par kopējo enerģētikas politiku, Komisijas līdzdalība projektā ir izšķiroša, lai ES īstenotu enerģijas solidaritātes kritēriju.
Nav pareizi, ka projekts ir sagatavots bez iepriekšējas piekrastes valstu piekrišanas. Tas ir plāns, kas paredz vides draudus, ietekmējot vienu trešdaļu ES dalībvalstu, un pastāv arī daudz saprātīgāks sauszemes variants... (Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju.)
Olle Schmidt
Priekšsēdētāja kungs, savam kolēģim M. Matsakis es vēlētos pateikt, ka es dzīvoju Baltijas jūras tuvumā; viņš, nē. Solidaritātes vārdā viņam ir jāizrāda zināma interese arī par Baltijas jūras reģionu.
(SV) Priekšsēdētāja kungs, dažkārt šeit Parlamentā mēs dzirdam uzstāšanos, ko mēs klausāmies īpaši uzmanīgi, un tā notiek, kad uzstājas Vytautas Landsbergis. Manuprāt, mums visiem ir iemesls klausīties viņa uzstāšanos, ņemot V. Landsbergis pieredzi attiecībā uz politiskajiem priekšnoteikumiem reģiona izveidei un piemērošanai drošības gaisotnē.
Es gribētu teikt komisāram S. Dimas un Komisijai kopumā, ka, manuprāt, tas ir neizprotami, ka nedz ES, nedz jūs, komisār, vai pārējā Komisija neesat reaģējuši uz šo milzīgo projektu - drošības politikas, enerģētikas politikas vai vides politikas izteiksmē. Es esmu uzdevis jautājumu vairākas reizes un saņēmis ārkārtīgi izvairīgas atbildes. Es nesaprotu, kāpēc jums vajadzēja tik daudz laika, lai iesaistītos šajā jautājumā, kas skar ne tikai Krieviju un Vāciju, bet visu Eiropu.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētāja kungs, Baltijas jūra ir vides traips uz Eiropas Savienības. Tā tiešām ir sliktā veidā. Mēs pieprasām un mums vajag pasākumus, lai uzlabotu Baltijas jūras stāvokli, bet tas nav iespējams, ja Krievija nepiedalās minētā jautājuma risināšanā.
Tā kā mēs zinām, cik svarīga Krievijai ir šī cauruļvada būvniecība, pirms sniegt atļauju tā būvēšanai mums šobrīd ir iespēja pieprasīt, lai Krievija piedalās noteiktos citos vides projektos, lai samazinātu emisijas Baltijas jūrā. Ja atļauja tiks sniegta, mums ir jābūt pārliecinātiem, ka Krievija patiešām piedalīsies minētā jautājuma risināšanā un uzsāks vajadzīgos pasākumus.
Tā ir gan iespēja, gan vienlaicīgi arī visas Eiropas Savienības uzticamības jautājums. Mums ir jārīkojas vienoti un jāpauž vienota nostāja mūsu attiecībās ar Krieviju, lai glābtu Baltijas jūru. Tagad mums ir iespējo to darīt, un mums tā ir jāizmanto.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, mēs esam ļāvuši izteikties 10 runātājiem. Šie ir ārkārtas apstākļi, jo parasti uzstājas augstākais pieci runātāji. Joprojām ir daži deputāti, kas arī lūdza iespēju runāt. Es vēlētos viņiem atgādināt, ka viņi var paust savu viedokli arī rakstiski, un tas, protams, tiktu iekļauts sanāksmes protokolā.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pateikties runātājiem šodienas debatēs par viņu interesantajiem viedokļiem. Tā ir taisnība, ka es norādīju uz publisko uzklausīšanu, ko janvārī pieprasīja Lūgumrakstu komiteja un kurā runāju gan es, gan mans kolēģis komisārs A. Piebalgs, kurš ir atbildīgs par enerģētikas jautājumiem, un es esmu atkārtojis to, kas tika teikts attiecībā uz vajadzību pēc dabaszgāzes importa, kā teica mans kolēģis A. Piebalgs. Tāpat es norādīju uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 1364/2006, saskaņā ar kuru pamatnostādnes sīki aprakstīja noteiktus prioritāros projektus, piemēram, Eiropas intereses projektus, tostarp šo projektu. Tas bija jūsu lēmums, nevis mans! Tādēļ nekritizējiet mani par to, ka es pārāk lielu uzsvaru lieku uz ekonomiskajiem jautājumiem! Es esmu precīzi norādījis uz jūsu izlemtajiem jautājumiem. Izņemot šos jautājumus, uzsvars manā runā bija likts uz vides jautājumiem. Tie ir jautājumiem, par kuriem es esmu noraizējies. Tādēļ es jūs laipni lūdzu būt uzmanīgākiem ne tikai vienā sestdaļā no manas runas, bet arī atlikušajās piecās sestdaļās.
Bažas attiecībā uz šādu milzīgu, nozīmīgu un tehniski sarežģītu projektu ietekmi uz vidi, protams, ir pilnīgi pamatotas. Tās nozīmē, ka plaša sabiedrība arvien vairāk iesaistās debatēs par ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību attiecībā uz lieliem infrastruktūras projektiem.
Tomēr gan vides ietekme, gan sabiedrības un par vides jautājumiem atbildīgo iestāžu viedokļi ir iekļauti ietekmes uz vidi novērtējumā, kas ir paredzēts attiecīgajos tiesību aktos par ietekmes uz vidi novērtējumiem, ES direktīvā un Espo Konvencijā, kuru, kā jau es minēju iepriekš, Krievija ir parakstījusi, bet nav ratificējusi, lai gan tā ir paziņojusi, ka to īstenos. Es ceru, ka Krievija to ratificēs. Mēs vienmēr izdarām spiedienu uz trešās puses valstīm, lai tās ratificētu nolīgumus vides interesēs.
Ietekmes uz vidi procedūru atklājumus ir rūpīgi jānovērtē iestādēm, kas ir pilnvarotas izsniegt īstenošanas atļauju vai būvniecības atļaujas jebkāda veida infrastruktūras projektam. Tikai tad šīs iestādes iegūst skaidru sapratni par vides jautājumiem, kas iekļauti ziņojumā, kuru tik pedantiski ir sagatavojis M. Libicki.
Piemēram, ziņojumā ir minēti milzīga mēroga piesārņojuma draudi no tūkstošiem tonnu tādu ķīmisku vielu izvadīšanas Baltijas jūrā, kas vajadzīgas, lai iztīrītu cauruļvadu pirms tas uzsāk darbību; "īpašas ķīmiskās vielas”, kā ziņojumā minēts.
Tomēr šķiet, ka 2008. gada februārī darbuzņēmējs apstiprināja, ka tas neplāno izmantot šīs ķīmiskās vielas cauruļvada spiediena pārbaudēs, pirms tas sāks darboties. Tas nenozīmē, ka nebūs problēmu. Pastāv liela iespējamība, ka tiks izmantotas citas ķīmiskās vielas. Tomēr tas nozīmē, ka mums ir jāgaida, kamēr ietekmes uz vidi novērtējums tiks pabeigts, kā to pieprasa tiesību akti, lai varētu diskutēt par atbilstību ES tiesību aktiem un politikai, par ietekmi, draudiem, pasākumiem un arī lai nolemtu par nosacījumiem, kas jāizvirza projekta īpašniekam.
Pārredzamības nosacījumi, kas noteikti ietekmes uz vidi novērtējuma procedūrai, nodrošina, ka visām iesaistītajām pusēm, tostarp Eiropas Parlamentam, būs piekļuve visai attiecīgajai informācijai.
Interesanti, ka dažādas puses šodien ir paudušas viedokli, ka Komisijai ir jābūt plašai jurisdikcijai vai nu tāpēc, lai sagatavotu ietekmes uz vidi pētījumus vai arī lai piemērotu dažādas politikas. Komisijas jurisdikcija ir specifiska; attiecībā uz pētījumiem un vides novērtējuma pētījumiem tai nav nedz līdzekļu, nedz jurisdikcijas, kas ir dalībvalstīm. Komisijas loma, kā noteikts Līgumā, ir nodrošināt, ka dalībvalstis pienācīgi īsteno un pilnībā ievēro visus Kopienas tiesību aktu noteikumus, tostarp Kopienas ratificētos starptautiskos nolīgumus.
Komisija var iejaukties tikai tad, ja ir nopietns iemesls uzskatīt, ka ir pieļauta nolaidība, pildot attiecīgās tiesiskās saistības, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti, tostarp Eiropas Savienības vides tiesību akti.
Līdz šim nekas tāds nav konstatēts, jo ietekmes uz vidi pētījuma procedūra joprojām tiek veikta. Es jums apliecinu, ka Komisija nekavēsies iejaukties, ja un kad tas būs vajadzīgs.
Visbeidzot, šobrīd es vienkārši varu atkārtot, ka Komisija sagaida, ka dalībvalstis pilnībā ievēros savas saistības, kas izriet no Kopienas tiesību aktiem. Tas ir pamatnosacījums jebkuram apstiprinājuma gala lēmumam.
Es vēlos vēlreiz pateikties jums un M. Libicki par viņa ziņojumu, kā arī par iespēju diskutēt par šo būtisko cauruļvada jautājumu un par tā iespējamo ietekmi uz vidi.
(Aplausi)
Marcin Libicki
referents. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties visiem tiem, kas uzstājās šajās debatēs. Man jāsaka, ka es jūtos lepns, ka esmu šī Parlamenta deputāts. Šodien Parlaments pauda tautas viedokli, kas ne vienmēr Parlamentā tā notiek: tautas viedokli kā labākajās Eiropas Parlamenta Eiropas tradīcijās, kas tika izveidotas, lai tautas viedokļus varētu izmantot šīs pasaules uzlabošanai.
Komisār S. Dimas, šodien jūs esat viens no šīs pasaules varenajiem un krietnajiem. Lūdzu, ieklausieties tautas balsī, ko šodien pauda šie parlamentārieši. Gandrīz visi piekrita, ka šis cauruļvads nav tikai draudi videi, bet ka tas būs kaitīgs videi pirmkārt tā būvniecības procesā un pēc tam, lai Dievs pasarga, ja notiks katastrofa.
Par šo tematu tika pausti daudzi viedokļi, bet S. Dimas tos nepārrunāja. Kāpēc nebūvēt cauruļvadu uz sauszemes, ja tas būtu trīsreiz lētāk un arī drošāk? Eiropas Komisijai nav nekas sakāms, tomēr tieši šis jautājums tika pārrunāts. Tika izvirzīts vēl viens jautājums: tas, ka Nord Stream ir valsts īpašumā esošs uzņēmums, ka tas viss ir daļa no politiska plāna. Tika pausti komentāri, ka tas viss ir politika. Jā, tas viss ir politika: Nord Strem un tā īpašnieka Kremļa politika.
Tāpat Parlamentā tika runāts, ka ir vajadzīga Eiropas solidaritāte. Es nesaprotu, kāpēc grozījumi tika iesniegti, lai atceltu klauzulu, kurā tiek pārrunāta solidaritāte. Tieši šis jautājums ir Eiropas solidaritātes pārbaude, kā tika minēts pirms brīža. Kāpēc jūs neesat runājuši par izmaksām, kas tiks uzliktas patērētājiem? Tas tika izskatīts šeit. Tagad mūsu priekšā ir šī pārbaude: vai šīs pasaules varenie un krietnie, ES varenie un krietnie, pie kuriem jūs, komisār, piederat, uzklausīs tautas viedokli, kā varenie un krietnie uzklausīja parlamenta viedokli senatnē? Kad viņi to neņēma vērā, radās problēmas. Mēs esam redzējuši rezultātus Francijas, Nīderlandes un Īrijas referendumā. Lūdzu, uztveriet to kā brīdinājumu. Eiropas Savienības varenajiem un krietnajiem ir jāatceras, kam viņi kalpo, lai rezultāts būtu pozitīvs.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas. Balsojums notiks plkst. 12.00.
Rakstiskie paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Cristian Silviu Buşoi  
rakstiski. - Nord Stream debašu sniegtais impulss ir labs sākums, lai Eiropa beidzot sāktu paust vienotu nostāju par energodrošības jautājumiem un koncentrētos uz efektīvu kopējo enerģētikas politiku.
Energodrošība ir būtisks elements kopējās ES drošības kontekstā, tādēļ pret to ir jāizturas ārkārtīgi uzmanīgi, ņemot vērā arvien lielāko atkarību no enerģijas importa, kas, kā plānots, līdz 2030. gadam sasniegs 65 %. Ir sagaidāms, ka līdz 2030. gadam atkarība no gāzes vien palielināsies līdz 84 % no piegādēm. Uzmanība ir jāpievērš ES īpatnējām attiecībām ar Krieviju: uzsvars ir jāliek uz vienlīdzīgas piekļuves nosacījumu izveidošanu un ievērošanu un taisnīgu attieksmi gan pret Krievijas ieguldītājiem ES, gan ES ieguldītājiem Krievijā. Diemžēl pēdējā minētā situācija vēl netiek realizēta, tādēļ to ir jācenšas izdarīt.
Turklāt es vēlos atzīt Krievijas iespējamās Enerģētikas hartas nolīguma un Tranzīta protokola ratifikācijas nozīmi, izvairoties no iespējamām ar Nord Stream projektu saistītām nesaskaņām.
Es vēlētos vēlreiz uzsākt diskusiju par iespējami katastrofālām sekām uz vidi, kādas rada Nord Stream projekts, ņemot vērā tā mērogu un ierosināto maršrutu, un sniegt savu atbalstu alternatīvam maršrutam pa sauszemi.
Titus Corlăţean  
rakstiski. - (RO) Es atzinīgi vērtēju nostāju, ko Eiropas Parlaments ir pieņēmis attiecībā uz gāzes cauruļvada būvniecību, lai savienotu Krieviju un Vāciju.
Eiropas Savienībai ir vajadzīga integrēta, kopēja un saskaņota enerģētikas politika, kā arī ilgtermiņa stratēģija, lai nodrošinātu dalībvalstu enerģētisko neatkarību.
Eiropas Savienībai ir jārisina vides un ģeopolitiskie jautājumi attiecībā uz energodrošību ar visu dalībvalstu koncentrētu centienu palīdzību nevis ar divpusējiem nolīgumiem, ko dažas dalībvalstis noslēgušas ar Krieviju. Tas ir vienīgais veids, kādā Eiropas Savienība var sasniegt stabilu nostāju sarunās ar Krieviju, izvairoties no tā, ka energoresursi tiek padarīti par politiskā spiediena faktoru, un padarīt ES par līdzvērtīgu Krievijas partneri.
Šādā veidā mēs arī varam sniegt atbildes uz pamatoto Rumānijas iedzīvotāju neapmierinātību attiecībā uz pastāvīgo gāzes un elektrības cenu palielinājumu, kas ārkārtīgi negatīvi ietekmē rumāņu sociāli ekonomisko situāciju un viņu dzīves standartus.
Vienlaicīgi Eiropas kopējās enerģētikas politikas risinājums varētu papildināt Bukarestes labā spārna valdības nespēju veicināt Rumānijas enerģētikas intereses attiecībās ar Krieviju.
Mieczysław Edmund Janowski  
rakstiski. - (PL) Es vēlētos paust pateicību Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētājam Marcin Libicki par darbu pie temata, kas ir radījis lielas bažas. Vairāk nekā 30000 noraizējušies ES iedzīvotāji ir lūguši palīdzību attiecībā uz ierosinājumu būvēt cauruļvadu Baltijas jūras dzelmē. Tas ir liels negods, ka tie, kas plāno veikt šo ieguldījumu, vēl nav iesnieguši ietekmes uz vidi novērtējumu. Galu galā tas būs garākais zemūdens būvniecības projekts pasaulē - 1200 km. Jautājumam, par kuru mēs šodien diskutējam, ir gan ekoloģiskā, gan ekonomiskā dimensija. Protams, nedrīkst ignorēt visa jautājuma politisko vēsturi. Ir plānots, ka cauruļvada maršruts šķērsos Natura 2000 teritorijas, kā arī zemūdens munīciju izgāztuves un vietas, kur no Otrā pasaules kara laikiem ir nogrimušas indīgas gāzes. Tādēļ mums ir jāveic uzticams pētījums, raugoties uz draudiem četros iespējamos scenārijos: cauruļvada būvniecības laikā, parastās ekspluatācijas laikā, kritiskās situācijās (katastrofa) un laikā, kad cauruļvads tiek demontēts pēc lietošanas vai gadījumā, ja piegādes līgums tiek pārtraukts. Mūsu rīcībā nav nekādas uzticamas šī projekta analīzes laikā, kad saskaņā ar tiesību aktiem gandrīz katram ēkas projektam ir vajadzīgs ietekmes uz vidi novērtējums. Šis jautājums ietekmē ne tikai divas valstis: Vāciju un Krieviju. Šobrīd šis jautājums arī ir piemērs Eiropas solidaritātes trūkumam enerģētikas jomā. Tādēļ ieklausīsimies mūsu ieinteresēto iedzīvotāju viedoklī. Viņi redz, ka šeit kaut kas nav kārtībā.
Anneli Jäätteenmäki  
rakstiski. - (FI) Lēmums par Baltijas gāzes cauruļvada būvniecību ir darījums starp diviem dalībniekiem: Krieviju un Vāciju. Tam ir jābūt visu pie Baltijas jūras esošo valstu jautājumam. Vācija un Krievija nav vienīgās valstis, kas atrodas pie Baltijas jūras. Šajā jautājumā ir vajadzīgs kopējs lēmums, jo Baltijas gāzes cauruļvads negatīvi ietekmēs Baltijas jūras vidi.
Ir jāizpēta Baltijas gāzes cauruļvada ietekme uz vidi, un ir jāveic vajadzīgie pasākumi. Krievijas saistības ievērot Espo Konvenciju ir jānosaka kā nosacījums būvniecības atļaujas iegūšanai.
Baltijas vides stāvokli var uzlabot tikai tad, ja Krievija iesaistīsies un būs tajā ieinteresēta. Tagad mums ir iespēja Krieviju iesaistīt.
Krievijas ekonomiskā labklājība ir atkarīga no enerģijas eksporta. Tomēr ES ir atkarīga no Krievijas enerģijas. Ir vajadzīga taisnīga, stratēģiska sadarbība starp ES un Krieviju, ņemot vērā vidi.
Šajā palātā Kremlis ir daudzkārt kritizēts. Tomēr nolīgumā vienmēr ir jābūt divām pusēm.
Šobrīd ir pienācis laiks ES paskatīties uz sevi. Pastāv labi iemesli mainīt ES sadarbību un pārvērst darbībā raizes par Baltijas jūras stāvokli!
Siiri Oviir  
rakstiski. - (ET) Nākamā līguma par Eiropas Savienības darbību (Lisabonas līgums) 194. pantā ir skaidri teikts, ka ES enerģētikas politikā ir jāņem vērā vajadzība saglabāt un uzlabot vidi solidaritātes gaisotnē starp dalībvalstīm. Es nekādā gadījumā nevaru piekrist, ka Eiropā dabisko vidi var pakļaut ES ārējai enerģētikas politikai, kad pēdējos gados Eiropa ir pārliecinoši runājusi par vides aizsardzību. Ņemot vērā to, ka Baltijas jūra jau šobrīd ir viena no piesārņotākajām jūras teritorijām, nav pieņemami to pakļaut jebkādiem papildu riska faktoriem, kas nākotnē varētu novest līdz dabas un ekonomiskajai katastrofai. Es mudinu Eiropas Parlamentu atbalstīt idejas, ko izvirzījušas Baltijas valstis, referents un vides organizācijas, ka Baltijas cauruļvads ir jābūvē uz sauszemes, tādēļ es mudinu Eiropas Komisiju un Padomi izmantot visus to rīcībā esošos tiesiskos līdzekļus, lai mainītu būvuzņēmēja plānu būvēt cauruļvadu Baltijas jūrā.
Sirpa Pietikäinen  
rakstiski. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, referent, dāmas un kungi, es vēlētos apsveikt referentu par viņa ļoti veiksmīgo darbu. Ziņojumā ir teicami izskatītas ES iedzīvotāju, jo īpaši to valstu iedzīvotāju, kas atrodas pie Baltijas jūras, bažas par plānotā gāzes cauruļvada ietekmi uz vidi. Baltijas gāzes cauruļvada būvniecība pirmkārt ir vides jautājums, un viss projekts un tā iespējamība ir jāpārbauda ņemot to vērā.
Baltijas jūra ir viena no vispiesārņotākajām jūrām pasaulē. Tās īpašais raksturs padara to par īpaši mazaizsargātu jūru: tā ir viena no seklākajām jūrām pasaulē, un tajā ir lēna ūdens cirkulācija. Baltijas jūra ir unikāla iesāļa ūdens krātuve, tādēļ daži no jūras augiem un dzīvniekiem nav atrodami nekur citur pasaulē. Smags vides kaitējums būtu katastrofāls jūrai.
Es stingri atbalstu ziņojumā minēto prasību, ka neatkarīgai trešajai pusei ir jāveic ietekmes uz vidi analīze. Analīzes pamatā ir jābūt plašiem zinātniskajiem un vides faktoriem.
Tāpat ir iespējams panākt, ka pat Krievija apņemas īstenot jebkurus vides novērtējumā minētos negatīvos lēmumus ar starptautiski noslēgtu konvenciju palīdzību. Visas ziņojumā minētās konvencijas ir būtiskas. Tas ir ievērības cienīgi, ka tā būtu pirmā reize, kad tiktu praksē piemērots Helsinku 1974. gada līgums.
Būvniecības darbs nedrīkst sākties, pirms nav novērtēta tāda visa veida iespējamā ietekme uz vidi, kas saistīta ar cauruļvada ekspluatācijas ciklu. Arī cauruļvada maršruts pa sauszemi ir jāapsver uzmanīgi. ES vajadzība pēc enerģijas ir nenoliedzama. Tomēr pastāv daudzi veidi, kā apmierināt vajadzību pēc enerģijas, un ES jūras nedrīkst apdraudēt tikai tāpēc, ka citas iespējas varētu būt dārgākas.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
rakstiski. - (PL) Baltijas gāzes cauruļvadam ir daudzi aspekti, tostarp ekonomiskie, ekoloģiskie, enerģētiskie un politiskie aspekti. Visbūtiskākais ir enerģētikas aspekts.
No ekonomiskā viedokļa ir daudz labāk un trīsreiz lētāk būvēt cauruļvadu pa sauszemi nevis jūras dzelmē. No ekoloģiskā viedokļa gāzes cauruļvada būvniecība jūras dzelmē draud visam Baltijas jūras baseinam ar katastrofu, un ne tikai šim baseinam. Neviens nav pilnībā analizējis draudu apmēru, un neviens nevar paredzēt to sekas. No politiskā viedokļa tas nāk par labu Krievijai, tas rada konfliktu Eiropas Savienībā, kā rezultātā Vācija pārkāpj ES partnerattiecību un solidaritātes principus.
Šajā situācijā ir jāpieņem Marcin Libidzki ziņojums, kurā ir pārliecinoša un konkrēta informācija, un tas ir jāņem vērā, pieņemot lēmumu.
Zuzana Roithová  
rakstiski. - (CS) Es arī esmu noraizējusies par tādu desmitiem tūkstošu iedzīvotāju bažām, kas savā lūgumrakstā uzsver draudus, kuri saistīti ar lielākā gāzes cauruļvada būvniecību seklās Baltijas jūras dzelmē.
Viņu lūgumraksta rezultātā tika sarīkota publiska uzklausīšana un sagatavots Eiropas Parlamenta ziņojums, kurā uzsvērta vajadzība lēmuma pieņemšanas procesā iesaistīt citas valstis, jo īpaši ES dalībvalstis. Problēmas ir saistītas ar ekoloģiskajiem draudiem, kas rodas jūras dzelmē esošo milzīgo karakuģu un munīcijas kapsētu rezultātā un riskantās ķīmiskās metodes dēļ, kura vajadzīga, lai iztīrītu cauruļvadu, pirms tas sāk darboties.
Es nepaudīšu viedokli par sauszemes maršruta cauruļvada alternatīvu, bet es stabili uzskatu, ka Eiropas Komisijai un Padomei ir jāuzņemas koordinatora pienākumi un Baltijas valstu un citu valstu interesēs neatlaidīgi jāpieprasa, lai ieguldītāji uzņemtos pilnu atbildību par iespējamu ekoloģisko kaitējumu. Komisijai un Padomei arī jāpieprasa neatkarīgs ietekmes novērtējums un alternatīva sauszemes maršruta novērtējums.
Ziemeļu gāzes piegādes maršruts no Krievijas ir svarīgs. Tādēļ tā ir kategoriska prasība, ka ES ir jāparaksta nolīgums ar Krieviju attiecībā uz nosacījumiem gāzes cauruļvada būvniecības un tā drošas darbības uzraudzīšanai. Galu galā Krievija vēl nav ratificējusi Espo Konvenciju. Diemžēl mums vēl nav kopējas ES enerģētikas politikas vai standartu. Tas ir skaidri redzams, ka eiropiešiem vajag nevis divpusēju nolīgumu starp Vāciju un Krieviju, bet gan ES nolīgumu un Baltijas valstu piekrišanu būvniecībai. Parlaments šobrīd dod skaidru politisko signālu šajā sakarā.
Wojciech Roszkowski  
rakstiski. - (PL) Debates par M. Libicki ziņojumu parāda gandrīz pilnīgu vienprātību Nord Stream projekta novērtējumā. Tas ir ekonomiski nepamatots, draud nākotnē ievērojami palielināt gāzes cenu, rada ekoloģiskus draudus Baltijas valstīm, kā arī palielina dažu dalībvalstu atkarību no Krievijas piegādēm. Rodas jautājums - kas no tā iegūst?
M. Matsakis šajā kontekstā teikto par iebildumiem pret ziņojumu un viņa aicinājumu būt "godīgiem” diez vai var uztvert nopietni. Grūti saprast, ko M. Matsakis saprot ar godīguma jēdzienu.
Balsojums par šo ziņojumu būs pārbaude tam, cik lielā mērā Eiropas Parlaments vadās pēc ekonomistu, ekologu un parasto ES iedzīvotāju viedokļiem un cik lielā pēc Krievijas un Vācijas lobija spiediena, kas ir centieni samazināt dažu dalībvalstu energodrošību un ekoloģisko drošību, kā arī sagraut ES solidaritāti.
Esko Seppänen  
rakstiski. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, pazemes gāzes cauruļvada būvniecība kā projekts būtu lētāks un drošāks variants nekā šī gāzes cauruļvada iegremdēšana jūrā. Plānotais Baltijas cauruļvads neapšaubāmi ietekmēs vidi, un tas ir jāizpēta. Tas ir jādara, lai līdz minimumam samazinātu draudus.
Tomēr Nord Stream nav ES kompetencē, un pat Parlaments diskutē par šo jautājumu, pamatojoties uz Lūgumrakstu komitejas ziņojumu. Tā ir Polijas iekšpolitika, kas tiek izskatīta Kopienas iestādē šajā aplinku veidā kā vides jautājums, neatsaucoties uz Polijas un Baltijas valstu politiskajiem motīviem.
Ja es būtu krievu gāzes pārdevējs un vācu pircējs, es nespētu paļauties uz piegāžu drošību, jo īpaši gadījumā, ja gāzes cauruļvada maršruts ietu caur Polijas teritoriju. Eiropā mums ir slikta pieredze ar Ukrainas starpniecību, kad tā uzkrāja gāzi vai nemaksāja par to un, kad pienāca laiks norēķināties, tā paturēja savām vajadzībām gāzi, kas tika sūtīta no Krievijas uz Centrāleiropu. Tādi paši draudi nav izslēgti Polijas gadījumā. Tādēļ tas loģiski traucē tirdzniecības un ekonomisko attiecību attīstībai starp Krieviju un ES. Un Baltijas valstis to atbalsta.
Diemžēl nepastāv sauszemes alternatīva cauruļvada iegremdēšanai jūrā, bet tā paredz, ka jūras vide ir jāaizsargā.
