Диалог между университетите и бизнеса (разискване)
Председател
Следващата точка е докладът на Pál Schmitt, от името на комисията по култура и образование, относно ново партньорство за модернизирането на университетите в Европа - диалог между университетите и бизнеса -.
Marco Scurria
Г-жо председател, госпожи и господа, аз се изказвам днес вместо докладчика, г-н Schmitt, който, както обяви председателят Buzek в началото на сесията, подаде оставка като член Европейския парламент, за да поеме задължения в собствената си страна, и когото искрено поздравявам, защото се е справил отлично с работата си.
Настоящият доклад е резултат от идеите на г-н Schmitt и беше приет от комисията по култура и образование с голямо мнозинство със само един глас против, за което искам да благодаря на всички докладчици в сянка, които имаха своя принос към доклада, както от мое име, така и от името на г-н Schmitt. Преди да тръгна за Страсбург, в понеделник, отидох в Рим, за да посетя един частен център за обучение, който е постигнал изключителни резултати, защото с течение на времето са успели да намерят работни места за по-голямата част от младите хора, обучаващи се там. Когато говорих с неговия директор, той ми каза: "Моля, помогнете ни и вие в Европа, за да продължим по същия път, да придадем значение на обучението, извършващо се по този начин, което помага на толкова много млади хора да си намерят работа; помогнете ни и да модернизираме взаимоотношенията между университетите и бизнеса".
Същността на доклада е в следното: днес 20% от младите европейци са безработни, а от тях 30% са с висше образование. Това е толкова висок процент, че сме принудени сериозно да си зададем въпроса как да подходим към проблема за обучението на младежите, за да могат успешно да се интегрират в сферата на труда днес, в Европа, в глобализирания свят.
Ето защо в доклада искахме пряко да засегнем проблема за подобряването на връзките между университетите и бизнеса, като подчертаем определени ключови моменти: първо, да се даде приоритет на една от силните страни на Европейския съюз, а именно способността на неговите граждани да се приспособяват към непрекъснато променящите се условия на пазара на труда; факта, че подобно нещо като "работно място за цял живот" вече не съществува и че днес професионалното обучение и преквалификацията са от съществено значение.
Така че първият въпрос е обучението през целия живот; вторият, който по наше мнение е от първостепенна важност, е мобилността. Днес е важно, както подчертаваме в доклада, че мобилността между държавите и между университетите и бизнеса е ключ към постигането на по-тясно сътрудничество между тези два свята; ние насърчаваме не само разширяването и удължаването на срока на действие на схемите за индивидуална мобилност като "Еразъм за млади предприемачи" и "Еразъм за обучаващи се работници", но и организирането на програми за обучение след степен бакалавър "Европейска магистърска степен за високи научни постижения" съвместно с различни университети и с дейното участие на предприятията. Освен това трябва да се насърчават университетите с по-предприемачески дух.
Такъв резултат може да бъде постигнат например чрез въвеждането на система на ваучери за знание, като понастоящем използваните в редица държави-членки, която да позволи в частност на малките и средните предприятия да повишат своя изследователски капацитет, без да се накърнява независимостта, автономията и публичният характер на университетите.
Третият ключов момент е свързан с научно-изследователската дейност, по-конкретно ние смятаме, че една по-висока мобилност на изследователите, както за краткосрочни, така и за дългосрочни периоди, отвъд националните граници и между академичните и деловите среди, е наложителна при насърчаването на трансфера на знание. И накрая, възможността за разпространението на добрите практики в тази област, които съществуват в толкова много страни.
Приключвам, г-жо председател, като във връзка с този доклад и с изключителната работа, извършена от комисията, искам да посоча, че ние сме твърдо убедени, че Европа няма да спечели битката срещу Китай или други развиващи се страни чрез ниски заплати, а с високо квалифицирани специалисти и високо конкурентни предприятия, като в този процес от първостепенна важност е университетите и бизнесът да осъзнаят своята взаимозависимост, а компетентните органи на всички равнища да допринасят за разработването на по-ефективни методи на сътрудничество.
Гюнтер Йотингер
Г-жо председател, уважаеми членове на ЕП, докладът е отговор на нашето съобщение относно диалога между университетите и бизнеса. Искам да благодаря на всички, които имат принос към него, и по-конкретно на членовете на комисията по култура и образование и комисията по промишленост, изследвания и енергетика. Изразявам особена благодарност към г-н Schmitt, който напуска ЕП и който беше докладчик.
Сътрудничеството между университетите и бизнеса е една възможност - не, то е нещо повече, то е абсолютно необходимо. Единственият въпрос е в каква форма да съществува, така че да бъде полезно и за двете страни. По-доброто, по-интензивно сътрудничество насърчава обмена и разпространението на знание както сред деловите, така и сред академичните среди.
Сблъскването с реални проблеми и решения посредством адаптирани учебни програми и стажове обогатява процеса на усвояване на знания от студентите и ги подготвя за бъдещото им професионално развитие. Постоянното и дългосрочно сътрудничество създава увереност и може да доведе до амбициозни партньорства и проекти за сътрудничество, което ще бъде от полза както за бизнеса, така и за университетите по отношение на научно-изследователската дейност, развитието и практиката.
Новите тенденции на пазара на труда и новите технологии променят изискванията към абсолвентите и това ще продължава през следващите десетилетия. С цел да се запази и подобри качеството на живот в Европа работниците трябва да бъдат в състояние непрекъснато да осъвременяват знанията и уменията си и това ще бъде още по-наложително, като имаме предвид демографската ситуация в Европа през следващите години.
Нуждаем се от открит, гъвкав и динамичен диалог между всички участници. По тази причина Европейската комисия лансира форум на ЕС за диалог между университетите и бизнеса.
Форумът предлага на всичките си участници платформа за дискусии и обмен на най-добри практики и взаимно учене. Европейската комисия играе посредническа роля тук, като помага да се отстранят бариерите между тези два свята.
Досега форумът на ЕС за диалог между университетите и бизнеса се е събирал три пъти в Брюксел и е провел няколко тематични форума по въпроси като разработване на учебни програми, предприемачество, учене през целия живот, трансфер на знание, управление на университети, мобилност, нови умения за нови професии и сътрудничество между университетите и бизнеса по време на настоящата криза.
Съвместно с Европейската фондация за обучение (ЕФО), през декември 2009 г., в сградата на Европейския парламент беше проведен тематичен форум, посветен на трети страни. През март 2010 г. той беше последван от тематичен форум, който проучи възможността за разширяване на сферата на действие на форума, като включи сътрудничеството между училищата и бизнеса.
Съвсем наскоро, на 4 и 5 май, в Брюксел беше проведен последният форум на ЕС за диалог между университетите и бизнеса, който имаше следните приоритети: сътрудничество между университетите и малките и средни предприятия, сътрудничество между университетите и бизнеса в областта на иновациите, сътрудничество между университетите и бизнеса в областта на качеството на образованието. Тези проблеми бяха разгледани и във вашия доклад.
Искам да използвам възможността, за да благодаря на г-жа Pack за участието й във встъпителната среща на това събитие.
Ценим високо положителния отговор на нашето съобщение, отразен във вашия доклад днес. Нуждаем се от по-голямо сътрудничество между заинтересованите страни, основано на взаимно доверие, уважение и прозрачност. Затова ние не само насърчаваме икономическото развитие, но също така създаваме социални ползи в най-широкия смисъл на думата, като помагаме на хората успешно да си проправят път през бързо променящия се свят на труда и обществото.
Georgios Papanikolaou
Г-жо председател, в началото искам да пожелая на г-н Schmitt, който напусна Европейския парламент, успех в новата му работа. Беше удоволствие да се работи с него - поне през периода, откакто аз съм в Парламента.
Триптихът за развитие на образованието, научно-изследователската дейност и иновациите, както подчертахме по-рано във връзка със стратегия "ЕС 2020", е решаващ за бъдещето на Европа. Ако трябва обаче да постигнем тези цели, ние всъщност сме длъжни да признаем трудностите, с които се сблъскват нашите млади хора днес в процеса на преход от учение към професионален живот, който се удължава от кризата.
Също така трябва да признаем, че в много държави-членки образователната система има слаби страни както по отношение на стандартите, така и по отношение на обучението на ученици и студенти. Няма съмнение, че обучението не може да се разглежда отделно от съвременните изисквания на пазара на труда, и във връзка с това трябва да използваме всички средства, с които разполагаме, за да помогнем на младите хора.
Преди малко г-н Scurria говори за мобилността. Аз бих добавил новите технологии и, разбира се, освен ученето през целия живот и официалното образование, имам предвид университетите, ние също така имаме и неофициално и неформално образование, чрез които младите хора също придобиват умения. Образованието и сферата на труда са взаимно свързани понятия. Следователно трябва да работим за засилването на диалога между образователните системи и работодателите.
Всички казваме, че нашите млади хора трябва да притежават квалификации и умения и също така много добре знаем, че днес, младите хора, които нямат умения, имат по-малко възможности. За какви умения говорим? Умения, от които се нуждае пазарът на труда, умения, които ще насърчават новаторските идеи и инициативи. Няма време за губене, безработицата расте и всички ние сме длъжни да се ангажираме с този диалог и да интегрираме това сътрудничество, колкото се може по-скоро.
Mitro Repo
Г-жо председател, госпожи и господа, аз също поздравявам г-н Schmitt с назначаването му за председател на парламента в Унгария.
Очевидно е, че европейските университети трябва да се развиват непрекъснато, за да можем да отговорим на новите социални предизвикателства и постоянно нарастващата международна конкуренция. Ние просто не можем да си позволим да стоим на едно място. Знанията и уменията на високо равнище и основаната на знанието икономика са и трябва да бъдат в основата на европейското общество както сега, така и в бъдеще. В този смисъл е важно да обърнем по-голямо внимание на диалога между нашите университети и бизнеса и да се опитаме да премахнем пречките, които възпрепятстват сътрудничеството. Това се отнася за проблемите, свързани с правата на интелектуалната собственост и иновациите.
Във Финландия имаме пример за отлично сътрудничество между бизнеса и университетите, а именно, университетът "Аалто", назован на името на известния финландски архитект Алвар Аалто. Това е мултидисциплинарен университет, който е следствие от сливането на три високо уважавани университета: Висшето училище по икономика в Хелзинки (Helsinki School of Economics), университета за изкуство и дизайн в Хелзинки (University of Art and Design Helsinki), Технологическия университет в Хелзинки (Helsinki University of Technology). Икономика, естетика и технология са в симбиоза.
Интердисциплинарният подход, особено новите платформи - дизайн, медии и повърхностен фактор - позволяват на академичните екипи да провеждат научно-изследователска дейност, а на студентите - да работят в тясно сътрудничество с фирми и организации. Първокласни, нови изследователски данни се прехвърлят направо в образованието, което означава, че студентите могат да се възползват директно от най-новата информация, необходима на пазара на труда.
Трябва обаче внимателно да обсъдим как и при какви условия искаме да подобрим сътрудничеството между бизнеса и университетите. От първостепенна важност е да се придържаме към принципа на независимост на университетите и традицията на свободата на научните изследвания при всички обстоятелства. В крайна сметка опасността се крие в приватизацията на сектора на университетите, но това ли е посоката, в която искаме да върви Европа?
Достатъчното публично финансиране е основата на независимата система на университетите. Буди тревога попадането на университетите под зависимостта на частно финансиране, защото това позволява прехвърляне на власт от университетската общност към онези, които осигуряват финансирането. Ето защо специално внимание следва да се обърне на административните системи на университетите.
Morten Løkkegaard
Г-жо председател, искам да благодаря на всички докладчици за отличното им сътрудничество. Като докладчик в сянка по въпроса от групата на Алианса на либералите и демократите за Европа съм много доволен от доклада. Успяхме да постигнем съгласие по отношение на доклад, който съдържа препоръки за подобряването на сътрудничеството между университетите и бизнеса - доклад, който, преди всичко, съдържа много конкретни инициативи за модернизиране на университетите. Университетите в Европа, както всички знаем, изостават от световния елит, факт, който също така има важни последици за конкурентоспособността на Европа. Затова не е странно, че образованието, научно-изследователската дейност и иновациите са важен приоритет както в работната програма на Комисията, така и в стратегия "ЕС 2020". Надявам се, че мнозинството ще подкрепи последващото актуализиране на приоритетния статут на тази политика, като едновременно ще увеличи финансирането. В момента сме в ситуация, когато трябва да мислим извън конвенционалната рамка на нашите образователни системи и можем да започнем с разрушаването на стените между университетите и сферата, която се ползва от продукта на университетите, а именно бизнеса.
Особен акцент поставяме върху две неща и аз ще кажа няколко думи за тях. Първо, искам да спомена модернизацията на учебните програми. Важно е да наблегнем върху междудисциплинарността и развиването на умения, които реално се изискват от света на бизнеса. Университетските курсове трябва в по-голяма степен да отразяват изискванията на пазара на труда и да бъдат организирани с оглед на това например да бъдат съобразени с нуждите на бизнеса, като деловите кръгове, от своя страна, трябва активно да подпомагат осъвременяването на тези програми. Второто нещо, което искам да спомена, е мобилността. Важно е да се скъси дистанцията между университетите и бизнеса и да има хора, които могат да преодолеят тази дистанция. Назначенията на работа са добър пример за това как студентите могат да придобият практически опит и след това да пренесат този опит в обучението. В същото време тези студенти са по-добре подготвени да излязат на пазара на труда, след като завършат. Практическите назначения определено трябва да се подпомагат и насърчават в Европа.
Научно-изследователската дейност също може да гради мостове между университетите и бизнеса. И преди съм говорил по една от моите любими теми, а именно, датския бизнес план за докторантури, чрез който служител в предприятие в Дания може да получи докторска степен в датски университет с помощта на държавна стипендия. Всъщност проведох вечерна дискусия в Парламента в Брюксел, на 3 февруари 2010 г., с широко участие както на деловите кръгове, така и на университетите, и мнението, изразено тогава, беше съвсем ясно: един бизнес план на ЕС за докторантури би бил изключително полезен инструмент за насърчаването на специализирана, съобразена с нуждите на бизнеса научно-изследователска дейност, както и на конкурентоспособността на европейския бизнес, като по този начин ще се създадат повече работни места и ще се постигне икономически растеж. И така, това предложение получи категоричната подкрепа и на двете страни. Още повече, това е един много ефективен метод за навлизането на практическото знание и опита на бизнеса в университетите и така обучението ще се провежда с по-голям акцент върху уменията и знанията, които са съобразени с изискванията на пазара на труда. Този план може да се интегрира в съществуващата програма "Мария Кюри" и Програмата за партньорство между промишлеността и академичните среди и ще помогне да се стимулира постигането на целите на Болонския процес. Доволен съм, че утре ще можем да приемем доклад, който съдържа препоръки за създаването на такъв план.
Malika Benarab-Attou
Г-жо председател, госпожи и господа, искам да подчертая стойността на доклада за започването на разискване в рамките на Парламента относно позицията и ролята на университетите в Европа. Университетите трябва всъщност да бъдат поощрени да участват в европейската интеграция, а не да я наблюдават отстрани.
В хода на европейската история университетите винаги са били места, където се провеждат срещи, обменят се знания, развива се мисълта и се провежда обучение по различни дисциплини. Днес последиците от кризата и безработицата не бива да водят до ограничаването на ролята на университетите като места за подготовка на професионалисти, които веднага са готови да работят, защото, в нашите променящи се общества, способността да се сменят професиите придобива първостепенна важност.
Напротив, университетите като места, където се придобива висше образование и квалификация, трябва също така да създават възможности на обучаващите се да се научат да мислят критично и аналитично, защото така те ще могат да разберат света, в който живеем, и да използват професионалните си умения по мъдър начин.
Европейските университети трябва да създават условия за учене през целия живот, да допринасят за обогатяването на интелектуалния живот и да играят ключова роля в основаното на знанието общество в днешния дигитален свят.
Oldřich Vlasák
Образованието определено е наша приоритетна цел, но какво образование? В един от броевете на списанието "The Economist" беше публикувано проучване, според което 80% от уменията и знанията, считани за ключови от мениджърите на големи предприятия, изобщо не се преподават в университетите. Резултатът от това са ужасяващите цифри на безработицата сред висшистите.
Вероятно всички можем да се съгласим, че решението е да развием връзките между предприятията и университетите. Това многократно беше изтъкнато в различни документи, включително в Хартата от Лайпциг за устойчиви европейски градове. Главният проблем обаче е как да установим тези връзки. Според мен правилният подход е да се въведат периоди на работа в предприятията, продължаващи няколко месеца, не само за студентите, но и за преподавателите като необходим компонент от процеса на учене през целия живот. Има нужда не само студентите, но и преподавателите да поддържат постоянни връзки с реалния свят. Съфинансирането на подобни периоди на работа в предприятията трябва да станат неделима част от бюджетите на университетите. За предприятията процесът означава инвестиране на значителни усилия, а често и на значителни разходи.
Marie-Christine Vergiat
Г-жо председател, госпожи и господа, моля да ме извините, но ще ми се наложи да наруша прекрасното единодушие, което цари в Парламента.
Резолюцията, която ни се предлага днес, се отнася до предизвикателствата в отношенията между университетите и бизнеса във връзка с изпълнението на известния Болонски процес. Огромна работа беше свършена в двете комисии, които проучваха текста, и бяха направени редица подобрения в първоначалния текст, за да бъдат взети под внимание истинските предизвикателства в тази област. Ние всички се опитваме да разберем стремежите на нашите младежи. Всички сме загрижени да предоставим на младите хора най-добрите инструменти, които да им помогнат да си намерят работа. Процентът на безработица сред младите хора е всъщност неприемлив. И все пак, това означава ли, както се посочва в определени параграфи от резолюцията, че трябва да разглеждаме университетите просто като машини, способни да отговорят на потребностите на фирмите и деловия свят, като се изключва всичко останало? Ние от Конфедеративната група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица не мислим така.
Не, богатството на нашите университети също така се състои във формирането на все повече студенти с богати и разнообразни интелектуални знания, а не просто да се гарантира придобиването на умения, свързани с бъдещата им работа. Това е ключът към мобилността през целия живот
В много държави от ЕС съществува нарастваща липса на разбиране сред университетските среди. Ние от групата GUE/NGL мислим, че трябва да се вслушаме в мнението им. Настояваме да се изготви всеобхватен доклад за Болонския процес. Няма да гласуваме за резолюция, която призовава университетите просто да отговарят на потребностите на бизнеса, като пренебрегват другите заинтересовани страни от стопанския и обществения живот, който не се изчерпва единствено с предприятията.
Derek Roland Clark
Г-жо председател, защо докладът призовава за по-интензивно международно сътрудничество на равнище университети? Университетите споделят информация помежду си от векове, далеч преди появата на ЕС. По време на Ренесанса, който обхваща периода между 14 и 17 век, съществува подем в интелектуалното развитие, който тръгва от Флоренция и се разпространява из цяла Европа чрез университетите. Изкуствата, музиката, литературата и природните науки разцъфтяват и се раждат редица произведения, които ни обогатяват и до днес.
А какво да кажем за модернизацията? Търсите технологическите разработки на бъдещето? Ако е така, то положението днес е също толкова обещаващо. Университетите на други места може и да са пред нас, но те водят началото си от европейските университети. Вълната на висшето образование често се връща обратно у дома. Британските университети приемат студенти след степен "бакалавър" от цял свят, които продължават обучението си и споделят информацията, с която разполагат, не на последно място в областта на търговията и промишлеността. Но не следва да политизираме висшето образование чрез програми като Болонския процес и "Еразъм".
Не се нуждаем от програми по културно многообразие или многоезичие или други подобни, това все едно ще се случи, тъй като студенти от цял свят се срещат и общуват в университетските комплекси. Ако желаете да служите на съвременния свят и на бъдещето, погрижете се за достатъчното финансиране на университетите, насърчете онези студенти, които искат да учат в чужбина, след това просто ги оставете сами да се справят.
Martin Ehrenhauser
(DE) Г-жо председател, както знаем, обвързаността на бизнеса и университетите е реалност от известно време. Това положение доведе до настоящия безсмислен подход, изразяващ се в "едно решение за всички проблеми", според който частично приватизираните университети действат като контролиращи предприятия с предполагаема цел да планират продукта на образованието. Да се вярва, че подобно партньорство изведнъж ще допринесе за модернизацията, показва единствено колко лениви и непродуктивни са нашите разисквания за политиката в областта на образованието.
Живеем във време на техническа революция. Дигиталните системи ни променят, те променят начина, по който действаме и мислим, променят нашите когнитивни умения и в крайна сметка нашите мозъци. Ето защо това, от което се нуждаем, е революция в научно-изследователската дейност и обучението, така че те да се адаптират към тази ситуация. Във време на подобни промени да продължаваме да проповядваме, че зависимото положение на университетите от тази подсистема на нашето общество е стъпка към модернизация, въпреки че подобно обвързване не е довело до значителни подобрения през последните десет години, означава, че пренебрегваме важността на обучението и научно-изследователската дейност за обществото като цяло.
Това, от което наистина се нуждаем във времето на промени, е научно любопитство и творчество, но те произтичат от възможността за свободно мислене и неподдаването на натиск, в това число и на изискванията на деловия свят. Един млад ум, един млад мозък с потенциал трябва да може да действа свободно. Това, което предлагате във вашия доклад, е точно обратното.
Докладът отразява остаряло и провалило се мислене. Целият доклад е непродуктивен и, дори ще си позволя да кажа, безполезен. Той представлява навързани една до друга тромави фрази, които запълват много страници с цел да се прикрие липсата на съдържание. В австрийската образователна система вие бихте получили кръгла двойка за този доклад.
Doris Pack
(DE) Г-жо председател, искам да кажа на г-н Ehrenhauser, че трябва да посети нашите университети и сам да се убеди колко креативни са те, а също че нито един студент не се намира в зависимо положение, просто защото може да е получил стипендия от бизнеса. Това се отнася и за г-н Repo и г-жа Vergiat.
Трябва да гарантираме, че сътрудничеството между образованието и бизнеса обхваща в частност малките и средни предприятия. Трябва също да гарантираме, че малките и средни предприятия ще бъдат третирани по-добре, по-бързо и с по-малко бюрократични спънки във връзка с програмите за научно-изследователска дейност. Това е важно и също е заложено в доклада, г-н Ehrenhauser. Ако го бяхте прочели, щяхте да разберете, че това е нещо съвсем ново.
Ето защо в тази област се нуждаем от засилено сътрудничество що се отнася до университетите и малките и средни предприятия. Нуждаем се от това сътрудничество на местно, национално и международно равнище. Ако бизнесът и университетите си сътрудничат, това не означава, че едната страна непременно се учи от другата, защото едната страна обучава хората, които другата може един ден да наеме на работа в своите предприятия. В тази връзка трябва да гарантираме, че средствата ще се насочват от бизнеса към университетите, защото публичните органи разполагат с все по-малко средства и не могат да си позволят да предоставят допълнително финансиране в тези области.
Благодарна съм на всеки предприемач и на малките, средни и големи предприятия, които предоставят средства за образование, защото това, което те правят в крайна сметка е осигуряване на образование за следващото поколение, което в бъдеще ще допринася за икономическия растеж. Длъжни сме да подпомагаме университетите. Трябва да гарантираме по-тясното сътрудничество между публичните институции и частния сектор и да осигурим простор за частни фондове за иновации. Ето защо докладът попада точно в целта.
Очевидно е, че се нуждаем от хора, обучавани от онези, които знаят какво означава да имаш предприемачески дух и какво е да си мениджър. Трябва да гарантираме, че преподавателите и студентите разполагат с необходимите инструменти и че ще насърчаваме бизнеса да участва активно в разработването на учебни материали за обучение в предприемачество.
Коментарите, направени от г-н Repo и г-н Ehrenhauser, не съответстват на фактите и искам да опровергая твърденията, че докладът е глупав и скучен. Не, той е добър. Искам да благодаря на Pál Schmitt, който понастоящем е председател на унгарския парламент.
Mary Honeyball
(EN) Г-жо председател, повечето от нас тук са съгласни, че трябва да подпомагаме нашите университети и нашите млади хора. Въпреки че аз мисля, както предполагам всички ние, че университетите са и трябва да бъдат, разбира се, автономни, те все пак живеят в реалния свят и трябва да се съобразяват с това, което се случва в реалния свят, не на последно място, защото техните студенти ги завършват, за да си намерят работа в реалния свят.
Според мен именно за това си мислим. Мислим за това как университетите ще поддържат високи академични постижения и все пак ще подготвят студентите си за бъдещата работа. Ето защо диалогът, т.е. връзката между университетите и деловия сектор, е толкова важен, ето защо отделихме толкова много време за подготовката му и защо г-н Schmitt отдели толкова време за написването на доклада.
Мисля, че се нуждаем от реален диалог между работодателите на всички равнища. Съгласна съм, че малките и средни предприятия са важни, но мисля, че следва също да разговаряме с големите корпорации и с публичния сектор, с държавни служители на национално, регионално и местно равнище, сектора на здравеопазването и всъщност с всички, които наемат хора, защото това е начинът да гарантираме, че ще намалим нивото на безработицата сред абсолвентите и ще дадем шанс на младите хора.
В тази връзка много е важно да поддържаме адекватно равнище на държавно финансиране на университетите - нещо, което, както ми е известно, все повече се превръща в проблем в някои държави-членки. Ако не осигурим тези средства и ако университетите не са добре и достатъчно финансирани, няма да имаме балансирани курсове, няма да имаме балансирани дисциплини и няма да сме в състояние да дадем на нашите студенти шанса, от който се нуждаят.
И така, призовавам всички да подкрепят този важен доклад и да гласуват за него, така че да продължим напред и да осигурим светло бъдеще за университетите, за студентите и работодателите.
Marek Henryk Migalski
(PL) Първо, искам да изразя благодарността си за признанието на моето изменение, което се отнася за поканата към държави извън Европейския съюз да участват във форума за диалог, който беше споменат от г-н Йотингер. Това ще ни позволи да се възползваме от опита на американските университети, които според мен са най-добрите в света и би било добре за нашите университети да се възползват от тях, и в същото време да споделим нашия опит с други държави, като например държавите от бившия Съветски съюз.
Изглежда обаче, че най-важното тук, е да се подчертае, че в диалога между двата свята (на бизнеса и на университетите) не трябва да забравяме, че университетът е училище за висше образование и е независима, автономна институция, чиято цел е търсенето на истината, безкористното търсене на истината. Така са възникнали университетите в Италия, Германия, Франция, Полша и мисля, че не трябва да забравяме, че университетите днес следва да се ръководят от същата цел, докато сътрудничеството с бизнеса не трябва да възпрепятства или да ограничава благородната дейност за търсене на истината - безкористното търсене на истината.
Rui Tavares
(PT) Г-жо председател, университетите са гръбнакът на Европа; те са може би най-доброто ни творение. Имало е Европа в университетите на Болоня, Коимбра, Оксфорд и Сорбоната от 12 век много преди да има политическа Европа. Светът на бизнеса и на управлението на бизнеса обаче такъв, какъвто го познаваме днес, е само на 30-40 години: той датира от войната. Това е един от малкото случаи, когато член на ЕП от левицата ще ви зададе консервативен въпрос, така че възползвайте се от това.
Какво искаме всъщност: да се посветим на европейско творение, съществуващо от векове, или на бизнес идеология, която е само на няколко десетилетия? Посвещавайки се на света на бизнеса, както правим през последните десетилетия, неизбежно означава да се посветим на нещо краткосрочно и за това става въпрос. Да обучаваме инженери по пластмасата сега, за да бъдат безработни след три години, и след това да обучаваме финансови мениджъри, които да бъдат безработни след четири години; искам да задам на европейските държави Португалия и Естония въпрос.
Какво бихте предпочели? Бихте ли искали вашите деца да имат образование, което да следва краткосрочния диктат на пазара, или да имат най-солидното и възможно най-широкообхватното образование, каквото винаги е било положението в университетите в Европа? Бихте ли предпочели образование, което ще им даде възможност да бъдат на пазара на труда сега или през следващите няколко десетилетия или през останалата част от живота им? Оттеглям се с този въпрос.
Jaroslav Paška
(SK) Първо, искам да поздравя уважаемия колега - член на ЕП и автор на доклада - за избирането му на новия и важен пост за председател на унгарския парламент. Също така искам да се възползвам от възможността да изразя надеждата си, че Pál Schmitt, чрез неговата мъдрост, широк политически мироглед и спокойните му и благоразумни изказвания в новата роля, ще спомогне за дългосрочното подобряване на съвместното съществуване на Унгария и съседните й държави.
Сега искам да се върна към новото партньорство за модернизиране на университетите. По мое мнение най-важната констатация в целия текст се съдържа във въведението към точка 2 от проектостановището на комисията по промишленост, изследвания и енергетика, където се казва, цитирам, "че предизвикателствата, посочени в съобщението на Комисията, не са нови и че досега не е постигнат успех по отношение на тяхното преодоляване".
Нека го кажем по-просто, Комисията представи определена идея, като повтори и постави редица предизвикателства вероятно с надеждата, че така ще се постигне нещо, но досега, за съжаление, няма съществени подобрения в тази област. Може би ще бъде по-добре, г-н член на Комисията, възможно най-скоро да се направи цялостен анализ на причините, поради които предишните предизвикателства не дадоха желания резултат, и след това по прагматичен начин да бъдат формулирани нови и наистина ефективни мерки за постигането на реално сътрудничество с високи стандарти между университетите и предприятията.
Seán Kelly
(GA) Г-жо председател, Патрик О'Конайре написа книга, озаглавена "M'Asal Beag Dubh" [Моето малко черно магаре], където той казва, че магарето стояло с гръб към вятъра, като не обръщало внимание на живота, докато животът не обръщал внимание на него.
(EN) Горното описание може да се отнесе и към университетските професори в миналото, тъй като те живееха в своите кули от слонова кост, недостижими за света, но и светът беше недостижим за тях, за щастие обаче сега това се е променило и то напълно. Напоследък наблюдавах три прекрасни примера в това отношение.
Първо, в моя град Трали институтът получи наградата "Европейски предприемачески регион на годината" за работата им в бизнеса и сред предприемачите.
Второ, в моите разговори и срещи с новия професор и ректор на университетския колеж "Корк" научих, че те все повече се ангажират с деловата общност, а и обратното е вярно.
Най-окуражаващият пример е свързан с нашето посещение в Сантяго преди няколко седмици, където университетът е разработил невероятен модел на сътрудничество с деловата общност и дори е основал собствена банка за насърчаване на новосъздадени фирми, които често не могат да намерят финансиране, за да започнат дейността си.
На ниво ЕС можем да направим много, за да насърчаваме такива фирми, като създаваме възможности за развитие и също така поощряваме сътрудничеството в научно-изследователската дейност, която в крайна сметка ще доведе до основаната на знанието икономика и интелигентни работни места, за които говорим.
Nessa Childers
(EN) Г-жо председател, академичните учени по природа обичат да спорят, така че като бивш университетски преподавател и курсов директор с голям интерес наблюдавах публичните разисквания в Ирландия между академичните учени за това в какво направление да се развиват ирландските университети в бъдеще.
Всички академични учени обаче бяха на едно мнение за това, че университетите остават една от най-големите иновации в Европа и че техният продължаващ успех е изключително важен за бъдещите социални, политически и икономически успехи на Европейския съюз.
Икономическият успех обаче не бива да се бърка със социалното развитие - в обществото като в университета; и следователно кръстопътят, до който сме стигнали във висшето образование, с традиционното, основаващо се на студентите обучение, от една страна, и изискванията на съвременните, основани на бизнеса икономики, от друга - трябва да се действа изключително внимателно.
Растежът на печалбата и съвременното развитие са неделими компоненти на днешните университети, но при наличието на много факултети, несвързани с бизнеса и с ориентираните към печалба професии (мисля в частност да изкуствата и хуманитарните науки), е много важно, с цел да се запази балансът между икономическия и интелектуалния успех, съвременните университети да запазят някои от съществените си академични връзки със своето по-наивно във финансово отношение минало.
Elena Băsescu
(RO) За съжаление, учебните програми в образованието прекалено наблягат на теоретичните знания, което означава, че студентите се срещат с проблеми, когато навлязат на пазара на труда. Образованието трябва да бъде по-скоро с практическа насоченост и да се занимава с реални проблеми, които могат да възникнат в икономическата среда. Ето защо смятам, че отношенията между академичния и деловия свят следва да бъдат укрепени.
В допълнение, университетите трябва да бъдат по-възприемчиви към деловия свят, за да могат по-добре да адаптират образованието, което предлагат, към изискванията на пазара на труда. Това ще помогне на студентите да придобият квалификациите и да развият уменията, които се изискват от работодателите. Някои от държавите-членки, като Франция, Германия, Италия, Обединеното кралство или Испания, развиват партньорства между университетите и деловия свят от няколко години.
Миналата година в Румъния беше лансиран проект с финансиране от Европейския съюз, който обхвана 20 факултета, които получиха нови учебни програми, адаптирани към текущите изисквания на пазара на труда. Една от най-важните ползи от проекта е, че той намалява безработицата, като подобрява качеството на това, което образованието предлага, и намалява броя на абсолвентите, които не могат да се адаптират към пазара на труда.
Тези партньорства не трябва да се ограничават само с отделни държави-членки. В настоящата ситуация подкрепям насърчаването и удължаването на програмите "Еразъм за млади предприемачи" и "Еразъм за обучаващи се работници".
Cătălin Sorin Ivan
(RO) В началото искам да поздравя Pál Schmitt за съгласувания и актуален доклад относно текущото положение в областта на висшето образование. Имаме един основен проблем, който се състои в това, че в момента създаваме безработни във всичките 27 държави-членки на Европейския съюз, а не млади хора, които са напълно готови за пазара на труда. Наблюдава се голям разрив между това, което младите хора усвояват в училище, и онова, което работодателите изискват на пазара на труда. Проблемът допълнително се изостря, тъй като в момента се намираме в икономическа и финансова криза, съпътствана също и от очевидна криза на пазара на труда.
Европейският съюз е активен участник на глобалния пазар от много години с икономика, основана в частност на знанието и иновациите. Ако наистина искаме да имаме основана на знанието и иновациите икономика, трябва да преодолеем етапа на дискусиите, да подкрепим по-големи инвестиции и публично-частни партньорства и да насърчим партньорствата между университетите и деловия свят, така че откритията, които се правят, и резултатите от научните изследвания в университетите да могат да се използват в реалната икономика.
Аз също бях в Сантяго де Компостела със Seán Kelly, където посетихме местния университет. Мога да ви кажа, че видяхме ясен модел за финансиране на новосъздадени и малки фирми, основани от студенти, като университетът осигурява кредит без гаранции на студенти. Продуктите, успешно разработени от студентите в университета, веднага намират практическо приложение в местната икономика. Това е модел, който си заслужава да бъде разпространен и следван в ЕС.
Piotr Borys
(PL) Докладът е свързан с важните цели на стратегията "ЕС 2020". Ще ви напомня, че за период от 10 години броят на хората с висше образование следва да нарасне с 10%, т.е. от 30% на 40%, а разходите на държавите-членки за научно-изследователска и развойна дейност следва да нараснат до 3%. Главно университетите ще се възползват от тези средства и ще провеждат научните изследвания. Затова трябва подробно да проучим най-успешните системи в други части на света. Говоря за американските методи, свързани с партньорствата между бизнеса и университетите, и за това как да адаптираме всички резултати от научната дейност към пазара, така че често чудесните научни постижения да не събират прах, а да се използват в практиката, което означава в бизнеса.
Друг проблем е необходимостта от ефективно въвеждане на система за стипендии за образование и привличането на бизнеса в тази система. Програмите за докторанти трябва да бъдат сериозно подкрепени, като се използва Европейският социален фонд и вече съществуващите програми като "Мария Кюри". Как да бъдат създадени ясни схеми на публични партньорства, главно като част от технологични паркове и инкубатори за предприемачи? Как да се свържем с малките и средни предприятия и как да направим така, че студентите да се свържат с тях? Всички тези неща са много важни. Смятам, че е важно не да инвестираме само и изключително в областта на технологията, която е важна област. Трябва да инвестираме и в изкуствата и хуманитарните науки, които също имат сфера на взаимодействие с публичните структури и бизнеса.
Последна бележка: днес Китай има толкова студенти, колкото има в целия Европейски съюз. Ето защо да говорим за постигане на общи цели е наша обща задача и мисля, че участието на бизнеса в диалога ще бъде ефективен начин да се борим с конкуренцията в целия свят.
Teresa Riera Madurell
Г-жо председател, г-н член на Комисията, комисията по промишленост, изследвания и енергетика иска да изрази подкрепата си за работата на форума на ЕС за диалог между университетите и бизнеса.
Смятаме, че той е добър инструмент, чрез който ще се укрепят важните взаимоотношения между публичния и частния сектори.
Убедени сме, че във време на икономическа криза, когато младите хора имат по-големи проблеми при намирането на работа и фирмите изпитват по-голям натиск от конкуренцията, това сътрудничество представлява икономическа и социална добавена стойност и това му отрежда още по-приоритетна роля.
Това е диалог и сътрудничество, което трябва да се развива в двете посоки - от предлагане към търсене - и трябва да се осъществи на национално и регионално равнища, за да бъдат открити най-добрите практики, най-добрите политики и най-добрите инструменти.
Считаме, че насърчаването на мобилността на персонала между изследователските центрове и фирмите, поощряването на инвестициите на частния сектор в изследователска и развойна дейност и гарантирането на това, университетите да осигуряват добре подготвен персонал за пазара на труда, са все действия от съществено значение.
Европейският съюз вече предприема важни стъпки в тази посока, като например подкрепата за технологични платформи, за съвместни технологични инициативи, за всяка формула на публично-частно партньорство, както и за Европейския институт за иновации и технологии, като имаме предвид, че това са изключително интересни инициативи в правилната посока, ние трябва да продължим да ги насърчаваме.
Последно, г-жо председател, всички от комисията по промишленост, изследвания и енергетика искат да поздравят докладчика за неговата работа и за неговото назначение.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Форумът за диалог между университетите и бизнеса, който Комисията започна, засилва сътрудничеството между тези две области, така че да се помогне на университетите да инициират партньорства, като използват научните и технологичните си знания. Това е добра идея, ако искаме да направим европейската икономика динамична и истински конкурентоспособна. Все пак искам да откроя няколко недостатъка в предложението на Комисията.
Някои от препоръките са твърде общи и прекалено отворени за интерпретации, като например терминът "университет", употребен във връзка с всички институции за висше образование независимо от техния статут. Няма изследователски инструменти, които да определят дефицита на квалификации на трудовия пазар. Не се споменава и система за образоване и обучение, която ще помогне този дефицит да бъде преодолян. По отношение на програмата за учене през целия живот: тя не взема предвид особеното положение на хората, които нямат университетско образование.
В резюме, поетият курс към засилване на сътрудничеството между университетите и бизнеса изглежда отговаря на текущите потребности на пазара. Най-важните роли обаче са отредени на държавите-членки, които трябва да гарантират ефективното приложение на предложенията, ако искаме да реализираме замислените планове.
(Ръкопляскания)
Lara Comi
(IT) Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, след първия преглед на Лисабонската стратегия Европейският съюз вече е обърнал поглед към следващите десет години. Сред приоритетите на "Европа 2020"изпъква идеята за "интелигентен растеж", базиращ се както на основаната на знанието икономика, така и на иновациите.
Ключът към развитието в тази посока е интегрирането на системите за средно и висше образование с пазара на труда. Поетият курс предполага обновено внимание към света на труда заедно с усвояването на персонални умения или по-скоро така наречения "триъгълник на знанието".
Европа може да осигури своята значимост на международната арена, ако в науката и иновациите действа единно и включи всички, които са в състояние да определят растежа и развитието. В тази връзка системите за оценяване на университетите, целящи да се установи и измери ефективността и стандартите за качество, са повече от своевременни. Ето защо е време да преминем към ново измерение на европейско единство, известно като "петата свобода" или свободното движение на знания и таланти.
За тази цел трябва да има европейско предложение да се опрости работата на младите изследователи посредством органични връзки с бизнеса с цел да се отговори на техните потребности за развитие. За да се постигнат тези цели, трябва да се инвестира повече в програми като "Еразъм". По този начин ще се насърчи обучението извън националните граници с гарантирано академично признание за студентите.
Corina Creţu
(RO) Във време, когато се нуждаем от нови инструменти, за да стимулираме икономическия растеж, мисля, че е важно да предоставим на малките и средни предприятия по-лесен достъп до изследванията и развитието. Много от тези фирми страдат поради трудността да получат финансиране, което означава, че не могат да проектират и разработват нови продукти или да обновяват съществуващи продукти, като по този начин губят своята конкурентоспособност.
Би било желателно за университетите, особено за онези, които получават публично финансиране, да бъдат по-възприемчиви за потребностите на сектора на малките и средни предприятия. Преодоляването на бюрокрацията, съчетано с увеличаване на публичното финансиране за програми за изследвания и развитие, чрез които могат да създават технологии или продукти, които могат да бъдат предоставени на малки и средни предприятия, би могло да улесни достъпа до финансиране по тези програми в рамките на структурните фондове.
Университетите могат да допринесат и за обучението на персонала на малките и средни предприятия като част от процеса на учене през целия живот. Създаването на единна европейска мрежа от центрове за стопанска дейност и иновации е окуражаващо.
Аз също искам да поздравя докладчика.
Elena Oana Antonescu
(RO) Трябва да се запитаме в каква посока искаме да вървят нашите системи за образование и изследвания. Много се говори за основаното на знанието общество, но аз се чудя дали тази идея не се е превърнала просто в рефрен, който върви добре по медиите. Мисля, че прекалено малко се говори за умения в тази връзка и прекалено много за натрупване на знания.
Ако проведете проучване сред студентите, ще видите, че писането на есета е станало практика, включваща използването на няколко баналности, за да се запълни пространството, изисквано от преподавателя. Има някои, които ще трябва да се включат в икономическата среда, където рецептите за успех не са вече гарантирани. Мисля, че деловият свят няма да бъде единственият, които се изправя пред необходимостта от радикална промяна в резултат на икономическата и финансова криза. Това се отнася и за университетите, които ще трябва да се трансформират, за да могат да се адаптират към една непрекъснато променяща се среда, изискваща усвояването на умения, а не само на знания.
Iosif Matula
(RO) Искам да поздравя Pál Schmitt по два повода: за новата му длъжност и за добре структурирания и обстоен доклад, който определено повишава ефективността на отношенията между академичния свят и света на бизнеса в Европа.
В момент, когато всички приети от нас стратегии налагат необходимостта да разполагаме с добре образовани граждани, притежаващи умения, съвместими с изискванията на пазара на труда, мисля, че една специфична мярка, която цели подобряването на взаимовръзката между двете области, следва да бъде приветствана.
Смятам, че е необходима промяна на отношението в целия Европейски съюз, в това число и в деловите среди, които ще помогнат за адаптирането на учебните програми в университетите точно като в Северна Америка, чрез лансиране и финансиране на конкретни курсове. Това ще помогне на студентите да се запознаят със строгите изисквания на предприемачеството и ще направи европейското висше образование по-привлекателно в света. В политически план на обществото трябва да се предложи добавена стойност, да се осигурят знания и резултати от сътрудничеството между университетите и фирмите, като по този начин се създава икономически растеж и следователно по-добър живот за нашите граждани.
Martin Ehrenhauser
(DE) Г-жо председател, благодаря Ви много за това, че ми позволихте да направя второ кратко изказване. Изглежда, че моята уважаема колега не разбира разликата между обучение и образование. Във време, когато технологията ни отнема повечето от работата, все по-важно става университетите да изграждат граждани, така че те да бъдат зрели хора с аналитично мислене. Ето от това се нуждаем. Затова имаме нужда от хора, които са в състояние да задават изследователски въпроси за обществените процеси.
Все пак бизнесът не си поставя такава цел. Бизнесът иска да обучава хора и следва да го прави - това е много добре. Но това е изискване само от една подсистема на нашето общество и тя не представлява това, от което обществото като цяло има нужда.
Позволете ми още един кратък коментар: нуждаем се от научно творчество и научно любопитство. Не приемам мнението и определено не смятам, че бизнесът може да купи любопитство и творчество, което толкова отчаяно искаме да постигнем чрез финансовия му принос. Не!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Изследователска дейност, научен напредък и обучение на студенти са главните задачи на университетите. Приоритетите на Лисабонската стратегия накратко са: основана на знанието икономика, иновации и научни изследвания. Дори ако резултатите от стратегията не ни удовлетворяват, целите, залегнали в нея, са все още актуални.
Какви начини съществуват, за да се реализират тези принципи и цели? Първо, сътрудничество между университетите, икономиката и конкретни предприятия и финансирането на научни изследвания и трудови стажове от страна на бизнеса. Второ, обмен на студенти и изследователи между университетите от различни страни и увеличаване на предоставяното финансиране в подкрепа на това. Трето, финансиране от страна на предприятията на длъжности за работещи студенти и на научни изследвания, които те са поръчали. Четвърто: мобилността на персонала е важна с цел максимално да се използват образованите хора. Пето: развитие на центровете за изследователска и развойна дейност в областта на икономиката.
Накрая, искам да кажа, че най-добрата инвестиция е инвестицията в образованието на младото поколение и тук имам предвид учене през целия живот.
Petru Constantin Luhan
(RO) Отчасти съм съгласен с докладчика. Искам да кажа, че за да постигнем целите от стратегия "ЕС 2020", имаме нужда от знания и иновации. Не говорим за купуване на знания, а за инвестиране в образователна система, която е адаптирана към изискванията на пазара.
В момента университетите в Европейския съюз предлагат на изследователите и студентите по-малко привлекателни условия, отколкото колежите в САЩ. Една от главните причини за това е липсата на средства. Както подчерта председателят на Европейската комисия Жозе Мануел Барозу, европейците се конкурират помежду си, за да привлекат най-добрите футболисти. В същото време американците привличат изследователите им.
Ето защо е абсолютно задължително да се превъоръжат европейските университети, така че да могат да играят решаваща роля в обществото и в икономика, основана на знанието и иновациите. Едно от решенията за смекчаване на недоволството на работодателите, които мислят, че университетското образование не взема под внимание изискванията на пазара на труда и не подготвя студентите за актуалната ситуация в икономиката, е университетските програми да предлагат на студентите възможности за практически назначения на работа в малките и средни предприятия.
Гюнтер Йотингер
Г-жо председател, уважаеми членове на ЕП, благодаря ви за оживеното разискване и за многобройните ви предложения и идеи. Мисля, че в Парламента има широко съгласие, че диалогът между университетите и света на труда и бизнеса може да бъде полезен за всички участници, за самите университети, за изследователите, преподавателите, студентите, предприятията и за обществото като цяло.
Според мен въпросът не е "дали", а "как", т.е. как да развием диалога и сътрудничеството. Става въпрос за трансфер на знание, за диалог и обмен на информация по време на обучението и ученето през целия живот, става въпрос за сътрудничество в базовите изследвания и за насърчаването на по-практически подход наред с теоретичния в образованието чрез акцентиране върху създаването на ценностна ориентация, насочена към бизнеса и производството. Тук бизнесът не играе изместваща роля, а допълваща, и решаващият момент е, че изследванията ще останат свободни, точно както преподаването. В това отношение решенията ще се вземат от самите изследователи и преподаватели, а няма да бъдат налагани от политиците.
Имаме нужда от печеливша за всички ситуация, което означава науката и образователните институции, от една страна, и изследователите и бизнесът, от друга, да кажат "да" на това партньорство. Свободата на изследванията и преподавателската работа не означава безцелно движение във вакуум, а участие в обществения живот и сферата на заетостта.
По тази причина смятам, че докладът е доста обстоен и съвсем ясно посочва по кой път следва да поемем, за да утвърдим нашите университети и да засилим конкурентоспособността на европейския бизнес и технология. С нашия форум искаме да направим малък принос, да предложим платформа и да обмислим как дейностите на форума могат да бъдат допълнени. Докладът предлага добра основа за това и е добър източник за справки, за което съм много благодарен.
Marco Scurria
Г-жо председател, госпожи и господа, отново искам да благодаря на Комисията за съобщението й, което ние приехме в по-голямата му част.
Искам да се спра на може би критичните бележки, които се появиха по време на разискването, защото някой подчерта колко важни са независимостта на университетите, свободата на изследванията и публичното финансиране. Всички сме съгласни с това и затова аз не разбирам тези критики, защото е достатъчно да се прочете доклада, където в първите параграфи ясно сме отбелязали и подчертаваме, че интелектуалната и финансова независимост на заведенията за висше образование спрямо бизнеса трябва да се запази, както и че не трябва да съществува отношение на зависимост между висшето образование и бизнеса.
Също така подчертава, че университетите трябва при всички обстоятелства да съхранят своята автономия за вземане на решения по отношение на своите учебни програми и структури на управление. Това разсейва всички възможни съмнения и проблеми в това отношение, поради което не разбирам какви могат да бъдат тези проблеми, освен ако не става въпрос за остарял идеологически подход.
Нека съответно помислим за следното: тъй като в доклада са залегнали условията за ефективно подобряване на съдбата на нашите млади хора и на нашите студенти, защото никой всъщност не иска да остави стотици хиляди младежи на произвола на неизвестно какви бизнес цели, а напротив, само искаме стотици хиляди студенти да имат възможността да учат, да се подготвят и да работят в обществото, което ги очаква.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе утре, четвъртък, 20 май, от 12,00 ч.
Писмени изявления (член 149)
Liam Aylward  
Г-н председател, европейските абсолвенти трябва да имат необходимия опит и висококачествени умения, за да могат да имат добри възможности за професионално развитие, да бъдат конкурентоспособни на световния пазар и да насърчават предприемачеството в Европа. Когато се изгражда основана на знанието икономика, диалогът и отношенията, който той поощрява между бизнеса, изследванията и образованието, са много важни.
Въпреки че държавите-членки са отговорни за осигуряването на образование, съществуват сериозни предимства при установяването на трансгранични връзки и насърчаването на засилено сътрудничество между европейските делови кръгове и европейските университети. Напълно подкрепям усилията на докладчика да търси инициативи и ангажименти между университетите и предприятията и аз съм съгласен, че този диалог трябва да се фокусира не само върху научните и технологични въпроси, но и върху всички области на образованието.
Европейските абсолвенти трябва да притежават качествени умения, които са подходящи за наемане на работа, и трябва да имат лесен достъп до изключително важни програми като "Еразъм за млади предприемачи" и "Еразъм за обучаващи се работници". Образованието и учебните курсове трябва да се преустроят по такъв начин, че да отговорят на потребностите на работната сила и на основаната на знанието икономика.
Vilija Blinkevičiūt 
През последните месеци беше проведено проучване в моята държава, Литва, относно адаптирането на институциите за висше образование към новите потребности на пазара на труда и създаването на възможности за абсолвентите да намерят работа веднага щом завършат висшето си образование. За съжаление, проучването показа, че много университети подготвят специалисти, които са вече в изобилие на пазара. С други думи, университетите не винаги се съобразяват с потребностите на пазара и най-потърпевши от това са младите хора, които завършват образованието си. Ето защо не мога да не се съглася напълно с инициативата в бъдеще да се разработи конкретна стратегия или система, в която ще вложим много усилия и ще се ангажираме да укрепим връзките между университетите и бизнеса на местно, регионално, национално и международно равнище. Искам да обърна внимание на факта, че недостигът на работни места и тежките условия на труд имат своето въздействие върху живота на всеки човек, а младите хора в такава ситуация са особено уязвими. Също така искам да подчертая, че благодарение на динамичния пазар, бързо променящата се работна среда и непрекъснатото развитие на нови технологии, институциите за висше образование също трябва да се адаптират към новите промени: те трябва да подобрят и да реформират учебните програми, за да гарантират високо ниво на образование и да решат въпроса със заетостта на абсолвентите. Усилията само на университетите не са достатъчни; бизнесът и правителството също трябва да допринесат за процеса.
Adam Gierek  
Диалогът между академичната общност и бизнеса, който е призован да модернизира университетите в Европа, трябва да вземе предвид сегашното им състояние, което е адаптирано към Болонския процес, и също трябва да вземе предвид икономическите предизвикателства, свързани с иновациите.
Болонският процес дава възможност за голяма гъвкавост при обучението на специалисти, като студентите в техническите дисциплини, бакалавърска степен, се подготвят за професия по практически начин. На ниво магистри те могат да усвояват междудисциплинарни знания за икономиката в развиващия се свят по гъвкав начин, докато на ниво доктори те представят иновативни решения. Университетите, които обучават по консервативния начин, пускат на пазара специалисти, които не са полезни за иновативната икономика. Затова учебните програми трябва непрекъснато да се обновяват и да се съгласуват с оглед на потребностите на различните отрасли на икономиката. Сближаването на работата на университетите и потребностите на промишлеността се подпомага от лекции по предприемачество и проблема за интелектуалната собственост. Полезно е, ако разработките на ниво бакалавър, магистър и доктор са тематично свързани с изискванията на икономиката или произтичат пряко в отговор на нейните потребности. Това е най-добрият повод за провеждане на диалог между двете общности - науката и бизнеса. Би било възможно да се повлияе на вероятността за иновативен успех дори в по-голяма степен, ако практическата част на тези дисертации се провежда направо на място, където един ден могат да се приложат на практика.
Важен елемент на сътрудничеството на университетите с икономиката е назначаване на работа на студент, което със сигурност не се осъществява с готовност заради разходите. Освен това университетите трябва да предлагат следдипломни курсове за хора, работещи в промишлеността, които ще се запознаят с последните постижения в науката и технологиите.
Tiziano Motti  
Уморихме се да слушаме млади европейци да казват, "Щяха да ме наемат, ако имах опит, но никой не ми дава шанс да придобия такъв". Текущата икономическа криза ги удари много сериозно, а те вече имаха проблеми при навлизането на пазара на труда и изграждането на устойчиво бъдеще за себе си и преди кризата. Безработицата сред младежите под 25 г. достигна 21,4% в ЕС: двойно по-голяма от средната за останалото население. Данните не са окуражаващи: процентът на безработица изглежда върви нагоре и ние сме обезпокоени, че до 30-годишна възраст млади хора с превъзходно образование все още не могат да се радват на икономическа независимост, необходима за създаването на семейство, да бъдат независими, да инвестират в бъдещето си; а именно, да покажат какво могат и да израснат като личности. Искаме Европейски съюз, основаващ се на централната роля на отделната личност. Нашите млади хора трябва да са в състояние да разчитат на силната, постоянна връзка между обучението им в университета и един пазар на труда, който им предлага възможности за работа, съответстващи на това, което са усвоили по време на обучението си. Призоваваме за координация между университетите и предприятията, за преглед на европейските програми, насочени към младите хора и системите за надбавки и стимули за предприятията, които ги наемат, наред с по-голям акцент върху информационните технологии, така че политиките по отношение на младите хора да бъдат включени във всички области на политическите решения и разисквания.
Siiri Oviir  
ЕС си постави цел до 2020 г. да стане най-конкурентоспособната и динамична, основана на знанието икономическа сила в света. Бързо променящата се ситуация в сферата на заетостта, основаната на знанието икономика и непрекъснато ускоряващото се технологично развитие са проблеми, с които европейското висше образование и научната дейност понастоящем трябва да се справят. В същото време икономическата криза, обхванала Европа, която се отрази на европейската конкурентоспособност и доведе до сериозни промени на финансовите и икономически пазари, причини фалити на цели производствени отрасли и загубата на много работни места, наред с други неща. Всичко това още повече затруднява постигането на целите, поставени от ЕС. Мисля, че в настоящата ситуация е важно да имаме засилен диалог между университетите и предприемачите, защото подобреното сътрудничество ще създаде повече взаимно изгодни възможности, които по-късно не просто ще стимулират икономическия растеж, но ще бъдат полезни в по-широк обществен смисъл, като подкрепят непрекъснатото подобряване на едно общество, основано на действието. Смятам, че държавите-членки трябва да положат усилия много повече да насърчават хората непрекъснато да се адаптират към променящия се пазар на труда (което е от първостепенна важност за Европейския съюз, особено по време на настоящия икономически спад), като поощряват ученето през целия живот. Допълнителното професионално обучение и преквалификацията на всички етапи от живота е изключително важна за увеличаването на конкурентоспособността на Европа, за икономически растеж и за насърчаването на създаването на нови работни места. Също така, с оглед на демографските промени, извършващи се в ЕС, мисля, че през следващите години държавите-членки трябва да повишат равнището на инвестициите в хората, като дадат приоритет на най-важния ресурс на ЕС - неговите хора.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid  
Както се подчертава в отличния доклад на г-н Schmitt, партньорствата между университетите и бизнеса са един от главните компоненти на успеха на нашия образователен модел. Въпреки че е постигнат сериозен напредък в резултат на Болонския процес и на програми като "Леонардо" за назначения на работа, все още има много работа. Твърде много университети все още се безпокоят за академичната си независимост и прекалено наблягат на знанията за сметка на уменията. Твърде много фирми смятат, че университетите са неотзивчиви към потребностите на сферата на труда. Истината е, че уменията и знанията са тясно свързани и изцяло взаимозависими. Фирмите могат много да помогнат на университетите, когато става въпрос за осигуряване на финансиране, изготвяне на учебни програми с по-професионална насоченост и адаптиране на програми, като в същото време университетите запазват автономията и стандартите си за качество. ЕС трябва да помогне за опростяването на правните рамки, които улесняват подобни партньорства и насърчават мобилността на преподаватели и млади предприемачи. Преди всичко обаче държавите-членки следва да адаптират законодателството си, както направи Франция през 2007 г. по отношение на закона си за автономията на университетите. Тук не говорим за "продаване" на знания, както твърдят някои, а за създаване на реален диалог, който дава възможност за определяне и адаптиране на потребностите на всеки човек.
