Moldovas Republikā īstenotās reformas un attīstības tendences (debates)
Priekšsēdētājs
Pirmais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par Moldovas Republikā īstenotajām reformām un attīstības tendencēm.
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Izvērtējot ES un Moldovas attiecības, manuprāt, nevar apšaubīt to, ka īsā laikā esam panākuši lielu progresu, tomēr vietējā mērogā šo valsti joprojām skar daudzas grūtības.
Lai novērstu politisko strupceļu, mainot prezidenta ievēlēšanas likumu, 5. septembrī tika rīkots referendums. Mērķi neizdevās sasniegt. Cik žēl! Tomēr svarīgi bija noskaidrot arī to, vai referendums atbilstu demokrātijas standartiem. Būtiski ir tas, ka starptautiskie novērotāji ir apstiprinājuši šā referenduma efektīvo atbilstību. Tas vieš cerības.
Lai valstī īstenotu demokrātijas konsolidācijas procesu, ļoti svarīgas ir 28. novembrī paredzētās vēlēšanas. Arī turpmāk mūsu vēstījums par šo jautājumu būs nelokāms visām attiecīgi ieinteresētajām pusēm. Pēc tam visiem politiskajiem spēkiem būs jāsadarbojas, lai ievēlētu prezidentu un izraudzītos tādu valdību, kas būs spējīga īstenot valstī svarīgās reformas.
Vienlaikus mēs arī turpmāk stingri atbalstīsim Moldovas valdības īstenotās strukturālās reformas. Ļaujiet uzsvērt dažus nozīmīgus aspektus.
Eiropas Savienība nav tikai lielākā līdzekļu devēja Moldovai; martā Eiropas Savienībai izdevās arī mobilizēt vairāk nekā četrdesmit līdzekļu devēju, lai sniegtu savu atbalstu Moldovas īstenotajām reformām. Visi līdzekļu devēji kopā apņēmās periodam no 2010. līdz 2013. gadam piešķirt EUR 1,9 miljardus, kuru skaitā ir arī mūsu solītie EUR 550 miljoni.
Pēdējos mēnešos esam savlaicīgi reaģējuši uz vairākām īpašām valdības vajadzībām - esam snieguši augsta līmeņa politiskās konsultācijas ministriem, atbalstījuši demokratizācijas centienus ar tiesiskumu saistītās jomās, palīdzējuši organizēt apspriedes vēlēšanu rīkošanā, risinājuši steidzamas problēmas, kas radās iepriekšējās vasaras plūdu dēļ, kā arī radījuši labākas iespējas Moldovas vīna eksportam.
Kopā ar Moldovas valdību esam aktīvi iesaistījušies mazāka apjoma projektu īstenošanā Piedņestras reģiona iedzīvotājiem, šie projekti tiek galvenokārt īstenoti sociālajā sfērā. Nākamgad Austrumu partnerības ietvaros sāksim īstenot visaptverošu iestāžu darba uzlabošanas programmu.
Šī programma palīdzēs Moldovai sagatavoties un ieviest asociācijas nolīgumu, par kuru patlaban notiek sarunas. Pēdējā Kišiņevas sarunu kārtā 13. un 14. oktobrī varēja atkārtoti pārliecināties par to, ka sarunas progresē ļoti strauji.
Mūsu sniegtā palīdzība izpaužas arī kā tiešās iemaksas Moldovas budžetā. Kopš 2009. gada pēdējā ceturkšņa EUR 37 miljoni ir izmaksāti kā budžeta atbalsts pa nozarēm, un drīz tiks izmaksāti papildu EUR 15 miljoni. No tiem aptuveni EUR 8,5 miljoni tika tiešā veidā piešķirti palīdzībai nabadzīgākajiem iedzīvotāju slāņiem. Tagad, kad priekšsēdētājs J. Buzek ir parakstījis attiecīgo likumdošanas lēmumu, sagaidāms, ka drīz tiks izmaksāta makrofinansiālā atbalsta pirmā daļa EUR 40 miljonu apmērā.
Tādā pašā veidā mēs arī turpmāk strādāsim saskaņā ar darba grafiku, kurā paredzēta politisku kontaktu uzturēšana un tehniskas aprites nodrošināšana. Pēc dažām dienām es Luksemburgā tikšos ar premjerministru V. Filat. Novembrī ES un Moldovas Tirdzniecības apakškomiteja izskatīs Moldovas atbildi uz Komisijas galvenajiem ieteikumiem saistībā ar gatavošanos sarunām par nopietnu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu.
Papildus minētajam kopā ar Moldovu esam uzsākuši īpašu dialogu cilvēktiesību jomā, kā arī dialogu par enerģētiku, un notiek sarunas par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumu. Esam aktīvi sekojoši līdzi jūnijā uzsāktajam dialogam par vīzu režīmu. Sagaidāms, ka, pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti septembrī notikušajās izmeklēšanas misijās, kuras veica neatkarīgi eksperti, nākamajā pirmdienā Ārlietu padome sniegs savus secinājumus šā jautājuma sakarā.
Monica Luisa Macovei
Šīs debates paredzētas tam, lai mēs pārrunātu pēdējā gada laikā Moldovas Republikā īstenotās reformas, kā arī attīstības tendences ceļā uz Eiropas integrāciju.
Tā kā šī valsts ir izpildījusi saistības, tā jau gadu ir iekļauta Eiropas Savienības programmā. Es vēlētos minēt dažas no šīm saistībām. Ir izstrādāts prioritāri veicamu pasākumu plāns tādās būtiskās jomās, kurās nepieciešamas reformas, kā arī vēl viens plāns tieslietu sistēmas reformai. Ir uzsākta abu šo plānu īstenošana. Ir uzsākts dialogs cilvēktiesību jomā. Papildus minētajam Moldovas Republikas parlaments septembrī ratificēja Starptautiskās Krimināltiesas statūtus. Ar teicamiem panākumiem notiek spraigas sarunas par asociāciju nolīgumu. Ir pagājis tikai gads, tomēr tie, kas piedalījās šā procesa uzsākšanā, garantē, ka tas tiks turpināts.
Moldovas Republika no visām ES Austrumu partnerības valstīm ir guvusi vislielāko progresu. Tāpēc es lūdzu Padomi individuāli novērtēt šīs valsts nopelnus. Progress liecina par politisko gribu, smagu darbu un apņemšanos; par to Moldova ir pelnījusi atlīdzību. Mēs atalgojām Rietumbalkānu valstis par to īstenotajiem pasākumiem. Atalgosim arī Moldovas Republiku.
Dialogā par vīzu režīmu Moldova ir guvusi lieliskus panākumus visās četrās jomās. Tāpēc es lūdzu Padomi nākamajā sesijā, kas notiks 25. oktobrī, aicināt Komisiju izstrādāt rīcības plānu, kurš ļautu Moldovas Republikas pilsoņiem ceļot bezvīzu režīmā. Tiešs kontakts cilvēku starpā ir daudz vērtīgāks nekā jebkāda deklarācija.
Kas attiecas uz Piedņestras reģionu, lai Moldovas Republikā un šajā reģionā valdītu politiskā un ekonomikas stabilitāte, ir jārod konflikta risinājums. ES ir jāuzņemas lielāka loma politiskajā līmenī, un mums ir jāiesaistās kopīgos projektos, lai radītu cilvēkiem pamanāmas izmaiņas.
Visbeidzot, Eiropas vēsturē vēl neredzētā ātrumā Eiropas integrācijas process ir palīdzējis nodibināt demokrātiju un nodrošināt brīvību. Paraudzīsimies uz Centrāleiropu un Austrumeiropu un to, kā pēdējo 20 gadu laikā ir mainījusies situācija. Nu arī Rietumbalkānu valstīs valda miers, drīz tiks veiktas reformas. Darīsim visu nepieciešamo, lai to pašu panāktu arī Moldovas Republikā.
Adrian Severin
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Moldovas Republikai ir tikai viena iespēja - pievienoties Piedņestrai vai pievienoties Eiropai. Tātad, padomju oligarhiskā pagātne vai nākotne, kuras pamatā ir drošība, labklājība un sociālais tiesiskums.
Līdz šim Moldovas attīstību negatīvi ietekmējusi tās iekšējā politiskā nestabilitāte. Moldovas Republikas pamatproblēma nav saistīta ar ārējām problēmām, ar kurām tā saskaras, bet gan ar politisko spēku iekšējo nevienprātību. Šī iekšējā politiskā nestabilitāte nav ļāvusi valdošajai koalīcijai īstenot proeiropeiskās izvēles. Tagad Moldovu gaida pavērsiens. Šo pirmstermiņa vēlēšanu rezultātam vajadzētu būt tādam, kas valstij garantē nākotni ar modernizāciju Eiropā.
Tāpēc aicinām visus Moldovas politiskos spēkus, kas mudina uz turpmāku valsts modernizāciju Eiropā, izvairīties no nevajadzīga protagonisma vai konfrontācijas un pievērsties plaša skatījuma veidošanai, lai virzītu valsti uz eiropeisko mērķu sasniegšanu.
Graham Watson
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Pirms astoņpadsmit mēnešiem šo Parlamentu šokēja nežēlīgie notikumi Kišiņevā. Dažas nedēļas vēlāk mēs ar patiesu prieku šeit savā galerijā sveicām šīs valsts demokrātisko politisko partiju vadītājus, kas uzsāka jaunu virzību. Arī mēs, tāpat kā Moldovas tauta, bijām entuziasma pilni jaunās nākotnes priekšā.
Esam gandarīti par valsts līdz šim gūtajiem panākumiem. Darāmā joprojām ir daudz - ne tikai jāsauc pie atbildības iepriekš minēto nežēlīgo notikumu vaininieki - bet, ja nākamajā mēnesī paredzētajās vēlēšanās Moldovā pie varas atgriezīsies pašreizējā koalīcija, pastāv liela iespēja, ka, par spīti ekonomikas lejupslīdes radītajām grūtībām, šī valsts var pilnībā pārveidoties.
Angļu rakstnieks Frānsiss Bēkons novēroja, ka cerība ir ļoti laba lieta sākumā, bet ne beigās. Moldovas valdošajām partijām nevajadzētu šaubīties par to, ka reformas jāīsteno saskaņā ar tiesību aktiem, kas pieļauj šādu reformu īstenošanu. Laiks nav mūsu sabiedrotais. Pavisam drīz jāpaveic vēl ļoti daudz lietu.
Mana grupa izsaka atzinību komisāram Š. Füle un viņa dienestiem par darbu, kas paveikts, palīdzot Moldovai. Mēs atzinīgi vērtējam iniciatīvas "Moldovas draugi” izveidi un Eiropas valstu lielisko tikšanos, kas tika organizēta nolūkā palīdzēt Moldovai turpināt attīstību. Eiropas Savienība dara visu iespējamo, lai palīdzētu šai ļoti nabadzīgajai valstij ieviest Eiropas standartus. Es ceru, ka nākamnedēļ, kad Padome izskatīs jautājumu par vīzu režīmu, tā palīdzēs mums rast veidu, kā to atrisināt.
Kā teicis viens no ES dibinātājiem, valsts tiekšanos pēc eiropeiskuma nenosaka Eiropas Savienība, bet gan tās ļaužu eiropeiskais gars. Mēs aicinām Moldovas ļaudis izrādīt šo eiropeisko garu nākamajā mēnesī paredzētajās vēlēšanās.
Tatjana Ždanoka
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Mēs atzinīgi vērtējam Moldovas Republikas panākumus un ceram, ka gaidāmais vēlēšanu process turpinās demokrātisko iestāžu konsolidāciju un Moldovā nodrošinās tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu.
Mēs zinām, ka Moldovas sabiedrība plaši atbalsta valsts nākamo dalību ES, nevis dalību NATO. Neraugoties uz atšķirīgām politiskām platformām, arī visas Moldovas parlamentā pārstāvētās partijas apliecina, ka atbalsta Eiropas sadarbību un integrāciju. Tomēr, ņemot vērā manas valsts - Latvijas - pieredzi ES dalībvalsts kārtā, sarunās ar Moldovas politiķiem esmu centusies viņiem paskaidrot, ka dalība ES nevar būt pašmērķis. Ir ļoti svarīgi pielikt lielākas pūles nopietnu un konsekventu ekonomikas un tiesu sistēmas reformu ieviešanā, īpaši cīnoties pret korupciju.
Moldovas sabiedrība ir daudzveidīga gan etniskā, gan valodas ziņā; turklāt pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz vēstures notikumu vērtēšanu. Tāpēc ir diezgan bīstami novilkt vēl citas Moldovas sabiedrību sadalošas līnijas. Manuprāt, nesen izsludinātais dekrēts, ar ko 28. jūniju pasludina par Padomju okupācijas dienu un kas izraisīja negatīvu attieksmi lielā daļā Moldovas iedzīvotāju, nevis vienoja sabiedrību, bet atstāja tieši pretējas sekas.
Moldovā dzīvo ļoti daudz dažādu tautību iedzīvotāju. Lielai daļai iedzīvotāju ir divas pilsonības, kā dēļ rodas papildu atšķirības arī attiecībā uz tiesībām, tāpēc mums jādara viss iespējamais, lai novērstu šīs atšķirības un nodrošinātu bezvīzu režīmu visiem moldāviem.
Charles Tannock
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Neviens neapstrīd to, ka Moldovai vēl ejams tāls ceļš, līdz tā varēs sasniegt savu galamērķi un kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti, un šo mērķi atbalsta arī mana grupa - Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa. Neraugoties uz to, ka Moldova ir PTO dalībvalsts, tā joprojām ir viena no nabadzīgākajām valstīm Eiropā, un kā tāda tā ir neaizsargāta pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību un korupciju. Moldovu joprojām iegrožo pastāvošais konflikts Piedņestras reģionā, kas ir atdalījies no valsts un kurā dzīvo krieviski runājošā sabiedrības daļa un politiskā ziņā dominē Krievija.
Tomēr kopš brīža, kad pirms 15 mēnešiem komunisti zaudēja varu, Moldova ir sākusi gūt būtisku progresu. Partijas, kas veido Eiropas Integrācijas aliansi un patlaban ir valdošajā koalīcijā, ir izrādījušas ievērojamu spēju darboties kopā, lai paātrinātu Moldovas integrāciju Eiropas Savienībā. Savukārt Eiropas Savienībai vajadzētu arī turpmāk izdarīt spiedienu uz Moldovas valdību, lai tā turpina ekonomikas reformu īstenošanu un jo īpaši uzlabo tiesiskumu un labas pārvaldības principa ievērošanu.
Tomēr mums vajadzētu gan atlīdzināt Kišiņevas centienus, gan saistīties ar to vairāk. Tika pieminēts vīzu jautājums, tomēr es vēlētos runāt arī par Euronest, kas ES un Moldovas politiķiem dod vienādas iespējas pārrunāt kopīgas intereses. Diemžēl Euronest - kas tika minēts manos ziņojumos arī iepriekšējā parlamentā - joprojām ir apturēts sakarā ar strīdu par Baltkrievijas pārstāvību, jo mūsu Parlaments neatzīst nedemokrātiskā veidā ievēlēto šīs valsts parlamentu.
Es ceru, ka kādu dienu visas nepārprotami eiropeiskās Austrumu partnerības valstis, proti, Moldova, Ukraina un topošā demokrātiskā Baltkrievija, kļūs par ES kandidātvalstīm.
Bastiaan Belder
Priekšsēdētāja kungs! Šīs debates liecina par Eiropas apņemšanos palīdzēt sašķeltajai Moldovas Republikai, un es esmu ārkārtīgi gandarīts to dzirdēt. Manas valsts, Nīderlandes, pavalstnieki jau daudzus gadus ir izstrādājuši dažas iedvesmojošas sociālās iniciatīvas, piedāvājot Moldovas jauniešiem patiesas perspektīvas. Šajā sakarā ar lepnumu vēlos minēt arī Orhei fondu Bunshotenā-Spakenburgā, ciematā, kur šādi jautājumi tiek sparīgi risināti. Es varu droši raudzīties acīs šā fonda pārstāvjiem, jo arī šeit mēs runājam par šiem jautājumiem, tādējādi paužot savu apņemšanos. Starp citu, Moldova vēlas ar Eiropas Savienību noslēgt arī izsmeļošu, visaptverošu tirdzniecības nolīgumu. To pieminēja arī komisārs Š. Füle. Komisāra kungs, kāda ir situācija šajā jautājumā, vai līdz šim ir gūts kāds patiess panākums?
Ļoti svarīgi ir paplašināt Moldovas produktu tirdzniecības iespējas, īpaši attiecībā uz Kišiņevas lauksaimniecības produktu un vīna tirdzniecību, jo Moldovas galvenais tradicionālais tirdzniecības tirgus - Krievija - politisku iemeslu dēļ regulāri slēdz robežas un nosaka ierobežojumus. Komisāra kungs, jūs jau to pieminējāt, tomēr, vai ir veids, kā Eiropas Savienība var apmierināt šo Moldovas vajadzību?
Visbeidzot, vēlos jautāt par Vācijas kancleres Angela Merkel "Mesebergas iniciatīvu”. Vai Krievija tagad patiešām ir apņēmusies apmaiņā pret pastiprinātu ES un Krievijas politisko dialogu rast risinājumu jautājumam par Piedņestras reģionu? Dzirdu baumas, kas liecina, ka patlaban Kremlis nedara neko. Komisāra kungs, gribu jums jo īpaši novēlēt veiksmi un neatlaidību, cenšoties Moldovu tuvināt Eiropai.
Traian Ungureanu
Priekšsēdētāja kungs! Ir daudz pierādījumu tam, ka Moldova patiesi ir apņēmusies cienīt Eiropas vērtības un ievērot standartus.
Patiesībā Moldova ir vislabākais piemērs tam, kā mūsu austrumu kaimiņvalstis ievieš proeiropeiskas politiskās nostādnes. Īstenībā, spriežot pēc Eiropas akreditācijas datiem, Moldova pilnībā atbilst Rietumbalkānu valstīm.
Moldovas radītais pozitīvais precedents ir atzinīgi jānovērtē un jāatbalsta. Kaimiņvalsts Ukrainas demokrātisko iestāžu vājināšanās tikai palielina Moldovas nozīmi ES politisko nostādņu ieviešanā austrumos. Tāpēc ir svarīgi, ka 28. novembrī gaidāmās vispārējās vēlēšanas apliecina Moldovas nepārtrauktu tiekšanos uz Eiropas integrāciju.
Patiešām, ir pienācis pēdējais brīdis ES sūtīt pozitīvu vēstījumu Moldovai un moldoviem. Tūkstošiem moldāvu ģimeņu šķir vīzu režīma uzliktais šķērslis. ES un Moldovas dialogs par vīzu režīmu dod mums lielu iespēju. Šim dialogam vajadzētu pāriet darbības posmā. Cerēsim, ka 25. oktobrī Ārlietu padome aicinās Komisiju izstrādāt rīcības plānu vīzu režīma liberalizācijai. Proeiropeiska, integrēta Moldova labvēlīgi ietekmētu ES austrumu robežu, kur Eiropas stabilitāti nemitīgi apdraud vāja pārvaldība un neatrisināti konflikti.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Patlaban Moldova saskaras ar tādām problēmām, kuru risināšana ietilpst arī mūsu vispārējā mērķī, proti, etniski daudzveidīgas valsts stiprināšana, tās identitāte, Piedņestras problēmas politiska atrisināšana, kā arī Moldovas - kā autonomas, neatkarīgas valsts - dalība Eiropas Savienībā.
Īpaši svarīgs process ir vīzu režīma liberalizācija. Kā esam redzējuši līdzīgos gadījumos ar bijušajām Dienvidslāvijas valstīm, šādam procesam ir labi rezultāti. Tendence izmantot paātrinātu procedūru, lai Moldovas pilsoņiem vienlaikus izsniegtu Bulgārijas un Rumānijas pases, neatrisina problēmu, bet rada konkrētus riskus. Tajā pašā laikā Kišiņevas varas iestāžu uzdevums ir garantēt, ka labumu, ko sniedz Eiropas Savienības piešķirtais makrofinansiālais atbalsts EUR 90 miljonu apmērā, izjutīs visi Moldovas pilsoņi neatkarīgi no viņu etniskās izcelsmes. Jo īpaši nozīmīgi tas ir attiecībā uz bulgāru minoritāti Moldovā, kas dzīvo vienā no ekonomiski nabadzīgākajiem valsts reģioniem.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Kā ES un Moldovas Parlamentārās sadarbības komitejas delegācijas loceklis, esmu patiesi gandarīts redzēt Moldovas pozitīvo progresu, un es varu apstiprināt, ka pēdējā gada laikā Moldovas Republikas apņemšanās virzīties uz Eiropu ir nepārprotami pierādīta. Patlaban vēlos jums atgādināt par reformām, kas veiktas ekonomikā, tiesu sistēmā un valsts administrācijā. Vienlaikus būsim arī reāli domājoši un atzīsim, ka pārejas process Moldovā nav vienkāršs, un vēl ir daudz veicamu reformu.
Esmu gandarīts, ka sarunas par vīzu režīma liberalizāciju progresē. Tomēr es uzskatu, ka Komisijai ir jāizstrādā nepārprotams ceļvedis šā mērķa sasniegšanai un - kāpēc gan ne - vīzu režīma vispārējai atcelšanai nākotnē. Moldovas Republiku gaida būtisks pārbaudījums - parlamenta vēlēšanas 28. novembrī, un es ceru, ka Eiropas virzību, ko valsts ir apņēmusies iet, apstiprinās arī tauta, un tā tiks turpināta.
Sevišķi svarīgs ir bijis Eiropas iestāžu un dažu dalībvalstu makrofinansiālais un politiskais atbalsts. Ņemot vērā mūsu īstenotās politikas pozitīvos rezultātus, es lūdzu Eiropas iestādēm - Parlamentam, Padomei un Eiropas Komisijai - turpināt atbalstīt Moldovu, sniedzot tai pārliecību, kā arī iedrošinot to turpināt virzību uz reformām un atjaunot attiecības ar Eiropas Savienību, lai galu galā tā varētu kļūt par pilntiesīgu dalībvalsti.
Adam Bielan
(PL) Pirms desmit dienām man bija iespēja doties vizītē uz Moldovu īpašas Ārlietu komitejas delegācijas sastāvā kopā ar citu starpā maniem kolēģiem Macovei kundzi un Watson kungu. Mēs Moldovā ieradāmies valstij ļoti svarīgā brīdī - pirms vairākām nedēļām, proti, 5. septembrī, bija noticis neveiksmīgs konstitucionālais referendums, savukārt pēc vairākām nedēļām bija gaidāmas ļoti svarīgas parlamenta vēlēšanas, kas, kā jau jūs zināt, notiks 28. novembrī. Galvenokārt mēs redzējām ārkārtīgi lielu tautas un Moldovas sabiedrības atbalstu Eiropas integrācijas procesam. To atbalsta gandrīz trīs ceturtdaļas moldāvu.
Mēs redzējām arī ievērojamo progresu, ko, virzoties uz Eiropas integrāciju, panākusi premjerministra V. Filat valdība, kā arī daudzās reformas, tostarp nozīmīgu progresu cīņā pret korupciju, kas iepriekš postīja šo valsti. Protams, problēmas pastāv, proti, tās, ko radījusi ekonomikas krīze, un tās, ko radījusi vēl neatrisinātā situācija Piedņestras reģionā. Tomēr, lai reformu procesu varētu turpināt arī pēc 28. novembra, ir vajadzīgs nepārprotams signāls no Eiropas Savienības, tāpēc es ceru, ka gaidāmajā Padomes augstākā līmeņa sanāksmē izdosies izlauzt ceļu vīzu režīma liberalizācijas procesam.
Elena Băsescu
(RO) Arī es vēlos pateikties ikvienam, kas palīdzējis organizēt šīs debates. Mūsu pienākums ir gādāt par Moldovas Republiku ar lielu atbildības izjūtu, īpaši tagad, kad tuvojas vēlēšanas. Eiropas Integrācijas alianses valdība, īstenojot īpašus pasākumus, ir apliecinājusi, ka ir gatava uzsākt plašu politisko, ekonomikas un institucionālo reformu procesu, tādējādi Austrumu partnerībā rādot priekšzīmi šajā jomā. Tas notiek pēc astoņu gadu perioda, kad pie varas bija komunistu valdība un nopietni tika pārkāptas tādas pamattiesības, kā tiesības uz vārda brīvību un uz taisnīgu tiesu.
Moldovas Republikā reformas galvenokārt jāturpina tiesu sistēmas un iekšlietu jomās. Ir jābūt efektīvai cīņai pret korupciju, un ir jābūt tiesu brīvībai. Vienlaikus ir jāgarantē arī droša un cilvēciska turēšana apcietinājumā, ievērojot pamata cilvēktiesības. Nu jau vairāk nekā 18 mēnešus Moldovas Republiku skar politiskā krīze, ko izraisīja neizdevušās prezidenta vēlēšanas un nesekmīgais referendums.
Es uzskatu, ka 28. novembrī gaidāmās vēlēšanas ir milzīga avantūra, kas apdraud Moldovas virzību uz Eiropu. Jau atkal demokrātija tiks nopietni pārbaudīta. Pilnībā uzņemoties atbildību, vēlos teikt, ka, ja Moldovas Republikā gaidāmajās vēlēšanās demokrātija cietīs neveiksmi, tas nelielā mērā norādīs arī uz ES politikas neveiksmi šajā valstī. ES tuvākajā apkārtnē ir jābūt tādam partnerim, kas pieņem mūsu vērtības.
Nobeigumā vēlos uzsvērt, ka Moldovas Republikas pilsoņu valoda nu kļuvusi arī par Eiropas Savienības oficiālo valodu. Šis ir vēl viens iemesls, kāpēc mums tā jāatbalsta.
Kristian Vigenin
(BG) Esmu gandarīts, ka Eiropas Parlaments velta laiku tam, lai pārrunātu situāciju Moldovā - valstī, kas būtībā ir eiropeiska. Šajā sakarā jāatzīst, ka procesu, kas Moldovu tuvināja Eiropas Savienībai, lielā mērā veicināja valdošā Eiropas Integrācijas koalīcija, un par to tai ir jāizsaka liela atzinība.
Tomēr tādās jomās kā ekonomika un sociālā attīstība Moldovas pilsoņi cer uz ko vairāk. Tā nav sagadīšanās, ka šis jautājums patlaban kļūst arī par galveno elementu pašreizējā kampaņā. Attiecību izveidošana ar Eiropas Savienību nav vienreizējs notikums. Tas ir ilgtermiņa process, un Moldovas virzībai uz attiecību atjaunošanu ir jākļūst par neatgriezenisku politisko nostādni.
Pašreizējo politisko nestabilitāti izraisījusi nespēja grozīt konstitūciju, un pastāv risks, ka pēc pašreizējām vēlēšanām nestabilitāte atkal atgriezīsies. Tāpēc es aicinu vadošos politiskos spēkus neatkarīgi no to atšķirīgajiem viedokļiem un vēlēšanu rezultāta darīt visu iespējamo, lai garantētu Moldovā politisko stabilitāti, kā rezultātā šie spēki gūs iespēju darboties pilsoņu interesēs un savas valsts eiropeiskās nākotnes labā.
Cristian Dan Preda
(RO) Rumāņu imperiālisms - tā komunisti Moldovā dēvē Rumānijā izrādīto Parlamenta deputātu interesi un teikto par situāciju Kišiņevā neatkarīgi no tā, vai uzstājas prezidents T. Băsescu vai Eiropas Parlamenta deputāti. Citiem vārdiem sakot, komunisti Kišiņevā vēlētos, lai Bukareste cieš klusu. Manuprāt, viņiem uz to nav tiesību. Tieši pretēji, mūsu pienākums ir runāt.
Būtiskākais iepriekš minētā iemesls ir tāds, ka Moldovas Republikā dzīvo daudz galvenokārt Eiropas, rumāņu un bulgāru pilsoņu, kā arī citi pilsoņi. Es uzskatu, ka, gluži tāpat kā jebkuram citam Eiropas pilsonim, arī tiem, kas dzīvo Moldovā, ir tiesības, kuras garantē viņu politiskais statuss.
Turklāt mums rūpīgi jāpieskata Kišiņeva, jo koalīcijas valdība jau ilgāk nekā gadu tur darbojas Eiropas integrācijas vārdā. Runa nav tikai par šīs koalīcijas nosaukumu. Protams, ja to dēvētu par Krievijas aliansi, tad mēs tik lielu uzmanību tai nepievērstu. To dēvē par Eiropas Integrācijas aliansi, tomēr svarīgākais nav tās nosaukums, bet gan šīs valdības drosmīgā rīcība. Macovei kundze un komisārs Š. Füle jau paskaidroja, kāda ir bijusi tās drosmīgā rīcība.
Pagājušajā nedēļā es biju Kišiņevā un Tiraspolē, un es pamanīju, ka priekšvēlēšanu kampaņā, kas drīz sāksies pirms novembrī paredzētajām vēlēšanām, uz spēles ir likta arī eiropeizēšanās. Patiesībā Moldovas pilsoņi izšķirsies ne tikai par kādu no atšķirīgajiem politiskajiem spēkiem, bet lems arī par to, vai turpināt virzību uz Eiropu vai ne.
Nemuļķosim sevi. Pamanīju, ka pat ES delegācijas vadītājs Kišiņevā sāk sevi mānīt. Komunisti nevēlas integrāciju. Viņi jau pirms gada un dažiem mēnešiem parādīja, ko grib. Aprīlī notikušās demonstrācijas skaidri apliecināja, kādas ir komunistu intereses Kišiņevā. Tāpēc es ceru, ka pilsoņi sapratīs partiju vēstījumus un attieksmi, un arī paši politiķi sapratīs vēlēšanu urnās pausto tautas vēlmi.
Marek Siwiec
(PL) Pajautāsim sev, kāpēc gan mēs tik daudz uzmanības veltām tādai mazai valstij, kas atrodas Melnās jūras tuvumā bez piekļuves jūrai. Varbūt mēs par Moldovu runājam tāpēc, ka tā ir maza valsts, kurā satiekas divas pasaules? Viena no tām, reiz simbolizējot Padomju Savienību, ar lielām grūtībām pārvēršas pagātnē. Moldova ir sašķelta valsts. Viena tās daļa ir okupēta, un to balsta ārēji spēki. Manuprāt, šī valsts ir pelnījusi mūsu atbalstu. Tā ir maza zeme, kurā mīt ļoti drosmīgi ļaudis, kas vēlas tuvināties Eiropas Savienībai un izveidot demokrātiju.
Komisāra kungs, situācija Moldovā atgādina jēdzienu fizikā, kur svarīgs nav pats spēks, bet gan tas, kurā vietā šis spēks tiek piemērots. Šie jūsu minētie miljoni eiro nav īpaši iespaidīgi. Tā ir tikai neliela naudas summa, tomēr, ja to izmanto pareizajā vietā un pareizajā brīdī, tā var nest pozitīvo rezultātu, ko vēlamies gūt. Es novēlu veiksmi ikvienam, kurš tiecas Moldovā izveidot demokrātiju. Mani neinteresē partijas piederība, tomēr es vēlos, lai Moldova tiek konsolidēta, lai tai veidotos labāka nākotne un tā drīz kļūtu par mūsu partneri.
Eduard Kukan
(SK) Moldovas līdz šim gūtais progress liecina, ka šī valsts varētu kļūt par piemēru veiksmes stāstam, kurš vēsta par kādu Eiropas Savienības Austrumu partnerības dalībvalsti.
Pašreizējā proeiropeiskā valdība, kuras priekšgalā ir Eiropas Integrācijas alianse, Moldovas pilsoņiem ir parādījusi skaidru un svarīgu politisko perspektīvu turpmākajam demokrātiskajam procesam valstī. Tomēr taisnība ir arī tā, ka iekšējo politisko situāciju negatīvi ietekmējušas ilgtermiņa domstarpības par konstitucionālo reformu. Pēc neveiksmīgā referenduma gaidāmajām vēlēšanām vajadzētu novērst strupceļu, kas iestājies partiju savstarpējās sarunās par politiku. Manuprāt, Eiropas Savienībai vajadzētu izteikt nepārprotamu atzinību pašreizējai valdībai par būtisko progresu, ko tā panākusi attiecību stiprināšanā ar ES.
Sagaidāms, ka pirmdien, 25. oktobrī, Ārlietu padome sniegs savus secinājumus Moldovas jautājumā. Tajos vajadzētu paust atbalstu proeiropeiskajiem soļiem, kurus līdz šim spērusi pašreizējā valdība, un - vēl svarīgāk - tajos Komisija varētu tikt aicināta izstrādāt rīcības plānu vīzu režīma liberalizācijai. Moldovas pilsoņiem šis ir ļoti svarīgs jautājums. Protams, gala iznākums būs galvenokārt atkarīgs no vēlēšanu rezultātiem. Kas attiecas uz Eiropas Parlamentu, es uzskatu, ka mūsu attieksmei pret Moldovu ir jākļūst pozitīvākai. Mums vajadzētu skaidrāk paust savu atbalstu valsts proeiropeiskajiem spēkiem un pavēstīt, ka mēs vēlamies, lai nākotnē Moldova kļūtu par vienotas Eiropas ģimenes locekli. Mums viņi jāpārliecina, ka šāda nākotne ir arī viņu pašu interesēs.
Laima Liucija Andrikien
Priekšsēdētāja kungs! Moldova ir daudz paveikusi, kopš Molotova-Rībentropa pakts sadalīja Eiropu ietekmes sfērās un Moldova kļuva par PSRS daļu.
Tagad Moldova ir neatkarīga valsts. Tiesa, tā saskaras ar daudzām grūtībām. Tomēr tā ir arī demokrātiska valsts, kas virzās uz Eiropas integrāciju, tāpēc es šodien vēlos mudināt visas šīs valsts politiskās šķiras, visus demokrātiskos politiskos spēkus un etniskās kopienas izvairīties no nevajadzīgas konfrontācijas un pievērsties plaša skatījuma veidošanai attiecībā uz Moldovas Republiku, lai virzītu valsti uz eiropeisko mērķu sasniegšanu.
Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, - par Piedņestru. Šim reģionam jābūt mūsu darba kārtības augšgalā, un es atzinīgi vērtēju Vācijas kancleres Angela Merkel, kā arī dažu citu valstu politisko vadītāju iniciatīvu risināt šo sastingušo konfliktu.
Ioan Mircea Paşcu
Priekšsēdētāja kungs! Moldova ir pēdējā "latinitātes” daļiņa ārpus ES. Tajā liela nozīme ir bijusi vēsturei. Tomēr, pateicoties kaimiņattiecību politikai un Austrumu partnerībai, uzlabojas Moldovas izredzes vispirms tuvoties ES un pēc tam tikt uzņemtai ES pēc nepieciešamo prasību izpildes.
Pašreizējā koalīcija, ko drīz skars vēlēšanas, paātrināja reformu gaitu, uz ko ES attiecīgi reaģēja. Būtu jāapsveic abu pušu atbildīgās personas. Lai drīzāk nevis vēlāk tiktu pāri punktam, pēc kura vairs nebūs atgriešanās, arī turpmāk ir jāuztur iekšējo reformu temps un ES ir attiecīgi jāreaģē.
Protams, Moldovas izredzes ir atkarīgas no tā, kā tiks atrisināts Piedņestras reģiona konflikts. Šajā sakarā iedrošinājumu gūstam no Vācijas un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Potsdamā notiekošajām pārrunām par šo jautājumu, kuras, domājams, liek atcerēties nesen notikušo trīspusējo augstākā līmeņa sanāksmi Dovilā, un tādējādi dod gandarījumu no acīmredzamās Krievijas vēlmes rast risinājumu. Turpināsim cerēt un strādāsim kopā, lai šo pēdējo "latinitātes” daļiņu pievienotu ES.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Iepriekš, kad runājām par situāciju Balkānu valstīs, piemēram, par Kosovā vai Bosnijā pastāvošajām problēmām, Moldovu mēs mēdzām neievērot. ES jau sen vajadzēja uzņemties vidutājas lomu konfliktos, kas skar Moldovu un tās kaimiņvalstis. Žēl, ka nu Moldova ir noraidījusi ES piedāvājumu būt par starpnieci Piedņestras reģiona konfliktā.
Tā nav nekāda sagadīšanās, ka Eiropas saimē Moldova ir nabadzīgā radiniece. Tam par iemeslu ir valsts haotiskā post-sociālistiskā ekonomika. Kā jau mēs zinām, galvenais rūpniecības rajons, kas atrodas Moldovas austrumos, ar Krievijas atbalstu ir izsludinājis savu neatkarību un tādējādi apzīmogojis valsts ekonomikas pagrimumu, jo ekonomikas pamatā palikusi tikai lauksaimniecība.
Novembra beigās Moldovas pilsoņi dosies uz vēlēšanu iecirkņiem, lai ievēlētu jaunu valdību; tad būs svarīgi nodrošināt vēlēšanu netraucētu norisi, lai nenotiktu, piemēram, turpmāki nemieri un nepadziļinātos konflikts ar Rumāniju.
Andrzej Grzyb
(PL) Komisāra kungs! Man bija iespēja novērot atkārtotās vēlēšanas Moldovā. Runājot ar toreiz opozīcijā esošo partiju pārstāvjiem, manījām lielu vēlmi pēc izmaiņām. Tagad tās ir notikušas. Pašreizējais premjerministrs V. Filat, kurš toreiz uzstājās kā opozīcijas pārstāvis, skaidri paziņoja par tiekšanos pievienoties Eiropai. Toreiz, kad viņš kā viesis bija ieradies Eiropas Parlamentā, mēs ar lielu atzinību novērtējām viņa darba rezultātus. Tos apstiprinājusi arī Ārlietu komitejas delegācija, kas nesen viesojās Moldovā.
Valsts iekšējās problēmas, jo īpaši saistībā ar Piedņestras reģionu, kā arī valsts sašķelšanās un sagrūšana, kas simbolizē pagātni un dalīšanos, ir ļoti grūti risināmi jautājumi. Mums ir jāatbalsta process, kura rezultātā Piedņestras reģions tiks iekļauts Moldovas teritorijā. Šajā ziņā pastāv vairākas problēmas, tostarp migrācija. Komisāra kungs, jebkurš Moldovai izrādītais atbalsts, un šajā sakarā es piekrītu kolēģim ...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētāja kungs! Pagājušajā nedēļas nogalē es devos uz Kišiņevu Moldovā. Es apmeklēju kultūras ministra rīkotu sanāksmi par Moldovas integrāciju Eiropā, kur īpaša uzmanība tika pievērsta kultūrai. Es ļoti augstu vērtēju vēlmi tiekties pēc izaugsmes, īpaši īstenojot virkni iniciatīvu - sākot ar infrastruktūras un ceļu būvniecību, elektroenerģijas un visu citu iespējamo tīklu būvniecību un beidzot ar profesionālo apmācību visos arodos un kvalifikācijas paaugstināšanas kursiem citās profesijās.
Moldovas ļaudis ļoti vēlas pievienoties Eiropai. Valdība tuvākajā nākotnē plāno patiešām integrēties Eiropas Savienībā, un tās darbu virza tieši šāds mērķis. Ir labi, ka Eiropa uz brīdi galveno uzmanību pievērš ...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētāja kungs! ES fondu finansējuma faktisko saņēmēju skaits patlaban ir nedaudz mazāks par pusi visu dalībnieku. Aizvien palielinot dalībnieku skaitu un uzņemot aizvien nabadzīgākas valstis no austrumiem, neto saņēmēju skaits palielināsies līdz, iespējams, divām trešdaļām. Tas acīmredzami notiks uz pašreizējo neto ieguldītāju rēķina, tomēr vienlaikus tas notiks arī uz to dalībvalstu rēķina, kas patlaban ir neto saņēmējas.
Mums bieži apgalvo, ka vīzu režīma noteikumu atvieglošana nav saistīta ar migrāciju, kas, protams, no teicēju puses jāsaprot kā legālā migrācija. Tomēr tas visnotaļ būs saistīts ar nelegālo migrāciju - ar cilvēku tirdzniecību nolūkā nodarbināt cilvēkus, kas saņems algu, kura būs mazāka par minimālo algu, un pacietīs tādus darba apstākļus, kas būs sliktāki par minimāli nodrošināmajiem. Tādējādi šai valstij tiks atņemti arī cilvēki darbspējīgā vecumā, kas varētu to izvest no nabadzības.
Visbeidzot, vēlos teikt, ka 1991. gadā Moldova pasludināja neatkarību no Padomju Savienības. Vai tiešām tā savu neatkarību vēlas atdot ES, lai arī cik daudz sudraba gabalu tā varētu saņemt pretī?
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti augstu vērtēju šīs debates. Es atzinīgi vērtēju to norises laiku un galvenokārt šā lieliskā Parlamenta vēstījuma vispārējo nepārprotamo vienotību un atbalstu.
Moldovas Republikas vēsturē gaidāms pavērsiens. Komisija ir aktīvi palīdzējusi Moldovas valdībai pēdējā gada laikā gūt pēc iespējas lielākus panākumus tās vērienīgajā reformu programmā.
Mūsu atbalstītās reformas bez izņēmuma atspoguļo daudzos dažādos mērķus, kas izvirzīti ES un Moldovas rīcības plānā. Veiksmīga šo reformu īstenošana ir ļoti būtiska Moldovas Republikas nākotnei.
Mēs jau daudzkārt esam pauduši savu atbalstu skatījumam, kurā atspoguļota moderna Moldova - tajā valda labklājība, sabiedrība dzīvo mierīgi un tās teritoriālā integritāte ir atjaunota; to esam darījuši ne tikai 30. septembrī, kad Watson kunga pieminētā "Draugu grupa” apmeklēja Kišiņevu. Nav šaubu, ka šajā gadījumā Eiropas vēsture var dot kādu mācību.
Moldovas Republika virzās pa pozitīvu trajektoriju. Esmu pārliecināts, ka valsts spēs rast politisko kompromisu, kas nepieciešams, lai turpinātu īstenot reformas. No mūsu puses, cik vien tas ir iespējams, mēs arī turpmāk palīdzēsim Moldovas pilsoņiem un nodrošināsim reformām vajadzīgo ārējo atbalstu. Mēs turpināsim palīdzēt viņiem veiksmīgi izturēt ilgtspējīguma pārbaudījumus gaidāmajās parlamenta vēlēšanās. Arī es patiesi ceru, ka pēc šīm vēlēšanām Moldovā būs novērojams visaptverošs politiskais process, kura centrā būs proeiropeiska programma, un turpināsies valsts pārveidošana, labvēlīgi ietekmējot gan Moldovas pilsoņu dzīvi, gan arī Eiropu.
Priekšsēdētājs
Debašu noslēgumā esmu saņēmis sešus rezolūciju priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 110. panta 2. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks šodien, ceturtdien, 2010. gada 21. oktobrī plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
George Becali
Arī es atzinīgi vērtēju Eiropas Savienības progresu, kas pēdējā gada laikā panākts attiecībās ar Moldovas Republiku. Ļaujiet man apsveikt kolēģus, kuri iesniedza šo rezolūcijas priekšlikumu.
Kopš savas iestāšanās Rumānija ir apņēmusies aizstāvēt Moldovas Republikas jautājumu ES. Manuprāt, šo sākotnējo apņemšanos skaidri apliecina arī tas, cik daudz Eiropas Parlamenta deputātu no Rumānijas, kuri pārstāv dažādas politiskās grupas, ir parakstījuši šo rezolūciju.
Makrofinansiālā atbalsta ietvaros piešķirtie EUR 90 miljoni bija un joprojām ir glābšanas virve, kas Moldovai un tās pilsoņiem bija nepieciešama, lai varētu sākties attīstība un valsts spētu izpildīt savu apņemšanos tādās jomās kā reformu īstenošana, tiesiskums un cīņa pret korupciju.
Moldovas Republikai ir divas būtiskas problēmas, kas vēl jāatrisina. Pirmā no tām saistīta ar Piedņestru; šajā sakarā Eiropas valstu valdību palīdzībai ir jābūt konkrētākai un noteiktākai un ir jāatsāk sarunas. Otrā problēma, kas acīmredzami ir atkarīga no Moldovas Republikas demokrātiskajiem politiskajiem spēkiem, kuri mums ir jāiedrošina, ir saistīta ar 28. novembrī gaidāmo vēlēšanu gaitu. Mums ir jāgarantē gan valstī, gan ārvalstīs dzīvojošajiem Moldovas pilsoņiem de facto iespēja izmantot tiesības balsot par savu centrālo valdību. Paldies!
