Islandi 2010. aasta eduaruanne
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Islandi 2010. aasta eduaruande kohta.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Hindan kõrgelt Euroopa Parlamendi aktiivset rolli laienemisprotsessis ning edasiviivat osalemist üldises laienemist käsitlevas arutelus ning loomulikult eeskätt Islandi ühinemisprotsessis. Euroopa Liidu laienemine kui üks ELi ajaloo edukamaid poliitikaid kuulub eesistujariigi kõige olulisemate prioriteetide hulka.
2010. aasta 17. juunil otsustas Euroopa Ülemkogu ühehäälselt anda Islandile kandidaatriigi staatuse. Ühiskonverentsi esimene koosolek ministrite tasandil toimus 27. juulil 2010 ning 2010. aasta novembris käivitus sõelumisprotsess, mis jätkub plaanipäraselt. Järgmine ühinemiskonverents ministrite tasandil on kavas 27. juunil. See võimaldab meil hinnata saavutatud tulemusi ja loodetavasti avada võimalikult palju peatükke.
On mitu eriliselt olulist valdkonda, mida tahaksin eriti esile tõsta. Need küsimused on märgitud ära ka Euroopa Parlamendi resolutsiooni projektis. Edusamme käsitlevas 2010. aasta aruandes märkis komisjon, et Island täidab liikmestaatuseks vajalikke kriteeriume ning isegi kui majandus- ja rahanduskriis riigile ränga löögi andis, on see piisavalt valmis võtma meetmeid, mille abil täita ELi liikmesuseks vajalikke nõudeid. 14. detsembril 2010 tuletas nõukogu oma järeldustes meelde, et Island on pika ajalooga hästi toimiv demokraatlik riik, millel on tugevad institutsioonid ja tihedad sidemed Euroopa Liiduga. Märgiti ka, et Islandi üldine valmisolek liidu acquis' vastuvõtmiseks ja kohaldamiseks on piisav, eeskätt tänu asjaolule, et riik on Euroopa Majanduspiirkonna liige ja Schengeni lepingu osaline. Islandit võib pidada toimivaks turumajanduslikuks riigiks ning keskpikas perspektiivis võib taastuda riigi suutlikkus pidada vastu ühtse turu konkurentsisurvele ja turujõududele.
Nõukogu tuletas meelde, et läbirääkimiste eesmärk on see, et Island võtaks liidu acquis' vastu ja kohaldaks seda täiel määral. Läbirääkimiste suuna määrab see, kas Island täidab kõiki Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohustusi ning võtab muude asjade seas täiel määral arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi. Läbirääkimiste suuna määrab ka see, milliseid tulemusi saavutab riik muude komisjoni arvamuses nimetatud puudujääkide kõrvaldamises. Samal ajal tuletas nõukogu ühest küljest meelde, et ühinemisläbirääkimiste ajal kujutab Euroopa Majanduspiirkonna leping jätkuvalt Islandi ja ELi suhete peamist lepingulist alust ning teisest küljest, et viimase kahe aasta jooksul on Island kõnealuse lepingu raames ja Schengeni alaga seoses olnud ka väga aktiivne ja koostööaldis partner. Riik on saavutanud häid tulemusi liidu areneva acquis' kohaldamises. Seepärast julgustas komisjon Islandit samamoodi jätkama.
Euroopa Parlamendi resolutsiooni projekt annab põhjaliku ülevaate saavutatud tulemustest ja täitmist vajavatest ülesannetest. Viimaseid silmas pidades tahaksin juhtida tähelepanu meie ühisele ülesandele, s.t vajadusele suhelda asjakohaselt ja põhjalikult nii Islandi kui ka Euroopa Liidu kodanikega. Eelnimetatu taustal tahaksin veel kord rõhutada, et ees on veel palju tööd ka Ungari eesistumisperioodi ajal. Eesistujana loodame loomulikult, et kõik liikmesriigid, komisjon ja muidugi Euroopa Parlament Islandit tema püüdlustes toetavad. Oluline on säilitada tööhoog ja liikuda veel sel poolaastal läbirääkimistega võimalikult palju edasi.
Olen veendunud, et Islandi ühinemine võib kujuneda edulooks. See võib lisada hoogu kogu laienemispoliitikale ja viimase edukust suurendada. Eesistujariigi Ungari juhtlause ja eesmärk on tugev Euroopa. Kõik Islandi ühinemise suhtes tehtud edusammud aitavad selle saavutamisele kaasa.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Praegune arutelu Islandi ja ühinemisprotsessi järgmiste sammude üle on väga ajakohane.
Tahaksin tänada Euroopa Parlamenti Islandi liikmekssaamise toetamise eest ning tunnustada raportööri Cristian Dan Predat kõrgetasemelise raporti eest. Arutlusel olev resolutsioon aitab protsessile tõhusalt kaasa - see saadab Islandile õigel ajal õiged sõnumid.
Islandi acquis'le vastavuse hindamine - sõelumine - toimub kavakohaselt. Alates 2010. aasta novembrist on arutatud 24 peatükki ning toimunud on 23 kahepoolset sõelumisega seotud kohtumist, mis hõlmasid kalanduse, põllumajanduse, keskkonna, regionaalpoliitika ja finantsteenuste teemat.
Sõelumine on oluline tehniline protsess ja kohtumistel on juba selgunud tundlikud küsimused ja probleemid põhilistes peatükkides nagu põllumajandus, keskkond ja kalandus. Kõnealune läbirääkimisprotsessi etapp viiakse lõpule 2011. aasta juuniks.
Võin kinnitada, et oodatavasti algavad tegelikud läbirääkimised Ungari eesistumisperioodi lõpupoole, kui 2011. aasta 27. juuniks kavandatud ühinemiskonverentsil mõned peatükid avatakse. Tegemist on auahne, kuid täidetava ajakavaga ja kõik osalised on võtnud kindlalt nõuks edasi liikuda.
Komisjon on valmis võtma ühinemisläbirääkimiste praeguse käsituse juures arvesse Islandi iseärasusi ja ootusi ning kaitsma seejuures täielikult Euroopa Liidu põhimõtteid ja eeskirju. Seepärast on meie eesmärk töötada mõlemale poolele vastuvõetavate lahenduste leidmiseks avatud ja edasiviivas vaimus, mis väljendaks kõrgetasemelist koostööd Euroopa Liidu ja Islandi riigiasutuste vahel. Nagu kõikide seniste ühinemisprotsesside korral, ei kujune see arvatavasti lihtsaks ülesandeks, kuid me loodame, et oleme Islandiga alustanud edukat teekonda.
Icesave'iga seoses - nagu on viidatud teie resolutsioonis - oleks komisjonil kõikide asjaosaliste huvides hea meel, kui selles küsimuses jõutaks kiire lahenduseni.
Majanduse aspektist on Islandi panganduse ja eelarve konsolideerimine Rahvusvahelise Valuutafondi programmi raames olnud muljetavaldav. Kohandamisprogramm toimib kavakohaselt ja valitsus on võtnud ülesandeks konsolideerimisega jätkata. Tõhusam võla restruktureerimine aitab jõulisemalt majandust elavdada. Valitsus töötab ka strateegia kallal, millega kapitalikontroll järk-järgult kaotada. See aitab ettevõtluskliimat parandada.
Lubage mul põgusalt rääkida ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) raames võetavatest toetusmeetmetest. Järgmise kolme aasta jooksul tehakse kättesaadavaks 28 miljoni euro suurune rahastamispakett, millega toetada haldussuutlikkust ja valmistada Island ette struktuurifondide haldamiseks.
Edusamme tehakse riiklike IPA-programmide lõpliku viimistlemisega 2011. aastaks ning tehnilise abi ja teabevahetuse programmi raames on algatatud palju konkreetseid ettevõtmisi.
Jagan täielikult teie arvamust, et vaja on faktidel põhinevat avalikku arutelu ELiga ühinemise teemal. See võib tõepoolest aidata otsustavalt kaasa paremale arusaamisele Euroopa Liidu poliitikast ja tegevusest ning aidata purustada müüte. Lisaks valmistab mulle suurt heameelt see, et Islandi ametiasutused on alustanud jõulist teavitustööd.
On julgustav märkida, et viimase aasta jooksul on Islandi avalik arvamus ELi suhtes märkimisväärselt positiivsem - nii ühinemisprotsessi jätkamise osas kui ka hoiakutes ELi liikmesuse ja maine suhtes.
Teadliku avaliku arutelu hõlbustamiseks tõhustab komisjon omaenda teabevahetustegevust. Euroopa Liidu delegatsioon Reykjavíkis on täielikult toimiv ja osaleb teavitustegevuses aktiivselt; kavas on avada ELi infokeskus.
Nüüd, kui sõelumisperiood on peaaegu lõpule jõudnud, ootan väga, et saaksime Islandiga mitmed peatükid avada.
Cristian Dan Preda
Sooviksin alustuseks väljendada heameelt komisjoni ja nõukogu viibimise üle istungisaalis, samuti viljaka koostöö üle, mida oleme siiani teinud nende kahe institutsiooniga, kaasa arvatud kõnealuse resolutsiooni koostamise ajal.
Nagu üheksa kuud tagasi, kui tegime teatavaks Islandi Euroopa Liiduga ühinemise avalduse, otsustasime selles raportis peatuda neljal põhipunktil.
1. Poliitilised kriteeriumid. Island on oma tugeva demokraatiatraditsiooniga selles suhtes silmapaistev. Lisaks peaksime minu arvates tundma heameelt viimaste kuude jooksul kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamiseks tehtud edusammude pärast, millega piirati justiitsministri domineerivat rolli kohtunike ametisse nimetamisel ja suurendati viimaste sõltumatust. Samal ajal tuleb kõnealuseid meetmeid rangelt rakendada.
2. Majanduslikud kriteeriumid. Euroopa Majanduspiirkonna liikmena täidab Island juba praegu suure osa liikmesriikide kohustustest. Tunnen heameelt nn Icesave'i seaduse suhtes saavutatud kokkuleppe üle. Loodan, et - nagu küsitlused viitavad - Islandi elanikud otsustavad seda kolme päeva pärast toimuval referendumil toetada ning see kahepoolne vaidlus ei hakka mõjutama ELiga ühinemise üle peetavaid läbirääkimisi.
3. Piirkondlik koostöö on samuti oluline tegur. Islandi ühinemine Euroopa Liiduga pakub ELile ainulaadse võimaluse tugevdada oma mõju Arktika piirkonnas üldiselt ning eriti Arktika Nõukogus.
Viimane, kuid mitte vähem tähtis asjaolu - avaliku arvamuse meelsus on väga oluline selleks, et tagada ühinemisprotsessi edukas kulminatsioon. Seepärast peab minu arvates pooldama Reykjavíki riigiasutuste soovi alustada avalikku arutelu ja pidada nõu kõikide selle ettevõtmise sidusrühmadega. See on seda olulisem, et arvamusküsitluste kohaselt on islandlased ühinemisläbirääkimiste suhtes jätkuvalt toetaval seisukohal.
David-Maria Sassoli
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Homne hääletus on üks sammudest, mis viivad Islandi peatse Euroopa Liiduga ühinemiseni.
Nagu Cristian Dan Preda ütles, on Island teinud märkimisväärseid edusamme. Toon mõne näite: kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamine, uurimiskomisjon Islandi pangandussüsteemi kokkuvarisemiseni viinud protsesside uurimiseks ja analüüsimiseks, Euroopa Liidu ja Islandi parlamentaarse ühiskomisjoni loomine, euroalaga ühinemisega seotud asjaolud, kasvanud kogemused taastuvenergia valdkonnas.
Väga valus Icesave'i küsimus on jätkuvalt lahtine ja laupäeval toimub referendum, mis toob islandlased hääletama. Kuigi referendumi tulemus väärib arutelu, on sel minu arvates suur demokraatlik väärtus, sest sellega pannakse islandlastele vastutus ja kaasatakse nad läbirääkimiste praegusse tundlikku etappi veelgi suuremal määral. Kuigi esimene referendum ei toonud positiivset tulemust, on Islandi valitsus teinud tublit tööd, et luua laiaulatuslik koalitsioon, mis suudaks selgitada kodanikele, miks on Island kohustatud hüvitama Ühendkuningriigile ja Madalmaadele nende kahjud.
Euroopa Liit peaks praegu näitama üles kannatlikkust ja lugupidamist ning hoiduma avaldamast liigset survet, mis võiks tuua Islandi ühiskonnas kaasa teatava enesekaitse ja sulgumise.
Kalanduse ja põllumajandusega seoses peavad Euroopa Liit ja Island minu arvates leidma parimad lahendused, mis vastaksid aluslepingus seatud kriteeriumitele ning säilitaksid Islandi majanduse, ökosüsteemid ja riigi iseärasused.
Islandi ühinemine Euroopa Liiduga tähendab, et EL liigub põhjapooluse suunas ning sellel on poliitilises ja majanduslikus plaanis ning keskkonna ja teadusvaldkonnale kasulik mõju. On selge, et ka kuuskümmend aastat hiljem kujutab ELi kuulumine endast ligitõmbavat võimalust.
Pat the Cope Gallagher
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel volinikult kuulda, et Islandi ühinemisega seotud peatükkide sõelumine, mis algas möödunud aasta novembris, viiakse eeldatavasti peagi lõpule.
Loomulikult on Islandil kui Euroopa Majanduspiirkonna liikmel olnud suur eelis ning nad on suure osa acquis'st juba vastu võtnud. Samuti on mul hea meel märkida, et Islandil läbi viidud arvamusküsitluste kohaselt soovib 65% elanikest läbirääkimiste jätkumist. Kasutan oma parlamentaarse ühiskomisjoni esimehe positsiooni, et veenda Islandi elanikke mitte võtma kindlaid seisukohti seni, kuni nad ei tea täpselt, mis sel aastal edasi toimub.
ELi-Islandi parlamentaarse ühiskomisjoni teine koosolek toimub 26. ja 27. aprillil Reykjavíkis. Ühiskomisjon loodi eelmisel aastal ja usun tõesti et tegemist on olulise foorumiga, kus pidada ELi ja Islandi parlamendi vahelisi dialooge ja teha koostööd.
Pean ütlema et, rannikuriikide suutmatus jõuda märtsi alguses Oslos kokkuleppele valmistas mulle pettumuse. Kokkuleppele jõudmine on ülioluline. Neli rannikuriiki ei saa püüda miljonit tonni makrelli, kui teaduslike nõuannete kohaselt tohib sellest püüda ainult pool.
Indrek Tarand
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Lugupeetud juhataja! Ühineda sooviv väike riik põhjustab Euroopa Liidule alati palju peavalu ning Islandi valukohad, nagu me teame, on kalavarud, keskkond ja kõik muu, mida volinik nimetas. Meil on aga selle vastu rohtu ning Euroopa Parlament võiks võtta heasoovlikuma hoiaku, sest väikseid riike on vaja õrnemalt kohelda.
Olen alati imetlenud Charles Tannocki põhimõttekindlat poliitilist hoiakut acquis' ja Islandi tehtu või tegematajätmiste suhtes. Praegu ei kiida aga mu fraktsioon ega mina ise heaks muudatusettepanekute radikaalset tooni ning seepärast palume tungivalt, et homseks leitaks raportööriga kompromiss. Kujutlen juba, kuidas Euroopa Parlamendis on kuus lisaistet ja täiendav tõlkekabiin.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon toetab täielikult Islandi Euroopa Liiduga ühinemist, kuigi otsuse peavad referendumil tegema ainuüksi islandlased.
Island on väike, stabiilne ja jõukas demokraatlik riik, NATO ja Euroopa Nõukogu asutajaliige. Riigi majandus sõltub suurel määral kalandusest, kuid pärast katastroofilisi sündmusi finantsteenustega võib Island Euroopa Liiduga ühinemise korral tõenäoliselt nõuda oma kalatööstuse kaitsmiseks märkimisväärseid vastutulekuid. Loodetavasti pakub see Ühendkuningriigile ja teistele liikmesriikidele suurepärase võimaluse suruda läbi vastuolulise ühise kalanduspoliitika laiaulatuslikumat ja täiendavat ümberkorraldamist.
Vaalapüügi osas ei hakka ma vabandusi otsima. Mulle ei meeldi ka härja- ega kukevõitlus, kuid need on, - uskuge või mitte - mõnel pool ELis lubatud kui osa rahvuslikust kultuurist, nii et kui Island ühineb ELiga, tuleb tal minu isikliku arvamuse kohaselt lubada soovi korral oma vaalapüügitööstust kaitsta.
Island peab võtma kohuseks maksta tagasi raha, mis ta pärast Icesave'i kokkuvarisemist Ühendkuningriigile ja Madalmaadele võlgu jäi. Kui Islandi eelseisev referendum kõnealuse küsimuse üle lõpeb negatiivse tulemusega, võib Ühendkuningriigi valitsusel olla raske oma toetust anda.
David Campbell Bannerman
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Ühendkuningriigis nimetatakse esimest aprilli naljapäevaks ja inimestele valmistab üksteise lollitamine suurt rõõmu. Nii et kui mõned inimesed ütlevad, et Island võib järgmisel aastal ELiga ühineda, mõtlen ma "Aprill!” Tegelikult on küsitlus näidanud, et 64% islandlastest soovib säilitada sõltumatust, ainult 24% soovib ELi liikmesuse taotlemist jätkata ning 60% Islandi ettevõtetest on selle vastu.
Öeldakse ka, et Island soovib euro pakutavat kindlust. Aprill! Isegi Portugali pangad keelduvad praegu Portugali võlakirju ostmast.
Island ei loobu oma rikkalikest kalapüügipiirkondadest - mis toodavad 40% riigi ekspordist -, et ühineda hävitava ühise kalanduspoliitikaga; samuti ei hülga riik enam kui 1000 aastast ja demokraatlikkuse eest UNESCO auhinna võitnud Islandi parlamenti.
Isegi panganduse jaoks ahastama paneval ajal on Islandil, nagu ka Ühendkuningriigil, parem liidust välja jääda. See ei ole nali!
Juhataja
Aprillinalja teema tekitas minus veidi segadust, lugupeetud David Campbell Bannerman. Kontrollisin just üle, et täna on 6. aprill, kuid ilmselt võite te ükskõik, mis päeva naljapäevaks kuulutada.
Nick Griffin
Lugupeetud juhataja! Nagu tavaks, puudub siinsel arutelul igasugune seos tegelikkuse ja demokraatiaga.
Paljud räägivad nii, nagu oleks Islandi tõmbamine euro musta auku juba otsustatud. See ei ole aga sõnum, mille meile edastavad islandlased. Praegused arvamusküsitlused näitavad, et iseseisvust säilitada soovijate hulk ületab euro-reeturite ja eurofiilide hulga ligikaudu kahekordselt. 75% islandlastest on arukad ega usalda Euroopa Liitu. Toetus ainsale ELi liikmesust pooldavale Islandi parteile on küsitluste andmetel langenud 30%-lt 18%-le.
Sama toimub kogu Euroopas. Kui poliitiline eliit liigub liidule ja föderaalsele impeeriumile lähemale kui kunagi varem, soovivad inimesed vabadust ja sõltumatust. Niisugune vastuolu on revolutsiooni taimelava. Õnnitlege end ühinemisprotsessi puhul, nii palju kui tahate, kuid eelseisev finantskriis teie euro hullusärki surutud riikides on meie kõigi jaoks kulukas, teie Utoopia jaoks aga saatuslik. Island ja praegu teie raspberry Reich-i lõksu jäänud riigid saavad lõpuks vabaks.
Alf Svensson
(SV) Lugupeetud juhataja! Island on elanike arvu poolest väike riik - neid on ligikaudu 300 000 -, kuid tegemist on suure rahvaga. Tahan siinöeldut esile tuua. Islandil on demokraatlikud traditsioonid, muljetavaldav kultuur ning see riik suutis pakkuda sotsiaalkindlustust ammu enne teisi riike. Loomulikult võiksime jäädagi rääkima 2008. aasta majanduse ülekuumenemisest liialeminekust, kuid samamoodi on lisaks väiksele Islandile mindud liiale paljudes teiseski riikides. On selge, et kui väikest, 300 000 elanikuga riiki mõjutab ohjeldamata turumajandus, puudub valitsuses igasugune inertsimõju. See on miski, mida me ei tohiks unustada, kui kõneleme riigist, saareriigist Arktika piirkonnas.
Mõistan ka väga hästi, et islandlasi huvitab kalapüük. See on tööstusharu, mis on põlvkondade kaupa teinud saarel elamise võimalikuks. Väikesest riigist rääkides peame vaatama ette, et me ei võtaks omale teatavat suure venna rolli. EL peab loomulikult Islandit kontrollima ning ma tahaksin öelda, et Island tuleb sellega paremini toime kui oleksid tulnud paljud praegused liikmesriigid sama range kontrolli korral, nagu me praegu Islandi suhtes rakendame. Ma ei taha öelda, et see on vale. Arvan ka, et kui Island ELiga ühineb, on Norra jaoks lihtsam liidule lähemale tulla ja lõpuks liikmesriigiks saada. Islandit tuleks tervitada. Ta puhub ELisse uut elu ning see ei ole kindlasti ohvriand.
Catherine Stihler
Lugupeetud juhataja! Sooviksin raportöörile tänu avaldada. Meile esitatud resolutsiooni ettepanek on tasakaalustatud ning hõlmab kõiki eduaruande põhiaspekte. Eduaruandes käsitletud 33 peatükiga liigub Island kiiresti ELiga ühinemiseks vajalike kriteeriumide täitmise poole. Oluline on resolutsiooni ettepanekus esitatud viide eriuurimiskomisjoni aruandele Islandi pangandussüsteemi kokkuvarisemise kohta. Kiiduväärt on tõsiasi, et kriisi süüdlaste üle mõistetakse kohut. Vahest võiksid EL ja tema liikmesriigid Islandi arukast suhtumisest eeskuju võtta. Tahaksin täna õhtul tõstatada aga kaks küsimust - Icesave ja makrell. Nädala lõpus toimuv referendum teeb loodetavasti sellele saagale lõpu.
Mulle valmistas aga pettumuse asjaolu, et pärast jõulisi teistkordseid läbirääkimisi ja Islandi parlamendi Althingi heakskiitu osutus vajalikuks teine referendum. Makrelliga seoses oli lühinägelik suurendada kvoote ühepoolselt ilma arutelu ja naaberlaevastikele põhjustatavaid tagajärgi kaalumata. Ühinemisläbirääkimiste edu nimel on ülioluline lahendada kalavarudega seotud küsimused.
Lõpetuseks tahan soovida edu Reykjavíkis 26. ja 27. aprillil toimuvaks teiseks parlamentaarse ühiskomisjoni kohtumiseks, mida juhib Pat the Cope Gallagher.
Struan Stevenson
Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel kuulda, et enamik islandlasi ütleb viimaste arvamusküsitluste põhjal, et neil ei ole mingit soovi ELiga ühineda, sest ausalt öeldes, miks me neid liitu ootame? Mida nad täpselt meie Euroopa Liidu klubile juurde annavad? Nende majandus on kokku varisenud, pangad maksejõuetuks muutunud, nende vulkaan sulges meie õhuruumi üheksaks päevaks - kui see kordub, peame arvatavasti meie arve maksma - ja nüüd riisuvad nad meie makrellivarusid.
2005. aastal tõmbas Island välja 367 tonni Kirde-Atlandi makrelli. Sel aastal kavatsevad nad püüda 150 000 tonni. Kui suurepäraseks majandamiseks - kalavarude säästvaks majandamiseks - te seda nimetate? Nad uhkustavad alati oma jätkusuutliku kalandusega ja naeravad meie rakendatava ühise kalanduspoliitika üle. See on peaaegu kuritegelik. Tegemist on peaaegu ebaseadusliku kalapüügiga ja me ei peaks mingil juhul kutsuma neid ELiga ühinema.
Alain Cadec
(FR) Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Lubage mul alustada tavapärase fraasiga - Euroopa Parlamendil on ainult üks asukoht, Strasbourg.
Nagu te teate, tunneb kalanduskomisjon makrelliküsimuse pärast muret. Eriti valmistab mulle muret Euroopa Liidu, Islandi ja Fääri saarte vahel toimunud läbirääkimiste hiljutine nurjumine. Enam kui kümme aastat on makrellikvoote eraldatud fikseeritud jaotamispõhimõtte alusel, mis tugineb iga rannikuriigi varasemale püügile.
Alates 2010. aastast on Island nõudnud uusi, märksa suuremaid kvoote ning viidanud kliimamuutusest tingitud hüpoteetilisele makrellivarude geograafilisele ümberjaotumisele. Nagu Struan Stevenson äsja ütles, suurendas Island seepärast äkitselt 2010. aastal oma püügikvooti 2000 tonnilt 130 000 tonnile. Lugupeetud kolleegid! See on enam kui 6500% suurune tõus!
Niisugune otsus on vastuvõetamatu, sest see on tehtud ühepoolselt ja ELi kalurite kahjuks. Veelgi enam - see edastab Islandi ühinemisläbirääkimisküsimuste raames väga negatiivse signaali. Me ei saa ühepoolse otsusega leppida. Tahaksime, et Islandi ja Euroopa Liidu vaheline konflikt laheneks kiiresti. Island peab kohanema meie ühise kalanduspoliitikaga, mitte meie ühine kalanduspoliitika ei pea Islandi pärast muutuma. Minu arvates mängib Island meile niisuguseid vastuvõetamatuid tingimusi esitades ohtlikku mängu. Island peab tegema realistlikumaid ettepanekuid. Lõppude lõpuks ei taha keegi ülepüüki ega makrellivarude lõppemist, mis kahjustaks kõiki osalisi. Soovitan Islandil tungivalt olla läbirääkimistes vastutustundlikum ja paindlikum ning näidata aruteludes üles suuremat läbipaistvust.
Jan Kozłowski
(PL) Lugupeetud juhataja! Tahaksin Islandit siiralt kandidaatriigi staatuse puhul õnnitleda. Komisjoni avalduse kohaselt on Islandi ettevalmistused Euroopa Liidu nõuete täitmiseks üldiselt head ja kavakohased. Ei tohiks aga unustada, et üks tingimus, mida kõik Euroopa Liiduga ühinevad riigid peavad täitma, on nii valitsuse kui ka ühiskonna selgesõnaline pühendumus. Seepärast on tõhus strateegia ühiskonna teavitamiseks minu arvates kõige olulisem vahend, millega saavutada ühiskonna heakskiit Islandi ühinemisele ELiga. Poola kogemuse põhjal ei saa siinkohal olla oluline osa mitte üksnes laiaulatuslikel valitsuse meetmetel, vaid ka riiklikul meedial, kohalikel vabaühendustel ning piirkondliku ja kohaliku tasandi rahvusvahelisel koostööl.
Petru Constantin Luhan
(RO) Lugupeetud juhataja! Möödunud aastal Euroopa Parlamendi delegatsiooni ametliku visiidi ajal, millest ma osa võtsin, märkasin, et Island on teinud tohutuid investeeringuid haridusse ning teadus- ja arendustegevusse. Tunnustan Islandi riigiasutusi Lissaboni strateegia toetamise ning selles osalemise pärast, mille raames võeti vastu Islandi 2020. aasta strateegia, kus rõhutatakse kõnealuste valdkondade tähtsust ja kirjeldatakse eelseisvate aastate eesmärke.
Minu meelest toob Euroopa Liiduga ühinemine kasu kõikidele osalistele. Island saavutab majandusliku ja rahandusliku stabiilsuse, Euroopa Liit aga muutub jõulisemaks Arktika piirkonnas ning sellistes valdkondades nagu taastuvenergia ja kliimamuutus.
Olen veendunud, et dialoogi tõhustamine kodanikuühiskonnaga ning Euroopa Liidu ja Islandi vahel on ülioluline. Mina soovitan Islandi elanikel lihtsalt oodata enne seisukohtade võtmist ära läbirääkimiste lõpptulemus.
Mitro Repo
(FI) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tegelikult võime end tunnustada. Islandlaste valmisolek meiega ühineda näitab, et EL kujutab endast jätkuvalt ahvatlevat võimalust. Oleme Euroopa integratsioonil põhineva stabiilsuse, jõukuse ja turvalisuseni jõudnud nii edukalt, et niivõrd kõrge elatustasemega riik nagu Island on valmis meiega ühinema. Loomulikult võib kõiges selles teatav roll olla ka Islandi majanduskriisil.
Islandi ühinemine ELiga ei saa olla aga iseenesestmõistetav. Kas me oleme piisavalt kaalunud, mis võiks olla Islandi lisaväärtus Euroopa Liidu jaoks? Tegelikkuses osaleb Island juba praegu oma õigustikuga Brüsseli ja oma kaitsejõududega NATO tegevuses. Elanike arvu poolest oleks ta ELi kõige väiksem riik.
Teisalt on vahest irooniline, et võrreldes varasemate liidu laienemistega täidaks Island tegelikult jõuka ja hinnatud taotlejariigina ELi liikmesuseks vajalikud kriteeriumid. Loodan, et arutelu Islandi ELi liikmesuse üle kujuneb aktiivseks ja täielikult avatuks.
Katarína Neveďalová
(SK) Lugupeetud juhataja! Islandi edusamme kajastavat aruannet hinnates on vaja võtta arvesse paljusid asjaolusid. Island on täielikult toimiv demokraatlik riik, mis täidab kõik eeldatavad inimõigustega seotud standardid. Island kuulub Euroopa vabakaubanduspiirkonda ning seepärast on ta paljudes käsitletud valdkondades acquis'iga kooskõlas. Võrreldes teiste kandidaatriikidega annab see Islandile konkurentsieelise.
Vaatamata tõsiasjale, et Island on toimiva turumajandusega riik, on üks selle suurimaid probleeme finantssektori kriis. Lõhenenud pangandussektor ja riigivõlg, mis moodustab 90% SKPst, on murettekitav. Olukord võib olla paranemas, kuid see toimub väga aeglaselt. Inflatsiooni vähenemine on minu arvates hea, kuid samal ajal suureneb töötus.
Tunnustan Islandi otsust suurendada kohtunike asendamise menetluses kohtusüsteemi sõltumatust. Mina isiklikult pean Islandi progressi hariduse ja kultuuri vallas tohutult edukaks. Võrreldes ELiga on standardid väga kõrged, tänu millele osaleb riik programmis "Euroopa noored” ja Erasmus Munduse elukestva õppe programmides. Ma nõustun ka komisjoni järeldustega, mille kohaselt on Island tugevate institutsioonidega stabiilne demokraatlik riik.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tänane arutelu on osutunud viljakaks ning me oleme määranud kindlaks sammud, mille Island peab ühinemisläbirääkimiste positiivse tulemuse kindlustamiseks astuma.
Nagu täna käsitletud resolutsiooni projektis ja möödunud novembrikuu komisjoni eduaruandes märgitud, on Island liikmesuse kohustuste täitmisel edasi jõudnud ning palju ära teinud, kuid paljudes selgelt määratletud küsimustes peab ta rohkem saavutama.
Mõned teist on nimetanud makrelliprobleemi. Kuna see küsimus seostub peamiselt asjaomaste rannikuriikidepoolse makrellivarude majandamisega Kirde-Atlandil, lubage mul öelda järgmist: edusammude puudumine viimastel nõupidamistel valmistab meile pettumust. Suured osaliste vahelised lahkarvamused - ühest küljest eeskätt Euroopa Liidu ja Norra ning teisest küljest Fääri saarte ja Islandi vahel - seoses poolte vastavate kvootidega on endiselt lahendamata. Kõnealuse ressursi jätkusuutlikkus on meie kalandustööstuse jaoks oluline ning komisjon uurib jätkuvalt kõiki võimalikke viise, kuidas koostöös rannikuriikidega leida makrellivarude suhtes tasakaalustatud lahendus.
Island astub nüüd otsustavasse etappi, kus ELi liikmesuse saavutamise tempo sõltub tema enda otsusekindlusest. Olen kindel, et meie ühise toetuse - ja mis kõige tähtsam - omaenda kodanike kaasatuse ja toetuse abil on Island suuteline astuma ELi suunas tõelisi edusamme.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tänan teid arutelu eest. Olete tõstnud esile arvukalt probleeme, mida nõukogu ühinemisläbirääkimiste ajal kindlasti asjakohaselt käsitleb ning meil on võimalik nende lahendamisele suurimat tähelepanu pöörata. Annan teile teada, et kavatsen osaleda aprilli lõpus Islandi-ELi assotsiatsiooninõukogu kohtumisel ning loodan, et saame neis küsimustes Islandi riigivõimudelt uut teavet. Ei ole kahtlustki, et kõige keerulisemad on põllumajanduse ning eeskätt kalanduse või Icesave'i küsimused. Loodan aga, et komisjon käsitleb neid küsimusi väga läbipaistval viisil.
Ühinemisläbirääkimiste käigus teavitatakse neist küsimustest pidevalt ka liikmesriike. Lõpetuseks tahaksin öelda ka järgmist: mul on väga hea meel, et arutelu ajal ei seadnud ükski sõnavõtja kahtluse alla tõsiasja, et Islandil on täiuslikult toimiv demokraatlik institutsiooniline süsteem ja poliitiline kultuur - me kõik tunnistame seda. Olen kindel, et Islandi elanikud teevad väga vastutustundliku otsuse, kas ühineda Euroopa Liiduga või mitte. Peame neid usaldama; see on nende ülesanne. Meie ülesanne on võimaldada neile ühinemine ning kui nad peaksid selle kasuks otsustama, võtame nad vääriliselt vastu. Lugupeetud juhataja! Tänan teid väga.
Juhataja
Arutelu lõpetuseks olen kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel saanud ühe resolutsiooni ettepaneku.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Monika Flašíková Beňová
Island ei ole alates Euroopa integreerimise algusest ELi täisliikmeks saamist tõsiselt kaalunud ning ühinemist taotles riik 2009. aastal pärast finantskrahhi. Sellele vaatamata on riik suutnud saavutada Euroopa Liidu standardid ning täita paljudes valdkondades tingimused, mis on vajalikud edukaks lõimumiseks ELi praeguse 27 liikmesriigiga. Kuulumine Euroopa Majanduspiirkonda ja Schengeni alasse on märkimisväärselt edusammudele kaasa aidanud. Kuigi Islandil on õnnestunud rakendada tähelepanuväärset osa Euroopa Liidu õigustikust, võib tegeliku ühinemisprotsessi muuta keeruliseks näiteks majanduspoliitika või kalanduspoliitika. Kalapüük moodustab poole Islandi ekspordist ning annab 10% riigi SKPst. Praegu veel lahendamata vaidlus Islandi ning Madalmaade ja Ühendkuningriigi vahel võib kujuneda teiseks võimalikuks Islandi liikmekssaamise takistajaks. Asjaosalised otsivad jätkuvalt sobilikku viisi, millega hüvitada kahjud Hollandi ja Ühendkuningriigi kodanikele, kes Islandi pankade kokkuvarisemise tõttu oma säästud kaotasid. Tõsiasja, et märkimisväärne osa Islandi kodanikest ei ole väga ELi liikmesuse poolt, võib samuti pidada mõningal määral negatiivseks teguriks, vaatamata olulisele toetusele, mida elanikud ühinemisläbirääkimistele avaldavad. Seepärast oleks Islandi valitsusel asjakohane astuda samme, mille abil anda kodanikele teavet selle kohta, mida tähendab riigi jaoks liikmestaatus Euroopa Liidu institutsioonides ning missugust kasu toob see inimeste igapäevaelule.
Jolanta Emilia Hibner
Nagu me teame, alustas Island ühinemisläbirääkimisi 2010. aasta juulis. Algusest peale on riik tänu Euroopa Majanduspiirkonda kuulumisele olnud eelisolukorras. Islandi edusammud ELiga ühinemise teel on olnud silmnähtavad. Ühinemisväljavaadet peetakse tervitatavaks, kuid endiselt on päevakorral mõned vaidlusi tekitavad küsimused, näiteks ELis keelustatud vaalapüük, Islandi soov kaitsta oma kalavarusid ja põllumajandusturgu ning Icesave'i küsimus. Vaja on teha edasisi edusamme peamiselt kalanduse, põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas. Oluline on jõuda kokkuleppele kalapüügikvootides. Peaksime rõhutama vajadust kohandada Islandi kalandust käsitlevad õigusaktid ELi siseturu põhimõtetega. Ärgem unustagem, et Island on riik, mille majandus põhineb suurel määral kalandusel. Seepärast tahaks Island pärast ELiga ühinemist säilitada oma majandusvööndis teatava kontrolli kalavarude majandamise üle. Peaksime pöörama tähelepanu ka tõsistele erimeelsustele vaalapüügi küsimuses. Vaalapüügi keelustamine kuulub ELi õigustikku, mille peavad vastu võtma kõik uued liikmesriigid. Märkimist väärivad ka hiljutised avaliku arvamuse küsitluste tulemused, mille kohaselt on ühiskonna toetus ühinemisläbirääkimiste jätkamisele tõusnud ning usaldus Euroopa Parlamendi vastu kasvanud.
Jarosław Leszek Wałęsa
Islandi ühinemisväljavaatesse suhtutakse hästi. Endiselt on aga päevakorral vaidlusalused küsimused nagu Euroopa Liidus keelustatud vaalapüük ja Islandi soov kaitsta oma kalaturgu. Minu arvates ei saa me vaalapüügi kohta mingeid mööndusi teha. Ajaloolistest teguritest hoolimata ei saa me lubada olukorda, kus ELi liikmesust taotlev riik kavatseb neid haruldasi ja kaitsealuseid loomi püüda.
Standardeid, mis võeti vastu ja mis jõustusid Euroopa Ühenduses pärast palju aastaid kestnud tööd, ei saa painutada julma tegelikkuse võimaldamiseks traditsioonide nimel. Teine vaidlusalune küsimus on makrellipüügi kogused. Nagu te teate, kehtestas valitsus Reykjavíkis vaatamata üleskutsetele järgida vastutustundliku kalapüügi põhimõtteid, ühepoolselt liikidele lubatud kogupüügimahu, mis oli teaduslikel alustel soovitatud piirkogusest märksa suurem. Island ei ole näidanud üles vajalikku avatust ja paindlikkust, millega selles küsimuses kompromissile jõuda. Lisaks on Island andnud teada, et kehtestab 2011. aastaks 146 000 tonnise püügipiirangu. Niisugune suhtumine täidab mind hirmuga, kui mõelda Islandiga tehtavale tulevasele kalandusalasele koostööle. Mõistame kõik, et see konflikt ohustab Islandiga peetavaid ühinemisläbirääkimisi. Mina isiklikult arvan aga, et kummalgi juhul ei tohiks me teha mingeid järeleandmisi ning peaksime panema maksma normid, mille liit kalandussektoris on kehtestanud.
