Siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardid - Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009-2015) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Miroslav Mikolášiku koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta - C6-0480/2008 -;
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Andrés Perelló Rodrígueze koostatud raport komisjoni teatise "Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009-2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö” kohta.
Miroslav Mikolášik
raportöör. - (SK) Olen rõõmus, et mul on selline tähelepanuväärne võimalus seista teie ees ja rääkida edusammudest, mis me oleme teinud läbirääkimistel Euroopa Parlamendis ja samuti järgnenud kolmepoolsetel läbirääkimistel, kus käsitleti väga tähtsat elundidoonorluse ja -siirdamise teemat.
Nii põhiraportöörina kui ka arstina pean isiklikult seda eelnõud ülitähtsaks. Olen kindel, et kõnealune uus direktiiv käsitleb põhjalikult praegust suurimat probleemi, mis meil tuleb elundidoonorluse ja -siirdamise valdkonnas lahendada. Selleks on siirdamise ootel olevaid patsiente saatev elundipuudus.
Et pakkuda Euroopa Liidu kodanikele parimat tervisekaitset, tuleb meil tagada siirdatavate inimelundite ohutus ja hea kvaliteet.
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon pani raporti projekti hääletusele 16. märtsil, mil see võeti vastu selge häälteenamusega, võttes arvesse raportööri soovitusi. Seejärel korraldasime eesistujariigi Hispaania juhtimisel kolm intensiivset institutsioonidevahelist kolmepoolsete läbirääkimiste vooru, kuhu olid kaasatud Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu.
Soovin eriliselt rõhutada järgmisi meie arutelu põhiteemadeks olnud punkte.
Esiteks, elundidoonorluse põhimõtted.
Vabatahtlik ja tasuta annetus on aluspõhimõte, mida ei tohi mingil viisil ega mingis olukorras eirata. Tuleb säilitada doonorluse omakasupüüdmatus, et me saaksime takistada kommertsotstarbel annetusi või doonorite rahalist motiveerimist. Samal ajal tuleb elusdoonoritele tagada võimalikult suur kaitse. Siinkohal soovin mainida, et elusdoonorite poolse elundite annetamise teema põhjustas elava arutelu. Ühelt poolt on see meetod täienduseks elundite saamisele surnud doonoritelt, kuid teisalt on see märkimisväärse potentsiaaliga alternatiiv.
Mõistagi pole meie eesmärk takistada selle valdkonna arengut, kuid me peame tagama, et elusdoonorid, kellel ei ole retsipiendiga geneetilist ega perekondlikku sidet, annetavad oma elundeid alati vabatahtlikult ja tasuta. Mittetasustamise põhimõte ei puuduta nn hüvitise maksmise juhte, mille puhul elusdoonor võib saada hüvitist annetamisega seotud kulude eest. Sel juhul peavad liikmesriigid siiski määratlema täpsed tingimused, mille alusel on lubatud hüvitist anda, et me saaksime vältida potentsiaalsele doonorile rahalise stiimuli või kasu pakkumist.
Muud põhimõtteid puudutavad alusküsimused hõlmavad jaotamiskriteeriume, mille eesmärk on tagada, et isikult ei võetaks elundit enne surma ametlikku registreerimist ega doonori teavitatud täieliku nõusoleku saamist. Me kaitsesime neid põhimõtteid sätete sissejuhatavas ehk põhjenduste osas.
Teine põhimõte hõlmab jälgitavust, isikuandmete kaitset ja konfidentsiaalsust. Liikmesriigid peavad tagama, et kõikide nende territooriumil võetud,, jaotatud ja siirdatud elundite liikumist doonorilt retsipiendini ja vastupidi on võimalik jälgida. See põhimõte vahetas välja algse anonüümsusettepaneku, mis on protsessi ohutuse seisukohalt kahjulik. Isikuandmed peavad jääma konfidentsiaalseks.
Kolmas põhimõte on kvaliteedi ja ohutuse raamistik. Me olime täiesti nõus sellega, et liikmesriigid peaksid looma riikliku raamistiku, milles sätestatakse annetamisest kuni siirdamiseni kulgeva protsessi kõikide etappide korralduslikud küsimused. Selle tulemusena peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni kolme aasta jooksul pärast selle õigusakti jõustumist selle järgimisel tehtud sammudest ja saavutatud tulemustest. Ootame siin suurt edasiminekut, eriti riikides, kelle süsteem pole piisavalt välja arendatud ja kes saaksid nõuetekohaste süsteemipäraste meetmete vastuvõtmise abil siirdamiste arvu kõvasti suurendada.
Ma sooviksin eriti rõhutada siirdamist koordineeriva isiku või meeskonna rolli, mille tähtsus on väljaspool kahtlust. Sellised koordineerijad on õigustanud end mitmes riigis, kus protsess sujub ladusalt.
Lõpetuseks soovin nimetada selliseid kriteeriume nagu andmete kogu koostamine ja kasutamine, pädevate asutuste rolli täpsustamine, kolmandate riikide osalus, elundite vahetamine kolmandate riikidega ja protsessi ohutus. Me kiitsime Lissaboni lepingul põhinevate sätete alusel heaks delegeeritud õigusaktid (ma kohe lõpetan).
Kokkuvõtteks tahan toonitada, kui väga tähtis on suurendada üldsuse teadlikkust. Teen seetõttu komisjonile ettepaneku julgustada liikmesriike edendama elundidoonorlust konkreetsete programmide abil. Soovin tänada kõiki, kes aitasid kaasa läbirääkimiste õnnestumisele, ja eriti tahan kiita eesistujariigi Hispaania tõhusat ja edasiviivat tegutsemist.
Andrés Perelló Rodríguez
Lugupeetud juhataja, minister, volinik! Nelikümmend kolm aastat on möödas ajast, mil doktor Christiaan Barnard, vaadates uskumatu pilguga, kuidas tema äsjasiiratud süda tuksub, ütles: "Jesus, dit kan werk”, mis tähendab afrikaani keeles "Jeesus, see hakkaski tööle”. Sellest ajast on saanud üldiseks tavaks siirata kasulik elund inimeselt, kes seda enam ei vaja, inimesele, kellele see on eluks vajalik.
Ometi valitseb meil olukord, kus 56 000 eurooplast on ootenimekirjas, ja välistatud pole võimalus, et nendest kaksteist on selle arutelu lõpuks surnud, sest neil puudub vajalik elund. Seetõttu on Euroopa Parlamendil ülesanne võtta sellel täiskogu istungil vastu nii direktiiv, mille doktor Mikolášik nii kenasti lahti seletas, kui ka tegevuskava.
Pole kahtlust, et me peame pakkuma Euroopa avalikkusele selgeid ja tõhusaid toetusviise, et ükski eurooplane ei sureks elundite vähesuse tõttu, mille on tinginud vajakajäämised siirdamissüsteemis.
Eurooplaste pikema eluea, liiklusõnnetuste vähenemise ja teadussaavutuste üle on loomulikult põhjust rõõmu tunda. Kuid et seeläbi on rohkem inimesi, kes elundeid vajavad, tuleb parandada ka elundite kättesaadavust.
Kui eurooplastelt küsiti, kas nad on valmis annetama elundeid, et päästa kaaskodaniku elu, oli nende vastus väga kindel ja rõõmustav. Põhjus, miks see vastus ei kajastu alati otseselt igas riigis tehtud siirdamiste arvus, peitub kahtlemata selles, et me peame täiustama siirdamissüsteemi põhitahke, näiteks koordineerimist, teavitamist, kutseoskuse omandamist ja avalikkuse harimist kõnealuses valdkonnas.
Mõnes liikmesriigis on meil näiteid selle kohta, et kui koordineerimine ja koolitus on korraldatud võimalikult hästi, suureneb siirdamiste arv miljoni inimese kohta. Kui lubate, tooksin eeskujuks Hispaania, kus on kehtestatud sihttasemena kasutatav mudel.
Lisaks direktiivis kehtestatud tagatistele, mis käsitlevad siirdamise kvaliteeti ja ohutust, ning põhimõttele, et elusdoonoritelt pärit elundite siirdamine peab olema täiendav, tasuta ja vabatahtlik võimalus, sisaldab tegevuskava soovitusi, mis puudutavad meditsiinitöötajate pidevõppe vajadust ja avalikkuse teavitamist ja harimist selles valdkonnas. Ilma selleta on raske töötada.
See kõik moodustab aluse, millele luua võimalikult tõhus Euroopa ühtlustatud siirdamissüsteem, mida saaksid püstitatud eesmärkide saavutamiseks kasutada ühiselt kõik liikmesriigid. Meie eesmärk on jõuda vaid punkti, kus ükski eurooplane ei sure seepärast, et tal puudub ebatäieliku süsteemi tõttu eluks vajalik elund.
21. sajandi Euroopas ei saa me lubada, et koordineerimise või sobivate süsteemide olematus põhjustab elundi kaotamise, mistõttu mõni teine eurooplane ei saa sellest elundist kasu. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb vastu võtta see direktiiv ja tegevuskava, mis on mõlemad raske töö vili.
Soovin kasutada võimalust toonitada nii raportööri - siinsel juhul härra Mikolášiku - kui ka variraportööride abivalmidust ja koostöösoovi. Samuti tahaksin rõhutada, kui suure tõuke on andnud sellele direktiivile ja tegevuskavale eesistujariik Hispaania, keda esindavad Hispaania tervishoiuminister ja doktor Matesanz, kes on Hispaania riikliku siirdamisorganisatsiooni direktor. Me oleme saanud alati nende abile loota.
Tahaksin rõhutada, et need, kes on nii palju vaeva näinud, väärivad meie tänu, ja ma palun teil selle märgiks see raport ühehäälselt vastu võtta. Parlamendiliikmena olen tänulik tehtud töö eest ja eurooplasena olen tänulik, et on astutud samm kõigi Euroopa Liidu kodanike elude päästmise poole, sest me kõik võime seda abi mingil hetkel vajada.
Trinidad Jiménez García-Herrera
Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Mul on hea meel astuda üles parlamendi täiskogu istungil, et võtta osa elundidoonorlust ja -siirdamist käsitlevast ühisarutelust.
See arutelu on kahtlemata väga tähtis, esiteks seepärast, et see mõjutab otseselt tuhandete eurooplaste elu ja tervist. Sellega seoses tahaksin teile meelde tuletada, et vaatamata annetuste ja siirdamiste arvu pidevale kasvule viimastel aastatel on Euroopa Liidus hetkel hinnanguliselt 56 000 patsienti, kes on ootenimekirjas ja kellest paljud surevad enne elundi saamist.
Teiseks on siinne arutelu oluline seetõttu, et see võimaldab meil suurendada meie ühiskonna suuremeelsust ja solidaarsust. Lubage mul tuua üks näide. Praegu on Euroopa Liidus miljoni elaniku kohta 18 doonorit. Kui me suudaksime viia selle näitaja ELi kõrgeimale tasemele, milleks on näiteks 34 Hispaanias või üle 30 Portugalis, saaksime päästa Euroopas veel 20 000 inimelu.
Kui me tõstaksime kogu Euroopa Liidus elusdoonorite poolse elundite annetamise Skandinaavia, Ühendkuningriigi ja Madalmaade tasemele, vabastaksime samamoodi igal aastal veel 2000 inimest dialüüsist. Head kolleegid, me ei tohi kunagi unustada, et kui pole doonoreid, pole ka siirdamist.
Tänane arutelu võimaldab meil anda otsustava tõuke ühtse Euroopa Liidu strateegia käivitamisele, et saavutada parim elundidoonorluse ja -siirdamise struktuur maailmas. Pealegi annab hiljutise Lissaboni lepingu artikkel 168 meile võimaluse luua elundite annetamis- ja siirdamisprotsesside jaoks kõnealune ühtne, kvaliteetne ja ohutu raamistik.
Meil on sel teemal praegu olemas kaks olulist komisjoni algatust, mis esitati 2008. aastal ja millega nõukogu ja Euroopa Parlament on viimastel kuudel väga põhjalikult ja kõvasti vaeva näinud.
Neist esimene on ettepanek võtta vastu direktiiv, millega reguleeritakse siirdamiseks ettenähtud elundite kvaliteedi- ja ohutusaspekte. Nagu ma ütlesin, rajatakse kõnealuse direktiiviga ühtne õigusraamistik, mis peab võimaldama meil piirata teatavaid riske kõikides raviks mõeldud organite kasutamise etappides - alates elundi annetamisest kuni siirdamiseni. Sellega nähakse ette asjaomaste pädevate asutuste määramine, et tagada muu hulgas elundite kvaliteet ja ohutus, kuid ka doonorite ja retsipientide kaitse.
Teiseks on meil olemas ka tegevuskava, mis aitab tugevdada liikmesriikide koostööd ja millel on kolm eesmärki: esiteks, parandada elundite kättesaadavust, teiseks, hõlbustada juurdepääsu siirdamissüsteemile ja tõhustada seda ning kolmandaks, parandada kvaliteeti ja suurendada ohutust.
Head kolleegid! Need kaks algatust annavadki meile ühtse Euroopa Liidu raamistiku, mis ühendab endas nii parima ühisosa kui ka paremiku korralduslikest ja hoolekandealastest headest tavadest, mis on liikmesriikides kõnealuses valdkonnas välja kujunenud. Teisisõnu on see raamistik, mis põhineb kvaliteedil, ohutusel ja uuendusmeelsusel.
Selleks tuleb luua Euroopa annetamis- ja siirdamismudel, mille aluseks on meie kõigi ühised väärtused - solidaarsus, õiglus ja sidusus, mis on Euroopa Liidu identiteedi sümbolid. See aitab meil saavutada elundidoonorluses sõltumatuse ja laseb seega võidelda turismiga elundisiirdamise eesmärgil.
Kindlasti nõustute minuga, et selle direktiivi jõustumine ja Euroopa Parlamendi toetus tegevuskavale hoogustavad juba iseenesest elundite vahetamist liikmesriikide vahel ja edendavad doonorlust.
Esiteks rajame me ELi raamistiku, et tagada eurooplastele võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele, eelkõige siirdamisprotseduuridele. Teiseks toob selline tõhusam ELi raamistik otsest kasu patsientidele, kellel on oma eripära tõttu väiksem võimalus leida oma vajadustele vastav elund. Selle tulemusel väheneb selliste elundite arv, mis lähevad raisku seetõttu, et mingis geograafilises piirkonnas puudub sobiv retsipient.
Kallid kolleegid! Enne kui ma lõpetan, soovib eesistujariik Hispaania tänada eesistujariike Tšehhit ja Rootsit töö eest, mida nad tegid 2009. aastal läbirääkimisi alustades. Tänu liikmesriikide ja komisjoni koostööle sündisid suured edusammud.
Eesistujariik Hispaania tahab tänada raske töö eest ka parlamenti, eriti raportööre Miroslav Mikolášikut ja Andrés Perelló Rodríguezt vaeva eest, mida nad nägid vajaliku kokkuleppe ja üksmeele saavutamiseks.
Me vajame kõikide olemasolevate ELi institutsioonide koostööd, et jõuda kokkuleppele, tänu millele saaksime sisse seada üleeuroopalise teenuse, mis annaks ühelt poolt 500 miljonile inimesele parimad kvaliteedi- ja ohutustagatised ning teiselt poolt võrdsustaks võimaluse saada ravi, millest sõltub igal aastal nii palju inimelusid, ja suurendada meie ühiskonna solidaarsust. Väärtustagem rohkem seda, mida Euroopa Liit peab praegu oluliseks.
John Dalli
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Euroopas on elundisiirdamise ootel 56 000 inimest, neist paljude jaoks on edukas siirdamine elu ja surma küsimus. Me oleme täna siin selleks, et tagada hea kvaliteediga ja ohutu elundisiirdamine kogu Euroopas. Seda küsimust käsitlevad ka kõnealune tegevuskava ja komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv. Ma tahaksin tänada raportööri doktor Mikolášikut ja variraportööre suurepärase töö eest elundite kvaliteeti ja ohutust käsitleva direktiiviga. Samuti sooviksin tänada Andrés Perelló Rodríguezt toetava algatusraporti eest, mis puudutas elundidoonorluse ja -siirdamise tegevuskava.
Lubage mul meelde tuletada, et nende kahe algatuse eesmärk on parandada siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteeti ja ohutust, suurendada elundite kättesaadavust ja siirdamissüsteemi tõhusust ning hõlbustada juurdepääsu kõnealusele süsteemile. Ettepanekus võtta vastu direktiiv sätestatakse kvaliteedi- ja ohutusnõuete jaoks õigusraamistik ning tegevuskavas keskendutakse elundite kättesaadavuse ja siirdamissüsteemi tõhususe suurendamisele.
Nimetatud kuueaastases tegevuskavas sätestatakse kümme esmatähtsat meedet, millega tugevdada ühistegevuse ja heade tavade jagamise abil liikmesriikide koostööd. Märkasin Euroopa Parlamendi soovi lisada tegevuskavva toimingud, mis ei ole sätestatud direktiivis Lissaboni lepingu artikli 168 alusel õiguslike kohustustena ja mis on seotud eelkõige elundite jaotamise kriteeriumitega, võimalike doonorite soovide üles märkimisega ja meditsiinilise praktikaga. Komisjon on nõus toetama liikmesriike nende tähtsate küsimuste edastamisel Euroopa Parlamendile.
Seoses kõnealuse direktiiviga on mul väga hea meel, et me hakkame pärast Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu kiireid ja sisukaid läbirääkimisi jõudma kokkuleppele esimese lugemise järel. Usun, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on see esimene kokkulepe, milleni jõutakse esimesel lugemisel.
Olen veendunud, et see dokument ja need muudatusettepanekud sisaldavad doktor Mikolášiku raportis kirja pandud Euroopa Parlamendi põhimuresid. Lubage mul teha mõned tähelepanekud.
Ma toetan kindlalt vabatahtliku ja tasuta annetamise põhimõtet, mis on elundite kvaliteedi ja ohutuse tagamisel ülioluline. Samuti kiidan heaks vajaduse selgitada, et mittetasustamise põhimõte ei välista elusdoonoritele hüvitise maksmist tingimusel, et kõnealune hüvitamine piirdub rangelt elundi annetamise kulude katmisega ja sellest tingitud sissetuleku vähenemise korvamisega. Ma jagan täielikult Euroopa Parlamendi muret elundikaubanduse pärast. Ettepaneku kohaldamisala piirdub siiski kvaliteedi ja ohutusega, nagu on kindlaks määratud lepingu artiklis rahvatervise kohta. Seoses sellega tunnen ma heameelt dokumendi üle, milles öeldakse, et see direktiiv aitab kaudselt kaasa elundikaubanduse vastu võitlemisele. Selleks nähakse direktiivis näiteks ette siirdamiskeskustele lubade väljastamine, hanketingimuste kehtestamine ja elundite jälgimissüsteemide loomine.
Samuti mõistan ma Euroopa Parlamendi muret elundite jaotamise läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja teaduslike kriteeriumide pärast. Kuigi see küsimus jääb väljapoole ELi vastutusala, võin ma anda nõusoleku selle kohta, et kõnealune põhimõte lisatakse põhjendustesse. Samuti rõõmustab mind esitatud dokumendis nimetatud tõsiasi, et enamikus liikmesriikides tehakse surmajärgsete annetuste kõrval ka elusannetusi. Elusannetused suurendavad võimalike elundite arvu. Mul on hea meel dokumendi üle, kus pingutatakse rohkem elusdoonorite kaitsmise nimel, et tagada siiratavate elundite kvaliteet ja ohutus.
Kui minna edasi nõusolekusüsteemide ja surmatunnistuste sätetega, siis need küsimused on reguleeritud liikmeriikide õigusaktidega. Kompromissina võiks komisjon siiski nõustuda esitatud lisaselgitustega. Nimetan ka Euroopa Parlamendi soovi lisada tegevuskavva toimingud, mida ei ole kõnealuse direktiiviga võimalik reguleerida ja mis on seotud eelkõige elundite jaotamise kriteeriumidega, võimalike doonorite soovide üles märkimisega ja meditsiinilise praktikaga. Komisjon on nõus toetama liikmesriike kõnealuste küsimustega tegelemisel.
Lubage mul rääkida veel ühest probleemist. Seaduse vastuvõtmine on esimene samm, veel tähtsam on aga seaduse rakendamine. Seepärast nõuab komisjon liikmesriikidelt vastavustabeleid, teisisõnu teavet selle kohta, kuidas nad võtavad direktiivid oma riikide õigusesse üle. Euroopa Parlament on seda alati toetanud. Mul on kahju, et esimest korda ei ole parlament nõus sellega, et direktiiv sisaldaks liikmesriikide kohustust anda direktiivide ülevõtmise kohta aru.
Mitu muudatusettepanekut käsitleb Lissaboni lepingu komiteemenetluse sätteid. Ma tunnen heameelt komisjonile antud võimaluse üle võtta sellega seoses selgelt määratletud juhtudel kiirmenetluse korras vastu delegeeritud aktid. Annan teada, et Euroopa Komisjon kohustub andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule täielikku teavet võimalusest võtta delegeeritud akt vastu kiirmenetluse korras. Kohe, kui komisjoni teenistused näevad ette, et delegeeritud akt võidakse vastu võtta kiirmenetluse korras, hoiatavad nad sellest Euroopa Parlamendi ja nõukogu sekretariaate.
Samuti teatan komisjoni nimel, et käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta institutsioonide edaspidiseid seisukohti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise või selliseid sätteid sisaldavate üksikute õigusaktide rakendamise suhtes.
Lubage mul lõpetuseks öelda, et komisjon on valmis kompromisspaketti toetama.
Cecilia Wikström
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (SV) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt soovin tänada Miroslav Mikolášikut suurepärase ja edasiviiva koostöö eest selle tähtsa raporti kallal.
Inimelundite annetamise ja siirdamise valdkonnas on palju probleeme. Me oleme võtnud endale vastutuse ja peame vastama nende paljude ootenimekirjas olevate inimeste ootustele, kes elavad päevast päeva teadmatuses, oodates uut elu, mille uus elund võib neile anda. Ei ole selgemat piiri elu ja surma vahel kui sellises olukorras.
Euroopa Parlamendi ülesannete hulka kuulub ka otsusekindel võitlus põlastusväärse elundikaubanduse vastu. Me täidame ka seda ülesannet. Kui sätestame selged eetika- ja ohutuseeskirjad, saame paremini tagada inimeste endastmõistetava õiguse oma kehale, nende väärikuse ja vaba tahte. Mul on hea meel, et õiguskomisjoni esitatud vaateid on arvesse võetud.
Meie ühisest eesmärgist annab kõige parema pildi just selline inimeste elude kaitsmine meie liikmesriikides. Selles raportis maalitakse see pilt eriti erksate värvidega.
Eva Lichtenberger
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Jah, on tõsi, et tegemist on elu ja surma küsimusega. See on ka põhjus, miks on see arutelu üsna emotsionaalne.
Euroopa eri riikides on täiesti lahknevad elundite siirdamise süsteemid ja põhimõtted, kuidas inimesed oma nõusolekut või mittenõusolekut väljendavad ning kas tohib kasutada inimese enda elundeid või võivad ka perekonnaliikmed anda elundi siirdamiseks nõusoleku. Tulevikus peaksid väga rangete süsteemidega riigid tutvuma siinse raporti alusel põhjalikult teiste riikide näidetega, et leida neist positiivseid jooni. Tõsiasi, et nii palju inimesi ootab siirdamist, annab meile märku, et me mitte üksnes ei pea looma rohkem võimalusi ja lihtsustama siirdamise kättesaadavust, vaid tagama ka kvaliteedi, ohutuse ja ligipääsetavuse. See pakuks ühtlasi olulist vahendit võitluseks elundikaubandusega - tõeliselt nurjatu tegevusega - ja võimaldaks korraldada paremini elusdoonoritelt saadud elundite siirdamisi.
Peter Liese
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, head kolleegid! Hispaania on Euroopa meister jalgpallis. Enamik inimesi teab seda ja see on tore. Kuid see pole pooltki nii tähtis kui teadmine, et hispaanlased on Euroopa meistrid ka elundite siirdamises.
Hispaania mudeli võti on haiglate korraldus - see peaks meile kõigile üsna selge olema. Teistes Euroopa riikides kaotatakse - mis on kahetsusväärne - elundeid üldjuhul mitte seepärast, et pereliikmed ei anna nõusolekut või et ohvril puudub elundite annetamise kaart või et ohver on kinnitanud oma soovi mitte enda elundeid annetada, vaid lihtsalt seetõttu, et arstidel pole selle küsimusega tegelemiseks piisavalt aega.
Hispaanias on see korraldatud palju paremini siirdamist koordineerivate isikute abil. Kõikjal, kus seda süsteemi rakendatakse, saab päästa rohkem inimesi, rohkem inimesi saab elada tervena, ilma dialüüsi ja muude raskete läbielamisteta. Seepärast peame selle Perelló raporti punkti liikmesriikidele tungivalt südamele panema.
See direktiiv käsitleb eelkõige kvaliteeti ja ohutust, kuid ühtlasi mõju elundit ootavatele inimestele. Selle taga on asjaolu, et praegu jääb liikmesriigis annetatud elund kasutamata, kui sellele ei leita piisavalt kiiresti sobivat retsipienti. Kui meil on ühtsed kvaliteedi- ja ohutusstandardid, saame parandada piiriülest elundite vahetust ja aidata sellega inimesi. Seetõttu on ka see üks oluline punkt.
Üks teine kõnealuse direktiivi väga tähtis punkt on võitlus elundikaubandusega. See on teema, mida me ei tohi lihtsalt eirata. Selleks olen ma koos mõnede kolleegidega kutsunud homseks meile kõnelema eksperdi, kes on uurinud elundikaubandust ja Hiinas toimuvat inimeste tahtlikku tapmist siirdatavate elundite saamiseks. Tahaksin, et ka minu kolleegid hakkaksid selle teema vastu huvi tundma.
Me oleme edastanud kõnesoleva direktiivi ja tegevuskavaga selge signaali. Vabatahtlik ja tasuta annetamine on sätestatud õiguslikult siduval viisil ja ma soovin tänada kõiki, kes on aidanud meil neid eesmärke saavutada.
Karin Kadenbach
Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, kallid kolleegid! Ka mina nõustun eelkõnelejatega ja alustan sõnadega "elu on ilus”. Seda lauset kuulen ma ikka ja jälle oma endiselt kolleegilt, asekuberner Ernst Högerilt, kes põdes puugihammustuse tagajärjel rasket südamehaigust, kuid kellel õnnestus saada 2004. aasta detsembris sobiv asendussüda. Ernst Höger on täie tervise juures, ta liigub meie seas ringi, tulvil elurõõmu ja teotahet, ning ütleb meile, et elu on ilus.
Oleme täna juba numbreid kuulnud: 55 000-60 000 eurooplast ootab võimalust, et öelda meile tulevikus nagu Ernst Höger, et elu on ilus. Iga päev kaotame neist kaksteist, sest meie süsteemid pole lihtsalt suutnud areneda nii kaugele, et me saaksime anda ühes kohas üle olevad elundid inimestele, kes asuvad mõnes teises kohas ja vajavad neid. Meie ülesanne on see võimalus ellu rakendada. Ma leian, et kõnesolev tegevuskava on väga tähtis. Me peame tagama elundidoonorluse ja -siirdamise ohutuse, me peame kindlustama elusdoonoritele, keda me vajame sama palju - mõeldes kasvõi dialüüsi vajavate patsientide hulgale -, parimad meditsiinistandardid, ning me peame võitlema tulihingeliselt elundikaubanduse vastu. Teisisõnu on ülioluline, et elundite annetamine oleks vabatahtlik ja tasuta.
Me peame tagama doonorite nõusoleku. Peame arendama Euroopa süsteeme viisil, mis võimaldaks meil kaotada annetuste arvu vahelise hiiglasliku lõhe, mis algab hetkel paljudes liikmesriikides ühest annetusest miljoni elaniku kohta ja ulatub Hispaanias, meie Euroopa meistrite juures, ligi neljakümne annetuseni miljoni elaniku kohta. Me peaksime seadma koos riiklike tervishoiusüsteemidega eesmärgiks viia kõnealused tegevuskavad võimalikult ruttu ellu ja tagada ranged standardid, et ka need 55 000, kes on praegu ootenimekirjas, saaksid öelda, et elu on ilus.
Frédérique Ries
Lugupeetud juhataja! Homme võetakse loodetavasti vastu elundidoonorluse ja -siirdamise direktiiv, mis on ülioluline. Euroopas on umbes 60 000 südant, kopsu, maksa või neeru ootavat patsienti, kes on igatsenud selle seaduse järele aastaid. Neist kaksteist sureb iga päev, sest nad on pidanud liiga kaua ootama.
Nagu eelkõnelejadki, soovin ma pöörata tähelepanu suurepärastele tulemustele, mille saavutamine ei oleks olnud võimalik ilma meie raportööride Andrés Perelló Rodrígueze ja Miroslav Mikolášiku, variraportööride - kelle hulka kuulun ka mina - ja eesistujariigi Hispaania koostööta. Tahaksin kasutada võimalust kiita doktor Matesanzi, kes oli meile meie Madridi külaskäigul suurepärane teejuht.
Ärgem kaldugem siinkohal eesmärgist kõrvale. Kõige tähtsam on kahtlemata suurendada Euroopas annetatavate elundite arvu ja parandada sel eesmärgil ühtlasi eurooplaste teadlikkust elundidoonorluse kohta. Lahknevused, mis on üsna hirmutavad, kõnelevad iseenda eest: Hispaanias on 34, minu riigis Belgias 27 ja Rumeenias vaid üks surnud doonor miljoni elaniku kohta. Seepärast peame rahvast elundidoonorluse küsimuses harima, võimaldama võimalikele doonoritele juurdepääsu teabele, lõhkuma maha haldustõkked, mis on ülioluline, ning looma kõigis kahekümne seitsmes liikmesriigis ametiasutuse, kes vastutab elundite kvaliteedi ja ohutuse kontrollimise eest alates elundi võtmisest doonorilt kuni selle siirdamiseni. Samuti peame me mõistagi - nagu juba öeldud - innustama liikmesriike järgima korralduslikes küsimustes parimaid eeskujusid, mida võib leida näiteks Hispaaniast, kelle edusammud on seotud teatava varajase hoiatamise süsteemiga. See süsteem seisneb pidevas etteteatamises kogu ahela jooksul alates doonori surmast kuni siirdamiseni.
Meie direktiivi kompromiss, kuulus muudatusettepanek 106, mis võtab kokku kõik meie püüdlused, saadab patsientidele õige sõnumi, lootuse sõnumi. Selles muudatusettepanekus lubatakse - ja selle üle läks vaidlus teinekord väga teravaks - kasutada eriti pakilistel juhtudel võimaluse korral elundit, mis ei ole just sobivaim, soodustades enamasti elusdoonoritelt saadud elundite kasutamist. Pean selle all silmas peamiselt neeru- või maksadoonorlust, mis on vajalik, mis areneb kiiresti, mida soosivad arstid ja spetsialistid ning mis moodustab praegu keskmiselt ikka veel üksnes 5% kõikidest siirdamistest.
Tegutseda paremini ja teha rohkem koostööd - see on Andrés Perelló Rodrígueze juhendatud tegevuskava põhiprintsiip. Üks sedalaadi näide on minu ettepanek, mis puudutab veebikandeid liikmesriigi või Euroopa doonorite registrisse ja mille mõte on lisada isiku ID-kaardile või juhiloale märge, mis võimaldab identifitseerida isikut doonorina ja kiirendada asjade käiku, kui see peaks vajalik olema.
Kokkuvõtteks tahan öelda, et me oleme teinud suurepärast tööd ning oleme pidanud lootust paremaks kui keelde.
Satu Hassi
Austatud juhataja, kallid kolleegid! Suur tänu raportööridele Mikolášikule ja Perelló Rodríguezele tõesti suurepärase töö eest. Läbirääkimistel puudutas raskeim küsimus elusdoonoreid. Ühelt poolt on meil pikad nimekirjad patsientidest, kes ootavad neeru siirdamist, ja teiselt poolt on vajadus kaitsta elusdoonoreid ning takistada ebaseaduslikku elundikaubandust ja sellega seonduvat vaeste inimeste äärmuslikku ärakasutamist.
Me ei saavutanud nii häid tulemusi, kui meie, rohelised, oleksime soovinud. Kui elusdoonoriteks võivad peale pereliikmete ja lähisugulaste olla ka teised inimesed, oleks doonorite inimõiguste poolest turvalisim lahendus see, kui nõuda liikmesriikidelt elundikaubanduse takistamiseks rangeid riiklike süsteeme. Kuigi õigusakti tekst, mille kohta läbirääkimisi peeti, oli oma eesmärkides mõnevõrra leebem, loodan, et kõik ELi riigid võtavad rangeid meetmeid, et ebaseaduslikku elundikaubandust välja juurida. Euroopa Nõukogu andmetel on 5-10% siiratud neerudest pärit ebaseaduslikust elundikaubandusest ja see tähendab tuhandet ohvrit aastas. Vabatahtlikud annetused, mille eest ei maksta tasu, on kõige ohutum ka retsipientidele.
Selline elundikaubandus ei saaks toimida, kui ei oleks vahendajaid ega nõudlust. On olnud õõvastav lugeda aruandeid selle kohta, kuidas ostetakse elundeid vaestest piirkondadest nagu Aafrika, Aasia ja isegi Ida-Euroopa. Kõige šokeerivamad on olnud raportid, mis kirjeldavad lausa inimeste tapmist. Näiteks on Austraalia elundisiirdamiskirurgid mõistnud hukka Hiina tava tappa vange nende elundite pärast. Peame siin Euroopas tegema kõik, et vältida sellise kriminaalse turu tekkimist.
Marisa Matias
Lugupeetud juhataja, volinik, minister! Siirdamiseks ettenähtud elundite vähesus on raskesti lahendatav küsimus. Sellele on korduvalt viidatud ja see on suur probleem, mis tekitab küsimusi nii rahvatervise vallas kui ka teistel sellega seotud teemadel, näiteks halli turu ja elundikaubanduse tugevnemise küsimuses, mis ei ole mingil juhul kasulik ei meie tervishoiusüsteemidele ega meie kodanikele. Seetõttu peame sedalaadi kuritegevusega võitlema ja üks viis selleks näib teistest tähtsam ja asjakohasem - s.o võitlus sellise õigusaktide ja ettepanekute kaudu, mida me ka täna siin arutame. Seepärast tahan keskenduda üliolulisele küsimusele, mille kõnealused kaks ettepanekut on tõstatanud.
Süsteem, mida me oleme senini kasutanud, on tohutult ebavõrdne, sest selles puuduvad nende kahe ettepaneku nõuded. Ebavõrdsus liikmesriikide vahel, ebavõrdsus olemasolevate süsteemide vahel, ebavõrdsus elundite kättesaadavuses, ebavõrdsus kodanike vahel - leian, et me ei või enam seda ebavõrdust taluda. Seepärast tuleb seda ebavõrdsust veelgi vähendada ja siinsetes ettepanekutes püütakse seda teha. Siiski arvan, et selle probleemi lahendab üleeuroopaline süsteem, mis säilitab osa mõnede riikide eripärast, et nad ei peaks kohaldama piiravamat süsteemi. Raportööride Mikolášiku ja Perelló Rodrígueze tehtud töö on ülitähtis ja aitab meie probleeme lahendada.
Me oleme õigel teel, kui me räägime ettepanekutest, mis põhinevad sellistel märksõnadel nagu annetamine, vabatahtlikkus, tänulikkus, konfidentsiaalsus, andmekaitse, jälgitavus, liikmesriikide koostöö ja aruandekohustus. Viimati nimetatu puhul pean tähtsaks, et Euroopa Parlament tunneks huvi ka patsiendi paranemise, mitte üksnes annetamisprotsessi vastu.
Pean siiski mainima, et seoses elusdoonoritelt pärit annetustega on mul hea meel, et kätketud on ka õiguste suurendamist. Kõikide õiguste ja kõikide tingimuste tagamine on endastmõistetav, ent väga oluline on väljumine tavapärasest kitsast perekonnaringist, sest vastasel juhul tekiks muud liiki ebavõrdsus. Seetõttu tundub mulle, et annetuste kui siirdamise põhiallika soodustamine ning andmekaitse ja patsientide turvalisus pakub meile enam kui küll põhjust siin täna hommikul koos olla ja anda oma poolthääl kõnealusele kahele ettepanekule, mis on Euroopa Liidu jaoks erakordselt tähtsad.
Anna Rosbach
fraktsiooni EFD nimel. - (DA) Lugupeetud juhataja! Loodan, et keegi siinviibijatest ei pea seda direktiivi kunagi kasutama. Kakskümmend seitse Euroopa Liidu riiki tähendab kahtekümmend seitset eeskirjadekogumit, lisaks väljastpoolt ELi ebaseaduslikult sisenenud inimesed, kes on vaesuse tõttu nõus annetama oma neeru väga väikese summa eest. Viimastel aastatel oleme kahjuks kohanud arvukaid näiteid vusserdistest, mis on teinud kahju nii patsientidele kui ka doonoritele. Seetõttu vajame koordineerimist Euroopa Liidu tasandil ja peame loomulikult tagama, et nii retsipient kui ka doonor saaksid parimat võimalikku ravi. Mõnes ELi liikmesriigis sünnitakse doonoriks, samas kui enamikus riikides tuleb elundi annetamiseks teha ise teadlik otsus. Seega oleme olukorras, kus meil on 27 kohustuslikku reeglistikku ja kindlustusskeemi, mis ei edenda koostöövõimalusi just eriti.
Meil on tegemist ülimalt keerulise teemaga, sest me peame samal ajal tagama, et elundite kvaliteet oleks esmatähtis. Juba ainuüksi tervislikel põhjustel on oluline, et me võtaksime ebaseadusliku doonorluse teema üles, sest sageli me doonorit ei tunne ega tea seepärast ka tema tervislikku seisundit. Oleks väga kahetsusväärne, kui me satuksime neerude, südamete ja muude elundite otsa, mis on pärit doonoritelt, kes põevad nakkushaigusi, leukeemiat või midagi veelgi hullemat. Seepärast peame elundeid enne nende kasutamist sõeluma. Me peame olema kindlad, et operatsioon toimub ohutult, s.t selle eest vastutav personal peab olema oma valdkonnas hea väljaõppega ja operatsiooni tegemist tuleb jälgida kõige kõrgemal tasemel.
Pilar Ayuso
(ES) Austatud juhataja, volinik, minister! Kõigepealt soovin esile tõsta seda tööd, mida on teinud raportöörid Mikolášik ja Perelló, et saavutada Euroopa Liidu siirdamispoliitika vallas võimalikult hea kompromiss.
Ma sooviksin samuti tuua esile eesistujariigi Hispaania, doktor Matesanzi ja Hispaania riikliku siirdamisorganisatsiooni kolleegiumi kaastööd, sest Hispaania, kus tehakse miljoni elaniku kohta 34,4 siirdamist, on hetkel elundidoonorluse valdkonnas maailmas teenäitaja. Selle taga on korraldusliku külje pidev parandamine ja meetmed, mis suurendavad elanike teadlikkust elundidoonorluse kohta.
Me peame suurendama annetuste arvu, tagama siirdamiste tegemise samade kvaliteedistandardite alusel ja edendama ka kõikide liikmesriikide koostööd. See tuleb meil saavutada terves Euroopa Liidus.
Et võidelda elundite vähesusest tingitud elundikaubandusega, peame ühtlasi tagama, et iga annetus on vabatahtlik ja tasuta, välja arvatud volinik Dalli loetletud erandite puhul. Tegevuskava saab sellele kaasa aidata, leevendades elundite nappust ja suurendades siirdamisprotseduuride kättesaadavust.
Elusdoonorite jaoks saavutatud lahendus on väga tähtis, sest me ei tohi unustada, et elusdoonoritelt saadud elundite siirdamine on täiendav võimalus ja see on osutunud tõhusaks isegi juhul, kui doonori ja retsipiendi vahel puudub geneetiline side.
Gilles Pargneaux
(FR) Proua juhataja, volinik! Meie eesmärk on toetada ja koordineerida elundidoonorlust ning teostada selle üle järelevalvet. Meie siinolek ongi äärmiselt oluline just seetõttu, et saaks võimalikuks elundidoonorluse ja -siirde areng Euroopas.
Praegu on Euroopas elundi siirdamise ootel 60 000 eurooplast. Meie andmetel sureb igal aastal elundisiirde ootuses 12 inimest, sest kuigi 81% eurooplastest soovivad elundidoonori kaarti, on see olemas neist vaid 12%-l. Seega on küsimus esiteks tegevuse harmoneerimises Hispaania kui 27 liikmesriigi staarõpilase näite varal. Elundidoonorluse määrad varieeruvad riigiti märgatavalt. Seega on küsimus ühtlustamises.
Nagu te, volinik, varem märkisite, on üks eesmärk luua ka Euroopa elundidoonorite võrgustik, mis võimaldaks meil paremini rahuldada Euroopa kodanike vajadusi.
Ühtlasi on see liikmeriikidevahelise koostöö parandamise küsimus. Me peame suutma luua riiklikud ametkonnad, kes vastutavad elundite kvaliteedi ja ohutuse eest alates elundi eemaldamisest kuni siirdamiseni. Näiteks Prantsusmaal maksa siirdamist ootav inimene võib nii saada sobiva elundi Saksamaalt või Itaaliast teadmises, et kogu Euroopas rakendatakse ühtseid miinimumstandardeid.
Ja nagu öeldud, on küsimus ka veendumuses, et vaba ja vabatahtlik elundidoonorlus on tõhus relv elunditega kaubitsemise ja elunditurismi vastu ning see peatab rikaste patsientide voolu välisriikidesse, näiteks Hiina, siirikelundite järele.
Lõpetuseks tervitan tegevuskava, mis on suunatud siirikelundite arendamisele Euroopas, mille üle me ka täna hääletame, ning väljendan suurt rahulolu raportööride tegevuse üle, iseäranis härra Perello Rodriguezi raporti üle.
Miroslav Ouzký
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Esmalt soovin väljendada hämmeldust selle üle, et minu töörühma esindajat katkestati töörühma nimel peetud kõne sissejuhatavas osas. See oli selgelt mingi eksitus.
Oma kõnes soovin kiita mõlema raportööri tööd, mida ma pean väga väärtuslikuks. Kui üldse saab rääkida tõeliselt euroopalikust tervishoiu- ja rahvatervise valdkonnast, siis on see kahtlemata siirikelundite valdkond. See standard on loogiline ja väga tervitatav samm. Samuti soovin ma kiita raportööre selle eest, et nad jätsid kõrvale eetilise külje, mis mõistagi jääb liikmesriikide pädevusse. Nagu on siin juba varem öeldud, on olemas ka teine lähenemisviis ning minu enda riigis näiteks rakendame me eelnevalt mainitud eeldatava nõusoleku põhimõtet. Mõnes riigis on nõutud otsene nõusolek.
Minu arvates on see nurgakivi, mis võib täiustada ja laiendada olemasolevat Intertransplanti süsteemi, ja kui siin öeldi, et tegemist on selgelt esimese standardiga, mille võib pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist esimesel lugemisel vastu võtta, siis on mul selle üle hea meel. Siiski olen ma veel rohkem rahul sellega, et tegemist on Euroopale eriomase teemaga. Ma hindan seda kõrgelt.
Juhataja
Mis puutub kõnelejate nimekirja, siis selle juhtumi põhjusi uuritakse.
Oreste Rossi
(IT) Proua juhataja, daamid ja härrad! Elundite saadavuse suurendamine, nende kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamine ning avalikkuse teavitamine elundidoonorlusega seonduvast - need on Euroopa parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nõuded, et lühendada siirikelundite ootejärjekordi.
Seetõttu tuleb meil edendada biotehnoloogiaalaseid uurimusi ja organiringlust Euroopa Liidus. Samuti tuleb meil sisse seada Euroopa doonorikaart, ennetada elunditurismi ning võidelda jõulisemalt elunditega kauplemise vastu karmimate karistuste kehtestamisega. Et vältida ebaseaduslikku tegevust, tuleb siirikelundite võtmist elusdoonoritelt käsitleda viimase võimalusena, kui puuduvad teised võimalused, nagu näiteks surmajärgne doonorlus. Elusdoonor ei või saada mingit hüvitist, välja arvatud operatsioonijärgse ebamugavuse eest hüvitise maksmine, mis reguleeritakse riiklikul tasandil.
Liikmesriigid peavad ka kehtestama ranged õigusreeglid siirikelundite ja mitteveresugulastest elavate doonorite kohta, et muuta süsteem läbipaistvaks ja välistada elundite ebaseaduslik müük või sunniviisiline doonorlus. Liikmesriigid peavad ka tagama elusdoonorite sotsiaalkulude hüvitamise ning kaitsma neid ebavõrdse kohtlemise vastu, eelkõige kindlustussüsteemis.
Parlament rõhutab siiski, et siirikelundite võtmist elusdoonoritelt tuleb pidada surmajärgse doonorluse kõrval teisejärguliseks. Elundidoonorlus peab jääma rangelt mittekaubanduslikuks. Selleks tuleb toetada meetmeid, mis on mõeldud doonorite kaitseks, ning tuleb tagada, et elundidoonorlus toimub vabatahtlikult altruistlikel kaalutlustel.
Juhataja
Härra Ouzký! Suur tänu veel kord, et juhtisite eksitusele tähelepanu. Me uurisime asja. Probleemi põhjustas arvutisüsteem. Teid kantakse protokolli oma töörühma eest kõnelejana. Ma loodan, et sellega on asi lahendatud. Täname, et selle ära märkisite.
Elisabetta Gardini
(IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, volinik! Täna me arutame siirikelundite probleemi, mis on kahtalamata üks kõige suurem edusamm tervishoiu valdkonnas. Kuid sellega kaasneb ka terve rida uusi probleeme, mis seonduvad doonorite ja patsientide õigustega, mida tuleb vaadelda nii eetilisest, sotsiaalsest, õiguslikust kui ka majanduslikust küljest.
Küsimus on voorusliku tee leidmises, mis üritab leida tasakaalu elundite nõudluse ja pakkumise vahel, kahjustamata seejuures vaba ja vabatahtliku doonorluse põhimõtet. Eesmärk peab olema igasuguse kaubanduslikkuse ja elunditega kauplemise vältimine, siirikorganite kvaliteedi ja ohutuse tagamine ning meetmete rakendamine konfidentsiaalsuse ja elundite teekonna jälgitavuse tagamiseks. On ütlematagi selge, et piiriülese elundivahetuse ja liikmesriikides kasutusel olevate süsteemide erinevuse tõttu on need eesmärgid saavutatavad üksnes kooskõlastatud tegevuse ja koostöö kaudu.
Seetõttu ma leian, et on äärmiselt oluline luua üleeuroopaline andmebaas ja kehtestada ühtsed kvaliteedi- ja ohutusstandardid. Samas tuleb meil vältida mõttetult jäikade reeglite kehtestamist või liigse bürokraatia sisseseadmist, mis seab ohtu praegu hästi ja tõhusalt toimiva korra. See mitte üksnes ei takista meil eesmärkide saavutamist ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Kristian Vigenin
(BG) Proua president, volinik, daamid ja härrad! Me arutame teemat, mis iseenesest puudutab muude Euroopa Liidu tervishoiu jaoks oluliste teemadega võrreldes väga väikest hulka inimesi. Teisalt äratab teema kõrgendatud huvi kahel põhjusel. Esiteks, siirikelundeid peetakse tänapäeva meditsiini tippsaavutuseks. Teiseks, igapäevaelus on kõik kodanikud potentsiaalsed doonorid, mis tekitab palju küsimusi.
Lisaks sellele soovin rõhutada, et inimelu on hindamatu väärtusega ning elu päästmiseks tuleb teha kõik võimalik. Statistika järgi erineb olukord liikmesriigiti märkimisväärselt. Mõnes riigis on kogu ahel hästi struktureeritud, samal ajal kui mõnes teises riigis on tervishoiusüsteemid väga suurtes raskustes ja siirikelundeid peetakse "eksootiliseks ravimiks”. Neis riikides on siirikelundeid vajavad patsiendid sunnitud lootma elunditurismile, olles vägagi teadlikud sellega seotud kõrgest riskist ja sellest, et nad rikuvad seadust ning eetilisi tõekspidamisi, kuna nende elu päästetakse teise, vägivaldselt võetud või hävitatud elu arvel.
Oluline on ära hoida elundidoonorluse äristumine ning tagada, et organite annetamine elavate doonorite poolt oleks vabatahtlik. Samuti on oluline tagada elavatele doonoritele vajaliku abi andmine ja saamata jäänud tulu hüvitamine. Eriti oluline on luua läbipaistev süsteem elundite teekonna jälgimiseks Euroopa Liidus, sealhulgas ka pärast siirdamist.
Ma usun, et ettepandud direktiiv parandab siirdamist vajavatele Euroopa kodanikele siirikelundite kättesaadavust, suurendab usaldust doonorsüsteemide vastu ja soodustab heade kogemuste vahetamist riikide vahel.
Marina Yannakoudakis
Proua juhataja! Me kõik toetame direktiive, mis aitavad päästa elusid. Ma soovin tänada raportööri tehtud töö eest, mis näib esmapilgul lihtne, kuid on tegelikult keeruline.
Surmajärgse elundiannetuse vallas on delikaatseid teemasid, nagu eetika, surnu perekonna õigused, küsimus sellest, kas doonorikaardid peaksid olema kohustuslikud, või miks mitte ka sellest, kas peaks olema Euroopa doonorikaart. Kõiki neid küsimusi tuleb käsitleda suure tähelepanuga, kuna puudub vale või õige käsitlus.
Kõige keerulisem on olnud elusdoonorite küsimus. On üks oluline punane joon, mida ei või ületada, ja see joon tagab, et elusdoonorid võivad oma elundeid annetada üksnes vabatahtlikult ja tasuta.
Direktiiv on saavutanud tasakaalu surmajärgselt annetatud elundite hea kvaliteedi tagamisel ning samal ajal tunnistab vajadust elusdoonorluse järele. Direktiivi tugevus seisneb äratundmises, et üksnes surmajärgsete annetustega ei ole võimalik rahuldada nõudlust siirikelundite järele ,ning sätestab sellest tulenevalt reeglid ja juhised, et tagada elusorganite korrektse annetamise ning elundidoonorite ja -saajate kaitse, samuti elundite tasuta ja vabatahtlik annetamine.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Horst Schnellhardt
(DE) Proua juhtaja, volinik, daamid ja härrad! Minu personali seas on inimene, kelle elu sõltus siirikorganist. Ma olen näinud, kui hea meel tal selle üle oli. Kuid ma nägin ka seda, kuidas ta ootas ja kuidas tema elukvaliteet oli halvenenud. Seetõttu on tähtis see direktiiv vastu võtta kohe. Igal aastal sureb Saksamaal endiselt tuhandeid patsiente põhjusel, et pole elundeid. Seetõttu on oluline see puudus kõrvaldada ja tagada kvaliteet. Sellel on ka suur sotsiaalne tähtsus.
Meil on Euroopas parimad võimalused olulise edasimineku saavutamiseks tänu siseturule ja Euroopa institutsioonidele. Kasutagem neid võimalusi! Mul on äärmiselt hea meel, et me oleme sätestanud direktiivis, et elundiannetused peavad olema vabatahtlikud ja tehtud tasuta, mis tagab inimväärikuse säilimise.
Mis puutub doonorite arvu vähenemisse, siis ma paluksin komisjonil (kes on end selles juba mitmel korral tõestanud) algatada arutelu ja teavitustöö Euroopas, et kindlustada Euroopa kodanike heakskiit. Ma ei arva, et meil tuleb eri süsteemid ühtlustada. Me vajame hoopis töö koordineerimist ning ma leian, et siirikelundite koorinaatori ameti loomine haiglates on oluline samm edasi.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
António Fernando Correia De Campos
Proua juhataja, proua Jiménez, volinik! Suutlikkus asendada haige inimelund teise inimese elundiga ja hoida ära selle äratõukamine on tänapäeva meditsiini üks suurimaid saavutusi. Euroopa riikide võrdlus toob esile erinevused. See näitab, et keskmised riigid (näiteks Portugal) peavad võrdlusele hästi vastu ning suuremad riigid (näiteks Hispaania) on praegu juhtpositsioonil elundidoonorluse korralduse ja hea tava kujundamise poolest.
On mõned põhimõtted ja tavad, mida tuleb kaitsta. Esiteks, mis tahes teaduslikult tõestatud teadmiste ja teabe levitamine, mis aitab kasvatada elusdoonorite arvu ning muudab elundite surmajärgse annetamise tavaks. Teiseks, ärilise doonorluse keelustamine nii liikmesriikides kui ka väljaspool, elunditurismi keelustamine ja elundite salakaubandusega võitlemine. Kolmandaks, elundite annetamise kui elundinappuse leevendamise viisi ennetav edendamine haiglates.
Lõpetuseks, proua juhataja, siirikelundite võrdse kättesaadavuse tagamine neile, kes neid vajavad ja kes vastavad elundi saamiseks kehtestatud ühtlustatud kliinilistele kriteeriumidele, järgides tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse põhimõtet kui sotsiaalse Euroopa paradigmat, mille üle me oleme uhked. Aitäh raportööridele tehtud töö eest!
James Nicholson
Proua juhataja! Esmalt sooviksin tänada mõlemat raportööri, kes on nende raportite nimel kõvasti tööd teinud ning saavutanud suurepärase tulemuse, mis sisaldab Euroopa jaoks teostatavat elundite annetamise ja siirdamise kava.
Me oleme arvudest teadlikud: igal aastal vajavad Euroopas elundi siirdamist tuhanded inimesed. Selle teadmise taustal on mul rõõm näha, et me teeme ühiseid pingutusi elundidoonorite registris olevate arvude kasvatamiseks, soosides eri registreerimisskeeme ning soodustades piiriülest koostööd, mis võimaldaks patsientidele neile sobivaimaid elundeid. Minu jaoks on võtmeküsimus teadlikkuse suurendamine ja ma usun, et need raportid aitavad seda saavutada.
Samuti on mul rõõm täheldada, et me oleme neis raportites esile toonud olulisimad põhimõtted, et elundite annetamine peab toimuma altruistlikel kaalutlustel, vabatahtlikult ja tasuta. See on oluline, kui me kutsume inimesi üles elundeid annetama ning peame tagama süsteemi kvaliteedi ja ohutuse tervikuna. Palju elusid on juba päästetud. Veel rohkem on võimalik päästa. Ma hindan seda raportit kõrgelt.
Theodoros Skylakakis
(EL) Proua juhtaja! Kõnealune direktiiv hakkab aastatega puudutama üha suuremal arvul inimesi seoses meditsiinitehnika ja geeniteaduse arenguga. Me ei ole suutelised täna ennustama siirikelundite arvu, mida kõnealune direktiiv tulevikus puudutama hakkab ja mis võib osutuda palju olulisemaks, kui me täna arvata oskame.
Seetõttu on äärmiselt hea, et tekst rajaneb sellistel kindlatel väärtustel nagu altruism ja vabatahtlik annetamine ning nõuab liikmesriikidelt eesmärgi saavutamiseks väga range korra kehtestamist. Siiski on täna meile hääletamiseks esitatud kompromissi üheks negatiivseks küljeks asjaolu, et kontrollimehhanismid on esialgse tekstiga võrreldes nõrgemad, öeldes, et elundeid siirdavate ja elundeid võimaldavate organisatsioonide suhtes tuleb rakendada kas kontrolli või "auditit”, samal ajal kui algne tekst sätestas nii kontrolli kui ka hindamise. See on praegu nõrk koht ning ma loodan ja usun, et mitte tõsine. Samas ma leian, et sellele on oluline tähelepanu juhtida, kuna läbipaistvus on siirikelundite puhul võtmeküsimus.
Zbigniew Ziobro
(PL) Proua juhataja! Elundite siirdamine ja transplantoloogia vajavad meie tugevat toetust ning prioriteetse teemana vajavad tervishoiuteenusena paremat organiseerimist ja koordineerimist. Samas on äärmiselt oluline kasvatada ühiskonna usaldust sellise meditsiinivaldkonna suhtes, eriti kui üha sagedamini saavad Euroopa avalikkusele teatavaks lubamatud juhtumid, muu hulgas teadmata päritolu elundite salakaubandus.
Poola peaprokurörina juhtisin ma uurimist, mille käigus tuli ilmsiks mitmeid elundite lubamatu hankimise juhte, sealhulgas arstidele antud altkäemaksu, mis motiveeris neid otsima teavet ajusurmas olevate doonorite kohta. Doonori kohta teabe hankimisega võivad arstid Poolas teenida enam kui ühe kuu palga.
Siirdamise küsimuses peab ühiskond saama olla kindel, et kõike tehakse seaduslikult, läbipaistvalt ja varjatud huvideta ning et selle ülla meditsiinilise protseduuri kattevarjus ei edendata muid huve kui inimelu päästmine. Usaldus on äärmiselt oluline.
Françoise Grossetête
(FR) Proua juhataja, minister, volinik! Tänane arutelu näitab selgelt, et tõendusmaterjal on alarmeeriv ning et eesmärgi täitmiseks tuleb tugevdada elundite piiriülest vahetamist selliselt, et oleks võimalik luua side doonorite ja elundisaajate vahel. Ka näitab see arutelu, et ootenimekirjade pikkust arvestades tähendab sellise tegevuse puudumine patsientidele väikest võimalust saada neile vajalikke elundeid.
Ühtsed siduvad kvaliteedi- ja ohutusstandardid annetatud elunditele 27 liikmesriigis tuleb ilmtingimata kehtestada, et parandada piiriülest koostööd ja kasvatada annetatavate elundite hulka. Just seepärast me ühtset Euroopa raamistikku selles küsimuses vajamegi.
Muidugi peame olema äärmiselt valvsad elundite salakaubanduse küsimuses. Maffialaadsete võrgustike ning elunditurismi vastu võitlemiseks tuleb kasutada kõiki abinõusid. Seejuures tuleb kanda hoolt selle eest, et elusdoonoreid ei takistataks elundite annetamisel, elundite annetamine peab olema nende vaba ja teadlik valik. Me peame tagama vaba annetamise põhimõtte ja vältima igasuguse surve avaldamist potentsiaalsetele doonoritele.
Seetõttu tuleb meil julgustada neid patsiente, kes soovivad vabatahtlikult annetada oma elundeid elu päästmiseks, kuna äratõukamise risk on selliste siirikelundite puhul oluliselt väiksem kui surnud doonorite elundite puhul.
Ka sooviksin ma hoiatada neid, kes eetilistel kaalutlustel soovivad vähendada elundite annetusi elusdoonoritelt Euroopas, väites, et sellega kaasneb salakaubanduse risk. Elundite annetamine elavate doonorite poolt peab olema eelkõige väga rangelt reguleeritud ning see on ainus lahendus.
David Casa
(MT) Proua juhataja! Nagu volinik märkis, ootab Euroopa Liidus elundi siirdamist ligikaudu 56 000 inimest. Neist paljudel juhtudel, nagu juba öeldud, on tegemist elu ja surma küsimusega ning seetõttu ma leian, et need on olulised arengud, mis väärivad edasist arutelu. Kõnealused abinõud ei too otseselt juurde siirdatavaid elundeid, kuid ühtse tegevuskava rakendamine liikmesriikides peaks suurendama usaldust ja usaldusväärsust riikide vahel, see omakorda peaks suurendama elundite annetajate hulka nii liikmesriikides kui ka liikmesriikide vahel.
Mõnda raportis mainitud probleemi, nagu elundite salakaubandus, ei saa otseselt lahendada. Samas ma hindan raportööride pingutusi selles küsimuses teadlikkuse suurendamisel ning loodan, et need lisatakse lõppdokumendile mittesiduvas vormis. Lõpetuseks soovin ma tänada volinik Dallit ja raportööre sel tundlikul teemal tehtud hea töö eest!
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Siirikelundid ja elundidoonorlus päästavad ja pikendavad igal aastal tuhandete Euroopa kodanike elusid. On kahju, et tuhanded patsiendid surevad siirikelundite ootuses, kui Euroopa Liidus on olemas sobivad doonorid. See on raske ja vastuoluline probleem, mis tõstatab olulisi küsimusi. Parlament kinnitab selle raportiga ühtset seisukohta, et iga äriline ilming selles protsessis, mis võib viia elundite ostmise ja müümiseni, on ebaseaduslik.
Meil on hädavajalik kinnitada ja rakendada tõhusalt toimiv süsteem võimalikult kiiresti. Seda mitte üksnes patsientide elu päästmiseks, vaid ka nõudluse vähendamiseks elundite järele, mis muidu hangitaks ebaseaduslikult kasu eest või lausa doonori tahte vastaselt.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Proua juhataja! Ma sooviksin õnnitleda kõiki selle algatuse puhul, mis toob kaasa paljude inimeste oodatava eluea pikenemise ning muudab solidaarsuse ja vendluse millekski enamaks kui lihtsalt sõnad.
Baskimaa Euskadi piirkonnale kuulub elundidoonorluse maailmarekord. Aastal 2009 annetati meil 38,5 organit miljoni elaniku kohta. See tähendab, et igal aastal teeme me 60 neeru- ja 30 maksasiirdamist miljoni elaniku kohta. Ameerika Ühendriikides on vastavad numbrid 54,7 ja 21,4; Euroopas 35,1 ja 13,4 ning Hispaanias 48,8 ja 24,6.
Sellise edu taga on haiglates rakendatav kord, mis muudab elundite annetamise turvaliseks, ning elundidoonorluse korraldus ning inimeste teadlikkuse tõstmine. Need on kaks ideed, mida meil tuleb toetada. Samuti on edu taga 1986. aastal alustatud piirkondliku siirikelundite koordineerimissüsteemi loomine, mis on veel üheks näiteks sellest, kuidas piirkonnad saavad anda panuse kogu Euroopale.
Frieda Brepoels
(NL) Umbes kaks aastat tagasi kiitis Euroopa Parlament suure häälteenamusega heaks Adamou raporti. See raport käsitles esmakordselt Euroopa Liidu elundidoonorluse ja -siirdamise poliitikat. Mul oli suur rõõm toona selle raporti valmimisele variraportöörina kaasa aidata.
Täna ma märgin suure rahuloluga, et raportöör Mikolášik ja tema variraportöörid on teinud suurepärast tööd ning on nii lühikese ajaga suutnud saavutada kokkuleppe nõukoguga juba esmalugemisel. Suuremalt jaolt on kahe aasta taguse raporti põhipunktid lülitatud uude raportisse ning neid on edasi arendatud. Seetõttu ma loodan, et see direktiiv ja tegevuskava aitavad suurendada elundidoonorite arvu Euroopa Liidus, nii et patsiendid ei pea enam ootejärjekordades surema.
Krisztina Morvai
Proua juhataja! Ma sooviksin saada raportööridelt täiendavat teavet kahes küsimuses. Neist üks puudutab nõusoleku eeldamise ja mittenõusoleku eeldamise süsteeme. Nagu mina aru saan, on mõlemad süsteemid endiselt liikmesriikides kasutusel. Neist ühes eeldatakse, et surnud doonor oleks oma elundi siirdamisega nõus olnud. On üsna ilmne, et see on saadaolevate siirikelundite arvu seisukohast palju tõhusam süsteem. Kas ei peaks kõigile liikmesriikidele nõusoleku eeldamise süsteemi rakendamist soovitama?
Teine küsimus puudutab anonüümsust ja jälgitavust. Nende kahe vahel on teatav vastuolu. Mis on siin need probleemid? Mida tähendab anonüümsus ja jälgitavus?
Alf Svensson
(SV) Proua juhataja! Meist umbes 95% sooviks siirikorganit, kui see pikendab meie elu. Paraku mitte enam kui pooled meist on ise valmis oma elundeid annetama. Seetõttu tuleb meil selles küsimuses avalikku arvamust kujundada.
Kas parem koordineerimine on võimalik? Kahtlemata. Surnud inimese kehast eemaldatud süda on elujõuline vaid neli tundi. Nii see oli. Praegu on süda elujõuline aga kuni 24 tundi, kui me otsustame kasutada organite siirdamise tarvis loodud tänapäevast meditsiinitehnikat.
Ka on meil nüüd olemas meditsiinialased teadmised, mis võimaldavad puhastada või lihtsalt öeldes töödelda kopse selliselt, et neid oleks võimalik siirdada viisil, mis oli varem mõeldamatu. On üldteada, et kopsud elavad pärast surma kaks tundi.
Tehkem nii, et faktiteadmisi praktikas ära kasutataks! Ma leian, et see on põhieeldus juhul, kui kõnealune koordineerimine meie sõnadest tegelikkuseks saab.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Tänan, et andsite mulle võimaluse kõneleda! Ma sooviksin tulla tagasi minu arvates põhiküsimuse juurde.
Euroopa Liidu eri liikmesriikides kasutatakse potentsiaalsete doonorite tuvastamiseks väga erinevaid meetodeid. Mõnes riigis nõutakse potentsiaalse doonori kirjalikku nõusolekut. Samas teistes eeldatakse, et kui doonor vastuväidet pole esitanud, siis võib elundi temalt võtta. Mõistagi mõjutab meetod oluliselt doonorite hulka. Seetõttu sooviksin ma küsida Euroopa Komisjoni esindajalt, kas komisjon ei peaks mitte aktiivsemalt toetama teist lahendust, mis ei nõua doonori kirjalikku nõusolekut? Kui elundeid võib eemaldada isikutelt, kes ei ole väljendanud sellele oma vastuseisu, siis suureneks doonorite arv märgatavalt.
Angelika Werthmann
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad! Enam kui 55 000 patsienti on siirikelundi ootel. Elundit oodates sureb iga päev ligikaudu 10 inimest.
Elundi siirdamine - jah, loomulikult, kuid üksnes vabatahtlikult oma nõusolekut väljendades ja tasuta, et tõkestada elunditega kaubitsemist ning tagada loomulikult võimalikult kõrge kvaliteet ja turvalisus kõigile asjaosalistele.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Mul on hea meel, et elundite annetamise ja siirdamise küsimus on Hispaania eesistumisperioodi prioriteet, sest võib öelda, et tegemist on elu ja surma küsimusega. Hoolimata tõigast, et igal aastal siirikorganite arv kasvab, nende ootajate hulk ei kahane.
Ühiskonna kasvavast teadlikkusest hoolimata on liikmesriikides täheldatavad märgatavad erinevused elundidoonorluse ja -siirdamise vallas. Seetõttu on parimat praktikat ja lahendusi koondava elundite annetamise ja siirdamise Euroopa mudeli loomise kõrval äärmiselt oluline ka tõsta ühiskonna teadlikkust ja heakskiitu. Just seepärast ongi mul hea meel, et ettepandud meetmete eeskujuks on seatud Hispaania, kes on saavutanud parimaid tulemusi mitte üksnes doonorite ja siirdamisoperatsioonide arvu, vaid ka elundite annetamise ja siirdamise ideele tohutu ühiskondliku toetuse saavutamise poolest.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Proua juhataja, pr Jiménez García-Herrera! Lubage mul alustuseks öelda, et ma tulen Hispaaniast Cantabriast, kus tehakse 61 organiannetust miljoni elaniku kohta. See on kõrgeim määr Hispaanias ja kogu Euroopas. Ma soovin tänada hr Perellot ja hr Mikolášikit selle raporti eest ning samuti toetuse eest direktiivi ettepanekule, mis on sündinud vastusena siirikelundite nappuse probleemile Euroopa Liidus.
Hispaania edulugu võib olla heaks eeskujuks kogu ülejäänud Euroopa Liidule näiteks oma vastavate riiklike ametkondade, elundite teekonna jälgitavuse ja elavate doonorite poolest.
Samuti sooviksin ma tänada eesistujamaad Hispaaniat kindla toetuse eest sellele küsimusele kui ühele oma prioriteedile.
Daamid ja härrad! Nagu te teate, on täna ootenimekirjas ligikaudu 56 000 patsienti. Doonorite arv ja elundite kättesaadavus erinevad liikmesriigiti märgatavalt. Elundite puudus on siirdamiskavasid enim mõjutav tegur. Hea tava, mis on saavutatav, annab mõnes liikmesriigis rohkem tulemusi kui mõnes teises. Sel põhjusel - ma nüüd lõpetan - on selle raporti vastuvõtmine kujunenud olukorra parandamiseks kõigis liikmesriikides olulise tähtsusega.
Salvatore Iacolino
(IT) Proua juhataja, pr Jiménez García-Herrera, volinik, daamid ja härrad! Praegu keelatakse sageli inimestele siirikelundeid. See on ühiskondliku heaolu seisukohast ehk suurim probleem, mille psühholoogilised mõjud pole vähem olulised. Ja ometi erineb ootejärjekorras olijate ja siirikelundi saajate hulk drastiliselt. Veelgi enam, elundi annetamise protseduur on tervise ja õiguse aspektist äärmiselt tundlik, sageli nõrgestab seda üldiselt kohmakas ja aeglane asjade kulg. Selle asemel peaksime tegelema hoopis vastavate sotsiaalhooldusteenuste küsimusega.
Euroopa Liit peab seetõttu tegema kõik selleks, et professionaalsuse ja doonorluskultuuri parandamisega tagada tegelik solidaarsus ja vabatahtlik tegevus, mis ei muudaks kehtestatud korda vähem rangeks. Ühtsete kvaliteedistandardite kehtestamine on seega kindel samm edasi, mida tuleb vaadelda osana eesmärgist, mille saavutamist saab Ülemaailmne Tervishoiuorganisatsioon (WHO) täiendavalt toetada.
Karin Kadenbach
(DE) Proua juhataja! Olen jälginud seda arutelu väga tähelepanelikult. Sõnad tekitavad kujutlusi. Me oleme täna korduvalt kuulnud organitega kauplemisest, ebaseaduslikust tegevusest ja kaubitsemisest. Ma usun, et see direktiiv ütleb väga selgelt, et elunditega kauplemine ise on ebaseaduslik tegevus. Me ei või anda signaali, et elunditega on teatud juhtudel lubatud kaubelda.
Ma palun parlamendiliikmetel rõhutada, muu hulgas meediaga suheldes, et me toetame elundidoonorlust ehk teisisõnu tegevust, kus ühel inimesel on soov aidata teisel kauem elada üksnes tänu eest. Seega ei saa rääkida ebaseaduslikust elunditega kaubitsemisest, kuna kaubitsemine elunditega pole lubatud. Võimalik on vaid elundidoonorlus.
Trinidad Jiménez García-Herrera
Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad! Soovin tänada kõiki poliitilisi ühendusi ja igaüht, kes on oma kõnes väljendanud toetust ja üles näidanud konstruktiivset suhtumist. Samuti sooviksin ma väljendada oma rahulolu selle üle, et kokkuleppega, mille me täna selle arutelu tulemusel saavutame, me lõpetame protsessi.
Lisaks raskustele, mis seonduvad selliste tehniliste aspektide reguleerimisega, mis võivad teaduse arenedes muutuda, oleme pidanud tegelema ka praktiliste probleemidega seoses Lissaboni lepingu rakendumisega kuue kuu pärast. Hispaania soovib eesistujana seetõttu südamest tänada kõiki Euroopa institutsioone - parlamenti, komisjoni ja nõukogu - ning kõiki liikmesriike koostöö eest selle ülesande lahendamisel. See on olnud ülesanne, mis eeldas esiteks paindlikkust ja kohanemist ning teiseks vastutustunnet ja soovi leida konsensus, mida täna pärastlõunal siin väljendatud on.
Daamid ja härrad! Meil on õnnestunud muuta Euroopa Liit tõhusamalt toimivaks ja tuua ta elanikele lähemale ning me peaksime selle üle heameelt tundma. Samas, nagu te teate, ei lõpe töö selle direktiivi vastuvõtmisega. Vastupidi: me peame jätkama tööd tagamaks, et ka direktiivi ülevõtmisel säiliks meie otsitud ja leitud rahvatervise kaitsmise vaim.
Me peame jätkama tööd solidaarsuse kasvatamiseks ja selle direktiivi loojate ja elluviijate taotletud sotsiaalsete väärtuste talletamiseks. Ka on meil veel palju tööd teha tegevuskava raames, mis pakub meile ainukordset võimalust pidevaks õppimiseks, kohanemiseks ja täiustumiseks.
Veel kord suur tänu kõigile parlamendi fraktsioonidele toetuse, positiivse õhkkonna ja konstruktiivse suhtumise eest. Üheskoos me teeme selle ära! Juba olemegi teinud.
John Dalli
komisjoni liige. - Proua juhataja! Olles jälginud komisjoni, parlamendi ja nõukogu väga head koostööd, olen ma veendunud, et me oleme nüüd saavutanud kokkuleppe kõigis võtmeküsimustes. Ma sooviksin veel kord tänada doktor Mikolášikit ja härra Perello Rodriguezt nende panuse eest.
Ma usun, et inimelunditele kõrgete kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamisega toob ettepandud direktiiv Euroopa patsientidele suurt kasu. Direktiiv sätestab võrreldavad ohutusstandardid kõigile liikmesriikidele ning suurendab elundisiirdesüsteemide usaldusväärsust. Ma olen veendunud, et ettepandud direktiiv loob õige tasakaalu kodanike andmete kaitse ning elundite teekonna jälgitavuse vahel ning aitab kaudselt võidelda elundite salakaubandusega.
See pole lahendus kõigile probleemidele elundisiirde valdkonnas. Direktiiv sätestab raamistiku, selgitab vastutuse piire ning kehtestab mõned standardid. Kuid palju jääb veel teha meie haiglate töökorralduse, teabe kogumise ja levitamise, elundite nõuetekohase kirjeldamise ning elundite salakaubanduse puhul. Elundite salakaubanduse vastu aitab mõningal määral võidelda elundite teekonna jälgitavuse nõue, kuid see sõltub nõude täidetavusest liikmesriikides.
Liikmesriikidele jäetakse siin piisavalt vabadust ning me loodame, et kõik liikmesriigid omistavad sellele küsimusele küllaldast tähtsust. Pädevad organid, mis liikmesriikidel tuleb luua, peavad olema varustatud kõigi vajalike vahenditega, et tagada nõuetekohane andmete kogumine ja kontroll, elundite teekonna jälgitavus, standardite kontroll, elundite kirjeldus ning anda kohe teada kõigist kuritarvitustest ja neile reageerimisest, mis aitab meil kõigil vastavaid riske tulevikus minimeerida.
Juhataja, nõukogu liige, austatud liikmed! Auväärsete parlamendiliikmete panusest tänasesse arutellu on ilmne, et täna laual olev kompromisstekst vastab kõigi vajadustele. Tänan teid tööpanuse, koostöö ja toetuse eest!
Analüütiline muudatusettepanekute tabel ettepaneku juurde võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siirdamiseks mõeldud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta
- C6-0418/2008 -
Raportöör: Miroslav Mikolášik (PPE)
Muudatusettepanekud:
Otseselt heakskiidetud: muudatusettepanek nr 106 (tekst tervikuna, blokk nr 1, kompromissettepanek). Komisjon toetab kaasseadusandjate kompromissettepaneku vastuvõtmist.
Miroslav Mikolášik
raportöör. - (SK) Soovin teid tänada panuse eest sellesse arutelusse ja väljendada kindlat veendumust, mida, ma arvan, me kõik läbirääkimiste käigus jagasime, et see direktiiv jääb väljapoole poliitilist vastuseisu, kuna puudutab inimesi, patsiente ja inimelude päästmist.
Minu arvates tähendab suurem elundite ja edukalt ravitud patsientide hulk seda, et suur hulk inimesi pöördub tagasi täisväärtuslikule elu, perekonna ja endise või uue töö juurde, mis muudab nende elukvaliteeti oluliselt.
Avatus, juurdepääs, ohutus, kvaliteet, kättesaadavus, altruism, enam elusdoonoreid, elundite tasuta ja vabatahtlik annetamine - need on põhimõtted, mille oleme sellesse direktiivi sisse kirjutanud.
Ma usun, et see direktiiv kasvatab ka elundite hulka tänu paremale koostööle ja piiriülestele elundivahetustele ning seob liikmesriike uuel põhimõttelisel moel.
Selle direktiiviga me kõik anname midagi, milles me juba päris alguses kokku leppisime: rohkem üksmeelt, rohkem armastust, rohkem koostööd, kuid iseäranis rohkem õnnelikke patsiente.
Andrés Perello Rodríguez
raportöör. - (ES) Proua juhataja! Asjaolu, et praegusel raskel kriisiajal Euroopas ja maailmas on parlament pärast Lissaboni lepingu jõustumist suutnud vastu võtta esimese direktiivi esimesel lugemisel, kõneleb nii mõndagi selle maja tundlikkusest. Samuti kasvatab see usku demokraatlikesse institutsioonidesse ja näitab, et selle maja liikmed soovivad edasi minna ja edu saavutada samas tempos teaduse arenguga ning Euroopa ühiskonnale omase tahte ja solidaarsusega.
Ma ei tea, kas oleme kõike liiga hästi teinud, või oleks saanud teha veel rohkem, kuid ma soovin hajutada kõik kahtlused, mis võivad olla tekkinud. Ma olen kindel, et kui me suudame ellu viia kõik selle, mille me siin heaks kiidame, võimaldame me inimestele pikema elu ja hoiame ära elundite salakaubandusega seotud kuritööd Euroopa Liidus. Neid kuritegusid võidakse toime panna mujal maailmas, kuid mitte Euroopa Liidus.
Seetõttu, kui mõne kõne järel jäi kellessegi veel kahtlusi, nagu kolleegid ütlesid, siis ma soovin need hajutada. See polnud meie eesmärk. Me püüdsime arvestada kõigi südametunnistusega, eetika- ja moraalinormidega, kaotamata seejuures silmist põhieesmärki: ükski eurooplane ei tohiks ilma jääda talle eluks vajalikust elundist, sest me suudame kasvatada elundite hulka ja sellega vähendada elundite salakaubandust.
Seetõttu - ja nüüd ma lõpetan - ma ei tea, kas oleme tehtuga suutnud päästa kõigi südametunnistuse, kuid ma olen täiesti kindel paljude elude päästmises. See oli meie ülesanne ja selle me oleme ka saavutanud.
Juhataja
Ühisarutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 19. mail 2010.
(Istung katkestati kell 16.25 ja see jätkus kell 16.30.)
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Jim Higgins  
kirjalikult. - Ma tervitan uut direktiivi, mis reguleerib elundidoonorluse kvaliteedi- ja ohutusstandardeid Euroopa Liidus. Eriti hea meel on mul selliste praktiliste meetmete üle, mis ei lase elupäästvatel elunditel raisku minna, nagu üleeuroopalise elundite andmebaasi loomine. Uus direktiiv päästab palju elusid ja optimeerib annetatud organite kasutamist, võimaldades liikmesriikidel elundeid üksteisega jagada. Enne seda direktiivi juhtus nii, et kui konkreetses liikmesriigis polnud sobivat patsienti, siis jäi elund kasutamata. Nüüd on võimalik elundit pakkuda ühele 56 000st siirikelundit ootavast Euroopa Liidu kodanikust. See regulatsioon moodustab olulise raamistiku, millest liikmesriikidel tuleb edasises tegevuses lähtuda. Viidates Iirimaale, tuleb meil luua sõltumatu organ, kes jälgib annetatud organite siirdamist ja liikumist. Praegu on Iirimaa ja Malta ainsad riigid Euroopa Liidus, kellel pole elundite maksimaalset ärakasutamist korraldavat riiklikku organit. Et kaotada siirikelundite ootejärjekorrad, mis on meie otsuse üheks põhieesmärgiks, tuleb meil tõsta ELi kodanike teadlikkust elundidoonorluse suhtes. Iirimaal saaks seda teha valitsuse rahastatava teavitusprogrammi käivitamisega.
