Nafta hinnatõusust põhjustatud kriis Euroopa kalandussektoris (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistel teemadel:
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid komisjonile João Ferreira ja Patrick Le Hyaric Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel: Kütusehinna tõusust põhjustatud kalandussektori kriis (B7-0306/2011);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid komisjonile Alain Cadec, Antonello Antinoro, Jim Higgins, Jarosław Leszek Wałęsa, Maria do Céu Patrão Neves, Werner Kuhn, Ioannis A. Tsoukalas, Crescenzio Rivellini, Rareş-Lucian Niculescu, Vito Bonsignore ja Salvador Garriga Polledo Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel: Naftahindade tõusust tulenev Euroopa kalandussektori kriis (B7-0307/2011);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid komisjonile Philippe de Villiers ja Juozas Imbrasas Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsiooni nimel: Nafta hinnatõusust põhjustatud kriis Euroopa kalandussektoris (B7-0308/2011);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas komisjonile Britta Reimers Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel: Naftahindade tõusust tulenev Euroopa kalandussektori kriis (B7-0310/2011);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid komisjonile Josefa Andrés Barea, Kriton Arsenis, Luis Manuel Capoulas Santos, Estelle Grelier, Iliana Malinova Iotova, Guido Milana, Ulrike Rodust, Antolín Sánchez Presedo ja Catherine Trautmann Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel Euroopa Parlamendis: Naftahinna tõus ja toetused kaluritele (B7-0311/2011);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas komisjonile Isabella Lövin Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel: Nafta hinna tõusust tingitud kriis kalandussektoris (B7-0313/2011).
Alain Cadec
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Esiteks, parlamendil on ainult üks asukoht: Strasbourg!
2011. aasta veebruarist alates on nafta hind püsivalt tõusnud ning ületas alles hiljuti 100 USA dollarit. See nafta hinna tõus on tabanud tugevalt kõiki Euroopa rannikupiirkondade kalureid.
Kalandussektori tegevuskulud muudkui kasvavad ja nafta hind ainult tõuseb. Eriti raske on just väikesemahulise kalapüügi sektori olukord. Nafta hinnast sõltub ka kalurite palk. Igal pool ütlevad mulle kalandustöötajad, et nad on mures nafta hinna tõusu pärast. Ma tahan, et tegutseksime üheskoos, et tagada, et ettevõtjad saavad teha tööd kasvavatest tegevuskuludest hoolimata.
Selle küsimusega ning sellele järgneva resolutsiooniga kutsun liikmesriike üles andma kalandustöötajatele vajalikku abi, et nad saaksid jätkata töötamist ilma konkurentsi moonutamata. Seepärast nõuan vähese tähtsusega abi ülemmäära suurendamist 30 000 eurolt 60 000 eurole ettevõtte kohta. See ei tähenda üldsegi mitte parlamendi eelarve või Euroopa eelarve suurendamist. Vähese tähtsusega abi on abi, mida liikmesriigid saavad anda oma ettevõtjatele, kui nad on veendunud, et see ei moonuta konkurentsi.
Kutsun liikmesriike üles olema veidi paindlikumad. Samuti kutsun komisjoni üles minu taotlust põhjalikult analüüsima ja tegema selgeks, millised probleemid valmistavad muret tervele sektorile, mida tuleb säilitada ja arendada. Kalandusringkonnas töötavad mehed ja naised vajavad piisavat sissetulekut ning me peame neid toetama. Muu hulgas ka suureneva vesiviljelus- ja kalatoodete impordi tõttu Euroopa turule muutub see sektor järjest tundlikumaks. See ei puuduta üksnes majanduslikku tulu. Kalandussektori säilitamine on meie enda huvides, sest sellega saame arendada oma territooriumit ja rannikupiirkondi, tagada Euroopa Liidu toiduga kindlustatuse ning kaitsta selles sektoris töökohti.
Bastiaan Belder
Austatud juhataja! Olukord kalandussektoris on väga keeruline. Kütuse hind on kõrge, aga kala hind on ikka madal - tegelikult kõigi aegade madalaim.
Head kolleegid, soovin juhtida teie tähelepanu lestapüügile! Lestapüük on minu riigi Hollandi jaoks väga tähtis, kuid see on samuti tähtis Prantsusmaa, Belgia, Inglismaa ja Taani jaoks. Paari aasta eest olid lestavarud väga väikesed, mille tõttu oli lubatud teiste lestaliste tollimaksuvaba importimine. Need olid odavad alternatiivid, mis ei maitsenud nii hästi, aga see ei ole oluline. Nüüd on meil piisavalt lesta, aga sellegipoolest jätkub odavate lestaliste tollimaksuvaba importimine. Selle tulemusel müüakse värsket lesta hinnaga, mis on kõvasti alla omahinna või võetakse see turult ära ja müüakse siis enampakkujale. See on väga kahetsusväärne olukord. Lestafilee tollimaksuvaba importimine peab lõppema, austatud juhataja. Seda ei taha ainult kalurid, vaid ka töötlev tööstus ja turg. Milleks? Kalurite püsimajäämine on kaupmeestele tähtis, sest vastasel juhul ei saa nad tulevikus oma kaubavalikus enam lesta pakkuda.
Head kolleegid, vajame kiireimas korras konkreetseid meetmeid. See kriis nõuab Euroopalt otsustavate meetmete võtmist. Palun hääletage selliste meetmete poolt!
Jörg Leichtfried
(DE) (Sõnavõtja esitas kodukorra artikli 149 alusel sinise kaardi küsimuse Alain Cadecile) Austatud juhataja! Mul on Alain Cadecile küsimus tema avamärkuste kohta, nimelt Euroopa Parlamendi ühe asukoha kohta. Alain Cadec, võib-olla olete märganud, et vahetevahel kohtub parlament ka Brüsselis ja et seal kohtuvad parlamendikomisjonid või et teatud osa haldustegevusest toimub Luksemburgis. Tahan lihtsalt juhtida teie tähelepanu sellele, et olukord ei ole vast päris selline, nagu see teie arvates on.
Alain Cadec
Austatud juhataja! Tahtsin lihtsalt tuua välja, et aluslepingutes on see asi selgelt sätestatud: Euroopa Parlamendi asukoht, see istungisaal, kus me täna ja terve selle nädala jooksul oleme, on Strasbourgis ja ei kusagil mujal.
Loomulikult töötame Brüsselis. Nagu teiegi, head kolleegid, olen ma seal iga kuu kaks nädalat, mul on seal tore olla ja ma teen seal kõvasti tööd. Parlamendi asukoht - see istungisaal siin - on siiski Strasbourgis ja nii see peabki jääma.
Britta Reimers
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Paljude Euroopa Liidu ettevõtete jaoks tähendab kütuse hinna pidev tõus täiendavat koormat. Selle hinnatõusu tagajärjel kannatavad eeskätt Euroopa kalurid, sest nad ei saa kompenseerida lisakulusid sellega, et püüavad rohkem või küsivad kõrgemat hinda.
Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida praegune poliitiline olukord on probleemi veelgi süvendanud. Seepärast peame uurima, millist mõju avaldab kütuse hinna tõus ELi majandusele ja tööhõivele. Millised sektorid on eriti suures ohus ja kuidas saab neid toetada ilma samal ajal konkurentsi moonutamata? Seepärast kutsume komisjoni üles seda uurima.
Euroopa kalandussektori toetamine on muu hulgas tähtis selle pärast, et mitte suurendada meie sõltuvust impordist kolmandatest riikidest. Meid ootab ees ühise kalanduspoliitika reform ja seetõttu lasub meie õlul eriline kohustus olla ettevaatlikud ning me ei tohi selles valdkonnas kiirustada.
Ulrike Rodust
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Nagu mu kaasparlamendiliikmed juba ütlesid, on Euroopa kalandussektor sügavas kriisis. Kõikides Euroopa püügipiirkondades kalapüügiga tegelevad kalurid kaebavad sissetuleku vähenemise üle, mis on kohati isegi nii ränk, et ohustab nende olemasolu. Miks aga väheneb meie kalurite sissetulek? Nii palju, kui mina aru saan, on sellel kolm põhjust. Esiteks vähenevad kalavarud. Teiseks üldine hinna langus just selles piirkonnas, kus kalavarud on head ja pakkumine liiga suur. Kolmandaks - ja see valmistab meile täna kõige rohkem muret - on tõusva nafta hinna tõttu tegevuskulud suuremad.
Poliitikutena peame siin sekkuma. Peame tegema kõik, mis meie võimuses, et aidata. Soovin rõhutada, et me saame teha ainult nii palju, kui me suudame. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni resolutsiooni ettepanekus lubatakse rohkem, kui me teha suudame. Selles nõutakse vähese tähtsusega abi ülemmäära suurendamist 100% - 30 000 eurolt 60 000 eurole -, et rahastada tarbitava kütuse subsideerimist. Paljud liikmesriigid ei saa aga kütuse subsideerimist endale lubada. Seepärast ei oleks sellest suuremale osale kaluritest üldse kasu.
Lisaks jääks teised kaks probleemi ikka lahendamata: esiteks ülepüük hoopis kasvaks ja teiseks ei lahendaks see ka turuhinna probleemi.
Ma näen palju suuremat probleemi kalandussektori rahalise toetamisega. Liikmesriigid ei kasuta Euroopa Kalandusfondi vahendeid, kuigi Euroopa Liit maksab sellest 50%. Kalurite huvides tuleb selles valdkonnas kiiremas korras midagi muuta.
Head kolleegid, teeme koostööd, et luua neljapäevaks eriline tekst ning et luua üheskoos mõistlik jätkusuutlik ja tagasihoidlikum kalanduspoliitika.
Isabella Lövin
autor. - Austatud juhataja! Soovin samuti tänada oma kolleegi Alain Cadecit selle eest, et ta andis meile võimaluse arutada nii tähtsaid küsimusi. Esiteks, kui rääkida naftahinna tõusust, siis tegelikult on kaks sektorit, mis on juba vabastatud kõikidest energiamaksudest, need on lennundus- ja laevandussektor, sealhulgas ka kalandussektor. See tähendab, et võrreldes kõigi teiste Euroopa Liidu sektoritega avaldab nafta hinna tõus kalandussektorile proportsionaalselt palju vähem mõju, sest see sektor juba on kõikidest maksudest vabastatud.
See on juba üks varjatud toetus tänu millele on Euroopa kalandussektor saanud püüda ammendatud kalavarusid ja kõige suurem kütusekulu on tegelikult kalandussektori nendel harudel, mis on ka kõige hävitavamad, nagu piimtraalerid ja põhjapüügi traalerid. Seega suurendati vähese tähtsusega abi ülemmäära 2008. aastal juba kümme korda, mis on samuti suur toetus sellele sektorile. Samal ajal anname aga rahvusvahelisel laval palju lubadusi vähendada süsihappegaasi heitkogused 2050. aastaks lausa 80-95%. Samuti lubasime Nagoyas, et lõpetame 2020. aastaks keskkonnale kahjulike toetuste maksmise. WTO läbirääkimiste kontekstis keskendume ka sellele, kuidas kaotada kalandussektorile antavate toetuste moonutav mõju.
Ma arvan, et kui EL suurendaks nüüd vähese tähtsusega abi, siis ohustaks see tõenäoliselt ELi liidrirolli toimuvate läbirääkimiste protsessis ning saadaks kogu maailmale sõnumi, et ka teised riigid võivad suurendada oma kalandussektorile antavaid kütusetoetusi, mis tekitaks nõiaringi, mis omakorda suurendaks survet maailma kalavarudele. See on midagi, mida me praegu kohe kindlasti ei vaja, sest peame selle trendi ümber pöörama ja see saadaks täiesti vale märguande. Turg peab hinnatõusu enda peale võtma ja just sellele peab komisjon ühise kalanduspoliitika reformis keskenduma.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Komisjon on kalandussektori praegusest olukorrast teadlik. Kütuse hind on üks meie probleemide põhjustest, kuid see ei ole ainus põhjus.
Mis puutub kütuse hinda, siis selle olukorra lahendamiseks innustab komisjon liikmesriike kasutama täiel määral Euroopa Kalandusfondi võimalusi. Me ei ole neid võimalusi kasutanud. Seni on liikmesriigid kasutanud aga alla 20% fondi jaoks eraldatud vahenditest.
Kõrge kütuse hinna probleemi saab kõige paremini lahendada nende Euroopa Kalandusfondi vahendite kasutamisega, mis aitavad kalalaevastikku ümber korraldada ning annavad kalandustoodetele lisandväärtust ja parandavad sellega hindade olukorda. Väga tõenäoliselt jäävad kütuse hinnad lähiaastatel kõrgele tasemele. Eelmisel nädalal need muidugi langesid, kuid sellegipoolest on oodata, et hinnad jäävad kõrgele tasemele.
Seepärast pöörab komisjon ühise kalanduspoliitika reformi ja finantsmääruse raames tähelepanu sellele, milliseid täiendavaid stiimuleid luua kütusesäästlikuma kalanduse edendamiseks. Eesmärk on edendada sektori kohandamist ning suurendada selle vastupidavust kütuse hindade suhtes. Selline lähenemisviis peab aga lähtuma kindlasti põhimõttest, et finantsabi ei tohi mitte mingil juhul suurendada püügikoormust.
Parim viis kalandussektori vastupidavuse suurendamiseks kütuse hindade suhtes on tagada, et püügitase on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega. Keskpikas perspektiivis aitab see kaasa kalavarude suurenemisele. Rohkem kala tähendab paremaid võimalusi kalapüügiks ning see tähendab omakorda kalandussektori jaoks üldiselt suuremat sissetulekut.
Vähese tähtsusega abi ülemmäära tõstmine ei ole üldsegi mitte uus teema. Komisjon korraldas 2008. aastal uuringu, et analüüsida, millist mõju avaldaks ülemmäära tõstmine 30 000 eurolt 100 000 eurole abisaaja kohta.
Uuringus jõuti järeldusele, et see ettepanek ei ole peamiselt kolmel põhjusel vastuvõetav. Esiteks moonutaks ülemmäära tõstmine kalandustegevust suurema kütusekuluga tehnoloogiate kasutamise suunas, mis avaldaks merekeskkonnale palju rohkem negatiivset mõju. Teiseks saaksid suuremad ja suurema kütusekuluga laevad rohkem rahalisi vahendeid kui väiksemad ja kütusesäästlikumad laevad. Ma ei usu, et keegi siinolijatest tahaks innustada suuremaid laevu veel rohkem kütust kasutama.
Kolmas põhjus on palju olulisem ja mõned parlamendiliikmed juba mainisid seda. Paljud liikmesriigid on sunnitud rakendama kokkuhoiumeetmeid. Seepärast ei oleks liikmesriigid eriti valmis toetama poliitiliselt ettepanekut, mis võib suurendada riiklikke kulutusi. Isegi siis, kui vähese tähtsusega abi ülemmäära tõstetakse, ei oleks paljudel liikmesriikidel piisavalt raha, et seda uut võimalust maksumaksjate raha kulutamiseks reaalselt kasutada. Kui ainult mõned liikmesriigid annaksid kõrgemat vähese tähtsusega abi, siis moonutaks see konkurentsi ning looks eri liikmesriikide kalalaevastike jaoks ebavõrdsed tingimused. See on kõige tähtsam põhjus.
Mis puudutab roheliste tehtud ettepanekut kütuse maksuvabastuse vähendamise kohta, siis see ei ole meie jaoks vastuvõetav. Seda probleemi ei ole võimalik ainuüksi ELi õigusaktidega lahendada, seda tuleb arutada ülemaailmsel tasandil. Ainuüksi ELi sadamates tangitava kütuse maksustamine moonutaks tugevalt konkurentsi, mis mõjutaks negatiivselt ELi laevastikke. Samuti oleks see kahjulik ELi sadamatele, sest paljud laevad ostaksid lihtsalt kütust väljastpoolt Euroopa Liitu. Seepärast innustame liikmesriike kasutama meie rahalisi vahendeid.
Carmen Fraga Estévez
Austatud juhataja! Kuni ootame veel väljakuulutatud ühise kalanduspoliitika reformi, tahab Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon väljendada taas oma muret kalandussektori majandusliku olukorra pärast.
Selle uut turgude ühist korraldamist käsitleva ettepaneku esitamiseni ei ole kalandussektoril hindade kehtestamise puhul peaaegu mingit manööverdamisruumi. Impordieeskirjad, millest mitu sai alguse ebaseaduslikust püügist, on endiselt ebaaus konkurents ELi tootjatele: uute järelevalvekohustuste tõttu peavad ettevõtted võtma kasutusele rohkem vahendeid ja üldine kriis ei innusta just suuremat kvaliteettoodete tarbimist. Sellele lisandub veel kütuse hindade tõusutrend, mis ohustab taas ettevõtteid, mis suutsid 2008. aasta kriisi üle elada.
Ühise kalanduspoliitika reform näeb ette põhjalikke ümberkorraldusi ja selle valguses ning pidevalt väheneva struktuuriabi kontekstis vajaksid paljud ettevõtted likviidsust, et teha ümberkorraldusi või kohandusi 2013. aastaks.
Seepärast esitasime täiskogul selle suuliselt vastatava küsimuse ja selle resolutsiooni ettepaneku, arvestades sellega, et see abi ei maksa ELi eelarvele midagi ja lisaks sellele on taotletav abi oluliselt väikesem vähese tähtsusega abi määrast, mida saavad teised sektorid, nagu transpordi- ja põllumajandussektor. Me ei taha sattuda taas olukorda nagu 2008. aastal, kui arutasime meetmete paketi üle, mille volinik Borg in extremis vastu võttis.
Soovin öelda ka paar sõna teile, volinik. Jah, on liikmesriike, kes suudavad seda abi anda ja on ka selliseid liikmesriike, kes seda ei suuda, ning teie sõnul loob see ebavõrdse olukorra. Asjaolu, et mõned liikmesriigid ei kaasrahasta üldse Euroopa Kalandusfondi, loob aga palju suurema ebavõrdsuse ja selle tõsiasjaga on üldiselt kõik nõus. Välja on vaja pakkuda abi, et kõik liikmesriigid, kes tahavad oma sektoreid kaitsta, saavad seda ka teha.
Catherine Trautmann
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Kalurid kurdavad meile, et neil on üha raskem oma tööga elatist teenida.
Kalurite jaoks piinarikkale olukorrale, kus vähendati püügikvoote ja kavatsetakse vähendada ka kalalaevastikku, lisandub nüüd veel pidevalt tõusva nafta hinna probleem. Olgugi et hind veidi langes, kõigub see jätkuvalt, ja juba kaks aastat on see olukord mõjutanud Euroopa kalurite igapäevaelu, eriti just väikesemahulise ja rannikupüügi sektoris.
See olukord on väga murettekitav ja me tahame näidata kaluritele, et me toetame neid täielikult. Selleks kutsume Euroopa Komisjoni üles tõstma neile antava vähese tähtsusega abi ülemmäära, et nad selle kriisi oludes paremini toime tuleksid. See on kõigest ajutine meede, mida õigustab see kiireloomuline olukord.
Komisjon reageeris sarnasele nähtusele juba 2007. aastal. Praegust uut haripunkti silmas pidades tahame teada, milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta? Mõnda neist te juba kirjeldasite. Samuti on meie arvates väga tähtis kontrollida, nagu ka Carmen Fraga Estévez ütles, et liikmesriigid kasutavad ära kõik vahendid, mis on määruse raames eraldatud.
Arvan, et ajal mil tulevane ühine kalanduspoliitika kuju võtab, ei suhtu meie kalurid muutustesse nii vastumeelselt, pigem vastupidi. Paljud neist on mulle öelnud, et nad on valmis pingutama, eriti kalavarude säästmise nimel. See on tegelikult ühine vastutus. Nende pingutuste tegemiseks ei tohi nad kannatada välistegurite mõju tõttu, mis ei ole osa nende tööst ja mille üle neil mingit kontrolli ei ole.
Lugupeetud volinik, teie kiire ja tõhus vastus selles küsimuses saadaks ka sõnumi, mis aitaks tugevdada ajalooliselt nõrku sidemeid komisjoni ja selle eriala vahel.
Chris Davies
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Täna nõutakse kütuse hinna tõusu pärast toetusi kaluritele. Homme nõutakse toetusi põllumajandustootjatele, seejärel veoautojuhtidele ja lennuettevõtjatele - ning mis saab veel bensiinijaamade omanikest? Ka nende kasum on vähenenud, sest kütuse hind on tõusnud.
Me kõik kannatame kütuse hinna tõusu pärast. Hakkame üksteist toetama! See on absurd! See on ameerikalik riigipiruka jagamise poliitika, mis on jõudnud nüüd Euroopa Parlamenti - spetsiaalne anumine sektori huvide nimel. See arutelu näitab aga seda, et kuigi kõik ütlevad, et meil on vaja jätkusuutlikku kalanduspoliitikat, ei mõista praktikas mõned inimesed tegelikult, mida jätkusuutlikkus tähendab. Nad lihtsalt ei tea seda.
Komisjon on üpris selgelt väljendanud, et nad mõistavad, et kalandussektor ei ole mõnes osas majanduslikult elujõuline, kuid selle põhjuseks ei ole kõrgem kütuse hind. Selle põhjus on aastakümneid kasutatud jätkusuutmatud püügitavad. Kui turg on piiratud ja kui kalurid ei saa kala hinda otse klientidele üle kanda, siis peaksime seda olukorda lähemalt uurima. Peame kandma hoolt selle eest, et kala hinna ja tarbijahinna vahel oleks otsene suhe, aga lihtsalt nende jätkusuutmatute tavade toetamisega ei ole võimalik vähendada ülepüüki, mis on nende majanduslike probleemide tegelik põhjus. Lugupeetud volinik ütles parlamendikomisjonile kuu aega tagasi, kui Alain Cadec talle selle sama küsimuse esitas, et ta ei pooldaks toetusi kütuse hinna tõusu kompenseerimiseks. Ta kordas seda ka täna ja minul on igatahes hea meel seda kuulda.
Marek Józef Gróbarczyk
Austatud juhataja! Ühine kalanduspoliitika, mille aluseks on peamiselt keskkonnakaitse, peab võimaldama Euroopa kalanduse jätkusuutlikku haldamist ja arengut. Kalandus on väga tähtis majandusharu, kuid tasub rõhutada, et kalandusel on ka kultuuriline väärtus, mis antakse edasi ühelt põlvkonnalt teisele. Seepärast peaks saama selle väärtuse säilitamine ühise kalanduspoliitika üheks eesmärgiks.
Majanduslikust seisukohast on see vajalik õige majandusliku tasakaalu säilitamiseks. Pidades silmas kiiret kütuse hinna tõusu Euroopas, mis on selle sektori kokkuvarisemisele kaasa aidanud, siis peaks kuuluma ühise kalanduspoliitika juurde ka mehhanism kalurite kaitsmiseks kontrollimatu hinnatõusu eest sellistes olukordades. Euroopa Liit ei saa lubada, et veel üks Euroopa merendussektori haru kolib Kaug-Idasse, nagu juhtus laevaehitus- ja meretranspordi sektoriga. Tasub märkida, et Island ei taha ühineda Euroopa Liiduga just selle pärast, et tal on reservatsioone ühise kalanduspoliitika suhtes.
Kõike seda silmas pidades on vaja ühise kalanduspoliitika reformi oluliselt kiirendada ning võtta meetmeid, et kaitsta keskkonda ja tagada ka piisav kaitse kaluritele. Taas kerkib esile küsimus, kas peaksime rakendama kalandussektoris piirkondlikkuse põhimõtet ja avaldama ühisele kalanduspoliitikale rohkem mõju individuaalsete riikide poolt, kuid seda siiski tasakaalustatul viisil? Ja jälle tuleb rõhutada, et ühine kalanduspoliitika ei toimi enam kriisi ja majanduse ebastabiilsuse tõttu ning me jätame kalurid saatuse hooleks.
Jean-Paul Besset
Austatud juhataja! Pean ütlema, et ma olen üpris rahul volinik Damanaki vastusega küsimusele selle kohta, millised tagajärjed on nafta hinna tõusul kaluritele.
Küsimus seisneb tegelikult Euroopa Liidu poliitilises järjepidevuses ja ohtlikus struktuurilises trendis, milleks on nimelt nafta hinna tõus, mis on tingitud selle nappusest - ja me kõik teame, et seal ei muutu midagi. Seepärast ei saa me anda olukorrale lühiajalist ja vaid praegustes oludes sobivat lahendust sellega, et suurendame toetusi vastavalt nafta hinna kõikumisele. See on poliitilise loogika küsimus. Euroopa Liit peab jääma kindlaks oma põhimõtetele ja võetud eesmärkidele, nimelt võitlus globaalse soojenemise kui prioriteetse probleemi vastu ja fossiilkütuste kasutamisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine.
Seepärast peab liit hoiduma sellele vastupidise sõnumi saatmisest ja vastuolulise poliitika elluviimisest. Hukule määratud energiasüsteemi püsimajäämise tagamine ei aita kalureid - see määrab vältimatult ka nemad lõpuks hukule. Selle asemel tuleb neile anda võimalus oma kalandus ressursside ümberpaigutamiseks ja tootmistegurite ümbersuunamiseks energiasäästlikele töövahenditele. Toetusrahad tuleb suunata nendesse valdkondadesse, mitte lühiajalisse toetusesse, mille tõhusust vähendab kõikuv nafta hind.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Austatud juhataja! Me seisame täna silmitsi probleemiga, mida me juba 2008. aastal käsitlesime. Tookord väljendas Euroopa Parlament oma solidaarsust kaluritega ning kutsus komisjoni üles esitama konkreetseid ettepanekuid, et näidata olukorda piirkondades, mis sõltusid peamiselt kalapüügist. Statistika näitab selgelt, et 2003. aastast alates on kalapüügiga seotud kulud Euroopa Liidus kasvanud üle kolme korra ja järsk kütuse hinna tõus tähendab, et hetkel peavad kalurid investeerima veel 40% rohkem oma vahenditest, et värske kala võimalikult kiiresti klientideni toimetada.
Kahtlemata on selle olukorra järsu halvenemise peamine põhjus viimase paari kuu jooksul maailmaturgudel toimunud järsk kütuse hinna tõus. Kütuse hinna tõus toob vahetult kaasa kalurite kasumi vähenemise, sest kalalaevad kasutavad diiselmootoreid. See tekitab nõiaringi. Selleks et kütuse hinna tõusu kompenseerida, suurendavad kalurid püügimahtu ja seilavad kaugematesse püügipiirkondadesse, mis tähendab aga seda, et nende laevad kulutavad rohkem kütust. Seepärast peab Euroopa Komisjon astuma edasisi samme ja suurendama vähese tähtsusega abi ülemmäära kolmeaastaseks perioodiks 30 000 eurolt 60 000 eurole ettevõtte kohta, nagu minu fraktsioon oma ettepanekus soovitab. See on mõistlik ettepanek, mis tagaks praeguses olukorras abi sellele majanduslikes raskustes sektorile ning tagaks sotsiaalse ja majandusliku arengu.
Josefa Andrés Barea
(ES) Austatud juhataja! Asjaolu, et me leidsime tänase niigi aruteluteemadest kubiseva istungi ajal aega selle teema arutamiseks, näitab, kui tähtis on täiskogu arvates nafta hinna tõus ning selle mõju kalandussektorile.
Alates 2007. aastast on naftabarreli hind tõusnud 63%. Jah, tõepoolest, täna see langes, aga ma ei usu, et see on langenud piisavalt jätkusuutlikule tasemele.
Meie Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonis Euroopa Parlamendis oleme mures seda sektorit mõjutava kriisi pärast ning oleme veendunud, et lahenduseks peab olema ELi tegevus, sealhulgas meetmed, mida parlamendiliikmed ja liikmesriikide valitsused juba nõudsid.
Sel põhjusel nõuame, et olukorrale otsitakse lahendust tõhusa ja erapooletu mehhanismiga, mis võimaldab võtta energiavaldkonna meetmeid ELi tasandil.
2007. aastal võeti vastu vähese tähtsusega abi meetmed. Me ei nõua teilt ainult vähese tähtsusega abi meetmeid, volinik Damanaki, me tahame, et pööraksite tähelepanu ka Euroopa Kalandusfondi vahendite kättesaadavamaks tegemisele ja selle paindlikumaks muutmisele, sest nagu te ise tunnistasite, ei saa mõned liikmesriigid sinna raha panustada ja seda probleemi lahendada.
Loodame, et komisjon suudab leida uusi võimalusi ja teha konkreetseid ettepanekuid Euroopa Kalandusfondi kasutamiseks, et aidata kalandussektori kõige rängemalt kannatada saanud osasid, eriti väikepüügiga tegelevaid kalureid ja käsipüügiga tegelevaid rannakalureid ning kaugetes sadamates tegutsevaid kalureid.
Volinik, palun teil kaaluda võimalust kaasata ühisesse kalanduspoliitikasse uusi meetmeid kalandussektori liigse kütusesõltuvuse piiramiseks, mille kohta te ettepaneku tegite. Samuti palun teil pühendada rohkem tähelepanu müügi suurendamisele. Kõike seda tuleb vaadata jätkusuutlikkuse seisukohast, millest te rääkisite, ning samuti keskkonna- ja sotsiaalsest seisukohast. Samas tuleb seda aga vaadata ka teiselt poolt, see tähendab inimlikust seisukohast - tõsiselt kannatavate kalurite seisukohast.
Meie arvates on see erakorraline meede ja usume, et lühiajalised meetmed stabiilsuse tagamiseks võivad anda sellele rängalt kannatanud sektorile veidi hingamisruumi.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Austatud juhataja! Kiiremas korras on vaja konkreetseid meetmeid, et vähendada kütuse hinna tõusu mõju kalandussektorile.
See sektor peab töötama üha napimaks jäävate vahenditega, pidevalt väheneva kasumiga ja tugeva konkurentsiga kolmandatest riikidest, mis moonutavad igal juhul turgu. Seepärast toetan kõiki vajalikke meetmeid, mis ei too Euroopa riikide eelarvetele lisakulusid.
Arvestades sektori sõltuvusega fossiilkütustest ning pidades silmas uut reformi, tuleb mõelda lisaks senistele pingutustele ka pingutustele, millega kaasneb innovatsioonipoliitika, et tõsta kalalaevastiku energiatõhusust. Seda selle pärast, et investeeringute toetamine selles valdkonnas tähendab ka pühendumust kasumlikkusele ja pakub energiaturuga seotud sektoritele, nagu laevaehitus, võimalust endale tuleviku rajamiseks ja enda ümberkujundamiseks.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Austatud juhataja! Peame leppima sellega, et nafta hind ei lange enam ja et naftabarrel ei hakka enam kunagi maksma 30-40 USA dollarit. Odava nafta ajastu on möödas. 2011. aastal on minimaalne keskmine naftabarreli hind ikka veel 80-100 USA dollarit. Nendes oludes võib eeldada, et selle negatiivne mõju majandusele jätkub. Kalandussektoris on vaja rakendada uusi meetmeid, pidades eelkõige meeles, et Euroopa kalurid seisavad silmitsi tugeva rahvusvahelise konkurentsiga.
Paljudes piirkondades on kalandus ainus elujõuline majandusharu ning see on tähtis töökohtade säilitamise jaoks. Nagu ma ütlesin, peame eeldama, et nafta hind jääb kõrgele tasemele ja et see majanduskliima mõjutab eelkõige väikesemahulise kalapüügiga tegelevaid ettevõtjaid. Selles kontekstis kerkib esile järgmine tähtis küsimus: milline on ühise kalanduspoliitika ja Euroopa Kalandusfondi tulevik? Kui Euroopa Kalandusfondi ei kasutata eriti palju, siis vajab see läbivaatamist ja reformimist.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Kui me ei peata meie kalandussektori kokkuvarisemist ja meie kalavarude kadumist, siis ei olegi meil lõpuks enam kalandussektorit. Samuti on tähtis vaadata meie kalurite praegust olukorda. Väikesemahulise ja rannikupüügiga tegelevad kalurid kannatavad hetkel tõepoolest väga palju.
Arutleme selle üle, kas laiendada meedet, millele neil praktiliselt erilist juurdepääsu ei ole. Majanduskriisi tõttu ei saa suurem osa Vahemere piirkonna riike vähese tähtsusega abi kasutada. See on fakt. Teisest küljest peame vaatama, kuidas kasutada Euroopa Kalandusfondi, et toetada ja aidata ränga majanduskriisi all kannatavatel riikidel need probleemid lahendada, et nad saaksid siis oma kalureid aidata.
Mina isiklikult olen vähese tähtsusega abi suurendamise poolt teatud tingimustel: peame keskenduma kaluritele, kes tegelevad väikesemahulise ja rannikupüügiga; peame keskenduma kaluritele, kes kasutavad nõuetekohaseid ja jätkusuutlikke püügitavasid; viimaks peame kandma hoolt ka selle eest, et rahastamine ei suurendaks püügikoormust ja et need meetmed ei ohustaks Euroopa kalandussektori keskkondlikku ja sotsiaalset elujõulisust. Samuti peame pöörama tähelepanu sellele, et Euroopa kalandussektor ei pelgaks tõhususe suurendamist.
Olen teiega nõus, volinik. Peame otsima võimalusi Euroopa Kalandusfondi paremaks kasutamiseks ning ennekõike selleks, kuidas aidata anda aktiivsemat panust nendel Euroopa riikidel, millel ei ole enam panustamiseks vahendeid.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Austatud juhataja! Esitasime mõned tingimused ja nõudmised jätkusuutliku ning vastutustundliku kalapüügi tagamiseks uues ühises kalanduspoliitikas. Samal ajal sõltuvad kalurid aga ennustamatust ilmast ja ebaausast konkurentsist. Viimastel aastatel on nende jaoks kerkinud päevakorda veel üks suur probleem - järjest tõusev nafta hind. Kõik need tegurid on sellel erialal töötamise peaaegu võimatuks teinud.
Vähese tähtsusega abi põhimõte kehtib 2013. aastani. On aeg see põhimõte läbi vaadata, pidades silmas kalandussektori väljavaateid. Kütuse hind on kolmekordistunud, mis on loomulikult toonud päevakorda küsimuse, kas ELi õigusaktid on piisavad ja sobivad selle majandusliku reaalsuse jaoks ning kas need rahuldavad Euroopa kalurite vajadusi. Sel puhul ootan komisjonilt praegu kehtiva 30 000-eurose ülemmäära läbivaatamist ja selle tõstmist olulisel määral.
Siiski on veel üks probleem. Komisjon peab loobuma ka oma puhtast kontrollifunktsioonist riigiabi andmisel ja innustama aktiivselt liikmesriike seda kasutama. Miks see oluline on? Mõnele Euroopa Liidu riigile ei meeldi seda rahastut mainida, sest see tähendab lisakoormust nende riigieelarvele. Teisest küljest kasutavad nad aga kalandussektorile survet avaldades Brüsselit enda õigustamiseks. Juba põgus analüüs näitab, et Bulgaaria kalurid isegi ei tea, et selline rahastu ja selline määrus on olemas. Kalandussektori organisatsioonid on esitanud mitu riigiabi saamise taotlust kalandussektori toetamiseks, kuid nad ei tea midagi vähese tähtsusega abi määrusest. Riigid tunnevad muret selle rahastu kasutamise pärast nüüd, kus kõrget nafta hinda on vaja kompenseerida, mis toob päevakorda küsimuse nii kõrgete hindade kui ka sektori püsimajäämise kohta üldiselt.
Teisest küljest on ka probleem Euroopa rahaliste vahendite, sealhulgas vähese tähtsusega abi määruse kasutamisega seotud kurnavate menetlustega.
Seepärast tahan esitada ka omalt poolt ühe küsimuse lisaks tänases arutelus teiste kaasparlamendiliikmete esitatud küsimustele ning tahan tänada Alain Cadecit tänase arutelu algatamise eest. Kuidas kavatseb Euroopa Komisjon innustada liikmesriike kasutama rahastuid vähese tähtsusega abi määruse raames? Millised meetmed kavatseb komisjon võtta, et luua tasakaal rahaliste vahendite kasutamise kontrollimise ja Euroopa kaluritele nendele vahenditele juurdepääsu andmise vahel?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Nafta hinna tõus on struktuuriline trend, mille põhjuseks on piiratud tootmine ja samal ajal pidevalt kasvav nõudlus maailmatasemel. Viimaste aastate nafta hinna volatiilsusel on olnud rängad tagajärjed, millega on olnud raske järk-järgult kohaneda. Seepärast on vaja võtta midagi ette, et peatada kalandusvaldkonnas hinnatõusud, mis on tihti ootamatud ning muudavad sektori juba niigi keerulise olukorra veelgi raskemaks.
Kui vähese tähtsusega abi määrus 2007. aastal vastu võeti, oldi arvamusel, et see ei mõjuta kaubandust ega moonuta konkurentsi. Neid aspekte on vaja hinnata ja liikuda põhjalikuma lahenduse suunas, mis luuakse merendusstrateegia raamdirektiivi ja Euroopa 2020. aasta strateegiat silmas pidades ning ühise kalanduspoliitika reformiprotsessi osana.
Minu arvates peab sidus reaktsioon suurendama sektori struktuurilise kohanemise võimet ning samal ajal aitama sektori kõige nõrgemaid liikmeid, eriti väikese ja keskmise suurusega tootjaid. Sektori olukorra kergendamine lühemas perspektiivis meetmetega, nagu Euroopa Kalandusfondi vahendite kasutuselevõtmine ja nende vahendite kasutuse innustamine, mille kohta volinik ettepaneku tegi, on minu arvates positiivne, ja ma arvan, et see peab ühilduma pikemas perspektiivis muude stabiilsust suurendavate meetmete ja tegevustega.
Estelle Grelier
(FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Nagu me teame, seisavad ELi kalurid silmitsi kolme suure probleemiga. Esiteks on väga kompleksne ja ebapopulaarne püügikvootide süsteem sundinud neid võtma kasutusele väga piiravad tavad. Teiseks tekitab väljaõppevõimaluste puudumine ja selle elukutse tajutav lugupeetavuse kadumine selles sektoris suuri probleeme uute töötajate värbamisega. Kolmandaks - ja see on probleem, mida me täna arutame - muudab nafta hinna tõus tegutsemistingimused selles kriisist räsitud sektoris veelgi raskemaks.
Näiteks perioodil 2008-2010 kaotasid Prantsuse kalurid nafta hinna kõikumise tõttu nädalas 100-200 eurot sissetulekut, kuid nende läbimüük jäi samaks.
Sadamalinna valitud esindajana toetan ma tugevalt oma kaasparlamendiliikmeid, kes nõuavad, et komisjon volitaks vähese tähtsusega abi ülemmäära suurendamise. See meede leevendaks survet kaluritele ning võimaldaks neil oma tööga piisavat elatist teenida. Vastupidi sellele, mida samuti öeldud on, ei mõjutaks see aga kalavarude taastumist.
Tulevane ühise kalanduspoliitika reform vajab ka kalurite toetust. Eriti tänasel Euroopa päeval oleks juba väga hea, kui saaks näidata neile, et Euroopa Liit teab nende vajadusi, volinik.
João Ferreira
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Suur kütuse hinna tõus on muutnud kalandussektori kriisi ning selle sektori majandusliku elujõulisuse probleemi veel keerulisemaks ning vähendanud suurel määral selles sektoris töötavate inimeste juba niigi nappi sissetulekut. Praegune müügidünaamika ei luba, et tootmistegurite, sealhulgas kütus, hinna kõikumised mõjutavad kala hinda ja muu hulgas aitab sellele kaasa ka praegune impordipoliitika. Keskmised esmamüügihinnad on juba mitu aastat samal tasemel püsinud või alanenud, ilma et see kajastuks lõpptarbijahinna vähenemises.
Praegune kalandustoodete ühtne turukorraldus ei ole aidanud märgatavalt kaasa esmamüügihinna parandamisele ega lisandväärtuse paremale jaotumisele sektori väärtuseahela ulatuses. Viimaste aastate jooksul on väga paljude ettevõtjate olukord halvenenud ja paljud neist on tegevuse lõpetanud ning on suur oht, et kütuse hinna tõusu pärast lähevad veel tuhanded kalandusettevõtjad pankrotti, kaotades tuhandeid töökohti. Väikesemahulise ja rannikupüügi sektorid on eriti haavatavad ning mõnes liikmesriigis, nagu Portugal, moodustavad need üle 90% kalalaevastikust. Nendes oludes on komisjoni tegevusetus ja keeldumine võtta vajalikke meetmeid - hoiak, mida te ka täna kinnitasite, volinik - täiesti häbiväärne.
Komisjon suudab mõelda kalandussektori probleemi puhul vaid ühele lahendusele: kalalaevade arvu valimatu vähendamine, mis on sama, mis haiguse ravimiseks patsiendi tapmine. On oluline rõhutada, et kui selliseid vähendamisi tehti minevikus, arvestamata kalalaevastike omapärasid, asjaomaste kalavarude olukorda ja iga riigi tarbimisvajadusi, ei lahendanud need ühtegi nendest probleemidest, mille ees kalandussektor nüüd seisab. Selle ainus tulemus oli sektori varade ja tegevuse kontsentreerumine ELi tasandil.
Seepärast on vaja võtta erakorralised meetmed, mis annavad viivitamatu ja sobiva vastuse sektori sotsiomajanduslikele vajadustele, nagu tagatisfondi loomine, millesse tehakse makseid ELi tasandil ning mis tagab kütuse hinna stabiilsuse ja kõikide rahaliste vahendite ning ELi eelarve varude kasutamise, et rahastada erakorralisi toetusmeetmeid selle sektori jaoks. Võttes aga arvesse ühest küljest nafta hinna tõusude struktuurilist trendi ja teisest küljest keskkondliku jätkusuutlikkuse nõudeid, on vaja samuti meetmeid sektori elujõulisuse tagamiseks keskpikas ja pikas perspektiivis.
Vaja on mehhanisme esmamüügihinna parandamiseks ning õiglase ja sobiva lisandväärtuse jaotumise tagamiseks sektori väärtuseahela ulatuses. Euroopa Kalandusfond peab toetama tõhusalt ning olulisel määral kalalaevastike uuendamist ja ajakohastamist, sealhulgas eri kalapüügi vormide valikuvõimaluste suurendamist ning mootorite ohutuse, keskkonnasõbralikkuse ja kütusesäästlikkuse parandamist.
Lisaks maksumeetmetele, mida on võimalik rakendada liikmesriikide tasandil, on vaja ELi tasandil lahendusi, et mitte süvendada veelgi enam ebavõrdsust liikmesriikide vahel, mis süveneb juba niigi suure sotsiomajandusliku kriisi tõttu, mis mõjutab eriti rängalt kõige haavatavama majandusega riike.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Austatud juhataja! Parim asi küsimuse esitamise juures on vastuse saamine, isegi siis kui see vastus on mõnes mõttes pettumust tekitav, nagu praegusel juhul.
On selge, et kalandussektoris on kriis: kalurite sissetulekud jäävad iga päevaga väiksemaks ning seepärast on paljudel juhtudel väga raske jätkata töötamist selles sektoris. Me ei räägi siin varjatud toetustest või jätkusuutmatutest tavadest, me räägime probleemidest, mis vajavad meie täielikku toetust. Oleme teinud ikka ja jälle sellekohase ettepaneku ning korranud seda ausat nõudmist, nagu Alain Cadec taas tegi, ning talle ei saa teha ühtegi etteheidet, sest ta on järjekindel.
Mitte keegi ei ole teinud ettepanekut püügikoormuse suurendamiseks. Me ei mõista, miks lükatakse tagasi meetmed, mis on väga tähtsad erakorralistes tingimustes. Soovime lihtsalt, et komisjon ei keeraks selga sektorile, mis kiireimas korras abi vajab, ning see abi võiks tulla hetkel vähese tähtsusega abi suurendamise kujul.
Luís Paulo Alves
(PT) Tahan ühineda kõigi nendega, kes väljendasid siin muret kalurite väikese sissetuleku pärast. See olukord on veel keerulisem kõrgete kütuse hindade tõttu, mis on eelkõige viimaste kuude jooksul tõusnud ajaloo kõrgeimale tasemele.
Nagu juba väga õigesti mainiti, avaldavad kütuse hinnad suurt mõju meie väikese ja keskmise suurusega laevandusettevõtjatele ning mõjuvad eriti rängalt kalurite juba niigi väikestele sissetulekutele. Pidevalt kasvavad kütuse hinnad avaldavad ka meile väga negatiivset mõju: reisitakse vähem; kalurite vaesuse piirile lähenevad sissetulekud, mille puhul muudavad olukorra veelgi halvemaks madalad esmamüügihinnad; karpide ja mereandide kasvav import Euroopasse kolmandatest riikidest; inimesed, kes loobuvad majanduslike raskuste tõttu tööst selles sektoris, mis toob omakorda kaasa täiendava töökohtade kadumise.
Seepärast on kriisi halvenemise vältimiseks vaja võtta kiireloomulisi ja põhjalikke meetmeid kalandussektori probleemide lahendamiseks. Komisjon peaks andma positiivse vastuse nii lühiajaliste kui ka pikaajaliste meetmetega, et tegeleda sektorit vaevavate raskete oludega ning suurte kadudega meie kalurite sissetulekus.
Raül Romeva i Rueda
Austatud juhataja! Teeme ühe asja selgeks: Euroopa kalalaevastikud on vaja kiireimas korras ümber korraldada, et loobuda energiakulukate ning keskkonda kahjustavate kalalaevade ja seadmete kasutamisest ning võtta kasutusele leebemad tavad, mis nõuavad vähem energiat ning mis on pikemas perspektiivis keskkondlikult, sotsiaalselt ja majanduslikult palju jätkusuutlikumad.
Seepärast olen arvamusel, et veel suuremates kogustes riigi raha andmine kalandussektorile, et kompenseerida kõrgemat kütuse hinda, saadaks ühise kalanduspoliitika reformi ajal vale sõnumi ning annaks laevaomanikele stiimuli kasutada veel võimsamaid ja suurema kütusekuluga mootoreid. Sel põhjusel on see minu arvates suur viga.
Juba selgitati, et tegemist ei ole sündmuste kokkulangemisest tingitud või struktuurilise probleemiga ja samuti tuleb tunnistada, et kogutud andmete kohaselt kannatab 70% Euroopa kalavarudest ülepüügi all ning seepärast oleks iga meede selle ülepüügi vähendamiseks hea meede. Iga meede, millel on vastupidine mõju, oleks väga halb meede.
Jacky Hénin
(FR) Austatud juhataja! Kuulsin äsja, kuidas kaks minu kaasparlamendiliiget arutlesid küsimuste üle, mis on seotud jätkusuutlikkuse probleemi ja asjaoluga, et me peame teatud erialal töötavaid inimesi toetama, sest nad ei teeni piisavalt palju äraelamiseks. Peame tegema hoopis vastupidist! Kalurid tahavad ainult ühte asja: oma tööd teha ja sellega elatist teenida. Seega, kui nafta on perioodiline probleem praegu, siis on see seda ka edaspidi. Peame investeerima teadustegevusse odavamate ja vähem kütust tarbivate mootorite väljatöötamiseks.
Praegu käsilolev reform hävitab aga kõik väikesemahulise püügiga tegelevad kalurid, kes kulutavad vähem kütust, et teha kõige rikkamad veelgi rikkamaks. See vastab niivõrd tõele, et iga reformi elluviimise järel oleme näinud, kuidas kala hind on pidevalt langenud, kuid kalalettides ei ole kala hind olnud kunagi nii kõrge kui praegu, et mõned kalaliigid on lausa tarbijate hinnaklassist väljas.
Kõige tähtsam on reformida püügikvootide süsteem, kuid samuti on tähtis reformida ja uurida lähemalt kalandussektori tavasid, mille tõttu väikese suurusega ettevõtjad lõputult kannatavad, sel ajal kui suured ettevõtted saavad järjest rikkamaks.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Kütuse hindade tõus on tekitanud kaluritele veel ühe probleemi, kuid see on vaid uusim probleem ja üldsegi mitte esimene. Briti kalalaevastiku jaoks on kõige suurem probleem ELi kuulumine.
Ühendkuningriik annab ELile 70% püütud kalast, kuid talle on antud vaid 13% ELi püügikvootidest. Kas ei oleks aus, kui Ühendkuningriik saaks proportsionaalselt suurema osa? Eelkõige on langenud Inglismaal lossitud tursa hulk, mis oli enne tolleaegse EMÜga ühinemist 300 000 tonni, kuid on nüüdseks langenud kõigest 7000 tonnile. Briti kalurid kaotavad järjest rohkem püügipäevi ning neid sunnitakse aeglaselt tegevust lõpetama.
Pikemas perspektiivis tahavad Briti kalurid EList tagasiastumist, lühemas perspektiivis nõuavad nad aga ausat kohtlemist ühises kalanduspoliitikas. Briti kaluritele kui oma koduriigi esindajatele tuleb anda rohkem püügipäevi. Oleme kuulnud jätkusuutmatust kalapüügist, aga Briti kalavetes ei tegele ülepüügiga Briti kalalaevad, probleem seisneb selles, et Briti kalaveed on kõigile avatud.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Võin öelda vastuseks kõigile parlamendiliikmetele, et ma mõistan nende muret. Ma jagan teie muret meie kalurite, eriti rannikupiirkondades tegutsevate väikelaevade omanike madala sissetuleku pärast. Aga kas selle probleemi põhjus on ikka kütuse hinna tõus? Kas olete selles kindlad? Oleme seda probleemi korduvalt arutanud ja jõudnud järeldusele, et see probleem oli olemas juba enne hinnatõusu.
Loomulikult mõistan, et kütuse hinna tõus võib probleemi veel keerulisemaks muuta, aga probleemi peamine põhjus on olnud alati ülepüük - kalapüük, mis ületab sätestatud ülempiirid ega jäta kalavarusid elujõulisesse seisundisse. Oleme seda arutanud ja see on põhiprobleem, mille me ühise kalanduspoliitika reformiga lahendama peame.
Loomulikult arutame hetkel kütuse hinna teemat. See on probleem ja me peame arutama selle lahendusi. Ainus võimalus selle probleemi alaliseks lahendamiseks on parandada meie kalandussektori vastupidavust kütuse hinna tõusu suhtes. See on ainus võimalus, sest me ei saa olla kindlad kütuse hinna edasises arengus. Toon teile ühe näite: pärast viimast kriisi täiustati Belgias laevade mootoreid ja sellega on nad vähendanud nüüdseks oma laevastiku tarbitavale kütusele tehtavaid kulutusi 20%. See on õige suund ja seda me üritamegi teha.
Sellegipoolest esitasite komisjonile ettepaneku vähese tähtsusega abi ülemmäära suurendamise kohta. Vaatame seda probleemi lähemalt! Mis ülemmäär see on? See on abi ülemmäär, mida liikmesriigid saavad oma sektorile anda. Kui komisjon seda ülemmäära nüüd suurendab, siis tähendab see seda, et abi saavad anda ainult korraliku eelarvega liikmesriigid. See looks meie sektoris ebavõrdsed tingimused, mis on kõige rikkamate riikide jaoks soodsad. Ma püüan olukorda võimalikult hästi selgitada.
Ja kui me ülemmäära suurendame, siis saavad sellest kasu ainult kõige suuremad laevad. Olen üllatunud, et mõned parlamendiliikmed, kellelt ma seda üldse oodanud ei oleks, paluvad mul ülemmäära tõsta. Liikmesriigid saavad anda riigiabi. Rikkamad liikmesriigid saavad seda juba praegu teha.
Selgitan ka rahaliste vahendite kasutust. Liikmesriigid kasutavad ainult 20% meie rahastamisest. Mõned parlamendiliikmed ütlevad mulle, et probleem seisneb meie rahastamises, sest nad ei saa seda raha kasutada nii, nagu nad tahavad. Aga me oleme paindlikud, liikmesriigid saavad oma rahastamist ümber paigutada - seda saavad teha kõik liikmesriigid. Ainult Itaalia palus meilt vahendite ümberpaigutamist ja me andsime oma nõusoleku. Miks te ei ürita veenda liikmesriike - oma riikide valitsusi - neid rahalisi vahendeid õigesti kasutama? Kui tahame tõesti aidata ja kui on probleem rahaliste vahendite ärakasutamisega, siis olen valmis kõiki aitama, aga siiani ei ole seda palutud.
Kõige otsesem vastus sellele küsimusele on järgmine: jah, rahastamine on tagatud; jah, liikmesriigid saavad seda kasutada; jah, liikmesriigid saavad lisada oma vahendeid vähese tähtsusega abi ülemmäärale. Kui ma seda olukorda muudaksin, siis oleks selle ainus tagajärg moonutused liikmesriikidevahelises ning väikeste ja suurte laevade konkurentsis. Peame sellest aru saama. Loomulikult on olemas üldine probleem ja mis meie reformi puutub, siis võime arutada, mida oleks võimalik teha, et aidata eeskätt meie väikesemahulise kalapüügiga tegelevaid kalureid. Võime ka kõiki teisi ettepanekuid arutada, aga sellest ettepanekust vähese tähtsusega abi ülemmäära suurendamise kohta ei ole abi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub teisipäeva keskpäeval, 12. mail 2011.
José Manuel Fernandes
kirjalikult. - (PT) Euroopa kalurid, eriti kõige suuremates rahalistes raskustes olevates liikmesriikides, nagu Portugal, on rängas majanduslikus olukorras, mida kütuse hinna tõus on veelgi keerulisemaks muutnud. Selle olukorra lahendamiseks peab komisjon võtma erakorralised meetmed kalurite aitamiseks. Selleks peaks komisjon ajutiselt suurendama 30 000 eurolt 60 000 eurole vähese tähtsusega abi ülemmäära, mida liikmesriigid saavad anda oma kaluritele kolmeaastaseks perioodiks. Lisaks sellele peaks Euroopa Kalandusfond andma kaluritele toetust, eriti eri kalapüügi vormide valikuvõimaluste suurendamiseks ja mootorite väljavahetamiseks, et parandada nende ohutust, keskkonnasõbralikkust ja/või kütusesäästlikkust. Nende meetmete puhul tuleb pöörata erilist tähelepanu väikesemahulisele ja rannikupüügile. Viimaks on väga tähtis luua regulatiivsed mehhanismid esmamüügihinna parandamiseks ja lisandväärtuse parema jaotumise tagamiseks kalandussektori väärtuseahela ulatuses nii, et selles tunnustatakse tootjatele makstavat hinda.
Jim Higgins
kirjalikult. - Praegused kõrged nafta hinnad on avaldanud suurt mõju kalurite tegevuskuludele ning sundinud mõned neist isegi oma tegevuse lõpetama. Pärast ettepaneku vastuvõtmist sel nädalal on mul hea meel, et parlament nõuab komisjonilt erakorraliste meetmete võtmist, kaasa arvatud vähese tähtsusega abi praeguse ülemmäära suurendamist kolmeaastaseks üleminekuperioodiks 30 000 eurolt 60 000 eurole ettevõtte kohta.
