Ieguldījumi zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir mutisks jautājums Padomei un Komisijai - B7-0011/2010), ko uzdeva Herbert Reul, par ieguldījumiem zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās.
Herbert Reul
Priekšsēdētājas kundze, komisār, Padomes priekšsēdētāj, šis jautājums attiecas uz 2007. gadā Komisijas ierosināto plānu enerģētikā veicināt tehnoloģijas ar zemu CO2 emisiju līmeni, lai tās varētu ātri sākt izmantot. Tika ierosināti priekšlikumi konkrētiem pasākumiem, proti, Eiropas rūpniecības iniciatīvas galvenokārt tādās jomās kā vēja enerģija, saules enerģija, bioloģiskā enerģija, oglekļa uztveršana un uzglabāšana, elektrotīkli un kodola skaldīšana, kā arī Eiropas Enerģētikas pētniecības alianses izveidošana, Eiropas enerģētikas infrastruktūras tīklu ilgtspējīga pārveidošana, nemitīgi atjaunotas Eiropas energotehnoloģiju sistēmas un stratēģisko energotehnoloģiju vadības grupas izveide.
Šajā posmā atbilde netika rasta vienam kritiski svarīgam jautājumam, proti, jautājumam par finansējumu. Septītā pētniecības pamatprogramma pētījumiem enerģētikas jomā nodrošina EUR 886 miljonus gadā. Tomēr visiem ir skaidrs, ka ar to nepietiek. Komisija 2009. gadā publicēja savu paziņojumu par finansējumu zema oglekļa satura energotehnoloģijām, kurā tā apraksta vajadzību nākamo 10 gadu laikā trīskāršot finansējumu pētījumiem enerģētikas jomā. Tas nozīmē, ka būtu jāiegulda EUR 50 miljardi. Paziņojumā tika aprakstīts, kā nauda proporcionāli jāsadala svarīgākajām zemas oglekļa emisijas tehnoloģijām, lai Eiropa varētu atbrīvoties no lielās fosilā kurināmā atkarības un būtiskāk samazināt CO2 emisijas. Plāna galīgajā redakcijā EUR 6 miljardi tiek aprēķināti pētījumiem par vēja enerģiju, kas, kā norāda Komisija, līdz 2020. gadam varētu veidot vienu piekto daļu no ES energoapgādes; EUR 16 miljardi - pētījumiem par saules enerģiju, lai izstrādātu jaunas fotoelementu koncepcijas un nodrošinātu saules enerģijas iekārtu apjomīgu rūpniecisko koncentrāciju; EUR 9 miljardi - pētījumiem par bioloģisko enerģiju, lai segtu 14 % no ES enerģijas pieprasījuma. Ar mērķi enerģētikas tirgū integrēt atjaunojamos enerģijas avotus elektroenerģijas tīkli saņemtu EUR 2 miljardus, lai puse tīkla spētu darboties saskaņā ar "viedā tīkla” principu. Papildus atjaunojamās enerģijas avotiem vēl EUR 13 miljardi ir paredzēti ne vairāk kā 12 projektiem oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas jomā, savukārt kodolenerģijas pētījumi saņemtu EUR 7 miljardus. Finansēšanas priekšlikumā bija arī paredzēti EUR 11 miljardi "viedo pilsētu” programmai, lai arī šajā jomā varētu rast piemērotus risinājumus.
Komisija tolaik norādīja, ka labākais veids, kā finansēt pētījumus enerģētikas jomā, ir valsts un privātās partnerības, taču nespēja skaidri formulēt, kā šādos gadījumos starp abām pusēm tiktu sadalīti finansējuma slogi. Pašlaik sadalījums enerģētikas pētījumu jomā ir 70 % privātajam sektoram un 30 % valsts sektoram, izņemot kodolenerģijas pētījumus. ES apgalvo, ka nav nepieciešams būtiski palielināt valsts finansējumu. Komisija paziņoja, ka projektos ar augstākiem riskiem valsts finansējumam jābūt izšķirošai nozīmei. Lai intervences līmenis būtu optimāls, Komisija aicināja izveidot ES programmas jo īpaši tādās jomās, kam nepārprotami piemīt pievienotā vērtība ES līmenī, piemēram, ja programmas ir pārāk dārgas, lai dalībvalstis tās segtu vienas pašas. Pašlaik 80 % valsts ieguldījumu ar kodolenerģijas izpēti nesaistītā pētniecībā tiek finansēts valsts līmenī. Arī šajā paziņojumā jautājums par to, no kurienes saņemami līdzekļi, netiek līdz galam atbildēts. Komisija lēš, ka pastāv vajadzība papildus nodrošināt EUR 75-80 miljardus.
Tādēļ mūsu komitejā mēs galveno vērību pievērsām nedaudz lielākas skaidrības gūšanai dažos jautājumos saistībā ar šādu finansējumu. Es jums vēlos šos jautājumus atsaukt atmiņā. Pirmkārt, kā Komisija paredzējusi noteikt savas prioritātes 2010.-2020. gada ceļvedim, lai atbalstītu zema oglekļa satura tehnoloģijas? Kad šajā saistībā tiks ieviesti rūpniecības politikas virzieni? Otrkārt, kā Komisija paredzējusi nodrošināt papildu ES budžeta līdzekļu pieejamību? Kā tieši Komisija ir apņēmusies nodrošināt, ka sāksies finansējuma plūsma pirms ir pieejami Astotās pamatprogrammas līdzekļi? Vai Komisija nodrošinās, ka tiks ņemti vērā budžeti, kas noteikti dažādajām rūpniecības iniciatīvām? Un visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, kā Komisija - un šis jautājums, protams, vienmēr attiecas arī uz Padomi - nodrošinās papildu finansējumu no ES budžeta tādu tehnoloģiju iespēju finansēšanai, kas nav noteiktas paziņojumā, tostarp uzglabāšanas tehnoloģijas, okeāna enerģija utt. Visus jautājumus nolasīt nav nepieciešams. Esam uzdevuši tos šeit un prasām Padomei un Komisijai sniegt atbildes.
Pedro Luis Marín Uribe
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vēlos savu runu sākt, uzsverot stratēģiska enerģētikas plāna nozīmi un vajadzīgo ieguldījumu, ko tas sniegs, paātrinot tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu tīrai, ilgtspējīgai un efektīvai enerģijai.
Bez šī plāna nebūs iespējams sasniegt mērķus, ko esam izvirzījuši 2020. gadam, kā arī nebūs iespējama pāreja uz zema oglekļa satura ekonomiku tādā mērā, kādu mēs vēlētos redzēt 2050. gadā.
Ar gandarījumu vēroju plašo vienprātību Parlamentā un Padomē attiecībā gan uz plāna mērķu nozīmi un vajadzību, gan resursiem, kas jānodrošina.
Savā sanāksmē nākamajā piektdienā, 12. martā, Satiksmes, telekomunikāciju un enerģētikas ministru padome paredzējusi pieņemt secinājumus par Energotehnoloģiju stratēģisko (ETS) plānu. Šie secinājumi būs svarīgs atskaites punkts pavasara Eiropadomes sanāksmei, kas notiks 25. martā, jo klimata pārmaiņas būs viens no darba kārtības punktiem.
Secinājumu projekts, kas tiks apspriests Padomes sanāksmē, ietvers jautājumu par finansējumu, lai gan šo jautājumu apspriedīs ar pienācīgu piesardzību. Mēs nevēlamies pārsteigties pirms sarunām, kam par šo tematu būs jānotiek saistībā ar nākamo finanšu shēmu.
Tagad es jūs iepazīstināšu ar secinājumu projekta galvenajiem elementiem. Pirmkārt, ir pienācis laiks no tehnoloģiju ceļvežiem pāriet pie Eiropas rūpniecības iniciatīvu reālās īstenošanas. Mums tas jādara soli pa solim, bet pēc iespējas ātrāk.
Otrkārt, mūsu pieejā turpmākajai sadarbībai Eiropas enerģētikas pētījumu jomā galvenā vērība jāpievērš valsts līdzekļu efektīvai izmantošanai un elastīgu privāto un valsts partnerību veidošanai ar nozari. Tādēļ mēs mudinām Komisiju izveidot platformu, kas ietver visas ieinteresētās finanšu organizācijas, lai varētu notikt informācijas un labāko prakšu apmaiņa un lai šīs organizācijas tai pat laikā pēc nepieciešamības varētu koordinēt savas darbības.
Treškārt, ņemot vērā tā vidēja termiņa valsts un privātā finansējuma apmēru, kas vajadzīgs jo īpaši lielu demonstrējuma projektu atbalstam, var būt nepieciešams palielināt valsts finansējuma daļu ES līmenī. Tādēļ mums tas būs jāņem vērā, gan pārskatot budžetu, gan organizējot sarunas par nākamo finanšu shēmu.
Ceturtkārt, mums jāatbalsta dalībvalstu valdības un jāmudina tās nodrošināt piemērotus stimulus un konsekventus aicinājumus, lai šī politika tiktu īstenota. Ja nepieciešams, tām būtiski arī jāpalielina valsts finansējums zema oglekļa satura tehnoloģiju izstrādei.
Piektais minamais punkts ir tas, ka Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka jau sadarbojas, lai uzlabotu demonstrējuma projektu finansējuma koordināciju un nepārtrauktību enerģētikas nozarē, kas saistīts ar augstu tehnoloģisku risku. Šīs iestādes arī strādā, lai mobilizētu un nodrošinātu citus finansējuma avotus - gan valsts, gan privātus.
Visbeidzot Komisija un Eiropas Investīciju banka apsver optimālas finanšu paketes lieliem demonstrējuma projektiem, tādēļ mēs arī mudinām Komisiju analizēt jaunus veidus, kā apvienot resursus no dažādiem avotiem un kā izstrādā īpašu instrumentu, lai finansētu zema oglekļa satura tehnoloģiju laišanu tirgū.
Dāmas un kungi, visi šie elementi skaidri norāda uz turpmāku ieguldījumu zema oglekļa satura tehnoloģiju izstrādei. Neskatoties uz būtiskajiem budžeta ierobežojumiem, ar ko mēs saskaramies, Padome savā piektdienas sanāksmē paudīs apņemšanos, pozitīvi norādot uz šī jautājuma nozīmi Eiropas līmenī un to, cik būtiski ir katrai dalībvalstij ieguldīt zema oglekļa satura tehnoloģijās.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, lai gan šodien aizstāju savu kolēģi Günther Oettinger, ir ārkārtīgi patīkami ar jums piedalīties diskusijās par zema oglekļa satura tehnoloģijām.
Es personīgi biju lielā mērā iesaistīts Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskā (ETS) plāna izstrādē iepriekšējās Komisijas laikā un esmu pārliecināts, ka šo tehnoloģiju izstrāde ir viens no tās enerģētikas politikas stūrakmeņiem, kas mums nākamo gadu laikā ir kopīgi jāizveido.
Parlaments savā 2008. gada jūnija ziņojumā par ETS plānu skaidri ierosināja piemērotus mērķus. Mums nevajadzētu samazināt šos mērķus. Šodien jūs esat uzdevuši trīs skaidrus jautājumus, un es uz tiem sniegšu atbildes.
Pirmkārt, runājot par mūsu prioritātēm 2010.-2020. gadam un Eiropas rūpniecības iniciatīvu sākšanu, jāsaka, ka šīs sešas iniciatīvas atbilst mūsu prioritātēm - vējš, saules bioloģiskā enerģija, ilgtspējīga kodolu dalīšanās, "viedie tīkli” un oglekļa uztveršana un uzglabāšana ir prioritātes, kas saņem spēcīgu Parlamenta un Padomes atbalstu.
Pēc jūsu pieprasījuma mēs esam piešķīruši prioritāti energoefektivitātei, izstrādājot jaunu, mērķtiecīgu iniciatīvu "viedās pilsētas”, lai veicinātu tirgus potenciālu, kas piemīt energoefektīvām tehnoloģijām pilsētās un reģionos. Lai piešķirtu prioritāti šīs iniciatīvas darbībām, Komisija kopā ar ieinteresētajām personām ir izstrādājusi tehnoloģiju ceļvežus laikposmam no 2010. līdz 2020. gadam. Šie ceļveži nosaka konkrētus mērķus, kā arī darbības, kas nepieciešamas, lai tos sasniegtu. Iniciatīvas ir gatavas īstenošanai šogad - 2010. gadā. "Viedās pilsētas” ir plānots sākt nākamgad.
Jūsu otrais jautājums attiecas uz nepieciešamību nodrošināt paredzamus, stabilus un piemērotus budžetus ETS plānam pašreizējā finansēšanas periodā un pēc 2014. gada. Mūsu aprēķins attiecībā uz valsts un privātā ieguldījuma vajadzībām zema oglekļa satura tehnoloģiju izstrādei saskaņā ar ETS plānu ir EUR 8 miljardi gadā. Pašlaik Eiropas Savienībā katru gadu tiek ieguldīti apmēram EUR 3 miljardi, kas nozīmē, ka 2010.-2020. gadam ir nepieciešami papildu EUR 50 miljardi. Šīs plaisas izlīdzināšanai jābūt vienam no galvenajiem punktiem iestāžu diskusijās nākamo gadu laikā. Centieni jāvērš virzienā, kur intervence ir efektīvākā, izvairoties no pārklāšanās un sekmējot lielāko iespējamo ietekmi tirgū.
Ir skaidrs, ka nepietiks ar ES līmeņa ieguldījumiem no Septītās pamatprogrammas vai Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai. Oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas, kā arī inovatīvu atjaunojamo enerģiju tehnoloģiju demonstrējumiem netiks arī rezervēti iespējamie līdzekļi no 300 miljoniem emisijas tirdzniecības kvotu. Ar pašreiz spēkā esošajām cenām tie ir apmēram EUR 4 miljardi. Tādēļ smagi jāstrādā gan privātajā, gan valsts sektorā; valsts sektors ietver gan Eiropas Savienību, gan, protams, arī dalībvalstis. Atklāti sakot, naudai būs jānāk no turienes, kur tā ir.
Treškārt, jūs jautājāt, vai Komisija paredzējusi finansēt citas tehnoloģijas un ierosināt papildu rūpniecības iniciatīvas. Laika gaitā noteikti radīsies citas tehnoloģijas, kas būs Eiropas līmeņa intervences vērtas, tādēļ ETS plānam jābūt elastīgam, kā esam jau apliecinājuši ar jauno iniciatīvu par energoefektivitāti, proti, "viedajām pilsētām”, kuru, kā sacīju, plānojam sākt īstenot 2011. gadā. Mēs cieši uzraudzīsim daudzsološākās tehnoloģijas, izmantojot ETS plāna informācijas sistēmu. SETIS, kā sauc šo sistēmu, jau notiek darbs pie uzglabāšanas un okeāna tehnoloģijām, lai novērtētu to potenciālu un noteiktu Eiropas intervences labākās iespējas. Mēs arī esam mudinājuši izveidot jaunu tehnoloģiju platformu par atjaunojamo enerģiju, kā arī apkuri un dzesēšanu, un šai platformai ir jāpalīdz iesaistītajām nozarēm labāk definēt tehnoloģiju pārnesi.
Esmu gandarīts, ka šis dokuments saņem pelnītu atbalstu. Tas ir svarīgākais dokuments, lai sasniegtu mūsu enerģētikas politikas mērķus; tas ir Eiropas un mūsu nākotnes galvenais dokuments.
Jean-Pierre Audy
Priekšsēdētājas kundze, ministr, komisār, esmu priecīgs par jūsu atgriešanos vides komisāra amatā, Potočnik kungs. Jūs aizstājat rūpniecības komisāru - paldies par to, kā arī par runu.
Es atzinīgi vērtēju sava kolēģa, Reul kunga, uzdotos jautājumus, un viņš nekļūdās, jums jautājot, komisār, ko Komisija domā par kritisko jautājumu par bezoglekļa enerģiju un jaunu tehnoloģiju finansēšanu. Pasaulē pieaug iedzīvotāju skaits. Mums 2030. gadā būs vajadzīgs par 40 % vairāk enerģijas, un es vēlos piebilst, ka 80 % no šī patēriņa pieprasījuma nāks no valstīm ārpus ESAO.
Saskaroties ar šīm lielajām problēmām, risinājums nav tādas ideoloģijas pieņemšana, kas samazina mūsu energopatēriņu vai meklē glābiņu pagātnes idejās. Eiropas Savienības pienākums ir iejaukties, un es vēlos ko sacīt par kādu jautājumu, kas mūsu politiskajās grupās varētu radīt šķelšanos - tā ir kodolenerģija.
Kad runājam par kodolenerģiju, jāsaka, ka ir dalībvalstis, kam šajos jautājumos ir senas tradīcijas. Tas Eiropas Savienībai nepiešķir priekšrocības, bet tas nozīmē, ka mūsu pienākums ir piedalīties debatēs un finansējumā. Kā mēs zinām, kodolenerģija ir bezoglekļa enerģija, un mums nepieciešams finansējums, jo īpaši tas, komisār, kas uzkrāts, pateicoties oglekļa kredītiem, lai ieguldītu pētniecībā, izstrādē un apmācībā visās šajās jomās.
Mēs jums ierosinām dažus grozījumus tieši ar mērķi uzlabot iesniegtās rezolūcijas, un es runu beigšu, nedaudz izsakoties par kodolenerģijas blakusproduktiem, kas rada lielas bažas pilsoņiem. Pasaulē izmanto divas iespējas: ilgtermiņa uzglabāšanu, kas ir ASV izvēlētā iespēja, savukārt mums, Eiropas Savienībai, ir jāizvēlas cita pieeja, proti, atgūšana, izmantojot otrreizējo pārstrādi. Šo iespēju ir izvēlējušās Krievija, Japāna un Francija.
Šeit mums, atbildīgajiem par drošumu un drošību, jāuzticas zinātnei un zināšanām jautājumos, kas saistīti ar visiem šiem tematiem.
Teresa Riera Madurell
Priekšsēdētājas kundze, valsts sekretārs un Padomes priekšsēdētāj, komisār, mēs visi zinām, ka pastāv nepārprotama vienprātība par to, ka jo ātrāk mēs izveidosim videi draudzīgu ekonomiku, jo ātrāk mēs izkļūsim no ekonomikas krīzes.
Vairākos pētījumos ir aprēķināts, ka, ja mēs nodrošināsim, ka atjaunojamās enerģijas avoti veido 20 % no visas enerģijas, nozarē līdz 2020. gadam tiks nodarbināti 2,8 miljoni Eiropas darba ņēmēju. Turklāt ir aprēķināts, ka divas trešdaļas jauno darba vietu tiks radītas mazos un vidējos uzņēmumos. Un tas, dāmas un kungi, ir, pirmkārt, atkarīgs no videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādes.
Lai tas kļūtu par realitāti, mana grupa atbalsta trīs galvenos mērķus. Pirmkārt, mums vajadzīga patiesa apņemšanās piešķirt līdzekļus Energotehnoloģiju stratēģiskajam (ETS) plānam. Nepietiek ar to, ka mēs vienkārši pārgrupējam un pārsaucam atbalsta programmas, kuras mums jau ir. Mēs piekrītam, ka mums jāpārvērš mūsu mērķis reālā to līdzekļu palielinājumā, kas paredzēti pētījumiem atjaunojamo enerģiju un energoefektivitātes jomā. Mums tas jādara tūlīt pat, veicot finanšu plānu nākamo pārskatīšanu, kā arī, protams, sarunās par jaunajiem finanšu plāniem.
Otrkārt, ja vēlamies radīt darba vietas, kas mūsu ekonomikai ir vajadzīgas, lai izkļūtu no krīzes, ir svarīgi sekmēt inovatīvu tehnoloģiju demonstrējumu posmu un atvieglot to laišanu tirgū.
Visbeidzot videi nekaitīgas nodarbinātības izveidošanu nevar virzīt pareizajā virzienā, ja mūsu rīcībā nav augsti kvalificēts darbaspēks. Mums jāiegulda izglītībā un informētībā, lai nostiprinātu saiknes starp uzņēmējdarbības un akadēmisko vidi, un mums jāveicina izcilības kvalifikācijas pētniecībā un izstrādē, kā arī inovācijās, lai mēs spētu pārvarēt jebkādas iespējamās plaisas atjaunojamo enerģiju tirgū.
Fiona Hall
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, mēs varam noteikt visus zināmos mērķus klimata pārmaiņu risināšanai, bet mēs tos, jo īpaši ilgtermiņa mērķus 2050. gadam, nesasniegsim, ja vien padziļināti un sistemātiski neieguldīsim ilgtspējīgu zema oglekļa satura tehnoloģiju izstrādē un uzlabošanā.
ASV pamatoti kritizē par tās nespēju pieņemt siltumnīcefektu izraisošo gāzu samazināšanas mērķus, bet ES nav ne tuvu sasniegusi tādu ieguldījumu līmeni, kādu ir sasniegusi ASV. Bez pienācīga ieguldījuma ES ieguldījumu programma ilgtspējīgās zema oglekļa satura tehnoloģijās nonāks strupceļā, kas nozīmē, ka tūkstošiem darba vietu, kuras varētu tikt izveidotas šeit, ES, un tādos reģionos kā mans, proti, Anglijas ziemeļaustrumos, kuri jau sākuši pāreju uz zema oglekļa satura ekonomiku, netiks izveidotas bez ieguldījuma un tiks izveidotas citās vietās ASV un Ķīnā.
Esmu vīlusies, ka Komisija atsauca iepriekšējo ETS plāna projektu, kur bija skaidri norādīti nepieciešamā ieguldījuma avoti. Vai Komisija tagad izteiksies skaidrāk, jo īpaši attiecībā uz deficītu, kura apjoms ir EUR 1 miljardu gadā un kuru komisārs nupat minēja?
Visbeidzot, protams, ir svarīgi sasniegt uzlabojumus kodoltehnoloģiju jomā, jo īpaši attiecībā uz darbības drošību un atkritumu apsaimniekošanu, taču mana grupa uzskata, ka "ilgtspējīga kodola skaldīšana” ir pretrunīgs termins. Vai Komisija sesto Eiropas rūpniecības iniciatīvu pārsauks vienkārši par "kodolenerģijas iniciatīvu”?
Claude Turmes
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, ETS plāns būtībā ir tukša runāšana, jo tā pamatā nav naudas līdzekļu. Mums patiesi ir jādomā, no kurienes varētu iegūt līdzekļus. Un vēl sliktāk ir tas, ka instrumentu, kas bija Komisijas rīcībā, proti, NER300, atveseļošanas plāna un konkrētu līdzekļu, kas pašlaik pieejami Eiropas Investīciju bankā, prioritāte ir tās tā saucamās zema oglekļa satura tehnoloģijas, kuras ir visneefektīvākās un rada vislielāko risku.
2008. un 2009. gadā vairāk nekā 70 % no visiem ieguldījumiem Eiropas tirgū jau bija atjaunojamās enerģijas veidos: vēja, saules un biomasas enerģijā. Tad kā var būt tā, ka mēs izstrādājam ETS plānu - piešķirot līdzekļus ES līmenī -, kas būtībā nodrošina atjaunojamo enerģiju mazāku daļu par to, kuru tirgus šobrīd jau apgūst, vienlaikus virzot līdzekļus oglekļa piesaistīšanai un kodola skaldīšanai, kas nav viens no šī dokumenta punktiem, bet kas saņem būtiski lielāko ES naudas daļu?
Mūsu problēma ir tāda, ka konkrētu lobistu dēļ mums trūkst drosmes noteikt pareizās prioritātes, un es domāju, ka pat Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (SEA), kas pamatā nav ekoloģiska organizācija, ārkārtīgi skaidri nosaka savas prioritātes. 55 % no visiem CO2 samazinājumiem nodrošinās energoefektivitāte. Kādēļ mēs ES atveseļošanas pasākumu kopumā piešķīrām EUR 0 energoefektivitātei? 30-35 % no CO2 siltumnīcefektu izraisošo gāzu samazinājuma nodrošinās atjaunojamās enerģijas, savukārt labākajā gadījumā tikai 10 % nodrošinās oglekļa piesaistīšana un 10 % - kodolenerģija. Un to saka SEA, kas pamatā nav ekoloģiska organizācija. Tātad pat Eiropā saistībā ar līdzekļu piešķiršanu mēs atpaliekam no tā, ko SEA saka valdībām.
Vienīgais veids, kā izkļūt no šīs situācijas, ir noteikt skaidras prioritātes. Pirmkārt, energoefektivitāte; otrkārt, atjaunojamā enerģija, jo tā samazina oglekli, neradot risku; un visbeidzot - citas tehnoloģijas.
Giles Chichester
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, man jāpauž nožēla, ka šī Parlamenta kreisie ir apmāti ar kodolenerģiju, kas ir nozīmējis, ka mūsu priekšā šodien ir divas rezolūcijas, kuru saturs lielākoties ir vienāds, izņemot kodolenerģijas jautājumu, jo īpaši tādēļ, ka tā ir vienīgā tehnoloģija, par kuru ir pierādīts, ka tā nodrošina lielus apjomus ļoti zema oglekļa satura elektroenerģijas Eiropā.
Ja vēlamies atradināties no fosilā kurināmā, jo īpaši šķidrā kurināmā un ogļu, izmantošanas, mums būs vajadzīgas visas iespējamās zema oglekļa satura tehnoloģijas. Daudzas no tām joprojām ir tikai iespējamas, nevis jau tiek ražotas, un mums jābūt reālistiskiem par to, cik sekmīgi esam bijuši, sasniedzot tās enerģijas apjoma mērķus, ko iegūst no atjaunojamiem avotiem. ES nereti nosaka ļoti tālejošus mērķus un nekad nespēj tos sasniegt. Mums jāspēj gūt labākus rezultātus.
Pašlaik mēs nedrīkstam zaudēt laiku, lai palielinātu to Eiropas elektroenerģijas daļu, ko nodrošina kodolenerģija. Kodolenerģija jau tagad nodrošina lielāko elektroenerģijas daudzumu, taču, pārejot un izstrādājot alternatīvas un jaunas tehnoloģijas, mums būs nepieciešama bāzes slodzes elektroenerģija, kas nodrošinās apgaismojumu un darbinās, piemēram, elektriskos transportlīdzekļus.
Jaunām, videi nekaitīgām tehnoloģijām, piemēram, saules siltuma enerģijai no Sahāras tuksneša un vēja ģeneratoru parkiem Ziemeļjūrā, ir liels potenciāls, pat neminot oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu, kā arī energoefektivitātes pamata uzlabojumus, kur vismaz šajā jautājumā es piekrītu Zaļo grupas kolēģim, kas sēž man iepretim, bet tam visam ir vajadzīgs apjomīgs ieguldījums, un tas ir šodienas jautājumu pamatā.
Marisa Matias
GUE/NGL grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, Padomes priekšsēdētāj, mēs esam šeit, lai diskutētu par Eiropas enerģētikas sistēmas atjaunināšanu, veicot ieguldījumus zema oglekļa satura tehnoloģijās.
Manuprāt, tā ir viena no svarīgākajām problēmām, kā jau minēts paziņojumā. Tā ir viena no problēmām, kam mums jāpievērš koncentrēta uzmanība, taču šeit nav skaidrības, tādēļ ir svarīgi uzdot šos jautājums un mēģināt panākt skaidrību. Šķiet, ka neskaidrība pastāv ne tikai attiecībā uz finanšu jautājumiem, bet arī uz politisko aspektu.
Mēs runājam par energoefektivitāti, par oglekļa uztveršanu, kodolenerģiju, biodegvielām, saules enerģiju un mēs runājam par energoefektivitāti, kā lētāko emisiju samazināšanas veidu, kas ietver iepriekš minēto. Mani pārsteidz, ka, lai gan ir citi, daudz lētāki veidi, kā samazināt oglekļa emisijas, tie nav pat pieminēti šajā paziņojumā; tie ir energopatēriņa samazināšana, elektroenerģijas mikroražošana, sadale un dažādi sadales veidi, kā arī dažādi projekti, kuriem nav jābūt tikai lielām konstrukcijām, un piekļuve enerģijai. Es uzskatu, ka, izvēloties lētāko plānu, mēs noteikti ieviestu lielāku skaidrību attiecībā finanšu jautājumu.
Tādēļ saistībā ar šo politisko paskaidrojumu un finanšu paskaidrojumu mums jādiskutē par, manuprāt, ārkārtīgi būtisku jautājumu, proti, ka uzsvars vienmēr tiek likts uz valsts un privātajām partnerībām, it kā tās būtu risinājums itin visam.
Kad jautājam, no kurienes nāks līdzekļi, Komisija atbild, ka no turienes, kur tie atrodas. Atzīstos, ka nejūtos zinošāka, kad man pasaka, ka nauda nāks no turienes, kur tā ir, nesakot, kas tieši tā ir par vietu.
Tādēļ attiecībā uz rēķināšanos ar valsts un privātām partnerībām, kas sistemātiski notiek saistībā ar diskusijām par zema oglekļa satura tehnoloģijā, ir pilnīgi droši, ka, nezinot, no kurienes nāks līdzekļi, un zinot, ka pastāv valsts un privātas partnerības, mēs droši zinām, kas maksās. Sākumā maksās nodokļu maksātāji un tad patērētāji, kas galu galā arī ir nodokļu maksātāji. Mēs arī zinām, ka vismazāk maksā iestādes un privātas organizācijas, ka tieši tās veic ieguldījumus un tieši tās saņem par tiem samaksu un beigās patur peļņu.
Bez šāda paskaidrojuma man šķiet, ka mēs jau atkal nākamajām paaudzēm sistemātiski atstājam apmaksāšanai rēķinu par Eiropas enerģētikas modeļa izmainīšanu.
Christian Ehler
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, mēs visi piekrītam, ka ETS plāns ir atzinīgi vērtējams. Mēs piekrītam vairumam satura, taču ir divas problēmas. No vienas puses, mēs nespēsim - un šeit es uzrunāju Turmes kungu - palielināt spiedienu uz dalībvalstīm un Komisiju, ja turpināsim ideoloģiskas debates, kuru temats vienmēr ir kodolenerģija. Tas ir šodienas balsojuma klupšanas akmens. Esam panākuši kompromisu attiecībā uz ETS plānu, un šis kompromiss ir tāds, ka esam noteikuši kritērijus, saskaņā ar ko vēlamies to atbalstīt; šie kritēriji ir skaidri noteikti, proti, ilgtspēja, konkurētspēja un energoapgādes drošība. Mēs esam sacījuši, ka bez ierobežojuma vēlamies strādāt pie konkrētām tehnoloģijām, un tagad mums atkal ir ideoloģiskas debates par kodolenerģiju, kas noteikti ir vajadzīgas, bet saistībā ar ETS plānu tām nav jēgas.
Es piekrītu jums saistībā ar jautājumu par to, ko ETS plānu var reāli sasniegt. Vai ir atrisināts jautājums par to, kādā mērā dalībvalstis ir gatavas rast saskaņotu enerģētikas politikas pieeju? Padomes šodien ieviestais risinājums ir banāls. Problēmas rada ne jau tik daudz tas, ko mēs nosakām ETS plānā, bet gan kā mijiedarbojas līdzekļi pētniecībai, inovācijām un ETS plāna nauda, demonstrējuma iekārtas un Eiropas direktīvu transponēšana valstu līmenī. Mēs pašlaik esam nonākuši punktā, kad mums skaidri jānorāda, ka mēs varam izstrādāt un pieņemt citu ETS plānu, bet mums vajadzīgi taustāmāki pasākumi. Un tādēļ mēs nedrīkstam vienmēr strīdēties par sīkumiem. Mums jāpalielina spiediens uz Komisiju un dalībvalstīm, lai sāktos īstenošana.
Marita Ulvskog
(SV) Priekšsēdētājas kundze, ar cerību likšanu nepietiek, lai nodrošinātu pāreju pie ilgtspējīgiem atjaunojamās enerģijas avotiem un videi nekaitīgas sabiedrības. Nepieciešami arī būtiski ieguldījumi. Privātajam sektoram ir lielā mērā jāuzņemas daļa atbildības par pamatpētījumu finansējumu un dalībvalstīm arī jāapņemas vairāk. Turklāt jānodrošina vairāk līdzekļu no ES budžeta.
Budžets gluži vienkārši jāpielāgo, lai tas atbilstu politiskajām prioritātēm attiecībā uz saules un vēja enerģiju, energoefektivitāti utt. Mums jānosaka jaunas prioritātes un no jauna jāsadala līdzekļi ES budžeta ietvaros. Tikai tā ETS plāns un šī Parlamenta deputāti var saglabāt ticamību.
Chris Davies
Priekšsēdētājas kundze, ir pagājuši trīs gadi kopš Padome sev noteica mērķi uzturēt ne vairāk kā 12 CCS demonstrējumu projektu darbību līdz 2015. gadam, un līdz šim mums nav daudz ko rādīt.
Jā, esam noteikuši finansējuma avotu un tagad mums ir Komisijas lēmuma projekts, kas gaida Parlamenta apstiprinājumu un kas nosaka, kā šo finansējumu izmantot, taču tikai nākamā gada beigās mēs varēsim izvēlēties projektus, kuri varēs saņemt šo finansējumu. Tādēļ grafiks ir ļoti ierobežots un iekļaušanās 2015. gada termiņā kļūst aizvien grūtāka. Novirze pastāv katrā virzības posmā.
Vai varu Komisijai lūgt apsvērt šos jautājumus? Pirmkārt, jāapskata grafiks. Vai no tā var atņemt kādas dienas un nedēļas? Un vai mēs varam piemērot pēc iespējas lielāku spiedienu Eiropas Investīciju bankai, lai iekļautos piešķīrumā, kas tai paredzēts saskaņā ar lēmuma projektu?
Otrkārt, tiklīdz tiks pabeigta Parlamenta komitoloģijas procedūra, Komisijai jāpaziņo grafiks. Tai tas jāpublicē. Tas ļaus nodrošināt maksimāli mazākas novirzes. Tas nodrošinās, ka ikviens strādās, lai iekļautos visos termiņos.
Visbeidzot, atcerieties, ka vienīgais vislielākais kavēklis, visticamāk, būs pieteikšanās, kas projektu izstrādātājiem būs jāveic, lai saņemtu plānošanas atļauju cauruļvadu un līdzīgu sistēmu ierīkošanai CO2 novadīšanai. Tas varētu būt laikietilpīgi. Tas varētu pilnībā sagraut iekļaušanos termiņā.
Tādēļ prasu Komisijai veikt paziņojumu, pieprasot izstrādātājiem, kas vēlas saņemt Eiropas finansējumu, jau tagad iesniegt pieteikumus plānošanas atļaujām. Lai viņi iegulda naudu lietās, ko atbalsta.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētājas kundze, iesniegtā rezolūcija ļoti labi parāda klimata politikas pārsvaru pār energoapgādes drošību Eiropas Savienībā. Tā arī skaidri parāda, ka daļa Parlamenta tic stereotipam un neatbalsta kodolenerģiju. Taču kodolenerģija ir vienīgais komerciāli apliecinātais zema oglekļa satura enerģijas avots; neskatoties uz to, rezolūcijā tas ir smagi kritizēts. Eiropas Savienības ierobežotie finanšu resursi jāiegulda konkrētos enerģijas avotos tādēļ, ka tie ir ilgtspējīgi, un tas nozīmē spēcīgu tirgus intervenci. Šī politika noteikti ierobežos izdevumus par stratēģiskiem lieliem infrastruktūru projektiem, kas nepieciešami jau šodien, un par atbalstu starpsavienojumiem. Energoapgādes drošībai gluži vienkārši nepietiks naudas. Tādēļ mēs šodien nevaram šo rezolūciju atbalstīt.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Priekšsēdētājas kundze, ministra kungs, komisār, mēs visi labi zinām, ka no narkotikām atkarīgs cilvēks ir ļoti bīstams, jo viņš darīs visu, lai tikai tiktu pie nākamās narkotikas devas. Faktiski mēs zinām, ka jebkura veida atkarība ir nevēlama un izskaužama parādība. Eiropas Savienībā mūsu ekonomika ir atkarīga, un šī atkarība palielinās no importētiem naftas un gāzes avotiem. Šī ir tā situācija, kas mums ir jāmaina. Mums ir jāpalielina investīcijas tehnoloģijās, kas palielinās tieši saules, vēja, ūdens un biomasas lietošanu un izmantošanu Eiropas Savienībā. Un ir vairāki spēcīgi argumenti, kāpēc tieši šajās tehnoloģijās. Pirmkārt, ja mēs neveiksim investīcijas šajās tehnoloģijās, mūsu atkarība no naftas un gāzes tikai palielināsies un situācija pasliktināsies, jo šo resursu pasaulē būs aizvien mazāk un to cena aizvien lielāka. Otrkārt, veicot šādas investīcijas, mēs vienlaikus varēsim arī stimulēt tieši mazos un vidējos uzņēmumus, ja mēs dodam viņiem zināmas priekšrocības pieteikties uz naudas līdzekļiem, uz fondiem. Un, treškārt, investējot jaunajās tehnoloģijās, mēs pārvarēsim šobrīd esošos šķēršļus tieši elektrotīklu jaudu līdzsvarošanā ar mainīgo saules un vēja saražoto elektrības daudzumu. Kolēģi, ir laiks rīkoties! Jāmazina mums atkarība no importētiem naftas un gāzes avotiem, mums ir jāatbalsta investīcijas tieši tehnoloģijās, kas palielinās un veicinās plašāku saules, vēja, ūdens un biomasas energoresursu izmantošanu.
Paldies par uzmanību!
Britta Thomsen
- (DA) Priekšsēdētājas kundze, saistībā ar ETS plānu mums ir iemesls būt gandarītiem. Bez šiem EUR 59 miljardiem, ko pašlaik iegulda labos enerģijas projektos, mēs nesasniegsim mūsu atjaunojamās enerģijas mērķi - 20 % no visa apjoma līdz 2020. gadam. Ieguldījumi reālā un ilgtspējīgā atjaunojamā enerģijā atbilst divām trešdaļām ETS plāna līdzekļu. Tas, piemēram, attiecas uz fotoelementiem, vēja ģeneratoriem un biomasu. Tomēr ETS plāns nav svarīgs un pareizs tikai tādēļ, ka nodrošina tīrāku enerģiju. ETS plāns ir ļoti svarīgs arī saistībā ar mūsu centieniem pārvarēt sociālo un ekonomikas krīzi. Ar šiem milzīgajiem ieguldījumiem modernās energotehnoloģijās mēs spēsim izveidot simtiem tūkstošu jaunu, videi nekaitīgu darba vietu. Mēs arī spēsim izveidot ES par zināšanu centru videi nekaitīgu un ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā. Tomēr neaizmirsīsim, ka šie ieguldījumi ir saistīti ar atbildību. Atbildību nodrošināt, ka daudziem no šobrīd enerģētikas nozarē nodarbinātajiem tiek dota iespēja pārkvalificēties un paaugstināt kvalifikāciju. Tādēļ ieguldījumam tehnoloģijā jāiet roku rokā ar ieguldījumu cilvēkos.
Liam Aylward
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos ātri izteikties par diviem jautājumiem. Pirmais attiecas uz to, cik svarīgi ir ieguldījumi zema oglekļa satura tehnoloģijās, un otrs attiecas uz oglekļa uztveršanu lauksaimniecības nozarē.
Pirmkārt, domājot reālistiski, ir būtiski, lai ES uzmanību un budžetu koncentrē uz Energotehnoloģiju stratēģisko plānu. Lai ES sasniegtu 2020. gada mērķus, nav šaubu, ka ir vajadzīgs lielāks mērķtiecīgs ieguldījums zema oglekļa satura tehnoloģijās.
Otrkārt, jāveic plašāki pētījumi un lielāki ieguldījumi oglekļa uztveršanā un uzglabāšanā, kas ir praktisks klimata pārmaiņu apkarošanas veids. Šeit oglekļa piesaistīšanā galvenā nozīme var būt lauksaimniecībai, kas var sekmēt 2020. gada mērķu sasniegšanu.
Augsnes biomasas un dabiskā oglekļa gremdēšana (ogleklis augsnē) varētu nodrošināt papildu ieguvumu lauksaimniekiem, samazinot eroziju un mēslojuma daudzumu. Ir nepieciešami turpmāki pētījumi un ieguldījums, lai pilnībā izmantotu lauksaimniecību un lauksaimniecības zemi oglekļa uztveršanai, kā arī lai palīdzētu sasniegt 2020. gada mērķus.
Lai gūtu izmērāmus rezultātus, atbilstīgi un efektīvi jāatbalsta inovācijas un pētniecība zema oglekļa satura tehnoloģijās.
Vicky Ford
Priekšsēdētājas kundze, es atzinīgi vērtēju iniciatīvu runāt par ieguldījumu zema oglekļa satura tehnoloģijā un tieši par energotaupību, ka arī drošāku un dažādu energoapgāžu nodrošināšanu. Vēlos jo īpaši apskatīt ES līdzekļu izmantošanu.
Manis pārstāvētajam reģionam jau ir ES fonds ar vairāk nekā EUR 250 miljoniem zema oglekļa satura ekonomikas izaugsmei. Lai gan tā mērķi ir vērtīgi, šī fonda rezultāti saistībā ar reāla un vērtīga ieguldījuma veikšanu ir zemāki par iecerēto.
Anglijas austrumi, tostarp Kembridžas universitāte, ir vieta, kur atrodas vadošās pētniecības iestādes, un manā reģionā ir parakstīti vairāk kā 250 līgumi par Septītās pamatprogrammas dotācijām. Esmu redzējusi dažus izcilus un inovatīvus pētījumus, bet pastāv smags jautājums par sarežģītību - jo īpaši MVU -, birokrātiju un neelastību, kad notiek pielāgošanās izstrādei un zinātnei. Dažos gadījumos ir dzirdēti nepatīkami stāsti par maksājumu kavējumiem no pašas ES.
Apsverot, kā nākotnē ieguldīt nodokļu maksātāju naudu, mums jāņem vērā mācības, kas gūtas no jau notikušā, un jānodrošina, ka mēs nākotnē līdzekļus tērējam gudrāk.
Marian-Jean Marinescu
(RO) ES noteikto klimata pārmaiņu mērķu sasniegšana ir atkarīga no tādas stratēģijas izstrādes, kas atbalsta pakāpenisku pāreju uz zema oglekļa satura rūpniecību un ilgtspējīgas enerģijas izmantošanu.
Jaunu tehnoloģiju izmantošana var samazināt ēku energopatēriņu par līdz pat 17 % un oglekļa emisijas no transporta par līdz pat 27 %, savukārt viedās uzskaites ieviešana varētu samazināt energopatēriņu par līdz pat 10 %. Nepieciešama standarta metodika energopatēriņa un oglekļa emisiju uzskaitei, lai sasniegtu optimālu valsts un privāto energopatēriņu. Paturot prātā iepriekš minēto, mums jānosaka vienotas obligātās funkcionalitātes specifikācijas un mums vajadzīgi Eiropas līmeņa savstarpēji izmantojami viedie tīkli.
Komisijai ir jānodrošina līdzfinansējums pēc iespējas vairākiem liela mēroga projektiem, lai veicinātu viedās uzskaites un veido tīklu izmantošanu standartā, arī dalībvalstīs, kurām šo tehnoloģiju joprojām nav.
Vēlos jautāt, vai Komisija ir paredzējusi šobrīd nodrošināt papildu līdzekļus no ES budžeta, lai mudinātu MVU izstrādāt tehnoloģijas zema oglekļa satura un ilgtspējīgas enerģijas ražošanai.
Paldies!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mums vajadzīga mērķtiecīga un gudra rūpniecības politika, kas Eiropas Savienībai ļauj gan saglabāt savu konkurētspēju pasaulē, gan darba vietas un ražotspēju ES. Ieguldījumi zema oglekļa satura tehnoloģijā palīdzēs Eiropas Savienībai pārvarēt ekonomikas krīzi un, rupji rēķinot, līdz 2020. gadam var izveidot 2,7 miljonus darba vietu.
Eiropas Savienībai ir jāiegulda Eiropas iniciatīvās, kas veicina atjaunojamos enerģijas avotus un to ieviešanu Eiropas elektroenerģijas tīklā, kā arī biodegvielas un videi nekaitīgu transportu. Ātrus rezultātus var sasniegt, ieguldot "viedajās pilsētās” un ēku, jo īpaši dzīvojamo ēku, energoefektivitātē.
Es mudinu Komisiju un dalībvalstis palielināt dzīvojamo ēku energoefektivitātei piešķirtos budžetus un, veicot struktūrfondu izmantojuma starpposma pārskatu, pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai labāk izmantotu 4 % ERAF koeficientu dzīvojamo ēku energoefektivitātei. Tas ļaus palielināt šo koeficientu laikposmā no 2014.-2020. gada.
Paldies!
Zbigniew Ziobro
(PL) Diskusijas par zema oglekļa satura tehnoloģijām ir diskusijas par metodēm, kā pielāgot dalībvalstu tautsaimniecības prasībām par siltumnīcefektu izraisošo gāzu samazināšanu. Neatkarīgi no tā, kā klimata un laika apstākļi pēdējo dažu mēnešu laikā ir nodrošinājuši argumentus zinātniekiem, kas apšauba cilvēka ietekmi uz klimata pārmaiņām ar CO2 emisijām, mums tomēr, runājot par zemas emisijas tehnoloģijām, jāuzdod šāds jautājums: kā var nodrošināt līdzekļus, kas nepieciešami tīru tehnoloģiju izstrādei, lai sasniegtu maksimālu ietekmi iespējami īsākajā laikposmā?
Manuprāt, sistēmai, ko izstrādā pētniecības un izstrādes atbalstam, jābūt pēc iespējas elastīgākai, lai resursus varētu pārvaldīt atbilstoši zinātnisko pētījumu dinamikai. Rodas jautājums, vai un kā ir plānots izveidot piemērotus mehānismus, lai atbalstītu ieguldījumu zemas emisijas tehnoloģijās?
Visbeidzot vēlos piebilst, ka neatkarīgi no tā, kādi argumenti tiek atklāti par labu zemas emisijas tehnoloģiju izstrādes izpētei, šī izpēte nedrīkst notikt uz kohēzijas politikas rēķina.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumā "Atbalsts agrīniem demonstrējumiem par ilgtspējīgu enerģijas ražošanu no fosilā kurināmā”, kas ietilpst klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā, bija sacīs, ka Eiropas Savienība atbalstītu 10 no 12 oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas paraugiekārtu izbūvi. Eiropas Parlaments 2008. gada beigās iesaistījās šī jautājuma izskatīšanā, proti, izstrādājot rezolūciju. Šī dokumenta 11. punktā sacīts, ka Komisijas norādītie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu vēlamos stimulus vismaz 12 paraugiekārtu uzstādīšanai līdz 2015. gadam, savukārt 18. punktā sacīts, ka ir ārkārtīgi nepieciešams, lai vismaz 12 atbalstāmās paraugiekārtas aptvertu trīs CCS tehnoloģiju iespējamās kombinācijas.
Tomēr finansējums ir paredzēts no 300 miljonu CO2 emisijas kvotu pārdošanas saskaņa ar jaunienācēju rezervi, ko sauc par NER300. Attiecīgi summa, kas paredzēta paraugiekārtu atbalstam, būs atkarīga no kvotu tirgus cenas. Tiek lēsts, ka tā būs EUR 7-12 miljardi. No ierosinātajiem Komisijas lēmumiem priekšlikumā var secināt, ka atbalsts saskaņā ar NER300 segs sešus oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas projektus elektroenerģijas ražošanas nozarē un divus projektus rūpniecībā.
Vai Padome, sadarbojoties ar Komisiju, vēlas atbalstīt vēl 2-4 iekārtu izbūvi? Ja jā, kā?
Roger Helmer
Priekšsēdētājas kundze, šodien esam dzirdējuši daudz bezjēdzīgu runu par videi nekaitīgākām darba vietām. Patiesībā mūsu apmātība ar atjaunojamo enerģiju jau paaugstina elektroenerģijas izmaksas un noved Eiropas pilsoņus degvielas nabadzībā. Augstākas enerģijas cenas nozīmē, ka Eiropas uzņēmumi ar lielu energopatēriņu vienkārši padosies un dosies prom uz labvēlīgākām vietām. Augstākas enerģijas cenas nozīmē mazāku izaugsmi un lielāku bezdarbu, un tas ietekmē darba vietu skaitu. Par videi nekaitīgākām darba vietām esmu redzējis tikai vienu oficiālu pētījumu. Tas veikts Spānijā un parāda, ka katras darba vietas videi nekaitīgākā nozarē izveides dēļ tiek zaudētas 2,2 darba vietas citā nozarē.
Ja mēs zema oglekļa satura elektroenerģiju uztveram nopietni, ir tikai viens risinājums, un tā ir kodolenerģija. Eiropā sākas runas par jaunu kodolpotenciālu, un tas ir labi. Ja vēlamies elektroenerģiju, mums vajadzīgs kodolenerģijas uzplaukums, un tas mums vajadzīgs ātri.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Pētniecībai un tehnoloģijām ir pamatnozīme zema oglekļa satura sabiedrības izveidē. Ir ļoti svarīgi ieguldīt radikālās sociālās izmaiņās, kuru pamatā ir pilsētu ilgtspēja, decentralizēta enerģijas ražošana un nozares konkurētspēja. Tā ir būtiska politika pārtikušai un ilgtspējīgai sabiedrībai, kas gatava risināt klimata pārmaiņu, energoapgādes drošības un globalizācijas radītās problēmas un kas ir pasaules līderis tīru tehnoloģiju jomā.
Energotehnoloģiju stratēģiskā plāna mērķis ir sekmēt tieši šo mērķi. Es atzinīgi vērtēju paziņojumā ietvertās būtiskās pamatnostādnes par loģiskas intervences īstenošanu valsts un privātajos sektoros, kā arī par Kopienas, valsts un reģionālo finansējumu.
Tomēr ir svarīgi palielināt valsts finansējumu zinātniskiem pētījumiem tīru tehnoloģiju jomā. Eiropai arī vajadzīgs izveidot nosacījumus, kas veicina lielāku privāto ieguldījumu šajā jomā. Mums steidzami no vārdiem jāpāriet pie darbiem.
Nākamo ES finanšu plānu un "Astotās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei” prioritātēm būs jābūt energoapgādes drošībai, cīņai pret klimata pārmaiņām un videi. Tas ir vienīgais veids, kā mēs spēsim saglabāt mūsu rūpniecības konkurētspēju, sekmēt ekonomikas izaugsmi un radīt darba vietas.
Patrizia Toia
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, šīs nav ierastas debates - tām būtu jābūt konkrētām un tajās būtu jāuzdod skaidri un precīzi jautājumi: kādi resursi ir pieejami un kur tos iegūt, un es ceru, ka Parlaments sagaida tikpat skaidras un precīzas atbildes šodien, kā arī nākamo Padomes sanāksmju laikā 12. un 25. martā.
Mēs vēlamies Komisijai un Padomei skaidri norādīt, ka Eiropas Savienībai, kas pasaules priekšā ir pacēlusi karogu cīņai pret emisijām atmosfērā un klimata pārmaiņām, tagad ir jābūt saskaņotai, ja tā nevēlas zaudēt savu ticamību. Tai jādara viss iespējamais, lai sasniegtu šos mērķus. Mums skaidri jāapzinās, ka diskusijas par zemu emisiju ekonomiku ir sava veida Kopernika revolūcija ražošanas sistēmā; tas nozīmē daudzas izmaiņas, skaidras prioritātes un politisko gribu, bet visvairāk tas nozīmē pietiekamus resursus un instrumentus.
Mēs arī zinām, ka Kopernika revolūcija ir svarīga, lai mūsu ražošanas sistēma un Eiropas rūpniecība saglabātu konkurētspēju. Daudzās valstīs, dauzos pētniecības centros un daudzās universitātēs intelektuālie resursi jau ir gatavi, spēja jau ir nodrošināta un pastāv vēlme darboties. Tagad ir laiks sākt darbību. Tas jādara visiem, kā komisārs un Padome sacīja: dalībvalstīm, uzņēmējiem un privātajam sektoram. Tomēr es domāju, ka galvenokārt šis uzdevums apvienot sarežģītas partnerības ir Eiropas Savienības atbildība.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, mēs visi esam vienisprātis, ka lielāka energoefektivitāte ir pirmais ķēdes posms, bet es savā runā vēlos vērst jūsu uzmanību uz politisko apjukumu un nemieru saistībā ar bioenerģiju.
Es domāju, ka jo īpaši šis Parlaments un Komisija, kā arī Eiropa kopumā aizbēga no daļas bioenerģijas, kad 2007. un 2008. gadā strauji pieauga pārtikas cenas. Tikai daži no mums min vairuma Eiropas lauksaimnieku reālo situāciju, kas ir pārliecības krīze, jo cenas ir sabrukušas. Tomēr viņi nesaņem saskaņotu informāciju par zemes izmantošanu, lai audzētu enerģijas ražošanai izmantojamas kultūras.
Jo īpaši Īrijā valdība izvairās no šīs jomas. Rūpniecībai nepieciešama politiska skaidrība; un politiķi nav spējuši nodrošināt šo skaidrību, savukārt mēs esam ievākuši šīs neskaidrības augļus.
Ja mēs runājam par ieguldījumiem pētniecībā, un pētniecībā netiek izmantoti pieejamie līdzekļi, jo mēs pieņemam nepareizos politiskos lēmumus, tad mēs veltīgi tērējam savu laiku.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētājas kundze, komisār, finansējums pārejai uz videi nekaitīgām, zema oglekļa satura tehnoloģijām būs jo īpaši sarežģīts jaunajām dalībvalstīm. Centrāleiropas un Baltijas reģiona valstīm viens iespējams un ļoti svarīgs avots būtu to emisijas kredītu izmantošana, kas uzkrājušies saskaņā ar Kioto protokola emisijas kvotu tirdzniecības shēmu, tādējādi gūstot labumu no šo valstu klimata resursiem. Šādas rīcības nosacījums, protams, būtu sistēmas izveidošana laikposmam pēc Kioto vai Eiropadomes un Komisijas atbalsts mūsu centieniem iegūt pienācīgu vērtību par mūsu rīcībā palikušajiem klimata resursiem. Kā referents dokumentam par biogāzi, esmu labi informēts par jauno tehnoloģiju izmaksām, tādēļ šī tehnoloģiskā attīstība būtu ļoti būtiska. Ir ļoti svarīgi turpināt šī jautājuma risināšanu saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, piemēram, izmainot mājlopu barības sastāvu, ieviešot citas aršanas metodes dziļās aršanas vietā un ieviešot jaunas, inovatīvas tehnoloģijas.
Bogusław Sonik
(PL) Vienai no svarīgākajām prioritātēm, ko atbalsta Eiropas Savienības ilgtermiņa stratēģija, jābūt inovatīvas ekonomikas izveidei, piemēram, pārveidojot pašreizējo enerģētikas sistēmu un izmantojot modeli ar zemu emisiju līmeni, jo īpaši tādu, kura pamatā ir tīras oglekļa tehnoloģijas. Apmēram 80 % primārās enerģijas, ko izmanto Eiropas Savienībā, tiek iegūti no fosilā kurināmā. Pēdējo dažu desmitgažu laikā piegādes tīkli un ķēdes nevainojami apguvušas sabiedrības energoapgādi tieši no šiem avotiem. Ekonomikas izaugsmes un labklājības pamatā ir nafta, ogles un gāze, un ir grūti panākt izmaiņas vienas nakts laikā.
Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns, kas ir Eiropas Savienības enerģētikas un klimata politikas pamats, ir labs solis Eiropas Savienības pārejas uz inovatīvu ekonomiku virzienā ar nosacījumu, protams, ka tiek ņemta vērā tīru oglekļa tehnoloģiju finansēšana. Ja Eiropa vēlas sasniegt tālejošus emisiju samazināšanas mērķus ekonomiski, ir būtiski palielināt pētniecības izdevumus videi nekaitīgu, ilgtspējīgu un efektīvu energotehnoloģiju jomā un spēku, potenciāla un resursu apvienošanas koordināciju gan valsts, gan privātā nozarē.
Rūpniecības revolūcijas pagātnē ir parādījušas, ka tehnoloģija var uz visiem laikiem izmainīt mūsu dzīves veidu. Pašlaik mums ir neatkārtojama un reālistiska iespēja izmanīt mūsu enerģijas ražošanas modeli. Tomēr ieguldījumus videi nekaitīgas, atjaunojamās enerģijas izstrādē un veicināšanā var īstenot tikai tad, ja Komisija nodrošina pietiekamu ieguldījumu līmeni un iekļauj šos ieguldījumus Eiropas Savienības stratēģisko mērķu sarakstā.
Fiorello Provera
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, debatēs par Eiropas Savienības enerģijas avotu izvēli ir skaidra viena lieta: svarīgākais, lētākais un piemērotākais enerģijas avots, kas mums ir pieejams, ir ietaupīta enerģija. Dabisku, vēsturisku, kultūras un ekonomikas apsvērumu dēļ kalnu reģioni ir energopatēriņa samazināšanas paraugs saskaņā ar modernā dzīvesveida prasībām, un šie reģioni atļaujas liela mēroga eksperimentus, izmantojot atjaunojamos enerģijas resursus ar zema oglekļa satura emisijām.
Kalnu reģioni saražo gandrīz visu Eiropas hidroelektrisko enerģiju. Lai sniegtu jums piemēru - Itālijas province, no kuras es esmu, saražo 12 % no visas valsts hidroelektriskās enerģijas. Turklāt kalnu apgabalos vēsturiski tika būvētas ēkas, kas ir energoefektīvākas. Mums ir izdevies uzbūvēt ēkas ar pilnībā autonomu elektroenerģijas piegādi un apkuri, kuras pat nodrošina vairāk enerģijas nekā patērē, ko acīmredzami panāk ar progresīvām tehnoloģijām. Kalni nereti ir izmēģinājumu vieta un ir nevainojama vide eksperimentiem ar biomasas, saules enerģijas, ģeotermiskās enerģijas, siltumsūkņu labāku izmantošanu, kā arī galvenokārt enerģijas sadales sistēmu pārbaudēm.
Komisār, kalnos netrūkst enerģijas, videi nekaitīgas enerģijas: mums tā tikai jāpaņem. Tādēļ mēs Komisijai prasām tās stratēģijā iesaistīt kalnu reģionus, uzmanīgi izskatīt to pieredzi un atzīt to tiesības saņemt godīgu kompensāciju par visu to atjaunojamo enerģiju, ko šie reģioni jau piegādā. Lisabonas līguma 174. pantā ir atzīta kalnu reģionu nozīme, tādēļ mēs nepacietīgi gaidām Komisijas iniciatīvu šī panta īstenošanā, kā arī Eiropas politiku kalnu reģioniem un enerģētikas jomā.
Attiecīgi aicinu Komisiju ievērot Durnwalder ziņojuma, kas sagatavots Reģionu komitejā, ieteikumus un Eiropas teritoriju novērtējumā ietvert enerģētikas jautājumus, kā arī kalnu reģionu atjaunojamās enerģijas ražotspēju un pasīvās ēkas.
Kalni, kas veido līdz 40 % no Eiropas teritorijas un ir dzīvesvieta 90 miljoniem ļaužu, līdz šim tika uzskatīti par nelabvēlīgā situācijā esošiem reģioniem. Īstenojot inovatīvus un saskaņotus enerģētikas politikas virzienus, šie reģioni ir pārvarējuši šos nelabvēlīgos apstākļus un nodrošina būtisku pamudinājumu sasniegt 20-20-20 stratēģijā noteiktos mērķus, parādot, ka enerģijas pašpietiekamība ir iespējama par pieņemamām izmaksām, ja pastāv politiskā griba.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Eiropas lauksaimniecību nereti uzskata par būtisku elementu, kas ietekmē globālo sasilšanu. Protams, šāds uzskats nav pilnīgi pareizs. Taču mēs arī nevaram ignorēt ietekmi, ko lauksaimniecība varētu atstāt uz oglekļa dioksīdu emisiju samazināšanu.
Šo punktu jau apsprieda citi deputāti, kas uzstājās. Oglekļa uzglabāšana, biomasa, kā arī ieguldījumi, lai samazinātu izmantotā mēslojuma daudzumu, ir tikai daži no piemēriem tam, kā lauksaimniecību skar šī problēma. Tādēļ saistībā ar diskusijām par ieguldījumiem zema oglekļa satura tehnoloģijās, es domāju, ka lauksaimniecībai jābūt vienai no prioritātēm un to nedrīkst pilnībā neievērot, kā tas notika citā Eiropas stratēģijā. Es runāju par stratēģiju "Eiropa 2020”.
Paldies!
Karin Kadenbach
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, Padomes priekšsēdētāj, es runāju savā vārdā, un deputātam man pretī vēlos sacīt, ka, manuprāt, kodolenerģija nav risinājums un nav arī, es domāju, atjaunojamās enerģijas avots.
Mūsu pienākums šeit ir ieviest pasākumus, kas nodrošinās ieguvumus mūsu bērniem un mūsu nākotnei ilgtermiņā. Tādēļ ir ļoti būtiski, ka mēs samazinām CO2 emisijas, lai gan šāds samazinājums nedrīkst notikt uz vides rēķina; citiem vārdiem sakot, mums jāpievērš ļoti cieša vērība tam, kādi pasākumi tiek finansēti un kādos pasākamos tiek ieguldīts. Mēs nedrīkstam glābt CO2, ja mūsu videi drīz beigsies skābeklis.
2010. gads ir bioloģiskās daudzveidības gads, un ir ļoti svarīgi, ka mēs šajos dokumentos arī norādām, ka visi ieguldījumi un visi pasākumi ir jāapskata arī saistībā ar vides saglabāšanu mūsu bērniem, mūsu nākotnei un bioloģiskajai daudzveidībai.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, debates par pārēju uz zema oglekļa satura ekonomiku nedrīkst mums ļaut aizmirst šo faktu. Pāreja visticamāk nebūs vienmērīgs process. Dažu gadu laikā esam saskārušies ar sekām, ko radījis primārā enerģijas avota, no kā mēs esam atkarīgi, trūkums un pieaugošais patēriņš. Tas ir fosilais kurināmais. Šis kurināmais tiek izmantots arī kā izejviela daudzās ļoti svarīgās nozarēs, piemēram, ķīmisko vielu un farmācijas nozarē.
Cilvēcei noteikti vajadzīgs, lai pasaules palikušie naftas krājumi tiktu izmantoti ļoti gudri, kas galvenokārt nozīmē neizšķērdīgi.
Šajā saistībā kritiski svarīgi būtu pieņemt naftas resursu izsmelšanas protokolu, - ar ko 2002. gadā Upsalā un 2005. gada Lisabonā iepazīstināja vairāku valstu zinātnieku un ekspertu grupa, kura ietilpst asociācijā, kas pētī naftas un gāzes maksimālā naftas ieguves punktu -, lai ieviestu plānu, kas prioritāti piešķir labai un godīgai šo resursu pārvaldībai, resursu uzglabāšanas atvieglošanai un kontrolētai pārejai uz citiem primārajiem enerģijas avotiem.
Alajos Mészáros
(HU) Manuprāt, kodolenerģija šajā ziņojumā nav saņēmusi pelnītu uzmanību. Risinājumi, kas ietver tādu alternatīvu izstrādi kā bioenerģija, vēja un saules enerģija, ir laikietilpīgi un negarantē, ka galu galā tie atmaksāsies. Tomēr mūsu enerģētikas stratēģijā mēs nedrīkstam kavēties, ja atceramies sekas, ko radīja pagājušā gada gāzes krīze un klimata pārmainu apdraudējums. Kodolenerģija ir ES lielākais enerģijas avots, kas nerada oglekli, un pašlaik nodrošina vienu trešdaļu mūsu elektroenerģijas vajadzību. Tās turpmāka un droša attīstība ir nenovēršama. Būtu noderīgi, ja mēs visi to saprastu.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētājas kundze, es uzklausīju debates, un tās bija ļoti interesantas. Esmu izlasījis visu iespējamo par šo tematu.
Es vēlos izteikties par diviem jautājumiem. Pirmkārt, tika uzdots jautājums, no kurienes nāks finansējums? Otrkārt, kā tiks koordinēta pētniecība un izstrāde?
Man šķiet, ka šeit visām trim Eiropas Savienības iestādēm - ekspertiem no Parlamenta, no Padomes un no Komisijas - pastāv iespēja sanākt kopā kā vadošai grupai. Pirmkārt, lai rastu finansējumu, kas vajadzīgs valsts un privātajās partnerībās, ar iespējamiem mērķiem katrai valstij; un otrkārt, lai pārraudzītu un koordinētu pētniecību. Tai jābūt pētniecībai, demonstrējumiem un piegādei, un daļai finansējuma jābūt atkarīgai no sekmīga rezultāta, pretējā gadījumā katrs profesors Eiropā centīsies veikt pētījumus un tie galu galā netiks koordinēti.
Zoltán Balczó
(HU) Padomes un Komisijas pārstāvji sacīja cēlus vārdus par zema oglekļa satura tehnoloģijām, taču viņi nerunāja par galveno jautājumu: no kurienes nāks finansējums? Konkrētai dalībvalstu grupai jau ir gatavs avots, proti, bijušās sociālistiskās valstis ir krietni vien pārsniegušas Kioto apņemšanās. Tādēļ Eiropas Savienībai Kopenhāgenas konferencē nebija jākaunas. Šīm valstīm ir tiesības saņemt naudu par savām oglekļa dioksīda kvotām. Tomēr Komisija un 15 sākotnējās dalībvalstis vēlas tās aizturēt. Ungārijas gadījumā šī summa ir vairāki simti miljardi forintu. Kopenhāgenā Ungārija un Polija piekrita šīs summas izmantot videi nekaitīgām infrastruktūrām. Tie arī ir avoti. Līdz šim šis priekšlikums nav sadzirdēts, kas ļauj secināt, ka tas tā patiesi ir, proti, jaunās dalībvalstis patiesi uzskata par Eiropas Savienības zemākas klases dalībniekiem.
Elena Băsescu
(RO) Viens no galvenajiem Eiropas Savienības mērķiem ir zema oglekļa satura ekonomikas attīstība. Mērķis ir līdz 2020. gadam panākt, ka 20 % no visas enerģijas tiktu saražoti no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
Rumānijai ir spēcīgāks mērķis, proti, 24 %. Saskaņā ar pētījumiem Dobrudža reģions Rumānijas dienvidaustrumos ir otrais labākais Eiropā vēja enerģijas potenciāla ziņā; pirmais ir Vācijas ziemeļu reģions. Pašlaik tur tiek izstrādāts lielākais Eiropas vēja ģeneratoru parks uz zemes, kurā būs 240 vēja ģeneratoru un kurš saražos 600 MW atjaunojamās enerģijas. Šī projekta pirmais posms tiks pabeigts šajā gadā, kad ekspluatācijā nodots 139 iekārtas. Visu projektu pabeigs 2011. gadā Fântânele un Cogealac apvidos Konstancas apgabalā.
Šī projekta īstenošana ir svarīga Rumānijas energoapgādes drošībai, jo palīdzēs samazināt energoresursu importu.
Paldies!
Antonio Cancian
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, manuprāt, mēs esam pilnībā vienojušies par dažiem jautājumiem, secinot pēc šorīt dzirdētā. Šie jautājumi ir energoefektivitāte, energotaupība, atjaunojamā enerģija un jaunas tehnoloģijas. Tomēr ar to, dāmas un kungi, nepietiek, ja vēlamies izlēmīgi risināt pārējos divus jautājumus.
Pirmais ir kodolenerģija. Jau tikai šis vārds vien, tikai šī temata izvirzīšana, mūs biedē. Veiksim pētījumus un tajos izturēsimies atbildīgi. Otrs ir finansējums. Mēs baidāmies runāt par valsts un privātajām partnerībām, kā šorīt dzirdēju. Doma vien, ka privātais sektors varētu iesaistīties jebkādā iniciatīvā kopa ar valsti tiek uzskatīts par kaut ko svešādu, apkaunojošu un aizdomīgu.
Šāda partnerība, dāmas un kungi, ir nenovēršana, ja runājam par šādiem finanšu resursiem. Turklāt ir svarīgi, lai valsts mijiedarbotos ar privāto sektoru, jo valstij jāiemācas rīkoties profesionāli un saskaņā ar ilgtspējīgu politiku.
Christian Ehler
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es izteikšos īsi. Grupās mums bija banālas, bet pamatotas debates par ideoloģiskiem jautājumiem saistībā ar tehnoloģijām. Tomēr vienreiz kopā uzdosim Padomei un Komisijai jautājumu, uz ko tām ir jāatbild. Mēs ilgu laiku diskutējām par ETS plānu. Kur ir instrumenti tā īstenošanai? Kādi ir grafiki? Kādas apņemšanās ir paudušas dalībvalstis?
Claude Turmes
(DE) Priekšsēdētājas kundze, šobrīd es nerunāšu par ideoloģiju - to varam darīt citreiz -, tomēr, manuprāt, ideoloģijas piekritēji ir šīs sēžu zāles otrā pusē.
Komisijas rīcībā nākamo dažu nedēļu laikā būs divi reāli instrumenti. Pirmais ir riska dalīšanas finansēšanas instruments, kurā joprojām ir pieejams neliels daudzums līdzekļu. Šos līdzekļus tagad varētu izmantot, lai dotu jaunu stimulu atjaunojamai enerģijai un energoefektivitātei. Man ir sacīts, ka Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāts neļauj šos līdzekļus aiztikt, ka tas nevēlas šo naudu tērēt enerģētikas jomā, bet drīzāk vēlētos to ieguldīt IKT un citās jomās. Varbūt komisāram ir kas sakām šajā saistībā?
Otro instrumentu veido vismaz 15 % no līdzekļiem, kas, šķiet, joprojām palikuši Ekonomikas atveseļošanas plāna budžetā, un mēs kā Parlaments esam noteikuši, ka šī nauda ir jāizmanto energoefektivitātē, jo īpaši "viedajās pilsētās”. Vai arī par šo varat man ko pastāstīt, komisār?
Iosif Matula
(RO) Tas, ka šodien mums Eiropas Parlamentā ir šīs debates par ieguldījumiem zema oglekļa satura tehnoloģijās, uzsver to, ka Eiropas Savienība vēlas apstiprināt savu vadošo nozīmi ne tikai energopatēriņa samazināšanā un energoefektivitātē, bet arī veselīgas vides nodrošināšanā. Es uzskatu, ka mūsu pienākums tagad ir veicināt tādas jomas kā pētniecība un inovācijas, lai rastu risinājumus, kas nodrošinās pamatu ilgtspējīgai Eiropas enerģētikas sistēmai. Tādēļ mums jānosaka finansējuma prasības šajā jomā, lai palielinātu Eiropas Savienības konkurētspēju pasaulē.
Es domāju, ka ir svarīgi koncentrēt uzmanību uz videi nekaitīgas enerģijas potenciālu reģionālā un vietējā līmenī. Rumānijas reģions, no kura esmu, piedāvā būtisku ģeotermālās enerģijas potenciālu, kas pašlaik netiek pietiekami izmantots. Tam ir vairāki iemesli, bet es domāju, ka mums vietējām varas iestādēm šajā jautājumā jāpiešķir svarīga nozīme, lai attīstītu valsts un privātās partnerības.
Paldies!
Pedro Luis Marín Uribe
Padomes priekšsēdētājs. - (ES) Priekšsēdētājas kundze, esmu pienācīgi ņēmis vērā šā rīta debates un esmu gandarīts apstiprināt, ka daudzas no bažām, ko pauda Parlaments, ir arī Padomes bažas. Nešaubos, ka secinājumi, ko pieņemsim rīt, ļaus mums izveidot stabilu pamatu, kas risinās paustās bažas, un ļaus mums nodrošināt tūlītēju progresu saistībā ar rūpniecības iniciatīvu sākšanu.
Manuprāt, mēs nepārprotami esam vienisprātis par to, ka šīs iniciatīvas ir pamatelements, ja vēlamies samazināt mūsu atkarību enerģijas jomā, uzlabot mūsu efektivitāti, turpināt tehnoloģiju progresu, tādējādi sekmējot Eiropas tehnoloģijas, un, protams, risināt klimata pārmaiņu problēmas.
Šīs iniciatīvas arī ir vajadzīgas, lai saglabātu Eiropas konkurētspēju un radītu darba vietas. Es domāju, ka varu nomierināt Helmer kungu. Pastāv vēl citi pētījumi papildus jūsu lasītajam, no kuriem dažus ir veikusi Komisija pati, parādot pozitīvu ietekmi uz nodarbinātību. Ietekmi, kas ilgtermiņā būs vēl lielāka.
Tādēļ mēs ierosinām piemērot kopīgu principu un prakšu kopumu, norādot, kāds virziens jāieņem pašreizējām rūpniecības iniciatīvām. Šajā nolūkā cita starpā, protams, būs vajadzīgs izveidot finanšu instrumentus un valsts intervences kritērijus, kas ir vajadzīgi, lai atbalstītu šo tehnoloģiju izstrādi.
Uzsvars tiek likts uz finansēm, un tās rada bažas arī Padomei. Tomēr padome nevar uzņemties līdzekļu novirzīšanu, neņemot vērā Komisijas tiesības izrādīt iniciatīvu un pilnvaras, ko tā šajā jomā dala ar Parlamentu. Tādēļ pašlaik jāpiemēro spēkā esošie finansējuma līgumi.
Tomēr mums neatlaidīgi jānorāda uz to, cik svarīgi ir palielināt mūsu budžetus, lai izstrādātu šīs jaunās tehnoloģijas, un to, ka prioritātes piešķiršanai šiem palielinājumiem jābūt pamatelementam nākotnes diskusijās Eiropas iestādēs, jo īpaši šajā Parlamentā.
Es arī varu jums apgalvot, ka Padome ir darījusi un turpinās darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka Energotehnoloģiju stratēģiskajam (ETS) plānam ir pienācīgs finansējums saistībā gan ar pašreizējo finanšu shēmu, gan nākotnes shēmām.
Kā komisārs jau sacīja, vēlos atgādināt, ka parasti privātas iniciatīvas - privāti finansējuma avoti - arī ir nozīmīgas. Šī ir joma, kurā mums cieši jāsadarbojas, lai nodrošinātu maksimālu ietekmi uz valsts finanšu resursiem. Mums jāpanāk liela mēroga un daudzkārtēja ietekme, kas mums ļauj sekmīgi īstenot šīs iniciatīvas.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, pirmām kārtām vēlos pateikties par šīm diskusijām. Es uzmanīgi klausījos un turpmākajā darbā noteikti ņemšu vērā daudzus minētos punktus.
Sakšu ar īsu stāstu. Pēc 1970. gada naftas krīzes visi dedzīgi ieviesa inovācijas, palielinot konkurētspēju - pat ņemot vērā vidi - iepriekš nepieredzētā apmērā, taču tas tā nebija uz ilgu laiku. Kad naftas cenas gana ilgi bija turpinājušas pazemināties, ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, kā arī izvietošanā bija samazinājās, jaunās tehnoloģijas izņēma no tirgus, patēriņa tendences mainījās, un mēs nonācām viltīga komforta zonā, kur bijām atkarīgi no lētas ārvalstu enerģijas. Tas bija periods, kas radīja ilgtspējas ilūziju.
Starp citu, ieguldījums enerģētikas jomas pētniecībā un izstrādē pēc naftas krīzes bija apmēram četras reizes lielāks nekā pašlaik vai pirms dažiem gadiem.
Un kur esam šodien, pēc šī negribīgas un bezatbildīgas attīstības perioda, kurā trūka aktīvas pieejas? Reaģējam uz klimata pārmaiņu draudiem un mēģinām risināt energoapgādes drošības atkarību, tādēļ uzskatu, ka aktīvs redzējums ir reālistiska un vajadzīga pieeja, nevis iedoma.
Šajā saistībā runāšu par jautājumiem, kas uzsvērti mūsu pirms dažām dienām pieņemtajā dokumentā: Eiropas Savienības 2020. gada stratēģija - videi nekaitīgai izaugsmei mēs neredzam alternatīvu. Mums vajadzīgas tīras rūpniecības nozares, nevis rūpniecības nozaru "tīrīšana”. Mums vajadzīgi stimuli, cenas, izmaksas un pareizā informācija. Mums jākoncentrē uzmanība uz energoefektivitāti; mums jākoncentrē uzmanība uz, ja vēlaties, resursu efektivitāti, kas ir viens no būtiskākajiem "Eiropa 2020” jautājumiem.
Tagad runāšu par otro jautājumu, kas ir mūsu apspriestais ETS plāns. Visu ETS plāna aprēķinu par vajadzīgo finansējumu pamatā ir tehnoloģiju ceļveži. Tas bija nopietns darbs. Ja apskatīsiet priekšlikumus - ko mēs paredzam un kā mēs aprēķinām turpmāk vajadzīgo finansējumu - jūs redzēsiet šādus skaitļus: vēja enerģija - 6; saules enerģija - 16; bioenerģija - 19; CCS - 13; kodolenerģija - 7; viedie tīkli - 2; kurināmā elementi un ūdeņradis - 5; "viedās pilsētas” - 11; Eiropas Enerģētikas pētniecības alianse - 5; un pamatpētījumi - 1. Ja saskaitāt kopā, sanāk 75.
Vēlos jums norādīt, ka kodolenerģijai ir piešķirts skaitlis "7”. Man jābūt godīgam. Skaldīšana nav ietverta, un skaldīšana ir nopietns skaitlis, kas jāaprēķina, bet, ja apskatam šo situāciju, domāju, ka Komisijas vēstījums, kur liekama lielākā daļa finansējuma, ir skaidrs.
Nākamais jautājums ir finansējuma avoti un ceļveži. Galvenie avoti, kā sacīju ievadā, būs tie, kas ir galvenie avoti, proti, nozare un dalībvalstis. Tas nozīmē Eiropas Savienības budžetu, pašreizējos un turpmākos finanšu plānus, Eiropas Enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības shēma un, protams, citu pastāvošo instrumentu izmantošana; tāpat šajā saistībā jāapsver Eiropas Investīciju banka.
Pastāv nopietns jautājums par tā ieguldījuma struktūru, ko veiks dažādās ierosinātajās iniciatīvās. Es domāju, ka ir acīmredzams, ka valsts un privātā finansējuma iekšējā struktūra nebūs vienāda tirgus tuvuma dēļ, kā arī dažādu veidu tehnoloģiju tirgus neveiksmju dēļ, kuras būtu jārisina, bet es patiesi domāju, ka jūsu priekšā ir nopietns gadījums, jo īpaši kad sākam apspriest nākamo finanšu plānu un kad mums ir jāpārdomā mūsu prioritātes, kā arī kā ieguldīt turpmāk.
Vēl vēlos minēt to, ka 2010. gadā mēs sāksim visas iniciatīvas, izņemot vienu, proti, "viedās pilsētas”, kas tika izstrādāta vēlāk pēc jūsu iniciatīvas un kas galvenokārt attiecas uz resursu efektivitāti, bet nedomājiet, ka darbība jau nenotiek. Tā notiek, jo īpaši pētniecībā. Pētniecības alianse pie šī jautājuma strādā jau dažus gadus.
Pēdējais, ko vēlos sacīt ir tas, ka ar ETS plānu mēs patiesībā sākam ko ļoti konkrētu Eiropas Savienības līmenī. Jūs zināt, ka mana iepriekšējā pilnvaru termiņa laikā es smagi cīnījos par Eiropas pētniecības telpu. Eiropas līmenī mēs sadalām apmēram 5 % pētniecības naudas, tādēļ, ja vien neapvienosim mūsu spēkus ES līmenī, t. i., Eiropas līmenī, un neizvairīsimies no mūsu centienu pārklāšanās, mēs nevaram rēķināties ar reālām sekmēm. Neskatieties tikai uz Eiropas budžetu. Mums jāapvieno līdzekļi, lai izveidotu mūsu pētniecības spēju.
ETS plāns ir labākais paraugs, kāds pašlaik ir mūsu rīcībā, lai parādītu vienotu ES līmeņa plānošanu. Ir arī, protams, citas darbības, tomēr, manuprāt, mēs nedrīkstam novērtēt par zemu šeit notiekošo. Šeit mēs runājam par valsts un valsts un privātām partnerībām, kas ir ļoti vajadzīgas, un tas ir viens no jautājumiem, kam vēlos pievērst jūsu uzmanību nākotnē. Ir arī Finanšu regula, kad sāksiet to apspriest. Tai jāpieļauj risku uzņemšanās, ja patiesi vēlamies risināt šo jautājumus.
Es domāju, ka mēs atbalstām vienu no lielākajiem notikumiem Eiropā, kad runājam par ETS plānu un par kopīgu plānošanu, kas ir tā pamatā. Mums ir Eiropas Enerģētikas pētniecības alianse - labākās pētniecības organizācijas, kas jau sadarbojas saistība ar visiem šiem būtiskajiem jautājumiem.
Mans pēdējais vēstījums ir, ka mūsu galvenais pienākums ir šo programmu atbalstīt ar mūsu politisko varu.
Priekšsēdētāja
Esmu saņēmusi divus rezolūciju priekšlikumus, kas saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien, 2010. gada 11. martā, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Luís Paulo Alves  
Lai gan es atzīstu, ka šī Komisijas paziņojuma mērķis ir paātrināt tādu jaunu tehnoloģiju izstrādi, kurām ir lielāks potenciāls nodrošināt zema oglekļa satura emisijas, pateicoties lielākai energoefektivitātei un atjaunojamo enerģiju izmantošanai, man jāpauž nožēla, ka Eiropas reģioniem šajā stratēģijā joprojām nav konkrētas nozīmes.
Ir nepieciešams reģionālajām varas iestādēm nodrošināt pareizu finansējumu, piemēram, nodrošinot finansējumu izmēģinājuma projektu testēšanas posmā vai atjaunojamās enerģijas projektu ieguldījumu pētniecības un testēšanas posmā.
Es uzskatu, ka svarīgi ir ietvert, piemēram, ģeotermālo enerģiju. Tā ir atjaunojamās enerģijas avots ar lielu paplašināšanās potenciālu vulkānu reģionos, kas ir jo īpaši svarīgi ES attāliem un salu reģioniem, un šim avotam nav noteikti mērķi.
Šajā saistībā valsts un privātais ieguldījums ir jāpalielina, izstrādājot energotehnoloģijas, lai sasniegtu vēlamos mērķus attiecībā uz zema oglekļa satura ekonomiku un lai palīdzētu pārvarēt tirgus neveiksmes, kas minētas klimata un enerģētikas pasākumu kopumā.
András Gyürk
, rakstiski. - (HU) Manuprāt, ir svarīgi, ka Eiropas Komisija, izstrādājot savu Energotehnoloģiju stratēģisko (ETS) plānu, ņēma vērā atbalstu, kas nepieciešams videi nekaitīgu tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei. To vēl vairāk apliecina tas, ka pašlaik saules enerģija, bioenerģija un ūdeņraža tehnoloģijas vairumā gadījumu vēl nav rentablas. Kā pareizi norādīja ASV enerģētikas ministrs Steven Chu, ir vajadzīgi Nobela prēmijas līmeņa pētījumi, lai videi nekaitīgas tehnoloģijas varētu konkurēt ar tradicionālajām fosilā kurināmā tehnoloģijām. Tomēr videi nekaitīgo tehnoloģija plāna būtisks trūkums ir tas, ka mēs nezinām, kādi ES līdzekļi tiks izmantoti, lai to īstenotu. Ja saules enerģijas izpētei ir vajadzīgi EUR 16 miljardi un EUR 5 miljardi ir aprēķināti ar ūdeņradi saistītām tehnoloģijām, to nevar uzskatīt par maznozīmīgu jautājumu. Pašlaik nav nekādu norāžu, ka nākamajā septiņu gadu finanšu shēmā būs nodrošināti lielāki līdzekļi videi nekaitīgu tehnoloģiju pētniecībai. Mēs visi labi apzināmies, ka atbalsts no valsts līdzekļiem nevar aizstāt privātu ieguldītāju centienus. Tomēr Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāpapildina līdzekļi, kas paredzēti videi nekaitīgu tehnoloģiju pētniecībai. Tā pamatā varētu būt iespējamie ieņēmumi no emisijas kvotu tirdzniecības shēmas. Riski nav mazi. Mēs nevaram pieļaut, ka enerģētikas politikas un klimata aizsardzības plāniem ir tāds pats liktenis kā Lisabonas stratēģijai ar tās pretrunīgajiem rezultātiem.
Jim Higgins  
rakstiski. - Lai oglekļa tehnoloģijas tiktu reāli izmantotas praksē, mums jārisina inženieru un cita kvalificēta personāla, kas izstrādā un ražo progresīvas tehnoloģijas, trūkuma problēma. To varam paveikt, izveidojot vai paplašinot apmācību shēmas vai stipendijas, lai nodrošinātu, ka strādājošo prasmes tiek uzlabotas laikus ekonomikas atveseļošanās vajadzībām. Mums jānodrošina kvalificēts un labi izglītots personāls ar teorētisko un praktisko zināšanu pareizo kombināciju. Mums arī jārisina mobilitātes ierobežojumi ES, jo īpaši pētniekiem un kvalificētām personām, kā arī jārisina jautājums par inženieru kvalifikācijas atzīšanu visā ES. Finanšu tirgi un iestādes parasti ir piesardzīgi attiecībā uz ieguldījumiem, jo īpaši gadījumos, kas skar MVU. Pastāv vairākas ES shēmas, kas atbalsta inovācijas, lai gan tās ir labāk jāsaskaņo un jākoordinē gan no piegādes, gan pieprasījuma perspektīvas. Mums jāveicina sadarbība starp MVU un pētniecības iestādēm, sekmējot IĪT (intelektuālā īpašuma tiesības) un tehnoloģiju pārnesi. Elektrotehniskās rūpniecības uzņēmumiem pašiem aktīvāk jāatbalsta kopu iniciatīvas un pievienošanās kopām. Mums arī jānodrošina stimuli pētniecībai un inovācijām, piemēram, ar nodokļu atvieglojumiem vai inovāciju kuponiem, un uzlabojot apstākļus riska kapitāla ieguldījumiem, piemēram, biznesa eņģeļiem vai pārrobežu riska kapitālam.
Wojciech Michał Olejniczak  
Globālā sasilšana, ko radījusi cilvēka darbība, ir fakts. Šī procesa un tā negatīvās ietekmes apkarošana ir aktuāla vajadzība. Viens no veidiem, kā risināt šo problēmu, ir videi nekaitīgu un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana. Tomēr, lai šiem enerģijas avotiem būtu būtiska nozīme Eiropas enerģētikas sistēmā, jānodrošina atbilstība diviem nosacījumiem. Pirmkārt, mums jāpalielina finansējums, kas pieejams pētniecībai par šādu enerģijas avotu attīstību. Otrkārt, mums jāpalielina finansējums ieguldījumiem, ar kuriem īsteno jaunākās zemas emisijas tehnoloģijas. Ieguldījumi zemas emisijas tehnoloģijās, kuras ir ietvertas Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā, ir svarīgi visai ES. Tomēr jo īpaši tie ir svarīgi valstīm, kuru enerģētikas nozare vēsturisku iemeslu dēļ rada lielus CO2 emisijas daudzumus. Viena šāda valsts ir Polija. Tehnoloģiju oglekļa dioksīda uztveršanai un uzglabāšanai (CCS) uzlabošana un izstrāde ir ļoti svarīgs jautājums visai Polijas tautsaimniecībai.
