Седма рамкова програма на ЕС за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (разискване) 
Председател
Следващата точка от дневния ред е докладът на г-н Audy І от името на комисията по промишленост, изследвания и енергетика, относно междинния преглед на Седмата рамкова програма на Европейския съюз за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (Α7-0160/2011).
Jean-Pierre Audy
Г-жо председател, г-жо Гейгън-Куин, госпожи и господа, събрали сме се тук, за да направим оценка на Седмата рамкова програма за научни изследвания (2007-2013 г.), която има бюджет от 51 милиарда евро. Това е най-голямата програма в света и тази сума може да бъде сравнена със 17-те милиарда евро за програмата през 2000-2006 г., която покриваше пет години, докато тази обхваща седем.
Преговорите относно Седмата рамкова програма се състояха през 2006 г. и пак ще повторя, тя покрива периода 2007-2013 г. След провеждането на преговорите се появиха три нови обстоятелства, заради които се наложи да съсредоточим вниманието си върху оценката на програмата.
Първо, Европейският съюз преодолява неуспеха на Лисабонската стратегия, разработена през 2000 г. от Европейския съвет с цел към 2010 г. Европейският съюз да стане водещата в света икономика, основана на знанието. Сега ние имаме стратегията "Европа 2020". Вторият нов момент: неуспехът на Договора за конституцията. Сега е в сила Договорът от Лисабон и той дава нови правомощия. И третото ново обстоятелство: финансовата криза, която стигна до нас от Съединените щати през 2008 г.
Трябва да мислим за 2011-2013 г. именно с оглед на тези три нови обстоятелства. Живеем в изключително несигурни следкризисни години и в такива времена на недостиг на публични ресурси финансовите средства, които се залагат, са много важни. За първите три години на програмата бяха предвидени 26 милиарда евро. Остават ни още 28,5 милиарда евро, които да разпределим за 2011, 2012 и 2013 г. Ето защо трябва внимателно да обмислим какви послания искаме да изпратим на Европейската комисия, така че тя да адаптира своята научноизследователска политика към големите предизвикателства на днешния ден.
Други оратори ще говорят по-подробно по този въпрос, но аз бих искал да подчертая два пункта: първият е опростяването, а вторият - отговорът на големите предизвикателства, с които се сблъскваме.
Що се отнася до опростяването, моята колега, г-жа Carvalho, ще обсъди в подробности своя отличен доклад и трябва да кажа, г-жо член на Комисията, че ние приветстваме решението на Комисията от 24 януари 2011 г. за създаването на система за регистрация "на едно гише", но трябва да отидем и по-нататък. Трябва да предвидим и бъдещи мерки за опростяване и да оставим миналото зад гърба си. Вие сте добре запозната с всички тези въпроси като бивш член на Европейската сметна палата. Тригодишното преразглеждане на Финансовия регламент ще ни позволи да заложим правното основание за това опростяване, но не смятам, че с поправката за допустимия риск от грешки сме на верен път. Трябва да опростим регламентите и именно чрез опростяване ще намалим броя на грешките.
В случай на разногласие между одиторите от Комисията и одитираните организации предлагам да се осигури възможността за провеждане на независими насрещни проверки и да се позволи участието на медиатор, така че да не се обръщаме към Съда на Европейския съюз да разрешава всякакви спорове, които могат да възникнат между одитираните организации и Комисията. Ние наистина трябва да уредим този въпрос, г-жо член на Комисията.
Освен това сме изправени пред големи предизвикателства. Трябва да включим по-тясно промишления сектор в индустриалната политика на стратегията "Европа 2020", в частност с европейския патент, и трябва да засилим участието на МСП - малките и средните предприятия - и на жените. Инфраструктурата следва да бъде съфинансирана от рамковата програма, Европейската инвестиционна банка, структурните фондове и с национални средства. Трябва да насърчаваме високото качество, а също така и да осигурим хармонично разпределение на научноизследователската инфраструктура в рамките на Европейския съюз. Днес ние не знаем кои държави ще получат Нобеловите награди през следващите пет години. Трябва също така да спазваме международните си ангажименти, например ITER.
И накрая, в доклада предлагаме да се удвои сумата за финансиране на научни изследвания, за да създадем европейското научноизследователско пространство с помощта на Европейския научноизследователски съвет. Това е ключът за осигуряване на растежа, от който се нуждаем, за да финансираме задачите си в социалната област и за да спазим ангажиментите си относно околната среда.
Мойра Гейгън-Куин
Г-жо председател, уважаеми членове на Парламента, бих искала да ви благодаря за възможността да се обърна към всички вас преди окончателното гласуване по доклада за междинната оценка на РП7 в пленарна зала утре сутринта. Изпълнението на Седмата рамкова програма и нейното продължение, предложено като обща стратегическа рамка за научни изследвания и иновации, е белязано от дълга поредица отделни, но все пак значими стъпки. Смятам, че днешното разискване бележи една от тези значими стъпки.
Обсъждането днес е подготвено от продължилата месеци наред старателна работа на г-н Audy, на докладчиците в сянка, на другите членове на комисията по промишленост, изследвания и енергетика, както и на членовете на комисията по бюджети. Оценката няма стойност, ако резултатите от нея не се представят, не се обсъдят, не се проучат и наистина не се приемат, или отхвърлят, от действително заинтересованите страни, заради които се прави тази оценка. Разбира се, Парламентът играе много важна роля в този процес не само защото разполага с богат и разнообразен опит в сферата на политическия и обществения живот, но и, което е също толкова важно, защото неговите членове притежават задълбочени познания в много области.
Нека да направя няколко кратки уводни бележки по самия доклад. Първо, това е съдържателен и широкообхватен доклад, който по градивен начин разглежда основните въпроси, възникнали при междинната оценка на РП7. Най-насърчаващото е да се види, че този доклад за междинна оценка предизвиква много съществени реакции от страна на институциите и че тези реакции, макар понякога да акцентират върху различни въпроси, в основата си приемат основните наблюдения и препоръки, направени от независимите експерти по оценяване.
Комисията със задоволство отчита, че качеството на работата по оценяването се признава от Парламента. Комисията отбелязва, че основните въпроси, изтъкнати в представения доклад, съвпадат с ключовите теми, засегнати в отговора на Комисията по доклада за оценката. Дори и да няма пълно съгласие по всеки детайл, важно е да се отбележи, че съществува базисно общо разбиране по големите набелязани въпроси, а именно необходимостта от широкообхватна стратегия за насърчаване на научните изследвания и иновациите в контекста на стратегията "Европа 2020", необходимостта програмата да стане по-достъпна за широкия кръг от възможни участници в Европа и необходимостта от по-нататъшно опростяване на процедурите, за да се позволи на всички участници да се съсредоточат върху творчеството, а не върху бюрокрацията.
Комисията подчертава своето намерение да вземе конкретни мерки, така че в оставащите години от РП7 да въведе максимален брой от синтезираните предложения, направени от експертите по оценяване. Г-н Audy ни напомни например, че вече сме въвели три конкретни мерки за опростяване по РП7: по-широко прилагане на средни разходи за персонал, улеснени процедури за собствениците и управителите на МСП, и комитет за съгласуване, който да осигурява единно тълкуване на правилата.
В същото време препоръките и гледищата, застъпени в тази междинна оценка, са, разбира се, от първостепенна важност за подготовката на бъдещите дейности в областта на научните изследвания и иновациите. Тя ще включва необходимия качествен скок в опростяването, който ще бъде направен посредством обща стратегическа рамка, нови правила за участие и - с вашата помощ - с преработен и удобен за използване Финансов регламент.
Комисията предвижда да продължи това разискване и при следващите обсъждания. Ето защо вашите коментари днес и въпросите, които повдигате, ще помогнат за по-нататъшно изясняване на нашите възгледи.
Carl Haglund
Г-жо председател, бих искал да благодаря на уважаемата г-жа Гейгън-Куин за това, че стриктно спазва своя ангажимент по отношение на научните изследвания, а също така искам да благодаря и на докладчика. Имах привилегията да работя като докладчик за комисията по бюджети по въпроси, свързани с научните изследвания, и ще изложа тук кратките бележки на нашата комисия.
Ще започна с известна нотка на критичност и ще кажа, че би било добре оценките от този род да бъдат правени навреме. Това би улеснило нашата работа, но от всички други гледни точки тази оценка е уместна. Комисията по бюджети смята, че в бъдеще е важно да се засили връзката между научните изследвания и промишлеността по такъв начин, че индустрията действително да използва на практика потенциала на иновациите и новите идеи.
Бихме искали също така да подчертаем факта, че ни трябва смелост да поемаме рискове. Без рискове няма да постигнем добрите резултати, към които се стремим. Друг съществен момент, отбелязан и от самата г-жа Гейгън-Куин, е опростяването на процесите и намаляването на съществуващите бюрократични процедури. Това е изключително важно. Не на последно място, бих искал да ви напомня, че трябва да сме в състояние да изпълняваме стратегията "Европа 2020" като част от Седмата рамкова програма за научни изследвания; не можем да чакаме до следващата програма.
Maria Da Graça Carvalho
Г-жо председател, позволете ми първо да поздравя докладчика за неговия отличен доклад, а също и за начина, по който той ръководеше работата. Сегашната рамкова програма е стратегически важна за конкурентоспособността и заетостта в Европа. Предстои да бъдат изразходвани 50 % от нейните средства. Затова междинният преглед на текущата рамкова програма е много важен, за да може през втората половина от съществуването си тя ефективно да допринася за възстановяването на европейската икономика.
По отношение на основните препоръки за прегледа бих искала да изтъкна значението на опростения достъп до финансиране и адаптирането на тематичните приоритети и пригодността на правилата спрямо новите предизвикателства. Опростяването на достъпа до научноизследователските фондове ще позволи правилата и процесите да станат по-прости, по-ясни и по-прозрачни. Ето защо всички препоръки в доклада, които засягат опростяването, но не изискват преработване на финансовите регламенти, следва да бъдат включени в Седмата рамкова програма. Бих искала да поздравя Комисията за мерките, които вече са въведени.
Второ, бих искала да изтъкна необходимостта да се акцентира повече върху тематичните области, които са жизненоважни за бъдещето на Европа, като енергийната сигурност, околната среда и здравеопазването.
Трето, адаптирането на правилата за посрещане на новите предизвикателства ще позволи например по-голямо участие на малките и средните предприятия (МСП) и на младите изследователи в научноизследователски проекти.
И накрая, приветствам насоките за следващата рамкова програма. Бих искала да изтъкна най-вече препоръката за значително увеличаване на бюджета за наука и иновации в следващата финансова рамка на ЕС. Само по този път Европа ще стане по-конкурентоспособна и просперираща.
Britta Thomsen
Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, бих искала първо да благодаря на г-н Audy за неговото отлично сътрудничество при прегледа на рамковата програма за научни изследвания. ЕС е изправен пред голямо предизвикателство в лицето на страни като Китай, Индия и Бразилия. Тези държави осъществяват мащабно икономическо развитие. Това ни задължава да работим още по-усилено за създаването на растеж и работни места чрез научни изследвания и иновации - в противен случай ЕС ще отпадне от надпреварата в областта на знанието.
Седмата рамкова програма е успешна, но има и какво да се подобри в нея. Според мен приоритетите при преговорите за Осмата рамкова програма са три. Трябва да опростим процедурите за кандидатстване и за докладване. Просто трябва да се справим с бюрокрацията. Второ, трябва да имаме смелостта да изберем свободата и гъвкавостта. Самите изследователи трябва да имат свободата да избират най-важните области на научноизследователски интерес и най-вече програмата трябва да бъде достатъчно гъвкава, за да може да се справя с предизвикателствата на утрешния ден. Това ще доведе до по-добри резултати. Освен това трябва да укрепваме още повече интердисциплинарния подход в мисленето и в работата си.
Frédérique Ries
Г-жо председател, Седмата рамкова програма за научни изследвания е най-голямата научноизследователска програма в света: тя има бюджет от 54,6 млрд. евро за текущия период 2007-2013 г. и досега е финансирала над 9000 проекта. Въпросът е дали резултатите съответстват на тези големи инвестиции.
Съдейки по предходните изказвания, мисля, че със самото си задаване въпросът отчасти дава и отговора. Европа не се справя така добре, както може. Знаем главните причини за това, те вече бяха посочени: в общи линии в Европа има разделение Север-Юг, що се отнася до научните изследвания и развитието; Европа също така изостава по отношение на разходите на предприятията за научни изследвания и развитие; изследователите и МСП са затруднени в достъпа си до разнообразните програми, както изтъкна нашият докладчик.
Има основания за оптимизъм все пак, защото Съветът, Парламентът и Комисията са в пълно съгласие по тези въпроси и са осведомени за нуждата от промяна на фокуса на европейските научни изследвания и иновации към големите социални и икономически предизвикателства на днешния ден. Става въпрос, разбира се, за изменението на климата - въпрос, който вече беше обсъждан - но също така и за енергийната сигурност, която се нуждае от добро управление след аварията във Фукушима, и за безопасността на храните, която отново излезе на дневен ред след случая с бактерията E. Coli.
Много важно е също така да не се заемаме да решаваме всичко наведнъж - във връзка с това аз, естествено, споделям желанието на г-н Audy да се заложат ясно определени приоритети за Европа на научните изследвания. Това е идеята, изложена в параграф 9 от доклада. Европа трябва да си даде средствата за постигане на конкретни големи цели. Докладчикът спомена също така и 28-те милиарда евро, които трябва да бъдат разпределени през оставащите три години.
Тъй като говорим за конкретни приоритети и сфери, ще завърша, като посоча една конкретна сфера - нанотехнологиите - в която според мен са необходими повече инвестиции предвид многото отрасли, в които те потенциално могат да бъдат използвани: медицина, хранително-вкусова промишленост, електроника, нови материали и нови енергийни източници. Да, работа на нашите експерти е да започнат тази революция, но Европейският съюз - след момент завършвам - е призван да бъде водачът и да завладее тази територия на безкрайно малкото.
Vicky Ford
Г-жо председател, научните изследвания и иновациите са ключът, с който можем да постигнем растеж и да посрещнем най-големите предизвикателства, които стоят пред нас. Познавам отлични изследвания, финансирани с европейски субсидии: както съвместни проекти с промишлеността или трансгранични проекти, така и такива, осъществени благодарение на индивидуални субсидии за научни работници.
Същевременно европейската рамкова програма има репутацията на най-бюрократичната в света. Г-жо член на Комисията, мисля, че можете да направите повече за опростяване на правилата. Парите не достигат и средствата трябва бързо да отиват при учените в лабораториите, а не само при хората, които попълват формулярите и проверяват сметките.
Не всяка заявка може да бъде финансирана и в света на научните изследвания добавената стойност трудно може да бъде измерена, разбира се, но аз не смятам, че една обща европейска система за оценяване на изпълнението е единственият път. Ние се нуждаем от учени, които се конкурират с най-добрите в света, и те следва да бъдат оценявани на световната сцена. Не бива също така да подценяваме и принципа на високите научни постижения. Европейският научноизследователски съвет например направи много за подкрепата на отделни научни работници. Ако неговите правомощия са променени в посока към подкрепа на екипни проекти, това не бива да бъде за сметка на подкрепата на индивидуални научни постижения.
Бих искала да имаме повече пари за научни изследвания, но нямаме бездънна банкова сметка. Моята група и аз не можем да подкрепим удвояването на бюджета на ЕС в една област без ангажимент да се покаже откъде може да се вземат тези пари. Вместо това ние бихме искали да видим, че публичните средства се използват по-интелигентно както редом с частни инвестиции, така и чрез по-добри обществени поръчки.
Marisa Matias
Г-жо председател, преди всичко бих искала да благодаря първо на г-н Audy за неговата работа и за отличния начин, по който си сътрудничеше с колегите от всички групи, и за откритостта, показана от него в процеса на работа.
Мисля, че прегледът на Седмата рамкова програма е изключително важен. Неимоверно голямо е значението на въпроси като прозрачността, опростяването и преразпределянето, които са същностни и са ясно изтъкнати в доклада и в позициите, които Парламентът прие.
Мисля, че научните изследвания и иновациите имат фундаментален принос за по-справедлив, по-добре разпределен и по-устойчив модел на развитие, затова не можем да пренебрегнем някои фактори. Тъй като много от тях бяха посочени тук, аз ще изтъкна фактори, които често биват забравяни.
Първо, прегледът показа ясно, че разпределянето на средствата за научни изследвания продължава да бъде прекалено концентрирано, и ние не можем да си позволяваме да не държим сметка за това. Някои държави, научни звена и центрове, и цели промишлени отрасли имат много по-лесен достъп до финансиране на научноизследователска работа, отколкото други. Този модел е неприемлив. Длъжни сме да постигнем увеличаване на участието на новите държави-членки и на южните държави, които между другото имат най-голяма нужда от достъп до финансиране.
Второ, считам, че делът на реалните участници и на организациите на гражданското общество също трябва да бъде увеличен. Малките и средните предприятия (МСП) продължават да представляват важно предизвикателство.
И трето, една бележка за лошите условия на труд в научноизследователската работа: научни изследвания с високо качество или високи научни постижения не са възможни, ако продължаваме да допускаме изследователите в някои части на Европа да работят в условия на труд, които не могат да се нарекат достойни. След тези думи бих искала най-вече да изразя благодарността си за свършената работа. Мисля, че това е важна стъпка от страна на Парламента.
Niki Tzavela
Г-жо председател, благодаря на г-н Audy за неговия отличен доклад. РП7 е една от най-големите научноизследователски програми в света и затова е добре да направим тази междинна оценка.
Преди всичко се радвам на отправения тук единодушен призив за мерки за опростяване на нашите разпоредби за методите на финансиране. Второ, важно е, че обръщаме внимание на недостатъчното участие на МСП в програмата и че призоваваме за мерки за подобряване в това отношение, особено доколкото бъдещият растеж и създаването на работни места в ЕС зависят от МСП. Трето, силно подкрепям действията "Мария Кюри". Бих искала също така да добавя, че е жизненоважно в средносрочен план да разработим механизъм за измерване и оценка на напредъка и на измеримото въздействие на иновативните политики и програми в ЕС.
В заключение, трябва да кажа, че равнището на финансиране на РП7 трябва да бъде поддържано, тъй като знаем добре, че инвестирането в научноизследователска и развойна дейност е ключ за постигане на целите на стратегията "Европа 2020".
Herbert Reul
(DE) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, първо, бих искал да благодаря на г-н Audy и на всички други колеги, които работиха по този доклад. Преглед от този род е, разбира се, необходима предпоставка за заключенията, които трябва да направим. Всички ние с убеденост приемаме, че въпросът за инвестициите в научни изследвания е централен за бъдещето на Европа. Имаме ли обаче смелостта да си направим правилните заключения от това, ще се види, когато влезем в следващия кръг. Имаме ли смелостта да гарантираме това и ще съумеем ли да осигурим достъп до подходящите финансови ресурси? Всички казват, че ще го направим, но ще бъде трудно. Как ще съумеем да използваме по-ефективно съществуващите ресурси? Доволен съм от факта, че в това разискване отдадохме голямо значение на въпроса за опростяването, включително във връзка с доклада на г-жа Carvalho. Как ще направим процесите по-опростени, по-бързи и по-ефективни и как ще постигнем по-добри резултати със съществуващите средства? Редом с въпроса за адекватното финансиране, това е друг ключов въпрос.
Трето, ние трябва да гарантираме - и в това отношение се противопоставям на някои от моите колеги - че средствата няма да се разпределят според принципа "да има за всеки по малко". Не това е принципът, който следва да използваме при финансиране на научноизследователската дейност. Средствата за научни изследвания могат да бъдат разпределяни единствено според принципа на високите научни постижения. Резултатът, за съжаление, е, че средствата не се разпределят поравно между всички държави-членки. Което означава, че сме изправени пред огромна задача, а именно да гарантираме, че подобрения ще бъдат направени точно в тези държави-членки, които още не са постигнали критериите за високи научни постижения. За това ние категорично се нуждаем от други инструменти, защото въпросът още не е решен. В бъдеще ще имаме нужда от набор от инструменти, с които да гарантираме не едно равномерно разпределение на финансовите средства, а това, че се използва финансиране чрез други инструменти, за да се акцентира върху конкретни аспекти.
Не на последно място, ние трябва да финансираме по-малко проекти. Не можем да избегнем вземането на решение за избора на основни аспекти, върху които искаме да се съсредоточим. Ако всеки въвежда нова тематика, това няма да е от полза за финансирането на научни изследвания в дългосрочен план. Трябва да имаме смелостта да гледаме и да видим какво е от особена важност и какво по-специално искаме да продължаваме да финансираме.
Teresa Riera Madurell
(ES) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, до каква степен слабостите, констатирани в нашата система за научноизследователска и развойна дейност, станаха силни страни със Седмата рамкова програма?
Необходимо беше да се стимулират фундаменталните научни изследвания и съответно беше създаден Европейският научноизследователски съвет, на който се препоръчва в бъдеще да работи по-добре, като съчетава високите научни постижения и сближаването. Необходими бяха повече изследователи и бяха въведени действията "Мария Кюри”, които изискват още по-усилена работа. Стремяхме се към по-голямо участие на малките и средните предприятия (МСП) и успяхме да стигнем до един дял от близо 15 %, а той би могъл и да се увеличи още при нарастващото опростяване. Имахме нужда и от по-голямо финансиране, най-вече частно финансиране, което още остава слабост, дължаща се не само на кризата, но и защото наистина има какво да се подобрява в някои инструменти, например в съвместните технологични инициативи (СТИ).
Независимо от това, г-н Audy, аз не се съмнявам, че благодарение на поуките, които си взехме от този междинен преглед, рамковата програма ще стане още по-добра. Поздравления за вашия доклад.
Владко Тодоров Панайотов
(EN) Г-жо председател, първо, бих искал да благодаря на експертите от Комисията и на докладчика, г-н Audy, за тяхната работа.
Тази междинна ретроспекция е много важна. Европейският съюз страда от недостиг на реактивност и това му попречи да постигне целите на Лисабонската стратегия. По отношение на научните изследвания и иновациите обаче има няколко аспекта, в които ЕС още стои начело и може да се гордее с това.
ЕС се сблъсква с много предизвикателства, които не сполитат непременно и неговите конкуренти, но той съумява да остане в състезанието. Става въпрос за недостига на естествени енергийни източници в европейските земи, което е категорична пречка за развитието и иновациите. Става въпрос също така и за застаряването на населението в Европа, което е друго предизвикателство, характерно за ЕС. Но за сметка на това ЕС има най-амбициозните и най-обвързващи норми по отношение на защитата на околната среда. Той има също така най-високите социални стандарти и изисквания за работниците на работното място.
Мисля, че можем да се гордеем с този факт. Живеем на континент, където някои ценности имат все така важно значение и не са съвсем засегнати от глобализацията. По мое мнение не бихме могли да станем най-устойчивата в света икономика, основана на знанието, без да уважаваме ценностите, които характеризират европейското общество. Смятам, че това ще донесе своите дивиденти в бъдеще.
Zbigniew Ziobro
(PL) Г-жо председател, увеличаването на иновациите в Европейския съюз е един от ключовите елементи на икономическото развитие, особено в условия на криза. Докладчикът правилно подчерта ясно този аспект. За съжаление, струва ми се, че някои ключови въпроси бяха представени прекалено общо. Преди всичко обаче следва да се отбележи относително малката сума, отделяна за иновации в новите държави-членки на ЕС. Може едва ли не да се каже, че голямата разлика и диспропорция между старите и новите държави-членки в този случай е направо поразителна. Това е споменато само в едно изречение в доклада. Тяхното скромно участие се приема негативно и има негативно влияние върху устойчивото развитие на Съюза, както и върху сближаването.
Тук следва да се отбележи, че въпреки тези 86 милиарда евро, предназначени за научни изследвания през периода на финансиране 2007-2013 г., няма никакъв знак за промяна в състоянието на нещата, затова при финансирането по Кохезионния фонд за иновации през следващата финансова перспектива следва да се обръща по-голямо внимание на фактора на балансираното управление на средствата за старите и новите държави-членки на ЕС. В крайна сметка иновациите представляват възможност за тези нови държави-членки и тяхната наука и нови технологии следва също да бъдат развивани чрез сближаване за общото благо на Европа.
Следва да се подчертае също така, че проблемите с финансирането на научните изследвания засягат най-вече малките и средните предприятия. С оглед на затягането на паричната политика поради финансовата и икономическата криза кредитите, които са от съществено значение за дългосрочните инвестиции, свързани с иновациите, са ограничени. Това състояние на нещата трябва да бъде взето предвид, за да може да се улесни отпускането на кредити за малките и средните предприятия за такива цели. Следва да се отбележи също така, че административните процедури в това отношение е необходимо да бъдат опростени.
Amalia Sartori
(IT) Г-жо председател, аз също бих искала да благодаря на г-н Audy и на цялата комисия по промишленост, изследвания и енергетика за отличната работа, която свършиха, и за ползотворното обсъждане, което се състоя по тази извънредно важна тема.
Мисля, че има само един въпрос, който днес не повдигнахме, и това е необходимостта да признаем, че Европа сега изостава донякъде по отношение на научните изследвания и иновациите.
Ние бързаме да се похвалим с резултатите, които сме постигнали, но ще бъде добре и да признаем, че в някои области изоставаме не само от нашите традиционни конкуренти, Съединените щати, но също и от много силните конкуренти, като Китай и други страни.
Ето защо мисля, че ако Европа не иска да се разпадне и да загине, тя трябва да вземе решение да инвестира много повече в научни изследвания и иновации. Не е необходимо обаче да вземем това решение тази вечер, по време на това разискване, а по-скоро в контекста на едно по-широко обсъждане, свързано с финансовата перспектива и с общия въпрос как да използваме ресурсите, които имаме на разположение. Накратко, това категорично е въпрос номер едно!
След тази уговорка смятам, че всички въпроси, засегнати от г-н Audy и г-жа Carvalho - на които ще се спра в други изказвания - заслужават нашето внимание. Те включват опростяването, необходимостта от координирано финансиране, стремежа да се развие стратегията "Европа 2020", високите научни постижения и иновациите, като същевременно отразяват факта, че всички тези усилия са насочени в две основни направления: първото са малките и средните предприятия, пулсиращото сърце на Европа, където трябва да насърчаваме иновациите и да ги насърчаваме чрез опростяване; и второто са големите научноизследователски центрове, защото ние наистина сме длъжни да имаме повече такива центрове.
Catherine Trautmann
(FR) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, чудесният доклад на нашия колега, г-н Audy, резюмира всички наши обсъждания със заинтересованите страни в този сектор. Няма да се връщам тук на тяхната оценка за нашата Седма рамкова програма: тя е, че програмата е необходима, но е прекалено усложнена и прекалено бюрократична.
Бих искала да изтъкна само две съображения. Първо, иновациите. Парламентът се наема да ги насърчава, но това не бива да става за сметка на фундаменталните научни изследвания. Както добре знаем, основният резултат от научното изследване е познанието, последвано от възможността за внедряване на този резултат в икономическия сектор, или по-точно в промишления сектор. Ето защо трябва да се прави ясно разграничение между подобряването на фундаменталните научни изследвания и боравенето с резултатите от тях.
Второ, финансирането. Всички сме съгласни, че бюджетът следва да съответства на нашите амбиции. Аз бих отишла по-далеч и бих казала, че в тази област ние следва да бъдем иновативни, като сме последователни. Безсмислено е да разработваме нови инструменти; нека по-ефективно да използваме съществуващите. В този смисъл механизмът за финансиране с поделяне на риска е истински успех, но той трябва да възприеме подход, който да е по-отворен за МСП и научноизследователската инфраструктура. Затова призовавам Комисията да направи всичко, което е по силите ù, за да разреши споровете колкото е възможно по-бързо и да вземе предвид насоките за действие, предложени в този доклад.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Г-жо председател, Седмата рамкова програма влезе в сила през 2007 г. след разширяването на ЕС с 12 нови държави-членки. Разбира се, тези две големи разширявания увеличиха многообразието в Европейския съюз.
И тук изниква въпросът: дали Седмата рамкова програма адекватно отчита това многообразие, т.е. дали тя е била разработена по такъв начин, че да насърчава високите научни постижения еднакво в целия Европейски съюз. Прегледът идентифицира някои характерни особености, две от които искам да откроя тук.
Първо, нееднаквото участие по географски признак и слабото участие в проектите на изследователите от някои части на Съюза, особено на тези от по-малко развитите региони и от страните, присъединили се към ЕС през 2004 г. и след това.
Второ, изследователи от по-малките държави-членки са съвсем слабо представени като координатори на проекти. Обяснението, което досега съм получавала за това положение, гласи, че високите научни постижения са главният критерий за подбор по Седмата рамкова програма. Това води до заключението, че качеството на научните изследвания в регионите, които са слабо представени в проектите, е ниско.
Бихте могли обаче да се запитате дали това все пак е истинската причина. Такива твърдения не бива да се правят произволно. Затова призовавам Комисията да проучи причините за съвсем неравномерното географско разпределение на проектите и координаторите.
В края на краищата държавите-членки, които изостават от високите научни постижения на ЕС, имат интерес да се възползват от европейските структурни фондове, за да укрепят своите научни и изследователски сектори. Тази възможност също би следвало да бъде налична в следващата финансова перспектива.
Структурните фондове обаче следва да бъдат използвани само от държавите-членки, за които са разпределени. Идеята тези средства да могат да изтичат от по-малко развитите страни към по-развитите, за да могат развитите страни да градят например своята научноизследователска инфраструктура, е неприемлива, защото така разривът между регионите само ще расте. Надявам се Комисията да бъде в състояние да разсее съмненията относно равните възможности за изследователите и координаторите от различни региони и държави в Съюза, при условие, разбира се, че те изпълняват изискванията за високи научни постижения.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Г-жо председател, преди всичко бих искал да поздравя г-н Audy за отличния доклад. Макар и със закъснение, междинният преглед очерта най-критичните аспекти от Седмата рамкова програма: прекалената бюрокрация, липсата на интерес от страна на промишления сектор, броят и сложността на новите инструменти и бавните темпове, с които се извършват плащанията. Съществува и по-висок риск от голямо прехвърляне на средства от настоящата рамкова програма към широкообхватни програми със спорна добавена стойност. Докладът успя да посочи и положителни елементи, като по-задълбоченото международно сътрудничество между научните групи, работещи по общи проекти, някои успехи, като Европейския съвет за научни изследвания и по-добрия баланс между представителите на двата пола.
Съществуват някои елементи, които трябва да бъдат приоритизирани: първо, опростяване на програмата, и второ, насърчаване на научното развитие не само в някои държави, а в цяла Европа, както и на по-тясната връзка между рамковата програма и иновациите и използването на инструменти, насочени към малките и средните предприятия и предприемачеството. Програмата Eurostar е най-успешният пример за това и следва да продължи да се развива.
Paul Rübig
(DE) Г-жо председател, това, което трябва да направим, е просто да заздравим научноизследователската общност и по този начин и икономическата мощ на Европа на фона на международната конкуренция. Ето защо ние трябва да проучим с какви собствени ресурси ще можем да разполагаме в Осмата рамкова програма за изследвания. Бих искал да призова члена на Комисията да се възползва от приходите, генерирани от Системата за търговия с емисии на парникови газове, за да може наистина да се реши проблемът с CO2. Това би било важна отправна точка.
Бихме могли да разполагаме с милиарди евро, които да използваме за програмата за "интелигентна" енергия, за големия ни диапазон от платформи с батерии и за многото различни начини, по които си осигуряваме устойчива среда. Това може да се обсъди с члена на Комисията, г-н Левандовски, и разбира се, с министрите на финансите.
Трябва също така да подобрим Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ). Считам, че по-специално в Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ) информационните и комуникационните технологии трябва да се използват, за да се осигури необходимото оборудване и хардуер, за да се даде възможност на изследователите да общуват по-бързо, по-добре и по-ефективно, като използват най-новите технологии. Интегрирането на връзките с оптични влакна в сателитното оборудване и формирането на съответните групи елементи ще бъде забележително начинание, както и създаването на Европейски институт за технологиите.
Във връзка с това ние просто трябва да запознаем нашите образователни институции, а именно професорите, учителите и началните учители, със съдържанието на проведените изследвания в рамките на Седмата рамкова програма за изследвания и ПКИ. Просто е необходимо да направим така, че учениците и студентите да имат достъп до най-новите достижения в областта на знанието.
Не на последно място, Европейският съвет по научни изследвания върши отлична работа. а финансираната от него дейност трябва да бъде широко достъпна за обществеността възможно най-бързо. Бих искал отново да благодаря на г-н Audy за подкрепата за малките и средните предприятия и както каза и г-н Correia De Campos, програмата Eurostars може да се превърне в един от основните проекти в бъдеще.
Ioan Enciu
(RO) Г-жо председател, преди всичко и аз бих искал да поздравя г-н Audy за всички негови усилия по този доклад. Нашият капацитет да обединяваме и координираме усилията си в областта на изследванията определя нашата икономическа конкурентоспособност. Подкрепям идеята, че по-добрата координация, съгласуваност и взаимодействие между Седмата рамкова програма и структурните и кохезионните фондове може също да подобрят участието на държавите-членки, които в момента не са достатъчно добре представени. Транснационалната съвместна изследователска дейност трябва да остане приоритет Държавите-членки трябва да си сътрудничат, а не да се състезават помежду си. Процентът на успех по тази програма, който до момента е скромен, може да се повиши, като се опростят административните и финансовите регламенти.
(EN) И ще завърша на английски: по-рано тази година членът на Комисията, г-жа Куин, каза, че "ние трябва да изпратим бюрокрацията в шредера. Нуждаем се от прости и ясни правила, които се прилагат строго и последователно." Днес, г-жо Куин, искам да ни помогнете да превърнем тези думи в действия. Благодаря Ви.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, уважаеми колега докладчик, понякога е добре да погледнем назад, особено в период като този и точно преди да установим финансовата рамка и законодателната програма на Парламента.
Става ясно, че научните изследвания в Европа са с най-високо качество. Проблемът е как да превърнем изследванията в продукти и как да организираме цялата верига. Разбира се, няма много смисъл в това да генерираме много голям брой патенти, които се продават по света, ако произтичащата от тях добавена стойност отива в други части на света. Ето защо трябва да привлечем интереса на европейците и те да се ангажират по такъв начин - трябва да ги обучим за това - че целият процес да се осъществява тук.
Искам да коментирам още нещо. Става въпрос за високи постижения, но те трябва да са стабилни, а не просто да съществуват под формата на свободно блуждаеща интелигенция. Високите постижения трябва да се вкоренят в регионите и градовете. Не трябва да се позволява тази висока степен на добавена стойност да се открива единствено в големите региони. Като Парламент, нашата работа е да внесем комбинацията от резултатите от изследователската работа и това, което може да се направи с тях в областта на иновациите. Вие формулирахте свой собствен Съюз на иновациите с много добри инициативи, а има и много други средства, като структурните фондове например, които можем да използваме за тази цел. През следващите години ще се трябва да използваме условността. В този смисъл трябва да гарантираме, че регионите, които малко изостават, инвестират в специализация. Това може да се случи и със собствени средства на държавите-членки, а не само чрез европейско финансиране. По този начин вие създавате общ дневен ред, а инструменти като съвместното програмиране също са от огромно значение в това отношение.
Имам още две много кратки бележки: първо, трябва да продължим да използваме инструменти, свързани с риск. Тази инициатива, Механизмът за финансиране с поделяне на риска на Европейската инвестиционна банка, работи изключително добре. Второ, г-жо Carvalho, разбира се, Вие се справихте много добре. Има по-малко бюрокрация. Сега отпуснете юздите и на съвместните технологични инициативи, в които ролята на промишлеността е 50 %, а ние се държим така сякаш те са организации от публичния сектор. Това просто не може да проработи.
Благодаря ви много за този междинен доклад. Той е много важен и когато бъдат определени новите регламенти, ние ще ги превърнем в нови перспективи.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Г-жо председател, бих желал да благодаря на докладчика за свършената работа. Най-важният въпрос, който бих искал да подчертая, е опростяването на съществуващите правила и процедури за програми в подкрепа на изследователската дейност и иновациите и необходимостта да установим причините за недостатъчно доброто представителство на новите държави-членки на ЕС. Бъдещата рамка трябва да отговаря на текущите нужди по такъв начин, че всяка страна да може да развие област на изследвания, научноизследователски дейности и иновации с помощта на общи финансови инструменти, които при добро управление ще дадат възможност мерките да се фокусират върху социалните нужди и потребностите на пазара.
Осигуряването на възможност за асоциациите, предприятията, особено микропредприятията под формата на обединения, както и на националните или регионалните мрежи от технологични платформи да участват в една бъдеща рамкова програма, е важна задача. В същото време искам да подчертая, че поддържането на разнообразието на регионите на Европейския съюз в областта на иновациите изисква да се обърне особено внимание на формулирането на обща стратегическа финансова рамка за научни изследвания и иновации.
Заслужава си също така да се обърне внимание върху взаимодействието на действията, които се предприемат на европейско, национално и регионално равнище, с допълнителното въвеждане на общи административни и финансови регламенти и задължително хармонизиране на правилата и условията, определящи участието в различни програми, като се създаде обща и прозрачна система. Надявам се, че направените заключения в процеса на оценка на Седмата рамкова програма ще положат основите за бъдещата работа по следващата - Осмата рамкова програма.
Gunnar Hökmark
(EN) Г-жо председател, преди всичко бих искал да поздравя докладчика за изключителния доклад относно този междинен преглед. Считам, че има три неща, които следва да се подчертаят.
Първото е опростяването - по-малко бюрокрация - и ние заявихме това, когато стартирахме Седмата рамкова програма. Тя наистина вече не е толкова бюрократична и считам, че изследователите и останалите, ангажирани с тези проекти, са наясно с този факт, но все още ни предстои много работа. Считам, че в някои отношения можем да се доверим в по-голяма степен на университетите, които съществуват от векове. Те няма да избягат с парите.
Втората ми бележка се отнася до високите научни постижения. Цялата стойност на съвместните ни и общи усилия е, че се опитваме да добавим специална европейска стойност, като осигурим високи научни постижения. Всички държави-членки финансират своята научна и изследователска дейност, а както беше споменато, разполагаме и със структурните фондове. По отношение на тази рамкова програма, ако не се стремим към високи научни постижения, ще загубим конкурентното предимство, от което се нуждаем в бъдеще.
Третият въпрос е този с мобилността. Считам, че едно от най-удивителните неща, които преживяхме, е, че мобилността, която можем да постигнем чрез рамковата програма, създава специален климат и специални предварителни условия за научни постижения. Радвам се, че докладчикът прави предложение за въвеждане на ваучерна схема за изследвания, с която да се осигури спонтанен процес на стремеж към високи постижения сред изследователите в Европа чрез създаване и повишаване на тяхната мобилност.
И така, още веднъж благодаря на докладчика.
Seán Kelly
(GA) Г-жо председател, често не сме единодушни по дадена тема в Парламента, а днес стана ясно, че Комисията и различните членове на Парламента са единодушни по този въпрос, най-вече за това как трябва да продължим напред. Докладчикът, г-н Audy, заслужава похвала. Както спомена г-жа Куин, той представи съдържателен и широкообхватен доклад.
(EN) Той представи съдържателен и задълбочен доклад и се радвам, че беше поставен акцент върху няколко простички неща. Първото е просто само по себе си: опростяване. Необходимостта от опростяване е жизненоважна. Радвам се да отбележа казаното от члена на Комисията, че преминаваме към удобен за потребителя финансов регламент. Трябва да постигнем опростяване, да се доверим на изследователите и да гарантираме, че имаме най-добрите изследователи. Ако разполагаме с това, ще постигнем резултати.
И накрая, не успяхме да постигнем целите на Лисабонската стратегия. Тази ситуация не трябва да се повтаря. Чрез изследвания, демонстрационни дейности и резултатност можем да постигнем конкурентоспособността, от която Европа така отчаяно се нуждае.
Petru Constantin Luhan
(RO) Г-жо председател, при сегашната обстановка, с оглед постигане на целите на стратегията на ЕС "Европа 2020", Седмата рамкова програма трябва да отговори на текущите предизвикателства. Улесняването на достъпа на МСП до финансиране им дава възможност да развиват нови видове услуги и продукти. Равнището на финансовите вноски, документацията, която трябва да се подготви, предоставянето на достъп до информация и специализираните консултации трябва да са съобразени с реалността, защото в противен случай няма да можем да създадем рамка, която да улесни достъпа на МСП до тази програма, независимо от целите.
Считам също така, че е много важно да се придаде по-голямо значение на развитието на изследователската дейност на регионално равнище, като се насърчи партньорството на различни равнища и като се подкрепи изготвянето на методологически указания или насоки за тази цел. Не можем да постигнем целите, без да определим ясно процедурите и да насърчим или да подкрепим разработването на полезни инструменти.
Derek Vaughan
(EN) Г-жо председател, и аз бих искал да благодаря на докладчика и на члена на Комисията. Както споменаха и двамата, изследванията и иновациите са важни за бъдещето на европейската икономика. Аз със сигурност знам, че има много университети в Уелс например, които ще се възползват от европейското финансиране. Ето защо считам, че е важно всички ние да подкрепим осигуряването на подходящо финансиране за изследвания и иновации в бюджета на ЕС. Не трябва да казваме, че го подкрепяме на това заседание, а да гласуваме срещу него на заседанията във връзка с бюджета.
По отношение на поставените този следобед ключови въпроси, разбира се, ние ще подкрепим опростяването, например създаването на общ набор от правила. Наясно съм обаче, че е налице известно безпокойство от повсеместното използване на единни ставки и фиксирани общи суми и затова считам, че в това отношение следва да се опитаме да бъдем по-гъвкави и да отчитаме конкретните случаи.
Искам да кажа също, че трябва да се концентрираме върху резултатите. Но макар резултатите да са важни, изследванията и иновациите означават, че ние също така трябва да приемем, че се поема известен риск и че не можем да го изключим. И накрая, бих искал да подкрепя предложението за създаване на по-добри връзки между университетите и предприятията, за да можем да се възползваме от цялата научноизследователска и развойна дейност.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Г-н председател, конкурентоспособността не е просто една от възможностите пред Европейския съюз. Европейският съюз трябва да бъде конкурентоспособен на световно равнище, поради което е необходимо да инвестираме в изследвания и иновации.
За съжаление, бенефициерите на изследователските програми използват редица национални източници на финансиране и такива от ЕС. Всички тези източници на финансиране обаче много често имат различни процедури и правила, което затруднява достъпа до финансови средства от ЕС и усложнява нещата за бенефициерите предвид различните правила, с които трябва да се запознаят. Ние също така считаме, че изследванията и иновациите в Европейския съюз могат да се развиват, като се намали бюрокрацията и се сближат процедурите, като се разработят приложни научни изследвания и като се улесни достъпът до финансиране за малките и средните предприятия. Изразяваме съжаление относно факта, че поради икономическата и финансовата криза държавите-членки са съкратили бюджетите си за образование и изследвания, и ги приканваме да инвестират в образованието като приоритет по време на този кризисен период, тъй като от това зависи качеството на изследванията и иновациите.
Бих желала да благодаря на г-н Audy, че прие внесеното изменение, с което от Комисията се изисква да предвиди повече средства в Седмата рамкова програма за изследвания и развитие на приложенията и услугите по Глобална навигационна спътникова система (ГНСС).
Pat the Cope Gallagher
(EN) Г-жо председател, считам, че този доклад ще получи широка подкрепа във всички групи в Парламента. Основният елемент в доклада е, че Съюзът трябва да заеме челна позиция в областта на изследванията, иновациите и науката. Това е важно, защото без изследвания ние не можем да се превърнем в бъдещи новатори. Ако искаме да създадем работни места, се нуждаем от научни изследвания. Нуждаем се от тях, разбира се, и за да поддържаме заетостта в ЕС, и да останем конкурентоспособни на фона на бързо развиващите се икономики. Нуждаем се и от това публичният, а всъщност и частният сектор, който според мен е двигателят за растежа на икономиката, да работят заедно в дух на партньорство.
Усилията за насърчаване на по-широко участие от страна на МСП също трябва да се стимулират на най-високо равнище и ние следва да гарантираме, че бюрокрацията ще бъде сведена до минимум. На своето заседание от 4 февруари държавните и правителствените ръководители от ЕС приеха водещата инициатива "Съюз за иновации", но това не е достатъчно. Сега се нуждаем от действия и аз много добре знам, че г-жа Гейгън-Куин е човек на действието и ще доведе нещата докрай. Изследванията и иновациите са основни инструменти. Те са инструментите, с които разполагаме, за да помогнем на Европа да преодолее икономическата криза, пред която сме изправени.
Franz Obermayr
(DE) Г-жо председател, прегледът на Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (РП7) следва да се основава на преимуществата и недостатъците, които проектите носят на гражданите. Имам предвид например за проекта INDECT, който беше финансиран от РП7. Очакваните ползи от борбата с тероризма трябва да се съпоставят със свободите на гражданите и защитата на данните.
Ето защо за всеки проект трябва да си задаваме въпроса кой ще спечели от това и чии права ще бъдат ограничени недопустимо? Това се отнася и до финансирането на изследванията в областта на генното инженерство. Тези, които печелят от това, са големите производители на храни, лобистите, но със сигурност не са нашите граждани. Да, ние трябва да инвестираме повече в научни изследвания и развитие, но се нуждаем и от по-добра оценка на проектите, които в крайна сметка се финансират от данъкоплатците.
Diane Dodds
(EN) Г-жо председател, благодаря на докладчика за този доклад и на члена на Комисията, г-жа Куин, която наскоро посети моя избирателен район в Северна Ирландия, където стана свидетел на някои отлични примери за научни изследвания и иновации.
Икономиката на Северна Ирландия е икономика на малките и средните предприятия - 97 % от всички предприятия могат да бъдат класифицирани така - и все пак тази икономика изостава от други региони в Обединеното кралство и Европа по отношение на средствата, които получава от рамковата програма. Бюрокрацията се посочва като основно затруднение и много малки предприятия просто се интересуват повече от тава как да продължат да съществуват, отколкото от дългосрочните ползи от програмата за научни изследвания и иновации.
Считам, че примерът на космическата промишленост в Северна Ирландия е важен - по-големите дружества обучават и помагат на по-малките реално да получат достъп до програмата - и ще се възползвам от тази възможност да призова г-жа Куин да осигури радикални и нови начини, чрез които малките и средните предприятия да се възползват от тази толкова важна програма.
Andreas Mölzer
(DE) Г-жо председател, Седмата рамкова програма за научни изследвания е посветена не само на изследванията по принцип, а и на една конкретна сфера на научните изследвания, която трябва да бъде обект на особено внимание от страна на всички нас след бедствието във Фукушима. Става въпрос и за финансирането по програмата Евратом.
Както добре знаем, през последните години лобито на атомната енергия успя да я представи като благоприятна за климата алтернатива. То е особено силно в някои държави-членки на ЕС. Добре знаем също, че някои държави-членки са толкова зависими от атомната енергия, че няма да им бъде лесно да преминат към алтернативни източници. Каква е ползата от производствените реактори, ако те се пропукват от водното налягане или в случай на земетресение? Каква е ползата от най-продуктивната атомна централа, ако и най малката грешка може да превърне териториите в непосредствена близост до нея, а и целия регион, в необитаеми за десетилетия напред? Ето защо за нас е важно да се концентрираме в по-голяма степен върху ядрената безопасност и да продължим работата си по разработване на алтернативи.
Сега, когато програмата Евратом предстои да бъде удължена до 2012 и 2013 г., Фукушима трябва да се разглежда като възможност нещата да се преосмислят.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Г-жо председател, слушайки днешното разискване относно Седмата рамкова програма, ми се иска да се възползвам от възможността да привлека вниманието ви към подготовката за следващата програма, Осмата рамкова програма. Ние вече имаме Зелена книга за нея, в която почти не се споменава за необходимостта от научни изследвания в някои области, като например рибарството. За съжаление, прякото финансиране на изследванията в този сектор се развива в много тревожна посока. Започнахме работа със средства, които постепенно намаляваха при всяка следваща програма, като тези радикални съкращения доведоха до това, че Седмата рамкова програма напълно изключва морските изследвания като специфична цел за финансиране.
При следващата рамкова програма това положение трябва да се промени, за да може да се изпълнят целите на реформираната обща политика в областта на рибарството. Секторът на рибарството е изправен пред много проблеми, така че научните изследвания и работата в тяхна подкрепа представляват мощни инструменти за по-нататъшното устойчиво развитие на този сектор. Ето защо е толкова важно за тази цел да се задели адекватно финансиране. Благодаря Ви.
Мойра Гейгън-Куин
Г-жо председател, бих искала да благодаря за ценното разискване, което се проведе тази вечер. Благодаря и на всички членове на ЕП, които участваха в него.
(EN) Ще работя в тясно сътрудничество с Парламента при напредъка и изграждането на бъдеща програма за научни изследвания и иновации с истинска европейска добавена стойност.
До края на годината, всъщност на 30 ноември, ние ще внесем своите предложения за бъдещите програми за финансиране на научните изследвания и иновациите, влизащи в Общата стратегическа рамка. Вече очертахме някои идеи в Зелената книга как да постигнем това, като обединим различни инструменти на равнище ЕС в едно цяло. Можем да подкрепим цялата верига за иновации - от базовите изследвания до позиционирането на пазара. По този начин считам, че ще постигнем максимално въздействие в резултат от нашите инвестиции.
Очаквам с нетърпение да чуя какъв е изходът от разискванията ви относно нашата Зелена книга, която разбрах, че ще бъде приета в края на лятото. Мога да ви уверя, че обогатяващият принос на докладите Carvalho, Merkies, Audy и Matias ще бъде взет предвид надлежно при изготвяне на законодателните предложения.
И накрая, позволете ми да припомня, че на 10 юни ще организираме заключителна среща за консултациите по Зелената книга, на която са поканени някои от членовете на Парламента, някои от които в качеството на говорители. Бих искал да информирам членовете на Парламента, че онлайн въпросникът е бил попълнен над 1300 пъти. Има и безпрецедентен брой становища. Получихме над 700 такива от национални правителства, асоциации на европейско равнище, предприятия, университети и регионални и местни организации. Получихме отговори от всички държави в Европейския съюз и дори от такива извън него. Считам, че това е знак за огромното значение, което Европа придава на научноизследователската дейност и иновациите като политики за бъдещ растеж.
Позволете ми отново да ви благодаря за разбирането и за тласъка, който Парламентът даде на междинната оценка на Седмата рамкова програма.
Jean-Pierre Audy
Г-жо председател, бих искал да благодаря на председателството на Парламента, че даде възможност това разискване да се проведе, тъй като първоначално то не беше включено в дневния ред. Много е полезно за всички политически групи да могат да обсъдят този важен въпрос.
Бих желал също така да изкажа благодарност към Вас, г-жо Куин. Говоря от името на всички онези, които високо ви ценят. Вие се ползвате дори с подкрепата на ирландските членове на групата на Европейската народна партия (Християндемократи). Както виждате обаче, по тези въпроси всичко е възможно. Благодаря Ви за това, което правите. Наистина разчитаме на Вас, когато става дума за опростяване и за важните послания, които Ви изпращаме, г-жо Куин.
Бих искал да благодаря на докладчиците от всички политически групи, на моите колеги, които внесоха множество изменения, и на всички, допринесли за този доклад, и специално да благодаря на членовете на групата на Европейската народна партия (Християндемократи).
Благодаря ви, че обсъдихме въпроса за опростяването. Вашите коментари бяха взети предвид. Думите "промишлена конкурентоспособност" пораждат очаквания. Трябва да изградим връзка между изследвания и търговия, т.е. между изследвания и иновации чрез европейския патент. Изследванията трябва да се превърнат в растеж. Както каза г-н Reu, ние, разбира се, трябва да насърчаваме високите научни постижения. Трябва да станем най-добрите в света, а тези постижения ще допринесат за това. Както казах по-рано обаче, не знаем кои ще бъдат носителите на Нобелова награда след пет или десет години. Ето защо трябва да постигнем равновесие между високи постижения и разпределение в ЕС. Точно както в спорта, където печелим с най-добрите играчи в света, и тук трябва да разполагаме с най-добрите изследователи. Високите научни постижения са ключът за всичко.
И накрая, предложихме да се удвои размерът на финансирането, но не за сметка на селското стопанство или на структурните фондове. Целта е по-добра координация с държавите-членки. Държавните и правителствените ръководители ни казаха, че няма да увеличат размера на вноските на публичния сектор. Вместо това ние трябва да подобрим координацията на европейските фондове, националните и регионалните фондове, някои от които понякога идват от европейски фондове, в името на последователността и на формирането на добри политики.
В заключение, г-жо председател, искам да кажа следното: предложих да приемем - предложението не беше подкрепено, но това е тема, която ще трябва да разгледаме на политическо равнище - европейски план за научни изследвания в областта на отбранителната промишленост. Настъпи моментът Европейският съюз и държавите-членки, съгласно член 45 от Договора за Европейския съюз, да обсъдят създаването на основна изследователска програма в областта на отбранителното оборудване и, разбира се, на това с двойна употреба.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе утре от 12,00 ч.
Писмени изявления (член 149)
András Gyürk
Седмата рамкова програма за изследвания и технологично развитие (РП7) е най-важната програма за подкрепа на изследванията в света, която играе ключова роля при поддържане на конкурентоспособността на Европа и изпълнението на стратегията "Европа 2020". Седмата рамкова програма показва значителна добавена стойност в областта на европейските изследвания и иновации. Междинният преглед обаче разкри няколко области, които се нуждаят от развитие. Според мен два аспекта са от ключово значение за бъдещия успех на РП7. Първата и най-неотложна задача би трябвало да е намаляването чрез опростяване на бюрократичните тежести. Прекалено сложните административни процедури са свързани с разходи и са фактор, който възпира МСП да участват в РП7. Премахването на паралелните структури, бързият трансфер на средствата и хармонизирането на РП7 с националните приоритети може да допринесе за включване на възможно най-голям брой участници, които се интересуват от дейности, свързани с изследванията и иновациите. Второ, бих искал да подчертая значението на подхода, основан на развитието, тъй като финансовите ресурси на Седмата рамкова програма могат ефективно да бъдат използвани, ако подборът на проектите за изследвания, които трябва да бъдат подкрепени, се основава на високите научни постижения. Междинният преглед разкри, че някои държави не са достатъчно добре представени по отношение на трансфера на средства. Основната причина за това е, че тези държави-членки нямат научноизследователска инфраструктура, която да им даде възможност да отговорят на критериите, основани на високи научни постижения. Ето защо взаимодействието между РП7 и структурните и кохезионните фондове трябва да се преразгледа, което от своя страна може да доведе до развитие на инфраструктури, които още изостават. По този начин можем да осигурим равни условия за всички държави-членки по отношение на оценката на базата на високите научни постижения.
Филиз Хакъева Хюсменова
в писмена форма. - Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности е важен инструмент за постигане на целите на стратегията "2020”. Лидерството на Европа по отношение на технологичните иновации и бъдещата конкурентоспособност на Съюза са също силно зависими от научните изследвания и в тази връзка са необходими по-добра насоченост на подкрепата по програмата, по-силна обвързаност с потребностите на бизнеса и по-добра координация с останалите финансови инструменти на Общността и със структурните фондове.
Важни фактори за успеха на Програмата са и достъпът до информация за потенциалните възможности, които тя предлага, до възможно най-широк кръг от заинтересовани страни и опростяването на твърде сложните към момента процедури по кандидатстването. Искам да подчертая още необходимостта от широко популяризиране на резултатите от успешно реализираните проекти, за да могат повече предприятия да имат достъп и при възможност да се възползват от тях.
Науката не съществува сама за себе си, тя следва да носи ползи на икономиката и обществото и е необходимо връзките между отделните програми да бъдат засилени, за да има последователност при реализацията на научни и демонстрационни проекти, проекти за пазарно тестване и пазарно мултиплициране. Така могат да бъдат постигнати по-голяма ефективност и по-висока европейска добавена стойност от финансирането по 7РП.
Jacek Olgierd Kurski
Постоянно присъстващ проблем във всички доклади относно иновациите е липсата на ясна и специфична рамка за инвестиции в научноизследователска и развойна дейност от фондовете на ЕС. Този проблем очевидно е засегнат отново и в доклада Audy. Нещо повече, той включва и друг нерешен проблем, а именно за липсата на баланс при финансирането от ЕС. Авторът бегло споменава липсата на равнопоставеност между Западна Европа и новите държави-членки на ЕС при усвояване на финансирането. Недоброто финансиране между другото личи и от използването на механизъм за финансиране с поделяне на риска. Едва в 18 от 27 държави-членки са изпълнени проекти, които са били съфинансирани съгласно този механизъм. Освен това най-големите му бенефициери сред подалите заявления са т.нар. стари държави-членки: Германия (23,1 % от всички, които са получили финансиране), Испания (19,1 %), Обединеното кралство (9,9 %) и Нидерландия (8,3 %). Днес близо една трета от изследванията се финансират чрез този механизъм. Струва ми се, че той трябва да се увеличи пропорционално, за да може приносът на предприемачите да не надвишава 10-15 % от изискуемия размер (понастоящем изискуемият размер е между 15 и 25 % от размера, разпределен за изследвания). Не трябва да забравяме, че една от основните цели на ЕС е да премахне социалните и географските дисбаланси чрез разпределение на благата, произтичащи от иновациите в целия ЕС. Няма да можем да постигнем тази цел, ако пренебрегваме новите държави-членки във финансово отношение, като по-този начин задълбочаваме проблема с едностранното "изтичане на мозъци".
Krzysztof Lisek
Одобрявам възникващата тенденция за повишаване на финансирането за научни изследвания в Европейския съюз. В същото време считам, че е важно да обединим силите си и разходите си в тази област. Реформите трябва да се приложат на национално равнище възможно най-скоро, за да се даде възможност за създаване на центрове, които си сътрудничат успешно, и да се избегне дублирането на работата по едни и същи проекти. Това трябва да допринесе за по-доброто усвояване на средствата. Европейският съюз не бива да забравя значението на изследванията по отношение на осигуряването на конкурентно предимство в днешния свят на глобализацията. По-конкретно, държавите-членки трябва да променят начина, по който провеждат изследванията в областта на сигурността, една от ключовите области, споменати в доклада, за да гарантират, че във време на финансова криза той е оптимизиран.
Marian-Jean Marinescu
Привлекателното естество на Седмата рамкова програма за изследвания не беше разкрито изцяло в сектора на промишлеността. Освен необходимостта от ново финансиране, има нужда и от по-добра координация в областта на научните изследвания, развитието и иновациите между Европейския съюз, държавите-членки и регионите.
Първо, връзката между структурните фондове и Рамковата програма за научни изследвания трябва да се подобри. Трябва да подчертая значението на политиката за сближаване, тъй като тя се превърна в основен източник на подкрепа в Европа за изследвания и иновации.
Второ, политиките в областта на изследванията и иновациите трябва да бъдат съобразени със специфичните потребности на пазара. Необходимо е да се установи какво е търсенето на новаторски технологии на пазара в ЕС, за да продават резултатите от иновациите. Считам, че е необходимо да разполагаме с подходящи финансови инструменти за подкрепа на успешното въвеждане на иновативни технологии на пазара на ЕС.
Не на последно място, трябва да спомена, че в ЕС има изключителен дисбаланс по отношение на разпределението на финансирането, като резултатите сочат, че старите държави-членки усвояват по-голямата част от финансовите ресурси. Тази ситуация е в разрив с целта за териториално сближаване, при което държавите-членки се развиват балансирано от географска гледна точка - цел, заложена в Договора от Лисабон.
Pavel Poc
Одобрявам предложението да се гарантира, че научните изследвания, които получават подкрепа по Седмата рамкова програма, са насочени към намиране на решения за проблемите на ЕС в областите, очертани в глава "Сътрудничество" в Седмата рамкова програма. Това включва основно здравеопазване, включително клинични и превантивни изследвания и медицински технологии. Ракът е втората най-често срещана причина за смърт в Европа и поради факта, че населението застарява, се очаква един на трима мъже и една на четири жени да бъдат пряко засегнати от болестта до 75 годишна възраст. Изследванията на рака са на ръба на редица научни открития, особено по отношение на по-точните и не толкова скъпи методи, а също и методите, които създават по-малко стрес за пациентите по отношение и на превантивните прегледи, и на действителното лечение. Финансирането на изследвания на рака може да спаси човешки живот и да намали разходите за лечение. Силно одобрявам политическата воля в подкрепа на финансирането, което вече е определено за научни изследвания, посветени на лечението на ракови заболявания съгласно тази програма. То не трябва да се съкращава поради сегашното икономическо положение в ЕС. Напротив, трябва да осигурим повече средства. Бих искал да подчертая, че ако можем да обединим сили, за да завършим амбициозните проекти, като премахването на държавните граници или изграждане на космически станции, трябва да можем и да финансираме намирането на начин, по който да превърнем рака в болест, от която никой не трябва да се страхува. За да постигнем това, се нуждаем от подкрепа и координация на изследванията в областта на методите на лечение и превенция на болестта. Борбата срещу рака е европейски въпрос, който трябва да бъде приоритет за нас - като се започне с финансирането по Седмата рамкова програма и се стигне до отговорната агенция на европейско равнище.
