FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējums un turpmākā attīstība
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā Javier Moreno Sánchez sagatavotais ziņojums par FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējumu un turpmāko attīstību.
Javier Moreno Sánchez
Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, akronīmi Frontex un Eurosur mums atgādina par skarbo īstenību, ar ko mums ir jācīnās. Proti - ik dienas Eiropā turpina nelegāli iebraukt tūkstošiem cilvēku, kuri bēg no nabadzības un šeit meklē labāku nākotni. Šos cilvēkus motivē milzīgs sociāls un ģimenes spiediens, ko rada uz viņiem liktās cerības, ka viņi varētu sūtīt uz mājām naudu. Diemžēl daudzi no šiem cilvēkiem par šo Eiropas sapni samaksā ar savu dzīvību.
Mums, kas Eiropā esam politiski atbildīgi, ir jārisina šī situācija ar kopēju atbildi, kas balstīta uz imigrantu pamattiesībām un cieņu pret tiem. Mums ir jāatver savas robežas legālai imigrācijai un darba ņēmēju integrācijai ar tiesībām un pienākumiem un jāaizver tās nelegālās imigrācijas, noziedzīgo organizāciju un cilvēktirgotāju priekšā.
Šī uzdevuma veikšanai mums ir Frontex un Eurosur - instrumenti, kas piešķir papildu vērtību dalībvalstu darbam un atspoguļo tik vajadzīgo Eiropas sadarbības un solidaritātes garu.
Mērķis, ko mēs tiecamies sasniegt, ir visu ES ārējo robežu Eiropas mēroga integrēta pārvaldes sistēma, kuras pamatā ir operatīva koordinācija un valstu uzraudzības sistēmu savstarpēja izmantojamība. Tas darāms tādēļ, ka, aizverot vienu nelegālās imigrācijas ceļu, noziedzīgās organizācijas nepilnas nedēļas laikā rada citu.
Dāmas un kungi, mēs atbalstām Komisijas pieeju, kā norādīts Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumā.
Šobrīd, kad aģentūra ir spērusi pirmos pārliecinošos soļus, mums ir jānosaka tās turpmākā loma un attīstības temps.
Dāmas un kungi, Frontex strādā. Skaitliskais To apstiprina skaitļi pēc Hēras operācijām Kanāriju salās un tūkstoši Vidusjūrā izglābto dzīvību. Tāpat to apliecina uzlabojumi koordinācijā, paraugprakses apmaiņa un rīkotās speciālistu apmācības tādās jomās kā patvērums, jūras tiesības un pamattiesības.
Tik tālu viss ir labi, taču ir jādodas tālāk. Frontex rīcībā ir jābūt adekvātiem loģistiskiem un materiāliem resursiem, lai aģentūra spētu veikt neplānveida kopējas operācijas, kā arī pastāvīgas uzraudzības misijas bīstamās zonās.
Dažas dalībvalstis runā par solidaritāti, taču neīsteno to dzīvē, tā samazinot Frontex darba efektivitāti. Attiecībā uz šo situāciju mēs aicinām Komisiju un dalībvalstis izvēlēties vienu no šīm iespējām - vai nu mēs veicam grozījumus Frontex regulā, padarot solidaritāti obligātu līdzīgi kā RABIT regulā, vai arī mēs atļaujam Frontex iegādāties vai nomāt pašai savu aprīkojumu.
Tas, protams, nozīmē būtisku tās budžeta palielinājumu, taču tas pastiprina aģentūras Eiropas aspektu un padara tās resursus vienkāršāk pieejamus, it sevišķi tos, kuri ir vajadzīgi ātri.
Turklāt mēs aicinām Komisiju izstrādāt priekšlikumu aģentūras pilnvaru pārskatīšanai, lai novērstu to juridisko vakuumu, kas traucē tās darbībai jūras glābšanas un repatriācijas operācijās.
Dāmas un kungi, nesadarbojoties ar izcelsmes valstīm, mēs nespēsim efektīvi regulēt migrācijas plūsmas. Tādi eksperimenti kā sadarbība starp Spāniju un Senegālu ir bijuši ļoti sekmīgi. Šāda sadarbība būtu jāizvērš Eiropas mērogā.
Tādēļ mēs aicinām Komisiju iekļaut jautājumu par sadarbību imigrācijas jomā visos nolīgumos, ko tā slēdz ar trešām valstīm, un kopā ar tām rīkot informācijas kampaņas par nelegālās imigrācijas bīstamību.
Frontex ir jāspēj turpināt paplašināt darba nolīgumus un izveidot sadarbību ar izcelsmes valstīm atbilstoši konkrētajām aģentūras vajadzībām. Ir arī svarīgi izpētīt iespējamos sadarbības kanālus ar reģionālām iestādēm, piemēram, Mercosur vai Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu, uz ko attiecas cilvēku brīvas pārvietošanās princips.
Dāmas un kungi, paturēsim prātā faktu, ka Frontex un Eurosur nav zāles pret visām slimībām, bet gan vērtīgi rīki, kas kalpo Eiropas migrācijas politikai. Šīs politikas galvenais mērķis ir tāds, ka imigrācijai ir jābūt faktoram, kas veicina attīstību kā mērķa, tā izcelsmes valstīs, taču visvairāk attiecībā uz pašiem imigrantiem.
Imigrācija vairs nedrīkst būt nāvējošas lamatas. Mums ir jārīkojas, lai nodrošinātu, ka imigrācija vairs nav pienākums un kļūst par tiesībām un personīgu izvēli.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, es, protams, vēlos izteikt atzinību par ziņojumu par FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējumu un turpmāko attīstību. Esmu pateicīgs Moreno Sánchez kungam.
Eiropas Parlaments vienmēr ir atbalstījis FRONTEX aģentūru kopš tās izveides, it īpaši attiecībā uz finanšu resursu nodrošināšanu. Priecājos redzēt šo atbalstu no jauna apstiprinātu šajā brīdī, kas aģentūras pastāvēšanā ir izšķirošs, jo patlaban mēs izskatām iespēju paplašināt tās pilnvaras.
Gandrīz visi ziņojuma punkti atbilst mūsu paziņojumiem, un es tiem pilnībā piekrītu. Kā piemērus minēšu īpašo Komisijai izteikto aicinājumu iesniegt priekšlikumus aģentūras pilnvaru paplašināšanai, aicinājumu nodrošināt pastāvīgas patruļas augsta rika zonās un vajadzību spēcināt Eiropas solidaritāti reizēs, kad jākontrolē mūsu robežas. Tomēr vairāki punkti būtu jāprecizē.
Patlaban dalībvalstis nodrošina tehnisko aprīkojumu brīvprātīgi. Komisija atsevišķos gadījumos ir uzstājusi, lai dalībvalstis pildītu savas saistības un nodrošinātu, ka aprīkojums kopējās operācijās, it sevišķi augsta riska rajonos, tiešām būtu pieejams.
Šī gada pieredze tomēr parāda, ka izvietot vajadzīgo skaitu kuģu joprojām ir sarežģīti. Tādēļ ir jāapsver citi risinājumi. Starp tiem ir, piemēram, iespēja piespiest dalībvalstis nodrošināt aģentūru ar noteiktu aprīkojumu vai atļaut aģentūrai nomāt vai izgādāties pašai savu aprīkojumu. Šis būs viens no galvenajiem jautājumiem, kas būs jāizskata tā priekšlikuma ietvaros, ko Komisija iesniegs aģentūras tiesiskā regulējuma pieņemšanai.
Šajā saistībā uzsvēršu to, ka tā aģentūras pilnvaru neatkarīga novērtējuma rezultāti, kas veicams saskaņā ar FRONTEX regulas 33. panta prasībām, būs zināmi 2009. gadā. Tie būs zināmi laikā, kad Komisija publicē priekšlikumus aģentūras turpmākajām pilnvarām. Pārskatīšanā iespējams ietvert konkrētus noteikumus attiecībā uz iesaistīšanos glābšanas operācijās jūrā, dalību repatriācijas darbos un ciešāku sadarbību ar trešām valstīm.
Dāmas un kungi, tiesa arī, ka Komisija, izmantojot savas delegācijas trešās valstīs, vēlas rīkot informācijas kampaņas ES ārējo attiecību politikas ietvaros, par pamatu ņemot kopīgi definētas FRONTEX pilnvaras un pienākumus. Komisija izskatīs atbalsta iespējas, ko varētu piedāvāt trešām kaimiņvalstīm.
Esmu starp tiem, kuri uzskata, ka FRONTEX varētu veikt uzraudzības operācijas iespējami tuvu trešo valstu krastiem - tas novērstu humānās katastrofas un ļautu krietni veiksmīgāk uzraudzīt mūsu robežas.
Jebkurā gadījumā esmu pateicīgs Eiropas Parlamentam par šo ziņojumu, kurā atbalsojas Komisijas priekšlikumi. Es tādēļ vēlos pateikties jums par Eiropas Parlamenta būtisko un plašo atbalstu Komisijas paziņojumiem par FRONTEX. Uzskatu, ka attiecībā uz vispārīgām nostādnēm par FRONTEX turpmāko attīstību mēs esam panākuši vienprātību Eiropas iestāžu starpā.
Tobias Pflüger
Attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, kā Frontex aģentūra ir saistīta ar attīstību? Tā ir "šausmīgi” cieši saistīta ar attīstības aspektu, kā šī gada martā žurnālā Le monde diplomatique skaidroja bijušais ANO īpašais referents par tiesībām uz pārtiku Jean Ziegler. Viņš rakstīja: "Tā mēs nonākam pie Frontex un Briseles komisāru liekulības, kuri ar vienu roku rada badu Āfrikā, kamēr ar otru - pasludina par likumpārkāpējiem savu politiku upurus, bada bēgļus”.
Kā uzskatāmu piemēru minēšu to, ka ES veic dempingu lauksaimniecībā, līdz ar to iznīcinot vietējo pārtikas kultivēšanu Āfrikā, tādā veidā liekot arvien vairāk cilvēkiem pamest savas mītnes valstis. Vēl viens uzskatāms piemērs ir ES zivju pārstrādes kuģi, kas izsmeļ zivju resursus zvejas apgabalos, kas atrodas Āfrikas valstu zvejai slēgtās zonās. Tāpat tiek strauji iznīcināti tradicionālie zvejnieku ciemati, piemēram, Sahelas zonā, arī Mali un Gvinejā-Bisavā.
Tas uzskatāmi parāda, ka Frontex ir iestāde, kas fiziski izolē Eiropu un rīko deportācijas, un tā rīkojas, neņemot vērā ANO Konvenciju par bēgļu statusu. Tajā pašā laikā tiek rīkotas masu deportācijas, kā, piemēram, apvienotā deportācija no 11 ES dalībvalstīm, kas 14. novembrī notika Vīnē. Ziņojumā ir bieži pieminēta "solidaritāte”. Tomēr ziņojumā šis vārds nav vis lietots, lai apzīmētu solidaritāti ar citiem cilvēkiem, kuri bēg no savām valstīm, bet gan norādot uz solidaritāti starp dalībvalstīm. Ir absolūti skaidrs, ka tas, kas vajadzīgs, ir solidaritāte ar cilvēkiem, kuri glābjas, bēgot no neizturamiem dzīves apstākļiem. Frontex vienīgais sasniegums ir tas, ka cilvēkiem tagad ir jābēg pa tālāku ceļu. Aģentūra nedod pilnīgi nekādu risinājumu. Šī iemesla dēļ vienīgā saprātīgā lieta, ko darīt, ir aicināt pārtraukt Frontex darbību.
Šajā saistībā es jums visiem ieteiktu laiku pa laikam iepazīties ar Āfrikas viedokļiem. Piemēram, bijusī Mali kultūras un tūrisma ministre Aminata Traore to pauž ļoti skaidri: "Cilvēku, finanšu un tehniskie resursi, ko Eiropa izmanto, lai apturētu migrācijas viļņus no Āfrikas, patiesībā ir ieroči karā starp šo pasaules lielvaru un jaunajiem afrikāņiem no pilsētām un laukiem, kuru tiesības uz izglītību, ekonomisku līdzdalību, darbu un pārtiku to izcelsmes valstīs pilnībā ignorē valdošajā struktūras konformisma tirānijā”. Domāju, ka teiktais ir skaidri saprotams.
Priekšsēdētājs
Esmu pārliecināts, ka Mali tūrisma ministres viedoklis ir svarīgs, taču mēs vairāk gribētu uzzināt jūsējo, Pflüger kungs.
Simon Busuttil
PPE-DE grupas vārdā. - (MT) Pirmkārt, vēlos pateikties kolēģim Javier Moreno Sánchez par sagatavoto ziņojumu un par to, ka viņš uzklausīja mūsu idejas un grozījumus ziņojuma secinājumos. Priekšsēdētāja kungs, es personīgi nevaru teikt, ka esmu apmierināts ar FRONTEX un tās darbu. Būtībā pagājušās vasaras beigās aģentūras izpilddirektors nosauca Vidusjūras misiju, kas zināma kā NAUTILUS, par neveiksmi. Kā gan es tādā gadījumā varu būt apmierināts? Tas nozīmētu prasīt neiespējamo. No FRONTEX izpilddirektora es gaidīju ziņas nevis par misijas neveiksmīgo iznākumu, bet par to, kā FRONTEX varētu darboties veiksmīgi un efektīvi. Vēlos piebilst, ka, neskatoties uz to, Eiropas Parlaments ir allaž stingri atbalstījis FRONTEX aģentūru, kā komisārs pareizi teica. Gadu pēc gada šīs aģentūras budžeta pozīcija ir palielināta, lai padarītu tās misijas ilgstošākas un produktīvākas. Kā mums padarīt FRONTEX iedarbīgāku? Pirmkārt, tas ir izdarāms, apsverot, kā varam palielināt aģentūras pilnvaras - to jau ieteica komisārs, un tas ir ieteikts arī ziņojumā. Mums arī jāpalielina FRONTEX veikuma iedarbība, izskatot iespējas, kā pārliecināt dalībvalstis pildīt solījumus, ko tās deva, apņemdamās FRONTEX misijām nodrošināt aprīkojumu. Pretējā gadījumā būs arī jāapsver iespēja sniegt FRONTEX pašai savu aprīkojumu. Otrs vajadzīgais elements efektivitātes palielināšanai ir starptautiskā sadarbība. Nesen Eiropas Parlamenta pārstāvji bija Senegālā, kur klātienē iepazinās ar Spānijas un Senegālas sadarbības metodi. Tieši šāda veida sadarbību mums vajag izvērst arī citos reģionos, piemēram, Vidusjūras reģionā un teritorijā ap Grieķiju. Noslēgumā minēšu, ka ir cilvēki, kuri apgalvo, ka FRONTEX kaut kā neievēro cilvēktiesības vai tai nav pilnvaru ievērot cilvēktiesības. Es tam absolūti nepiekrītu. Uzskatu, ka bez FRONTEX klātbūtnes būtu daudz vairāk noslīkušo un citādi bojā gājušo nekā patlaban. Tas parāda, ka FRONTEX dod savu artavu cilvēku dzīvību nosargāšanā un cilvēktiesību ievērošanā. Un tomēr mums ir jādara vairāk - mēs gribam, lai FRONTEX operācijas būtu rezultatīvākas. Ja aģentūrai izdosies panākt šādu uzlabojumu, būsim nošāvuši divus zaķus ar vienu šāvienu. Pirmkārt, mēs būsim pielikuši punktu notiekošajiem nelegālajiem braucieniem un, otrkārt, būsim pārtraukuši mūsu jūrās tiek bieži notiekošo cilvēku bojāeju, kas apkauno mūs visus.
Inger Segelström
PSE grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, komisār un priekšsēdētāja vietniek Barrot, dāmas un kungi, vēlos sākt, izsakot pateicību Moreno Sánchez kungam un komitejai, jo par Frontex un Eurosur mēs šoreiz apspriedāmies konstruktīvi. Vēlos pateikties arī par to, ka viņi tik uzmanīgi sekoja Frontex darbam. Tas ir vajadzīgs tādēļ, ka jautājums par to, kā būtu jāattīsta Frontex, uztrauc tik daudz cilvēku, ja šīs aģentūras nolūks ir būt par ES sienām un cietoksni pret pārējo pasauli un nabadzīgajiem visā pasaulē.
Nesen parādījās ziņas, ka Frontex nebija sapratusi vienu no saviem uzdevumiem, kas ir - apkarot cilvēktirdzniecību. Man ir prieks par to, ka nu esmu saņēmusi atbalstu šajā jautājumā un ka šobrīd tas tiek noskaidrots. Domāju, ka neviens šeit nešaubās, cik būtiski ir tas, lai mēs ar visiem līdzekļiem palīdzētu apturēt cilvēkus, kuri pakļauj sevi briesmām, cenšoties iekļūt ES. Viņi nav noziedznieki, tie ir nabadzīgi cilvēki, kuri vēlas labāku dzīvi savām ģimenēm. Man ir prieks arī par to, ka esmu saņēmusi atbalstu to noteikumu papildināšanai ES un starptautiskajos tiesību aktos, kas attiecas uz jūrām, jo sevišķi Vidusjūru.
Ir nepieņemami, ka zvejnieki, kuri uzņem uz klāja bēgļus, tiek turēti aizdomās par kontrabandu. Ir nepieņemami arī tas, ka trūkst skaidrības par to, vai zvejniekiem vajadzētu būt iespējai atstāt bēgļus, piemēram, tuvākajā ostā, un par to, kādi noteikumi attiecas uz šo situāciju. Tādēļ ir labi, ka ES patvēruma, bēgļu un migrācijas politikas topošajā programmā mēs sāksim risināt to, kā labāk izmantot Frontex nākotnē. Pirms beidzu savu uzstāšanos, vēlos novēlēt visiem deputātiem, mūsu lieliskajai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai, priekšsēdētājam un komisāram Barrot priecīgus Ziemassvētkus un laimīgu jauno gadu. Paldies!
Adina-Ioana Vălean
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms vēlos apsveikt referentu Moreno Sánchez kungu ar šī līdzsvarotā ziņojuma izstrādi. Pateicos par to, ka viņš ir ņēmis vērā vairumu manis izteikto bažu un pat kritiku.
FRONTEX ir vitāli svarīgs imigrācijas politikas instruments, un šī aģentūra ir pierādījusi tās nepieciešamību un efektivitāti. Tomēr tā joprojām ir pārlieku politizēta iestāde, kura ir pārāk atkarīga no dalībvalstu labās gribas un to valstiskajām interesēm, ko nosaka prese un sabiedrības viedoklis.
Bija ļoti būtiski atgādināt dalībvalstīm par to morālajiem pienākumiem un to pildīšanu. Tāpat ir svarīgi atcerēties, ka FRONTEX ir pirmā pīlāra Kopienas iestāde. Kā tādai tai vajadzētu savā darbībā ne tikai ievērot ES pamatvērtības, bet arī strādāt, lai tās veicinātu, it sevišķi jomā, kas ir saistīta ar migrāciju un pārvietošanās brīvību.
Tomēr tās rīcību likumību varētu apšaubīt. Pirmkārt, tā iemesla dēļ, ka FRONTEX veiktās koordinācijas operācijas, kas tiek vadītas pēc izlūkošanas datiem, balstās uz riska analīzi un draudu izvērtējumu, kas tiek sagatavots slepenībā. Tas norāda uz vāju pārredzamību un demokrātiskās atbildības trūkumu. Otrkārt, tā kā kopējo darbību koordinē FRONTEX, rodas situācija, ka aģentūra darbojas teritorijās ārpus ES robežām, kas liek apšaubīt, vai tā pilda ES pienākumu, īstenojot patvēruma meklētāju un bēgļu aizsardzības principu.
Tādēļ es aicinu veikt visaptverošu FRONTEX darba novērtējumu un pārskatīt aģentūras operācijas un tās atbildību, šajā procesā piedaloties arī Parlamentam. Es arī lūgtu Komisiju pilnībā izvērtēt FRONTEX darbu saistībā tā ietekmi uz pamatbrīvībām un pamattiesībām, tostarp atbildību aizsargāt.
Visbeidzot, es uzskatu, ka līdz šim visai daudz uzmanības veltīts jūras jautājumiem, taču, kā jau minēts iepriekš, darbība ir jāizvērš pret visiem migrācijas ceļiem. Drīz būs uzmanīgi jāpievēršas arī sauszemes ceļiem uz austrumu robežas, un reiz par visām reizēm mums vajadzētu rīkoties preventīvi un risināt jautājumu, pirms arī tur rodas ārkārtas situācija.
Giusto Catania
GUE/NGL grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es uzskatu, ka mums vajadzētu mēģināt noslēgt Frontex neveiksmju bilanci par pēdējiem trim gadiem. To paveikuši mēs atklātu, ka bijis gana daudz propagandas.
Ir bijis mazliet vairāk par 30 kopējām operācijām uz robežām. Pēdējo trīs gadu laikā jūrā bojā gājušo skaits ir palielinājies, un lielākā daļa resursu, kas - ak vai - turpina pieaugt, tiek novirzīti jūras robežu aizsardzībai, par spīti tam, ka pati Frontex aģentūra apgalvo, ka tikai 15 % netipisko imigrantu Eiropas Savienībā ierodas pa jūru. Dēvēsim viņus šādi: "netipiskie imigranti”. Zinu, ka mani šajā jautājumā atbalsta arī komisārs Barrot, tādēļ pārtrauksim tos saukt par "nelegālajiem imigrantiem”.
Viena no lietām, ko Frontex mums ir parādījusi, ir tas, ka šaujamieročus var izmantot patvaļīgi un nešķirojot. Kopējā operācijā septembrī Lampedūzas apkaimē mēs redzējām šos postījumus. Šobrīd, par spīti faktam, ka daži no mūsu punktiem ir iekļauti Moreno Sánchez ziņojumā, vēlos uzsvērt šo kritiku, jo esmu visai drošs, ka Parlaments savas domas par Frontex var mainīt ātri. Pirms neilga laika es cīnījos viens, kad es pavēstīju, ka ir jāmaina Frontex mandāts, prioritāti piešķirot glābšanas darbiem jūrā, taču rīt tas beidzot var kļūt par Parlamenta kopējo viedokli.
Es turpinu būt Frontex kritiķis, jo uzskatu, ka aģentūras darbā netiek ievērotas patvēruma meklētāju tiesības. Likt cilvēkiem uz robežām griezties atpakaļ ir reakcionāra utopija, un es uzskatu, ka ir ļoti sarežģīti ierobežot vīriešu un sieviešu dabisko vajadzību brīvi pārvietoties. Patlaban Frontex simbolizē "Eiropas cietoksni” un ir speciāls līdzeklis mūsu robežu militarizēšanai.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, "Eiropas cietoksnis” tagad sākas Āfrikas kontinentā, kur varas iestādes pārtver nelegālos imigrantus, pirms tie sasniedz Eiropas Savienību, un tas tiek darīts ar Eiropas Savienības finansiālo un loģistisko palīdzību vietējo varas iestāžu vārdā. Šādi Eiropas atbalsts Āfrikas valstīm darbojas, nodrošinot nevēlamas imigrācijas apkarošanu, taču vai šādu rezultātu mēs bijām gaidījuši?
Es novērtēju to, ka, nosūtot Frontex operācijās, jūrā ir izglābti daudzi cilvēki, bet baidos par tiem, kuri bija bēguši politisku vai reliģisku iemeslu dēļ. Saskaņā ar Amnesty International un ANO Augstākā komisāra Bēgļu lietu pārvaldes (UNCHR) ziņojumiem cilvēki tiek sūtīti atpakaļ bez jebkādas izmeklēšanas. Dalībvalstis nevēlas ļaut nelegālajiem imigrantiem vērsties pēc palīdzības mūsu tiesību sistēmās un dara to pamatoti. Taču šeit rodas morāls jautājums: vai šāda pieeja ļauj politiskajiem un citiem bēgļiem piekļūt patvēruma meklēšanas kārtībai.
Vai Āfrikas valstis ievēro Bēgļu nolīgumu? Šai sakarā es rosinātu Komisiju un komisāru J. Barrot piešķirt Āfrikas valstīm palīdzību, lai tās cilvēcīgi attiektos pret politiskajiem bēgļiem saskaņā ar ANO Konvenciju par bēgļu statusu. Es atbalstu grozījumu Nr. 4 Moreno Sánchez ziņojumā.
Šādi, priekšsēdētāja kungs, Frontex darbs ir novedis pie jaunas problēmas, vai nu mums tas patīk vai nē. Tādēļ Frontex būtu jāuzņemas pilna atbildība. Es aicinātu tuvākajā laikā veikt izmaiņas, lai nodrošinātu, ka politiskie un citi bēgļi var arī turpmāk rēķināties ar cilvēcīgu attieksmi, un tas zināmā mērā noteiks Frontex darba veiksmi.
Philip Claeys
(NL) Priekšsēdētāja kungs, man ir bijis tas gods Ārlietu komitejas vārdā sagatavot atzinumu par Frontex. Tomēr šis atzinums tika noraidīts ar nelielu vairākumu, jo kreisie atteicās pieņemt to, ka tekstā bija skaidri minētas problēmas, kas ir saistītas Lībiju un Turciju. Tādēļ iedomājieties, cik pārsteigts un tiešām apmierināts es biju, kad pamanīju, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja beigās varēja atbalstīt manis paustās bažas!
Lībija ir būtiska nelegālās imigrācijas tranzītvalsts ceļā uz Eiropu. Tas pats attiecas uz Turciju - ar to atšķirību, ka daudz imigrantu nāk arī no pašas Turcijas. Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai šīs valstis un to robežsardzes dienesti pilnībā sadarbotos ar Frontex. Būtībā tas attiecas arī uz atpakaļuzņemšanas nolīgumiem. Attiecībā uz nevēlēšanos sadarboties šajā jautājumā Turcija jau gadiem ir bijusi nelokāma. Turcija atsakās parakstīt nolīgumu, un tās robeža Eiropas virzienā tiek nepietiekami apsargāta. No valsts, kas vēlas pievienoties Eiropas Savienībai, varētu sagaidīt, lai tā darītu vairāk šajā sakarā. Ir neiedomājami, ka Komisija un Padome nespēj atgādināt Turcijai par tās pienākumiem.
Frontex un Eurosur ir galvenie līdzekļi cīņā pret nelegālo imigrāciju un tos varētu izmantot arī pārrobežu noziedzības, cilvēktirdzniecības, narkotiku un ieroču tirdzniecības apkarošanai. Šengenas zona nevar darboties bez veiksmīgas kopējo ārējo robežu pārvaldības, un mēs nevaram pat sapņot par kopējas imigrācijas politikas pieņemšanu. Tādēļ tas nav tikai finansējuma jautājums, bet arī, un galvenokārt, politiskās gribas jautājums. Dzirdot frāzi "Eiropas cietoksnis”, man ir skumji redzēt, ka ir tik daudz nepadarītā, ka varbūt mums būtu jāveido vārdu salikums "Eiropas siets”.
Carlos Coelho
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, man, pirmkārt, ir jāapsveic referents Javier Moreno Sánchez ar lieliski paveikto darbu un arī kolēģis Simon Busuttil, kurš darbojās kā ēnu referents Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas vārdā. Teritorija bez iekšējām robežām nevar pastāvēt bez atbildības dalīšanas un bez solidaritātes ārējo robežu pārvaldībā. Tam ir izšķirīga nozīme, lai attiecībā uz migrāciju rīkotos ar plašu tvērienu un saskaņoti, kā arī lai cīnītos ar nelegālo imigrāciju un nodrošinātu robežu integrētu pārvaldību, izmantojot gan fiziskos, gan cilvēkresursus.
Robežkontrolē ir jāpievērš uzmanība ne tikai neatļautai robežas šķērsošanai, bet arī citiem pārrobežu noziedzības aspektiem, piemēram, jānovērš terorisms, cilvēktirdzniecība, narkotiku kontrabanda un nelegāla ieroču tirdzniecība, šādi palīdzot uzlabot iekšējo drošību kopumā.
Es nešaubos, ka Frontex var ieņemt būtisku lomu šajā integrētajā ES robežu stratēģijā. Pēc aģentūras budžeta būtiska palielinājuma, ko Parlaments vienmēr ir prasījis un komisārs Barrot vienmēr atbalstījis, uzskatu, ka nākamajam solim ir jābūt tās pilnvaru pārskatīšanai ar mērķi novērst juridisko vakuumu attiecībā uz glābšanas operācijām jūrā, sadarbību atgriešanās operācijās un pat iespēju trešajām valstīm izmantot aģentūras aprīkojumu, kā jau minēja priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot.
Līdz ar to es atbalstu Frontex lomas pastiprināšanu, kaut gan tas darāms pakāpeniski un saskaņā ar reālajām vajadzībām. Tāpat atzīstu, ka ir būtiski pilnveidot visu uzraudzības sistēmu un instrumentu lietojumu, vispirms palielinot to pastāvošo ietvaru, radot sinerģijas un turpinot sadarbību ar Eiropas aģentūrām, piemēram, Eiropolu, un arī ar citām starptautiskām organizācijām.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Vispirms vēlos izteikt atzinību par ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienības (RABIT) noturētajām un Eiropas aģentūras FRONTEX koordinētajām mācībām pie Rumānijas austrumu robežas šī gada oktobra beigās. Šāda veida mācības, kas bija trešās līdz šim, parādīja, cik būtiska ir FRONTEX loma, sniedzot atbalstu dalībvalstīm, kas rūpējas par Eiropas Savienības ārējo robežu un kam tādēļ ir vajadzīga lielāka tehniskā un operatīvā palīdzība.
Es arī atzinīgi vērtēju šī mēneša sākumā starp FRONTEX un Gruzijas robežpoliciju noslēgto nolīgumu, kas ir svarīgs solis ceļā uz robežas drošības garantēšanu un nelegālās imigrācijas apkarošanu. Eiropas Komisijas priekšlikums par ilgtermiņa robežu pārvaldības stratēģiju ir atzinīgi vērtējams tieši patlaban, kad dalībvalstis, kurām ir ārējā dienvidu robeža, saskaras ar būtiskām nelegālās imigrācijas izraisītām grūtībām. Šajā stratēģijā ir jāiekļauj arī kaimiņvalstu darbība savu robežu drošības palielināšanā. Tātad Eiropas kaimiņattiecību rīcības plānos ir jāveicina projekti un finansiālā palīdzība, kuras mērķis ir uzlabot trešo valstu robežu drošību.
Attiecībā uz Parlamenta vērtējumu par ES robežu ilgtermiņa pārvaldības stratēģiju paketi - man ir žēl, ka FRONTEX un EUROSUR ziņojumi nesakrita vienā laikā ar debatēm par Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sitēmu, ceļojumu reģistrācijas programmu un elektronisko ceļošanas atļaujas sistēmu (ESTA). Mums būtu bijusi kopaina par to, kā Eiropas Savienības austrumu robežas pārvaldība attīstīsies turpmāk.
Dushana Zdravkova
(BG) Komisār, dāmas un kungi, 670 km Melnās jūras krasta nu ir Eiropas Savienības ārējā austrumu robeža jau vairāk kā divus gadus.
Bulgārijas un Rumānijas robežsardzes dienestu iesaiste vispārīgos FRONTEX rīkotos projektos un darbos dod labus rezultātus. Tomēr militārā darbība starp Krieviju un Gruziju šī gada sākumā un neatslābstošā spriedze abu valstu starpā, ko papildina vispārējā Kaukāza reģiona nestabilitāte, skaidri norāda uz faktu, ka mūsu kopējā Melnās jūras robeža joprojām saskaras ar ļoti nopietnām problēmām.
Lai tās veiksmīgi pārvarētu un tiešām panāktu Melnās jūras reģiona drošību un stabilitāti, ir jāizveido drošības stratēģija šim reģionam. Šī stratēģija ir jāveido ar mērķi iesaistīt reģiona vadošās valstis Eiropas Savienības dalībvalstu īstenotos projektos un darbos. Tikai šādi mēs varam nodrošināt pienācīgu Melnās jūras robežas aizsardzību un mierīgu prātu mūsu pilsoņiem.
Vēl viena svarīga iniciatīva, kurai ir jāsaņem vairāk resursu un finansējuma no Eiropas iestādēm un arī no dalībvalstīm, ir FRONTEX loģistikā un operācijās iesaistītā personāla apmācības. Mūsdienu pasaulē sargāt robežu nenozīmē tikai fiziski to apsargāt, bet arī veikt darbus, kas prasa papildu zināšanas un prasmes dažādās jomās.
Lai dalībvalstu robežsardzes darbinieki spētu paveikt uzdevumus, kas tiem sekmīgi uzticēti, viņiem ir jābūt lietpratējiem starptautiskajās un jūras tiesībās, kā arī patvēruma tiesībās un cilvēku pamattiesībās.
Vēlos piekrist referenta Sánchez kunga teiktajam, ka ir jāsagatavo visaptverošs, vispārīgs plāns, kur būtu noteikts Eiropas Savienības robežsardzes stratēģijas vispārējs plāns.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Es vēlos uzsvērt dažu Moreno Sánchez ziņojuma un Komisijas paziņojuma novērtējuma punktu īpašo nozīmi. Es runāju par tiem punktiem, kur mums tiek atgādināts par to, cik nopietna ir problēma, ko rada sauszemes migrācijas ceļi gar austrumu robežu. Tādēļ es vēlos uzsvērt faktu, ka ES austrumu robežai ir jāpievērš vairāk uzmanības un jāpiešķir vairāk resursu.
Būtībā saskaņā ar vairākiem aprēķiniem aptuveni 25 % nelegālo imigrantu, kuri patlaban uzturas ES teritorijā, nāk no valstīm, kas atrodas gar austrumu robežu, un tie ir iebraukuši ES, šķērsojot šo austrumu robežu. ES ārējā austrumu robeža ir ne tikai ļoti gara, bet arī ļoti sarežģīta kaimiņu reģionu dēļ. Papildus nelegālās imigrācijas problēmai mums ir jāpatur prātā arī organizētās noziedzības radītās briesmas. Tās galvenie ceļi arī krustojas šajā ģeogrāfiskajā zonā.
Kā Eiropas Parlamenta deputāts no Rumānijas, kura pārvalda vairāk kā 2000 km ES ārējās austrumu robežas, vēlos arī uzsvērt to, ka ir ļoti svarīgi, lai šai robežai mēs pievērstu atbilstošo uzmanību.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienībai patlaban trūkst visaptveroša plāna sadarbībai ar austrumu robežas kaimiņvalstīm.
Papildus ilgtermiņa mērķiem, ko Eiropas Savienība ir izvirzījusi attiecībā uz šīm valstīm, mums vajadzētu arī noteikt konkrētus īstermiņa mērķus, kā arī ieviest sistēmu, kas ļautu novērtēt, cik lielā mērā šīs valstis atbilst noteiktajiem pārrobežu sadarbības principiem. Saistībā ar mūsu robežām ar trešām valstīm FRONTEX aģentūras darbā vajadzētu ietilpt pasākumiem cilvēktirdzniecības apkarošanai. Visbūtiskākais ir tas, ka visās augsta riska zonās vajadzētu būt kopējām, profesionālām, pastāvīgām un operatīvām uzraudzības patruļām, kas tur darbotos visu gadu.
Tā kā FRONTEX ir būtiska Eiropas Savienības vispārējās imigrācijas stratēģijas daļa, aģentūras galvenajam uzdevumam vajadzētu būt nodrošināt Savienības ārējās robežas, līdztekus nodrošinot, lai aģentūra pati nekļūtu par līdzekli, kas rada jaunas - Eiropu sadalošas - robežas un ceļ jaunus mūrus.
Carl Schlyter
(SV) Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju tās ziņojuma daļas, kas ir saistītas ar cilvēka dzīvības svētumu un faktu, ka mums vajadzētu rūpēties par bēgļu atpakaļuzņemšanas tiesībām, t. i., tiesībām netikt nosūtītiem atpakaļ uz nepieņemamiem apstākļiem. Tomēr mani satrauc tas, ka Frontex būs daļa no "Eiropas cietokšņa” būves.
Man ir tāda sajūta it kā mūsu solidaritāte vienam ar otru saistībā ar robežkontroles pastiprināšanu ir lielāka nekā mūsu solidaritāte ar cilvēkiem, kuri dodas pie mums. Mums ir kaut kāda maldīga doma, ka Eiropā varētu būt nesamērīgi liela daļa pasaules bēgļu. Tā ne pavisam nav tiesa. Lielo vairumu bēgļu uzņem pasaules nabadzīgās valstis. Mēs uzņemam tikai niecīgu daļu šo cilvēku. Turklāt, kad runājam par atpakaļuzņemšanas nolīgumu iekļaušanu visos nolīgumos ar citām valstīm, man šķiet, ka esam uz pilnīgi nepareiza ceļa.
Vispirms, izmantojot godīgus tirdzniecības nolīgumus, mums vajadzētu rosināt attīstību, un varbūt tad pie mums dosies mazāk bēgļu. Šāda politika būtu labāka gan mums, gan citām valstīm.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, esmu uzmanīgi klausījies visos runātājos. Vispirms vēlos jums teikt, ka pēc labākas sirdsapziņas es nevaru pieļaut tādus vārdus, ka FRONTEX simbolizē "Eiropas cietoksni”, kas ir slēgts visiem tiem, kuriem vajadzīga aizsardzība vai kuri tiecas nokļūt Eiropā. Tas ir absolūti nepareizi! Kā Busuttil kungs, Coelho kungs, Cederschiöld kundze un Vălean kundze to tik labi pateica, ir skaidrs, ka FRONTEX līdz šim ir izglābusi daudz dzīvību, un es nevaru ļaut teikt, ka šī aģentūra tādēļ kaut kādā veidā nozīmē Eiropas militarizāciju. Es nevaru ļaut teikt šādus vārdus!
Tomēr ir taisnība, ka mums vajadzīga attīstība. Cederschiöld kundze izteica ļoti labu domu, ka FRONTEX var mums palīdzēt cīņā pret cilvēktirdzniecību, savukārt Vălean kundze uzsvēra arī, ka mums ir jālūkojas uz sauszemes robežām un jāatgādina valstīm to pienākumi.
Pašlaik 80 % šo nelegālo robežšķērsošanas punktu praktiski kontrolē, jāsaka, kontrabandisti, negodīgi darboņi. Būtu jānorāda, ka patlaban, lai aizbrauktu no Lībijas līdz Kanāriju salām, cilvēkiem ir jāmaksā ārkārtīgi lielas naudas summas - EUR 2000, EUR 3000 - un jāpakļauj sevi laivas nogrimšanas un noslīkšanas briesmām. Tādēļ es nevaru ļaut teikt šādus vārdus.
Uzskatu, ka FRONTEX ir savs uzdevums - un skaidrs uzdevums. Mums ir vajadzīga tāda integrēta robežas pārvaldība, par kādu runāja Coelho kungs, un ir taisnība, ka tagad būs jāpadomā par jaunām FRONTEX pilnvarām. FRONTEX ir jāieņem sava vieta šajā kopējā pieejā, kas savieno attīstību un migrācijas plūsmu saskaņotu kontroli. Tā ir patiesā atbilde uz jūsu jautājumiem.
Vēlos arī jums atgādināt, ja vien tas vispār vajadzīgs, ka Komisijai acīmredzot ir jāsagatavo pamatnostādnes FRONTEX rīkotām kopīgām jūras operācijām. Speciālisti no ANO Augstākā komisāra Bēgļu lietu pārvaldes un Starptautiskās Migrācijas organizācijas iesaistās dalībvalstu un FRONTEX speciālistu darbā tieši tādēļ, lai nodrošinātu, ka FRONTEX atbilst Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras prasībām. Šajā konvencijā ir noteikts, ka izglābtie cilvēki ir jānogādā drošā vietā. Vietā, kur to dzīvībai vairs nedraud briesmas un kur var apmierināt to prasības, kamēr tiek pieņemts lēmums par viņu tālāko likteni.
To es vēlējos pateikt. Es labi apzinos FRONTEX resursu trūkumu, un droši vien būs vajadzīgs rīkoties tā vai citādi - vai nu piespiest dalībvalstis tiešām darīt aģentūrai pieejamus to resursus vai arī nodrošināt, lai FRONTEX būtu savi resursi, kas šajā budžeta sistēmā šķiet sarežģīti izdarāms.
Jebkurā gadījumā ir tiesa, ka FRONTEX pilnvaras ir jāpaplašina. Aģentūrai ir jāspēj sadarboties ar trešām - imigrantu izcelsmes - valstīm tā, lai kopīgi varētu nodrošināt saprātīgu un humānu nelegālās imigrācijas pārraudzību. Kā jau minēju, šāda imigrācija notiek uz iesaistīto cilvēku rēķina.
Vēlos pateikties Moreno kungam: viņa ziņojums ir līdzsvarots un bruģē ceļu tādai FRONTEX, kas būs labāk aprīkota un kas vienlaikus būs piemērota cilvēku dzīvību pasargāšanai. Tieši ar to mēs saprotam FRONTEX. Neaizmirsīsim to. Īsi sakot, šo es vēlējos paust, uzmanīgi noklausījies visus runātājus šajās debatēs. Varu droši teikt, ka tad, kad nonāksim pie FRONTEX pamatnostādnēm, es noteikti atcerēšos šīs debates.
Javier Moreno Sánchez
referents. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Barrot kungs, uzskatu, ka mēs esam uz pareizā ceļa. Tie, kuri ir gadiem sekojuši notikumiem Eiropā, zina, ka, Parlamentam un Komisijai ejot roku rokā, attīstība notiek arī Eiropas Savienībā.
Es uzskatu, ka esam uz pareizā ceļa, un tādēļ vēlamies turpināt iesākto.
referents. - (ES) Vēlos pateikties vispirms jau visiem deputātiem, kuri šovakar ir runājuši. Domāju, ka ir notikušas debates, kur pausti dažādi uzskati, līdzīgi kā visās citās šajā Parlamentā notikušajās debatēs un kā to paredz pati demokrātijas būtība, tomēr uzskatu, ka šajā jautājumā pastāv visai liela vienprātība. Neapšaubāmi, vēlos pateikties ēnu referentiem no citām politiskajām grupām un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas locekļiem, jo to sniegtais ieguldījums ļāva izveidot šo līdzsvaroto ziņojumu, kā tas šeit tika raksturots, un kas, uzskatu, ir pilnīgi pabeigts.
Vēlos arī paust savu pateicību Frontex izpilddirektoram Ilkka Laitinen kungam un viņa vietniekam Gil Arias kungam, kas man vienmēr sniedza visu prasīto informāciju, kā arī visam aģentūrā strādājošajam personālam.
Man ir bijusi iespēja klātienē redzēt, piemēram, kad viesojāmies Senegālā, kā arī aģentūras mītnē Varšavā, ka visi cilvēki, kas strādā Frontex, savu darbu dara ļoti rūpīgi un pilnībā apzinoties, cik svarīgus pienākumus veic. Tādēļ esmu lūdzis Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētāju Deprez kungu kopā Budžeta komiteju organizēt uzklausīšanu, lai aģentūras darbinieki mums varētu pastāstīt par savu darbu.
Tas neattiecas tikai uz operācijām. Kā Marinescu kungs skaidroja, viņi veic lielisku personāla apmācības darbu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienības vadītajās mācībās un ceļošanas dokumentu viltojumu atklāšanā. Tas ārkārtīgi svarīgs darbs, kas reti tiek pieminēts. Šī iemesla dēļ es arī ierosināju šo uzklausīšanu.
Manuprāt, ir divi jautājumi, kuri jāapspriež ļoti detalizēti. Domāju, ka tas jau tika sacīts - to pieminēja Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un pārējie, ka Frontex pamatā ir jābūt iespējami pilnīgai juridiskai skaidrībai, jo bez tās aģentūra bieži vien nevar rīkoties un nonāk bezizejas stāvoklī.
Mums ir jāzina, ko aģentūras darbinieki ar jaunajām, pārskatītajām pilnvarām var darīt un ko ne attiecībā uz glābšanas darbiem jūrā vai repatriāciju.
Visbeidzot, es uzskatu, ka galvenais, kā esam novērojuši, delegācijām dodoties uz dažādām valstīm, ir Eiropas zīmols un Eiropas gars. Daudzās valstīs cilvēki labprātāk redz vārdu "Eiropa”, nevis konkrētas valsts nosaukumu, kas kaut kad pagātnē ir apzīmējis koloniālu varu, un viņuprāt tas nav tik nepārprotami. Es to uzskatu par pievienoto vērtību. Domāju, ka mums ir jāiegulda Frontex aģentūrā un jāturpina iesāktais. Mums ir jādomā par to, cik vērienīgi jārīkojas un jāpārliecina dalībvalstis.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt, ceturtdien, 2008. gada 18. decembrī.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Cristian Silviu Buşoi  
rakstiski. - Vispirms es vēlos paust savu optimismu saistībā ar FRONTEX aģentūras nākotni, ņemot vērā visai uzmundrinošos aģentūras darba novērtējuma rezultātus.
Tomēr es pilnībā piekrītu referenta viedoklim, ka FRONTEX darba pamatā ir jābūt legālās imigrācijas politikai, lai aģentūra varētu veiksmīgi cīnīties ar nelegālo imigrāciju. Nebūtu prātīgi censties būvēt "Eiropas cietoksni”, uzmanību pievēršot vienīgi nelegālajiem imigrantiem, jo, kamēr vien saglabāsies atšķirības ekonomiskajā attīstībā, pastāvēs arī migrācija. Turklāt es piekrītu, ka, sargājot mūsu ārējās robežas, ir pilnībā jāievēro cilvēka cieņa un pamattiesības, jo tās ir daļa no Eiropas vērtībām.
Es arī vēlos uzsvērt solidaritātes nozīmību ES dalībvalstu starpā. Ņemot vērā atcelto robežkontroli Šengenas zonā, dalībvalstis ir savstarpēji ļoti atkarīgas - tās kopīgi atbild par robežas drošību. Šī iemesla dēļ visām dalībvalstīm būtu jāiesaistās FRONTEX darbā un jānodrošina vajadzīgie resursi. Beigšu ar ne mazāk būtisku punktu - lai veicinātu FRONTEX darba ražīgumu, prioritātei vajadzētu būt arī sadarbībai ar trešām valstīm.
Janusz Lewandowski  
rakstiski. - (PL) Mani interesēFRONTEX aģentūras darbs, jo tā ir vienīgā Eiropas Savienības iestāde, kas atrodas Polijā. Par spīti agrākajām bažām par Eiropas Savienības ārējās austrumu robežas drošību, izrādās, ka galvenais nelegālās imigrācijas drauds nāk no Vidusjūras baseina. Attiecīgi lielākā daļa FRONTEX darba ir saistīta ar šo reģionu. Man bija iespēja apmeklēt Maltu un redzēt tur atrodošās Āfrikas bēgļu nometnes. Tādēļ saprotu problēmas nopietnību un neaptverami dziļo bezcerību, kas noved pie izmisīgiem centieniem šķērsot jūru, lai sasniegtu Maltu un kontinentālo Eiropas Savienību.
Nelegālā imigrācija ir problēma mums visiem, un tās risināšanai ir vajadzīga kopēja stratēģija un Kopienas instrumenti. Kopš 2005. gada FRONTEX ir nodrošinājusi šos instrumentus, kā arī robežu uzraudzības sistēmu EUROSUR. Parlamentam ir zināma arvien pieaugošā vajadzība pēc finansējuma, un jau trešo gadu pēc kārtas tas ir iesniedzis lūgumu FRONTEX budžeta palielināšanai. Līdz šim atsevišķas dalībvalstis ļoti nevienlīdzīgi ir iesaistījušās FRONTEX atbalstīšanā, un pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz palīdzību saistībā ar finansējumu, aprīkojumu un operatīvu darbību. Ģeogrāfiski iemesli un atšķirības tajā, cik jūtīgi katrā valstī uztver imigrācijas problēmu, nozīmē, ka dalībvalstu nevienlīdzīgā iesaiste šajā Kopienas politikas jomā, šķiet, ir pastāvīgs šķērslis, ko pārvarēt ir sarežģīti.
Bogusław Rogalski  
Ņemot vērā nelegālās imigrācijas radīto draudu, Eiropai ir jāpārvalda tās robežas integrētākā veidā, kā arī jāievieš saskaņota pieeja migrācijai, ieskaitot legālās imigrācijas pārvaldību. Pat ja mēs pieņemam, ka katra dalībvalsts kontrolētu savas robežas, lai apkarotu nelegālo imigrāciju, attiecībā uz situāciju austrumu un dienvidu robežās mums būtu jāsadarbojas, daloties ar pieejamajiem materiālajiem un cilvēkresursiem
Atbilstošas robežkontroles sistēmas ieviešana ierobežotu pārrobežu noziedzību, kas savukārt palielinātu iekšējo drošību. Papildus pasākumiem, kuru mērķis ir nelegālo imigrantu plūsmas kontrole, FRONTEX būtu arī jāstiprina vispārīga partnerība ar trešām valstīm un jāatbild par atsevišķu lēmumu pieņemšanu saistībā ar tiesībām uz patvērumu.
Mēģinot nelegāli šķērsot robežas, liels skaits cilvēku aiziet bojā. Tādēļ mums būtu jāizveido patruļas, kas visu gadu darbotos augsta riska zonās, kur cilvēki sevi pakļauj dzīvības briesmām. Izšķirīga nozīme ir arī tam, lai tiktu izveidotas divas atsevišķas nodaļas, no kurām viena pārraudzītu sauszemes robežas, bet otra - jūras, īpašu uzmanību pievēršot migrantu ceļiem pāri austrumu robežām.
Būtiska ir arī vajadzība turpināt FRONTEX darbā iesaistītā personāla apmācību, lai panāktu lielāku darba efektivitāti, vairotu personāla profesionālās iemaņas, kā arī radītu kopēju sistēmu informācijas apmaiņai, tā pilnveidojot FRONTEX darbu kopumā.
