Demokrātija, cilvēktiesības un jaunais ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgums (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par:
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Padomei ALDE grupas vārdā iesniedza Marco Cappato, par Demokrātiju, cilvēktiesībām un jauno ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumu - B6-0473/2008), un
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai ALDE grupas vārdā iesniedza Marco Panella, par Demokrātiju, cilvēktiesībām un jauno ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumu - B6-0474/2008).
Marco Cappato
autors. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, padomes pārstāvji, dāmas un kungi, pašlaik notiek sarunas par jaunu sadarbības nolīgumu ar Vjetnamu, un es uzskatu, ka ir svarīgi, lai Parlaments tiktu informēts par sarunu būtību, it īpaši attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanu.
Mēs neapgalvojam, ka ar sadarbības nolīgumu palīdzību uz burvju mājienu Vjetnamā vai citur pasaulē brīnumainā kārtā tiks panākta demokrātijas un cilvēktiesību ievērošana. Tomēr eirolikums nosaka, ka mēs nedrīkstam pieļaut nopietnus, sistemātiskus cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumus. Mēs zinām, ka mums nav lieli resursi, ar kuru palīdzību panākt demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu; tomēr mēs zinām, ka atkārtotas sarunas par sadarbības nolīgumiem var sniegt lielisku iespēju panākt vismaz minimālu progresu attiecībā uz visnopietnāko un vissistemātiskāko pārkāpumu novēršanu.
Es ceru, ka rezolūcijā, kuru rītdien pieņems, Parlaments Komisijai un Padomei varēs uzdot pāris īpaši svarīgus jautājumus, kas tika ierosināti arī uzklausīšanā, kuru vadīja Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteja un kurā piedalījās tādas personības, kā Kok Ksor, Vo Van Ai, nevardarbīgas radikālās partijas deputāti un citi.
Pirmkārt, Degar minoritāšu, Vjetnamas centrālās augstienes kristiešu, situācija: simtiem šo cilvēku vēl joprojām tiek arestēti un starptautiskajiem novērotājiem, īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijai, vēl joprojām nav brīvas piekļuves Vjetnamas centrālajai augstienei. Tagad, kad Vjetnama ir ANO Drošības padomē, tam vairs nevajadzētu atkārtoties: jāatbrīvo simtiem apcietinājumā esošo politieslodzīto.
Attiecībā uz reliģisko brīvību pastāv milzīga problēma, it īpaši Apvienotās budistu baznīcas neatzīšana, un Vjetnamai uz to ir jāreaģē vēl pirms tiek parakstīts jauns nolīgums. Baznīcas vadītājs Thich Quang Do vēl joprojām ir arestēts, un katoļiem piederošā zeme vēl joprojām ir konfiscēta. Ir īstais laiks, lai Vjetnama atceltu likumus, kas nevienprātību un reliģiskas aktivitātes padara nelikumīgas.
Komisār, Padomes priekšsēdētāja kungs, tādēļ mūsu prasība ir īpaša: vai mēs varam nodrošināt, ka pirms spēkā stājas jauns sadarbības nolīgums tiek atrisinātas šīs problēmas, vai vismaz šie nopietnie cilvēktiesību pārkāpumi?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. -(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, Cappato kungs, man ir prieks šodien atkal atrasties šeit, starp jums.
Mēs cieši vērojam cilvēktiesību situāciju Vjetnamā, un pavisam nesen prezidentūrai bija iespēja atkal izteikt bažas, kas radušās saistībā ar tiesas spriedumu diviem žurnālistiem, kas bija sagatavojuši ziņojuši par korupcijas gadījumiem. Padome un Komisija sarunās, kas notiek divas reizes gadā, ar Vjetnamu turpina pastāvīgu dialogu par cilvēktiesībām. Pēdējā sanāksme 2008. gada 10. jūnijā, Hanojā, sniedza mums iespēju runāt par cilvēktiesību vispārēju situāciju Vjetnamā, it īpaši attiecībā uz vārda brīvību, par minoritāšu situāciju un nāves soda piemērošanu, kā arī par ļoti daudzām individuālām lietām.
Papildus šim dialogam tiek veikti daudzi selektīvāki pasākumi attiecībā uz tādā individuālām lietām, kā aresti un sodi, kas, mūsuprāt, grauj pilsoņu brīvības, starptautiskās saistības un it īpaši Vjetnamas ratificēto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR).
Turklāt 10. oktobrī - Eiropas dienā pret nāves sodu (European Day against the death penalty) - mēs Vjetnamas iestādēm vēlreiz paskaidrojām savu skaidro nostāju šajā jautājumā. Šķiet, viņi to labi uztvēra un ierosināja kriminālkodeksa reformu, kas pašlaik tiek veikta un kas, cerams, samazinās to noziegumu skaitu, par kuriem tiek piespriests nāves sods. Tas ir mazākais, ko viņi varētu darīt.
Dāmas un kungi, kā jūs paši skaidri redzat, cilvēktiesību jautājums ir ļoti svarīgs faktors mūsu attiecībās ar Vjetnamu. Tas ir jūtīgs jautājums. Cappato kungs, jūs minējāt Vjetnamas centrālās augstienes kristiešu situāciju. Tas ir jautājums, kam pievēršam īpašu vērību, un esmu pateicīgs, ka to pieminējāt. Vēlos norādīt, ka Eiropas Savienība ir vienīgā vara, kas īsteno tik globālu un mērķtiecīgu politiku attiecībā uz šo jautājumu. Tādēļ mēs ik pa laikam arī saņemam kritiku no saviem partneriem. Tomēr es vēlos būt atklāts: mēs apņēmīgi īstenosim šo politiku.
Tagad vēlos pievērsties turpmākajam Partnerības un sadarbības nolīgumam, par kuru tiek debatēts. Pašlaik Hanojā notiek jaunas sarunas, un tās turpināsies līdz 22. oktobrim. Tāpat kā ikvienā nolīgumā starp Eiropas Savienību un trešo valsti, arī šajā nolīgumā jābūt ļoti svarīgai cilvēktiesību klauzulai. Šī klauzula būs turpmākā nolīguma būtisks elements; nolīgumu varētu anulēt vai pārtraukt tā darbību, ja kāda no pusēm to neievēro - vēlos uzstāt uz šo jautājumu. Pašreizējā sarunu posmā Vjetnama vēl nav ierosinājusi šādas klauzulas principu. Vēlreiz atkārtošu, ka tas ir mazākais, ko Vjetnama varētu darīt. Tā no Vjetnamas puses būtu laba zīme un praktiska apņemšanās ievērot cilvēktiesības. Tādējādi līdz ar šī nolīguma ratificēšanu Eiropas Savienības rīcībā būs spēcīgs juridisks instruments, kas garantēs cilvēktiesību ievērošanu.
Dāmas un kungi, Cappato kungs, mēs jums piekrītam, ka cilvēktiesību situācija Vjetnamā ir jāuzlabo. Mēs uzskatām, ka vairākus gadus veiktās darbības tagad palīdz uzlabot šo situāciju. Vēl jo vairāk, mūsuprāt, turpmākā Partnerības un sadarbības nolīguma parakstīšana šajā un citos gadījumos ļaus mums izmantot cilvēktiesību klauzulu, lai nodrošinātu iespējami labāko sistēmu šī jautājuma apspriešanai ar Vjetnamu. Protams, Parlaments tiks pilnībā informēts par to sarunu gaitu, kas, ļaujiet jums atgādināt, jau ir sākušās.
Benita Ferrero-Waldner
Priekšsēdētāja kungs, lūdzu, atvainojiet, ka pārtraucu procedūras, lai kādu brīdi klausītos dažu deputātu teiktajā.
Priekšsēdētājs
Komisāre, tā nav jūsu vaina, ja deputātiem nav solidaritātes pret deputātu, kas uzstājas, un tie jūs traucē ar ko šai situācijai neatbilstošu. Tādēļ, jums tiek piedots un tieši deputātiem jāņem vērā, ka tad, kad kāds no mums uzstājas, tie nedrīkst traucēt ne Padomes priekšsēdētāju, ne kādu citu, kas runā Komisijas vārdā. Lūdzu, turpiniet.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Padomes un, protams, arī Parlamenta dāmas un kungi, Cappato kungs, Komisiju ļoti priecē, ka Parlaments velta uzmanību sarunām par sadarbības nolīgumu ar Vjetnamu, kā arī cilvēktiesību situācijai tajā valstī.
Šis mūsu debatēm ir piemērots laiks, jo, kā mūsu priekšsēdētājs jau minēja, šajā pašā dienā Hanojā notiek sarunas, lai apspriestu šo nolīgumu. Varu jums apgalvot, ka Eiropas Savienību tās attiecībās ar Vjetnamu ievērojami interesē cilvēktiesību situācija. Tiesa - par spīti visam Vjetnama šajā jomā veic zināmu progresu. Šajā gadījumā jo īpaši domāju par Vjetnamas nesenajām pūlēm samazināt nāves sodu skaitu, piemēram, nodibināt tiesisko regulējumu, kurā izklāstīti nosacījumi attiecībā uz reliģijas brīvības izpausmi, kā arī rast labākus risinājumus to etnisko minoritāšu jautājumam, kas bēguļojušas uz Kambodžu un tagad atgriežas Vjetnamā.
Turklāt - un jums šajā ziņā taisnība - ir skaidrs, ka pēdējos mēnešos diemžēl vērojamas satraucošas tendences īpaši attiecībā uz reliģijas un vārda brīvību. Jo sevišķi šīs tendences atspulguļo katoļu kopienas mocīšana Hanojā un pagājušajā nedēļā piespriestais sods žurnālistiem, kas pētīja ar korupciju saistītās lietas.
Vjetnamas premjerministram Khiêm kungam viņa nesenajā vizītē 17. Septembrī, Briselē, jau teicu, ka, ja pašreizējās ekonomiskās un sociālās grūtības Vjetnamā radītu tās instinktīvu regresu atpakaļ pie autoritāruma un apspiešanas, tas ievērojami kaitētu Vjetnamas ilgtermiņa stabilitātei un tās starptautiskajai uzticamībai.
Gluži pretēji - tagad Vjetnamai vēl vairāk kā jebkad iepriekš ir jānodibina mehānisms, kas ļautu mierīgi izpaust spriedzi un sociālu neapmierinātību, kas jūtama šajā valstī. Šis ir vēstījums, ko šonedēļ, Āzijas un Eiropas sanāksmē (ASEM), Beižinā, tiekoties ar premjerministru Dung, atkārtos arī prezidents Barroso. Šis būs Eiropas Savienības vēstījums nākamajā ES un Vjetnamas Cilvēktiesību dialoga sanāksmē, kas decembrī arī notiks Hanojā. Projekts Partnerības un sadarbības nolīgumam, ko Vjetnamai ierosinājusi ES, apstiprina un vairo nozīmību, kādu mūsu attiecībās ar Vjetnamu piešķiram cilvēktiesībām.
Patiesi, kā jau mūsu priekšsēdētājs minēja, pašreizējais projekts nolīgumam ietver ļoti svarīgu un nenoteiktu cilvēktiesību klauzulu, nostiprina ES un Vjetnamas dialogu par cilvēktiesībām, piešķirot tam juridisku statusu, un paredz noteikumus, lai palīdzētu Vjetnamai izstrādāt valsts cilvēktiesību rīcības plānu. Tajā ir vesela virkne ar sīki izstrādātiem noteikumiem par atbilstību darba tiesībām, labu pārvaldību un tiesiskuma veicināšanu. Tajā ir arī Starptautiskās Krimināltiesas klauzula. Tādēļ šis nolīgums ir juridisks instruments un ietekmes līdzeklis, lai veiktu politisku rīcību, kas, manuprāt, mums nepieciešama, lai vairāk iesaistītos cilvēktiesību un demokratizācijas jomā.
Charles Tannock
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, man ar nožēlu jāteic, ka ar skepsi raugos uz to, vai cilvēktiesību klauzula ES un Vjetnamas sadarbības nolīgumā ir vērta tā papīra, uz kura tā rakstīta.
Saprotams, klauzulā ietvertie cēlie nolūki atspulguļo mūsu Eiropas kopīgās vērtības, taču es uzskatu, ka tas ir kas vairāk nekā patiesības izskaistināšana un saprotama piekāpšanās spēcīgiem cilvēktiesību aģitatoriem Eiropas Savienībā. Galu galā Ķīna tagad ir otra lielākā ES tirdzniecības partnervalsts, taču Beižinas komunistu diktatūra nepievērš vērību mūsu bažām par cilvēktiesībām. Patiesi, es dažkārt brīnos, vai vispār ir vērts ierosināt diskusiju par šo jautājumu.
Politiskā represija un cilvēktiesību pārkāpumi Ķīnā novērš mūsu uzmanību no kaimiņvalstī Vjetnamā notiekošā; tur apstākļi ir tikpat nežēlīgi. Tiek ieslodzīti demokrātiskie disidenti un reliģiskās minoritātes, žurnālisti tiek iebiedēti, lai klusētu, un privilēģijas, kuras mēs Eiropā uzskatām kā pašas par sevi saprotamas, piemēram, necenzēts internets, vienkārši nepastāv.
Tādēļ pagājušajā gadā kopā ar Cappato kungu un citiem ierosinājām, ka Thich Quang Do varētu būt Nobela Miera prēmijas simbols. Šis drosmīgais budistu mūks, tiecoties pēc reliģijas brīvības un cilvēktiesību ievērošanas, vairākus gadus ir pavadījis cietumā un pacietis mocīšanu.
Vjetnama savās attiecībās ar Eiropas Savienību ir dilemmas priekšā. Cik lielā mērā cilvēktiesībām, kas formāli noteiktas tirdzniecības un partnerības nolīgumos, vajadzētu ietekmēt mūsu komercattiecības ar trešām valstīm? Vai spēcīgākas ekonomiskās saites vien var labvēlīgi ietekmēt politiskās tiesības un cilvēktiesības, kā arī demokrātijas reformas?
Šie ir sarežģīti jautājumi, kurus nāksies risināt jaunajai Tirdzniecības komisārei no Lielbritānijas, Baroness Ashton. Es uzskatu, ka mūsu kopīgās vērtības nav apstrīdamas. Tādēļ es mudinu, lai Komisija un Padome vai nu ir atklātas un pārtrauc šo izlikšanos, atceļot cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas, vai arī cītīgi un aktīvi sauc trešās valstis pie atbildības par nepamatotu to vērtību neievērošanu, kuras mēs uzskatām par neaizskaramām. Izrādu īpašu cieņu Cappato kungam un teicamajam darbam, ko viņš šajā saistībā ir veicis.
Barbara Weiler
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mums Eiropā ir dziļa izpratne, spēcīga interese un liela patika pret vjetnamiešiem. Mūsu grupa vēl joprojām pārāk labi atceras drausmīgās ciešanas un postījumu, ko Vjetnamā radījušas ne tikai Apvienoto Valstu, bet arī Eiropas valstu veiktās okupācijas un kari.
Patlaban attīstās Vjetnamas īpaši dinamiskais un saistošais Dienvidaustrumāzijas reģions. Ne visas desmit Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstis ir demokrātiskas valstis tādā nozīmē, kādā šo terminu mēs izprotam Eiropā. Taču situācija uzlabojās. Tannock kungs, jaunā ASEAN harta uzskatāmi parāda, ka cilvēktiesību pārkāpumus nedrīkst ignorēt, un sarunas, kas vedina uz šo tematu, pierāda, ka darba kārtībā ir ļoti daudz jautājumu par cilvēktiesību pārkāpumiem.
Tagad ir īpaši izdevīgs laiks, jo šīs sarunas atsākušās un atkal tiek apspriests 1995. gada sadarbības nolīgums. Patiesi, Eiropas savienība ir Vjetnamas otrā lielākā tirdzniecības partnervalsts uzreiz aiz Ķīnas, un tieši tādēļ mēs spēsim progresēt. Protams, arī partnerības nolīgums nav mazsvarīgs.
Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupa aicina Komisiju strādāt, lai nodrošinātu preses brīvību, minoritāšu un aktīvistu brīvību, reliģijas brīvību un, protams, ANO novērotāju darbošanās brīvību. Tad mēs varēsim izveidot vēl ciešāku draudzību ar šo brīnišķīgo valsti.
Athanasios Pafilis
GUE/NGL grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, mēs ļoti labi saprotam, ka imperiālisms un tā pārstāvji, Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis, kā arī visi viņu atbalstītāji nekad neaizmirsīs Vjetnamu, jo tā bija globāls simbols: tās ļaudis uzveica gan Francijas, gan Amerikas imperiālismu un ieguva neatkarību.
Šodien ierosinātās rezolūcijas nav pieņemamas un aicina Vjetnamu pakļauties Eiropas Savienības ieteikumiem. To, ko jums neizdevās panākt ar ieročiem, jūs tagad cenšaties panākt ar ekonomisku šantāžu. Tāds ir jūsu pieņemto tā saukto cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanas klauzulu mērķis.
Tā kā jūs esat ierosinājuši diskusijas par cilvēktiesībām, es prasu, lai jūs visi, arī Cappato kungs, atbildētu uz šādiem jautājumiem: Vjetnamā ir desmitiem tūkstoši cilvēku, kas cieš no 2,4-dihlorfenoksi etiķskābes (oranžais aģents), kas ir necilvēcīga ķimikālija un bioloģiskais ierocis, ko izmanto Amerikas Savienotās Valstis. Labi zināma uzņēmuma Monsanto ražotā ieroča izmantošanas rezultātā Vjetnamā dzimuši tūkstošiem mutantu, ir vēža izraisīti nāves gadījumi, kā arī nopostīti visi reģioni.
Vai uz tiem cilvēkiem, kas vēl joprojām cieš un mirst, cilvēktiesības neattiecas? Arī galvenās cilvēktiesības - tiesības uz dzīvību? Tad kādēļ jūs neatbalstāt upuru un Vjetnamas valdības prasību pēc kompensācijas un tā, lai tiktu pieņemti soda mēri attiecībā uz šo aizliegto bioķīmisko karu. Tā vietā jūs atbalstāt iespējamās cilvēktiesības attiecībā uz baznīcas īpašumu atgriešanu cilvēkiem, kam šie īpašumi pieder.
Tādēļ atsaukšanās uz cilvēktiesībām ir liekulīga. Tikai paši vjetnamieši ir tiesīgi atrisināt savas problēmas, nevis cilvēki, kuriem galu galā vajadzētu vjetnamiešiem atvainoties par miljons cilvēku nogalināšanu karā, kuru paši uzsāka pret Vjetnamu. Nepieciešama sabalansēta, savstarpēja un izdevīga ekonomiskā sadarbība, kurā nav ne politiskās, ne ekonomiskās šantāžas.
Jim Allister
Priekšsēdētāja kungs, neskatoties uz iepriekšējiem Vjetnamas valdības protestiem, kuros tā uzstāja, ka Vjetnama garantē reliģijas brīvību, un neskatoties uz iepriekšējā runātāja lielajām pūlēm attaisnot Vjetnamā valdošo režīmu, realitāte ir pavisam citāda, it īpaši attiecībā uz atsevišķām kristiešu grupām. Lai gan baznīcas īpašums bieži konfiscēts, īpaši valsts vajā tos, kas saistīti ar nereģistrētām evaņģēliskās baznīcas ēkām. Vēl tikai pirms dažiem mēnešiem kāds jauns ciltsbrālis, kas atteicās noliegt savu kristietību, mira no ievainojumiem, kas radīti oficiālas iztaujāšanas laikā; simtiem cilvēku savas ticības dēļ ir ieslodzījumā, kur pret tiem slikti attiecās. Es salutēju viņu drosmei un nosodu viņu vajātājus, bet vēl jo vairāk es aicinu Eiropas Savienību, lai tā tirdzniecību un attiecības ar Vjetnamu nenosaka par prioritāti salīdzinājumā ar šo cilvēku, kam stipra ticība, aizstāvēšanu un viņu pamattiesību pieprasīšanu. Mēs nedrīkstam ignorēt Hanojas cilvēktiesību necilvēcīgu pārkāpumu protokolus tirdzniecības vai cita īslaicīga labuma dēļ.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Vjetnama ir valsts, kas Eiropas savienībai kļūst arvien pieejamāka, taču tai ir kāds klupšanas akmens - cilvēktiesības un pamatbrīvības. Šajā saistībā vēlos vērst mūsu uzmanību īpaši uz reliģijas brīvību, gluži tāpat kā to dara šī rezolūcija. Vjetnamā tiek vajāti kristieši, un Augsburgas bīskaps, kas par vajātajiem kristiešiem ir īpaši nobažījies, šodien ir šeit, lai ar mums apspriestu šo tematu. Turklāt tiek vajāti arī budisti un citas reliģiskās grupas, kā arī kavēta to reliģijas praktizēšana.
Ir skaidrs, ka mūsu pienākums ir nodrošināt, lai Vjetnama kļūst par vienlīdzīgu partneri un pieejama, kā arī vairāk tuvojas mums. Tomēr to nedrīkst panākt uz cilvēka pamatbrīvību rēķina. Tas jāsasniedz ar godīgu partnerību, kas panākta ievērojot cilvēka pamattiesības.
Richard Howitt
Priekšsēdētāja kungs, šodien rezolūcijā paustas ne tikai mūsu bažas par vārda brīvību, disidentu represiju un reliģijas diskrimināciju Vjetnamā. Tā arī aicina, lai Eiropas Savienība izskaidro, kas ir sasniegts, uzturot dialogu par cilvēktiesībām, un nosaka skaidrus kritērijus pēc kuriem uzlabot virzīšanos pretī Partnerības un sadarbības nolīgumam ar Vjetnamu.
Mēs nevaram pieņemt, ka cietumā nonāk žurnālists, kas atklājis pierādījumus tam, ka Transporta ministrija piesavinājusies USD 750 000, no kuriem daļa iztērēta, veicot derības par Anglijas premjerlīgas futbola spēlēm.
Mēs nekādi nevaram pieņemt nāvessoda izpildi par divdesmit deviņiem dažādiem pārkāpumiem, pat ne par vienu no tiem. Esam informēti, ka nāves soda izpilde notiek bez iepriekšēja brīdinājuma plkst. 4.00 no rīta. Tas nozīmē, ka ieslodzītie bailēs par to, ka pienākusi viņu pēdējā stunda, pirms pulksten sešiem no rīta neguļ.
Tāpat mēs nekādi nevaram pieņemt draudus un iebiedēšanu attiecībā uz katoļu baznīcu, kas pagājušajā mēnesī piedalījās mierīgos masu protestos Hanojā. Amnesty International ziņoja par kādu sievieti, kas izgājusi no baznīcas sastapās ar kādu kompāniju, kas kliedza: "nogaliniet arhibīskapu” un "nogaliniet mācītāju”.
Vjetnama kopš 1982. gada ir Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām līgumslēdzēja. Pašreizējie pierādījumi norāda uz 2. un 18. panta neievērošanu. Vēl jo vairāk, jūlijā Vjetnama kļuva par ANO Drošības padomes prezidentūru. Mēs aicinām Eiropas sarunu dalībniekus Vjetnamas valdībai paskaidrot, ka valstij ir jāciena jebkādi centieni starptautiskās iestādēs atbalstīt starptautiskās tiesības.
Konrad Szymański
(PL) Uzskatu, ka sarakstā, kurā uzskaitīti cilvēktiesību pārkāpumi Vjetnamā, īpaši jāizceļ valsts vardarbība pret katoļiem. Valdība Hanojā vienpusēji kontrolē katoļu baznīcas īpašumus, pārkāpjot klostera priekšnieka saistību tiesības. Katoļiem, kas iebilst pret pāvestam nuncijam piederošo ēku konfiskāciju Hanojā, uzbrūk triecienvienības. Arvien vairāk cilvēku tiek apcietināti savas pārliecības dēļ. Nesen aresti tika veikti arī Atpestīšanas klosterī Thai Ha. Hanojas arhibīskapam Quang Kiêt ir piespriests mājas arests, viņš tiek uzraudzīts un dzīvo bailēs par savu dzīvību. Lai gan Vjetnama relatīvi ir kļuvusi pieejamāka ekonomiskā un sociālā ziņā, tomēr tā ir kļuvusi arī par valsti, kurā arvien vairāk tiek vajāti kristieši. Jaunajā līgumā starp Eiropas Savienību un Vjetnamu jāiekļauj jautājums par reliģijas brīvību šajā valstī. Citādi to nedrīkst parakstīt.
Marco Cappato
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Pafilis kungam vēlos teikt, ka karš, kas pašlaik notiek Vjetnamā, ir karš, ko pati Vjetnama veic pret saviem cilvēkiem, vjetnamiešiem, Khmer Krom cilvēkiem (vietējās etniskās minoritātes) un Degard cilvēkiem.
Jaunajā nolīgumā būs cilvēktiesību klauzula. Tas ir labi, taču pašreizējā nolīgumā jau ir klauzula, un mēs necenšamies nodrošināt, lai tā tiktu ievērota. Tātad mūsu prasība, kas, manuprāt, ir ļoti svarīga, ir, lai mēs pirms jaunā nolīguma parakstīšanas panāktu piekāpšanos attiecībā uz būtiskiem aspektiem saistībā ar cilvēktiesību pārkāpumiem: piekļuve Vjetnamas centrālajai augstienei, politieslodzīto atbrīvošana, kā arī katoļu īpašumu un budistu baznīcas atzīšana, jo, ja pirms nolīguma parakstīšanas mums neko neizdosies panākt, pēc nolīguma parakstīšanas nebūs iespējams pastāvīgi pieprasīt, lai tiktu ievēroti Eiropas un starptautiskie tiesību akti.
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Cappato kungs, no vienas puses es uzskatu, ka tā kā mēs tagad zinām, ko nozīmē cilvēktiesību ievērošana, mums vajadzētu zināt arī, ko nozīmē būt imperiālisma upurim. Kas attiecas uz mani, es bioķīmisko ieroču upurus nesalīdzinu ar upuriem, kam uzbrukts saistībā ar reliģijas brīvību. Viss šis kopā veido vienu vienīgu, nedalāmu veselumu.
Lai atbildētu Tannock kungam, un zināmā mērā arī Capatto kungam, mēs nedrīkstam par zemu novērtēt atlikšanas klauzulu attiecībā uz cilvēktiesībām. Mums tikai ir jārēķinās ar grūtībām, noslēdzot citus nolīgumus, kas bieži vien ar citām valstu grupām tiek apspriesti vairāk nekā divdesmit gadu - šajā gadījumā es domāju Persijas līča valstis. Mums tikai jārēķinās arī ar šīs klauzulas lomu attiecībā uz konkrētām valstīm, kas darbojas saskaņā ar Kotonū nolīgumu. Tas pierāda, ka tiek ņemta vērā Eiropas Savienības interese šajos nolīgumos veicināt cilvēktiesības.
Attiecībā uz papildu piekāpšanos, ko prasījis Cappato kungs, tieši Komisijas vadīto sarunu rezultātā - kā uzsver komisārs - būs redzams, vai Vjetnamas iestādes šajā jomā ir veikušas kādu progresu. Šis progress tiks novērtēts viss kopumā. Atkārtoju, ka, manuprāt, tieši pamatīgs dialogs palīdzēs panākt progresu šīs valsts attiecībās ar Eiropas Savienību, un tieši šādi nolīgumi un klauzulas sniedz ES iespēju pēc iespējas labāk nodrošināt tās vērtības, kas jums un mums, Cappato kungam un citiem šajā sēžu zālē klātesošajiem ir tik dārgas.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, manuprāt, ir pilnīgi skaidrs, ka mēs visi vienmēr un visur vēlamies atrisināt cilvēktiesību jautājumu. Kā jau minēju, es to centos panākt pirms divām nedēļām un pirms diviem, gadiem, kad devos uz Vjetnamu. Atceros, ka toreiz spēju panākt dažu ieslodzīto atbrīvošanu, tātad - iespēja patiešām pastāv. Mēs arī sniedzam viņiem sarakstu un norādām, ka šeit, šeit un šeit ir kas jāmaina.
Tādēļ es domāju, ka šīs bija nozīmīgas debates, jo tās ir atkal koncentrējušas mūsu idejas uz jautājumu, kas saistīts ar reliģiskajām kopienām, šajā gadījumā ar kristiešu un katoļu kopienām. Mums ļoti cieši jāpievēršas šiem jautājumiem, taču vēlos teikt, ka tāpat mēs arī zinām, ka pašlaik Vjetnama piedzīvo grūtu ekonomisko un sociālo situāciju. Tātad, ja Vjetnama nebūs piesardzīga, netiks piesaistītas ārvalstu un it īpaši Eiropas valstu investīcijas. Šis, gluži tāpat kā dialogs, arī ir labs instruments.
Piemēram, mēs noteikti prasīsim, lai Vjetnamas iestādes apžēlo abus žurnālistus, kurus nesen par savas vārda brīvības izmantošanu apcietināja un tiesāja Hanojā. To, mēs noteikti vēl pieminēsim.
Visbeidzot, vēlos teikt, ka nākamreiz Ženēvā tiks veikts periodisks, vispārējs apskats par Vjetnamas cilvēktiesību situāciju, un tā būs vēl viena lieliska iespēja skaidri formulēt jautājumus un redzēt, kas līdz šim ir paveikts.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Esmu saņēmis četrus rezolūciju priekšlikumus , kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu.
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks trešdien.
