Eurooppa-neuvoston valmistelu, myös maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän tilanne (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat Eurooppa-neuvoston valmistelusta, myös maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän tilanteesta.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät kuulijat, varmasti ymmärrätte, miten vaikeaa on puhua parlamentille niin paljon tunteita, inhimillisyyttä ja solidaarisuutta sisältäneen hetken jälkeen kuin jonka juuri koimme kuunnellessamme Ingrid Betancourtin henkilökohtaista selostusta ja vaatimusta toimiin ryhtymisestä.
Meidän on kuitenkin palattava tulevaisuuteen. Eurooppa-neuvosto kokoontuu 15.-16. lokakuuta. Tämä kokous on erityisen tärkeä näinä kriisin ja epävakauden aikoina, jotka edellyttävät Euroopan unionilta poliittista tahtoa, aloitteita sekä päätöksiä. Eurooppa-neuvosto keskittyy työssään pääasiassa talous- ja rahoitustilanteeseen.
Kuten sanoin parlamentille 23. syyskuuta, tämä kriisi ei koske pelkästään Amerikkaa. Kriisi koskee nyt myös Eurooppaa. Ja se on myös kansainvälinen. Markkinoilla ja rahoitusalalla vallitseva luottamuskriisi on jopa pahentunut muutamien viime päivien aikana. EU:n on kannettava vastuunsa.
Neuvoston puheenjohtajavaltio aikoo tehdä määrätietoisesti kaikkensa kansallisten aloitteiden yhteensovittamisen ja johdonmukaisuuden parantamiseksi. Se toimi näin lauantaina pidetyssä G7-ryhmän eurooppalaisten jäsenvaltioiden kokouksessa, johon osallistuivat myös komission puheenjohtaja, euroryhmän puheenjohtaja sekä Euroopan keskuspankin pääjohtaja. Se toimi näin myös eilen pidetyssä valtiovarainministerien kokouksessa. Ja se aikoo toimia samoin myös 15.-16. lokakuuta pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
Olemme päässeet unionin maiden kesken sopimukseen tarpeesta konsultoida toisiamme tiiviisti siitä, miten kukin jäsenvaltio pyrkii hallitsemaan kriisin vaikutuksia omaan rahoitusjärjestelmäänsä. Unionin sisäinen vuoropuhelu on konkreettinen tosiasia. Hallitukset, hallintoviranomaiset, keskuspankit, pankkivalvojat sekä Euroopan komissio ovat jatkuvasti yhteydessä toisiinsa. Kuten Jean-Claude Trichet meille muistutti, reagoimme kriisiin omien voimavarojemme ja rakenteidemme mukaan. Meillä ei ole liittohallintoa, kuten Amerikan Yhdysvalloissa. Meillä ei ole mitään hävettävää; meidän täytyy työskennellä oman institutionaalisen kehyksemme mukaisesti. On aika ryhtyä toimiin. Tärkeintä on se, että eurooppalaiset tekevät yhteistyötä ja kantavat vastuunsa Euroopan keskuspankin rinnalla. Maanantaina 6. lokakuuta antamassaan julkilausumassa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Nicolas Sarkozy muistutti, että EU:n johtajat olivat yksimielisiä halutessaan toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet rahoitusjärjestelmän vakauden varmistamiseksi.
Meidän on suhtauduttava myönteisesti Euroopan keskuspankin ja muiden keskuspankkien - Amerikan, Britannian, Ruotsin ja Kanadan keskuspankkien - rooliin, sillä ne ovat juuri sopineet yhteisesti laskevansa korkoa puolella prosenttiyksiköllä. Meidän on jatkettava toimia viipymättä. Kuten valtiovarainministerit eilisessä kokouksessaan totesivat, on tarpeen kiireellisesti rauhoitella tallettajia ja tukea pankkienvälisiä markkinoita. Näin voimme palauttaa luottamuksen. Meidän pitää myös yksityiskohtaisesti tarkistaa rahoitusalan hallintoa kohti järjestelmää, joka hyödyttää enemmän talouden pitkäaikaista rahoittamista. Siten voidaan kannustaa eurooppalaisia säästämään sekä vähentää epävakaisuutta ja rahoitusalan keinottelua.
Mikään näistä toimista ei estä kilpailukyvyn ja innovatiivisen rahoitusalan ylläpitämistä. Hallinnon parantamisessa odotamme suuresti Euroopan komission ehdotuksia. Niiden pitää olla pikaisia ja rohkeita.
Eilen jäsenvaltiot sopivat välittömästä reaktiosta varmistaakseen ensisijaisesti rahoituslaitosten vakauden syöttämällä niille rahaa tai turvautumalla johonkin muuhun olosuhteiden vaatimaan keinoon. Tästä näkökulmasta katsottuna Britannian pääministerin aamulla ilmoittamat toimenpiteet ovat erittäin tervetulleita. Ne ovat selvästi linjassa sen kanssa, mihin valtion- ja hallitusten päämiehet sitoutuivat 6. lokakuuta. Samalla aikaa Ranska pohtii oikeudellista rakennetta, joka mahdollistaisi sen, että hallitukset voivat kohdistaa rahallista tukea silloin kun se on tarpeen ja sinne missä se on tarpeen. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja hyödyntää jatkossakin näitä eri aloitteita ja ehdotuksia laatiessaan asianmukaisia aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan koordinointia unionin tasolla.
Meidän pitää myös suojata ja taata tallettajien edut. Unionin talletussuojan vähimmäistaso nostetaan, kuten tiedätte, 50 000 euroon. Jotkut jäsenvaltiot - hyvin monet itse asiassa - ovat ilmoittaneet nostavansa talletussuojan 100 000 euroon. Tässä poikkeuksellisessa tilanteessa on tarpeen suhtautua joustavasti valtiontukia koskeviin yhteisön sääntöihin sekä vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiin. Euroopan komissio auttaa meitä tässä hyvin erityisessä tilanteessa puheenjohtajansa määrätietoisessa ohjauksessa.
Kansainvälinen koordinointi viikon lopulla pidettävän G7-kokouksen yhteydessä on myös tarpeen luottamuksen palauttamiseksi. Kuten Japanin valtiovarainministeri ja G7-ryhmän tämänhetkinen puheenjohtaja totesi, G7-ryhmän täytyy välittää vahva, yhtenäinen viesti valtiovarainministereiltä ja keskuspankkien johtajilta. Juuri näin keskuspankit ovat tehneetkin, ja tästä näkökulmasta katsottuna viesti on ratkaisevan tärkeä ja erittäin myönteinen. Meidän pitää luonnollisesti pyrkiä vakauttamaan markkinat suurissa nousevan talouden maissa, koska kriisi on kansainvälinen. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja haluaakin laajennetun G8-ryhmän tekevät näin vuoden loppuun mennessä.
Kansainvälisen valuuttarahaston pitäisi olla se pääasiallinen foorumi, jolla maailmanlaajuisesti merkittävimmät toimijat käyvät keskusteluja. Sen pitäisi palata takaisin rahoitusalan poliisin rooliin, joka sillä alun perin oli, ja valvoa rahapolitiikan sekä rahoitusalan vakautta niin kuin suunniteltiin välittömästi toisen maailmansodan jälkeen sen sijaan, että se valvoisi ainoastaan nousevan talouden maiden sekä kehitysmaiden tilannetta.
Näiden taloudellisen ja rahoitusalan kriisiä koskevien äärimmäisen tärkeiden tapahtumien lisäksi neuvoston puheenjohtaja halusi neuvoston keskustelevan energia- ja ilmastopaketista. Saksa antoi puheenjohtajakaudellaan ratkaisevan sysäyksen, jonka ansiosta Eurooppa-neuvosto teki maaliskuussa 2007 joitakin kunnianhimoisia sitoumuksia ympäristön alalla. Haluamme pitää kiinni niistä kunnianhimoisista ympäristötavoitteista, joita komission esittelemään pakettiin sisältyy, ja toivomme - sanon tämän ääneen - että parlamentin kanssa päästää asiasta sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä. Meidän pitää olla valmiita ja asemamme täytyy olla vahva ennen kahta kokousta, joista toinen pidetään Poznanissa joulukuussa 2008 ja toinen Kööpenhaminassa vuoden 2009 lopulla.
Tämänhetkinen talouden hidastuminen saattaa kuitenkin lisätä joidenkin kumppaneidemme sekä teollisuudenalojemme huolia. Meidän on vastattava noihin huoliin yhdessä. Meidän on pohdittava, minkä verran voimme antaa niille joustoa vaarantamatta kuitenkaan komission paketissa esitettyjä tavoitteita, pääperiaatteita ja pääpainotuksia. Paketissa on kyse kehitysmallista, jota meidän on sovellettava jatkossa; tämänhetkinen talous- ja rahoituskriisi on saanut epäilemään nykyisen kehitysmallin toimivuutta.
Puheenjohtajavaltio halusi lisäksi, että kokouksessa käsitellään energiavarmuutta 1. syyskuuta pidetyn ylimääräisen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Tämä asia on melko selvä: tehtävää riittää vielä paljon erityisesti energiatehokkuudessa, energialähteiden monipuolistamisessa, liitäntäverkoissa, infrastruktuurin kehittämisessä sekä suurten toimittajamaiden, kauttakulkumaiden ja tärkeimpien kuluttajien välisessä yhteistyössä. Haluaisimme hyväksyä joitakin linjauksia ja suuntaviivoja reagoidaksemme oikeutettuihin huolenaiheisiin, joita joillakin jäsenvaltioilla, erityisesti energian tuonnista riippuvaisimmilla Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiolla on. Meidän on laadittava suuntaviivat, jotta komission voi marraskuussa tehdä voitavansa ja antaa ehdotuksia mantereemme energiavarmuuden parantamiseksi.
Irlanti teki kesäkuussa ehdotuksen, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet. Sen mukaisesti Eurooppa-neuvosto palaa myös Lissabonin sopimusta koskeviin kysymyksiin. Tämä institutionaalinen kysymys, kuten voimme tällä hetkellä huomata, on aiempaakin tärkeämpi, ja se on keskeinen huolenaiheemme. Kuten tiedätte, puheenjohtajavaltio haluaisi, että joulukuuhun mennessä olisi löydetty yhteinen tie, jota kulkea. Irlannin pääministeri Brian Cowen on vahvistanut Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, että hän esittelee kollegoilleen valtion- tai hallitusten päämiehille Irlannin hallituksen teettämän tutkimuksen, jossa analysoidaan kansanäänestyksen kielteistä tulosta sekä johtopäätöksiä, joita tästä voidaan vetää. Vieraillessaan Pariisissa hän ilmoitti myös, että parlamenttiin oli perustettu väliaikainen valiokunta, jossa käytyjen keskustelujen pohjalta hallitus käsittelee asiaa tästä hetkestä marraskuuhun saakka. Ulkoasiainministeri Michael Martin vakuutti 6. lokakuuta perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnalle, että Irlannin hallitus pyrkii määrätietoisesti tekemään konkreettisia ehdotuksia. Samalla puheenjohtajavaltio vetoaa niihin, jotka eivät vielä ole niin tehneet, viemään ratifiointiprosessin päätökseen. Tällä hetkellä vallitseva epävakaus on jälleen yksi peruste sille, että Euroopan unionille pitäisi saada uusi oikeudellinen sekä institutionaalinen kehys. Tarvitsemme sitä enemmän kuin koskaan ja tarvitsemme sitä kiireellisesti.
Eurooppa-neuvostoa pyydetään myös hyväksymään Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimus, jonka tekstistä sovittiin poliittisesti 25. syyskuuta oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa. En toista sitä, mitä Ingrid Betancourt sanoi, mutta se on äärimmäisen tärkeää. Maahanmuutto on edelleen mahdollisuus Euroopalle. Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksella halutaan antaa uutta voimaa maahanmuuttopolitiikalle, ja se on yhdenmukainen vuodesta 2005 lähtien sovelletun kokonaisvaltaista lähestymistapaa koskevan tasapainoisen kehyksen sekä Euroopan komission tekemien ehdotusten kanssa. Sopimuksessa asetetaan kunnianhimoisia linjauksia tulevaisuutta varten, jotta voidaan edetä kohti todellista yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa. Sopimus käsittää kaikki muuttovirtojen hallintaa koskevat puolet: se ei koske pelkästään laittoman maahanmuuton torjuntaa ja rajavalvontaa, vaan se sisältää myös uusia aloja, kuten taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto, turvapaikkasääntöjen todellinen yhdenmukaistaminen sekä alkuperämaiden kehittäminen. Tämä vaikuttaa meistä ehdottoman tärkeältä ottaen huomioon, että Schengenin alue laajentui tänä vuonna.
Ulkosuhteiden alalla Eurooppa-neuvosto aikoo arvioida, onko Venäjä täyttänyt 12. elokuuta ja 8. syyskuuta tehtyjen sopimusten mukaiset velvollisuutensa Venäjän joukkojen vetäytymisen osalta. Tämä vaikuttaa siihen, käynnistetäänkö neuvottelut Venäjän ja Euroopan unionin tulevasta kumppanuussopimuksesta uudelleen. Komissio ja neuvosto arvioivat EU:n ja Venäjän suhteita kattavasti ja yksityiskohtaisesti valmistautuessaan tulevaan huippukokoukseen, joka pidetään Nizzassa 14. marraskuuta.
Euroopan unioni haluaa myös jatkaa määrätietoisesti itäisille naapurimailleen antamaansa tukea, kun nämä pyrkivät uudistuksiin talouden ja demokratian alalla. Tässä yhteydessä palautan mieliin syyskuussa Pariisissa pidetyn EU:n ja Ukrainan huippukokouksen tärkeät saavutukset, jotka vievät Euroopan unionin ja Ukrainan suhteita ennennäkemättömällä tavalla eteenpäin.
Samassa hengessä Eurooppa-neuvosto aikoo ehdottaa EU:n ja Moldavian, jossa vierailin viime maanantaina, välisten suhteiden vahvistamista uudella maakohtaisella sopimuksella. Se olisi aiempaa sopimusta kunnianhimoisempi ja sen voisi liittää EU:n eri politiikanaloihin - jos maan tulevat vaalit menevät hyvin. Lisäksi yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle annetaan tehtäväksi tarkastella alustavasti itäistä kumppanuutta koskevia ehdotuksia, jotka komission on tarkoitus antaa marraskuussa.
Arvoisa puhemies, hyvä komission puheenjohtaja, hyvät kuulijat, kuten näette, puheenjohtajavaltio Ranskalla on useita kiireellisiä asioita hoidettavanaan. Kyse on selvästi kriisinhallintaa vaativasta puheenjohtajakaudesta, mutta puheenjohtajavaltion ei silti pidä uhrata ensisijaisia tavoitteitaan. "Toimiva ja aikamme haasteisiin vastaava Eurooppa" on otsikko, jonka päätimme antaa Ranskan puheenjohtajakauden työohjelmalle joitakin kuukausia sitten. Tämä tavoite on toimintamme ytimessä vahvempana kuin koskaan aiemmin. Sen pitäisi myös ohjata enemmän kuin koskaan aiemmin 15.-16. lokakuuta pidettävän Eurooppa-neuvoston työskentelyä.
