Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidkoreju - ietekme uz Eiropas rūpniecību (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir Padomes un Komisijas paziņojums par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju - ietekme uz Eiropas rūpniecību.
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Liels jauno eksporta iespēju potenciāls slēpjas Āzijas tirgū, kuram ir augsti izaugsmes rādītāji, bet kurā ir ļoti grūti iekļūt ievērojamo šķēršļu dēļ. Lai pārvarētu šos šķēršļus, līdztekus daudzpusējām sarunām ir svarīgi izmantot tādu instrumentu kā brīvās tirdzniecības nolīguma sarunas.
Tāpēc dalībvalstis lūdza Komisiju sākt jaunas paaudzes tirdzniecības nolīgumu sarunas ar Āziju galvenajās tās tautsaimniecības jomās. Šādiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem mērķtiecīgi jārada jaunas eksporta iespējas daudzām nozarēm.
Korejas gadījumā mums to izdevās sasniegt pēc divus gadus ilgušām intensīvām sarunām. Tas ir vērienīgākais brīvās tirdzniecības nolīgums, kādu Eiropas Savienībai jebkad ir izdevies panākt.
Šajā jomā ir panākta vienprātība divās no trijām mūsu galvenajām tautsaimniecības nozarēm, kurās brīvās tirdzniecības nolīgums ir pārliecinoši izdevīgs mums, un vislielākie ieguvēji no šī līguma galvenokārt būs mūsu konkurētspējīgie pakalpojumu sniedzēji. Piemēram, nākotnē Korejā būs vienkāršāk nodarboties ar uzņēmējdarbību tādās jomās kā telekomunikācijas, transports, būvniecība un vides aizsardzības pakalpojumi.
Otrkārt, attiecībā uz lauksaimniecības produktiem Koreja atcels gandrīz visus īpaši augstos muitas tarifus - tie būs aptuveni 35 %! Tas palielinās lauksaimniecības produktu eksportu, tostarp cūkgaļas, vīna, viskija vai piena produktu eksportu. Mēs nodrošināsim arī tādu Eiropas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību kā Parmas šķiņķis, Larjohas un Tokajas vīns.
Brīvās tirdzniecības nolīgums sniegs ievērojamu labumu arī Eiropas rūpniecības preču eksportētājiem. Kopumā Eiropas rūpniecības preču eksportētāji katru gadu uz muitas tarifu rēķina ietaupīs 1,2 miljardus eiro; tas ir 800 miljonu eiro ietaupījums pirmajā dienā. Piemēram, iekārtu eksportētāji katru gadu nodokļu maksājumos ietaupīs 450 miljonus eiro, bet ķīmisko produktu eksportētāji uz nodokļu rēķina ietaupīs vairāk nekā 150 miljonus eiro.
Nodokļu atcelšana arī ļaus mūsu eksportētājiem nostabilizēt viņu pozīcijas Korejas tirgū un tādējādi paplašināt tirdzniecību. Korejas patērētāji katru gadu iegādājas Eiropas produkciju aptuveni 25 miljardu eiro vērtībā. Tas padara Koreju par mūsu visnozīmīgāko eksporta partneri Āzijā.
Turklāt īpaša uzmanība ir pievērsta noteikumiem. Nolīgums ietver regulējuma pārredzamību, saistību efektīvu izpildi, labāku intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un "PTO plus” noteikumus par subsīdijām - tas viss nāks par labu visiem ražotājiem, kuri pārdod savu produkciju Korejā.
Turklāt ir noteiktas augstas prasības attiecībā uz tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem rūpniecības preču, īpaši automobiļu, elektronikas preču un farmācijas izstrādājumu jomā, pamatojoties uz Eiropas regulējuma paraugu, un tās atbilst šo nozari pārstāvošo Eiropas uzņēmēju ilgstoši izvirzītajām prasībām. Korejai nāksies mainīt savus valsts tiesību aktus, lai tie atbilstu minētajām saistībām, turpretī Eiropai šādas izmaiņas nebūs jāveic.
Jautājumā par automobiļu rūpniecības nozari es galvenokārt vēlos uzsvērt, ka mēs esam arī ieinteresēti pastiprināt Korejas tirgus pieejamību Eiropas automobiļiem. Mūsu automobiļu eksportētāji ir vislielākie importētāji Korejas tirgū, un eksporta pieauguma rādītāji ir augsti. Mūsu eksportētāji var vēl vairāk attīstīt šo jomu, jo viņi būs ieguvēji gan no muitas tarifu atcelšanas - 2000 eiro ietaupījums uz vienu automašīnu, kuras vērtība ir 25 000 eiro -, gan no tehnisko šķēršļu likvidēšanas.
Sagatavotajā nolīgumā ir ietvertas visvērienīgākās prasības, kādas jebkad panāktas sarunās ar trešām valstīm attiecībā uz šķēršļiem, kas nav saistīti ar tarifiem. Jau no pirmās dienas Koreja apstiprinās, ka automašīna, kura atbilst starptautiskajiem standartiem, tiks uzskatīta par atbilstīgu tiem Korejas noteikumiem, kurus mūsu ražotāji līdz šim uzskatīja par nopietniem šķēršļiem.
Tāpat Koreja ir apstiprinājusi Eiropas un Korejas noteikumu vides jomā savstarpēju atbilstību. Patiesi, Koreja ir piekritusi piemērot zināmas pārejas posma atkāpes no Korejas vides standartiem, pat pirms nolīguma stāšanās spēkā, kas ir svarīgi mūsu eksportētājiem, un mēs cieši uzraugām Korejā notiekošās diskusijas par jaunajiem noteikumiem attiecībā uz CO2 emisiju ierobežošanu, lai nodrošinātu, ka tas nav šķērslis tirdzniecībai.
Mēs apzināmies, ka automobiļu nozare ir īpaši jutīga. Mēs izcīnījām garu pārejas posmu, lai liberalizētu mūsu visjutīgāko automobiļu segmentu, proti, mazos automobiļus. Muitas tarifi tiks atcelti tikai piektajā gadā pēc nolīguma stāšanās spēkā, un tas būs pietiekams pielāgošanās laiks. Mums jāatceras, ka Koreja ir devusi būtisku ieguldījumu Eiropas automobiļu nozarē.
Pamazām mēs esam mainījuši izcelsmes noteikumus, paaugstinot pievienotās vērtības pieļaujamo robežu Korejā ražotajām automašīnām no 40 % līdz 45 %, un mēs esam panākuši divpusēju vienošanos par drošības klauzulu, kas ļauj paaugstināt cenas, ja pieaug importa apjomi un rodas apdraudējums vietējiem ražotājiem.
Noslēgumā attiecībā uz nodokļu atmaksu es nepateikšu neko jaunu. Pasaules Tirdzniecības organizācija uzskata šādu politiku par likumīgu. Turklāt nodokļu atmaksa būtiski nepasliktina konkurences apstākļus mūsu automobiļu ražotājiem, jo mūsu automobiļu detaļu cenas pārsvarā ir ļoti zemas, un tās tiks samazinātās arī turpmāk. Tāpat mēs esam vienojušies par īpašiem noteikumiem, kas ļaus efektīvi ierobežot nodokļu atmaksu.
Es uzsveru Eiropas ražošanas nozaru, kā arī lauksaimniecības un pakalpojumu organizāciju stingro atbalstu attiecībā uz šo nolīgumu. Tas ir svarīgi, un tas nepārprotami norāda uz mūsu apņemšanos panākt piekļuvi tirgiem Āzijas vadošajās jaunās ekonomikas valstīs.
Daniel Caspary
PPE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Dienvidkoreja ir ES ceturtā lielākā ārējās tirdzniecības partnere, kuras eksporta apjomi sasniedz aptuveni 30 miljardus eiro gadā. Tādējādi brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana lielā mērā ir Eiropas darba devēju un darba ņēmēju interesēs.
Turklāt, komisāres kundze, man vēl nav iemesla jūs apsveikt, jo līgums vēl nav parakstīts, bet, ja jums izdosies to panākt šajā krīzes laikā, kad eksporta rādītāji visā pasaulē ir noslīdējuši zemāk nekā jebkad agrāk, tas būs milzīgs sasniegums; un es no sirds ceru, ka jums izdosies to paveikt.
Tirdzniecības nolīgumi bieži vien ir ļoti pretrunīgi, tomēr Dienvidkoreja, manuprāt, ir slavējams izņēmums. Es dzirdu ļoti pozitīvas atsauksmes no gandrīz visām Eiropas nozarēm. Es runāju par mašīnbūves, farmācijas, elektrotehnikas, ķīmiskās rūpniecības un vairākām pakalpojumu nozarēm. Nekad iepriekš man nebija nācies saskarties ar piemēru, ka tirdzniecības nolīguma sarunas izraisa pozitīvu reakciju lauksaimniecības nozarē. Tas katrā ziņā ir jaunums - kaut kas tāds, ko, manuprāt, neviens no mums līdz šim nav pieredzējis.
Rezultāti ir ļoti pozitīvi, pat ja daudzas nozares vēlētos, lai tiktu panākts vēl vairāk. Tomēr ir viens izņēmums, proti, autobūves nozare. Bet arī šajā nozarē ir tikai daži ražotāji, kuri šo nolīgumu vērtē kritiski. Pārējo ražotāju un it īpaši daudzu piegādātāju attieksme pret pašreizējo nolīguma redakciju ir ļoti pozitīva.
Es domāju, ka būtu labi, ja mēs izmantotu iespēju novērst dažas nozares kritizētās nepilnības un, iespējams, mazināt brīvās tirdzniecības nolīguma kaitīgās sekas vienā vai otrā jomā. Šeit es runāju par tādām būtiskām jomām kā Capital Region Act Seoul, iebūvēto diagnostikas sistēmu standarti, vides standarti, nodokļa atmaksas aizsardzības klauzula u.c. Mums ir jāizvairās no pārpratumiem vai, vēl labāk, jākliedē tie pilnībā, un vispirms ir jāizdara spiediens uz Dienvidkoreju, lai mums sniegtās uzņēmējdarbības iespējas patiesi būtu īstenojamas. Noteikti būtu vajadzīga pārskatāma iespējamo jauno, ar tarifiem nesaistīto šķēršļu uzraudzība tirdzniecības jomā.
Es ceru, ka nolīgums drīz stāsies spēkā un nāks par labu Eiropas Savienības patērētājiem un darba ņēmējiem. Liels paldies, un es jums novēlu daudz panākumu turpmākajā darbā.
Kader Arif
S&D grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Es ļoti priecājos dzirdēt, ka deputāts, kas pārstāv konservatīvo un liberāļu grupu, ir vienisprātis ar Komisiju; tā kā es esmu sociālists, tas atvieglo manu uzdevumu.
Es ceru, ka šī vakara debates jebkurā gadījumā mums vismaz dos iespēju kliedēt daudzās bažas, kas saistītas ar Eiropas Savienības un Korejas brīvās tirdzniecības nolīguma ietekmi un jo sevišķi tā ietekmi uz Eiropas rūpniecību.
Komisāres kundze, jūs runājāt par vienprātību, bet es gribētu jums atgādināt, ka nu jau vairākus mēnešus atsevišķas rūpniecības nozares, tostarp autorūpnieki un tos atbalstošās darbinieku asociācijas, centušās jūs brīdināt par minētā nolīguma iespējami traģiskajām sekām. Līdz pat šai dienai nav saņemtas atbildes uz lielāko daļu jautājumu.
Taču varētu būt, ka jūs esat nolēmuši ziedot Eiropas automobiļu rūpniecības nozari par labu pakalpojumu nozarei.
Patiesi, kāpēc jāgarantē Korejai nodokļu atmaksa, kas ir priekšrocība, kāda līdz šim nav piešķirta pat jaunattīstības valstīm, piemēram, Vidusjūras reģiona valstīm. Kādēļ tiek ieviesti šādi elastīgi izcelsmes noteikumi, kuru ietekme rada bažas ne vien automobiļu rūpniecības nozarē, bet arī Eiropas tekstilrūpniecības nozarē?
Kāpēc pieļaut šādu konkurences kropļošanu un kāpēc iedibināt šādu paraugu?
Sastopoties ar šādiem un diemžēl arī citiem apdraudējumiem, kuros es šobrīd neiedziļināšos, bet kurus jūs labi zināt - jūs pirms mirkļa tos minējāt -, Komisija ir ierosinājusi pēdējo līdzekli, proti, drošības klauzulas iekļaušanu. Tomēr, komisāres kundze, jūs zināt, ka drošības klauzula netiek piemērota automātiski un ka tās īstenošana būs ļoti sarežģīta, un to nebūs iespējams aktivizēt piecus gadus.
Es minēšu tikai vienu piemēru mūsu bažām. Ja brīvās tirdzniecības nolīguma ietvaros Korejai ļauj eksportēt uz Eiropu papildu 100 000 automobiļus - šobrīd tā katru gadu eksportē jau 600 000 automobiļu -, tiks zaudētas 6000 darbavietas. Turpretim Eiropas iespējas ir ārkārtīgi ierobežotas, un katrs ražotājs drīkst eksportēt uz Koreju tikai 1000 automobiļus kā daļu no Eiropas kopējā kvotas, kas ir 6000 automobiļi gadā.
Kā jūs izskaidrotu, kāpēc, ņemot vērā pašreizējo krīzi, kura īpaši ietekmē autorūpniecībā strādājošos, Eiropa uzņemas šādas saistības? Vai jūs paredzat manis pieminēto pretrunīgo jautājumu atkārtotu pārrunāšanu? To aicina darīt daudzas dalībvalstis un rūpniecības nozares, kuras es jau minēju.
Vai jūs, komisāres kundze, apņemtos beidzot nodrošināt lielāku pārredzamību un vairāk iesaistīt Eiropas Parlamenta deputātus? Mēs un arī Komisija esam pieļāvuši apstākļus, lai rastos negatīvais "poļu santehniķa” tēls, tāpēc neradīsim jaunu negatīvu Korejas autorūpnieka tēlu.
Michael Theurer
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vispirms es gribētu Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā pateikties komisārei Ashton kundzei par šovakar komitejas ārkārtas sanāksmē un šeit plenārsēdē sniegto informāciju. Ir skaidrs, ka brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidkoreju drīzumā tiks noslēgts. No liberālā viedokļa un īpaši no Vācijas Brīvās demokrātiskās partijas viedokļa brīvas un godīgas pasaules tirdzniecības mērķis šobrīd ir ļoti svarīgs; īpaši pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes laikā mēs novērojam protekcionisma tendences, kuras noteikti jāizskauž Eiropas Savienības labklājības un nodarbinātības vārdā.
Šajā saistībā rodas jautājums par to, kādu nozīmi Komisija piešķir brīvās tirdzniecības nolīgumam ar Dienvidkoreju, ja jau ilgu laiku galvenā uzmanība tiek pievērsta panākumiem Dohas attīstības sarunu kārtā, kurā līdz šim nav panāktas nekādas vienošanās. Tādēļ, komisāres kundze, es vēlos uzdot jums jautājumu: vai, jūsuprāt, brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana ar Dienvidkoreju ir pirmais solis virzībā uz turpmāku divpusējo brīvās tirdzniecības nolīgumu panākšanu un vai tas nozīmē atteikšanos no Dohas sarunām? Vai arī šādi divpusēji nolīgumi ir tikai Eiropas Savienības brīvās tirdzniecības politikas papildinājums vai paplašināšana?
Turklāt, kā jūs zināt, klauzula par nodokļu atmaksu izraisa bažas vairākās dalībvalstīs un rūpniecības nozarēs, it īpaši automobiļu rūpniecības nozarē. Minētās klauzulas dēļ ir iespējams atbalstīt uzņēmējdarbību tādās lētu izmaksu valstīs kā Indija un Ķīna, tādējādi apdraudot Eiropas ražotājus. Vai jūs redzat iespēju, kā risināt problēmu saistībā ar vairāku dalībvalstu bažām par šādu nodokļu atmaksu?
Ilda Figueiredo
Komisāres paziņojums skaidri parāda, ka Eiropas Savienībā ir ekonomikas un finanšu grupas un nozares, kuras būs ieguvējas no nolīguma ar Dienvidkoreju. Tomēr, komisāres kundze, ir arī negatīvie aspekti, kuri vēl nav aplūkoti. Es runāju par tādām noteiktām jutīgām nozarēm kā tekstilrūpniecība un apģērbu ražošana, kā arī par darbavietām.
Tāpēc, tā kā tas skar mūsu valstu nozares un darba ņēmēju organizācijas, ir satraucoši, ka Eiropas Komisija turpina neņemt vērā nopietnās grūtības, ar kādām saskaras tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares. Man jāizceļ situācija manā valstī Portugālē, kurā bezdarbs ir sasniedzis satraucoši augstu līmeni tieši tajos reģionos, kuros dominē minētās nozares, - Portugāles ziemeļu daļā un dažviet centrālajā daļā.
Tāpēc mēs uzsveram vajadzību izstrādāt konsekventu un saskaņotu stratēģiju, lai atbalstītu Eiropas Savienības rūpniecības nozares, it īpaši darbietilpīgās nozares, vai nu steidzami ieviešot pasaules tirgu regulējumu, vai īstenojot valsts politiku, kura atbalsta ieguldījumus, jaunradi, diferencēšanu, profesionālo izglītību un darbavietu radīšanu, ievērojot darba tiesības.
David Campbell Bannerman
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šī ir mana pirmā uzstāšanās Eiropas Parlamentā. Es esmu Eiropas Parlamenta deputāts no Apvienotās Karalistes Neatkarības partijas (UKIP), un jūs noteikti sagaidāt, ka es teikšu protesta runu - es nelikšu vilties ne jums, ne maniem vēlētājiem.
Šodien mēs apspriežam ES tirdzniecības nolīgumus un īpaši nolīgumu ar Dienvidkoreju, kas jāparaksta vēl šogad. Tā kā mums par šo nolīgumu nav zināms nekas, izņemot to, ka, manuprāt, divas trešdaļas labumu iegūs Dienvidkoreja un vienu trešdaļu Eiropas Savienība, es gribētu izteikt dažas vispārīgākas piezīmes.
Daudzi nemaz nezina, ka ES ir noslēgusi vairāk nekā simts atsevišķus divpusējus tirdzniecības nolīgumus līdzīgus šim; tie kopumā ir aptuveni 116 līgumi. Ir noslēgti tirdzniecības nolīgumi ar tādām valstīm kā ASV, Kanāda, Meksika, Brazīlija, Indija, Ķīna, Japāna un Dienvidāfrika. Eiropā šādi tirdzniecības nolīgumi ir noslēgti ar Krieviju, Ukrainu, Turciju un Lihtenšteinu.
Tirdzniecības nolīgumi ir noslēgti arī ar tādām EEZ un EBTA valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, piemēram, ar Šveici un Norvēģiju. Norvēģijas tirdzniecības nolīgums svēti sargā valsts zvejniecības un lauksaimniecības nozares, un Norvēģija nav nekāda mazā zivtele. Tā ir ES ceturtā lielākā importa partnere un piedāvā sesto lielāko eksporta tirgu.
Kas tad būtu iekļaujams tādā tirdzniecības nolīgumā kā Dienvidkorejas gadījumā? Manuprāt, pārliecinošs piemērs ir līgums ar Šveici. Šajā līgumā ir noteikumi par muitas nodokļu un tirdzniecības kvotu atcelšanu rūpniecības izstrādājumiem un lauksaimniecības produktiem. Tajā ir noteikumi, kas Šveices pilsoņiem dod tiesības dzīvot un strādāt ES valstīs, savukārt ES pilsoņiem ļauj dzīvot un strādāt Šveicē. Tāpat šajā līgumā ir noteikumi, kas Šveicei ļauj piedalīties Šengenas zonā. Šveice var piedalīties Eiropas Vides aģentūras darbā, iesaistīties ES filmu un izglītības programmās un pieteikties ES pētniecības stipendijām. Līgumā paredzēta sadarbība aviopārvadājumu un patvēruma jomā, kā arī tiesu iestāžu starpā. Šīs valsts iedzīvotāji var baudīt ES labumus, neko nedodot pretī.
Tiesa, Šveicei par šādu dalību jāmaksā 600 miljonus Šveices franku gadā, bet Šveices valdība ziņo, ka nebūdama ES dalībvalsts, Šveice ietaupa 3,4 miljardus Šveices franku, bet neto ietaupījums ir 2,8 miljardi Šveices franku gadā. Arī Šveice nav mazsvarīga tirdzniecības partnere - 80 % no kopējā eksporta Šveice eksportē uz ES. Šī valsts ir ceturtā lielākā Eiropas Savienības tirdzniecības partnere.
Ar to es vēlos teikt, ka ar tirdzniecības nolīgumiem var panākt priekšrocības no ES tirgus, izvairoties no augstām reglamentējošām izmaksām un nezaudējot suverenitāti un resursus. Pat Komisijas tīmekļa vietnē teikts, ka "Šveice var izstrādāt un saglabāt savus noteikumus citās jomās, kurās ES nav noteicošā loma. Tas ir pašas valsts interesēs, piemēram, finanšu un darba tirgus jomā”. Arī Lielbritānija gribētu līdzīgi izvairīties no Darba laika direktīvas, Pagaidu darba ņēmēju direktīvas vai jaunās Fondu pārvaldnieku direktīvas.
Noslēgumā es gribētu jautāt - kāpēc Lielbritānija to nevarētu? Kāpēc Lielbritānijai jābūt ES dalībvalstij un tai nevarētu būt tāds pats labvēlīgs tirdzniecības nolīgums ar ES kā Dienvidkorejai? Lielbritānija pati par sevi ir lielākā ES atsevišķā tirdzniecības partnere, kurai ir 40 miljardu sterliņu mārciņu deficīts gadā. Arī mums varētu nodrošināt tādas pašas garantijas kā Šveicei. Mēs varētu būt, un esmu pārliecināts, ka mums jābūt, neatkarīga, brīva tirdzniecības valsts, tāpat kā Norvēģija, Šveice un pat Dienvidkoreja.
Peter Št'astný
Priekšsēdētāja kungs! Būdams viens no referentiem par BTN ar Dienvidkoreju un nelokāms BTN aizstāvis, es ceru uz līdzsvarotu līgumu, kurā būs vienlīdzīgi konkurences nosacījumi un kurš būs izdevīgs abām pusēm, proti, radīs patiesi savstarpēji izdevīgu situāciju.
Vienā no mūsu galvenajām rūpniecības nozarēm pastāv neapmierinātība ar pašreizējo sarunu gaitu; līdzīgi noskaņotas ir arī citas nozares, dalībvalstis un arī Eiropas Parlamenta deputāti. Viņi visi uzskata, ka šajā nolīgumā konkurences apstākļi ir negodīgi labvēlīgāki Dienvidkorejai. Eiropas Komisijai un Eiropas Padomei ir jāpievērš pastiprināta uzmanība jomām, par kurām pastāv domstarpības, galvenokārt nodokļu atmaksas drošības klauzulai, ar tarifiem nesaistītajiem šķēršļiem un izcelsmes noteikumiem. Ja tiktu panākts zināms progress, kas vairāk apmierinātu ES automobiļu rūpniecības nozari, no tā iegūtu nodarbinātība un mēs saglabātu stabilu IKP un prognozējamu dzīves līmeni.
Tomēr vienlīdzīgi konkurences apstākļi neradīs neizdevīgu stāvokli. Mums jāizveido noteikts paraugs turpmākajiem BTN, par kuriem tiks panākta vienošanās tuvākajā laikā. Es saprotu, ka šis nolīgums kopumā būs izdevīgs ES un dažām ES rūpniecības nozarēm. Šaurākā skatījumā vienmēr būs gan uzvarētāji, gan zaudētāji - tāda ir divpusējo nolīgumu būtība. Plašākā skatījumā mēs gandrīz esam panākuši līdzsvaru. Tomēr, ņemot vērā, ka pamatoti neapmierināta ir tāda nozīmīga nozare kā automobiļu ražošanas nozare, mums ir jādara vairāk. Tikai tad, kad mēs šajā jomā būsim panākuši zināmu progresu, mēs varēsim runāt par patiesi līdzsvarotu BTN, kas būtu pieņemams visiem un kas būtu reāls un pozitīvs paraugs turpmākajiem BTN.
Gianluca Susta
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es esmu atzinīgi novērtējis darbu, kas paveikts laikposmā, kurā Ashton kundze pildījusi komisāres pienākumus. Man jāatzīst, ka mums ir bijusi labāka sadarbība ar komisāri, nekā ar viņas priekšteci, lai gan viņus vieno politiskā piederība, tāpat kā mūs, un valstspiederība.
Tomēr šoreiz es neesmu tik entuziastiski noskaņots šajā jautājumā kā komisāre, jo pārāk bieži pēdējo gadu laikā Komisija uzstājas Parlamentā un runā par noteiktām iniciatīvām, bet pēc tam rīkojas savādāk. Šobrīd mēs piedzīvojam nopietnu ekonomikas un finanšu krīzi, kuru izraisījis arī savstarpīguma trūkums pasaulē ne vien ar jaunattīstības valstīm, kas būtu zināmā mērā loģiski un izskaidrojami, bet arī ar jaunajiem un tradicionālajiem globālajiem partneriem.
Pārāk bieži man rodas aizdomas par izpratnes trūkumu, kas valda Komisijā, kuras priekšsēdētāja un komisāru iniciatīvas ir jāīsteno, lai atbalstītu Eiropas rūpniecības nozares atveseļošanu. Manuprāt, minētajam nolīgumam, kurš, jāatzīst, ir labvēlīgs nolīgums ar ļoti pozitīvu saturu, pārsvarā ir teorētiska vērtība; to varētu nosaukt pat par mācību nolīgumu, kuram nav nekāda sakara ar realitāti.
Mūsu eksports uz Dienvidkoreju sasniedz 30 miljardus ASV dolāru, bet pretī mēs saņemam tikai 20 miljardus ASV dolāru Korejas eksportēto automašīnu veidā, un 1,5 miljardi ASV dolāru būs netiešais atbalsts par Korejas automašīnām Eiropā, nemaz nerunājot par tekstilrūpniecības vai citām nozarēm. Tas ir izteikti neproporcionāli, un, manuprāt, tam ir jāpievērš uzmanība, un tas ir jālabo, pirms tiek dota zaļā gaisma šādam brīvās tirdzniecības nolīgumam, kura dēļ cietīs Eiropas rūpniecība. Mūsu rūpniecības nozare izceļas ar kvalitāti un ievēro jaunās prasības, kas saistītas ar jauninājumiem, un tā noteikti nav bankrotējusi nozare, kas nespēj pielāgoties jauninājumiem tautsaimniecībā.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze! Es arī neesmu apmierināta ar dīvainajām izmaiņām, kas paredzētas nolīgumā, piemēram, ar muitas nodokļu atmaksu par ievestajām detaļām precēm, kuras eksportē uz Eiropas Savienību, un izcelsmes valsts noteikšanas robežlieluma samazinājumu par 60 %. Tā ir atbalsta sniegšana Korejas importam uz Eiropas rūpniecības konkurētspējas un bezdarba palielināšanās rēķina. Šajā ziņā lauvas tiesa tiek precēm, kuras ieved no Āzijas, kur ir lēts darbaspēks, ar kādu ir neiespējami konkurēt, jo šajā pasaules daļā neeksistē vai ir ļoti zemi sociālie un vides standarti. Tādējādi tirdzniecības sarunās būtu jāpievērš uzmanība šo standartu paaugstināšanai, nevis Āzijas rūpniecības izaugsmei uz Eiropas rēķina. Komisija to jau sen ir parādā Eiropas iedzīvotājiem.
Vai Komisija apzinās šī līguma negatīvo ietekmi uz Eiropas konkurētspēju un nodarbinātību automobiļu ražošanas un tekstilrūpniecības nozarēs? Otrkārt, vai Komisija apzinās, ka šis līgums ir neveiksmīgs paraugs turpmākajiem tirdzniecības nolīgumiem? Treškārt, vai Komisija negrasās ņemt vērā Eiropas inženieru apvienību izteiktos būtiskos iebildumus? Ceturtkārt, kā tas var būt, ka Korejas plašsaziņas līdzekļos jau tiek ziņots par uzvaru, ko guvusi viņu automobiļu rūpniecības nozare, ja nolīgums vēl pat nav apspriests Komisijas kolēģijā? Vai Komisija ir gatava pārskatīt šo nolīguma projektu un turpināt sarunas par līdzsvarotāku nolīgumu? Vai Komisijai vēlēsies izdarīt spiedienu uz Koreju, lai tā pieņemtu starptautiskās saistības attiecībā uz sociālajiem un vides standartiem, un vai Komisija to darīs pirms Koreja iegūst visas priekšrocības no brīvās tirdzniecības ar Eiropas Savienību? Paldies par jūsu atbildi. Es ceru, ka veselais saprāts gūs virsroku.
David Martin
Priekšsēdētāja kungs! Man jāsaka, ka esmu diezgan noraizējies par šajās debatēs valdošo gaisotni. Tā ir samērā negatīva, ja neskaita Daniel Caspary kunga uzstāšanos.
Es biju Parlamenta referents saistībā ar brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju. Pirms šīm debatēm es pārskatīju mūsu iepriekšējos jautājumus, kurus, sākot sarunas par līgumu, mēs uzdevām Komisijai par to, ko mēs vēlējāmies, lai tā sasniedz, un, manuprāt, Komisija ir sasniegusi to, ko mēs prasījām. Es vēlos paust atzinību galvenajam sarunu dalībniekam, kurš sēž līdzās baronesei Ashton kundzei, kā arī pašai baronesei par paveikto saistībā ar šo līgumu.
Pats par sevi saprotams, ka jebkurā brīvās tirdzniecības nolīgumā pēc būtības un jebkurās sarunās vienmēr būs uzvarētāji un zaudētāji, tomēr, ja mēs raugāmies uz minētā nolīguma globālo ietekmi, mēs redzam, ka lieli ieguvēji būs gan Eiropā, gan Korejā. Tādējādi lielie ieguvēji uztur pasaules tirdzniecību. Patlaban, ņemot vērā pašreizējo krīzi, par slavējamām ir uzskatāmas visas pozitīvās ziņas par tādām divām lielām vienībām kā Koreja un Eiropas Savienība, kuras var uzturēt atvērtu tirdzniecību.
Man jāsaka, ka tad, ja Eiropas Parlaments un Ministru padome nevar virzīt šo nolīgumu parakstīšanai starp Koreju un ES, mēs tikpat labi varam iesniegt notu Tirdzniecības ģenerāldirektorātam par visu pārējo brīvās tirdzniecības nolīgumu sarunu pārtraukšanu, jo, ja mēs nevienojamies ar Koreju, mēs varam aizmirst nolīgumus ar ASEAN, Persijas līča valstīm un vēl virkni citu BTN sarunu, un, atklāti sakot, arī Dohas sarunu kārtu. Nolīgums ar Dienvidkoreju ir ļoti svarīgs nolīgums, kurā ES ir sasniegusi savus stratēģiskos mērķus. Parādīsim pozitīvu piemēru pārējai pasaulei, apliecinot, ka Eiropa ir atvērta uzņēmējdarbībai un, par spīti pašreizējai recesijai, mēs spējam atvērt savu tirgu pēc iespējas plašāk.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Izteikšos ļoti īsi, jo es neorientējos šajā tēmā, un, manuprāt, diskusija bija ļoti rosinoša un pamācoša. Ashton kundzes pirmās uzstāšanās laikā man šķita, ka šis ir lielisks darījums Eiropas Savienībai, un es nevarēju saprast, vai Korejai no tā vispār tiek kāds labums. Katra nākamā runa mani pamazām pārliecināja par pretējo, un es ceru, ka Ashton kundze sniegs atbildes uz Arif kunga, Theurer kunga, Campbell Bannerman kunga un citu deputātu izvirzītajiem jautājumiem, un viņa arī varētu mums pateikt, vai patlaban notiek vēl kādas sarunas par divpusēju nolīgumu ar kādu no Āzijas valstīm un cik tālu šīs sarunas ir pavirzījušās.
Gerard Batten
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos atbalstīt mana kolēģa Campbell Bannerman kunga argumentus. Šveices federālā valdība 2006. gadā iesniedza ziņojumu par visiem aspektiem, kas saistīti ar pastāvošajām un turpmākajām attiecībām ar Eiropas Savienību.
Ziņojumā secināts, ka pilntiesīga dalība Eiropas Savienībā Šveicei izmaksātu sešas reizes dārgāk, nekā pašreizējais divpusējais nolīgums. Šveicieši kā jau šveicieši nolēma, ka viņiem būs labāk pilnībā nepievienoties Eiropas Savienībai.
Ja tas ir labāk Šveicei, tad pavisam noteikti tas ir labāk arī Lielbritānijai, un, ja vien mūsu valdībai būtu tikpat saprātīgs un pragmatisks skatījums uz Lielbritānijas ekonomiku kā Šveicei uz Šveices ekonomiku, mēs būtu aizgājuši no šīs Savienības, tāpat kā šveicieši nolēma tai nepievienoties.
David Martin
Priekšsēdētāja kungs, jūs esat ļoti iecietīgs, tomēr mūsu reglamentā ļoti skaidri noteikts, ka, uzstājoties saskaņā ar nepieteiktās uzstāšanās procedūru, ir jārunā par apspriežamo jautājumu. Tikko dzirdētajam nebija nekādas saistības ar Koreju un brīvās tirdzniecības nolīgumiem.
Sari Essayah
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Pirms brīža Martin kungs teica, ka ir ļoti svarīgi vienoties par nolīgumiem, kuri paātrinās ekonomikas izaugsmi, veicinās nodarbinātību un likvidēs tirdzniecības šķēršļus kopumā, un īpaši svarīgi tas ir pašreizējos ekonomikas krīzes apstākļos. Tomēr mums jāpatur prātā, ka mēs šodien bijām liecinieki ļoti nopietnām diskusijām par krīzi Eiropas automobiļu ražošanas nozarē, un šonedēļ mēs vēl runāsim par problēmām tekstilrūpniecībā un par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda atbalstu, lai kompensētu masveida atlaišanu no darba šajā nozarē Spānijā un Portugālē. Tāpēc, dāmas un kungi, mums ir nopietni jāieklausās eiropiešu bažās attiecībā uz to, kā mēs reaģējam uz darbavietu samazināšanu Eiropā, un jāpārbauda, kādi patiesībā ir Komisijas piedāvātie līdzekļi situācijas uzlabošanai. Ņemot vērā, ka brīvajai tirdzniecībai ir jāveicina nodarbinātība un ekonomikas izaugsme kopumā, jājautā, kā mēs novērsīsim darbavietu samazināšanu šajās tradicionālajās Eiropas nozarēs?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos teikt, ka šīs debates mani nemaz nepārsteidza, jo kolēģu paustās bažas patiesi tika izteiktas jau vairāku mēnešu garumā.
Vispirms es gribētu izteikt atzinību David Martin kungam par darbu, ko viņš paveicis, darbodamies komitejā. Ir ļoti svarīgi pateikt, ka es augstu vērtēju Starptautiskās tirdzniecības komitejas sadarbību ar mani, kas ilga vairāku mēnešu garumā, un es, protams, ļoti labi zinu, ka kolēģiem līdz šim nebija iespējas iepazīties ar šo nolīgumu sīkāk. Tāpēc es centīšos risināt izvirzītos jautājumus. Tomēr vēl svarīgāk ir tas, ka mēs noteikti jums sniegsim sīkāku informāciju, jo ir būtiski, lai jūs iepazītos ar faktiem, nevis uzklausītu neapstiprinātus apgalvojumus.
Ļaujiet man vispirms skart dažus galvenos aspektus par pieeju šim darījumam. Šis darījums tika uzsākts, lai maksimāli veicinātu Eiropas rūpniecību un, - es gribētu pateikt kolēģiem no UKIP - arī Lielbritānijas rūpniecību. Manuprāt, šī nolīguma turpmāka virzīšana ir tikai un vienīgi Eiropas interesēs, pretējā gadījumā es šodien te neatrastos un necenstos jūs par to pārliecināt.
Kā jau tika minēts iepriekš, šo Komisijas rīcību un izraudzīto pieeju atbalstīja gan Parlaments, gan Komisija, gan Padome, un tieši tā mēs arī rīkojāmies. Es ceru, ka mans kolēģis Arif kungs neiebildīs, ja es teikšu, ka apgalvojums par to, ka es varu upurēt kādu no nozarēm, ir satraucošs un, iespējams, pat mazliet nomācošs, jo tas noteikti nav mans nodoms.
Vai jums šķiet, ka es nesaprotu, ka tad, ja mēs vēlamies vienoties par nopietnu tirdzniecības darījumu, mums ir jāapzinās, ka tam ir jābūt darījumam, kurā ieguvējas ir abas puses? Es to saprotu gan. Ja mēs vēlamies tirdzniecības nolīgumus, un, ja mēs ticam - un es domāju, ka mēs ticam -, ka tirdzniecība mūs izvedīs no recesijas, tad mums ir jārisina nopietnas un sarežģītas sarunas ar nozarēm un valstīm, ar kurām mēs vēlamies vienoties par darījumu. Pretējā gadījumā mēs varam vienkārši slēgt līgumus ar visām valstīm pēc kārtas un atvērt tām savu tirgu, jo mūs tās vienkārši neinteresē.
Koreja piedāvā nozīmīgu tirgu. Tas rada jaunas iespējas ķīmisko vielu un farmaceitisko izstrādājumu ražošanas nozarēm, kā arī citām nozarēm. Ja mēs vēlamies nopietnus tirdzniecības nolīgumus, mums ir jāapzinās šī darījuma vērtība un svarīgums. Patiesībā mēs esam ekonomikas lielvara. Es nepavisam nevaru piekrist kolēģiem no Apvienotās Karalistes saistībā ar viņu teikto par Šveici un centieniem vilkt zināmas paralēles ar attiecībām, kuras mēs cenšamies iedibināt starp Eiropu un Koreju, bet, iespējams, ka es esmu kaut ko pārpratusi.
Runa ir par ļoti nopietnām sarunām, lai panāktu nopietnu iznākumu un, tiklīdz būs pieejama sīkāka informācija, es ceru, ka kolēģi šo vienošanos uztvers tāpat kā mēs.
Automobiļu rūpniecības nozares pārstāvji jau pašā sākumā iesniedza mums uzdevumu sarakstu attiecībā uz to, ko mums vajadzētu panākt šajās sarunās. Viņi bija patiesi noraizējušies, lai Korejas tirgus paliktu atvērts, un mēs esam panākuši visu, ko viņi mums sākumā lūdza.
Attiecībā uz tekstilrūpniecību es esmu pārliecināta, ka šajā jomā nav par ko uztraukties. Mūsu rīcībā esošie tekstilrūpniecības aizsardzības līdzekļi patiesi nodrošinās darbavietu saglabāšanu Eiropā.
Es nepavisam neesmu ieinteresēta, lai Eiropā likvidētu darbavietas vai kādas nozares, un šis nolīgums to neparedz. Es lūdzu tos, kuriem šķiet, ka viņiem ir pierādījumi par pretējo, iesniegt šos pierādījumus man, jo retorika ir viena lieta, bet fakti ir pavisam kas cits. Tāpēc mums nevajadzētu turpināt frāžainas runas, bet iedziļināties tajā, ko sniedz šis nolīgums.
Patiesi, es gribētu apgalvot, ka tas, ko esam panākuši, ir ļoti svarīgi visām rūpniecības nozarēm. Manuprāt, jautājums par muitas nodokļu atmaksu ir ļoti vienkāršs. Nodokļu atmaksa ir paredzēta tā, lai mēs spētu novērst konkrētu problēmu. Paliek jautājums, vai tas ir vienīgais veids problēmas risināšanai. Ja atklāsies citi veidi, kā līdzīgi atrisināt problēmu, bet iegūt labāku tirdzniecības nolīgumu, es tos noteikti izskatīšu. Bet es joprojām vēlos atrisināt to pašu problēmu, un, manuprāt, tas ir iespējams tieši ar tiem mehānismiem, kādi ir paredzēti šajā nolīgumā. Tas nenozīmē, ka mēs akli uzskatījām šo mehānismu par vienīgo, kas palīdzēs mums sasniegt to, ko mēs vēlamies - efektīvi novērst preču importēšanu pa "sētas durvīm” -, un es uzskatu, ka mums ir izdevies atrisināt šo problēmu citādā veidā.
Tāpēc es negrasos Parlamentam atvainoties nedz politiski, nedz ekonomiski vai kā citādi, par to, ka esam sākuši sarunas saistībā ar šo nopietno tirdzniecības darījumu, un par mūsu ieguldījumu tajās. Man nav par to jāatvainojas, un es neatvainošos arī par to, ka esmu iesniegusi Parlamentā šo dokumentu, kurš, manuprāt, ir nopietns 21. gadsimta brīvās tirdzniecības nolīgums, kas ir ļoti izdevīgs visai Eiropas Savienības tautsaimniecībai. It īpaši man nav iemesla atvainoties par to šajā ekonomikas krīzes laikā, jo, manuprāt, tieši tagad man ir dota vislabākā iespēja sevi pierādīt darbā, ņemot vērā, ka mans pienākums ir sniegt pēc iespējas lielāku atbalstu Eiropas uzņēmējiem un darba ņēmējiem, un tāda ir arī šī nolīguma būtība.
Kā minēju iepriekš, es vēlos mudināt kolēģus skatīties uz šī darījuma faktiem. Kāds noteikti centīsies jūs ietekmēt tāpat, kā bija centieni ietekmēt mani, tomēr, ja paraugās uz to, ko mēs esam sasnieguši, tad, manuprāt, tie ir ļoti konkrēti rezultāti, kuri ļoti labvēlīgi ietekmēs Eiropas tautsaimniecību. Galu galā tieši to mēs vēlējāmies panākt un beidzot arī esam to panākuši.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Tokia Saïfi  
Brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN) starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju, par kuru jāpanāk vienošanās līdz oktobra vidum, izraisa daudz jautājumu Eiropas nozarēm. Lai arī Eiropas Savienības Tirdzniecības komisāre uzskata šo nolīgumu par vērienīgāko nolīgumu, kādu jebkad ir centusies noslēgt Eiropas Savienība, automobiļu ražotāji jo sevišķi to uzskata par ļoti neproporcionālu. Šie ražotāji ir nobažījušies, ka Eiropas Komisijas garantēto tarifa atvieglojumu dēļ Eiropas tirgu pārpludinās Korejas automobiļi. Nav šaubu, ka atsevišķu muitas noteikumu, piemēram, nodokļu atmaksas saglabāšana būtu negodīga un kropļotu konkurenci, un tas var ļoti negatīvi ietekmēt Eiropas automobiļu rūpniecības nozari. Tas ir vēl satraucošāk, ņemot vērā, ka Eiropas Savienības devība, šķiet, netiek novērtēta, un Korejas varas iestādes nesamazina ar tarifiem nesaistītos šķēršļus (kvotas Eiropā ražotu ar benzīna motoriem aprīkotu automobiļu ievešanai). Tāpēc, sākot no šīs dienas, Komisijas pienākums ir pārskatīt nolīguma noteikumus, lai atjaunotu godīgas un taisnīgas konkurences nosacījumus un nodrošinātu mūsu rūpniecības dzīvotspēju, un veicinātu nodarbinātību Eiropā.
