Vajadus ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele (arutelu)
Juhataja
. Järgmine päevakorrapunkt on raport, mille on esitanud väliskomisjoni nimel Evgeni Kirilov vajaduse ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele kohta (2009/2216 (INI)).
Evgeni Kirilov
raportöör. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin tänada variraportööre ja kõiki kolleege, kes aitasid kaasa selle olulise raporti välja töötamisele, milles tõstetakse esile vajadus ELi Lõuna-Kaukaasia piirkonna strateegia järele. Lõuna-Kaukaasia ei ole mitte ainult liidu vahetuses naabruses asuv piirkond - Bulgaarial ja Rumeenial on sellega merepiir -, vaid ka poliitiliselt, majanduslikult ja julgeoleku mõttes liidu jaoks strateegiliselt väga oluline piirkond.
Seetõttu peaks Euroopa Liidu peamine eesmärk olema osaleda aktiivselt selle piirkonna stabiliseerimises, ergutada Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia arengut stabiilsuse ja demokraatia suunas, rajada head naabrussuhted ja integreerida piirkond ELi poliitikatesse. Euroopa Parlament toetab väga kõiki algatusi, mis suurendavad ELi kohalolekut selles piirkonnas, ja eelkõige kõige uuemat algatust - idapartnerlust. Idapartnerlus pakub väärtuslikku raamistikku suurenenud piirkondlikuks koostööks, viisavabaks reisimiseks liitu ja kõikehõlmavate vabakaubanduslepingute sõlmimiseks. See on kahepoolne protsess, mis nõuab mõlema poole pingutusi ja pühendumust. Nende kolme riigi jaoks on eluliselt oluline jätkata edasisi püüdlusi demokratiseerimise suunas.
Kõnealuste riikide edasiste suhete määramisel liiduga on ülimalt olulised hea valitsustava, poliitiline pluralism, õigusriik ja inimõiguste austamine. Seetõttu peab Euroopa Liit jätkama nendele rahalise ja tehnilise abi andmisega, et arendada neid põhimõtteid poliitiliste tingimuste raamistikus. Piirkonna strateegiline geopoliitiline asend, selle kasvav tähtsus Kaspia merd ja Kesk-Aasiat Euroopaga ühendava energia-, transpordi- ja suhtluskoridorina ning ELi kasvav mure energiaturvalisuse pärast eeldavad aktiivsemat osalemist selle piirkonna energiaprojektides, sealhulgas Nabucco gaasijuhtme projekti lõpetamist.
Neid ELi poliitika ambitsioonikaid eesmärke ei ole aga võimalik saavutada, kui piirkonna kohal lasub tume vari: lahendamata konfliktid Gruusias ja Mägi-Karabahhis. Need on tõsised takistused ka demokratiseerimisele, poliitilisele stabiilsusele ning sotsiaalsele ja majandusarengule. Kahjuks jõudis liit just 2008. aasta Gruusia sõja tõttu arusaamisele, et peab piirkonnas aktiivsemat rolli etendama nii kaua kui see puudutab konfliktiennetust ja konfliktide ohjamist. ELi suurenevat proaktiivset poliitikat õigustavad nende konfliktide tulemusena tekkinud ummikseis ja Lissaboni lepingu jõustumine. Eriti kehtib see Mägi-Karabahhi konflikti kohta, kus liit siiani praktiliselt osalenud ei ole. Kui EL võtab oma uut aktiivsemat rolli välispoliitikas tõsiselt, ei piisa selles etapis ainult Minski rühma töö toetamisest.
Euroopa Liit on rahvusvaheline vahendaja, keda tunnustavad mõlemad pooled ja kelle kohalolek ei tekita vaidlusi. Liit peab juhtima rahvusvahelisi püüdlusi selle konfliktipiirkonna taastamiseks ja ülesehitamiseks, algatades lepitusprojekte, inimeselt inimesele programme ja kontakte ning saates kohe pärast poliitilise lahenduse saavutamist piirkonda oma delegatsiooni.
Piirkonna konfliktid nõuavad ka spetsiaalseid jõupingutusi seoses sadade tuhandete ümberasutatud inimeste olukorraga, millel on tõsised humanitaartagajärjed. Euroopa Liidul on vahendid ja kogemus aidata kaasa sallivama õhkkonna loomisele Lõuna-Kaukaasias. Seda tuleks ammutada ka piirkonna enda ajaloolisest kogemusest ja näidata sealsetele inimestele, et nad võivad koos rahus ja heaolus elada ning ajalooliselt juba olemas olnud head suhted ja usalduse taastada. Liidu peamine ülesanne on püüda veenda piirkonna juhte ja inimesi toetama südame ja mõistusega rahualgatusi, mitte ohte ega pingeid. Hea tulevik on võimalik, kui me selle nimel ühiselt pingutame.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mul on hea meel osaleda selles arvamuste vahetuses Euroopa Parlamendiga Euroopa Liidu suhte üle Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga, kolme Lõuna-Kaukaasia riigiga. Natuke aega pärast visiiti sellesse piirkonda oli mul 28. aprillil väliskomisjoni liikmetega juba väga hea arutelu Lõuna-Kaukaasia üle.
Tervitan raportit kui väärtuslikku panust selle kajastamisel, kuidas Euroopa Liit Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga veel tugevama ja avatuma suhte rajada saab. Tuletan meelde, et meil on kindel suhete arendamise raamistik, nimelt eelmisel aastal käiku lastud hästi väljaarendatud Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerlus. Viimane on jätkuvalt Euroopa Liidu välissuhete üks peamisi prioriteete. Selle edukas rakendamine koos partnerriikide aktiivse kaasamisega tugevdab jätkuvalt jagatud väärtuste alusel meie suhteid.
Tõstaksin esile kaks väga olulist teetähist sellel teel.
Eelmisel nädalal avaldas komisjon oma kolmanda iga-aastase eduaruande Lõuna-Kaukaasia riikide kohta. Nendes riikides poliitiliste ja majandusreformide edendamiseks on endiselt üliolulised Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad ja nende rakendamise korrapärane hindamine ning riikide koostöö Euroopa Liiduga.
Seekord oleme valinud Euroopa naabruspoliitika paketi hindamiseks viieaastase ajavahemiku. Selle peamine eesmärk on, et tahame nende tulemuste põhjal pidada laiaulatuslikke konsultatsioone liikmesriikidega, teiega siin Euroopa Parlamendis ja meie partneritega naabruses, et saada teie ja nende tagasisidet selle kohta, kas oleme kasutanud õigeid tööriistu ja instrumente, kas vahendite hulk ja jaotamine on eesmärgipärane ning kas meie püüdluste tempo ja ulatus on õiged ja liiguvad õiges suunas.
Tulemused esitatakse järgmise aasta naabruspoliitika paketi raamistikus, mis peaks muutma meie poliitika sidusamaks ja viib kahtlemata meie naabrite suurema omanduseni. Samuti on see ideaalne võimalus teha väga otsustavat eeltööd asjakohaste vahendite andmiseks järgmises finantsperspektiiviga.
Teine teetähis on samuti eelmisel nädalal toimunud nõukogu volituse andmine assotsiatsioonilepingute läbirääkimiste alustamiseks Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga. Nende läbirääkimisdirektiivide vastuvõtmine on selge märk meie tugevast kohustusest Euroopa Liidu ja Lõuna-Kaukaasia riikide suhete edasiseks süvendamiseks jagatud väärtuste ja põhimõtete alusel, sealhulgas demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine.
Komisjon valmistab neid läbirääkimisi juba ette ja need peaksid algama järgnevate kuude jooksul. Need kaks valdkonda näitavad selgelt, et ELil juba on hästi välja arendatud ja kõikehõlmav Lõuna-Kaukaasia strateegia, mille potentsiaali me suurimas võimalikus ulatuses ära kasutada püüame - strateegia selle piirkonna Euroopa Liidule lähendamiseks.
Evgeni Kirilovi väga väärtusliku ja hinnatud panuse andva raporti kontekstis teen ma järelduse, et Euroopa Parlamendi seisukoht on paljudes punktides sama, mis komisjoni seisukoht. Lõuna-Kaukaasia stabiilsus ja julgeolek mõjutavad vahetult Euroopat. Seetõttu on Euroopa Liidul jagatud kohustus toetada konflikti rahumeelset lahendust ja usalduse rajamist. Lõuna-Kaukaasia on Euroopa Liidule oluline ning seda mitte ainult energia ja ühendusteede tõttu. Tulemuslikum juhtimine ja tugevam õigusriigisüsteem soodustavad kaubandust, investeeringuid ja inimeste liikuvust. Uued assotsiatsioonilepingud laiendavad partnerlus- ja koostöölepingute kaubandussätteid.
Usun, et Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga suhete tugevdamisega on Euroopa Liit õigel teel. Rõhutaksin siiski, et konstruktiivse suhete rajamise raamistiku eest vastutavad mõlemad pooled. Sel põhjusel tuleb kohustus meie Lõuna-Kaukaasia partnerite lähendamiseks Euroopale muuta demokraatia, turumajanduse ja poliitilise stabiilsuse edasiseks arenguks. Seetõttu kutsun ma Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat üles liikuma oma püüdlustes edasi kaasaegse, kõikehõlmava, pluralistliku demokraatiaga heaoluühiskonna suunas, kus ollakse naabritega rahujalal.
Metin Kazak
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamuse raportöör. - (BG) Austatud juhataja! Head kolleegid! Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni koordinaatorina oli mul võimalus esitada rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamus ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia vajaduse kohta. Tean, et see raport on paljudes valdkondades keeruline ja tundlik.
Strateegia on püsiva hea naabruspoliitika tagamisel eluliselt oluline ning kinnitab veel kord Euroopa Liidu üleilmse tegija rolli välis- ja julgeolekupoliitika alal selles piirkonnas. ELi peamiste prioriteetide hulka tuleb arvata koostöö Lõuna-Kaukaasiaga energiavaldkonnas ning demokraatia ja hea valitsustava edendamine.
Strateegia on oluline ka piirkondlikuks koostööks ning Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaani geopoliitilise olukorra tõttu ühest küljest ja Venemaa, Iraani ja Türgi kui Euroopa Liidu kandidaatriikide tõttu teisest küljest. Tuleb kaotada kaubandustõkked ning tugevdada ELi ja Lõuna-Kaukaasia kaubandus- ja majandussidemeid. Nii ergutatakse poliitilist stabiilsust ja inimõiguste austamist ning luuakse selles piirkonnas jätkusuutlik kasv ja heaolu.
See on veel üks põhjus, miks assotsiatsioonilepingu ja laiaulatuslike kaubanduslepingute sõlmimine peaks saama meie Lõuna-Kaukaasia välispoliitika peamiseks eesmärgiks. See aitab kaasa külmutatud konfliktidele lahenduse leidmisele, võimaldab Aserbaidžaanil peagi Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühineda ning edendab nende riikide haldus- ja institutsionaalset suutlikkust. Kutsun komisjoni näitama nende eesmärkide saavutamiseks üles suuremat pühendumist.
Anna Ibrisagic
fraktsiooni PPE nimel. - (SV) Austatud juhataja! Hääletame täna raporti üle, mille teemaks on ELi vajadus Lõuna-Kaukaasia strateegia järele. See on väga oluline teema! Piirkonna valdavat poliitilist struktuuri arvestades on ELi aktiivsem poliitiline roll ülioluline.
Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni variraportöörina olen teinud väga palju tööd eelkõige ELi rolli esiletõstmiseks Lõuna-Kaukaasias ja selle kindlaks tegemiseks, milliseid konkreetseid meetmeid Euroopa Liidus võtta saame, et olukorrast mõjutatud riike aidata ning neid ELile nende oma eritingimuste alusel ja individuaalse tempoga lähendada. Raportis esitatakse kaks olulist sammu, mille EL strateegia elluviimise võimaldamiseks kiiresti tegema peab: viisavabaduse läbirääkimiste tempo kiirendamine ning ELi ja Lõuna-Kaukaasia vahelise vabakaubandusala rajamine.
Kõik selle piirkonna riigid - Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan - on endised Nõukogude liiduvabariigid ja Venemaa mõjutab jätkuvalt seda piirkonda palju rohkem, kui mõned inimesed seda mõistavad. Seetõttu peab EL julgeoleku, stabiilsuse ja rahu säilitamiseks tulevikus selles piirkonnas senisest rohkem kohal olema. Väga oluline on, et nende riikide kodanikel on paremad väljavaated ELiga ühinemiseks ja ELi seisukohalt on väga oluline mõista Kaukaasia stabiilsuse tähtsust.
Olen olnud väga huvitatud ka selgesõnalistest aruannetest piirkonnas eksisteerivate pikaajaliste lepitamatute vastuolude kohta ja alalise ohu suhtes, et need vastuolud relvastatud konfliktidesse kaasatakse. Seetõttu on mul väga hea meel tõdeda, et selles tekstis kinnitatakse veel kord meie tingimusteta toetust Gruusia territoriaalsele ühtsusele ja puutumatutele rahvusvaheliselt tunnustatud piiridele ning mõistetakse kindlalt hukka Gruusiast lahkulöönud piirkondade Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvuse tunnustamine Vene Föderatsiooni poolt kui rahvusvahelise seaduse rikkumine.
Täna hääletusel olev raport sai komisjonis suure poliitilise toetuse ja seda oli meeldiv tõdeda. Tahaksin kutsuda kõiki hääletama muudatusettepanekute poolt, mille on kavandanud Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon koostöös Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooniga Euroopa Parlamendis ja Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooniga.
Hannes Swoboda
Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin väga tänada Evgeni Kirilovit tema laiaulatusliku töö eest, mis, nagu juba öeldud, on meie selle piirkonna strateegiasse väärtusliku panuse andnud.
Hiljuti selles piirkonnas, Tbilisis viibides ütles keegi selle kandi teisest riigist, et piirkondlik koostöö on idee, mille Euroopa nende suhtes rakendanud on. See näitab paljude sealsete poliitikute ja vastutavate ametikohtade isikute suhtumist. Tegelikult ei taha me üldse koostööd teha, aga kui Euroopa tahab, et me seda teeksime, ei ole meil ilmselt valikut.
Tuleb teha täiesti selgeks, et Euroopas rajati piirkondliku koostööga meile alus kokkutulemiseks ja rahulikuks arenguks ning nii peab see olema ka selles piirkonnas. Paljudel negatiivsetel välismõjudel, sealhulgas endise suure venna Venemaa survel, oleks ilmselgelt vähem kaalu, kui selle piirkonna riigid oleksid koostöövõimelised.
Kaukaasia piirkond ei ole loomulikult oluline mitte ainult Euroopale, vaid ka selle naabritele. Pean silmas eelkõige Türgit, kellega selles piirkonnas väga tihedat koostööd teha saame. Sooviksin, et lähitulevikus leitaks ühine lahendus kahele probleemile, mille eest Türgi osaliselt vastutab või vastutada võib, teisisõnu, Türgi naaberriigi Armeeniaga seotud probleemid ja Mägi-Karabahhiga seotud probleemid.
Mitte miski ei takista Armeenia vägesid lahkumast vähemalt nendest Aserbaidžaani provintsidest, mis ei moodusta osa Mägi-Karabahhist. See rajaks aluse Armeenia ja Türgi suhte arendamisele.
Meie fraktsiooni liikmed, eelkõige Adrian Severin ja mina ise, on korduvalt tõstatanud idee ELi ja Musta mere ümbruse riikide liidust, sest usume, et koostöö selle piirkonna ja ELi vahel, aga ka selle piirkonna naaberriikide Türgi ja Venemaaga, on väga oluline. Leian, et selle raporti sisu võiks moodustada taolise liidu alguse. Hetkel on see vaid nägemus, kuid loodan, et varsti saab sellest reaalsus.
Norica Nicolai
fraktsiooni ALDE nimel. - (RO) Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni variraportöörina usun, et see raport on oluline alguspunkt ühtsele lähenemisviisile Kaukaasia piirkonna suhtes ja saab kvaliteetseks teetähiseks tulevikuraportitele. Seetõttu tänan Evgeni Kirilovit ja usun, et kõigi poliitiliste fraktsioonide pingutuste tulemusena on sündinud tõeliselt ühtne lähenemisviis sellele piirkonnale.
Minu arvates võib 2010 olla nii Euroopa Liidule kui ka Lõuna-Kaukaasia piirkonna riikidele võimaluste aasta, sest Euroopa diplomaatia aktiivsem osalemine kolmes konfliktis - Abhaasia ja Osseetia konflikt, Mägi-Karabahhi konflikt ning Türgi ja Armeenia vaidlus - võib aidata saavutada märkimisväärset edu.
Sellest meie energiaturvalisuse peamist tegurit rõhutavast raportist järeldub, et meie, Euroopa Liit, peame selle piirkonna julgeolekusituatsiooni normaliseerimiseks rohkem sekkuma. Leian, et kaubanduspartnerluse laiendamine on vastuvõetav lähenemine. Siiski peavad sellega kaasnema ka Euroopa Liidu märkimisväärsed püüdlused piirkonda demokratiseerida ja stabiliseerida, sest seda paikkonda mõjutab endiselt tugevalt kalduvus totalitarismi suunas ja demokraatia puudumine on üldine.
Peame kavandama suuremad hästi korraldatud poliitikad ja projektid, et oleks võimalik kõrvaldada sellele piirkonnale iseloomulikud tegurid, eelkõige valitsustava puudumine, konfliktsete suhtumiste levimine ja korruptsioon. Selle saavutamiseks on vaja aga nii meie kui ka piirkonna valitsuste demokraatiat.
Raportis mainitakse kõiki minu siinkohal käsitletud punkte ja paljusid teisi, mis Euroopa Liidu lähenemisviisile olulised on. Pean silmas üksikisiku õigusi ja vabadusi. Samuti leian, et Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks strateegilise partnerluse kaalumine väga oluline.
Ulrike Lunacek
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Sarnaselt eelmiste sõnavõtjatega tahaksin tänada raportöör Evgeni Kirilovit hea töö ja kvaliteetse ning ülimalt laiahaardelise raporti eest.
Tahaksin peatuda mõnel veel esile tõstmata punktidel, mis minu jaoks väga olulised on. Kahjuks kujutavad selle piirkonna kolm külmutatud konflikti tohutut takistust Euroopa naabruspoliitika täielikule arengule ja ka riikide endi arengule. Kui on tegemist tegeliku või oletatava välisvaenlasega, on asjad suhteliselt lihtsad. Sellisel juhul pööravad valitsused ja riigid tihti liiga vähe tähelepanu vaesusevastasele võitlusele, midagi oma elanikkonna heaks tegemisele ja nende eest vastutuse võtmisele. See tähendab, et raportis kritiseeritud ja viimastel aastatel esilekerkinud vajadus vähendada suuri sõjaväelisi kulutusi ja paigutada raha selle asemel elanikkonnale kasu toovatesse sotsiaalteenustesse, kultuuri ja keskkonda, on raporti keskne teema ja mul on hea meel, et see raportisse hõlmatud on.
Teine aspekt, mida käsitleti näiteks Tagliavini raportis Gruusia ja Armeenia konflikti kohta, on desarmeerimise vajadus intellektuaalsel ja lingvistilisel tasandil, et neutraliseerida sütitav keelekasutus ja ajalooga manipuleerimine. Kõik see on meile vajalik, et sellesse piirkonda rahu toomisel tõelist edu saavutada.
Teiste tegurite hulka kuuluvad vajadus suurema demokraatia järele, kodanikuühiskonna toetamine ning etniliste, seksuaal- ja usuliste vähemuste ja inimõiguste kaitse teemad. Kõik need on jätkuvalt asjakohased. Üks Aserbaidžaanist pärinev näide on, et kaks noort blogikirjutajat, kes olid piisavalt julged oma valitsust kritiseerima, on nüüdseks olnud vanglas pool aastat ja neid ei ole veel vabastatud. Meediavabadus on kõigi selle piirkonna riikide probleem. Õnneks on kõiki neid aspekte raportis käsitletud ja minu seisukoht ühtib eelmiste sõnavõtjate omadega. Olulised on piirkondlik mõõde ja piiriülene koostöö. Seetõttu toetame komisjoni selle jätkuvates ühismeetmetes selles piirkonnas.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Nagu Kirilovi raportis selgesõnaliselt öeldud, on Lõuna-Kaukaasia riigid Euroopa Liidule strateegiliselt olulised, mitte ainult energiaturvalisuse tõttu, nt Kaspia mere nafta- ja gaasitootmine ja transiit läbi selle piirkonna riikide. Kahjuks halvavad seda piirkonda külmutatud konfliktid, millest viimane on loomulikult meie arvates Gruusia iseseisvate alade Abhaasia ja Lõuna-Osseetia de facto okupeerimine Venemaa poolt. ELi ja Venemaa suhetes ei saa me lihtsalt teeselda, et seda ei ole juhtunud.
Nüüd peame loomulikult Euroopa naabruspoliitika idapartnerluse mehhanismide kaudu kahekordistama oma pingutusi Gruusia pühendunud püüdluste tunnustamiseks oma Euro-Atlandi pürgimuste teostamiseks. Mina ja mu fraktsioon toetame täielikult vabakaubanduslepingute sõlmimist, viisavabadust ja assotsiatsioonilepinguid kõigi Lõuna-Kaukaasia riikidega. Armeenia suure sõbrana on mul hea meel, et raporti lõplik versioon on algsetest tasakaalustatum. Siiski panevad mind jätkuvalt muretsema raporti osad, mis on vastuolus ELi ametliku seisukohaga Mägi-Karabahhi küsimuse lahenduse suhtes ja eelkõige Minski rühma seisukohaga.
Armeenia on teinud julgeid jõupingutusi pikaajalise ummikseisus oleva Mägi-Karabahhi konflikti lahendamiseks. Samuti on Armeenia otsinud võimalusi suhete normaliseerimiseks Türgiga ja see samm peaks Lõuna-Kaukaasia stabiliseerima, kui vaid Türgi vastaks sama konstruktiivsel viisil ilma eeltingimusteta. Kui Armeenia ja Türgi piir avataks, ei vabastaks see mitte ainult kaua aega kannatanud Armeenia embargost, mis on kestnud juba liiga kaua, vaid võimaldab majanduslikku õitsengut ka väga vaeses ja arengus mahajäänud Ida-Türgi piirkonnas. Seega on tõstetud esile Türgi enda huvid selles küsimuses edasi liikuda. Minu arvates ei ole usaldusväärne, et Türgi saab Armeenia piiri püsivat sulgemist õigustada nn solidaarsusega Türgi vennasriigi Aserbaidžaani suhtes lahendamata Mägi-Karabahhi vaidluse tõttu. See on sama loogiline, kui väita, et Kreeka peaks sulgema Thraces oma piiri Türgiga, et väljendada solidaarsust Kreekas elavatele Küprose elanikele Türgi okupatsiooni tõttu Küprosel. Meie siin Euroopa Liidus usume avatud piiridesse ja vabakaubandusse kui Euroopa ja ka Lõuna-Kaukaasia rahu ja stabiilsuse lahutamatusse tingimusse.
Fiorello Provera
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Minagi tahaksin tänada Evgeni Kirilovit suurepärase töö eest, mille ta on teinud selles raskes, kuid ka võimalusi täis valdkonnas - Euroopa Liidu riikide ja Lõuna-Kaukaasia riikide suhted.
Euroopa on algatanud huvitava idapartnerluse projekti, mis on teeninud Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaani toetuse ja huvi. Siiski on ees veel palju väljakutseid ning need puudutavad energia-, majanduse- ja poliitilisi küsimusi ja eelkõige julgeoleku küsimusi, nagu Gruusia juhtum, Mägi-Karabahhi küsimus ning Türgi ja Armeenia vahelised pinged.
Euroopa Liidu ja nende kolme riigi suhete areng on palju tulemuslikum kui Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaani vahel oleks võimalik luua vastastikuse koostöö õhkkond kooskõlas territoriaalse ühtsuse põhimõtte ja ÜRO resolutsioonidega, mille alusel selle piirkonna lahendamata konflikte lõpetama hakatakse. Oluline on rõhutada riigipiiride puutumatuse poliitikat, mida EL alati toetanud on: piirid, mida sõjalist jõudu kasutades mitte mingitel tingimustel muuta ei saa.
Dimitar Stoyanov
(BG) Austatud juhataja! Alustuseks tahaksin teid, head kolleegid, teavitada sellest, et raportöörid Evgeni Kirilov ja Metin Kazak kuuluvad fraktsioonidesse, mis Bulgaaria rahvusassambleel automaatselt Armeenia genotsiidi tunnustamise vastu hääletasid. Seda arvestades ei ole imekspandav, nagu Charles Tannock ka enne mind mainis, et raport kaldub kõrvale mõnest siiani esitatud seisukohast. Minuga on võtnud ühendust palju auväärseid Armeenia organisatsioone, eriti Mägi-Karabahhi küsimuses, ja nad on teavitanud, et Minski rühma juhtfiguurid ei ole raportit näiteks maininud ega selle üle arutlenud. Samuti viitab raport küll Madridi kriteeriumidele, kuid kaldub nendest kõrvale.
Seetõttu tahaksin Evgeni Kirilovi tööd konstruktiivselt kritiseerida, sest usun, et ühe osalise ühepoolne esindatus ei muuda olukorda paremaks ega aita konflikte lahendada. Vaja on paindlikku lähenemist, kus asju absoluutselt kõikidest vaatenurkadest vaadeldakse. Vastasel juhul ainult süvendame konflikte nende lahendamise asemel.
Iuliu Winkler
Austatud juhataja! Usun, et demokratiseerimine, hea valitsustava, õigusriik ja inimõiguste austamine on nurgakivid, millele meie tulevased suhted Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga rajada tuleb. Samuti suurendab piirkonna potentsiaalset koostööd Euroopa Liiduga Lõuna-Kaukaasia piirkondlikul tasandil piiriülene koostöö.
Meie majanduslikul koostööl on mitmeid väga olulisi mõõtmeid. Üks nendest on energiakoostöö ja -turvalisus, eriti Euroopa Komisjoni toetatud väärtuslike projektide - nagu Nabucco gaasijuhtme projekt - kontekstis. Kaspia ja Musta mere piirkonnad on Euroopa energiaturvalisusele üliolulised ja ELi Lõuna-Kaukaasia strateegias tunnustatakse õigusega nende olulisust.
Tahaksin väga lühidalt tõsta esile kolme väga spetsiifilist elementi. Üks neist on kohalike asutuste kaasamine piiriülesesse koostöösse, sest me vajame Lõuna-Kaukaasias tugevat piirkondlikku koostööd. Teine on Aserbaidžaani ühinemise küsimus Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. Usun, et komisjon peab andma Aserbaidžaanile tehnilist abi ja kogu vajaliku toetuse, mida see riik ühinemisprotsessi lõpuleviimiseks vajab.
Kolmas ja viimane on tehnilise abi mehhanism, mida me Lõuna-Kaukaasia riikide pangandus- ja rahandussüsteemi tugevdamiseks arvatavasti anda võiksime. See annaks ettevõtluskeskkonnale ja investoritele väga hea väljavaate.
Adrian Severin
Austatud juhataja! Evgeni Kirilovi raportis käsitletakse vajadust ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele. Usun, et strateegiat on tõepoolest vaja, kuid iga strateegia vajab eesmärke ja eesmärgid eeldavad selget geopoliitilist identiteeti. Võib-olla peame töötama oma geopoliitilise identiteediga, et seda paremini määratleda. Mis on meie eesmärgid Lõuna-Kaukaasias? Lühidalt: stabiilsus, piirkonna avatus ja õiguslik, demokraatlik, poliitiline jne koostalitlusvõime.
Piirkonna erilisust tuleb idapartnerluse raames tunnustada ja sellele ka nii läheneda. Tuleb tunnustada ka iga selle piirkonna riigi erilisust ja neid vastavalt käsitleda. Peame tunnistama ja hindama Türgi rolli selles piirkonnas ja kasutama meie läbirääkimisi Türgiga ELi-Türgi partnerluse rajamiseks, et kohalikke ja piirkondlikke väljakutseid käsitleda. Nagu juba öeldud, oleks Türgi sellest vaatenurgast kindlasti väga kasulik.
Samuti peame tunnistama, et see piirkond on osa meie ühisest naabrusest Venemaaga ja peame leidma viise selles ühises naabruses ühiste poliitikate edendamiseks. Kindlasti tuleks kolmepoolselt käsitleda julgeolekuküsimusi ja võib-olla mõningaid energiaga seotud küsimusi. Võib-olla aitaks see meil arendada välja lahendusi kohalikele nn külmutatud konfliktidele. Selles suhtes peame aktsepteerima, et need konfliktid on vaid osa ühtsest laiemast ja keerulisemast probleemist, millel on suurem üleilmne mõju. Seetõttu tuleks ehk kaaluda paketti. Samuti leian ma, et kõrvaldada tuleks mõned mitmetähenduslikkused ja mõista, et enesemääratlemise ja territoriaalse ühtsuse põhimõtteid ei saa alati koos kohaldada.
Lõpetuseks leian ma, et peaksime kaaluma Lõuna-Kaukaasia julgeoleku ja koostöökonverentsi korraldamist, mille eesmärk on arendada välja selle piirkonna stabiilsuspakt.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Nagu eelmine Euroopa Parlamendi raportöör Armeenia kohta esile tõstis, tahaksin minagi rõhutada vajadust määratleda selge ja tulemuslik Euroopa Liidu Lõuna-Kaukaasia strateegia. Meil on selle piirkonna suhtes suured lootused, sest ehitame üles vaba ja demokraatlikku Euroopat. Selleks peame väga järjepidevalt toetama kõnealuse piirkonna riike ja julgustama neid tulevikus vabaturureforme teostama.
Selles kontekstis on põhjapaneva tähtsusega lõpetada niipea kui võimalik Lõuna-Kaukaasia riikide ja Euroopa Liidu uut tüüpi assotsiatsioonilepingu läbirääkimised. Olen veendunud, et sellele piirkonnale on need lepingud ajendiks jätkata pingutusi demokraatlike standardite juurutamiseks. Gruusia näide osutab, et sellised reformid on juba tulemusi toonud. Maailmapanga koostatud ettevõtlussõbralike riikide nimekirjas "Doing Business 2010” on Gruusia 11. kohal, mis tähendab, et nelja aastaga on see tõusnud 101 kohta. Transparency International on öelnud, et president Saakashvili ametiaja jooksul saavutatud bürokraatia vähendamise tulemusena on Gruusia korruptsiooni tajumise indeks vähenenud poole võrra.
Euroopa Liit peaks väärtustama asjaolu, et president Saakashvili kohaldab pidevalt vabaturupoliitikat ning tema reformid on hea eeskuju teistele Kaukaasia riikidele.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! President Buzek ja 20 000 inimest pühitsesid 9. mail siin, Strasbourgis Robert Schumanni deklaratsiooni 60. aastapäeva. Seda arvestades tahaksin öelda, et Lõuna-Kaukaasia ees on kaks alternatiivi: esimene on muutuda enne Esimese maailmasõja eelse Balkani sarnaseks, kuid üleilmsel skaalal, ja teine on muutuda Teise maailmasõja järgse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse sarnaseks. Kirilovi raportis valime nendest kahest valikuvõimalusest teise.
Nõustun Hannes Swobodaga, et kui kolm Lõuna-Kaukaasia riiki tihedamat koostööd teeksid, oleks võimalik vähendada välismõjusid, nagu Venemaa mõju. Seetõttu on ühe mütsi alla koondumine kõigi kolme riigi huvides. Toetan Armeenia püüdlusi Ottomani impeeriumi ajal toimunud genotsiidi tunnustamises. Armeenia oleks siiski palju usaldusväärsem, kui ta oma väed lõpuks Aserbaidžaanist välja viiks. Mägi-Karabahhis ja Aserbaidžaani okupeeritud piirkondades on kiiresti vaja rahumeelset lahendust. Sama oluline on suurema stabiilsuse saavutamine Gruusias, sest kui Gruusia laguneb, nagu paljud inimesed Moskvas seda soovivad, toimub kogu piirkonna destabiliseerumine.
Seetõttu on põhiprobleemid rahuläbirääkimised, rahvuskonfliktidele lahenduse leidmine ja eelkõige ümberasustatud inimeste tagasipöördumine oma kodudesse. Ümberasustamist ei tohiks 21. sajandil enam poliitilise vahendina kasutada. Inimesi ei tohiks umber asustada. Selles valdkonnas on vaja palju rohkem tundlikkust ja tegutsemist.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Tahaksin tänada kolleeg Evgeni Kirilovit põhjaliku ja väga tähelepanuväärse raporti eest! Euroopa Liit kustub Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat üles tegema kõike nende võimuses olevat, et tagada nende kolme riigi tulevik stabiilsete, rahumeelsete ja tõeliselt demokraatlike riikidena, kus on tagatud inimõigused ja vähemuste õigused ning kus valitsuse ja opositsiooni vahel valitseb tsiviliseeritud konkurents.
Ei ole lihtne rääkida piirkondlikust koostööst, kui me kõik väga hästi teame, et kõiki neid kolme riiki on kahjustanud külmutatud või täiesti värsked konfliktid. Sellest hoolimata on Euroopa kogemus (eriti veristele sõdadele järgnenud Euroopa Liidu päritolu meelde tuletades) ilmekas tõendus asjaolule, et ainuke lahendus on rääkida, pidada läbirääkimisi, parandada haavu ja tegutseda tulevikku, mitte minevikku, vaadates. Lõuna-Kaukaasia riikidel on selgem Euroopa väljavaade, kui nad on suutelised omavahel ja laiemas piirkonnas koostööd tegema. Ilmselgelt sõltub see ka naaberriikide käitumisest.
Euroopa Liidul on võimalused Lõuna-Kaukaasias aktiivsemat poliitilist rolli mängida, et tagada eelkõige vaesuse vähendamise programmide elluviimine, sotsiaalse tõrjutuse leevendamine, sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused ning investeeringud haridusse ja tervishoidu.
Oluline on kiirendada Lõuna-Kaukaasia ja Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike vahetut kontakti. Eelkõige tuleks suurendada liikuvusprogrammides osalevate õpilaste, õpetajate ja teadlaste arvu.
See on meie kõigi jagatud ühine huvi.
Ryszard Czarnecki
(PL) Euroopa Parlamendi jaoks on oluline samm avada uks ilmselgetele Euroopa rahvastele, nagu grusiinid ja armeenlased. Ausalt öeldes on selle sammu tegemisega kindlasti hiljaks jäädud. Kahju, et see ei toimunud kaks aastat tagasi, kui Venemaa Gruusiasse oma sõjaväed viis. Sellest hoolimata on tegemist õiges suunas astutava sammuga. Loodan, et sellele antakse eriline poliitiline sisu ja et EURONEST parlamentaarne assamblee on oluline vahend nende ilmselgete Euroopa riikide eesmärkide toetamises.
Lõpetuseks meeldiks mulle väga, kui täna siin selle piirkonna riikide demokraatia defitsiidist kõnelejad räägiksid sama sõnaselgelt ka nende riikide naabri, ma pean silmas Venemaad, demokraatia defitsiidist. Nii ei oleks meil topeltstandardeid.
Krzysztof Lisek
(PL) Kahtlemata on Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia Euroopa riigid ning neis elavad Euroopa rahvad. Need riigid on Euroopa Nõukogu liikmed ja osalevad koostöös Euroopa Liidu riikidega paljudes rahvusvahelistes missioonides. Euroopa Liit peab tunnustama kõigi riikide põhiõigust enesemääratlemisele ja rahvaste õigust oma tuleviku üle ise otsustada. Me ei saa aktsepteerida piirkondade ja mõjusfääride arhailist põhimõtet.
Tahaksin pühendada mõned sekundid Gruusia territoriaalse ühtsuse küsimusele. See on väga hea, et liit on sellele küsimusele oma toetuse andnud. Euroopa Liitu nähakse mitte ainult maailmas, vaid - ja see on olulisem - ka nendes riikides piirkondliku julgeoleku kindlustajana. Me ei tohi seda unustada. Kahjuks ei ole rakendatud 2008. aasta 12. augusti ja 8. septembri relvarahu kokkulepete mõningaid osasid. Saan aru, et Genfis toimuvad läbirääkimised, kuid võib-olla peaksime oma kahepoolsetel läbirääkimistel Venemaaga sellele veel kord tähelepanu pöörama.
Teine teema on viisaküsimus. Nõustun kolleeg Malmströmiga, kelle sõnul on see viis inimeste kokku viimiseks ja Euroopa kodanikele reisimise võimaldamiseks. Kahtlemata peaks see kehtima ka Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaani suhtes.
George Sabin Cutaş
(RO) Arvestades Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaani geopoliitilise asendi olulisust Euroopa Liidu, Euroopa Liidu kandidaatriigi Türgi ning Venemaa ja Iraani suhtes, on vajalik kavandada ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia, mis on keskendunud majanduskasvu, poliitilise stabiilsuse ja inimõiguste edendamisele.
Üks ELile kättesaadavaid põhivahendeid nende eesmärkide saavutamiseks on kaubandus. Nende riikidega vabakaubanduslepingute sõlmimine ergutab selle piirkonna välisinvesteeringuid, loob uusi töökohti ja soodustab majanduskasvu. Euroopa Liidu ja Lõuna-Kaukaasia piirkonna ühine mure on energiaturvalisuse tagamine.
Energiakoostööd tuleb suurendada eriti Nabucco projekti lõpetamisega nii ruttu kui võimalik ja ELi abi andmisega nendele energiaprojektidele, mis edendavad energiatulemuslikkust ja alternatiivsete energiaallikate väljaarendamist Lõuna-Kaukaasias.
Paweł Robert Kowal
(PL) Ka raporti autorid rõhutavad, et Gruusia ja Armeenia rakendavad dünaamiliselt ja edukalt Euroopa strateegiat, naabruspoliitika strateegiat. Me peaks sellele reageerima ja igal juhul peame arvestama Lõuna-Kaukaasia teatud riikide erilisi tunnuseid. Naabruspoliitika peaks iga riigi puhul hõlmama selliseid valdkondi nagu transport, looduslik keskkond, kultuur ja ühiskond.
Austatud juhataja! Seoses Lõuna-Kaukaasiaga mainitakse väga tihti külmutatud konflikte ja etnilisi probleeme. See on väga hea, et nendest räägime. Siiski peaks Euroopa Liidu õige reageering Lõuna-Kaukaasia probleemidele olema kaasajastamise rõhutamine ja nende riikide muutmise rõhutamine nii, et konfliktidel enam nii suurt osa ei ole.
Selles arutelus oleme väga sageli unustanud, et Gruusia lõpetas just sõjas võitlemise. Mõtleme, mida selles suhtes ette võtta. Kui tahame, et Lõuna-Kaukaasias enam sõdu ei tuleks, peame liikuma kaasajastamise suunas, sest vähemalt Gruusias, aga ka Armeenias ja Aserbaidžaanis on viimastel aastatel toimunud nii kõrge majanduskasv, et nad on meie toetuse ära teeninud. Tänan tähelepanu eest!
Andrey Kovatchev
(BG) Austatud juhataja! Tervitan Evgeni Kirilovi raportit, kus tõstetakse esile vajadus Euroopa Liidu aktiivsema tegutsemise järele Lõuna-Kaukaasias, olulise geopoliitilise tähtsusega piirkonnas. Lõuna-Kaukaasia positiivne areng on kasulik nii Euroopa Liidule tervikuna kui ka Musta mere naaberpiirkonnale, mille suhtes Euroopa Liidul ei ole veel kahjuks selget strateegiat, mida me mõne aja pärast siin arutada loodame.
Soovin väljendada oma muret seoses viivitusega eelmise aasta oktoobris Türgi ja Armeenia vahel allkirjastatud protokollide ratifitseerimisega. Leian, et kumbki pool ei peaks määrama nende nii Türgi kui ka Armeenia inimeste huvides olevate protokollide ratifitseerimiseks tingimusi. Nagu raportis õigesti mainitakse, tuleb eraldi teemadena käsitleda Armeenia ja Türgi läbirääkimisi piiride avamiseks ja diplomaatiliste suhete rajamiseks ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Minski rühma juhitavaid läbirääkimisi Mägi-Karabahhi üle.
Kindlasti peab Euroopa Liit võtma kohustuse tulevikus Mägi-Karabahhi konflikti aktiivsema lahendamise suhtes. Meie kogemuste põhjal Balkani ja hiljem Gruusiaga on Euroopa Liidul hea positsioon selles piirkonnas põhirolli mängimiseks. Stabiilne, turvaline ja jõukas Lõuna-Kaukaasia on meie huvides ja viimane aeg on oma kohustust täitma hakata.
Lissaboni lepinguga tagatakse Euroopa Liidule tõeliseks üleilmseks tegijaks saamise raamistik. Konkreetne näide sellest oleks, et Euroopa Liit osaleks Minski rühma tegevuses ametliku liikmena ja mitte ainult selle rühma liikmeteks olevate teatud üksikute liikmesriikide kujul.
Juhataja
Head kolleegid! Sõnavõtuks on soovi avaldanud kaheksa isikut. Igaühe kuulamiseks ei ole meil aega, sest peame edasi hääletuse juurde minema. Seetõttu annan sõnaõiguse vaid kuuele parlamendiliikmele.
Andrzej Grzyb
(PL) Raport Lõuna-Kaukaasia kohta on hea. Tahaksin rõhutada, et raportis pööratakse erilist tähelepanu Euroopa Liidu rollile väärtuste vahendaja ja arendajana, kuid eelkõige kui selle piirkonna riikide koostöö edendajana. Lahendust ootavad probleemid on põhimõtteliselt nende riikide territoriaalse ühtsuse küsimused, kuid ka selleteemalised, kuidas neid riike majanduslikult tugevdada. Euroopa Liiduna saame neid riike selles suhtes aidata.
Tahaksin rõhutada, et üks probleem on lahendamata põgenikeküsimus, millest Bernd Posselt rääkis. Minu arvates on see tõeliselt häbiväärne, et tänapäeval sellist probleemi lahendata ei suudeta. Leian, et raporti kindel puudus on asjaolu, et selles ei viidata vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioonile, kuigi kõik selle piirkonna riigid sellele alla kirjutasid. Tänan teid tähelepanu eest!
Ioan Mircea Paşcu
Austatud juhataja! Täna arutleme väga olulise ja hästi kavandatud raporti üle, milles käsitletakse olulist ELile lähedast piirkonda - Lõuna-Kaukaasiat. See piirkond motiveerib suurepäraselt ELi julgeolekustrateegia üldsoovitusi. Piirkonna asukoht on strateegiline, see võimaldab Kaspia nafta ja gaasi transporti ELi ja sellel on enda märkimisväärsed reservid. Lõuna-Kaukaasia nõuab tegutsemisel meie täielikku tähelepanu ja pühendumust. Siiski on just piirkonna strateegilise ja energeetilise olulise tõttu selle pärast raevukalt võidelnud välisriigid, kasutades ära piirkonna sisemisi jagunemisi ja konflikte, olgu need siis n-ö külmutatud või üles sulatamisel.
Kui EL on huvitatud Lõuna-Kaukaasia potentsiaali täielikust ärakasutamisest, tuleb eraldi tegutsemise asemel tegutseda koos ja olla oma tegevuses resoluutsem, isegi siis, kui teisi tehakse sellega vähem õnnelikumaks. Selleks on vaja strateegiat.
Graham Watson
Austatud juhataja! Tänan Evgeni Kirilovit ja Metin Kazakit tehtud töö eest!
Kui vaatleme meie suhteid ainult nafta- ja gaasivajaduse prisma läbi, suurendame pingeid ja julgeoleku saavutamine teistes mõistetes ebaõnnestub. Lõuna-Kaukaasia vajab rahu ja majandusarengut ja see peaks meie poliitikat juhtima. See tähendab NATO kaasamist, et veenduda, et nende uus strateegiline kontseptsioon seda kajastab, mis tähendab selle piirkonna suurriikide Venemaa ja Türgi kaasamist, et püüelda kokkuleppe maksimeerimise poole ning ulatada inimestele tõeline sõbrakäsi assotsiatsioonilepingute, viisakokkulepete jm kaudu.
Peaksime tervitama Dmitry Medvedevi ja Victor Yanukovichi seisukohta Moldova suhtes, mis näitab, kui palju on võimalik diplomaatia kaudu saavutada, ja ma õnnitlen volinik Fület idapartnerluse senise arenduse eest! Kuna Euroopa Liit arendab ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, ootan väga liidu aktiivsemat osalust kõigis Musta mere piirkonna suhetega seotud vaatenurkades.
Cristian Dan Preda
(RO) Minagi tahaksin Evgeni Kirilovit õnnitleda ja raporti kavandamisel tehtud koostöö eest tänada. Tahaksin rõhutada kaht punkti. Esimene neist puudutab demokraatia küsimust. Bernd Posselt ütles eelnevalt, et selle piirkonna riigid peavad koostööd tegema. Need riigid saavad koostööd teha siis, kui Aserbaidžaani, Gruusiat ja Armeeniat valitsetakse kui õigusriiki ning nende tegevus on ennustatav ja pluralistlik. Sellisel juhul on ELil sealt midagi kasu saada.
Teine punkt puudutab loomulikult energiaküsimust. Sellega seoses sooviksin rõhutada Gruusia ja Aserbaidžaani rolli energiaressursside transiitriikidena ja energiavarustusallikate mitmekesistamisel. Siiski tahaksin öelda, et positiivne on ka Armeenia kaasamine nendesse projektidesse, sealhulgas transpordiga seotutesse. Selles suhtes on võtmesõna läbipaistvus.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Euroopa sõltuvuse vähendamiseks Venemaast energiaga varustamisel peaksime tooma maagaasi Kaspia basseinist läbi Lõuna-Kaukaasia ELi. See annaks põhirolli Kaukaasiale. See piirkond ei ole mitte ainult maailma suurim gaasi- ja naftakaubanduse transiitpunkt. See on ka koht, kus põrkuvad Venemaa ja Lääne huvid ja kuhu tahab olla kaasatud isegi Türgi. Lisaks nafta- ja gaasilepingutele püüab Türgi sõlmida ka stabiilsus- ja koostööpakti.
Kahtlemata on Kaukaasia stabiilsus ka ELi huvides, kuid me ei tohi jätta selle kava eest vastutamist Türgile, sest vastasel juhul kerkivad ühinemisprotsessis üles uued sõltuvused ja isegi surveavaldused. Nagu Küprose juhtum näitab, ei tühista Ankara oma mõju. Kestvad võimuvõitlused Euroopa varustamise üle maagaasiga on juba pannud viibima suurejoonelise Nabucco gaasijuhtme projekti ehitamise, mis on pikka aega kavandamisetapis olnud. Loodan, et konkureeriv projekt South Stream on edukam, nii et me Kaspia piirkonna ressursse Hiinale ei kaotaks.
Jaroslav Paška
(SK) Armeenia valitsuse esindajad hoiatasid mind eile, et vajadust ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele käsitleva raporti osa, kus käsitletakse Mägi-Karabahhi konflikti, on sõnastatud nii, et see on vastuolus ELi ametliku seisukohaga, nagu selle on sätestanud kõigi Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonide riikide välisministrid vastu võetud deklaratsiooni sätetes ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ministrite 2009. aasta 2. detsembril Ateenas avaldatud deklaratsiooni sätetes.
Eelkõige sisaldavad sellist Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Minski rühma allakirjutanute kokkulepitud Madridi põhimõtetele mitte vastavat sõnastust punktid 8 ja 10. Kui need punktid esitatud sõnastuses vastu võetakse, võib neist tulevikus saada tõsine takistus Mägi-Karabahhi konfliktile rahumeelse lahenduse leidmisel.
Eespool nimetatud probleemide uuesti läbivaatamise võimaldamise huvides tahaksin ma seetõttu teha ettepaneku, et kaaluksime üht kahest eespool esitatud valikuvõimalustest: kas eemaldame need vaieldavad tingimused raportist või lükkame raporti üle hääletamise edasi hilisemaks, et anda meie sõpradele Kaukaasias aega selgitada Euroopa Parlamendile oma seisukohta raporti suhtes.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Viimane sõnavõtja Jaroslav Paška tõstis esile väga olulise punkti. Tahaksin teha kolm väga lühikest märkust.
Esiteks usun ma, et idapartnerluse kaudu on meil strateegia nende kolme riigi lähendamiseks Euroopale - tegelikult öeldakse seal, et nii lähedale kui võimalik.
Teiseks leian ma, et meil on selleks instrumendid: assotsiatsioonilepingud, majandusintegratsiooni lepingud, liikuvus (viisaküsimus) ja erinev Euroopa Liit - Euroopa Liit, mis saab ühenduse lähenemisviisi ühendada ühise välispoliitilise lähenemisviisiga.
Kolmandaks, ootan väga arutelu austatud parlamendiliikmetega naabruspaketi üle, kus võiksime arutleda ka selle üle, kas kontseptsioon "Euroopa Liidule nii lähedal kui võimalik” tuleb institutsionaalselt määratleda.
Evgeni Kirilov
raportöör. - Austatud juhataja! Tänan teid veel kord väga kommentaaride ja viljaka koostöö eest! Tänan teid kõiki kommentaaride ja toetuse eest, mida enamik sõnavõtnud kolleege väljendas.
Sooviksin tänada rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamuse koostajat Metin Kazakit tema komisjoni esitatud konstruktiivsete ideede eest ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni panust. Paljud nende ettepanekutest on raportisse kaasatud. Minu tänusõnad kuuluvad ka väliskomisjoni sekretariaadile ning paljudele ekspertidele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja teistele organisatsioonidele, kes selles piirkonnas aktiivselt töötavad ning kes andsid väärtusliku panuse ja toetuse.
Tahaksin öelda veel üht. Peame kohaldama samu põhimõtteid. Kuulsin mõnede kolleegide kriitikat. Peame teadma, et kui räägime Gruusia territoriaalsest ühtsusest ja enesemääratlemisest, siis see täiskogu meid kindlasti ei toeta. Peame teadma, et põhimõtete universaalne kohaldamine on suhete alustamise ja ülesehitamise parim alus. Loodan, et nõukogu ja komisjon võtavad selles tekstis esitatud parlamendi soovituse vastu ning koostavad laiahaardelise ELi strateegia Lõuna-Kaukaasia suhtes ja ma tahaksin rõhutada, et volinik Füle visiit sinna piirkonda oli väga õigesti ajastatud.
Tahaksin pöörduda paruness Ashtoni poole, et ta nii toimiks ja et ta püüaks piirkonna konfliktiennetuses osaleda. Me tervitame ja toetame nõukogu eelmise nädala otsust võtta vastu nende kolme riigiga tulevaste assotsiatsioonilepingute läbirääkimisdirektiivid ja usume, et lepinguliste suhete uuendamine nende kolme riigiga on oluline samm. Praegu on õige aeg kiirendada meetmeid piirkonnas negatiivsete arengute ja pingete laienemise takistamiseks. Vastasel juhul riskime taas kord sekkuda siis, kui on juba liiga hilja. Nii kaua me ei tohiks oodata.
Euroopa on saanud suure õppetunni integratsiooni teemal. See on ainuke jätkusuutlik viis minevikuga leppimiseks ja paremasse tulevikku investeerimiseks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Nüüd jätkame hääletustega.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Băsescu  
kirjalikult. - (RO) Selle raporti vastuvõtmisega kinnitab Euroopa Parlament Lõuna-Kaukaasia olulist tähtsust Euroopa Liidule ja vajadust koostada selle piirkonna strateegia. Kolm Lõuna-Kaukaasia piirkonna riiki Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan on nii Musta mere sünergia algatuse kui ka idapartnerluse osa. Järelikult on meil raamistik ja instrumendid, mis võimaldavad Euroopa Liidul piirkonnas aktiivsemalt osaleda.
Euroopa Komisjon peab koostama koostöö erialgatused järgmistes valdkondades: energiaturvalisus, transport, majandusareng ja keskkonnakaitse. Lõuna-Kaukaasia piirkond on eriti oluline lõunakoridorile ja seetõttu kogu Euroopa energiaturvalisusele. Rumeenia on kaasatud eriprojektidesse, mille eesmärk on lõunakoridori välja arendamine.
Selle kohta sõlmisid minu riigi Gruusia ja Armeenia esindajad AGRI (Aserbaidžaani, Gruusia ja Rumeenia vastastikuse seose) lepingu. Sellega esitatakse kahe veeldatud maagaasi terminali ehitamine kahte Musta mere sadamasse, üks Gruusias ja teine Constantas Rumeenias. Tahaksin rõhutada, et me ei saa selle piirkonna külmutatud konflikte ignoreerida, sest need võivad halveneda ja see destabiliseeriks piirkonna.
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Lõuna-Kaukaasia piirkonna olukord vajab eriti praegu Euroopa Liidu proaktiivset lähenemist. Lissaboni lepinguga antakse ELile mandaat suuremaks seotuseks selle piirkonnaga ja seal kohalolekuks. Venemaa laiaulatuslik sõjaväeline sissetung suurtele aladele Gruusia territooriumil 2007. aasta augustis näitas, et nn külmutatud konfliktidest võivad lihtsasti saada laastavate piirkondlike konfliktide allikad, juhul kui sellised suurjõud nagu EL selle piirkonnaga aktiivselt seotud ei ole. Ei EL ega NATO olnud 2007. aastal ilmselgelt valmis sellise uue olukorraga vastamisi seisma. Idanaabruspoliitika raamistikus on ELil soodne positsioon esileküündivaks rolliks usalduse suurendamisel ja riikide taastamisele kaasa aitamiseks. See tähendab eelkõige ELi kohaloleku tugevdamist piirkonnas. Toetame täielikult meie eriesindaja Peter Semneby konstruktiivset missiooni. Siiski ei saa me oma tegevust piirata vaatlusmissioonidega. Lisaks ja 2007. aastate kokkulepete rikkumisega ei lubata Euroopa Liidu vaatlusmissioonil (EUMM) ikka veel Venemaa kontrolli all olevatesse separatistide üksustesse siseneda. Selline olukord on sallimatu ja alandav. Saame Venemaa võimudega koostööd jätkata ainult tingimusel, et nad oma kohustusi täielikult austavad.
Marek Siwiec  
kirjalikult. - (PL) Lõuna-Kaukaasia konfliktid on jõudnud väga ohtliku piirini: oleme juba harjunud mõttega, et tegemist on juhitamatute konfliktidega. Mis tahes püüdluste - kas reaalsete või näilike - eesmärk on vaid läbirääkimisi teatud viisil segaseks ajada, mis ei vii kindlasti konfliktide lahenduseni. See kehtib Gruusia ja Venemaa territoriaalsete läbirääkimiste ja teatud viisil ka Mägi-Karabahhi suhtes.
Minu seisukohast on kahe riigi - Armeenia ja Aserbaidžaani, mis on vastavalt idapartnerlusele ja Euroopa naabruspoliitikale meie partnerriigid - vahelise olukorra arenemine vastuvõetamatu poliitika, kus nõustutakse asjaoluga, et need konfliktid on juhitamatud.
.
Euroopa Liit peab kooskõlas Venemaaga, kes on selles küsimuses väga oluline partner, saavutama olukorra, kus seisukohad selgelt avaldatakse. See peaks eelkõige hõlmama selge sõnumit ELi liikmelisust taotlevatele riikidele, et territoriaalsete probleemide lahendamine ja vähemalt osaline lahendus põgenike küsimustele on põhitingimused, kus liikmelisus lähi- või kaugemas tulevikus tõsiselt kõne alla võetakse.
Minu jaoks on Mägi-Karabahhi konflikti tulevik ja selle käsitlemise viis lakmuspaberiks, mille küljed näitavad suhtumist Euroopa küsimuste kohta ja kuidas need oma usaldusväärsust selles piirkonnas demonstreerivad.
Indrek Tarand  
kirjalikult. - Oligi aeg Kaukaasia strateegiat arutada ja see strateegia ei tohiks sulgeda silmi Ukraina ja Venemaa vahel toimuvate ebameeldivate arengute suhtes. Tegemist on Sevastoopoli mereväebaasi rentimise pikendamisega kuni 2050. aastani. Venemaa liidrite avaldused, et Musta mere laevastikku ei kasutata kunagi selle naabrite vastu, ei kõla siiralt. Miks see laevastik siis seal on, kas Krimmi laste ja vanurite lõbustamiseks? Ceterum censeo, Prantsusmaa on otsustanud müüa Venemaale Mistral-klassi laevastiku. Usume, et seda sammu peab ta siiralt kahetsema.
