Türgi 2010. aasta eduaruanne (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Türgi 2010. aasta eduaruande kohta.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Kõigepealt tahaksin väljendada oma rõõmu selle üle, et olete laienemise teemal nii suurt huvi üles näidanud. Kuigi nii liikmesriigid kui kandidaatriigid peavad tulema toime märkimisväärsete katsumustega, peab laienemisprotsess lähtuvalt riikide saavutatud tulemustest minu arvates pidevalt ja järjekindlalt edasi minema. Selleks peavad mõlemad pooled jätkuvat pühendumust üles näitama. Euroopa Parlamendi tegevust tundes on selge, et parlament on foorum, mille kõik osalejad teavad, kui tähtsad on meie suhted Türgiga.
Türgiga on meil pikaajalised suhted, mille on muutnud veelgi tihedamaks kandidaatriigi staatus. Samal ajal on Türgi ka oluline piirkondlik jõud, mis täidab tähtsat rolli paljudes olulistes valdkondades nagu energiajulgeolek ja piirkondlik julgeolek ning tsivilisatsioonide vahelise dialoogi edendamine. Samal ajal tõstavad meie vahetus naabruses aset leidvad ehmatavad rahvusvahelised sündmused Türgi tähtsust nimetatud valdkondades veelgi enam. Ühinemisläbirääkimised selle riigiga jätkuvad kooskõlas Euroopa Ülemkogu ja nõukogu asjakohaste järelduste ja läbirääkimisraamistikuga. Vaatamata läbirääkimistele, mis on juba üksikasjalikud ja muutuvad ka aina keerulisemaks, on eesistujariik Ungari võtnud kindlalt ülesandeks saavutada edu kõikides peatükkides, kus vähegi võimalik. Töö läheb edasi ka praegu ning hetkel keskendutakse peamiselt kaheksandale peatükile, mis käsitleb konkurentsipoliitikat.
Olen veendunud, et meie Türgi partnerid jätkavad oma jõupingutusi ning me jõuame peagi tulemusteni. Eelmise aasta detsembris vastuvõetud järeldustes tunnustas nõukogu Türgi järjekindlat pühendumust läbirääkimisprotsessile ja toetas riigi poliitilist programmi. Põhiseadusreformi pakett, mille Türgi 2010. aastal vastu võttis, esindab järjekordset olulist sammu õiges suunas, sest see hõlmab ühinemispartnerluse mitmeid prioriteete õigusemõistmise, põhiõiguste ja avaliku halduse valdkonnas. Kõige olulisem ülesanne praegu on tagada reformide elluviimine kooskõlas Euroopa Liidu normidega ja konsultatsioonide abil, mis hõlmavad võimalikult palju osalejaid, st kõiki parteisid ja kodanikuühiskonna organisatsioone.
On selge, et poliitiliste kriteeriumide kallal edasitöötamine on väga tähtis. Paljudes valdkondades on edaspidi vaja teha tõsiseid jõupingutusi, nagu on rõhutatud nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldustes, Euroopa Parlamendi resolutsiooni projektis ja komisjoni 2010. aasta eduaruandes.
Lubage mul mõned neist valdkondadest esile tuua. Türgi peab parandama veelgi põhiõiguste ja -vabaduste, eeskätt sõnavabaduse ja usuvabaduse austamist nii õigusaktides kui tegelikus elus. Lisapingutusi tuleb teha ka Kopenhaageni kriteeriumide täielikuks järgimiseks, muu hulgas omandiõiguse, ametiühingute õiguste, vähemuste õiguste, naiste ja laste õiguste, diskrimineerimise vastase võitluse, soolise võrdõiguslikkuse ning piinamise ja ebainimliku kohtlemise vastase võitluse valdkonnas.
Sõnavabadusega seoses kuuluvad muret tekitavate aspektide hulka ajakirjandusvabaduse piiramine, ajakirjanike õiguste ebapiisav kaitse, sage ja laiaulatuslik veebilehtede keelamine, millele on tähelepanu juhitud ka Euroopa Parlamendi resolutsiooni projektis. Lubage mul siinkohal osutada viimase paari päeva sündmustele. 3. märtsil arreteeris Türgi politsei hulga ajakirjanikke. Peame seda juhtumit väga tõsiselt jälgima ning me peame Türgi ametiasutustele pidevalt meelde tuletama, kui oluline on vabadused järjekindlalt maksma panna.
Usuvabaduse osas peab Türgi looma selle rakendamiseks nii õiguslikud kui praktilised tingimused. Euroopa normidega kooskõlas oleva usulise pluralismi tagamiseks on vaja laiahaardelist õiguslikku lahendust. Samuti valmistavad eesistujariigile muret paljud uued teated piinamiste ja ebainimliku kohtlemise kohta, ning eriti väljaspool ametlikku kinnipidamiskeskust toimuva väärkohtlemise kohta. Inimõiguste rikkumise ärahoidmiseks tuleb jälgida 2007. aastal muudetud politsei tegevuse ja volituste ulatust käsitleva õigusakti ranget rakendamist. Nagu Euroopa Parlamendi resolutsiooni projektis on rõhutatud, esindab ÜRO piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli kinnitamine ja karistamatuse vastane võitlus selles osas olulist sammu.
Türgi-kurdi suhete ja kagupiirkonna küsimuses toob demokraatliku avanemise protsessi elluviimine ja jätkumine loodetavasti varsti oodatud tulemusi ning toob viimaks kaasa selle piirkonna majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu. Lubage mul meelde tuletada ka seda, et nõukogu mõistab jõuliselt hukka Türgi territooriumil toimepandud terrorismiaktid. Rõhutada tuleb ka seda, et Kurdistani Töölispartei kuulub endiselt ELi terrorirühmituste nimekirja.
ELi ja Türgi suhetest kõneldes pean sügava kahetsusega märkima, et vaatamata korduvatele pöördumistele Türgi poole, keeldub viimane ikka täitmast oma kohustusi rakendada täielikult ja mittediskrimineerival viisil assotsieerimislepingu lisaprotokolli. See on keskne probleem ning seepärast säilitab nõukogu oma 2006. aasta meetmed, millel teisest küljest on teatavasti selge mõju ühinemisläbirääkimiste käigule, nagu me kõik teame.
Nõukogu jälgib jätkuvalt saavutatud edusamme ja vaatab need läbi. Samamoodi ei ole toimunud mingit edasiminekut Küprose ja Türgi vaheliste suhete normaliseerumise osas. Nõukogu ootab, et Türgi toetaks aktiivselt ka ÜRO egiidi all toimuvaid läbirääkimisi, mille eesmärk on vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohastele resolutsioonidele ning ELi aluspõhimõtetele jõuda Küprose küsimuses õiglase, kõikehõlmava ja teostatava lahenduseni. Türgi pühendumus ja panus on niisuguse kõikehõlmava lahenduse puhul tõesti oluline.
Tahaksin rõhutada ka seda, et Türgi peab võtma selgesõnalise kohustuse arendada heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist. Türgi on üks peamine ELi saabuvate ebaseaduslike sisserändajate päritolu-ja transiidiriike ning seepärast tunneme heameelt asjaolu üle, et tagasivõtulepingu üle peetavad läbirääkimised ELi ja Türgi vahel on lõpule viidud. Nõukogu ootab huviga lepingu võimalikult kiiret allkirjastamist ja edukat rakendamist. Teame hästi, et viimasel justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel leidis see aset ning me ootame nüüd, et Türgi lepingule alla kirjutaks. Kuni see juhtub, rõhutab nõukogu veel kord kohustust rakendada täiel määral ja nõuetekohaselt olemasolevaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid.
ELi ja Türgi vahelise tolliliiduga seoses tahaksin märkida, et Türgil on aeg täita mitmeid kohustusi, millega ta seni ei ole tegelenud. Need hõlmavad tehnilisi ja haldustõkked kaubandusele, registreerimiseeskirju, impordilitsentse, riigiabi, intellektuaalomandiõiguste maksmapanekut ja diskrimineerivaid tavasid ja sätteid. Need on kõik kiiresti lahendust vajavad probleemid. Samuti peab Türgi kõrvaldama kõik piirangud, mis mõjutavad kaubandust ja transporti ELi liikmesriikide ja Türgi vahel. Tänan teid kannatlikkuse eest ja vastan rõõmuga küsimustele.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada Euroopa Parlamenti ning eeskätt Ria Oomen-Ruijtenit Türgit käsitleva raporti eest. Praegune arutelu ja teie resolutsioon tuleb ELi-Türgi suhete jaoks olulisel ajal ning resolutsiooni projektis on rõhutatud mitmeid komisjoni jaoks väga olulisi probleeme.
Komisjon on jätkuvalt pühendunud Türgi ühinemisprotsessile. Laienemisprotsess soodustab riigi poliitilist ja majanduslikku reformimist. ELi ja Türgi vahelised suhted on tugevad. Türgi vajab Euroopa Liitu ja Euroopa Liit vajab Türgit - see tasakaal ei ole muutunud. Euroopa Liit on ja jääb Türgi jaoks oluliseks partneriks.
Suhted tuginevad sügavatele majandussidemetele: 40% Türgi väliskaubandusest tuleb ELi ja 80% välismaistest otseinvesteeringutest Türgisse pärineb EList. Tehnosiirdega, Türgi kaasamisega ELi haridus- ja uurimisprogrammidesse ning ühinemiseelse finantstoetuse abil aitab Euroopa Liit tulemuslikult kaasa Türgi moderniseerimisele.
Samal aja on ühinemisläbirääkimised aeglustunud. Ka läbirääkimispeatükid, mida Türgi võib püüda praegustes tingimustes avada, nõuavad märkimisväärseid reforme ja parandusi. Selle taustal tunnen veelgi suuremat heameelt hiljutiste edusammude üle, eeskätt konkurentsipeatüki osas. Juhul kui Türgi täidab viimased järelejäänud tingimused, saame selle peatüki kindlasti õige pea avada.
Loomulikult mõjutab läbirääkimisi Küprose probleem. Rõõmustavad sammud Ankara lepingu lisaprotokollide rakendamises või lahenduse saavutamiseks peetavates läbirääkimistes mõjutaksid ühinemisläbirääkimisi positiivselt.
Lubage mul käsitleda nüüd Türgi reforme. Tunnen heameelt möödunud aasta põhiseadusreformi ning sellele järgnenud õigusaktide muutmise üle, mis on samm õiges suunas. Õigustiku kordasaamine on oluline. Sellegipoolest tagab ainult uute õigusaktide objektiivne ja erapooletu kohaldamine põhiseadusreformide edu. Türgi peaks põhiseaduse reformimist jätkama. Protsess peaks olema võimalikult kaasav ja läbipaistev ning hõlmama eri parteide, kodanikuühiskonna, vabaühenduste ja avalikkuse aktiivset osalemist.
Komisjon jälgib murega hiljutist ajakirjanike vastast tegevust. Ajakirjanduse sõltumatus ja vabadus on demokraatia jaoks ülimalt oluline. Oma 2010. aasta eduaruandes on komisjon toonud juba esile, kui palju on algatatud kohtuasju ajakirjanike vastu ning liigse surve, mida avaldatakse meediale. See õõnestab kõnealust põhiõigust. Ajakirjandusvabaduse kohaselt tuleks lahkarvamusi ja vastuseisvaid seisukohti kuulata ning, mis veel olulisem - sallida. Ajakirjandusvabadus tähendab seda, et vabadeks aruteludeks tagatakse vaba ruum, sealhulgas ka internetis. Euroopa Parlamendi resolutsiooni projektis on need küsimused õigustatult esile toodud.
Usuvabaduse osas tunneme heameelt sammude üle, mis on tehtud Türgis mittemuslimitest usuliste kogukondade heaks. Mittemuslimite ja aleviitide probleemide lahendamisega tuleb aga süsteemselt edasi tegelda.
Lubage mul nüüd käsitleda rändeprobleemi. Kaks nädalat tagasi kinnitas nõukogu ELi-Türgi tagasivõtulepingu. See leping toob ELi liikmesriikidele kasu, sest Türgi on üks peamisi transiidiriike, kust sisserändevood Euroopa Liitu suubuvad. Tagasivõtulepingu väljatöötamine loob Türgiga ka esimest korda uued ja konkreetsed väljavaated edasiseks koostööks viisa- ja rändepoliitika valdkonnas, mille puhul on eesmärk tõhustada liikuvust ja kontakte meie kodanike ja ettevõtete vahel.
Türgil ja Euroopa Liidul on ühine huvi teha kõnealuses valdkonnas tihedat koostööd teha. On palju häid põhjuseid, miks suurendada Türgi kodanike, ettevõtjate ja üliõpilaste võimalusi Euroopa Liitu reisida - et põhjalikum tutvumine Euroopa standarditega, nii Euroopa Liidu kui Türgi ettevõtjate hüvanguks ELi-Türgi kaubanduse tõhustamine ning vajaliku tõuke andmine meie koostööle Türgiga. Lugupeetud juhataja! Kinnitan teile, et Euroopa Parlament osaleb nõuetekohaselt nii tagasivõtulepingu kui viisadialoogi küsimuses, nagu alusleping ette näeb.
Suhteid Türgiga tuleb näha ka laiemas kontekstis. Türgi aktiivne välispoliitika on Euroopa Liidu jaoks võimalik tugev vahend, kui seda arendatakse Türgi-ELi ühinemisläbirääkimiste raames. Euroopa Liit on valmis tõhustama Türgiga peetavat dialoogi vastastikkust huvi pakkuvate välispoliitiliste küsimuste teemal.
Rääkides Türgi hetkesisust, ei saa me eirata toimuvaid suuri muutusi piirkonnas laiemalt. Sündmused Tuneesias ja Egiptuses on toonud esile Türgi stabiilsuse, jõukuse ja demokraatia. Nimetatud riikide kodanikud vaatavad Türgit samal pilgul nagu Euroopa Liitu - eeskujuna. Nad näevad, kuidas Türgi toetab norme ja väärtusi, mille eest nad nüüd ise võitlevad ja mida seostatakse Euroopaga.
Olgem ausad - teistele eeskujuks oleval Türgil on ikka veel palju tööd ees. Paljud neist eelseisvatest ülesannetest on teie raportis esile toodud. See tähendab Türgi jaoks võimalust Euroopa Liidu poliitiliste kriteeriumide täielikule täitmisele veelgi lähemale jõuda. Valitsusel on väga oluline kohustus seda privilegeeritud positsiooni kaitsta ning olla oma kodanike, kuid ka kogu piirkonna jaoks eeskujuks.
Ria Oomen-Ruijten
Lugupeetud juhataja, Enikő Győri, volinik, kolleegid! Praegune arutelu ja raport leiavad aset kolm kuud enne Türgi parlamendivalimisi. Seepärast olen enam kui varasematel aastatel teinud oma parima, et tagada raporti väga objektiivne ja asjalik toon. Seda tõestavad väliskomisjonis hääletusele tulnud 22 kompromissmuudatusettepanekut. Viimase aasta arengu põhjal soovime meie kui Euroopa Parlament seada paika oma prioriteedid - prioriteedid Türgi uuele parlamendile ja järgmisele valitsusele. Minu arvates on neid prioriteete kuus.
Esiteks lasub valitsusel ja opositsioonil suur vastutus leida edasiste reformide osas kompromiss ja üksmeel. Opositsioon ja ka valitsus on viidanud, et nad soovivad viia lõpule põhiseadusreformi ja loodetavasti nad seda ka teevad.
Teiseks on kontroll ja tasakaal iga demokraatliku süsteemi alus. Edasisi meetmeid tuleb võtta sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi, parlamendi kui järelevalvaja rolli ning eeskätt ajakirjandusvabaduse ja sõnavabaduse tugevdamiseks. Eriti valmistab mulle muret ajakirjandusvabadus, kuid tulen selle teema juurde hiljem tagasi.
Kolmandaks vähemuste õigused. Avaldan Türgile tunnustust tehtud sümboolsete sammude ning dialoogi eest, mille poole valitsus selgesti on püüelnud. Dialoogist üksi aga ei piisa. Riigi kaguosa elanikud, aleviidid, kristlikud vähemused ootavad konkreetseid samme. Just avaldus Mor Gabrieli kohta näitab, et ees on veel palju tööd ning kahtlustan, et Türgi valitsuse jaoks oleks kahjulik, kui taas kord Euroopa Kohus selle juhtumi lahendama peab. Seepärast tuleb demokraatliku avanemise osas midagi ette võtta.
Neljandaks naiste õigused. Eelmisel aastal tehti ära palju, kuid õigustikust üksi ei piisa. Olen külastanud naiste varjupaiku. Olen kõnelnud Türgi naisorganisatsioonidega. On selge, et jõupingutusi on teinud nii Türgi valitsus kui parlament nii riigi kui kohalikul tasandil, kuid politseisse ja kohtusse jõudnud, näivad asjad alati soiku vajuvat. Selles osas peab olukord muutuma. Seadused on kõik väga head, kuid oluline on neid ka jõustada. Täna, rahvusvahelise naistepäeva sajandal aastapäeval tahaksin veel kord avaldada toetust naiste suuremale esindatusele Türgi parlamendis. Selles osas peavad asjad eelseisvatel valimistel muutuma.
Viiendaks on Ankara protokoll minu arvates ülioluline. Siinkohal lasub vastutus Türgil. Just see on läbirääkimispeatükkide ummikseisu allikas - lubage mul seda veel kord öelda.
Kuuendaks välispoliitika. Meie, eurooplased, pooldame Türgi aktiivset rolli piirkonnas. Sellegipoolest märgiksin, et Türgi saab sellega seoses täita silla ülesannet üksnes seni, kui sillasammas kindlalt ka Bosporuse väina Euroopa-poolsele osale kinnitub. Catherine Ashton peab ka selles küsimuses taotlema Türgiga väga aktiivset kooskõla - aktiivsemat, kui seni. Need muide ei ole ainult minu prioriteedid. Kõik, mida olen maininud, on olnud arutluse all ka Türgi ühiskonnas. Nüüd peavad poliitikud kujundama sellest arutelust konsensuse ja kompromissi.
Kokkuvõttes on veel ainult kaks probleemset valdkonda. Meid on ärevaks teinud Kurdistani Töölispartei teadaanne, mille kohaselt soovib ta relvarahu lõpetada. Volinik on sellest rääkinud. Ajakirjandusvabadusest - möödunud reedel sain selle kohta avaliku kirja. Lubage mul veel kord öelda, et igaüks, kes piirab sõnavabadust teatud riigis, ründab selle riigi kultuuri. Vaba ja salliv arutelu on iga riigi jaoks ülimalt tähtis.
Richard Howitt
fraktsiooni S&D nimel. - Lugupeetud juhataja! Demokraatia ja inimõiguste jätkuv tugevdamine, mis peaks viima Euroopa Liidu täisliikmeks saamiseni, muutub Türgis aina olulisemaks, sest Araabia- ja Lähis-Ida riigid kohe Euroopa piiride taga püsivad kriisis. Seepärast peaksime tundma heameelt tõsiasja üle, et Türgi reformiprotsess on taas hoogustumas ning eelmise septembri referendumi vastuolusid tunnistades nõudma, et sellest saaks lähtealus põhjapanevale põhiseadusreformile, mida toetavad edaspidi kõik pooled.
Kiidan siinkohal siiralt heaks volinik Füle töö ning tema tänased sirgjoonelised mõtted sõnavabaduse kohta eeskätt seepärast et mind ja mu Euroopa Liidu esindajatest kolleege takistati alles möödunud kuul toimimast õigusliku vaatlejana KCK juhtumite juures Diyarbakiri kohtus. Palun volinikul tegelda edasi viisaküsimusega, eeskätt ettevõtjate viisadega, ning sundima Türgit jõulisemalt pidama kinni lubadusest koostada ametiühingu seaduse eelnõu.
Meie sotsiaaldemokraatide fraktsioonis usutakse, et ühinemist ei ohusta mitte nii-öelda rongiõnnetus, vaid lämbumissurm. Kaheksa kuu jooksul ei ole avatud ühtegi peatükki ning see on läbirääkimiste algusest alates pikim periood. Homme hääletame põhiõiguste ja kohtusüsteemi ning ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevate peatükkide avamise üle, mitte seepärast, et tahame neis küsimustes järele anda, vaid seepärast, et tahame olla tugevad. Me ei tee seda seepärast, et Türgit Küprose saarega lepituse saavutamiseks igakülgselt survestada.
Hoogu on juurde vaja nii Türgi reformiprotsessis kui ka riigi liikmelisuse üle peetavatel läbirääkimisel Euroopa Liiduga.
Alexander Graf Lambsdorff
Lugupeetud juhataja! Štefan Füle andis just äsja täiesti selgelt mõista, et Türgi ja Euroopa Liit vajavad teineteist. Me oleme teineteise jaoks tähtsad naabrid, oleme liitlased NATOs ja paljud Türgi päritolu inimesed elavad Euroopa Liidu liikmesriikides. Peame üksteise vastu austust üles näitama. Toetan väga kõne all olnud viisakorra lihtsustamist ettevõtjate ja üliõpilaste jaoks. Pooldan ka Türgi tihedamat lõimimist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika struktuuridesse. Soovin, et Küpros lõpetaks selles valdkonnas oma blokaadi. Kui vaadata Põhja-Aafrikat, siis on selge, et Türgi on paljude selle piirkonna riikide jaoks eeskuju. See kõik on väga hea.
Ühinemisprotsessi osas on aga paljud peatükid blokeeritud. Uute peatükkide avamine on ülimalt keeruline. Alles on veel vaid kolm peatükki ja konkurentsipeatükk on peaaegu avamiseks valmis. Mis juhtub, kui avatud on viimased peatükid? Kas Türgil ja Euroopa Liidul ei ole teineteisele enam midagi öelda? Nii ei saa kindlasti juhtuda! Seepärast peame väga hoolikalt kaaluma, kuidas ühinemisprotsessiga edasi minna ning kas me saame või ei saa jääda praeguse menetluse juurde, kus Euroopa Parlament kommenteerib resolutsiooni abil komisjoni eduaruannet.
Meie 2010. aasta raport on väga kriitiline, kuid edasiviiv. Selles käsitletakse põhiõigusi, mis on enesestmõistetavad, eeskätt liberaalide jaoks - ajakirjandusvabadus, sõna- ja kogunemisvabadus, üliõpilaste meeleavaldused, ametiühinguõigused ja usuvabadus. Oleme aastaid nõudnud usuvabaduse olukorra parandamist, kuid ilmselgelt on liiga vähe edusamme tehtud. Ahmet Şıki js Nedim Şeneri arreteerimine ning poliitiliste sihtasutuste töösse sekkumine Türgis annavad meile muretsemiseks rohkelt põhjust. See kuulub esimese Kopenhaageni kriteeriumi alla. See on keskne küsimus, sest tegemist on poliitilise kriteeriumiga. Kui Türgi ei suuda oma sisemise demokraatliku põhiseaduse osas edasi liikuda, siis on meil minu arvates mõnes valdkonnas endiselt tõsiseid probleeme lisaks ummikseisule nõukogus.
Diplomaatilises plaanis vajame meie Türgit ja ka Türgi vajab meid. Demokraatlikus plaanis on Türgis ikka veel palju tööd ees.
Hélène Flautre
Lugupeetud juhataja! Tahaksin kasutada võimalust tänada tehtud töö eest Ria Oomen-Ruijtenit, kes on esitanud põhjalikud dokumendid ja koostanud raporti kõige paremas usus eesmärgiga saata selged poliitilised sõnumid just Türgi seadusandliku kogu valimiste eel, ning ma avaldan sellele tööle tunnustust.
See raport - erinevalt teist, lugupeetud minister, kuid see on mõistetav - rõhutab sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust. Paraku on see ilmselgelt väga vajalik ning seda meenutavad meile praegused sündmused ajakirjanike Nedim Şeneri and Ahmet Şiki arreteerimise näol Ergenekoni ja Sledgehammeri juhtumi uurimise raames. Esitasin sel teemal muudatusettepaneku ning kutsun teid üles seda tööd toetama, eesmärgiga asetada Euroopa Parlament positsioonile, mis võimaldab tal jälgida suurima valvsusega seda ajakirjandusvabaduse olulist probleemi, mis mõjutab ka kohtusüsteemi sõltumatust ja uue põhiseaduse koostamist.
Tahaksin aga esitada teile järgmise poliitilise küsimuse: kui näeme ühinemisprotsessi lämmatamist ja paigalseisu nende peatükkide osas, mis on olulised, kui tahame põhivabaduste, kohtusüsteemi sõltumatuse ja uue põhiseaduse küsimuses edu saavutada, kas sellisel juhul ei anna meie ja nõukogu otsus kasutada peatükkide sulgemist karistusena ning võimatus peatükke avada ja sulgeda praegu täiesti vastupidist tulemust?
Ei ole loogiline, et Euroopa Liit jätab end ilma ühest peamisest Türgit mõjutavast hoovast, st läbirääkimistest - eeskätt peatükkide 22, 23 ja 24 üle - ning tahaksin paluda nõukogul olukorda veel kord uurida, sest praegu näib, et ühinemisprotsess on kinni sanktsioonide taga, millel on lõppude lõpuks mõju ainult juhul, kui ühinemisprotsess püsib elujõulisena. Kõik aga näevad, et nii see ei ole. Seepärast oleme ülimalt murettekitavas poliitilises olukorras ajal, kui kõik Vahemere lõunapiirkonna riigid näevad Türgit omaenda demokraatliku ülemineku jaoks inspiratsiooniallikana.
Ma ei palu Türgi ühinemise kohta otsust langetada. Palun seda, et otsused, mis me teeme kõikidel tasanditel, oleksid täielikus kooskõlas meie läbirääkimisprotsessi usutavuse, usaldusväärsuse, tõsiduse ja lojaalsusega. Praegu on see ilmselgelt küsitav.
Geoffrey Van Orden
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Tunnistan, et Türgi ühinemise osas on lahkarvamusi nii Euroopa Parlamendi fraktsioonide sees kui nende vahel, sealhulgas mu enda fraktsioon. Mina isiklikult olen Türgi Euroopa-püüdluste suhtes alati toetav olnud. Loomulikult on murekohti, kuid ütleksin, et praegu Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas toimuvate rahutuste ja islami terrorismi pideva ohu taustal ei ole meie jaoks kunagi varem olnud tähtsam anda Türgile märku, et ta on Euroopa demokraatlike riikide klubisse teretulnud.
Paluksin meie Küprose kreeklastest ja eriti Kreeka sõpradel loobuda Küprose probleemi ühepoolsest käsitusest, olla õiglane ja jõuda türklastega sisukale lahendusele enne, kui on liiga hilja. Me kritiseerime Türgit lisaprotokollide pärast - kuulsime seda täna pärastlõunal ka nõukogu eesistujalt -, kuid sellegipoolest ei ole keegi poole sõnagagi maininud suutmatust viia ellu Euroopa Liidu Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsust.
Türgi on Atlandi liidu põhiliige, demokraatlik riik, kellel on lääne ja ida ühendamises keskne roll; see on ka riik, mis muutub kiiresti ning mille kasvumäär asetab ta globaalsete liidrite sekka. Võtkem midagi ette! Me ei tohi Türgit praeguses etapis kaotada.
Takis Hadjigeorgiou
Lugupeetud juhataja! Hoidun Geoffrey Van Ordeni väiteid kommenteerimast esiteks seepärast, et ma ei taha oma kõneaega ära kulutada ning teiseks seepärast, et ta on - ja mitte esimest korda - ajanud segi, kes on Küprosel kurjategija ja kes ohver. Pooldame Türgi ühinemist, kui see on Türgi rahva soov ning kui riik täidab kõik ühinemiskriteeriumid.
Selleks peab Türgi kurdide küsimuses tõelise poliitilise lahenduse leidma ning vabastama vanglatest sajad kurdi linnapead ja volikogu liikmed; ta peab töötama õigusriigi loomise nimel, tunnistama Armeenia genotsiidi ning lahendama oma probleemid Kreekaga, eeskätt Egeuse küsimuses.
Küprose osas ei saa ta enam peituda 2004. aasta sündmuste taha. Praegu on juba aasta 2011. Türgi peab Famagusta linna viivitamata selle elanikele tagasi andma - me räägime siinkohal Euroopa linnast, mille Euroopa ajalugu ulatub mitme tuhande aasta taha; linnast, mis on jäetud ligi neljaks aastakümneks aja hävitada - ning ta peab kõigepealt oma okupatsiooniväed viivitamata Küproselt välja tooma.
Lugupeetud Geoffrey Van Orden! Lõpetuseks tuletaksin teile meelde Küprose türklaste proteste, millega nõuti, et Türgi laseks neil nende endi asjades kaasa rääkida. Selle asemel on Eroglu nõudnud meeleavaldajate kohtu alla andmist. Türgi peab Küprose türklaste soove austama ning selleks peab ta lubama viia okupeeritud alal läbi rahvaloenduse, lõpetama koloniseerimise ja lubama kanda linnade ja külade nimed kaardile nagu need olid tuhandeid aastaid.
Nikolaos Salavrakos
Lugupeetud juhataja! Tunnustan Ria Oomen-Ruijtenit esitatud dokumendi eest, mis annab meile Türgi olukorrast tasakaalustatud ja täpse ülevaate. Eriti hindan Štefan Füle seisukohta. Ria Oomen-Ruijteni raporti sõnum on järgmine: kui Türgi soovib Euroopa Liiduga ühineda, peab ta täiel määral täitma oma kohustused liidu ees. Kui ta Euroopa Liiduga ühineda ei taha, peaks ta seda ütlema, sest Türgi-suuruse riigi puhul olen selle vastu, et küsimust loobitakse edasi-tagasi ja kõneldakse ainult diplomaatilises keeles. Hoolimata aga Euroopa Liidu selgest märguandest Türgile käitub viimane vastuoluliselt. Just nagu oleks poliitilise juhtkonna ja sõjaväe vahel probleem. Samas näitab ta ühel hetkel oma naabrite suhtes üles häid kavatsusi ning muudab järgmisel hetkel Egeuse sõelapõhjaks oma lennukite ja laevadega, mis läbivad ja rikuvad iga päev Kreeka maa- ja õhupiire.
Austame Türgit ja türgi rahvast, kuid meie arvates on Türgil viimane aeg näidata oma naabrite ja Rooma lepingus väljendatud Euroopa-idee suhtes üles austust.
Barry Madlener
(NL) Lugupeetud juhataja! Räägime siin Türgist, kuid peaminister Erdoğan eelistaks hoopis Türgi-Araabia liitu. Türgi on diktaator Ahmadinejadi suur sõber. Türgi ei taha enam ilmalik riik olla. Türgi okupeerib jätkuvalt Põhja-Küprost ja Türgi ei ole enam Iisraeli sõber. Selle asemel on ta valinud Hamasi Muslimi vennaskonna. Türgi keskendub aina enam islamimaailmale.
Lugupeetud kolleegid! Millal me selle teesklemise lõpetame? Euroopa ei taha Türgit ja Euroopa ei taha islamit. Nicolas Sarkozy on seda juba öelnud. Angela Merkel on seda juba öelnud ning ka enamik Euroopa Liidu kodanikke ei taha Türgit Euroopa Liidu liikmeks. Türgi on end aastaid Euroopa Liidu raha ja ELi liikmekssaamise lubaduse nimel alandanud. Tagurlikul islami kultuuril ei ole aga Euroopas kohta. Lugupeetud peaminister Erdoğan! Kas te olete tõeline mees või allaheitlik argpüks? Kui kaua te veel Türgi rahvast häbistate? Astuge püstipäi mängust välja ja lõpetage see.
Ioannis Kasoulides
Lugupeetud juhataja! Need, kes siin parlamendis toetavad Türgi ühinemist Euroopa Liiduga, või mõned neist, tunnevad kohustust toetada Küprose vastaseid muudatusettepanekuid. Peatükid hakkavad Türgi jaoks otsa saama ja ühinemisprotsess ähvardab seiskuda. Neliteist peatükki on külmutatud, sest Türgi keeldub kangekaelselt Ankara protokolli laiendamast.
Küprose okupeerimise lahendamiseks peetavate praeguste läbirääkimiste edukas tulemus muudaks 14 peatükki automaatselt lahtiseks. Ban Ki-moon rõhutas tungivalt, et kõik rahvusvahelised jõud keskenduksid jõupingutustele niisuguse lahenduse nimel. Hääletamine selliste muudatusettepanekute poolt nagu 26. aprilli ettepanek otsekaubanduse kohta kaheks jagunenud Küprosel - mis küll ühendatud riigi puhul ei oleks vajalik -, soodustab järeleandmatust, lahenduse leidmiseks tehtavate jõupingutuste nurjumist ning süvendab peatükkide külmutamist. Küprose kallal norimine ei vii Türgit kuhugi.
Raimon Obiols
(ES) Lugupeetud juhataja! Arvan, et homme saab selgeks, et Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis on püüdnud leida parlamendis võimalikult laiaulatuslikku konsensust, sest me soovime, et kõikides ELi institutsioonides valitseks ühine seisukoht.
Juba aastaid on läbirääkimisprotsess aidanud Türgis poliitilisi ja majanduslikke reforme edasi viia - on olnud vastuolusid, tagasilööke ja edusamme, kuid üldiselt on läbirääkimistest abi olnud. Nüüd võiks olla ehk tõehetk ning Vahemere piirkonnas aset leidvad sündmused tuletavad seda meile meelde.
Oma hiljutisel esinemisel väliskomisjoni ees nõudis volinik Füle uut realistlikku suhtumist, mis väldib rangelt lühiajalist käsitust. Niisugune uus realistlikkus on just see, mida meil läbirääkimisprotsessis Türgiga on vaja - äärmine ettevaatlikkus, kuid ka kogu pühendumus ja tõsidus, mida on vaja selleks, et vältida protsessi aeglustumist ja usaldusväärsuse kaotamist, ülemääraseid vihjeid; ning selleks, et öelda selgelt, et kokkulepetest ja kohustustest tuleb kinni pidada. Et see nõuab kõikidelt osalistelt otsusekindlat suhtumist.
Loodetavasti saame järgmisest raportist lugeda, et läbirääkimisprotsessis on astutud veel üks samm edasi.
Graham Watson
Lugupeetud juhataja! Praegu teevad islamimaade rahvad midagi sarnast nagu Türgi rahvas, kui ta üheparteilise diktatuuri 1950. aastal kõrvale tõukas. Egiptus, nagu ka Türgi, võib alles nüüd avastada, et nii-öelda juurdunud riigi kukutamine on märksa raskem ning seepärast on Ergenekoni juhtum ja teised sarnased uurimised niivõrd olulised.
Euroopa Parlamendi liberaalid soovivad peaminister Erdoğanile palju edu tõeliselt demokraatliku riigi loomiseks ning selle kinnistamiseks meie demokraatlike riikide Euroopa klubis. Tolliliit on olnud väga edukas ja sama edukas võib olla Türgi liikmestaatus Euroopa Liidus.
Tunneme kahetsust ühinemisprotsessi seiskumise pärast ning kuigi Türgil lasub osa süüst, on meie liidule häbiks teatud liikmesriikide pahatahtlikkus, mille on paljastanud WikiLeaks. Nicolas Sarkozy ei räägi Türgi asjus Euroopa Liidu nimel rohkem kui ta räägib Vahemere Liidust. Tema külaskäik Ankarasse oli provokatiivne ja on kahju, et Saksa kristlikud demokraadid ei võta kuulda Max Fischeri nõu ega heida pilku peeglisse, sest praegune Õigluse ja Arengu partei (AKP) on 1950. aasta Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) peegelpilt - mitte kristlik-demokraatlik, vaid islamistlik-demokraatlik - ning kahtlemata just sellepärast mõistab ja jagab volinik oma sõnul Türgi pettumust.
Käesolev raport on aus - mõne jaoks liiga aus. Türgil on palju saavutada, kuid kui me ei toeta islamistlikke demokraatlikke riike nagu Türgi ja Indoneesia ega tee nendega koostööd, on meil palju kaotada.
Paweł Robert Kowal
(PL) Lugupeetud juhataja! Tahaksin tunnustada raportööri huvitava ja tasakaalustatud raporti eest, kuigi teatud küsimustes on mul oma kahtlused. Näiteks kahtlen ma, kas rõhk tuleks panna Türgi suuremale kaasamisele Lõuna-Kaukaasias.
Tegemist on piirkonnaga, mis nõuab iseäranis delikaatset ja tasakaalukat poliitikat. Tuleb siiski öelda, et kõige rohkem loeb hoiakute muutmine Türgi jõupingutuste suhtes. Kõike, mida toob kaasa assotsieerimislepingu rakendamine, mis on hea ettekuulutus Türgi ja Euroopa Liidu koostöö laienemise kohta, tuleks vaadelda lootusega, et tegemist on tulevikuvõimalusega ning et uksed Euroopasse on valla ka Türgi jaoks.
Seda tuleb siin parlamendis täna selgesõnaliselt märkida, eeskätt seepärast, et eeldatavasti võivad konsultatsioonid ja koostöö Põhja-Aafrika sündmuste osas osutuda Türgiga tehtava hea koostöö põhiaspektiks. Seepärast on meie tänane peamine eesmärk näidata Türgi väärtust ELi partnerina energiaküsimustes ning ELi poliitilise partnerina tulevikus.
Charalampos Angourakis
(EL) Lugupeetud juhataja! Kriis on süvenenud ja see on andnud uut hoogu imperialistlike jõukeskuste vahelisele võitlusele turu, energiaallikate ning nende edastusvõrkude üle kontrolli saamise nimel.
Seda tõendavad sündmused Liibüas, hiljutine nafta leidmine Vahemere piirkonnas ning sellest põhjustatud pinged. Samal ajal tõhustavad NATO ja Euroopa Liit piirkonnas oma sekkumistegevust. Türgi seevastu püüab parandada oma strateegilist positsiooni piirkonnas, kus konflikte on arvukalt ja vastupanu suureneb. Seda eesmärki teenis hiljutine põhiseadusreform, millele Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid innukalt aplodeerisid. Samal ajal jätkab Türgi aga Põhja-Küprose okupeerimist, oma õigusrikkumisi Egeusel ning põhiliste inimõiguste ja demokraatlike vabaduste jultunud eiramist. Türgi töötajad teavad, et Euroopa Liidult ei ole midagi kasulikku oodata, sest töötajate ja inimeste põhiõigused võetakse Euroopa Liidus ära ning seepärast, et Euroopa Liit on toetanud ja toetab jätkuvalt kõnealuses piirkonnas mitmeid tagurlikke režiime.
Lorenzo Fontana
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Kui Türgi küsimus oleks pelgalt majanduslik, siis minu arusaamist mööda mingeid probleeme ilmselt ei oleks. Probleemid on aga tõsised, sest Türgi küsimus ei ole ilmselgelt üksnes majanduslik.
Eeskätt tahaksime tuua esile Türgis kahjuks puuduva usulise sallivuse - mitte üksnes seepärast, et võiksime nimetada mitme preestri, sealhulgas Itaalia preestri Monsignor Luigi Padovese ja Don Andrea Santoro tapmist, vaid ka seepärast, et kahjuks hääletasid Türgi delegaadid viimasel Euroopa Nõukogu kohtumisel vastu ettepanekule mõista hukka kristlaste vastased rünnakud kõikjal maailmas.
See hämmastab meid ja mõtlen, kuidas saame aktsepteerida riiki, kes ei pea usuvabadust põhiväärtuseks. Küsime ka, kuidas on võimalik, et peaminister Erdoğani asetäitja härra Babacani on nimetanud Euroopa Liitu kristlikuks klubiks. Mida ta leida lootis? Pealegi kas ta ei arva, et probleem ei ole vahest mitte niinimetatud Euroopa kristlik klubi, vaid usuliste õiguste puudumine Türgis.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud Štefan Füle! Üks Türgi vanasõna ütleb, et inimesi peegeldavad nende teod. Sõnad ei tähenda midagi. Türgi toetajad on aga lasknud end ilusatest ja tühjadest sõnadest petta. 2010. aasta eduaruanne on tegelikult vigade aruanne. See näitab, et Türgi on paljutki, kuid kindlasti ei ole ta valmis Euroopa Liiduga ühinema. Põhiõigused eksisteerivad sageli vaid paberil ja sõnavabaduse suhtes kehtivad märkimisväärsed piirangud. Seda on kinnitanud kahe ajakirjaniku hiljutine arreteerimine. Etniliste ja usuliste vähemuste, näiteks kurdide ja kristlaste diskrimineerimise küsimuses ei ole toimunud mingeid muutusi. Peaminister Erdoğan süüdistab silmakirjalikult Euroopa riike islamofoobias, kuigi erinevalt kristlastest Türgis on muslimitel ELis õigus oma usku järgida. Vaidlused Mor Gabrieli kloostri maa üle on selle järjekordne näide. Kuigi Erdoğani valitsus väidab vastupidist, tõukab ta islamiseerumisprotsessi tagant. Me teame seda.
Hiljutine uuring näitab, mida türklased tegelikult EList arvavad. Nad on ELiga ühinemise poolt, kuid samal ajal suhtuvad eurooplastesse suure umbusuga. Me peaksime ühinemisläbirääkimised võimalikult kiiresti katkestama.
Elmar Brok
(DE) Lugupeetud juhataja, Enikő Győri, Štefan Füle! Lugupeetud Graham Watson! Teie ajaloolised võrdlused ei saaks enam vääramad olla. Te ei peaks võrdlema Õigluse ja Arengu parteid parteiga, mis pärast natsismiajastut viis Saksamaa tagasi demokraatliku valitsusemisvormi juurde ja ehitas üles õigusriigi. See on tõeliselt hirmutav, eeskätt seepärast, et kõnealune Saksa partei tegi 1950. aastatel liberaalidega koostööd ja moodustas koalitsiooni.
Pooldan tugevaid sidemeid Türgi ja Euroopa Liidu vahel. Türgi on meie jaoks strateegiliselt oluline, kuid mitte iga hinna eest. Esiteks ei saa me kaotada ära ühinemiseks vajalikke tingimusi, sealhulgas sõnavabadust, sõltumatut kohtusüsteemi, vähemuste õigusi ja usuvabadust. Seda on näidanud selgelt komisjoni aruanded ja Ria Oomen-Ruijteni raport. Teiseks ei tohi me Euroopa Liidu integreerimisvõimet ohtu seada. Peame leidma muud meetodid. Kolmandaks on Türgil kohustus tagada protsessi tõketeta edenemine ning täita viimaks näiteks Ankara protokolli raames antud lubadusi.
Türgil on võimalus anda selgelt märku, et Euroopa Liiduga lõimumine on teostatav. Kui aga peaminister Erdoğan ütleb oma kõnes Saksamaal, et Saksa kodakondsusega türklased peavad esmajoones Türgile lojaalsed olema, on meil integratsiooniga tõsine probleem. See peegeldab teatud mõtteviisi, mida soovitakse juurutada.
Seepärast arvan, et Türgi ei ole veel valmis. Oleme aga kutsunud Türgit tegema tihedamate sidemete loomiseks meiega edasiviivat koostööd Berlin Plusi kokkuleppe raames ning muudes valdkondades. Mor Gabrieli näide kuulub samuti selle küsimuse alla.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Graham Watson
(DE) Lugupeetud juhataja! Lugupeetud Elmar Brok! Lõuna-Hispaanias elab ligikaudu kaks või kolm miljonit sakslast ja britti. Mida ütleksid need inimesed, kui Hispaania valitsus nõuaks, et nende lapsed enne saksa või inglise keele õppimist õpiksid hispaania keelt? Loomulikult oleksid nad selle vastu. Te lihtsalt ei saa Saksamaal öelda, et inimesed peavad kõigepealt saksa keelt õppima. Loomulikult peaksid nad õppima mõlemat keelt, kuid Saksamaal on tõelise integratsioonipoliitikani ikka veel pikk tee minna.
Elmar Brok
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud Graham Watson! Inimeste jaoks, kes elavad Saksamaal ja kavatsevad oma koduriiki naasta, on nende emakeel loomulikult esimene keel. Inimesed, kes tahavad Saksa kodakondsust ja jääda püsivalt Saksamaale, peavad õppima kõigepealt saksa keelt, et neil oleks võimalus saada koolis hästi hakkama, omandada haridus ning teha edukat karjääri ja ühiskonda lõimuda. Sellisel juhul on keeleküsimusel suur tähtsus. Peame tegema vahet inimestel, kes lähevad talvepuhkuseks välismaale, ning neil, kes tahavad alaliselt teise riiki jääda. Integratsiooni seisukohast tuleb siin vahet teha. Ei saa võrrelda inimesi, kes lähevad puhkuseks Mallorcale ja neid, kes tahavad võtta riigi kodakondsuse ja sinna püsivalt elama jääda.
Maria Eleni Koppa
(EL) Lugupeetud juhataja, volinik! Türgi Euroopa Liiduga ühinemise protsess on endiselt strateegiliselt tähtis nii Euroopa kui Türgi enda jaoks. See protsess mõõdab Euroopa Liidu usaldusväärsust ja Türgi valmisolekut viia läbi demokraatlikud reformid. Faktid lükkavad aga ümber valitsuse väljendatud kavatsuse viia läbi demokraatlikke muudatusi. Viimase paari päeva jooksul oleme murega tunnistanud ajakirjanike järjestikusi arreteerimisi. 20. veebruaril arreteeriti koos kuue kolleegiga ajakirjanik Nedim Şener, kes on tuntud kriitika poolest, mida ta on avaldanud politsei suhtumisele Armeenia ajakirjaniku Hrant Dinki mõrvas. Nad pandi kõik vangi, süüdistatuna terroristlikkusse organisatsiooni kuulumise pärast. See tähendab, et vangis olevaid ajakirjanikke on kaugelt enam kui sada. Nende juhtumite puhul seisneb tegelik süü pigem Erdoğani valitsuse vastases kriitikas kui kriminaalses tegevuses.
Euroopa Liit toetas valitsuse jõupingutusi suruda maha riigivastased jõud. Seda ei saa aga kasutada isikuvabaduste, eeskätt arvamusvabaduse piiramise vabandusena. Palun volinik Fülel meile öelda, kuidas kavatseb komisjon neile sündmustele reageerida.
Andrew Duff
Lugupeetud juhataja! Kahetsen sügavalt, et Türgi ühinemisprotsess on peatunud. Türgi ei suuda teha meie soovitud edusamme, Küprose probleem ei allu kontrollile, Prantsusmaa ja Saksamaa on lepitamatult Türgi liikmekssaamise vastu ning Euroopa Parlamendis on Türgi suhtes ilmselgeid eelarvamusi.
Peame tulema toime tohutu strateegilise kriisiga. Euroopa Liit kaotab Türgi ja Türgi kaotab Euroopa Liidu. Me peame pühendama 2011. aasta tõelistele partnerlussuhetele, mis rajanevad mõlema poole tegelike huvide radikaalsele ümberhindamisele.
Evžen Tošenovský
(CS) Lugupeetud juhataja! Türgi 2010. aasta eduaruanne on kahtlemata üks kõige keerulisemaid, mida me siin arutanud oleme. Vaatamata kogu keerukusele ei peaks me aga ajalool põhinevatel eelarvamustel end mõjutada laskma. Hiljutised sündmused Türgis kujutavad endast vaieldamatult tegureid, mis euroopalike demokraatlike põhimõtete vaatepunktist on vastuvõetamatud. Seda enam peame tõhustama läbirääkimisi Türgiga. Lähis-Ida keerulise piirkonnaga seoses on Türgil Euroopa jaoks põhjapanev geopoliitiline tähtsus. Seda positsiooni ei tohi loomulikult kuritarvitada. Kui suudame pidada Türgiga avatud ja põhimõttekindlat dialoogi, võib see viia aga demokraatlike reeglite parema mõistmiseni. Türgi majanduslik areng on viimastel aastatel olnud tõepoolest märkimisväärne ning riigi tööstusest on saamas paljudes valdkondades Euroopa ettevõtete jaoks oluline partner. Seepärast on oluline, et need majanduslikud sidemed haakuksid Türgi-ELi vaheliste vastavate poliitiliste sidemetega, millel on selge tulevikuväljavaade. Kui Türgi soovib tõepoolest ELiga ühineda, ei saa ta teha sellised samme, mida me hiljuti oleme näinud. Mitmel põhjusel olen tungivalt selle poolt, et Türgi Euroopa Liidule lähenemise protsess jätkuks.
Philip Claeys
(NL) Lugupeetud juhataja! Peame lõpetama mõiste "eduaruanne” kasutamise, kui räägime läbirääkimistest Türgiga. See on väärnimetus, sest Türgi ei ole ELiga ühinemise tingimuste täitmise osas mingeid põhimõttelisi edusamme teinud.
Oleme Küprose probleemiga täiesti jänni jäänud, sest türklased keelduvad endiselt pidamast kinni oma kohustustest ning nad jätkavad saare põhjaosa ebaseaduslikku sõjalist okupeerimist. Ka demokraatlike õiguste vallas ei ole mingit edasiminekut. Inimesi kiusatakse taga oma arvamuse avaldamise eest, veebilehekülgi blokeeritakse ning kristlasi ja teisi mittemuslimeid kiusatakse kõikvõimalikul viisil. Kui Euroopa Parlamendi liikmed ikka ja jälle selle kohta küsimusi esitavad, vastab komisjon, et jälgib Türgi olukorda tähelepanu ja murega. Komisjon ei ole aga võtnud mingeid konkreetseid meetmeid ja läbirääkimised venivad lõputult.
On avalik saladus, et paljud Türgi ühinemise pooldajad komisjonis, liikmesriikides ja Euroopa Parlamendis tunnistavad eravestlustes, et kogu idee on katastroofiline. Peame lõpetama enesepettuse, peame lõpetama Euroopa Liidu ja Türgi avalikkuse petmise ning me peame viimaks lõpetama läbirääkimised Türgiga.
Elisabeth Jeggle
(DE) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Nõustun ausa ja kriitilise hinnanguga, mis on antud läbirääkimistele Türgi praeguses eduaruandes. Läbirääkimiste käivitumisest on antud palju lubadusi, kuid tehtud on väga vähe konkreetseid edusamme. Arvestades riigi ilmekat islamistlikku iseloomu peavad kõikidel kristlikel ja muudel mittemuslimi kogukondadel olema võrdsed õigused, mis tähendab vabadust järgida oma usku ilma et neid diskrimineeritaks. See on minu arvates kõige olulisem. Türgi peab võtma endale ülesandeks eraldada täielikult riik ja religioon ning aktsepteerima mitte-islamistlikke usutunnistusi. Mor Gabrieli kloostri juhtum on probleemi üks näide.
Tahaksin Euroopa Liidu liikmesriikidele meenutada kohustust nõuda kõikides Türgiga peetavates läbirääkimistes tungivalt, et riik austaks universaalseid inimõigusi ning eriti usuvabadust.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Lugupeetud juhataja, kolleegid! On tõsi, et peame Türgiga läbirääkimisi ELiga ühinemise asjus, mitte mõnel muul teemal, ning mina olen Türgi ühinemise poolt. Tunnustan reforme, mille Türgi valitsus eelmise aasta jooksul käivitas. Siiski peab Türgi läbirääkimiste edasiliikumise nimel täitma ka oma kohustusi ja rakendama Ankara protokolli. Ta ei tohi pidevalt süüdistada ELi või Küprost ummiku pärast, nagu teie, lugupeetud peaminister Erdoğan, meelsasti teete.
Türgi peab viimaks lõpetama režiimi kritiseerivate ajakirjanike arreteerimise. Ahmet Şık, Nedim Şener ja teised vajavad õigussüsteemi meelevaldsuse eest kaitset. Need on ainult mõned 23. peatüki avamiseks vajalikud eeldused. Lugupeetud peaminister Erdoğan! Te peate tegema selle kohta selge avalduse, mitte astuma vastu oma kaasmaalaste lõimumisele ega levitama oma türgimeelset maailmapilti nagu Düsseldorfis. Just seda me teilt ootame. Loomulikult peab ka EL läbirääkimiste edule kaasa aitama ning näitama, et on valmis uusi liikmeid vastu võtma. Mõlemal poolel on oma kodutöö teha. Pall on nüüd teie väravas ja teie kord on meetmeid võtta.
Metin Kazak
Lugupeetud juhataja! Tean, et kõnealune raport on väga vastuoluline ning et kompromissini jõudmine Euroopa Parlamendis võib vahel ülimalt raske olla, kuid sellegipoolest peaksime püüdma hoida oma arutelud tasakaalukad ja faktipõhised.
Kõigepealt tuletagem meelde, et Ankara lepingus nähti ette neli liikumisvabadust ja tolliliit Türgi ja ELi vahel. Ka mitu Euroopa Kohtu otsust ning teistele kandidaatriikidele ette nähtud olemasolev viisarežiim on tõendanud, et viisavabadus Türgi kodanikele, eeskätt ettevõtjatele ja üliõpilastele tuleks raportis selgesõnaliselt heaks kiita.
Teiseks peaksime nõudma, et Küprose tardunud olukorra suhtes uuesti tegevust hoogustataks. Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsuse rakendamine ergutaks suuresti Türgit rakendama EÜ-Türgi assotsieerimislepingut. See ei tooks mõlemale poolele kaasa üksnes majanduslikku ja poliitilist kasu, vaid võimaldaks kõikidel saare asukatel vabalt kaubelda ning see kõrvaldaks ELis praegused topeltstandardid. On aeg näidata, et Euroopa Parlament suudab olukorda muuta.
Peter van Dalen
(NL) Lugupeetud juhataja! Türgi ühinemine Euroopa Liiduga oleks üks suurimaid ajaloolisi vigu, mis kunagi on tehtud. Meiega ühineks 80 miljoni elanikuga riik ja hakkaks esitama nõudmisi Euroopa Liidu eelarve, otsusetegemise ja välispoliitika suhtes. Mida see kaasa tooks, võib näha Türgi suhetest Hamasi, Hezbollah' ja Iraaniga.
Türgi ühinemine mõjuks halvasti ka integratsioonile. Võime seda juba praegu näha - peaminister Erdoğan kutsus hiljuti Saksamaa Türgi immigrante ennekõike türgi keelt õppima. Minu jaoks on aga loomulik, et Saksamaal elajad peaksid esikohale seadma saksa keele õppimise.
Peaminister Erdoğani tegevuskava lähtub islamistliku partei seisukohast ning ka sellest aspektist tooks Türgi ühinemine ELiga kaasa tasakaalunihke. Meil oleks miljoneid inimesi, kes ei tunne kahjuks Euroopa juudi-kristlikke alustalasid ning kes sooviks neid muuta. Seepärast tuleb tagada, et 2010. aasta eduaruanne oleks viimane. Peame need mõttetud läbirääkimised peatama. Privilegeeritud partnerlussuhted - see ühendaks mõlema maailma parimad küljed.
Emine Bozkurt
(NL) Lugupeetud juhataja! Progress ja vastastikune usaldus saab tekkida ainult siis, kui nii Türgi kui Euroopa Liit on oma kokkulepitud kohustused täitnud. Uute läbirääkimispeatükkide avamine toob inimõiguste ja õigusvaldkonna progressi osas kaasa just sellise uue dünaamika, mida me soovime näha.
Suur probleem on ajakirjandusvabadus. Selle raskeid aegu üle elanud vabaduse kaitsmine on hinnaline. Demokraatlikus riigis on ajakirjandusel võimulolijate kontrollijana oluline roll. Loomulikult lasub Türgil endal suur kohustus rakendada ELi õigusakte, kuid ka Euroopa Liidul on kohustusi. Näiteks peab ta hoidma oma lubadusi, mis on antud assotsieerimislepingus inimeste vaba liikumise kohta ning rakendama ellu nõukogu 2004. aprilli järeldusi Küprose kohta.
Rahvusvahelise naistepäeva sajandal aastapäeval tahaksin veidi mõelda naiste õigustele Türgis. Seaduste tasandil on olukord palju paremaks muutunud, kuid kutsun Türgi valitsust üles tegema kõik võimaliku, et tagada nende seaduste nõuetekohane rakendamine ning - eelseisvate valimiste taustal - vastata Euroopa Parlamendi kvoodinõudele, millega suurendada naiste hulka esinduslikel ametikohtadel.
Konrad Szymański
(PL) Lugupeetud juhataja! Minu meelest on ilmne, et Türgist võib olla tohutut kasu meie enda poliitikale, mida me nii Kaukaasia kui Lähis-Idaga seoses selles piirkonnas tahame arendada. Türgi uued ja ebatavaliselt aktiivsed poliitikasuundumused kõnealuse piirkonna osas tõstatavad loomulikult küsimuse, kas sellest saab Türgi poliitika Euroopa Liidu lipu all või Türgi abil teostatav Euroopa Liidu poliitika. Nii või teisiti on tegemist hinnalise väljavaatega.
Mul on tunne, et see koostöö tuleks võimalikult kiiresti viia märksa pragmaatilisemale alusele ning pikaleveninud arutlused liikmestaatuse üle on täiesti asjatult mõlema poole jaoks pettumust valmistanud. On mitmeid põhjusi, miks läbirääkimised nii pikka aega on kestnud ning väljavaated neid lõpule viia ei ole praegu eriti head. Täna tahaksin väljendada oma tänu Ria Oomen-Ruijtenile raporti eest, mis on tasakaalustatud dokument nagu tavaliselt. Eriti olen tänulik, et Türgi kristlaste usuvabadusega seotud küsimusi on nii hästi käsitletud. See küsimus on jätkuvalt probleemne ning hõlmab kristlaste kogukonda kui juriidilist isikut, vara tagastamist ja vaimulikkonna koolitamise võimalusi. Peaksime seda meeles pidama.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahaksin tänada Ria Oomen-Ruijtenit, kes on taas kord koostanud Türgi edusammude kohta väga põhjaliku aruande. Igal aastal võtab Euroopa Komisjon vastu niinimetatud laienemispaketi ning me koostame selle paketi alusel raporti, kus hinnatakse edusamme, mida iga kandidaatriik viimase 12 kuu jooksul Euroopa Liiduga ühinemise osas on teinud. Komisjoni hinnangu kohaselt täidab Türgi poliitilisi kriteeriume piisaval määral. Hiljutised põhiseadusreformid on pakkunud võimalusi parandada mitme valdkonna, näiteks kohtusüsteemi ja põhiõiguste olukorda. Eelmise aasta referendumil heakskiidetud põhiseadusmuudatuste pakett on samm õiges suunas, kuid nende reformide väljatöötamisele ja heakskiitmisele ei eelnenud parteisid ega kodanikuühiskonda hõlmavat konsultatsiooniprotsessi. On kiiduväärt, et reform loob aluse ombudsmani ametisse nimetamiseks ning riikliku inimõiguste institutsiooni rajamiseks.
Nüüd on põhiline tagada, et uusi ettepanekuid rakendatakse läbipaistvalt ja Euroopa Liidu normidega kooskõlas oleva demokraatliku menetluse alusel. Kahjuks varjutavad läbirääkimisprotsessi pidevalt Türgi suhted naaberriikidega. Usun, et kui Türgi näitab üles head tahet, loob soodsad tingimused käimasolevateks läbirääkimisteks Küprose asjus ja neid läbirääkimisi toetab ning kui riik aitab reaalselt kaasa probleemi sisukale lahendamisele, võetakse Türgi nii Euroopas kui rahvusvahelisel areenil soojemalt vastu. Tänan teid!
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Lugupeetud juhataja! Lähtudes Ria Oomen-Ruijteni resolutsiooni ettepanekust, soovin kommenteerida eeskätt Küprose probleeme. Aasta edasi ja koloniseerimine jätkub, okupatsioonivägi on endiselt Küprosel ja mitte ainult seda; juba ligi kuu aega oleme näinud, kuidas Küprose türklased avaldavad meelt Türgi vägede kohalolu vastu saarel ning okupeeritud ala majandusliku olukorra vastu, mille on põhjustanud Türgi okupatsiooniväe kohalolu.
Kuidas vastas Türgi peaminister? Ta ütles, et okupatsioonivägi ei ole Küprosel Küprose türklaste pärast, vaid Türgi strateegiliste huvide pärast.
Euroopa Liidu moraalsed väärtused ja põhimõtted ei luba ohverdada Küprost Türgi ühinemise huvides ning pean ütlema, nagu sotsialistist kolleeg Euroopa Parlamendis meenutas - ning see paneb mu kuklakarvad püsti tõusma -, et mitte Küpros ei tunginud Türgisse, vaid Türgi tungis Küprosele. Ärgem seda unustagem.
(Aplaus)
James Elles
Lugupeetud juhataja! Tahaksin ühineda nendega, kes on tunnustanud raportööri väga põhjaliku ja tasakaaluka raporti eest, kuid ühinen nendega, kes on juba öelnud, et vaevalt on tegemist eduaruandega - seda tuleks nimetada pigem olukorda kirjeldavaks aruandeks.
Rõhutamaks seda, et tegemist on dokumendiga, mis väljendab arutletavate oluliste küsimuste suhtes saavutatud väga vähest edu, on ta väga ettevaatlikult märkinud lõikes 40 vajadust viia Türgi väed Küproselt välja; lõikes 47 taunib ta nagu teisedki sõnavõtjad asjaolu, et Türgi ei ole rakendanud lisaprotokolli; seejärel viitab ta - erinevalt teistest sõnavõtjatest - ka Berlin Plusi kokkulepete raamidest väljuva NATO-ELi strateegilise koostöö tõkestamisele.
Minu arvates on väga oluline, et Euroopa Liit ei teeks järeleandmisi üheski küsimuses ega avaks enam ühtegi läbirääkimispeatükki enne, kui näeme Türgit arutelus koostöövalmi partnerina. Võibolla aga mõtlete lõpuks kogu protsessi vaadeldes, kas mõlemal poolel on selle lõpuleviimiseks eestvedamist või kas tegemist oli ainult 20. sajandi ideega, mis 21. sajandi tingimustes sugugi loogiline ei ole.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Lugupeetud juhataja, minister, volinik! Türgi on strateegilise tähtsusega suurriik, kuid kas ta on Euroopa jaoks valmis? Ei, veel mitte. Kas Euroopa on Türgi jaoks valmis? Ei, veel mitte. Kas Türgi on loobunud püüdlustest ühineda? Ei, veel mitte. Lugupeetud volinik! Need on kolm küsimust ja kolm vastust, mis kajastavad realistlikult kriitilist pöördepunkti, kuhu Türgi on oma ühinemisteekonnal jõudnud. Need väljendavad lühidalt ka Türgi ja Euroopa Liidu keerulisi suhteid. Ajaloolistel, poliitilised ja kultuurilistel põhjustel on need suhted alati kõikunud usalduse ja kahtluse, ligitõmbavuse ja vastumeelsuse vahepeal. Selle tegelikkuse poliitiline väljendus on Türgi pikk ja valuline teekond ühinemise poole.
Vaatamata Türgi tähelepanuväärsetele edusammudele annab riik endiselt põhjust inimõiguste küsimuse pärast muretsemiseks. Ta kaupleb endiselt iga väikese kohustuse pärast, mis tal Euroopa Liidu ees on. Ta keeldub normaliseerimast suhteid ühe ELi liikmesriigi, Küprose Vabariigiga; ta väljendab jätkuvalt teise liikmesriigi, Kreeka suhtes sõjaohtu ning keeldub tunnustamast ja kohaldamast mereõiguse konventsiooni.
Viimasel ajal on Türgi juhtide ülbus isegi Küprose türklased vihale ajanud. Euroopa Liit saadab omalt poolt ikka veel liitumise kohta mitmemõttelisi sõnumeid, millest ei ole mingit abi. Seepärast vajame selgemat seisukohta. Ainult võetud kohustuste täielik täitmine võiks olla ja - see on ainult õiglane - peaks olema tingimus, mis Türgi ühinemisele viib. Kui me aga juba õiglased oleme, peame Türgiga ka karmid olema.
Lõpetuseks tunnustan Ria Oomen-Ruijtenit raporti eest, mille poolt hääletan ma ise ja kutsun hääletama ka oma kolleege.
Michael Cashman
Lugupeetud juhataja! Kiidan uhkusega edusamme, mida Türgi on ELiga ühinemise protsessis teinud. Olen Türgi ühinemist pikka aega toetanud. See teenib ELi huve ja tõepoolest ka Türgi huve. Võime võtta kitsarinnalise ja populistliku seisukoha või näidata üles juhtimisvõimet ja ettenägelikkust. See juhtimisvõime ja ettenägelikkus peab tooma Türgi Euroopa Liitu, kuhu ta kuulub.
Mõningane rõõmustav areng on toimunud, kuid veel rohkem on veel ees. Esitan mõned asjalikud soovitused. Rohkem on vaja teha võitluses diskrimineerimise vastu soolise, rassilise või etnilise päritolu, usu või veendumuste, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel ning võrdsuse edendamises. See peaks olema seadusega tagatud. Seepärast palun Türgi ametiasutustel lisada uuesti diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu võitlemist käsitlevasse seaduseelnõusse viide seksuaalsele sättumusele.
Aeg jookseb. Võiksin sellest küsimusest pikalt kõnelda. Tasub meelde tuletada, et Türgi on moodne ilmalik riik ning et Türgis said naised hääletada palju varem kui mõnes ELi riigis - see on miski, mida peaksime meeles pidama, kui meenutame feminismi saja aasta pikkust ajalugu.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lugupeetud juhataja! Türgi ümberkujunemine tõeliselt pluralistlikuks demokraatiaks, mille aluseks on inimõiguste ja põhivabaduste kaitse, näib endiselt olevat problemaatiline.
Võrreldes eelmise aastaga ei ole Türgi teinud ühtegi märkimisväärset edusammu reformide elluviimise ja Kopenhaageni kriteeriumide osas, mille täielik täitmine on ELi liikmekssaamise hädavajalik eeltingimus. Puudujäägid püsivad eeskätt kohtusüsteemis, kus õigus õiglasele ja kiirele kohtumõistmisele ei ole endiselt tagatud; vähemuste ja naiste õiguste valdkonnas ning samuti usu- ja sõnavabaduse, vaba ajakirjanduse ja korruptsiooni vastase võitluse küsimustes. Eriti silmnähtav on usuvabaduse puudumine.
Türgi peab oma välispoliitika paremini ELi välispoliitikaga kooskõlastama ning seeläbi näitama, et jagab Euroopa Liiduga ühiseid väärtusi ja huvisid. Selle konkreetseks väljendamiseks võiks ta näiteks toetada Euroopa Liitu jõupingutustes takistada Iraani soetamast tuumarelvi ning allkirjastada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi, mida Türgi ilmselgelt jätkuvalt edasi lükkab. Loodan ka, et Türgi näitab Küprose küsimuse lahendamisel üles märksa suuremat aktiivsust ning - nagu slovakid ütlevad - tõmbaks oma sõjalised jõud sellelt okupeeritud territooriumilt välja.
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja! Tänan teid väga, et andsite mulle küsimuste esitamiseks võimaluse, kuid kahjuks on nüüd veidi liiga hilja. Nagu näete, on Michael Cashman juba istungisaalist lahkunud. Oleksin soovinud talle esitada paar olulist küsimust. Tahaksin paluda, et annaksite parlamendiliikmele kohe sõna, kui ta kasutab võimalust esitada sinise kaardi menetluse alusel küsimus. Vastasel juhul võib parlamendiliige, kellele küsimus on adresseeritud, istungisaalist lahkuda, nagu praegu juhtus. Kuid vahest on mul edaspidi võimalus eelnevalt registreerimata sõna võtta ning tahaksin teid selle eest juba ette tänada.
Eleni Theocharous
(EL) Lugupeetud juhataja, minister, volinik! Nagu Ria Oomen-Ruijten üsna õigustatult oma raportis ütleb, ei saa Türgi Euroopa Liiduga ühineda enne, kui Küprose probleem on lahendatud, kuni okupatsioon on lõpetatud, kuni sõjavägi on Küproselt lahkunud. Türgi ise on see, kes ühinemisprotsessi ümber silmust koomale tõmbab. Lugupeetud volinik! Just seepärast peaks kõik Türgit aidata soovijad kuulama, mida ütlevad Küprose türklased, kes ei avalda praegu meelt mitte otsekaubanduse või selle teisendamise eest, millest kuulsime täna seoses 26. aprilli otsusega, vaid selle eest, et Küpros vabastataks okupatsiooni alt ning et nemad isiklikult vabastataks ja päästetaks. Lugupeetud volinik! Ma ei usu, et Türgi võib ühineda ELiga Küprose hävitamisprotsessi kaudu ja kõik, kel on soov Türgit aidata, ei tohi tegutseda Küprose vastu. See on põhiline aspekt, mida me kõik peame järgima, sest kui Küprose probleemi õiglaselt ei lahendata, on see Euroopa Liidu enda jaoks katastroof.
Mario Mauro
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Pean tunnistama, et Ria Oomen-Rujteni suurepärase ja silmapaistva töö taustal oleme meie hõivatud aruteluga, millega kaasneb Türgi teemast kõneldes siiski tubli annus silmakirjalikkust.
Me ei suuda sellest silmakirjalikkusest üle saada, kuid kui arvestaksime mõnda üldist taustategurit, võiksime asjadega paremini toime tulla. Esiteks peame tunnistama tõsiasja, et me ei ole kuidagi suutnud või vahest ei ole me kunagi püüdnudki viia ellu tõelist strateegiat Vahemere piirkonna lõunakaldal asuvate riikide suhtes. Türgi probleem on selle asjaoluga tihedalt seotud.
Kui läksime mõni päev tagasi oma missioonile Tuneesiasse, ütles ainus islamistlik partei al-Nahda meile siiralt, et sai Recep Tayyip Erdoğani Õigluse ja Arengu Parteist inspiratsiooni ning et mõneti vaatavad inimesed Türgi suunas selleks, et olla äärtpidi Euroopa poole, kuid nad ei tea, kas teisel pool, Euroopas, seda arvesse tahetakse võtta.
Peame endilt küsima, mida tasub Türgi suhtes ette võtta - kas tasub olla läbinisti aus ja liikuda kiiresti privilegeeritud partnerlusvormide poole, mis hõlmavad kogu Vahemere piirkonda, või kas tasub püüda jätkuvalt aega võita ja lükata otsustamine määramata ajaks edasi, et türklased ise ütleksid viimaks oma suures uhkuses meile lõpliku "ei”, mis muudaks olukorra Vahemere piirkonnas veelgi keerulisemaks.
Minu meelest oleme meie need, kes peaksid otsustama ega ootama seda teistelt. Meil on konkreetsed kohustused ja me peame need tervenisti oma õlule võtma. Meil peab olema julgust öelda "jah” või "ei” ning siis näeme positiivseid tulemusi.
Andrey Kovatchev
(BG) Lugupeetud juhataja! Tunnustan Ria Oomen-Ruijtenit hea töö eest. Peame Türgit oluliseks Euroopa-Atlandi partneriks. Seepärast olen veendunud, et vaatamata oma erimeelsustele nõustume kõik selles, et meil on vaja reformitud, demokraatlikku, ilmalikku ja euroopalikku Türgit.
Mulle isiklikult valmistab muret Türgi sise- ja välispoliitika võimalik islamile keskendumine. On näha, et osal Türgi poliitilisest ladvikust ei ole ilmselgelt mingit soovi pidada kinni usu ja poliitika range lahususe põhimõttest, mida nägi ette Atatürk.
Euroopa peab aitama Türgil saada üle ühiskonna sisemisest kahestumisest. See hõlmab vähemuste olukorra parandamist ja suhete parandamist naabritega. Loomulikult ei saa me näpuga üksnes Türgile näidata. Ka Türgi naabrid peavad samas suunas liikuma.
Loodetavasti hakkame kõikide üldist huvi pakkuvate ühiste küsimuste, eeskätt NATOs tehtava koostöö ja energiainfrastruktuuri kallal partneritena tööd tegema. Loodan ja ootan, et Türgi allkirjastaks võimalikult kiiresti eeldatava tagasivõtulepingu Euroopa Liiduga, ei lükkaks seda edasi ega esitaks lisatingimusi.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Lugupeetud juhataja! Türgi võimalik ühinemine ELiga tooks kaasa tõsiseid majanduslikke, poliitilisi ja kultuurilisi tagajärgi, mida EL ühegi laienemise juures varem ei ole näinud. Vaatamata erinevustele võrreldes Euroopa kultuuri, traditsioonide ja väärtustega ei ole Türgi siiski fundamentalistlik riik ning usk on iga inimese vaba väljendus.
Ei saa keelata Türgil püüda täita ELiga ühinemiseks vajalikke kriteeriume, kuigi soovitavam on loomulikult võtta jõulisemaid meetmeid, et lahendada vaidlusi Küprose türklaste ja kreeklastega. Küprose küsimuse lahendamine võib tuua kaasa ka suurema stabiilsuse, õitsengu ja julgeoleku Vahemere piirkonna idaosas ning see võib mõnel määral aidata kiirendada Türgi ELiga ühinemise protsessi.
Lõpetuseks tahaksin öelda aga üht. Lugupeetud kolleegid! Nagu meie kolleegid komisjonis ja nõukogus, oleme siin selleks, et olla ausad ning kui me kinnitame, et Türgi täidab järk-järgult kriteeriumid, ei tohi me eelnevalt rääkida privilegeeritud partnerlusest. Parem oleks öelda Türgile otse, et vaatamata kriteeriumide täitmisele ei saavuta ta täielikku ELi liikmestaatust. Minu meelest oleks see meie poolt aus.
Jelko Kacin
(SL) Lugupeetud juhataja, Enikő Győri, volinik! Järsud ja sügavad poliitilised muutused, mida oleme näinud, tuletavad meelde, et samal ajal, kui araabia maades toimub demokratiseerimisprotsess, saame meie aina teadlikumaks energiavarustuse haavatavusest ja oma energiasõltuvusest.
Türgi on meie kõige hinnalisem, ilmsem ja veenvam näide toimivast demokraatiast araabia maailmas ning loomulikult näide õitsvast majandusest. Nii Euroopa Liitu kui Türgit hoiab tagasi aga lahendamata Küprose probleem. Mõned olulised peatükid jäävad Türgi jaoks suletuks. Täna peame juhtima tähelepanu energiat käsitleva peatüki võimalikult kiire avamise hädavajalikkusele ning me peame saatma oma Küprose sõpradele Nicosias jõulise sõnumi, et kõnealuse peatüki avamine oleks kasulik nii meile kui ka Küprosele ja Türgile. Peatüki blokeerimine teeb kahju Küprosele, Türgile ja kogu Euroopa Liidule, piirkonna stabiilsusele ja stabiilsusele maailmaturul.
Kui avaksime peatüki sel aastal, näitaksime oma tegevusega, et meie siin Euroopa Liidus oleme eesmärgipärased ning suudame tõhusalt tunnistada ja tunda ära varasemaid ja tulevasi probleeme ja lõkse. Kui me ei suuda seda peatükki uuesti avada, oleme edaspidigi üksnes jõuetud ja mõjutud kõrvalseisjad.
Charles Tannock
Lugupeetud juhataja! Türgi hoog ELiga ühinemise suunas on endiselt vankumas. Üks põhjus on loomulikult Ankara lisaprotokollide täitmata jätmine ning Küprose jätkuv okupeerimine ja selle mittetunnistamine.
Türgi valitsuse keeldumine oma sadamate ja lennujaamade avamisest Küprose Vabariigi kaubandusele on vastuvõetamatu, kuid samuti tahaksin mainida tõsiasja, et Türgi võiks ka oma naaberriiki Armeeniasse suhtuda edasiviivamalt, taasavada mõlema riigi ühise piiri ja tunnistada 1915. aastal toimunud armeenlaste ettekavatsetud massimõrva. Lisaks võib Türgi vaevu varjatud poliitiline toetus Iraanile raskendada jõupingutusi, mida EL teeb selleks, et takistada Teherani islamistlikul teokraatial ehitamast tuumapommi ning see on sügavalt kahetsusväärne.
Mulle valmistab ka sügavat muret Türgi kasvav vaenulikkus Iisraeli, meie liitlase vastu. Sellest annab tunnistust Gaza laevastiku kriis ja Türgi ametlikult avaldatud järeldused. Türgi hoiab ilma igasuguse põhjuseta jätkuvalt suletuna Kreeka Õigeusu kloostrit Halkis ning eitab vanade Süüria kristlaste täielikke kogukonnaõigusi. Minu meelest ei ole kahtluski, et kui Türgi soovib ELi ja euroopalike väärtuste osas edasisi edusamme astuda, peab ta nüüd oma pingutusi kahekordistama.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Lugupeetud juhataja! Kõikide probleemide seas, millega Türgi oma ühinemisteekonnal toime peab tulema - nagu need on kirjas raportis, mille on koostanud Ria Oomen-Ruijten, keda ma tänan -, näiteks kurdide probleem, Armeenia probleem, ajakirjandusvabadus ja vajadus austada naiste õigusi, on Küprose probleem kõige konkreetsem.
Kandidaatriik ei saa okupeerida Euroopa Liidu territooriumi. Kui ta soovib oma ühinemisteekonda jätkata, peab ta oma väed Küproselt välja viima ning lõpetama Küprose türklaste ja kreeklaste okupeerimise.
Jaroslav Paška
(SK) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahaksin avaldada kiitust Türgi valitsusele püüete eest lähendada oma poliitilisi struktuure euroopaliku väärtussüsteemiga. Teisalt on võimatu eirata püsivaid probleeme inimõiguste, eeskätt vähemuste ja naiste õiguste valdkonnas, ja usuvabaduse mahasurumist.
Kõige tõsisem probleem näib olevat aga tõsiasi, et Türgi okupeerib ikka veel ligi 50% ühe meie liikmesriigi, Küprose territooriumist. Seega osaleb EL kaudselt sõjalises konfliktis Türgiga. See konflikt on paljudele Küprose elanikele läinud maksma nende kodud ning seni puudub lootus ebaseaduslikku olukorda lahendada.
Seepärast nõuab Brüsseli ja Istanbuli vaheline dialoog minu arvates suuremat avatust, et meie Türgi sõbrad võiksid mõista, et tee Euroopa Liitu viib ainult läbi kriteeriumide, millest ei saa mööda minna. Kui meie Türgi sõprade jaoks tundub, et nad ei ole valmis ELi nõudlikke kriteeriume täitma, oleks õige seda ausalt tunnistada ja pakkuda meie vastastikuseks kooseksisteerimiseks mõistlik alternatiiv.
Andrew Henry William Brons
Lugupeetud juhataja! Kõnealune aruanne jääb liiga tagasihoidlikuks. Tsiteerin: "põhiõiguste osas on vaja teha olulisi jõupingutusi”. Kirjanik Orhan Pamuk pääses Türgi ajaloo ketserliku käsitlemise süüdistuste eest ainult tänu oma rahvusvahelisele kuulsusele. Seadus kehtib endiselt. Kas EL suudaks tõepoolest taluda ketserlikuks peetava akadeemilise arvamuse mahasurumist liikmesriigis?
Edasi märgitakse raportis, et Küprosega suhete normaliseerimise osas ei ole saavutatud mingit edu. Lihtsamalt öeldes tähendab see, et Türgi okupeerib endiselt relva jõul Küprose põhjaosa, võõrandab Küprose kreeklaste vara, rüvetab ja rüüstab nende pühakodasid ja matmiskohti. Kuni Türgi oma vägesid tingimusteta välja ei vii, vara ei tagasta ega kahju ei hüvita, ei peaks selle riigiga üldse mingid sidemeid hoidma, kõnelemata läbirääkimistest ELi liikmestaatuse üle.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Arutelu on olnud tõesti hea ja tulutoov ning kajastanud paljusid arvamusi ja seisukohti.
Kuid - nagu paljud teist on rõhutanud - kui Türgi täidab tõesti kõik olulised ühinemiskohustused ning me jääme kindlaks ja tõsiseks, siis suudame vältida enamikku pettumust valmistavaid asjaolusid, millele mõned teist viitasid, ning edasi liikuda.
Nõustun ka nendega, kes ütlevad selgesõnaliselt, et edasiminek lisaprotokolli, Ankara lepingu osas ning edu põhjalikes läbirääkimistes, mida peetakse Küprose asjus lahendusele jõudmiseks, paneks ühinemisprotsessi liikuma.
Nõustun ka nendega, kes ütlesid, et mängureegleid ei tohiks muuta mängu ajal. Kuid lubage mul end täiesti selgelt väljendada. Minu jaoks ei ole tegemist mänguga. Minu jaoks on see tõsine protsess. Olen veendunud, et selle protsessi lõpus näeb enamik Euroopa Liidu ja Türgi kodanikke selgelt, missugust kasu toob uue ja moodsa Türgi kuulumine Euroopa Liidu liikmete hulka.
Teiseks märgiksin, et selle aasta raport on tõepoolest väga tasakaalukas. Mida ma väga hindan ning mida raportöör ning ka tänane arutelu on suutnud suurel määral arvesse võtta, on vajadus näha üldpilti, mitte esitada parlamendile ainult nimekiri juhtumitest ja probleemidest.
Kolmanda punktina nõustun ma ka nendega, kes väljendavad täiesti selgelt arvamust, et lahendus paljude peatükkide osas on meie Türgi partnerite käes.
Olen üks neist, kes sooviksid, et avataks sellised peatükid nagu energiat käsitlev peatükk 15 ning eeskätt peatükk 23, mis käsitleb kohtusüsteemi ja põhiõigusi. See on väga oluline ning eriti tähtis on peatükk 23.
On öeldud, et 14 peatükki on Ankara protokolli tõttu külmutatud. Lubage mul teha isiklik märkus. Minu arvates tuleb eristada peatükke, mis on külmutatud ühepoolselt, ning neid, mis on külmutatud komisjoni soovituse alusel - sest Türgi ei täida tolliliiduga seotud kohustusi - ning mille suhtes on liikmesriigid seejärel konsensuse põhjal kokkuleppele jõudnud. Peatükid 23 ja 15 kuuluvad ühehäälselt külmutatud peatükkide hulka.
Viimase punktina tahaksin käsitleda ka küsimust, mis meil praegu meeles mõlgub - ajakirjandusvabaduse olukord Türgis. Möödunud neljapäeval tegin selgesõnalise avalduse, tagamaks, et meie Türgi kolleegidele on saadetud sõnum - Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohaselt ei taga Türgi seadused piisaval määral sõnavabadust - ning andmaks selgesti märku, et Türgi peab kiiresti muutma oma õigusraamistikku, et parandada ajakirjandusvabaduse kasutamist praktikas ning teha seda olulisel määral.
Tõstatasin selle teema peaaegu samadel tingimustel eelmisel reedel Türgi välisministri Davutoğluga kohtudes. Kuid lubage mul märkida ka järgmist. Minu arvates on oluline mitte karta probleemidele kriitiliselt tähelepanu juhtida. Kuid oluline on ka aidata Türgil kujundada seadustik selliseks, mis on eelnimetatud konventsiooniga kooskõlas.
Mõtlen, kuidas kaasata sellesse protsessi nii Euroopa Nõukogu kui Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning ma teavitan Euroopa Parlamenti nende konsultatsioonide tulemustest ning suunast, mida mööda soovitan edasi minna.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Tänan teid väga suurepärase arutelu eest. Türgi valmisoleku ja kogu ühinemisprotsessi suhtes on esitatud rohkelt poolt- kui vastuargumente. Ka see viitab olukorra keerukusele ja annab märku Ria Oomen-Rujteni ülesande raskusest. Minu arvates tegi ta suurepärast tööd ning koostas raporti, milles näidatakse väga hästi, kui raske on hinnata olukorda ja Türgi valmisolekut.
Sellegipoolest on punkte, mille osas oleme ühel nõul, ning minu arvates kajastus see ka arutelus. Minu arvates ei ole poolte vahel kokkuleppele jõutud üksnes siin, vaid ka komisjoni ja nõukoguga. Esimene neist punktidest on järgmine: me vajame euroopalikku Türgit ning meie endi huvides on läbirääkimisprotsessile kaasa aidata. Räägime siinkohal strateegilisest partnerist. Rõhutan ikka ja jälle, kui oluline on see, et Euroopas asuva väikese territooriumiosaga riik oleks meie sõber. Kahtlemata on tegemist ka tingimustel põhineva protsessiga ning Türgi peab täitma kõiki kohustusi, mis ta on võtnud, ning läbirääkimiste edu tagamiseks peab ta täitma meie kujundatud normid ja ootused. Kahtlemata peab Türgi püüdlema heanaaberlike suhete poole. See on teema, mida ei seata kahtluse alla ühegi läbirääkimisprotsessi raames.
Oleme näinud, et arutlemisel on olnud küsimus, kui palju on tehtud edusamme ning kui palju ülesandeid on Türgi täitnud. Minu arvates ei saa me seada kahtluse alla saavutusi põhiseadusreformi vallas ning edusamme, kuigi poolikuid, mis on tehtud näiteks vähemuste küsimuses. Keegi ei ole kahelnud tõsiasjas, et käia on veel pikk tee. Piisab sellest, kui viidata veel kord ajakirjandusvabaduse probleemile, naiste olukorrale või õigussüsteemi toimimisele. Kui mõtleme, kuidas puhuda läbirääkimistesse uut elu, peaksime mõtlema oma tegevusraadiusele. Nagu ütles volinik Štefan Füle, on avatuks jäänud 13 peatükki ning me oleme suutnud sulgeda ainult ühe; samal ajal on külmutatud 16 peatükki, millega ei saa me praegu kuidagi edasi liikuda. Faktiliselt saame töötada kolme peatüki, nimelt konkurentsi, riigihankeid ning sotsiaalpoliitikat ja tööhõivet käsitlevate peatükkide kallal. Neist kõige paremini on ette valmistatud konkurentsipeatükk ning ka Belgia eesistumise ajal on tehtud peatüki avamise nimel palju tööd; komisjon töötab meie maksimaalsel toetusel väga tõsiselt selle nimel, et avada kõnealune peatükk vähemalt Ungari eesistumisperioodi jooksul. Jällegi peab aga Türgi selleks arvukaid tingimusi täitma. Usun, et selles osas suudame edasi liikuda ning ma tõepoolest ei soovi näha olukorda, kus me ei suuda kuude kaupa ikka veel uut peatükki avada.
Palju on küsitud, kas viisaküsimuste edasiliikumine oleks tervitatav, või on sellele teemale viidatud. Lubage mul aus olla. Eesistujariik Ungari julgustaks komisjoni alustama dialoogi, kuid me kõik teame, et nõukogu kohtumisel ei olnud seisukord selles küsimuses selge ning paljud liikmesriigid on väljendanud oma kahtlusi. Mina ning eesistujariik Ungari usume, et dialoogi käivitamine oleks meie huvides. Mitu korda on viidatud usuvabadusele ja kristlaste tagakiusamisele. Ka nõukogu on probleemi käsitlemata jätmise pärast kritiseeritud. Kuigi teema kuulub Catherine Ashtoni kui välisasjade nõukogu esimehe pädevusse, lubage mul öelda, et küsimus lisati välisasjade nõukogu jaanuarikuu kohtumise päevakorda. Tollal kokkuleppele ei jõutud, kuid veebruarikuisel välisasjade nõukogu kohtumisel võeti vastu resolutsioon, milles mõisteti hukka kõikide religioossete vähemuste tagakiusamine, nii et nõukogu on siiski probleemiga tegelenud.
Lõpetuseks lubage mul meile kõigile üks küsimus esitada, sest oleme kõnelnud sellest, mida on teinud Türgi, kas ta on teinud piisavalt ning kas ta teeb ühinemise nimel asjakohast tööd. Kuid mõelgem ka kõigele sellele, mis sõltub meist. Kui tahame olla ausad, näeme, et Euroopa Liidus ei ole praegu kaasav periood. Me analüüsime Põhja-Aafrika sündmusi, kuid kui vaatleme, mis toimub Euroopa Liidus või meie veelgi vahetumas naabruskonnas, võite näha, et Türgi on üks viiest kandidaatriigist, kuid lisaks sellele on veel neli teist kandidaatriiki. Mil määral saame me neid protsesse toetada? Kui valmis oleme me viima lõpule ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga? Kui valmis oleme me võtma Rumeenia ja Bulgaaria vastu Schengeni alasse. Kui valmis oleme me tõstma kõrgemale kohale Euroopa raske saatusega romade kogukonna? Kaasamine on päevakorras paljudes eri kontekstides.
Euroopa on muutunud mõnevõrra sissepoole suunatuks. Ütlen seda suure avatusega. Tunneme laienemisväsimust. Peame saama hakkama oma avalikkusega, oma avatusega kõnealuste probleemide suhtes. Usun, et vahest peaksime mõtlema mõnevõrra pikemas perspektiivis. Kui mõtleme sellele, et Euroopa Liidu pikaajaline huvi on jääda ligitõmbavaks nii ELi kodanikele kui meie lähinaabritele, olgu selleks Türgi või kõik Põhja-Aafrika riigid, siis usun, et peaksime muutuma uuesti kaasavamaks Euroopa Liiduks. Loomulikult ei saa see mingil juhul olla tingimusteta ning me ei tohi vähendada töö hulka, mida ootame kõikidelt kandidaatriikidelt. Minu arvates oleks see Euroopa Liidu jaoks väga tõsine asi, kui Türgi meie vastu huvi kaotaks.
Ria Oomen-Ruijten
Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahaksin veel kord märkida, et mina - ja meie - koostasime raporti üsna hoolikalt. Tahaksin märkida korraküsimuses järgmist: paluksin kolleegidel mitte esitada uusi muudatusettepanekuid, sest kui me tahame sel teemal polariseerimata arutelu pidada, kui tahame terve täiskogu suurt pühendumust ....
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Juhataja
Mulle on kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel esitatud üks resolutsiooni ettepanek.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 9. märtsil 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Cristian Silviu Buşoi
kirjalikult. - (RO) Tunnustan samme, mida Türgi siiamaani on teinud, kuid rõhutan, et palju tööd on veel ees. Konkreetseid meetmeid tuleb võtta sellistes valdkondades nagu ajakirjandusvabadus, naiste staatus Türgi ühiskonnas, dialoog parteide vahel ning eeskätt Euroopa Liidu liikmesriigi Küprose tunnustamine. See konflikt heidab suurt varju läbirääkimistele, mida Türgi peab ELiga ühinemiseks. Seepärast peab Türgi tõestama, et soovib tüliküsimust lahendada.
Kuna Türgi on araabia maadele eeskujuks, peaksid ühinemisläbirääkimised minu meelest siiski edasi liikuma, et soodustada riigis reforme. Türgi aitaks levitada stabiilsust muutlikes piirkondades oma ida- ja lõunapiiri taga.
Oluline on ka mainida, kui tähtis on Türgi Euroopa Liidu jaoks energiasektori põhitoimijana. Türgi lõimumine Euroopa Liiduga võib tuua kasu mõlemale poolele nii lühikeses kui keskpikas ning kõige rohkem pikas perspektiivis.
Ioan Enciu
Tahan tunnustada tähelepanuväärseid edusamme, mida Türgi on teinud Euroopa Liiduga ühinemiseks. Minu arvates on see riik näidanud, et soovib kindlameelselt täita kõik kriteeriumid, mida on vaja ELi täisliikmeks saamiseks ning meie ülesanne on seda toetada. Paljud minu kolleegid siin parlamendis on tõstatanud täna arutelu põhiõiguste küsimuse üle. Tahaksin aga teada, miks ei kutsuta selles raportis nõukogu üles algatama läbirääkimisi kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva peatüki üle. Nõukogu on kõnealuse peatüki blokeerinud, kuigi kui rääkida Türgi vastamisest ELi standarditele, on tegemist kõige olulisema peatükiga. Lugupeetud kolleegid! Homme peame hääletama muudatusettepaneku üle, milles taotletakse kõnealuse peatüki avamist. Vastasel juhul saadab Euroopa Parlament Türgile negatiivseid märguandeid ning see kahjustab meie usaldusväärsust.
Jaromír Kohlíček
kirjalikult. - (CS) Meid lahutab olulisest tähtpäevast kaks aastat. Sel aastal möödub 48 aastat sellest, kui Türgist sai kandidaatriik ELiga ühinemiseks. Kahtlemata on sellest ajast saadik palju juhtunud. Oma osa on kindlasti olnud riigi majandusarengul ning ELi turgude avanemisel. Riigis on sellegipoolest probleeme mitmes vallas, mis ulatuvad tagasi moodsa Türgi riigi loomisaega. 1924. aasta lepingus deklareeritakse selgesõnaliselt, et islamiusku tunnistavad kodanikud on türklased, kuid muid uske tunnistavad kodanikud on kreekakatoliiklased. Lepingus ei tunnistata muid etnilisi rühmi. Sellel, mis oli edumeelne 1924. aastal - tunnistada tõsiasja, et keegi võib järgida muud usutunnistust kui islam -, on praegusel ajal üsna teistsugune tähendus. Türgil ei ole kindlasti lihtne tunnistada muud etnilist kuuluvust kui türklased, olgu siis tegemist kurdide, tšerkesside või muude rahvustega, kes on ilmselgelt eksisteerinud Türgis väga palju aastaid, kuid kelle tegelikus elus tunnistamine, kaasa arvatud nende etniliste õiguste edendamine võtab sellegipoolest palju aega. Läbirääkimistest johtuva probleemse olukorra põhiküsimused on suutmatus leida lahendus Küprose okupeerimisele, tegevusetus ÜRO Famagustat käsitleva resolutsiooni osas ning võimetus täita eelmistes raportitest lähtuvaid nii-öelda ülesandeid. Sõjaväe rolli piiramine on rõõmustav, kuid ainult siis, kui võimule jäävad ilmalikud jõud. Vastasel juhul võib ohtu sattuda kogu piirkonna stabiilsus.
Cristian Dan Preda
Tunnustan jõupingutusi, mida mu kolleeg Ria Oomen-Ruijten tegi kõnealuse raporti koostamiseks, kuid jätan enesele õiguse mitte nõustuda kogu selle sisuga. Esiteks arvan, et ühinemisläbirääkimisi tuleks alustada peatükkidega, mille juures on tehnilised ettevalmistused juba lõpule viidud. Põhjus on lihtne. Nii oleks meil võimalus dialoogiks, mis sunnib Türgit ühenduse õigustiku vastu võtma. Samal ajal, kui tunnustame Türgi edusamme, mida riik teeb konkurentsi käsitlevate läbirääkimiste avamiseks vajalike tehniliste kriteeriumide täitmiseks, peame ütlema ka ametiasutustele Ankaras, et kõnealuses valdkonnas on vaja teha rohkem jõupingutusi. Arvan ka, et läbirääkimiste avamine kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva peatüki üle võib luua suurepärase tausta, et motiveerida Türgit astuma selles valdkonnas reformide teele, mis on minu arvates meie ühine eesmärk. Arvan ka, et peaksime paluma nõukogul süvendada Türgiga dialoogi välispoliitika vallas, sest eriti Põhja-Aafrika hiljutiste sündmusega seoses võib Türgi toimida liitlasena, kes edendab selles piirkonnas demokratiseerumist ja arengut.
Czesław Adam Siekierski
Igal aastal toimub meil arutelu Türgi liikmestaatuse kohta ELis. Üldreeglina on tõstatatud probleemid alati samad - Türgi viib end mõningal määral ELi nõuetega kooskõlla, kuid edusammud ei ole kunagi piisavalt rahuldaval tasemel, et anda selge märguanne ligikaudsest ühinemiskuupäevast või anda teada, kas riik üldse kunagi ELiga ühineb. Juba tehtud muudatused on kasulikud, kuid ELi suutmatus võtta Türgi ühinemise kohta vastu selge seisukoht tekitab pettumust nii Türgi ametiasutuste kui selle riigi kodanike jaoks. Loomulikult ei saa me nõuda, et liikmesriigid suhtuksid teemasse ühtmoodi, kuid meie otsustamatus tähendab, et EL ei ole usaldusväärne. Türgi kodanike seas väheneb toetus ELi liikmelisusele. Riik võib hakata otsima uusi liitlasi ja ning pöörduda läänemaailmast eemale, mis oleks Euroopa jaoks halb. Türgi on meie strateegiline partner majandus-, piirkondlikes ja energiaküsimustes ning ta on ka märkimisväärne sõjaline ja poliitiline jõud Lähis-Idas. Probleemsed valdkonnad on alati samad - inimõigused ja kodanikuvabadused, naiste ja rahvusvähemuste õigused, õigusriik, kohtusüsteemi reformimine, korruptsioon, ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus - ning vaatamata pingutustele jäävad nad kaugelt alla euroopalikele standarditele. Läbirääkimiste võimalik kiirendamine sõltub sellest, kui kiiresti ja tulemuslikult suudab Türgi täita talle esitatud tingimused, ning ELi pakutava liikmestaatuse vormist.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Türgi kuulumine Euroopa Liitu on kahtlemata lahkarvamusi tekitav küsimus - paljud on ühinemise vastu ja paljud selle poolt. Kahtlemata on Türgi euroopastumise protsessi osana viidud läbi ka arvukalt demokraatlikke reforme, mille tulemusena lepiti 3. oktoobril 2005 kokku Türgi ühinemise läbirääkimisraamistikus. Läbirääkimiste avamine ei tähenda edu ainult Türgi, vaid ka Euroopa jaoks, sest Türgi peamine reformide läbiviimise motiiv oli Euroopa-püüdlus. Türgi senitehtud edusamme tunnustades tuleks sellegipoolest meeles pidada, et riigi lõimumist Euroopa Liitu takistavad paljud probleemid. Eeskätt hõlmavad need põhiseadusreformi, ajakirjandusvabadust, naiste õigusi ja rahvusvähemuste kaitset. Tänapäevase demokraatliku riigi alus peab olema võimude lahususe põhimõte ning tasakaal täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu vahel, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning eeskätt sõnavabadus ja õigusraamistik, mis tagab naiste õigused ja soolise võrdõiguslikkuse. Tundsin heameelt Türgi valitsuse ja opositsiooni avalduse üle, mille kohaselt on nad valmis viima läbi reforme, et muuta Türgi täielikult väljakujunenud pluralistlikuks ja demokraatlikuks ühiskonnaks ning ma loodan, et kõik parteid ja ühiskond kaasatakse kogu põhiseaduslikku protsessi.
Zbigniew Ziobro
Türgil on Kaukaasia ja Lähis-Ida piirkonnas stabiliseeriva jõuna strateegiline roll. Tal on ka oluline osa plaanis, mille eesmärk on mitmekesistada Euroopa Liidu kütusetarneid. Ankara poliitilised suundumused võivad piirkonnas araabia maadele eeskujuks olla. Seepärast peaks Euroopa Liit jätkuvalt suhtuma aktiivselt suhete ehitamisse Türgiga ning muuhulgas suurendama selleks ühiste strateegiliste energiainvesteeringute, näiteks Nabucco gaasijuhtme rahastamist ning toetama rohkem kaubandussuhete arendamist. Brüssel peab näitama, et tunnustab edusamme, mida Ankara viimastel aastatel Euroopa Liiduga lõimumise nimel on teinud. Sellegipoolest nõuavad paljud küsimused endiselt, et EL avaldaks Türgile survet ning läbirääkimiste edenemine enne nende küsimuste lahendamist ei tule kõne alla. Mul tarvitseb vaid mainida Küprose lepitamist ja taasühendamist, Ankara poolset vastutuse võtmist Armeenia genotsiidi eest ning demokraatliku süsteemi edasist arendamist.
