- 2050: tulevik algab täna - soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on härra Florenzi poolt kliimamuutuste ajutise komisjoni nimel koostatud raport "2050: tulevik algab täna - soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks”.
Karl-Heinz Florenz
raportöör. - (DE) Tere hommikust, härra juhataja, daamid ja härrad! Eelkõige tahaksin ma tervitada oma kolleege, kes selle kliimaraportiga mitu kuud töötasid. Olen väga tänulik, et aitasite nii hästi ja koostöövalmilt mul seda raportit koostada.
Selline horisontaalne menetlus oli uudne. Me ei korraldanud ekspertide rühma siseseid arutelusid, vaid suhtlesime transpordisektori ning loomulikult ka tööstussektori ja energeetikasektori esindajatega. Ilmselgelt olid arutelud protsessi esimestel tundidel ja päevadel mõnevõrra keerulisemad, sest teema oli uus. Siinkohal tahaksin veel kord tänada meie esimeest ja minu head sõpra härra Sacconit, kes selle parlamendikomisjoni tööd alati tõhusalt ja õiglase meelega juhtis.
Tõdesime, et selline horisontaalne koostöö annab suurepäraseid võimalusi, ning Euroopa Parlamendi järgmises koosseisus tuleks tagada, et inimesed räägivad üksteisega rohkem ja et meil ei ole siin ainult üksteisele vastanduvad ja eraldiseisvad rühmad.
See oli meie komisjoni suurim eelis. Me kutsusime osalema üsna kõrgetasemelisi eksperte, näiteks Nobeli rahupreemia laureaadi Rajendra Pachauri ning erinevate teadus-, ja muidugi poliitikavaldkondade eksperte. Nüüd on meil lõpuks tulemus käes ja see näitab, et töö selle raportiga oli väga tõhus.
Me teame väga hästi, et keeldude, sanktsioonide ja loobumistega ei ole võimalik kuigi palju saavutada. Selle asemel peame soodustama teadlikkuse suurendamist, uuendusi ja motivatsiooni. Meie eesmärk peab olema olukord, kus Euroopa insenerid ärkavad igal hommikul selleks, et rõõmuga püüda ehitada tõhusamaid masinaid, nii et tooraineid kasutataks paremini ja märksa tõhusamalt ning et neid jätkuks ka meie lastele.
See raport on ka aus. Me ütleme raportis, et mingeid imerelvi meil pole. Meil pole mingit nuppu, mida vajutada - ei Brüsselis, Balil ega detsembris Poolas; selle asemel on meil terve hulk meetmeid. Siin peitubki võimalus: võimalus teha inimestele selgeks, et ühe kolmandiku puhul vastutavad selle kliimamuutuse eest nemad, näiteks majade kütmise tõttu. Kodanikena oleme me kõik kolmandiku ulatuses vastutavad, muu hulgas liikuvuse ja kõige sellega kaasneva tõttu; ning ka tööstus vastutab kolmandiku ulatuses. Seega on see raport suunatud meile kõigile. See ongi suurepärane. Me ei pea otsima süüdlast ja me kõik oleme oodatud osalema uuendustele viivates aruteludes. Selle üle on mul eriti hea meel.
Samuti on selge, et see raport on tasakaalus, ja ma tahaksin veel kord rõhutada, et see ei esinda ühegi erakonna programmi. Ka ei mõisteta selles ühtki valdkonda hukka. Selle asemel juhime me tähelepanu asjaolule, et teatud valdkondades on rohkem võimalusi, samas kui teistes on neid vähem. Seetõttu märgitakse raportis ka seda, et lõpptulemusena näitab see teed, mida mööda edasi liikuda, eelkõige just Euroopa puhul, sest meil on olemas tohutult keskkonnatehnoloogiat, mille maht on võrreldav Euroopa autotööstusega. See maht suureneb tulevikus veelgi, ja me peame tegema tööd selle tehnoloogia pideva uuendamise nimel.
Ma ütlesin äsja, et me peaksime kaasama oma kodanikud, nii et nad võiksid midagi omaenda kodude suhtes ette võtta. Selles suhtes on kohaliku poliitika, kaubandus-tööstuskodade ja kutseühingute kaudu võimalik motivatsiooni ja teavitamise osas väga palju ära teha.
Lubage mul lõpetuseks öelda, et need mitmed positiivsed aspektid, millele me raportis osutame, peaksid panema meid mõistma, et võimalused peituvad uuendustes, mitte masendusse langemises. Kui me seda mõistame, siis on see töö olnud vaeva väärt.
Juhataja
Härra Florenz, tänan teid väga teie töö ja selle raporti eest.
Martin Bursík
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, on rõõm olla siin ja jagada teiega mõningaid mõtteid eelseisva tähtsa aasta kohta. Lubage mul kõigepealt tunnustada kliimamuutuste ajutist komisjoni kogu selle suure töö eest, mida on tehtud alates selle komisjoni loomisest 2007. aasta aprillis: ärakuulamised, seminarid, raportid, resolutsioonid, mõttevahetused kolmandate osapooltega. Selle parlamendikomisjoni väsimatud jõupingutused on oluliselt kaasa aidanud Euroopa Liidu seisukoha kujundamisele kliimamuutuse küsimuses.
Viimane resolutsioon "2050: tulevik algab täna - soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks", mille kliimamuutuste ajutine komisjon võttis vastu 2. detsembril 2008 ja mille teie võtate vastu sellel osaistungjärgul, on järjekordne äärmiselt kasulik alusdokument, mille põhjal me saame arutada võimalusi kliimakokkuleppe sõlmiseks 2012. aastale järgneva aja kohta ja Euroopa Liidu kliimapoliitika edasiseks süvendamiseks.
Nagu te teate, keskendub eesistujariik oma töös rahvusvaheliste läbirääkimiste protsessile. Muide, ma lendan täna Strasbourgist Delhisse, et osaleda arutelul India valitsuse ja India teise esindajatega. Kahe nädala pärast toimub Euroopa Liidu - Aafrika kohtumine Kenyas Nairobis, ja me oleme juba ühendust võtnud ka Ameerika Ühendriikide administratsiooniga, millest ma räägin hiljem.
Võttes 2008. aasta lõpul vastu kliima- ja keskkonnaõigusaktide paketi, saatis Euroopa Liit väga tugeva poliitilise signaali kõikidele meie partneritele kogu maailmas. Selle paketi vastuvõtmisega vaid mõne kuu jooksul näitab Euroopa Liit, et on endiselt pühendunud kliimamuutuse vastu võitlemisele ülemaailmsel tasandil ja kavatseb selles valdkonnas eeskujuks olla. Tegelikult ongi Euroopa Liit esimene piirkond maailmas, mis on võtnud enesele ühepoolse kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20% võrra.
Kliima- ja energiapakett, nagu te teate, võimaldab alates 2013. aastast reformida saastekvootidega kauplemise süsteemi, seab piirid heitkogustele, mida see süsteem ei hõlma, edendab süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogiat ning soodustab taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu.
Saastekvootidega kauplemise süsteemi raames pannakse paika Euroopa Liidu ühtne ülemmäär, mis lineaarselt väheneb, saastekvootide eraldamise ja aruandluse kontrollimise meetodina viiakse järk-järgult sisse oksjonite süsteem ning lisaks tugevdatakse kontrolli. Euroopa Liit on muidugi korduvalt kinnitanud, et ei kavatse rahulduda 20%ga - me tahame saavutada 30% ning loodame seetõttu, et Kopenhaagenis saavutatakse ambitsioonikas ülemaailmne ja laiahaardeline kokkuleppe.
Kopenhaageni konverentsini on nüüd jäänud vaid 10 kuud. 2008. aasta detsembris Poznańis toimunud kliimakonverentsil lepiti kokku 2009. aasta töökavas ja määrati kindlaks enne Kopenhaageni konverentsi tehtavad konkreetsed sammud. Poznańis vastu võetud otsus kohanemisfondi kasutuselevõtu kohta aitab märkimisväärselt kaasa rahastamise üle peetavatele läbirääkimistele, kusjuures rahastamine on mis tahes ulatusliku ülemaailmse kokkuleppe üks otsustavaid elemente.
Poznańis toimunud ministrite ümarlaual sai kinnitust nii arenenud kui ka arengumaade ühine valmisolek leida ohtlikule kliimamuutusele tulemuslik ja ülemaailmselt kokkulepitud lahendus 2012. aastale järgnevaks ajaks. See lahendus hõlmab täiendavaid leevendamis- ja kohanemismeetmeid, rahastamist ja tehnoloogilisi vahendeid, mille eesmärk on muuta see lahendus toimivaks.
Poznańis saadeti maailmale ka sõnum, et praegust finantskriisi ei tohiks vaadelda kui takistust edasisele tegevusele seoses kliimamuutusega, vaid seda tuleks näha pigem lisavõimalusena meie majandussüsteemi põhjalikuks muutmiseks ja kindlaks liikumiseks vähe süsinikdioksiidi heitmeid tekitava majanduse suunas.
Eesistujariik Tšehhi kavatseb tugineda neile märkimisväärsetele saavutustele ja teha rahvusvahelisel tasandil jõupingutusi, et 2009. aasta detsembris jõutaks Kopenhaagenis heale kokkuleppele.
2. märtsil 2009 toimuv keskkonnanõukogu kohtumine ning seejärel majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kohtumine ja kevadine Euroopa Ülemkogu annavad esimesed võimalused Euroopa Liidu seisukoha edasiarendamiseks selles küsimuses, võttes aluseks nädal tagasi meieni jõudnud komisjoni teatise "Ulatuslik kliimakokkulepe - eesmärk Kopenhaagenis” ja teie panuse.
Lisaks ühisele arusaamale pikaajaliste leevendamis- ja kohanemismeetmete suhtes on Euroopa Liidu edaspidistes aruteludes tähtsal kohal tulemusliku ja pikaajalise kliimapoliitika rahastamiseks vajalike vahendite kindlakstegemine. Sellega seoses ei jää mul üle muud, kui korrata kliimamuutuste komisjoni üleskutset Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele võtta 2012. aasta järgset aega puudutava kokkuleppega seotud kahepoolsetel läbirääkimistel enesele vahendaja roll, et huvide tasakaalustamise kaudu tagada edukad kliimaläbirääkimised, millesse on kaasatud suurimad kasvuhoonegaaside tekitajad.
Euroopa Liit jätkab ka aktiivset suhtlemist olulisemate läbirääkimispartnerite ja peamiste kiiresti areneva majanduse riikidega, ent ka Ameerika Ühendriikide uue administratsiooniga. Ma olen telefoni teel rääkinud Carol Browneriga, kes on presidendi nõunik energia ja kliimamuutuse küsimustes. Ma tegin talle esialgse ettepaneku korraldada märtsi alguses, tõenäoliselt kas 2. või 6. märtsil, kõrgetasemeline kohtumine, millel osaleksid Ameerika Ühendriikide esindajad, Euroopa Komisjoni poolt volinik Dimas ning eesistujariigi Tšehhi ja Rootsi kui tulevase eesistujariigi (s.t eesistujakolmiku) esindajad.
Ma märkisin, et Euroopa Liit sooviks teha Ameerika Ühendriikidega võimalikult tihedat koostööd süsinikdioksiiditurgude arendamise ja seostamise vallas. Meie arusaamist mööda on Kongressi liige Waxman andnud mõista, et ta püüab saavutada tema komisjonist pärineva õigusakti, mis käsitleb heitkoguste piiramise ja saastekvootidega kauplemise süsteemi (cap-and-trade), rakendamise mai lõpul. Selline Ameerika Ühendriikide reaktsioon Euroopa Liidu tegevusele on üsna lootustandev.
Loodetavasti aitab ka Euroopa Parlament kaasa sellele, et Euroopa Liidu häält kuuldakse laiemalt, ja me hindame kõrgelt teie varasemaid jõupingutusi meie eesmärkide tutvustamisel. Kutsun teid üles seda tööd jätkama ja soovin teile kõigile eelseisvaks aastaks palju edu.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Härra juhataja, austatud Euroopa Parlamendi liikmed! Lõppraportis, mille kliimamuutuste ajutise komisjoni nimel koostas raportöör Florenz, seatakse kõrged eesmärgid ning see hõlmab laia teemaderingi; see näitab, kui suurt tähtsust Euroopa Parlament omistab kliimamuutuse probleemile. Ma tahaksin tänada kliimamuutuste ajutist komisjoni ja eelkõige raportöör Florenzit selle erakordselt tubli töö eest.
Eelmisel aastal oli meie tähelepanu keskmes kliimamuutuse ja energiaga seotud meetmete pakett. Meie jõupingutused kandsid vilja ja me võime nüüd uhkust tunda selle väga olulise õigusaktide paketi üle. Sel aastal keskendume Euroopa Liidus eelkõige selle paketi rakendusmeetmete ettevalmistamisele. Rahvusvahelisel tasandil on meie kõige tähtsam eesmärk kliimamuutuse üle peetavad läbirääkimised, mida Kopenhaagenis toimuva ÜRO konverentsi eel tõhustatakse, ja - nagu me äsja kuulsime - eesistujariik Tšehhi peab neid läbirääkimisi väga oluliseks ning on kavandanud arvukalt kahe- ja mitmepoolseid kohtumisi ja arutelusid. Teie raport valmis seega väga õigel ajal. Enne Kopenhaageni konverentsi peame koondama kõik oma jõud ja tegema koostööd, et saavutada võimalikult hea tulemus, arvestades Euroopa erilist rolli.
Mul on hea meel, et teie raportis, mis on kooskõlas komisjoni analüüsiga, rõhutatakse, et majandus- ja finantskriisi ei tohi kasutada ettekäändena, viivitamaks kliimamuutuse vastu meetmete võtmisel. Samuti oleme nõus sellega, et kliimamuutuse vastu meetmete võtmine moodustab ühe osa praeguse majanduskriisiga toimetulemise lahendusest.
Kliimamuutust ja energiat käsitlevate meetmete paketiga liigub Euroopa vähe süsinikdioksiidi heitmeid tekitava majanduse suunas. Samal ajal aitab see piirata Euroopa sõltuvust imporditavast energiast, mis on samavõrd tähtis eelis, nagu ilmnes hiljutisest maagaasitülist. Kui me liigume eesmärgi suunas vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20% või 30% võrra, kui teised arenenud riigid nõustuvad sellise vähendamisega rahvusvahelise kokkuleppe raames, oleme me mis tahes riigi või riikide rühmaga võrreldes kahtlemata kõige eesrindlikumad. Me anname eeskuju kogu ülejäänud maailmale ja see hoogustab rahvusvahelisi läbirääkimisi.
Enne kui me keskendume oma arutelus rahvusvahelistele läbirääkimistele, tahaksin lühidalt kommenteerida ühte küsimust, mida raportis vägagi õigustatult rõhutatakse. Raport sisaldab väärtuslikke ettepanekuid selle kohta, mida teha loodusvarade tõhusamaks ja tulemuslikumaks kasutamiseks, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja säästa energiat.
Eelmisel aastal tegi komisjon esimese sammu selles suunas, kiites heaks säästva tootmise ja tarbimise tegevuskava. Meetmetega, mis täiendavad kliima- ja energiapaketti, tõhustas komisjon hiljuti tegevust, mis on suunatud energia säästmisele ja tõhusamale kasutamisele. Sellele vaatamata on loodusvarade säästva kasutamise valdkonnas veel küllalt teha ja muidugi on energia tõhusamaks kasutamiseks veel väga palju võimalusi. Üks näide on ettepanek, mille komisjon hiljuti esitas ehitiste energiatõhususe kohta. See on valdkond, kus on võimalik seada mitmeid eesmärke, kuna see kätkeb endas märkimisväärseid eeliseid nii energiasäästu kui ka kiimakaitse näol, võimaldades samas luua töökohti ning aidates kaasa tehnoloogiliste uuenduste arengule.
Rohkem kui kunagi varem on just praegu oluline tugevdada ja kindlustada majandust, võttes meetmeid selleks, et kiirendada keskkonnasäästlike tehnoloogiate kasutuselevõttu ja rakendamist, mis omakorda aitab luua keskkonnahoidlikke töökohti. Samal ajal luuakse kasulikke võimalusi meie väliskaubanduse jaoks, kuna keskkonnasäästlike tehnoloogiate turud laienevad kiiresti. Seda silmas pidades tegi komisjon eelmise aasta detsembris muu hulgas ettepaneku sellekohaste meetmete võtmiseks Euroopa majanduse taastamise kava raames.
Mis puudutab kliimamuutusega seoses peetavaid rahvusvahelisi läbirääkimisi, siis kliimamuutust ja energiat käsitlevate meetmete pakett on kahtlemata tugevdanud meie argumente ja jõupingutusi, veenmaks meie rahvusvahelisi partnereid selles, et tõhusate meetmete võtmine ei ole üksnes vajalik, vaid ka teostatav. Loomulikult ei ole kahtlust, et rahvusvahelised läbirääkimised kujunevad väga raskeks, osaliselt seetõttu, et need hõlmavad nii paljusid teemasid. Siiski ma usun, et Kopenhaagenis jõutakse kokkuleppele. Me saame jõuda ja peamegi jõudma kokkuleppele. Enam ei tohi aega kaotada. Küsimus on poliitilises tahtes ja ma arvan, et see on olemas.
Kuna rahvusvahelised läbirääkimised hakkavad intensiivsemaks muutuma, võttis komisjon eelmisel nädalal vastu teatise, milles on esitatud komisjoni seisukohad läbirääkimiste kõige olulisemate punktide kohta. Esiteks kutsutakse arenenud riike üles etendama jätkuvalt juhtrolli. Ameerika Ühendriikidest tuleb positiivseid sõnumeid, sest - nagu Tšehhi minister juba mainis - president Obama on lubanud, et Ameerika Ühendriigid osalevad aktiivselt rahvusvahelistel läbirääkimistel. Samuti on ta teatanud, et Ameerika Ühendriikides juurutatakse kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteem ja et 2050. aastaks vähendatakse heitkoguseid 1990. aastaga võrreldes 80% võrra.
See on hea, kuid meie tahame, et kõike seda hakataks praktikas rakendama kiiresti, tegelikult juba sel aastal, sest meil tuleb Kopenhaagenis selle aasta lõpul kokkuleppele jõuda ja Ameerika Ühendriikidel on selles vallas teatav võlg. Arvestades seda, mida president Obama on öelnud, peavad Ameerika Ühendriigid enda kohuseks anda koos Euroopa Liiduga otsustav panus, et see kokkulepe Kopenhaagenis saavutataks. Loomulikult oleme me rahul Ameerika Ühendriikidega peetava aruteluga, mille tulemusena võetakse mitmesuguseid muid otsustavaid meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks. Ühe näitena võiks siin nimetada autodega seotud meetmeid, millest hiljaaegu teatati.
Euroopa Komisjoni teatises kinnitatakse eesmärki vähendada heitmeid arenenud riikide ühiste jõupingutuste tulemusena 30% võrra; samuti määratletakse selles teatises võrreldavate jõupingutuste mõiste. Võrreldavus on äärmiselt oluline nii keskkonnaeesmärkide saavutamise kui ka õiglaste konkurentsitingimuste tagamise seisukohalt. Komisjon on esitanud võrreldavuse määratlemiseks rea kriteeriume.
Mis puudutab arengumaid, siis kuigi neilt ei nõuta arenenud riikidega võrreldes sama liiki ja samas ulatuses jõupingutusi, on sellegipoolest oluline tagada, et nad jätkaksid meetmete võtmist, nii et neile vajaliku majandusliku arenguga kaasneks vähem süsinikdioksiidi heitmeid. Selleks, et saavutada eesmärk piirata kliimamuutust 2050. aastaks 2 Celsiuse kraadiga, peavad arengumaad vähendama oma heitkoguste kasvutempot 15-30% võrra võrreldes kogustega, mis neis riikides registreeritaks juhul, kui nad ei teeks heitkoguste vähendamiseks kuni aastani 2020 mingeid jõupingutusi. Loomulikult sõltuvad jõupingutused, mida iga arengumaa peab tegema, vastava riigi majandusarengu tasemest ja ressurssidest. See tähendab, et kiiresti areneva majandusega riikidelt eeldatakse selgelt enamat kui teistelt arengumaadelt.
Me kõik teame, et soovitud tulemusi ei ole võimalik Kopenhaagenis saavutada, kui meil ei õnnestu suurendada investeeringuid ning tagada rohkem rahalisi vahendeid heitkoguste vähendamiseks ja kohanemismeetmeteks. Muidugi tuleb üks osa vajalikest investeeringutest - ka arengumaades - eri riikide erasektorist ning umbes üks kolmandik saadakse komisjoni hinnangul süsinikdioksiiditurult. Järelejäänud kolmandik investeeringutest peab tulema avalikust sektorist ja me peame uurima, kuidas tagada nende vahendite eraldamine. Praeguse majandussurutise tingimustes ei ole selles lihtne üksmeelele jõuda. Me peame siiski olema valmis ja esitama argumendid selleks aruteluks, pidades silmas, et käed rüpes istumine läheb mis tahes meetmetest kulukamaks.
Komisjoni teatises rõhutatakse veel, et on oluline luua ülemaailmne süsinikdioksiiditurg ja OECD riikide vahelised omavahel ühilduvad kauplemissüsteemid 2015. aastaks; majanduslikult rohkem arenenud arengumaade puhul tehakse ettepanek samade eesmärkide saavutamiseks millalgi enne 2020. aastat.
Need on komisjoni teatise peamised sõnumid ja ma kuulaksin väga suure huviga teie arvamusi nende kohta. Rahvusvahelised läbirääkimised lähenevad kiiresti ja meil tuleb sel aastal teha energiliselt diplomaatilist tööd. Mul oleks hea meel, kui te annaksite neisse jõupingutustesse oma panuse.
Romana Jordan Cizelj
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (SL) Kliimamuutus on lai valdkond ja ma nõustun raportööriga, kui ta ütleb, et meie, kliimamuutuste ajutise komisjoni liikmed, pidime leidma uuenduslikke vahendeid selle valdkonna kogu ulatuse ja sisu hõlmamiseks. Kuid nüüd, mil meie töö on tehtud, võin ma kinnitada, et meil oli tõesti küllaldaselt võimalusi vahetada palju erinevaid arvamusi ja seisukohti ning esitada mitmesuguseid ettepanekuid tulevikus võetavate meetmete kohta. Meie arutelud olid aeg-ajalt üsna vaidlusterohked, seda just esitatud seisukohtade erinevuse tõttu. Seetõttu kajastab see raport laia valikut arvamustest ja pakub välja palju häid ettepanekuid, kuid see võimaldab meil ka kooskõlastada edasist tööd alalistes komisjonides eri valdkondade poliitika kujundamisel. Mina isiklikult usun, et sellise metoodikaga jätkamine oleks kasulik.
Ilmnes, et kõige rohkem võimalusi tegutsemiseks on juba mainitud valdkondades - energeetikas, transpordis ja tööstuses, kuid ka teised valdkonnad on olulised. Ma mõtlen siin põllumajandust, loomakasvatust, säästvat metsandust, info- ja sidetehnoloogiat ning Euroopa Liidu arengupoliitikat seoses kolmandate riikidega.
Meie üleminek väheste süsinikdioksiidi heitmetega majandusele on kindlasti võimalik, kui me jätkame investeerimist teadustegevusse, kiirendame arengu- ja innovatsioonitempot ning liigume teiste Lissaboni strateegias määratletud eesmärkide suunas. Ent sellest üksi ei piisa. Me peame muutma ka oma elustiili, kuid see õnnestub meil üksnes tingimusel, et inimesed mõistavad keskkonnakaitset tõelise väärtusena. Sellega seoses tuleb meil teavituskampaaniate korraldamisel ja teadlikkuse tõstmisel senisest palju rohkem saavutada.
Olen nõus ka märkustega finantskriisi ja kliimamuutuse vahelise seose suhtes. Isegi finantskriisi võib käsitada võimalusena ning kartus, et kliimamuutus muutub finantskriisi kõrval teisejärguliseks, on põhjendamatu, sest majanduse elavdamise meetmed tuleb kavandada nii, et edendada säästvat arengut, mitte üksnes tarbimist.
Kuna meie eesmärk on piirata temperatuuri tõusu maailmas, siis loomulikult eeldab see koostööd rahvusvahelisel tasandil. Euroopa peab seadma sisse dialoogi arenenud riikidega ja seda süvendama, sest heitkoguste vähendamine ja likvideerimine on meie ühine kohustus; samal ajal peame me kuulama arengumaid ja vaesemaid riike ning võimaldada neil oma majandust säästvalt arendada, isegi kui see tähendab kõrgemat hinda.
Lõpetuseks tahaksin ma tunnustada raportöör Karl-Heinz Florenzit avatuse puhul, mida ta meie töös ilmutas.
Dorette Corbey
fraktsiooni PSE nimel. - (NL) Tahaksin kõigepealt väljendada härra Florenzile siirast tänu selle pühendumise ja otsusekindluse eest, mida ta oma raporti koostamisel ilmutas. Minu arvates on tegemist tõeliselt kõikehõlmava ja väärtusliku raportiga, mis sisaldab ligi 200 soovitust. Raportis on palju häid soovitusi, mis võivad olla inspiratsiooniallikaks Euroopa Parlamendi järgmisele koosseisule, riikide parlamentidele ja kohalikele omavalitsustele.
Tahaksin mainida viit põhiteemat, mis on meie fraktsiooni jaoks tõeliselt olulised. Esiteks mööndakse selles raportis, et kliimamuutus on kõikehõlmav nähtus, mis ei mõjuta üksnes tööstust, transporti ja energeetikat, mille puhul meil on eeskirjad juba paigas, vaid tegelikult kõiki sektoreid, näiteks põllumajandust, tervishoidu, teadust ja tehnikat, info- ja sidetehnoloogiat, haridust, pinnast, vett ja maakasutust. Kõik need valdkonnad väärivad meie täielikku tähelepanu ja tõhusaid lahendusi.
Teiseks peaks kliimapoliitikal olema ka sotsiaalne mõõde ja see peaks kätkema endas solidaarsust. Meil tuleb tegeleda probleemidega, mis on seotud tööhõive, sissetulekute ja energianappusega. Me peame teadma, kuidas uue tehnoloogia eest makstakse ja kes selle kulu kannab. Me tahame teada, kui palju töökohti luuakse ja kas töökohti ka kaob. Meil on vaja ümberõppeprogramme uute keskkonnahoidlike ametite jaoks. Maksimaalse ühiskondliku pühendumiseta on äärmiselt raske säilitada poliitilist toetust kliimapoliitikale.
Kolmas põhiteema on seotud majanduskriisiga - ka siin vajame me terviklikku lahendust. "Uue rohelise leppe idee pälvib meie täieliku toetuse. Vaja on suuri investeeringuid. Kui sekkutakse eesmärgiga toetada panku ja ettevõtteid, siis peaks selle sekkumisega vähemalt silmas pidama säästvust. Suuremat tähtsust tuleks omistada Ida-Euroopas individuaal- ja kortermajadesse tehtavatele investeeringutele, sest see oleks kasulik tööhõive, energiavarustuse kindluse ja kliima seisukohalt.
Neljas meie jaoks oluline teema on põllumajandus. Kliimast rääkides me põllumajandust tavaliselt ei maini. Täna näitame me, et see oleks tegelikult vajalik ja et tegemist on vaidlusi tekitava teemaga. Me vaidlesime kaua, kas põllumajanduse valdkonnas tuleks kehtestada siduvad eesmärgid, ja leppisime kokku, et seda tuleks tõsiselt kaaluda. Samas on selge, et põllumajandus ei tekita mitte üksnes probleeme, vaid pakub ka lahendusi. Mõistlik põllumajandus, tõhus maakasutus ja biomassi asjakohane kasutamine võib aidata kaasa kasvuhoonegaaside vähendamisele.
Ja lõpuks - viies, meie jaoks tähtis teema on inimeste kaasamine. See eeldab teavitamist ja läbipaistvust. Kui me tahame muuta oma tarbimiskäitumist, peame täpselt teadma, milliste toodetega kaasneb suurel hulgal kasvuhoonegaase, ja seejärel ehk oma tarbimisharjumusi vastavalt muutma. See ei ole muidugi lihtne, kuid - nagu härra Florenz hetk tagasi ütles - kliimamuutuse probleemi ei ole võimalik lahendada vaid mõne tehnilise triki abil. Igal juhul tuleb meil anda oma parim, et kaasata võimalikult palju inimesi nende suurte ülesannete lahendamisse, millega me silmitsi oleme. Kohalikud algatused on selles mõttes väga väärtuslikud. Ehitiste tasuta energiaauditid, parem ühistransport ning kohalik ja piirkondlik toiduainete tootmine. Koos suudame me palju saavutada.
Selle meetmetepaketiga on meil põhjust optimismiks. Me saame vähendada kasvuhoonegaase ning samas edendada uuendusi, aidata kaasa majanduskasvule, tagada parema energiavarustuse ja toidu tootmise, luua rohkem töökohti ja kindlustada stabiilsema kliima. Tänan kõiki kolleege, kes sellesse oma panuse andsid.
Chris Davies
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, selle aruteluga seostub üks määratu probleem, mida me kuidagi tunnistada ei taha. Raportis ei viidata sellele praktiliselt üldse ja ka komisjoni laiaulatuslikus strateegias Kopenhaagenis kliimakokkuleppe saavutamise kohta mainitakse seda vaid möödaminnes. See on asjaolu, et inimkond kasvab enneolematult ja jätkusuutmatult kiiresti. Paljude siinviibijate eluea jooksul kolmekordistub inimeste arv meie planeedil. See kasvab jätkuvalt 200 000 inimese võrra päevas ehk 80 miljoni võrra aastas.
Miks vajab Hiina igal nädalal uut kivisöel töötavat elektrijaama? Sest Hiina rahvaarv on 50 aasta jooksul enam kui kahekordistunud ja kasvab jätkuvalt kiiresti, energianõudlus suureneb koos rahvaarvu kasvuga ja Hiina inimesed tahavad kõike seda, mis on meil siin Läänes, ja neil on selleks õigus. Minister lendab täna Indiasse. Seal kasvab rahvaarv veelgi kiiremini ja ka India kasutab energia saamiseks kivisütt.
Ent meie planeedi ressursid on piiratud. Meil on vaja rahvaarvu kasvu aeglustada ja kasv languseks pöörata. Seda tuleb teha muude kui sunnimeetmete abil ja samas ei tohi me oma kõrkuses kunagi unustada, et arenenud riigid on kliimamuutuses arengumaadega võrreldes palju enam süüdi.
ÜRO Rahvastikufondi andmetel rasestub igas minutis üle kogu maailma 380 naist, kusjuures pooled neist ei soovi seda. Rasestumisvastased vahendid peavad olema kättesaadavad kõigile. Naistel peab olema kontroll laste saamise üle: ohtlike abortidega võrreldes on see parem lahendus.
Ka arstiabi tuleb täiustada, et naised võiksid lapse saamise hilisemasse vanusesse edasi lükata, kuid eelkõige tuleb see teema tõsta poliitilisse päevakorda. Sellest keeldumine oleks suurim rumalus. Sellest peaksid rääkima pered kogu maailmas. Valitsused peaksid seadma rahvaarvu stabiilsuse või vähenemise eesmärke. Kui me tunnistame, et rahvastiku juurdekasv on ülioluline teema, siis on võimalik seda probleemi lahendama hakata. Kui me seda ei tee, siis ei ole meil võimalik edukalt võidelda kliimamuutusega ega saavutada säästvat arengut.
Liam Aylward
fraktsiooni UEN nimel. - Härra juhataja, ka mina tahaksin tunnustada härra Florenzit tema töö ja pühendumise eest selle raporti koostamisel ning muidugi tema võime eest kuulata ja mõista kõiki erinevaid seisukohti.
Keset seda ulatuslikku majandussurutist on ülimalt tähtis, et Euroopa Parlament kui seadusandja keskenduks keskkonnahoidliku energiatehnoloogia jaoks võimaluste loomisele. Euroopast võib saada maailma juhtiv jõud mitmesugustes taastuvenergiaga seotud valdkondades ning me peaksime leppima kokku konkreetses, tõhusas ja kooskõlastatud strateegias, kaasates valitsused, vabaühendused, akadeemilised ringkonnad, ärisektori, visionäärid, et probleemidest rääkimise asemel neid lahendada. Meil on vaja vähendada bürokraatiat ning toetada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja tehnoloogia arendajaid.
Turg on olemas. Õigusraamistik on selge. Meil on pandud paika taastuvenergiaga seotud eesmärgid. Kuigi rahastamist selleks napib, on nende eesmärkide saavutamine äärmiselt oluline tehnoloogia arengu ja spetsialistide säilitamise seisukohalt. Pangad ja rahastajad peavad võtma riske keskkonnahoidliku tehnoloogiat rakendavate alustavate ettevõtete toetamiseks. Kui me selles vallas oma tegevust tõhustame, toob see pikaajalist kasu. Tekib uusi töökohti ja teenitakse tulu. Kui me aga selle väärtusliku aja kaotsi laseme, siis jääme kaotajaks, sest teised riigid on vägagi valmis seda lünka täitma.
Näiteks Iirimaa võiks saada ookeanilainete tehnoloogia pioneeriks, nagu Soome on seda mobiilsidetehnoloogia vallas. Tänu ilmastikule ja asukohale Atlandi ookeanis on meil potentsiaal selleks vaieldamatult olemas. Tehnoloogia on meil patenditud. Meil on olemas eriteadmised ja õigusraamistik. Kuna turg on olemas, siis on tegemist suurepärase võimalusega luua uusi töökohti, vähendada elektri hinda, tagada energia varustuskindlus ja piirata süsinikdioksiidi heitmeid ning muidugi saada patenditulusid.
Nüüd peame me toetama oma ettevõtteid, kes on sellesse punkti jõudmiseks üle kümne aasta tööd teinud. Nad on võtnud riske ja meie peame neid suurema rahastamise kaudu toetama. Viivitamine oleks praegu kahjulik. Keskkonnahoidlik tehnoloogia on meie tulevik. Meil on praegu võimalus - kasutame selle ära.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, minagi tänan härra Florenzit, eriti tema kannatlikkuse eest läbirääkimistel. Selle raporti mahukus näitab, kui paljude küsimustega tegeleda tuli.
Samas tahaksin ma küsida, kui jätkusuutlik on see kokkulepe, millele käesoleva aasta algul selle raportiga viidatakse? Mäletan väga hästi Poznańis toimunud rahvusvahelist kliimakonverentsi ja eurooplaste äärmiselt nõrka esinemist seal, sest nende ainus mure oli vähendada rahvusvaheliste läbirääkimiste Bali voorus antud kõrgelennulisi lubadusi ja avaldusi ning nad olid paisuvat finants- ja majanduskriisi silmas pidades ametis kliimapoliitika tähtsuse pisendamisega.
Ma usun, et järgmine aasta näitab ära, kas me oleme tegelikult valmis - nagu me nüüd korduvalt lubanud oleme - kohandama seda majandusmudelit, millega me oma tööstusriikides harjunud oleme, tuginedes teadmistele kliimamuutuse kohta. Arvan, et otsust selle kohta, kas me valime säästva arengu tee, ei ole veel tehtud.
Ban Ki-moon ja Achim Steiner soovitasid Poznańis tungivalt, et kõik liikmesriikide majanduse taastamise kavade ja pankade päästmise pakettide raames võetavad meetmed tuleks ühendada tegevuskavadega, mille eesmärk on võidelda vaesuse ja kliimamuutuse kohutavate tagajärgedega arengumaades, aga ka meetmetega, mis on suunatud tõeliselt kõrgetasemelise kliimakaitse ja uue energiapoliitika saavutamisele.
Minu arvates oleks igasugune Euroopa Liidu tasandi õigusakt selles valdkonnas eesrindlik. Ühelgi juhul ei ole veel kindel, et Euroopa asub teele moodsa ühiskonna suunas, mida iseloomustab energiatõhusus ja taastuvate energiaallikate kasutamine. Nüüd - nagu varemgi - sõltub kõik vastusest küsimusele, kas me jätkame kivisöe- ja tuumaenergia kasutamist või hakkame otsima uuenduslikumaid võimalusi. Loodan, et käsitleme seda küsimust edaspidi niisama konstruktiivselt, nagu me tegutsesime kliimamuutuste ajutises komisjonis, ehkki ma kahtlen selles.
Jens Holm
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (SV) Lõpuks, pärast rohkem kui poolteist aastat kestnud tööd, võtame me vastu otsuse selle kliimaresolutsiooni kohta. Ma tahaksin tähelepanu juhtida kolmele asjale.
Pikaajalised vähendamiseesmärgid: põhjenduses 3 nõuame me heitmete vähendamist Euroopa Liidus 2020. aastaks 25-40% võrra ja 2050. aastaks vähemalt 80% võrra. See on hea ja tähendab seda, et me esitame Euroopa Liidu eelmise aasta kliimapaketiga võrreldes endale kõrgemaid nõudmisi.
Me nõuame ka meetmete võtmist lihatööstuse suhtes. Vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni aruandele "Loomakasvatuse pikk vari” tekitab lihatööstus 18% kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest. See on midagi, mida me selles raportis tähele peame panema, ja me nõuame liha tarbimise vähendamist. See on julge ja mingil määral ajalooline otsus Euroopa Parlamendi poolt, kes tavaliselt eelistab toetada põllumajandussektori subsideerimist, ning on kahju, et näiteks Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon tahab hääletada nende nõudmiste eemaldamise poolt. Nii nagu meil tuleb vähendada autoga sõitmist, peaksime julgema ka välja öelda, et praegune kasvav lihatarbimine ei ole jätkusuutlik.
Lubage mul teile meenutada, et seoses loomadele karjamaade ja söödapõldude rajamisega on lihatööstus tegelikult Amazonase vihmametsade hävimise peamine põhjus. Suur osa sellest söödast eksporditakse Euroopasse sojana. See ei ole jätkusuutlik tegevus.
Ka autotööstus tekitab üha enam probleeme. Aastatel 1990-2005 kasvasid Euroopa transpordisektorist pärinevad heitkogused 32% võrra. On vaja tohutuid investeeringuid, et arendada ühistransporti ja muud keskkonnasõbraliku transporti. Autod, mis kasutavad fossiilkütuseid, tuleb asendada elektriautodega ja tulevikus võib-olla ka vesinikkütust tarbivate sõidukitega. Me peame endalt küsima, kas praegune olukord koos kõigi nende transpordiliikidega on jätkusuutlik? Kas me ei peaks soodustama hoopis kohalikku tootmist ja tarbimist?
Lõpetuseks tahaksin ma esitada hoiatuse seoses muudatusettepanekutega 12 ja 28, milles nõutakse tuumaenergia ulatuslikumat kasutamist. Kui need muudatusettepanekud vastu võetakse, siis ei saa minu fraktsioon seda resolutsiooni toetada. Seetõttu palun teid hääletada muudatusettepanekute 12 ja 28 vastu. Suur tänu.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Praegu, mil suur osa Lääne-Euroopast on külmalaine haardes, on arutelu globaalse soojenemise üle ehk veidi halvasti ajastatud. Raporti pealkiri näitab aga, et selles arutelus tuleb meil silmas pidada pikemat perspektiivi. Me ei tohiks seega lasta end lühiajalistel sündmustel liialt palju segada. Härra Florenzi lõppraport on hästi läbimõeldud ja mõistlik ning saadab tugeva sõnumi.
Et vähendada või vältida kliimamuutuse negatiivseid tagajärgi, tuleb sihikindlalt tegutseda mitmes valdkonnas. Me vajame kindlapiirilisi eesmärke aastateks 2020-2050. Jõupingutuste tegemisest ei tohiks pääseda ükski ühiskonna osa. Kopenhaageni kliimakonverentsi eel peame me säilitama oma ambitsioonikad sihid, mida toetavad mitmesugused meetmed. Härra Florenzi raport annab sellesse eriti väärtusliku panuse.
Roger Helmer
Härra juhataja, 500 aastat tagasi olid õpetatud mehed ühel meelel selles, et maailm on lapik. Neil ei olnud õigus. 1970. aastatel, pärast kolm aastakümmet kestnud ülemaailmset kliima jahenemist, arvasid kõik teadlased, et meil on tegemist uue jääajaga. Neil ei olnud õigus. 1999. aastal uskusid kõik, et aastatuhandevahetusel toimub ülemaailmne katastroof, sest kõik arvutisüsteemid kogu maailmas lõpetavad töö. Relvasüsteemid varisevad kokku, äritegevus lõpeb ja lennukid kukuvad taevast alla. Neil ei olnud õigus. Mitte midagi ei juhtunud.
Praegu räägitakse meile konsensusest selles, et käimas on katastroofiline inimese põhjustatud globaalne soojenemine. Ka see on vale. Ja mingit konsensust pole. Konsensuse müüt on paanikatekitajate propagandatriumf, kuid nii teaduskirjanduse kui ka tegutsevate kliimateadlaste töö uurimisel on korduvalt selgeks saanud, et nii ühe kui ka teise arvamuse toetuseks on esitatud väga mitmesuguseid seisukohti ning paljude arvates ei ole veel midagi lõplikult selge.
On tõsi, et viimase 150 aasta jooksul on temperatuur maailmas pisut tõusnud, kuigi aeglaselt ja vahelduva tempoga, ent see on täielikult kooskõlas väljakujunenud pikaajaliste looduslike kliimatsüklitega, mille tulemuseks olid niinimetatud Rooma soe aeg, keskaja soe aeg ja väike jääaeg. On selgeid tõendeid selle kohta, et samaaegselt meie planeedi temperatuuri väikese tõusuga on soojenenud ka muud kehad päikesesüsteemis. Marsi jäämütsid on kahanenud, kuid keegi ei arva, et selles on süüdi tööstusheitmed või neljarattaveoga autod.
Me kavatseme nüüd kulutada mõeldamatuid summasid leevendusmeetmetele, millest ei ole midagi kasu ja mis, kahjustades meie majandust, jätavad meid ilma võimalusest tegeleda reaalsete keskkonnaprobleemidega. Üks Briti ajakirjanik, Christopher Booker, on märkinud, et globaalse soojenemise paanika on suurim kollektiivne põgenemine reaalsusest inimkonna ajaloos.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Härra juhataja, kõigepealt tahaksin avaldada tunnustust härra Florenzile tema töö eest, ent ma tänan muidugi ka selle parlamendikomisjoni esimeest ning kõiki koordinaatoreid ja liikmeid.
See raport näitab veel kord, et kliimamuutus ja selle tagajärjed on muutunud teemaks, mis on Euroopa Liidu jaoks äärmiselt oluline.
Viimane selleteemaliste meetmete kogum oli energiapakett, mis hiljaaegu heaks kiideti. Raport, mida me täna arutame, peegeldab sama lähenemisviisi võitlusele kliimamuutusega ja sama muret, mida Euroopa Liit selle pärast tunneb.
Nagu juba öeldud, sisaldub selles raportis, mis meil täna laual on, rida soovitusi. See on mitmesuguste meetmete ja soovituste terviklik komplekt ning need meetmed ja soovitused omakorda sisaldavad erinevaid "teekaarte" eri sektorite, sealhulgas kalanduse, põllumajanduse, veemajanduse, metsanduse jne jaoks. Kõik need "teekaardid" juhivad meid samas suunas, kuid iga valdkonna jaoks on vaja välja töötada oma meetmed.
Kuid ma piirduksin sellega, mis minu arvates on tulemuste saavutamise põhieeldus. Kliimamuutusega silmitsi seistes peame me suurendama tõhusust; see peaks minu arvates olema kõikide võetavate meetmete aluseks olev peamine põhimõte.
Tõhususe suurendamine tähendab seda, et prioriteediks tuleb seada tehnoloogilised uuendused; abi ja toetuse andmisel tuleb rõhutada tõhususega seotud eesmärke; ka teatud maksusoodustuste võimaldamisel tuleb rõhutada tõhususega seotud eesmärke. Tõhususe suurendamine on tegelike tulemuste saavutamise ainus viis.
Guido Sacconi
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, eelnevad sõnavõtud on hea näide selle kohta, kuidas meil õnnestus lähendada väga erinevad arvamused ja kirjutada need ühisesse projekti.
Härra Florenzi raport, mis väärib tunnustust konsensuse tõttu, mis saavutati kõikide arvamuste tähelepaneliku ärakuulamise tulemusena, käsitleb lõppkokkuvõttes energeetika ümberkorraldamist ning üldist muutust tootmissüsteemides, elustiilis ja tarbimisharjumustes. See on midagi enamat kui filosoofiline avaldus ja me teame, et edasine teekond ei saa olema lihtne, kuid raportis nähakse ette eesmärgini jõudmine etappide kaupa. Näiteks sisaldab see raport viiteid Euroopa Parlamendi järgmisele koosseisule jääva pärandi kohta, mis meie arvates peaks olema selle koosseisu tegevuse põhieesmärk, arvestades Kopenhaageni konverentsi lähenemist ja ka konverentsijärgset aega.
Ma räägiksin veidi ka selle raporti koostamisest. Ma leian, et minu kohustus on tänada eelkõige selle töö kõige tähtsamat osalist, sekretariaati. Mul on siin veidi statistikat meie töö kohta. Et anda teile ettekujutus selle töö mahu kohta, ütlen vaid, et sekretariaat korraldas kaheksa temaatilist istungit, millest võttis osa 60 maailma juhtivat eksperti.
Mis aga kõige tähtsam - ma tahaksin esitada Euroopa Parlamendi uuele koosseisule ühe palve. President Pöttering, teie olite veendunud, et selle ajutise komisjoni loomine tasub end ära, ehkki ausalt öeldes ei toetanud mitte kõik parlamendiliikmed seda ideed 18 kuud tagasi. Te pöördusite Euroopa Parlamendi poole kahel korral, mis näitab teie isiklikku toetust sellele teemale ja meie tööle, ning seetõttu esitaksin ma oma palve otse teile, kui lubate. Oleks kahju, kui Euroopa Parlamendi järgmine koosseis ei looks sarnast vahendit, kasvõi seetõttu, et vahepealsel ajal on paljud rahvusparlamendid ja riikide valitsused oma töö ümber korraldanud, käsitades kliimamuutust ühe konkreetse valdkonnana. Seepärast loodan, et Euroopa Parlamendi uus koosseis ei pöördu tagasi teemade range jaotuse juurde, mille puhul omavahel seotud valdkonnad on jagatud eri parlamendikomisjonide vahel, vaid - nagu meie soovitasime - valmistab end ette pikaks teekonnaks vähem süsinikuheitmeid tekitavale majandusele üleminekule.
Vittorio Prodi
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma tahaksin tänada härra Florenzit tema töö eest.
Viimaks ometi hakkame me hääletama selle raporti üle, mis on kliimamuutuste ajutise komisjoni 18 kuu töö tulemus. Mina isiklikult väidaksin, et selle raporti näol on tegemist kordaminekuga, ehkki tagasihoidlikuga. Kordaminekust võime rääkida seetõttu, et Euroopa Parlament näitas end ühe kõige kiiremini reageeriva institutsioonina, luues sihipärase vahendi - ajutise komisjoni, mille ülesandeks oli koguda andmeid ja mõtteid teema kohta, mis mõjutab meid kõiki ja mille mõjuga me peame nii praegu kui ka tulevikus ühiselt silmitsi seisma. Edu oli aga tagasihoidlik, sest hoolimata kõigist meie jõupingutustest, aktiivsest osalusest ja läbiviidud uuringutest puudub tulemusel see mõju, mis sellisel teemal koostataval resolutsioonil peaks olema.
Kliimamuutus, nagu ma olen korduvalt öelnud, on kiireloomuline ja tõsine probleem, mis nõuab sihipäraseid ja mõjusaid vahendeid. Selle parlamendikomisjoni loomise üks peamine eesmärk oli lähendada neid poliitikavaldkondi, millega on alati liiga eraldiseisvalt tegeletud. Loodan, et Euroopa Parlamendi järgmine koosseis jätkab seda lähendamist ja on kaasatud ka Kopenhaageni läbirääkimistesse.
Me vajame ülemaailmset konsensust ja selle saavutamiseks peab meil olema midagi pakkuda, eelkõige arengumaadele. Praegu puuduvad endiselt võrdsed tingimused, mis veenaksid arengumaade inimesi selle poliitikaga kaasa tulema. See poliitika on mõnevõrra Euroopa-keskne ja ka liiga killustunud. Me vajame elustiili muutust. Peame tegema poliitilisi ettepanekuid, mis keskenduvad eelkõige sellele poliitikale ja seejärel meie elustiili järkjärgulisele muutmisele nii, et meie elu ei juhiks materiaalsed väärtused, sest vastasel juhul ei ole see jätkusuutlik.
Alessandro Foglietta
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, lubage mul kõigepealt kiita härra Florenzit. Pühendumine, mida härra Florenz Euroopa Parlamendis alati ilmutanud on, tekitab minus suurt lugupidamist tema vastu.
Kliima- ja energiapaketi vastuvõtmisega varustas Euroopa Liit end õigusraamistikuga, mis annab talle õiguse võtta enesele juhtiv roll. Avatud suhtumine, mida Ameerika Ühendriikide uus administratsioon hiljaaegu väljendas, annab meile lootust, et tulevikus võime me kliimamuutuse tagajärgede pidurdamise kohustust Ameerika Ühendriikidega jagada.
Kuid selle algatuse täielik edu sõltub sellest, kas me kaasame kõik arengumaad, näiteks Hiina ja India. Näiteks Hiina keskkonnaminister teatas kohtumisel kliimamuutuste ajutise komisjoni delegatsiooniga selgelt, et arenguriigid tulevad selle algatusega kaasa üksnes siis, kui rikkamad riigid tagavad kindla toetuse, eraldades säästva arengu toetuseks piisavalt rahalisi vahendeid.
Selles vallas on saavutatud edu tänu Poznańi konverentsile ja otsusele võtta kasutusele kohanemisfond ning eraldada arengumaadele 50 miljonit eurot teadusuuringuteks ja tehnoloogia arendamiseks, et toetada keskkonnahoidlike tehnoloogiate arengut kogu maailmas.
Me peame tagama, et Kopenhaageni kliimakonverentsist saab pöördepunkt selles mõttes, et tugevama majandusega riigid võtavad enesele ühise kohustuse luua fond, mis tagab kiiresti areneva majandusega riikides säästva arengu pideva rahastamise. Ainult rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud kohustuste kaudu, millesse on kaasatud kiiresti areneva majandusega riigid, suudame me tagada, et keskkonnale ei põhjustata pöördumatut kahju, kaitstes samal ajal ka Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet mõju ja sotsiaal-majanduslike kulude eest, mida tekitab keskkonnaalane dumping maailmaturul.
Caroline Lucas
Härra juhataja, minagi tänan härra Florenzit selle raporti eest, kuid leian, et raportööri ja ajutise komisjoni õnnitlemise kõrval tuleks meil otsa vaadata mõnele karmile faktile: Euroopa Liit teeb ikka liiga vähe ja liiga hilja.
Ma tean, et see väljaütlemine ei too mulle populaarsust, kuid meil tuleb mõõta Euroopa Liidu edusamme mitte võrdluses teiste riikide tegevusega, vaid võrdluses sellega, mida tuleb teha. Selle mõõdupuu järgi ei ole meil rahuloluks põhjust.
Me ei ole selles arutelus endile piisavalt kõrgeid eesmärke. Viimased teadusuuringud ütlevad meile, et me peame heitmeid igal aastal umber 9% võrra vähendama. Selles raportis ja Euroopa Liidu kliimapaketis seatud eesmärgid ei ole lihtsalt küllalt ambitsioonikad.
Me ei arvesta oma aruteludes, et probleem on kiireloomuline. Kui me järgmise 8-10 aasta jooksul ei tee edusamme üleminekul süsinikdioksiidi heitmeteta majandusele, siis oleme kliimamuutuse halvimate tagajärgede pidurdamise võimaluse kaotsi lasknud.
Me ei ole järjepidevad. Me räägime täna taastuvatest energiaallikatest ja energiatõhususest. Eile võeti Euroopa Parlamendi enamuse häältega vastu Laperrouze'i raport, milles uhkelt kinnitatakse kivisöe rolli Euroopas.
Meie arutelu kliimamuutuse üle jätab mulje, et küsimus on teatud asjadest loobumises. Me peame palju paremini näitama tõelist poliitilist juhtrolli ja selgitama, et kliimamuutuse vastu võetavad meetmed tagavad parema elukvaliteedi. Eesmärk ei ole koopas küünla ümber istumine ja värisemine, vaid tulevik, mis võib olla positiivsem ja meeldivam kui praegune olukord.
Seetõttu pooldan ma Euroopa uue rohelise leppe ideed, sest see annab võimaluse tegeleda nii majanduskriisi kui ka kliimakriisiga, tehes suuri investeeringuid energiatõhususse ja taastuvate energiaallikate kasutamisse, ning luua miljoneid uusi keskkonnahoiuga seotud töökohti Euroopas.
Aga see ei tähenda, et me peaksime majanduskasvu hoogustama tavapärasel moel. Meil on vaja kiiresti üle minna Euroopa majandusele, mille aluseks ei ole üha kasvav loodusvarade kasutamine, vaid stabiilsus; me ei vaja suuremat kvantitatiivset kasvu, vaid tõelist kvalitatiivset arengut. Sellesuunalise arutelu alustamine on kiireloomuline vajadus ja Euroopa Liidul on selleks väga head võimalused.
Roberto Musacchio
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma tahaksin tunnustada härra Florenzit tema suurepärase töö eest; see raport peegeldab tema järjepidevat kohalolekut, tähelepanu ja kaastööd.
See raport kajastab ka panust, mille härra Florenz andis kliimamuutuste ajutise komisjoni töösse, mida osavalt juhtis härra Sacconi, ning seda, kui põhjalikult härra Florenz on erinevaid küsimusi uurinud, osapooltega arutelusid pidanud ja eelkõige aidanud kaasa rollile, mida Euroopa Parlament etendas kliimapaketi vastuvõtmisel. President Pöttering, ka mina soovitaksin teil kaaluda, kuidas meie töö saaks jätkuda ja peaks jätkuma Kopenhaageni kliimakonverentsi eel.
Mis puudutab härra Florenzi raportit, siis ma arvan, et oleks viga viia see tasakaalust välja praegu ideoloogilistena näivate muudatusettepanekutega tuumaenergia kohta. Need muudatusettepanekud on põhjendamatud ja asetuvad mingisse konteksti üksnes nende pooldajate mõtetes ning lisaks muudavad need meie ühist seisukohta. Küll aga paluksin ma oma kolleegidel kaaluda selle muudatusettepaneku lisamist, mille mina esitasin kliimamuutuse ja vee vahelise seose kohta. Ma arvan, et tegemist on olulise valdkonnaga, arvestades ka kasvavat tähelepanu, mida sellele omistavad rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonnaprogramm, mille raames see valdkond on esile tõstetud tuleviku seisukohalt otsustava tähtsusega valdkonnana, ning arvestades ka eelseisvat ülemaailmset veefoorumit Istanbulis.
Jim Allister
Härra juhataja, mina tahaksin väljendada muret ja kutsuda ettevaatusele seoses selle kiirustava aruteluga kliimamuutuse üle, iseäranis seetõttu, et see võib mõjutada toidu tootmist. Meile räägitakse, et maailma elanikkond kasvab aastaks 2050 spiraalselt üheksa miljardi inimeseni; seega peab vastavalt suurenema ka toiduainete tootmine. Kuid kavandatavas kliimamuutusealases paketis nõuame me heitmete vähendamist ning kui need nõudmised täidetakse, siis väheneb toiduainete tootmine ajal, mil me toitu kõige enam vajame.
Ma viitan siin eriti metaani ja dilämmastikoksiidi heitmete vähendamise eesmärkidele ning soovitusele vähendada liha- ja piimatoodete tarbimist. Neid vähendamiseesmärke ei ole võimalik saavutada, vähendamata oluliselt toiduainete tootmist. Kui meil on valida, kas toita maailma inimesi või teha linnukesi kliimamuutusevastase võitluse lahtritesse, siis mina pooldaksin kainet mõistust ja vajaduste rahuldamist.
John Bowis
Härra juhataja, me oleme teel Kopenhaagenisse ja minu austatud sõbra suurepärane raport on selleks hea teekaart, või siis raudteekaart, kui nii võib öelda.
Kakskümmend protsenti aastaks 2020 oli algus, kuid tõesti alles algus. Need kliimameetmed, mida me oleme võtnud, oleksid ehk võinud olla paremad, kuid need olid algus, samm edasi. Kuna Ameerika Ühendriikide administratsioonis on toimunud muutused, ei saa me end enam välja vabandada Ameerika keeldumisega koostööst. Nüüd, mil Obama on presidendiametisse astunud, on meil võimalus lõpetada sõnavahetus ja hakata vahetama mõtteid. Me kuulsime, et üks kohtumine leiab aset 6. märtsil 2008. Sellele järgneval nädalal oleme me taas siin ja ma loodan, et nõukogu räägib meile Washingtonis toimunud kohtumiste tulemustest. Koos Ameerika Ühendriikidega võime me nüüd püüelda 30%-lise vähendamise eesmärgi poole ja ehk minna kaugemalegi.
Me liigume nüüd ökodisaini suunas, mõistes, et see tähendab meile ja mujal maailmas tohutuid uusi võimalusi uuenduste vallas ja töökohtade loomisel. Me peame tegelema ka laevandusest ja põllumajandusest pärinevate heitmete küsimusega. Volinik viitas kiireloomulisele vajadusele pidada dialoogi vaesemate arengumaadega. Neile mõjub kliimamuutus laastavalt, kuid nemad ei ole selle probleemi põhjustajaks. Saared kaovad vee alla; malaaria, hingamisteede haigused, nahavähk ja nägemisprobleemid on juba reaalsus. Põllumajandus saab hävitava löögi. Nad peavad tegutsema, kuid vajavad selleks meie abi.
Nii teadlased kui ka poliitikud võivad muidugi eksida, nagu me nägime Mbeki ja AIDSi puhul. Ma võin eksida võimaliku gripipandeemia suhtes. Ma võin eksida globaalse soojenemise võimaliku mõju suhtes. Ent teadlaste ja poliitikute enamusel võib olla õigus. Me jääme süüdi mõlemas probleemis, kui me ei tee midagi nende tagajärgede vältimiseks.
Riitta Myller
(FI) Proua juhataja, kliimamuutuste ajutise komisjoni loomise algatus, millega 2007. aasta kevadel tuli välja sotsiaaldemokraatide fraktsioon, on nüüdseks vilja kandnud. Fraktsioonidevaheliste läbirääkimiste ja arutelude tulemuseks on tekkiv ambitsioonikas ja pikaajaline tegevuskava kliimamuutuse ohjeldamiseks. Selle eest tahaksin ma siiralt tänada raportöör Karl-Heinz Florenzit ja kõikide fraktsioonide variraportööre, kes oma suurepärase tööga selle raporti valmimisele kaasa aitasid.
Paljud kahtlevad, kas kliimamuutuste ajutine komisjon toob Euroopa Parlamendi töösse lisaväärtust. Praegu näeme, kui kasulik on see, et Euroopa Parlamendi liikmed, kellel on probleemide suhtes erinevad seisukohad, teevad koostööd ja kuulavad ühiselt maailma juhtivaid eksperte. See viib usaldusväärsete tulemusteni, nagu me näeme.
Samuti olen ma kindel, et juba selle ajutise komisjoni olemasolu ja iseäranis selle komisjoni töö aitasid kaasa sellele, et kliimapakett eelmise aasta detsembris nii sujuvalt ja kiiresti vastu võeti. Lisaks toetan ma komisjoni esimehe Guido Sacconi mõtet, et Euroopa Parlamendi järgmine koosseis peaks selle teemaga edasi tegelema ja tagama võimalikult jõulise lähenemise küsimustele, mis puudutavad kliimamuutust.
Euroopa Liidus on pikka aega valitsenud hoiak, et tuleb võtta meetmeid kliimamuutuse takistamiseks. Meil puudusid aga rahalised vahendid. Nüüd on tehtud ettepanek kliimafondi loomiseks, mille jaoks hakatakse raha koguma saastekvootide enampakkumiste kaudu; see on tähtis algatus ja ma soovin, et see igati õnnestuks. Me vajame seda selleks, et muuta meie tööstuse struktuuri ja uue rohelise leppe abil tõepoolest midagi saavutada.
Lena Ek
(SV) See raport on väga paljulubav. See hõlmab peaaegu kõiki küsimusi, mida on viimase kahe aasta jooksul või pikemagi aja jooksul peetud kliimaalastes aruteludes tõstatatud. Sellegipoolest leian ma, et selles raportis puudub jõud, ind ja hoog, mis on tegelikult vajalik selle poliitilise suuna elluviimiseks, mille me Euroopas kliimaküsimustega seoses oleme algatanud.
Raportis ei ole ühtki ettepanekut meetmete kohta, mis puudutavad maa ja mulla kaitset. Mis puudutab veeressursse, siis ülemaailmsel veefoorumil käsitletakse tervet ettepanekute paketti, mille oleks võinud sellele raportile lisada. Kui rääkida energiatõhususest, siis raportisse ei ole lisatud teatud valikuid valdkondades, mille puhul Euroopa Parlamendil on võimalik otsustamisel osaleda. Ka alternatiivseid kütuseid on käsitletud liiga piiratult. Tervishoiu suhtes, mis on väga tähtis valdkond, keskendub raport faktide kogumisele ja sääsehammustustele, ehkki selle asemel vajame me Euroopas olulisi strateegilisi otsuseid, et tegeleda kliimamuutuse mõjuga inimeste tervisele.
Ka siin on meil tegutsemisvõimalusi. Me peaksime esitama tõhusamaid ettepanekuid majanduskasvu ja töökohtade kohta. Loomulikult on võimalik Euroopas töökohti luua ja need on siin vajalikud.
Meie peame seostama oma meetmed majanduspoliitikaga. Mõne nädala pärast koguneb ministrite nõukogu, et arutada Kopenhaagenis tehtavate otsustega seotud rahastamist; tegemist on äärmiselt tähtsate otsustega, mida Euroopa Parlament oleks saanud märkimisväärselt mõjutada. Kui me ei seosta seda teemat majanduspoliitikaga ning tööhõive ja majanduskasvu tagamisele suunatud poliitikaga, on oht, et see aruanne pole midagi muud kui "tuules hubisev küünlaleek" - tore dokument, milles aga puudub hoog ja otsustavus, mida me neis küsimustes vajame.
Bogdan Pęk
(PL) Proua juhataja, mul on selline tunne, nagu oleksin sattunud uue ususekti asutamiskoosolekule, mis kubiseb valeprohvetitest ja valedest ideedest.
Selle kriisi eest vastutavad just need poliitilised jõud, mis püüavad järsult vähendada süsinikdioksiidi heitmeid, kusjuures tegemist on meetmega, millel ei ole mingit teaduslikku alust ja mille hind on inimarengu piiramine. Süü selle olukorra eest lasub neil, kes ühiskonna arenguteel püüavad luua ülemaailmset valitsust, kuhu kuuluvad needsamad organisatsioonid, mis saavad tohutut kasu süsinikuheitmetega kauplemisest, tegeledes samas tavainimeste ajupesuga kliimamuutuse ohtude teemal.
Meil tuleb luua energeetikavaldkonnas arengualus. Et ellu jääda ja areneda, vajab inimkond uusi võimsaid energiaallikaid, ning Euroopa vajab oma energiavarustusega seoses tasakaalu ja sõltumatust. Kas te ei mõista seda? Kui saab teoks see, mis siin täna heakskiitu on leidnud, vähenevad Euroopa võimalused konkureerida ülejäänud maailmaga.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Proua juhataja, härra Florenzi raportis toetatakse teadlaste hinnanguid ja jagatakse suurel määral kodanike muret. See on nõukogu poolt detsembris heaks kiidetud energiapaketiga võrreldes samm edasi, kuid me peame hinnangute juurest liikuma konkreetsete meetmete, eeskirjade ja ajakavade juurde, sest kliimamuutus ja selle tagajärjed on juba reaalsus ning meil pole enam aega raisata.
Me peame olema ettevaatlikud, et mitte lasta sellesse raportisse nii-öelda tagaukse ehk kavalate muudatusettepanekute kaudu sisse tuumaenergiateemat, mis ei ole selle raporti seisukohalt asjakohane, ent mida mõned valitsused püüavad saavutada. Me peame tagama, et see raport, ilma muudatusteta, mis mõjutaksid selle tasakaalu, veenaks nõukogu ja komisjoni minema veel ühe sammu edasi ning loobuma kasutamast majanduskriisi ettekäändena, et õõnestada seniseid jõupingutusi. Majanduskriis ja keskkonnapoliitika võivad käia käsikäes ja anda meile positiivse tulemuse nii keskkonna kui ka tööhõive seisukohalt.
Urszula Krupa
(PL) Proua juhataja, keskkonnakaitsepoliitika peamine eesmärk, nagu ka selle energia- ja kliimapoliitika paketi eesmärk, millega tahetakse järsult kärpida kasvuhoonegaaside heitkoguseid, on kontrollida riikide majandust ja muuta see tsentraalseks plaanimajanduseks, mida me minevikust mäletame. Inimese poolt kliimale avaldatava mõju abstraktset kontseptsiooni tahetakse kasutada selleks, et piirata arengut, sealhulgas fossiilkütuste kasutamist, ning juurutada ohtlikku süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiat, mis Poola puhul muudab keeruliseks meie loodusvarade, sealhulgas rikkalike maasoojusenergiaallikate kasutamise.
Nüüd, kui Poola tööstuse tegevus on lõpetatud, et täita Euroopa Liidu nõudeid, üritatakse sundida poolakaid riigist välja rändama ja lisaks tagada, et need, kes jäävad, muutuvad kerjusteks, sest Poolale on kõigi teiste liikmesriikidega võrreldes kehtestatud kõrgeimad energiahinnad. Jääb üks retooriline küsimus: kas Euroopa Liidu poliitika peamine eesmärk on viia minu kaasmaalased pankrotti ja pühkida Poola Euroopa kaardilt?
Irena Belohorská
- (SK) Daamid ja härrad, tahaksin kõigepealt tänada raportöör Florenzit suurepärase ja põhjaliku raporti eest. See hõlmab kõiki peamisi ühiskonnaelu valdkondi, mis mõjutavad kliimamuutuse kiiret kasvu. Meil on ülim aeg valmistada ette vajalikke meetmeid Euroopa Liidu tasandil.
Mind kui arsti huvitavad eelkõige tervisega seotud muutused, näiteks selliste haiguste levik, mida üldjuhul seostatakse troopiliste piirkondadega. Me peaksime seda asjaolu silmas pidama, kui toetame farmaatsiatööstust, planeerime haiglaid ja muid statsionaarse ravi asutusi, koolitame tervishoiutöötajaid ja - eelkõige - suurendame süstemaatiliselt üldsuse teadlikkust. Kuna need haigused on siinses maailmanurgas haruldased, võime me eeldada, et nende kulg on palju ohtlikum.
Ka põllumajanduse ja inimestele piisaval hulgal toiduainete tootmisega seotud olukord muutub väga tõsiseks. Olen veendunud, et see raport on muudest omaalgatuslikest raportitest palju kaalukam ja annab hea aluse Euroopa Parlamendi järgmistele koosseisudele, kes peavad tegelema kliimamuutuse tegeliku mõju küsimustega.
Avril Doyle
Proua juhataja, jutustamise aeg on ümber ja me teame, mida tuleb teha, vähemalt need meist, kes nõustuvad vastastikusele eksperdihinnangule allutatud teadusuuringutega, mis käsitlevad globaalse soojenemise enneolematu kiiruse põhjuseid ja selle kriitilist mõju bioloogilise mitmekesisuse kõikidele tahkudele, eriti aga maailma kõige vaesematele ja kõige tihedamalt asustatud piirkondadele. Oma kliimaskeptikutest sõpradele tahaksin ma öelda, et tuleks arvesse võtta ka ettevaatuspõhimõtet. Ma soovitaksin neile seda.
Tahaksin tänada Karl-Heinz Florenzit raporti eest. See raport täiendab meie teadmistepagasit, esindades eri parlamendikomisjonide horisontaalseid seisukohti, kuid äärmiselt kahetsusväärselt puuduvad selles kalanduskomisjoni seisukohad, arvestades meie merede ja ookeanide kriitiliselt kasvavat hapestumist aina suuremate süsinikdioksiidi heitmete tõttu, mis atmosfääri satuvad.
Mul on volinik Dimasele üks küsimus: arvestades, et minu raporti, mis käsitles Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi muutmist, esimesel lugemisel jõuti kuus nädalat tagasi kokkuleppele, siis kas volinik võiks täna täpselt määratleda, millist tööplaani kavandatakse komiteemenetluse raames tehtavate otsuste ettevalmistamiseks, eriti mis puudutab ajastust ning Euroopa Parlamendi ja sidusrühmade kaasamist?
Lõpetuseks: me peame seadma enesele eesmärgi vähendada süsinikdioksiidi heitmeid 2020. aastaks vähemalt 30% võrra, kusjuures see eesmärk moodustab ühe osa ülemaailmsest kokkuleppest 2012. aastale järgneva aja kohta, mille kohaselt 2050. aastaks vähendatakse neid heitmeid vähemalt 80% võrra. See on veelgi olulisem eesmärk. Järgmise kaheksa kuu jooksul kliimaküsimustega seoses tehtavate diplomaatiliste jõupingutuste tulemus kirjutatakse järgmiste põlvkondade ajalooõpikutesse ning meie kui oma kogukondade poliitilised juhid, nagu ka kogu ühiskond, ei või oma vastutusest taganeda.
Volinik, meie kliima- ja energiapaketiga peab kaasnema realistlik rahastamine, ning me ootame, et märtsis - kuue nädala pärast - toimuval tippkohtumisel võtavad 27 liikmesriigi valitsus- ja riigijuhid meie sõnumit kuulda ega vea alt meid, Euroopa Liidu kodanikke, ega maailma kõige vaesemaid ja kliima suhtes kõige tundlikumaid kogukondi.
Linda McAvan
Proua juhataja, kuna selle raporti valmimisega on kliimamuutuste ajutise komisjoni töö lõppenud, tahan ma tänada esiteks Karl-Heinz Florenzit tema töö eest, aga ka minu, Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni liikmeid Riitta Myllerit, Dorette Corbeyd ja meie esimeest Guido Sacconit. Nad kõik on teinud suurepärast tööd ja loonud hea aluse Euroopa Parlamendi järgmise koosseisu tegevuseks.
Meie ees olev raport on pikk ja selles tõstetakse esile mitmeid küsimusi. Ma tahaksin rõhutada ühte punkti, mida mõned eelkõnelejad on juba maininud; ma pean silmas seda olulist seost, mille me peame looma tööhõive suurendamise ja kliimamuutusega võitlemise vahele ning majanduskriisist väljumise ja kliimamuutusega võitlemise vahele. Sest kui me seda seost ei loo ega rakenda majanduse taastamise kavasid õigesti, siis hakkavad inimesed rääkima - tegelikult nad juba räägivadki -, et kogu see kliimamuutuse jutt oli majanduskasvu tingimustes väga tore, kuid nüüd ei saa me endale kõikide nende investeeringute tegemist lubada.
Me peame väga jõuliselt selgeks tegema - nagu seda on siin tehtud -, et tegelikult me ei saa endale lubada nende investeeringute tegemisest loobumist. Ma arvan, et need, kes rääkisid oma riigi pankrotti ajamisest, eksivad täielikult. Need riigid lähevad pankrotti, kui me ei investeeri taastuvenergiasse ega vähenda meie energiaalast sõltuvust fossiilkütuste ebakindlatest allikatest. Nii et me peame selle meetmetepaketi õigesti paika panema.
Oma kõnes Ameerika Ühendriikide majanduse taastamise kava kohta lõi president Obama juba selle seose, ja meie peame seda tegema siin. Dorette Corbey rääkis sellest, mida on võimalik teha seoses energiatõhususe meetmetega. Kui ma vaatan oma valimisringkonda, Yorkshire'i, siis võin juba näha märkimisväärseid investeeringuid taastuvenergiatehnoloogiasse ja energiatõhususega seotud meetmetesse erinevates ettevõtetes. Nüüd on kavas arendada süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist meie paljudes elektrijaamades ja suuremates tööstusettevõtetes. See aitab luua töökohti ja vähendada heitmeid - ning see ongi kahtlemata kogu meie töö eesmärk.
Johannes Lebech
(DA) Proua juhataja, kliimamuutuse tõkestamine peab olema meie osaks kogu meie mõtteviisist, kui me töötame asjakohaste õigusloomevaldkondadega, milleks on näiteks põllumajandus, kalandus ning ehitus-, arengu- ja välispoliitika. Seda seisukohta väljendab ka kõnealune raport. Kliimapoliitika ei saa olla eraldiseisev poliitika, vaid see tuleb kaasata meie kõikidesse õigusaktidesse.
Euroopa Liidu riigipead ja valitsusjuhid otsustasid peaaegu kaks aastat tagasi, et Euroopa Liit peaks võtma juhtrolli, et tagada Kopenhaagenis ülemaailmse kliimakokkuleppe sõlmimine. Meil ei ole palju aega jäänud. Euroopa Parlament võttis vastu Euroopa Liidu kliimapaketi. See oleks võinud olla laiahaardelisem, kuid see on olemas, ning meil tuleb nüüd toetada Euroopa läbirääkijaid, et võimaldada neil saavutada ambitsioonikas eesmärk Kopenhaagenis. See pakett viib meid kuni aastani 2020, kuid käesolevas raportis rõhutame me vajadust hakata kavandama seda, mis juhtub pärast 2020. aastat. See on midagi, mida Euroopa Liidu valitsused peaksid arvesse võtma. Me peame mõtlema pikalt ette. Finantskriis ei tee asja lihtsamaks, kuid me peame vaatlema seda kriisi kui nähtust, mis sunnib meid tegema muudatusi. Kasutagem seda kriisi kui võimalust, et lükata käima taastuvenergia- ja energiasäästutehnoloogiate arendamine, mida meil on väga vaja. Loogem uusi töökohti keskkonnahoidlikes tulevikuettevõtetes, selle asemel, et kaitsta töökohti endisaegses tööstuses.
Lõpetuseks tahaksin ma väljendada heameelt selle üle, et raportis osutatakse Lissaboni lepingu ratifitseerimise vajadusele, kuna Euroopa Liit peab seadma enesele konkreetse eesmärgi võidelda kliimamuutuse vastu rahvusvahelisel tasandil kooskõlas Lissaboni lepinguga.
Inese Vaidere
(LV) Daamid ja härrad, kliimapoliitika väljatöötamine on väga tähtis nii keskkonna seisukohast kui ka energiasektori ajakohastamise vajadust silmas pidades. Meil peaks olema hea meel selle üle, et arvesse on võetud Kyoto protokolli kohaselt tehtud edusamme nende riikide puhul, kus heitkoguseid on 1990. aastaga võrreldes vähendatud enam kui 20% võrra, ning Ignalina tuumaelektrijaama sulgemise mõju Leedu ja Läti energiavarustusele, nähes ette hüvitamisvõimaluse, kuid kõik liikmesriigid peavad koostama selge energiatõhususe strateegia. Tööstusele antavad lisakvoodid toetavad tööstuse konkurentsivõimet, kuid muudavad rahaliste vahendite hankimise keerulisemaks. Ma tervitan kava, mille kohaselt Euroopa Liidult rahaliste vahendite saamise korda muudetakse lihtsamaks ja suurendatakse Euroopa Investeerimispangast makstavate laenude mahtu, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Selleks, et saavutada 2020. aastaks seatud eesmärgid, tuleb luua kogu Euroopa Liitu hõlmav stiimulite süsteem, mille kaudu toetatakse ettevõtteid ja üksikisikuid, kes kasutavad või võtavad kasutusele taastuvaid energiaallikaid. Seda võiks teha keskselt, kattes osa muudatuste tegemisega seotud kuludest. Komisjon peab aktiivselt tegutsema, tagamaks, et ülejäänud maailm järgib meie eeskuju, ning tegema meie tehnoloogiad arengumaadele kättesaadavaks. Aitäh.
Bairbre de Brún
- (GA) Proua juhataja, ma tervitan härra Florenzi ja kliimamuutuste ajutise komisjoni kaalukat ja põhjalikku raportit.
Kliimamuutus sunnib meid muutma oma arvamusi transpordi, maakasutuse, jäätmekäitluse, ehitamise ja energiakasutuse suhtes. Arengumaad ei loonud neid tingimusi, mis viivad maailma pöördumatute kahjude suunas, ent ometi kannatavad nemad kõige rohkem. Euroopa peab tegutsema teerajajana ning võtma enesele juhtrolli realistlike, vajalike meetmete elluviimisel rahvusvahelisel tasandil.
Jõud, mis ei ole nii progressiivsed, on püüdnud kasutada majanduslangust ettekäändena, et mitte täita vajalikke kliimaalaseid kohustusi. See on täiesti lühinägelik käitumine.
Minu valimisringkonnas on kahjuks keskkonnaminister Sammy Wilson üks neist lühinägelikest poliitikutest, kes ei mõista kliimamuutusega seotud teaduslikke ja praktilisi tõsiasju. Loodan, et minister tuleb mõistusele ja hakkab tegelema selle küsimusega, millele ülejäänud Euroopa juba omistab suurt tähtsust.
Kathy Sinnott
Proua juhataja, meie ees on kõrgelennuline plaan. Me kavatseme teha ei midagi vähemat kui päästa maailma - see on suur töö ka parimatel aegadel. Kui härra Florenz selle raporti esimest korda ajutisele komisjonile esitas, siis esimene üleskutse selles kõlas nii, et meie kui inimolendid peame meeles pidama oma kohustust kaitsta loodut. See lihtne avaldus oli esimene, mida rünnati ja mis raportist eemaldati. Miks oli see ajutisele komisjonile nii vastuvõetamatu? Sõna "loodu". Miks? Sest loodu taga on looja.
Minu jaoks ei ole vahet, kuidas või millal universum loodi. Mulle on oluline see, et on olemas Jumal ja et meie oleme need, kes peavad loodut valvama ja kaitsma, nagu on öeldud muudatusettepanekus 22. Niisiis seame me endale täna ülesandeks päästa maailm ja panna paika tegevuskava, mis nõuab kõikide inimeste koostööd ja ohverdusi. See on ülesanne, mille edukaks täitmiseks on vajalik ka tuulte, vee ja päikese koostöö. Kuid isegi seda teades ütleme me selgelt välja - nagu varem teiste suurte probleemide puhul -, et meie arvates oleme me suutelised lahendama neid tohutuid ja kiireloomulisi probleeme, millega inimkond silmitsi seisab, ilma "ülevalt" tuleva abita. Ma võin siis öelda vaid, et palju edu ja olgu Jumal meile armuline.
Jerzy Buzek
(PL) Proua juhataja, minagi tahaksin tunnustada ja tänada härra Florenzit selle suurepärase raporti eest. Ma ei tahaks laskuda selle raporti üksikasjadesse. Minu arvates tuleks see lihtsalt vastu võtta.
Ma sooviksin aga minna tagasi detsembris vastu võetud kliimapaketi sisu juurde ja rõhutada, et Euroopa Liidul on tõepoolest olemas väga hästi tasakaalustatud pakett, mis ei kujuta endast mingit ohtu majandusele. Mitme kuu vältel toimunud arutelude käigus tehti selles paketis kaugeleulatuvaid muudatusi. See on meie suur saavutus. Nüüd tahaksin ma öelda, mis on minu arvates kõige keerulisemad Euroopa Liidu ees seisvad ülesanded. Esimene ülesanne, mis meil täita tuleb, on tagada heaks kiidetud paketi piisav rahastamine ning härra Florenzi raportis mainitud rahastamine.
Eelmisel aastal koostasin ma raporti Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta ja me rääkisime peamiselt sellest, et esmajärjekorras tuleks Euroopa Liidu tasandil rahastada uusi tehnoloogiaid, mis võiksid tuua Euroopa majandusse uuendusi ja uusi majanduslikke stiimuleid. Seetõttu tahtsin ma siiralt tänada volinik Dimast kui Euroopa Komisjoni esindajat otsuse eest eraldada kasutamata summade arvelt 3,5 miljardit eurot, mis investeeritakse teadusuuringutesse energiatehnoloogia valdkonnas; see aitab kaitsta ka keskkonda. Volinik, see on väga hea otsus! Nüüd tuleb see kiiresti Euroopa Parlamendis läbi vaadata. Nüüd pöörduksin ma minister Bursiki poole: ka nõukogu peaks seda Euroopa Komisjoni esialgset otsust kiiresti käsitlema.
Teine väga oluline küsimus on see, et me peame oma töö rajama ülemaailmsele kokkuleppele. See on härra Florenzi raporti eeldus. Kahepoolsetest läbirääkimistest kahe riigi - Poola ja Taani ehk COP 14 ja COP 15 võõrustajate - vahel ei piisa. Me kõik peame andma oma panuse, kaasa arvatud Euroopa diplomaadid ja eesistujariigi Tšehhi esindajad. Meie diplomaadid peaksid olema kaasatud läbirääkimistesse kogu maailmas, sest ilma selle ülemaailmse kokkuleppeta ei ole meie pakett ega härra Florenz raport kuigi tähendusrikkad. See on meie jaoks täna kõige tähtsam.
Catherine Guy-Quint
- (FR) Proua juhataja, volinik, härra nõukogu eesistuja, daamid ja härrad! Meie kolleegi, härra Florenzi raport võtab suurepäraselt kokku globaalse soojenemise keerulise probleemi teemal peetud pikkade arutelude tulemused.
Me kõik teame, et plaanid, mida rakendada tahetakse, on tohutud, ja et eelkõige peame me iseendale andma vahendid, et muuta ohjeldamatu arengu kultuuri, edendades muutusi meie majanduses.
Nüüd on meie ülesandeks mõelda välja, kuidas kõik need raportis esitatud soovitused ellu rakendada. Peame kiiresti leidma vahendid võitluseks globaalse soojenemise vastu. Euroopa Liidu praegune eelarve ei ole nende eesmärkide saavutamiseks piisav; ka ei suuda me lahendada seda suurt rahastamisprobleemi, tuginedes riikide eelarvetele või erasektori vahenditele.
Euroopa Komisjoni hinnangul tuleb globaalse soojenemise vastu võitlemiseks igal aastal investeerida 175 miljardit eurot. Oma 76 miljardi euro suuruse eelarvega oleme eesmärgist kaugel. Seetõttu kavatseb komisjon koostada ülevaate kõigist olemasolevatest vahenditest, kuid ettepanekute koostamine tulevase finantsraamistiku kohta on suur ettevõtmine.
Et optimeerida kõik oma meetmed, mis on seotud selle kliimakriisiga, vajame me uusi vahendeid, et luua kliimamuutuse Euroopa fond, mida võib rahastada saastekvootide süsteemi raames ja mida kasutatakse selleks, et toetada kohanemis- ja leevendamismeetmeid, säästvat tarbimist ja energiatõhusust; seetõttu peab suur osa neist vahenditest olema suunatud kõige vaesematele riikidele.
See nõuab nõukogult, komisjonilt ja Euroopa Parlamendi liikmetelt poliitilist julgust, kuid see on ka vältimatu eeltingimus, mis aitab tagada, et meie planeet suudab selle probleemi lahendada.
Meie tsivilisatsioonil ei ole tulevikku, kui meie, eurooplased, ei võta meetmeid, et kehtestada enesedistsipliini, säilitamaks meie kliimat. See on oluline poliitiline tegu, mis on eluliselt tähtis selleks, et kindlustada kõikidele mandritele stabiilne tulevik...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Holger Krahmer
(DE) Proua juhataja, ma tahaksin väga tänada härra Florenzit tema raporti eest, mis kahjuks ei ole olnud väga edukas, osaliselt ilmselt seetõttu, et arutelusid selle üle on suuresti varjutanud kliimamuutusi käsitlev õigusaktide pakett.
Me peame vastu astuma kliimamuutuse tagajärgedele; selle ei ole mingit kahtlust. Mida ma aga toetada ei saa, on see, et selle eesmärgi saavutamiseks on valitud raport. Esiteks on õige, et Euroopa Liit peaks astuma kliima kaitseks esimesed sammud, kuid poleks mõistlik üksi, partnereid kaasamata, seda kiirustades teha. Sellest, et Euroopa näitab teed, ei piisa ülejäänud maailma veenmiseks. Jätkusuutlikum lahendus oleks selline, et kaasatakse tööstusriigid ning vähemalt Hiina, India ja Brasiilia, vastasel juhul satub Euroopa majandus ebaõiglaselt suure surve alla, kuid mingit mõõdetavat mõju süsinikdioksiidi heitmetele kogu maailmas ei saavutata. Teiseks, meie praeguse teadmiste taseme juures ei suuda taastuvenergiaallikad täielikult asendada fossiilseid energiaallikaid. Poliitilisel tasandil võib tunduda põhjendatud seda nõuda, kuid see ei ole realistlik. Poliitiline tahe, kuitahes suur see ka poleks, ei kaota loodusseadusi. Kolmandaks, biokütuseid kiidetakse kui keskkonnasõbralikku alternatiivi. Nende negatiivne mõju toiduainete hindadele, mis biokütuste kasutamise tõttu tõusevad, ja vihmametsadele, mida hävitatakse, ei ole veel kontrolli all. Neljandaks, liikumisvahend, mis kaitseb ressursse pikas perspektiivis, on mõistlik eesmärk. Stiimulite pakkumine võib selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata. Samas peaksime me kaaluma, millal riigi sekkumine läheb liiga kaugele ja millises etapis me saame väita, et meil on olemas need teadmised, mida meil praegu ei ole.
Hetkel ei oska keegi aimata, milline tehnoloogia vastab kõige paremini inimeste liikumisvajadusele 50 aasta pärast, ja kindlasti ei tea poliitikud seda paremini kui insenerid.
Kuigi esialgne kavatsus oli hea, on see raport paraku tulvil kirjalikult vormistatud soovunelmaid, moraalseid üleskutseid ja näpuganäitamist. Kahjuks ei saa saksa liberaalid seda toetada.
Bogusław Rogalski
(PL) Proua juhataja, kulub veel aega, kuni poliitikud mõistavad, et kliimamuutust ei põhjusta mitte kivisöe põletamine, vaid päikese aktiivsus. Veel kauem aega kulub selleks, et veenda selles tões agressiivse keskkonnapropagandaga ajupestud ühiskonda.
Kuna Maa kliimat mõjutab kosmoses toimuv, siis tuleb meil nõustuda, et inimeste püüded kliimat mõjutada on määratud nurjumisele. Maal on varem korduvalt esinenud globaalse soojenemise ja õhus süsinikdioksiidi kontsentratsiooni kasvu perioode. Kuid globaalne soojenemine on alati alanud umbes 10 sajandit enne süsinikdioksiiditaseme tõusu. Temperatuuri järsu languse perioodidel ei ole kliima jahenemist kunagi takistanud ka asjaolu, et õhus oli kuni 10% või isegi enam süsinikdioksiidi kui praegu.
Kui me seda fakti tunnistaksime, säästaks inimkond miljardeid dollareid, loobudes mõttetust tegevusest. Säästetud raha võiks kasutada vaesuse vastu võitlemiseks ja uute tehnoloogiate arendamiseks. Kui me ei tea, mis toimub, siis hakkame rääkima rahast ja saastekvootidega kauplemisest. Braavo! Milline meisterlik võte!
Derek Roland Clark
Proua juhataja, väidetava globaalse soojenemise teemat ümbritseb müstika, mis sarnaneb lausa usutunnistusega. Keskkonnateadlastel on õnnepäevad, kuid loodus allub füüsika- ja keemiaseadustele, ning neid aineid olen mina õpetanud 39 aastat.
Globaalse soojenemise teoorias on süsinikdioksiid, atmosfääri looduslik koostisosa, muudetud deemonlikuks gaasiks. Jah, süsinikdioksiid võib maailmas veidi soojuse akumuleerumisele kaasa aidata, ent kuidas? Tuleks koostada graafik, et kirjeldada süsinikdioksiidi väidetavat kaasaaitamist soojenemisele.
Kas see on aritmeetiline graafik - kui kasutada eriala termineid -, mille puhul süsinikdioksiidi hulga teatav kasv põhjustab samaväärse kasvu globaalses soojenemises? Kas see on eksponentgraafik, mille puhul süsinikdioksiidi lisakogused põhjustavad globaalse soojenemise lõputu kasvu? Või on see logaritmgraafik, mille puhul süsinikdioksiidi lisakogused põhjustavad aina vähem soojenemist, kuni temperatuur ei muutu enam üldse?
Mina kahtlustasin viimast varianti ja Hadley Centre, Ühendkuningriigi juhtiv asutus selles küsimuses, kinnitas, et tõepoolest on tegemist selle viimase graafikuga. Me oleme peaaegu jõudnud juba stabiilse tasemeni, võib-olla koguni kohal. Täiendav kogus süsinikdioksiidi ei oma enam mõju. Probleem puudub.
Anders Wijkman
Proua juhataja, ma tahaksin tänada härra Florenzit. See on sisukas raport, milles on suur hulk konkreetseid ettepanekuid. Üks konkreetne üleskutse puudutab kogu maailmas keskkonnahoidlike energiaallikate ja tehnoloogiate arendamise stimuleerimist ning sellega rõhutatakse, et finants- ja kliimakriisil on üks ja seesama põhjus - ressursside raiskamine.
Kuigi ma toetan seda raportit, siis mina nagu Caroline Lucaski oleksin tahtnud näha, et selles pööratakse rohkem tähelepanu kõige viimastele märkidele, mis kõnelevad sellest, et kliimamuutus on kiirem ja tõsisem võrreldes sellega, mida me vaid paar aastat tagasi arvasime - ja vastupidiselt sellele, mida mõned kolleegid siin on öelnud, eriti härra Helmer. Muide, hiljuti uuriti põhjalikult enam kui 900 kliimateemalist artiklit teadusajakirjades - tegemist oli vastastikuse ekspertkontrolliga. Uuringust ilmnes, et üheski artiklis ei seatud kahtluse alla valitsustevahelise kliimamuutuste rühma põhilisi seisukohti.
Ma ei muretse mitte niivõrd süsinikdioksiidi heitmete endi pärast, vaid meie planeedil tekkivate tagasisidemehhanismide pärast. Ma mõtlen ookeanide hapestumist, väiksemat peegeldusvõimet ja tundra sulamise tagajärjel võimalikku metaani lekkimist. Kõik need nähtused kiirendavad soojenemist veelgi. Me saame kontrollida heitmete hulka, kuid neid tegureid mitte.
See on peamine põhjus, miks minu arvates tuleks lähitulevikuks seada heitkoguste vähendamise eesmärgid, mis on palju ambitsioonikamad neist, mida praegu arutatakse Euroopa Liidus ja ÜROs.
See tähendab muu hulgas ka seda, et 2 °C eesmärk tuleb uuesti läbi vaadata ja et kasvuhoonegaaside kontsentratsioone tuleb jätkuva suurendamise asemel vähendada. Seetõttu pooldavad mõned meist väga tugevalt 350 ppm eesmärki. Probleemi sellele aspektile viidatakse ka raportis, kuid ainult möödaminnes. See teema võinuks olla raporti keskmes. Ma arvan, et vaid mõne aasta pärast hakatakse kliimateemalistes aruteludes eelkõige rääkima neist tagajärgedest, mida ma mainisin.
Lõpetuseks tahaksin veel kinnitada seda, mida ütles Guido Sacconi. Vaatamata oma puudustele oli ajutine komisjon õige tee sellise horisontaalse küsimusega tegelemiseks. Loodetavasti tugineb Euroopa Parlamendi järgmine koosseis meie kogemustele ning tegeleb kliimamuutuse ja jätkusuutlikkusega samal moel.
Katerina Batzeli
(EL) Proua juhataja, volinik, me kõik oleme ühel meelel, et Kopenhaageni kohtumist peab saatma edu, sest kaalul on nii poliitikute usaldusväärsus kui ka tulevaste põlvkondade ellujäämine. Meie ettepanekud peavad olema suunatud arengule, tööhõivele ja solidaarsusele: need on kolm märksõna, mis määravad ära järgmiste põlvkondade tuleviku. Mida meilt täna oodatakse? On vaja vastutustunnet ja otsustavust, et tagada selle olulise kliimamuutusega seotud arengukava piisav rahastamine, ning meil peavad olema uued paindlikud arengukokkulepped, mis on eraldiseisvad ja ülimuslikud piiravate kaubanduskokkulepete suhtes.
Kuid on üks mureküsimus, mis puudutab meie taktikat: me peame kõigepealt veenma ühiskonda ja seejärel paindlikult lülitama teatud tootmissektorid hüppelisse muutusesse põllumajanduses. Me peame meeles pidama, et põllumajandus on juba kaasatud riikide võetud kohustusse vähendada heitmeid 2020. aastaks 10% võrra, et ühise põllumajanduspoliitika raames on juba tehtud olulisi ettepanekuid keskkonnasõbralike põllumajandustavade kohta ning et põllumajandust käsitlevate rahvusvaheliste lepingutega peavad kaasnema rahvusvaheliste partnerite vastastikused kohustused.
Härra volinik, toiduteema on otseselt seotud kliimaga ja kõik, mis meil teha tuleb, on vastutustundlikult veenda selles ühiskonda. Kliimamuutus toob enesega kaasa laiema osalusdemokraatia ühiskonnas, kus valitsevad väga erinevad kultuurilised väärtushinnangud.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Mul oli äärmiselt meeldiv teha koostööd härra Florenziga ja ajutise komisjoni kõigi teiste liikmetega. Me panime paika hädavajaliku aluse tulevasele poliitikale, mis on senisest sidusam ja ambitsioonikam ning mis võib arvestada ulatusliku toetusega, isegi siin Euroopa Parlamendis, 20-20-20 eesmärgi raames.
Lahendus peitub selles, et majandus tuleb muuta keskkonnahoidlikuks ning ettevõtete, kodumajapidamiste ja valitsemissektori tegevus säästvaks. Ettevõtjad, kes taotlevad toetust sellisele tegevuspõhimõttele - keskkonnahoidliku tehnoloogia juurutamiseks säästvate algatuste väljatöötamisele -, põrkuvad siiani suurele hulgale takistustele. Kui nad soovivad töötajatele kutsekvalifikatsioone, põrkuvad nad äärmiselt killustunud poliitikale. See raport nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis oleks ka territoriaalselt sidus. Kui me seda ei tee, siis jääme lõpuks kaotajateks.
Õnneks võeti vastu minu muudatusettepanek piirkondade ja linnade kaasamise kohta. Järgmisel nädalal allkirjastavad 150 linna esindajad Euroopa Parlamendi hoones koos komisjoniga linnapeade pakti. Nad järgivad selle raporti järeldusi, olles solidaarsed kodanike ja ettevõtjatega. See on minu arvates õige lähenemine, mis pälvib minu toetuse. Küll aga olen ma vastu põllumajanduse liigselt lihtsustatud käsitusele põhjenduses 189. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon ei ole liha tarbimise vastu, ja õigusega. Seetõttu me selle põhjendusega ei nõustu.
Lõpetuseks tahaksin ma paluda, et komisjon võtaks tulevikus vastu terviklikuma lähenemisviisi ja viiks killustatuse miinimumini. Koosöös Euroopa Parlamendiga oleks võimalik palju saavutada, ühendades õigusaktid, stimuleeriva poliitika ja tegevuse ergutamise detsentraliseeritud tasandil. Selles vallas saab palju ära teha.
Inés Ayala Sender
(ES) Proua juhataja, kõigepealt tahaksin tänada härra Florenzit tema suuremeelsuse ja avatuse eest, aga ka kõikide fraktsioonide liikmeid, kes osalesid selles poliitilises töös ja aruteludes, mis puudutasid nii taustaküsimusi kui ka tulevikku. See töö on olnud kasulik, andes meile teavet ja selgitusi, aga ka vajaliku julguse ja ettenägelikkuse, et tegeleda teiste oluliste paralleelsete õigusloomeliste meetmetega, ka nendega, mis kätkevad endas riske, näiteks kliimamuutuse paketiga, sõidukeid puudutava poliitikaga, Lissaboni strateegiaga ning selliste sektoritega nagu energeetika, transport, tööstus ja turism.
Minu meelest oleme me teinud head tööd ning - mis veelgi tähtsam - võtnud 21. sajandi pöördumatult omaks ja, nagu ütles volinik, näidanud eeskuju tulevikuks.
See töö on hea näide võrdlemisest ja suuremeelsusest, mis praegust kriisi, märkimisväärseid sotsiaalseid riske, võimalikku protektsionismi ja tagasiminekut arvestades on väga ajakohane. Valitseva suure ebakindluse tõttu on kindlustunne väga tähtis. Kuid me peame vaatama ka tulevikku.
Nagu juba öeldud, on Ameerika Ühendriikides alanud uus ajastu, ja ehk saabub ka Euroopa Liidu jaoks uus aeg pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist, mis loodetavasti juhtub varsti.
On oluline meeles pidada, et see uus ajastu tähendab ohtude kõrval ka tohutuid võimalusi uutes suurtes poliitika- ja muudes valdkondades. Seda võib öelda Brasiilia, Hiina ja Venemaa kui esilekerkivate suurriikide kohta, suurte piirkondade nagu Ladina-Ameerika, aga ka arengumaade, eelkõige Aafrika kohta.
Ma arvan, et tegemist on otsustava sammuga arengu ning majandusliku ja sotsiaalse kasvu uue mudeli suunas, kuid seejuures tuleb tagada jätkusuutlikkus ja vähendada mõju keskkonnale. Härra volinik, proua juhataja, meie ees seisab veel üks keeruline ülesanne - teadvustada seda kõike meie kodanikele.
Lõpetuseks tahaksin ma rõhutada neid edusamme, mis on tehtud seoses kohandustega veevarustuse ja põua, aga ka säästva liikuvuse küsimustes, mis minu arvates ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Markus Pieper
(DE) Proua juhataja, härra Florenzi raport sisaldab tegelikult palju häid ettepanekuid. Kliima üle peetava arutelu üks hea külg on see, et see hoogustab üleminekut taastuvate energiaallikate ajastusse. See ilmneb raportist väga selgelt, nagu ka paljud võimalused uute tehnoloogiate väljatöötamiseks ja majandusarengu tagamiseks.
Ent kahjuks on raportist välja jäänud olulised teadusvaldkonnad. Teadusuuringuid, milles kliimamuutust käsitletakse vähem süngete stsenaariumite alusel või isegi positiivselt, lihtsalt eirati. Enamus lükkas vastavad taotlused tagasi ja nii jäigi. Teadus on vaid see, mis sobib poliitilise kontseptsiooni raamidesse. See ei toimi, sest teadusega ei saa manipuleerida. Seetõttu sõuab see raport lõppkokkuvõttes karidele.
Igaüks, kes selle alusel nõuab süsinikdioksiidi heitmete vähendamist 80% võrra või isegi rohkem, seab ohtu majanduslikud ja sotsiaalsed saavutused. See, kes samal ajal nõuab ka tuumaenergiast loobumist, sulgeb teadlikult silmad tegelikkuse ees. See, kes nõuab raamatupidamisstandardeid kõikide eluvaldkondade jaoks, läheb vastuollu vabaduse põhimõttega. See, kes nõuab uusi seadusi mulla ja põllumajanduse jaoks, kuritarvitab kliimateemalist arutelu selleks, et rakendada sanktsioone, mida ta niikuinii tahtis rakendada, ent mis ei ole kuidagi seotud kliimamuutusega. Ja igaüks, kes nõuab kliimaga seotud tagajärgede vastu kaitseriietust, külvab teadlikult paanikat.
Loodan, et neid radikaalseid ja sobimatuid ideoloogiaid raportisse ei lisata. Siis saan ma seda raportit toetada, sest keskkonnakaitse on minu jaoks väga tähtis, eriti kui seda saab ühendada sotsiaalsete saavutuste ja majandusliku konkurentsivõimega.
Matthias Groote
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad! Kliimamuutuste ajutine komisjon on teinud väga head tööd. Täna on meie ees lõppraport, mis pannakse hääletusele. See näitab, kuidas meie, Euroopa Parlament, näeme tulevast kliimapoliitikat ja milliseid meetmeid tuleb võtta kliimamuutusega kohanemiseks.
Loodan, et ka järgmises õigusloomeprotsessis suudab Euroopa Parlament niivõrd tõhusalt kokkuleppele jõuda, nii et selles aruandes kirjapandu viiakse praktikas ellu. Tänu ajutise komisjoni töömeetodile esindab see raport ka valdkondadeüleseid seisukohti. Ma leian, et seda ajutise komisjoni töömeetodit tuleks kasutada ka Euroopa Parlamendi järgmises koosseisus, nagu härra Sacconi äsja soovitaski.
Euroopa Liit ei saa kliimamuutusega üksinda võidelda. Me peame kaasama ka teised mandrid ja riigid. Kliimamuutuste ajutine komisjon on ka selles mõttes edukas olnud, sest Euroopa Parlament on nn kliimadiplomaatias end esimest korda nähtavaks muutnud ja seda ma tahaksin siin eriti toonitada.
Kui me räägime kohanemismeetmetest, siis me räägime ka rahastamisest. Seoses sellega tahaksin ma kahele teisele institutsioonile, komisjonile ja nõukogule, veel kord esitada üleskutse käsitleda seda teemat järgmises finantsperspektiivis kui ülimalt tähtsat teemat.
Me võime siin imetoredaid raporteid vastu võtta, aga kui meetmete jaoks raha ei ole, siis pole ka raportil mingit tähendust. Peaksime ka veel kord uurima, millist mõju avaldavad need rahalised meetmed, mida juba võetakse; palun viige läbi sellekohane kokkuvõtlik audit.
Zita Pleštinská
- (SK) Daamid ja härrad, kuna Euroopa Liidul on auahne plaan võtta juhtroll rahvusvahelises võitluses globaalse soojenemise vastu, siis ei peaks me tegelema üksnes kliimakaitseliste eesmärkide sõnastamisega, vaid neid eesmärke poliitiliste meetmete kaudu ka saavutama. Härra Florenzi valdkondadeülene raport kinnitab, et võitlus kliimamuutuse vastu peab põhinema horisontaalsel lähenemisviisil ning seda teemat tuleb arvesse võtta kõikides õigusaktides.
Vesi etendab kliimamuutuses keskset rolli. Me peame mõistma, et kliimamuutuse mõju veerežiimile võib tekitada doominoefekti ning mõjutada paljusid majandussektoreid. Et lahendada veega seotud probleeme, mis muutuvad kogu maailmas üha ulatuslikumaks, peavad liikmesriigid panema paika kooskõlastatud veemajanduspoliitika ning veeressursside integreeritud majandamisel tuleb hakata lähtuma keskkonnaalastest põhimõtetest.
Me peame algatama programme vihmavee kogumise jaoks maapealsete rajatiste loomiseks metsa-, põllumajandus- ja linnapiirkondades õigusaktide ning rahaliste ja mitterahaliste meetmete kaudu, mis annaks olulise panuse vihmavee kogumisse maapiirkondadele. Siiani vihmavett käsitatud reoveena, millest tuleb võimalikult kiiresti vabaneda. Uue lähenemisviisi kohaselt on vihmavesi elu allikas. Mul on hea meel, et Tšehhi ja Slovaki teadlastest koosnev eksperdirühm on selle teemaga tegelema hakanud. See on huvitav idee, minister Bursík. Loodan, et te toetate seda.
Säästev elu ei ole võimalik, kui sellele ei aita kaasa majandus, teadus, meedia, vabatahtlike sektor ning eraisikud. On oluline, et me ei loobuks selle keeruka probleemi lahendamisest. Meie ees on suur väljakutse ja me peame tegutsema nüüd, sest tänane tegevus määrab ära meie tuleviku. Meie peamine eesmärk peab olema säilitada tulevastele põlvkondadele need elu alused, mille me oleme saanud Jumalalt.
Me püsime ülemaailmses konkurentsis ainult siis, kui me suudame turule tuua tõhusaid, uuenduslikke ja intelligentseid tehnoloogiaid läbipaistval viisil, ilma bürokraatlike takistusteta. Me tuleme toime üksnes siis, kui anname Euroopas "rohelise tule" kõikidele edumeelsetele lahendustele.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Ma õnnitlen raportööri ja kõiki sarnaste vaadetega inimesi, kes astuvad vastu kliimamuutusega kaasnevatele ohtudele. Leedu ja teiste Balti riikide elanikud vajavad tõesti hädasti Euroopa elektrienergiavõrku. Kui seda mõne aasta jooksul ei looda, jääb jutt energiajulgeolekust vaid jutuks. Väga tähtis on üleskutse suurendada struktuurifondide raha, mida kasutatakse korterelamute kütmiseks. Imesid juhtub harva. Kuid Ignalina tuumaelektrijaama eluea pikendamine - ime, millele Leedus ikka veel loodetakse - vähendaks saastamist ning võimaldaks säilitada SKT tasemel 4-5 % aastas, mis on eriti oluline riigi jaoks, mida majanduskriis nii palju mõjutanud ja räsinud on. Selles kriisis mõtleb aina suurem hulk Euroopa Liidu kodanikke pigem ellujäämisele kui kliimamuutuse peatamisele, kuid kui me suudame loobuda oma pillavast eluviisist ja muutuda kokkuhoidlikumaks, siis me mitte ainult ei säästa keskkonda ja peatame planeedi ülekuumenemise, vaid täiendame ka oma taskuid. Rakendades ressursside ranget kokkuhoidu igapäevaelus ja loobudes lühikestest autosõitudest, on võimalik säästa kuni 1000 eurot aastas.
Françoise Grossetête
- (FR) Proua juhataja, võidi ju öelda, et see raport on ülearune, kuna eelmise aasta detsembris hääletati juba energia-ja kliimapaketi üle. Kuid antud raportil on omaette väärtus, kuna see annab väga hea ülevaate sellest, mida me peame kliimamuutusega võitlemisel arvesse võtma, ning ma tahaksin kasutada võimalust ja õnnitleda raportöör Karl-Heinz Florenzit, kes selle raporti koostamisel säärast ettevaatavust ilmutas.
Ent mingem nüüd juttudest kaugemale. Me peame kindlustama, et liikmesriigid võtavad selle teema endale südameasjaks. Ma nõustun nende kolleegidega, kes osutasid vajadusele tagada eelarve, mis on meie püüdlustega kooskõlas. Pärast energia- ja kliimapaketi edukat vastuvõtmist Prantsusmaa eesistumise ajal peame me tegema kõik võimaliku, et jõuda rahuldavale rahvusvahelisele kokkuleppele Kopenhaagenis.
Kuid on üks asi, mis peaks meid muretsema panema. 2009. aasta on Euroopas Parlamendi valimiste aasta ja muutub ka Euroopa Komisjoni koosseis. Meile teevad väga muret Tšehhi Vabariigi presidendi avaldused, kelle arvates globaalset soojenemist ei eksisteeri.
Isegi kui tal on õigus, siis kogu meie plaan, mis käsitleb võitlust kliimamuutusega on tegelikult vastus sellele tõsisele majanduskriisile, millega me silmitsi oleme. Energiaressursside vähenemine, vajadus energiajulgeoleku järele, metsade raadamine, suurema osa elanikkonna koduks olevate suurlinnade lämbumine, sellest tulenev vajadus kasutada säästvat transpordi, lõputud näljahädad kogu maailmas ning vajadus toita planeeti - kõik see toetab pakutud lahendusi võitluseks kliimamuutuse vastu.
Me oleme jõudmas jätkusuutliku majanduskasvu ajastusse; tegemist on kolmanda tööstusrevolutsiooniga, mis on väga kasulik teadustegevuse, innovatsiooni, tööhõive ja meie ettevõtete konkurentsivõime seisukohalt. Mis puutub energiatõhusust, siis see peaks olema juba osa kõikidest majanduse taastamise kavadest, kuna selle aluseks on uuenduslikud tehnoloogiad. See tähendab elektriarvete vähenemist, mis meeldib tarbijatele. Vähendades fossiilkütuste tarbimist, saab Euroopa Liit tagasi oma sõltumatuse ja vähendab süsinikdioksiidi heitmeid, ning kaalul on ka tuhanded uued töökohad.
Jah, võitlus kliimamuutusega on üks võimalikke lahendusi majanduskriisile. See lahendus saab teoks vähe süsinikdioksiidi heitmeid tekitava majanduse arendamise kaudu, kohalike kogukondade, ettevõtete, teadlaste ja kõigi kodanike toel.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Selles raportis tutvustatakse teaduslikke andmeid ja antakse soovitusi võitluseks kliimamuutuse vastu, viidatakse nii kohandumisele kui ka selle probleemi põhjuste vähendamisele. Võitlus kliimamuutuse vastu ei ole üksnes kohustus, mille kaudu me kindlustame tulevaste põlvkondade tulevikku, vaid ka võimalus maailmamajanduse elavdamiseks.
Minu arvates on väga oluline tagada, et energiatõhususe tähtsus peegelduks nii ühenduse eelarves kui ka rahaliste vahendite kättesaadavuses. Transpordi tõhususe suurendamine intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise kaudu, raudtee- ja laevatranspordi edendamine, mitmeliigilise transpordi arengu tagamine ja investeeringud keskkonnahoidlikumatesse autodesse on meetmed, mis aitavad vähendada selles sektoris tekkivaid heitmeid.
Ma olen soovitanud arendada keskkonnasõbralikumaid turismiliike, näiteks spordi- või kultuuriturismi. Samuti tahaksin ma rõhutada, et turismi tippsihtkohad peaksid olema need, kus austatakse ja kaitstakse keskkonda. Ma leian, et me peame kaaluma rahvusvahelise fondi loomist puude istutamiseks kasutamata maale.
Tahan lõpetuseks öelda, et meil tuleks läbi viia teadusuuringuid meditsiini- ja farmaatsiavaldkonnas, et toota ravimeid ja vaktsiine, mis on mõistliku hinnaga kättesaadavad kõikidele üht või teist haigust põdevatele inimestele.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Proua juhataja, kliimamuutus ja transport on tänapäeval lahutamatult seotud, kuid meie raskelt kättevõidetud ja hoolega kaitstud liikuvus, inimeste, kaupade ja kapitali vaba liikumine, saab tulevikus jätkuda üksnes siis, kui me teeme muudatusi ja otsustame astuda selleks konkreetseid samme. Mina kui kliimamuutuste ajutise komisjoni liige ja viienda võtmeteema - transpordi - teemajuht soovitan tervikliku paketi vastuvõtmist ja üheaegset rakendamist.
Mida me selleks vajame? Kõigepealt tuleb majanduskeskkond ümber kujundada, pidades silmas kaht eesmärki: esiteks toetada keskkonnahoidlikke uuendusi maksude ja riigihangete kaudu ning teiseks tegelikult kohaldada põhimõtet "saastaja maksab". Keskkonnahoidlikud uuendused on vajalikud autotehnoloogias, et arendada transpordisektori jaoks alternatiivseid kütuseid, töötada välja intelligentseid transpordilahendusi ja logistika juhtimise süsteeme. Põhimõtet "saastaja maksab" tuleb kohaldada kõikide sõidukite suhtes, aga ka heitkogustega kauplemisel ja väliskulude arvessevõtmisel.
Kõiki meie algatusi tuleb kiirendada. Neist asjadest rääkimisest ei piisa: me peame astuma reaalseid samme. Mida ma silmas pean? Näiteks Euroopa ühist õhuruumi, Euroopa ühist taevast ja meie juhtimissüsteeme. Neid algatused tuleb tõhusalt ellu viia, sest meil on võimalik tööstust ja tarbimist edukalt reguleerida siis, kui oleme omaenda ülesanded täitnud.
Ennekõike tuleb meil tegeleda linnade ja muude keeruliste piirkondadega. See võib lõppude lõpuks osutuda kõige raskemaks ülesandeks. Me peame edendama uut transpordikultuuri ja püüdlema praegu meie käsutuses olevate vahendite palju tõhusama kasutamise poole. Sooviksime tänada Karl-Heinz Florenzit, sest selle raporti näol on meil nüüd usaldusväärne, mitmekihiline tegevuskava, mis annab aluse, millelt me saame alustada oma eesmärkide poole liikumist ja mis võimaldab meil julgelt istuda Kopenhaagenis läbirääkimistelaua taha, kutsudes kõiki meiega liituma.
Adam Gierek
(PL) Proua juhataja, selle raporti preambulis, mida me täna arutame, viitab härra Florenz oma varasemale raportile kliimamuutust puudutavate teaduslike faktide kohta. Kahjuks ei leidnud ma sellest raportist mingeid fakte, vaid üksnes usu valitsustevaheline kliimamuutuste rühma aruannete eksimatusesse. Seega ei saa täna arutatav resolutsioon ega 2008. mais vastu võetud resolutsioon mingil moel olla Euroopa Komisjoni otsuste õigustuseks, sest neis puudub objektiivne, teaduslik lähenemine. Õigustuse neile otsustele võiks anda ainult kliimamuutuse terviklik mudel, mis võtab arvesse kõiki muutujaid, näiteks kasvuhoonegaaside, hõljuvate osakeste ja eelkõige päikese aktiivsuse mõju.
See raport, mis sisaldab ühekülgset teavet, rõhutades globaalse soojenemise põhjusteks olevaid hüpoteetilisi mehhanisme, näiteks süsinikdioksiidi heitmeid, eirab vajadust võidelda rahvusvahelisel tasandil kliimamuutuse tegelike tagajärgedega. Kliimamuutuste ajutine komisjon on eelarvamuslikult keskendunud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise küsimusele ja vaid möödaminnes maininud võitlust kliimamuutuse tegeliku mõju vastu.
Agnes Schierhuber
(DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad! Ka mina tahaksin kõigepealt tänada raportööri, kes on tõepoolest püüdnud saavutada võimalikult palju meie kõigi jaoks.
Kliimamuutus mõjutab eelkõige põllumajandust, sest põllumajanduslik toodang valmib vabas õhus. Me mõtleme põuale ja kõrbestumisele, mida me näeme näiteks Lõuna-Itaalias, ja muudele äärmuslikele ilmastikunähtustele, näiteks ootamatutele vihma- ja rahehoogudele või üleujutustele, mis sageli mõjutavad meie põllumeeste elatist.
Põllumajandust kujutatakse sageli kliimamuutuse põhjustajana. Umbes 10% kogu maailma kasvuhoonegaasidest pärineb põllumajandusest, ja enamik neist gaasidest on looduslikku päritolu, näiteks metaan.
Minu arvates on aga põllumajandus hoopis kliimamuutuse vastase võitluse esirinnas. Ma tahaksin, et dokumenteeritaks järgmine teave, mis pärineb ühest 2008. aastal Austrias läbi viidud uuringust: taimede, näiteks rohu, maisi ja teravilja ning pinnase kaudu tarbivad ja seovad põllumajandus ja metsandus märkimisväärselt rohkem kasvuhoonegaase kui tekitavad. Selle 2008. aasta uuringu järgi tekib põllumajanduses ja metsanduses umbes 8 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti aastas, ent sama aja jooksul seotakse 58 miljonit tonni süsinikdioksiidi või selle ekvivalenti. See näitab, et põllumajandust ei tohiks kujutada keskkonnaprobleemide tekitajana. Hoopis vastupidi. Veel mõned arvud: 1990. aastaga võrreldes on Austria oma põllumajandusest pärinevaid süsinikdioksiidi heitmeid vähendanud 1,3 miljoni tonni võrra.
Energeetika on veel üks oluline valdkond, kus põllumajandus annab oma panuse võitlusesse kliimamuutuse vastu. Näiteks Austrias tarbitakse põllumajanduses umbes 2,2% toodetud energiast. Taastuvenergia osakaal on 23% ja suur osa sellest on jällegi seotud põllumajandusega.
Lõpetuseks tahaksin öelda järgmist. Suurt tähtsust tuleb ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Satu Hassi
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad! Ma tahaksin siiralt tänada härra Florenzit tema suurepärase töö eest raportöörina. Meie tähtsaim ülesanne on nüüd sõlmida järgmine rahvusvaheline kliimakokkuleppe. Kaks kõige ebamugavat teemat selle kokkuleppe puhul on eri riikide heitkoguste vähendamise eesmärgid ja arenenud riikide panus arengumaade keskkonnainvesteeringute rahastamisse. Euroopa Liit peab kummaski küsimustes oma eesmärke suurendama, ehkki teoreetiliselt võime juba praegugi uhked olla, et oleme olnud ülemaailmse kliimakaitse esirinnas.
Viimased uuringud näitavad, et heitmete vähendamisest 2020. aastaks 30% võrra ei piisa - seda eesmärki tuleb suurendada. Mis puudutab kliimameetmete rahastamist arengumaades, siis mul on kahju, et oma uues teatises väljendas komisjon end ikka väga üldiselt ega teinud ettepanekuid piisavalt konkreetsete mudelite kohta.
Euroopa Parlament on mitmel puhul, sealhulgas kliimapaketi üle arutledes, näidanud, et me oleme valmis märkimisväärselt kaasa aitama arengumaades heitkoguste vähendamise püüdlustele. See on üks neid valdkondi, kus Euroopa Liit peaks õhutama ka Ameerika Ühendriikide uut presidenti senisest erinevat seisukohta võtma. Seni pole Ameerika Ühendriigid öelnud midagi selle kohta, kui valmis ollakse toetama heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamist arengumaades. Kliimat on võimalik kaitsta, kuid meetmed peavad olema kiired ja järjepidevad.
Mairead McGuinness
Proua juhataja, ma tahaksin raportööri tänada. Ma tahan rääkida konkreetselt põllumajandusest ja kahest põhjendusest selles raportis, mis minu arvates ei ole vajalikud. See raport võiks ilma nende põhjendusteta paremgi olla. Need puudutavad lihatarbimist ja ma ei usu, et need põhjendused peaksid selles aruandes sisalduma.
Järgmises põhjenduses, mis käsitleb söödaratsioone, eiratakse uuringuid, mida paljudes liikmesriikides on juba aastaid ellu viidud ja mille eesmärk on just selles põhjenduses märgitu; seega ei ole see põhjendus tegelikkusega kooskõlas.
Üks valdkond, mida minu arvates tuleb tõhustada, on põllumajandustootjatele ja teistele maakasutajatele suunatud teave selle kohta, kuidas oma tööd "kliimasõbralikumalt" korraldada. Tundub, et teadlased ei ole teinud koostööd põllumajandustootjatega, ja tuleb teha rohkem jõupingutusi teabeleviteenuste osutamisel, et see sõnum jõuaks kohale - et julgustada ja mitte sundida.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Daamid ja härrad, on selge, et kliimamuutus on Euroopa - ja mitte ainult Euroopa - poliitikas väga tähtsal kohal.
Ükski riik ega liit ei suuda eraldi ja iseseisvalt lahendada kliimamuutusega kaasnevaid probleeme. Seetõttu tuleb poliitikavaldkonnad lõimida nii horisontaalselt kui vertikaalselt. Poliitika, õigusloome ja rahastamine peavad toimima koos. See raport annab selleks suurepärase aluse.
Ma tahaksin tuua esile kaks asjaolu, ilma milleta me ei suuda tõhusalt kliimamuutuse vastu võidelda. Teadus: raportis pööratakse erilist tähelepanu uutele tehnoloogiatele, kuid me peaksime veelgi rohkem rääkima teadusest ja suunama investeeringuid teadusesse, mille kaudu tuleb lahendusi otsida. Vastasel juhul takerdume me tühistesse ja argipäevastesse asjadesse.
Teadusuuringud on meie baas. Uued tehnoloogiad, mis töötatakse välja ettevõtete ja teadusringkondade koostöös, on meie tulevik. Ma kutsun üles investeerima teadustegevusse ja määratlema kliimamuutuse Euroopa Liidu kõikide teadusprogrammide olulise prioriteedina.
DanutBudreikait
- (LT) Kliimamuutuse vastu võitlemisel peame me suurt tähtsust omistama transpordisektorile, kust praegusel ajal pärineb peaaegu kolmandik Euroopa Liidu süsinikdioksiidi heitmetest. Transpordisektor peab 2020. aastaks süsinikdioksiidi heitmeid vähendama 20% võrra. Selle eesmärgi poole püüdlemisel on oluline rakendada transpordipoliitika meetmete stabiilset paketti, mis hõlmab keskkonnahoidlikke uuendusi, süsinikdioksiidi heitmete maksustamist, autokasutusharjumuste muutusi ja muid meetmeid. Ma sooviksin juhtida tähelepanu asjaolule, et mõnedes liikmesriikides tõstetakse finantskriisi ja majanduslanguse tõttu käibemaksu ning on tekkinud olukord, kus ühistranspordi kõrgete piletihindade tõttu on odavam sõita autoga. Seepärast tahaksin ma kutsuda riike üles kohaldama maksusoodustusi ja julgustama inimesi ühistransporti kasutama. Samuti on vaja soodustada rongide kasutamist, investeerides raudteeinfrastruktuuri arendusse. Lubage mul teile meelde tuletada, et ühe kilomeetri peale tekitab rong keskmiselt kolm korda vähem süsinikdioksiidi heitmeid kui auto ja koguni kaheksa korda vähem kui lennuk.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad! Me võime end küll õnnitleda selle laialdase konsensuse puhul Euroopa Parlamendis, kuid me oleme siiski üksi: keskkonnavolinik, keskkonnaministrid, kui tähtis on keskkond komisjoni, nõukogu ja valitsuste jaoks? Me teame, kui tähtis.
Mina isiklikult ei pooldanud üldse selle ajutise komisjoni loomist, sest ma arvan, et mingi teema isoleerimiseks pole midagi paremat uue eraldi komisjoni loomisest. Prantsusmaal nimetame me sellist nähtust "Théodule'i komisjoniks".
Mind paneb muretsema selle raporti tulevik Euroopa poliitikavaldkondadesse lõimimise seisukohalt. Ma meenutaksin neile kolleegidele, kes olid siin 1992. aastal, et tollal koostati väga hea raport säästva arengu kohta. Vaevalt oli see suurepärane raport jõutud vastu võtta - pealegi ühehäälselt -, kui see täielikult maha maeti. Kui see oleks viidud sisse Euroopa poliitikavaldkondadesse, siis poleks me praegu siin, kus me oleme.
Ma tahaksin pöörduda raportööri poole, kes eitab, et tegemist on poliitilise projektiga. Härra Florenz, teie raporti näol on siiski tegemist poliitilise projektiga, sest see suunab täielikult ümber Euroopa põllumajandus-, kalandus- ja transpordipoliitika. Nii et jah, me peame seadma kõrgemaid eesmärke ja me ootame tulemusi.
Herbert Reul
(DE) Proua juhataja, kui me tahame kliimamuutuse tagajärgi tõsiselt võtta, siis tuleb kuulata debati kõiki osapooli, sealhulgas teadlasi. On tõsi, et meie komisjonis oli palju eksperte. Kahjuks esindasid nad ainult ühte vaatenurka. Meil ei olnud võimalust kuulata ära debati kõik osapooled. Minu arvates oli see viga.
Härra Florenzi raporti esialgne projekt oli tunduvalt parem kui see dokument, mis täna meie ees on ja millele me rajame oma otsuse. Mitmed ettepanekud, mis raportisse praegu lisatakse, on head, kuid paljud on minu arvates ebaõiged. Pole mõtet võtta pidevalt vastu uusi õigusakte ja meetmeid. Ainuke lahendus saab seisneda uuenduste ja teadusuuringute soodustamises. Lahendus peitub individuaalses vastutuses, mitte riiklike eeskirjade kasvavas arvus. On arvutu hulk mõttetuid ettekirjutusi, näiteks aruandluskohustus, lihatarbimise piiramine ja sellekohased sanktsioonid, põllumajanduse süüdistamine ja nii edasi. Minu meelest on see vale suund ja seetõttu tundub raport selle praegusel kujul mulle problemaatiline.
Martin Bursík
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, ma sain aru, et Euroopa Parlamendi austatud liikmed räägivad siin oma emakeeles. Mul ei ole kahtlust, et tõlgid oskavad inglise keelt tuhat korda paremini kui mina, nii et kui te lubate, siis ma räägin tšehhi keeles, üritades vastata selle arutelu käigus tõusetunud küsimustele.
nõukogu eesistuja.(CS) Tahaksin väljendada oma tunnustust Euroopa Parlamendi tänase arutelu sügavuse ja asjalikkuse puhul ning ka parlamendisaadikute vastutustundliku suhtumise puhul. On umbes seitse tähelepanekut, mida ma selle aruteluga seoses tahaksin esile tõsta. Kõigepealt tahaksin ma rõhutada valitsustevahelise kliimamuutuste rühma rolli, sest mõnes sõnavõtus seati selle rühma järeldused kahtluse alla. Minu arvates on veidi kahetsusväärne, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kvartaliaruanded kliimamuutusega seotud oluliste faktide ning kohandamis- ja leevendamismeetmete kohta on umbes 1200-1400 lehekülge pikad ja hõlmavad äärmiselt üksikasjalikku teaduslikku tööd koos viidetega asjakohastele teadusväljaannetele. Kuid hiljem koostatakse neist aruannetest kokkuvõte, mis lõpeb "kokkuvõttega poliitikakujundajatele"; see kokkuvõte on umbes 20 lehekülge pikk ning see ei sisalda enam ühtegi viidet. Ma leian, et palju arusaamatusi tekib seetõttu, et meil, poliitikakujundajatel, ei ole aega neid 1200 või 1500 lehekülge läbi lugeda; ma palun vabandust, kui see ei käi teie kohta. Oluline on rõhutada, et valitsustevaheline kliimamuutuste rühm pole mitte üksnes pälvinud Nobeli preemia, vaid Bali kliimakonverentsil jõudsid 192 osalevat riiki ühele meelele, et selle rühma töö näol on tegemist kõige põhjalikuma ja kvaliteetsema teadusliku allikaga, kõige seostatuma meie käsutuses oleva teabega, mille põhjal otsustada, kas ja kuidas kliimamuutusele reageerida. See oli 192 riigi esindaja seisukoht ja see on ka minu vastus neile, kes räägivad paanika tekitamisest; seda argumenti olen ma oma kodumaal juba korduvalt kuulnud.
Ma arvan, et meil on 2009. aastal väga hea lähtepunkt. Esiteks räägib Euroopa Liit taas ühel häälel. Selle asjaolu tohutu väärtus sai mulle selgeks Balil. Me suutsime saavutada märkimisväärset edu läbirääkimistel G77 partneritega ja teiste riikidega ning me olime tegelikult ainuke suur majandusrühmitus maailmas, mis avaldas survet selleks, et võetaks vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30% võrra. Teine lootusrikas asjaolu on sel aastal Ameerika Ühendriikides toimunud muutus, nagu paljud teist mainisid. Mina näen seda probleemi nii, et kusagil Kopenhaagenis on tuba, mille uksel on umbes 200 lukku. Kui suudame avada kõik need lukud, siis sõlmitakse uus ülemaailmne kliimakaitset käsitlev kokkulepe, mida hakatakse täitma alates 2013. aastast. Minu arvates oleme me nüüd lahti saanud esimese luku, mis esindab Euroopa Liitu. Teine lukk selles reas esindab Ameerika Ühendriike ja just seetõttu pöörame me nii palju tähelepanu Ameerika Ühendriikide uue administratsiooniga võimalikult kiiresti kontaktide sõlmimisele ning kavandame eesistujakolmikuga ühist visiiti koos tulevase eesistujariigi Rootsiga ja komisjoni keskkonnavoliniku Stavros Dimasega. Ja see on minu vastus Jerzy Buzeki märkusele ehk teisisõnu: kindlasti ei ole meil kavas hakata rahvusvahelisi läbirääkimisi üksinda juhtima. Üldsegi mitte. Me kavatseme läbirääkimisi kooskõlastada. Taanil on muidugi suur huvi Kopenhaageni konverentsi õnnestumise suhtes. Kevadise mitteametliku Euroopa Ülemkogu raames toimuvatel ministrite suletud istungitel tahame me anda aru edusammudest, mis on saavutatud rahvusvahelise kliimakokkulepe üle peetud kahepoolsete läbirääkimiste käigus. Samuti püüame me ühiselt määratleda rahvusvaheliste läbirääkimiste kooskõlastamise tulevikustrateegia, kaasates muidugi ka diplomaadid. Lisaks sellele lepime me kokku kohandustes, mis on Praha kevadise mitteametliku ülemkogu peamine teema.
Minu vastuse järgmine punkt puudutab asjaolu, et oleme jõudnud huvitavasse olukorda, kus Euroopa Liidu jõupingutused ambitsioonika ja aktiivse kliimamuutust käsitleva poliitika väljatöötamiseks on äkitselt põrkunud finants- ja majanduskriisi tagajärgedele. Selles kontekstis on minu arvates väga positiivne, et neid hääli, mis nõuavad meie pikaajaliste kliimamuutusega seotud eesmärkide edasilükkamist, on väga vähe. Vastupidi, enamik inimesi - ka siin, Euroopa Parlamendis, mille eest ma olen väga tänulik, - kutsub üles seda kokkulangevust ära kasutama ja käsitama seda väljavaatena, millest võiks kujuneda kuuekordse võidu strateegia, sest kui üksikud riigid on valmis reageerima finants- ja majanduskriisile investeeringute abil - ja isegi kõige konservatiivsemad majandusteadlased on valmis möönma erandeid -, siis see annab võimaluse minna üle vähe süsinikdioksiidi heitmeid tekitavale majandusele ja toetada nüüdisaegseid keskkonnatehnoloogiaid. Miks just kuuekordne võit? Sest energiasäästule suunatud meetmete kaudu säästame me energiale kuluvat raha. Sest me vähendame sõltuvust imporditavast energiast, vähendame taastumatute loodusvarade tarbimist, loome uusi töökohti - ärge unustage, et mitmesuguste finants- ja majanduskriisile reageerimise Euroopa kavade alusel luuakse uusi tööhõivevõimalusi just nn roheliste tööde valdkonnas ning taastuvate energiaallikatega ja energia säästmisega seotud uute keskkonnatehnoloogiate valdkonnas, - ja samal ajal vähendame me kasvuhoonegaaside heitmeid.
Seega näeb Tšehhi kui eesistujariik seda olukorda erakordse võimalusena käitumise paradigmade muutmiseks ja meie majanduse juhtimiseks suurema jätkusuutlikkuse suunas. Majanduse muutmise kõige paremad võimalused on seotud ülemaailmse süsinikdioksiidituruga. Võrreldes 1970ndate aastate keskkonnapoliitikaga, milles keskenduti keeldudele ja ettekirjutustele ning niinimetatud "toru otsale", kasutame me 2009. aastal keskkonna kaitsmiseks palju rohkem rahalisi vahendeid. See, et kliima- ja energiapakett sisaldab heitkogustega kauplemise uut, oksjonipõhist süsteemi, annab minu arvates suurepärase aluse ülemaailmse süsinikdioksiidituru loomiseks. Millised on eesmärgid? Alates 2013. aastast hakatakse järk-järgult kasutama oksjoneid ning 2015. aastaks peaks ülemaailmne süsinikdioksiiditurg OECD tasandil toimima. Seepärast jälgime me väga tähelepanelikult seda, mis seisukohale asuvad Ameerika Ühendriigid ning kuidas kulgeb heitkoguste piiramise ja saastekvootidega kauplemise süsteemi vastuvõtmise Kongressis.
Teine teema, millel ma tahaksin peatuda, on taastuvate energiaallikate ja energiasäästu roll. Läbirääkimistel arengumaadega peame me midagi pakkuma; me peame pakkuma nendele riikidele majanduslikku arengut, kuid see peab olema selline areng, mis tagab nende eesmärkide saavutamise, mille on määratlenud valitsustevaheline kliimamuutuste rühm ja mille meie, poliitikud, oleme heaks kiitnud. Ja siin mängivad väga olulist rolli taastuvad energiaallikad, kuna põhimõtteliselt on meil kaks valikut. On mitu miljardit inimest, kellel puudub juurdepääs elektrile, kuid kes seda meeleheitlikult soovivad, lihtsalt seetõttu, et see on tarbijate jaoks niivõrd atraktiivne väljavaade ja ka täiesti õiguspärane soov. Fakt on see, et kui need inimesed tahavad elektrit kasutada, siis peavad nad minema linna, kus elektrivarustus on korraldatud praegusel tavapärasel moel - suurte tsentraliseeritud allikate ja jaotusvõrkude kaudu, mis koormavad keskkonda -, või siis tuleb elekter tuua nende juurde sinna, kus nad on põlvest põlve elanud ja kus nad saavad jätkata oma traditsioonilist elulaadi kooskõlas loodusega. Teine variant on võimalik üksnes detsentraliseeritud taastuvenergiaallikate abil. Teisisõnu: kui me arendame Euroopas taastuvenergiatehnoloogiaid, siis me ei tee seda üksnes arenenud riikide hüvanguks, vaid ka selleks, et suurendada elektrirajatiste arvu kogu maailmas, vähendada investeerimis- ja tegevuskulusid ning teha need tehnoloogiad kättesaadavaks arengumaade elanikkonnale. See on suur poliitiline ülesanne, mis meil seoses arengumaadega täita tuleb.
Tahaksin lõpetuseks teile kinnitada, et Tšehhil kui eesistujariigil on tõeliselt ulatuslikud ja auahned eesmärgid kliimaläbirääkimistel edu saavutamisega seoses. Me kavatseme võtta väga aktiivse juhtrolli neil rahvusvahelistel läbirääkimistel. Veel tahaksin ma teid veenda Tšehhi kui eesistujariigi tegevuse järjepidevuses; kui Tšehhi Vabariigi peaminister kaitses Tšehhi president Klausi tänases arutelus Euroopa Parlamendis, siis kliimamuutuse ja kliimapoliitika valdkonnas pean ma end nendest avaldustest ja Tšehhi presidendi seisukohast distantseerima. Ma kinnitan teile, et Tšehhi kui eesistujariigi seisukoha määrab Tšehhi valitsus. Palun teil silmas pidada, et vaatamata sellele, milliseid avaldusi te Tšehhi eesistumise ajal veel kuulda võite - sest ka meie president kavandab visiiti Ameerika Ühendriikidesse -, siis kliimapoliitika sõnastab Tšehhi valitsus, meie seisukoht on üksmeelne ning me teeme eesistujakolmikus koostööd komisjoniga ja Rootsi kui järgmise eesistujariigiga. Sellega lõpetan ma oma sõnavõtu. Tahan teid veel kord tänada väga viljaka, asjaliku ja eelkõige vastutustundliku arutelu eest siinses auväärses parlamendis.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Proua juhataja, ka meie ootame jätkuvat tihedat koostööd Tšehhi kui eesistujariigiga, Tšehhi valitsusega ja eriti minister Martin Bursíkiga. Olen kindel, et 2009. aasta esimesel poolel edenevad läbirääkimised jõudsalt.
Tahaksin tänada kõiki täna sõna võtnud parlamendiliikmeid nende positiivse panuse eest.
Nagu ütleb ka raporti pealkiri, siis see, milline on kliima maailmas 2050. aastal ja pärast seda, sõltub sellest, milliste meetmete kasuks rahvusvaheline üldsus täna otsustab. Ülimalt oluline on edaspidigi tugineda meie käsutuses olevatele kindlatele teaduslikele andmetele ja rõhutada, et läbirääkimised peavad juhinduma teadusest. Me peame edastama teadlaste tehtud järeldused ka laiemale avalikkusele ja suurendama tarbijate teadlikkust sellest, kuidas kasvuhoonegaasid mõjutavad eluviisi ja tarbimisharjumusi.
Suuremale teadlikkusele peavad aga lisanduma tugevad majanduslikud stiimulid, et ettevõtted oleksid huvitatud oma kaupade ja teenustega kaasnevate kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisest. Üleminek vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavale majandusele on vajalik kogu maailmas ning seda on võimalik saavutada vaid kõikehõlmavate ja omavahel seotud meetmetega, mis on suunatud heitmete tekitamise vastu kõikides sektorites.
Ainult siis, kui me täna seame kõrged eesmärgid, on võimalik stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioonid madalamal tasemel, kui valitsustevaheline kliimamuutuste rühm peaks tulevikus otsustama, et see on vajalik. Mina ja komisjon oleme veendunud, et ka teil on suur roll nende oluliste sõnumite edastamisel.
2009. aasta on globaalset kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel väga oluline aasta. Komisjoni jaoks on 2009. aasta rakendamise aasta: me tegeleme rakenduskava väljatöötamisega. See sisaldab umbes 15 meedet, mis tuleb vastu võtta komiteemenetluse kaudu, ning nimekirja saastekvootidega kauplemise muudetud süsteemi raames kehtestatud tähtaegadest, millest me kinni peame: näiteks nende sektorite nimekiri, kus esineb süsinikdioksiidi lekkeid, peaks olema valmis 2009. aasta detsembriks. 30. märtsil 2009 toimub suur sidusrühmade kohtumine. Suurem osa tööst tehakse ära suvel, ja 2009. aasta lõpuks on see nimekiri valmis.
Oksjonite korraldamise ühtlustatud eeskirjad peaksid olema valmis 2010. aasta juuniks. Veebruaris leiab aset suur sidusrühmade kohtumine ning kõik need tähtajad ja töökavad on teile tutvumiseks kättesaadavad. Kuid, nagu ma ütlesin, 2009. aasta on globaalset kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel väga oluline aasta.
Detsembris Kopenhaagenis toimuval kliimakonverentsil peab maailm kokku leppima täiendavates rahvusvahelistes meetmetes kliimamuutuse ohjeldamiseks. Kuid kokkulepe Kopenhaagenis ei ole ühelgi juhul veel kindel: väga palju tööd tuleb veel ära teha.
Kliima- ja energiapakett andis meile üleminekuks edumaa ja suurepärase aluse, tõestamaks, et ambitsioonikas kliimapoliitika ei ole mitte üksnes võimalik, vaid ka üldiselt kasulik meie majanduse ja ühiskonna jaoks. Kopenhaageni teatis on dokument, mille alusel viimistletakse Euroopa Liidu seisukohti nimetatud põhiküsimustes ning mis võimaldab meil säilitada oma juhtpositsiooni ja aitab suunata läbirääkimisi eduka kokkuleppe poole Kopenhaagenis.
On selge, et kliimamuutus on probleem, mida ei ole võimalik lahendada, kui me ei suuna oluliselt rohkem rahalisi vahendeid ja investeeringuid keskkonnahoidlikusse tehnoloogiasse ning kliimamuutuse paratamatute tagajärgedega kohanemisega seotud meetmetesse. Arengumaadel läheb kuni 2020. aastani igal aastal vaja hinnanguliselt 120-150 miljardit eurot.
Kuni 2020. aastani võivad need rahalised vahendid suurel määral pärineda arengumaade majapidamistest. Näiteks suurem osa vähendustest energiasektoris saavutatakse suurema energiatõhususe kaudu, mis end ise ära tasub. Seda võib osaliselt toetada rahvusvaheliste laenulepetega, et kaasata ka rahvusvahelist erasektori rahastamist.
Teine märkimisväärne osa täiendavatest rahalistest vahenditest ja investeeringutest hangitakse süsinikdioksiiditurult, nii süsinikdioksiidi saastekvootide tulevaste oksjonite tuludest kui ka puhta arengu mehhanismi heiteühikute kaudu. Euroopa Liit on oma kliima- ja energiapaketiga loonud märkimisväärse nõudluse puhta arengu mehhanismi heiteühikute järele kuni aastani 2020. Tõenäoliselt hoogustab see keskkonnahoidlike tehnoloogiate kasutuselevõttu arengumaades.
Kuid mida vaesemad on arengumaad, seda rohkem vajavad nad arenenud riikide täiendavat rahalist abi, mis pärineb avalikust sektorist. Selle abita ei õnnestu neil oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid piisavalt vähendada. Selle abita kannatavad kliimamuutuse tagajärgede all kõige vaesemad ja kõige haavatavamad. Selle abita ei sünni Kopenhaagenis mingit kokkulepet.
Küsimus on: kuidas me saame tagada, et nende täiendavate avaliku sektori rahaliste vahendite voog oleks prognoositav, et neid kulutataks läbipaistvalt ja tõhusalt ning et rahaline panustamine jaguneks eri riikide vahel?
Lisaks meie panusele ÜRO läbirääkimistesse näeme, et pärast Euroopa Liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi edukaks osutumist on süsinikdioksiiditurge hakatud moodustama mitmel pool maailmas. Austraalia on teatanud oma süsteemi põhielementidest. 2008. aasta sügisel, vahetult pärast valimisi, kinnitas president Obama veel kord oma eesmärki luua Ameerika Ühendriikides süsinikdioksiiditurg.
Need kauplemissüsteemid võiksid moodustada tulevase ülemaailmse süsinikdioksiidituru tuuma. Nagu ma juba rõhutasin, on Euroopa Liidu ülesanne nüüd aidata kaasa selliste omavahel seotud süsinikdioksiiditurgude arendamisele, eriti OECD riikide vahel, mis peaks saama teoks 2015. aastaks.
Kopenhaageni teatises esitas komisjon nendel teemadel konkreetsed ettepanekud - ettepanekud, mis ei ole üksnes ambitsioonikad, vaid ka realistlikud, ning mis annavad märkimisväärse panuse Kopenhaagenis kokkuleppe sõlmimisele, mida meie planeet nii hädasti vajab.
Lubage mul lõpetuseks kasutada võimalust, et tänada kliimamuutuste ajutist komisjoni, härra Florenzit ja Euroopa Parlamenti tugeva toetuse eest meie ettepanekutele ning selle asjalikkuse ja kiiruse eest, millega seda paketti on käsitletud.
(Aplaus)
Karl-Heinz Florenz
raportöör. - (DE) Proua juhataja, nõukogu eesistuja, mul on väga hea meel, et selle ajutise komisjoni töö lõpusirgel on kõnealuse teema suhtes nii suurt huvi ilmutatud; ma olen selle eest südamest tänulik. Samuti tahaksin tänada kõiki, kes osalesid selles arutelus ja kes meiega koos töötasid. Me oleme välja töötanud nii-öelda teekaardi, mis viib meid Kopenhaagenisse; see teekaart sisaldab teeviitu, peatumismärke ja takistusteta läbisõidu märke, aga ka märke, mis näitavad, et eespool on keerulised teeolud. Me arutasime seda kõike täna.
Mul on hea meel ka kriitiliste märkuste üle, millest mõningaid me saame arvesse võtta. Härra Holmi soovitus Euroopa kodanikele lõpetada liha söömine on paraku üsna naeruväärne, aga eks meil kõigil ole oma arvamused. Lõpuks saavutame me hea tulemuse ja kõik on sellele kaasa aidanud. Veel kord: suur tänu kõigile.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Constantin Dumitriu  
Daamid ja härrad, viimaste kuude jooksul oleme näinud, mida tähendab krediidikriis, sest kogu maailma majandus on enneolematus madalseisus. Lisaks annavad end sama palju tunda ka kliima-, toidu- ja sotsiaalne kriis.
Rumeenias on tootmine viimastel aastatel välistel põhjustel, näiteks üleujutuste, põua ja linnugripi tõttu vähenenud ja sellele lisanduvad nüüd veel viimaste kuude majandusprobleemid. Praeguse finantskriisi ajal muutub üleujutuste ja põua põhjustatud kahjude hüvitamine riigieelarvest üha raskemaks. Kogu selle aja, mil olen põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis olnud, olen toetanud mõtet luua ühenduse tasandil eraldiseisvad sekkumismehhanismid, mis ei sõltu riiklikest piirmääradest.
Samuti arvan, et sellise suure probleemiga silmitsi seistes peame esmatähtsaks pidama investeeringuid puhastesse tehnoloogiatesse ja taastuvenergiasse. Need aitavad lahendada kliimakriisi ja elustavad samas ka majandust, sest tekivad uued töökohad. Euroopalt saadud mandaadi alusel on meie kohustus veenda oma riikide valitsusi investeerima rohkem innovatsiooni ja uutesse keskkonnatehnoloogiatesse.
Gábor Harangozó
, kirjalikult. - Tegelemine kliimamuutusega sellisel rahalisest vaatevinklist rahutul ajal, mil usk majandussüsteemidesse on vähenenud, võib paljudele tunduda veana, tegelemisena asjadega vales tähtsusjärjestuses. Loodushoidlikuks hakkamine on kallis lõbu ja jõupingutused, mida tuleb paljudes sektorites põhjalikeks ümberkorraldusteks teha, selleks et saavutada kõrgelennulisi eesmärke, on tohutud.
Sellegipoolest pakuvad rohelised investeeringud ja tegevuspõhimõtted, mis soodustavad majanduse taastumist ja stabiilsust, palju võimalusi, millest kinni haarata. Vähese süsinikdioksiidi heitega majanduse väljaarendamine on tõeliselt raske ülesanne, mille eiramist ei saa me endale lubada. Meil on vaja kõrgeid, aga saavutatavaid sihte ja me ei tohiks karta liikuda paratamatu tööstusrevolutsiooni poole. Et tagada majanduse toibumine ja kindlustada kodanikele paremad elutingimused, on vaja kompleksset ja kaugeleulatuvat lähenemist, mis soodustab uuenduslikkust ning roheliste tehnoloogiatega seotud uute töökohtade ja ettevõtete loomist.
Lõpuks on muidugi vaja ka piisavalt rahalisi vahendeid rohelistesse uuendustesse investeerimiseks ja on selge, et neid kulutusi ei saa teha ühenduse teiste oluliste poliitikavaldkondade arvelt, mis ei tule kliimamuutuse koormaga ilma lisarahata toime.
Gyula Hegyi  
Kliimamuutuse üks tõsisemaid pikaajalisi tagajärgi on mageveevarude vähenemine ja üha suurenev puhta joogivee nappus. Ei ole liialdus öelda, et vesi on 21. sajandil kõige olulisem strateegiline vara. Seepärast tuleb Euroopa keskkonnakaitsepoliitikat rakendada karmimalt kui kunagi varem, et kaitsta põhjavett, vältida vee- ja pinnasereostust ning toetada looduslike ja inimtekkeliste vee-elupaikade sobivat kohtlemist.
Üleujutuste ja põua vaheldumine ning äärmuslikud ilmaolud nõuavad paremat ümberkäimist vihmaveega. Sellist asja nagu üleliigne vesi ei ole olemas, on ainult halvasti majandatud vesi. Euroopa Liit peab parlamendi järgmises töötsüklis ja uues eelarves tagama mõjusad vahendid üleujutuste ärahoidmiseks, põhjavee kaitsmiseks, tiheasustusalade mageveevarude suurendamiseks ja reovee puhastamise programmide jaoks. Ungari veevarud on suurepärased ja Ungari hüdroinsenerid on peaaegu kakssada aastat head tööd teinud. Seetõttu olen kindel, et meie riigil on Euroopa ühtse veepoliitika koostamisel aktiivne ja edasiviiv roll.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
Sel kuni 2050. aastani ulatuvat kliimakaitsepoliitikat käsitleval arutelul sõna võttes tahaksin juhtida teie tähelepanu järgmistele punktidele.
Esiteks - kui Ameerika Ühendriigid ja Kagu-Aasia riigid ei liitu süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise programmiga ega pinguta sama palju kui Euroopa Liit, siis on programmiga seotud rahalised kulutused ja Euroopa Liidu aeglasem majanduskasv, mis on programmi vältimatu tagajärg, väga kallis hind süsinikdioksiidi heitkoguste väikese vähenemise eest. Euroopa Liidu osakaal süsinikdioksiidi heites on maailmas vaevalt 14%, aga USA ja Kagu-Aasia riigid tekitavad seda peaaegu 80%.
Teiseks toovad üksikute riikide võetud kohustused vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 2020. aastaks 20% võrra ja vajadus osta saastelubasid kaasa elektri ja soojuse hinna olulise tõusu inimeste jaoks ning veel suuremad kulud tööstussektoris, eelkõige sellistes uutes liikmesriikides nagu Poola, kus energiasektor põhineb kivisöel. Selle tulemusena võivad paljud energiamahukad tööstussektorid neis riikides seiskuda ja sellega kaasnevad mitmesugused negatiivsed sotsiaalsed tagajärjed.
Kolmandaks tuleks arvesse võtta seda, kui palju on uued liikmesriigid, eelkõige Poola, suutnud süsinikdioksiidi heitkoguseid vähendada. Poolas saavutati majanduse laialdase ümberkorraldamisega aastatel 1990-2005 süsinikdioksiidi heitkoguste umbes 30% vähenemine. Sellel oli väga kõrge sotsiaalne hind ja töötus oli neil aastatel kaua üle 20%.
Adrian Manole  
Arvan, et härra Florenzi raport "2050: tulevik algab täna - soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” oli kliimamuutuse juba täheldatavat ja oodatavat mõju arvestades õigeaegne ja vajalik.
Rumeenia oli Euroopas üks esimesi riike, kes allkirjastas Kyoto protokolli; see tähendas, et riik võttis kohustuse vähendada kliimamuutuse vastase võitluse toetamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2012. aastaks 8%.
Olen veendunud, et meil on neid meetmeid vaja, kuigi paljude teiste Euroopa riikidega võrreldes on Rumeenia kasvuhoonegaaside heitkogus väike. Põllumajandus ja Rumeenia metsandus võib täita olulist osa võitluses kliimamuutusega, mille mõju on viimastel aastatel tugevalt tunda eelkõige üleujutuste, temperatuuritõusu ja pikkade põuaperioodide näol. Need loodusnähtused ei mõjuta mitte ainult põllumajanduse ja metsanduse tootlikkust, vaid ka vääriselupaiku ja ökosüsteeme.
Põllumajanduselt ja metsanduselt oodatakse võitluses kliimamuutuse tagajärgedega olulist panust metsastamise abil - selle mõte on, et metsad neelaksid ja hoiaksid kasvuhoonegaase - ning biomassi kui taastuva energiaallika kasutamise abil.
Marian-Jean Marinescu  
Euroopa Liit on võtnud endale peamise rolli püüdlustes saavutada üleilmse Kyoto-järgse lepingu vastuvõtmiseks kompromiss. Võimalik, et koostöö Ameerika Ühendriikide uue valitsusega võimaldab leida konkreetse viisi selle lepingu rakendamiseks.
Konkreetsed kliimamuutuse mõjudega võitlemise meetmed pakuvad ka võimalusi säästvaks sotsiaal-majanduslikuks arenguks ja uute töökohtade loomiseks. Need on suunatud eelkõige uutele, muutuvatele ja suure kasvupotentsiaaliga sektoritele, kuhu ei ole seni piisavalt investeeringuid tehtud. Peale selle, et need meetmed aitavad võidelda kliimamuutusega, on neil ka majandus- ja finantskriisi leevendav positiivne mõju ning need võivad pikas plaanis aidata vähendada Euroopa Liidu sõltuvust energiaimpordist.
Antud juhul on juttu uutest mahukatest investeeringutest transpordiinfrastruktuuri, taastuvenergiaallikatesse, biotehnoloogiasse, jäätmete kogumisse ja ringlussevõtmisse, tuumaenergiasse ja elurajoonide küttesüsteemide renoveerimisse.
Taasmetsastamine ja kõrbestumisvastased meetmed võivad keskpikas plaanis samuti märkimisväärseid tulemusi anda.
David Martin  
kirjalikult. - Ma tunnen heameelt Florenzi kliimamuutusteraporti üle, milles püütakse sõnastada tegevuspõhimõtted selleks, et hoida üleilmse soojenemise määra alla 2 °C, võrreldes tööstusajastu eelse ajaga. Eriti hea meel on mul nõuete üle suurendada energiatõhusust 20%, kehtestada põllumajanduse jaoks siduvad sihid ja luua Euroopa kliimafond.
Need ettepanekud koos ELi juba vastuvõetud meetmetega annavad meile hea positsiooni, et nõuda Kopenhaageni tippkohtumisel üleilmset tegutsemist kliimamuutuse vastu.
Péter Olajos  
Soovin härra Florenzit selle raporti puhul õnnitleda, sest see on aasta lõpul toimuva Kopenhaageni konverentsi ettevalmistamiseks suurepärane materjal.
Tähelepanek, et majandus-, finants- ja kliimakriisi päritolu on üks ja sama, on minu arust väga oluline. Seega on nendest kriisidest pääsemise tee samuti üks ja sama. Kriiside tagajärgede leevendamiseks ja peatamiseks on kõikides eluvaldkondades vaja laialdasi uuendusi ja paradigma muutumist.
Olen volinik Dimasega ühel nõul, et kulud tuleb katta esiteks süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise, teiseks eraettevõtetesse tehtavate investeeringute ja kolmandaks riigipoolsete stimuleerivate meetmete abil.
Kõik otsivad tööhõive ergutamise, maailma majanduse võimalikult kiire taaselavdamise ja kliimamuutuse peatamise viise ning läbimurret neis valdkondades. ÜRO peasekretär Ban Ki-moon rääkis uuest rohelisest kokkuleppest (Green New Deal). See tähendab sisuliselt seda, et üleilmsed majanduslikud stiimulid peavad saama keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse investeerimise osaks. Uus loogika, mille keskmes on rahvusvaheliste kapitaliturgude poolehoidu nautiv uuenduslikul keskkonnatehnoloogial põhinev majandusorganisatsioon, on ka Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama programmi põhijoon.
Rohelise ja tuleviku tööstustehnoloogiaga seotud uuendused suurendaksid riigi ja majanduse tulemuslikkust, majandusosaliste huvi ning tarbijate hinna- ja kulutundlikkust pakutavate toodete ja teenuste suhtes.
Rovana Plumb  
Raportis esitatud 12 punkti annavad tulevikuks selge tegevuskava. Aga selle elluviimiseks kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja üleilmsel tasandil läheb vaja teadlike kodanike abi.
Eurobaromeetri 2008. aasta kevade kliimamuutusealase eriuuringu tulemuste kohaselt väitis umbes 41% eurooplasi, et on kliimamuutuse põhjustest ja tagajärgedest ning nendega võitlemise viisidest halvasti informeeritud. Rumeenias ütles 65% inimesi, et neil puudub selle kohta igasugune teave.
Selle teema märgatavuse suurendamine avalikkuse hulgas igapäevaelu valdkondades läbi viidavate harimis- ja teavitamiskampaaniate kaudu on oluline samm õiges suunas. Komisjon ja liikmesriigid peavad rahastama avalikkuse teavitamise kampaaniaid ja looma tingimused inimeste koolitamiseks uute elukutsete jaoks, mis sobiksid selleks, et lahendada tööturu probleeme, mis on tekkinud kliimamuutuse ja selle mõjude tõttu kiirenenud struktuurilistest majanduse muutustest.
Praeguses majanduskriisis peab Euroopa Liit võtma liidu solidaarsuspõhimõtte kohaselt poliitilised ja rahalised kohustused sellistes olulistes valdkondades nagu kliimamuutusega võitlemiseks sobivate puhaste tehnoloogiate soodustamine ja väljaarendamine, piiriüleste kohandusmeetmete toetamine, energiatõhususe suurendamine ja õnnetuste korral abi andmine. Kõige selle lõpptulemus on roheliste töökohtade loomine uutes konkurentsivõimelistes ettevõtetes.
Flaviu Călin Rus  
Daamid ja härrad, igasugune arutelu kliima, ökosüsteemide ja energia üle on eluliselt tähtis, sest iga suurem nendega seotud muutus võib mõjutada elu sellel planeedil. Sõltumata põhjustest või eri teadlasrühmade esitatud teaduslikest põhjendustest on üks asi kindel - me seisame silmitsi üleilmse soojenemisega. Lisaks kasuliku ja väärtusliku teabe andmisele paneb see kõikehõlmav hästikirjutatud raport meid küsima, mida me kavatseme enda ja tulevaste põlvkondade heaks teha.
Kliimamuutust arvestades peaksid ELi liikmesriigid minu arvates tegelema eelkõige järgmiste kolme liiki projektidega ja neid toetama:
1. projektid, mis hõlmavad standardseid tegevuspõhimõtteid energiaressursside võimalikult tõhusaks haldamiseks ning lahenduste otsimist saaste vähendamiseks, eelkõige tööstusaladel ja ettevõtlusparkides;
2. projektid, mis hõlmavad puhaste tehnoloogiate väljatöötamiseks mõeldud teadusuuringute rahastamist;
3. projektid, mis toetavad konkreetset vahetut tegevust, mille eesmärk on ökosüsteemi elustamine nii Euroopa tasandil kui ka ükskõik kus mujal maailmas.
Daciana Octavia Sârbu  
Euroopa Liit on asunud kliimamuutuse vastu võitlemisel liidrirolli. Maailma loodusvarade tõhusa majandamise pikaajalise strateegia väljatöötamine aitab vähendada maailmamajanduses tekkiva süsinikdioksiidi heitkoguseid.
See strateegia peab rajanema solidaarsuspõhimõttel, mille eesmärk on saavutada tasakaal rikaste riikide ja arengumaade vahel, võttes arvesse, et arengumaad ei suuda ise vähendada oma haavatavust kliimamuutuse kahjulikest mõjudest. Üleilmse soojenemise märgid on vaesus, toiduainete puudus ja energiaressursside vähesus. On hästi teada, et nafta ei ole enam piisavalt võimas energiaallikas, millega rahuldada 2030. aastaks hinnanguliselt vähemalt 60% kasvavat nõudlust. Alternatiivsete allikate leidmine ja olemasolevate ressursside mõistlik kasutamine on rasked ülesanded, millega Euroopa Liit tegelema peab hakkama. Põllumajandus on üks kliimamuutuse poolt haavatavamaid valdkondi, sest sõltub ilmastikuoludest.
Pidades meeles, et see sektor annab toitu kogu maailma rahvale, peab pinnase ja veevarude säästev majandamine koos metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisega olema kindlalt esindatud üleilmse soojenemise mõjude leevendamise pikaajalise strateegia tegevuskavas.
Richard Seeber  
Euroopa ja maailm on praegu silmitsi üsna raskete probleemidega. Kapitalituru kriis ei ole ainus pakiline probleem. Me peame nii ruttu kui võimalik algatama ka säästva programmi kliimamuutuse vastu võitlemiseks. Nii suur majanduslik ja poliitiline ühendus nagu Euroopa Liit suudab end kliimamuutuse vastases võitluses juhtpartnerina kehtestada.
Selleks on esimene samm juba tehtud - liit on kokku leppinud siduvates kliimakaitse-eesmärkides ja kliimamuutuste paketi vastuvõtmine 2008. aasta detsembris andis palju sobivaid meetmeid kliima kaitsmiseks. Praegu on esmatähtis sõlmida Kopenhaagenis rahvusvaheline leping, vältides samas deindustrialiseerimist ja tarbetut koormust Euroopa majandusele. Selle asemel peaksime suurendama investeeringuid rohelistesse tehnoloogiatesse ja edendama nendega seotud teadusuuringuid. Nii saab Euroopa edasi liikuda peale keskkonna valdkonna ka majanduses.
Theodor Dumitru Stolojan  
Euroopa Liidust on saanud peamine meetmete võtja, kes kohaldab tegevuspõhimõtteid, millega püütakse otseselt lahendada kliimamuutuse tõttu esile kerkinud üleilmseid probleeme.
Euroopa selle valdkonna poliitika saaks maailma tasandil ja ELis tõhusamaks, a) kui Euroopa jõupingutusi järgiksid ka teised võimsad tööstusriigid väljaspool ELi, näiteks Hiina, India, Brasiilia, Venemaa jt, b) kui julgustataks, mitte ei pidurdataks tuumaenergia kasutamist vähemalt järgmise 30-40 aasta jooksul, kuni tekib tehnoloogia, mille abil saab kasutada taastuvaid ressursse ja mis võimaldab turustada sellist energiat toetusi maksmata, ning c) kui Euroopa Komisjon toetab jõulisemalt projekte, mille eesmärk on säästa energiat ja toota energiat biomassist (sealhulgas tehnoloogiasiire) ELi vähemarenenud liikmesriikides, mille põllumajanduspotentsiaal on suur.
Rumeenia jätkab oma elektritootmiseks mõeldud tuumaenergiaprogrammi arendamist. Samal ajal moderniseerib ta kivisöel töötavaid elektrijaamu ja suurendab pingutusi energia tootmiseks biomassist. Seda arvestades on meil vaja liikmesriikidevahelist partnerlust ja me nõuame tungivalt, et Euroopa Komisjon kiirendaks Euroopa vahendite kasutuselevõtu menetluste lihtsustamise protsessi.
Csaba Sándor Tabajdi  
kirjalikult. - (HU) Rohelistel investeeringutel peab olema oluline roll riikide majanduslike stiimulite pakettides, mis on mõeldud rahvusvahelise majanduskriisi negatiivsete mõjude leevendamiseks. Need investeeringud, mida kasutatakse taastuvenergiaallikate tulemuslikumaks kasutamiseks, energiatarbimise mõõdukamaks muutmiseks ning süsinikdioksiidi ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, ei paku mitte ainult majanduslikke eeliseid, vaid ka märkimisväärset sotsiaalset kasu. Ungari huvides on, et ELi liikmesriigid oma jõupingutusi selles valdkonnas kooskõlastaksid ja vastastikku võimendaksid. Keskkonnaeesmärke seades peame arvestama ka ELi liikmesriikide majanduslikku ja sotsiaalset suutlikkust. Peame endale seadma ainult saavutatavad eesmärgid, võttes arvesse nende mõju majanduskriisile. Neid eesmärke on võimalik täita vaid siis, kui ühiskonnas valitseb solidaarsus. Ainult valitsuse aktiivsusest selleks ei piisa; vaja on ka ühiskonna suhtumise järgjärgulist muutumist. Kõik Florenzi raportis esitatud konkreetsed tegevussoovitused, näiteks nullilähedase energiatarbimisega ehk passiivmajade ehitamise toetamine, taastuvenergiaallikatega seotud teadusuuringuid toetava Euroopa fondi loomine, energiavõrkude ühendamine Euroopa tasandil ning ELi kodanike, eelkõige laste teadlikkuse suurendamine, aitavad seda ühiskonna suhtumist muuta.
Lisaks peame püüdma hoida Euroopa tehnoloogilist paremust 21. sajandi keskkonnakaitse suundumustes ning muuta see majanduslikuks ja sotsiaalseks eeliseks. Võttes arvesse Ungari silmapaistvaid põllumajandusvarasid, võib tekkida mõtlemapanevaid võimalusi energiatootmiseks biomassist või taimsete ja loomsete kõrvalsaaduste ning muul kommertseesmärgil sobimatute jäätmete taaskasutamiseks biogaasi tootmisel.
